JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
J Forstaden ved Mollebroe har i denne Tid været opført et Efterspil af Comoedien Hererie eller blind Allarm, idet en afdød Mand hver Aften skal have viist sig som Gjenganger. Hvorlangt Udgiveren er fra at troe med Dommeren i hiint nu over 100 Aar gamle Holbergske Stykke: at den hele Bye er befængt med Troldom," er Rygtet om den stakkels Gjenganger og de flere omsider heldige Forsøg paa at mane ham, samt den derved foranledigede Sensation og Sammenstimlen af nysgjerrige Tilskuere dog alt for almindeligt til at det ganske bør forties. Der gives vist nok dem, som vilde finde deres Regning ved, om de kunde faae det hele Slæng af Overtroens hensovede Spøgelser igjen kaldte til Live. En fattigt forældreløst Drengebarn, 12 Aar gammelt. var indaccorderet hos en Gaardmand for at forpleies mod en vis Betaling. Men den umenneskelige Pleiefader, mishandlede den ulykkelige Dreng, saa at han, ved anstillet Undersøgelse, befandtes at have 7 brudte Ribbeen, sonderslagne af et Tøir hvorved der var Træ-Lægne (fordi en Dag, da Drengen vogtede Kreature, nogle af disse vare komne ind paa Naboens Mark) og et stærkt Brok, tilføiet af Pleiefaderens Træskoespark. Desuden var hani en høist afkræftet Tilstand, fordi han i længere Tid havde lidt Sult. Under det optagne Forhør tilstod den saakaldte Pleiefader, at han vel havde tildeelt Drengen corporlige Revselser, men dog ikke saaledes, at de stede fundne Læskoner havde kunnet bevirkes derved. Og dan fuldstændigt Beviis ikke var tilveiebragt, saa blev Voldsmanden ved Herredstingsdommen frikiendt for videre Tiltale, dog med Forpligtelse til at betale Sagens Omkostninger, og bemeldte Dom er senere af den kgl. Landsoverret stadfæstet. Den ulykkelige Dreng skal imidlertid have endt sin jammerlige Tilværelse og naaet alle Lidendes sikkreste Havn - Graven! Det Passerede har mødt almindelig Afsky. Voldsmandens Navn er: Gaardmand Christian Thomasen i Riis, Grønbek Sogn, Viborg, (Af Vib. S.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
For nogen Tid siden blev de i Randers arbeidende Skibstømmermænd bestiaalne; de fandt nemlig om Morgenen, da de kom paa Arbeidet, deres paa Byggepladsen i staaende laasede Kasser opbrækkede, og Redskaberne der 5 af Øxer, Hammere, Knivtange m. m. borttagne. Ogsaa hos Kammerherre, Amtmand Lorenz ibemeldte Bye i blev et dristigt Tyverie for ganske nylig begaaet, idet 1 nemlig 100 Specier, som skal have staaet i Vinduet paa Amtscontoiret, bleve bortstiaalne. Politiet har ikke opdaget Gierningsmærdene til disse Tyverier.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Fra Randers skrives. Den vedvarende strænge Vinter maa antages at være Skyld i, at vort i disse Dage afholdte Hestemarked ikke har svaret til Sælgernes Forventninger. Endeel Kjøbere havde næmlig gjort deres Opkjøb for Markedet, for at kunne indtræffe til rette Tid til de udenlandske Markeder; og da naturligviis ingen sjællandske Hestehandlere kunde komme her denne Gang, saa benyttede de, rigtignok ikke faa, tilstedeværende holsteenske og tydske Hestehandlere sig af denne Mangel paa Concurrence til at trykke Priserne, der vare yderst daarlige. At den kgl. Remonte=Commission havde faaet, Ordre til, formedelst Iisgangen i Beltet, ei at remontere til de sjællandske Regimenter, bidrog vel ogsaa Noget til at skade Markedet. Gjennemsnitspriserne for gode, unge Heste kan antages at have været fra 70 til 120 Rbd. Af Sønderbro udgik i Koble (foruden 29. af Remonte=Commissionen opkjøbte) ialt 555 Heste iberegnet de i Hjørring og Aalborg opkjøbte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Hovedgaarden Broerup, engang Fader Holbergs Bopæl, er af Arvefæste=Eieren Hr. Forbech solgt til Hr. Forpagter Waarsøe paa Alkestrup for 13,000 Rbd. