JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Nürnb. Corresp." vil vide fra Kiel, at der med det Første fra samtlige tydske (juridiske) Faculteter vil udkomme en Retseragtning modsat den i den danske "Collegial=Tidende aftrykte Motivering fra den af Kongen nedsatte Commission til at undersøge Slesvigs Forhold til Kongeriget og den fælles Arvefølge. Jfølge Augsb. Zeit. skulle tvende danske Dragon officierer, som følte sig fornærmede over den Maade, hvorpaa to Kieler-Studenter af anseete Familier yttrede sig for dem om det aabne Brev, have udfordret Sidstnævnte paa Liv og Død. Hvorvidt der blev Noget af Duellen eller ikke, derom tier Beretningen. Den 27de August – fortæller "Weser Zeit." sendte Staden Slesvig, hvor Prindsen af Augustenborg, saalænge han var Statholder og høistcommanderende General, residerede paa Slottet Gottorp, en Borgerdeputation med en Adresse til Noer. J Adressen bevidne omtrent 500 Jndvaanere af forskjellige Klasser ham deres Høiagtelse og beklage hans Afskedigelse. Da Deputationen talte med Prindsen om den næste slesvigske Stænderforsamling, yttrede han: "at han endnu ikke kunde sige, om han selv gik derhen, men hans Broder, Hertugen, vilde i ethvert Tilfælde møde og stille en Proposition om Stændernes Offentlighed, Jøvrigt maatte man forlange en Forfatning for Slesvig=Holstein, thi saaledes kunde det ikke længer gaae.""Jtzehoer Wochenblatt indeholder følgende rørende Efterretning fra Hamborg: "Hs. Durchl. Hertugen, af Augustenborg dvælede i disse Dage indenfor vore Mure, saa at vi derved havde Leilighed til at bemærke hvor høit denne Fyrste staaer i den offentlige Gunst, og hvor stor Sympathi der overhovedet hersker for Slesvig=Holsteens Sag. Sidste Løverdag Aften den 22de Aug, nemlig, paa hvilken Dag Hs. Durchl. var indtruffen hertil, forenede sig et Antal herværende Jndvaanere, for ved en Serenade at vise Hædermanden, deres Høiagtelse. Tidens Korthed tillod ingen videre Forberedelser, og derfor var Antallet af Sangerne, der om Aftenen med Ledsagelse af et Musikcorps havde indfundet sig under Vinduerne i Hotellet Alte Stadt, London, hvor Hs. Durchl. logerede, ikke saa betydeligt, som det vilde have været, naar flere havde havt Kundskab om det improviserede Tog. Men snart flokkede sig en Mængde Mennesker af alle Stænder om de Forsamlede, hvis Sag de gladeligen gjorde til deres, da Hertugens Nærværelse blev bekjendt. Alle istemte den bekjendte slesvig-holsteenske Nationalsang: "Schleswig Holstein meerumschlungen", der fulgte efter Arndt's "Was ist des Dentschen Vaterland, og ledsagede det for Hs. Durchl. udbragte Hoch med et Hurraraab, der ingen Ende vilde tage, og glade Svingninger med Hatteene. Enthusiasmen naaede imidlertid den høieste Grad, da Hs. Durchl. fra sit Værelse traadte udenfor Husets Dør og udtalte i hjertelige Ord sin Tak for den beviste Opmærksomhed, tilføiende den Forsikkring, at han stedse vilde blive sine tidligere fattede Grundsætninger tro. Det var ophøiet, hvilket Jndtryk denne Tale udøvede paa de Tilstedeværendes Gemytter; Alle vare synligt begeistrede, og som af een Mund tonede atter Sangen: "Schleswig=Holstein meerumschlungen, hvormed Aftenens Høitidelighed sluttedes."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Hamb. Neue Zeit. vil vide, at det ved et kgl. Rescript fra Før er blevet paalagt den slesvig-holsteenske Regjering paa enhver Maade at forhindre den tilsigtede store Folkeforsamling, som skulde afholdes i Nortorf. Ligeledes skulle de strængeste Forholdsregler være anordnede mod Pressen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
