JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1829-03-02
Hr. Pastor Bastholm i Slagelse har under Arbeide et udforligt Værk over Nyholland, dette store Fastland der i Omfang overgaaer det hele Enropa tilsammentaget, og i sit Indre enten maae være en Ørken eller (vistnok snarere) "det forunderligste Land som Gud har skabt paa vor Klode." Ved Svanefloden, et af dette Fastlands Floder, ville nu Engellænderne anlægge en Forbrydercolonie; det er paa Sydvestkysten af Nyholland. De ville deri forekomme Frankerige, som de have nægtet den begjerte Tilladelse dertil. Ligeledes ville de anlægge en saadan Colome ved Østerhavnen (Øyster. Harbour) paa Sokysten. De ere nødte, sige de, til at anlægge disse Colonier, efterdi Forbryderne paa van Diemens Land og Ny-Sydwales have det saa godt, at man begaae Forbrydelser for at blive ført derhen.
Viborger Samler, 1829-03-02
Middelfart den 19de Febr. Løverdagen den 14de dennes vilde en Dreng, 9 1/2 Aar gl., fra Skrilling Strand gaae over Jsen til Fænge for at besøge en der tjenende Moster. To Gange forhen havde han gjort samme Tour; men da han omtrent var kommet midt imellem Landkysterne, brast Jsen og han nedsank. Tvende Fiskere her fra Byen, som stangede Aal under Landet, ilede vel til for at redde; men næsten selv i Livsfare, da Jsen ikke kunde bære, eftersom det allerede havde tørt to Dage i Forveien, maatte de opgive Forsøget. Den stakkels Dreng var fra Landsbyen Svendstrup og blev saaledes det forste (Gud give ogsaa det sidste Offer til Neptun i denne Alt af Vinteren; thi det er næsten ubegribeligt med hvilken Forvovenhed Man har trukket bepakkede Vogne og Heste, af hvilke dog et Par Styk ter ere slupne i, men igjen lykkelig optrukne, over fra Middelfart til Snoghøi og omvendt. Endnu mærkeligere var det, at 4 Haandværksvende, i temmelig beruset Tilstand, Søndag Aften den 8de Febr. i taaget Veir og Sneefog vovede at gaae over uden Veiviser da dog Søefolk, som nylig havde passeret samme Vei forsikrede, at Jsen ved Land var saa svag, at Man kunde stikke igjennem den med en Baadshage. De gik imidlertid og slap heldig over¬
Viborger Samler, 1829-03-02
Bekjendtgiørelser. En Beboelses-Leilighed i Bradrande, for een eller to smaa Familier er at faae til Leie, til næste Flytsetid. Man henvender sig til J. C. Tetens. Dersom en Gartner i Omegnen, der vil svare for hvad han sælger, vil omtuske Froe af Carotter, Timian, Hvidkaal, Agurkekjerner - imod at faae i Fjor avlet paalideligt Frøe af høistammet lykgrøn eller Amager=Kruuskaal, tidlige lange May-Roer og dito Hostroer, der holde sig til Foraaret og ere særdeles fine og more naar de kaages, Rod= og Kruspersille, Stang- og Perlebønner, tidlige Engelske Pil=Erter, der kunne spises i Juni, Sabel-Erter, Snitkaal, Kor vel og flere Sorter, da behager man snart derom at melde sig i Viborg hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1829-03-02