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Rygtet gik, at der var kommen en heel Flok Ulve herover fra Sverrig paa sen. Ved Jægerspriis vildermanhave seet en, og der blev strax foranstaltet en formelig Klaplagt efter den. Man var ogsaa saa heldig, at skyde den, men ved nærmere Eftersyn befandtes det at være Professor Dyssels Hund Rygtet siger: at fra Aarhuus til Amerika afgaaer til Foraaret 250 Mennesker, og af hver Person forlanges i Fragt, foruden til Kosten, som beregnes til 6 Rbd. maanelig, 100 Rbdr. Altsaa erholder Hr. Dessau i blot Fragt 25000 Rbdr. (Diversa.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Vissenberg Sognekald i Fyen, 400 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Under 10de d. M. er Sognepræst for Vissenberg Menighed i Fyen, S. Omann, efter Ansøgning, paa Grund af Alderdom og Svagelighed i Naade entlediget med Pension.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 30 Januar er Adjunct ved Slagelse lærde Skole, J. P. Snitter, efter Ansøgning, i Naade og med Pension, entlediget fra bemeldte Post; hidtilværende Timelærer ved Roskilde Kathedralskole, Cand. theol. A. Winther beskikket til Adjunct ved samme Skole, efternævnte hidtil midlertidig antagne Lærere ved den polytechniske Læreanstalt udnævnt til faste Lærere ved samme, nemlig: Capitain L. S. v. Kellner i Tegningsgeometri, Professor Mag. art. C. Ramus i Mathematik, polytechnisk Candidat i anvendt Naturvidenskab J. C. F. E. Wilkens i Technologie under Benævnelse af Lector, og polytechnisk Candidat i Mekanik C. S. Hummel i Maskinlære, ligeledes under Benævnelse af Lector, hvorhos Professor Ramus og Candidat Hummel tillige indtræde som respective 14de og 5te Medlem af Læreanstaltens Bestyrelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Kjøbenhavns Børs den 16de Februar 1838. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 201; Species 202; (Specier solgtes til 12 a 1 7/8 sk.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 176 1/2 a 177 3 i Sedler; sv. Sedl. pr. 2 Rigsgjæld 46 1/2 a 47 Rbs Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 91 a 91 1/2 - Sedl., National-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 1/2 a 103 Kr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
AVERTISSEMENTS. Frue Amtsprovstinde A. C. Bendix, födt Jörgensen, Enke efter salig Amtsprovst Bendix, blev i Gaar ved en pludselig, men rolig Död bortkaldt til Fredens Hjem i sin Alders 62 Aar og 4 Maaneder, hvilket Sorgens Budskab herved bringes til fraværende Slægt og Venner af hendes dybtsörgende Børn. Westervig den 20de Februar 1838. Undertegnede agter underhaanden at bortsælge min i Hørsted Bye og Sogn beliggende Gaard, enten heel eller Parcelviis. Gaarden skatter af 3 Tdr. 3 Skpr. med tilhørende Ager, Eng og Tørveskiær. Bygningerne ere nye og i forsvarlig Stand og i Eiendommen kan formodentlig blive indestaaende 500 Rbdr. Hørsted den 21de Februar 1838. Christen Bach.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Hos Undertegnede faaes tilkjøbs alle Slags Hauge= og Blomsterfrøe til billigste Priser. Følge den meddeelte Priiscourant. Thisted den 12te Februar 1838. J. Schutten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
Ao. 1838. No. 23. HS T Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvaviv og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 28de Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
Tydskland. Fra Frankfurth skrives under 18de Febr.: Hvis man tør fæste Troe til de her omløbende Rygter, saa vil den tydske Forbundsdag strax efter at dens Forsamlinger ere aabnet, beskjæftige sig med en Revision af den tydske Forbunds Trykke=Friheds=Lovgivning. Da Presseloven af 20de Septbr. 1819, dens 6te der siger at naar en Forbundstatsregjering føler sig krænket af et i en anden Forbundstat udkommen Skrift, og den ikke ved venskabelig Overeenskomst eller diplomatiske Forhandlinger, kan erholde Satisfaction, saa kan den ved Forbundsdagen føre Besværing over hiint Skrift," saa skal denne have foranlediget hiin Revision. - J Lüttich havde Erkebispen udstædt et Jnterdict mod Frimurerne, hvilket har forbittret disse i en saa høi Grad, at de aabenbare byde Clerus Spidsen. Til i Martii Maaned have de saaledes foranstaltet en Fete paa 500 Couverts, efter den engelske Smag af politisk Tendents. De ville ogsaa lade præge en Medaille, hvor der paa den ene Side sees det erkebispelige Jnterdict, og paa den anden Side en Slange, der bider i en Fil. Neue 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
