JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Det fortjener ved denne Leilighed særligen at bemærkes, at den nye Eier af Ourupgaard, Hr. Tesdorff, ved at lade Hoverisagens Ordning være den første Handling af større Jnterresse, der paafulgte hans Besiddelse, paa en smuk og værdig Maade har introduceret sig som Godseier og som Danmark adopterede Søn. J skarp Modsætning hertil staaer Fideicommissets Stagnation eller maaskee rettere Retrogradation, der vistnok er almindelig Misbilligelse hjemfalden. Saaledes ere da Fideicommissets Fæstebønder de eneste paa Falster, som endnu ere hoveribundne, og Fideicommisset, denne rige Stiftelse, hvis Formaal er Velgiørenhed, og hvis Bønder, ifølge Testamentet, skulle, hvad Hoveriet angaaer, behandles paalemfældigste Maade og mildere end Lov og Forordninger foreskrive staaer i dette vigtige Anliggende tilbage for Falsters samtlige private Godseiere. Jndsenderen ønsker, at denne grundede Anke mod Bestyrelsen for det Classenske Fideicommiss maa indrømmes Plads i alle de Blade, til hvis Kundskab den kommer, paa det at den berørte mærkelige Kjendsgierning kan opnaae den Publicitet, den fortjener. paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
En Comediegænger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
AVERTISSEMENTS. Et Fruentimmer, der til Fuldkommenhed forstaaer Madlavning, kan strax faae en Condition som Huusholderske. - En billet mærket F., som giver Underretning om den Søgendes Forhold, bedes afgivet paa Adressecontoiret. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
En lille rød Safians Tegnebog er tabt Fredag Aften paa Nykjøbings Gade, hvori befandtes 13 Rbd. Sedler. Den retsindige Finder anmodes om at aflevere samme paa Adressecontoiret imod en passende Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Skuespil i Nykjøbing. Mandagen den 2den November opføres: Paul Clifford, Skuespil i 2 Acter af Melesville og Duveyrier, oversat af C. Borgaard. Derefter Kunstnerliv, eller: Den Ene Arbeidet, den Anden Lønnen, original Vaudeville i 1 Act af Th. Overskou. P. J. Titchen. NB. De sidste Forestillinger gives i denne Uge. Actier. til forskjellige Uddelinger af fædrelandske Kunstflidsarbeider og Fabricater bekommes hos Undertegnede i Stubbekjøbing til 1ste Serie indtil 19de Novbr. og fremdeles til de følgende. Planerne uddeles gratis. Ravn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Saxkjøbing. Et nyt opbygget Sted an paa 12 Fag, hvortil er Jndkjørsel samt Baghuus og Have, beliggende i denne Byes Hovedgade, som baade med Hensyn til Jndretning og Beliggenhed fortrinlig er tjenlig for en Handlende, er underhaanden at faae billig tilkjøbs, og kan tiltrædes strax; til Stedet hører en udmærket god Græsningslod paa noget over en Tønde Lands Størrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Licitation. Tirsdagen den 3die November førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver, ifølge Stiftamtets Ordre, afholdt offentlig Licitation paa Tingstedet paa Hovedgaarden Knuthenborg over Tildannelsen af 784 Qvadratfavne spaltede Brosteen, som agtes benyttede til Brolægning af Veien mellem Kornmagazinerne i Bandholm. Overslag og Conditioner ere til Eftersyn hos Hr. Amtsveipiqueur Jessen i Nykjøbing og paa mit Contoir. Grevskabet Knuthenborg Birks Contoir, Mariboe den 23de October 1840. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 23de d. M., som snarest mueligt vil blive læst inden vedkommende Retter, blive Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Geheimeconferentsraad, Greve af Hardenberg Reventlow og efterlevende Enkes Boe, herved indkaldte sul poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 25de October Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-01
