JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-08-28
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Krigsefterretninger. Om de Stridendes videre Foretagender i Nordtydskland haves allene dette: Hamborg, 23 Aug. J dette Øieblik meldes fra Prindsen af Eck mühls Korps "Fienden havde stukket Broen ved Zahrendorf i Brand. Denne Hindring afholdte dog ei Troppernes ivrige Mod. De istandsatte Broen paa et Qvarteers Tid og drev Fienden under bestandig Fægtning til Vastoff, han trækker sig paa alle Punkter tilbage. General Grev Loison var i Camin og marscherede til Wittenberg. Alle Keiserl. Tropper og den danske Division vare i Linien.
Viborger Samler, 1813-08-28
De øvrige til Krigens Fortsættelse sigtende Foranstaltninger, anføres i Postdagens Aviser saaledes: Wiend. 11te Aug. J Gaar ventede alle at høre noget om Krig eller Fred; men endnu er det ikke skeet, og vi svæve derom i den største Uvished. Landstormen er dog ikke endnu opfordret, som man dog venter vil skee i Morgen. Stadens Bagere havde faaet Ordre at levere Brød til Skandsearbeiderne ved Tulin; men denne Ordre er i Dag taget tilbage.
Viborger Samler, 1813-08-28
Leiptzig 12te August. J vore Aviser indkaldes Generallieutenant Baron v. Thielmann og Oberstl. Asters, som begge have taget russisk Tjeneste, til at indfinde sig igjen i den sachsiske Tjeneste inden 4de Octobr.
Viborger Samler, 1813-08-28
Altona d. 22de Aug. Jstædet for Hr. Oberstl. v. Aubert, som er afgaaet til Armeen, har Hs. Kgl. Maj. allern, udnævt Hr. Kammerherre Major v. Wegener til Kommandant her i Staden.
Viborger Samler, 1813-08-28
Bayreuth 12te Aug. Hs. M. Kongen af Neapel er i Dag indtruffet hertil. 2 Timer efter Ankomsten, fortsatte Hs. M. sin videre Reise.
Viborger Samler, 1813-08-28
Neapel d. 2den August. Kongen er i afvigte Nat reist til Dresden. Samme Dag udstædtes en Kgl. Proklamation, hvori Hs. M. Kong Joachim Napoleonbekjendtgjør at Han, bevæget af vigtige Aarsager paa nogen Tid forlader sine Stater og har til den Ende udnævnt et Regentskab for at fremmede løbende Sagers uforstyrrede Gang, og har den høie Viisdom, der udmærker Hans høie Gemalinde, bevæget Hs. M. til at betroe dette Regentskab i Dronningens Hænder, og er Hun bemyndiget til at udøve alle den Kongelige Magts Handlinger i hans Fraværelse.
Viborger Samler, 1813-08-28
Fra Sicilien har man i Neapel den Tidende, at Staden Naso, der har 10000 Jndbyggere, har gjort Opstand imod den sicilianske Regjering, væbnet 4000 Md. og ført Kanoner op paa Voldene. Regjeringen har søgt Bistand hos Engl.; men disse svarede "at de ikke kunde blande sig deri. - Ogsaa i Palermo har man taget Anledning af Dyrtiden, paa Levnetsmidler til at vise sig oprørske. De Misfornøiede have aabnet Fængslerne og forenet sig med Fangerne imod de Militære. 30 omkom i Fægtningen, endeel bleve hæftede og 2 som kaldtes Ophavsmænd, bleve henrettede.
Viborger Samler, 1813-08-28
Osen d. 3 Aug. Hs. M. den østerrigske Keiser, har givet General Baron Kienmayer Generalkommanden over Tropperne i Gallicien.
Viborger Samler, 1813-08-28
Dresden d. 9de Aug. Gjennem Sachsen og O. verlausitz og til Schlesien vedvaere de marscherende Troppers Jilmarscher. Siden Vaabenstilstanden, sluttedes, regnes 80000 Md. at være passerede adBautzener Landeveien. J hele Julii Maaned kom talrige Kavallerikorps fra Frankrig, som bleve anviste Qvarteer i Spreewald- og Nederlausitz=Egnene.
