JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Blandt det ikke ubetydelige Antal adelige Begravelser udmærkede især Rosenkrantzernes sig lige ved Indgangen af Porten paa venstre Haand. Den berømte General Niels Rosenkrantzes Marmor gravmæle var meget kostbart. Mærkeligt er det ellers, at man ved den til Kirkens Gjenopbyggelse for nogle Aar siden aabnede Subskription ikke saae sig istand til at tilveiebringe mere end 16,000 Rdlr., medens man for 60 Aar siden kunde indsamle 20,000 Rdlr. blot til dens Reparation, sagtet Pengene dog i hine Dage agtedes i alle M. Martinus, en Evangelisk Prædikant, som Christian den Anden 1520 lod komme herind, var den første, der fik Tilladelse til at holde en ugentlig Aftensangspræken her. øvrige Henseender langt mere end nu. - Det herligste Monument, som St. Nicolai Kirke har efterladt sig, og ingen Jld har kunne fortære, er Sognets Fattigskole, stiftet 1706, som ved det nuværende Fattigvæsens Bestræbelser er i den meest blomstrende Tilstand. - Den indvendige Deel af Kirken, som siden den sidste store Jldebrand har staaet uden Tag, giver Stof til de sørgeligste Betragtninger over al menneskelig Storhed. Adskillige Ligkister og Monumenter, Menneskeen og Dødningehoveder svømme omkring i det Regnvand, som paa de Steder, hvor det ikke kunde have noget Afløb, har samlet sig i stor Mængde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Smyrna d. 1 Dec. J forrige Maaned ere følgende Danske Skibe ankomne hertil, Skibet George, Capit. Nagel, f. Malaga Rosenbroom, Cap. Oheisser, f. Tønningen; Maria, Capit. Offensen, f. Apenrade og Walvart, og Capit. Christiansen f. Zante og Podros. Disse søge alle Fragt her. Det Danske Skib Haabet, Capit. Neumann, afgik d. 16de f. M. herfra til Patros, for at indtage der Fragt, og seile dermed til Amsterdam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
D. 4de d. M. indstrandede et Skib tær Sønden for Blokhuus i Hvetboe Herred, under Hjørring Amt. Ved dets Jndstranding fandtes derpaa tre levende Mennesker; men formedelst den stærke Storm og høi Søgang var det ikke mueligt at redde dem; Søen kastede dem siden i Land, og de bleve derpaa begravede. Af de Papirer, som fandtes i to Kister, der dreve i Land, sees, at Skibet hørte hjemme i Kniphausen, og var bestemt til Riga, og at det, foruden Skipperen, har havt 8 Mand ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Som en ung Mand med ypperligt Hoved, der tillige selv med Flid har stræbt at uddanne sine Konstevner, fortjener Gjunar Dal at roses en Bondesøn fra Jnder-Øens Præstegield, i Throndhjems Stift. J sit 22de Aar omtrent kom han som Tjener hos afgangne Major v. Angell til Sundnæss Gaard og Gods i Jnderdens Præstegield og nordre Throndhjems Amt. Han viste der allerede tidligen Prøver paa Hændighed i smaat Snedker= og Billedhuggerarbeide og røbede især megen Lyst og Anlæg til Tegning. Da Majoren mærkede den unge Dals Lyst til Tegning, gjorde han og Alt for at opmuntre den; han lod fra Throndhjem forskrive tegnede Smaastykker og Farve Lader, kjøbte til ham en og anden god Bog, deels om Figurers Tegning, deels om det, der hører til det egentlige Maler Haandværk, Olie-Farvers Tillavning, Lakering, Forgyldning, m.m. Uden nogen anden Underviisning nyttede Dal, med sit lykkelige Genie, nu sine Frietimer saa flittig, at han inden kort Tid gjorde en utroelig stor Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Da Major v. Angell stod i Begreb med at lade en heel Deel Værelser betrække paa sin Gaard, saa tilbød Dal sig at ville med hans Tilladelse forsøge paa at male et Værelse, og da hans Herre allerede havde seet hvad han havde viist i det mindre, gav han sit Samtykke. Hos en duelig Malermester i Throndhjem fik Majoren nogle Tegninger til