JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Ved første Anskrig var, som sædvanlig, Brandmajoren, Hr. Komd. Engberg, med den store Sprøite og Brandfolkene m. Fl., ved Haanden. Nyborg, den 11 Febr. 1821. En Jisbaad fra Korsøer, ladet med Postgods, kantrede sidstafvigte 9 Jan. udenfor Knudshoved, medens Man var beskjæftiget med at trække den i Land, de 10 Mennesker, som vare paa den, skulde upaatvivlelig have druknet, dersom ikke de raske Søemænd Niels Hansen af Nyborg, Hans Juul fra Korsøer, Søren Wincler og Christen Wincler fra Nyborg, vare med egen Livsfare ilet de Ulykkelige til Hjelp. Ved deres Mod og Anstrængelse bleve de og Godset bjergede. Efterat Stedets værdige Øvrighed, Hr. Overauditeur Lawætz, tilligemed Hr. Postfører Jespersen, som var tilstæde for at ordne alt ved Baadenes Jndiisning, havde derom gjort Jndberetning til den høie General-Postdirection, har samme andraget Sagen. for Hs. Majestæt, og Hs. Majestæt har allernaadigst besluttet, at disse raske Søemænds Mod og Aandsnærværelse skal hædres med at de tvende første faae Medaillen for ædel Daad og hver 40 Rbd. Sølv, og de tvende sidste faae hver 30 Rbd. Sølv. Denne høitidelige Uddeling vil finde Sted førstkommende Tirsdag paa Raadstuen i alle Færgefolkenes Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Odense, d. 18 Februari. J Søndags holdt Hr. Pastor Faaborg, nu kaldet til Sognepræst for Dalum og Sanderum Menigheder, sin Afskedsprædiken i Frue Kirke, som hørtes med inderlig Deeltagelse af Gamle og Unge, hvis Agtelse han, som ordineret Katechet og første Lærer, ved Borgerskolen, har vundet i høi Grad, da Savnet af en saa duelig og nidkjær Lærer ikke kan andet end gaae dem til Hjerte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Randers, d. 12 Febr. Det stormfulde Veir med Regn og Tøe, som vi havde i forrige Uge. brød Jsen op paa Gudenaae og begunstigede meget Laxefangsteen. Det synes nu som om Laxesiskeriet igjen Aar for Aar tiltager; men aldrig vende dog vel hine Tider tilbage, om hvem Sagnet fortæller, at Tjenestefolk her i Byen aldrig fæstede dem bort uden med den udtrykkelige Betingelse at deres Madmødre kuns maatte byde dem Lax visse Dage om Ugen. - Den 6te dennes, om Morgenen omtrent Kl. 6 havde vi her en Art Orkan, der dog kuns varede nogle Øieblikke. Mange Mennesker, som vaagnede ved de heftige Vindstød, fore forskrækkede ud af Sengen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Blandede Efterretninger. Christiania, den 7de Februar. J Aggershuus Stift ere, i Kirkeaaret fra 30te Novbr. 1819 til 1ste December 1820, ægteviede 3,862. Par, fødte af Mandkjønnet, 7,324, hvoraf 600 udenfor Ægteskab, af Qvindekjønnet 6,987, hvoraf 631 udenfor Ægteskab, tilsammen 14,311.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
J Christiania forholdt de Børn, som ere avlede udenfor Ægteskab, sig til de i Ægteskab fødte som 1 til 5, i Drammen som 1 til 14, paa Kongsberg som 1 til 17, og i Laurvig som 1 til 12. J Landdistricterne vare de fleste udenfor Ægteskab fødte Børn i Østerdalen, hvor Forholdet var som 1 til 7, og de færreste i Jarlsbergs Grevskab, nemlig som 1 til 20. - De Dødes Antal beløb sig til 8,439, altsaa 6,872 flere Fødte end Døde. Af de Døde opnaaede 426 en Alder fra 80 til 90 Aar; 79 fra 90 til 100 Aar, og een Qvinde blev over 100 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Stockholm, den 28de Januar. Hs. Maj. Kongen har ved et idag holdt Ordens-Capitul i Carl den Trettendes Orden i Naade udnævnt til Riddere af samme Orden Statsministeren for de Norske Anliggender, Ridder og Commandeur af Hs. Kongelige Majestæts Ordener samt Commandeur med Storkorset af den Kgl. Danske Dannebrogs Orden, Hr. Peder Anker, og den Norske Statsraad, Commandeur af Nordstierne-Ordenen, Hr. Niels Treschow.