JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Bekiendtgiørelse. Til Sikkerhed for Søfarten til og fra Tronhiem er paa Agnæs Pynten indrettet et Lanterne Fyr, som for Fremtiden skal brænde aarligen fra 1 September til 15 April begge inclusive, fra en halv Time efter Solens Redgang til dens Opgang. Dette For tændes for første Gang den 1 Januaril 1804. Efter indhentet Underretning tiener til videre Efterretning for de Søfarende følgende: Denne Kanterne er anbragt i en rød malet Huusbygning paa den nordligste Kant af Agnæs Pynten, ungefær 60 Fod over Vandet, og tæt østen for den liden Bugt, hvorAgnæs Gaarden ligger, og itte over 600 Alen fra samme Gaard. Ringstuen eller den farlige Kiippe østen for Agnæs Pynten ligger i Ost 1/2 Syd fra Fyret, ungefær 200 Favne, og Gaasesluen eller den venlige Klippe ved Agnæs Pynten ligger tilligemed Øelands Kirke i N. t. V. fra Fyret akturat en Kabellængde eller 360 Alen fra dette Øen Garten ligger i V. N. V., og Herregaarden Østerraad i N. N. Ost fra Fyret "Naar ny Skibe, som kommer Vesten fra og vil til Trondhiem, have Øen Gaxten i Nord fra sig, see de sikker, Fyrret paa Agnæs, og kan styre Cours ind efter, indtil de have Fyret i Syd fra sig paa Compasset, og da holde af Uge paa Fyret, og styre til Landet, til de komme det nær paa 30 Favne, og saa seile langs dermed, da de med Sitterhed passere Ringfluen eller den østlige Klippe, som ligger i N. O. t. Ost nordlig fra Pynten 120 til 130 Favne." De Skibe, som komme Østen fra og vil Vesten efter, kunne, naar de have Fyret i Vl Syd, sikkert holde af og seile Cours ud efter Naar Skibene have Modvind og Fyret i Sigte, kunne de, saalænge Veiretter seilbart, sittert trydse til Dag kommer, og saalænge som Sneeveir og Tytning tillade at see Fyrret. Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Renter og General-Toldkammer, d. 15 Nov. 1803. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstang Goiske. Oldenburg. Stoud. Kornerup, Fuldm.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
De som endnu testerer med Betaling til afgangne Viinhandler Niels Hasses Stervboet efter tilstillede Regninger advares hermed for sidste Gang, at ciatere forinden en Maaned fra Dato, saafremt de vil undgaae Søgsmaal og dermed forbundne Omkostninger, og Aleileghed." Aalborg den 22 Novbr. 103, Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Enhver som noget beviisligen kunde have at fordre efter den her i Aalborg sidste 16 Octobri ved Døden, afgangne Borger og Haarskierer Peder Holm intattes herved inden 6 Uger fra Dato saadandt for os undertegnede Skifteforvaltere at anmelde og med behøtige Beviser for Gielden at fremkomme. Aalborg den 24 November 1803. Top. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Da saavel Pontopidans danske Atlas, som nogle andre af de forrige Borgmester afg. Justitsraad Ravner tilhørte Bøger formodes at være udlaante, og at Vedkommende forglemte at tilbageleveres, efterdie at de ikke efter ham ere forefundne, saa ombedes der eller de som nogen af samme Bøger endnu maatte have hos sig liggende, at ville igien aflevere dem til mig som Boets Curator. Aalborg den 24 Novbr. 1803. Top. .¬
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Et for en honet Familie beqvemt indrettet Huus ved Østeraae og Gammeltorvsbroen, to Etager høit og grundmuret Kielder derundet, samt et Halvtagshuus i Gaarden til Jldebrandsel m. L.; er til næstkommende Fløttetid at faae til Leie af Seip.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