moderne Betrækmalinger, og nu begyndte Dæl paa Arbeider; han tillavede selv Farverne, og i en Tid af 3 Aar var han færdig med 14 Værelser. Sex Stads=Værelser ere især saa skjønt malede, at Kiendere see dem med Fornøielse; Tegningen er fiin og nøiagtig, og efter mere end 13 Aars Forløb ere endnu Farverne meget levende og Forgyldningen paa Lister og Dørre glindsende. En Bordt af KornAx, i den store Stue, er særdeles smuk og naturlig malet. Af fine Tegninger har han forfærdiget 4re Prospekter af den delige Sund næsts Gaard, hvilke og fortjene at roses. Af Billedhuggerie har han og forfærdiget et og andet ret smukt Arbeide, hvoriblandt nogle Konsolborde med fiine Løvværks Zirater. Blot paa egen Haand, uden techisk Underviisning, at have bragt det saa vidt som denne Dal i flere Konstens Fag, gjør unegteligen saavel hans Genie som Flid Ære. For nærværende Tid opholder han sig, som boesat Handelsmand, i Bytstadens Præstegield, i nordre Throndhjems Amt. Det var at ønske: at hans Næringsvei levnede ham, med hans heldige Evner, fremdeles Tid til at lægge sig efter Maler og Tegnekonsten. Den for sin talrige Almues Dannelse op Oplysning, med Held, arbeidende Provst Rønnau, i søndre Throndhiems Amt, har i sin Fjeldbøigd ladet opføre efterstaaende Sang, i Opdals Kirke, paa Nytaarsdag, hvilken, saavel af Sangere som Mustei, lutter Drenge der fra Dalen, Opdraglinge af Provstens Skole i Præstegaarden, blev udført langt over det man skulde kunde ventet i saa afsides en Fjelden: O du, som i det Høie troner, Og ordner Tidens Gang! Lovsiunget af Cherubens Toner Hør og vor Høitidssang! Der tolker svagt din Miskundhed, Den Tanken jubler ved, Ei Taage mørknet blide Tempel, Ei Vold tillukte det: Dit Ord bar Præg af Sandheds Stempel, Og fremmet Lys og Ret, Og lindrede hver Livets Harm Ved Haabet i vor Barm. ) Vi hørte Vee hen over Jorden, Men Rædslerne er saae, Thi nær hos Faren gamle Norden. J Fredens Skygge laae, Og Engel ved dets Grændse stod, Som bød at spare Blod. 2,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Paa froe Slætter, frie Fjelde, Trygt hegnedes hvert Hjem, Hvor Dannerkongens Love gielde, Gik alt til bedre frem; Ved Ledet Hyrden priste sig Som Borger lykkelig. - Da bange Suk opsteg i Bønner, Snart Seglen muntert klang J Norges Dale, og dets Sønner Paarige Agre sang, Og gyldne Neger sammenbandt, Og Brød til Elskte fandt. Algodhed, tag den Tak, vi vove For alt, vi frydes ved Alhellige, dit Bud vi love Vor bedste Lydighed! Almægtige, dit Velbehag Os signe Fremtids Dag, 1,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Udenlandske Efterretninger. Marchal Mortiers Hovedqvarteer er brudt op fra Anclam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
London, den 19 Januarii. En Kongelig Cabinetsordre befaler alle Engelske Krigskibe og Capere at anholde og opbringe hvert Skib, som er bestemt fra en Fransk Havn til en anden, eller til en saadan Havn, som staaer under Frankriges Control, og fore Skibe ikke tør seile hen til¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
De af den Jsralitiske Congres i Paris udnævnte Deputerede have forelagt Congressen en Organisationsplan, bestaaende af 27 Artikler, hvoraf de 12 ere følgende: 1) J hvert Departement, der skal bestaae af 2000 Jndividuer, oprettes en Synagoge og et Consistorium. 2) J Fald der i et Departement ikke findes 2000 Jsraliter, skal Consistorialmeenighedens Departement strække sig over saa mange Departementer, som der udkræves til det fulde Tal. Synagogen skal bestandig være i den Stad, hvor de fleste Jsraliter boe. 3) hvert Tilfælde kan i hvert Departement ikke være mere end een Consistorialsynagoge. 