Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. De specielle Efterretninger man erholder fra Spanien om Oprørsscenerne i dette Land ere rædsomme de vise til hvilke Laster et Folk kan forfalde, som vel har været indhyllet i en religiøs Overtroe; men som aldrig er blevet veledet til at kiende Kristendommen i sin sande Beskaffenhed, som en Lysets, en Retskaffenhedens, en Kiærlighedens og en Overbærelsens Lære. - Med Oprøret i Barcellona var Sammenhænget følgende: Den 4de August erfarede man der, at General Bassa var paa Veien dertil med Tropper. Dette bragte Jndvaanerne i en stor Bevægelse; Dagen derpaa efter Solens Opgang forsamlede sig talrige Menneskemasser, blandt hvilke det Rygte kom i Omløb, at Llander vilde snart selv ankomme, og at man da vilde straffe Oprørerne af 25de Juli. Kl. 8 ankom General Bassa med 400 Mand af det 6te Regiment, og lod sig see uden Escorte paa Gaderne, uagtet Municipalitetet flere Gange havde advaret ham om, at hans Nærværelse vilde frembringe den største Giæring, da han var ilde berygtet i Barcellona fra den forrige Gang af, da han der havde ført en Kommando. Men han var uforsigtig nok til høit at sige: Jeg eller Folket og han truede at ville beskyde Staden fra Kastellet, naar Nogen vilde røre sig. Da han var ankommen i Paladset udstædte han sine Ordrer, uden at give de offentlige Autoriteters Bønner Gehør, som bade ham flere Gange om at forlade Staden i Fald hans Liv var ham kiært. Denne Trodsen kom ham dyrt at staae. Mennesker samlede sig i tusindeviis paa Pladsen udenfor Paladset; nogle brøde Porten op, andre klattrede over Muren, imedens Borgergarden forholdt sig uvirksom. Nu tabte General Bassa Modet og lukkede sig inde med General Pastor i eet af de inderste Værelset; men Pøbelen, brød snart Dørene op; General Pastor blev skuppet til Siden og General Bassa blev fældet med et Pisiolskud. to andre Kugler han fik i Panden giorde Ende paa hans Liv. Nu kastede Pøbelen hans Liig ud af Vinduerne paa Pladsen under et vildt Hurraraab, Fødderne bleve sammenbundne med Reeb og Kroppen slæbt under en triumpherende Hylen igiennem Gaderne. Endelig naaede man til den meest søgte Spadseregang i Barcellona, kaldet Rambla; her blev oprettet et Baal af Meubler og Dokumenter, som man havde fundet i Politiebygningen, Liget lagt derpaa og brændt til Aske. Nogle rasende Mennesker reve ham Hiernen ud af Hovedet og skulle selv have fortæret den Om Aftenen bleve alle Magistratens, Accisens og Contrebands=Rettens Papire opbrændte. Endnu sildigere satte Pøbelen Jld paa Hr. Bonaplatas Vilarequis og Compagnies store Fabrik, og brændte det op, et Bomulds=Spinderie=Fabrik med Dampmaskinerne gik ogsaa op i Luerne. Arbeidsfolkene skiøde fra Fabriken paa Pøbelen, og 12 Mennesker bleve dræbte. Der blev gjort Forsøg, paa at antænde flere Fabriker; men Tropperne og Militserne kom til Hielp til rette Tid. Overalt bleve Plakater opslagede med den Jndskrift: Det var en hæderfuld Dag for Barcellona, illuminerer Eders Huse, Naturligviis illuminerede Alle af Frygt Den 6te om Morgenen forsamlede sig atter Folkesværme, men som denne Gang ikke bestode af velklædte Personer, men af Matroser og alleslags sammenløbet Pak fra Staden og Omegnen, som blot vilde plyndre; de satte Jld paa Toldhuset, men som blev slukket. Tropperne og Militserne angrebe Tumultuanterne; mange bleve paagrebne, og samme Eftermiddag bleve 7–8 skudte. - Et nyt Municipalitet blev, som bekiendt, indsat; det har forlangt af Regieringen, at Llander skal afskediges; at General Pastor eller en anden liberal Mand skal udnævnes til Gouverneur over Provinsen; at alle Embeder skulle besættes af Liberale; at Provinsial-Deputioner skulle indsættes, og at Universitetet skal forflyttes fra Cervera til Barcellona. Paa samme Dag, d. 6. (altsaa ikke ifølge en Efterabelse) forefaldt ikke mindre rædsomme Begivenhei Valencia, en karlistisk Bande under Qvillots og Serwaders Kommando havde slaget en Colonne af 500 Mand, som vare udsendte mod dem. Dette forbittrede Jndvaanerne i denne store Stad, som strømmede i Masse til Arresterne hvori de karlistisk Fanger vare indspærrede. Disse bleve ved en Deel af Borgergardens Biestand revne ud deraf og slæbte til Hovedvagten og de offentlige Autoriteter opfordrede til strax at lade dem domfælde ved en Militair Kommission. General=Kaptainen reed strax derhen for at stille Tumulten; men man hørte ikke paa ham, og Uroelighederne toge til uagtet alle Embedsmændenes Bestræbelser og uagtet 300 Mand Artillerie bleve opstillede. Nu lod General=Kaptainen Milits Bataillonerne rykke ud; men de vare ikke komplette, da mange Gardister havde forenet sig med Tumultanterne; Bataillonerne vægrede sig desuden ved at skyde paa deres Kammerater, naar disses billige Forlangende ikke blev opfyldet. Paa samme Tid strømmede mange Folk fra Landet til Staden for at tage Deel i Oprøret. Under disse Omstændigheder traadte en Militair=Kommission med nogle Chefer sammen i General=Kaptinens Boelig og saae sig endelig nødsaget til at dømme 3 Karlister til Døden. Men Folket var ingenlunde dermed tilfredsstillet, og forlangte, at fire Personer skulde endnu dømmes, hvis ikke, vilde det bestorme Arresterne og myrde alle Arrestanterne; nu bleve ogsaa General Lopez og Domherre Blas Ostoloza skudte.