En midaldrende Jomfrue, som i 14 Aar i Rad har tient et stort Herskab, og forestaaet baadt fiin og grov Huusholdning af Betydning, og kan fremvile de bedste Skudsmaale, ønsker sig en passende Huusholder Plads i Nørrejyllandsti 1 Mai 1804, naar derom med første kan haves Underretning: Nærmere Underretning tan faaes hos Hr. Giestgiver Brünnes i Aalborg ved Vensterport. den.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Et af mine Leienaaninger i St. Hansgade, som hidindtil har været beboet af Skipper Hjorth, kan til førstkommende Paaske Flyttetid erholdes til Leie af N. H. sal. Axuusgaards.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Fredagen den 9de December næstkommende Kl. 10. Formiddag, foretages Auction paa Tversted Sogns Forstrand i Horns Herred, over hvad som er iland bierget fra det der uden Medfølge af levende Folk, inddrevne Smakskib, nemlig, nogle Stykker Seil, noget Tougvært samt en Deelt norsk Fyrretømmer, bestaaende af 163 Bielker og omtrendt 65 Tylter smaat Tømmer af forskiellige Slags. "Hvilket hermed bertiendtgiøres til Lysthavendes behagelige Underretning: Hiørring den 21 Novbr. 1803. " M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
For 4re Uger siden er 2de ganske brune Hopper 10 a 11 Qvarteer høie den ene 9 og den anden 12 Aar gammel bortløben af Hals Skov, den som kan give mig Underretning hvor disse er at finde, eller og vi lade dem bringe til undertegnede Eier, skal derfor faae en passende Betaling. Hals den 15 Novemder 1893. Keller. Fattigvæsens Protocoller faaes hos Undertegnede, i Læder og Dito i Velsk Bind, af forskiellig Størrelse; hvorfor jeg vil have mig recommenderet hos de Hr. Præster. Med Fornøielse besørger jeg dem Autoriseret og den billigste Behandling loves. Aalborg den 15de November 1803. Sadolin, Boghandler og Bogbinder. N. B. Hvor en god Malkekoe, som skal Kalve ved Udgang denne Maaned, straxsen er at faae til Kiøbs, anviser Bogtrykteriet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
For en Huusholderske af sat Alder, der forstaaer Madlavning, Bagning, Brygning, Vask og Slagterie m.v. til en Husholdnings Førelse udfordrende, og derom, saavel som om sin skikkelige Opførsel, med et godt Vidnesbyrd er forsynet, tan herfra Aalborg Bogtrykkerie anvises en fordeelagtig Condition paa en Herre, gaard fra 1ste Mai 1804; Men uden saadan Skudsmaal, er det unyttig man melder sig.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Sidste Fredag Formiddag er i Stolegaden fundet en liden Pretangtion indlagt i Sølv forgyldt: samme kan imod dette Avertissements Bekostning og en billig Findeløn, samt at Eieren angiver den i Preutangtionen staaende Devise, afhentes paa Aalborg Bog trykterie.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Konstantinopel, 10 October. 4 store Divaner ere nylig holdte her i Storherrens Nærværelse, hvorefter en almindelig Rekrutudskrivning er bleven anordnet. Ogsaa udrustes ihast endeel Krigskibe, til at forstærke Storadmiralens Flaade med, som krydser ved Morea, hvis Kyster tilligemed de arkipelagiske Øer skulle sættes i Forsvarstand, da man sy mes at frygte for et fiendlig Angreb i disse Egne. Storadmiralen har strax ladet halshugge en Mainotter Korsatkapitain, som faldt ham i Hænder, ne. Han meldede Porten, at mange Albaneser reisde paa europæiske Skibe over til Egypten, som der at støde til deres rebelske Landsmænd. Rebellen Abdul Wechab har nu trukken sig tilbage ind i Arabiens Ørkner.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Frankrigs og Englands Ambassadeurer søge endnu hver paa sin Diis, at formaae Porten til at tage Partie i Krigen, men den har fast besluttet, at lagt tage Neutraliteten.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