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Professor Bode i Berlin har ladet bekjendtgjøre følgende: Den af Hr. Nicolet i Paris, den 21de, og af Hr. Dr. Obers i Bremen den 30te Januari opdagede, og kun med Kikkert synlige Comet, fandt jeg den 5te d. M. paa Observatoriet, om Aftenen Kl. 8, med en Opsøger, Nordvestlig ved Algenib i Pegasus med den 434 og 435 Stjerne i min store Fortegnelse, østlig i Trekanten, og bestemte dens Opgang omtrent 358 Gr. 49 Min, og nordlige Afvigelse 15 Gr. 39. Min. Cometen viser sig svag, med en Hale af 1/2 Gr., gaaer meget langsomt, og har siden d. 2 Jan. kun tilbagelagt 2 1/2 Sr. mod Sydvest, Den 6te Febr. var det igjen ganske mørk Luft. Artilleristen Kalkofen i Dresden, der havde myrdet Snedkersvenden Winter og Aaret derefter Prof. Kügelchen, er ved første Jnstants i Leipzig bleven dømt til at radbrækkes. Fischer, der af Svaghed og Fortvivlelse over Arresten, havde udgivet sig for Morder, er bleven sat paa fri Fod igjen, men i en saadan Tilstand, at han for at faae sin Sundhed igjen, maatte sendes til Hospitalet. Burde Sligt endnu finde Sted Waterloo Broen i London skal være saa fortræffelig, at Canova erklærede den for den skjønneste Bro i Europa, og at den allene fortjente en Reise fra Rom til London. J Størrelse og Massens Vægt skal den overgaae de tre i Paris i de sidste 20 Aar nybygte Broer tilsammentagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
J Staden Newyork i de forenede Stater, har der for tre Aar siden dannet sig et Selskab til at forhindre overhaandtagende Fattigdom. Efter dette Selskabs trykte Beretning for 1819 angives som Aarsag til Fattigdommens Tiltagelse i denne Stad Drukkenskab, Criminalprocesser, Mangel paa Straffeforbedringsanstalter, Spillehuse, Ureenlighed, manglende Agtelse for Gudstjenesten og religiøse Anstalter. Over Mængden af Jndvandrende, der især kaste sig paa Staden Nyyork, klages bitterligen. Sammes Antal udgjorde fra 1 Marts 1818 til 1 Nov. 1819, 36,560, hvoraf 18930 vare komne over Søen, og blandt disse 7539 Engellændere, 6062 Jrlændere, 1942 Skotter, 922 Franske og 499 Tydske. Foruden disse Jndvandrede angives de Fattiges Tal i Nyyork, som nu tæller 120,000 Jndbyggere, for 8 til 10,000 J Aaret 1818 var deres Tal, som havde Tilladelse til at sælge spiritusse Drikke, 1637, og efterat det er formindsket over 200, udgjør det dog endnu 1431. Af Criminalprocesser, foranledigede ved Slagsmaal, havde 3 deres Grund i Fylderie. - Af 21,000 Børn, der trænge til Undervisning, erholde kun 12,700 den og 8000 opvoxe i Raahed; men dette Onde har man dog saa meget som mueligt søgt at forekomme ved Søndags og Friskoler. Blandt de Voxne hersker endnu større Raahed. Man kan antage, at af 25,000 Familier, der indbefatte en Befolkning af 75,000 Sjele, 15,000 ikke deeltage i den offentlige Gudstjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Dr. Tadde i Rom har gjort den vigtige Opdagelse, at Hvedeklever har den Egenskab, at virke paa rød Qviksølv-Oxyd (rød Præcipitat) som ætsende Sublimat, og er en fortræffelig Mod givt for Forgiftelser ved det sidste. Det blev ved Forsøg befundet, at Dyr kunde uden Skade nyde en betydelig Mængde af en Blanding af Hvedemeel eller Klever og ætsende Sublimat. Man gav Kaniner og Høns 11 Gran Sublimat i hiin Blanding i en Tid af 12 Timer, medens et eneste Gran ublandet drog Døden efter sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
