JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Væddeløb. Kjøbenhavns Blegdamsfælled Aar 1835. Den 7de September, Formiddag Kl. 11. Løb for Paarige Heste, 2000 Alen, Fuldblods-Heste udelukkede. Priis for 1ste Hest 300 Rbd. r. S. Priis for 2den Hest 100 Rbd. r. S. Løb for Heste, tilhørende Bønder, om en Pokal udsat af 2de af Selskabets Medlemmer, 5000 Alen; uden Vægt Bestemmelse. Løb for 3, 4 og Haarige Heste, 4000 Alen, Vægt efter Alderen. Fuldblods-Heste udelukkede. Priis for 1ste Hest 400 Rbd. r. S. Priis for 2den Hest 150 Rbd. r. S. Kong Frederik den Sjette. – Stakes for Heste af enhver Alder og ethvert Land, med et af Hs. Majestæt Kongen allernaadigst bevilget Tillæg af 600 Rbd. r. S. for første Hest, og 200 Rbd. r. S. for anden Hest. Fuldblods-Heste 40 Rbd. r. S. Jndsats, 30 Rbd. r. S. st. Halvblods-Heste, 20 Rbd. r. S. Jndsats, 15, Rbd. r. S. st. Vægt efter Alderen. Halvblods-Heste bære 6 Pd. mindre, 6000 Alen. Den 8de September, Formiddag Kl. 11. Løb om den af Hs. Majestæt Kongen udsatte Priis for saarige og ældre Heste. Vægt efter Alderen. 4000 Alen. FuldblodsHeste udelukkede. Priis for 1ste Hest 800 Rbd. r. S. Priis for 2den Hest, 200 Rbd. r. S. Løb for Heste, tilhørende Bønder, 3000 Alen. Uden Vægtbestemmelse. Hestene beviisligen faldne i Sjælland. Priis for 1ste Hest 100 Rbd. r. S. Priis for 2den Hest 60 Rbd. r. S. Priis for 3die Hest 30 Rbd. r. S. Løb om en Pokal, udsat af Hs. Majestæt Dronningen, for Heste af enhver Alder og ethvert Land. Vægt efter Alderen, 5000 Alen. Sveepstakes for Heste af enhver Alder. Fuldblods-Heste udelukkede. Vægt efter Alderen. 6000 Alen. 20 Rbd. r. S. Jndsats, halv st. Subskriptionen sluttedes den 1ste September. Priis for 1ste Hest 200 Rbd. r. S. Priis for 2den Hest 25 Rbd. r. S. af Stakes. Den Vægt, enhver Hest maa bære, bliver for Laarige 100 Pd., Hingster 3 Pd. mere; for gaarige Heste 114 Pd., for gaarige, 130 Pd., for Haarige 138 Pd., for sexaarige og ældre Heste 143 Pd.; Hopper og Valakker bære 3 Pd. mindre. Enhver Hest, som agtes stillet til noget Løb om de udsatte Priser, anmældes for Committeens Medlem, Grosserer Duntzfeldt, Norgesgaden No. 190, inden den 6te September, Middag Kl. 12.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
AVERTISSEMENT. Overeensstemmende med 59 af Contracten for det med den Kongelige Norske Regiering under 21de Juni 1834 contraherede 4 pCt. Laan ere idag ved Lodtrækning, i Overværelse af Notarius publicus, Hr. Etatsraad Clauswitz, fölgende Obligationer af dette Laan, Litr. A. No. 187 Bc. Rd. 1000. Bc. Rd. 8100 Litr. F. No. 1798 Sps. III Sps. 6000 udtrukne til Indløsning den 1ste December 1835, fra hvilken Tid ingen Renter godtgiøres, og maae Fierne af de udtrukne Obligationer dermed melde sig forinden 6 Maaneder fra Forfaldsdagen; hvilket herved bekiendtgjøres til Vedkommendes Efterretning. Kiöbenhavn, den 1ste September 1835. C. J. Hambro & Sön. Overeensstemmende med 611 af Contracten for det med den Kongelige Norske Regiering under 21de Juni 1834 contraherede 4 pCt. Laan ere idag, i Overværelse af Notarius publicus, Hr. Etatsraad Clauswitz, fölgende Obligationer af dette Laan: udtrukne den 1ste December 1834, til Indløsning den 1ste Marts 1835, paa foreskreven Maade tilintetgjorte. Kiöbenhavn, den 1ste September 1835. C. J. Hambro & Søn.