Budenlandsk. Tidsskrift for Almueskolevæsenet, udgivet af Dhrr. Katechet Borch, Student og Skolelærer Brohm og Jnstitutbestyrer Sørensen, fortsættes med en roesværdig Omhu og Planmæssighed. J fjerde Hefte af den nu fuldendte fjerde Aargang findes, iblandt flere læseværdige Afhandlinger, en Undersøgelse over Spørgsmaalet: Vardet ønskeligt, at den indbyrdes Underviisning atter blev udelukt af vore Almueskoler, Forfatteren, Skolelærer Hr. Rasmussen i Skibhuusskolen, antager, at foruden de for enhver Ven af Oplysning glædelige Virkninger af indbyrdes Underviisning i Henseende til Læsning og Skrivning, gives der andre heldige Forandringer ved Skolevæsenet i vort Land, der vel ikke ere umiddelbare Følger af denne Læremaade, men som dog ere foranledigede ved sammes Jndførelse, og regner dertil: 1) at Skolegangen er ved indbyrdes Underviisning bleven meere ordnet og stadig; 2) at ved den indbyrdes Underviisning Skolerne have vundet med Hensyn til Barnets æsthetiske Følelse ved den tidligere Tilnævnelse til Reenlighed og Orden og uhensigtsmæssige Læsebøgers Afskaffelse, Skolernes bedre Jndretning o. s. v., medens den gamle Slendrian, naar ikke et pludseligt Kraftstød havde forstyrret den, kunde have vedvaret endnu i mange Aar." Det er faaledes upaatvivleligt siger Forfatteren – at indbyrdes Underviisning, om den end oprindelig synes at ville, som Dinter siger, ihielslaae Aanden med Maskinvæsenet, dog nu i vort kjære Danmark ikke længere har denne Tendents og som vi nu snart haabe at kunne anvende den, er den ikke meere noget Tilbageskridt, men vil give Skolernes Virksomhed et betydeligt Stød fremad til det Bedre. J samme Hefte meddeles ogsaa Fortsættelse af Forhandlinger ved Provindsialstænderne i Nørrejylland 1836, om Skolevæsenet paa Landet og om Landsbyskolelærernes Kaars Forbedring." (Subscription paa dette AlmueOplysning hellige Tidsskrift modtages fremdeles paa Adressekontoiret i Odense).(Hr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
Fra Slagelse skrives under 12te Februar: Dersom man tør troe Nestved Ugeblad Nr. 23 have alle patriotiske Borgere og Borgerinder i Nestved reist sig i Masse imod Vest=Siellandske Avis's Beskyldninger og Angreb." Vi bleve uhyre forfærdede ved at læse denne Efterretning; thi hvorvel vi ikke vide, hvor stort Antallet paa Nestveds patriotiske Borgere og Borgerinder er, maa vi dog formode, at det qvindelige Personale, som vi egentligt frygte meere end det mandlige, er talrigt nok til at kunne kraadse Øinene ud paa os. Det er rigtignok undertiden en Trøst at være langt fra Skud; men da Foret i disse Dage er godt, kunde det jo høre til Mulighederne, at den hele patriotiske Masse sattes i Bevægelse imod Slagelse, og da Gud naaede os, Vi bede derfor Nestved Ugeblads ærede Redacteur, (Hr. Goldsmith), der dog synes at mene os det godt, siden har virkelig beklager os, at han vil lægge et godt Ord ind for os hos de elskværdige Damer, som vi haabe at han, som et ungt haabefuldt Menneske, staaer paa en god Fod med. Vi erklære og villige til at gjøre Gientieneste, saasnart en passende Leilighed tilbyder sig Fra Sjælland, den 10de Febr. Det er flere Aar siden vi havde en saadan Vinter som i Aar. Der gives Steder paa Landet, der over 14 Dage have været udelukkede fra al Samfærsel med den øvrige Verden. Mange Biveie have været gandske ufremkommelige, og selve Chausseen har været vanskelig nok at passere. Siden 1814 mindes vi ikke, at Landmanden har havt et saa besværligt Sneekastningsarbeide som iaar. Mange Ulykker have tildraget sig paa ufarbare Veistrækninger, hvor Sneen i een eneste Nat havde sammendynget sig i uhyre Masser. Hist og her have Menneskeer forvildet sig paa Marken og ere omkomne af Kulde. (Aah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
