JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
National-Bankens Status til den 31te Juli 1820, saavel med Hensyn til dens Grundfond og de paa samme efter Octroyen hvilende Byrder, som i Henseende til Bankens øvrige Activa og Passiva. I. A. Efter det for forrige Bank-Aar aflagte Regnskab, udgjorde Bankhæftelsens Beløb for Danmark den 31te Juli 1819 den Sum 17,211,037 Rbdlr. 77 s. Det totale Beløb af Afgangen i Hæftelses-Capitalen for dette Bankaar udgjør 24602 Rbd. 65 s. Og Bankhæftelsernes resterende Beløb til 1ste Audust 1820 bliver altsaa for Danmark 17, 186,435 Rbd. 12 s. - B. Bankhæftelsernes Beløb for Hertugdømmene Slesvig og Holsteen udgjorde den 1ste August 1819. 12, 333, 282 Rbd. 18 s. Den endelige Afgang i Hæftelses-Capitalen til 31te Juli 1820 udgjør 22856 Rbd. 1s., og den tilbageværende Hæftelses-Capital for Hertugdommene til sidstmeldte Dato beløber 12,310, 426 Rbd. 17 s. II. Bankens Seddelgield udgjorde, efter Regnskabet for det forrige Bankaar, til 1 August 1819. 31, 109, 202 Rbd. 6 s. J indeværende Aar er udgivet for indløste slesvig-holsteenske Myntpapirer samt andre af de ældre Repræsentativer 198,72 Rbdlr. 48 s. Udgiør tilsammen 31,307,930 Rbd. 54 s. Denne Bankens Seddelgield er i indeværende Aar formindsket ved Tilintetgjørelse af den Summa 7,412,694 Rbd. 21 s. (hvoraf Laanet af 4 Febr. f. A. udgjorde 5,976,700 Rbd.) Den nuværende paa Banken hvilende Seddelgield udgjør altsaa 23,895, 236 Rbd. 33 s. Denne Sum vil endvidere blive formindsket med et Beløb af 1,079,168 Rbd. 61 s., saa at Bankens Seddelgield. efterat denne Seddel-Jnddragelse er effectueret, ikkun vil udgjøre 22,816,067 Rbd. 68 s. III. Bankens ved Octroyen paalagte Obligations gield udgjør nu ialt 13,369,022 Rbd. 55 s. IV. J Henseende til Nationalbankens øvrige Activa og Passiva, da er sammes Status den 31 Juli 1820 følgende: A. J Sølv eier Banken eller har tilgode 3,482,151 Rbd. 11 s., og skylder 1,507,021 Rbd. 79 s.; i Salde 1,985, 129 Rbd. 28 s. (J forrige Aar var Bankens Capital Sølv 2,257,424 Rbd. 74 s., men da der i indeværende Aar er solgt Bcomk. 408, 443. 3. 6, mere end der er kjøbt, saa afgaaer her 272, 295 Rbdlr. 46 s.) - B. J Obligationer eier Banken: 940,622 Rbd. 64 s., og skylder: 6,257,800 Rbd. - C. J Sedler og Tegn. eier Banken 8,857, 199 Rbdlr. 92 s., og skylder: 4,711,397 Rbd. 40 s.; i Salde 4 145,80. Rbd. 52 s. Men fra denne Salde bliver at drag den Sum, der ifølge Bankbestyrelsens Beslutning skal tilintetgiøres, som de 2/3 Dele af HæftelsesRenter af Jorder og Tiender i Danmark, hvilken Sum udgjør 1,079. 168 Rbd. 61 s.; følgelig blive Bankens Capital-Conto i Sedler, 3,065,633 Rbd. Sammenligning imellem Bankens Capital-Conto den 31 Juli 1819 og den 3 Juli 1820. 1819 eiede Banken i Sølv 2, 183,730 Rbd. 59 s. 1820 eier Banken i Sølv 1,985, 129 - 28 s. Deficit i Sølv 198,601 Rbd. 31 s. 1819 eiede Banken i Sedler 3,643,640 Rbd. 6 s. 1820 eier Banken i Sedler 3,066,633 - 87 s. Desicit i Sedler 577,000 Rbd. 15 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
Foruden det militaire Middagsselskab, som fandt Sted paa Skydebanen, for at høitideligholde vor elskede Konges Fødselsdag, har der ogsaa af selve Skydeselskabets Medlemmer i samme Anledning været givet et stort Middagsmaaltid, som Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand og Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Hessen Philipstahl beærede med Deres Nærværelse, og hvortil de Geheime StatsMinistre og andre af Statens høie Embedsmænd vare indbudne. Hs. Majestæts og hele det Kongelige Huses Skaaler bleve udbragte under Kanonernes Torden. Ligeledes have næsten alle Stadens Clubber, deels ved Selskaber, deels ved Baller eller Taler, yttret deres glade Følelser i denne Anledning, og ved milde Gaver givet ogsaa vore nødlidende Brødre Leilighed til Glæde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