4) Kun efter en Consistorialsynagoges Forslag til de competente Foresatte kan en egen Synagoge oprettes. Hver enkelt Synagoge bestaaer af en Rabbiner og to Notabler, som udnævne de competente Foresatte. 5) En Consistorialsynagoge har en Overrabiner. 6) Consistorierne bestaae af en Overrabiner, en anden Rabbiner, og af 3 Jøder, som vælges blandt Jndbyggerne i den Stad, hvor Consistoriet har sit Sæde. 7) J Consistoriet har den Ældste blandt Medlemmerne Forsædet. 8) De competente Foresatte udnævne i hvert Consistorialsogn 25 Notabler, der vælges blandt de Jøder, der svare meest Afgivet eller staae i meest Anseelse, 9) Disse Notabler vælge Consistoriets Medlemmer, som maa sanctioneres af competente Foresatte. 10) Jngen kan blive Medlem af et Consistorium, naar han 1) ikke er 30 Aar gammel; 2) naar han har spillet Banquerot; 3) naar han er bekjendt for at have drevet Aager. 11) Hver Jøde, som vil nedsætte sig i Frankrige eller Kongeriget Jtalien, maa i en Tid af tre Maaneder anmelde det hos det nærmeste Consistorium. 12) Consistoriets Forretninger ere: a) at vaage over, at Rabbinerne hverken offentligen eller under Haanden give nogen Jnstruction, som strider mod Forsamlingens Svar, der ere overladt til det store Sanhedrins Bestemmelse. 3) At holde Orden i Synagogerne, oppebære og bestride de Summer, som Gudstjenesten udkræver, anordne bestemte Summer, og vaage over, at der aldeles ikke uden særegen Authorisation tilstædes nogen offentlig Forsamling til Bøn. c) Ved alle muelige Midler at opmuntre Consistorialsognets Jøder til at lægge sig efter nyttige Haandteringer, og at angive dem, der ikke see sig istand til at ernære sig paa en tilbørlig Maade, hos Regjeringen. 4) Hvert Aar maa den competente Magt opgive Antallet af de Jødiske Conscriberede i hvert Sogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Da den nuværende Krig udfordrer et stort Mandskab, var det end kun for at dække de erobrede Lande, saa drives Conscriptionen i Frankrige, i Aar med større Jver end nogensinde før. Adskillige af de Læger og Chirurger, som i afvigte Aar vare ansatte til at undersøge de Coscriberede, gjorde det for mangen en let at blive fri for Krigstjenesten. For at forebygge dette skal nu det medicinske Selskab i Paris foreslaae 18 Læger og 18 Chirurger, hvoraf der ved Lodkastning skal vælges een, som skal tage Sæde i Recruteringsraadet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Biskoppen i Agen har anmodet sit Stifts Geistlige om at opmuntre Forældre og unge Mennesker i Religiones Navn til at underkaste sig med Glæde Keiserens Opfordring. Med Triumphbuen paa Caronsselpladsen i Paris er man nu kommen saavidt, at der maa bygges et Trætag over den, paa det at Arbeiderne i det kolde Veir kunne fortsætte Arbeidet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
J Dison er i forrige Aar død 581 Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Den Franske Regjering, som lader anlægge mange Springvande i Paris, har ladet General-Jnspecteuren over Broerne og Landeveiene, Prony, reise til Rom, for at undersøge de derværende Springvande. Ogsaa Fæstningen Brieg har nu overgivet sig til den Bayerske og Wirtembergske Beleirings armee. Denne Fæstning ligger ved Oder, S. O. for Breslau, og har 5000 Jndbyggere og mange Manufacturer. 1741 blev den indtagen af Preusserne, som siden befæstede den stærkt. - Schweidnitz beleires nu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Den Ødelæggelse, som anrettedes i Leiden ved det Skib, som med 150 Fade Krudt sprang i Luften, overgaaer al Forestilling. Staden seer udi som om den aldrig havde været beboet, og de prægtigste Bygninger ere forvandlede til Steenhobe, Halvdelen af Jndbyggerne havde forladt Byen, thi næsten intet Huus er bleven ubeskadiget, og kun med Livsfare kunde man gaae igjennem Gaderne; mange Huse truede med at styrte sammen. Synet af de mange lemlæstede Mennesker, og de mange Liig, der bragtes hen til Raadhuuset, var skrækkeligt. Mange lærde og fortjente Mænd ere omkomne. Kongen af Holland har udsat Belønninger for dem, som redde noget Menneske, og ladet uddeele en Sum af 100,000 Gylden blandt de Ulykkelige. Staden er uden Redning ruineret, især da den ved Fabrikernes sørgelige Tilstand allerede i Forveien var forarmet. - Leiden har 11,000 Huse og 40,000 Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
