JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
De Aarhuus Fattigvæsen tilhørende Steder: No. 1 paa Skolegaden, No. 247 paa Hjørnet af Badstue= og Klostergaden, og No. 494 paa Fiskergade ere at erholde tilkjøbs. Lysthavende behage desangaaende at henvende sig til Fattigvæsenscommissionen. sig til For Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handels=Damp=Chocolade=Fabrik Elisabethsminde ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriser hos Hr. L. Chr. Schmidts 1 L. P. Schmidt, - A. W. Stigaard, i Aarhuus. - S. Lind, N. Malling, og - Chr. Christensen. H. Jespersen i Skanderborg, - C. W. Høyer i Horsens, I. C. Boesen i Veile, - H. Levin i Fredericia, - C. F. Müller i Colding. - L. Frandsen i Ribe, - Edv. Hoffmann i Varde, - F. C. Bruun i Holstebroe, - S. Buchvaldt i Viborg, P. F. Nyboe i Ringkjøbing, - Colding i Ebeltoft, J. S. Philipson i Callundborg, J. Bruun i Nykjøbing i Sielland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
Det bemærkes, Chocoladen fabrikeres ved Paavirkningen af en Dampmaskine til 6 Hestes Kraft, i dobbelt tillukkede og ved Damp opvarmede Pander, i et dertil indrettet Værelse der er afsondret fra Dampmaskinens Locale, at der paa det omhyggeligste sørges for at Jngredientserne ere af bedste Sort og staae i et passende Forhold til hverandre, samt at Fabricatet i enhver Henseende er smagfuld udstyret. Stampemøllen i Ormslev. 1 1/2 Miil fra Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
Undertegnede Eier af denne Stampe anbefaler sig til Byens og Omegnens Beboere med Stampning af alle Slags uldne Tøier, lovende Enhver der maatte forunde mig Søgning god og hurtig Behandling. Tøi modtages. i Aarhuus af dHrr. Kjøbmændene N. & M. Lazarus, Ring og hvid, samt i Ormslev hos Peder Thagesen. Samlingspladsene for Krude Stampe=Mølle ere: hos Hattemager Møller i Horsens, Fregerslev i Skanderborg, Fuldbro Mølle, Rye Mølle, Peder Frandsen Østbirk, Peder Nielsen Krogh i Lagaard, Chr. Mikkelsen i Sønder Wissing og Rye Kroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
Alle Sorter Vildtskind, Ræve, Hare=, Jlder=, Maar=, Odder, Brok= og Katte S. I. Philipson. skind, kjøbes af i Ringkjøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
Superfiin sort Klæde og fine stribede Bukskins (dobb. Cathemit) er atter arriveret. Fr. C. Døcker. Fine Jagt Dobletter, damaserrede og andre, samt Pistoler & Terzeroller ere nyelig arriverede. Fr. C. Døcker. Bilægger=Ovne i div. Størrelser faaes billigt; ligerviis er arriveret et Partie Jern Støbegods til saare mo Fr. C. Døcker. derate Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
Havanna Cigarer, m. fl. og fine Røgtobakker Fr. C. Døcker. ere hjemkomne hos Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Boghvedegryn. samt grove og sine Byggryn, kan bekommes hos C. B. Frausing. Extra gode Formelys, Klipfisk, Flamske Sild 6 s. Stkr. Soelbær=Liqueur 2 Mk., og Kjøbenhavnsk Øl 8 sk. pr. Flaske F. Stellfeldt. sælges hos Lollandske graae Erter sælges, og Løvetands Rodder Fredr. Stellfeldt senior. kjøbes af 12 a 11000 Torv ønskes tilkjøbs af C. Woer. Paa en Bye og Herredsfogeds Contoir i Sjælland. bliver en Fuldmægtigplads ledig til 1ste Mai. Lønnen er 200 Rbdr. om Aaret og Alt frit i Huset. Billetter herom indsendes til det Berlingske Aviskontoir i Khvn. mk. N. No. 398.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
NB. Formedelst Dødsfald kan en ædruelig Brænderie= og Brygger=Karl strax faae Plads hos ConsulSeelmyden i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
