JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Om de østlige Øegrupper i det stille Hav, saasom Tahefti med Societets=Marqvisen. Venskabs og Sandwich=Øerne kunne regne Brødtræct iblandt deres indenlandske og oprindelige Planter, tvivler ligemaade Hr. Forster, og det synes at han har Ret. Saavidt alle de Efterretninger strække sig, som man hidindtil har om Sydhavets Øer, er ikke noget Brødtræe blevet fundet som vildvoxende i nogen af sammes ubeboede Egne, men alle de, man seer, ere ved Menneskers Hænder plantede. Derimod finder man omkring ved Batavin, paa Java, Summatra, Amboina, Banda og de øvrige Specerie Øer, paa nye Guinea, Celebes og Philippinerne en Mængde deraf vilde, hvorfra hine tamme eller dyrkede uden Tvivl have deres Herkomst. Det synes altsaa, at Brødtræet har hart sit første Hiem paa de Øer, der ligge paa den asiatiske Side af det store Verdenhav. Men omgivet af saa mange andre Træer, der havde langt meere Smukhed og udvortes Anseelse, er det ikke blevet værdiget den nøiere Agtpaagivenhed og Omsorg, som det virkelig fortiente, og uden for samme paa andre Steder har nydt, Og deraf den Forskiel imellem Stammefædrene her og Afkommet, som under andre Hemmelegne er forplantet. Vild og raa, saaledes som det overladt til sig selv Tid efter anden fremgik af Jorden, lod den dorske og ligegyldige Beboer, der havde saa mange andre Frugter at holde sig skadesløs ved, det her fremvore. Paa Kysterne af Celebes, i Banda, Amboina og overhoved paa alle molukkiske Øer lever den almindelige Mand næsten ikke af andet endKiernerne af det sædbærende Brødtræe, hvilke man steger i Asken eller koger i Vand. Af disse Kierner, som enten ved Menneskehaand eller de graadige Flaaermuus blive udstrøte, opvoxe unge Træer i en Hast og uden nogen Dyrkelse, og Amborneren sætter gierne sin Hytte under den tætteste Skygge, deels for at kunde boe skiult baade for Søel og Mennesker, deels og paa det at han ei skal have for langt at udrække sin dovne Haand efter Føde. (Resten følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Bekiendtgiørelser. I Kraft af Hans Kongl. Majestæts dertil forundte allernaadigste Bevilling, de Dato 6te September h. a., læst ved Nørre Jyllands Landsting den 16 October næstefter, og ved Hammerum Herreds Ret den 9de dennes, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel samt lige Arvinger efter afgangne Hose=Kræmmer Janus Pallisen Thorning, og hans kort derefter ligeledes ved Døden afgangne Hustrue Maren Christensdatter, som boede og døde i Øster=Høggild i Rind=Sogn, Hammerum Herred, Lundenes Amt, uden at efterlade dem Livs=Arvinger. Saa indkaldes ogsaa med samme Tiids Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som formeene sig, at have noget at fordre efter forbemeldte Janus Pallisen Thorning og Hustrue, dermed inden bemeldte Tids Forløb at fremkomme, de første deres Arve=Rettighed, og de sidste deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre for undertegnede Skifteforvalter; Til den Ende anmodes det alle Vedkommende, at møde eller ved lovlig Befuldmægtigede at møde lade, ved den berammede Skifte=Samling paa Hammerum Herreds=Ting=Stue i Gielleruplund Fredagen den 10 Januarii 1794, og øvrige derefter nærmere bestemmende Tægte Dage, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Ringkiøbing Ames=Contoir den 25de November 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Udi Skifte=Forvalteren S. T. Hr. Etatsraad og Amtmand Hansens Fraværelse. hl. ved Kongelig allernaadigst Bevilling af Dato 25 October 1793, er det mig tilladt som Skifte=Forvalter efter her i Byen den 17 Julii 1793 ved Døden afgangne Bye= og Herredsskriver Raadmand Niels Hviid, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavn. ske Berlingske Aviser, samt Stiftets=Aviser, og den Altonaiske Mercur, Tr Ende Gange efter hinanden, at indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter fornevnte Raadmand Hviid, derom hos mig at melde sig, og saadan deres havende Krav, inden fornevnte Tiids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggjøre, samt at saadan Jndkaldelse skal være saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Hvilket herved bekiendtgiøres at enhver Vedkommende derefter kan viide sig for Skade at tage vare. Ringkiøbing den 21de November 1793. Bork. Byefoged i Ringkiøbing og Herredsfoged i Bølling, Herred. Dirsdagen den 14 Januarii 1794, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Sønderhoe Kroe foretaget: 1. Auction over de Ribe Bye, paa Sønderhoe tilhørende Søetønder og Faber, saavelsom den dermed forbundne Ret til at hæve Tønde og Kabe=Penge. 