Hos undertegnede kan fra nu af erholdes paalideligt og i Fjor her avlet Haugefrøe, af de almindeligste Slags; hvad de finere Sorter og Blomsterfrøe angaaer, da er jeg villig til andetsteds fra at forskrive det naar Man her i Staden eller Omegnen tager Frø hos mig af de andre Sorter, og snart behagentlig indsender Frø sedler. Aaret 1808 var særdeles vanskeligt for Frøavlen og, hvo der ikke er ærlig Frøhandler og Gartner bedrager lettelig Kunderne. Det i Fjor avlede Frøe vil, fordi det modnedes enten i den stærke Hede eller i Regnveiret siden St. Hansdag, ikke være paalideligt uden eet Aar (uagtet mange Sorter ellers kunne ved klog Omgang gjemmes 2 til 6 Aar.) For mit vil jeg indestaae. Naar Omegnens Herre- og Præstegaarde ville tage Froe hos mig godtgjør jeg Dem og Enhver der kjøber for 1 Rbd., 25 procent eller en fjerdedeel af de almindelige Frøepriser. Gartner Jens Tang boende i Rosenstrædet i Bødkermester Lunds forrige Gaard, har og af mit Frøe at sælge, som han har kjøbt. A. F. Just. Hans Billeskov Jansen, Byfrard og Byskriver i Hobroe, samt Herredsfoged og Skriver i Rinds Gislum Herreder, gjør vitterligt: At for mig andrager Landsoverretsprocurator Drue sig, som befalet Sagfører for Stiftsøvrigheden i Viborg eller Stiftamtmanden og Biskoppen sammesteds beføiet til, paa Grund af allernaadigst Bevilling af 17de October 1820, ved Stævning til vedkommende Ret, som 2de Gange efter hinanden skal indryttes i den danske Statstidende i Viborg Stiftsavis, og den altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel at indstævne den eller dem som maatte formene sig at have nogen Ret til en bortkommen Obligation, stor 500 Rbd. d. C., som afdøde Krigs- og Landcommissair, Søren Testrup til Missertsholm under 19de Julii 1808 til Viborg Stifts offentlige Midler har udstædt (hvilken Sum ifølge Forordningen af 5te Januarii 1812 er omskreven til 4 Rbd. S. V., og af Udstæderenligeledes afdøde Søn Proprietair Søren Testru, ved Testament af 1ste Marts f. A. var skjænket til Bedste for de Fattige i Testrup, Østerbølle, Hvam, Giedsted, og Fieldsøe Sogne med 1ste Panteret i Gjedsted Sogn. Konge Rugtiende, til dermed at fremkomme, lovlig Ad som at godtgiøre og, saafremt ingen inden ovenskrevne Tidsfrist maatte melde sig, da paa samme at erholde Mortificationsdom. Thi indstævnes herved med fornævnte Varsel, paa angivne Maade og i indbemeldte Hensigt, Jbændehaveren eller Jhændehaverne af ovenstrevne Panteobligation til at møde inden Rinds Gislum Herreders Ret som holdes paa Hobroe Raadhuus den 2den Torsdag i Juni Maaned 1830, sædvanlig Ting. tid for deres Adkomst til enhandlede Document at beviisliggjøre, eller taale at samme ved Rettens Dom mortificeres samt at en Udskrivt af Pantebogen gjælder i dets Sted. Forordningen af 3die Juni 179, ophævede Lav dag. Til Bekræftelse under mit Navn og Seigl. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobroe, den 11te Febr. 1829. Jansen. (L. S.)
Viborger Samler, 1829-03-02
Ved det kongl. Rentekammers Forsørg er jeg blevet forsynet med forskjellige Frosorter til Skov=Plantning, som de af Jurisdictionens Beboere, der maatte attraae at foretage slige Plantninger, gratis kan erholde udleveret hos mig. Fiends=Nørlyng Herredscontoir i Viborg den 28de Februar 1829. F. v. Bulov.
