JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-02
(De øvrige Efterretninger følge imorgen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-02
Kjøbenhavns Børs-Kours den 30 Decbr. 1831. Hamb. 2 M. - k. S. 211. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 210, solgt til 12 Mk. 9 1. Oblig. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 1055105 1/2 B. Sp. 148 1/2 a 149 Rbd. Sedl. 4 pCt. dito dito 99 a 99 1/2 Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 44 a 44 1/2 s. T. 4 pCt. nye norske Oblig, ly 4 pCt. Kongel. Obligationer, dende paa r. S. og 1 a 100 r. S. (u. Rente) 89489 1/2 R. Sedl., 4 pCt. uopsigel. norske Stats Dito over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. 59 a 60 Rd. Bco Dito ....... dito 84 1/2 4 - Bco 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. Nation. Obl. af Laan 4 Febr., St. 14 Bcomk.) 65463 1/2 L. St. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Asiatiske Aktier - 4 - i Sedl. Dito 1074 101 1/2 Rbd. Sedl. Bank-Disconto. 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-02
Tanker. ved min elskede Fader, Hr. Bagermester H. P. Friis's Død. i Nyborg den 22 Decbr. 1831. Brat vinked Dødens Engel og Du blegned, tungt ruller bittre Taare paa din Grav. Vort Held, vort Haab med dig tillige segned, Dig Herren tog, hvad naadig han os gav. Som Mand og Fader savnes Du med Smerte, Din Daad i Livet Herren lønner vist, Og indtil Livets sidste Stund vort Hjerte, Vil savne Dig indtil vi samles Hist. Nyborg den 30 Decbr. 1851. Offereret af hans yngste Datter i første Ægteskab, Laurine Rasmussen, fød Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-02
AVERTISSEMENTS. Det blev min tunge Lod, paa Sødskendes og egne Vegne, at bringe Familie og Venner det Sorgens Budskab, at vor kjære Moder, Enkefrue Bergithe Christine v. Bülow, er ikke meere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-02
Efter en langvarig Sygdom overgik hun den 29 dennes ved en blid og rolig Død til de evige Boliger i en Alder af 45 Aar. Hun begrædes af sine umyndige Børn som en kjærlig Moder, og af Os som Hines troe Forsørgerinde. Tøystrup den 31 Decbr. 1851. A. F. v. Bülow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-02
Løverdagen den 31 Decbr. er af min Port, Kl. mellem 10 og 11 Formiddag, bortstiaalet en rødrygget 4 Aars Koebud, vog 2 Lpd. 8 Pd. For dens Opdagelse loves en Douceur af J. Rasmussen, Hudens Værdie. Odense Vestergade No. 268 Litr. B.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-02
Paa Onsdag Eftermiddag Kl. 1 kan faaes Gjeder, Aborrer og Karudser i Trolleborg-Postens Logie hos Dhrr. Behrendt & Edsberg paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-02
Fredagen den 6 Januar førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver den Skræder Mads Jensens og Hustrues fælleds Boetilhørende Gaard Nr. 650 paa Klingenberg, stillet til en 5te og sidste Auction, som afholdes i selve Gaarden; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Reimuth. Odense den 30 Decbr. 1851.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-02
Efter Begjæring af Hr. Kjøbmand Philipsen, paa egne og Medarvingers Vegne, bliver Huset No. 685 paa Nedergade, som bestaar af 4 Fag 2 Etages Forhuus, et Halvtag Sidehuus paa 5 Fag og et dito Tværhuus paa 5 Fag, samt Gaardsplads, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: første Gang Torsdagen den 29 Decbr. d. A.) Hver Dags den 5 Januar 1832 Formiddag anden - den 12 Kl. 11. tredie De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den tredie i selve Huset. Reimuth. Odense den 16 Decbr. 1851.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-02
Efter Udpantning for Kongelige Skatter og Kommunalafgivter, stilles Gaarden Nr. 156 i denne Kjøbstads Søndergade til Auction Mandagene den 16 og 30 Januar samt 15 Februar førstkommende 1852, hver Gang Kl. 11 Formiddag, de 2 første paa Byens Raadstue og den 3die i den sælgende Gaard. Denne, som er indrettet til Farverie, bestaar af 16 Fag Forhuus, 2 Etager, 9 Fag Baghuus, 6 Fag Sidehuus og 9 Fag Tilbygning med tilliggende 2 Haver. Hvilket til Lysthavendes og Pantekreditorernes Efterretning bekjendtgjøres, ifølge Plakaten af 22 April 1817. Kjerteminde den 24 Decbr. 1851. Thaulow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