2. Licitation ei alene over den sædvanlige Omsorg for at anbringe Søetønderne, og Kaberne aarlig paa rette Steder og Tider, men endog over begge Deeles forsvarlige Vedligeholdelse, alt for 10 Aar fra 1ste Marts 1794. Conditionerne baade for Auctionen og Licitationen kunne strax erfares hos Hr. Birkedommer Engelstoft paa Fanøe, samt hos Magistraten i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-13
Ribe=Raadstue den 25de November 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Undersøgelse af det Spørgsmaal om Alliance=Tractater ere nyttige for de forenede Nederlandes Republik. Disse Betragtninger, ere tagne af et Skrift, hvis Forfatter blev i sin Tid agtet foren af de største Statsmænd i Europa, nemlig den hollandske Storpensionair Jan de Witt C. *) Denne Bog, som egentlig fører Navn af Memoires, er skreven paa Hollandsk af JandeWitt i Printsen af Oranien, Wilhelm den 3dies Mindreaarighed. Efterat han tilligemed sin Broder Cornelius de Witt vare myrdede, af Pøbelen 1672, under Foregivende, at han vilde sælge Holland til Ludvig den 14de, og Wilhelm den 3die var udvalgt til Statholder, Endskiønt de nu ere over hundrede og tive Aar gamle, og Omstændighederne have siden den Tid i visse Maader forandret sig, saa indeholde de dog stedse passende Anmærkninger, og lade sig paa de nærværende Tider let anvende, naar Læseren i Tankerne flytter Scenen fra den vestlige til den østlige Side af Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Alle Fredstractater, siger den berømte Forfatter, indeholde giensidige Løvter om at giøre hinanden ingen Skade, og tillade Handel paa begge Sider; de ere altsaa meget nødvendige blev denne Bog paa det strengeste forbudet i Holland. for Holland, ja de kunne endog føres til Alliance Traktater med dets Naboer, som ikke destomindre stedse have været skadelige for det, hvilket og stedse vil skee i Eftertiden. Dette er den Aarsag, som forbinder mig til at sige mine Tanker over denne Materie, og at giøre denne Forskiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Fortsættelse om Brødfrugttræer. See Begyndelsen i Nr. 50. Længere hen mod Vesten paa Kysterne af Summatre, Java Balp og Madura voxer, allerede en Spilart af dette Træe uden Kierner, i Haugerne, men Frugten er liden med en pigget Skal og et vel spiseligt men dog flykket eller trevlet Kiød, som er Beviis paa, at man her forsømmer at dyrke det. Nøden og Trangen, der er Moder til Flid og mange Opfindelser, er ikke her saa stor, at den endnu skulde lære dem sligt. Men paa de østlige Øer, Marianerne, Venskabs=Societets= og Marqvisen=Øerne forholder det sig anderledes. Da man havde sat sig herned, saae man, at dette Træe var den tilforladeligste Støtte, man have de at helde sig til og stole paa, for at forebygge Trang og Hungersnød. Dette drev Folket til Opmærksomhed og at anvende Flid baade paa at formeere og dyrke det. Erfarenhed viste snart Veien hertil. Man tog Rodskud eller Afleggere deraf, og forplantede. Man indsaae og, at en feed Jord blandet med Sand og Muskelkalk var en trivelig Næring for dette Træe, og man forsømde ikke at forskaffe samme, for at høste igien desto rigere og bedre Frugter. Endelig lærde man og paa Societets=Øerne, at en afsnittet Green kunde med Fordeel sættes i Jorden og opdrages til en nye Stamme. Et blot Tilfælde gav denne Underviisning; man fulgde den, og forbedrede tillige Jorden paa ovenskrevne Maade, og Følgen var: at Frugt og Træe nu forædlede sig. De skarpe Kanter og de ophævede Knuder paa Barken forsvandt; Stammen blev glat og steeg lige i Veiret; Løvet tabde sine mange og lange Haar, Frugterne deres Pigge paa Skallen, Kiernerne og det trevlagtige Væsen