London, 11 Novbr. Rygtet om at Bresten, flaaden var løben ud, er ganske faldet hen igien Dog da vor store Flaade neppe nu i de saa heftige Storme kan holde sig længere for Brest, vil den franske Flaade, som man nu veed er 27 Linieskibe stærk, foruden Fregatter og Transportskibe, ventelig betjene sig af første Leilighed til at løbe ud. Ved de tirlandske Kyster have vi endnu kun 8 Linieskibe og endeel Fregatter, Sidney Smith er kommen tilbage fra de hollandske Kyster.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Hoftidenden melder Erobringen af den franske Nationalkanoneerbaad No. 86. En af vore Kano. meerbrigger tog den uden for Kalais, hvorfra den var bestemt til Boulogne. Den er af 3die Klasse, indrettet som en engelsk Lugger, besat med 1 Lieutenant og 27 Soldater samt 6 Matroser og fører en lang 18pundiger, en dito Lpundiger og endeel mindre Geværer. Den fik af vor Brig adskillige glatte Lag; men da Kanonbaaden stak dybt i Vandet, traf ikke et Slud den. Baaden selv skiød ikke det mindste. Den seilede saa slet, at den maatte tages paa Slæbetoug. J en Storm ville den vist være gaaen under, da den havde saa lav Bord. Man fandt paa den, foruden andre Vaaben, mange lange Piker.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Den er opbragt til Deal. Exminister Pitt var just tilstede og begav sig af Nysgierrighed ombord paa samme, hvilket igien gjorde mange dobbelt nysgierige efter at see vor store Pitt til Søes paa en lille fransk Kanoneerbaad.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
J Newcastle tager Sygen desværre til, 20 til 30 Mennesker skal der døe daglig. Man veed ikke hvorfra Sygen har sin Oprindelse. Lægerne der raade til, at røge dygtigt Tobak.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Fra St. Domingo har man nu Tidender indtil 24 Sept. Mange Hvide havde forenet sig med de Sørte. Kapstaden var omringet af 18000 Mand Hvide og Sorte. De havde bedet den engelske Admiial om Munition, for at angribe Staden og sig den overlevere den til Englænderne. Forslaget var sendt til Guvernøren paa Jamaica. Jndvaanerne i Jeremie havde antaget Titel af: 2 Den uafhængige St. Domingos Regiering. Negerne ere ogsaa i Besiddelse af Fortet Dauphin. Den stanske Kaper, General Moreau og 12 andre Skibe vare tagne i de vestindiske Vande. Paa et af dem var en stansk General med 400 Soldater. En engelsk Fregat par strandet og opbrændt ved Kap Francois. Jøvrige rasede endnu den gule Feber i nogle Egne.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Til Volontairernes Bevæbning i Edenborg ere 36000 Flinter afleverte.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Matrospresningen vedvarer endnu lige strængt. Anledningen troes at være deels Bresterflaadens forventende Udløb og deels et forehavende stort Angreb paa de franske Flotiller i Boulogne &c. Man paastaaer, at Hr. For er nærved at komme ind i Ministeriet, som da vist vil have Jndflydese paa Fredens Gienbringelse, især da Ministerial døren derved ganske vil blive lukket for Hr. Pitt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Paris, 11 Novbr. Førstekonsulen ventes nu ikke saa snart tilbage, som man først troede. J de tre Dage han var ved Boulogne, havde han sit Hovedqvarteer i Bære-Feldthuset i Nærheden af Havnen. Under det engelske Angreb d. 5te, uddeelde han personlig Ordrene ved Kysten. Søeministeren ankom d. 7de til St. Malo, og havde kiørt 2 Vogne, istykker underveis, saa raskt var det gaaet. Strax derpaa gav han Ordre at Flotillen ved St. Malo skulde afseile samme Dag. (Den skal alt, 180 Seilere stærk, være ankommen til Boulogne, hvor Hovedsamlepladsen for Englandstoget bliver.) Førstekonsulen saae allerede den 8de 2 Flotilledivisioner ankomme fra Havre, hvorved Boulogneflotillen blev forstærket med 60 Skibe. Ved Boulogne er Alting Liv. Daglig lægge der 100de Fartøier ud paa Rheden. Antallet af Fartøierne, som skal bruges ved Langangen, anslaaes til 5000.