JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-10-10
Ved Proclama, læst i Siellandstingsret den 17de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 22de September 1788, ere alle de, som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Martin Rose, der haver fahret som 3die Styrmand og Boutteleer med det Kongel. octroyerede Vestindiske Handelselskabs Skib, Hendrich Carl, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Constantinopel, den 2den September. Efterretningerne fra Donau lyde endnu meget fordeelagtige for os, og det Tyrkiske Ministerium praler ikke lidet af Storvizirens formeente Lykke. "Vi have, sagde nyelig Reis-Effendi, en saa udmærket Triumph over de Tydske, at et Aarhundrede vil gaae hen, førend de igien tør erklære os Krig. Ved den Almægtiges Hielp have vi afrevet det Slør, der hindrede os fra at see vore Naboers Svaghed. Vore beste Venner have i et Tidsrum af 20 Aar raadet os, at leve i Fred med dem; vi fulgte deres Raad, fordi den Beskrivelse, de gav os over vore Fienders Styrke, over deres Jndsigt i Krigskonsten, var virkelig skrækkende. Nu vide vi, at man har ført os bag Lyset, maaskee uden ond Hensigt, som man og vil forsikre os. Vi have seet, hvad denne Krigskonst, denne saa høitberømte Tactik formaaer imod vore Troppers Bravour&c. &c." - Man seer lettelig Praleriet i disse Udtryk.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Ancona, den 16de September. J nyelig hertil fra Ragusa indløbne Breve meldes os en Tildragelse, som, i Fald den var sand, vilde have store Følger. Den bestaaer deri: at Mahmud Pacha har, da har saae, at Montenegrinerne ikke vare at bringe fra deres Forbindelse med Østerrigerne og Russerne, rykket i Feldten og angrebet dem; at disse, anseelig forstærkede af deres Alliertes Tropper, have imodtaget ham med saadant et Mod, at hans Krigshær er bleven slaget og adspredt, han selv dødelig saaret og hans Broder dræbt. Man har og faaet at vide, at Pachaen af Rummelien har ansøgt Republiken Venedig om en frie Jgiennemmarch for sin Flaade og Armee, for at foretage noget imod de Østerrigske Søestæder; men at Venetianerne, uden at give noget Svar, have forskandset sig ved Indgangen af Cattaro og forstærket Eskadren under AdmiralEmo med Galeier og Kanoner Barker, hvoraf man vil slutte. at denne Republik vil slaae sig til Keiserligt Partie. - Fre Constantinopel meldes, at alle Franske Officerer ere afseilede derfra til Frankrige.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Berling. Temeswar, den 21de September. Alle Passer og Adgange til Hiertet af Bannatet staae nu aabne for Fienden. Som Mester af Donau og Behersker af Biergene samt en stor Deel af det flade Land, kan Storviziren og hans Seraskier enten gaae lige løs paa vor Fæstning, eller ved en videre Fremrykning op af Donau afskiære Corpset ved Semlin. Det verste er, at det Brechainwilliske Corpses Tilbagerykning er skeet, uden at man vidste det og kunde giøre Foranstaltninger. J det holdte Krigsraad gjorde Feldttøimester Grev Pellegrini det Tilbud, at paatage sig vor Fæstnings Forsvarelse, og dette var, foruden hans forrige Fortienester, Aarsagen til at Keiseren strax udnævnte ham til Feldtmarskal. 