Viborger Samler, 1829-03-02
Fredagen den 13de Marts d. A. ved Middag, lader Møller Anthony, formedelst Forandring, af Bopæl, ved Auction, som afholdes paa Tingstedet i Nibe opbyde til Salg, for, om nogenlunde antagelige Bud skeer, absolut at bortsælge: Kolstrup Mølle i Veggerbye Sogn, Hornum Herred, Aalborg Amt, der staaer for Mølleskylds Hartkorn 6 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. og har Jordeiendomme, til Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb., i hvilke er nedlagt 9 Tdr. Rug og af Foraarsæd kan faaes 7 a 8 Tdr. Byg, 40 Tdr. Havre og 2 Tdr. Vikker og den avles almindelig 40 Læs Høe aarlig og haves et ikke ubetydeligt Aalefisterie. Møllen ligger for en god Søgning og af Besætning kan holdes 6 Heste, 3. Køer og 50 Faar, foruden 20 Stude, som kan græs. ses paa Kiæret. Torvemosen er saa stor, at deraf endog aarlig kan sælges et betydeligt Qvantum Tørv. Mølleværket er ei allene godt vedligeholdt men endog for faa Aar siden for Størstedelen af Nyt anskaffet, Vaaningshuset som for en Deel er grundmuret, giver anstændig Boepæl for en honet Familie; Ladebygningen der er 16 Fag lang, med Gjennemkjørsel i begge Sider og Fæehuset, der er 16 Fag langt, er begge for et Aar tilbage bygget af Nyt. Pengeconditionerne vil blive favorable. Ribe den 2de Febr. 139. Koefoed.
Viborger Samler, 1829-03-02
Placat. Efter Begjering af Skifteforvalteren i Dødsboet efter Capitain Muller til Mollerup bliver endeel samme Boe tilhørende, af Beboerne i Svostrup og Lemming Sogne udstædte 1ste Prioritets Panteobligationer ialt til Beløb 30 Rbd. 2 Mk. Sølv, stillede til Bortsalg ved Auction som afholdes paa denne Jurisdictions Ting. sted Onsdagen den forstkommende 8de Apri om Formiddagen Kl. 10, iblandt andre paa det Vilkaar, at Kjøbesummerne betales i Juni Termin d. A., forsaavidt at Kjøberne itte ønske, at betale det Halve til denne Tid og det andet Halve til 11te December næstefter. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 23de Februar 1829. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1829-03-04
Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1829-03-04
Tyrkiet. I Fyrstendommerne drives Foranstaltningerne til at aabne det nye Feldtog, uagtet den slette Aarstid, med største Jver, og Russernes Overgang over Da nau vil dennegang formodentlig ikke rettes mod Bulgarien alene, men ogsaa mod Servien. Der er allerede opdynget et stort Forraad af Tougværk, Bredder og Bielker, for at anvendes til at slaae en Skibsbroe i Nærheden af Widdin. De indtraadte Forandringer i den russiske Militairadministration skulle allerede vise sig meget velgjørende for Armeen. Man venter et Forbud imod at udføre Heste fra Fyrsten dommerne. Der forefalder dagligen Fægtninger mellem Besætningerne i de tyrkiske Fæstninger og de russiske lette Tropper, for det Meste til Fordeel for de Sidste. Fra det Jndre af Rusland indtræffe nu anseelige Stridskræfter i Vallachiet; man forsikkrer bestemt, at der alene af dønske Kosakker ventes 20,000 Mand; overhovedet ere Anstalterne fra russisk Side af saadan Udstrækning, at man deraf kan slutte sig til de eftertrykkeligste Operationer i det ved den bedre Aarstids Jndtræffen begundende Feldttog. General Zoltuschin, forhen Civilgouverneur i Kiew, er Grev Pahlens Sted udnævnt til provisorisk Gouverneur og Divanspræsident i Moldau og Vallachiet.
Viborger Samler, 1829-03-04
Sundhedstilstanden overalt i Moldau er tilfredsstillende. En til Varna bestemt Transport af 10,000 Peltse er paa Veien derhen tilligemed sin Bedækning falden i Hænderne paa et tyrkisk Streiscorps og bragt til Schumla. - Agramer Tidende har en Skrivelse fra den bosniske Grændse af 7de Febr., som melder, at Alt i Bosnien koppes om at stille sig paa Vei rens Opfordring. Alle Capitani, med Undtagelse at dem i tyrkisk Kroatien, vise en særdeles Driftighed i at samle deres Vasaller og anskaffe Ammunition og Proviant. Dog gaaer alt meget hemmeligt for sig, og den videre Bestemmelse holdes skjult selv for Capitani. Hos Gouverneuren, Ali=Namik-Pascha i Travnik holdes hyppige Divanssamlinger, og næsten hver Uge ankomme to Tatarer fra Constantinopel med hemmelige befalinger. Denne Coureervexel finder ogsaa Sted mellem Vezieren og Capitani. Det er nylig forbudt under Dødsstraf at udføre Vaaben, fra Bosnien, og Alle see med spændt Forventning de kommende Begivenheder imøde.