Ved Proclama af 27de d. M., som bliver læst i Overretten og ved Nyekjøbings Byetingsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa min her i Byen afgangne Mand, Cancellieraad og Districtschirurg, Jacob Severin Matzen, med lovlige tolv Ugers Varsel, indkaldede dog Prioritetshaverne i Boets faste Eiendomme derfra undtagne – til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, enten for undertegnede hans Enke, som i Medhold af allerhøieste Bevilling af 11te April d. A. hensidder i uskiftet Boe, eller for min Laugværge, Landvæsenscommissair Nyeholm paa Corselitze, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nyekjøbing den 29de October 1840. A. Matzen. Som Laugværge, I. B. Nyholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Lollands Falsters Elisk Tivende. Tirsdagen den 5 November. No 129.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Jndenlandske Efterretninger. Man siger vel i Almindelighed, at den "Berlingske Tidende altid holder sig til det Solide og er en afgjort Hader af det Jmaginaire, og at det er derfor man miskjender dens bedre begrundede Beregninger og hvad der kan sikkre Landets Fremtids Vel og Hæder; men dette er en ubillig Beskyldning; og at den Berl. Tid, kan sværme og phantasere saagodt som nogen Anden, naar Talen iøvrigt ikke er og nogen Ting, der medføre videre Omvæltning af det Bestaaende, derpaa har den nylig afgivet et lille, ret vakkert Beviis. – Ved nemlig i dens forrige Onsdagsnummer at omtale den i Frederiksborg den 17de f. M. afholdte Auction over nogle Heste fra det Kongelige Stutteri, har den ikke ladet Leiligheden uafbenyttet til dermed at forbinde en smuk Jdeeassociation, der forresten naturligviis er pure Phantasie. Den anfører, at 8 Mohrenkopper eller Blaaskimler, blandt de for en navngiven Sum solgte Heste, ere bestemte til at afsendes til Frankrig, for at transportere Napoleons Aske gjennem Riget." – Sagens simple Prosa er den, at et i Kjøbenhavn værende Handelshuus har opkjøbt de 8 Mohrenkopper i Fyen og Sielland og sendt dem som en Speculation med "Le Tage til Frankrig. De fleste af vore øvrige uden og indenbyes Journaler, ja endog fremmede Tidender, have troskyldigen gjengivet denne Phantasie om de 8 Mohrenkopper som en afgjort Sandhed. Vi ansee det imidlertid for ikke ganske unødvendigt at gjøre vore uden- og indenlandske Collegaer opmærksomme paa, at ligesom den "Ber Tid, hverken er heel eller halv officiel, saaledes har den derimod sine poetiske Jndfald, som man maa lære at adskille fra dens Alvor." (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Som Berigtigelse til Ovenstaaende læses derpaa i det næste de af Kbhpst. følgende: J vore bemærkninger igaar angaaende de 8 Mohrenkopper, er, paa Grund af en Forvexling, anført, at de vare opkjøbte i Sjælland og Fyen, da de derimod rigtignok ere fra det kgl. Stutteri, skjøndt de desuagtet, som sagt, ikke ere bestemte til at transportere Napoleons Aske gjennem Riget Læserne bedes undskylde bemeldte Feiltagelse, og den Berl. Tid. ikke at hænge sig derved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
J det nye Ugeblad Corfaren læses en pudsig Samtale, som formenes engang i Evigheden at blive ført mellem Vorherre og flere bekjendte Personer. Naar Vorherre faaer Øie paa Lindberg, da vil han sige: Naa, Jacob, hvad har Du bestilt ved Bibeloversættelsen, som jeg har ladet Dig betale godt for Du veed at jeg sendte Dig engelske Guineer, for at Du ikke skulde undskylde Dig med, at Du havde Pengemangel og som Følge deraf ingen Lyst til at gjøre min Gierning. Har Du gjort den færdig?" Lindberg vil da svare: Allernaadigste Guds Majestæt, Jeg bekjender min Synd; jeg har svigtet Dig og Din Gierning og anvendt Dine Penge til verdslige Ting, hvori det Onde var. - Vorherre. Du veed, at jeg tilgiver den, der bekjender og angrer sine Synder; derfor skal det ogsaa være tilgivet Dig, at Du har ladet saa mange Faar tørste efter den Drik, Du skulde række dem. Men slig mig, hvorledes har du handlet med den lutherske Tro, som jeg gav dig en saa klar Kundskab om, – L. Allernaadigste Guds Majestæt Jeg beklager min Synd, jeg har ikke handlet godt med den. Jeg blev vred paa dem, som tog den i Forsvar, og saa gik jeg, saavidt det lod sig gjøre, over til Pavedommen. Men jeg beder allerunderdanigst ydmygelig om Tilgivelse, jeg fortryder svarlig min