JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Forordning om en extraordinaire Korn og Fourage Leverante af Ager og Engs Hartkorn i Danmark, for Betaling, til Kongelig Tjeneste. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. A., Gjøre vitterligt: at Vi, efter nærværende Tids Omstændigheder, finde nødvendigt til Vor Tjeneste at udskrive, imod Betaling, en extraordinaire Korn- og Fourage Leverance af Ager og Engs Hartkorn i Vort Rige Danmark. Thi byde og befale ViI. Af hver Tønde saavel contribuerende Ager og Engs Hartkorn, som privilegerede Hovedgaardstaxters, Grevers og Friherrers privilegerede Godser, Hirschholms Godses, de Rettens Betiente og Skovriderne tillagde Gaardes, Præstegaardes, Kjøbstædjorders og Vore egne Færgegaardes, samt alt andet privilegeret Ager og Engs Hartkorn, af hvad Navn nævnes kan (Degneboligers allene undtaget), skal leveres i Siellands Stift (Den Samsøe derunder tillige indbegreben) og i Langeland 4 Skiepper Rug, 1 Tønde 2 Skjepper Havre, 96 Pund Høe og 96 Pund Halm, i Lollands og Falsters Stift 4 Skjepper Rug, 1 Tønde 2 Skjepper Havre, 60 Pund Høe og 60 Pund Halm; i Fyens Stift (Langeland undtaget) 6 Skjepper Rug, 3 Skjepper 3 Fjerdingkar Byg, 6 Skjepper Havre, 56 Pund Høe og 66 Pund Halm, samt i hvert af Jyllands fire Stifter 6 Skjepper Rug, 5 Skjepper 3 Fjerdingkar Byg, 4 Skjepper Havre, 32 Pund Høe og 32 Pund Halm; dog alt med følgende Undtagelser og nøiere Bestemmelser: a) at i Siellands og i Lollands og Falsters Stift skal det være de Ydere, som maatte ønske det, tilladt, i Stedet for 1/2 Deel af Havren, at levere Byg efter et Forhold af 6 Skjepper Byg imod 1 Tønde Havre, og i sidstmeldte Stift desuden at levere Skjeppe Hvede for hver Skjeppe Rug, dog at begge Tilfælde bør derom inden næstkommende November Maaneds Udgang skee Anmeldelse til vedkommende Amtmand, som derefter giver Amtstuen, den i saa Henseende fornødne Ordre og efter bemeldte Maaneds Forløb indsender Anmeldelserne til Vort Rentekammer, hvorimod ingen Forandring i disse Leverancer tillades, naar Amtmanden ikke derom inden næstkommende 1ste December har modtaget den befalede Anmeldelse fra Yderne; b) af under lige Betingelse, som nysnævnte, i Henseende til Anmeldelse for vedkommende Amtmand, maai Fyens Stift og i Jyllands Stifter de Ydere, som ønske det, levere for hver Skjeppe Byg 1 1/2 Skjeppe hvid Havre, naar denne er fri for Svingel; c) at paa de Steder i Jyllands Stifter, hvor ikkun avles sort eller let Havre, bør, i Stedet for Havre, teres Byg, nemlig: 6 Skjepper Byg for hver Tønde Havre, og d) at af Tyrsting og Hids Herreder i Aarhuus Amt, af Liusgaards og Fiends Herreder i Viborg Amt, af Vrads og Hammerum Herreder i Ringkjøbing Amt, og af Slaugs Herred i Ribe Amt skal intet Høe og Halm leveres. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Commissariatscommissionen i Christiania har ladet bekjendtgjøre, at da den har bragt i Erfaring, at der gives Personer, som, formodentlig i Haab om Vinding, udsprede, at de ere bemyndigede til at indkjøbe Slagteqvæg for at levere Kjød til de militaire Magaziner, og dette Rygte mueligen kunde bevirke Slagteqvægets indeværende desuden aldeles overdrevne Prisers Forhøielse, saa kundgjøres, at der aldeles ikke er sluttet nogen Handel om Kjøds Leverance til militaire Magi ner, lige saa lidet som noget Jndkjøb af denne Artikel til Militairetaten nu vil finde Sted, da Anstalt er truffet til at forsyne Magazinerne med det fornødne heraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Efter Budstikken er Subskriptionen til Norges Universitet steget til: A. J Dansk Courant 429,450 Rdlr. eengang for alle, og 2816 Rdlr. aarligt Bidrag. B. J Dansk Species 3960 Rdlr. J Byg 626 2/8 Tdr. aarligen. D. J Havre 2004, Tdr. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Handelscommissionen for indenlandsk Konstflid i Selskabet for Norges Vel har faaet tilstillet 1000 Stykker af den der i Landet tilvirkede Tusk, som er befunden at være bedre end hvad man hidtil har faaet af denne Artikel udenlands fra. Den sælges for 24 s. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Til Hielp til Huusleie for trængende Huusarme har Hr. Commissionair Wimmer tilstiller Hr. Justitsraad og Politiemester Bagger en af forskjellige Velgjørere sammenskudt Sum af 3050 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
