JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Mandagen den 18de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, lader Eieren ved en eneste Auction absolut, og uden flere Auctioners Holdelse bortsælge: Lyststedet Nr. 27 i Gjentofte Bye, bestaaende af en Hovedbygning til Gaden, 2 Etager høi og Kjelderetage, grundmuret til alle Sider med Steentag ; en Bygning til Gaden, 1 Etage høi, og for Enden deraf en dito, ligeledes en Etage høi, begge grundmurede til alle Sider med Steentag ; en Bygning paa den anden Side af Hovedbygningen til Gaden, 1 Etage høi, af Muur= og Bindingsværk med Steentag ; et dobbelt Locum. Til Stedet hører 3 Gaardspladse, indhegnede med Planke- og Stakitværk. En meget stor Have indhegnet med Planke- og Stakitværk, i denne Have et Lysthuus af Tømmer og Brædder med Steentag, en stor Deel Frugt- og vilde Træer, Ribs- og Stikkelsbærbuske en Frugthave, indhegnet med Planke- og Stakitværk, hvori ligeledes en stor Deel Frugttræer, en Druehave, indhegnet med Plankeværk, hvori et grundmuret, 7 Fag langt, Driivhuus. Mellem Haven og Søen er en liden Eng. Auctionen afholdes paa Eiendommen, Conditionerne og de øvrige, Eiendommen vedkommende, Documenter, ere til Eftersyn hos Cand. jur. Jacob, boende i Brolæggerstræde Nr. 79, 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Torsdagen den 21de April förstk., om Eftermiddagen Kl. 33, bliver, ifølge Forlig og Udlæg, ved 4de og sidste Auction absolut og uden flere Auctioners Afholdelse til Salg opbudet.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Eiendommen Marialyst kaldet, beliggende under Nr. 167-12 B. i Raadmandsmarken udenfor Stadens Nørreport ved store Vibenshuus, med dertil hörende smukke og herskabelige Bygninger, Grund, Hauger og Jorder af c. 17 1/2 Td. Lands Störrelse, ansat til Hartkorn 2 Tdr. C. Skpr. 2 Fdkr. 1 Album. Eiendommen har en meget landlig Beliggenhed med skjörUdsigt, og da dens Jorder støde til Leersøen, kan der haves Adgang til Seillads, Haver og Jorder ere af fortrinlig Bonitet, og i de sidstnævnte er nedlagt endeel Rug og Rapsæd. Bygningerne er assurerede for 9,800 Rbd. Sölv, og hele Eiendommen vurderet for 12,811 Rbd. Sölv. Af offentlige og private Midler kan c. 8,700 Bbd. r. S. forblive indestaaende paa sædvanlige Vilkaar, Conditionerne og øvrige Salget vedkommende Documenter, ere forinden Auctionen, som afholdes paa det ovennævnte Sted, til Eftersyn paa mit Contoir paa Vestergade Nr. 33, første Sal. Kjöbenhavn, den 23de Marts 1836. Stahlfest. J Følge Forlig og Udlæg, blive følgende, Vognmand og Avlsbruger Jens Hansen tilhørende Eiendomme: 1. Gaarden Matr. Nr. 181 og 183 paa Møllebjerggaden Corsøer, bestaaende af: a. 7 Fag til Gaden, deels af Ege og Fyrretømmer, og deels af Fyrrebindingsværk, Muur og teglhængt, samt indrettet til Værelser, Kjøkken, Spisekammer og Forstue; b. et Sidehuus, 11 Fag af Fyrrebindingsværk, Muur og teglhængt, indrettet til Kornlade, Tærskeloe, Stald, &c., og c. er Frugt- og Urtehave, 3) 4 paa Corsøer Mark beliggende Jordlodder, nemlig: Øster Strandagrene 4 Tdr. 3 Skpr. Land, Bondesbiergagrene 2 Tdr. Land, Bondesbierg 1ste Maal 3 1/2 Skp. Land, og Skovageren ved Rohnehøi 2 1/2 Skpr. Land stillede til Salg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes den 22de April førstkommende, samt den 6te og 20de Mai næstefter, hver Dags Formiddag Kl. 12, og holdes de 2de første Auctioner paa Corsøer Raadstue, og sidste i den sælgende Gaard; alt efter Conditioner, som paa Auctionsstedet ville blive bekjendtgjorte, og forinden ere til Eftersyn paa S. T. Hr. Borgmester Bentsens Contoir i Corsøer, som og hos Undertegnede. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til de Lysthavendes Efterretning, som og i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April Slagelse, den 27de Marts 1836. Som Reqvirent af Auctionen. Baadh.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond, bliver Onsdagen den 4de Mai næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden "Skaarupgaard med Underliggende, hvilke Eiendomme ere beliggende i Randers og Aarhuus Amter, og bestaae af 1) Skaarupgaard med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 25 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og contribuabelt 3 Skpr. 1 Fdkr. 2) Bøndergods med Ager og Engs Hartkorn 229 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb. 3) De Eiendommen tilliggende Skove. 4) Hjorthøi Sogns Kirke, Korn- og Qvægtiende af tiendeydende Hartkorn 136 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 5) Todberg Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende og samme Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af 196 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn. 6) Elsted Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af 139 Tdr. 5 Skpr. 2 1/2 Alb. tiendeydende Hartkorn. 2) Elev Sogns Kirke, Korn- og Qvægtiende og samme Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende af 68 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn. I Kjøbet følger med Hovedgaarden endeel Besætning og Jnrentarium, og anmærkes til videre Oplysning, at i dens Jorder, som ere af fortrinlig Beskaffenhed, kan aarligen, ved en god Drivtsmaade, udfaaes 25 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg og 50 Tdr. Havre, foruden Raps og Bælgsæd, ligesom at der aarligen kan holdes en Besætning af 180 Køer. – Gaarden drives for største Delen ved Hoverie, og har, foruden dette, 86. Arbeidsdage af Huusmænd. Auctionen afholdes paa Hovedgaarden selv og hvorved forbeholdes Ret for Statsgjældsdirectionen til Antagelse eller Forkastelse af de Bud, som falde efterat Auctionens Udfald, er denne meddeelt. Conditionerne ligge fra den 14de April, til Eftersyn i det jydske lollandske Landvæsens=Contoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiver Strøm i Odense, Gjæstgiver Pedersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona, og hos Godsforvalter Storm paa Skaarupgaard, der tillige foreviser. Eiendommene og Jordebogen over samme.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Vare-Auctioner. Mandagen den 11te April 1836, bliver ved offentlig Auction paa Kjøbenhavns Børs i Middagsstunden, bortsolgt: absolut En brugt, men i complet Stand værende engelsk Dampmaskine af circa 60 Hestes Kraft, med næsten nye Kjedler, samt tilhørende Rister, Skorsteen og Vandhjul. Derefter under Nr. 2 a 10: En Jern Kabys, 8 store Pakkasser af Almetræ, en engelsk Loggeindretning, gammelt Boldte og fladt Jern, gammelt Kobber og Metal, nogle gamle Jnventarie-Sager, &c. &c. De herpaa Reflecterende, som forinden Auctionen ønske af besee Maskinen &c., og kjende Conditionerne, ville behage at henvende sig til Mægler Fr. Hoskiær. ved Holmens Canal. Tirsdagen den 12te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Præsteenken Madame Suhr i Hørbye paa Tudsenæs, ved Auction bortsælge endeel særdeles gode Sædevarer, bestaaende af circa 60 Tdr. Rug, circa 60 Tdr. 2radet Byg, og 5 a 6 Tdr. gule Ærter, imod Betaling til Forvalter Schertiger paa Hørbyegaard. – Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag dette Aar.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Mortifications=Stævninger.