9000 Mand ere allerede rykte herind. Næsten alle Qvinder og Børn ere skaffede af Veien og de ør rige maae og bort. Paa Dompladsen blev i Dag oprettet 6 Feldt Bagerovne, af hvilke vi endnu skulle faae 30 paa forskiellige Stæder. Den bombefaste Domkirke bliver gjort ryddelig og indrettet til Magaziner og Boeliger. - Storviziren boer i Mehadia i det forrige Commandant Huus; Lugosch, Uipalanka og Weiskirchen ere, som vi høre, allerede besatte af Tyrkerne, og fra Pantzowa melder man, at den hele nederste Glissur har overgivet sig til Fienden. J Dag eller i Morgen kommer Feldtmarskal Lasey hertil.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Ungern, den 28de September. Efter Storvizirens Plan trænger Seraskiern paa høire Haand bestandig frem at paa Biergene med sit Corps, foruroeliger allevegne, hvor det er mueligt, vore Tropper, og indlader sig ikke i nogen Bataille, men giør allene Diversioner. Paa venstre Haand trænger han selv langs Donau frem- og vender sig derpaa dybere ind paa Sletterne i Bannatet. Da man ikke uden stor Opofring og Fare kan angribe en saa stor Magt paa Biergene, saa lader man Fienden trænge frem paa Sletterne, indtil man med Fordeel kan levere ham et Slag. - Vare 100000 Preussere paa Biergene, saa vidste man dog med Sandsynlighed at kunne bestemme hvor de kund stige op og ned; men langt anderledes har det sig med Tyrkerne. Hvor man i Dag tænker: paa dette steile Bierg kan intet Menneske komme, og over denne taarnformige Klippe=Vægge kan ingen stige ned, der sidde Tyrkerne den følgende Dag i Hobetal, og klavre derpaa som Katte og Steengerder. Udenet foregaaende Slag paa Sletten er det næsten umueligt, at forsage Tyrkerne af Biergene. Ved deres Streiferier paa Biergene have de altid nogle Støvere hos sig, som strax opdage, om et Pas er besat af vore Tropper eller ikke. Paa denne Maade opsøge de og Jndbyggerne, som flygte fra Landsbyerne. - De Artillerister, som løbe over til Tyrkerne, faae daglig 1 Piaster, og 60 af samme ere atter deserterte over til dem og have forraadt vort Reserve-Artilleries Stand plads, hvorfore Tyrkerne fornemmelig stillede deres Kanon Jld paa samme, sprængte 3 Krudtvogne i Luften for os og dræbte mange Mennesker. Da Fienden stedse bliver afløst at friske Tropper, saa bliver han ikke saa meget udmattet som vore Tropper, der bestandig maae staae under Gevæhr.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
London, den 30te September. Man forsikrer, at vores og det Preussiske Hof saavelsom Generalstaterne have gjort Forestillinger hos det franske Ministerium imod de Franske Troppers Jndmarch i de Østerrigske Nederlande, og derved udvirket, at denne March er bleven contremanderet. Samme Hoffer skulle og i den Henseende have ladet giøre en vigtig Erklæring til det Wienske Hof. Af en Skrivelse fra Sverrig, den 1ste October. Vi have en underlig Krig. - Siden min forrige Skrivelse have de Danske Tropper, blandt hvilke 3 Prindser befinde sig, marcheret ind i Bahus=Lehn. Men de betale alt hvad de forlange og hvad der sælges dem; og naar de støde paa vor Krigsfolk, saa anmode de dem gandske venskabelig om at retirere, da de, som de sige, ikke have den Hensigt, at skade os, men ville allene søge, at gjøre vor Konge tilbøielig til en Fred med Rusland, og det virkelig under gode Betingelse, for os. Hvorledes vort Hof derimod er findet, veed ingen. - Vor Konge er vist ikke langt borte fra Grændserne; dog holdes Hans egentlige Opholdsted saa hemmeligt, at endog Ministerne fra Hofferne i London, Berlin og Kiøbenhavn ikke kunne treffe ham, omendskiøndt det er bekiendt, at de have meget gode Betingelser at forelægge Hs. Majestæt. - Nogle