Viborger Samler, 1813-08-28
Nünchen 10de August. J Morges holdtes stor Manøvre i Hs. M. Kongens Overværelse. General Grev Wrede anførte 7 Regimenter Ryttere og Hs. K. H. Hertug Carl Jnfanteriet. Alle Tropper vare skjønne og udførte Manøvrerne med megen Færdighed. Fra Augsburg er kommen et betydeligt Artilleritrain til den bayerske Leir ved Nymphenburg. Ungarn d. 5te Aug. Vor Nation stiller ufortrøden sit Mandskab til Armeen. De unge gaae med Glæde til Regimenterne. Allerede seer man eet Regiment efter det andet at afgaae.
Viborger Samler, 1813-08-28
Dresden d. 8de Aug. De sachsiske Tropper regnes nu, iberegnet den franske Division under General Durutte, at være 35000 Md. under General Reyniers Overkommando og have Hovedqvarteer i Görlitz. Baade i Sachsen og Pohlen har Høsten i Mandsminde ikke være rigere, end i Aar.
Viborger Samler, 1813-08-28
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1813-08-28
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Frankfurt d. 10de Aug. Øienvidner forsikre, aldrig at have seet et prægtigere Syn, end Hendes Maj. Keiserinde Marie Louises Reise paa Rhin. Hs. Maj. seilede ned af Floden paa en Jagt, hvorpaa man havde opreist et Telt, fra hvilket Hendes Maj. tog de skiønne Egne ved Rhinen i Øiesyn. Veiret var meget smukt. Den hele Flod var bedækket med Baade af forskjellig Størrelse, prydede med trefarvede Flag. Nogle havde Musikanter ombord; paa andre havde man sat smaae Kanoner, der bestandig løsnedes. Paa begge Flodbredderne vare en utallig Mængde Tilskuere, som lod Luften gjenlyde af det Udraab: Keiserinden leve!
Viborger Samler, 1813-08-28
Berlinske Tidender melde følgende fra Stralsund Alt er nu spændt efter Resultaterne af Kronprindsens Reise. De herværende Kjøbmænd er tilkjendegivet, at de svenske Skibe ikke mere skulle betale Sundtolden, men holde dem saa nær mueligt til den svenske Kyst, hvor et tilstrækkeligt Antal Kanonbaade skal være posteret til deres Beskjærmelse. De svenske Tropper have forladt deres Lei ved Greifswalde, men Hytterne er blevne staaende at tjene de fremmede Forstærkninger, der ventes. hidtil ere endnu ingen engelske Tropper landede paa Rügen; skjøndt Rygtet daglig bebudede det; derimod vedvarer Udskibningen af Krigsforraad.
Viborger Samler, 1813-08-28
Paa Kronprindsens Reise ere to Reisebulletins udkomne, en i Trachenberg den 11 Juli og en her i Hovedqvarteret den 17de. Den sidste slutter med de Ord: "De Beviser paa Glæde og Hengivenhed Hs. Kgl. Høihed modtog fra preussisk Side i alle de Stæder, han gjennemreiste, bar Nationalaandens Stempel, der saa herlig udmærker Preussens Undersaatter.
Viborger Samler, 1813-08-28
D. Personer af den i Hamborg og Lybek seneste oprettede Borgergarde, der flygtede ved de Franskes og deres Allieredes Jndrykning i disse Stæder, erfarer man nu ere af den svenske Kronprinds anviste at begive sig til Rebniz, hvor de skulde anvende Vaabenhvilen til at forberede sig til Kampen. Korpsets Organisering styrres af Syndikus Gries fra Hamborg.
Viborger Samler, 1813-08-28
Den saa meget omtalte Præst ved Jena, Henry, som Russerne bortførte, skal nu befinde sig i taaleligt Fængsel i Silberberg i Schlesien.
Viborger Samler, 1813-08-28
Den franske Toulonerflaade (hvorom forhen meldt) skal efter engelske Efterretninger bestaae af 22 Linieskibe, hvoraf 6 paa 120 130 Kanoner, og 10 12 Fregatter.
