Berlingske Tidende, 1829-10-17
Buenos=Ayres, den 1ste Juli. De græske og asiatiske Tyranner, hvis Navne Historien har overantvordet os, pleiede dog at stole paa Andres Bistand, og deelte indtil et vist Maal deres Magt med subordinerede Tyranner, men de bleve derfor ogsaa ofte deres egne Redskabers Offere, naar disse holdt en Forandring nødvendig for deres Fordeel og deres Sikkerhed. Saaledes forholder det sig imidlertid ikke med Tyrannen i Paraguay, Dr. Francia; han staaer ganske lisolleret, stoler paa Ingen, og er ikke afhængig a Nogen, uden af sig selv. Ved hans mægtige Aandskraft har han opnaaet en absolut Magt, og vedbliver at haandhæve denne, uden at tye til de sædvanlige Midler, om hvilke han lader haant Dog har han ikke foragtet det gamle probate Middel, at fjerne alle dem, af hvis Jndflydelse eller Talent nogen Fare for hans Person eller for hans System var at frygte. Han var snild no til at benytte den Skræk, som hans mange strænge Domme frembragte hos et Folk, der før havde været vant til at see de værste Forbrydere straffede med stor Skaansel. Han benyttede ogsaa denne Skræk til at gjenoprette den rædsomste Absolutisme, der nogen finde, som en Forbandelse, har overfaldet Menneskeslægten; han organiserede en Despotisme, som endog forsøgte at lægge Folkets Sjæle i Lænker, da han, ved et afskyligt Spionerie= og Angiver=System vidste at holde det i Angest, - og i en saadan Grad, at endog ofte selve Naturens Baand sønderreves ved den iiskolde, ufølsomme Tyrans Opmuntringer, saa at det var forbundet med den største Fare, at meddele sine Tanker endog blot til de nærmeste Beslægtede, og Enhver maatte finde sig i sin Skjebne, for at beholde Livet. Alt dette fandt imidlertid Sted, paa hiin Tid, da han endnu maatte bestræbe sig for at naae sin Lykkes Spidse; men da han havde naaet denne, og bragt Folke i den Tilstand, som vi nyligen have beskrevet, ændsede han ingen Forsigtighedsregler, og holder det derfor, som det synes især for overflødigt, at have subordinerte Agenter i sin Tjeneste, Cheferne ved hans Tropper ere ham intet andet end en Klasse, af Trælle, der blot staae Herskeren lidet nærmere, end de øvrige men derfor ogsaa ere mere udsatte for hans Luner; thi han af sætter dem og indspærrer dem, uden mindste Omstændigheder Følgende Exempel kan tjene som et Beviis herpaa : Chefen for en meget yndet Grenadeercorps viiste sig for nogen Tid siden paa Paraden med en ny Hue. Dictatoren saae ham fra sit Vindue, og da denne Mode ikke behagede ham, saa lod han Officeren, kalde. "Du har en meget smuk Hue, sagde han til ham - med da den ikke er reglementeret, saa vær saa god og tag den af: og nu træk ogsaa Din Kjole og Dine Pantalons af: - See, nu er Du i den Tilstand, af hvilken jeg drog Dig frem; nu kan Du gaae, hvorhen Du lyster, Paa den Maade fik denne brave Officeer sin Afsked. Kort Tid derefter havde en Skildvagt at samme Grenadeercorps, imod Etiquetten, tilladt Nogen at træde ind i Doctorens Pallads. Denne sendte derefter hele Vagten hjem og stillede en sort Dreng ved Døren, der i nogle Dage var baade Skildvagt, Dørvogter og Ceremonimester ; derpaa opløste han hele Grenadeercorpset. Vi have dvælet noget længere ved Skildringen af Dictatorens Charakteer og Folkets Tilstand i Paraguay, end det for vor Hensigmaaskee var nødvendigt. Vi ville nemlig dermed bevise, hvor ugyldige de Indvendinger ere, som gjøres mod en Expedition didhen i at nemlig Paraguays Jndvaanere endnu aldrig have yttret det Ønske, at slutte sig til National=Associationen. Af det, vi her have anført, vil man kunne skjønne, hvor farlig dette Folks Stilling er, og tillige Umuligheden af et saadant Ønskes lydelige Yttring. Men saa afskyelig, som den Fremgangsmaade var, ved hvilken Dr. Francia forfærdede Paragus Beboere, ligesaa fordærvelige vare ogsaa for hele Landet de Forholdsregler, som ere udgaaede fra ham under hans Dictatur. For at holde Paraguaynerne i Uvidenhed om de andre amerikanske Provindsers Jnstitutioner og løvbestemtRettigheder besluttede han, at afskjære dem fra al Forbindelse med det res Naboer, og tillige at sætte disse i Forlegenhed, i det han berøvede dem al Adgang til at erholde Paraguays Producter, som ved lang Vane vare blevne dem til Fornødenheder. Han begyndte med at forbyde Bygningstømmers Udførsel til Buenos=Ayres, fordi han beskyldte denne Stad for Jntriguer mod hans Dictatur, kort derefter forbød han Udførsel af Thee og Tobak, og glædede sig allerede forud over den Utilfredshed, som vilde opstaae i vore Provindser, formedelst Savnet af disse Producter. Men det Slag, med hvilket har truede at ramme os, traf ikkun Paraguay. Forbudet vækkede i Buenos Ayres Speculationsaanden. Tobaksblade hentede man fra Indien Chili, Nordamerika o. s. v.; Bygningstømmer, Tobak og Paraguar, Thee (Yerba) fra Brasilien. Forbruget af denne sidste er, saavel i Chili, som i Peru og Buenos=Ayres, betydeligen aftagen, fordi mange, formedelst dens Sieldenhed, eller ogsaa, formedelst den fra Brasilien indførtes slettere beskaffenhed, have vænnet sig til Caff- og chinesisk Thee. For Paraguay ere disse Forandringer farlige, og deres Virkninger turde endnu vedvare, naar selve Aarsagen engang er ophørt. Dictatorens upolitiske, eller meget mere fjendtlige, Fremgangsmaade mod hans eget Land, har i Brastlien opvakt en Rival mod ham, der truer med at overvælde ham. Medens i det ulykkelige Paraguay et Jordsmon, der er mange Millioner værd, blev paa en høist uklog Maade overladt til sin Undergang, have Brasilianerne, uden Modstand, beriget sig ved Salget af deres egne, i Henseende til Qvaliteten langt ringere, Producter. Hvor der ikke kjendte Despoten Francias Færd, maatte fristes til at troe, at han vilde, paa sit eget Lands Bekostning, fremme Brasiliens Handel. Det var endog engang et almindeligt Rygte, at han havde i Sinde, naar han døde, at overlade Paraguay, til Keiseren af Brasilien. Hvilken gavnlig Leilighed til at berige sig, har Paraguay, under den sidste Krig imellem den argentinske Republik og Brasilien forspildt, Rom, Sukker, Riis, Tobak, samt hine andre Handelsartikler, med hvilke Brasilien forsyner Buenos=Ayres, havde ligesaa vel kunnet indføres fra Paraguay. Dette Lands Bygningstømmer vilde da have fundet Kjøbere til enhver Priis; dets Arbeidere vilde være blevne tilstrækkeligen beskjeftigede med Skibsbyggerie for Republiken; kort sagt: Brasiliens hele Rigdom vilde paa denne Maade være kommen i Paraguays Eje.