Berlingske Tidende, 1763-12-12
London, den 22de og 25de November. leverede Kongen indeholder en Jgientagelse af den Kongel. Den Taksigelses=Skrivelse som Overhuset den 16de over mede Friehed, udlader Huset sig saaledes: "Da vi er overTales fornemmeste Jnhold, Over den Post om den utembeviiste om at den indvortes Eendrægtighed er væsentlig fornøden til at vedligeholde de Fordeele som den sidste lykkelige undlade at betegne vores Afskye for de oprøriske Gemytter, og berømmelige Freed har erhvervet os, saa kunde Vi ikke som nyelig have udladt sig til Lovenes Foragt, til at kuldkaste den gode Orden og til Friehedens Fornærmelse, hvis Navn man har misbrugt. Vi bede Deres Majestæt at være forsikret om, at vi ved vores Jver og Flid ville bringe alle deslige Overtrædere under Rettens Tiltale, saavel som og, at vi ved vores almindelige Overlæggelser, ville stræbe efter at give Deres Majestæts Undersaattere Exempler til at gjøre eet med hinanden i at undertrykke Frækheden, som sætter sig imod vores lykkelige Forfatnings sande Grundsætninger, og imod de Midlers Jværksættelse, som ere uomgiængelige, saavel til at befordre Deres Majestæts Krones Berømmelse og Værdighed, som til Undersaatternes egen Velfærd og Sikkerhed ". Hans Majestæt behagede herpaa at give til Svar: "Mylords! disse hiertelige Forsikringer om Eders Troeskab og Hengivenhed ere mig særdeles behagelige, og jeg modtager med særdeles Fornøyelse Eders Lykønskning over min anden Søns Fødsel. Eders Overeensstemmelse med mig angaaende at besørge de væsentlige Postei vores National-Anliggender, vil hielpe meget til at befordre de Bemøielser som jeg anvender til mit Folkes Fordeel. Jeg tilkiendegiver offentlig min Behag udi den Jver som J betegner, og jeg forlader mig fast paa at J anvendes den til at undertrykke den Frækheds Aand, den farligste Fiende af vores fortreffelige og uskatteerlige Forfatning Man har Efterretning om at Skatmesteren og Præmier Ministeren ved det Algierske Hof, hvilken skulle have succederet den nu regierende Dey, er den 5te Oct. bleven arresteret, og strax derpaa stranguleret, i Deyens Nærværelse Man beskylder ham for at have øvet Hexerie imod Deyen, Siden ere og alle Ministerens Paarørende og Venner blev ne hemmelig henrettet, i Følge den Sædvane som ved slig Tilfælde er almindelig. Hr. Wilkes, da han Natten efter sin hafte Duel har frygter for sit Liv, har sendt Hr. Matin sit udfordrings Brev tilbage, paa det at samme ikke skulde geraade Hr. Martin til Uleylighed efter hans Død. Her er skeed følgende Bekiendtgiørelse: "Saasom Conmissarierne for Handelen og Plantagerne i America, er blevne underrettet om, at adskillige Personer ønske at maate dyrke Jorden i Ost= og Nord=Florida, hvor den er beqvem til Silke, Cattun, Viin, Olie, Jndigo, Cochenile og anden Avling. Altsaa give de efter Kongel. Befalintilkiende, at disse Lande skal afmaales i 2de adskildte Districter, af hvilke et hvert vil holde 20000 Aires, og disse Districter, eller nogle Parter af dem, at overlades paa de Vilkaar, som ved andre Colonier ere brugelige, til Personer, som ville skaffe Forsikring for at besætte disse Colonier inden en fastsat Tid med et tilstrækkeligt Antal Protestant, ske og arbeidsomme Folk, ligemeget om man skaffede dem fra de andre Kongel. Colonier, eller fra fremmede Steder. De Lysthavende ville da derom anmælde sig hos bemældte Commissariers Secretair, Hr. John Pownal. Man har Efterretning om at en Handels=Tractal skal være sluttet imellem Frankrige og Spanien, til stor Fordeel for Frankrige, og følgelig skadelig for Engeland. J den Henseende skal i Madrit være udkommen et Skrift kaldet: "Den Spanske sations Fordeele af Handelen med Engeland. Men dets Forfatter være sat i Arrest. Man siger, at Parlementet har bevilget 400000 Pd. St. til Brudegave for Prinzesse Augusta, som formæller sig med Arve=Prinzen af Brunsvig. Man veed allerede Midler til at forskaffe de Penge, som ste fornødne til Tienesten for neste Aar, og det hedder at man vil tage op 4 Millioner extraordinaire Hielpe Penge, for at erlægge det, som er bleven til Rest under sidste Krig, Forrige Fredag Kl. 11 om Formiddagen, da det var Flod har Vandet i Theemsen med et staaet stille, derpaa blev den Ebbe omtrent en Time, hvorefter Floden kom igien, og holdt ud til sin sædvanlige Tid, hvilket