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Wien, 12 Novbr. Vor gamle Borgemester, Hørl er sat i Hvilestanden. Borgemesteren i Wien har en meget ærefuld og important Plads. Han stempler ogsaa alle Banksedler og underskriver alle Bankobligationer. Den nu afgaaende Borgmester var tillige Oberste over det borgerlige Jnsant. Regiment i Wien, bestaaende af 18000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
J Grændseprovindserne er hidtil 23,519 Mennesker bleven indpodede Koekopperne, uden at et eneste er død deraf.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
En Apothekerdreng her er død i Raserie, efter at være bidt af Apothekerens Hund, just da den var bleven pryglet af sin Hosbonde. Dette synes at bevise, at endog en opirret Hunds Bid kan være giftig.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Regensburg, 14 Novembr. Ved München, vil Churfyrsten anstille en stor Vintermanøvre for Kongen af Sverig, som skal ville opholde sig i Tydskland indtil Foraaret. Skaden Tutlingen er ganske afbrændt formedelst en uforsigtig Tobaksrøger. 3 Mennesker omkom i Luerne Frankfurt 15 Novbr. De Hell. tre Kongers Legemer ere nu bragte fra Arensborg tilbage til deres gamle Hvilested i Coln.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
J Lemberg har en jødisk Overskolelærer med sin hele Familie ladet sig døbe af Erkebispen dersteds. Skinderhansens Proces, hvorunder 400 Vidner ere afhørte, lakker til Ende. Ved Forhøret fik han 4 Løvedalere til Foræring fra en Møller, hvem han havde tilbageskikket 2 ham frarovede Heste. Skinder hans blev meget glad ved denne Foræring, og gar hans elskte Julie strax een af Dalerne, ledsager med et Glæde=Dask paa hendes Siddekiøb. Hans Julie har nylig født ham et Barn i Fængslet, og skiøndt Forbryder, synes han dog giennemtrængt at alle en Egtemages og Fæders behagelige Følelser.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
J det ulykkelige Mallaga er det ikke bleven bedre. De formuende Jndvaanere siger ud paa Landet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
En Maler fra Antwerpen har overleveret Mad. Bonaparte et alegorisk Malerie, som forestiller Førstekonsulen staaende ved Havbredden, støttende sig til en Verdeenkugle og stirrende paa Horizonten, hvor man seer England indhyllet i sæle truende Skyer, o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Udenlandske Efterretninger. Jøderne i Randers, Horsens og Aarhuus ere tilladte, at maae holde deres Synagoger i de af dem dertil leiede og indrettede Værelser.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Cancelliet har fra Geistligheden reqvireret Efterretning om Antallet af samtlige Blinde og Døvstumme i Kongens Riger og Lande,
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Under 18 d. M. er udfærdiget en Plakat for Danmark, som bestemmer, at undvigte Slaver herefter skulle hensættes i Rasp og Tugthuset i Khavn, samt at alle, som ellers skulde dømmes til Tugthuusstraf i Provinoserne paa Livstid, skulle hendømmes til Arbeide i Khavns Tugthuus.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Under f. D. er udkommet et Reglement for det anordnede medicinskechirurgiske Sundhedkollegiums Forretninger og disses Organisation.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Pastor Hempel til Søebye i Fyen har i Anledning af en Fortælling i Wedels udkomne Indenlandske Reisen offentlig beviist, at der i 20 Aar itte at Menigheden er frembaaret Brød og Oste til Søebye Kirte for at ofres og uddeles ved de holdte saakaldte Sædeprækener.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
