JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Dette Theaters Prima Donna overgaaer alle øvrige ved skjøn, interressant Ansigtdannelse. Hun er det meest henrivende Fruentimmer, som jeg nogensinde saae paa Theatret. Hun talte den rundeste toskanske Dialekt. Saa yndigt og velklingende, som det flød fra hendes Læber, havde endnu aldrig Kierlighedens Sprog tonet for mig; jeg modtog nu for første Gang dets hele melodiske Tryllerie. Efter hende udmærkede sig Primo Amoroso og den skjelmske, vittige Kammerpige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Efter Fleres Overbeviisning er det en stor Velgierning, at Præsten paa Landet og i de smaa Kjøbstæder har Jordbrug. Det ville være til stort Tab for dem, om de skulle savne den Herlighed, de ville da mangle de nødvendigste Ting i Huset. Den Indtægt Præsten har af sin Avling, den misunder ingen ham. Enhver glæder sig over den Velsignelse, der staaer paa hans Ager, men med samme Øie betragtes ikke hans Accidenzer. Det er en Naade at disse undes ham; de gives ofte med Uvillighed, som er fornærmende for Modtageren. Ofte maa man bukke for den forundte Gave. Det er sandt, at Jordbrug har sine Byrder. Skal Avlingen indbringe noget, maa man gjøre Udlæg, men det forrenter sig godt. Vel indtræffer undertiden besværlige Aar med Mis vært og Qvægdød, men Tabet erstattes rigeligen ved gode Aaringer. Med Hensyn til Accidenzer bliver man afknappet af Egennytte, ja indtil Uforskammenhed. Skulde man kjøbe alle de Huusholdningsartikler Avlingen giver af Smaakreaturer, Kjød, Brød, Øl, Smør, Melk, Urter af Haven, da vilde det udgjøre mange Penge, især i dyre Tider. Flere ønske, som andre Embedsmænd, deres Løn i rede Penge. De vide ikke, hvad de øn Avlingen er et fandt Gode, men af Mange miskjendt. At det ej bringer Velsignelse hos Alle, er en Følge af Uforstand og slet Oeconomie. Den Tiende, som ydes, er ofte misundt, der leveres maadeligt Korn, og betales den med Penge, maa man længe bie derefter, og har ondt ved at faae sin Rettighed. Paa Landet er der et mere jevne Forhold mellem Indtægt og Udgift end i Kjøbstæderne; thi stige Priserne, da erholder Embedsmanden ej mere i Accidenzer, end forhen, da Priserne vare lave. Forskjellen føles mindre for den som har Avling, da han har Livets Fornødenheder af sin Mark og Have. Den Trængende kan man give et Stykke Brød, den Hungrige kan man mætte, i Stæderne er man nødt til at afvise dem med tomme Ord, da man har mindre at undvære. Forstaaer man Jordbrug, kan man være sin Menigheds Lærer og foregaae dem med sit Exempel. Der knyttes et nærmere Baand. Komme trange Aar, lide de fælles Skjæbne. Den, som ej deler samme Held og Uheld, føler ei den gjensidige Deeltagelse. Vel hører ikke Oeconomien til Kirkens Æmner at tale om, men til andre Tider er den passende og kan afgive belærende Samtale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
En kyndig Landmand kan stifte megen Nytte i sit Sogn, mere som Præst, end enhver Anden, thi han staaer i et nærmere Forhold til Bondestanden, end andre cultiverede Folk. Har man Fortredelighed, som kan møde enhver, gaaer man i sin Mark eller Hauge, der gives Adspredelse. Den Læsning og de Forretninger, som Embedet medfører, afvexler med de Sysler Avlingen udfordrer og gode Skrifters Læsning i det Fag. Man bliver mere tolerant, mindre eensidig, mere tilfreds med sig selv og Andre, man føler mere sin Værd som Lærer, formedelst den større Nytte man stifter. Fordi man passer sit Avlsbrug, behøver man ej at være Bonde, eller tage Deel i manuelle Arbeider; man kan ligefuldt holde Skridt med Tiderne, passe sit Embede vel, og vedblive at være en dannet og studeret Mand, om endog Avlingen var af de meget store. Er man en Ven af Landvæsenet, saa forlader man unødig sin Stilling, man elsker mere sit Hjem, sætter man derimod mere Priis paa Tiender og Accidenzer, fristes