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Brabansk Vinduesglas. Dor at udsælge det paa Lager havende hvide og grønne brabanske Vinduesglas, ere Priserne paa samme betydeligt nedsatte. Man henvende sig paa C. Noe & Comp. Contoir paa Christianshavn i Strandgaden No. 52, 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Auctioner. Mandagen den 7de September, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved offentlig Auction, 4de og sidste Gang opraabt til absolut Bortsalg og uden flere Auctioners Afholdelse: Huset No. 81 paa Hjørnet af Knabrostrædet og Brolæggerstrædet. tilhørende afg. Brygger og Høker Jens Peter Søeberg, og forhen afdøde Hustrue, Anne Cecilie, fød Meyer, deres fælleds Boe. Denne Eiendom, som til Auctionsefterretning er vurderet til 12,000 Rbd. Sølv og hvis Bygninger ere assurerede for 14,500 Rbd. Sølv, bestaaer, efter den over samme afholdte Vurderingsforretning, af: et aldeles grundmuret Forhuus, 2 Fag til Brolæggerstrædet og 10 Fag til Knabrostrædet, samt et Smig fag, 4 Etager høit, med Kielder, Heeltag med 7 Tagvinduer, dækket med Tagstene, et teglhængt Locum med Hønsehuus over, samt en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jernpomperedskaber. Det bemærkes, at Eiendommen indbringer i aarlig Leie 1100 Rbd., samt at Skatterne ikkun beløbe sig til circa 200 Rbd. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomstbrevene ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Fuldmægtig, Cand. juris Holm, boende i Kattesundet No. 95.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Torsdagen den 10de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, lader Directionen for Creditcassen for Huuseiere her i Staden, ved en eneste Auction, om antageligt Bud skeer, absolut bortsælge: Gaarden No. 52 i Strandgaden og No. 65 ud til store Kongensgade paa Christianshavn, med deriværende Bryggerie og sammes Jnventarium. Auctionsconditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Torsdagen den 10de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem og 4, bliver, ifølge Execution og Udlæg for Skatter, ved Auction 3die og sidste Gang opbuden til Bortsælgelse: Huset No. 120 paa Hiørnet af Overgaden neden Vandet og lille Sophiegade paa Christianshavn, med Hauge, hvori er endeel gode Frugttræer og 2de Keglebaner, en lukket og en aaben. Huset, der er indrettet til Tracteurhold, som der i mange Aar har været drevet, er assureret for 11000 Rbd. Sølv, og til Auctions-Efterretning vurderet for 4500 Rbd. Sølv. Conditionerne og Vurderingsforretningen ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 58.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Fredagen den 11te September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction første Gang opbudet til Bortsælgelse: Huset No. 232 paa Hjørnet af Aabenraae og Landemærket, tilhørende afg. Skrædermester Christian Henrik Gieses ligeledes afdøde Enke, Anne Cathrine Gieses Stervboe. Huset, som er assureret for 9500 Rbd. Sølv og vurderet for 9000 Rbd. Sølv, indbringer i aarlig Leie 720 Rbd. Sedler, og Skatter og Afgivter udgiøre omtrent 155 Rbd. Sølv. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomstdocumenterne ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
Ved offentlig Auction, som afholdes paa Nessgaard paa Falster, Løverdagen den 26de Septbr., om Formiddagen Kl. 11, agter det Classenske FideCommiss at bortsælge: 10 Vædderlam og 5 Gimmerlam af ægte Dishley Race. 3 Tyrekalve af ægte Berner Race.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
2de 1 aarige Hingstplagge, 1 halvaarigt Hingstføl og 1 halvaarig Herpeføl, faldne paa jydske Hopper efter Fuldblodshingsten "Cigar 1 halvaarigt Hingstføl efter Fuldblodshingsten Claudesley.
