Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-08
Blandinger. Napoleons Reisebeskrivelse fra Elba Af til Paris. Da Keiseren havde erfaret hvorlunde f. det franske Folk igjen havde mistet alle sine ved 25 in Aars Slag og Seire erhvervede Rettigheder og at c Armeens Hæder var bleven angrebet, besluttede han at 2 forandre denne Tingenes Tilstand, og at gienoprette Keisertionen, der allene var istand til at sikre Nationens Rettigheder. - Den 26de Febr. om Aftenen i Kl. 6 indskibede Han tilligemed 400 Mand af sin Garde sig i Porteseralo paa en Brig der førte 25 Kanoner. Paa tre andre Fartøier indskibedes 200 Mand anfanterie, 100 polske Hestfolk samt 1 Bataillen giantorer paa 200 Md. Vinden var iførstningen gunstig; men et paafølgende Havblik gjorde Faren saa giensynlig, at flere Søefolk raadede til at vende til tage igien. Men Keiseren befalede at fortsætte Farten, da man i yderste Rødsfald kunde bemægtige sig de franske Krydsere, der bestod af 2 Fregatter og 1 Brig, og sikkert ei vilde giøre egne Landsmænd noget Ondt Nu begyndte det at kule lidt. Paa Høien af Kørstka og Livorno mødte dem endnu adskilligt, uden at ændse dem. Da man siden seilede tæt forbi Briggen Jephyr vilde Mandskabet endog have paasat den tiefarvede Kokarde; men Keiseren befalede Sol dalerne at tage deres Grenadeerhuer af og at skiule sig under Dækket. Jmidlertid indlod en Officeer, der, kiendte Capitainen paa Zephyr, sig endog i Samtale, med denne, og spurgte om han vilde have Bud med til Genua. Saa nær vare de hinanden, uden at Briggen Zepbyes Capitain anede, Hvo der befadntsig ombord paa denne lille Brig. Om Morgenen den 24de saae man endnu et Krigskib paa 74 Kanoner, hvis Opmærksomhed ogsaa lykkeligen undgikkes. Paa Søen mødtes nu intet videre af Mærkelighed, indtil Man den 1 Marts løb ind i Juanbugten. - Keiseren gav nu en Capitain af Garden Ordre at lande med 25 Mand for at bemægtige sig Kystbatteriet medens de øvrige bleve udskibede. Denne Capitain fik, uden dertil at være beordret, det Jndfald, at opfordre den Antibes værende Bataillon til at paafæste den trefarvede Kokarde, og var saa uforsigtig at marschere ind i Staden. Den der kommanderende kongl. Officeer lod Vindelbroen trække op og Portene lukke. Hans Tropper traadte under Gevær. Dog ærede de disse gamle Soldater, og den Cocarde, de bare. Expeditionen var imidlertid mislykkedes, og Capitainen med fine Soldater bleve som Fanger i Antibes. Henimod Kl. 5 om Eftermiddagen vare alle Tropperne satte i Land paa Kygen af Havbugten. Men i Bivouge, paa Kysten og forbleve der til Solens Opgang. Kl. 11 om Aftenen stillede Keiseren sig i Spidsen for disse saa tappre Soldater, hvis Skjebne var saa betydningsfuld. Han begav sig til Cannes, og tilbagelagte 20 Lieues uden at opholde sig. Jndvaanerne i Can nes modtoge Keiseren med Følelser som lode haabe den lykkeligste Fremgang af Foretagendet. Den 3die sov Keiseren i Barenne. Den 4de om Middagen ankom han til Digne. J Nederalpernes Departement løb Bønderne fra alle Sider sammen, for at bevidne deren Glæde over hans Ankomst. Den 5te bemægtii gede General Cambronne med et Fortrav af 40 Gre i naderer sig Broen ved Fæstningen Sisteron. Følgende Nat tilbragte Keiseren i Gap med 10 Ryttere og 40 Grenaderer. Den 6te, om Eftermiddagen Kl. 2, r blev Marschen fortsat fra Gap. Da Jndvaanerne i St. Bonnet faae den lille Hob, vilde de ringe med ) Stormklokkerne og forsamle sig i Masse, for at ledsage et den. Nei, sagde Keiseren, Eders Stemning viser, at mig, at jeg ikke har taget Feil. Jeg slutter deraf til i mine Soldaters Tænkemaade. De, som jeg støder er paa, ville forene sig med mig. Jo større deres An i tal vorder, desto sikkrere er mit Foretagendes Frem il gang. Bliver derfor rolig hiemme." De af Keiseren en udstædte Proclamationer udbredte sig med Lynets Fart ed i det hele Dauphin. Samme Dag ankom Keiseren as til Gorp. General Cambronne stødte med sine 40 en Mand paa en Division af 6000 Mand Linietropper, som vare udsendte fra Grenoble for at opholde vor Marsch. General Cambronne vilde parlementere med Forposterne. Man svarede ham, at al Communication med ham var forbuden. Denne Avantgarde fra Divisionen i Grenoble trak sig imidlertid 3 Lieus tilbage, og tog Stilling mellem to Søer. Da Keiseren, blev underrettet herom, begav han sig til Stedet. Han fandt 800 Mand af 5te Reg. opstillede mod sig, og sendte Escadronschef Rous til dem, forat melde dem sin Ankomst. Men denne Officeer blev ikke antaget man gientog Forbudet, ifølge hvilket de ikke