man til at flytte, og atter at flytte. Man er kold for sin Virkekreds, intet Venskabs, Tillids og Fortroligheds Baand kan stiftes. Sættes Præstens Løn i rede Penge, ved at sælge Tiender og Avlingen, hvor ville Renter deraf svare til Tiderne, hvor skulle den Capital staae sikker, Arvefæstes Jorderne, maatte Afgiften bestemmes i Korn; hvad vandtes derved, da man dog maatte beholde en 29 Tdr. Land, for at kunne holde et Par Heste og nogle Køer, saa kan man med et Par Heste til og en Karl mere, have den hele Avling. Det mindre skal ligesaa vel passes, som det større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Mange gode Skrifter har man til Veiledning for den Præst, som vil selv drive sit Avl. Ved de fleste Universiteter gives egne Lærere i Landoeconomien. J Bajern har Kongen befalet, at paa alle Rigets Universiteter skal holdes Forelæsninger over Landvæsenet, og udtrykkeligen tilføjet, at Theologerne skal tilholdes at bivaane dem. Det samme Lovbud gjelder og for de Katholske S. minarier for tilkommende Geistlige og Skolelærere. J Følge dette Lovbud, og med Hensyn til Præsternes og Skolelærernes Forhold som Jordbrugere, er skreven en Lærebog der, under Titel: Lehrbuch der Landwirtschaft von Geier, off. ordentlig Lærer ved Universitetet i Würtzburg, Lærer i Landoeconomien ved det derværende Clericalund Schullehrer-Seminar, Sultzbach 1828, 335 S. 8. Flere gode Pastorolanviisninger ere udkomne til Nytte for Præsten, som Landmand, af Standens egne Embedsbrødre, som og af Andre; nogle skal anføres. Die besten Mittel zuverlassiger Verbesserungen der Feltwirtschaft, besonders für Prediger auf dem Lande. Leipzig 1785, 152, S. 8; Leyrbuch für angehende Landprediger, mi ihre Wirthschaft ihnen und den Parrautern am nuslichsten einzurichten sei, von dem Prediger Mathesius, mit einer Vorrede von Superintendent Demler, Jena 1791, 313 S. 8, Grundsatze der dentschen Landwirthschaft for Prediger u. Schulle rer auf dem Lande, von Stumpf, Lehrer auf der Universitat Jena, Jena 1790, 320 S. 8. Der Landgeistliche als Landwirth von Forstner, Professor der Landwirthschaft zu Tubingen, Tübingen 1822, 133 S. 8, Landwirthschaftskunde for Prediger von Schwabe, Oberconsistorialrath in Weimar, 2te vermerte Ausg., Neustadt an d. O., 1822, 276 S. 8. Hertil kan og føjes et akademisk Skrift af Professor Pohl i Leipzig, de deconomie pastoralis rationibus disputatio, Lipsiæ1815. Anførte om Nødvendigheden for Geistlig heden paa Landet at lægge sig efter Landvæsenet. forklares i Theol. Litteraturblatt Nr. 89, S. 721, zur allg. Kirchenzeitung, November H. 1829, som er afbenyttet. Det er skrevet i den Hensigt, at man ei bør fraraade de Studerende at lægge sig efter Jordbrug, som een for Præsten upassende Beskjæftigelse, thi det straffer sig haardt ved Mangel paa Udkomme i sin Tid. Thi ligesom Universitetet giver theoretiske Forelæsninger over andre Discipliner, som have en practisk Tendents kan det og gavne ved occonomisk Veiledning. Jo mere Nytte et Menneske, som Embedmand, stifter i sin Kreds, desto mere er han agtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Jndsendt. I Adresse-Avisen er fra flere Slagterboutiker averteret Priserne paa Oxekjød. For det bedste Kjød forlanges af store fede Stude 12 Skil Pundet, for det af unge Stude, Qvier, og Køer 9 s. Forholdet er rigtigt, men ikke Alle indsee Aarsagen. Til at opføde og fede en stor Stud, paa 3040 Lpd., 5 a 6 Aar gammel, medgaaer længere Tid, der skal anvendes mere Foder og Sæd paa den, end paa et ungt Qvæghøved; men Kjødet af den store fede Stud er drøiere, mere velsmagende, og giver mere Fedt til Madbrug, at Forskjellen paa Prisen derved dækkes. De, som handle med Kjød, forstaae bedre at forklare det i et udbredt Folkeblad, nemlig Politievennen. De ville derved gavne dem selv og det Offentlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Meddeelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Bombebøssen vinder megen Yndest enhver indseer dens Nytte. Det, som forskaffer den Tillid, er at der er frie Adgang til at besee dens Leilighed for gamle Søfolk. Man seer, Localet er passende for disse Gamle, og at de have passende Arbeide efter deres Alder. Det, som er især at rose, er at Regnskabet med Bilager ligger aabent for Alle paa en bestemt Tid. Bedre ville det være, at det laae hele Aaret, i det mindste en længere Tid aabent for Alle. Det burde finde Sted ved alle offentlige Stiftelser, ellers troer Publicum at det skjules af uværdige Aarsager. Det Offentlige skader sig selv derved. Det afholder Folk fra at yde deres Gave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Jndenlandske Efterretninger. Veiviser eller Anviisning til Kjøbenhavns, Christianshavns og For stædernes Beboere for Aaret 1830, redigeret, forlagt og udgivet af L. Thiesen, er nu udkommen og faaes indbunden for 2 Rbd. i Forlæggerens Boglade paa Børsen Nr. 2 og i hans Bopæl ved Nybørs. - Ogsaa denne Aargang af denne næsten for Enhver, i hver Stilling af Livet uundværlige og i mange Henseender, tidsbesparende Haandbog udmærker sig ved Nøiagtighed og Fuldstændighed. Den maa ikke blot betragtes som Veiviser til at finde Bopælene, men tillige som en fuldstændig Titulaturbog for Hovedstaden. Stand og Titel findes ved hvert Navn nøjagtigen anført. Derved bliver Skriftet tillige meget nyttigt for udenbyes Bonde, som have Correspondence paa Kjøbenhavn. Denne nye Veiviser har en Artikel mere end de foregaaende, nemlig de ved Kjøbenhavns Kirker værende Præster og Kirkebetjenter og deres Boliger, samlede paa et Sted for hver Kirke især, foruden at de ere anførte i den alphabetiske Række.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
J Henseende til Vejrforholdene i forrige Aar har Aarets Charakteer i Korthed været følgende: "Varmen har været noget mindre end efter Middelforholdene; Sommeren har meest nærmet sig disse; meget regnfuldt Aar, især i Sommer- og Efteraarsmaanederne; Vinden meget overeensstemmende med Middelforholdene, temmeligen høi Middelstand af Havet." (Af Prof. UrsinsMagaz. Nr. 19, hvor udførlig Udsigt over Vejr forholdene i det meteorologiske Aar 1 Dec. 1828 til 1 Dec. 1829 er indført.) Afdøde Rustmester Kyhl. 6 Minde bør bevares som en meget duelig Mand i sit Fag. Hans Opfindelse af de saa kaldte indvendige Laase er indførte ved de ny engelske Infanterigeværer. ibid. Nr. 198.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Man har flere Gange bragt i Forslag en Glasur til Pottemager-Arbejde, som skulde være frie for Blytilsætning, og altsaa ikke skadelig for Sundheden, som Blyglasuren, hvis man antog at Blyet, ved længe i Karrene henstaaende sure Spiser blev opløst. Den gode Blyglasur vil vel ikke let kunne opløses, men derimod vil det være Tilfældet med den slette. Det franske Akademie udsatte for mange Aar siden for en blyfriGlasur en Præmie, som vandtes af den franske Pottemager Fourny, men hans Metode er, som for kostbar, ikke kommen i Anvendelse. Leibl i München har siden vundet en Præmie som efter Kongen af Bayerns Foranstaltning har været udsat for Opdagelsen af en Glassur, passende til forskjellige Leerarter, fri for Bly, og overhovedet ikke indeholdende Stoffer, der kunne være skadelige for Sundheden. Bemeldte Magazin Nr. 202, beskriver hans Fremgangsmaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Balsamering af Dyr. Dr. Pariset har fundet, at de gamle Ægypter ei aleneste have balsammeret Folk, men ogsaa alle Slags Dyr, fornemmelig Crocodiller og Ibis. J en naturliKlippe-Hule, 3 Mile fra Nilen, forefandt han flere hundrede Millioner (?) Crocodil Mumier, fra de allerstørste indtil Embryonet, der endnu laae i Æget. De store, hvoraf mange vare 25 Fod lange, vare indviklede i et 3 til 