De tydske Blade ere fulde af schleswig-holsteinische Remonstrationer; de ere for fanatiske til at kunne gjengives. Følgende Jeremiade synes ret uskyldig og meddeles som et Scho af Stemningen dernede: Klageruf an die Fernen. Aus Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Nach den fornen Freunden eilet, Trauerboten, Ordnet alle sernen Lieben mir zum Todten Chor, denn Schleswig=Holstein ist nicht mehr. Jn der Zeiten sturmbewegten Wogenmeere Star der Leu. - Austruf zur letten EhreTrauerboten, mir die fornen Søbne her. Schwinget eure Todtenfackel, Bruder! Leichenglocken, wimmert eure Lieder! Einen Theuren har der Tod geraubt. Schweigen soll ich, – nun dann rolle ihr Zähren. Wollt thr etwa diese Thrane mir auch wehren, Jhr, die mir doch Andres nicht erlaubt? Gönnet uns doch mindestens die Klage, Nur den Wehruf noch, - dann Todtenwurm, dann nage Immer zu an Schleswig=Holsteins Sarg! Christian will's. – Jhr muret noch, Leidenossen? – Trant ihm doch, das er der Seinen Wohl beschlossen: Vor des Königs Willen schweigen wir. Eure Wünsche, Freunde, waren Traumereien, Roth-Weis-Blau im Banner Schwarmereien, Last sie; – hier ist Danias Panier! Offnen Wehruf wird man nimmer mir versagen, Ruf ich doch nur Heimathsfreunden meine Klagen: Eine Ewigket für Schleswig een noch gehofft Neget jest euch weinend uber seine Gruft! - Hvorledes vil det nu - hedder det i en Correspondenter, til Thomsens Avis - blive med de Lovudkast, som angaae hele Staten, og som ere forelagte Stænderne? Skal det beroe med deres endelige Udstædelse, til man engang kan faae samlet en holsteensk Stænderforsamling, eller vil Regjeringen give dem Lovskraft, uden Hensyn til de holsteenske Stænder Det er et vigtigt Spørgsmaal, og vor Stænderlovgivning har ikke forudseet det Tilfælde, at en Stænderforsamling kunde løbe fra hinanden, eller ikke vilde være at bringe istand. Vi skulde mene, at naar Regjeringen har indkaldt en Stænderforsamling, og forelagt den Lovudkastene, har den opfyldt sin Pligt, vil Forsamlingen ikke afgive Betænkning derover, eller sætter den sig, ved frivillig Opløsning, ud af Stand dertil, har Regjeringen ingen Forpligtelse mere modden. En Antagelse af det Modsatte vilde gjøre al Regjering til en Umulighed, da det jo saa stod i en enkelt Stænderforsamlings Magt ved Gjenstridighed, hvorpaa vi jo virkelig have oplevet Tilfælde, ganske at lamme Regjeringens Virksomhed, og det vilde dog være i høieste Grad ubilligt, om den hele Stat skulde savne vigtige Forbedringer i sine Love og Indretninger paa Grund af en enkelt Forsamlings Capricer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Spørgsmaalets Afgjørelse vilde blive betydeligt vanskeliggjort, hvis den slesvigske Stænderforsamling skulde faae ifinde at følge den holsteenskes Exempel, og det turde ikke være saa ganske usandsynligt. Siden de danske Nordslesvigere bleve udelukkede af den slesvigske Stænderforsamling, bestaaer denne, paa et Par Undtagelser nær, af lutter gedigne Slesvigholstenere, og det er slet ikke umuligt, at der allerede kunde være vedtaget en Plan for Operationernes Udførelse; thi det maa man indrømme Slesvig=Holstenerne, at de i klog Beregning af alle Midler, i Udholdenhed og Conseqvents staae langt over os. Skulde nu, som sagt, Scenen i den holsteenske Forsamling blive gjentagen i den slesvigske, saa vil Regjeringens Stilling derved blive meget vanskelig og ubehagelig; men det er netop det, som Partiet vil have.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
