JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Hs. Majestæt den russiske Keiser har den 14de Februar udstædet et Reskript til Marineministeren, Admiral von Moller, hvori han forunder ham hans Afskeed, hvorom denne har ansøgt formedelst sit svagelige Helbred, men tillige takker ham for den Jver og det Held, hvormed han har virket for Bygningen af mange Skibe, som vare fornødne for Flaaden i Østersøen, efter Keiserens Ønske. Fra Konstantinopel berettes under 10de Februar, at der arbeides med Jver paa Flaadens Udrustning, uden at man veed Hensigten deraf, og at man siger, at England og Frankerige ville forhielpe Sultanen til at opfylde sine Pengeforpligtelser mod Rusland, saa at Fæstningen Silistria, som staaer i Pant derfor, kan blive rømmet. - Under 11te Februar berettes derfra, at Sultanens Kommissair Naili Effendi har afsluttet en Liqvidation med Konge Ottos Kommissaire angaaende tyrkiske Undersaatters Eiendomme i Grækenland, saa at man nu haaber at en venskabelig Forbindelse imellem Porten og Grækenland skal blive tilveiebragt. - Sultanen skal have ifinde at fratage Paschaerne Skatte-Jndkrævelsen i Provinserne, og lade den umiddelbart foranstalte (sandsynligviis det første Forsøg paa at skille den civile Magt fra den militaire, hvorpaa hele Landets Kultur beroer. Redschid Pascha har indberettet, at mange Landsbyer i Nærheden af Aleppo ere blevne forladte af deres Jndvaanere for at undgaae Ægypternes Undertrykkelser. - Stormene have i Januar anrettet store Ødelæggelser i de tyrkiske Farvande.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Et nyt engelsk Dampskibs=Selskab har etableret sig i Konstantinopel. – Fra Alexandria berettes: at Pesten er udbrudt i Over Ægypten, saa at Mehemed Alis Reise dertil er udsat. Han har forgiæves forsøgt paa at afslutte en Handelstraktat med England; den engelske Konsul har erklæret, at en saadan kan kun afsluttes med en uafhængig Stat (England og Frankerige synes nu at arbeide paa at unddrage Sultanen fra Ruslands Jndflydelse, og at soutinere Portens politiske Magt og Selvstændighed; hvilket ogsaa giver sig tilkiende af Lord Palmersions Tale i Underhuset.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
For at meddele et Begreb om Parisernes Daarskab berettes, at for nogle Aftener siden vare over 1200 Mennesker stimlede sammen paa Børspladsen foran Kaffehuset de la Renaissance, hvoraf mange ikke formaaede at trænge ind i det, uagtet de havde i tre Timer ventet udenfor i et koldt Veir. Kaffe værten maatte lade 3 Stadsergeanter hente for at holde Styr paa Folkesværmen, som raabte: Nina, Nina, Man vise os Nina! Lad Nina komme ud paa Altanen. De øvrige Kaffehuusværter ere fortvivlede over denne heldige Spekulation, og en Limonadeur har for 500 Franker om Maaneden antaget Demoiselle Aguerithe i sin Tieneste, som er den smukkeste af de tre Piger Fieschi besøgte. Men Nina, Nina. Hvad er Aquerithe mod Nina!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Der berettes fra St. Petersborg, at Hs. Majestæt Keiseren har selv lagt Kiølen til det nye Admiralitets Værfter til et Orlogskib paa 120 Kanoner, som skal bære Navnet af Rusland, og som bliver bygget efter Obersten for Marine-Jngenieurene Popows Plan og under hans Bestyrelse; dette Skib bliver 206 Fod langt, 57 Fod bredt og 54 Fod høit, det skal føre 18 pundige Kanoner og nogle Mørsere. Den russiske Regiering omgiver sine Kyster med en Mængde af kæmpemæssige Træevolde, og Finland forsyner det med fortrinlige Matroser. Den nye vestlige Politik, at bringe Porten i en fuldkommen uafhængig Stilling og at lade den ægyptiske Opposition gaae til Grunde, vil møde store Hindringer; tioligt eller sildigt ville derfor vigtige politiske Begivenheder udvikle sig. Den Vending Politiken har taget i den sidste Tid, ligger klart for Øiel; men dens Følger ere uberegnelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