Berlingske Tidende, 1835-09-03
2de forædlede Hopper, bedækkede ved Cigar. Corcelitze, den 28de August 1835. Smidt.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Aar 1835. No. 211. Fredagen. den 4de September. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske o
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret p. t. af Th. R. Rumohr,
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Udenlandske Efterretninger. England. London, den 27de August. Gid Peererne – siger Courier. vilde i Tide lade sig advare, blive de ved, som de i den senere Tid have gjort, og gjøre al Lovgivning umuelig; træde de Nationen ved dens Fremskridt til Besværingers Afhielpning i Vejen da vil en stor Forandring i Lovgivnings-Systemmet være uundgaaelig.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Journalerne aftrykke nu en Skrivelse fra Hertugen af York, 22de Juni 1821, hvorved han i et lignende Tilfælde som det, hvori Hertugen af Cumberland nu befinder sig, saae sig nødt til at træde ud af Orange-Foreningen, hvis Stormester han var.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
J en Skrivelse fra Madrid fortælles, at Klosterstormerne i Catalonien nu ogsaa have lagt det berømte Kloster paa Bjerget Montserrat i Aske. Hertugen af Remour er ankommet, sidst fra Brighton hertil. Skibet Plover har hjembragt, ikke 10,000, men 400,000 Pund Sterling fra Mexico.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Den 23de August forelagde Hr. Buckingham Underhuset, en Petition fra Styrmændene og Matroserne paa de, i Londons Havn liggende Skibe; de forlange nemlig et Eftersyn af de brittiske Coffardiskibes mangelfulde Tilstand.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Dampskibet Carl of Roden er ankommet til Falmouth fra Santander, som det havde forladt den 22de August. Et imodeseet Angreb af Carlisterne paa Bilbao havde ikke fundet Sted. Dagen i Forveien vare 2000 Englændere afgaaede paa flere Dampskibe til St. Sebastian, hvor de den 23de vare satte i Land.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Efterretningen om Grev Sebastianis Tilbagekaldelse fra det engelske Hof er ugrundet. Han vil blot gjøre en Tour til Paris.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Den første Brevpost fra England til Jndien, over Alexandrien, og Suez, der den 3die Marts afgik fra Falmouth, er indtruffet i Bombai den 22de April, og har altsaa tilbagelagt Vejen i 30 Dage.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Paris, den 26de August. – De fleste Theatre her have indgivet et, i Fælledskab undertegnet Bønskrivt til Deputerede-Kamret, i hvilket der protesteres mod den foreslaaede Jndførelse af en Theater-Censur.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Jmpartial fortæller Følgende: En af det Slags Folk, der ere utilfredse med Alt, og vide at udsætte Noget paa Alt, sagde nylig til Hr. Dupin, da Mødet var sluttet: Hvorledes, De har sagt, at De heller vilde see en Majoritet af syv Stemmer mod fem, end at Dommerne tages med? – Ja - svarede Hr. Dupin levende – jeg vilde heller døe ved Pesten end ved Strikken; men har jeg derfor sagt, at jeg elsker Pesten, Det lader til, at Morderen Fleschi vil vedblive en conseqvent Taushed, med Hensyn til sine Medskyldige; man har forgjeves i alle hidtil afholdte Forhører søgt at rokke ham.