Viborger Samler, 1829-03-04
Jfølge Efterretninger fra Bucharest, meddeelte i den østerrigske Jagttager blev Turno hæftigt bombarderet af Russerne, og man ventede saa meget sikkrere dens snarlige Overgivelse, som Tyrkerne fra Nicopolis vanskeligen ville kunne komme den til Hjælp.
Viborger Samler, 1829-03-04
Portugal. Efteretningerne fra Lissabon gaae til den 8de Febr. Don Miguel havde givet en offentlig Audients i Palladset Bemposta. - Det engelske Skib Nimrod er kommet tilbage fra Terceira, hvor det har efterladt Fregatten Pallas. Sidstnævnte har afviist det portugisiske Transportskib Sta. Lulza, der vilde land sætte nogle Loyalister. Forgieves forestillede Portugiseren, at den største Deel af Passagererne vare ci olie Embedsmænd. Reppe blev det tilladt Capitainen at indtage Levnetsmidler og Vand, hvorpaa han leed Mangel, og han maatte saa hurtigt bort, at han nødsagedes til at sætte Passagererne paa halv Ration. J Nærheden af Fastlandet tog Nimrod ham paa Slæbetong. Ogsaa et dansk Skib, der var afgaaet fra Bremen med Passagerer, formodentlig hvervede Folk, blev paa Høiden af Terccira tvunget til at fortsætte sin Cours til Brasilien.
Viborger Samler, 1829-03-04
England.
Viborger Samler, 1829-03-04
Hertugen af Cumberland, om hvem flere Blade bestemt paastode, at han havde forandret sine Anskuelser af Catholiksagen, har nu i Overhuset i de utvetydigste Udtryk forsikkret, at ville paa alle Maader modsætte sig Emancipationen. Hans Tale ledsagedes at det meest stormende bifald af hans Partie. - Emancipationsbillen skal først forebringes i Overhuset; herved mener man, at Underhuset kan erholde Tid til at faae Hr. Peel valgt paa nye. - Hertugen af Wellingtons Venner have forgiæves stræbt at formaae Marquis Anglesea til at opgive sit Forsæt, at klage til Overhuset over sin Tilbagekaldelse fra Jrland. Biller indbringes dagligen i begge Huse, de fleste imod Emancipationen.
Viborger Samler, 1829-03-04
Mexico. General Guerreros Partie, bestaaende af Byens Militser, har udført en Revolution i selve Staden Mexico; i tvende Dage udholdt de Troppernes Angreb i deres befæstede, og med Artillerie forsynede, Caserner; den tredie Dag gjorde de et Udfald, og fordreve hine fra Staden. Derpaa begyndte de at plyndre og dræbe Gammelspanierne i deres Huse; ogsaa Nordamericanere og Franskmænd mishandledes men Englænderne skaanedes. Indgangen til Parian (Varcoplag) sprængtes og Tabet paa Vare vare uhyre. (En anden Efterretning siger, at det uden Overdrivelse ansloges til 3 Millioner Piastre.) Vittoria etklærede sig for Guerrero og Kongressen og Ministrene flygtede. Den 20de Decbr. var Roligheden, igjen tilveiebragt i Mexico (Oprøret begyndte den 30te Novbr.; den 27de Decbr. erklærede Vera Crux sig for Tingenes nye Orden, og nu mener man, at han vil blive i Spidsen for Regjeringen. Jmidlertid paastaaer the Courier, at Provindserne lave sig til at soutenere Pedraza og derfor ville sende Tropper til Hovedstaden til den 6te Jan., paa hvilken Dag hans Functioner skulle begynde. Blander.