En ung rask Karl kan som Oppasser, Pakhuuskarl, m. m., erholde en god Condition til Nytaar, men uden Troskab og Duelighed samt med de bedste Anbefalinger, nytter det ei at melde sig. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
En rask Dreng, af skikkelige Forældre, der har Lyst til at lære Bagerprofessionen, kan blive antaget hos Bager Fangel i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
Fædrelandet, udgivet af Balthasar Christensen, C. N. David, J. F. Giødwad, Orla Lehmann og A. Wessely, vil fra 7de Decbr. udkomme 7 Gange ugentlig og blive forsendt til de fleste Byer 2 Gange ugentlig, Priis udenfor Kjøbenhavn: 3 Rbd. om Qvartalet. De hidtilværende Abonnenter ansees for at ville vedblive, hvis de ikke inden Aarets Udgang frasige sig Bladet. Subskription modtages i Aarhuus af Jessens Boghandling og Boghandler Warberg, i Randers af Postfuldmægtig Bay, i Viborg af Kæmner Worre, i Hobro af Kjøbmand og Diligence-Entrepreneur Lund, i Aalborg af Kæmner Wulff, og i Horsens af adj. Postmester Volder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
Nye Bestillinger paa Aalborg Stiftstidende. Adresse-Avis, der udkommer 5 Gange ugentlig og, næst øvrige Redactionsartikler, leverer jævnlige Correspondentberetninger fra indenlandske især jydske Stæder, samt postdaglige Skibs og øvrige for Handelen interesserende Meddelelser fra nørrejydske Havne og Kystpladse osv., modtages paa samtlige kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdom merne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg. Abonne mentsprisen paa Exemplaret udenfor Stiftet, inclusive alle Gebyhrer, er 1 Rbd. 36 Skill. qvartaliter. Det bemærkes, at Avisen de 3 af Ugens Postdage, nemlig Mandag, Tirsdag og Fredag, efter at Posten sydfra er ankommen og Morgenen, samme Dags Eftermiddag, resp. Kl. 4 og 5, med nye Efterretninger af gaaer sydpaa Torsdagsavisen afgaaer sammen med Fredagsavisen, om Fredag Efterm. og Loverdagsavisen samt me Dags Middag Kl. 2 til Sydpostens Abonnenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-24
Fra Pressen i Aarhuus er udkommet: Provisoriske Love for Laane- og Sparekasser, i Aarhuus" faaes i Jessens Boghandling for 8 Skilling Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
No 209. Torsdagen den 26de December. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede. Aarhans Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist, Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Udsigterne for Fremtiden i Danmark. Under denne Overskrift læses i det svenske Afton blad en Artikel, hvori det hedder: "Jblandt alle dette Aars Tildragelser kan, fra et vist Standpunkt, ingen ansees mærkeligere for Norden, end Kong Frederik den Sjettes Død. Det danske Folk har siden et Par Aarhundreder tilbage i Tiden befundet sig i en næsten complet politisk Umyndighedstilstand, og Kongemagt og Bureaukrati have der været Alt. Følgerne heraf have heller ikke undladt at vise sig i en industriel Stilstand, midt under den gigantiske materielle Udvikling hos andre Nationer, i Handelens Hentæring, i en nedtrykket og næsten undholdelig Statsgield, og i Tilværelsen af en langt større Proportion af tærende Statsmedlemmer end Landets Hielpekilder i Længden formaae at underholde. Paa den anden Side har alligevel dette Folk skredet saa vidt frem i de individuelle Evners Forædling, og i Alt hvad der hører under Videnskab og Konst, at det heri ikke staaer tilbage for noget andet, men endog tæller mange Notabiliteter af første Rang i Europa, og