indenfor, og fik nu, foruden Tiltagelse i Størrelsen, ogsaa et fastere, men tillige skiørt og meelrigt Kiød. Saadan Forskiel er der paa den vilde og dyrkede Art af dette Træe. Seer man nu hen til den Nytte, som det giør Otaheiterne og Naboe Øerne, vil man tilfulde erkiende dets Værd. Raa spises vel Frugten paa Marianerne og de philippinske Øer, men med Varsomhed; thi da er den usund. Dette giør man derfor ikke paa Otaheiti; man lader den blive fuldvoxen, men ikke fuldmoden, og plukker den da af, Skallen er endnu grøn, og Kiøbet indenfor sneehvidt og af et meeligt Væsen; man skræller den da, skiær den i Stykker, indsvøber disse i Blade, og saaledes rister, eller bager dem paa heedgjorte Steene. Forster forsikkrer, at saaledes behandlet havde denne Frugt for ham en fuldkommen lignende Smag med Krummen af et Hvedebrød, hvori der er kommet en Blanding af Kartoffelmeel, og ligesaa velsmagende som den er, saa nærende og sund befindes den ogsaa, hvilket disse Øebeboeres store og ædle Vext, friske og angenemme Udseende, samt de meget sieldne Sygdomme noksom bekræfte. Besynderligt er det ellers, at saa ringe denne Umage end er med at faae sin Føde, saa ønskede dog den vellystige Sydlænder gjerne at være fritagen derfra, og desaarsag drømmer sig efter dette Liv et Paradis, hvor der skal være Brødfrugt, som lige kan plukkes af Træerne, og uden nogen videre Tillavelse, spises.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
(Slutningen følger.) Ædel Handling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Den 12de Februar d. A. strandede et Skib fra Kiøbenhavn, ført af Capitain H. P. Klein, ved Jndløbet til Boston i Nordamerica paa en nogen Klippe. Skibet, som i stærk Sneefog og meget tyk Luft blev drevet saa nær op under Landet, at det var umueligt at seile fra det skierfulde Kyst, da man fik den i Sigte, stødte an og sank. Capitainen og Folkene, 22 i Tallet, reddede sig paa Planker og Træe stykker (thi den udsatte Baad sank) op paa Klippen. Den fandt de bedækket af tre Aten høi Snee, forresten uden Skiul. Dette skeete den ene Dag ved Middagstid. De udholdte der til næste Morgen, uvidende om at Klippen laae ikkun nogle Bøsseskud fra det faste Land; men havde de end vidst det, havde det dog formedelst Stormen og Bølgerne været dem umueligt at komme derover, uden Fartøi, helst da de vare yderlig udmattede og forfrosne. Næste Morgen opdagede nogle af Jndbyggerne paa Landet Skibets Stranding og Mandskabets Ophold paa Klippen. Med inderlig Glæde saae de Skibbrudne dem nu, da Luften, begyndte at klares, beskæftigede med at komme, dem til Hielp ved Baade, men saae tillige Søen, gaae saa høit, at det næsten var umueligt at faae Baadene ud. De bleve tre Gange fyldte med Vand, een af dem blev derved sønderslagen, og sex af Roersmændene havde nær tilsat Livet. Stedets Præst, en ung Mand ved Navn. Shaw var nærværende, han opmuntrede til med standhaftig Kiekhed at forsøge det Yderste, for at redde de Skibbrudne. "Mine Venner, sagde han, jeg behøver ikke at erindre eder omde Pligter, som det ene Menneske er det andet skyldigt; men dette er et usedvanligt Tilfælde, ved hvilket vi maa vise os. Det gielder og at redde mange Menneskers Liv, som ellers inden en Time maa fryse ihiel. Kommer; jeg gaaer med i Baaden for een Mand, endskiønt jeg er kun slet Søemand. Man fik omsider en Baad ud; den kom ei uden yderlig Fare hen til Klippen. Men denne Baad kunde ikke redde Mange. Man fik 3 unge Mennesker, som ansaaes mindst at kunde udholde Kulden, ud i Baaden; man spurgde, om de havde bierget noget til Livets Ophold, for at kunde bringe dem det Nødvendige, ifald man ei kunde afhente dem alle, og man fik at vide, at de havde bragt med sig fra Skibet noget lidet af Levnetsmidler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