J Berlin har der forenet sig et Selskab af de meest anseete Banquerer i det dobbelte Øiemed: 1) at sikkre dem, der besidde Præmiebeviser, med Statsgieldsbeviser, i alle Tilfælde deres Capital af 100 Rd. klingende Mynt. 2) At give Publicum et Middel i Hænde, ved ringe Jndsats at forskaffe sig Haab om den store Præmie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Den berømte Büffons Planches enlumindes de oiseaux, en Samling af over 1000 Afbildninger af Fugle, fortsættes nu af Dr. Temmineck i Amsterdam og Hr. Baron Langier de Chartense i Paris. Baron Couvier, der anbefaler Samlingen meget i en egen, med den udkomne første Levering følgende Anmeldelse, vil i en ny Udgave af sin Regne animal, og Hr. Temmineck i en ornithologisk Jnder levere egne Beskrivelser over disse Fugle, og henvise til de colorerede Kobbertavler. Hvert Hefte, bestaaende af 6 Kobbere, skal overlades for den særdeles billige Priis 9 Fr. Americaneren John Bristed fortæller i sit Værk om de forenede americanske Staters Hielpekilder, at den Syge at spille i Lotterie, de offentlige Fængslers alt for beqvemme Jndretning, Mangelen paa gode Bankerotlove, leder i disse Stater til Fordærvelse. Paa alle Steder begunstiges Skyldnerne; alle Udlændinger bedrages, og Bedrageren bliver ustraffet og kan paa ny begynde sit Uvæsen. Af Americanerne have Britterne i Aarene 17831789 ikke faaet betalt 1/2 Deel og fra 1816-1818 ikke 2/8 Deel af de Manufacturvarer, de solgte dem. Jntet Land kjender en saadan Mængde Bankerotter; i Nyyork allene beløb de sig 1811 til 6000. Levemaaden er i denne Stad 1/2 Deel dyrere end i London, og dog er dens Luxus større, men denne betales med Bankerotter. Fylderie er her større end i Engelland, hvor man dog ogsaa forstaaer Sagen, J C. Lebunones nyligen udkomne Historie om det Napoleonske Riges Fald, fortælles, at det især var ved en Jndigestion (Ufordøielighed) hos Napoleon, der foraarsagede at Slaget ved Culm blev tabt, og bevægede ham, da han allerede var underveis til Bøhmen med en betydelig Deel af Armeen for at understøtte Vandamme, til at vende tilbage til Dresden. - Der hører altsaa ikke allene en god Forstand og god Lykke, men ogsaa en god Mave til at vinde Feldtslag, og maaskee ofte mangt et Feilgreb skrives paa Forstandens Regning, istedetfor det egentligen burde skrives paa Mavens J Engellænderen J. A. Walters Reise i Vestindien (1807) hedder det: Øen St. Croix yder fra Søsiden et yndigt Syn; hver Jordplet er fortræffelig dyrket, og Den kaldes med Rette Vestindiens Hauge. Midt i Baggrunden af en stor Bugt ved Siden af Øen viser sig Frederiksstad, en By af maadeligt Omfang, med meget gode, men ikke store Bygninger. Landhusene der omkring ere anlagte med megen Smag, især lagde vi Mærke til eet Norden for Staden, hvis Lige man sjeldent træffer i Vestindien. De meget talrige Negerhytter ere langt smukkere, end Forf. nogensinde har seet dem, og saaledes byggede, at de see ud som zirlige europæiske Daglønnerhytter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
