Berlingske Tidende, 1836-05-31
London, den 21de Maj. - Hvilken Skjæbne den amenderede irske Municipal-Reform-Vill vil faae i Underhuset kan ikke længer være tvivlsomt. Uden at gjøre sig skyldig i den groveste Jnconseqventse, kan dette Huses Majoritet ikke antage den, og de irske Municipaliteter maae altsaa forblive i den Forfatning, hvori Orangist Partiet har bragt dem, indtil det lykkes Ministeriet at vinde Overhusets Majoritet, eller at beseire det. Under de vidtløftige Discussioner, over denne Sag protesterede Lord Clements mod det Sprog, man betjente sig af med Hensyn til de irske Anliggender, saaledes: "Blodet koger i mine irske Aarer, naar jeg hører den Tilbøielighed, at lade Jrlands Folkeslag vederfares Retfærdighed, kaldt Concession. Concession, Maatte ikke Municipaliteterne i England reformeres til Bedste for det engelske Folk, og nu vil man kalde Reformen af Jrlands Municipaliteter, til Bedste for det irske Folk, en Concession, (Hør hør!) Jeg gjentager, det er mig umuligt at høre paa et saadant Sprog, uden paa det heftigste at protestere mod den Lære, det indbefatter. Jeg befrygter, at Protestanterne i Jrland have meget mere at frygte af deres ivrige, men ubetænksomme Venner, end af deres værste Fjender. Hvad mig angaaer, da haaber og troer jeg, paa det samvittighedsfuldeste at være den Religion hengiven, til hvilken jeg bekjender mig; men jeg beklager meget, at denne Religions Jnteresse forfægtes saaledes, som det er skeet, og at Torverne synes begierlige efter at opretholde Forskjellen mellem Protestanter og Catholikker i Jrland, istedetfor at de skulde forsøge at bringe al Religions-Forskjel i Glemsel og at vække en fælleds Sands for det almindelige Vel. Jeg er overbeviist om, at hvis denne ødelæggende Forholdsregel, saaledes, som den er kommet fra Lordernes Huus, skulde blive antaget af Underhuset, vilde mange Protestantere tabe deres Rettigheder. Og i hvilket Øjemeed skeer dette, Jeg er overbeviist om, at hvis Lordernes Huus har givet sin Jndvilligelse til Tilintetgjørelsen, af Protestanternes Rettigheder, da er det skeet kun for at tilintetgjøre Catholikkernes Rettigheder i Jrland. Man har fortalt os om brittisk Herredømme over Jrland. Kun med oprørte Følelser kan jeg høre paa et saadant Sprog. Concession og Herredømme, Var det en Concession mod Catholikkerne, da de for Jrland bestaaende Tvangslove bleve afskaffede i hiint Land Var denne Afskaffelse ikke ligesaa meget beregnet paa Protestanternes Fordeel som paa Catholikkernes, Bestandig vil jeg tage Ordet for det Land, fra hvilket jeg har min Oprindelse, og aldrig vil jeg høre Ordene Concession og Herredømme udtalte med Hensyn til dette Land, uden ganske aabent at tilstaae mine Følelser. Lordernes Huus har ved sit, ved denne Leilighed fulgte Forhold gjort Opnaaelsen af meget Godt umuligt. J mit Hjertes Jndre nærer jeg den Overbeviisning, at Peerernes Majoritet har betraadt denne Vej, fordi de, med Hensyn til Jrlands Folk, troede at kunne vove det, som de gjerne havde gjort med Hensyn til England, men som de tvivlede om at kunne sætte igjennem. Hvis man lod Lordernes Huus sin frie Villie, vilde det snart gjøre en Ende paa det irske Folks samtlige Rettigheder. J dette Huuser det irske Parti rigtignok det svagere; men jeg er overtydet om, at det engelske Folk større Fleerhed, er gjennemtrængt af oprigtig Jnteresse for Jrlands Tilstand." Ved denne Lejlighed forkyndte ogsaa Hr. D. Browne, at han, hvis ingen Anden skulde findes dertil, vilde foreslaae en Reform af Overhuset, og i Anledning af hans aabne Erklæring, blev han meget roest af Sir Henry Hardinge, som naturligviis derfor ikke lovede ham nogen Bistand. Trykningen af Overhusets saa til omtalte Amendementer, blev derpaa uden videre bevilget og Discussionen, over samme fastsat til den 2den Juni, men den vil dog vel først senere finde Sted, da den irske Kirkebill hører til Dagens Orden den 1ste Juni og sandsynligviis vil blive omdebatteret flere Dage.