JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Lollands Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 8de November. No 178.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Jndenlandske Efterre inger. Efter Major v. Ræders Begjæring har Hs. Maj. Kongen ved Rescript af 31te October afgjort Sager mellem ham og Generalmajor v. Steinmann saaledes at Førstnævnte, fordi han har rippet op i deres ved Sidstnævntes Erklæring alt afgjorte Mellemværende og gjor dette paa en respectstridig Maade, skal straffes med 14 Dages Stuearrest. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Fædrelandets Redaction har i Fredags modtaget følgende Brev fra Etatsraad Reiersen: "Det af mig, – deels paa Grund af den fornærmelige og haanende Maade, hvorpaa den slesvig-holsteenske Regjering, i Anledning af det af Samme under 21de f. M. udstedte Rescript angaaende de slesvigske Sprogforhold, omtales og Embedsmændene i Slesvig skildres i de til Meddelelsen af hiint Rescript i Nr. 260 af Bladet "Fædrelandet for Tirsdagen den 2den dennes, Side 207576, knyttede bemærkninger, og deels med Hensyn til det politiske Jndhold af den Side 207778 optagne Correspondentsartikel fra Rom af 28de September sidstleden, – paa bemeldte Numer foranstaltede Beslag, er afdet kgl. danske Cancelli bifaldt, med Tilføiende, at der forøvrigt bliver at forholde efter § 3 i Placat af 3die Juni f. A., hvilket herved meddeles Dem til Efterretning." – Det er en Selvfølge, at Redactionen har forlangt Beslaget provet af Domstolene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Det ovenfor omtalte Rescript fra den slesvigholsteenske Regjering angaaende de slesvigske Sprogforhold lyder, ifølge kieler Correspdbl., som følger: Ved forskjellige Leiligheder er der blevet gjort indbyrdes afvigende Angivelser angaaende Sprogforholdene i flere slesvigske Districter. For i denne Henseende at kunne bedømme den factiske Tilstand med tilbørlig Sikkerhed, maa det derfor ansees for ønskeligt, at der anstilledes en nærmere Undersøgelse desangaaende. denne Henseende komme især de Sogne i Betragtning, i hvilke det danske og frisiske Sprog ere at betragte som Folkesprog, det tydske derimod bruges som Kirke- og Skolesprog. Foruden en Beretning om disse Menigheders Folkemængde maa det, hvor blandede Sprog, forhold finde Sted, fremstilles i tilnærmelsesviis rigtige numeri ske Angivelser, i hvilken Grad det Danske, Tydske eller Frisiske maa ansees som det overveiende Antal af Sognefolkenes Sprog, Tillige maae de Forandringer anføres, som i sproglig Henseende, beviislig ere foregaaede ved Gudstjenesten og Folkeunderviisningen navnlig i de sidste Menneskealdere, og de Omstændigheder, ved hvilke samme fortrinsviis maatte være foranledigede. Videre maae de Menigheder angives ved Navn, i hvilke Gudstjenesten, vexelviis holdes i begge Sprog, eller i hvilke begge Sprog bruge ved Underviisningen i Folkeskolerne, hvad enten dette skeer saaledes, at det ene af Sprogene anvendes ved nogle, det andet ved andre Underviisningsfag, eller saaledes, at et Sprog bruges ved Underviisningen i de høiere, et andet i de lavere Classer. Tillige ere, hvad Gudstjenesten angaaer, de i denne Henseende herskende særegne Forhold nøie at fremstille, f. Ex., hvor hyppig og naar Gudstjenesten i ethvert af begge Sprog finder Sted, videre om der bestaaer særegne Indretninger ved enkelte Ministerialhandlinger, om den tydske Psalmebog bruges ved den danske Gudstjeneste o. s. v. Desforuden ere ogsaa navnlig derom Angivelser at gjøre, om og med