Viborger Samler, 1829-03-04
Hr. Labbey de Pompiøres har indtil videre taget sin Klage mod det forrige Ministerium tilbage. De tre mæglende Magters Gesandter i Neapel holde hyppige Conferencer og have aflagt en Beretning til deres Hoffer over deres Arbeiders Gang. Efter Forlydende have de andraget paa at Øen Candien ikke skal indlemmes i Grækenlands Gebeet. - Jesuiternes Superior har af Capitelet i Aix forlangt den afdøde Erkebiskops til dem testamenterede Hjerte. Capitelet svarede, at der ingen Jesuiter existerede i Frankrig. Nu bliver det sendt til Madonna di Lorettos Kirke i Rom efter den Afdødes Bestemmelse, der havde forudseet Muligheden af det indtrufne Tilfælde. - Javerio Lastra har i Biscaya gjort Oprør i Spidsen for en Guerilla af Carlister. -
Viborger Samler, 1829-03-04
En stor Deel af Staden Georgetown i Demeraryer afbrændt. Skaden anslaaes mellem 2 og 300, 1000 Pd. St. - J Schlesien er en Agepost bleven overfaldet og frataget 546 Rbdlr.
Viborger Samler, 1829-03-04
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 27de Febr. Hamborg 2 M. - , nista 207. Species 200. Specier solgtes til 12 Mk. 8 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 88 a 883. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820. 102 a 102 1/2 Rbdlr. rede Sølv eller 107 Rbd. Sedler. pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Discon to 4 pCent.
Viborger Samler, 1829-03-04
Kjøbenhavn den 21de Februar. Den 14de Febr. døde efter et langt Sygeleie Professor astronomie og Lector ved Søe-Etaten, Thune, Universitetet taber ved hans Død (ligesom for ikke længe siden ved Prof. Degens) en holagtet Videnskabsmand. Ventelig vil hans Plads blive besat ved Prof. Schmidten eller Ursin. Sidstnævnte er astronomisk Observator.
Viborger Samler, 1829-03-04
Den 16de Febr., tidligere end Liigbegjængelser sædvanlig finde Sted stædtes afdøde Geheimeraadinde Moltke til Hvile. Bisættelsen skeete i Garnisons Kirke, hvor Confessionarius Dr. Mynster talede nogle Ord til den ædle Qvindes Amindelse. Kun nogle faa Vogne fulgte, med de nærmeste Slægtninge hvoriblandt den Afdødes tvende Brødre DD. E. Overkammerherren og Generalpostdirecteuren.
Viborger Samler, 1829-03-04
Den 22de Febr., Eftermiddag Kl. 3, (formodentlig med høiere Tilladelse) bragtes Directeur og Bogtrykker Schultz's Kone til Hvile paa Assistentskirkegaarden udenfor Nørreport. Et meget talrigt og hæderligt Følge ledsagede den Afdøde, hvis Mand ved hendes Død har modtaget et sørgeligt Beviis paa Lykkens Ustadighed. Mortaliteten er i Vinter paafaldende stor, og fordrer, som det synes, især sine Offre blandt meget gamle Personer; maaskee en sælge af Kuldens Strænghed? Saaledes er i et Par Uger Geheimeraadinde Moltke, Generalinde Bech, Admiral Olfert Fischer Etatsraad Toft, Hofjægermester Svanenskjold, m. fl. døde.
Viborger Samler, 1829-03-04
Grosserer Nathan Philip Spiro's Boe er den 20de Februar taget under Skiftebehandling som fallit.
Viborger Samler, 1829-03-04
Af Nyheder, som i Marts Maaned kunne ventes bragte paa Scenen, nævnes: Grev Esser, foriginalt Sørgespil i 5 Acter; "Arvingerne, original Vaudeville i een Act, og Boyeldicus Opera: "De væltede Vogne, der i denne Tid indstuderes og inden kort Tid vil blive opført. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1829-03-04
Endnu er den gl. danske Hof= og Stats calender for indeværende Aar ikke udkommen; men kan ventes i næste Maaned. I Hovedstaden fryse mange Fattige ihiel af Kulden. Brændet vedbliver at stige i Priis, og vi maaskee gaae til en enorm Høide, hvis ikke Autoriteterne blande sig deri. Gaderne ere næsten ufremkommelige for Snee, og Kulden sadvanlig 7 a 10 Grader. Godgiørenheden viser sig Gud skee Lov i sit skjønneste Lys.