hundrede Mand af vore Artillerister og Dragoner have ved et Pas, Qwistrumbroe kaldet, aldeles ikke villet retirere, saa venskabelig endog de Danske bad dem derom. Man har endnu ikke faaet nogen vis Efterretning om, hvorledes det egentlier løbet af ved dette Sted. Rygterne derom ere forskiellig og imodsigende. - Det forunderligste af alt er, at vi skulle have nogle 1000 Mand i Nærheden, og dog have de ikke faaet Ordre, at trække sammen. - J Gothenborg er man temmelig uroelig, og sætter sig i Forsvarstand, endskiøndt ikke med synderlig Jver. C. S. I dette Øieblik har man faaet en tilforladelig Efterretning, der tilintetgiør alle krigerske Udsigter. - Med Rusland er der sluttet en Fred eller Vaabenstilstand paa 5 Maaneder. De Danske marchere altsaa af sig selv tilbage.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Warschau, den 1ste October. Den Russiske Armee under General Romanzows Com mander, siden Choczim blev indtaget, sat i en overordentlig Virksomhed. Man understøtter Corpset, som var detacheret til Jasse, og vil komme den Østerrigske Armee i Sibenbargen til Hielp. Ved Foksan staaer allerede henime20000 Mand, og dersom Magazinernes Transport ikke var saa besværlig, var alting allerede langt videre. Tartar=Chanen staaer med et Corps tæt ved Bender. - Oczakow holde sig endnu, men med første Post vil man faae Efterretning om dette Steds Skjæbne; thi den sidste Coureer medbragte, at den ved hans Afgang allerede i 3 Dage og Nætter uophør, var bleven beskudt. En anden Skrivelse af samme Dat melder, at Octakow allerede skal være i Russernes Hænder, Wien, den 1ste October.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Fra Triest har man den Efterretning, at den Russisk Keiserl. Major, Hr. Lambro Cazzioni, har den 4de August med sin Flotille, som bestod af 22 Seilere, indsluttet det paa Negropønte (fordum Evboea) liggende folkerige Sted, CasteRozzo, og opfordret den Tyrkiske Besætning til at overgive sig. Det kom til en Kanonade fra begge Sider; men da Besætningen ikke meere kunde udstaae Flotillens stærke Jld, tog den Fahnen ind, og overgav Russerne Castellet. Den græske Erkebisp overbragte selv Majoren Nøgelen, hvorpaa der ble sat Tropper i Land, for at giøre Besætningen og alle Tyrkiske Jndbyggere til Slaver; men paa Erkebispens Forbøn skiænk te Seierherren dem Frihed og Livet, under den Betingelse, at alle Tyrker skulde inden 24 Timer forlade Castellet. De Tyrkiske Jndbyggere og Besætningen begave sig derefter paa smaa Fartøier, og føre under Flotillens Kanoner til Natolien. Da de indskibede sig, maatte de gaae imellem Russerne. som havde opstillet sig i Linier paa begge Sider, under en Bu af Sabler, der svævede over deres Hoveder. Medens dette Tog varede, raabte det talrig forsamlede græske Folk: Keiserinden af Rusland leve! Herpaa lod Majoren plante den Russiske Fahne paa Castelmuren, bringe det brugbare Artillerie om Bord paa sin Flotille og fornagle det slettere. Efter nogle Dage gik Flotillen, formodenlig til flere deslige Foretagender, under Seil igien.