J Paris glemmer man al Politik over Nina, Madrid over Penelope Smith; denne smukke Jrlænderinde er kommen dertil med sin Kongelige Elsker hele Folkemængden strømmede ud paa Gaderne for at see det elskende Par; det fandt Dronning-Regentinden i fuld Sorg over hendes Svigerindes, Dronningen af Neapels Død. Hun har desuden i den sidste Tid overladt sig til melancholske Forestillinger; hun og den unge Dronning Jsabelle have beskjeftiget sig med at ville Charpie og seende til Armeen. Dennes Chef, General Kordova, er henrykt over den hæderfulde Modtagelse, som han fandt Frankerige ved det Besøg han aflagde der. Sneen og de slette Veie hindre Udbrydelsen af den frygtelige Kamp, og det delige Foraar forventes med Længsel for at besudle det med Blod. De allierede Magter ønske en Ende paa den haardnakkede Krig: den engelske Regiering sender Gevære og Krigsfornødenheder i Mængde til Spanien; den franske tillader sine Soldater og Officere at gaae i spansk Krigstieneste, man maa haabe at Blodet skal ikke længere end i dette Aar flyde i dette ulykkelige Land. Mendizabal, som tre spanske Stæder kappes om at vælge til sin Repræsentant, udvikler nu sin store Finansplan, som er bygget paa Salget af Geistlighedens Eiendomme, paa Klosternes Ophævelse og paa at sætte den egentlige Geistlighed paa fast Gage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Erkebiskoppen af Toledo er til en passende Tid bortdød fra sin aarlige Jndtægt af 300,000 Dukater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Paven har nyelig jamret sig derover i et Konsistorium, men han indseer vel at det er ikke det timelige Gode, hvorved han kan giøre Regning paa den hellige Petri Understøttelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Det er vist at Abdel Kader er slaget af Marskal Clauzel; hans Magt bestod af 12,000 Mand; hans Telte, 30 Mulæsler og en Fane faldt i de Franskes Hænder; mange Jndfødte støde til de Franske og assistere dem. Tremecen er besat af de Franske, og ved en Kontribution paa denne Stad faaer man dækket Krigsomkostningerne. - Hr. Thiers har brudt med de Doktrinairs, det nye Ministeriums Planer ere endnu ikke bekiendte; Thiers=Partiet svømmer ovenpaa; Ministerne kalde sig ikke som de forrige, Kongens troe Undersaatter, men lydigste Tienere: en Boroerkonge har ingen Undersaatter. – Den franske effective Armee bestaaer af 502,580 Mand, deraf ligge 1522 i Ancona og 22,920 i Afrika. Kavalleriets Styrke udgiør 56,600 Mand; Armeen koster den Bagatel af 228,420,000 Millione Franker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
J den sidste udkomne Beretning om Selskabets Virksomhed anmeldtes, at man haabede snart at kunne udsætte Priser for Fuldblod; men da Sagen angaaende faste Priser for Fuldblod paa Landets Baner, endnu ikke er kommet til et endeligt Resultat, har Committeen troet heller at burde tilstede Fuldblodsheste Adgang til Løbene paa ovennævnte Maade, end at lade dem blive udelukket til næste Aars Væddeløb til hvilken Tid man venter, at kunne anmelde fler og høiere Priser, til hvilke disse Heste kunne concurrere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Committeen for Selskabets Forhandlinger i Siælland den 8de Marts 1836. Collin. Lerche. Madsen. Hornemann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Tirsdagen den 15de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Flakkeberg Bye afholdt offentlig Aultion over 3 Udhuuslængder med Tilhørende, til Nedbrydelse, af den forhen Frederik Christiansen tilhørende Gaard sammesteds. Auctionen afholdes i den ommeldte Gaard. Hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 7de Marts 1836. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Jfølge tagen Bestemmelse ved en Skiftesamling i Stervboet efter Kiøbmand Christian Julius Lorenzen, bliver den bemeldte Boe tilhørende Eiendom, Gaarden Matr. No. 169 & 170 paa Slagelse Kiøbstads Bredegade med tilhørende Grundtaxtjordlod i Byens Mark, stillet til Bortsælgelse ved en fierde Auction, som afholdes Onsdagen den 16de ds., Formiddag Kl. 11, i Gaarden der agtes bortsolgt. Konditionerne for Salget af denne Eiendom, der er beskreven i No. 104 for Aaret 1835 og No. 1 og 2 d. A. af denne Avis, og som under den almindelige Brandforsikkring, for Kiøbstæderne er assureret for 7020 Rbd. Sølv, ligge fra Dato af til Eftersyn paa mit Komptoir. Slagelse, den 3die Marts 1836. Sylow. Urtefroe af alle Sorter, frisk og godt, og da det er af min egen Avl, saa indestaaes for dets Godhed, er at bekomme i større eller mindre Partier til meget billige Priser hos Slagelse den 9de Marts 1836. N. P. Øland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Hauge- og Blomsterfrøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Udmærket godt Hauge= og Blomsterfrøe, for hvis Godhed indestaaes, erholdes i anstundende Foraar, saavel hos Undertegnede som hos Kiøbmand Alsing i Slagelse. Lille Valdbye Skole den 24de Febr. 1836. Mortensen, Skolelærer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Urtetroe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Alle Sorter udmærket godt og nyt Urtefrøe udsælges saavel i større som i mindre Partier til nedsatte Priser hos N. Lassen paa Bredegade i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Onsdagen den 23de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, vorder, ifølge derom skeet Begjæring af TaarnholmsEier, paa benævnte Hovedgaard Taarnholm, ved offentlig Auction bortsolgt 17 Stkr. Jernkakkelovne, bestaaende for største delen af gode to og tre Etages Vindovne, men ogsaa af nogle enkelte Bielæggerovne. Kakkelovnene forevises paa Forlangende forinden Auctionen af Forvalter Copmann paa Taarnholm. Dette bekiendtgiøres herved til behagelig Underretning for Lysthavende. Slagelse den 10de Marts 1836. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Mandagen den 28de Marts 1836 bliver i Tiørnlunde Møllegaard, efter Reqvisition af Hr. Christensen, grundet paa Eiendoms Salg, ved Auction bortsolgt endeel Ind- og Udboe af alle Slags, saasom Meubler, Sengklæder, Linned, Kobber, Tin= og Jernfang, Heste, Køer, Faar og Sviin, Vogne, hvoriblandt en nye jernbeslagen og jernaxlet Melkevogn, Avlsredskaber, Sæd af Rug, gradet Byg og Ærter, samt noget Hørfrøe, endeel ubrydt Hør og omtrent 2 Lpd. Krølhaar m.m. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag og vederhæftige Kiøbere gives rentefrie Kredit til Mikkelsdag dette Aar. Love Herreds Kontoir den 8de Marts 1836. Manthey.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Formedelst Forandring af Besætning ved Philipsdahl, lader Jnspekteur Fraas ved Auction bortsælge i Augerup Mølle, Tirsdagen den 22de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, nogle Heste, circa 30 Stkr. Køer, Qvier og unge Tyre, tildeels af forædlet Race, samt nogle Vogne, Plove og en Extirpator Vederhæftige Kiøbere gives Kredit til Mortensdag, og det solgte Qvæg kan blive fodret til Mai. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