- St. Thomas ligger i Baggrunden af en dyb, med store Høje omgiven Bugt. Seet fra Søesiden danner den et herligt Amphitheater, da Bjergene næsten lodret hæve sig bag Staden og ere dyrkede indtil Toppen. Fra Strandbredden, af har Staden ikke et saa behageligt Udseende; heden er her ualmindelig trykkende, da Vinden opfanges af de omliggende Høie. De fornemste Kjøbmænd have deres Gaarde og Pakhuse af hugne Steen og Tegl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Bemærkning. Det er mærkeligt nok, at allerede den store Holberg, uden at være Anatom eller Physiolog, ene ledet ved sin sunde og lyse Forstand, allerede for 100 Aar siden sattriserede over de almindelig antagne Aarsager til Misfødsler og Vanskabninger. Satiren findes i Barselstuen, 2 A. 8 Sk., hvor Øllegaard fortæller om en Kone, som har født et Rokkehoved til Verden, og angiver som Aarsaa dertil, at en Staadderkone bad om Noget for sine smaae Børn, hos en Kone - NB. hvis Navn hun ikke veed – og blev afviist med de Ord, paa Døren, du Kjæltring, det var bedre, at du istedenfor et Barn var bleven forløst med en Rok, som du kunde have spundet paa for din Føde, og Staadderkonen ønskede, gid det første J laver til Barsel, J maa føde et Rokkehoved. Men da Konen pryglede den stakkels Staadder kone – efter Øllegaard med et Kosteskaft, og efter Dorthe med en Mangelstok – saa befandt hun sig en halv Time derefter meget ilde, maatte gaae tilsengs, og laae et samfuldt Aar, indtil hun omsider blev forløst med et Rokkehoved. Men at menig Mand den Tid mere ansaae deslige Vanfødninger for en Virkning af Hexerie end Forseelse, sees af den følgende Replik, hvor Dorthe fortæller, at Staadderkonen strax derefter mødte Kokkepigen, og bad hende hilse sin Madmoder, at den Kone, som hun saa haanlig viste bort, var Sanct Birgitte, som havde paataget sig en Staadders Skikkelse, hvorpaa hun begyndte at skinne som en Sol og forsvandt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-17
Kjøbenhavns Børs d. 16 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 262. Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. a 15 Rbmk. 11 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11te December 1820) 70 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 86 1/2 Rbd. r. S. eller 113 1/2 a 114 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksed. 161. a 16 3/4. Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Nyeste Tilderie, havn. og 60000 Ro Attende Aargang. No. 15. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 Februari 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Bemærkninger over nogle Steder i de Kritiske Bemærkninger over Professor Dehlenschlagers Program."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
(Jndsendt.)Et Par ret nette Exempler paa, hvad der kommer ud af det, naar man skriver over en Gjenstand, om hvilken man er sig bevidst, at have adskillige smukke Ting at sige, uden at man dog ret egentligen veed, hverken hvad man vil, eller hvad man skulde ville, giver os Forf. af de krit. Bemærkn over Oehlenschlagers Program, i det Stykke af hans lange Undersøgelse, der læses i dette Blads No. 7. Om han i det foregaaende Stykke og i de efterfølgende Stykker af bemeldte Undersøgelse har givet flere lignende Exempler, derom kan Jndsenderen ikke dømme, da han har ladet sig nøie med at læse det i anførte No. 7 Jndrykkede, hvilket han ikke uden en vis Fornøielse og Jnteresse har studeret. Han vilde kun ønske, at han kunde betragte de Dele deraf, hvilke især have tiltrukket ham, som ironiske, tænker man sig dem for et Øjeblik som skrevne for at spotte over visse intetsigende, men synderlig vel klingende Tirader, man saa ofte møder hos Forfattere, der, uden Gave til at oplyse