I Jyllandsposten foreslaaes Følgende: J enhver Kjøbsted skulde en eller to af de solideste Handelsmænd aabne sig Credit hos Filialbanken for en vis Sum, 10,000 eller 20,000 Rbd., ved at udstæde til Banken Skadesløsbreve med Pant i deres faste Eiendomme, hvorved disse Mænd da erhold: Ret til at trække Vexler paa Banken i Aarhuus indtil det sikkrede Beløb. Folk, som da kom i Forlegenhed for Penge paa en kort Tid, og som havde Credit i deres nærmeste Omkreds, kunde da altid blive hjulpne, ved hos en af de i Nærheden boende accrediterede Handelsmænd at erholde Vexler paa Banken, hvilke kunde gaae som rede Penge mellem Mand og Mand indtil Forfaldsdagen. Det accrediterede Mænd havde deres Fordeel ved Discontoen, og Banken ligesaa At Banken vil være villig til at aabne velhavende Kjøbmænd en saadan staaende Credit, er der vel ingen Tvivl om, hvisaarsag Jyllands agtværdige Handelstand opfordres til at indlede Underhandlinger med Banken i Aarhuus desangaaende."(Aah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
Ved Høiesteret er Karen Marie Dollmer, for Tyveri paa et kongelig Slot, dømt til at stryges til Kagen og derefter hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Tugthuus sin Livstid; Christian Mortensen Boland, for Falsk, se Løsgænger og Betleri, til Forbedringshuusarbeide i 1 Aar; Gaardmand Niels Pedersen Møller, for voldsom Adfærd samt for brugte Trudsler mod forskjellige Personer, til at hensættes paa sædvanlig Fangekost i 1200 Dage; Peter Sørensen for at have udgivet Penge, som han havde Formodning om at være falske, til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 4 Dage; Bodil Andersdatter, for at have søgt at forlede en Anden til at afgive en falsk Forklaring i Retten, til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5, Dage; Niels Peter Berg, for begaaet Arvesvig, til Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage; Erik Olsen, for Tyveri og attenteret Voldtægt, til Forbedringshuusarbeide i 3 Aar. (Hp. Av.)"Dagen" har Prof. Heiberg indrykket følgende Svar til Riimbrev=Skriveren i den Frisindede":At Fata Morgang, Dig ei behager, Og at i det Hele Du Perler vrager, Er troligt, men Skylden er ikke min, Thi skjøndt en Perle jeg har foræret, Saa har det dog aldrig min Hensigt været, At ville kaste Perler for Sviin. I Kbhvn, have Handelshuset Tutein & Comp., samt i Helsingør Handelshusene Ellah & Comp. og van Deurs & Comp. opgivet deres Boer til Skifterettens Behandling som fallit, (Loll. Falst. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
Jfølge Brev fra Kragero af 3die Febr. laae Jsen saa langt ud, som man fra de høieste Fielde kunde øine: noget som ikke de ældste Folk have oplevet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
En Unavngiven har i Berlingske Tidende indrykket en Beretning om hvorledes Nytaarsaften celebreres paa Fredensborg. Man nøiedes ikke – siger han - sidste Nytaarsaften med at skyde udenfor Vinduerne, men Man satte Geværpiberne ind imod dem, hvorved Ruderne sprang; paa den rædsomste Maade sloges endvidere store Stene mod Porte og Dørre, for at beskadige dem, hvilket hist og her lykkedes; ja en fredelskende Mands Dør, der varindsat sidste Sommer og havde kostet 36 Rbd., søndersloges aldeles, og gjennem den saaledes ituslagne, Dør kastedes Kar, fyldte med Excrementer." Hvad derimidlerte satte Anmelderen i endnu større Forundring, end denne Pøbeladfærd i Byen (hvor der aldeles ingen Politiøvrighed findes, skjøndt den tæller henved 200 Jndbyggere) var, at han Dagen efter, ved at aflægge en Besøg paa Slottet, fandt i hele Indgangen og udenfor en Slotsbeboers Dør tæt ved samme en saadan Mængde Potte, Tallerken= og Flaskeskaar, at han bogstaveligen maatte vade igjennem dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