En Boutiqveindretning, bestaaende af en Disk med Skuff- og Reoler, og et Klædeskab, er tilkjøbs for billig Priis. Avisexpeditonen giver Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
For en duelig, helst en gift Smed, er til 1ste Mai en Tieneste ledig paa Lerchenfeldt ved Kallundborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Viinhandel. At jeg fører et vel assorteret Lager af røde og hvide Vine, Spiritusser, saasom Lasitte, St. Julien, Margeaux, Medog, gl. fransk Viin, Graves, Rhinskviin, Madeira, Feres, gl. Portviin, Champagne, gl. Cognac, Charente-Cognae, gl. Rom, Genever med flere Sorter, samt at mine røde Bordeaux Vine ikke udsælges paa Boutteiller førend de have været aftappede i flere Maaneder, giver jeg mig den Friehed at bekiendtgiøre. Slagelse den 12te Marts 1836. H. H. Schou.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
J Midten af April Maaned førstkommende, vil ved offentlig Auction paa Ringsted Kloster vorde bortsolgt endeel fede og maare Sviin, samt et Partie Saa=Vikker og Havre; hvilket herved foreløbig bekiendtgiøres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-12
Trykkell. J No. 18. Pag. 137 2. Sp. Lin, 22 ingen læs egen. Samme Sp. Lin. 28, tvinge læs, bringe. Pag. 138 1. Sp. Lin. 30, lover læs: lærer. – J No. 19: Pag. 158 1. Sp. Lin. 1, 1836 læs: 1536. Samme Sp. Lin. 53, 3 læs: 5. 2. Sp. Lin, 23 1535 læs: 1835. Formedelst Mangel paa Plads følge de øvrige Avertissements og indenlandske Efterretninger næste Gang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-15
2de Aarg. El No. 22. eller: er Flagelse Ageblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus Tirsdagen den 15. Marts 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-15
Nyeste Post-Efterretninger. Præsidenten for de forenede nordamerikanske Stater har den 8de Februar tilsendt Kongressen et Budskab, hvori han melder denne Englands Mægling Striden med Frankerige, og siger, at han har modtaget den med Beredvillighed. Af denne Aarsag anbefaler han en Opsættelse med at prøve den Deel af hans Budskab af 15de Januar d. A., hvori han havde foreslaaet en Afbrydelse af Handelen med Frankerige. Vi kunne, tilføier han, ikke nok sætte Priis paa de uegennyttige Motiver, som have foranlediget Storbrittanniens Mæglings Tilbud. V. nære en billig Tillid til denne Magts mægtige Jndflydelse for at tilveiebringe det gamle Venskab imellem Frankerige og Nordamerika, og føle os overbeviste om, at vi ville opretholde det fredelige Princip i vor Politik, saalænge det lader sig forene med den nationale Ære. Med alt dette erklærer Præsidenten at holde fast ved sit indgivne Forslag til at sætte Søemagten i fast Forsvarstilstand og med største Hurtighed bære Omsorg for at beskytte Landets Handel. Budskabet blev henviist til Kommitteen for de udenlandske Anliggender.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-15
J det engelske Underhuses Kommittee blev d. 4de Marts Ministeriets Forslag til en Forhøielse af 200,000 Pund Sterling til Marinens Udgifter antaget uden Votering. Hr. C. Ward, Admiralitets Sekretair, understøttede Forslaget med at der udkrævedes flere Skibe paa de sydamerikanske Stationer til at beskytte Handelen, og at den franske og russiske Søemagt forstærkes. Han formodede at Frankerige vil i forestaaende Sommer holde 28 Orlogskibe i aktiv Tieneste, og Rusland havde i Fior holdet 18 Orlogskibe i aktiv Tieneste i Østersøen, foruden 5 i det sorte Hav og 18 Fregatter; af disse 18 Orlogskibe ere i det mindste endnu 11 med 10,000 Mands Besætning i Virksomhed; imedens Storbrittannien har kun to Fregatter og een Brig i Østersøen med 1000 Mand. Overhovedet har Storbrittannien kun for nærværende Tid 10 Orlogskibe i Aktivitet. Storbrittannien