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Extract. J Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 4de Marts d. A., og efter meddeelt Beneficium paupertatis, er, ved Stævning af 15de næstefter, indført i dette Blads Nr. 74 for dette Aar, og hvortil herved henvises, med Aar og Dags Varsel samt uden Laugdag at vente, indstævnede den eller dem, der maatte være i Besiddelse af en bortkommen og af afdøde Gaardmand Jens Christensen til Ove Jensen, Degn for Thostrup og Roum Menigheder, under 16de Juni 1810 udstedt og under 29de Juni 1813 ved Fiends Nørlyngs Herreders Ret tinglæst Panteobligation, stor 400 Rd. D. C., men omskreven til 180 Rbd. Sølv Værdi, imod første Prioritet i hans paaboende Gaard Søndergaard i Vridsted Bye og Sogn, af Ager og Engs Hartkorn 4 Tdr., til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, inden bemeldte Fjends Nørlyngs Herreders Ret, som nedsættes paa Raadhuset, i Viborg den første Tirsdag i Julii Maaned 1837, Formiddag Kl. 10 Slet, da saafremt Jngen med berørte Panteobligation efter saadant Varsel, melde sig, Mortifications-Dom paa samme attraaes erhvervet, saaledes at den derefter af Panteprotocollen maa udslettes.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Extractens Rigtighed testerer. F. Bülow. Frederik Christian Wølffert, virkelig Cancellieraad og Byefoged i Aalborg &c. &c.; Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Kjøbmand Jsrael Henrik Lev heraf Byen, og paa Grund af den ham dertil meddeelte allernaadigste Bevilling af 4de i d. M., indstævnes herved uden Landag at møde inden Aalborg Kjøbstads Bytingsret paa Bytingsstuen i Raadhuus bygningen heri Staden, den første Mandag i Julii Maaned Aaret 1837, anordnet Tingtid, den eller dem, der maatte være i Besiddelse af en af ham under 14de August 1820 til Snedker Jens Overlade i Staven i Farstrup Pastorat for 1000 Rbd. Sølv udstedt og den 21de f. M. inden Aalborg Byeting læst senere indfriet, men bortkommen Obligation, hvorved er giver 2den Prioritet næst efter 900 Rbd. S. i Gaarden Nr. 3 Litr. B. paa Aalborg Kjøbstads Algade, for der og da med samme at fremkomme og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Paastand om sammes Mortification til Udslettelse af Pantebogen vil blive nedlagt Under mit Navn og Embeds Segl. Aalborg Byfoged-Contoir, den 23de Marts 1836. Wølffert. (L. 8.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Proclamata. Da der Joseph Ernst von Knuth (Knuht) auf Lu dorf, schon vor mehr als Jahr und Tag, mit Hinterlassung einer Tochter verstorhen ist, so werden alle Diesenigen, die zur Succession in dieses Manntehn cum pert, Gueve &c. sid berechtigt halten und daher ihrer gesetichen Vervindricket zur Leynsmuthung langst hatten nackommen sollen, hieduroedictaliter citirt und augefordert. Unter bescheinigter Darlegung ihrer Successionsrechte sic bis zu dem, auf den 24sten Juni d. J. anderweitig angesetten Termin, bei Grotzherzogl. Leynkammer geziemend zu melden und das Leyn wegen Ludorf c. p., unter dem ein fur alle mal angedroheten Nachtheile zu inuthen mit der Strafe vorsatzlich und hoslich unterlassener Lehnsmuthung unausbleivlich belegt ; werden. Schwerin, den 2ten Mar 1836 (L. S.) Zur Grosherzogl. Mecklend. Leynkammer allerhöchst verordnete Prasident, Geheime- und Rathe. Brandenstein. i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Ritmester H. M. Keutsck- og Os elskelig Capitain John R. Sempill, som Executorer i afgangne Planter James Mac Phersons og forhen afdøde Hustrue Lovise Mac Phersons fælles Boe, heronallerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Executorer ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle afgangne Planter James Mac Phersons og forhen afdøde Hustrue Lovise Mac Phersons fælles Boes Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands Boende, med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Vor Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den til Forsendelse med de Kongelige Brevposter allernaadigst