Synd; consiteor." – Vorherre. Og saa dette skal være Dig tilgivet for Din Angers Skyld. Men slig mig. Hvad gjorde Du med den sunde Fornuft, som jeg gav Dig? – L. Ak, Du guddommelige Naades Majestæt, Jeg bekjender, at jeg slog den ihiel i Skattebevillingssagen. – Jdet Vorherre senere faaer Øie paa Jetsmark, kaster denne sig paa Knæ og siger: Kjære Gud! Eders allerhøieste guddommelige Majestæt, Jeg har redelig arbeidet for Asylerne ved at velsigne dem, som skjænkede Gaver dertil, og jeg har selv ikke skrevet en eneste Tøddel og Skattebevillingsretten. - Vorherre. Giv Dig tilfreds, Jens, paa Dig hviler ingen Skyld. Du har intet Pund misbrugt, thi, min stakkels Søn, Du haver intet faaet. J "Jyllandsposten fortælles, at et vist Antal Almuesdrenge skulle have besluttet, ifald Magister Lindberg ankommer over Vandet til Aarhuus, ved Modtagelsen at bringe ham en Sang, der gaaer paa Melodien: Vil Du, vil Du o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Det er i Varde, at de tidligere omtalte tvende Underofficerer have gjort sig skyldige i Misligheder ved Sessionen. En Karl skal nemlig have akkorderet med dem om at undermaale sig mod et Honorar af 3 Specier gjennem tredie Mand. Sagen blev senere meldt for Sessionen, da den kom til Kolding, hvorhen Karlen blev hentet. Underofficererne negtede Beskyldningen og bleve sendte til Horsens. Karlen, der havde bestukket dem, befandtes imidlertid ved nærmere Undersøgelse virkeligen at have Undermaal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Stiftsphysicus Randrup i Ribe, bekjendtgjør følgende om den tidligere omtalte Meeldrøie. J de nordlige Sogne af Ribe Amt har yttret sig Sygdomme, der ere en Følge af det vaade Veir i Sommer, og af at Kornet, i Særdeleshed Rugen, ikke er, som man siger, vel bjerget eller vel renset og befriet fra Deele, der ere skadelige for Sundheden, da den indeholder de saakaldte Moderkorn eller Meeldrøier, og Kjernen selv er svang, indskrumpet og uden nærende Kræfter. J Særdeleshed er Moder kornet eller Meeldrøien skadelig og bevirker en Sygdom der kaldes Krillesygdom, paa Tydsk Krebel Krankheit, og gaaet letteligen over til smitsom Sygdom, denne Sygdom foraarsages af Moderfornet eller Meeldrøien, der er en fordærvet Rugkjerne, som danner et rundt eller cylindrisk Korn, der er sort eller brunligt af Farve, furet paa langs, halvmaaneformig krumt bøiet, 11 Tomme langt, indvendig hvidt melet, uden Lugt og af en noget skarp og ubehagelig Smag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Som bekjendt, har der dannet sig et Actieselskab i London til Anlæget af en Jernbane imellem Glückstadt og Kiel; men hvad der neppe er bekjendt, og hvad der maaskee kunde interessere Holstenerne, er, at Stifteren af dette Actieselskab er en indfødt Holstener fra Glückstadt, nemlig Hr. Schenck, Chef for Handelshuset Schenck & Comp. i London. Civilingenieuren Hr. Holmes er udseet til at bestyre Anlæget, og han lader i denne Tid Terrainet undersøge ved en af sine Assistenter, naar dette Arbeide er tilendebragt, kan Hr. Holmes selv ventes til Holsteen for at foretage Nivellementet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Arbeidet paa det nye Havneanlæg i Thisted gaaer rask fra Haanden. J Mai Maaned begyndte man først at ramme Pæle ned, og nu er allerede Havnen bragt saa vidt i Stand, at selv større Fartøier for det meste have Sikkerhed mod Bølgebruddet; den Raskhed og Jver, hvormed Arbeidet er drevet, gjør Havnecommissionen Ære. Da den udlagte Mole ikke ved stormende Veir af S. S. O. kunne ansees at være aldeles tilstrækkelig, blev det besluttet ved en Raadstueforsamling, at en ny Arm eller Dæmning skulde udføres, hvorved Havnen ogsaa vinder betydelig i Sikkerhed og Udstrækning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Til Foraaret skal den nye Tolbods Opførelse paabegyndes. Foruden de sædvanlige Fartøier, fra i Aar af, har Handelstanden tilkjøbt tre nye Fartøier paa 800 a 1,000 Tdr. (Thisted Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Som vi tidligere have meddeelt har man i Jylland holdt