Viborger Samler, 1813-08-28
Monitøren indeholder en vigtig Anviisning til at bevare det i Regnveir høstede Korn fra Fugtighed. Dette Middel bestaaer i at sætte Kornet i smaae Stakke paa Marken, ligesom det er afmeiet. Hver Sta indeholder 50 til 60 Neeg og sættes paa følgende Maade. De 3 første Neeg lægges paa langs paa Jorden, hvorved man mager det saaledes, at Axene ikke berøre Jorden; men lægges i Midten, saa at følgelig den tykke Ende af hvert Neeg kom mer ud ad Vipperne indad. For at det førstes Ax ikke skal røre ved Jorden, vender man det tredie om, saa at dets Rodende kommer under det førstes Ax, eller og man lægger et Bundt gammelt Straae derunder. Stak ken reiser sig da, ved at lægge Negene Ax paa Ar og tæt sammenpresse dem. Ved saaledes at lægge Negene, Axene stedse krydsende sig og hvilende det ene paa det andet, bliver Midten af Stakken meere ophøiet end det Udvendige, hvilket alt danner en jevn Skraaning, hvorved Vandet faaer Afløb, og giver Stakken Form af en omvendt Top. Til Tag bruges et almindeligt Neeg eller Halmknippe, som tilbindes fast i Rodenden, hvorved den aabner sig som en Regn skjerm, og saaledes sættes paa Spidsen af Stakken. Uagtet saaledes udsat for Regn, Blæst og Soel, er det dog sieldent at Kornet spirer i Stakken, hvilket lettelig skeer ved at indkjøre det fugtigt. Ved godt Veir kan man aftage Taget om Dagen og igjen sætte det paa om Natten.
Viborger Samler, 1813-08-28
Under Parlamentsforhandlingerne, angaaende Traktaten med Rusland og Sverrig som Norge.)
Viborger Samler, 1813-08-28
har Lord Liverpool erklæret, at Engelland ingen Alliance= og Subsidietraktat havde med Rusland og Preussen (?)J Anledning af en Ordstrid, som reiste sig mellem den engelske Admiral Hollewal og Gen. Murray angaaende Troppernes Gjenindskibning ved Tarragona, har denne udfordret hiin til Duel; men Admiralen har svaret: at det først maatte afgjøres, om Gen. Murray (der skal stilles for en Krigsret) er en saadan Karl, at en Mand af Ære kan slaaes med ham.
Viborger Samler, 1813-08-28
Indenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1813-08-28
Sundheds-Commissionen i Genua har bekjendtgjort følgende for den derværende danske Consul Capitain Risse, førende Chebekken potte Dame, des Carmes, afseilede fra Malta den 14de Juli og vilde indløbe Havnen her den 25de. J Følge Befaling fra Gouvernementet sendtes han til Lazerettet ved Marseille. Capitainen har erklæret, at Pesten tiltog betydeligen ved hans Afreise; 40 Menneskeer døde dagligen. Den fattige Classe lider meest af denne Sygdom. Smitten har endnu ikke trængt ind i Havnen, eller i de offentlige Bygninger. LaValette og la Floriaux ere de Qvarterer af Byen, hvor Sygdommen gjør meest Ødelæggelse. De Rigeste ere reiste paa Landet, men Smitten er almindeligover hele Øen. Den gule Feber er igjen udbrudt i Malaga. Et især med Hensyn til Fædrelandets nærværende Stilling, vigtigt Skrift er paa Hofboghandler Schubothes Forlag udkommet, hvilket i høi Grad fortjener dansk Statsborgers Opmærksomhed og bifald: Overlærer ved Kathedralskolen i Roskilde H. Beyr manns "Kurze Darstellung des politischen Verhaltens Dannemarks in den letzten Jahren nedst einer nihern Beleuchtung der dem danischen Hofe neuerdingsge machten Antrage" Forfatteren har der Juden at ville eller kunne indlade sig i Kabinetternes lønlige Politik - stræbt at vise hvorlunde Danmark i de sidste Aar handlede offentlig og andre Stater, offentlig imod det. Han har, siger han, ingen anden Hensigt, end at overbevise andre om, at havde hvert Kabinet fulgt Danmarks Politik, vilde Europa alt længe have levet i Fred. Og med Held, som med Jndsigt, har han udført dette værdige Hverv. Særdeles interessant er Bevisførelsen for den Sandhed, at om end Dannerkongen kunde lade sig henrive til Norges Afstaaelse, vilde han dog uden Sværdslag kunne erobre det tilbage." - En dansk Udgave af Bogen er allerede udkommen paa samme Forlag.