privilegerede Berlingske politiske og Avertissementstidende, Kjøbenhavns Adressecontoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over- og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vestindiske Regjerings Avis, indkalde alle fornævnte afgangne Planter James Mac Phersons og forhen afdøde Hustrues Lovise Mac Phersons fælles Boes, paa foranførte Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for bemeldte Executorer, Ritmester H. M. Keutse og Capitain John R. Sempill, at anmelde og beviisliggjøre, og skal oftnævnte Executorer være pligtige til, at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore og de vestindiske Gjeldsliqvidations-Commissioners Bogholder-Contoirer. paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gjeldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Den Kongelige vestindiske Regjering. St. Croix, den 10de September 1835. P. v. Scholten. Mouritzen. Koefoed. W. Oxholm. C. B. Petersen.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Bevilling for Ritmester H. M. Keutsch og Capitain J. R. Sempill til ved Proclama at indkalde alle afgangne Planter James Mac Phersons og forhen afdøde Hustrue Lovise Mac Phersons fælles Boes Creditorer.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Jfølge foranstaaende allernaadigste Bevilling og med det i samme bestemte Varsel, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle afgangne Planter James Mac Pher sons og forhen afdøde Hustrue Lovise Mac Phersons fælles Boes Creditorer med deres Fordringer at fremkomme og beviisliggjøre for undertegnede Executores testamenti, udde i Boet holdende Sessioner. St. Croix, Frederiksted, den 14de September 1835. H. M. Keutsch, John R. Sempill.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Anden Bekjendtgjørelse. Alle og enhver, som formene at have nogen lovlig Tiltale, til Bonis-Cedenten Claus Petersen Bock og hans i Besid havende Gaardsparcele ved Aftrupstrand, m.v., blive, med Undtagelse af de protocollerede Creditorer, paa Rettens Vegne herved stævnet og opfordret, deres Fordringer ved Straf at udelukkelse fra den proclamerede Masse, inden 12 Uger efter dette Proclam sidste Bekjendtgjørelse, udi Tyrstrup Herreds Actuariat lovformelig at anmelde og i Henseende til Documenternes Producering samt Procuratur-Bestilling det Fornødne at iagttage. Hvorefter &c. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogderie, den 25de Marts E. J. Claussen.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Ved Proclama, som bliver læst ved vedkommende Retter, ere alle de, som maatte formene at have Noget at fordre i afdøde Kjøbmand Bernth Gottschalk og efterlevende Enke, Marie Elisabeth Gottschalk, født Giebelhausen, deres under Skiftebehandling tagne Bo, indkaldte med tolv Ugers Varsel til saadant deres Krav for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Helsingørs Skifteret, den 19de Marts 1836. J. A. Stenfeldt. C. B. Nogert. Olrik.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Ved Proclama, som bliver læst i den Kon1831839, gelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Elisa beth Cathrine Fick, fød Helgerud, og forhen afdøde Mand, Blikkenslagermester Christian Daniel Fick, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere begge de Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvider, bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 22de Marts 1836. