Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-19
Jnsurrektionen i Nederlandene griber alt videre om sig, og er nu ei allene udbredt over hele Belgien, fra de Flanderske Kyster af lige til i det Lütticher. Land, men endog derfra og videre ud over de hinsidige Mosel=Egne, hvor mange væbnede Bønder have forenet sig med de fremtrængende Lütticher Insurgentere. Det franske Generalitæt træffer desaarsag de alvorligste Forholdsregler imod, at den ikke ogsaa skal naae til den venstre Rhinbred, lader Jndvaanerne afvæbne og skarpe Huussøgninger anstille, har ogsaa ladet det franske Kavallegie fortøvet bryde og fra Maynz og den høire Rhinbrød, for at bruge det i Mosel=Egnene, da man ikke tør lide paa det nye Reqvisitions=Mandskab. Efter Forlydende skal Fæstningen Maynz endog sættes i Beleiringsstand; dette er alt sket den 4de med Dyle, Departementet, hvori Brussel er Hovedstaden, da Jnsurrektionen ogsaa er udbrudt i samme. Siden den 1ste d. har i Brussel, Løwen, Antwerpen o. a. St. været hyppige Arreteringer. Alle de Hæftede ere under stræng Eskorte førte til Paris, saasnart deres Papirer vare forseglede. Der siges at de høre til en i Brusseopdaget Jnsurrektions=Kommitte, og skulle samtligen ogsaa have været Medlemmer af den Kommitise, som i Aarene 1789. og 30 holdtes i Breda under den berygtede van der NootVirkelig er dennes Broder og øvrige Paarørende ogsaa arrerettrede; men skulle igien være flygtede af Arresten. Jfølge en Beslutning af Direktoriet skulle alle eedløse Præster og andre mistænkelige Personer arretteres. Fra Antwerpen og flere Steder har man ogsaa bortført mange af de ansecteste Kiøbmænd som Gidsler til Frankerig. Fæstningen Luxemburg er alt af den Kommanderede General Morander. klæret i Beleiringsstand, da man havde talt lydelig om en hemmelig Forstaaelse mellem Jndvaanerne og Jnsurgenter. ne. Ved et Troppekorps fra Fæstningen lod bemeldte General ogsaa 3000 Insurgentere, som lode sig see ved Henzingen, adsprede efter et Tab af 150 Md. dræbte og 35 fangne. Til Abbediet Stablo (i det Lüttichske ankom den 2den d. et Jnsurgent=Korps paa 900 Md., under Anførsel af en fordum Keiserlig Gardist, ved Navn Gaspard. De fordrede sammesteds Levnetsmidler for 3000 Mk. foruden 24 opsadlede Heste, i den kriftelige Armees Navn; men bleve i samme Øieblik, som en Præst havde underskrevet, overfaldne og forsagede af Franzoserne fra Malmed. Overgeneralen Collaud har begyndt sin Regiering med en Proklamation til de samtlige Jndvaanere i de 9 Belgiske Departemmenter, hvori han erklærer Civiløvrighedernes og Jndvaanernes Dorskhed og Ligegyldighed for Aarsagen til, at Jnsurrektionen har grebet saa vidt om sig, og befaler alle Menigheder, Byer og Flekker, under Trudsel af en haard Pengestraf, at vise sig virksomme imod alle bevæbnede Opløb. Kommandanten i Brussel, General Begninot, har den 3die, ladet bekiendtgiøre, at adskillige Kolonner, den 2den havde gjort et almindeligt Angreeb paa Ondenarde, Gramment, Renair og Nivone, og allevegne overvundet, og forsaget Oprørerne. Daglig ankomme mange Tropper; Garnisonerne fra Metz, Diedenhofen, Dusseldorf og Divisionen Haypoult i det Bergiske have maattet begive sig paa Marschen imod Insurgenterne. Ligesaa ere Nationalgaarderne af Norddepartementet, af Calais=Somme=Aisne= og Ardenne=Departementerne virkelig alt i Bevægelse, og Landeveiene fra Paris til Belgien ere skiulte med Munitionstransporter. Af alle disse frygtelige Tilberedelser lover man sig de beste Følger. Direktoriet har nu giver 500 Raadet den æskede Oplysning om denne Jnsurrektion. Jfølge samme er den