Aalborg Stiftstidende, 1841-09-30
Nyeste Post-Efterretninger. Allerede i nogle Dage lægges nogle af Journalerne i Paris regelmæssigt under Beslag. Disse Beslaglæggelser støtte sig næsten hver Gang paa den i høieste Grad var ge beskyldning for Ophidsen til Had mod Kongens Regiering. Under denne Rubrik kunne uden Tvivl tilsidst alle raisonnerende Artikler i Oppositionsjournalerne lade sig bringe. Alle Journaler beskjæftige sig med denne Sag, men størst Opmærksomhed har en i den ministerielle Courier de Lyon tiltrukket sig som driver paa gjennemgribende Reformer i Presselovgivningen, for at sætte Regjeringen istand til fuldstændigt at tæmme Pressens Tøileløshed. Politiske Domstole, hedder det i denne Artikel, ere nødvendige. De maae være uafhængige nok til ikke blindt at hengive sig til Regjeringens Villie, men de maae, fremfor Alt, være oplyste nok til at begribe hele Betydningen af det dem betroede hver og faste nok til at modstaae Partiernes Trudsler. Vi have seet, at Jurien under dens nuværende Organisation ikke er istand til at forestaae saadanne Functioner, og at det har store Jnconvennientser, hyppigt at overdrage disse til Pairskammeret, Paa den anden Side har Chartet henlagt Forbrydelser af denne Natur til Juryen; hvad er der da at gjøre. Den gives et første Middel, som maatte bestaae i en Forandring, i Loven og Juryen, saa at dens Sammensætning frembød sikkrere Garantier for den offentlige Orden. Anvendt, som det skulde og burde anvendes, vilde dette Middel sandsynligviis være tilstrækkeligt. Skulde dette imod al Forventning ikke være Tilfældet, saa vilde Samfundet see sig stillet imellem en uudtaalelig Stilling og et Chartes bydende Forskrifter. Vi vide ikke, hvad vi skulde tilraade i dette Tilfælde. Jmidlertid tør man ikke tabe af Syne, at, naar Kongerne ere til for Folkenes Skyld og ikke Folkene for Kongernes Skyld, det da er lige saa sandt, at Lovene ere givne for Folkenes Skyld og ikke Folkene for Lovenes, og at, naar et Selskab staaer i Fare for at gaae til Grunde eller at modificere en Lov, det da vel har Ret til at foretage en saadan Modification, om det endog var af Grundloven selv. Den 20de d. om Aftenen samlede igjen flere Grupper sig ved Porte St. Martin. De dreves fra hinanden uden Modstand. Nationalgaden har bidraget til Ordenens Opretholdelse. Den 21de herskede atter den fuldkomneste Rolighed i Paris, og ifølge seneste Efterretninger af 23de var denne ikke senere bleven forstyrret. Tugtpolitiretten har dømt en Mængde Rolighedsforstyrrere til Fængselsstraf i forskjellige Grader, fra 5 Dage til 2 Maaneder. - J Clermont er Alt roligt. - General St. Micheel, der er bekjendt fra Urolighederne i Toulouse, har havt en Privat=Audients hos Kongen. Man mener, at han igien vil komme i activ Tjeneste og erholde en Militair=Division. - Le Temps anfører en Række af Facta for at bevise, at netop de Classer, som man søger at ophidse imod Census, slet ikke træffes af samme. Saaledes gives der i Frankrig 1200,000 Jndivider, som skulle betale Patentskat, og af disse betale 900000, og det netop de tre sidste Classer allerede i lang Tid efter Lovenes hele Strænghed, saa at de ikke have meere at frygte af Cen sus. Dennes Resultater kunne kun træffe den anden Classe, af disse Skattepligtige, nemlig den rigeste og meest indflydelsesrige, som hidindtil stedse er bleven forskaanet netop formedelst dens Jndflydelse og Rigdom. - Omtrent ligesaa er det med Skatteligningen paa Bygninger. J Paris har man maaskee endnu ikke fundet to mindre Huse, som ikke betale deres lovlige Deel af Skatterne; derimod gives der pragtfulde Hoteller, som kun betale for 30 eller 40 Vinduer, men som i Virkeligheden have 150. J Nærheden af Paris er der et stort Slot, som i Matriculen findes anført med 60 Vinduer, men som har 3000. - Aldrig har vel nogen Ophavsmand til et Attentat i saa ringe Grad vakt den offentlige Nysgierrighed, som Qusnisset. Bla denne omtale ham næsten ikke mere. Han befinder sig endnu i Conciergeriet og bliver næsten daglig forhørt af Hr. Frank-Carre og nogle Pairer. Tilstaaelser skal han dog endnu ikke have afgivet. Kun af det Fruentimmer, med hvilket han levede sammen, og af nogle af hans Naboer har man erholdt nogle Meddelelser. Hos en Kone i Rue de Charonne har man opdaget et Antal Vaaben og en stor Mængde Krigsmunition. Hun er beskyldt for Deeltagelse i Attentatet af 13de Septbr. - J Algerien ruster Alt sig til det nære Hovedfelttog. Den 15de vilde General=Gouverneuren afgaae til Oran, for selv at lede Operationerne. Man mener, at Expeditionen vil vende sig mod Østen.