Berlingske Tidende, 1834-04-12
Paris, den 2den April. Vore i Dag udkomne Aviser meddele, som Efterskrift i et andet Oplag af samme, Hertugen af Broglies og General Sebastianis Askeed, som Moniteuren berettede, uden at endnu kunne yttre sig nærmere herom; i deres Hovedartikler beskjeftige hine Blade, sig med Forkastelsen af Overeenskomsten med de Forenede Nordamerikanske Fristater og sammes muelige Resultat: den forestaaende Modification i Cabinettet. Journal des Debats er yderst opbragt over Kammerets Votum. Lovforslaget, siger den, er bleven forkastet med en Majoritet af otte Stemmer. Forgiæves har Hertugen af Broglie endnu i Dag gjendrevet alle Modstandernes Argumenter; forgiæves har Duchatel gjort vor Handels, vor Jndustries, vor Skibsfarts Jnteresser gjeldende; Otte Stemmer have afgjort den Skjebne, der forestaaer vore Forbindelser med de Forenede Nordamerikanske Fristater Maatte den Besparelse, hvorover man glæder sig, ikke med hele sin Vægt, og maaskee endnu tungere, falde tilbage paa Jnteresser, hvis Betryggelse ogsaa havde Fordringer paa Kammerets Omhu. Vi frygte, at det ikke tilstrækkeligen har overvejet hele Betydningen af dets Votum. J Øvrigt har Ministeriet for nogle Timer siden vexlet Rolle. Den maa nu indtage den Stilling, modsat Foederal-Regjeringen, som bedst passer til de delicate Forhold, i hvilke den staaer til samme. Vi tvivle ikke om, at den vil fordobble sine Anstrængelser, for at forebygge Virkningen af hiin Votering, der kun altfor snart vil vorde bekjendt i Washington, eller at gjøre Alt godt igjen. Hverken Journal des Debats eller Journal de Paris yttrer nogen Mening angaaende Nødvendigheden af Ministrenes Afskedigelse; det sidste Blad afholder sig endog fra nogensomhelst Dom over Kammerets Votering, formodentlig fordi det endnu ikke veed, hvad Hertugen af Broglies Efterfølger vil tænke herom. Oppositionsbladene ere naturligviis enige om hiin Nødvendighed; Adskillige vilde endog udstrække den til hele Cabinettet. Hvad hiint Votum angaaer, da synes saa Meget at være vist, at Majoriteten i Kammeret overhovedet ikke var stemt imod Erstatningørligtens Princip, men allene imod den uhyre Summa, det havde imidlertid intet Valg imellem ubetinget Forkastelse og Antagelse, da det ved Amendements vilde have overtaget Under handlingens Rolle og derved gjort Jndgreb i Kongens Prærogativer. Hvad Ministernes Aftakkelse angaaer, da er General Sebastianis Tilbagetrædelse ikke af nogen Betydenhed, da han hverken havde Porteseille, ei heller i den sidste Tid spillede nogen Rolle i Kammeret. Ligeledes har Hertugen af Broglies Fratrædelse langt fra ikke den Vigtighed, som den vilde have havt, dersom den var anlediget ved et politisk Votum, ved et Spørgsmaal, i hvilket de politiske Partier havde adskilt sig. Spørgsmaalet angaaende hiin Overeenskomst var mere et juridiske eller moralske, ved hvilket de Deputerede voterede, hver for sig, mere efter deres individuelle Anskuelse end efter deres politiske Partiestemning. Adskillige Deputerede af megen Jndflydelse, navnligen General la Fayette og hans Søn, forsvarede hiin Overeenskomst med megen Jvrighed, imedens mange Ministeriets Tilhængere stemte derimod. Hiint Botum er imidlertid vistnok af megen Vigtighed, efterdi samme omstøder det Resultat af en vigtig diplomatisk Forhandling, der i en Tid af tre Aar blev anseet for afgjort, det bringer begge Ministrene i en precair Stilling, da den Ene af dem har afsluttet Overeenskomsten, den Anden udtrykkeligen overtaget Ansvarligheden derfor, men for Ministeriets egentlige politiske System er det derimod temmelig ligegyldigt. Constitutionel og Temps triumphere imidlertid over den Uafhængighed, som Kammeret har ved sin Votering lagt for Dagen. De meest forskjellige Rygter ere i Omløb angaaende den fremtidige Besættelse af Hertugen af Broglies Post. Nogle sige, at den foreløbigen aldeles ikke vil vorde desinitivt besat; derimod vil Admiral Rigny interimistisk forestaae de udenlandske Anliggender, og Marskal Soult imidlertid undertegne som Marineminister; Andre nævne som Hertugens Efterfølgere: Grev Mole, Hertugen af Bassano, Hertugen Decates eller Grev St. Aulaire; den Sidste med det Tillæg, at Hertug Decates, hans Svoger, skal under ham indtage Fyrst Talleyrands Post. En Skrivelse fra Algier af 12te f. M. melder Følgende: Jeg iler at berette Dem, at en Tractat er bleven undertegnet, der betrygger Frankrige Pacificationen af vore Provindser Algier og Oran, og Abdulkaders, de Arabiske Stammers OverhovedsUnderkastelse. General Desmichels, Commandant i Oran, havde overdraget Hr. Busnach, der længe har boet i Paris, den vanskelige Commission at underhandle herom, og han har ved denne Leilighed lagt sit Talent for Dagen. Han var ogsaa i ethvert Tilfælde meget skikket til at føre en saadan Underhandling, thi hans Navn er velbekjendt blandt de Arabiske Stammer, da hans Forfædre have været Ministre, under Deyerne. Han har bragt, 52 Franske Fanger tilbage til Oran. Baron Desmichels har, ved at afgjøre denne Sag, viist megen Tact, og Dygtighed. Det er en Deel af Marskal Clauzels Plan, som herved blev fulgt, hvilket beviser: at vor forhenværende Statholder godt har kjendt det Land, som han administrerede. Busnach er en Algiersk Jøde, der har tjent Marskal Clauzel som Tolk. J Betragtning af Beduinernes Fides punica sætter man her i Øvrigt kun megen liden Tiltroe til Varigheden af den lovpriste Tractat.