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Ved Proclama, der bliver læst i den Kongelige Landsover samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa afgangne Doctor medicinæ Jens Peter Orsleff her af Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Krav for Høiesteretsadvocat Auditeur Liebenberg, i Knabrostræde Nr. 134, 1ste Sal; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Creditorerne i Boerne efter 1) Den i November Maaned forrige Aar i Westerbiermitzlew afdøde Jndsidder Jens Nielsen Snedker, 2) Den i Januar Maaned dette Aar i Hals afdøde Dorthea Kathrine Sindberg, Lods Jeppe Jversens Hustrue sammesteds. og 3) Den i Januar Maaned dette Aar i Hals hos Bro derus Jacobsen afdøde Enke Dorthea Elisabeth Jacobi, fød Jahrn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret, hvortil Arvingerne efter fornævnte Afdøde tillige herved indkaldes med Varsel efter Loven, at melde sig og legitimere deres Arveret Kjer og Hvetboe Herreders Skifteret i Nørre Sundbye, den 23de Marts 1836. J Hr. Overauditeur og Herredsfoged Langes Andersen, Fraværelse. constitueret.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Ved Proclama, som vil blive læst i vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget Krav i Boe efter Heste- og Qvæghandler Niels Christensen, Brøndum, der paa en Reise ved Døden er afgaaet i Holstebroe, men hvis Boe senere er overgivet til og taget under Skiftebehandling af Herredsfogden i Skads Herred, indkaldte, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, til inden Forløbet af 12 Uger, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved end videre bekjendtgjøres. Skads Herredscontoir paa Gjellerupholm ved Warde, den C. Bruun. 1ste Marts 1836.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
At de i den første Passus omhandlede Sager, og navnligen dem, hvorunder Fæsteren søges til Mulkter efter § 5, bor behandles ved ordinær Rettergang, istedetfor, efter Udkastet, som private Politisager. Ad 5 9.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Vi have her udtalt os om denne Lovgivning i Almindelighed og ere komne til det modsatte Resultat af Pluraliteten, hvorfor vi skulle tillade os andrage paa, at Forsamlingen vil anbefale det forelagte Lovudkast i sin Heelhed til Udførelse. Dog erkjende vi, at Lovudkastet vil kunne modtage adskillige Forbedringer i sine mindre væsentlige Dispositioner, som vi skulle fremsætte i Forbindelse med vor fra Pluraliteten afvigende Mening, idet vi nu ville tillade os at gjennemgaae de enkelte Paragrapher § 1. Naar det i denne § hedder, at den Fæster, der efter Lovens 3121 og 2 tiltales til Fæstets Forbrydelse formedelst Udeblivelse med nogen Deel af den ham paa hvilende Skyld, skal kunne frie sig for at fradommes Fæstet, naar han, inden Sagen ved Underretten optages til Doms, godtgjør at have erlagt saavel den Skyld, hvorfor han blev sagsøgt, som hvad Skyld, der under Sagens Procedure maatte være forfalden, saa antager Committeens Pluralitet, at, forsaavidt der er Taleom den Skyld, der existerede paa den Tid Sagen blev anlagt, dette da er en ligefrem Følge af Lovens 1511 og 157, men, forsaavidt Lovudkastet endvidere fastsætter, at ogsaa den under Sagens Procedure opstaaede Skyld under visse Betingelser skal være erlagt, for at Fæsteren kan undgaae at fradømmes sit Fæste, da antager Pluraliteten, at dette Sidste er en Jndskrænkning af den en Sagsøgt i Almindelighed tilkommende Rettighed og indstiller desaarsag, at denne Deel af Paragraphen bør udgaae.