Viborger Samler, 1813-08-28
Det danske Konsulat i Hamborg opfordrer nu dem, som have angivet at besidde dansk Eiendom, snarest muligt at melde sig med Beviserne derfor.
Viborger Samler, 1813-08-28
Man har Efterretning om, at Postskipper Arntzen, som skulde overbringe Posten fra Christiania af 29. Juni d. A., men blev tagen af Fjenden, er ankommen til Læsøe med 22 andre danske og norske Søefolk, som vare blevne opbragte af den engelske Kutterbrig Sheldrake og fratagne deres Fartøier, da de derefter for deres Personer bleve frigivne, og gaves dem til Reisen en erobret norsk Baad, hvormed de ankom til Læsøe, Blandt disse Søefolk var tilligePostskipper Anders Jørgensen, som skulde overføre til Norge Posten fra Khn. af 10de og Duplikatposten af 6 Juli, men blev den 26 f. M. tagen af bemeldte Kutterbrig, efterat han havde sænket Posterne.
Viborger Samler, 1813-08-28
J forrige Uge angreb en engelsk Flotille af 15 Kanoneer-Schalupper og nogle Brigger, der iforveien havde beskudt Curhaven, de danske Batterier, ved St. Margrethe og Størogt; men bleve tvungne til Bortgang, uden at have faaet noget udrettet.
Viborger Samler, 1813-08-28
Den danske Elbflotille var paa den Tid ved Glückstadt. Engellænderne truede at komme bage med betydelige Forstærkninger; men alt er beredt til deres Modtagelse.
Viborger Samler, 1813-08-28
Blandt den Sværm af anonyme svenske Proclamationer, som i den senere Tid er indkastet i Norge, i den Hensigt at vække Mistillid hos Nordmændene til deres Regjering og forføre dem til troles at svige deres retmæssige Konge og forene sig med Sverrig, er ogsaa den, hvori den lidet hæderlige Forfatter, for at give fine chimæriske Forslage nogen Vægt, beraaber sig paa nogle historiske Data, angaaende en fordums Forening mellem Norge og Sverrig. Det kan ikke lønne Umagen, nøiere at drøfte disse foragtelige Producter, hvis Værd Kongens troe norske Folk meget vel veed at skatte og som alle røbe deres ublue Forfatteres fuldkomne Uvidenhed om Nordmændennes Tænkemaade og Følelse for en Forbindelse med den svenske Regiering. Kun vilde det maaskee ikke være overflødigt her at vise det Ufuldstændige og Urigtige i hine historiske Data.
Viborger Samler, 1813-08-28
J en af disse Proclamationer tiltaler Forfatteren Nordmændene blandt andet saaledes: Kommer med aabne Armee og tager imod Forening med Eders naturlige Venner og lader os evigt blive eet Folk under een Hyrde. Annalerne viser, at det fordum har været saaledes. Magnus Ersson ( tricson) var Konge over Sverrig og Norge Aar 1330.