Odense. Vor berømte Thorvaldsen har, efter sin Tilbagekomst til Rom, forfærdiget Deres Høiheder, Prinds Christian Frederiks og Gemalindes meget lignende Büster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
(Jndsendt.) Det Sildefiskerie, som fra Corsøer Kiøbstæd drives i Beltet, har i afvigte Aar 1820 ikke savnet et opmuntrende Udfald. Bundgarnsfiskeriet i Foraaret var jevnt got, og afgav en passende Fordeel for Eierne. Til Fangsten af Høstsilden vare 6 store Beltsbaade og 7 Joller udredede. De førte tilsammen 250 Garn og beskiæftigede 30 Fiskere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
J den Tid Fiskeriet gaaer for sig i det egentlige Belt var Veir og Vind temmelig gunstig, men under Lollands Kyster, hvor Fiskerne pleie imod Slutningen at giøre en god Fangst, forhindrede vestlige Vinde ethvert Forsøg derpaa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
J det Hele er her omtrent fisket 3000 Dele Sild, som kan anslaaes til 1000 Fierdinger, da Silden var stor og feed. Efter Middelpriis ere de udbragte til 2250 Rbdlr. Sedler; Prisen var temmelig fordeelagtig for Fiskerne. Silden blev truffen ligesom de forrige Aar i Mængde overalt i Beltet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
AVERTISSEMENTS. Jfølge Slagelse Kiøbstæds Skifterets Beslutning, vorder Gaarden Mair No. 146 paa bemeldte Kiøbstæds Bredegade, med tilliggende Jordlod af Areal i en halv Td. Land, afgangne Muurmester Johan Gotlob Kusitzkys Stervboe tilhørende, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes i Gaarden som skal sælges. Onsdagen den 31te Januar, 14de og 28de Februar 1821, hver af bemeldte Dage om Formiddagen Kl. 11.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
Gaardens Bygninger, som bestaaer af 21 Fag Muur- og Bindingsværk med Tegltag, ere i Brandcassen assurerede for 1750 Rbd. Sølv og indrettede til Beboelse for en anstændig Familie, og desuden til Leievaaninger for adskillige smaae Familier. Til Stedet, der ligger paa Byens reelleste Gade, og 23 beqvem til enhver Næringsvei, er en god Hauge og fornøden Vand i Gaarden. Conditionerne for denne Eiendoms Salg, vil 8 Dage forinden den 1ste Auctions Afholdelse blive til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Slagelse den 31te December 1820. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
Mandagen den 19de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, vorder i Charlottendals Skov ved Antvorskou ved offentlig Auction bortsolgt endeel Bøgetræer, paa Roden. De Lysthavende ville behage at møde ved Lammehaugehuset i Charlottendals Skov. Slagelse den 6te Febr. 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
Fredagen den 23de Februar d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Soelberggaard ved Slagelse ved offentlig Auction bortsolgt endeel udtorskne forskiellige Sæde=Vahre, Proprietair Hansens Opbudsbye tilhørende, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Løve Herreds Contoir i Tjørnelunde, den 2den Februar 1821. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
Fredagen den 16de Februar d. A. bliver paa Løve Herreds Contoir afholdt Skiftesamling i efterstaaende Stervboer. 1. J afdøde Capitain og forrige Herredsfoged Bechs Stervboe, om Formiddagen Kl. 11 slet. 2. J afdøde Ungkarl Espen Pedersen paa Reersøe, hans Stervboe, om Formiddagen Kl. 12 slet. Hvilken Tid Vedkommende som maatte have noget i disse Boer at afgiøre, vilde behage at give Møde. Løve Herreds Contoir i Tjørnelunde den 2den Februar 1821. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