J Telegraphen fortælles, men dog kun som et Rygte, at man i Konigsberg og Danzig har illumineret og givet Fester i den Tanke, at den Franske Armee var bleven slaaet i Polen, Den Bill om Slavehandelens Afskaffelse, som Lord Grenville har forelagt Overhuset, bestemmer, at ingen Engelsk Undersaat tør udruste noget Skib, til Slavehandel paa den Africanske Kyst, eller bortføre Jndbyggere fra en Øe eller et Land, der ikke staaer under Britisk Herredømme, som Slave, eller være behielpelig til, at saadanne Personer bringes ombord paa noget Skib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
De seneste Efterretninger fra Warschau af 12 og 13de melde, at Russerne endnu bestandig vedblive at trække sig tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Elben, Weseren a. ere atter erklærede i Blocadestand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Den berømte Fæstning Belgrad har d. 24 Dec. overgivet sig til Servierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
En Fransk Commissair har taget nogle Districter ved Bielersøen, der tilforn betragtedes som Cantonerne Berns, Solothurns og Luzerns Eiendom, i Besiddelse, efter en Beslutning fra Præfecten over Overrhinsdepartementet. Canton Bern har protesteret derimod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Efter en Russisk Ukase skulle alle Landets Adelige og Formuende lade deres Guld, Sølv og andre Kostbarheder henbringe til det indre Rusland. En Gouvernementsstad i Lille=Rusland er bestemt til at modtage samme, og for Modtagelsen udstædes Beviser i Regjeringens Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Preussisk Schlesien, som de Franske nu ere i Begreb med at erobre, har et Fladeindhold af 580 Mile, en Folkemængde af 2,048,000, og 3531 Menneskeer paa hver 4 Miil. Det indbefatter 12 af hele Schlesien og har 197 Byer, 6811 Landsbyer og 4989 Godser. Landet er frugtbar og veldyrket. Det regjeres af 3 Overamtsregjeringer (Breslau, Glogau og Brieg). Disse tre vigtige Fæstninger er alle i de Franskes Hænder. Store Glogau har 9000 Jndtebod byggere og 900 offentlige og private Bygninger, og ansaaes, da Landet stod under Østerrige, for en Hovedfæstning, der beskyttede Grændserne mod Polen og Brandenborg. Men ved Preussernes Jndmarch 1740 var den ikke i den bedste Tilstand, og Prinds Leopold af Dessan bemægtigede sig den efter 2 Maaneders Blocade, i Martii 1741, uden stor Vanskelighed, med Storm. Friedrich II. lod Værkerne forbedre, og har blev uafbrudt i Besiddelse af denne Fæstning, thi selv i Syvaarskrigen blev den kun engang truet af Russerne. - Breslau nød under Østerrigsk Herredømme næsten samme Privilegier som en Rigstad, og Friedrich II. lod sig derfor i Begyndelsen nøie med at besætte dens Forstæder, men da den ikke iagttog sin Neutralitet og stod i Forstaaelse med Østerrigske Generaler, bemægtigede han sig den. FeldtmarchalSchwerin, som han befuldmægtigede dertil, gjorde det ved List. Han forlangte at lade et Corps gjennemmarchere; dette maatte gjøre Garnisonen vaabenløs og tage Hovedposterne i Besiddelse; denne Erobring stadfæstede Marie Thereste i Breslauer, (Fortsættes). Freden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