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Det bør nemlig bemærkes, at de forskjellige Former, som ere at gjennemgaae, for at Udpantningen kan effectueres, medtage et temmeligt langt Tidsrum, og vel ligesaalangt, som er nødvendigt til at erhverve Dom i en Sag, overeensstemmende med Forordningen af 25de Januari 1828. Thi ligesom det efter nuværende Lovudkast skulde være Eier og Fæster tilladt at vedtage Udpantningsret med Hensyn til den Førstes Fordringer, saaledes maae disse efter den bestaaende Lovgivning kunne vedtage den hurtigere Rettergangsmaade; ikkun er Udpantningen simplere og mindre Tid og Penge spildende for Bonden end Rettergang. Endeligen bør det bemærkes, at Udpantningsretten, forsaavidt dette Udkast skulde gaae over til at blive Lov, vil komme langt sjeldnere til Anvendelse end hidindtil. Den Fæster, der kan betale, vil vel ei letteligen lade det komme til denne Yderlighed, ligesom Godseieren med Hensyn til den, der ei kan betale, ei vil lade saa betydelige Restancer opdynges, som ved det hidindtil gjeldende Retsforhold saa ofte var Tilfældet. Alt ovenfor have vi udviklet, hvorfor vi ei med Committeens Pluralitet kunne antage, at Udpantningsretten bør knyttes til, at Hoveriet, og Natural-Tidenden er afskaffet, idet det ingenlunde staaer til Eieren alene at forandre disse Natural-Præstationer, ligesom det er vanskeligt at angive, hvor Hoveriet kan antages i det Væsentlige at være afskaffet. End vanskeligere vilde det være for Eieren at godtgjøre, at endeel af Jndfæstningen var forvandlet til aarlig Afgift eller omvendt; thi vel kan en Fæsters Jndfæstning og den aarlige Afgift være større end Formandens, og dog kan det hænde sig, at han med Hensyn til Gaardens Beskaffenhed og andre ydre Omstændigheder sidder paa langt billigere Vilkaar. J Sandhed, det vilde være en stor Besynderlighed, dersom en Jorddrot havde anvendt Flid og Bekostning paa sit Fæstegodses bedre Tilstand, og han derved saae sig istand, til at forøge sin Jndtægt, og netop derfor skulle give Slip paa Rettigheder, som mindre dygtige Godseiere vare i Besiddelse af. Derimod maae vi være aldeles enige med Pluraliteten i, at Udpantningsretten ikkun bør tilstaaes i et vist Tidsrum efterat Afgiften er forfalden, saaledes som gjelder med Hensyn til Skatter og Tiender. § 4. Committeens Pluralitet yttrer stor Betænkelighed med Hensyn til denne §., saavel fordi flere end de specielt i Forordningen 8de Juni 1787 nævnte Gjenstande kunne optages i det Syn, der afholdes ved Fæstets Overdragelse, som og fordi den antager, at det i den nuværende Lovgivning gjeldende Princip om Fæsterens Pligt til under Fæstet at vedligeholde de ham overleverede Gjenstande, erholder en for Bonden besværlig Udvidelse, og endeligen fordi der gives Eieren yderligere Midler til at overholde Vedligeholdelsen, og slutter derfor med at fraraade den hele §. eller dog at de i denne § indeholdte Bestemmelser ikkun bør gielde for saadanne Godseiere, der for bestandigt have afskaffet Hoveriet.
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Man antager vistnok med Føie, at den nye Fæster overtager Forældrenes Forpligtelse, og at det meere er en Sag mellem disse, paa hvilke Betingelser denne Overdragelse finder Sted, og i hvilken Godseieren ingen Opfordring har til at blande sig. J de Tilfælde derimod, at den nye Fæster staaer i ingen Forbindelse med forrige Fæster, troe vi, at Synene holdes med den fornødne Strenghed, og at alle Mangler nøiagtigen angives, ligesom Vurderingen af de overleverede Gjenstande vistnok altid ansættes meget lavt. Naar Pluraliteten endvidere antager, at Eieren er tilstrækkeligen betrygget ved den ham tilstaaede Ret til, forlods af Bondens Bo at udtage, hvad der er nødvendigt for at erstatte de paa Bygning, Jnventarium og Besætning opstaaede Mangler, da kunne vi ingenlunde indrømme dette, og denne Ret har saameget mindre at betyde, som Godseieren, foruden sin Landgilde a., har at indestaae for Skatter og Tiender. Det viser sig derfor ogsaa dagligen, at Godseieren paa egen Bekostning maa afhielpe alle disse Mangler, og i Virkeligheden kan der ingen anden Sikkerhed, gives end den, at naar Bonden ei kan eller vil vedligeholde de ham overleverede Gjenstande, Eieren derved maa erholde Ret til at hæve Kontrakten.