Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-05-03
Jesuitterne begynde overalt at hæve Hovedet i Veiret, ikke allene i Frankerig, hvilket Land de erklære for en Ordensprovinds, men i Spanien, Schweitz og Jtalien og i flere Lande drive de deres Uvæsen; flere franske Blade yttre sig med meget Heftighed mod dem, og det har vakt megen Opmærksomhed, at Hr. Thiers har den 24 April erklæret, at han vil fremkomme med en Ovfordring til Ministrene og Fuldbyrdelsen af de mod de geistlige Corporationer bestaaende Love. Man maae forundre sig over, hvor en saa farlig Corporation, som Jesuitterne, hos hvem Gift og Dolk staae paa rede Haand, naar det gielder Ordenens Jnteresse, kan ikke allene tolereres, men endog nyde Fremgang; men denne Forundring taber sig, naar man læser følgende Artikkel fra Frankfurth under 17de April: "Saavel Kong Ludvig Philip, som den kongel. Familie ere stemte imod Jesuitterne, men Dronningen understytter dem, og lader en Deel af hendes Jndtægter tilflyde deres Kasse. Ogsaa Dronning Maria Christine af Spanien er JesuAlerne meget bevaagen, da det var en af Lovokas værdige Efterfølgere, som under hendes Ophold i Rom, ved sin personlige Jndflydelse hos Paven, igjen aabnede Kirkens Naadeporie for hende, da hun med Bod og Anger var nedsunken til Gregers Fødder, og Kirken paa Ny indsluttede den omvendte Synderinde i sine Arme, Den Gang blev Spaniens og Esparteres Skjebne afgjort i et hemmeligt Gemak i Vaticanet, og for at vise sig iaknemmelig derfor, forpligtede Maria Christine sig til, efter Kræfter, at medvirke til, at Jesuiterdenen med det Første fik i Spanien Leilighed til som det beed, at frarive Frimurerne den opvorende Slægts Opdragelse, og at føre den tilbage paa hun berømte Bane, som ledte den spanske Nation til evig Berømmelse, saalænge den vandrede under Korset hellige Banner, og ikke under Revolutionens blodbestænkte Fane. Dette vil frit oversat hedde: "at man i gjerne ville smede Nationen igjen i Overtroens og Kanatismens Lænker, for derved bedre at kunne lede den efter Behag; men dette vil ved neppe lade sig udføre meere, thi den Oplysning, der ved Revolutionen er bragt ind i Spanien har tildeels afsleret Munkenes Rænker. Hvad der meest forhauser, er den Jndflydelse Jesuitterne have paa flere Stæder i Tydskland, især skal denne være stor i Bøhmen, hvor de listig nok have søgt at bibringe Regjeringen den Formening, at de ny catholske Menigheder ogsaa skulle have farlige politiske Tendentser til Hensigt og hvorfor der nu er udkommen et Dekret mod hine. Der tales ogsaa om at Grev Munch Bellinghausen skal ved Forbundsdagen have faaet Jnstruxioner med Hensyn til de tydskeratholske Anliggender, hvor denne Religions Reformation ansees for farlig og betænkelig; det ligger jo naturligviis i den hellige Stoels og Jesuitternes Jnteresse, at undertrykke allerreligiøse Bevægelser; af den Natur; man kan derfor med Grund glæde sig til i den preussiske Monark at have en varme Forsvarer for Protestantismer og Oplysningen. Hvad der fortrinlig har foranlediget, at de ny catholske Menigheder har gjort en saadan Fremgang i Schlesien, er at alle Lærer- og geistlige Poster vare betroede til pietistiskindede Personer, hvorfor ogsaa Breslaus Borgere have besluttet i et egent Andragende til Hs. M. Kongen at bede om videnskabelig og religiøs Frihed, da der desuden i de sidste Aar ere hemmelig indsendt Anklage mod flere agtede Mænd, for demagogiske Cabaler, uden at dog Undersøgelser, desangaaende have ført til det ringeste Resultat. (Redact.)