Hovedstaden, Kjøbenhavn indeslutter en Middelklasse, som i Kløgt, Dannelse, Kundskaber og Almeenaand sikkerlig kan maale sig med hvilkensomhelst anden Hovedstad. Det er derfor ikke forunderligt, om et saadant Folk, ihvorvel hidtil knyttet ved personlig Hengivenhed til sin gamle Monark, desuagtet med høi Røst og almindeligt yttrede det Ønske og fattede den Forhaabning ved hans Bortgang at see en Forandring i Statsforfatningen indtræde, hvorved de forældede politiske Former kunde give Plads for andre, der stode i Niveau med Folkets egen i Tidens Løb vundne Modenhed og Oplysning. Til et saadant Haab havde det ogsaa den største Anledning i Thronfølgerens eller den nuværende Konges foregaaende Liv. Christian den Ottende har ikke alene ved flere Leiligheder som Kronprinds yttret sig i en liberal og for Reformernes Venner høist tilfredsstillende Aand, saa at hans Fyrsteord have vakt en almindelig Glæde og Sympathi hos Nationen, og hos den politiske Friheds Venner ogsaa hos andre Nationer; han var den Første, der undertegnede og besvoer Normændenes Constitution, saaledes som de gave sig den i Eidsvold, og efter hvilken Norge endnu styres, og han havde derved paa en vis Maade givet iforveien en Forsikkring om sin Tænkemaade. Jntet kunde derfor imødesees med større Utaalmodighed og meere spændt Forventning, end en saadan Mands første Erklæring efter hans Thronbestigelse, idet at det stod i hans Magt, ved denne Erklæring at befordre et heelt Folks Lykke, og at tilvinde sig selv dets Beundring og Kjærlighed, ved at bevilge det Dyrebareste, som en Fyrste kan skjænke en heel Nation: lovbunden Frihed. Dagens Post medbringer i denne Henseende et høist mærkeligt Factum." (Her refereres Studenternes Adresse og Kongens Svar derpaa, hvilket sidste især i dette Øieblik udgjør et vigtigt Moment i Danmarks Historie i Henseende til Udsigterne for Nationens politiske Fremtid."(Khvnsp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
J Stockholm har Efterretningen om Thronskiftet hos os vakt den meest levende Sensation. Den første Efterretning derom kom med Koureer den 7de ds. Strax efter læstes i Aftonbladet: "Den nye Konges antecedentia som Medstifter af Grundloven i Eidsvold, og de stærke constitutionelle Sympathier, som i de senere Aar have udviklet sig i Danmark, gjør hans Opstigen paa Danmarks Enevoldsthronemere betydningsfuld, end et saadant Personskifte Almindelighed pleier at være. Alle Forhaabninger om en bedre og friere Tingenes Orden synes at have grupperet sig om ham og det Tidspunkt, da Magten skulde gaae over i hans Hænder. Man vil snart faae at see, i hvilken Grad disse Forhaabninger virkeliggjøres, eller og ogsaa de komme til at regnes blandt Jllusioner. De næstkommende Poster fra hiinsides Sundet ville derfor blive af stor Jnteresse. Den findes neppe mere end een Stemme blandt alle tænkende og oplyste Danske, om Sandheden af Hamlets bekjendte Udtryk: "There is someting rotten in the state af Denmark, om, at dette gamle Monarkt umuligt kan holde sig i uforandret Status med 130 Millioners Statsgield, sine svære Afgifter til Hofholdene s. og sin udover Forholdet til Landets Kræfter stegne Militairbudget, saavelsom at Perioden for en Constitution, efter deres forrige Brødre, Normændenes, Forbillede, er forhaanden nu, om nogensinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Om de 32 Mænds (Khvns Borgerrepræsentanters) Adresse til Kongen hedder det i samme Blad Tonen der er, for en saadan Anledning, ubegribelig mat imod hvad nogetnær Enhver havde