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Journalerne meddele nu Navnene paa de syv Franskmænd, som Lopez Bannos har ladet skydes i Santander. De ere samtlige fra Vende og Bretagne. Den fornemste af dem, de laHoussaie, havde udmærket sig i Vendee, og dernæst tjent under Don Miguel, som gjorde ham til Gouverneur af Obidos. Her forsvarede han sig saalænge som muligt, og sad senere atten Maaneder fanget i Lissabon.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Madrider Gaceta melder officielt Fremmed-Legionens Ankomst til Palma.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Spanien. J Barcelona var Alt endnu i Bevægelse den 15de August. Det heed, at Folket vilde stikke Justitspalladset i Brand; der var en Liste paa 20, for Carlisme mistænkte Personer i Omløb. De Adelige flygtede ud af Staden, og Udvandringen vilde være endnu betydeligere, hvis man ikke frygtede for Cholera i Syd=Frankerig. Hele Catalonien har nu sluttet sig til Bevægelsen. J Cervera, Tarragona, Jgualada og Lerida have Juntaer virkelig dannet sig; Gouverneurerne ere afsatte og Ultraliberale indsatte i deres Sted.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
J Lerida har Gouverneuren, General Warleta, som selv stillede sig i Spidsen, efterat han havde lukket Klostrene, ladet Ærkebispen af Saragossa vide, at han gjorde bedst i, ufortøvet at reise sin Vei, da han ellers ikke kunde sørge for hans Sikkerhed. Prælaten har heller ikke ladet sig dette sige meer end een Gang. Barcelonas Munke opholde sig i Fortet Montjuich, og have forlangt Passe til Rom. J Fortet Hostalrich afsiger en Militair Commission summariske Domme over Carlister og andre mistænkelige Personer. Carlist-Banderne, 2000 Mand stærke, have angrebet Staden Taro og truet Jndvaanerne med Mord og Brand; men de bleve kastede tilbage. Ved Forsvaret udmærkede sig især et Fruentimmer, en Capitains Kone. Det vrimler af Proclamationer; Avisen Vapor, fører især et revolutionairt Sprog, idet den truer Regjeringen med 15,000 Bevæbnede. J Barcelona har man paa en offentlig Plads brændt alle Acterne, af de siden 1823 mod Patrioter førte Processer. Den, af tolv Folkets Stedfortrædere dannede, saakaldte Hjelpe-Junta er i fuld Virksomhed. Jndividuel-Frihed, Presse-Frihed med Love mod sammes Misbrug, Eiendoms-Sikkerhed, Nationalgarde, Ansvarlighed hos Ministrene, Lovbøger og Reglementer, der stemme med disse den evige Retfærdigheds Grundsætninger, det – siger Vapor – er den Borgen, Procuradores=Kamret i Begyndelsen af dets Møder forlangte, det er den, vi ville have, det er Barcelonas Ønske. - Hjelpe-Juntaen i Barcelona, til hvilken ogsaa Skrædere og Skomagere høre, har bekjendtgjort et meget langt Manifest, hvori den detaillerer Cataloniens Besværinger, især med Hensyn til Paalæggene, af hvilke saa mange og saa forskjellige hvile paa Fyrstendømmet, at deres Totalsum udgjør de to Trediedele af dets Erhverv. Kilderne til Frembringelse ere tilstoppede eller monopoliserede; alle Privilegier fra de forløbne Aarhundreder staae endnu ved Magt; alle disse. Misbrug skulde lidt efter lidt afskaffes; men fremfor Alt forlanger, Juntaen en Grundlov, i Overeenstemmelse med de, som oven anført, af Procuradorerne gjorte Fordringer. – Om Constitutionen, fra 1812 er der ikke længer Tale. Man frygtede for, at hvis den, til Madrid afsendte Deputation ikke udretter Noget, Catalonien da kun vil anerkjende sin provisoriske Regjering og maaskee endog proclamere Den Francisco de Paula Ferdinand den Syvendes yngste Broder) til Konge.