J den roeskildske Stænderforsamlings Møde, Løverd. den 29de Aug, sidstl. forefaldt følgende ikke ucharakteristiske lille Mellemspil: Baron Zeuthen beklagede sig nemlig over, at der i Stændernes Læsestue, var fremlagt en Klage fra Jndsidder Jørgen Jeppesen under Sonnerup Gods, hvori denne ankede over, at han af Godseieren, Baron Zeuthens Fader, i 1821 var udsat af et af ham i 1813 fæstet Huus, og saaledes bedraget for Jndfæstningssummen og sine Omkostninger ved Husets Jstandsættelse. Baron Zeuthen forlangte - idet han paaberaabte sin Faders bekjendte Humanitet og Retfærdighed, som Beviis for Klagens Ugrundethed - Oplysning af Præsidenten om, hvorfor denne fornærmelige Klage var fremlagt. Præsidenten svarede, at han var ude af Stand til at bedømme Klagens Grund eller Ugrund; at den var stilet til Forsamlingen, ikke til ham, at han Jntet vidste, der hjemlede Præsidenten Ret til at udøve Censur over de Forsamlingen tilstillede Skrivelser; nærværende havde ikke kunne komme til Forsamlingens Kundskab, uden ved at fremlægges, og til at berigtige urigtige Data var derved jo givet al Anledning. Med denne Forklaring vare hverken Baron Zeuthen eller Kammerherre Neergaard tilfredse. Procurator Christensen protesterede imod, at Præsidenten tiltog sig nogen Censurmyndighed, og spurgte Baron Zeuthen, om han ingen anden Oplysning havde at meddele angaaende Klagens Jndhold, end at hans Fader havde været en human og retfærdig Mand, hvilket ikke oplyste synderligt. Zeuthen lovede da at skaffe bedre Oplysninger, og Præsidenten gik derpaa over til Dagsordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
J Mai Maaned d. A. – beretter Fædrel." – udstedte 23 Bønder paa Holbeks Amt en Jndbydelse til samtlige deres Brødre, den hele danske Bondestand, Jndbydelsen gik ud paa, ved aarlige Bidrag at dække Redacteurerne af de liberale Blade (navnlig Redacteurerne af "Fædrelandet", Almuevennen" og "Kjøbenhavnsposten") de Udgifter, som de maatte have i Anledning af Artikler i Bondesagen. Justitsraad Reiersen beslaglagde denne Jndbydelse, det vil sige: de ham tilstillede to Exemplarer, thi flere Aftryk var der endnu ikke taget, da Bogtrykkeren (Hr. Michaelsen) havde faaet bestemt Ordre til ingen flere at tage, inden det ene var vendt tilbage med Gjennemsynets Paategning. Dette skeete i Junii. Hvormange Breve der ere vexlede herom mellem Reiersen og Cancelliet, skulle vi ikke afgjøre, men det synes ikke at have været ganske faa, thi først under 1ste August begyndte man paa Holbeks Amt at optage Forhør over de fire Bønder, der maatte betragtes som Repræsentanter og Agenter for samtlige 23. Man mægtede dog ikke under disse Forhør at udfinde nogen Redacteur af Jndbydelsen, imod hvem man kunde decretere en Sagsanlæggelse, thi samtlige Deponenter vare enige om, at de i Grunden alle Fire vare Jndbydelsens Forfattere og kun havde ladet den bringe i Pennen af en anden Personlighed, hvem de saa meget mindre fandt sig foranledigede til at opgive, som det maatte ansees for en reen Tilfældighed, at de havde henvendt sig til denne Mand af Pennen og ikke til en Anden. Den 1ste de, begyndte man da Forhørene i Khvn, og det med Hr. Michaelsen, af hvis Forklaring det fremgik, at Hr. Fr. Barfod var Den, som havde leveret ham Manuskriptet og besørget Correcturen. Den 2den d. har dernæst Hr. Fr. Barfod været i et to Timers Criminelforhør, men heldigviis kunde han under Eeds Tilbud erklære, at han ikke havde fjerneste Formodning om, hvem Redacteuren (9: Afskriveren af Bøndernes Tanker) maatte være, samt tilføie den Erklæring, at Huusinqvisitionen hos Hr. Gjødwad havde lært ham, som enhver anden Oppositionsforfatter, øieblikkeligt at tilintetgjøre ethvert afbenyttet Manuscript, hvorfor ei heller dette kunde lede ham selv eller Retten paa Spor efter Afskriveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