ventet af Repræsentanterne for den meest dannede og anseete Corporation i Landet. Adressen indeholder nemlig vel nogle timide Ønsker og Forhaabninger i Almindelighed, men fæster sig ikke ved nogen speciel Reform, med Undtagelse af Communalforvaltningen. Skulde ikke Nationens Tænkemaade fra andre Sider komme, til at udtale sig mere bestemt og energisk, saa er det at befrygte, at det Vendepunkt i Danmarks Statsliv, som Folket haabede at opnaae ved den gamle Konges Død, endnu kan være temmelig langt fjernet. Det vilde i det mindste være et sjeldent Exempel, vidnende om en meer end sædvanlig Sielsadel, hvis en Fyrste, uden nogen kraftigere Impuls fra Folkets Side, ordnede Magtfordelingen i Samfundet til Folkets Fordeel, naar han eiede Magten udeelt i sine Hænder. Det er naturligt, at vi Svenske med en saa meget meere levende Opmærksomhed maae følge de forestaaende Begivenheder i Danmark, som, i Fald den constitutionelle Tendents der seirer, dette ei kan forblive uden Jndflydelse ogsaa paa Forholdet (Khvnsp.) og Sindstemningen hos os."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Det vil sikkert have interesseret Publikum, af det Svar, som Kongen gav Videnskabernes Selskab paa den Lykønskning, det igjennem sin Ordfører, Etatsraad Ørsted, havde bragt ham, at see, at Hs. Majestæt ønskede af og til at see Selskabet hos sig enten paa Christiansborg Slot eller i det Palais han nu beboer. Det kan neppe være nogen Tvivl underkastet, at dette Svar maa forstaaes som et Forbud paa, at Christiansborg snart skal tages i stadig Brug, og vi tør saaledes gjøre os Haab om, inden føie Tid at see denne store Kongeborg, hvis Gjenopbyggelse har kostet Landet uhyre Summer, men som, længe efter at dets allerstørste Deel var færdig fra Bygmesterens Haand, henstod øde og saagodtsom ubenyttet, afløse Palaierne paa Amalienborg som Bolig for hele den danske Kongeslægt. Der kunde vel heller ikke let findes nogen saa passende Leilighed til en saadan Forandring, som netop en ny Konges Thronbestigelse, da de vistnok betydelige Bekostninger, der maa være forbundne med Hoffets Forflyttelse, for en Deel kunne falde sammen med dem, der foranlediges af den forrige Tronarvings Ophøielse til Konge. Naar Christiansborg saaledes skal optage den hele kongelige Familie og de Bureauer, som hidtil have havt deres Locale paa Amalienborg, er det sandsynligt, at de Samlinger, der hidtil opbevaredes paa Slottet, ville blive flyttede, og vi ansee det rimeligt, at det kongl. Billedgallerie og det oldnordiske Museum paa samme Tid ville blive forlagte til Amalienborg. (Fædrel.) Den Hensigt, Hs. Majestæt har givet tilkjende, at den, hidtil alene paa en enkelt Stand hvilende Værnepligt vil vorde udvidet til alle Stænder, har fundet Gjenklang i enhver oprigtig Fædrelands vens Hjerte. Kong Christian den Ottende har bebudet, at det er hans Øiemed at foretage den store og, som vi haabe heldbringende Forandring i det hidtil bestaaende Væbningssystem: Jndførelsen af almindelig Værnepligt. Først derved vil Hæren blive en integrerende Deel af alle Klasser i Borgersamfundet. Jndførelsen af almindelig Værnepligt er det første og aldeles nødvendige Skridt til en Folkevæbning, og det er umodsigeligt, at dette Væbningssystem er det eneste Middel til Opretholdelsen, af Danmark politiske Selvstændighed. Men ogsaa fra det vigtige finantsielle Synspunkt betragtet, maa Afskaffelsen af en staaende Hær og Oprettelsen af en Folkevæbning visseligen være af den meest præpon(Khvnsp.) derante