No 3. 61 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. og Adresse-Avis. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Redigeres, trykkes og udgives i Odense. 3 Januar 1832. Tirsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Jndhold. Belgiske Anliggender (Kongen af Hollands Svar til Konferentsen i London). Pohlskerussiske AnligSchweiz (Neuschatel erklæret i Krigstilstand. Angreb paa Jngender. Frankerig (Tumult i Grenoble). Tydskland. surgenterne). Spanien. - Fædrelandet. Lovgivning. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Tildragelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Belgiske Anliggender. J Londonnerkonferentsens sidste Møde have de fire Magter underskrevet en Protokol, hvorefter Fæstningerne Mariebourg, Philippeville, Ath, Mons og Menin paa den franske Grændse skulle sløifes, – en Beslutning, hvormed den franske Regjering slet ikke skal være tilfreds. J den hollandske Regjerings Note med Hensyn til de 24 Artikler, hvilken nu meddeles fuldstændigt fra Haag, beraaber Kong Vilhelm sig fornemmelig paa, at de hollandske Befuldmægtigede, i Overeensstemmelse med Aachener=Protokollen, aldrig burde have været udelukkede fra Deeltagelse i de fem Magters Forhandlinger, hvis Raad han havde udbedet sig, samt at det har aftraadt Kolonier og Kapitaler for Foreningen med Belgien, som det altsaa nu maa kunne fordre til bage. J Landsbyen Hollerich i tydsk Luxemburg har der foreløbig dannet sig et bevæbnet Partiegængerkorps i Kongen af Hollands Jnteresse, som drager omkring i Landet, forat opretholde hans Authoritet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Pohlskerussiske Anliggender. Endnu forekomme der jævnlig Beviser paa, hvor urolig og usikker Tilstanden fremdeles er i Pohlen. Saaledes har en Greve ihielstukket sin Broder og derpaa hængt sig selv, og nogle Asiater, som hørte til den russiske Hær, skulle have afhugget Fødderne paa en Pohlak, der havde fægtet med i Revolutionskrigen. Mod den i Siedler omkomne Klædehandler Repphans Mordere er der anlagt Proces. Om de paa preussisk Gebeet overtraadte Pohlakker beretter vel den preussiske Statstidende, at den gaaer for sig med Orden og Rolighed, at der er givet Soldaterne Tilladelse til at blive, hvis de med sig selv vidste, at de hørte til dem, som ikke kunde erholde Deel i Amnestien; men at de kun havde svaret med: "Keiseren leve!" og endelig at de ved Hjemkomsten bleve behandlede med største Skaansel og Mildhed. Derimod meldes privat fra forskjellige Steder, at endnu 20,000 Pohlakker vægre sig bestemt ved nogensinde at ville vende tilbage; Soldaterne kastede sig til Jorden, som omde vilde klemme sig fast til den; Officererne have ogsaa nægtet at give deres Æresord paa, ikke meere at ville kæmpe mo Rusland, og i Danzig have de endog fornærmet den franske Konsul, en Carlist, fordi han havde talt fornærmeligt om dem. Saavel Preussen som Østerrig menes, ved en fortsat Vægring, at ville med Magt støde de Ulykkelige fra sig, og overlevere dem til Russerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
(Fortsættelse af Gaars-Avisen.) Efterat den ved Hr. Mauguins Tale opstaaede Tumult, havde lagt sig, gjennemgik han alle Frankerigs Regjeringer i de sidste 40 Aar. "Republiken - sagde han - indgjød Kjerlighed til Fædrelandet; Keiserdømmet Kjerlighed til Hæder; Restaurationen Kjærlighed til Religion eller Overtroe; men den nærværende Regjering har intet Maal, ingen Lidenskab, hvorved den kan herske; - dog jo den vækker Frygt for indbildte Farer. Ministeriet vil indføre et aristokratisk System i Frankerig." Hr. Odilon=Barrot, fremstod derpaa, og opfordrede Kammeret til at see igjennem Fingre med Ministrene, hvorimod de alle med Hæftighed protesterede, da de kun fordrede Retfærdighed. Da Kammeret omsider var gaaet over til Dagens Orden, forelagde Krigsministeren et Forslag til Udskrivning af 80,000 No. af Klassen fra 1831, og