som H. M. Kongen allernaadigst har forøget med 1000 Rdlr., og til hvilke en Ubenævnt har føiet 100 Rdlr. Denne Capital er d. 14de d. M., efter Overlæg med og Anbefaling af Districts-Directeurerne ved Kjøbenhavns Fattigvæsen, uddeelt som Huusleiehielp til 309 trængende Familier. Den 13de Octbr. om Morgenen, da det dagedes, saaes en Jagt at ligge til Ankers klos under det østre Rev ved Seierøe, Vinden Sydvest og en heel Storm. Den Høistcommanderende for de Militaire paa Øen, Capitain Koppen, som saae den Fare, der truede de paa Jagten værende Menneskers Liv, føiede strax Anstalt til Redning og udsendte en Jolle med Styrmand Ole Henrichsen og Matros Mads Frederichsen og med disse gik desuden som Frivillige, Reform Bombarderer Anders Pedersen Bagge af Artilleriet samt Skarpskytterne Tarald Aagesen og Johan Smidt. Disse Folk kom om Eftermiddagen ombord i Jagten. Natten mellem den 13de og 14de October blæste en halv Orkan af V. N. V. og i Dagbrækningen faaes Jagten strandet paa Revet og de ombord i samme værende Mennesker i yderste Nød. Capitain Koppen gik nu selv ud med Søe Maanedslieutenant Weise i en større Baad, og de toge med som Frivillige Matroserne: Anders Steffensen, Anders Petersen, Peter Rasmussen, Skarpskytterne Alexander Wichmann, Niels Giebler, Adam Nielsen, Postbaadfører Matros Marthinius og Gaardmand Jens Rasmussen. Efter flere Timers Anstrængelse lykkedes det disse brave Folk at redde de paa Vraget værende Mennesker, paa ovennævnte Skarpskytter Johan Smidt nær, som fandtes død ombord. En Time sildigere vilde neppe nogen have været i Live, da Søen allerede i 12 Timer uafladelig havde brudt over Braget. - Denne Jagt førtes af Skipper Niels Falleff og var ladet med Brænde for Kongelig Regning, men Ladningen er for det meste bortflydt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
(Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Odense d. 18de October. Fødevarene begynde nu Gudskelov ogsaa her i Fyen betydeligen at falde i Prisen. J Løverdags solgtes her i Odense Kjøbet paa Torvet for 1 Mk., ja for 12 og for 8 Pundet, og vel en halv Snees Vogne kjørte hjem igjen med usolgt Kjød. Odense Byes Tyre, som var re kjøbte i Foraaret for 80 til 90 Rdlr. Stykket vare i Løverdags andengang til Auction, uden at finde Kjøbere. J Nyborg Marked solgtes Smør ret for 7 Rdlr. Halvottingen, og Gjæssene som her er betalte med 5 Rdlr. solgtes der for 15 Mk. Fr. Svendborg ere mange Vogne med Flesk kjørte tilbage igjen. Man foregav at mangle Salt. Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Mariboe, den 17de October. J Vestenskovs og Cappels Sogner, hvor Bønderne endnu ikke ere udskivtede, har man havt ligesaa travlt efter Hosten som i Høsttiden selv, med at behandle den indavlede Hør. En heel Hærskares Mangfoldighed af Fruentimmere forsamlede sig dagligen for at brag og skjette. Bonden behøver altsaa ikke at kjøbe megen Hør. Jkke Priisbelønninger, men Hørren, uhyre Priser (20 Rdlr. 1 Lpd.) driver næsten hver Mand til i Sønderherred at lægge sig efter denne Vindskibeligheds Green. Endogsaa Haugedyrknintiltager meer og meer i ovenmeldte Herred. - Den 16de dennes om Morgenen vil nogle have hørt en svær Canonade fra Nakskov Kanten. - Paa Auctionen i Nørreballe vare Priserne høist forskjellige paa Malkekøerne. En blev solgt for 30, en for 36 og en for 50 Rd. Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Viborg d. 14 Oct. Ved Randers er nylig en 12 Aars Dreng qvalt i Sandgraven. Da nu enhver tager Sand uden Orden der, som ved andre Kjøbstæder, saa ønskes i Stedets Avis, at Øvrigheden overdrog det til faste Folk, at forsyne Byen med det nu og dyrt blevne Gulvsand. J Randers koster en Skjeppe Sand 6 s., skjøndt Banken ligger tæt uden for Byen. Her i Viborg koster et Læs Gulvsand over 2 Rdlr. - J den forløbne Uge have vi daglig have stærk Regn med Jlinger af Sydost. Det har af og til fordnet, ligesom og Barometret har staaet høit. Det hentørrede Græs groer atter, men Rugsæden forhindres, hvor man ikke saaede i September. Man har i Aar det Særsyn, at see Rug opløben allerede d. 14 Sept. Den ny Rug kommer godt, og er meelrig til Brød; men om Sæden, liig andre Frørter, ei ligefuldt beholder Anlægget til Rustsygen, er nok et vigtigere Spørgsmaal, end den evige Krolen om Berbetissens Jndflydelse paa Rugens Svagheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
(Viborger Samler.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
(Slutningen af Efterretningerne om den nyligen bortdøde Mathemariker Hans Momsen.) Saa utrættelig hans Aand bestandig har været, saa mangfoldige og mærkelige vare hans legemlige Sysler. Han besad saadan Færdighed i Landmaaling, at han kunne opmaale hele Strækninger, og med største Nøiagtighed tegne Kort derover. Han forfærdigede alle Slags smukke Træsnit, han havde begyndt paa at stikke i Kobber, og havde allerede forfærdiget adskillige ret gode Copier. Han planerede og indbandt selv sine Bøger i fransk Bind og i Pap; han dreiede de konstigste Sager af Metal a.; han forfærdigede meget gode Dreierlader med de tilhørende Redskaber; han har leveret adskillige ypperlige mathematiske Bestik, og forfærdiget adskillige Landmaalingskjæder af Messing, med Underafdelinger, og andre Jnstrumenter til den nordditmarske Landopmaaling; han havde gjort adskillige smaae og store Uhre, hvoriblandt et med Sangværk, og en Delingsskive til Brug for Uhr magerne; han havde en Speiloctant af omtrent 12 Tommers Diameter, som han ligeledes selv havde forfærdiget. Han sleeb og poleerte de fortræffeligste Glasse, og har gjort adskillige dioptriske Kikkerter af meget lang Focus, især reflecterende Telescoper efter Newton, af 2 1/2 Fods Focus, ikke at tale om utallige enkelte Forstørrelsesglas. J Aaret 1800 var han endnu sysselsat med at forfærdige et nøiagtigt Souhr. Men man maa ikke troe, at denne dristige og sjeldne Mand arbeidede af Vindesyge, thi Egennytte var ham aldeles ubekjendt. J den lille Kreds, hvori han levede, fandtes der kun faa, som kunde benytte sig af deslige Arbeider, og de utallige Forsøg han har gjort, have sikkert kostet ham mere end hans occonomiske Omstændigheder tillode ham. Han levede med sin Familie af de ikke betydelige Jndkomster, som Bortforpagtningen af hans Jorder forskaffede ham. Naar man betænker, at ethvert af hans mekaniske Arbeider for sig selv betragtet, medtager mange Menneskers hele Levetid, førend de kunne bringe det til nogen Fuldkommenhed, saa er et Genie som Hans Momsen et af de største Særsyn. Hans Moralitet stod i lige Forhold til hans Aandsbannelse, og enhver, som kjendte ham, ydede ham sin Høiagtelse og sand Beundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Hr. Professor F. Høegh Guldberg agter paa Hr. Bogtrykker A. Seidelins Forlag at udgive sin Oversættelse af Oldtidens berømte Lystsvildigter, Plautus. Den udkommer bindviis, i det mindste fire Skuespil i hvert Bind. Første Bind, der er under Pressen, indeholder Skuespillene: Den lille Leerpotte, Krigsfangerne, Gjenfærdet og Hjemkom steen; ethvert Skuespil med de til sammes Læsning fornødne Oplysninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 11 Oct. Deres Majestæter ventes tilbage fra deres Reise d. 20de d. M. - Dronningen af Holland er ankommen her. - Der arbeides bestandig paa at lægge Grunden til Kongen af Roms Pallads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Ancona