har Skibe nok, men Mandskabet maae forøges; han foreslog nu en saadan paa 5000 Md., saa at det kunde bringes til en Styrke af 35,700 Mand. – Talerne af de forskiellige Partier billigede i høi Grad Forslaget; men vilde ikke troe, at Krigen i Spanien og Skibsfartens Beskyttelse kunde være Bevæggrunden til Forslaget. Sir R. Peel indrømmede, at Regieringen kunde vel have andre Bevæggrunde til at forstærke Søemagten, men som det ikke vilde være politisk handlet at udvikle; men uagtet ingen øieblikkelig Krigsfare er forhaanden, saa er det dog nødvendigt at Storbrittannien lader selv sine Venner føle sin Overmagt paa Havet. Nu tog Ministeren Lord John Russel tilorde: Han vilde ikke sige, at den store Søemagt, som Frankerige og Rusland holder har andre end fredelige Hensigter, men det vilde ikke være tilfredsstillende for Storbrittannien, naar andre europæiske Søe magter holde store Eskadrer, da ikke selv at opstill en Flaade, som kunde maale sig med dem. Uagte de udenlandske Forhold ere fuldkomment fredelige saa maatte man dog ikke oversee, at de udenlandske Forhold ikke beroe paa Regieringen og den lovgivende Forsamlings Villie, men at de ere udsatte for forskiellige mødende Tilfælde, endelig at uagtet Underhandlinger kunne være indledte paa den venskabeligste Maade, saa er det dog en stærk Drive steder for at bringe dem til et fredeligt Resultat at begge Partier indsee, at dersom de vilde besluttat føre Krig, saa vilde de faae en stærk Magt at bekæmpe. – Andre Talere, saaledes Lord Dudler Stuart og Admiral Codrington, skildrede den russiske Søemagt som bestemt truende, og berørte Forholdene ved Tyrkiet og Krakau, men Ministerne indlode sig ikke derpaa. – Bladet Sun bemærker angaaende Englands Forhold til Ægypten, at England bør fornemmelig bære Omsorg for at forebygge en hemmelig Alliance imellem Mehemed Ali og Rusland. Private Kabaler bleve i Fior spillede i fler Maaneder for at formaae Paschaen til en Diversior til Fordeel for Rusland, da han i Tilfælde af en Krig imellem Rusland og Storbrittannien skulde lade en Armee fremrykke mod Konstantinopel; men den kloge Olding vilde ikke indlade sig derpaa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-15
Fra Paris berettes, at Konseilspræsidenten Hr. Thiers er kommen i Strid med den venstre Side, eller det liberale Partie, hvortil han havde syntes at holde sig, i Anledning af en reen administrativ Forhandling om Vicinal Veiene, denne Debatte giver de offentlige Blade megen Anledning til Omtale, da nu Stoffet til politiske Discussioner synes at mangle dem. – Den franske Moniteur meddeler er udførlig Beretning om Expeditionen til Tremecen; Armeen havde havt at kæmpe med store Besværligheder saavel paa Marschen dertil, som især paa Tilbagetoget, og som var en Følge deels af det slette Veir og deels af Abdel Kaders gientagne Angreb. Marskal Glauzels Duelighed prises meget. Staden Tre meren er anseelig, og dens Beliggenhed pragtfuld og Egnen overmaade frugtbar. Jndvaanerne hav underkastet sig de Franske, i en Træfning tabte Abd el Kader 200 Md.; Dagen derpaa blev den franske Armee angreben af 810,000 Arabere, men General Perregaur faldt dem i Ryggen med sin Brigade, og de maatte retirere. J Tremeen havde Marskallen hæver en Kontribution af 53,000 Fr. Da de Franske for lode Tremeren bleve de paa nye angrebne af Abdel Ka der, men som atter blev slaaet. Paa mange Steder fandtes Spor fra Romernes Tider. Den gamle Mustapha, som fægtede tappert for de Franske, har faaet Æreslegionens Orden. Marskal Clauzel har indgivet en Klage til den marokkanske Regiering, over at Marokkanere have fægtet med Abdel Kader.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-15