en Folkefest til Minde om Niels Ebbesens Daad i 1340. Helsingørs Avis udtalte sig i sin Tid mod denne Fest, der efter dens Formening letteligen kunde tjene til at vække eller nære et vist Nationalhad. Mod denne Artikel har nu Hr. F. Sneedorff Birch i Aarhuus leveret et Svar, men da Helsingørs Avisen i samme regaleres med Udtryk som dumme og uforskammede Jnsinuationer, meningsløst Væv og uendeligt Ronsens, skulle vi vel vogte os for videre at omtale det, hvad vel og er overflødigt, da det i sig selv indeholder sin egen Dom eller maaskee rettere Fordømmelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
J Faaborg har et Antal, udelukkende bestaaende af dem, der havde underskrevet Petitionen og Skattebevillingsret, foranstaltet et Festmaaltid for den Stænderdeputerede Agent Voigt, hvem de paa denne Maade ønskede at tilkjendegive deres Tak for hans Virksomhed i Stænderforsamlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
De paa første Trækningsdag af det 93 kgl. kjøbenhavnske Klasselotteries 6te Klasse udkomne Bagtal vare: 103. 105. 109. 115. 116. 117. 121. Af 3 Gevinster paa 5,000 Rbd. hver, kom 2 til Kjøbenhavn og een tilfaldt Lotteriet selv; af 2 paa 4,000 Rbd. hver, kom 1 til Kjøbenhavn og 1 til Lotteriet; 2 paa 3,000 Rbd. ligeledes til Lotteriet; een paa 2,000 i Capit. v. Hunæus's Collection i Randers og 2 paa Lotteriets Lodder. Af dem paa 1,000 Rbd. hver, kom ingen til Jylland, men 6 faldt paa Lotteriets Lodder. Den 2den November foretages anden Dags Trækning. (Berl Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Som vi i forrige meldte, er Senior for det juridiske Facultet, Conferentsr. Bornemann, død, i hvis Følge altsaa Etatsraad Rosenvinge bliver Senior facultatis, og Professor Larsen 2den Professor, med mindre at Bankdirecteuren Professor Bang skulde vælge at træde tilbage til Universitetet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Militaircommissionen er nu, efter Forlydende, opløst den 1ste November. Derefter skal der udnævnes en Commission af 5 Medlemmer til at referere Resultatet af Forhandlingerne. Man kunde her med megen Grund sige, at disse to Commissioner holde Skiftedage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Udenlandske Efterretninger. England. Om Landets indre Anliggender tie Bladene ganske i denne Tid, da den udenlandske Politik udelukkende fængsler Opmærksomheden, og dog kan man angaaende denne kun fremkomme med forældede Efterretninger, dem man søger at gjøre interessante ved vidtløftige Raisonnements, hvis Resultat er, at man aldeles ikke veed, om den nuværende Krisis vil føre til Krig eller Fred, men da man ønsker det Sidste, mener man naturligviis at Alt vil tage en god Ende. Lord Palmerston skal endelig have tilstillet den engelske Gesandt i Constantinopel, Lord Ponsonby, en Note, hvori han i de fire Magters Navn anbefaler Sultanen at tilbagekalde Mehemed Alis Afsættelse fra Herredømmet i Ægypten, noget alle Bladene tyde som et godt Fredstegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Frankrig. Den orientalske Politik er vel ikke glemt, men er dog traadt i Baggrunden for Landets egne Anliggender, der for Tiden ere høist mislige. "Moniteuren" beretter nemlig under 24de f. M., at Ministeriet alt for 3 Dage siden har indgivet deres Demission, men derimod tales der aldeles ikke om, at Kongen har modtaget den, og saaledes har man en viid Mark for Rygter. Thiers mange Modstandere undlade naturligviis ikke at benytte denne Krisis til de meest forskjellige Angreb, idet man nemlig snart bebreider ham, at hans De mission er Feighed, fordi han frygter for at forsvare sin Bestyrelse for Deputeretkammeret, snart at det Hele kun er en Commedie, han spiller, for vedden at vise Hoffet sin Uundværlighed, medens derimod atter Andre paastaae, at Thiers er saa begierlig efter at sikkre sig sin nuværende Post, at han skal have gjort Kongen enhver Concession, da han mærkede, at man for Alvor tænkte paa at danne et nyt Ministerium. Om Sammensættelsen af dette ere utallige Rygter i Omløb, og da det Ministerium, der