med 218 Stemmer mod 32 ophævedes Loven af 1816 om Høitideligholdelse af Ludvig XVIs Dødsdag (21 Januar. Under Forhandlingerne i Pairskammeret angaaende Forslaget om Pairsværdigheden paastod Hertugen af Cogny, at Ministeriet handlede imod sin Pligt, ved at opgive Arveligheden, da Loven netop ved den skulde have en Støtte mod Nyhedssygen. Hertugen af FitzJames anvendte sin hele Veltalenhed for at forsvare Arveligheden, og saae ved dens Afskaffelse kun Ødelæggelse og Undergang at være beredt Fædrelandet. Han pukkede meget paa sin Stamtavle, der skal naae op til den engelske Konge Jacob II, men maatte derfor døie den Spot, at Udenrigsministeren bragte ham Massenas Ord til en Gammel=Adelig ihu. "Aa hvad jeg er selv min Slægts Stamfader, Ogsaa Marquien af Dreux=Brege talede hæftigt for Arveligheden, hvorimod Hertugen af Cholseul og Greven af St. Priest talede for Lovforslaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Ved en kongelig Forordning er den forrige Præsident i Lyon, Hr. Dumolart, udslettet af Listen paa de overordentlige Statsraader. J de Deputeredes Kammers Konferentssal skal han, som sidst meldt, have truet Statsraadspræsidenten med knyttet Næve og betjent sig af de groveste og meest fornærmende Udtryk imod ham, hvorpaa Denne vendte sig rolig til de Omkringstaaende med de Ord: "De see, mine Herrer, hvad Glæde Man har af at være Minister." Lyon ner-Opstanden gaaer nu igjen i Bladene, hvor Hr. Dumolart (der udgives for en meget lidenskabelig Mand) paastaaer ligefrem, at Regjeringen bringer Forvirring i den offentlige Moral, hvis den, uden at holde sine Agenters Ære i Agt, opofrer den, for at skjule sine egne Feiltrin. Enten ere - siger han - de fremførte beskyldninger sande, eller Statsraadspræsidenten selv ikke troer dem; men i begge Tilfælde hviler der et stort Ansvar paa ham. Jeg maatte ikke have en Draabe reent Blod i mine Aarer, dersom jeg meere vilde tjene under en saadan Bestyrelse; jeg vil derfor ansøge Kongen om min Afsked, og derpaa træde i Skranken mod Ministrene." Roniteuren har allerede givet et foreløbigt Svar paa Hr. Dumolarts Jnvekriver mod Ministrene, og Hr. Gasparin er ansat som Præsekt for Rhonedepartementet. Neppe ere Urolighederne i Lyon stillede, førend lignende Optrin udbryde andre Steder. J Grenoble har saaledes en Sværm Mennesker brudt ind hos Skattekontrolleuren, kastet Registrene ud paa Gaden og opbrændt dem. Disse Uroligheder ere dog alt igjen dæmpede, og 2200 Md. sendte hertil fra Lyon. Jmidlertid har det bevirket nogen Ængstelse og Synken af de offentlige Fonds, at Moniteuren slet ikke omtaler denne Begivenhed. Den arbeidende Klasse er overhovedet uroligt stemt, og alle Præfekter have i denne Anledning faaet de strængeste Jnstructioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Ogsaa det badenske Kammer har eenstemmigen nedsat Militairbudgettet, og modtaget et stort Antal Adresser med Taksigelser for dets Virksomhed under nærværende Møde. J forskjellige Deele af Landet bereder Man sig paa, ved store Festligheder at modtage de Deputerede ved Forsamlingens nærforestaaende Opløsning. Presseloven er den 24 Decbr. antaget af det andet Kammer med 47 imod 8 Stemmer. Den djærve Hr. v. Rotteck har fremlagt et Bønskrift om Ophævelse af Colibatet i den katholske Præstestand. De underskrevne Navne vare vedlagte i en forseglet Pakke, som af Delicatesse blev sendt uaabnet tilbage, skjøndt Sagen af Kammeret vedtoges at skulle anbefales Statsministeriet til Forhandling saasnart som muligt. Ved denne Leilighed blev Man først gjort opmærksom paa, til hvilken Konfession ethvert Medlem hørte, og det viste sig da, at Kammeret bestod af 32 Katholiker og 31 Protestanter. Saaledes bemærker de kjernfulde kritische Blatter, der Børsen=Halle - høre de senere Forhandlinger i de sydtydske Stater til de vigtigste Særsyn i den tydske Politik. Et nyt Liv yttrer sig overalt i Fædrelandet, og med gladere Forhaabninger end i tolv lange Aar tør Man imødesee Nytaarsmorgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Schweitz. Efterat Jnsurgenterne i Neuschatel den 17 Decbr. havde