Viborger Samler, 1829-03-04
Odense, den 27de Febr. Uden foregaaende Jndbydelse indfandt et talrigt Følge Embedsmænd af alle Stænder, deriblandt flere Præster fra Landet, og andre Honoratiores sig igaar i Bispegaarden, for at yde den hensovede Frue Bispinde Plum sidste Æresbeviisning. Liget blev først bisat i St. KnudsKirke, hvor Hs. Høiærværdighed, Hr. Stiftsprovst Paludan Müller, N. af Dr. og Drid.,med Hjertelighed tolkede den Hedengangnes Værd, som en ved sjeldne Aandsgaver, Virksomhed og Veldaad hæderlig udmærket Danneqvinde. Fra Kirken ledsagede Følget derpaa den Forklaredes Stov ud til den Grav paa Assistentskirkegaarden, hvor samme nu gjemmes.
Viborger Samler, 1829-03-04
Randers, den 28de Febr. J Torsdags Aftes skrækkedes vi ved det ængstende Brandraab. Det var i Klædefabriken paa Brødregade, hvor der paa Loftet var kommen Jld i endeel Uld. Jlden var i sig selv ei af Betydenhed; men den tykke Qvalme gjorde det i Førstningen vanskeligt at komme paa rette Spor efter Samme. Jmidlertid kunde Man efter kort Tids Forløb, trygt igjen gaae hver til Sit.
Viborger Samler, 1829-03-04
Fra Aalborg klages stærkt over Vinterens Strænghed og de Fattiges derved foraarsagede Nød. Den Velvillighed, hvormed Jndvaanerne understøtte Hr. Stiftsprovst Stochholms Foranstaltning, ved indsamlede Bidrag at lindre denne, gjør dem megen Ære.
Viborger Samler, 1829-03-04
Efter Forlydende vil det dramatiske Selskab ved en Forestilling for Huusarme komme Hs. Høiærværværdigheds Bestræbelser i denne Henseende til Hjælp.
Viborger Samler, 1829-03-04
Ledige Embeder. Tostrup og Reum Sognekald i Viborg Stift 132 Rbd. Det er iblandt de Kald, som ere forundte falde les Lettelse i Skatter. - Flade og Gjærum Sognekald i Aalborg Stift 250 Rbd. Det er iblandt de Kald, som ere forundte jærdeles Lettelse i Skatter. - Hvidberg, Prum og Lodberg Sognekald i Aalborg Stift 128 Rbd.
Viborger Samler, 1829-03-04
Det er iblandt de Kald, som ere forundte særdeles Lei telse i Skatter.
Viborger Samler, 1829-03-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 24de Febr. ere de surnumeraire Assessorer i den Kongl. Lands=Overret samt Hof- og Stadsret, Licent. juris W. H. Drei og P. J. Jetens beslittede til virkelige Assessorer i bemeldte Ret; Sognepræst for Hinge og Vinderslog Menigheder samt Provst for Lysgaard Hids og HuulbergHerreder i Viborg Amt og Aarhuus Stift, J. H. Stabell, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede som Provst i bemeldte Herreder, og Sognepræst for Frederikshøi og Karup Menigheder i Aarhuus Stift L. Kiernif, bestillet i hans Sted til Provst i de nævnte Herreder; personel Capenan for Rerøe og Bodil Menigheder paa Bornholm, L. Winslow, til Sognepræst for Seierde Menighed under Sjællands Stift; Sognepræst for Tostrup og Roum Menigheder i Viborg Stift H. Gotsche, til Sognepræst for Vester=Velling og Schjern Menigheder i samme Stift; Sognepræst for Hvidberg, Drum og Lodberg Menigheder i Aalborg Stift, G. Toldorph til Sognepræst for Aars og Haubroe Menigheder i Viborg Stift; Hielpepræst for Schjerbek Menighed, i Ribe Stift. T. True til Sognepræst for Gulddagen Menighed i samme Stift; personel Capellan for Ballerup og Maaløv Menigheder i Sjælland, J. A. Sørensen, til Sognepræst for Sønderomme og Houen Menigheder i Ribe Stift; personel Capellan for Greve og Kildebrynde Menigheder i Sjælland, N. C. Schulz, til Sognepræst for Ølbye, Asp og Fousing Menigheder i Ribe Stift; Cand. theol. W. B. Benzien til Capellan ved Fredensborg Slotskirke samt for Asminderød og Grønholt Menigheder i Sjælland.