Betydning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Den Roeskildske Adresse til Kongen var saalydende: I et skjebnesvangert Øieblik har D. M. besteget Deres Forfædres Throne, kaldet af Forsynet til at læge Statens Vunder, og at fuldføre det Gjenfødelsens Værk, som den af Folket dybt begrædte Konge har grundet. Deres Majestæt, selv en Søn af den nyere Tid, vil ogsaa erkjende dennes Krav, og fortrolig med Verdensbegivenhedernes Gang og den nyere Histories Lærdomme, vil D. M. erkjende, at Folkets Deeltagelse i Statsbestyrelsens Ledning knytter Baandet mellem Folket og Thronen fastere, er det sikkreste Værn for Begges Rettigheder, er det sikkreste Middel til at hæve Folket i Selvfølelse, til at øve og styrke dets Kræfter, og til at grundfæste Landets indre Magt. D. M. har eengang givet Verden et lysende Vidnesbyrd om Deres ophøiede Sindelag og om Deres Erkjendelse af, at et Folks Lykke sikkrest grundes paa dets Frihed, idet D. M. har givet et elsket Broderfolk en Forfatning, der er dets Stolthed, og der har vundet Europas Beundring. D. M. har saaledes vundet et Navn i Verdens Aarbøger, hvortil ogsaa vi knytte de gladeste Forventninger for Danmark. Himlen forunde D. M. Kraft og Helbred til i uforstyrret Fred at fuldføre dette Gjenfødelsens Værk for Danmark, og dets Lykke vil da være D. Majestæts skjønneste Løn." Hs. Majestæt modtog denne Adresse naadigst, og svarede: "at Han i sit aabne Brev havde tilkjendegivet, hvorledes han havde besluttet at regjere; at Stænderinstitutionen, som Hans Forgænger havde givet, var den Grund, hvorpaa der maatte bygges; at Han gjennem Stænderne, de Mænd, som Han havde kaldet til Sit Raad, og hver tro og retskaffen Borger, enhver i sin Stilling, vilde modtage Forslag til Forbedringer, men at disse maatte gaae gradviis frem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Den Hs. M. Kongen fra Proprietairer og Landmænd i Lolland overrakte Adresse sluttede saaledes: Deres Majestæts rigtige og klare Bedømmelse af Verdensbegivenhederne give os det Haab, at Danmark vil modtage af D. M. en Forfatning i samme Aand, som det af D. M. engang til vort Broderfolk, givne Mesterværk, og at vort Fædreland ved dette meest varige Middel for en Nations Lykke vil bringes til at indtage en beundringsværdig Plads blandt
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Europas Folkeslag, et Middel, der uadskilleligere end alt andet i Verden, sammenknytter Throne og Folk, et Middel, for hvis Anvendelse D. M. vil høste de seneste Slægters varmeste og høieste Tak, og hvorved D. Ms. Navn vil prises saalænge Historien skrives, og tjene den oplyste og fornuftige Deel af Verden til Efterlignelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Paa Møenboernes Adresse har Kongen svaret: "Min forevigede Forgjænger har skjænket os Stænder=Jnstitutionen. Jgjennem den kan Kongen lære Folkets Ønsker at kjende, og jeg skal opmærksom veie dens Raad. Ved gjensidig Tillid mellem Regjeringen og Provindstænderne vil meget kunne udrettes til Folkets Held og Lykke. Alle mine kjære og troe Undersaatters velmeente Ønsker ville nedbede Himlens Velsignelse over de Foretagender, hvorved jeg vil være istand til at indføre Forbedringer, som Erfaringen maatte tilraade, navnligen i Statens Finantser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Om Adresserne til Kongen hedder det i Kjøbenhavnsposten: "Jntet kan være vigtigere, end at en Fyrste lærer Folket, dets Anskuelser, Ønsker og Forhaabninger at kjende, og fremfor Alt er det vigtigt i det Tidspunct, han begynder