Fra Haderslev skrives. Som noget gandske mærkeligt er da ogsaa det herværende Ugeblad La (dets No. 4 for d. A.) for kort Tid siden lagte under Beslag. Mærkelig er det i den Henseende, de Bladet nu i næsten et halvt Aarhundrede har ført et stille og ærbart Levnet, uden at gjøre nogen Brask, men moret og gavnet i en lille Kreds (hvilken rigtignok vilde været meget større, hvis Bladet var dansk, nu paa eengang af Vedkommende maae være bleven anseet for saa balstyrig, at et af dets No. er bleven indespærret, Og som en Følge af denne Indspærrelse havde Bladets Læsere, ved at modtage det næste No., det Særsyn, istedetfor et halvt Ark kun at faae et qvart Ark, paa Grund af, at den hidtilværende Redaction, med Hensyn til det Passerede, troede i dette Tilfælde at vilde fratræde dens hidtil havte Function som saadan. Dog, da den liberale høie Regjering i Slesvig strax frigav det under Beslag, lagte No. af "Lyna", saa blev dette uddeelt blandt Læserne. - Det Stykke der egentligen foranledigede Beslaget var Slutningen af en Tale, holden af den berømte svenske Biskop Esaias Tegner ved et Landemode i Vexø 1836. Stykket var taget af en tydsk Oversættelse Ueder die Kirchen und Schulen in Schweden, von Bischof E. Tegner", trykt i Regjerings=Bogtrykkeriet, i Stralsund, altsaa i Preusen, hvor der dog, som bekjendt, i alle tydske Forbundstater, er Censur Heelt glædeligt var det, at det under Beslag lagte No. kom for Lyset, thi derved tilintetgjordes en heel Deel falske og meget absurde Rygter. Vel var det omtalte Stykke udaf den anførte Bog offentlig bleven forelæst i det herværende Harmoni=Selskab, men da dette Selskab for størstedelen kun bestaar af civile og militaire Embedsmænd, og disse, eftersom Forholdene ere hertillands, kun komme i saare liden Berørelse med de simple Borgere, saa gjorde disse sig naturligviis gandske egne Forestillinger i Anledn. af den under Beslag lagte Ly(Aah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
Fra dette Blads Correspondenter i Frederikshavn have vi havt den Fornøielse at modtage Efterretninger, der afgive et, for Patrioten glædeligt, Vidnersbyrd om den derværende Havns store Gavnlighed og Hensigtsmæssig hed. J længere Tid havde Havet været saa belagt med Jis, at aabent Vand ikke var at øine, nogle Dage for d. 17de havde Fralands=Vind bortført den yderste Jis, saaledes at man d. 13de saae det forste Fartøi under Opselling nordfra, for at søge Assistance i Havnen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
Det var Skonnerten Valdemark, Capt. W Thornøe, ballastet, bestemt fra Antverpen til Hjemstedet Kjærteminde. Byens Sømænd satte sig strax i Communication med Skibet og der blev accorderet om at indise det i Havnen. Samme Dag, dette Arbeide begyndtes, ankom Briggen den 21de August, Capt. Joh. Kruger, af Liebau, kommende fra Nantes, bestemt til Hjemstedet, med en Ladning af Salt, og senere Galeasen Christine", Capt. C. F. From, hjemmehørende i Reval, kommende fra Messina med Frugt, bestemt til Hjemstedet, og endelig den 17de Briggen Norner, af Kiøbenhavn, Capt. Petersen, kommende fra Messina med Frugt. Disse Skibe have tumlet omkring i Nordsøen i 6 Uger og ikke kunne komme endog den norske Kyst nær paa flere Miles Distance for Jis. Capt. Kruger skal i 11 Dage hverken have havt Brød eller Vand ombord, men maattet bespise Mandskabet med Ærter, kogte i Haviis. Næst det almægtige Forsyn kunne disse Skibes Eiere og Mandskab takke Frederikshavns Havns Tilværelse for Frelse af Liv og Eiendom, da Farvandet er aldeles ufremkommeligt formedelst Driviis. Jndiisningen, som var forbunden med stor Besværlighed, da