kunde indlade sig med ham. Nu stod Keiseren af Hesten, og gik lige hen imod Bataillonen. Hans Garde fulgte ef er ham med Geværet under Armen. Da han havde givet sig tilkiende, sagde han: den første den bedste Soldat kan dræbe sin Keiser naar hans vil. Deres Svar var: "Keiseren leve!" Garder, og Soldater omfavnede hinanden. - Da Tropperne i havde opstillet sig, holdt Keiseren følgende Tale til dem: "Jeg er kommen med en Haandfuld Tappre, fordi jeg forlader mig paa Folket og paa Eder. Bourbonnernes Trone strider imod dets Jnteresse. Spør ger Eders Forældre og Paarørende, og de ville sige Eder, at man igien truer dem med Tiender og Lehnsret." Disse Tropper af 5te Reg. stillede sig nu i Spidsen, forat marschere mod den Division, som dækkede Grenoble. Hvor udmattet Keiseren end var, vilde han dog endnu samme Aften rykke ind i Grenoble. Mellem Vizille og Grenoble kom en Adjutantmajor af 7de Linieregiment til ham, og meldte, at Oberst Labedoyere, var gaaet med sit Regiment fra Grenoble, og snart ville komme for at modtage ham. En halv Time efter kom Regimentet virkelig, og fordoblede Keiserens Troppe, tal. Om Aftenen Kl. 9 rykkede han ind i Forstaden ved Grenoble. Stadens Porte vare lukkede og Voldene besatte af det 3die Regiment Infanterie og 4de Artillerierregiment, det 5te Regiments to andre Batailloner, samt 11te Linieregiment og 4de Regim. Husarer. Paa een Gang lød Udraabet: "Keiseren leve!" Portene bleve aabnede, og endnu om Aftenen Klokken 10 gik Keiseren ind i Staden. Næste Dag modtog han Munci palitetet og de øverste Militairpersoner. Kl. 2 om Eftermiddagen lod Keiseren Tropperne passere Revne, og derpaa satte Garnisonen i Grenoble sig strax i Marsch for at rykke mod Lyon. Herved fortiener den Omstændighed at bemærkes, at disse 6000 Mand i et Øieblik vare forsynede med trefarvede Kokarder, som Soldaterne havde skiult i deres Tornistre. Keiseren tilbragte Natten til den 9de i Bourging. Fra Grenoble til Lyon var hans Reise et Triumphtog. Medens alt dette foregik var Greven af Artois og adskillige Marschaller ankomne til Lyon. Man havde uddeelt Penge til Tropperne, og vilde afbryde Broen ved Guillogiere. Keiseren var ligegyldig derved. Han havde befalet General Bertrand at bringe nogle Skibe sammen ved Mirbel, for at gaae over Rhone, og afskiære Prindsen Veien til Moulins og Macon. Da en Patrouille af 4de Husarregiment viste sig i Forstaden, Guillotiere, hørte man fra alle Sider det Udraab: Keiseren leve!" Alle Greven af Artois Forsøg paa at vinde Tropperne var forgieves. Om Aftenen den 10de tykkede Keiseren ind i Lyen. Den 11te lod han General Brayers hele Division passere Revne. Den 13de, om Aftenen, ankom Keiseren til Macon. Allevegne omringede Folket ham. Den 15de indtraf han i Ar nun og den 16de i Avallon. Han fandt paa denne Vei overalt samme Stemning som i Dauphine. Den 17de spiste han Frokost i Vermanton. Her erfarede han, at det 14de Jnfanterieregiment og det 6te Landsedragerregiment havde paasat den trefarvede CokardeNogle Livgarder vilde forsvare Broen ved Montereaumen da de saae Landsedragerne komme, grebe de hastig Flugten, og man kunde kun fratage dem to Fanger. J Auxerre var Armeen allerede fire Divisioner stærk. Førend Keiseren forlod denne Stad, kom Prindsen af Mosewa til ham. Han havde allerede ladet den trefarvede Cocarde paa sætte i sit hele Gouvernement. Overalt hvor Napoleon kom frem bemærkede man, at Soldaterne næsten alle havde den trefarvede Kokarde i deres Randsler; Nogle raabte i det de paahæftede den: det er den samme vi bare ved Marengo, Austerlitz o. s. v. - Den 20de Kl. 4 om Morgenen kom Keiseren til Fontainebleau, hvor han Kl. 7 erfarede Bourbonnernes Afreise fra Paris. Saaledes lykkedes dette hele Tog uden nogen Modstand og uden at en Draabe Blød blev udøst (desmere vil vel blive.) Da Keiseren naaede Parises Porte, kom den hele Armee, som stod under Hertugen af Berrys, Kommando, ham imøde. - Den 21de holdt Keiseren stor Revne over 15,000 Mand Linietropper og en Legion af Nationalgarden, og sagde ved denne Leilighed ethvert Korps noget smigrende, f. Ex : "han havde ikke skuffet sig i at stole paa Folket og Soldaterne. Dem tilkom Æren derfor, sin Ære satte han i ei at have miskiendt dem. Derpaa vendte han sig til Gardebataillonen fra Elba sigende: I ere alle mine Venner. Saa ofte jeg saa Eder tænkte jeg mig Armeens forskjellige Regimenter. Ta i ger hen disse gamle Ørne, som Forræderne havde indhyllet i Sørgeslor!" Hele Hæren raabte: Keiseren level og Raabet gientages i alle Gader.