nærmet sig Hovedstaden, lod General Puel ved en Proklamation Landet erklære i Krigstand. Jfølge en Bulletin, af 18 Decbr. blev Cortailland besat om Natten, og Rebel. lerne fordrevne, og hvis Stormklokken ikke havde ringet her, var Bourquin bleven taget tilfange i den nærliggende Bye Bevaix, som blev omringet. Adskillige Personer bleve fangne og ved den hele Begivenhed faldt 2 Mand og 2 bleve saarede. Den anden Bulletin af 21 Decbr. fortæller Sagen omstændeligere, med det Tillæg, at General Puel var afmarscheret til Valede Travers, for ogsaa her at adspredRebellerne, der vel ere i Besiddelse af nogle Kanoner, men mangle Hovedsagen, Penge. Medens det kun skal være en Hob Pøbel, som har samlet sig om Hovedmændene, erklæret Hr. Bourquin offentligt General Pfuel for en Løgner. Statsraadet i Neuschatel har forlangt Hielpetropper i Bern, hvor det fortælles, at en af Jnsurgenthøvdingene fra Neufchatel i Delirium har styrtet sig ud fra anden Etage i Huset, hvori han boede. J Lausanne er der opdaget et Komplot blandt Pøbelen, som vilde plyndre Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Spanien. Forinden den franske Regjerings og Dronningen af Frankerigs personlige Forbøn for General Tortjos og hans Ledsagere kunde naae Madrid, ere de (52 i Tallet), efter kongelig Ordre, tilhobe skudte i Mallaga den 11 Decbr. - Det giver da noget mere Blod at afvaske paa det store Regnebret, Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Lovgivning. 26 Decbr. 1851. Plakat, hvorved allernaadigst befales, at den i Qvarantaine-Forordningen af 8 Febr. 1805 § 55 Litr. B. foreskrevne Forholdsregel, at antænde og tilligemed Ladningerne opbrænde de Skibe, der skulde været Lysnings-Qvarantaine undergivne, men formedelst Stranding, ei kunde afgaae til noget Sted, hvor saadan Qvarantaine kan afholdes, ikke herefter maa, uden foregaaende dertil indhentet, Tilladelse fra Direktionen for Qvarantaine=Foranstaltningerne, anvendes i noget Tilfælde, naar hiin Qvalification til LysningsQvarantaine allene er foranlediget ved den for Tiden paa nogle Steder i Europa herskende Cholera.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Offentlige Foranstaltninger. Kommandanten over Nyborg, Fæstning, Generalmajor, Kammerherre v. Staffeldt, R. a. 2 og D. M. er død Natten imellem den 15 og 16 Decbr. sidstl., hvorom den brugelige Anmeldelse læses i Statstidenden, og Jnspekteuren over Kavalleriet, Oberst v. Lytzen, som efter Ansøgning i Naade er afgaaet fra denne Post, udnævnt til Kommandant i Nyborg. J hans Sted er Oberst a la suite i Kavalleriet, E. v. Berger, igjen udnævnt til Jnspekteur over Kavalleriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Videnskabelighed. Den nærværende Trompeter for de sekteriske Skjændegjæster har fremkaldt en ny Proces af det forargelige Slags, og hvad der endnu er meere at beklage, (haa bentlig dog kun for en Tid!) standset en retskaffen Præst i hans af alle Retskafne hæderlig paaskjønnede Virksomhed for den kristelige Kardinaldyd Godgjørenhed. Det Kongel. Danske Kancellie har nemlig under 10 f. M. befalet Pastor Visby, at fralægge sig de imod ham af Magister Lindberg fremførte Bekyldninger." Disse bestaae blandt andet i, at Hr. Visby i sit Tidsskrift for praktisk Kristendom har talt saa bespotteligt om Gud, at Haarene maae reise sig paa Hovederne af Forfærdelse over de gruelige Ord." Af hvad Natur disse haarreisende Bespottelser ere, kan Man slutte deraf, at Hr. Magisteren karakteriserer Pastor Visbyes hæderlige Bestræbelser for de Ulykkelige saaledes: "den megen Kjærligheds-Tale vil Diævelen gjerne høre." (Ved en saa ugudelig Tanke kunde Haarene snarere reise sig!) "Med Rolighed - siger Hr. Pastoren, idet han tager Afsked med Læserne af Tidsskriftet, som han under slige forstyrrende Omstændigheder indtil videre har tabt Lysten til at fortsætte – seer jeg Domstolenes Bestemmelse imøde. Jeg kan ikke glæde mig til nogen Hævn over en Mand, der visselig maa være meget ulykkelig, allerede ved det Sindelag, der besjæler ham. Magister Lindberg henregner mig til Kristendommens Fiender, nu vel! jeg vil