Andre, ei kunne modstaae den pirrende Lyst til at forsøge sig som Skribentere, saa kan man ikke andet end berømme den Fiinhed, hvormed snart Udtrykkene ere affattede, saaledes at Sætningerne tilintetgjøre sig selv og løse sig op i Jntet, og snart tog aldeles forskjellige Ting ere paa en konstfuld Maade snoede ind i hinanden. Men for Jronie kan man rigtig nok ikke tage Forfatterens Yttringer. Saadan Jronie paa disse Steder vilde ogsaa have fyldt Latterlighedens Maal. Men Jndsen. deren kan dog ikke undlade, for et Øjeblik at more sig over, hvor kostelige disse Steder vilde være, om de (per imposibile) kunne tænkes, ei at have været Forfatterens Mening, men kun en fiin komisk Efterligning af en vis Art af usammenhængende Raisonnement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Der er et Rygte paa Bornholm, at en af vore gode Konger skal have ladet bringe Urhøns did over for at forplante dem der; men hvordan forresten deres Skjæbne har været, vides ikke. Mangel af tilstrækkelig Næring eller utidig Forfølgelse har maaskee ødelagt dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Dette erindrede mig om Peter den Store i Rusland, som for at belive Skovene og Anlæggene ved Neva-Strømmen lod bringe Sangfugle derhen. Det erindrede mig om vores udødelige Clasen, som, efter, saa at sige, havde fremtryllet delige Skove og stolte Anlæg i en øde Egn, som Sand skyer før kun omhvirvlede, ligesaa skal have ladet bringe mange Slags Fugle derhen, som forinden hans Tid ei torde nærme sig hin rædsomme Ørk. Dette bragte mig paa den Tanke, at Frederik den Gode vist iværksætter noget sligt, nu da de Kongelige Skove for en stor Deel bestaae af Naale og andre Træer, som kan give Føde og passende Opholdsted for Tiurer, Urhøns og maaskee ogsaa for Rypper, med flere for saadanne Egne passende Fugle, som mangle kun at blive ledede hid. At Jdeen, om den lykkedes, vilde bringe baade behagelige og fordeelagtige Følger med sig, behøver vel ingen videre Udvikling, og om den mislykkedes, vilde dog Tabet ei være stort N. Lund, Kongel. Landinspecteur. Misceller. Følgende Træk beviser, hvor langt man endnu i Frankrig er tilbage i at forfærdige achromatiske Kikkerter. En adelig Herre kjøbte en achromatisk Telescop hos Dollond, og medbragte den til Paris. Object Glassene bleve tagne fra hverandre og Overfladenes Radii med største Omhyggelighed maalede af et Selskab af Lærde, uden at deraf lærtes noget. De Pariser Lærde, og Optiker havde saa lidet opdaget Methoden at eftergjøre dem, at de endog ikke kunde sammensætte dem igien. De maatte sendes tilbage til Dollond, for atter at blive sammensatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
J Almindelighed gjøres der større Væsen af Opdagelser i Videnskabernes Rige end de sædvanligen fortiene. Vel udfordres der til at gjøre dem et opmærksom Øie, da det Opdagede altid har været til, og det kun var Jagttageren, der manglede. Men Hændelsen og Lykken har dog stedse den største Deel i enhver Opdagelse. Det samme er Tilfældet med enhver Opfindelse i sin første paa Form. Forskjellen imellem Opfindelse og Forbedring, siger en meget indsigtsfuld Rec. i Edingburgh Review, er ofte saa fiin, at vi ikke see os istand til at udtrykke den. Betragter man det skjønneste og fuldkomneste af alle Jnstrumenter; Chronometret, der neppe kan tænkes nøiagtig naar dets Feil overskrider den 84,000 Deel af den Tid, det maaler, saa opstaaer det Spørgsmaal: hvo der har viist meest Opfindelse, den, der først