hvilke ledsagende Omstændigheder Vedkommende have ønsket en Forandring i de bestaaende Forhold, og eventualiteter, hvorledes samme kunne opfyldes eller hvilken Modtagelse de uden eller mod Sammes Ønske foretagne Forandringer i Kirke- og Skolesproget have fundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Hvad saaledes Besættelsen af Skoleembederne angaaer, saavel i de ovennævnte Districter som i de, hvor det danske Sprog er Kirke- og Skolesprog, saa er det gjentagne Gange draget i Tvivl, om Sprogforholdene herved hver Gang ere tagne i fuldstændig Betragtning. Der er derfor nøiagtige Fortegnelser at gjøre, paa hvilke Dannelsesanstalter de i de sidste 25 Aar ansatte Lærere have erholdt deres Dannelse som Skolelærere og i hvilken hidtilværende Stilling saavel disse som de til Skoleembeder befordrede Autodidacter befandt sig ved deres Ansættelse. Saavidt muligt er ogsaa de Ansattes Fødested at angive samt at anføre, paa hvilken Maade i tvivlsomme Tilfælde den til en Bestyrelse af et Skoleembede i disse Districter nødvendige Tilstedeværelse af respective meere eller mindre fuldstændig Kundskab i det danske Sprog er blevet undersøgt. Fra de øvrige Districter i Hertugdømmet Slesvig, i hvilke Kirke- og Skolesproget er tydsk, ere Angivelser derom at tilveiebringe, hvormange fra danske Skolelærerseminarier dimitterede Seminarister der ere blevne ansatte ved Skoler i samme i det nævnte Tidsrum, hvorved tillige saavidt muligt de Ansattes Navn og Fødested og Ansættelsens Tidspunct er at angive. – J Overeensstemmelse med Skrivelse fra det kgl. slesvig-holsteen-lauenborgske Cancelli af 3die d. M. anmodes samtlige Provstiers Kirkevisitatorer og Stædernes og Hertugdømmet Slesvigs Skolecollegium om snarest mulig hertil in duplo at indsende de ifølge Foranstaaende fornødne Angivelser, hvorved Regjeringen tillige imodeseer de bemærkninger, til hvilke de enkelte Embedsmænd i denne Anledning maatte finde sig foranledigede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Forrige Søndag Aften Kl. 9 blev i Flensborg to store Stene kastede ind igjennem Ruderne til Advocat Blaunfeldt. Familien tilligemed et Par gode Venner sadde ved Aftensbordet, da en sønderslagen Rude klirrede og en temmelig stor Steen traf Hr. Baunfeldts yngste Datter paa Albuen og Glasstumper faldt omkring i Thee kopperne, strax derpaa fulgte en større Steen, næsten saastor som en Næve, men ramte heldigviis ikke noget Menneske, men en Comode paa Siden, hvoraf den udslog et Stykke saa stort som et Æg. Det maa være en enkelt Person der paa Grund af sin egen eller Andres Harme, over Adv. Blaunfeldts vedholdende Jver for Flensborg Husum-Tønning-Jernbanesagen, har udført denne afskyelige brutale Demonstration. Den unge Piges Arm en ophovnet, men har ikke lidt nogen væsentlig Skade. (Do.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Commandeuren for den 1ste i Kjøbenhavn garnisonerende Jnfanteribrigade, Generalmajor H. M. v. Schow, er i Torsdags afgaaet ved Døden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