Ved Proclama, som under 1ste Februar d. A. er læst inden Sorøe Byetingsret, og senere ved den Kongel. Lands-Over, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Hestemøller Hans Nielsen fra Sorøe Kiøbstæd, indkaldede med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Til samme Tid og Sted indkaldes at møde, Enhver som maatte være noget skyldig til Boet, for at afgiøre Samme. Endeligen indkaldes den Afdødes Arvinger til at anmelde og legitimere deres Arveret, samt derefter at lagt tage deres Tarv under Skiftet. Sorøe den 4de Febr. 1821. H. H. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Jndsidderske, Jngeborg Nielsdatter af Krøyerup Bye, under Sorøe Birk, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sorøe den 20de December 1820. H. H. Gyldenfeldt. Sortebrødre ved Nestved. Paa dette behagelig beliggende Sted ved den seilbare Aar, kan strax, om forlanges, erholdes beqvem Boepæl for et Herskab eller andre og flere Familier, med en stor og nyttig Hauge, samt Græsning til et Par Køer, naar Lysthavende inden Februarii Maaneds Udgang 1821, behager derom at handle med Birkedommer Beck paa Christianstund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
Andertegnede agter underhaanden at bortforpagte Borrebye Hollænderie, som bestaaer af 200 Stkr. gode Køer. Skulde Hollænderiet ei paa denne Maade blive bortforpagtet, da stilles samme til Auction den 3de Mai d. A., og hvilket da nærmere skal vorde averteret. Conditionerne ligge til Eftersyn paa Borrebye Skriverstue. Borrebye den 8de Febr. 1821. H. G. Castenschiold. En god beboelig Kielder, beliggende paa et nærsomt Sted, kan erholdes til Leie til Paaske=Flyttetid. Anviisding gives af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
Af bedste nye hollandske rødt KløKløverfrør, verfrøe, forevises Prøve til bestemte Priser i Boutiquen hos Kiøbmand P. A. Kierulff paa gammel Torv, at levere til Foraaret, naar Dhrr. Landmænd eller andre snarest mueligt ville behage at afgive Bestillinger paa det forønskede Qvantum. En mahogniemalet Himmelseng med Udtræk og et dito Divansbord er tilkjøbs hos Snedkermester A. Magnus. Hvor nogle Leieboliger med Staldrum, Loe og betydelig Loftsrum er til Leie til næstkommende Paaske Flyttetid, anvises af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-13
Avertissement for Blomster-Elskere. Da flere Liebhabere, afvigte Aars Foraar forgiæves have meldt sig hos mig om det for sin Godhed saa bekiendte Veimarske Levkøifrøe, saa bekiendtgjöres, at jeg nu er bleven forsynet med et større Qvantum, som daglig kan erholdes. De Herrer som allerede i Efteraaret have bestilt Levkøifröe hos mig, kunne altsaa nu behageligst lade det afhente. Af Sommer-Levkøifröe haves 44 Sorter, og af Vinter-Levkøifrøe 24 Sorter, som sælg pakkeviis fra 8, 16, 24, 32 til 40 Sorter. Ligeledes faaes en meget sielden Samling i dobbelte Aster af 9 Sorter, og af de saameget yndede smukke Georgina nogle og 20 Sorter, saavelsom og den største Deel af de smukkeste Sorter Blomsterfröe til Pynt i Haugen, Til Foraaret kan ligeledes erholdes, i smaae Qvantiteter, Frøe af den store, her nye, mørke röde franske Gulerod som veier over 4 Pd. og som sædvanlig faaes alle Sorter Haugefrøhos H. D. Nissen, Gartner i Sorøe, som bestaaer af 50 fortriEt Hollænderie, le gode Køer, samt af muelige fornødne Meierteredskaber kan faaes i Forpagning paa billige Vilkaar førstkommende 1ste Maj paa en Gaard i Egnen af Stagelse. Avisexpeditionen anviser. i som skulle Nationale Landseneerheste sine det Siellandske Landseneer-Regiment kunne for en pa sende Betaling vorde leverede. Vedkommende melde sig Avisexpeditionen, som giver Anviisning. 