Berlingske Tidende, 1803-11-25
Skrivelse fra London den 11te Novbr. Daglig faaer man Efterretning om blind Allart, som opvækkes ved falske Rygter og Fiendens Landgang. J forrige Uge flygtede en Mængde Familier fra Sandgate og Folkstone, fordi man i en Kyststrækning af 30 engelske Mile signaliserede Fienden. En af vore Tidender udtrykker sig paa følgende Maade i Anledning af denne Allarmering. "Overveler man Uvidenheden om de fiendtlige Forberedelsers Omfang og om den egentlige Tidspunkt, naar Landgangsforsøger skal skee ; skiuler man overhovedet ikke, at alle disse mangfoldige Rygter dog samtlig pege paa en vigtig Gienstand; saa kan man let tilgive en vis Grad af Ængstelighed, og Mangelen af samme kunde let fremstille Patriotismen i et ugunstigt Lys. Jen Crisis, som den nærværende, kunde Ligegyldighed snart ligne Forræderse. De, der søge at udbrede Tvivl om Sandsynligheden eller Muligheden af en fiendtlig Landgang, besidde ikkun liden ægte Patriotismus. Vel have vi i vor nærværende Forfatning største Anledning til at forjage enhver umandig Angst, naar vi med Jver bruge alle Forsvarsmidler; men en uvirksom Koldsindighed og en affecteret Foragt for Faren, uden at tænke paa virksomme Forsvarsmidler, er det, som enhver Fædrelandsven ivrig maae fordømme, Den ny Matrospresning, der tog sin Begyndelse den 7de, fortsættes med største Strenghed. Admiralitetet har ophørt at give Coffardiskibene de sædvanlige Frisedler for deres Mandskab, saasom disse Frisedler ikke ere blevne respecterede siden Presningen tog sin Begyndelse. Jmidlertid er ingen egentlig Embargo bleven anordnet. Nogle forsikkre, at det ikke blot er Formodning om at Brester=Flaaden snart vil løbe ud, der har foranlediget Presningen, men at man er sysselsat med en stor Angrebsplan imod den franske Fløtille i Boulogne og imod Skibene i de andre franske Havne. Vi have nu i 2de Dage havt saa heftige Vindstød, at man tvivler paa, at Admiral Cornmallis kan forblive paa sin Station ved Brest med den store Flaade. Han har detascheret et Linieskib til Bønter Bay, saa at vi nu have 3 Linieskibe og endeel Fregatter ved de irlandske Kyster, hvilken Flaade er tilstrækkelig til at forsvare Kysterne, ifald den Søemagt, der ligger seilfærdig i Brest, ikke skulde være stærkere, end 9 Linieskibe. Hoft denden melder Erobringen af den franske NationalKanoneerchaluppe No. 86, som blev taget den 3de af Kanonerbriggen Constet, 4 engelske Søemile fra Calais. Den var bestemt fra Boulogne til Calais, har samme Jndretning som en engelsk Lugger, var bemandet med i Lieutenant, 27 Mand af det 36te Linieregiment og 6 Matroser, og bevæbnet med en lang 18 Pundiger, en lang 8 Pundiger, 23 Geværer, og andre smaae Vaaben. Foruden denne Officielberetning melde Privatberetninger i vore Tidender følgende om denne Prise: Den erobrede franske Kanoneerchaluppe er af tredie Classe, ikke stærk bygget og var løbet ud fra Boulogne, for at øve sig i Evolutioner. Den fik adskillige Lag af vor Brig, men imod Formodning fandt man hverken Døde eller Saarede, paa den, fordi den gik saa dybt, at ikke et eneste Skud havde truffet. Chaluppen selv skiød ikke. De franske Soldater paa den vare stærke, raske Folk, godt klædte, men de fleste vare forsyge. Chaluppen seilede saa slet, at den maatta tages paa Slæbetrug. J Storm vilde den have sat til, fordi den gaaer saa lavt. Den havde en Kiste med Vaaben og mange lange Piker ombord. Den blev bragt til Deel, hvor Ermidnisteren Pitt, som just opholdt sig der, gik ombord paa den.