De til England opbragte danske Skibe: Stads Flensburg, Anne Maria, Frue Katharina og Forandring ere frigivne uden Rettergang. Skibet Brødrene ere friekiendt ved Admiralitetsretten imod Kaptøromkostninger. Det altonaiske Skib, Zevey Gysberts, bestemt fra Batavia til Amsterdam, er opbragt til Plymouth.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
J Altona ere nylig 3 Søstre bleven givte paa en Dag.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Kiøbenhavnske Skribentere rekommandere nu ogSaa Brugen af det ypperlige Hestekiød til Menneskeføde.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Den reformeerte franske Kolonie, som i 1720 nedsatte sig i Fridericia og da bestod af 18 til 20 Familie. er, var i Aaret 17dt voxet til 112 Familier, og 550. Personer.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
En Siællænder spurgte engang en Samsing, som gjerne løi, naar Talen var om hans Fædrene Øe, hvor stor Samsøe vel var, Den er aatte Mile lang, svarede han, og troede at have løiet dygtig. i Sa ler det kun en ubetydelig Øer, sagde Siællænderen. er Jammen, giensvarede Samlingen, asaa maae de og lægge mærke til at den er dobbelt saa breden For at nøde Vægterne at være paa deres Post har man i England den metaniske Jndretning, at ved Vægterposterne er opsat et Slags Uhr, som til hvert Qvarteer aabner et Hul til en forskellig Kaffe, hvori Vægterne maa hvergang kaste en mærket Kugle, hvorefter Jnspectørerne og Morgenen ved at aabne Kasserne, let kunne see, om Vægterne til hvert Qvarteer, som Natten have været paa deres Poster. Frægmenter og Menneskeskoe.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Det er dog forunderligt, siger en vis Skribent, at Benophon, Hertugen af Newcastie og andre høitanseete Mænd have skrivet og Hestes, Muulæselers og andre Dyrs Hove og Skoe, og imidlertid overladt deres eget Fodtøi til den latterligste Møde og den meest fordervede Smag. Aldrig, siges der videre har man funden en beqvem Menneskeskoe i London, sielden i Parie; men i Amsterdam have dog nogle Skoe magere rettet sig efter Naturen; og i de hollandske Landsbyer har man den fornuftige Skik, at giøre en Skoe til hver Fod - liggerviis som Jyderne giøre deres Træskoe, Vore Skoe ere ligesom udtængte, for med Forsæt at tilintetgiøre al Fodens Mekanisme. Det kommer just deraf, at een og den samme Skoe skal symmetriskt passe over tvende Fødder. Dog er ikke enhver Skoe lige beqvem i alle Stæder, formedelst Gaderne. Hvor der f. Ex. er ujevne Gader, der maa Skoehælen være bred og netop saa høi, som Gadestenene staae frem, og Spidsen krumbøiet opad, for - ikke at rydde Anstødstenene af Veien (thi det var at gribe Brolæggerne ind i deres lovlige Næringsvei) - men for at vinde over dem uden at snuble og saae Tæerne fordreiede. Denne krumme skibsmæssige Forstavn tiener desuden til, at kunne om Aftenstide, naar Gadefyrerne enten ere u antændte, eller kun brænde dunkelt, med Held ride en muligt i Farvandet sig hævende Skarnstyrtning af. J Dandsekunsten har derfor ogsaa la fausse gosition den falske Stilling) sin gode naturlige Grund; thi den hielper ypperligt til, at kunne falde af og balantere sig igiennem en hullet Gade, imedens man synger med Poten: Enten man taer det paa langs eller tvers, a Herligt det gaaer, som Brestrupes" Vers. Mesten følger.)