J Kiel foranstaltes adskillige Høitideligheder, i Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Den 23 d. M. døde i Odensee Dannemarks ældste General, H. Adolph. v. Ahlefeldt, General af Cavalleriet, Ridder, Kherre og Over Generaladjut., i en Alder af henved 90 Aar. J hans yngre Aar var han Adjutant hos St. Germain, siden kom han ind i Generalitetscollegiet. Han har været Regimentschef for det Holsteenske og Fyenske Cavallerieregiment, og har som Regimentschef været Dansk Minister i Haag og Petersborg; siden blev han første Deputeret i Generalitetscollegiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Som Tillæg til lærde Efterretninger No. 4 følger en Antikritik, der indeholder Hr. J. Badens Svar paa Hr. Capit. Abrahamsons Recension over den Alphaabetiske Ordbog over fremmede Ord &c. Denne Antikritik har Recensenten ledsaget med endeel Anmærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
I det Skandinaviske Litteraturselskab forelæste Etatsr. Baron v. Eggers d. 17de d. M. en Afhandling om Livegenskabets Ophævelse i Hertugdømmene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Paa Søndag opføres paa Hoftheatret: Herman og Dorthea, og de givtefærdige Piger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Der har forhen været tales som en Jsralit, der under Titel af christelig Jøde har i Frankrig, under denne Benævnelse udgivet et lidet Skrivt, hvori han blandt andet anvender det 44 og 45 Capitel af Profeten Jesaas paa Keiser Napoleon. Om denne Forfatter fortælle nu Franske Blade, at han er en født polsk Jøde, ved Navn Paly Rasch, som allerede i sine tidligere Aar i Halle er gaaet over til den christelige Religion, og den Gang foresatte sig at studere Theologie. Derfra gik han til Strasburg, hvor han studerede Medicin. Endnu førend Revolutionens Udbrud reiste han til Paris, hvor han levede som practisk Læge. J Slutningen af den første Krig blev han efter Ansøgning ansat som Læge ved den Franske Armee, hvilken Post han i nogen Tid beklædte. Men med Tiden syntes han at være bleven kjed deraf, og han tog derpaa Tjeneste ved en Polsk Legion som Lieutenant, men fadlede snart om igjen og blev Læge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Efter Luneviller Freden fik han som saa mange andre sin Afsked. Han reiste igjen til Paris, men havde kun lidet at forrette. Af Græmmelse herover synes hans ildefordøiede religieuse Jdeer at have svækket hans Forstand. Han havde i nogen Tid ivrigen lagt sig efter de Orientalske Sprogs Studium, og var derved kommet i Bekjendtskab med Andrun, Professor i det Ebraiske Sprog College de France. Denne, som er en ivrig Catholsk Geistlig, overtalede Rasch til at gaae over til den Romersk Catholske Kirke. De Jdeer, som Professoren satte Rasch i Hovedet, maa have fæstet stærke Rødder, thi han vilde den Gang overtale alle sine Bekjendte til at antage den Catholske Religion. Men nu gik han aldeles fra Forstanden, og Politiet maatte sætte ham i Daarehuset i Charenton. Der blev han helbredet, men den derværende Læge interesserede sig for ham, og bragte det saavidt, at han blev ansat som Lieutenant i Jnvalidehuset. Her levede han nogen Tid ganske fornøiet, og da han ikke plagedes meere af Næringssorger, behøvede han ikke at frygte for, at falde tilbage til sin gamle Sygdom. Men hans Skrivt vidner om, at han just ikke maa være bleven fuldkommen cureret. Marchal Brune er ankommen fra Boulogne til Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Den 45, 46 og 47de Franske Bulletin levere nu omstændelige Efterretninger og Alt hvad der er forefaldet i Polen. De Tropper, General Benningsen commanderede, beløb sig til 60,000 Mand, med hvilke han vilde dække Warschau, men det i Preussen Forefaldne bevægede ham til at vende tilbage til de Russiske Grændser, og de Franske rykkede