tilstaae det: der er en Kristendom, hvis Fiende jeg er og aldrig skal aflade at være. Det er den Kristendom, som i ham selv har fundet en saa høirøstet Forsvarer, den Kristendom, der i de senere Aar har vakt saa usigelig Forargelse i vor fredelige Kirke, som har afstedkommet Splid og Kiv og Trætte, og megen ond Handel. Jeg er en Fiende af den Kristendom, hvis Frugter vise sig i Had, Forfølgelse og Bitterhed, en Fiende af den Kristendom, som ei allene selv intet Godt har at fremvise, men endog kalder Andres gode Gierninger Diævelens Værk. Skal det være Kristendom, hvad Lindberg udgiver derfor og skulle Kristendommens Frugter ikke være andre end de, som den har baaret hos ham selv og hos det Partie, hvis Ordfører, han er - saa er jeg ingen Kristen, saa ønsker jeg heller aldrig at blive det."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Den samme Hr. Magister Lindberg, som nu i flere Aar har villet lære Os, hvorledes Vi skulle tænke, tale og handle, for at kunne være værdige til Navn af Kristne, har ogsaa faaet ny Navnkundighed ved en Proces med Hr. Bogtrykker Jørgensen, der efter den Fremstilling, som læses i Nyeste Morgenpost, ikke gjør hans Redelighed synderlig Ære. Sagen angik en Fordring af 72 Rbd. 5 Mk. 11 s. for Trykningen af de to første Hefter af "Maanedsskrift for Kristendom og Historie, m.m., og ved Gjeldskommission er Hr. Magisteren bleven dømt til at betale ei allene Fordringen og Sagens Omkostninger med 3 Rbd. 59 s. Sølv, men endog nogle fornærmelige Udtryk mortificerede. Disse indeholdt beskyldning for: at Jørgensen, maatte have benyttet hans Fraværelse i Jylland til at bruge hans Navn, hvilket imidlertid ved Magisterens egen Haand ift modbevistes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Tildragelser. Den 19 Decbr. om Natten mellem Kl. 1 og 2 afbrændte Romøe Præstegaard i Ribe Stift. Præsten med Kone og Tjenestefolk, maatte nøgne flygte af Sengen, uden at bjerge Andet end de Sengklæder hvorpaa de laae. 2 Heste, 6 Kvæghøveder, 18 Faar, 8 Gjæs, alt Foder og Korn, Sølvtøi, penge, Gangklæder og Meubler bleve i 1 Time Rov for Luerne. Aarsagen til Jlden er endnu ganske ubekjendt. - Samme Dag afbrændte 2 Gaarde i Darum. (For ikke at afbryde Dagens vigtigere Efterretninger fra Udlandet, og da Aars-Oversigten medtog det meste Rum af Mandags-Avisen, vilde Læserne godhedsfuld undskylde, at det Manglende under Fædrelandet først næste Gang skal søges indhentet.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
AVERTISSEMENTS. At vores kjære Søster, Jomfrue L. M. Betzer i sit 4 Aar, efter faa Dages Sygeleie, den 18 dennes ved Døden er afgaaet paa Gisselfeld, hvor hun - hos den ædle Grevinde Danneskjold-Samsøe - nød mange lykkelige Aar, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Warde og Stoustrup den 28 Decbr. 1831. H. J. J. Petersen, J. J. Betzer. fød Betzer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Veemodig bekjendtgjør jeg for fraværende Slægtninge og Venner, at mit Livs troe Ledsager, Bagermester H. P. Friis, Torsdagen den 22 dennes, Middag Kl. 12, ved en blid og stille Død indgik til den evige Hvile i sit 66de Aar. Forvisset om Deeltagelse i mit tunge Savn, frabeder jeg mig al Kondolence. Nyborg den 26 Decbr. 1831. S. M. sal. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Søndagen den 8 Januar bliver Assemblee i Odense ældste Klub Kl. 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Baldirektionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Paa Adressekontoiret faaes: Fabler af Ludwig Holberg. Paa nye udgivne med en Forerindring, af A. C. Boye. 1 Rbd. 8 s. heftet. Nylig har forladt Pressen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Tabelbog, eller Forsøg til en Haandbog ved mindre Børns Forberedelse i Hovedregning og Tavleregning af H. Chr. Holm, Skolelærer, og Kirkesanger i Stige. Bogen sælges for 5 s. heftet i Omslag; i dusinviis for 3 Mk. og hundredeviis for 5 Rbd. 12 s. i raae Materie her paa Adressekontoiret og hos Forfatteren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Da min Boutikhandel paa Hjørnet af Overgade og Fru Kirkestræde, under Bestyrelse af min Broder Moses Jacobsen, fra idag af er ophævet, og bemeldte Jacobsen ikke er berettiget at handle, tilkjendegives herved. Odense den 2 Januar 1832. Wulff Moses.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