Viborger Samler, 1813-08-28
De Norske valgte Konge Carl Knutssen i Sverrig, til Konge 1449 og skrev til Christian den 1ste at Oldenborg, at de aldrig meere vilde have nogen Dansk eller Tydsk til Konge. Den sande historiske Sammenhæng hermed er følgende: Magnus Ericson eller Magnus Smek, Konge i SverriKonge Sverrig, blev Konge i Norge ved hans Morfaders Hakon den 5tes Død, Harald Haarfagers sidste mandlige Arving. Jngeborg, Hakons eneste Datter, var Moder til Magnus. Magnus's Søn, Hakon den 6te, allerede Konge i Norge medens hans Fader levede, regjerede ikke i Sverrig, vortil hans Fødsel kaldte ham. De Svenske, misfornøiede med Magnus, stødte ham fra Tronen og valgte i hans Sted hans Neven, Albert af Meklenborg. Hakom givtede sig med Margaretha af Danmark, Waldtmar den 3dies Datter. Deres Son Olaus blev valgt til Konge i Danmark ved hans Morfader Waldemars Død og arvede faa Aar derefter Norge efter hans Fader, Ved Olaus's Død blev hans Moder, Dronning Maraa retha, valgt af de Danske og Norske til deres Dronning. Ogsaa siden blev hun udvalgt af de Svenske, efter Slaget ved Falkjøbing, hvor Albert af Meklenborg, Konge i Sverrig, blev fangen. Ved Calmar=Unionen forenedes derpaa de 3 Riger. Efter Christopher den 3dies Død uden Børn, vilde de Danske ikke tiltræde Valget af Carl Knutsson eller Carl Bonde, som hans Partie i Sverrig havde faaet proclammeret til Konge over dette Rige; men de Danske vala te derimod Christian Greve af Oldenborg. De Norske vare tvivlraadige mellem begge, der var endog et Par til, som erklærede sig for Carl, og denne Fyrste blev kronet i Tronhiem; men faa Maaneder efter forenede Christians stærkere Partie alle Stemmer. Carls Vala blev tilintetgjort og Christian erkiendt og kronet i Tronhiem. Ligeledes blev Sverrig efter Carls Død snart underkastet Christian 1ste og hans tvende Efterfølgere Hans og Christian den 2 den, snart var det i Revolutions Tilstand, indtil, da Christian den 2den havde tabt Danmark og Norges Kroner, Gustaf Vasa blev proclameret Konge af Sverrig, hvis Bestyrer og Generaltapitain han allerede i Forveien var. De Danskes Valg af Frederik den 1ste, Hertug af Holsteen og Christians Farbroder, blev vedtaget af de Norske, og denne Fyrste blev Konge over de 2 Riger, som siden altid have havt en og samme Souverain.
Viborger Samler, 1813-08-28
Da Olaus den 3die ved hans Fader Hakon den 6tes Død havde Aar 1380 forenet de to Kroner Danmark og Norge, besluttede Normændene for Fremtiden at have samme Konge som de Danske. Efterat Christian den, 1ste var bleven erkiendt for Konge i Norge Aar 1450, fornyede Norges og Danmark Stænder, efter denne Fyrstes Kronning, ved en authentisk Acte, de to Rigers Forening. Under Frederik den 1ste, efterat alle Bevægelser, til Christian den 2 dens Fordeel vare neddyssede, overleverede Norges Stænder Aar 1532 til Kongen endnu en Afte, som bekræftede Foreningen af dette Rige med Dannemark. Endelig har Kongeloven, denne høitidelige og uforkrænkelige Lov, givet af Frederik den 3die Aar 1665, befæstet denne hellige Forening, for at overleveres for altid fra Slægt til Slægt.
Viborger Samler, 1813-08-28
Aalborg faaer i denne Tid nogle nye Gader omlagte. En saare god Foranstaltning, som mange andre Byer, foruden Aalborg kunde trænge til, og hvo ville ei finde det rimeligt, at Kjøbstædgader nu, da Heste og Vognbeslag koste saameget, gjøres beqvemme. J Aalborg har man endnu ikke den ønskede Nytte af den nye anrettede Torvedag, da nogle Opkjøbere hindre Tilførselen, ved at opkjøbe uden for Portene, Politiet arbeider virksomt derimod. J Aalborg er og et Ølbryggeri anlagt ved Hr. AndkjerMen hvad forslaaer eet, og hvorfor er denne Næringsgreensaa forsømt og Øllet i Danmark saa usselt, Nonen ford Brændevinet har taget en Plads i Ganen, som Øllet tilkom Hvor er det gode gamle danske Øl at finde fal uden for Kiøbenhavn: Hr. Pastor Assens i Aarslev, bekiendt som god theoretisk og praktisk Landmand og Naturkyndig, har ved en i Aarhuus Avis indført kort Afhandling viist, at man allerede i Qvids Tider ofrede til Gudinden Rubigo, fordi hun er skulle, i den Tid Kornet sætter Kjerne, sende Dug og stærk Varme, hvorved Straaet fordærvedes af Rust og Kjernen svandt ind-Berberisserne bor altsaa for Actors Tiltale frie at være.
