Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-11-09
Stænderforsamlingen i Roeskilde, 25 Møde den 26 Octbr. Cancellieraad Haastrup foredrog et Forslag om Jndskrænkning af Antallet af jordløse Huse, hvilket gik ud paa, at Forsamlingen maatte petitionere om, at ingen Familie=Tilbygninger til Huse, eller andre jordløse Huse maae opføres for Fremtiden, uden at det høikongelige Rentekammer dertil har givet sin Tilladelse, dog herfra undtaget de Huse, som Communerne selv nødes til at opføre for Fattiglemmer, og de Huse, der af Andre opføres som Aftægtshuse eller Jndersteboligger for fratrædende Beboere for deres Levetid. Provst Birch, Prokurator Nye, Prof. Bang, Justitsraad Povelsen stemte for, men Propr. Neergaard, Justitsraad Friis og Propr. Tutein imod en Committee. Proponenten gjorde opmærksom paa, at Forslaget ikke gaaer ud paa, at Huses Opførelse i Almindelighed skulde forbydes, men kun at en passende Grændse derfor sættes, hvorfor det ogsaa er foreslaaet, at henlægge Sagen under Rentekammerets Afgjørelse. Den jydske Stænderforsamlings Jndstilling havde fandsynlig ikke vundet allerhøieste bifald, fordi den gik ud paa, at Sagen skulde beroe paa Communerne, som altid kunne ansees for interesserede i Sagen. Proponenten havde foreslaaet et mildere Middel, og dersom Andre kunde foreslaae et endnu mildere, var han tilbøielig til at gaae over dertil, men at der maa gjøres Noget, forekom ham aldeles nødvendigt. Efterat endnu Sognefoged Frederik Jørgensen havde erklæret, at han stemte for en Committees Nedsættelse, blev det med 49 St. mod 10 bestemt, at Forslaget skulde underkastes Prøvelse af en Commitee Bestemmelsen af Medlemmernes Antal og Valget af disse udsattes, indtil det følgende Forslag var foredraget. Kammerraad Drewsen foredrog derpaa et Forslag til en friere Benyttelse af Jorden paa Lander, idet han bemærkede, at han erkjendte, intet Fuldkomment at have udarbeidet, men han haabede at have leveret et Materiale, som i gode Hænder vilde bære gode Frugter, Forslaget gik ud paa, at der maatte petitioneres om, at første Passus af § 4 i Frdn. af 3 Decbr. 1819. samt samme Forordnings § 1 maatte ophæves; at det maa tillades Selveierbønderne at sammenlægge og under Et drive flere Gaarde; at Godseierne maae erholde Tilladelse til, uden at tabe deres Hovedgaardsfrihed, at bortsælge til fuldkommen Eiendom af Bøndergodset, selv da, naar Godset herved kommer til at udgjøre mindre end 200 Tdr. Hartkorn, og at, under Forudsætning af, at dette bliver Lov, der da tilstedes Godseierne Frihed til at sammenlægge Gaardene, blot med den nærmere Bestemmelse, at de ei formindske Antallet af de nærværende Bøndergaarde, og at for hver Gaards Størrelse et passende Minimum fastsættes. Ved Afstemningen vedtoges det eenstemmig, at Forslaget skulde underkastes Prøvelse af en Committee. Efterat det dernæst var bestemt, at een Committee skulde tage dette og det foregaaende Forslag under Overveielse, og at samme skulde bestaae af 5 Medlemmer, bleve her til valgte: Tutein, Bang, Birch, Povelsen og Drewsen. Etatsraad Steenfeldt foredrog et Forslag om, at de kongelige Lovudkast maatte meddeles de Stænderdeputerede og Suppleanterne førend Stænderforsamlingen aabnes. Ved Afstemningen blev det eenstemmig bestemt, at Forslaget skulde underkastes Prøvelse af en Committee. Efterat det dernæst var vedtaget, at denne skulde bestaae af 3 Medlemmer, bleve hertil valgte: Steenfeldt, Algreen-Ussing og Bang. 26 Møde den 27 Octbr. Præsidenten aabnede Mødet, med den Yttring, at han var overbeviist om, at udtale den hele Forsamlings Mening, naar han, i Anledning af Hds. Maje Nøde stæt Dronningens Fødselsfest, udbad sig af den kongelige Commissarius, at han paa Forsamlingens Vegne vilde bringe Deres Majestæter dens allerunderdanigste Lykønskning. Herpaa reiste Forsamlingens Medlemmer sig og udbrode i et Længe leven for Hds. Majestæt Dronningen. Den kongelige Commissarius erklærede, at det vilde være ham en sand Glæde, at udføre det ham overdragne Ærinde, og han er overbeviist om, at Deres Majestæter med allernaadigst Velbehag, ville modtage Forsamlingens Lykønskninger, der ville bringe Dem i Erindring, hvorledes den Kjærlighed, som De selv bære til Folket, ogsaa gjensidig besjæler Folket mod Deres Majestæter. - Gaardmand Hans Christensen foredrog derpaa et Andragende fra endeel Gaardfæstere i Simmerbølle, Skrøbeløv, Snøde, Stoense, Bødstrup, Lindelse, Taageløv og Maaleby Sogne paa Langeland, om Fæstegodses Forandring til Selveiendom eller i alt Fald Hoveriets Afskaffelse. Den kongelige Commissarius yttrede, at de Forslag, som denne Proposition indeholder, ere saa indgribende i Eiendomsretten og saa afvigende fra de Grundsætninger, nærværende Stænderforsamling i forrige Session har vedkjendt sig, at han ikke kan antage, at denne kunde finde Grund til at indlade sig paa slige Forslag. Kammerjunker Benzon yttrede, at der neppe ere mange Godseiere, der ville vise sig uvillige til at overdrage Fæstebonden hans Gaard til Eie, eller i det mindste til at fritage ham for Hoveri, naar Bonden kan yde ham en nogenlunde passende Betaling for samme. Hertil behøves intet Lovbud, thi dette stemmer overeens med Godseiernes Jnteresse, men Vanskeligheden for Salget er at tilveiebringe Kjøbesummen, som Bonden ei kan sikkre eller forskaffe, og hvad Hoveriet angaaer, da vil Bonden ei herfor kunne svare selv en billig Betaling, naar han ikke, ved at fritages for samme, kunde indskrænke de holdende Tjenestefolk og Heste, og forøge sin Qvægbesætning, eller i en høi Grad forøge Jndtægten af sin Avl; thi i manglende Fald faaer han kun en Udgift mere at udrede, og ingen Jndtægt til at afholde denne. Dette vil medføre Vanskelighed for Mange, ligesom og locale Omstændigheder, som f. Ex. en lang Vei til nærmeste Kjøbstad eller Skovene, kunne tvinge Godseieren til, for det til Reisen derhen bestemte Hoveri at forlange en høiere Betaling, end Bonden anseer billig, og som dog for Godseieren er nødvendig, hvis han ei skal lide et virkeligt Tab. Taleren formeente derfor, at alle Accorder herom maae være frivillige, og kunde ei stemme foren Committee. Ved Afstemningen afvistes Forslaget med 48 St. mod 7. Ligeledes afvistes med 32 St. imod 23 Sognefoged Frederik Jørgensens Forslag om Huusmændenes Pligtarbeide; sit Forslag om, at Lægdsmændene maatte befries for at hente Marschpenge paa Amtstuen, naar de boe 2 Mile fra denne, tog Proponenten, Frederik Jørgensen, tilbage.