Jyske Efterretninger, 1795-12-18
Ved Akademiet studerer en medicinisk Studen, foruden sit egentlige Fag, kuns den theoretiske Deel at Chirurgien og Anatomien, ikke den practiske, meget mindre giver han sig af med, at forskaffe sig den for en ege saa næsentlig nødvendige Færdighed i at forgrug. Operationer deres videre Behandling som saa vanskelig, kun ved i er mindengadicinske Exam. af Candidalen, uden en kort og tiindskab om Theorie af fornævnte 2de derimod en chiruralske Dagen, ved ikke allene aflegge Prøven paa, at h. besandtes alle til den egentlige Læger. le, bye over han og til den Enligesaa fuldt som Medicinerne, maattet behaane allerditinske Professorers Forlægningen, egen uden en udførlig og grundig beggelsk Kundskab i 6 rurgten og Andtomen, tillige paa det nøieste giøre de for Operationers Udførelse og Bandgiernes Anlegge se ved enhver chirurgisk Sygdom, samt paa udredet uvise sin forhvervede Duelighed og Færdighed ved paa Kadaver at forrette de Operationer og Vandagers J. leggelse, Professorene fordre. En naturlig Følge i af er, at en saaledes examineret og duelig befunden J rurgus berettiges til at udøve, saavel den medicin som chirurgiske Prarin, en Medicus derimod kun i medicinske, om han endog siden har taget Doctor, den, en Værdighed, der endog, uden Hensyn til i derved efter almindelig Sigende ofte herskende, 2 brug med Disputaternes Skrivelse, i vore Tider er saa let at erholde, som den ofte ikke er Bevis og mindelige Kundskaber og Duelighed. Man tillader ellers her med et Par Ord at gaae den herskende . ning i Møde, som om Doctoreraden var et sær og udelukkende Privilegium for Lægerne. Endeel 6 rurger have tilforn taget den, men da det, som bevæde dem dertil, nemli den derved erholdende udnesAnseelse og dermed følgende fordeelagtige Jndslydelse: Mængdens Dom, om Duelighed, hvilket, deres da ke tilbørlig agtede eller noksom dyrkede Videnskab kun give dem, nu bortfalder, siden endeel af Ch nemlig Regiments og Divisions-Chirurgen ved, i ordningen om det chirurgiske Akademies Opret des den den og deres Post tilkommende udnede: seelse og Rang, lige med Doctorerne i Læged ben, ligesom Chirurgien i det hele, og søgelig af Dyrkere, er indser i sin naturlige Rettighed Søster til Læbevidenskaben, saa hav, siden den gen af vore fortiente og selv blant Fremmede herom rurger attraaet eller taget denne Grad, uagtet no dem endog har været tilbuder mediciniske Professor Naar derfor, for at komme tilbage fra denne sion til det egemlige heromspurgte, en Medicus, være sig Doctor eller Landphusicus, kaldet eller ud tager chirurgis. Patiente i Cuur eller befatter sig i negiske Operationer, handler han at jeg skal brage meldeste Udtrykke ikke allene uforsvarlig imod den s. hvis Liv og Helbred det ofte gielder, men synes ende, ikke at kunde undgaae den Bebreidelse at befordre Fuskerier, som Lovene for des Skadeligheds Skyld saa alvor saaer at afskaffe; da han derimod som en retskaffen og satavittighedsfuld Mand, isteden for at jage efterdenne udle, paa den lidende Menneskeligheds Bekostning saa dere kiøbte Credit, som Fordommen hævder ham, efter Embedepligt burde søge at udindde denne og gusteriet, ved at henvise Sygdomme, hvis Behandling, te hører til hans Fag, og hvori han altsaa, sin Doe tore Lære aldeles ubeskaaren, gjerne kan tilstaae at mangen fornadne praktiske Kundskab, til de dertil antode Chirurger Det samme har Stæd, naar en stens, uden høieste Nødvendighed, det vil sige, uden at der er Fare ved Opsættelse og ingen grammeret eller Kongl. beskikket Chirurgus er at faae, til slige Sygdomme og Operationer betiener sig at en Amts=Barbeer, en Mand som i Almindelighed ikke har, eller, især i Provindserne, kan have, hollev ikke, i Følge hans Bestilling, forudsattes at have de af en Chiruraus udfordrede Videnskaber og derfor og allene har Tilladelse til de Forretninger, en blot Praxio uden Videnskab ansees at kunde forskaffe Færdighed og Beqvemhed til, nemlig Barberen, Aarladen, Tand Udtrækning og Klysteersætning; tog lærer Sagkundskab bestyrket af en bedrøvet Erfaring, et selv de 3 sidstnævnte Operationer, hvis de med Sikkerhed skal forrettes og uden at drage farlige, ja dræbende følger for Patienter efter sig, ofte udfordre den kundige Chirura. At Overationer skeer under Lægens Veiledning og Bestyrelse forandrer ikke Sagen, thi kunde og, at jeg skal betiene mig af det i det 3die Spørgsmaal brugte Udtryk, en slig Barbeer magnetiseeres af Landphyster, saa kan han dog derved ikke meddeles de Kundskaber og den Færdighed, denne ikke selv besidder; ci at tale om, at selv den største og erfarenste Chirurg, ikke kan lade, uden langt store Smerte og den største vare for Partienten, nogenledes betydelige Operationer forrette under sine Øine af en, der er uvidende i den practiske Angtomie og Chirurgie.