J en særdeles talrig Forsamling af Odense Byes Jndvaanere oplæstes i Torsdags Eftermiddags paa Raadhuussalen det af den udvalgte Comitee forfattede Andragende til Stænderne, som fraraader det disse forelagte Lovudkast om almindelig Værnepligt. Med uddeelt Bifald vedtoges Andragendet, og forsynet med 517 Underskrifter er det alt i Fredags med Posten afsendt til Roeskilde. "Berl. Td. har om den i Uggersløv afdøde Boelsmand modtaget følgende Efterretninger: Foranlediget ved at der i nogle Blade er blevet omtalt et Rygte, der circulerer om en i Uggersløv afdød Boelsmand, ere vi satte istand til at meddeele, at bemeldte Boelsmand, der afgik ved Døden den 9de Juni d. A., ikke døde pludseligt, men efter en Sygdom af flere Uger, at vedkommende Herredsfoged, strax efter at hanhavde erholdt Kundskab og Rygtets Tilværelse, optog et Forhør, og at der ved dette Forhør Jntet er oplyst, hvorefter det kunde antages, at der er forøvet nogen Udaad paa den Afdøde, men at det derimod efter samme maa formodes, at et indeklemt Tarmebrok, hvori der er gaaet Koldbrand, har givet Anledning til det Tilfælde hos den Afdøde, der har været Aarsag til Rygtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Om den nylig omtalte til Amtsarresten i Haderslev indbragte unge Mordbrænder have vi - hedder det i "Dok." fra paalidelig Haand erfaret Følgende: Peter Christophersen, født i Endrupskov paa Aargaard og 10 Aar gammel, tjente som Hyrdedreng hos Gaardmand Søren Jepsen i Gestrup, Agerskov Sogn, og det er dennes Gaard han af Hævngjerrighed har afbrændt. De til hans Bevogtning betroede Creaturer vare nemlig tvende Gange formedelst hans Skjødesløshed sprungne over i Mandens Kornmark, uden at Drengen dog fik nogen Straf derfor, men da Qvæget tredie Gang slap ind i en Naboes Kornmark, fik han af Husbonden en Revselse. Forbittret herover, besluttede Peter Christophersen at afbrænde Gaarden, hvilket han udførte 14 Dage efter. Dette Ophold hidrørte fra, at den unge Forbryder - som han har udtrykt sig - ventede paa, at det skulde blive Vestenvind, saa at kun hans Huusbondes Gaard, der laae østlig i Byen, kunde brænde, men de andre ingen Skade tage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
J Ringkjøbing forberedes, efter en Bekjendtgjørelse fra Valgdirecteuren af 20de f. M., ogsaa et Stændervalg, saa at altsaa den Deputerede, nuværende Toldcontrolleur Schou, og Suppleanten, Amtsforvalter Schjerbek i Holstebro, maae have undslaaet sig for at give Møde. Der vil altsaa blive at foretage 4 Kjøbstadvalg: for Randers, Hjørring a., Viborg og nu Ringkjøbing a. Sandsynligviis vil man overalt have Jnteressen henvendt paa Prof. Schouw, men da det er meget tvivlsomt, om han, paa Grund af sin svagelige Helbred, vil kunne møde, bør Vælgernes Opmærksomhed ogsaa være særdeles fæstet paa Suppleant valgene. Vi have for Randers-Valget tilladt os at henlede Opmærksomheden paa Kbm. Høyer i Horsens; i Viborg vil der næppe være deelt Mening om Valget af den indsigtsfulde og fordomsfrie Kbm. Buchwaldt og, som det vistnok tør formenes, af Kbm. Hagemann sammesteds. For Hjørring og øvrige Byer tillade vi os endnu at gjøre opmærksom