Viborger Samler, 1813-08-28
Viborg. Høsten er næsten endt her og i Omegnen.
Viborger Samler, 1813-08-28
Veiret har nu og i de sidste 6 Dage været saare fortræffeligt. Laderne ere fyldte med Herrens velsignede Gaver; thi saa er Høsten dog almindelig. Maatte kun ubillige og odelæggende Opkjøb ei berøve den Fattige de blide Udsigter til Mættelse!
Viborger Samler, 1813-08-28
Copulerede i Viborg d. 26 August. Gjartlermester Søren Sammelsen Pral, og Pigen Anna Cathrine Troclsdatter.
Viborger Samler, 1813-08-28
Bekjendtgjørelser. J Ullerup Bye, Aagersborg Sogn, Hjørring Amt, bliver Fredagen den 10de Septbr. førstkommende Formiddag Kl. 10, foretaget offentlig Auction hos Sognefogden sammestæds, over: a) Den af Peder Ene i Aggersborg sidst beboede Gaard. b) Den af Christen Christensen i Ullerup sidst beboede Gaard, og begge Gaarde den almindelige Enkekasse for Gjæld udlagte, den første af 6 og den sidste af 5 Tdr. Hartkorn. Eienendommene, som ere gode, sælges i store og mindre Parceller, eftersom Liebhaverne maatte ønske det, og der kan ventes billige Vilkaar. Foruden en Hovedpareel, der er udsat ved hver Gaard, ere det og mindre Parceller, hvorpaa i Særdeleshed Professionister vil kunde etablere sig, og finde god Udkomme. Bemeldte Eiendomme, som ligge ved Liimfjorden, have god Aggerford, Eng, Fædriv- og fornøden Brændsel; paa Gaardenes Tilliggende ere Bygninger. Karter og Hartkorns Beregninger over Parcellerne, samt Conditionerne ere strax til Eftersyn hos Hr. Capitain og Forligelseskommissair Kjerult paa Aggersborggaard, der og paa Forlangende lader Eiendommene forevise. Hvilket herved bekjendtgjøres til behagelig Underretning for Lysthavende, der indbydes at mede ovennævnte Tid og Sted, da Eiendommen absolut bortsælges, uden flere Auctioners Holdelse, naar nogenlunde antagelig Bud gjøres. Kollerup, den 17de August 1813. J. C. Hansen. Auctionsdirecteur.
Viborger Samler, 1813-08-28
Til førstkommende Novbr. er en Tjeneste ledig for en Gartner; Den Søgende kan melde sig i Viborg Toftmarked hos S. T. Hr. Kjøbmand N. Gjørup.
Viborger Samler, 1813-08-28
Torsdagen d. 16de Septbr. næstkommende om Form. Kl. 9, foretages Auction i Tøndering Sogn, Sallingland, i afgangne Jeppe Ladefogeds efterladte Gaard, hvorved bortsælges: Jeppe Ladetogeds og forhen afdøde Kones Stervboegaard, beliggende i benævnte Sogn, af 2 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr. Hartkorn med indavlede Sæd. Gaarden sælges paa Vilkaar, at Kjøberen strax modtager samme til Brug. Saa hastig bemeldte bekjendte gode Gaard er solgt, sælges Stervboets Løsøre, bestaaende af Jnd og Udboe i det helle. Skive, d. 25 Aug. 1813. O. Selmer. 32 Rbdlr. 2 Mk. 3 1/2 s. umyndiges Arvemidler, faldne under Wolstrups Overformynderie, ere strax at erholde til Laans mod anordnet Sikkerhed hos Wolstrup i Ringkjøbing Amt den 17 August 1813. M. C. Skow.