d. 20 Septbr. Messina=Avisen af 31 Julii indeholder følgende Kongelige Bekjendtgjørelse: Efterat Hs. Kgl. Majestæt har erholdt den Efterretning, at ved forskjellige Leiligheder neden anførte Undersaattere have aflagt adskillige Prøver paa en oprørsk Aand og en Tilbøielighed til at forstyrre den offentlige Rolighed, saa har H. K. M. efter modent at have overveiet denne Tilsidesættelse af den skyldige Lydighed, befalet, at arrestere og forvise til forskjellige Øer, Prindserne af Belmonte, af Ventimiglig, af Villa-Franca der paa samme Tid er bleven afsat fra sin Post som Oberst ved de Kgl. Dragoner, og Prindsen af Daci, der har mistet sin Plads som Gener Adjut. hos Kongen &c. - Palermo d. 19 Julii 1811. - Ferdinand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
London d. 6 Oct. Bulletinen af 6tet H. M. har tilbragt Natten uden Sovn og befinder sig denne Morgen ikke vel. Et Cabinetsraad er blevet holdt i Anledning af Anliggenderne i Sicilien, hvis Udfald Lord W. Bentink oppebier. Man paastaaer, at Resultatet af Conseilet gaaer ud paa, ufortøvet at tage Sicilien i militarisk Besiddelse. Men dog er intet sikkert herom bekiendt. - J en Skrivelse fra Curacao af 23 Julii berettes, at der er forefaldet en ny Revolution i Caraccas og Porto Cavallo, hvor der er lagt Embargo. Begge disse Stæder have erklæret deres Uafhængighed under Udraabet: Død Ferdinand VII og alle europæiske Spaniere! Paa Mandag skulle 12 Jndvaanere henrettes. - General Miranda var i Begreb med at marchere mod Valencia med 5000 Mand, fordi denne Stad vægrede sig ved at gjøre fælleds Sag med Folket i Carracas. J Følge en Efterretning af 14 Aug. havde Valencia ved en Krigslist, indgaaet en Capitulation med General Miranda; men da Generalen rykkede ind i Staden blev han modtagen af en levende Jld fra alle Vinduer og Tage. Han blev tvungen til at trække sig tilbage og har paa Stedet anholdt om Forstærkning. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Parlamentet er prorogeret til d. 12 Nov. - Fra America hedder det, at Regjeringen snart vil anordne en Embarge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Philladelphia d. 23 Aug. Paa Jamaica er udbrudt en skrækkelig Jnsurrection. Montego-Bayer lagt i Aske og 3 Regimenter Negere, der befinde sig i Kronens Tieneste, have gjort Opstand. Rio Janeiro d. 12 Aug. Magten fra MonteVideo var ankommen for Buenos=Ayres. Den bestod af Blokskibe &c., og har Natten til den 14de kastet Bomber og Haubitser ind i Staden. Jun tan holdt derimod 1400 Mand beredte til at gaae under Seil, for at støde til Armeen, der allerede har begyndt at bombardere Monte-Vider, medens Flottillen gjør sig færdig til at sætte Buenos=Ayres paa samme Maade i Brand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Stockholm d. 4de Oct. Siden d. 22de Sept. ligger en engelsk Cutter bag ved Masesten, en liden Miil fra Grisleham, for Anker. Ved sin Chalouppe borttog den d. 23 Sept. en svensk Post baad, som kom tilbage fra Eckerøe. Folkene beholdte Engellænderne kun nogle Dage hos sig, men Baaden benytte de sig endnu af, og krydse dagligen dermed uden for Geislehamn. Deels plyndre, deels borttage de med samme alle Fartøier, der lade sig see, hvad enten de ere svenske, russiske eller finske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Paris d. 11te Oct. J Journal de Paris la ses en lang Skrivelse fra Utrecht, indeholdende interessante Betragtninger over Hollands Jndlemmelse i Frankrige. Blandt andet hedder det deri; de Flamske, Tydske og Danske Søefolk, som næsten tale eet Sprog og have eens Sæder, brødres (fraterniseres) paa Scheldeflaaden med Ruyters og Tromps Landsmænd. Kan man troe, at der blandt saa mange Søefolk ikke ville fremstaae nogle udmærkede Talenter, der ere istand til at bekjæmpe, at endog beseire Engellænderne?" – Humboldt er afreist herfra til Wien, for at besøge sin Broder. Han vil derpaa tiltræde sin store Reise til Tibet, Den westphalske Moniteur beviser med Papirer, der gjemmes i det Kongl. Archiv, at man i Aaret 1645 dyrkede Sukkerrør i Over- og Neder Calabrien, hvilket først ophørte da Sukkeravlen, blev almindelig i Ost- og Vestindien. Moniteuren tilraader derfor Calabrienserne at lægge Vind paa Sækkeravlen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