4 dobbelt Lærret-Omslag. De smaae vare omgivne af en Slags Harpix, og Æggene indviklede i et Vær af Daddeltræets Bast. De Hvælvinger, hvor denne uendelige Mængde af Crocodil Mumier igjennem Aarhundrer vare opbevarede, vare saa store og saa mange, at Dr. Pariset, efter 3 Timers Ophold endnu ikke nær kom til Enden. Adgangen dertil var høist besværlig, og medtog et Par Timer, da Man maatte krybe igjennem den ene Kløft efter den anden. Stedet, hvor denne mærkværdige Hule fandtes heed Samoun. Dr. Pariset antager ikke, at denne Crocodil Balsalmering har hørt til de gamle Ægypters Gudsdyrkelse; men at den snarere hidrører fra en lang Udryddelseskrig imod disse vilde og skadelige Dyr. Af hvad anden Grund, end for at udrydde Slægten, skulde Man ellers have samlet Æggene og de næppe udklækkede Unger, indbalsammeret dem, og i Millionviis ophobet dem i disse Huller. Allerede før sin Ankomst til Ægypten var Pariset iøvrigt fuldelig overtydet om, at de gamle Ægypter anvendte Balsammeringen allene som Forebyggelsesmiddel, for ej at svangre Jorden for meget med for raadnende Stoffer, som ved Niil-Oversvømmelsen, og Heden vilde avle pestagtige Sygdomme. Han holder sig nu for fuldelig overbeviist om denne hans Menings Rigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Kjøbenhavns Børs, d. 2 Januar 183. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. - Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler 49 49 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. ........ Nationalbank-Obligationer Rbd. r. S. (af Laaner 4 Febr. 1820. i Sedler. Dito Dito. . . . . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 101 1, 102 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 106 i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved 100 r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . 65 Rd. Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 74 1/2 74 3/2 L. Sterl. 4 pCt. nye danske Obligationer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Nyeste jøbenhavn. kilderie af 5 SaadannanaadananaSyvogtyvende Aargang. No. 9. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 Januar 1830. Den danske Nationalbank. opgangaaRegnskab over Nationalbankens Jndtægter og Udgifter for Bankaaret fra 1 Aug. 1828 til 31 Juli 1829 tilligemed en vedføjet Forklaring som viser Bankens Status til bemeldte 31 Juli er udkommet, og faaes i det Popske Officin Østergade Nr. 72 for 40 Skill. Tegn. Nogle af ReJultaterne meddele vi Læserne paa sædvanlig Maade. I. Bankhæftelsernes Beløb. Rbd. Beløbet efter Registrene 1813 var 33,018,325. 21. og efter det d. 31 Juli 182. afsluttede Regnskab. . 27,460,779. 13. Altsaa Afdrag og Formindskelse 5,557,546. 8. Af Beløbet d. 31 Juli 182. vedkom 1. Danmark . . 2. Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. 11,701,112. 12. er som ovenanført 27,460,779. 13. Hovedsummen af de specielle Registres Beløb ere nogle Forandringer foregaaede ved Rettelser, samt Af- og Tilgange, grundede paa Revision og Undersøgelser, men alle disse ere i det Hele ej betydelige imod den Forandring, der er fremstaaet ved de Afdrag, som paa Hæftelserne ere indbetalte, tildeels med Rettighed til at blive Actionair, tildeels og for største Delen i Henseende til Hertugdømmene, efter Patentet af 4 Juli 1818, ved Obligationer til forskjellig Rentefod. Beløbet af disse Afdrag, Afbetalinger og Afgang have udgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Danmark. Hertugdommene. Rbd. Sk. Rbd. Sk. fra 1 August 1818. til 31 Juli 182942113. 92. 327,240. 6. II. Seddelmassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Den cirkulerende Seddelgield har siden 1813 til forskjellige Perioder været følgende: Rbd. Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Af Rigsbanken Tid efter anden udgivet for 1818, 31 Juli ved Overgang. fra Rigsbanken til Nationalbanken var Summen formindsket. 1820. 1 Aug. Summen kun 1827. 1 Aug. 1828. 1 Aug. 1829. 1 Aug., efterat en Seddel-Inddragelse er effectueret, kun. III. Den Nationalbanken ved Octrojen paalagte Obligations-Gield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
