Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-11-17
Nyeste Post-Efterretninger. Den udenlandske Post har dennegang det mærkelige ved sig, at naar man undtager, at det hod der fra Odessa, at den heele Russiske Armee forbliver paa Krigsfod, at Tyrkerne lægge Forstands ninger an ved Pruth; at der stedse sætte steere Asia tere over Donau, at de Tyrkiske Anførere yttre sig lydelig med, at de ville begynde Krig mod Russerne, men at Firmanet, som er bleven bekiendtgjort paa Grændsen ikke taler noget og Russerne; men blot om de oproriske Grækere; saa hører man aldeles intet hverken om Fred eller og Krig, enten fra Rusland, Østerrig, Frankerig eller Constantinopel, og ligesaalidet om Underhandlinger eller om Troppemarscher. Hvad mon en saadan Stilhed betyder, formodentlig Udbrudder af et stort politisk Uveir. Bevæggrundene for de Cbristelige Magter, til at antage sig de Christne, som sukke under det Tyrkiske Aag, aftage imidlertid ikke, tai man har de paalideligste Efterretninger om, at Tyrkernes Grusomheder imod de Christne bestandig tiltage. Saaledes har man følgende Rapport fra den Franske Escadre, som ligger paa Rheden ved Smyrna undet Contreadmiral Halgans Commando, og som er overbragt af den Kgl. Corvette Bonite, at efter en kort Stilstand have Uroelighederne igien begyndt i Curhan Bayrams Tiden, paa hvilken Fest man pleier aarligen at slagte Lam; men som ikke var nok for den blodtørstige Pøbel, der myrdede enkelte ulykkelige Grækere. Øvrigheden gjorde sig ikke megen Umage for at forhindre det, efterat Capidschi¬Baschi, som Sultanen havde afsendt dertil for at holde Janitscharerne i Tømme, var reist tilbage til Constantinopel. De Franske Skibe tiente nu til et Tilflugtssted for Frankerne. Selv fleere Grækere bleve frelsede for Mordernes Raserie, ligesom det har ogsaa lykkedes de Franske Søefolk paa Øerne i Archipelet at befrie mange Tyrker fra Grækernes Mishandlinger. Commandanterne paa de Engelske og Østerrigske Skibe giorde sig ligeledes Umage for at frelse de Christne. Den Østerrigske Escadre havde allerrede reddet den Franske Capitain, Lieutand, fra Marseille, som den Tyrkiske Commandant i Sigra paa Mytilene antog for at være en forklædt Russer og i hvilken Formening Pøbelen vilde myrde Besætningen og plyndre Ladningen. – Den Franske Brig Ru see, har bragt den Franske Consul fra Acre i Syrien til Toulon. Paschaen der er en ung Mand og fuld af brændende Had imod Europæerne og Christendommen. Han lod uagtet den Franske Consuls Forestillinger Klosteret paa Bierget Carmel sprænge i Luften. Paa Cypern maae Consulerne udstaae meget af Paschaen; Myrderierne, som vare begyndte i Julii vedvarede endnu den 17de September. Den høie Geistlighed, Primaterne de anseeligste Græske Kiøbmænd vare deels blevne halshugne og deels hængte, deres Eiendomme vare blevne confiskerede og deres Familier gjorte til Slaver. – Fra den Franske Fregat Guerriere, som ligger paa Rheden af Tenedes har man Efterretninger fra Kysterne af lille Asien. De melde, at Græ terne blive græseligt mishandlede og at de paa Øen Tenedes have lidt den samme Skjebne som de paa Øen Cypern. Et Skib er ankommet til Marseille fra denne Øe med 28 Grækere, som vare undgaaede Døden. Ved Østerrigske Skibe, som ere ankomne til Triest vil man vide: at de Franske og Engelske Skibe, som laae i Havnen ved Smyrna, have forladt den, man veed ikke af hvilken Aarsag. Siden den Tid skal den Tyrkiske Pøbel have paa nye begyndt at forfølge de Christne. – Man vil see heraf hvad Sultanens Amnestie har virket og hvorledes Tilstanden, i Tyrkiet er beskaffen.