Doctor Good i London har underrettet det derværende medicinske Selskab om Ankomsten af en høist besynderlig japansk Plante. Jntet i Planteriget ligner den i Skjønhed og behagelig Lugt. Men særdeles mærkværdig er den derved, at den hverken trænger til Jord eller Vand. Naar den ophænges ved en Muur eller et Stueloft er dens Vext ligefuldt yderst frodig. Fra den tempererede Atmosphære synes den at drage de fleste Næring midler, da den derimod i en koldere Temperatur kun voxer meget langsom. Den bliver adskillige Aar gammel. (Neue Zeit.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-22
J Dag solgtes ved Auction paa Børsen, Asiatiske Actier 194 til 193 Rdlr. Stkt., Kjøbenhavnske Møbelactier 1507 til 1600 Rdlr., hele Actier i den D. og N. Spec. Banke a 1660 Rdlr., qvart dito 416 til 312 Rdlr., Pramlaugsactisk 208 til 183 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Nyeste enhavn. Skilderie af Kjøb reas Ras KaaskeOttende Aargang. No. 86. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 26 October 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Endnu tilføies et Exempel. Aarhuus har af en privat Mand faaet en betydelig Egeskov til sin Havns Vedligeholdelse. Man sætte, at denne var given Byen, og ikke Havnen, og samme, førend Lovene forbød det, var bleven deelt imellem Mand og Mand, mon da Skoven nu havde existeret og var da ikke Efterkommernes Rettighed i høieste Grad krænket, vel sandt: Jord kan ikke blive borte som Skov, men kommer den i enkelte Privares Eie, fornærmes Efterslægten i lige Grad. Upaatvivlelig vilde vor retfærdige Regjerin- og dens aarvaagne Collegier forlængst have søg at foranstalte Kjøbstædjordernes Udstykning, ligesom den allerede for mere end 30 Aar siden har givet en Forordning om Udskiftningen for Landet, dersom begge Dele havde været lige nyttige og lige retfærdige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
At her i det Hele tales om Kjøbstædernes almindelige Jorders Udstykning, og ikke om private Kjøbstædjorders Udskiftning, som kan være ligesaa nyttigt som Udskiftningen paa Landet, er vel klart af det foregaaende. Disse Tanker fremkomme fra en Borgerven
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Blandinger. Ordene Divan og Porten forekomme ofte i Aviserne, men kun faa have et ret tydeligt Begreb om disse Udtryk. Divanet er i det Tyrkiske Rige egentlig det høieste Statsraad, som forsamles ved høitidelige Leiligheder, for ved sit Raad at lede Sultanens Forholdsregler. Dets synlige Præsident er Storvinen. Sultanen selv tager, Kiønt han pleier at være nærværende bag et Forhæng eller Gittervindue, ingen virksom Deel i sammes Raadsførsler. J de senere Aar har Statsraadet tilladt sig at gjøre Jndgreb i Vizirens Rottigheder ved at formindske hans Ansvarlighed, saaledes, at det første i Sager, der ere af Vigtighed for Staten, gjør Udslaget ved sin Stemme og indskrænker den sidste. Divanets underordnede Medlemmer ere nu Capudan Pascha eller Staradmiralen, de to Kasyaskers, Rigets Storskatmester, Underskatmester, der er den øverste i Krigsdepartementet, Storproviantmesteren og Nischandii Effendi, der hænger Seglet Tugbra) med Sultanens Navnetræk vid offentlige Documenter. Kazyaskerne ere de eneste af Corpset Ulema *), der have Sæde og Stemme i Divanet og som Dommere (thi deres Navn betyder Armeens Dommere) styre, under Storvizirens Opsigt, Proceduren ved det høieste Tribunal. Mufti kommer, skjønt han er Lovens Overhoved og Tyrkernes første Øvrighed, aldrig i Divant, fordi