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Fra den Croetiske Leir ved Tyrkisk Nom. d. 25 Sept. Fra den 12te til 20de hujus blev Beleirings Arbeidet paa Batterierne, Trencheerne og Minerne uafbrudt fortsat, og heftig skudt fra begge Sider, hvorved vi fik nogle og 40 Døde og Saarede. Den 17de kom 75 fremmede Tyrker, som ikke hørte til Garnisonen i Novi, men dog vare indsperrede sammesteds, fra Fæstningen til vor Hovedpiket, overgave sig paa Diseretion som Krigsfanger, nedlagde deres Vaaben og bleve transporterede til Gradiska. Den 20de rykte en fiendtlig Undsætning af henimod 7000 Mand fra Blagøy frem mod vore i Redouterne ved Sanna paa Bierget Mischenoract staaende 2de Batailloner. Det fiendtlige Infanterie angreb vor forreste Redoutte med heftig Raseri og en forskrækkelig Skrigen. Det fiendtlige Cavallerie blev noget tilbage og syntes at oppebie Udfaldet, for siden at hugge ud. Træfningen var haardnakket i 2 Timer, indtil ende, og Tyrkerne i største Hast tage Flugten og efterløde sig 97. Døde. Bort Forliis bestod i 17 Døde og 50 Saarede. - Den 21de besluttede Feldtmarskal Landon at lade Fæstningen bestorme, saasom Brescherne efter alle Jngenieur-Officerernes Vidnesbyrd vare saa vidt aabnede, at man saa godt som uden Stormstiger kunde stige op. De Frivillige af Bataillonerne bleve udvalgte dertil, og 42 Stormstiger satte i Forgraverne i Beredskab. Alle til Stormen udnævnte Ober Officerer, som tilligemed det første Geled af deres Mandskab vare forsynede med Kyradser og Stormhuer, førte deres Folk med uforsagt Mod og fast Beslutning frem i Hovedgrarene; men da Besætningen begyndte at skyde, kastede de som bare Stigerne, samme fra sig, for ogsaa at skyde, og gave derved Tyrkerne Leilighed til saaledes at bestride de Stormende med smaa Gevæhrer, Stene og Bielker, at Feldt marskallen fandt for godt, at ophæve Stormeen. Vort Forliis herved bestaaer i 71 Døde og 212 Saarede, hvoriblant ere 4 Capitainer.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Af en Skrivelse fra Wien, den 1ste October. Den af General Landon foretagne og mislingede Storm paa Fæstningen Novi skal have kostet os meget Folk. - Storviziren søger endnu bestandig, at undgaae et formeligt og af giørende Feldtslag, og blot at udmatte vor Armee ved idelige Anfald. J at opnaae denne Hensigt er han og meget lykke. lig. - Keiseren har endnu sit Hovedqvarteer ved Lugosch, som ligger 2 Mile fra Temeswar. Tyrkernes hastige Fremgang i Bannatet tilskrives et Forræderie. - Det heder, at Pantzova saavelsom Karansebes og Stakul selv allerede ere i Tyrkernes Hænder. Nogle Regimentscasser ere ved den hastige Tilbagerykning blevne forlorede.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Haag, den 7de October. Da Kongen af Sverrig har tilkiendegivet sin Allierte, Hs. Majestæt Kongen af Preussen, sin Tilbøielighed til Fred, og dette tillige er blevet Hs. Storbrittanniske Majestæt bekiendtgjort, saa have begge disse sidstnævnte Konger, som Bundsforvantere af vor Republik, givet Generalstaterne deres allerhøieste forehavende tilkiende, nemlig at de, for at oprette Freden igien i Norden, ville anvende deres gode Tieneste hos Hs. Russisk Keiserl. Majestæt og Deres Majestæter Konger ne af Dannemark og Sverrig, hvorhos de tillige anmodede Deres Høimægtigheder om, at understøtte denne Hensigt ved Deres Medmegling. Og da Deres Høimægtigheder har antaget bette Forslag, saa er der bleven besluttet, at give alle heri interesserte Magter Underretning herom.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Helsingøer, den 13de October. Fra den 7de til 13de hujus ere 116 Skibe passerede Sum det. En Russisk Fregat og en dito Kutter ligge endnu her paa Rehden, og i Dag ved Postens Afgang kom en Dansk Brig, Postillionen kaldet. – J Gaar Aftes kom en Staffette fra den Engelske Minister, Hr. Elliot, til Grev Bernstorf.