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Tyrkiet. Constantinopel, den 28de Juli. - Tekwimi Wekajeindeholder følgende officielle Beretning over Toget til Tripolis, Allerede i længere Tid vare Jussuf Pascha, Beiler-Bei af det vestlige Tripolis, og en af hans Slægtninge, Muhammed Bei, i Feide med hinanden om Forvaltningen. Kampen mellem dem, der blev meer og meer haardnakket, forstyrrede Provindsens Ro og Sikkerhed, og de befuldmægtigede, som den høie Port flere Gange sendte til Tripolis, arbeidede forgjeves herimod. Skjøndt Jussuf Pascha blev afsat og hans Søn, Al Pascha, udnævnt til Beiler-Bei i hans Sted, gjentoge Landfolkene i Tripolis dog deres Overfald, og det var vanskeligt at skaffe Fæstningen Undsætning. H. H. Sultanen lod derfor for nogen Tid siden en Afdeling af den storherlige Flaade, der havde et Regiment Linietropper, under Ferrk Nedschid Paschas Over Commando, ombord, gaae under Seil til Tripolis. Da denne Escadre var ankommet for Staden, besatte den nævnte Feril Pascha Fæstningen uden og indenfra, saavel de Beleirede, som Beleirerne afløde ham uden Modstand, Muhammed Bei, som havde fordristet sig til at beleire Tripolis, saae hvorledes hans Tilhængere vendte ham Ryggen, og tog selv Flugten. Skjøndt nu den nævnte Ali Pascha viste Ferik Pascha al mulig Underdanighed, kunde man dog ikke lade ham beholde sin Post thi i den senere Tid var der udøvet mange slette Streger af Magnaterne, der havde ophidset de fleste Undersaatters Gemytter, og disse bønfaldt derfor Sultanen om en, af ham selv valgt Statholder. Al Pascha indskibedes paa en Fregat til Constantinopel, og Ferik Nedschib Pascha, Hellespont-Slotteenes Commandant, betroedes, under den 14de d. M., Ejaletet Tripolis. Denne er ogsaa, snart efter sin Ankomst til Constantinopel, gaaet under Seil til sit Bestemmelsested.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Efterretninger at blandet Jndhold. Biblioteca italiana giver en omstændelig Beskrivelse af Vindmøllernes Anvendelse paa Skibenes Bevægelse, en Opfindelse af Jngenieuren Bruscetti. Skibet har tvende Skuffehjul, som en Dampbaad, og Vindmøllens Mekanisme er saaledes indrettet, at Vinden, fra hvad Kant den end blæser, bestandig driver Skibet, fremad i den Retning, man ønsker.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Et Jordskred fandt nylig Sted faa Miil fra St. Jean-pied de-Port, mellem Landeveien og Floden Lansbihar. Gruben har 200 Favne i Omfang, og er 2530 Favne dyb. Jndstyrtningen skete med en uhyre Larm, der lignede en fjern Kanontorden, og gjentoges flere Gange.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Den franske Regjering udbetaler følgende Summer til Theatre nes Understøttelse i Paris. Den store, franske Opera eller Academiet faaer 690,000 Fr.; den italienske Opera 11,200 Fr.; den comiske Opera 186,000 Fr.; Theatre francais 206,000 Fr.; desuden beløbe Pensionerne sig til 39,000 Fr. Menneskene have opfundet tvende ganske forskjellige Skrive Systemer: Det ene bruges hos Chineserne og hedder det hieroglyphiske (Billedskrivten), det andet hos alle andre Folkeslag og hedder det alphabetiske eller phonetiske (Lydskrivten. Chineserne have ingen Bogstaver; deres Skrivttegn repræsentere ingen Toner, kun Begreber. Saaledes udtrykkes et Huus ved et særegent Tegn, der aldrig forandres, skjøndt Chineserne maaskee tidligere have betegnet Huset med et ganske andet Ord end nu. Vore sædvanlige Taltegn ere ligeledes hieroglyphiske, f. Ex. Begrebet om Eenheden, otte Gange taget; over hele Europa betegnes den ved tvende smaa Kredse, der kun paa eet Punkt berøre hinanden. – Den chinesiske eller hieroglyphiske Skrivt