man troer, at det te under hans Værdmhed i noget mueligt Tilfælde at fremtræde som DommerPorten eller Keiserporten kaldes, efter østerlandsk Sprogbing, Storvigerens Pallads, og dette er Grunden, hvorfor det ottomanske Hof i alle offentlige Forhandlinger kaldes den høie Port. Porten til et Pallads kaldes i Orienten den fornemske og prægtigste Deel af en Bygning, i hvis Heller Førsterne og de Store fordum gjelser modtoge de Fremmede og dømte imellem deres Undersaattere. Men da et saadant Sted ikke egner sig til Anliggendernes Forhandlinger i et stort Rige, saa blev det snart nødvendigt, at opføre særdeles Palladser for Viziren. Men Navnet er imidlertid blevet tilovers, fordi Undersaatterne kun paa den Vei kunne forestille Sultanen deres Anliggender, selv den Egn af Staden, hvor Storvizirens Pallads staaer, hedder fortrinsviis Porten. J hele Persien kaldes en Sonverains Hof Porten. Et Corps, som evigen og arveligen udgjør Religionens og Lovens Bevarere hos Tyrkerne. Det nyder den høieste Agtelse og besidder stor Magt og Jndbydelse. Hudde, en meget tig Borgermester i Middet burg, følte saa stor Attraae efter at lære at kjende Chinesernes Religion, Love og Sæder, at han omtrent i Aaret 1700 foretog en Reise til China. Han anvendte en stor Deel af sin Formue til at erhverve sig denne Kundskab. Han lærte Sproget saa fuldkomment, at man antog ham for en Chineser. Han var saa lykkelig, at hans Ansigt ikke røvede ham. Omsider blev han Manda in; han gjennemreiste alle Provindserne i denne Egenskab, og kom tilsidst tilbage til Europa med en Samling af 30 Aars Jagttagelser; det tabtes ved et Skibbrud. Det er maaskee det største Tab Videnskaberne nogensinde have lidt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
J Engelland er bleven gjort Forsøg med at brage den muelig største Nytte af Jernets Anvendelse, Paa Verfterne havde man gjort elistiske Jernlænker, der paa de største Linieskibe brugtes som Ankertouge og allerede vare nogle i Søen værende Skibe forsynede med saadanne Lænker. Man har gjort en Skibsmast, der bestaar af en huul Jern cylinder, hvorpaa Jernet er omtrent 1/2 Tomme tyk, men som iøvrigt har samme Maal som en af Træ. Den er 50 PC. stærkere, veier kun 10 Tons og koster 350 Pd. St., da derimod en Træ mast veier 23 Tons og koster 1200 Pd. J Stormveir kan en Jernmast forkortes, da den er sammensat af forskjellige Skykker, hvoraf det ene sidder i det andet. Den tjener og til en naturlig Tordenafleder. Paa Canalen i Tavistok havde man endog ladet et Jernskib løbe af Stabelen, som har gjort nogle Farter paa denne Canal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst befalet, at det holsteenske Jnfanterie-Regiment skal tilbagekalde fra Hertugdømmet alle dets derhen under 1ste Julii d. A. permitterede Folk, som have at møde her den 1ste November, hvorimod Regimentet skal fra denne Dag af og indtil den 1ste Martii næste Aar igjen permittere herfra til Holsteen et lige saa stort Antal Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Mariboe, d. 21 Oct. En fiendtlig Convoy, kommende Nord fra, bestaaende af: 2 Orlogskibe 1 Fregat, 2 Kutterbrigger, 2 armerede Fartøier og 128 Koffardieskibe er den 20de dennes om Eftermiddagen passeret Enehøie Syd efter. - Paa den averterede Auction paa Nielstrup over de 100 Lam, vankede hverken Stof til Kallunssuppe, Lammekjødsuppe eller Lammesteg m.m., da Stykket blev holdt i 9 Rdlr., som Fleertallet af Libhaberne ei havde Lyst til at indlade dem udi. Jøvrigt er det paa denne Aarstid en sand Fornøielse, at kjøre til Nielstrup af det Stykke Vei, som er underlagt Hr. Byfoged og Birkedommer Hertmanns Jurisdiction i Saxkjøbing, hvilket gjør hans Aarvaagenhed og Nidkjærhed, som Veipolitiemester, megen Ære. - Prisen paa Lammekjød er nu her i Byen endvidere nedfalden til 1 Mk. 6 s. Pdt., og Oxekjød 14 s., 16 s., 18 tz. 1 Pd., alt efter dets indvortes Værd. (Mariboe Av.)