Extraordinaire Relationer, 1745-08-01
Fra Trundhiem skrives: At da Posten den 23 Julii tilig om Morgenen ankom, og medbragte den for begge Rigerne Høistvelsignede og glædelige Tidende, at vores allernaadigste Cron Princesse den 7de var lykkelig forløst med en Printz, inviterede Hr. Obriste Mangelsen strax 2 Personer af Byens fornemste Jndvaanere til Middag 9 Canoner var plandtet uden for Huuset imod Dom Kirke Gaarden, af hvilke, ved hver af de første 3 Pocaler, blev gived 27 Skud, siden ved det Kongel. Huuses Skaaler 9 Skud, og til sidst ved andre Skaaler 3 Skud. Jmellem Skudene var Instrumental og Voral Musik. Der blev drukket 22 Pocaler og imellem Pocalerne af smaa Glas Kapsviin. Søndagen den 25 Julii tracterede Hr. Stiftbefalingsmand de Stockfleth 22 distinguerede Personer; Bordet blev 2 Gange besat med 28 Retter Mad, og den 3die Gang alt af reent der ket og med Confiturer opfyldt. De 4re Borger-Compagniers Officerere, Under Officerere og Tamburer, samt 25 af de beste Borgere af hvert Compagnie, tilsammen 100 Mand, kom fra Raadstuen med Byens Musicantere for sig, anmarcherendes, Kl. halv Eet, og posterede sig for Stiftamtmandens Gaard, i den Gade, som gaaer fra Wester i Øst; Men forhen Kl. 12 blæste Musicanterne af Raadstue-Taarned, og Artilleriet, som med 9 Canoner allerede havde posteret sig paa den anden Side af Stiftamtmandens Gaard, i den Gade som gaaer fra Stil R. fyrede Kl. 12, 27 Skud. Da Borgerskabet som mældt Augusti Maaned, mældt, Kl. halv Et havde sat sig og præsentere Gevær, gav Artilleriet 9 Skud. Der efter kom Brandt-Majoren med 30 Mand af de anseeligste Karle i hans Compagnie, alle med Gra nader-Huer paa marcherendes, og efter at fire af dem, hvilke vare klædde i sorte Kitler, aftrædde til Vagt for Stiftamtmandens Dør, posterede de øvrige sig med Brandt-Lieutenanten i Kaarsgaden, imellem Borgerskabet og Artilleriet. Borgerskabet blev staaendes og Musicanterne hos dem, som lod sig høre af Valdhorner og Trompeter, indtil alle indbudne Giester vare samlede, og just, da de havde sat sig til Bordet, gav Artilleriet 27 Skud, og Borgerskabet plantede deres Gevær i Gaden, satte Vagt derfor og gik hiem at spise, men Musicanterne gik ind i Huuset og musicerede imellem Canoneringen. Borgerskabet indfandt sig igien efter 1 Times Forløb, og fra den Tid Skaalerne blev begyndt, stod i Gevær som før, alt indtil de Kongel. Herskabers Skaale vare drukne, da de Kl. imellem 6 og 7 marcherede derfra, men Artilleriet blev staaendes indtil Kl. 10, de fyrede 27 Skud ved hver af de første 3 Skaaler, st. den Nyfødde Prinds Kongens og Dronningens og siden 9 Skud ved hver af de øvrige Herskabers Skaaler, hvoriblandt Prinz Christians igien i sin Orden blev drukket. Der efter blev under Canonering drukket almindelige Skaaler uden nogen Personell, og da Artilleriet marcherede af Kl. 10, gav de 27 Skud; Brandt Compagniet opvartede indtil alle Giesterne havde taged Afskeed. Den 11te Pocal blev drukket af Burgundie-Viin, siden af den ordinaire PocalViin sc. Rhinsk Viin, og i smaa Glas imellem Pocalerne: Ungersk Kaps Burgundie og Champagne Viine. Mandagen den 26 Julii tracterede hans Excell. Hr. Gen. Major Frølich 24 Personer; Artilleriet og Canoneringen, samt Pocalerne ligesom hos Stiftamtmanden; Saa vel som alle Byens Musicantere, hvilke blæste Giesterne ind, og siden holdte VocalAar 1745. cal og Jnstrumental Musik indtil Kl. 12 om Natten, der blev og imellem Pocalerne drukket Kaps Viin