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
En i Kiøbenhavn navnkundig Gadevisedigter.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Aalborg, den 29 November. J Løverdags faldt her den første Snee for iaar, ledsaget af en ret alvorlig Vinterfrost.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Siden Baron Holbergs Tid gaves der neppe i hele Danmark noget Exempel paa, at en Kiøbstads Raadhuus var pantsat; men dette skal dog nu virkelig være Tilfældet med Theemis's Tempel paa Skagen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Avertissements. At det behagede det alvise Forsyn efter nogen Tids Svagelighed og 12 Dages Sengelere, ved Døden i Dag Kl. 1 Slet at bortkalde min i Livet elskte Mand, Viinhandler Svend Christian Holst, i sit Alders 43de Aar, det bliver herved sørgeligst for Slægt og Venner tiltiendegivet. Aalborg den 26 Nov. 1803. Henriette Frederiche Holst, fød Lund.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Hos Bogtrykket Wandall faaes følgende Bøger, for vedsatte Priser: 1) Evangelist achristelig Plalmen. bog, samlet af et Selstad og udgivet som et Forsøg af Biskop Dr. N. C. Balle, 2det Hefte, heftet 1 Mk. 8 s. - Om Aarsagerne til Bøndens sieldne Kirken. gang, af Substitut Gregersen, heftet 1 Mk. 4 s. 3) Extract af Præsteskabets Betænkninger i Siællands Stift. &c., af Biskoppen Dr. N. C. Balle, hefter 1 Mk. 4) Fortlaring angaaende Bibellæsningen først i Waisenhuus Kitten, derefter i Garnisons Kirke, af Bin stop Ballt, heftet 1 Mk. 10 s. 5) Prof. Adlers Jndtrædelsespræditten i Slotskirken 1789, heftet 6 s. 6) De Bevæggrunde vi som Christne have til at være virksomme i vort Kald, en Præten over Joh. 5, V. 17, holden i Helliggæstes Kirke 5te Trefoldigheds Søndag af Dr. P. Hansen, hefter 6 s. 7) Den lykkelige Familie, en Fortælling oversat af det Franske, ved E.C. G. heftet 12 s. 8) Broderkysset, eller Tanter over Kiøbenhavns Jndbyggeres fælleds Hielpevillighed ved Jldebranden 1795, heftet 6 s. 9) Efterretning om den store Jldebrand, som tammede Kiøbenhavn den 5, 6 og 7 Juni 1795, hefter 6 s. 10) Forstandens og Hiertets Dannelse nyttig og nødvendig endog for Kiøbmænd, heftet 12 s. 11) Lommebog for Bønder, andet og forbedret Oplag, heftet 12 s. 12) Haand=Tabelle, over den allernaadigst udgivne Tarif og Forordning af Dato 1 Februarii 1797, hvorefter Consumtionen udi Danmark i Kiøbstederne overalt stal hæves og oppebæres, indrettet som en Lommebog til hver Mands Brug, hefter 6 s.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Forsøg til en Sundheds=Lærebog efter det tydste af Doctor Faust heelt igjennem omarbeidet og mangfoldige forøget af Prof. Tode, andet forbedrede og med et Tillæg og Kockopperne formerede Oplag indb. 2 Mk. Dansk Hest- og Qvæg Læge eller Haandbog for Bondestanden til Veiledning ved de almindeligste Sygdomme hos Heste, Hornqvæg, Faar og Sviin, af Prof. Abildgaard, indb. 2 Mk. Anviisning for Ungdommen og Almuesmanden til Breve, Obligatioloner, Skiøder, Kiøbetontratter, Regninger, m. v. samt de første Grunde til Tegning ved Hasse, indb. 2 Mk. Den danske Bøndes Pligter og Rettigheder, efter Lovene, 2det Oplag ved Steenstrup, indb 52 s. Udvalgte Bidelste Fortællinger for Børn af Hennoindb. 28 s. Daglig Lommen Calender a 3 og 4 Mk. Stk. Striver og Reilen Calender a 1 Mk. Almer natter a 100, 17 Mk. Fattigvæsens Protocoller i stær Læderbind med Baand og Lisse paa 6 Bøger Papiir. 15 Mk. 8 s. Dito paa 5 Bøger Papiir, 2 Rd. 20 sk. Dito i Veisk Bind paa 4 Bøger Papiir, 7 Mk. 8 s., faaes hos Boghandler og Bogbinder. Sadolin.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Paa sidste Assemblee=Ball den 25 November, er forbyttet en Palentiin, og da det er Eieren magt paaliggende at faae sin Egen, bedes den Dame som har taget Feil, at henvende sig til N. Møller, Klubvært.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Hos Gottfried Müller ved Vesterport, faaes, grove, mellem og fiine Byggryn i hele og halve Skpr. Fierding og Ottingkar, til billigste Priiser. Aalborg den 28de Novembr. 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
En Teglbrænder der forstaaer hvad han bør anvises en Tieneste til 1ste Maj fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
En stærk og smuk Chane forlanges til Kiøbs, Libhaber anviser Apirexpeditionen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Hvor 2de unge, vel tilkjørte, tene og funde samt smut tegnede sorte Hopper, af Høide 10 Qvt. 1 Tom staaer til Forhandling, herom giver Bogtrykkeriet Anviisning. Frens Stifts testamenterende, Laane og Understøttelses Sælskab for alle Stænder.