4 kunne strax faa 4 duelige Standtærskerie, fordeelagt, Plads fra nu indtil 1ste Mai førstkommende paa a Gaard i Egnen af Slagelse. Avis-Expeditionen anvise Til førstkommende Paaske Flyttetid, er en Gaard faae til Leie i Slagelse paa den saakaldte Bredgade dens Beliggenhed og Jndretninger er fordeelagtig for Handelsmand eller og kan indrettes til 2de Familier om 2 Aar kan til samme Gaard faaes i Leie 15 Tdr. Land af Byens bedste og nærliggende Jorder, hvilke for Tiden er under Forpagtning. – Gaarden er i det Hel vel vedligeholdt paa Tag og Fag. Værelserne betrukn og malede, forsynede med 6 moderne Kakkelovne god Kleder under Stuebygningen, Kjølle-Jndretning og et stort Bryghuus, Brændehuus og Vognremis, samt 2de ved Stedet liggende Hauger, paa omtrent hver 4 a 6 Skpr. Lands Størrelse med gode Frugttræer. – Tillige kan faaes fuld Afbenyttelse af Loe og Lade samt Høeloft, Staldrum til 5 Heste og 10 a 12 Køer, naar nye A cort om 2 Aar om Jorden indgaaes, og indtil den Ti til 2 Heste og 4 Køer. I Gaarden saavel som Haven i gode Vandsteder forsynet med Pompeindretning. – ne Eiendom kan og om den ikke bortleies faaes tilkiøbs underhaanden paa billige Vilkaar. Man behager at henvende sig til Hr. Kiøbmand Klef i Slagelse eller og til Hr. Kiøbmand Flindt i Nestved hvor nærmere Efterretning om Stædet og Bilkaarern kan erholdes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-17
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden- og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 7de Aarg.) Løverdagen, den 17. Februar 1821. No. 14) Løverdagen, den 17. Februar 1821. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-17
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Følgende er det det Engelske Parlament meddeelte mærkværdige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-17
Circulaire, som er udstædet til Hs. Majestæts Ministre ved de udenlandske Hoffer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-17
Departementet for de udenlandske Anliggender, den 19de Januar 1821. Min Herre, Jeg vilde holde det for ufornødent at meddele dem noget om den nærværende Tilstand, af Forhandlingerne i Troppau og Laybach, naar ikke et Circulaire fra Hofferne i Østerrig, Preussen, og Rusland var udstædet til deres respective Ministre og Hs. Majestæts Regiering er af den Mening: at naar dette blev forbigaaet med Taushed, saa maatte der deraf blive foranlediget (endskiøndt uden Hensigt) en urigtig Beskuelse saavel af den Brittiske Regierings forbigangne, som nærværende Sindelag. Man har derfore fundet det fornødent, at underrette dem om, at Kongen har følt sig forbundet til, at afslaae at tage nogen Deel i de omtalte Forholdsregler. Disse Forholdsregler omfatte to forskiellige Gienstænde: 1) Opstillingen af visse almindelige Grundsætninger, for at regulere de Allieredes tilkommende politiske Forhold ved de omtalte Sager, og 2) den foreslagne Maade paa hvilken der skal fremgaaes efter disse Grundsætninger med de nærværende Neapolitanske Anliggender. Naar der giensidigen skulde handles efter Systemet af de Forholdsregler, som er foreslaget i den første Artikel, saa vilde det aldeles ikke kunde forenes med dette Lands Grundlove. Men selv naar denne bestemte Jndvending ikke fandt Sted, saa vilde dog den Brittiske Regiering betragte de Grundsætninger, hvorpaa disse Forholdsregler ere byggede som saadanne, der ikke kunne antages med Sikkerhed som et Jndblandelses-System, der kunde passe til den almindelige Folkeret. - Regieringen er af den Mening, at Antagelsen af disse Grundsætninger vilde foranledige en uundgaaelig Bevilgning til at indblande sig i Staternes indvortes Anliggender, og som i mindre veltænkende Monarkers Hænder kunde lede til en hyppigere og meere udbredet Jndblandelse end den, som man er overbeviist om, at de høie Magter, hvorfra