er bleven anmærket som noget usædvanligt. Underh. den 18de (andre sige den 22) til Kongen overlevere de Taksigelses=Skrivelse, inder saaledes : "Allernaadigste Kongel Vi, Deres Majestæts troeste og lydigste Undersaatter. hi udi Underhuset forsamlede Parlaments=Lemmer, bede om Tilladelse at aflægge dette Huses underdanigste og hierteligste Taksigelse for Deres Majestæts naadigste Tiltale fra Thronen. Tillad os tillige, Sire, at aflægge vores inderligste Lykønskning til Deres Majestæt, over den 2den Printes lykkelige Fødsel og Deres Kongel. Gemahlindes lykkelige Mestitution, hvilken er bleven end mere dyrebar for disse Lande i det Hun har formeeret Panterne paa vores Frihed og tilkommende Velfærd. Vi bede om Tilladelse at lykønske Deres Majestæt til opfyldelsen af de store og fordeelagtige Hensigter med den igien oprettede offentlige Rolighed, den i have erlanget med saa berømmelige, som for Deres Majestæts Krone og Folk fordeelagtige Betingelser. Tillad os, Sire, at forsikre Deres Majestæt, at vi føle den største Fornøyelse over den Erklæring som Deres Majestæt naaligst have behaget at giøre os, om Deres Forsæt, troelig og bestandig at opfylde Betingelserne i den af Deres Majestæt sluttede Fred; og at vi ikke kunde ansee de stærke Forsikringer, hvilke de adskillige Europæiske Magter, som nye lig vare forbundne imod os, have givet om deres gode Sinbelag, for andet end for en naturlig Følge af Deres Majestæts Viished og Bestandighed, samt for en Forsikring, at Fredens Fordeele vil blive uanfægtede og bestandige herefter Vi erkiende med inderlig Taknemmelighed den Faderlig Kiærlighed imod Folket, om hvilken Deres Majestæt har behaget at forsikre os i saa giennemtrængende Talemaader, og vi ville med største Flid stræbe efter at opfylde de store Øyemeed, til hvilke Deres Majestæt have behaget at lade hos sammenkalde, nemlig at bringe vore anseelige Acquisitioder i Flor, udbrede Handelen, opmuntre Kunsterne, med hvad videre der henhører, enten ved at lette de Byrder som den sidste Krig har foraarsaget, eller hvad meere som kan befordre disse Rigers almindelige Velfærd. Vi bede Deres Majestæt om Tilladelse at forsikre, at Deres troe Lemmer af Underhuset ville med Glæde bevilge alle de Summer som blive befunden fornødne til neste Aars Tieneste; at de ville drag. Omsorg for at vedligeholde Storbritanniens Søemagt i den anseeligste Stand, og at de betragte Deres Majestæts alvorlig Omsorg i Henseende til denne Post som et Tegn paa Deres Kongelige Opmærksomhed, ved at see paa Landets sande og væsentlige Velstand. Vi erkiende i dybeste Taknemmelighed Deres Majestæts naadige og sømme Omsorg i at skaane Deres Folk, ved at forordne, at de Penge, som indkomme for de Priser som ere tagne for Kronen, skal anvendes til de offentlige Udgifter; ligesaa det endnu tillagde Beviis paa Deres Kongel. Mildhed, ved Deres yttrede Villie om at de Summer, som komme ind for Lande som man maatte sælge paa de Vestindiske Øer, som ere afstaaet til Kronen, skulle anvendes til samme Brug. Eders Majestæt kan være ganske forsikret om at vi ville med en streng Opmærksomhed give Agt paa de Poster som Deres Majestæt have anbefalet os til alvorlig Eftertanke, og at vi ville nøye overlægge enhver Anordning, som bliver foreslaget til de offentlige Jndkomsters Forbedring, som det sikkerste Middel til at afdrage National-Gielden, til at lette Deres Majest. Undersaatter Byrderne af den forrige Krig, og til at befæstige den offentlige Credit. Vi ere at Deres Majestæts hele Regierings Løb tydelig overbeviiste om at det gemeene Beste og Deres Folkes Velfærd ere de eeneste Maal for Deres Majestæts Omhyggelighed; vi maatte altsaa ikke kiende vores eget Beste, og være ligegyldige over vores Lyksalighed, dersom vi ikke med Flid og Enighed ville befordre de Anstalter, som tiene til at erlange dette store Maal, og paa det Eftertrykkeligste at sætte os imod den utemmede Tilbøyelighed til Uorden, som er ikke mindre skadelig for Friheden, end hinderlig for Regieringen. Vi ville saaledes stræbe efter i vores Opførsel at give et Exempel til andre paa Pligternes Jagttagelse imod vores Sonverain, og paa Kiærlighed til Fæderne=Landet, i det faste Haab, at under en Konge, som besidder saa store Dyder som C. M. vil Kongens og Folkets sande Fordeele blive uadskillelige.