sammesatte to Hjul, eller tilføiede et tredie, eller et fjerde? – eller den, der fuldstændiggjorde Systemet ved at sætte Hæverter i Bevægelse, og gav det sin nuværende Fuldkommenhed og Bestemthed, Det Sande er, at Alle, der bidrage til dets Forbedring, ere Opfindere, og det er vanskeligt at sige, hvo der har største Fordring paa Originalitet, den, der først anvendte de velbekjendte Egenskaber af Hjulene til at maale Tiden, eller den, der først modvirkede Expansionen af eet Metal, ved Expansionen af et andet, indtil han opnaaede et næsten uforanderligt Centrum af Oscillation. Alt, hvad der med Vished kan siges er, at den sidste Opfindelse betegner en høiere Grad af Trang og en større Fremskridt i Kundskab og Civilisation. i det Samfund, som paaskjønner den. Det fortjener ogsaa at bemærkes, at de Fordringer, Nationer gjøre paa den første Opfindelse, ere, i de fleste Tilfælde, barnagtige, og gjøre dem ofte meere Skam end Ære. En Opfinders Ære reduceres til en Ubetydelighed, naar den deles iblandt hans Landsmænd, men Vanæren bliver end større ved deres Tal, naar det sees, at de ikke have Sands til at paaskjønne den, Høimodighed til at belønne den eller Talent til at opdage dens bedste Anvendelse. Opfindelser ere i Grunden kun vigtige, for saavidt de harmonere med Samfundets nuværende Tilstand. Bogtrykkerkonsten vilde, naar den blev tilbuden en Horde Jægere, blive afviist af dem med Foragt: Jndividet kan blive agtet for Opfindelsens Sindrighed, men Samforeningen af Mennesker maa bedømmes efter de Konster, de have gjort anvendelige til deres Gavn, og ved Tallet og Egenskaben af de konstige Fornødenheder, de have skabt eller afhjulpet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Lystspillet Kunser Retter, af Grosmann, der skal opføres paa Fredag, og hvori en ung Skuespillerinde, Jfr. Flindt, skal debutere, betegner en mærkelig Tidspunct i den tydske dramatiske Literatur. Hvad Goethe siger derom i Aus meinem Leben, fortjener her at anføres: "Den Tydske - disse ere hans Ord – god og høimodig af Natur, vil ikke vide nogen mishandlet. Men da intet Menneske, naar det end tænker nok saa godt, er sikkert paa, at man ikke vil tillægge det noget mod dets Tilbøielighed, og Lystspillet overhoved altid forudsætter nogen Skadefryd hos Tilskueren, naar det skal behage, saa kom man paa en naturlig Vei til en hidtil for unaturlig anseet Adfærd, dette var at nedsætte de høiere Stænder og meer eller mindre at angribe dem. Den prosaiske og poetiske Satire havde hidtil stedse vogtet sig for, at berøre Hof og Adel. Rabener afholdt sig fra den Side fra al Spot og blev i en lavere Sphære, Zachariæ tumlede meget med Landsbydelige, forestillede deres Elskerier og Egenheder comisk, men uden Mishagelse. Thummels Wilhelmine, en liden aandrig Composition, ligesaa behagelig som dristig, erhvervede sig stort bifald, maaskee ogsaa fordi Forfatteren behandlede, en Adelig og Hofmand, den egne Classe, just ikke skaanende. Det meest afgjørende Skridt gjorde imidlertid Lessing i Emi lig Galotti, hvor de høiere Regioners Lidenskaber og rænkefulde Forhold skjærende og bittert skildres. Alle disse Ting vare fuldkomment efter den opvækkede Tidsaands Sind, og Mennesker af mindre Aand og Talent troede at burde gjøre det Samme, ja endnu mere, ligesom da og Grosmann i sex uappetitlige Retter opbakkede for det skadefro Publicum alle sit Pøbelkjøkkens Lekkerspiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