J Kjøbenhavn hersker i denne Tid en meget udbredt Forkjølelsessygdom (la Grippe), der især synes at angribe Børn. J en af Byens største private Skoler var der i Mandags af 270 Elever 114 angrebne; i andre Skoler skal Forholdet mellem Sunde og Syge være endnu ufordeelagtigere; i en Pigeskole paa 38 Elever have f. Ex. ialt 22 været syge eller ere det endnu, og Lægerne ansee det for meget tvivlsomt, om Sygdommen endnu har naaet sit Høidepunct. Jmidlertid er den naturligviis, naar Forsigtighed anvendes, ikke forbunden enten med Livsfare el(Fædrel.) ler betænkelige Følger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Det franske Blad La Presse, beretter efter et Brev fra en Soofficeer, at den franske ved den guineiske Kyst stationerede Orlogsbrig "Abeille, med nogle Kardætschesalver har maattet befrie den danske Gouverneur i Qvita i Beninbugten fra 6000 Negere, der beleirede ham. – Qvita er en Negerby, der ligger ved det østligste af de danske Forter, Prindsensteen, i hvilket det altsaa ved skulde være, at den danske Gouverneur var bleven beleiret. Dersom nu denne Historie forholder sig rigtig, mon vi da ikke her have en af de let forudseelige og lidet glædelige Frugter af den forrige unge Gouverneur Hr. Carstensens krigerske Jver og Briggen Ørnens" imponerende, eller maaskee rettere irriterende, Sendelse til Guinea forleden Aar, Det er os idetmindste fortalt, at Hr. Carstensen paa Ørnen" foretog sig et Tog til Qvita og Prindsen steen for at tvinge den der boende Negerstamme til at erkjende Kongen af Danmark for Overherre og gjøre hans Gouverneur Afbigt for nogle forøvede Voldsomheder eller Fornærmelser, og at Resultatet af dette Tog var, at Re gerne rigtignok sluttede et Slags Forlig, men derved opførte sig paa saadan Maade, at det var tydeligt, at de ikke brød sig stort om Kongen af Danmark eller hans Gouverneurs Vrede, men agtede at bryde Freden igjen, naar de fandt for godt. Vi bekjende os sandelig ikke tilden i vor seneste Krigshistorie alt for gjerne fulgte Theori ikke at forurolige Fjenden, men vi ansee det for fuldkomment saa taabeligt at skabe sig Fjender, hvor man in(S. Bl.) gen behøvede at have.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Den i Mandags Aftes herfra Falster seete stærke Jldebrand har været paa Hovedgaarden Aagaard, beliggende mellem Slagelse og Kallundborg. Af Gaarden, der tilhører Geheimeconferentsraad, Grev Carl Moltke, ere alle Bygninger og Udhuse nedbrændte, med Undtagelse af den egentlige Hovedbygning og tilstødende Gartnerbolig. Jlden var efter 24 Timers Forløb endnu ikke aldeles slukket. 240 Stkr. Qvæg, 6 Heste, en Mængde Sviin og de fleste Stakke vare blevne dens Bytte. Eieren, der opholder sig nogle Mile fra Aagaard, paa den anden ham tilhørende Eiendom Nørager, feirede just i sin lille Familiekreds sin ældste Datters Fødselsdag, da man bragte ham den første Efterretning om det store Tab, han har lidt. Jfølge Slag. Av. angives Jlden at være foranlediget ved Uforsigtighed med Lygterne under Malkningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Paa Skodborghuus, i Veien Sogn, passerede Natten imellem den 25de og 26de October det ulykkelige Tilfælde, at tvende Tjenestepiger, begge unge og raske, fandtes om Morgenen døde i Sengen i en sovende Stilling, uden at nogen af Husets Folk kunde opdage Døds Aarsagen. Ved det optagne Syn og Forhør viste det sig imidlertid, at de maae være dræbte af Kulddampde havde nemlig taget et Bækken med Gløder ind i deres Kammer, for at afdampe noget Linned, og uden at abne, at Dampen fra disse Gløder kunde foraarsage deres Død, ere de sovede ind, for ikke meere at vaagne i dette Liv. Det er bedrøveligt, at de mange sørgelige Exempler, man har paa Kuldampens dræbende Virkning, ikke kunne lære (Ribe Av.) Folk Forsigtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Paa Justitsraad Harhoffs Contoir i Ringsted er der forleden Nat begaaet et Jndbrudstyveri, ved hvilket der dog kun skal være bortstiaalet henved en Snees Daler i Sølv, medens 5 til 600 Rbd. i Sedler, der henlaae i samme Pult, ikke ere bemærkede af Tyven. Pengene tilhørte Fuldmægtig Dahlstrøm, og Pulten, hvori de laae, stod lige indenfor et Vindue, hvorigjennem Tyven havde skaffet sig Adgang ved at udtage en Rude. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Af Pastor Rohmanns Skildring af Christian den Andens Fangeliv, har for kort Tid siden været leveret en Oversættelse i det svenske Blad "Hermoder, som er bleven læst i Sverrig med megen Jnteresse. Svenskerne interessere sig nemlig meget levende for Alt, hvad der angaaer denne ulykkelige Konge, uagtet de aldrig enten i Skrift eller Tale benævne ham anderledes end Christian Tyran; dog lægge de nu ikke Dølgsmaal paa den Erkjendelse, at det vilde have været umuligt for Gustav l. at bringe en ordnet Regjering i Sverrig istand, dersom Christian den Anden ikke havde udført det stockholmske Blodbad. (Fyens Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Man har nylig læst i de offentlige Blade, at der i Sverrig fra Regjeringens Side er truffet en Foranstaltning til at aabne Kong Carl den 12tes Kiste i Stockholm og til at undersøge den Skudaabning paa hans Liig, der foraarsagede hans Død. Anledningen til denne Foranstaltning er given ved en critisk Undersøgelse af Dr. Paludan Müller, hvilken først er indrykket i "Nyt historisk Tidsskrift, 1ste B. 1ste H. under den Titel: "Er Kong Carl den Tolvte falden ved Snigmord?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Da en svensk Oversættelse af denne Undersøgelse, besørget af Prof. Svederus, i Begyndelsen af dette Aar var udkommen i Sverrig, reiste sig der i Landet om flere at de vigtigste Puncter i Undersøgelsen en Strid, der i længere Tid er bleven ført i forskjellige Blade og Tidsskrifter, og omsider har vakt den offentlige Opmærksomhed i den Grad, at Regjeringen har fundet sig foranlediget til at træffe den ovennævnte Foranstaltning. (Fyens Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Kornpriser. - London, den 29de October. Fremmed Hvede var meere efterspurgt, end forrige Markedsdag, og de Priser, som betingedes i Mandags, var det dag let at erholde. – Byg og Havre var ikke sælgelig uden i Smaapartier og uden Forandring i Prisen. - Ærter ere paany faldne 1 A 8 a 3 (Folkebl.) Apr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Hamborg, den 1ste November. Der har saa godt som ingen Omsætning fundet Sted i danske Kornvarer. (S. Bl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Kjøbenhavn, den 4de November. De her i Ugens Løb skete Salg indskrænke sig til 600 Tdr. Ærter, Bogense, til 78. 12 s; omtrent 1500 Tdr. 121 a 122 Rug, deels Holbek, deels Randers, til 5 4 & 8 ; 1100 Tdr. 110 a 111 T Byg Holbek, til 5 12 s; 200 Tdr. 110 J Byg, her at leveres til 50 24; 350 Tdr. 104 Msradet Byg, her at leveres, (S. Bl.) til 4, 5.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Nykjøbing, den 8de November. Hvede betaltes med 8 pr. Tde.; Rug 588 24; Byg 4 & 34; Havre 302; Ærter 6 88 3 X; Vikker 6 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Udnævnelser m. m. Under 1ste ds.: Hofjægermester, Baron Reedtz-Tott til Baroniet Gaun, udnævnt til Kammerherre, efternævnte Embedsmænd, der have været ansatte i de forhenværende dansk ostindiske Besiddelser, entledigede i Naade og me Vartpenge, nemlig Gouverneur, Etatsraad Hansen, Regjeringsraad P. Thiemroth, Fuldmægtig C. A. Møller, Fuldmægtig O. C. Rehling, Raadmedlem L. S. Lindhard, SecretaiF. C. Elberling, Capitain F. H. D. Brockdorff, Commandeersergeant W. G. Olsen og