Fra Bayonne berettes under 29de Februar, at Karlisterne have bemægtiget sig Kastellet i Plencia en lille Søestad tre Mile Nordvest for Bilbao, efter 3 Dages Angreb, 217 Soldater og 50 Nationalgardister bleve gjorte til Fanger, 14 Kanoner erobrede. Et Kompagnie qvindelige Militser bleve tilkiendte en Pengestraf. Det karlistiske Hovedqvarteer var i Durange; men atter have to Dale i Navarra, Biscoa og Biscerret, fulgt Roncaldalens Exempel og erklæret sig for Dronningen. Karlisterne have rømmet Bastandalen, da de befrygte at den vil giøre det samme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-15
J Portugal hersker megen Giæring; Dronningen skal være geraadet i en Strid med sine Ministre angaaende hendes Gemals Udnævnelse til Chef for Armeen; hun har anmodet Hr. Carvalho om at organisere et nyt Ministerium, hvorved han har vægret sig. Uagtet de nationale Eiendomme sælges til høie Priser, er dog Finantsministerens Forlegenhed stor Migueliterne have begyndt Uroligheder i Algarve; men ere blevne betvungne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-15
N. Rigstidende af 28de f. M. meddeler, i et Brev fra Sogndals Præstegaard i Bergens Stift, den Efterretning, at – efter et saa stort Sneefald, at selv de ældste Folk ei kunde mindes Mage dertil en Sneelavine den 10de f. M. aldeles har begravet 2de Gaarde, Vatlestad kaldede, med samtlige tilhørende 20 Huse i Sogndals Præstegield, tilligemed alle Beboerne, hvis Antal var 16, og Besætningen af henimod 80 Kreaturer. Samtlige Huse, hedder det, vare beliggende paa en Bakke, der hæver sig omtrent 2 a 500 Alen over en Elv, der skiller Gaardene fra den modsatte, temmelig steile Fieldside, fra denne gik Sneeskredet ud, og dets Fart, eller Lufttrykket, har været saa stærkt, at kun lidet Snee findes i Dalens Bund, hvorimod Massen har trængt sig opad Bakken paa den modsatte Side, hvor Gaarden laae, og i faa Øieblikke bevirket en total Ødelæggelse. Saasnart denne sørgelige Begivenhed rygtedes, indfandt de nærmeste Naboer sig, og snart efter flere og flere af Sognets Jndvaanere, for at forsøge, om nogen Hielp skulde være muelig, men forgieves. J flere Dage er der arbeidet, men uden at noget Menneske har været at giensinde, saavidt man kan skiønne er ikke et eneste Huus forblevet paa sin Tomt, neppe Stok tilbage paa Stok. Levningerne af et Tag ere fundne øverste i Sneen, en omtrent 8 Dage gammel Kalv opdagedes strax ovenpaa Samme aldeles uskadt en Hund ligeledes levende, i betydelig Afstand fra Gaardens Tomt, Alt Beviser for Lufttrykkets Styrke. Et Par Heste fandtes strax, efterat man havde begyndt at grave, men den ene døde strax efterat den var trukken frem. En Kielder under et af Vaanings husene, af hvis Mure man opdagede det ene Hiørne, blev med yderste Anstrengelse udgraven i det Haab, at mueligen Beboerne der kunde have søgt Tilflugt, men intet Menneske fandtes. Den over de ødelagte Gaarde nu hvilende uhyre Sneemasse, der er saastor, at ingen menneskelig Magt formaaer at opbringe en eneste Skuffe, om der skulde kastes fra Tomtens Grund, og Massens Fasthed, der giør at enkelte Stykker Boehave, som hist og her ere opdagede, næsten maa hugges istykker, inden de ganske kunne frembringes, forbyder alt videre Arbeide for nærværende Tid. Foranstaltninger ere imidtertid trufne, saa at behørigt Tilsyn haves ved Tomten ved et mueligen snart indtrædende Tøeveir, Liigkister op arbeides for strax at haves i Beredskab for de hensovede Brødre og Søstre, dem vi ønske at stæde til sidste Hvilested med levende og frugtbar Erindring, om Herrens Dag og den natlige Tyv. Provinsialstændernes Forhandlinger.