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Da dette Sælskab siden dets Oprettelse forrige Aar allerede har vundet en saa heldig Fremgang, at det er allene har sit fulde Antal Medlemmer, men derhos en stor Mængde Exspectantere, som først ved Vacance tunne vorde indlemmede, saa besluttede Directionen i dens Forsamling den 25de October sidstleden at udvide sin Virkekreds, paa det desflere tunde deeltage i Selskabets Fordeele ved og tillige at bidrage til sammes Fasthed og derved stiftende Nytte. Som en Følge heraf deler Selskabet sig for Fremtiden i 2 Grene hvoraf den første under Benævnelse af det faste Selskab eller Byens Stifts testamenterende, Laanen og Understøttelsesselskab No. 1 indeholder stedse sit fulde Antaaf Medlemmer, og den anden bliver et Selskab for sig lesp, under Navn af Completterings Selskab eller Fyens Stift testamenterende Laane, og UnderstøttelsesSelskab No. 3 hvis Medlemmer efterhaanden som der skeer Vacanre i det faste Selskab opstige i dette efter den Orden i hvilken de ere indtraadte i CompleteringsSelskabet. De udførlige Planer om disse Selskabers Jndretning ere strax at faae til Eftersyn saavel paa samtlige Postcomtoiret i Danmark og Hertugdømmet Slesvig, som hos Selskabets bekiendte Kommissionaiter 1de syenske Kiøbstæder, hvor og Enhver, som gatte ønske at indtræde i dette nu oprettede Selskab, No. 2, vilde behage at tegne sig inden dette Aars Udgang, da Selskabet til den Tid ventes sluttet. Odense. Directionen for ovenmeldte Selskaber den 20de November 1803. A. Trampe. A. R. Lindved. Kellinghuusen, C. Holm. T. Lund. Tarsen, Bogholder. Da Kiøbmand Hr. Peder Kokkedahl her i Byen, hvis Boe den 20 Januarii sidstleden blev taget under Opbuds Behandling, nu har beviist at have tilfredsstillet sine Creditorer deels ved rede Betaling, deels ved betryggende Sikkerhed, saa er Opbudsbehandlingen ide, ophævet, og Boets Midler samt Bøger og Papirer og verleverede Eieren benævnte Kokkedahl til egen Værgemaal og Raadighed, hvilket herved bekiendtgiøres af mig som Opbudsforvalter. Nyekiøbing paa Morsøe den 27 October 1803. Spliid, Byefoger. Nylig har forladt Pressen,
Jyske Efterretninger, 1803-11-29
Aalborgsk Lommebog for 1804, indeholdende fuldstændig Fortegnelse over Byens Embedsmænd og Borgere; Beskrivelse over Fabrikkerne; Efterretning om Hospitalet og Fattigvæsenet; Lods reglement og Lodstaxt, Havnereglement og Havne taxt; Vognmandsreglement og Taxl; Færgelaugstaxt imellem Aalborg og Nørre Sundbye m. m. Samme sælges paa Bogtrykkeriet indbunden for 2 Mk. 8 s. og for 3 Mk. Aalborg den 23 November. 1803. P. F. Wandall.