J det Baaden gik tilbage, sprang efter Aftale imellem de Biergende en Mand, en Smed, op paa Klippen til de Skibbrudne, for i Mangel af bedre Hielp at give dem, hvad man i dette Øieblik kunde, et sund og frisk Menneskes opmuntrende og trøstende Selskab. Baaden afseilede med de 3 Drenge, men formedelst den høie Søe var det vanskeligt at lande. Nogle, deriblandt Præsten, sprang ud i Vandet, tog een af Drengene paa sin Ryg, og har ham paa det Tørre, medens Bølgerne skyllede ham over heele Kroppen. Da Veiret siden gjorde det mueligt, satte fleere Baade ud, og bragde det heele Mandskab i Land. Jndbyggernes Huse, laae ikke nær ved Strandbredden; der var omtrent en Miil op til Præstens Huus; han var kommen ridende. Han satte nu det unge Menneske, som han især havde reddet, paa sin Hest; gik selv, saa gjennemvaad han var, ved Siden i den haarde Frost og dybe Snee, førde Hesten ved Tøilen, og bragde ham saaledes hiem til Sit, hvor han ombygelig blev pleiet og vederqvæget. Med lige Ømhed antage de andre Biergende sig de øvrige Biergede; fordeelde dem imellem sig i deres Huse, drog Omsorg for dem i deres Sygdomme, og viisde dem al optænkelig Medlidenhed. Saasnart Veiret tillod det, vare disse Folk ude for at bierge. Hver Aften, naar de kom tilbage, bragde de til Capitain Klein og Mandskabet, hvad de havde bierget. Saaledes blev alt, hvad mueligt var, reddet af Skib og Ladning, lige indtil Smaatting af Linnet, Spænder, Knapper o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
I April, da der fra Boston blev Leilige hed, for de Biergede til at komme hiem over de vestindiske Øer, toge de Afskeed med deres Velgiørere. Capitain Klein bekiendtgjorde i St. Croix Aviser, saasnart han der var ankommen, Hovedsagen af denne Tildragelse, med Vidnesbyrd om sin Taknemmelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Et Selskab i Boston har været enigt om at tilstille Præsten Shaw og en anden Mand, Elisa Dogne, hver en Præmie af 5 Guineer, for den Menneskekierlighed, de have viist i at frelke de Skibbrudne paa ovenmeldte danske Skib.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Dødsfald. I Hadersleb=Amt den 22de November, Hr. General=Krigs=Commissair Marcus von Hielmerone. Fridericia den 15 December; Færgemand. Sr. Lars Pedersen, 65 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Subskription paa Bøger. Christian Hornemanne efterladte Enke troer at opfylde en hellig Pligt, baade mod hendes afdøde Mand og mod Fædrenelandet, ved at lade trykke hans efterladte Skrifter, Disse bestaae i de Forelæsninger han har holdt over den kantiske Philosopie, som en Jndledning til den naturlige Theologie, og i nogle andre spekulative Afhandlinger. Da Forfatteren selv havde bestemt disse Arbeider til Trykken, saa kan man være forvisset om, at intet udgives, som han selv, hvis han endnu levede, vilde have undertrykt. Til disse endnu utrykte Afhandlinger skal endnu føies dem, som allerede ere indrykkede i Minerva, og tvende Recensioner i de lærde Efterretninger over Hør broes Jnaugural=Dissertation og over Boies Statens Ven; hvilke, efter Kienderes Dom, snarere bør ansees som Afhandlinger over Philosophiens vigtigste Æmne: Hvilket der er der sande Sædeligheds Princip, end som Recensioner. Paa denne Maade vil Philosophiens Elskere kunde have alle hans philosophiske Skrifter samlede i et maadeligt Bind af omtrent et Alvhabets Størrelse. Alle de, som ynde Philosophien, som elske Fædrenelandets videnskabelige Ære; indbydes derfor herved til at subskribere paa denne Samling af Christian Hornemanns philosophiske Skrifter paa sædvanlige Vilkaar, nemlig 3 s. Arker paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapiir. Subskription modtages paa Enkens Vegne hos Professor Schlegel paa lille Kiøbmagergade Nr. 62 og hos Hofbogtrykker Schulz i Høibroestrædet Nr. 64 i Kiøbenhavn. Paa de samme Steder kan og erholdes Planer af dem som ville umage sig med at samle Subskribentere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Bekiendtgiørelse. Ved en Feiltagelse er den anden og tredie Side i nogle Aftryk af sidste Numer, af dette Ugeblad under Aftrykningen blevne forvexlede, hvilken let muelige Feil Læseren vilde tilgive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