Afstanden fra det aabne Hav til Brohovedet var omtrent en halv Fjerdinqvei og Jsen circa 1 Alen tyk, har i 5 Dage beskjæftiget mange ved det ophørte Fisker aldeles brødløse Mennesker, og den 19de om Aftenen have efter al Rimelighed disse 4 Skibe været i sikker Havn. Efter Skibs førernes Beretninger skulle endnu flere Skibe befinde sig i Nordsøen og under Skagen, saa at Frederikshavns yderske gunstige Beliggenhed for dens Bestemmelse: at være et Tilflugtsted for den Søfarende, under Omstændigheder, som de nærværende, uden Tvivl paa en for Patrioten glædelig Maade vil gjøre sig gieldende i dette Foraar. Nogle Timers Storm af Vesten kunne nu være tilstrækkelige til at aabne Havnen aldeles. (Alb. A.) Lidet Norden for Frederikshavn kjører man med Heste og Slæder til Hirtsholmene, 1 Miil over Ha(Aalb. Av.) Ved Tallotteriets 1331. Trætn. i Altona udkom: 55, 13, 31, 73, 12.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
AVERTISSEMENTS. Undertegnede agter underhaanden at bortsælge min i Hørsted Bye og Sogn beliggende Gaard, enten heel eller Parcelviis. Gaarden skatter af 3 Tdr. 3 Skpr. med tilhørende Ager, Eng og Tørveskiær. Bygningerne ere nye og i forsvarlig Stand og i Eiendommen kan formodentlig blive indestaaende 500 Rbd. Hørsted den 21de Februar 1838. Christen Bach.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-28
Vanille-Jis faaes tilkjøbs paa Søndag Eftermiddag hos Else Alstrup. Den i Løverdags og den i Nat forventede Kjøbenhavns=Post, ligesom ogsaa sidste Hamborger post vare endnu ikke ved Avisens Slutning i Eftermiddag Kl. 5, ankomne. Redacteuren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-02
Ao. 1838. No. 24. STII Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvaviv og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Fredagen den 2den Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-02
Blandinger. Spanien. Endelig er det kommen til Kamp mellem de christiniste og carlistiske Stridskræfter, der i længere Tid stode i det nordlige Andalusien, ringe Afstand fra hinanden; og Følgerne af Fægtningen har efter den christiniske General Sanz's Beretning været Carlisternes Tilbagetog. Den 5te Febr. angreb Sanz de ved Staden Balen i Slagorden opstillede Garcias Tropper; i Slutningen af Fægtningen ankom den christiniske Brigadegeneral Pardings med sit Rytterie, tilendebragte ved et umodstaaeligt Chok Træfningen og drev Fjenden paa Flugten. De i Retning mod Murcia retirerende Carlister tabte i Overofficeer, 12 andre Officerer, 400 Md. Fangne og et stort Antal Døde; de christiniske Troppers Tab skildres som ubetydeligt. - General Espartero var den 8de draget frem mod Lodosa, og synes at ville angribe Estella, hvorhen Don Carlos har begivet sig, og havde, formodentlig for at more sig, i sit derværende Pallads ladet sætte den Overskrift, over adskillige Gemakker: russisk, preusisk, hollandsk og sardinisk Ambassade." Efter det foreløbig ved Belascoain lidte Tab, havde Carlisterne myrdet Brigadegeneral Yturiaga, og 8 af de fornemste Mænd, som de tilskrive Tabet. Paa den anden Side har den christiniske Brigadegeneral Flinter ladet 2 gamle Kierlinger, hvoriblandt Een paa 72 Aar dømme til Døden, paa Grund af uforsigtige Yttringer. Tilstanden i de nordlige Provindser, især i Castilien og Mancha skildres som høist ulykkelig; overalt seer man Betlere, der ere ved at døe af Hunger, eller plyndrende og ødelæggende Soldater; ingensteds ere de borgerlige Authoriteter i Stand til at anvende Midler derimod; alt hvad der frembringes ved Landmandens Flid, fortærer Armeen, og dog gjør denne Hær kun lidet, skjøndt der staaer 3 Christinos mod 1 Carlist (60,000 mod 18,000 Md.); nei, de forblive for det meste i deres Qvarterer. Sandelig dette Skuespil af 11 Millioner af Hunger og Elændighed omkomne Antal Jndvaanere, er oprørende, (Man vil imidlertid haabe, at for Øieblikket er dette Antal overdrevet!)