derfor næsten uden at levere nogen Fægtning ind i Warschau og Praga. Feldttmarchal Kamensky ankom netop i den Russiske Leir, da Benningsen havde forenet sig med Buxhøvden; misbilligende Russernes Tilbagetog, rykkede han frem igjen. De Franskes Overgang over Narew skulde hindres, Pragatages tilbage, og Weichel besættes indtil man kunde angribe for Alvor De tre Generalers Forening blev høitideligholdt paa Slottet Sierock; men midt under denne Fest satte 800 M. Franske over Narew og forskandsede sig saa godt, at Russerne forgjeves vilde drive dem tilbage. D. 23 passerede Keiseren selv denne Flod. Fra d. 23de om Natten til den 25 forefaldt forskjellige Fægtninger, hvori de Franske bestandig seirede. Ved Curnova bleve 3 Escadroner Hu saxer og adskillige Canoner tagne, ved Nassielsk, hvor Marchal Kamensky i egen Person commanderede, bleve adskillige Russiske Generaler saarede, nogle Oberster gjorte til Krigsfanger og adskillige Canoner tagne. Men ogsaa paa Fransk Side faldt Obersten Becker. Ved Overgangen over Wkra og Sonna bleve i to Dage 151600 M., 25 til 30 Canoner og 3 Faner tagne. Paa Fægtningerne ved Carnowo, Nasielsk, Kursomb, Cavalleriefægtningen ved Laboczym fulgte Fægtningen ved Golymin og Pultusk, hvorved Feldttoget for dette Aar skal være endt. Ved Golymin havde den Russiske Armee, mistet 80 Stykker Skyts, alle Krudtvognene, over 1200 Feldtvogne, og 12000 M. Døde, Saarede eller Fanger. De Franske angive deres Tab for 800 Døde og 2000 Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-27
Fra d. 23de til 25de Jan. er ankommen Kjøbmand Guth og Kammerjunker Linstow fra Helsingøer, Jnspect. Holmstedt f. Sverrig, Amtmand Adler f. Nyekjøbing, Lieuten. v. Quede f. Nyborg; - afreiste Grev Scheel til Jylland, Cancellieraad Fries t. Helsingøer, Branddirecteur Lie over Stokholm tilbage til Trondhjem, Antiqvar M. F. Arndt til Hof=Intendant Tham i Sverrig, og derfra til Bergens Stift i Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. de god Feste Fjerde Aargang. No. 32. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 31 Januarii, 1807. Den skjønne Litteraturs Guldalder. Prøve af en Tale, forelæst den 1 Januarii 180. i et sluttet Selskab.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Mine Herrer, Længe har det været min Hensigt, at skildre Dem vor skjønne Litteratur i sin hele blændende Glands; længe har det været mit ivrigste Byste, at kaste Stridshandsker til enhver, som enten inden eller udenlands tør vove at sætte den i et ufordeelagtigt Lys, og at gjøre den den Rang stridig, der med saa stor Føie tilkommer den. Endelig er den Tid kommen, hvor dette Ønske er modnet til et urokkeligt Forsæt, og det Øieblik, hvor jeg seer mig istand til at forvandle det blotte Forsæt til en virkelig Handling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Jndenlandske Efterretninger. Breve fra St. Croix af 16 Dec. melde, at Natten mellem d. 1 og 2den Decbr. f. A. er den i sidste Jldebrand levnede Deel af St. Thomas, med alle Pakhuse a., afbrændt. Skaden er meget stor, PhonixAssurancen i London taber betydelig derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Den 28 Jan, om Middagen høitideligholdtes den første Aarsfest i det Kjøbenhavnske Jnstitut for Døvstumme, i det musicalske Academies Værelser, efter et i Forveien uddeelt JndbydelsesSkrivt paa 20 Qvartsider af Hr. Doctor Castberg. H. H. Prinds Ferdinand, Statsministeren Geheimeraad Reventlow og et stort Antal lære de og agtbare Mænd vare tilstede ved denne høist interessante Prøve. Det maa glæde hver Menneskeven at see, hvorvidt Doctoren har bragt det ved sine utrættelige Bestræbelser for at skienke Staten, disse forhen saa godt som tabte Medlemmer igjen og at gjøre dem nyttige for sig selv og Andre.