Viborger Samler, 1813-08-28
De som har noget at fordre efter i Grinderslev Sogn og Boe, Salling Land ved Døden afgangne Jndsidder Enken Anne Sørensdatter og forhen afdøde Mand Jens Sørensen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, med deres Paastand for mig som Skifteforvalter, at fremkomme og beviisliggjøre inden benævnte TidForløb. Skive, d. 17 Aug. 1813. O. Selmer. F. Til hvad Tiid det maatte være den tjenst søgende meest beleilig, kan en Karl, som forstaaer Væverken den, og som under en kyndig Mands Bestyrelse om Sommeren vil lære Gartnerkonsten, antages paa meget fordeelagtige Vilkaar. Bedst er det om han er ugift, og om han foruden almindelig Vævning tillige forstaaer Dreiels Vævning, og har Væv selv; imidlertid er dette ikke uomgjængelig nødvendigt. Det nærmere erfares paa Avis Contoiret, hvor Vilkaarene ligge til Eftersyn. 30 Stkr. store Stude, kunne tages paa Foder herved Sindinggaard pr. Holstebroe, anstundende Vinter. Foruden lige Part i det hjembiergede utorskne Ri velse, kunne de fra Juul faae daglig 2 Gjevter godt Høe. Om Vilkaarene kan enten brevvexles i portofrie Breve, eller det nærmere aftales i Toftmarkedet i mit Logie hos Hr. Dinesen i Viborg. Fielstrup.
Viborger Samler, 1813-08-28
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1813-08-28
Udenlandske Tidender. J Kbhvns Skilderie læses følgende: Om Dyrtid og vort Pengevæsen" af Pastor Gjørtz i Nustrup. Klage over Dyrtid og Forprang er i disse Tider, flere Gange fremsort i de offentlige Tidender, og Sandhed er det, at den, som modtager sit Gehalt i B. S. de være danske eller Slesvig holsteenske, har Aarsag til at føre denne Klage. Men paa den anden Side er det igjen Sandhed, at der i Grunden ikke her skeer Dyrtid her i Landet, naar dets Mynt eller det som repræsenterer samme, ikke var saa ringe. Denne Klage er atter frembragt i Skilderiets No. 55 og følgende, hvor et Udtog af Byeskriver Langes i denne Henseende forfattede Afhandling i Anledning af det af Amtsprovsten Lütken over samme Materie i Jversens Avis indrykkede, er leveret. At afveie disse Grunde korteligen, at pege hen til Kilden, hvori det Onde egentlig har sit Sæde, og at angive det, som uden Tvivl er det eneste Middel til sammes Afhielpelse, skal være Hensigten af nedenstaaende Linier. Den første Anke er Amtsprovst L. har beregnet en Rd. d. C. til 7 s., da Frd. af 5te Jan. d. A. bestemmer den til 1 Mk. Rbp. At Forordn. giør denne Bestemmelse, vide vi alle; men sælge andre Handlende deres Varer efter den Maalestok, og kan det med Billighed fordres, Skal Landmanden kun have det 6 dobbelte, naar et Par Støvler f. Ex. er forøget i Prisen til det 20 dobbelte og derover, Overalt er det en Urimelighed at paastaae, at Landmanden bør ikke lade sig betale høiere for sine Natural produkter end efter et lige Forhold med Kjøbstædindvaanernes Jndkomster a., thi staaer det i Landmandens Magt at bestemme dette Forhold, Kjøbstodmanden forhøier Priserne paa sine Varer og Jndustriefrembringelser efter Tidsomstændighederne, og han kan gjøre dette. Men dette staaer aldeles ikke i Bondens Magt, han maae sælge for den Priis, man vil give ham. Lidet kjender den til Landmandens Kaar i Almindelighed, som troer, at han ikke sælger, før han kan faae sin bestemte Priis, eller han har opnaaet det rette Forhold imellem Jndtægt og Udgift. Der er mere end een Aarsag som nøder den store Hob til, ikke at afemme sine Produkter, men at sælge strax.