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Kiøbenhavn, den 13de October. De Kongelige Danske Hielpetropper ere brækkede op fra Strøm, og have trukket sig nærmere til Gothenborg. Ba huus er bleven besat, og Hovedqvarteret er i Kongsels. Den siges, at Kongen af Sverrig, som opholder sig i Gothenborg, har foreslaaet en Vaabenstilstand, og at man er blevencens om samme i 8 Dage. Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, og Hs. Durchl. Prindsen af Hessen befinder sig fuldkommen vel, og ved Armeen er alting i beste Tilstand.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 235. Secretair Aagaard, som befalet Actor, contra Lauriz Høiberg af Callundborg i Sielland, som formedelst hans ulovlige Forhold imod Hestemøller Jens Jensen, er dømt til 3 Maaneders Fæstnings Arbeide i Jern. No. 237. Proc. Lange, som befalet Actor, c. Abraham Arnzen Snildall af Norge, som for begaaet Jndbrud og Tyverie er dømt at kagstryges, have Tyvsmærke paa sin Pande og arbeide i Jern i nærmeste Fæstning hans Livstid, m.v. No. 238, Proc. Skibsted, c. Axel Aslachsen Hæstad af Norge, som formedelst Trudfler og Undsigelser, samt et formeentlig begaaet Mord, er dømt til Fæstnings Arbeide i et Aar. No. 239. Secretair Aagaard, som befalet Actor, c. Delinqventen Christen af Sielland, som formedelst Trudseels Ord og Tyverie er dømt til 4 Ugers Fæstnings=Arbeide i Jern. No. 240. Ober=Auditeur Rosenstand, som befalet Actor, c. Bendix Jørgensen af Lolland, som for begaaet ringe Tyverie er dømt at miste sin Hud i Fængsel, m.v. No. 249. Proc. Brorsen, som befalet Actor, c. Martinus Sperling af Norge, som var sigtet for Drab, men frikiendt. No. 250, Proc. Lange, som befalet Actor, c. Mads Jensen af Rørvig i Sielland, som var sigtet for Tyverie, Ran og Bedragerier, men friekiendt for Tiltale. No. 253. Proc. Haagen, som anordnet Actor, c. Delinqventinden Maren Johansdatter af Norge, som et for Landstrygerie og Bedragerie er dømt til et Aars TugthuusArbeide. No. 254. Ober. Auditeur Rosenstand, som befalet Actor, c. Erich Erichsen af Norge, som for begaaet Skov Tyverie er dømt at miste sin Hud i Fængsel, m.v. No. 255. Proc. Schmidt, som anordnet Actor, c. Delinqventen Niels Jensen Willadsen af Jylland, som for Medviderie, og Medhielperie i adskillige Tyverier, er dømt til et Aars Arbeide i Jerne Kiøbenhavns Fæstning. No. 260, Ober=Auditeur Rosenstand, som befalet Actor, c. Delinqvent Christen Christensen af Kiøbenhavn, som for begaaet stort Tyverie er dømt at kagstryges og arbeide i Jern i Kiøbenhavns Fæstning hans Livstid, m.v. No. 262. Proc. Brørsen, som befalet Actor, c. Delinqventen Niels Pedersen Møller af Jylland, som for falske Bancosedlers Forfærdigelse er dømt at have Ære, Liv og Gods forbrudt. No. 263. Proc. Wivet, som anordnet Actor, c. Delinqventen Lars Alexaldersen Orschougvig fra Norge, som for forøvet stort Tyverie er dømt at kagstryges og arbeide i Jern i nærmeste Fæstning hans Livstid, m.v. No. 268. Secretair Aagaard, som anbefalet Acter, c. Delinqvent Niels Hansen af Norge, der for begaaet ringe Tyverie er dømt at kagstryges og arbeide i Jern i nærmeste Fæstning hans Livstid, m.v. Nr. 182. Jonas Olsen Tosche, c. Consul Wallace og Søn. No. 228. Dito, contra Dito.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