sin Regjerings bane og lægger Planer for sin tilkommende Virksomhed. Alt Hvad vi hidtil have hørt vor nuværende Konge tale, bærer Præg af Klogskab og varm Kjærlighed til sit Folk. Han er en dansk Konge, dansk i hele sit Væsen, (han er den anden ægte danskindede Konge siden Souverainiteten; Frederikden Sjette var den første) og Alting tyder paa, at han har tiltraadt sin Regjering dybt gjennemtrængt af Følelsen for sit Kalds Hellighed og Vigtighed, og med reen og alvorlig Villie til at opfylde dets store Pligter. Vi bør derfor bringe ham den Hyldest, han fortjener; men vi bør ogsaa ærligt, aabent og frimodigt tale om Fædrelandets Anliggender, dets vigtigste Anliggender. Meningerne kunne være saare forskellige, og hver gaae efter Hvad han holder for rigtigst; men der ere vistnok de Fleste enige, at det vel vil gaae godt under Christian den Ottende; men at hans Liv ogsaa er Danmark i høieste Grad kostbart; thi Hvad Fremtiden bringer er uvist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Hs. Majestæt Kongen har under 17de Decbr. allernaadigst resolveret saaledes: "Da Vi er forvisset om, at Vore kjære og troe Undersaatter, i taknemmelig Erindring af Vor høisalige Forgænger Kong Frederik den 6tes Velgierninger mod sit Folk, ville ønske at samles i Guds Huus til Bøn og Paakaldelse den Dag da den Høistsaliges jordiske Levninger stædes til Hvile i Roeskilde Domkirke, saa ville Vi allernaadigst have anordnet, at paa hiin Dag, hvilken er af Os fastsat til den 16de Januar næstkommende, skal holdes Sørgeprædiken i Anledning af høisalig Kong Frederik den 6tes Død i samtlige Landets Kirker saavel i Kjøbenhavn som i Kjøbstæderne og paa Landet, saaledes, at hvor flere Sogne ere annecterede, Sørge=Gudstjeneste holdes i Hovedkirken og Formiddagen Kl. 9, og i Annexkirkerne saasnart Høitideligheden kan begynde efter endt Gudstjeneste i Hovedkirken, men hvor der ikkun er een Kirke, paa en saadan Tid om Formiddagen, som Præsten efter de locale Forhold maatte ansee som den meest passende for Me(ET.) nigheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
J Anledning af den af Gouverneuren foreskrevne Marschordre for de Militaire for at see Paradeudstillingen af det Kgl. Liig (see Av. No. 208) hedder det i Khvnsposten: "Om Officerernes Damer staae under Regimentschefens immedigte Commando, eller om hans Frue overtager denne, driste vi os ikke til at sige; men i ethvert Tilfælde ansee vi det overflødigt at paaminde dHrr. Officerer om at indprente deres Damer Disciplinens og Subordinationens Grundsætninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
J Kjøbenhavnsposten" sagdes nylig om Gratial=Systemet: at Tusinder og Hundredensinder, derved droges ud af Statskassen, og bortgaves ofte til saa lidet Trængende, at der undertiden blev opkjøbt kongl. Obligationer for de Penge som gaves til Huusleiehielp J en Artikel fra Kjøbenhavn som læses i Hamburg. Neue Zeitung, hedder det blandt Andet: Vedvarende komme Adresser, lange Adresser, og Deputationer til Kongen, baade fra Hovedstaden og Provindserne, men ingen endnu fra Hertugdømmerne. Har man der slet ingen Ønsker og Forhaabninger: J Anledning af de sjællandske Bønders uskrømtede Tegn paa Kjærlighed og Taknemmelighed mod høisalig Kong Frederik den Sjette, ved at have anmodet om at maatte bære den afdøde Konges Liig, naar det er kommet udenfor Khvns Porte, til Roeskilde, læses et smukt Digt, hvoraf her meddeles to Vers: Danske Bonde, Sidste Ære. Mod Din kongelige Ven, Vil Du vise ved at bære Ham til Hvilestedet