1. Beløbet af de for slesvig-holsteenske Skatkammerbeviser paa 20 Rdl. sl. holst. Cour. udstædte Obligationer var oprindeligen 5,000,000 Rbd. I indeværende Bankaar er for Regning af Bank-Jnstitutet i Altona indfriet en Sum af 10,300 Rbd. Derefter og efter de foregaaende Afbetalinger er Gielden nu kun 2,835,820 Rbd. 2. Finantsernes Reservefond i uopsigelige Obligationer var oprindeligen, da Rigsbanken begyndte, 7 Mill. Rbdler, hvoraf aarligen erlægges 6 pCt., eller 420,000 Rbd., de 5 pCt. som Rente, og 1 pCt. som Afdrag. Nogle extraordinaire Afdrag ere til forskjellige Tider gjorte, saasom: Bankaaret fra 1 Aug. 1825. til 31 Juli 1826. - Rbd. 500,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
J Bankaaret fra 1 Aug. 18. til 31 Juli 1828 . . . . 500,000 J sidste Bankaar for Bankens Regning 400,000; og fordet Altonaiske Bank-Instituts 200,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Det fundationsmessige Kapital-Afdrag i det sidste Bankaar var 214,086 Rbd. 11 Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Efter samtlige aarlige Afdrag resterer nu kun 3505,000 Rbd. 38 Sk. V. Anden paadragen Obligationsgields Beløb d. 31 Juli 1829. Rbd. Sølv. 1. For et af Hans Majest. Kongen til Banken overdraget Guldtaffel. 150500
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
2. For de efter Bekjendtgjørelse af 21 Juni 1818 udstædte uopsigelige Bankobligationer. 3. For Obligationer, udstædte. for det efter Indbydelse af 4 Febr. 1820 stiftede Laan, (og hvorpaa i dette Bank aar 100,500 Rbd. ere afbetalte, foruden forhen gjorte Afdrag. alt 4,05400. V. Bankens Indtægter og Udgifter. Indtægternes Klasser ere. Jndkomne Renter af de Banken tillagte Hæftelses=Kapitaler; Renter af Bankens Udlaan; Disconto af Omsætninger med Banco, samt Renter af Udlaan, og af udestaaende Summer i Banco; Renter af Obligationer Banken tilhørende. Udgifternes Klasser, Renter og Afdrag paa ovenanførte Obligations-Gield, Provision, Courtage m.v. af Banco=Omsætninger i Hamborg; Omkostninger ved Seddelfabrikation, for Seddel=Papir, Trykning, Stempling og Lønninger til Numeranter og Underskrivere; (i Bankaaret fra 1 Aug. 1827 til 31 Juli 1828, 19502 Rbd. og i det følgende Bankaar 19123 Rbd. 26. Sk.); Omkostninger ved Bankens Administration, saasom Lønninger, nogle Vartpenge, Inventarier Contoirhold etc. etc. samt Porto (Portoen var i Aaret 182778, 4199 Rbd. i Aaret 18289, 11,796 Rbd.); Godtgjørelse for falske Sedler. Sølv. Sedl. Rbd. Sk. Rbd. Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Jndtægternes Beløb i sidste Bankaar var 638,033. 72. 1,241,012. 89. Udgifternes 629,276. 55. 424,572. 23. Overskud 8757. 17. 816,440. 66. Restancerne ere betydelige, i alt over 324,000 Rbd. deraf mange fra 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
VI. Sammenligning imellem Bankens KapitalKonto d. 31 Juli 1818 ved Overgangen fra Rigsbanken til Nationalbanken, og den 31te Juli 183. Sedler. Sølv. Rbd. Sk. Rbd. Sk. 1818 eiede Banken 1,831,103. 44. 3,859,756. 40. Altsaa 1. 1076,064. 42. - 2,149,369. 61.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Man erindre herved de meget betydelige ovenberørte Afdrag, som paa Obligationsgjelden have i Mellemaarene fundet Sted. VII. Om Bankens Virksomhed ved Udlaan og
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Vexeldisconteringer. Af den Sum som Banken eiede d. 31 Juli 1829 foruden Kassebeholdning etc. optage vi de Summer, som derom give Jdee. Sølv. Sedler og Tegn. Rbd. Sk. Rbd. Sk. Udestaaende almindelige Laan samt i Banco. og Vexler, 2,542,060. 55. 3011,107. 24.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
