Berlingske Tidende, 1810-03-23
J Følge deraf udsættes denne Spinderek som Præmie for det bedste og fineste Linnedspind i største Mængde. De Æskende maae indsende til Prøve i det mindste et Fed og om der er flere Sorter, da et Fed af hver, og med paalidelige Attester bevise hvor meget Spind af lige Godhed er spunden med een og samme Haand. Anmeldelserne skee inden dette Aars Udgang Selskabets Premier. 5. Uagtet Selskabet erkjen er Vigtigheden af at enkelte Dele af Agerbruget forbedres, at Steengter der sættes, sumpige Steder, udtør es, Hør, Hamp og Humle dyrkes m.m., hvorfor man ingen Leilighed lader forbigaae til at paaskiønne saadanne Foretagender, saa vilde dog den Mand af Bondestanden fortrinligen tildrage sig Selskabets Opmærksomhed, hvis hele Agerbrua vidnede om ligesaamegen Over æg og Kundskab, som Stræbsomhed, da Jordens uafbrudte Dyrkning efter en rigtig lagt Plan er et af de vigtigste Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst ; ligesom det Modsatte er en af de vigtigste hindringer derimod. Selskabet har derfor ved sin største Præmie søgt at opmuntre Landets erfarne og syndige Landmænd til at skrive en kort og tyelig Anviisning til at modele og dyrke en udskiftet Bondegaards Jordlod. Naar man faaer en saaden Anviisning vil man lade den trykke og uddeele blandt Bondestanden. Jmidlertid veed men, at der givet Bønder, som deels ved egen Eftertanke, deels ved de Exempler, de have seet i deres Nabolaug, beflitte sig paa et forbedret Agerbrug. Saadanne Mænd ønsker Selskabet at hædre, og det udlover derfor efter Omstændighed den anden Guldmedaille eller det største Bæger eller en Beling i Penge fra 50 til 100 Rdlr. for den Bonde som beviisliggiør, at have sat sin Eiendom i udmærket Stand, ved sine Jorders kloge Inddeeling og Dyrkning, ved et rigtig Sædskifte, ved Brakjordernes omhygge, lige Behandling, Frugt= og Urtehaves Anlæg m. m. 6. I de senere Aar har Dannemark erholdt et betydeligt Antal af Huusmandspladser med 2, 3 indtil 6 Tønder Land. Disse smaa Lodder kunde, naar de bleve behandlede paa en rigtig Maade, vorde af største Nytte for Staten, ikke blot som Kilde til en gavnlig Folkemængde, men tillige ved at give Anledning til en stor Forøgelse af Natu productionen. Jmidlertid har Erfaring viist, at denne Hensigt med slige Lodders Anlæg ikke ganske er opnaaet, og den vil aldrig opnaaes for deres Besiddere indføre en ganske anden Dyrkningsmaade, end den, som sædvanlig følges. Selskabet har derfor sørget for, at en grundig og paalidelig Anviisning til Huusmændslodders rette Behandling er bleven medde lt udskiftede Huusmænd, ved at lade trykke og for en meget lav Priis udsælge afg. Provst Høegho Anviisning til et vel indrettet Jordbrug, hvori en Huusmandslods bedste Dyrkning omstændelig er fremsat. Denne Bog er nu saa udbredt blant Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den udskiftede og udflyttede Huusmand i Dannemark, som ved paalidelige Attester godtgiør, at have dyrket sin Mark og Have paa den bedste Maade, og af samme udbragt den største Fordeel, saaledes, at han med sin Familie ernærer sig deraf, enten ganske eller dog uden betydelig fremmed Jndtægt, det andet Bæger eller 500 Rdlr. For den Huusmand, der næst efter har gjort det meste, det tredie Bæger eller 35 Rdlr. Selskabet har nævnet Høeghs Plan, som den fuldkomneste i det Hele. Men da saavel Loddernes Størrelse, som Jorderne, Beskaffenhed og andre særegne omstændigheder kunde i nogle Egne giøre en anden Behandlingsmaade rødvendig, saa vil Selskabet ikke antage noget vist Mønster, som Betingelse ved Premierne Æskning: Følgende Punkter ville fornemmelig komme i Betragtning. 1. At Loddens Størrelse ikke er over 6 til 7 Tønder Land. 2. At Huusmanden har anlagt en liden have for de nyttigste Kiøkkenurter og Frugttræer. 3. A. saavel have som Marken er godt indhegnet. 4 At Agerlandet i det mindste er inddeelt i fem Marker. 5. At der faaes Rørklever, og bruges Staldforring i Sommermaanederne. 6. At Huusmanden avler selv det nødvendige Foder, saa at inte Kreatur enten Sommer eller Vinter tinges ud paa Foder. 7. At der paa Lodden ingen Heste holdes. 3. Plantning af Pile og andre nyttige Træeromkring paa Grøvt, rolden, Bieavl, Kartoffelavl c. d. vil under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Premie. Skulde ingen Huusmand, som inden den bestemte Tid havde sin Lod i fuldkommen Sand, meldt sig vil Selskabet tage i Betragtning den, som uden at være ganske færdig med sine Indretninger, beviser at have begyndt dem efter bedste Plan, og agter at forsætte dem. 7. a) For den Tegn eller Skoleholder paa Landet, som efter at den sædvanlige Skole= eller Byelæsning er tilende for Stedets Almue, og især dens Ungdom, oplæser og gjennemgaaer een og anden nyttig og passende bekonomisk Bog, og saaledes, uden Forsømmelse af sine Embedspligter, viser Flid, i at bidringe Ungdommen gode Kundskaber og Agerbrug og Havedyrkning, udsættes Selskabets fierde eller femte Bæger eller en Pengebelønning fra 10 til 30 Rdlr. b) Ligeledes udlover og Selskabet en passende Belønning for dem, som oplære Almuen i nyttigt Haandarbeide. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark, og ligeledes for Norge. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes ville anvende Flid paa, heri at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplyning. Attesterne maae indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æskendes anvendte Flid, som om den derved stiftere Nytte. 8. Da det er bekiendt, at et af de første og vigtigste Skrivt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det skadelige Vands Afledning fra Agre, Enge, Maser, Veie m.v., saa usætter Selsk bet si største Bæger eller 80 Rdlr. a) For det efter Listens Bekiendtgiørelse ved skadende Vands Afledning forrettede største og vigtige Arbeide, For det næst største det andet Bæger eller 50 Rdlr. For det næste det tredie Bæger eller 35 Rdlr. (Fortsættelsen følger.)