I Dag contimærtes med 5te Classes Trækning af det 25te Lotterie, og udkom da følgende høie Gevinster, nemlig : No. 2894, 1000 Rd. 3di Hr. Borups Coll. hør i Staden ; No. 1036, 50 Rd. udi Mad. Kaalunds Cost, i Marieboe; No. 9926, 30 Rd. udi Hr. Regimentsqvarteermester LundsCost her i Staden; No. 19019, Frilod og Præmie 1000 Rd. udi Hr. Nielsens Coll. i Hadersleben; No. 19661, 3000 Rd. 2di Hr. Advocat Pewolosskes Coll. i Husum; No. 11348, Frilod og Pr. 100 Rd. udi Hr. Borgemester Weiners Coll. i Bergen; Nr. 139887, 30 Rd. udi Hr. Bogholder Waldsees Coll. her i Staden; No. 13289, 200 Rd. 3de Hr. von Mehrens Cost ibid; No. 7087, 30 Rd. udi Hr. Jass. Baumgartens Coll. ibidem; No. 14128, 12 Rd. 33. Pr. 50 Rd. udi Hr. Postmester Suhrs Cast. i Ribs; No. 16291, 1000 Rd. udi Hr. Borgemester Weiners Cost. Bergen; No. 935, 12 Rd. og Pr. 50 Rd. udi Hr. JnsyBaumgartens Cost. her i Staden ; No. 15380, 50 Rd. udi Hr. Dankwardt Cost. i Søgsberg; No. 1772, 1000 Rd. udi Hr. Jnsp. Baumgartens Cost. her i Staden ; Nr. 1387. 500 Rd. udi Hr. Lorenzens Coll. ibid.; Nr. 8394, 100 Rd. udi Hr. O. H. Baades Coll. ibid. ; Nr. 633, 30 Rd. udi Hr. Jnsp. Baumgartens Coll. ibidem; No. 1932, 100 Rd. udi sammes Coll.; No. 2763, 50 Rd. udi Hr. O. H. BaadheColl. ibid.; No. 14364, 100 Rd. udi Hr. Dybwads Costi Christiania; Nr. 4428, 50 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg. (Continuationen følger).
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Ved Tal=Lotteriets 396 Trykning i Wandsbeck udkom: No. 90, 74, 66, 70, 64.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Den 10de hujus gik Skibet Gerdende Maria, Capitain H. P. Klein, til Vestindien med Caraison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Den 11te gik en Russisk Fregat til Østersøen. J Dag lagde Fregatten, Den hvide Ørn, under Capit. Koefoeds Com mands ud paa Reden ; Skibene, Elisabeth & Maria, Capit. D. C. Mørck; Friderica, Capit. M. Kirkegaard, og Eckernførde, Capit. J. Lorenz, kom alle 3 fra Vestindien med Sykter, Rom og Tobak.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Barom. Therm. Vinden. 6 October. 28. 1. 3. 12 ½ Varme. S. B. 128. 3. 2. 11 - - N. N. V. 28. 11. S. 10 1/2 - - N. V. 1. - - 28. 6. 7. 11 1/4 - - 1 V. N. V. 12 - - 28. 6. 6. = 9 - - N. O. Fra den 4de til 11te October ere her i Staden copulerte 23 Par, fødte Drenge 22, Piger 21, tilsammen 43. døde Mænd 23. Qvinder 11, Drenge 16, Piger 14, tilsammen 64, ere altsaa 21 fleer døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder : Alderdom 3, Apoplexie 1, Brystsyge 4, Druknet 1, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 2, Galde=Feber 1, Gicht 1, Hidsig Feber 1, Jnflammation 3, Righoste 2, Kopper 11, Podagra 11, Skarlagens=Feber 1, Slag 9. Sprinkler 1, Tænder 3, Tørende Syge 7, Uangivne Svagheder 8, Vattersot 3.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Vexel=Cours, den 11te October. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 34 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 24 1/2 s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dito 138 1/2. 14 Dages Sigt 139 1/4 Dito i Courant 2 Maan. Dato 135. F. Cent. 14 Dages Sige 136. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 136. 14 Dages Sigt 147. Afrikas S. et andet ganske omarbeidede og forbedrede Oplag af Reisselybske Grammatika, faaes for 5 Mk. paa Tryk= og 1 Rdl. 33 paa Skrivpapir hos ham selv i Viingaardsstræde Nr. 11 paa første Sal.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