paa en nu valg. har Capacitet, der vistnok ogsaa vil være flere i denne Egn bekjendt: Hr. Kæmner Wulff i Aalborg. Det Urigtige i at vælge Embedsmænd, hvem man, selv ved Besiddelsen af de meest frisindede og selvstændige Anskuelser, kun belægger med et besværende Baand; have vi tidligere fremhævet, og det vil vistnok, især efter det i nærværende roeskildske Session Passerede, staae klart og betydningsfuldt for Enhver. Vi mene derfor, at det er for vælgerne tildeels en Pligt imod sig selv og imod Folket, først og fremmest at søge sine Candidater i de af alle Regjeringsbaand uafhængige Statsborgerclasser, og kun, hvis man her ikke maatte finde tilfredsstillende Capaciteter, der ved vor Valglovsuheldige Indretning ikke altid frembyde sig, da at vælge blandt Embedstandens frisindede og selvstændigt handlende Medlemmer. For Ringkjøbings og herhen hørende Valgdistricts Vedkommende behøve vi i saa Fald vistnok ikke videre at gjøre opmærksom paa, at det besidder en ligesaa indsigtsfuld som selvstændig og frisindet Valgbar i den før i Ringkjøbing, nu i Aarhuus bosiddende Herredsfoged, Cancelli. Finsen. (Ab. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Det til Hovedgaarden Odden i Vendsyssel hørende. 1/2 Miil derfra beliggende Kalk- og Teglbrænderies Ovnhuusbygning er - ifølge Hjørr. Av." sidste Søndag for en Deel afbrændt, tilligemed over 100,000 Tørv, af det indbjergede Oplag deraf. Jlden opkom ved den fra Ovnene oven udstrømmende Hede, hvis Magt forøgedes ved den paa Taget under et Blikstille virkende stærke Solhede. Ved Hjælp af Oddens Sprøite hindredes Jlden fra at udbrede sig til den, den opbrændte Bygning nærliggende nye Tegllade. Den ene Side af Ovnbygningens over 2 Alen tykke Muur revnede fra øverst til nederst, og endeel af Fabricatet, som bestod af Tagsteen, der vare under Brænding, men som ikke vare Gjenstand for Assurance, bedærvedes. Bygningerne, saavelsom det indbjergede Tørvforraad, vare assurerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Natten til den 31te f. M. er - beretter samme Bl. – fra Ulstrup Strand i Ruberg Sogn bortstiaalet en Pram. Af Sporene i Sandet har det viist sig, at to Mænd, iførte Støvler, have sat den ud. Den Ene af disse Mænd antages at have været den i Lønstrup hjemmehørende og tidligere omtalte bortrømte Vexelmager Søren Chr. Jensen, hvem det, trods megen Søgen, ikke er lykkedes Politiet at efterspore. - Gierningsmanden til en Mængde Tyverier, fornemmelig bestaaende i Fødevarer, der i Vinterens Løb foruroligede Hjørring Omegns Beboere, er paagreben. Ved Forhørsdommerens Udholdenhed har han nu successive tilstaaet 14 af disse, der tildeels vare forbundne med Jndbrud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
J Aalborg stod i Fredags Aftes paa offentlig Gade et morderisk Slagsmaal mellem Byens respectable Lærredrenge og Sjouere. De to fjendtlige Magter havde længe seet skjævt til hinanden, naar de stødte sammen om Aftenen for at hente Vand; tilsidst havde nu det spændte Forhold imellem dem naaet sit Høieste, og Uveiret brød da løs for Alvor. J tætsluttede Colonner rykkede de to Hære imod hinanden; vældige Næveslag uddeeltes til alle Sider, og Stene, fløi hvinende gjennem Luften. Der vankede mangt et blaat Øie, og Een af de Kæmpende maatte, haardt saaret, bringes paa Hospitalet. Ogsaa en Tilskuer, som troede sig udenfor Skudvidde, skal være bleven slemt truffen af en med Kraft udslynget Steen. Senere har der nu af denne storartede Bataille – som dog ikke kan tillægges nogen politisk Charakteer - reist sig en temmelig vidtløftig Politisag, som rimeligviis ogsaa vil faae adskillige Rygstykker til at svie. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Befordringer og Afgang. Hs. M. har allern. beskikket Sognepræst for Ulso og Braaby M. i Sjælland, I. Balle, til Sognepræst for Averso og Thestrup M. sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Benaadninger. Hs. Maj. Kongen har allern, tildeelt Kniplingsfabrikant I. Wulff i Brede Fortjenstmedaillen i Guld, med Tilladelse at bære den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Fallitter. Tobaksfabriqueur Abraham Jacobi i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Aarhuus. Ogsaa her ventes Hs. Kgl. H. Kronprindsen at ville indtræffe paa sin Jnspectionsreise i Slutningen af denne Maaned, efter Forlydende Løverdagen den 26de ds. Hs. Kgl. Høiheds Ophold her vil saavidt vides – kun udstrække sig til et Par Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Idag Morges er her ved Døden afgaaet En at vor Byes ældste Borgere, forhenv. Apotheker Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Bekjendtgjørelser. Det behagede det alvise Forsyn, efter 9 Aars kjærligt Ægteskab, at bortkalde min inderlig elskede Kone Laurine Ane Cathrine Kjerstine f. Nielsen til et bedre Liv, den 7de dennes, efter 7 Maaneders Svagelighed og 8 Dages haarde Lidelser. Fem uforsørgede Børn begræde med mig Tabet af en saa god og kjærlig Moder. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 8de September 1846. C. F. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
I Anledning af Bibelselskabets Generalforsamling, Mandagen den 14de September, bliver deri Domkirken offentlig Gudstjeneste, som begynder Kl. 10 om Formiddagen, og hvorved Biskop Brammer prædiker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Directionen for Bibelselskabet for Aarhus By og Omegn, den 9de September 1846. Aar 1836 den 1ste September blev i Kjøbenhavns Criminal- og Politiret afsagt Dom i Sagen: No 188, Procurator Ring som Actor, contra Tiltalte, forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet Sv. G. Strøm, og derved saaledes kjendt for Ret: "Tiltalte, forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet Sv. G. Strøm bør bøde 200 r til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den ved Frdn. 27de Septbr. 1799 8 20 anordnede Censur undergiven i 2 Aar. Saa betaler han og alle af Actionen flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor, Procurator Ring, Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket, i Medfør af ovennævnte Forordning, herved bekjendtgjøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Justitscontoiret under Kjøbenhavns Criminal- og Politiret, den 1ste September 1846. Manger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Da det ansees nødvendigt til Overholdelse af Orden paa Byens Kirkegaard at Jndgangen lukkes hver Aften ved Solens Nedgang, vil der herefter ved den Tid blive ringet 3 Gange med en paa Kirkegaarden anbragt Klokke, og vil Indgangen da blive lukket 5 Minutter efter at der er ringet sidste Gang. De, som efter den Tid maatte træffes paa Kirkegaarden, maae tilskrive sig selv de Ubehageligheder, der heraf ville flyde for dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Jnspectionen for Aarhuus Domkirke, d. 8 Sept. 1846. Prinds Frederik Ferdinands Tegneskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