J Stervboet efter afgangne Selveier Peter Petersen paa Winfgaard, i Coldinghuus=Amt, bliver foretaget en Skiftesamling her paa Coldinghuus Slot den 30de December næstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved bekiendtgiøres saavel Stervboets Arvinger som dets Credi= og Debitorer, paa det enhver især kan møde bemeldte Tid og Sted, for at lagttage det fornødne. Coldinghuus den 13de December 1793. B. G. Sporon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Amtmand i Coldinghuus=Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Efter afgangne Jørgen Møller i Jelling, bliver det paabegyndte Skifte foreraget her paa Coldinghuus=Slot den 31de December næstkommende om Formiddagen Kl. 10, for om mueligt at sluttes og tilendebringes, hvilket herved bekiendtgiøres saavel Stervboets Arvinger som og dets Credi= og Debitorer, paa det enhver i sær kan give Møde og lagttage deres Ret. Coldinghuus den 13de December 1793. B. G. Sporon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Amtmand i Coldinghuus Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
J Stervboet efter afgangne Frue Commerceraadinde Kruuse, som døde paa Hvolgaard. i Coldinghuus Amt, er berammet at foretages en Skiftesamling i Giæstgiver Sr. Winges Gaard i Weile den 14de Januarii 1794 om Formiddagen Kl. 10 slet; hvilket herved Tr N. De Gange i Rad bekiendtgiøres saavel Stervboets Arvinger, som Credi= og Debitorer, paa det de kan møde, for at lagttage deres Tarv. Coldinghuus den 13de December 1793. B. G. Sporon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Amtmand i Coldinghuus=Amt. Det paabegyndte Skifte efter Selv. eier Gaardmand Peder Terkelsens afgangne Hustrue Jngeborg Hansdatter i Jgeschou ByeWeylbye Sogn, Coldinghuus Amt, bliver fremmet og om mueligt sluttet her paa Coldinghuus Slot den 31de December næstkommende om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved bekiendtgiøres saavel Stervboets Arvinger som dets Credi= og Debitorer, paa det de hver især kan møde bemelte Tid og Sted for at lagttage deres Tarv under Skiftet. Coldinghuus den 13de December 1793. B. G. Sporon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
J Kraft af Hans Kongl. Majestæts dertil forundte allernaadigste Bevilling, de Dato 6te September h. a., læst ved Nørre Jyllands Landsting den 16 October næstefter, og ved Hammerum Herreds Ret den 9de dennes, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel samt lige Arvinger efter afgangne Hose=Kræmmer Janus Pallisen Thorning, og hans kort derefter ligeledes ved Døden afgangne Hustrue Maren Christensdatter, som boede og døde i Øster=Høggild i Rind=Sogn, Hammerum Herred, Lundenes Amt, uden at efterlade dem Livs=Arvinger. Saa indkaldes ogsaa med samme Tiids Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som formeene sig, at have noget at fordre efter forbemeldte Janus Pallisen Thorning og Hustrue, dermed inden bemeldte Tids Forløb at fremkomme, de første deres Arve=Rettighed, og de sidste deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre for undertegnede Skifteforvalter; Til den Ende anmodes det alle Vedkommende, at møde eller ved lovlig Befuldmægtigede at møde lade, ved den berammede Skifte=Samling paa Hammerum Herreds=Ting=Stue i Gielleruplund Fredagen. den 10 Januarii 1794, og øvrige derefter nærmere bestemmende Tægte Dage, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Ringkiøbing Amts Contoir den 25de November 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Udi Skifte=Forvalteren S. T. Hr. Etatsraad og Amtmand Hansens Fraværelse. efter Ordre, som Fuldmægtig. Mehl. Ved Kongelig allernaadigst Bevilling af Dato 25 October 1793, er det mig tilladt som Skifte Forvalter efter her i Byen den 17 Julii 1793 ved Døden afgangne Bye= og Herredsskriver Raadmand Niels Hviid, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavn. ske Berlingske Aviser, samt Stiftets=Aviser, og den Altonaiske Mercur, Tr Ende Gange efter hinanden, at indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter fornevnte Raadmand Hviid, derom hos mig at melde sig, og saadan deres havende Krav, inden fornevnte Tiids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggjøre, samt at saadan Jndkaldelse skal være saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Hvilket herved bekiendtgiøres at enhver Vedkommende derefter kan vilde sig for Skade at tage vare. Ringkiøbing den 21de November 1793. Bork. Byefoged i Ringkiøbing og Herreds. foged i Bølling Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Tirsdagen den 14 Januarii 1794, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Sønderhoe Kroe foretaget: 1. Auction over de Ribe Bye, paa Sønderhoe tilhørende Søetønder og Ka ber, saavelsom den dermed forbundne Ret til at hæve Tønde og Kabe=Penge. 