Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-02
De Provindser, som ligge Østen for Paraquaifloden, eller som den kaldes i sin Forlængelse Sølvfloden, og hvis Beboere man i Buenos Ayres selv kalder: "Orientalere have hidindtil ikke villet erkjende denne Republiks Regiering, da den bekjendte GeneralArtigas har bemægtiget sig Herredømmet over dem. Republiken Buenos Ayres havde tilforn ført en flere agtig Krig med Hovedstaden i disse Egne, Monteviden, og der var opstaaet et indbyrdes Had imellem Beboerne paa denne og hiin Side af Sølvfloden; men siden General Artigas havde laaet Magten i Besiddelse, tog Regjeringen i Buenos Ayres det fornuftige Partie, at være fornøiet med de Lande det nu befød og ikke at gjøre nogen Fordring paa disse Landstrækninger, som ligge udenfor dens naturlige Grændser paa den anden Side af Sølvfloden, og som de tillige altid ville have Vanskelighed ved at forsvare mod Brasilien, hvortil de støde og inden hvis naturlige Grændse de ere beliggende. Denne Betragtning, tilligemed Fortornelsen over GeneralArtigas's Strefferier ind paa det brasilianske District, og Frygt for Optørsaandens Udbredelse derfra ind i Brasilien selv, indgiød Hoffet i Rio Janeiro den Beslutning at fordrive Artigas og at tage disse Lande i Besiddelse, som ogsaa forsaavidt blev udført, at Sto den Montevided blev erobret af den brasilianske General Lecor den 20de Januarii dette Aar. Jmidlertid var Landet derfor ikke erobret. Attigas, hvis en ste Styrke bestod i uregelmæssigt Cavallerie, fandt det ikke raadeligt at opoffre sine Kræfter paa det usikkre Forsvat af et Par Fæstninger, men trak sig usvækket tilbage med sin Hær i det indre af Landet, hvorfra han tilføiede ved idelige og pludselige Angreb Brasilianerne stor Skade, nu streifede han lige under Murene af Montevides, borttog Transporter og overfaldt de udstillede Forposter, nu gjorde han vilde Jndfald i Brasilien selv; de sydamericanske Kosakker, som de kaldtes, viste sig ligesaa farlige som de russiske, og hiin Verdensdeels Orientalere indsog ikke mindre Skræk end Europas. Det er bekjendt hvormange Ubehageligheder dette Krigstog har forvoldet Regjeringen i Brasilien, det spanske Hofs Fortørnelse, de europæiske Magters Misbilligelse og deres egne Undersaatters Misfornøielse over de Omkostninger, som Udrustningerne til dette Tog forvoldte og som drog Oprøret i Pernambuco efter sig, hvilket nær kunde have kostet Kongen af Brasilien sin Throne. Hoffet i Rio Janeiro forsvarede sig mod de Beskyldninger, som i denne Anledning vare gjorte det, med meget tilsyneladende Grunde i en Note, som i London den portugisiske Minister overleverede til Lord Castlereagh den 17de Martii dette Aar. Det hedder deri: at det var magtpaaliggende for den brasilianske Regiering ved Udbruddet af Jnsurrectionen i de spanske Provindser ved Platastrømmen, at gribe til saadanne Forholdsregler, hvorved Revolutionen kunde hindres fra at udbrede sig til deres eget District, og at det selv var den om at gjøre at qvæle Oprørsluen i det spanske; den blev ogsaa indbudet af General Elio, som commanderede i Montevides i Ferdinand den Syvendes Navn, til at sende ham Hjel mod Buenos Ayres; men denne General vægrede sig siden ved at modtage den Hielp han selv havde forlangt og overgav derpaa Montevideo til Jnsurgenterne, som fra denne Tid af truede Brasiliens Grændser og underholdt, Forbindelser med Jndierne og Negerne. Efterat Ferdinand den Syvende var paa nye indsat i Spanien, anmodede Hoffet i Madrid det i Rio Janeiro om, at en spansk Expedition, som vor bestemt mod Oprørerne ved Platastrømmen maatte blive modtaget i de brosilianske Havne. Den brasilianske Regjering gav villig sit Samtykke hertil, befalede sine Gouverneurer at anlægge Magaziner for den forventede spanske Armee, og tilbød sig selv til at ville forsamle 5 til 6000 Mand paa Grændserne, for med det samme at lade fremtykke mod Buenos Ayres, hvis Fiendskab den derved paadrog sig. Paa eengang fik den spanske Flaade en anden Bestemmelse, uden at der blev meldet Hoffet i Brasilien det mindste derom. (Fortsættes.)¬