hen. Nu kan sandes, hvad saa ofte Hidtil man ei agted paa: Under simpel Vadmelskofte Kan et trofast Hjerte slaae. Danske Bonde! Ja Du kjender, Ham, der trolig stod Dig bi, Ham, der løste Dine Hænder, Gjorde Dig og Dine fri. Veemodsfuld Du ved Hans Baare. Staaer med dybtbevæget Sind; – Skam Dig ei - den stille Taare Smykker jo Din brune Kind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Beretningen og Etatsraad Adlers Udnævnelse til Geheime-Statssecretair har ikke siden stadfæstet sig hedder det i Alton. Mercur - hvorfra denne Efterretning nok ogsaa først udgik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Blandt de Adresser, som kunne ventes fra Bondestanden, er ogsaa en under Omhandling i Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Efterstaaende er den Lykønsknings-Adresse, som Randers Communalbestyrelse, paa Byens Vegne, har indsendt til Hs. Majestæt Kongen: "Tillad, allernaadigste Konge, at Magistrat og Repræsentanter for Kjøbstaden Randers, i denne Communes Navn bringer sin Hyldest og Lykønskning i Anledning af Deres Majestæts Tronbestigelse. Denne for Landet saa vigtige Begivenhed har vakt i Alles Hjerter Tillidens og Haabets oplivende Følelser. Deres Majestæt tiltræder Regjeringen i Besiddelse af Kraft og Villie til at føre Nationen frem til en Tilstand, der er Kongen og Folket lige værdig. De udmærkede Kundskaber og de frie Anskuelser, som ere grundlagte og modnede under et daadrigt Livs Erfaringer og i en Tidsalder, der vil være uforglemmelig i Menneskeslægtens Udviklingshistorie, ville bestemme de Veie, af hvilke det ophøiede Maal for Deres Majestæts Virken skal opnaaes. Er det en trøstende og tillidvækkende Tanke, at alt Skjønt, alt nyttigt, alt Stort og Nationen Dyrebart finder Gjenklang i Deres Majestæts Sind, da er det især at lægge Vægt paa og glædes ved, at de Foranstaltninger, hvorved Deres Majestæts forevigede Forgænger har ført Nationen sin Udvikling imøde, ere Affødninge af den Tid, i hvilken Dehar levet og virket. Deres Majestæt har selv deeltaget i Ordningen af disse Foranstaltninger. De vil fremdeles beskytte, pleie og uddanne dem. Folkets Deeltagelse i Raadslagningen over Statens Anliggender, Borgernes friere og selvstændigere Styrelse af deres egne Forhold, har bragt et kraftigere og fundere Liv til at gjennemstrømme hver Aare i det hele Statslegeme; enhver Fornyelse i borgerlig Frihed og Velværen vil styrke Folkets Kjærlighed og vinde friske Egeløv om Deres Majestæts Tinding. Saadanne ere de Følelser, som ved den Begivenhed, der har kaldet Deres Majestæt til Danmark Trone, mildner den Sorg, som den faderlige, retfærdige og utrættelige Konges Bortgang har fremkaldt. Deres Majestæt deeler Folkets Sorg; thi som dette skattede De Frederik den Sjettes Dyder; Deres Majestæts Arv være hvad han efterlod sig i Folket: Folkets Kjerlighed. Forsynet forunde Deres Majestæt den Lykke, længe og under Fredens Velsignelse at regjere et i Oplysning og Velværen fremskridende Folk. Gud bevare Kongen. O Fædreland, hvad har Du tabt Din gamle Konge sover! Et rastløst Liv, til Arbeid skabt. Henskylled Tidens Bover: Men Danmark, Du staaer ei forladt Ved Sjette Fredriks Baare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-26
Mens Du betroer den dunkle Nat Din stille Veemodstaare. Ømt rækker Christian Dig Sin Haand, Du skal ei Ankret miste Han knytter der et helligt Baand, Og det skal aldrig briste. Paa Himlen staaer Din Stjerne tændt, Hvad seer Du ei imøde Dit taarefulde Blik er vendt Mod Haabets Morgenrøde. From Møller.