Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-02-03
Blandinger. J Constantinopel har man atter sidst i December Maaned opdaget et Komplot imellem Albaneserne som ere ansatte ved de offentlige Bade. Adskillige hundrede af dem bleve strax, deels henrettede, deels forviste. Paskaen af Bosnien er bleven afsat for de Uroligheder som ere udbrudte i hans Paschalik. Den kongl. franske Generalkonsul i Tripolis er paa sin Konges Navnedag bleven saa fornærmet af Paskaen, at han strax nedtog Flaget af sin Vaaning. Pa skan havde alt mange Dage iforveien ladet Consuler vide, at han vilde give Frankrig et Beviis paa sin Hengivenhed ved at aflægge ham et personligt Besøg paa denne Dag til et vist Klokkeslet. En uhyre Mængde Mennesker var strømmet hid, for at see en Lufthallon gaae tilveirs, Noget som aldrig har været seet i Barbariet, og om Aftenen et Fyrværkerie. Alle de fremmede Consuler vare samlede, man ventede kun paa Paskaen, for at begande Høitideligheden, men man ventede forgiæves - han kom ikke. Omsider komEn af hans Ministre med det Budskab, at han var syg og kunde ikke komme. Consulen ahnede at det var en Jntrigue for at beskjamme hans Nation ved denne høi, tidelige Leilighed, og begav sig strax op paa Slottet for at vorde vis paa om Paskaen virkelig var syg. Men har fik ingen Audients. Strax lod han sit Flag tage ned, og gav et fransk Skib som laae i Havnen, befaling til at tage ham og hans Familie ombord den næste Dag for at bringe ham til Frankrige. Heraf fornam Pasken at han havde forseet sig, og sendte atter en Minister til han med Løvte om Satisfaction, men Consulen viste sig ubønhørlig og vilde ikke engang tale med Gesandten. Da blev Paskaen endnu mere ængstelig og fik den spanske Generalkonsul til at være Mægler. Denne indfandt Kassessor sig om Aftenen Kl. 10 hos den franske Consul med Paskaens Fuldmagt til at underhandle. Kl. 2 som Natten blev man først enige om følgende Puncter. 1) Paskaens Folk skulle strax opreise den franske Flag stang. 2) Flaget skal i tre Dage efter hinanden hver Morgen og Aften saluteres med 33 Kanonskud. 3) Fjerdedagen skal Paskaen i egen Person indfinde sig i Consulatet og complimentere Frankrigs Consul, og om Aftenen sende sin Søn Prinds Sidi i samme Øiemed. Dagen efter skal Pasken atter gjøre et Besøg hos Consulen, til et Beviis paa sit oprigtige Sindelag. 4) Udenrigsministeren Hassoung, der ansees for at være Jntriguens Stifter, skal afsættes og forvises. Næste Morgen blev Flaget reist og hilset med de forlangte Kanonskud, og Alt skeete som det var forlangt paa det nær, at Paskaen bad saavidt om Naade for sin Minister at han ikke blev udsat for den Skam at blive afsat, men selv at tage sin Afskeed. Dette blev bevilget med den Betingelse: at han aldrig maatte ansees værdig meere til at komme i noget offentligt Embede. Det var en stor Triumph at faae denne Minister styrtet, der har et undslukkeligt Had til alle Franskmænd. Da Paskan havde aflagt Consulen sit første Besøg, var Denne saa høimodig at skaane ham for det andet, og begav sig selv til Slottet, fulgt af sit hele Personale. Overrasket af denne Høimodighed, sagde Paskaen: "Consul, nu er jeg Deres Ven for stedse!" og da han traadte ud af Slottet, blev han saluteret med 9 Kanonskud. Den franske Deputerede Hr. de Neusville sagde nylig, da man i Kammeret forelagde et Forslag fra en Læge om at forebygge, Guulfeberen: "Lados hellere tænke paa den røde Feber (Engellænderne) der udskibes paa Tajor, og som vi snart ville see er smitsom.