En Karl, som er brugbar til Postbefordring og som en forsynet med gode Beviser om Duelighed, Paalidelighed og hvad iøvrigt til saadan Tjeneste udfordres, kan blive antaget efter nærmere Overeenskomst. Vedkommende henvende sig til Bogense Postkontoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
En Møllersvend ønsker sig en Kondition enten paa en Veir eller Vandmølle, eller og en Mølle i Forpagtning til førstkommende Mai.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Af Umyndiges Midler under Odense Kjøbstads Overformynderie kan 400 Rbdlr. rede Sølv strax bekommes til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed. Odense den 31 Decbr. 1831. D. Crone. Søren Bang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
2 Par unge Svaner kan erholdes tilkjøbs hos Fiskeren paa Trolleborg. Sammesteds kan bekommes forskjellige Slags Ferskvandsfiske til billige Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Paa Hedevigslund sælges Kartofler i Tønder og Skjepper, for 8 a 10 Mk. Tønden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Af extra god Schweitzer-Ost fra Kjærsgaards Meierie findes Oplag hos P. Petersen jun, i Odense Korsgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
En Pottemager=Vogn staaer tilkjøbs hos Vognmand Carstens paa Nedergade. Anden Etage i Huset No. 554 paa Gravene er til Leie førstkommende Paaske Flyttedag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Huset No. 454 paa Nørregade kan faaes til Leie førstkommende Paaske Flyttetid, naar man henvender sig til Krigsraad Kellinghuusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
J Gaarden No. 79 paa St. Jørgensgade kan tvende Værelser i 2den Etage, tilligemed Kjøkken og Spisekammer samt Plads til Jldebrændsel, erholdes til Leie til Paaske Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
J Gaarden No. 278 paa Vestergade er 2den Etage at faae til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid, enten samlet eller separeret, og om forlanges Staldrum til 2 a 4 Heste &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Onsdagen den 11 Januar førstk., holdes Auction i Baroniet, Brahetrolleborgs Naaleskove over en betydelig Deel Grantræer, tjenlige til Bielker og Spær, samt over cirka 200 Snese tilhugne Fyrlægter af 8, 10 og 12 Alens Længde, endeel Humle stænger m.m. De Lysthavende ville behageligen forsamles ved Kræmmerhuset i Nybygtgaarde, hvor Auctionen begynder om Formiddagen præcise Kl. 10. Brahetrolleborg den 1 Januar 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Auctions=Direkteuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Ved Proclama, som er læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Kreditorer i Stervboet efter den i Nye Nybye paa Thorseng afdøde Gaardfæster, Sognefoged Christen Nielsen, og ligeledes afdøde Hustrue Karen Hansdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som konstitueret Skifteforvalter ved Stamhuset Thorseng, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav i Boet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thorseng Birke= og Skifteforvaltningskontoir den 31 Decbr. M. J. Pasbjerg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Samtlige Aktiehavere i Komediehuset anmodes herved at give Møde paa Odense Raadstue førstkommende Løverdag den Januar 1832, om Eftermiddagen Kl. 3, for at afhandle adskjellige Gjenstande, betræffende Komediehuset. Odense den 29 Decbr. 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-01-03
Kommitteen. Tvende Kapitaler, den ene paa 208 Rbdlr. 94 s., den anden paa 100 Rbdlr., tilhørende tvende Skole=Bygningskasser, kunne imod anordningsmæssig Sikkerhed bekommes til Laans hos Undertegnede, som imidlertid maa anmærke, at begge Kapitaler inden to Aars Forløb atter ville blive opsagte til Udbetaling. Nørreaabye Præstegaard den 24 Decbr. 1831. Birch.