di Hr. Cancellieraad von Løvenskjolds Beskrivelse over U Brasberg Amt i Norge, som i Aaret 1783 er udkommet at Bogtrykkeriet i Christiama, har det behaget Hr. Forfatteren i Henseende til Kragerøe Kiøbstæd, at henvise Læserne til en af mig udgiven Beskrivelse over samme Kiøbstæd, endskiønt denne aldrig har været trykt til denne Tid. For at godtgiøre denne Mangen som bemeldte Beskrivelse over Brasberg Amt derved er forvolder er det jeg fra He. Thiets Bogtrykkerie i Kiøbenhavn agter at udgive, Fuldstændig Beskrivelse over Kragerøe Kjøbstæd samt Langesunds-Fiorden, indeholdende Scheens Kiøbstæd med dens Forstæder; hvorudi blandt andet forekommer ordlyden. de Gienparter af Kragerøe Byes Privilegier, samt to betydelige Gave=Breve, saa og Scheens Privilegier fra Aar 1346 s. nærværende Tid. Mit 10 Aars Ophold i Kragerøe som Tolder og 7 Aars Omreiser i Langesunds=Fiorden som Kryds=Jnspelteur, har forskaffet mig de Oplysninger om disse tvende Naboe Stæder, som virkelig mangler i Hr. Cancellieraad von Løvenskjolds Beskrivelse over Bratzberg Amt ; ligesom Jnddeelingen til findes ganske allig, og mere oplysende, end den velbemeldte Hr. Forfatter har brugt. Om dette Skrivt, der allerede er nedsendt til Hr. Thiele, naar den Lykke at udkomme i Trykken vil allene berde paa det respeklive Publici Villighed, at lade sig tegne som Subskribentere, i Kiøbenhavn paa Bogladerne og hos Bogtrykker Thiele, i Christiania hos Boghandler Diurendahl, i Bergen hos Hr. Capitain Geene, og hvor denne Subscripionsplan forekommer. De indsendes til Forfatteren eller Bogtrykker Thiele. Prisen skal ikke være over 2 Mk. for hvert Exemplaspaa Trykpapiir og 2 Mk. 8 s. Skrivpapiir. De, som samle og modtage 10 Exemplarer, saae det 11te eratisFrid. Wilh. Thue Consumt. Jnspekteur i Frederichshald.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Fra Pressen er udkommet: Tale paa Hs. Kongel. Høihed Kron 1) prinds Frideriks Fødselsdag den 28de Januarii 1788, holdes i Randers latinske Skole af Mag. J. R. Schiøth, Rector ved Skolen i Viborg 1788. Selges hos Boghandler Hegelund store Færgestræde No. 37, paa Skrivpapiir 24 s. og paa Teyl papiir for 16 s.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Hr. Kinges Pialmbøger bekommes hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse Contoiret i Kiøbenhavn; 100 koster 12 Rdlr. - Ligeledes bekommes danske og tydske Evangeliebøger Catechismer og AB. C., indbundne og uindbundne. En Capital, stor 10000 Rdlr., og nogle mindre, er at faae til I Laans i førstkommende 11te December Termin mod først Pante=Ret i faste Eiendomme. - En Capital paa 70000 Rdlr. og en paa 30 a 35000 Rdlr. søges til Laans i tilkommende Aar 11te Junii Termin at modtage mod første Pante=Ret i Jordegodser. - Et Siellandsk Jordegods falbydes. - Herom handler med Manriz Frydensberg i Pilestrædet No. 71.
Berlingske Tidende, 1788-10-13
Anna Jacobs Datter af Broegaard i Riber Stift, Bevilling, at maae med 6 Ugers Varsel i Aviserne indkalde hendes bortrenste Mand. I Stranderdamat Følge foranførte Konget. Bevilling indkaldes herved forbemelte undvigte Launts Pedersen, med hans beskikkede Forsvar, med 4 Ugers Varsel, at møde eller møde lade res Tammer Retten i Rige, Onsdagen den 17de Dece, førstkommende, for Dacumenter og Paastand at anhøre, samt derefter Sülmisse: Dam at lide og imodtage. Ribe, den 4de Octbr. 1743. Som beskikket Actor ved Tammer=Retten. for Anna Jacobs Datter J. Steensen.