Viborger Samler, 1829-03-04
(Forlangt Jndrykkelse.) Danmarks Fiskerivæsen er paa flere Stæder endnu i ufuldkommen Drivt, endskjøndt Landet beskylles af fiske rige Vande. Saaledes saae man ved Aarhuus under sidste Krigsperiode endeel Søegutter fra Vesterhavskysterne, der som Matroser vare sendte til Aarhuus for at føres til Kjøbenhavn, at vorde opholdte der formedelst Jsen og, da det vante Vand-Element lokkede dem, forfærdigede de sig i Hast Angleredskaber og fremdroge fra Havbunden endeel Østersøiske Torsk som Aarhusianerne for fik tilfort fra Frederits og som deres faa og uvante Fiskere ikke forstøde at fange. J de sidste 2 Aar ere i Grenaaebugten fangede eller egentlig (fordi de søge i Mængde dertil for at lege) med Prygle ihjelslagne en stor Mængde af samme Torskeart, der naar det fryser, omkjøres, endog til Viborg og finde god Afsætning; men ere de noget forgjemte seer man Hovederne rødt inflammeret og i Aarhuus spises de da ikke med Be dag. - Rigiske Bütter og Rigske Bøtter paa dansk eller Kierteminde Raadmænd der især fanges om Foraaret i Mængde fra Riga til Elben, ere i dette Aars Februar førte til Salg til Aarhuus (der er noget der usædvanligt; man har der ellers de saakaldte Jsinger der ere magrere og mindre velsmagende.)
Viborger Samler, 1829-03-04
Rigske Better (Pleronectes stecus) ere almindelig smaae, have Udmærkelse ved Dinenes Stilling og Mundens Skjæbbed og ere saa feede, at man f. Ex. i Hamborg kaager Suppe paa dem. Kaagt med suur Sauce smage de ellers bedst; thi stegte slippe de ikke Panden.
Viborger Samler, 1829-03-04
J denne overmaade haarde, næsten i 2 Maaneder uafbrudte, Vinter med Frost og Snee har Liimfjordfisketiet næsten aldeles standset. Enkelte Sildestimle have 2 a 3 Gange viist sig i Fjorden ved Sallingsund; men ved Kysterne paa denne Fjord ere i sidstafvigte Maaned stanget en stor Mængde Aal der ere omkjørte langveis bort, paa Viborg Torv have de været faldbudne for u Mk. Lispundet; men da de tilke vare meget friske og deril landt sandtes mange som Tillefingre kjøbtes de sparsent. Paa Viborg Søe har man i Vinter ikke stanget saamange Aal som før, og Aarsagen maae antages at være: At Mennesket altid søger at ødelægge erhverstilderne for Efterslægten, naar det kuns selv kan mæt les og leve af sit Tieblig Arbeide. Man har nemlig opfundet et Slags Ligerer (Stangeredskaber til Aal, med et langformigt Jern i Midten af de sædvanlige 2 Grene paa Siderne af det, der bag til ere saa snevre, at end- og den mindste Aal ikke undslipper. Men Følgen deraf er: At naar man til ingen Nytte har fanget de meget smaae, vil Aalefisteriet saavel i Søerne som i Liimsterden, i flere Aar aldeles ikke lønne Umagen at drive. Da Aalen ligger i Klumper i Mudderet paa Bunden om Vinteren og føder levende Unger om Vaaren, vil Slægten ganske forstyrres i Parretiden og Ungerne vorde ødelagte.