nu vælges, i Forening med Deputeretkammeret vil komme til at afgjøre det meget vigtige Spørgsmaal, om Frankrig, og derved tillige det øvrige Europa, skal have Krig eller Fred, saa er det ganske i sin Orden, at Besættelsen af Ministerposterne beskjæftiger Enhvers Opmærksomhed. Mange Lister paa Ministercandidater har man endnu ikke seet, formodentlig fordi den hele Ministerkrisis kun har varet saa kort. At Guizot er bestemt til at spille en væsentlig Rolle, synes udenfor al Tvivl. Strax efter sin Ankomst fra London havde han en Audients hos Kongen, hvorom man dog Jntet har hørt endnu. Om Kongens Sundhedstilstand ere flere Rygter i Omløb, hvis Rigtighed dog "Moniteuren modsiger, men paa en Maade, der kun lidet har svaret til Øiemedet. Greven af Paris er i denne Tid meget syg, og man tvivler om at han vil blive meget gammel. Denne Sygdom har naturligviis meget foruroliget Moderen, Hertuginden af Orleans, og da hendes andet Svangerskab nærmer sig sin Ende, frygter man, at hendes Sorg skal have en skadelig Jndflydelse paa hende. Udrustningerne fortsættes endnu, men befæstningen af Paris har mødt endeel Vanskeligheder. Deputeretkammeret er paa Grund af den indtrufne Ministerkrisis udsat indtil den 5te November. Mellem Neapel og Frankrig skal der være oprettet et Forbund, som man troer vil være af megen Vigtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Spanien. Man har nu modtaget omstændelige Beretninger og de sidste Begivenheder her, der dog kun sprede lidet Lys over Forholdene. De Ministrene tilligemed Espartero ankom til Valencia, forelagde de nemlig Dronningen et Program, hvori de forlangte at hun skulde desavouere sit foregaaende Ministeriums Handlinger, suspendere Ayuntamientoloven, og opløse Cortesforsamlingen Dronningen modsatte sig ikke disse Fordringer, og da hun nu opfordrede Ministrene til at aflægge Troskabseden, opfyldte de og dette Forlangende, hvorefter Dronning-Regentinden erklærede, at hun vilde resignere. Forgiæves søgte Ministrene at raade hende herfra, og forgiæves tilbød Espartero at ville forlade Landet; Dronningens Beslutning var uforanderlig, og efterat hun havde opløst Cortesforsamlingen, og overdraget Regjeringen til det nuværende Ministerium, afreiste hun. Ministrene have bekjendtgjort det Passerede, og endnu er Alt roligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Tyrkiet. Efter Overeenskomst mellem Rusland og England, skal det være vedtaget at ansee Tractaten til Hunkiar Skelesi for ophævet ligesom det er vedtaget, at Tyrkiet skal sørge forat Strædet ved Dardanellerne sættes i en saadan Stand, at Krigskibe ikke passere det uden Portens Samtykke, samt at dette kun skal gives enkelte Krigskibe, men ingensinde nogen europæisk Flaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Jfølge Efterretninger fra Malta har Commandeuren for den engelske Flaade i Middelhavet bestemt,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
at den strængeste Blokkade af Syrien og Ægypten alt skal ansees at have taget sin Begyndelse fra den 6te f. M. Ligeledes har man vedtaget, at denne Blokkade ogsaa paa det strængeste skal iagttages med franske Krigskibe, der muligen ville søge ind til syriske og ægyptiske Havne; en Forholdsregel, der, som man frygter, snart vil fremkalde krigerske Collisioner med Frankrig. Fra Ægypten har man kun gamle Beretninger, der dog gjentage, at Stemningen i Ægypten skal være meget fjendtlig mod Vicekongen. Ogsaa Soliman Pascha skal have erklæret, at han ansaae Vicekongens Sag for tabt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Skibs og Handelsefterretninger. Kjøbenhavn d.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