synes at være Kunstens Barndom. Det er ingenlunde Tilfældet, som man har paastaaet, at en flittig Mandarin kan tilbringe sit hele Liv med at lære at læse. ReMüsat beviser ved sin egen Erfaring og ved de af ham dannede Skolarer, at man kan lære det chinesiske Sprog som ethvert andet. Jkke alene simple Jdeer, som man skulde troe, kunne udtrykkes ved hieroglyphiske Tegn; man vil finde de fineste Abstractioner i den chinesiske Roman u-Kio-li, eller De tvende Fettere. Vanskeligheden i at udtrykke nye Benævnelser og fremmede Navne synes at være Hovedfeilen ved dette Skrive-System, J slige Tilfælde forlade Chineserne deres hieroglyphiske Skrivt, at klæde Tegnene deres hieroglyphiske Betydning og udtrykke Toner og Articulationer med dem, kort, de gjøre dem til virkelige Bogstaver.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Jndenlandske Efterretninger. Randers, den 31te August. Efter tilendebragt Vaabenøvelse for i Sommer, mynstredes begge de borgerlige Corpser i Gaar Eftermiddags af Hs. Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre, Amtmand v. Lorents, som ved samme Leilighed overrakte den ældste Premier-Lieutenant, Hr. Farver H. Meyer, hans Udnævnelse til Capitain for Borger-Væbningen, i afdøde Stadshauptmand Madsens Sted. En stor Mængde Tilskuere overværede Mynstringen, som Veiret særdeles begunstigede.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Kjøbenhavn, den 4de September. Det Kongelige Museum for Nordiske Oldsager har fremdeles (see denne Tidende No. 189) havt følgende Tilvært, 32) Forærede af Hr. Pastor Lyngbye til Søborg og Gilleleie a) to Huulmeisler og en Smalmeisel af Flint; b) et usædvanligt Redskab af Trap, der formodentlig har været brugt som en Skølv, ) en Steen-Øxehammer. Fremdeles efterfølgende Sager, der ere fundne i Rumerne af Søborg Slot; d) en Dolk af en ualmindelig Art, hvis Haandtag har været befæstet til samme med store Ritter af Bly, forsølvede, som ere bredt udslaaede; e) en smuk Spydspids af Jern; f) en Steenkugle; g) en Kniv, hvorom en Malmbøsning; b) Fragmenter af glasserede Leerkar; i) et Fragment af hvidt glasseret Karnis, maaskee til en Kakkelovn; K, som Gulvstene, deels med Zirater, deels af en særegen Form; 1) en Muursteen af usædvanlig Form, som formodentlig har været anbragt paa en Deel af en Staf om et Vindue eller en Dør, m) en fuldstændig Tagsteen af det Slags, som kaldes Munke; n) fem Vildsvinetænder, to Been af en Hjort, og et Gedehoved, rimeligviis hidrørende fra Stegerset. 33) Fra en Ubenævnt, en Steenkile med Bane. 34) Fra Hr. Skovrider Hansen i Tidsville, tvende Hesteskoe, fundne ved det gamle Adzerbo Slot. 35) Forærede af Sognefoged Hans Andersen i Om By, Syv Sogn ved Roeskilde, følgende Sager, af Bronce: a) en ualmindelig Kniv, der ender sig i et Øje, hvori den har været baaret hængende; b) en mindre Kniv med indslaaede Zirater i Halvmaaneform; c) en Haarnaal med en rund, omdrejet Knap; d) en mindre Naal med en Tverstang, istedetfor Knap, e) en Naal, fiirkantet foroven, til at indsætte i et Træskaft; f) en lille rund Plade. Disse udmærket vel conserverede Sager ere fundne oven i flere Urner, hensatte i den sydlige Yderkant i en Høi med et stort Gravkammer ved Øhm ByDet Kongelige Theater. – J Morgen opføres: Bruden, Syngestykke i tre Acter af Scribe, med Musik af Auber, oversat af Hr. Prof. Heiberg, Dandsen componeret af Hr. Solodandser Funck. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 3/4 Kjøbenhavn, den 4de September.