Regimentschirurg og LandphysF. C. C. Christens, Professor ordinarius i den romerske Re ved Kiels Universitet, D. C. Madai, i Naade entlediget fra Paaske næste Aar at regne. - Under 3die de Told- og Consumtionscasserer i Stubbekjøbing, Major J. T. Koch, til Told- og Consumtionscasser i Nykjøbing paa Falster, imod at stil befalet Sikkerhed, og hidtil constitueret Toldcasserer i Kallundborg J. Thomsen, til Told- og Consumtionscasser i Stubbekjøbing, mod at stille befalet Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Udenlandske Efterretninger. Landdagen i Schweitz har fra den østerrigske Gesandt modtaget Notification om, at han under de forhaandenværende Omstændigheder vil forlade Schweitz og opslaae sit Domieil udenfor Republiken, men at han tillige for at de diplomatiske Forbindelser kunne fortsættes, nærmere vil betegne det Sted, hvor han tager fremtidigt Ophold. Med denne Notification forbandt Gesandten tillige en officiel Meddelelse om, at Østerrig ikke vilde blande sig i Republikens indre Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
- Over Basel er der indløbet Efterretning om at Forbundsforsamlingen i Bern den 28de October vilde afholde det afgjørende Møde, hvori Udførelsen af Forsamlingens tidligere Decret skulde voteres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Det engelske Parlament er sammenkaldt til den 18de Novbr. Proclamationen indeholder ingen videre Angivelse om Bevæggrunden til denne usædvanlig tidlige Jndkaldelse, end den brugelige Formel, at Parlamentet skal samles til Afgjørelsen af forskjellige paatrængende og vigtige Sager; imidlertid er man almindelig enig om, at Formellen denne Gang vil komme til Anvendelse i sin fulde Betydning, og at endog Jndemmitetsbillen for den stedfundne Overtrædelse af Bankloven, sam flere Andragender, der have Hensyn til denne Gjenstand, vel ville blive de første Forholdsregler, hvormed Parlamentet vil have at beskjæftige sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Fra Berlin skrives under 20de October, at der Staden for Øieblikket opholder sig en romersk Prælat, Grev Rosse, paa Gjennemreisen til Danmark og Sverrig, hvorhen han er sendt med Ærinder fra den hellige Stol.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Choleraen har i Moscan fra 30te September til 19de October, altsaa 19 Dage, i det Hele angrebet 220 Personer, hvoraf 66 ere døde. J Gouvernementerne Tula og Nischnei-Newgorod vedbliver Sygdommen at udbrede sig, men kun langsomt og med ringe Dødelighed. Den har nu mod Øst udstrakt sig til Gouvernementet Orenburg og i Vesten har den naaet Gouvernementet Kiew. J Odessa var den endnu ikke udbrudt den 18de October; derimod har den den 11te October naaet Perekop, den nærmeste By Østen derfor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Paa Greven af Görlitz's Andragende til Hofretten, i Darmstadt om paany at indlede en Undersøgelse mod sig i Anledning af hans Hustrues hemmelighedsfulde Død, har Retten svaret, at dertil ingen Anledning var, saalænge intet Retten hidtil ubekjendt, tilstrækkeligt Materiale var forhaanden. Tillige har Retten rettet et Spørgsmaal til Greven i saa Henseende. Forfatterinden til de bekjendte Romaner: "Saint Roche, Godwie-Castle" og "Thomas Thyrnan", Fru Henriette Paalzow, født Wach, er den 30te Octbr. død i Berlin efter lange Lidelser, som hun udholdt med sjelden Fasthed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