2. Licitation ei alene over den sædvanlige Omsorg for at anbringe Søetønderne, og Kaberne aarlig paa rette Steder og Tider, men endog over begge Deeles forsvarlige Vedligeholdelse, alt for 10 Aar fra 1ste Marts 1794. Conditionerne baade for Auctionen og Licitationen kunne strax erfares hos Hr. Birkedommer Engelstoft paa Fanøe, samt hos Magistraten i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-20
Ribe=Raadstue den 25de November 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-27
Til Udgiveren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-27
Ribe=Stifts Ugeblad. Min Herre! Vel kunde De have havt Ret i at afbryde den politiske Artikel i deres Ugeblad, for saavidt den, i Form af en ordentlig Tidende, formedelst Deres Blades seenere Aftrykning, tabte Nyehedens Værd. Men Deres Læsere synes mig med Rette at have ventet af Dem, fra Tid til anden, en bedre sammenkiedet Fremstillelse, end de sædvanlige Aviser og Flyveblade kunde give, afde Begivenheder, som aftvinge alle Nationer Opmærksomhed, og som Eftertiden vil studere til Advarsel og Lærdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-27
De forsamlede Committeer og Ministere, have først spurgt sig, hvad er den Krigs=Øjemeed, som Conventen har foretaget, Det er uden Tvivl alle Fortrins=Rettigheders Tilintetgiørelse, Krig mod Slotte og Fred med Hytter. Disse ere de Grundsætninger, som J have vedtaget i at erklære Krigen. Alle de, som eie Privilegier, alle som ere Tyranner, bør da behandles fiendtlig i de Lande, hvor vi indtrænge. Dette er den naturlige Følge af vore Grundsætninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-27
J sund Politik maatte de franske Bestyrere lettelig have indseet, hvad Virkning denne deres Systems saa uforbeholdne Udvikling maatte have hos alle retmæssige Regieringer og Øyrigheder i Europa. Derimod regnede de paa at alle Landes æresyge, ørkesløse, gieldbundne og fortvivlede Sanskulotter skulle finde saa smig rende Forhaabninger i dette Decret, at det vilde blive et Signal til almindelig Oprør, at Forrædere skulde aabne dem Jndgangen fra Land til Land, men i deres lidenskablige Beregning af dette Decrets udstrakte Følger, manglede dem Kundskab om de øvrige Europæiske Lande, deres Fol 7) Hvo skulle ikke troe, at Conventen havde alt regieret 1783. d) J Frankerige eller i Europakemængdes Sæders, Formues og Regierings Beskaffenhed. Ja, enkelte Sanskuldt=Venner have de beholdt i hvert Land, som føle sig værdige til at forvalte Alt uden at eie Noget, men ved denne samme Forklaring af deres egne Grundsætninger have de ogsaa tabt iblandt de policeerte Nationer de mangfoldige ædle og forfinede Sieles bifald, som i den første National=Forsamling ærede store Talenter, ophøiede Fornuftens Udraab og velgiørende Anlæg til Menneskehedens Forbedrelse. Der er alminde lig lige saa stor Forskiel imellem de udenlandske Venner af den første National=Forsamling og Medlemmerne af Bierg=Partier. Endog med hver Epoche i den Franske Revolution har denne Forandring været naturlig og kiendelig i alle Lande. Jeg maa hermed afbryde, siden dette Brev allerede er for langt, og jeg slutter med Forsikkring af skyldig Høiagtelse a. a. Den 9de Decbr. 1793. E. Sk. Først efter at jeg havde skrevet dette erholdt jeg den tydske Minerva for November Maaned. Den af Autoren derudi givne Forklaring om de forskiellige Partier i Franke rig, af Epocherne i Jacobiner=Clubben, er saa vigtig at jeg maa opmuntre Dem til at give Deres Læsere en Oversættelse deraf. Den samme Ære fortiener det første Stykke af Schirachs Politiske Journal for samme Maaned, som alle hans Modstandere ikke kan fra skrige god historisk Kundskab og en fornuftig Bedømmelse af de nye franske Fester og Kalender=Forbedringer.