De af Banken disconterede Vexler, 119, 115. 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Jmod Vexelobligationer udestaaende. 128,759. 39. Aktiva, som Banken i Anledning af dens Udlaan er kommen i Besiddelse af . . Sølv. Sedler og Tegn. Rbd. Sk. Rbd. Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
For Jndlaan var Banken skyldig. 181,60. 34. 139,853. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Jndskud til Aktier har siden Regnskabet til 31 Juli 1826 været uforandret 37,400 Rbd. Sølv. Efter Indbydelse af 21 Maj 1818. blev til Rigsbanken indskudt 3400 Rbd. r. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
J Nationalbankens første Regnskab til 31 Julii 1819 ere end videre 29,200 Rbd. beregnede som Jndskud, altsaa Beløbet da 32,600 Rbd. De øvrige 4800 Rbd. ere siden tilkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Bemærkninger, foranledigede ved Vejr liget i Aarene 1828 og 1829. Hvor nødvendige Afledninger for Vandet ere, isærdeleshed for Landvæsenet, er allerede længe erkjendt; hvorfor ogsaa den Allerhøieste Regjering ved vise Anordninger har befalet og bestemt disse. Velgjørende og omfattende er især Forordningen af 25 Juni 1790, der endog paalægger Embedsmændene som Pligt at have et vaagent Øie med Vandets hensigtsmæssige Bortledning. Det synes derfor overflødigt, endnu engang at bringe dette Anliggende i Erindring, saa meget mere som flere Afhandlinger desangaaende i A. 1816 og 1817 ere komne for Lyset, ligesom og dette Aars Almanak meddeler Landmanden Raad i denne Henseende. Desværre viser Erfaringen i de 2 sidst forløbne Aar, 1828 og 1829, hvor ufuldkomne og utilstrækkelige Vandledningerne vare, og at en god Sag ej kan anbefales for ofte I Almindelighed skyer Landmanden her i Landet at lade grave Grøfter. Omkostningerne komme her høiere, Produkternes lave Priser afskrække fra at udgive meget, Arbeideren er ej vant dertil, bærer ej gjerne Støvler og har kun maadelige Redskaber dertil; ogsaa er man for billig til at forlange Udgifter af sin Naboe for at skaffe Vandet videre, og venter paa tørre Aar, der gjør denne Umage mindre nødvendig. Hvor Jorden har kun lidet Fald, hemmes Vandet ved en ringe Gjenstand i sit Løb, som dette er Tilfælde paa Lolland, Falster og tildeels i Sielland, hvorfor det er nødvendigt her omhyggelig og bestandig at underholde store Vandledninger. Et Forslag af Hr. Cancellieraad, Herredsfoged Spies i Nørre Sundby, af 12 Februar 1820, at indrette en Vandcommission i ethvert Herred, viser Fornødenheden og kunde blive nyttig. Hr. Stiftamtmand von Jessen har, efter sin Beskrivelse af 3 Decbr. 1817, paa Laaland, og Falster ladet Vandets Hovedafdelinger (Aaer og Strømme) rense og nye anlægge, og meget tydelig viist, hvorledes dette er skeet, saa at der i denne Henseende kunde henvises dertil. Til disse største Afledninger maatte nu enhver Bruger af et Stykke Jord føre sine Vandgrøfter i det mindre, hvorved enhver Naboe er forpligtet til, ifølge ovennævnte Allerhøieste Forordning, at være ham behjælpelig med at skaffe Vandet videre, enten dette kan skee igjennem gamle Grøfter eller nye dertil udfordres. Til disse mindre Afledningsgrøfter maa Engvandet føres ved enkelte Grøfter paa 3 til 4 Fod(større eller mindre efter Nødvendighed, saaledes som Faldet eller Vandets Mængde foranlediger det. Meget gavnligt var det vistnok, om enhver Landmand ret vilde indprente sig, at det ei er tilstrækkeligt at aflede Vandet fra Agerlandet blot ved Furer, eller endog ved Grøfter, ved og i Saatiden, men ogsaa naar det uopbrudt, enten pløiet eller upløiet, henligger til Høslet eller Aftørring. Saadanne Steder, som undertiden bedækkes med Vand, blive sildigere tørre, give sædvanlig, selv i tørre Aar, lidet Korn, Kløver og Græs, og hvis de tillige have Kilder, udbrede de skadelig Fugtighed rundt omkring sig.