disse Forslag komme, have til Hensigt eller som kunde forenes med den almindelige Jnterresse og med uafhængigere Fyrsters Autoritet og Værdighed. Den Brittiske Regiering betragter Alliancen efter de nærværende Tractater ikke at være bestemt til at Hofferne, i deres Charakteer, som Allierede, skulle udøve en saadan almindelig Magt, ikke heller kan den indsee, at en saadan overordentlig Magt kan blive udøvet af dem i Kraft af en nye diplomatisk Forhandling imellem de forenede Hoffer, uden at de derved tilegne sig et Overherredømme, som er uforeneligt med andre Staters Rettigheder eller naar endog saadan et Overherreredømme var erholdet med de paagieldende Staters specielle Tilladelse, uden derved at indføre et føderativt System i Europa, som ikke allene vilde være vanskeligt at iværksætte; men ogsaa have betydelige Abehageligheder til Følge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-17
Efterat Lord Castlereagh den 31te Januar havde i Underhuset gjort det Forslag, at tage den Deel af den Kongelige Tale fra Thronen i Betragtning, som havde Hensyn paa den Appanage, som skal bevilges Dronningen, saa oplæste Hr. Brougham følgende Budskab fra Hs. Majestæt. Caroline R.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-17
Da Dronningen har erfaret: at Underhuset har bestemt denne Dag for at tage den Deel af Kongens naadige Tale, som angaaer hende i Overveielse saa finder hun det nødvendigt, at erklære: at hun pligtskyldigst paaskiønner den Kongelige Condescendence ved at anbefale et Arrangement for hende. Hun bemærker, at denne Anbefaling er saaledes at forstaae, som en Bevilgning, der har Hensyn paa at vedligeholde hendes Stand og Værdighed; efter det som nyelig er passeret befrygter hun, at en saadan Bevilgning ikke maatte være ledsaget af Besiddelsen af hendes Rettigheder og Privilegier i den Grad, hvori de forrige formælede Dronninger, hendes Forgiængerinder, i ældre Tider pleiede at nyde dem. Det vil være langt fra at Dronningen vil lægge hindring i Veien for en Jndretning, som hun med hele Landet ønsker, og som hvad hun føler sig overbeviist om, alle Partiers sande Jnterresse ligemeget udkræver og da Dronningen ikke ønsker noget mere end at undgaae alt hvad der kunde føre til nogen Ubehagelighed, saa afholder hun sig fra alle bemærkninger med Hensyn til den Stilling, hvori hun er forsat og som er uden al Exempel; men hun holder det for en Pligt, som hun er saavel Huuset som sig selv skyldig, ærbødigst at erklære, at hun vedbliver i sin fattede Beslutning at vægre sig ved at modtage noget Arangement, saalænge hendes Navn forbliver udelukket af Liturgien. Brandenburghouse den 31 Januar 1821. Nu traadte Hr. Western op og sagde: at han, endog om Dronningen ikke havde sendt noget Bud, skab til Huset, vilde ikke bevilge nogen Pengesum for hendes Majestæt, førend Ministerne først havde retfærdiggjort sig; den ædle Lord havde erklæret: at hendes Majestæt efter hans Mening var skyldig i den Forbrydelse hvorfor hun er anklaget og at hun virkelig er bleven overbeviist derom, uagtet hun var bleven technisk friekiendt; i det samme Aandebræthavde den ædle Lord tilladt sig at beskylde Dronningen for Ægteskabsbrud og tillige at forlange Husets Samtykke til en Appanage til hendes Majestæt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-17
Lord Castlereagh svarede herpaa følgende: Den Maade hvorpaa den ærede Herre agter at give mig sin Stemme til det Forslag, som jeg har gjort er nye og original, og Huset vil vide at vurdere den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-17