(Jndsendt.) Ligesaa varm (som Ordsproget pleier at sige, som Gaardfæster Hans Olesens Artikel i forrige Nr. af Stiftstidenden var, fik jeg den, ved min Nærværelse i Nykjøbing sidste Torvedag, og jeg kan ikke undlade øieblikkeligen at give min Mening tilkjende om samme. Hvad der i nævnte Artikel er sagt angaaende Amtsraadsmedlemmernes Valg, troer jeg er saa iøinefaldende rigtigt, at enhver Bondemand vil kunne fatte det Forkeerte i den hidtil brugte Fremgangsmaade; men - Knuden stikker deri, hvorledes skal man faae det lavet anderledes for Fremtiden, De allerfleste Steder, saaledes som hos os, er Forvalteren eller Præsten Formand i Forstanderskabet. Naar nu noget Nyt skal skee, t. Ex. udnævnes en Valgmand i Anledning af Amtsraadsvalgene, saa siger gjerne Formanden omtrent som saa: "Vi skal udnævne et Medlem af Forstanderskabet til at tage til Saxkøbing, for at vælge Amtsraadsmedlemmer; hvem skal vi have dertil, Er det nu Forvalteren, der er Formand, ja saa er sædvanlig Præsten den, der tager Ordet først, og enten af Høflighed eller andre Hensyn siger omtrent saaledes: "Ja det er vel bedst, at vi overlade den Bestilling til Formanden, og er Præsten Formand, ja saaer naturligviis Forvalteren først paa Benene, og er – bevares! – ligesaa høflig som Præsten, og anseer det for bedste, at formanden tager denne vanskelige Forretning paa sig. Saaledes troer jeg det gaaer til, og at bare Høflighed er Skyld i, at de fleste Valgmænd ere Forvaltere og Præster. – Kan nu vor gode Ven Hans Olesen sige os, hvorledes vi skulle bære os ad for at undgaae et saadant Høflighedsvalg for Fremtiden, Jeg er vis paa, at Mange vilde være ham forbundne herfor; thi ikkun saa af de valgte Sogneforstandere ere mandhaftige nok til at være saa uhøflige at sige: "Nei, det er ikke bedste saaledes uden Videre at overlade det til Formanden; men vi kunne jo lade det blive afgjort ved en ordentlig Afstemning med skrevne En Sogneforstander. Stemmesedler."(Forlangt indrykket.) Tegning efter Naturen. En Borger: "Min kjære Bondemand, og hør, Kan han ei sælge mig lidt Smør, Naturligviis - til billig Priis, Thi Pengene de er kun smaa, - og saaJeg fireogtyve Skilling vil For Pundet give, slaa saa til; Og jeg det hele Qvantum taler, Et løbe meer behøver Faler; Naa, sig mig nu om Faler vil – slaa til Halvtredie Mark er Priis paa Smør, Bonden: Og ei jeg ringere det gjør; Giler han det ei, – jeg gaaer min Vei; Forlegenhed for Smør er stor - i Nord Borgeren: "Ja vistnok Fanden har sit Spil; Dog, tvende Mark jeg give vil, Og lad mig saa - kun Smørret faae, Skjøndt det er meget dyrt betalt - og galt." Jeg har jo sagt hvad Prisen er; - Bonden: Og, kan jeg det ei sælge her, Saa er jeg Gudskelov den Mand, Som selv alt Smørret æde kan; At jeg af det bliver knøv og feed – jeg veed. Til Penge har vi ingen Trang, Paa Landet. Gaae han kun sin Gang. Borgeren: Han Smør ei fik - thi Bonden gik, - af Smør. Og æder hjemme hvad han gjør C. A. Haar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Avertissements. Landmandsforsamlingen for Nødby Omegn anmodes om, behageligen at møde paa sædvanligt Sted i Rødby Tirsdagen den 16de Novbr. førstkommende, Eftermiddag Kl. 