De, som herefter ønske sig optagne til Underviisning i Prinds Frederik Ferdinands Tegneskole for Kunstnere og Haandværkere, vilde melde sig hos Politiassistent Nielsen. og medbringe deres Døbe=Attester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Den ved mit Avertissement af 20de August berammede Generalforsamlings Afholdelse den 16de dennes af Veile, Amts Brandassuranceforening tilbagekaldes herved, hvorimod denne vil blive at afholde den paafølgende Onsdaden 23de d. M., til fastsat Tid og Sted, der herved bekjendtgjøres. Østengaard, den 3die September 1846. S. C. Jørgensen, p. t. Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Den landdeconomiske Forening for Grevskabet Frysenborg og Stamhuset Bidstrup holder sit Efteraars møde i Hammel Thinghuus Mandagen den 28de Septbr. næstk., Formiddag Kl. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Ifølge modtagen Reqvisition fra det Kongelige Rentekammer foretages Licitation paa Raadstuen heri Staden Tirsdagen den 22de dennes, om Formiddagen Kl. 10, til Leverance af 1120 Tdr. Havre, 9150 Ls Hs samt 10,390 Ls Halm, som Fourage til det heri Byen garnisonerende 3die Dragon=Regiment, at levere fra 14de til 25de Oct. førstk. Conditionerne, hvoraf forskjellige Exemplarer ere udsendte, erfares paa Licitationsstedet, og ere forinden Licitationen til Eftersyn paa mit Contoir. Aarhuus Byfogedcontoir, den 8de September 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Efter Communalbestyrelsens Begjæring afholdes Tirsdagen den 15de Septbr. førstk., om Formiddagen Kl. 10, offentlig Licitation paa Raadstuen til Udførelsen af Gade og Natterenovation, samt Materialkjørsel her for Byen, hvilken forhen har været udført deels af Natmanden og deels af Forskjellige ifølge Licitation, Alt efter Conditioner, som nærmere skulle blive bekjendtgjorte ved Licitationen. Aarhuus Byfogedcontoir, den 6te September 1846. kleider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Placat. Ifølge Amtsraadets Approbation ville 8 Steenkister, blive at opføre paa Veiene i Maarslet Sogn. Disse Steenkisters Opførelse stilles til offentlig Licitation paa Birkets Thingsted, paa Aarhuus Raadhuus, Mandagen den 14de d. M., om Formiddagen Kl. 10. Conditioner og Overslag kunne, forinden Licitationen, erholdes til Eftersyn her paa Contoiret. Wilhelmborgs Birkecontoir, den 5te September 1846. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Da det ved Licitationen den 21de Julii sidstleden gjorte Bud paa Opførelsen af en ny Træbro paa den større Bivei imellem Odder og Randlev, samt Istandsættelsen af den saakaldte Veils Bro paa samme Vei, ikke er antaget, bliver ifølge Stiftamtets Ordre afholdt ny Licitation over disse Arbeiders Udførelse Onsdagen den 23de Sept. førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa selve Stedet. Conditioner og Overslag bekjendtgjøres ved Licitationen. og ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Hads og Ring Herreders Contoir, den 8de Sept. 1846. Rosenstand. Auction over 2 Dragonheste, afholdes førstkommende Løverdag den 12te dennes, om Middagen Kl. 12, ved Vagten paa det store Torv. Aarhuus, den 10de September 1846. H. C. Glahn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-09
Da der ikke ved den idag afholdte 3die Auction over det Boet efter Niels Thomsen Storring tilhørende Sted s 737 i Garvergaden skeete noget Bud paa dette, afholdes en 4de Auction over omhandlede Eiendom Mandagen den 14de dennes, om Formiddagen Kl. 11. Auctionen afholdes i selve Stedet. Dette bekjendtgjøres herved til Liebhaveres Efterretning. Aarhuus Byfogedcontoir, den 4de September 1846. Fleischer.