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Posten kom i Morges Kl. 3 1/4 og medbragde følgende Nyheder: Med en Slags Forbauselse melde de franske Blade, at Deputerede Kamret med en flyvende Fart og med et Sær over alle foreslaaede Amendementer har omvoteret og antaget den nye Presse=Lovs tolv første Artikler. 130 Medlemmer af Oppositionen have ved Afstemningen poteret mod Projectets første Artikel, der tager Jurisdictionen over Pressen fra de Eedsporne og giver den til Pairs=Retten; 200 Deputerede have derimod stemt for denne Artikel. Følgende kan betragtes som en Oversigt af det Hele: 1) Man har besluttet at overgive Pairs-Retten Dommer=En bedet med Hensyn til Pressen, en Mængde hidindtil som PresseForseelser betragtede Handlinger ere nemlig forvandlede til Atten tater paa Statens Sikkerhed; Ministrene ere nu bemyndigede til at unddrage Jury alle slige efter eget Godtbefindende. 2) Confiscationen er paa en Maade indført igjen, idet Penge bøderne for en Journal kunne stige til 30,000 Franker, og mange Journaler eje ingen større Capital. 3) Det er forbudt enhver Franskmand at erklære sig, enten foren Republikaner eller Legitimist. 4) Man har forbudt – og dette er endnu aldrig forhen skeer at offentliggjøre endog kun theoretiske Anskuelser over bestaaende Begreber og Eiendom, Eed og deslige. Skal denne Beslutning sættes igjennem paa en conseqvent Maade, vil en stor Mængde Bøger blive at sætte paa de Forbudtes Liste, og da Straffen er enorm, vil det for Fremtiden blive saa godt som umuligt at skrive Bøger over denne Materie.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
5) Alle Jnjurie=Processer ere unddragne Pressens Offentlighed, idet denne først da tør give Beretning om dem, naar Retten anseer det førte Beviis for den paaankede Jnjurie som tilstrækkeligt 6) Det er endelig forbudt at foranstalte offentlige Subscriptioner til at dække de, Pressen idømte Bøder med.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Det franske Pairs-Kammer har antaget Assise-Loven med 81 Stemmer mod 20, efterat de Herrer Bassanos, Ville mains og Fleres Amendementer vare faldne igjennem. Deputerede-Kamret fortsætter Raadslaaningen og Voteringen over PresseLoven; Størrelsen af den Caution, Journalerne skulle stille, afgjøres først. Det hedder, at Fyrst Talleyrand vil i Pairs Kamret bekæmpe Presse=Loven.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Fra Polen skrives, af 14de August: Allgemeine Zeitung talde nylig om en Sammensværgelse, der var rettet mod Kejser Nicolaus's Liv. Sandsynligviis have kun de, Politi=Øvrighederne givne strenge Forskrivter, maaskee Meddelelsen af Navnene paa nogle i Almindelighed mistænkelige Jndivider givet Anledning til hiin Misforstaaelse. Vi stadfæste Rygtets Falskhed; ikke et eneste Øjeblik ere Tilberedelserne til Leiren ved Kalisch blevne afbrudte, og ikke den ringeste Forandring er skeet i samme. Vi troe, at det forhol er sig med hele Sammensværgelses Planen ved Kalisch ligesom med den polske Armee, der, som Hvermand veed, intet Sted existerer, og som altsaa ikke heller kan agere med her, og paa hvis Bistand og Forførelse følgelig Jngen kan gjøre Regning.
Berlingske Tidende, 1835-09-04
Undersøgelserne over de, den 3die August i Berlin forefaldne Uroligheder have, forsikkrer den preussiske Correspondent i Allgemeine Zeitung, lagt for Dagen, at de egentlig ere frenekaldte af Kjærlighed til Monarken, da Folket ikke vilde lade sig betage den Ret, paa sin egen Maade at vise Glæden over Kongens Fødselsdag.