En redelig Mand, Hofraad Reinhard, spillede ved det ikke glædelige Taffel Huushofmesterrollen, til Trøst og Opbyggelse for samtlige Gjæster. Fra den Tid af valgte man de theatralske Ryggesløse altid blandt de høiere Stænder; dog maatte Personen være Kammerjunker eller i det mindste Geheimesecretair. Men til de ugudeligste Skuebilleder valgte man Hof= og Civiletatens øverste Charger og Poster i Hof- og Statscalenderen, i hvilket fornemt Selskab dog Justiziarier fandt deres Plads som Skurke af første Jnstang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Jndenlandske Efterretninger. J Gaar holdtes den forhen i Aviserne bekjendtgjorte Auction over 47 Stykker ægte ostindiske Shawler. Utallige af Hovedstadens Damer havde især Dagen i Forveien indfundet sig for at tage dem i Øiesyn. De bleve alle solgte, paa fire Stykker nær, og betalte fra 260 til 100 Rbdlr. rede Sølv Stykket. - Disse Shawler forfærdiges i Staden Caschemir, i det nordostlige Jndien, hvor denne Konstflidsgren er en Hovednæringsvei for denne Stads Befolkning, der bestaaer af 150 til 200,000 Mennesker. 16000 Stole ere hele Aaret igjennem sysselsatte med deres Forfærdigelse, og paa hver Stoel arbeide 3 Mennesker. Paa et eneste Shawl kunne 3 Mennesker arbeide et heelt Aar, og der høieste Antal, en Stoel leverer aarligen, er 5 Shawler. Af de bedste og største gjøre 3 Arbeidere ikke mere end 3/4 Tomme færdig hver Dag. De forfærdiges stykkeviis paa forskjellige Vævestole, og blive sjeldent lige gode. Mønstret udarbeides med en Naal. Hver broget Traad er i en særskilt Naal. Opsynsmanden eller den fornemste Arbeider betegner ved nye Mønstre, Figurerne, Farverne, og Traadene, som skulle bruges, og har Mønsteret, tegnet paa Papiir, foran sig. Den laadne Side ligger opad, og det væsentligste er naturligviis, ikke at forsee sig i Mønsterets Regelmæssighed. Hver Arbeider fortjener dagligen omtrent 10-12 Rigsbankskilling. En Kjøbmand, som giver sig af med denne Handelsgreen, har i Almindelighed flere Værksteder under sig, som han forsyner med Garn og hvor han lader arbeide for sin Regning. De færdige Shawler blive af ham bragte til Told huset, der stemplede, Prisen bemærket derpaa efter Værdien, hvoraf der udredes en Afgift. De fleste Shawler udføres uvaskede. Ulden til dem tages af de thibetanske Geder. (Efter Handelst.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Udtog af en Skrivelse fra Nyested af 8de Febr.: Ligesom Stedets Havnecommission, efter hvad forhen har været omtalt i Avisen, har foretaget flere væsentlige Forbedringer ved Havnen, saaledes har den stedfundne Jisvinter gjort det mueligt for Commissionen at anbringe 3de nye og gode Forhalings= eller Fortøinings Pæle i Havnen som den særdeles trængte til, og som de Søfarende med Taknemmelighed erkjender. – Tilmed større Fordeel end hidtil er skeet at drive Sælhundefangsten paa Rødsandene, hvor, som bekjendt, paa eengang er, med Øxer, dræbt flere hundrede af disse Sødyr, have endeel af Byens Jndvaanere ansøgt Hs. Maj. Kongen om Privilegium til at drive Fangsten med en stor Fælde eller Kasse; lykkes Projectet – som efter Sandsynlighed er at formode – vil Fiskeriet vinde meget, da Sælhunden, som man veed, bortjager Fisk fra Kysten. – J Herritzlev Kirke, der er Anner til Nyested, findes en særdeles Mærkværdighed fra Oldtiden, nemlig et Røgelsekar, forhen brugt i Kirken i de catholske Tider; det er af Metal, og dets Udvortes spaaer dets Ælde. Kirken er iøvrigt som de andre Kirker, Hr. Grev Raben eier, vel vedligeholdt fra uden og inden.