en Virkning af Engellands og FanatismensJndskydelser, ligesom Oprørstifterne bestaae af Geistlige Munke, Løsgiengere og Fremmede. Endskiønt nu Direktoriet. vel haabede at faa disse Uroeligheder dæmpede, saa erklærede det sig dog ei i Stand til at forhindre nye Udbrud, med mindre man overlod det en Sum paa 1 1/2 Millioner Livres, som Midler til at skaffe sig Underretning om Engellændernes og andre Fienders Mangerer. Denne Sum blev ogsaa strax bevilget af begge Raabene. Da nu de Depmerede Demoor og Genissieur, i Henhold til dette Budskab, erklærede den 3die d.: at af 73 i et af de belgiske Departementer til Deportation dømte Præster, formedelst Øvrighedens Skiødesløshed, kuns een var bleven arretteret, de øvrige derimod nu hialp til at oppuste Oprørsilden, og Poulain Grandpre Dagen derpaa virkelig foreslog at kiærpe Forholdsreglerne imod dem, som blev dømte til Deportation, ved at konfiskere deres Godser, hvis de ikke inden 2 Maaneder indfandt sig i Rochefort, for at blive deporterede; samt ligeledes konfiskere deres Godser, som have forladt deres Deportations=Sted, og bringe dem tilbage til er evigt Fæng. sel, dersom de igien betraadte Frankerigs Grund - saa gave dette Forslag Anledning til et af de meest stormende Møder, som har været i 500 Raadet siden den 4de Septbr. f. A. En vis Rouchon besteeg nemlig Talerstolen, og erklærede: at Haarene reiste sig paa hans Hoved over, at høre Ordene Retfærdighed og Menneskelighed nævne ved saa grusomme Forholdsregler; kaldte Forslaget til at tvinge en Strafskyldig til at komme og hente sin Straf, langt finere grusomt, end mankunde vente sig af en Nero en Caligulaa, en Heliogabalus og en tyrkisk Sultan, som dog ikke forlangte af en Pacha hvis Død var besluttet, at han selv skulde hente den fatale Strikke, men sendte ham samme (1) ; tog dem i Forvar, som uden ordentlig Lov og Dom bleve fældte den 4de Septbr. s. A.; paa stod at Direktoriet, ved at overlade det Deportationsstedets Bestemmelse, blev givet Ret over Liv og Død, at der selv i Raadet ingen Frihed og Sikkerhed, herskede, med mange andre Bitterheder, som han fremførte i et deklamaterisk, lidenskabeligt Sprog, der dog tillige, naar man tager Omstændighederne i Betragtning, var saa langt fra at kunne stifte noget Got, at han meget mere kiendelig havde samme Hensigt dermed, som fordum hans Brødre, Chichianerne, med deres tomme og svulstige Ophævelser, nemlig: at binde og bagvaske Regieringen, for paa den Maade at under grave Frankerigs Konstitution og Frihed, Men Forsøget bekom ham ilde. En høi Murren afbrøde ham ofte, der raabtes fra alle Sider: at han skulde forlade Tallerstolen, bringes til Abbediet (et Fængsel ) a., og da en Genissieur, Demodrog Boulay Patysiden angrebe ham, kunde han ikke meere faa Ordet, men maatte forlade Salen, efter endnu engang at have erklæret sig paa det bestemteste imod hiint Forslag, som dog omsider blev antager af Raadet. Boulay Paty git endog saa vidt i sin Jver at paastaae, at Pichegrus Ankomst til London var Aarsag, i, at et Afskum af Clichy i Dag var besteget Talerstolen, hvorover flere Stemmer raabte ham til Orden. Saaledes siger Poultier ogsaa i sin Journal, at siden Pichegru kon til London, rører Hallen af Clichy sig igien i Paris. Midlertid gav denne hele Støi Leilighed til at erfare, hvad Aand det lovgivende Korps vedvarende besieles af siden hiin 4de September f. A.; thi da Genissieur spurgte, om der ved vare Mange i Forsamlingen, som billige Rouchons Grundsætninger reiste næsten alle Deputerede sig og raabte som af een Mund: "Neineil Republiken level, - Jtalien.