af smaa Glas. Tis dagen den 27 Julii tracterede Stiftamtmanden til Middag 24 Personer, som bestode af Magistraten, Byefogden, Brandt Majoren, Stiftamtskre, de 12 Mænd og Borger-Capitamerne. Stads-Musicanterne blæste Giæsterne ind og siden musicerede, og medens Pocalerne bleve drukne, blæste i Valdhorner; Retterne og Confecturerne, samt Serveringen var ligesom om Søndagen, saa vel som og Skaalerne og de smaa Glas imellem Pocalerne Torsdagen den 29 Julii var hos Stiftamtmanden om Eftermiddagen indbudet 19 Personer af Mænd og Fruer. Efter at Coffe var drukket, blev spilled Kort ved fire Bord, indtil Kl. 9 da det begyndte at mørkne lit, hvortil hialp at Luften var tyk, gik de i en anden Stue til Bord, paa Bordet brendte 9 Par Voxlys i Sølv-Stager, og i Lampe ter rundt om Stuen. Tractementet var prægtig af 24 Retter, og til Confect blev paa ny serveret, Pocalerne blev drukket ligesom forhen med smaa Glas imellem, og Musicanterne blæste i Waldhorner ved hver Pocal, og forhen musicerede. Saaledes blev den heele Uge fra Fredag til Torsdag i ald den Magnificence og Fornøielse, som dette Stæd kand give, passeret. Curieuse Statseretninger: Efterat man længe har befrygtet, at Krigs-Luen, som desverre breder sig jo længer jo videre ud, endog torde strække sig til de Chur-Sachsiske Lande, og at Krigs-Guden ogsaa det vilde opslaae sine Pauluner, saa bevise omsider de Hagiske Breve, at saadan Formodning ei har været aldeles uden Grund, i det den Kongel. Preussiske Minister sammestæds, Græven af Podeviis, kort for sin Bortreise derfra, skal have giort. Augusti Maaned, Aar 1745. gjort følgende alvorlige Declaration: "Hans Høje Principal kunde nu ikke længer forhale, at lade sin Armee, som staaer ved Magdeborg, rykke ind i de Chur-Sachsiske Lande, og der at lade giøre Repressalier, efterdi de Sachsiske Tropper, omendskiønt dem selv til ingen Baade, havde brudt ind i Slesien, tilligemed de Østerrigske, uagtet alle de venlige Forestillinger, som først bleve gjorte for Hoffet til Dresden. De havde altsaa sat den Qvalite af Hendes Majests. Dronningens i Ungarn defensive Hielpe-Tropper aabenbare tilside; hvorfor Hans Preussiske Mayest. vilde være undskyldt hos al Verden for de Følger, som deraf kunde flyde &c. Hvorpaa den ældte Gesandt skal have faaet til Svar: "Det giorde deres Høimægtigheder ont, at de i saa Fald fik at drage sig Kongens i Preussen Uvenskab paa Halsen, anseet de, saa vel som Kronen Engeland, vare forbundne til at staae Kongen i Pohlen, som Churfyrst i Sachsen, bi, i Kraft af den Warschauer-Tractat og den der stipulerede reciproque Garantie for samtlige deres Lande; Men de haabede, det Hans Preussiske Mayest. efter sin høie Oplysning nok tænkte Sagen nøiere efter, og ikke saa fort vilde skride til en Yderlighed, der vilde giøre Krigs Uroeligheden i Tydskland, plat almindelig. Det var langt heller at ynske, det Høisamme vilde føre sig sine Vaabens Lykke til Nytte, og slutte med Dronningen i Ungarn en bestandig og anstændig Fred. Deres Høimægtigheder skulde ei efterlade, at formane Hendes Kongel. Mayest. dertil; og de vilde giøre sig en stor Fornøielse deraf, om Hans Mayest. vilde behage, at følge deres Raad. Græven havde vel loft at vilde indberette Kongen sin Herre dette; men derhos givet at forstaae: Det han tvivlede, at Kongen lod sig forlige med denne Printzes se, med mindre Han fik tilstrækkelig Fyldestgiørelse for det Forbigangne, og paalidelig Sikkerhed for det Tilkommende.