J Overhusets Møde den 31te Januari erklærede Greve Liverpool, om Circulairskrivelsen af 19de Januari d. A. paa Lord Hollands Spørgsmaal: om den ogsaa var bleven communiceret Neapel, Spanien og Portugal, at den ikke var allene communiceret disse Hoffer, men ogsaa alle Europæiske Hoffer, ja selv Hoffet i Brasilien. Hr. Lambton har anmeldt i Parlamentet, at han vil fremkomme med en Motion om en Parlamentsreform, hvormed han dog vil bie til den 10de April da han saa haaber, at hele Sagen om Dronningen vil være bragt til Ende. – Det er mærkværdigt, at flere Moderate og billigt tænkende Mænd i Parlamentet begynde at forandre deres Mening om Nødvendigheden af en Parlamentsreform, og at de erklære den for at være uundgaaelig nødvendig og at den bør skee efter en roelig og overtænkt Plan. – Den bekiendte Taler Hr. Grenfell erklærede ved denne Leilighed: at han i 20 Aar havde bestandig været imod en Parlamentsreform, ikke fordi han jo meget godt indsaae Manglerne ved den nærværende Repræsentationsmaade; men fordi han havde bemærket, at Parlamentet i hvorledes det saa var bleven valgt, havde stedse forhandlet om de offentlige Anliggender under Jndflydelsen af den offentlige Mening; men han maatte nu bekiende, at hans Grundsætninger og Meninger vare blevne betydelig rystede siden den sidste Votering i Huset om Optagelsen af Dronningens Navn i Liturgien; thi dersom der er nogen Gienstand; hvorover den offentlige Mening i Landet har tydelig yttret sig, saa er det om denne; men han er bleven overbevist om at Huset ikke har denne Gang resolveret i Overensstemmelse med den offentlige Meening; men imod den. (Denne Tale blev hørt paa med Opmærksomhed og den giorde overordentlig Jndtryk.)Hr. Pbillips, Hr. Alexander Baring og flere istemmede disse Betragtninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-17
Da denne Fordring om en Parlamentsreform bliver stedse mere paatrængende og griber dybere indi de Engelske Folks Jdeekreds saa begynde nu Vennerne af det gamle System i England at oprette constitutionelle Forening for at standse de radicale Grundsætningers Udbredelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-17
Nyeste Post-Efterretninger. En af de meest overordentlige og frapperende Maader at dræbe sig selv paa meldes fra Neapel den 14de Januar besteeg en Franskmand, ved Navn Louis Gautrel fra Nantes, Vesuv for at betragte dette ildsprudende Biergs Pboenomener, hvorpaa han i et Anfald af Melancholie styrtede sig ned i dets brændende Svælg. - Store Naturulykker have tildraget sig i Portugal. Efterretninger fra Lissabon af 23de Januar forkynde at en frygtelig Orkan har raset i Santerem d. 4de Januar. Tagene bleve revne af Husene og mange hundrede Olie-Træer bleve revne op med Roden og man formodede derved et Jordskielv. Men i Oporto den 14de Januar var Uveiret endnu skrækkeligere. Mange Skibe bleve af Stormen drevne over Sandbanken og 15 Mile op af Strømmen; mange Huse og en heel lille Landsbye bleve bortrevne af Bølgerne; 75 Mennesker druknede og mange Liig svømme ned af Duero Floden. 50 Engelske Miile ovenfor skal Floden være steget 104 Fod og et Bierg skal være revnet og have af 2 Aabninger udkastet en Mængde Vand, Sand og Røg. Rygtet var endog gaaet i London at hele Staden Oporto var forgaaet af et Jordskielv. - Ligeledes har Tajo Floden giort megen Skade ved Oversvømmelser. - Til en Trøst ved disse Naturulykker har man i Lissabon modtaget den Efterretning fra Rio Janeiro af 2den November, at Kongen bifalder alt det, som er passeret i Lissabon og Oporto, og at Prindsen Don Pedro forventes om nogle Uger til Hovedstaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-17
en ældre Skrivelse af 27de October til det forrige Regentskab havde Kongen misbilliget, at dette paa egen Haand og uden at have erholdet hans Samtykke dertil, havde sammenkaldet de gamle Cortes. Menomstændighederne forandre efterhaanden alt.