30te October. Skibet Zwei Gebruder, Skipper J. C. Ver dick af Rendsborg, i sidstafvigte Mai fra Kiel med en Ladning Byg bestemt til Leith, blev i en overhændig Storm lækt og mistede Roret, og kastedes tilsidst over Skjærene ind ved Seaham, hvor det strandede omtrent 300 Alen fra Havnen. De 3 Mand paa Skibet vare saa udmattede, at de intet kunde foretage til deres Frelse; og allerede var Matrosen bleven skyllet overbord, da det lykkedes Skibstømmermand James Oakes ved at kaste sig i Søen at frelse ham i Land, hvorved han selv fik en betydelig Contusion. En engelsk Sømand, John Binning, bandt sig et Toug om Livet, svømmede ud til Skibet, gjorde Touget fast i Baaden, fik Skipperen og Drengen ned i denne, der nu blev halet i Land, dog ikke uden at endnu 3 andre Sømænd, Daniel Peeps, Finch og Mich. Campbell, ligeledes havde kastet sig i Søen for at forhindre Baaden fra at kantre. Da denne Tildragelse var fra det kgl. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium bleven indberettet til Hs. Maj. Kongen, behagede Allerhøistsamme. allernaadigst at forunde James Oakes og John Binning Medaillen for ædel Daade i Sølv, at bære i det sædvanlige Baand. - Hamborg den 27de October. J forrige Uge var Omsætningen i Hvede yderst ringe, og indskrænkede sig til Forbruget til Priser, der vare c. 2 Rd. Er. lavere end for 8 Dage siden, og det lader til at Eierne vilde sælge endnu noget billigere, dersom de kunde omsætte noget af Betydenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Jdag efter Børsen solgtes, at levere til Foraaret af Pommern 129-130 Pd. til 86-87 Rd. Bco. pr. Hamb. Læst. - Rug kan ikke egentlig siges at være i den gamle Priis. Byg kommer i større Mængde i Markedet, og finder mindre Søgning; Eierne holde endnu temmeligt paa de gamle Priser, hvortil dog kun ubetydeligt gjøres. – Med Havre er der fremdeles flant – Erter finder Kjøbere til Forsendelse til fuldkomment forrige Uges Priser. – Af Bønner kommer kun lidet hertil. – For Rapsæd har viist sig mere Spørgsmaal, og ved Ugens Udgang tilstodes af Vestkysten 134 Rd., og af Østkysten 128 Rd. Bco. pr. 24 Td. Senere har man forlangt resp. 135 og 130 Rd. Bco., men hertil er endnu ikke sluttet noget. – Da Prisen her for fiint Ævre-Smør af 4345 Rd. er for høi for det Londonske Marked, saa var kun en saare ringe Omsætning i samme. J ordinair og Maste Smør gjøres kun lidet, og der kunde kjøbes noget billigere. – J sidste Uge omsattes rigtignok noget i middel fiin Preussisk og Mecklenborgsk Uld til 19-22 Sk., og i ringe Lamme uld til 16 Sk., men det Hele var meget for ubetydeligt til at kunne indvirke paa de tiltagende Forraad, saa at en Bedring, i denne Artikel for Øieblikket er umulig. Hidtil holde Sælgerne stivt paa de gamle Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-03
Befordringer og Afgang. Conferentsraad og Generalpostdirecteur D. Monrad, Storkors af Dannebrog og Dannebrogsmand, Etatsraad og Postdirecteur N. Vinge, Ridder af Dannebrog, Etatsraad og Medlem af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, V. F. Johnsen, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, samt Etatsraad og Deputeret i det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie, C. O. Dumreicher, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand ere udnævnte til resp. 2det, 3die, fjerde og 5te Medlem af Directionen for den almindelige Pensionskasse; Sognepræst for Romøe under Ribe Stift, B. Scheving, til Sognepræst for Hammer og Horsens Menigheder under Aalborg Stift; Sognepræst for Sebber og Alstrup Menigheder og Provst for Aars, Steth og Gislum Herreder under Aalborg Amt, F. Spleth, til Sognepræst for Brorstrup, Ravnkilde og Haverslev Menigheder under Viborg Stift; Catechet ved Bremerholms Menighed og Overlærer ved Søetatens Drengeskoler i Kjøbenhavn, J. F. Topsøe, til Sognepræst for Veilbye Menighed under Aarhuus Stift; Sognepræst og Skolelærer paa Mandøe under Ribe Stift, C. V. Hansen, til Sognepræst for SønderGjording og Veirup Menigheder under samme Stift, ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Ringkjøbing, S. P. V. Birchedahl, til Sognepræst for Sønderomme og Honen Menigheder under Ribe Stift; Cand. theol. og Adjunct ved Cathedralskolen i Roeskilde, J. S. Schmidt, til Sognepræst for Grindsted og Grene Menigheder under Ribe, Stift; Bogholder ved Maleværkscontoiret Litra B. i Kjøbenhavn, Chr. Bechøe, efter Ansøgning, i Naade entlediget med Pension.