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Nyt Attenblads Redaction indbyder i Continuation af de tidligere Avertissementer de ærede Medborgere i Provindserne til Subscription paa dette Blad, det næststørste i Hovedstaden og det billigste af alle danske Blade, da Prisen kun er 1 a hvartaliter, hvori Postgebyhrerne ere indbefattede. Bladets Jndhold bestaaer i alle vigtige og interessante inden- og udenlandske Nyheder og Efterretninger, Artikler angaaende Nutidens forskjellige Jnteresser, Literatur- og Kunst anmeldelser, forskjellige Lister og Oversigter og en daglig Feuilleton for Morskabslæsning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Den 25de October paabegyndtes i denne Feuilleton Oversættelsen af Nutidens berømteste Romanforfatter, Eugene Sues allerede længe forventede nye Romancyclus: De syv Dødssynder, der saaledes vil kunne læses af Abonnenter, som tiltræde for indeværende Qvartal. Det bemærkes, at Redactionen paa Grund af det usædvanligt forøgede Abonnentantal ikke vil kunne levere tiltrædende Abonnenter Bladet længer tilbage, end fra bemeldte 25de October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
J Forbindelse med Bladet udgives hver Søndag et eget Hefteskrift for underholdende Læsning, der særskilt overlades udenbyes Abonnenter paa Bladet for 5 qvartaliter. Subscription modtages paa alle kongelige Postcontoirer. J. M. Bonheim, storhertugelig mecklenburgsk Hof=Tandlæge, agter at indtræffe til Nykjøbing førstkommende Torsdag den 11te de, og anbefaler sig under sit Ophold der med at forfærdige og indsætte kunstige Tænder, samt Alt til dette Fag henhørende. Det bemærkes til Publicums Beqvemmelighed, at da jeg boer i Mariebo og agter for Fremtiden 4 Gange aarlig at bereise Stiftet, er jeg ogsaa til villig at indtræde i aarlig Accord med dem, som maatte ønske det. Mit Logis er hos Hr. Gjæstiver Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Die Pramien Anleihe Grossherzoglig Badischen Staates, uber eine Summe von Vierzehn Millionen Gulden, augenommen zur Erbanung der Eisenbanen, ist vertheilt in 400,000 Gewinne, deren Tilgungs=Summe aus obigen Capital, Zinsen u. Zinses-Zinsen bestehend, 30 Millionen und 261,495 Gulden betragt und innachfølgende einzelne Gewinne eingetheilt ist, welche mittelst Verloosungen erlangt werden mussen, namlich: 14 mal 50,000 Gulden, 54 mal 40,000, 12 mal 35,000, 23 mal 15,000, 2 mal 12,000, 55 maal 10,000, 40 mal 5000, 2 mal 4,900, 58 maal 4000, 366 mal 2000, 1,944 mal 1000, 1,770 mal 250 u. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Die nachste Ven inverlodsung findet om 30sten November 10 tatt, und jede dabei heranskommende Numer erhalt unbedingt einen Gewinn. Hierzu kann man sich bei dem unterzeichneten Handlungshause betheiligen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
auf diese eine Ziehung allem auf d. vier nachsten Ziehunmit einer Nr. fir Thlr. 1. - gen im Verlause v. 12 M.: mit 6 Numern für Thlr. 5. - mit einer Nr. fiir Thlr. 3 1/2. Plane und Auskunst werden von uns gratis ertheilt, und konnen anch bei der löbl. Expedition dieses Blattes eingesehen werden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Auch wünschen wir noch in einigen Gegenden achtbaren und soliden Mannern den Verkauf 3 ubertragen, welche und ihre desfallsiges Anerbieten zu machen belieben. J. Nachmann & Söbne, Banquiers in Mainz af Rhein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-08
Til Christen Madsens brandlidte Tjenestekarl har jeg endvidere modtaget: fra nogle Beboere i Eskildstrup By 5 Mk. 8 s., fra J.M. 2 Mk., fra de unge Karle i Eskildstrup By 2 Rbd. 2 Mk., fra B. i S. 1 Rbd.; hvorfor Giverne hjertelig takkes Den 6te November 1847. Chr. Jørgensen, At jeg har henflyttet mit Attelier til Hr. Kjøbmand Munks Bopæl, hvor jeg daglig paa samme Tid, som tidligere bekjendtgjort, aftager Daguerreotyp=Portraiter, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre, Stubbekjøbing, den 5te November 1847. Sørensen. Daguerreotypist.