JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1720-11-01
Armeen, som General-Feldt Marskalken, Græve Fleming ved Kongens og Rigens Raadets forige Slutning og Beskikkelse er given i Hænde, og siges at hand skal gaae til det Kæiserlige Hof, der at berette, hvorledes Rigsdagen her har endet sig, og Tilstanden her i Riget monne være. De Udlændske Gesandter her ved Hoffet ere, ere aldeles ikke tilfreds med Landbuddenes Forretning, formedelst disse Gesandter er har kundet bringe deres Herrers Forslag den hele Regering for, paa en Rigs-Dag den de motvilligen forhindrede at holdes. Den Kæiserlige Gesandt er bleven forhindret at holde sit overlyst Jndtog, formedelst vedvarende Regne-Vejrliget, imidlertiid haver hand nyeligen heel herlig tracteret de her nærværende Rigs-Raad samt Udlændske Gesandter, Land-Bud denne ere hver gangne deres Vei Hiemad, og naar Rigs-Raa denne have holdet Raad med Kongen, gaaer hver af dem deres Hiem-Vej til deres HerreSæder, saa at Hans Kongelige Majst torde derpaa vel giøre en Reise ad Saksen. Fra Posen berettes, at den 4de i denne Maaned der i Egnen havde reist sig en stor Storm, som havde gjort en meget stor Skade paa Huse og Tag. Fra Reussen haves, at Pesten vel udi Lemberg og Jaroslau havde formindsket sig, men udi Forstaden forøget sig.
Nye Tidender, 1720-11-01
Frankerige. Paris. Det er vist nok, at Parlamentet efter vores Regents,
Nye Tidender, 1720-11-01
Hans Kongl. Høihed, Hertugen af Orleans, hans Ordre skal flytte, og forsamle sig udi Pontoise, men mand veed ikke, om det der skal forblive, eller, som det, ynsker hidkomme efterdi fra de for Pest indsluttede Stæder Lande ingen Tilførsel kand skee, og vi her lidet for den mangfoldige Almues skyld have at tilføre.
Nye Tidender, 1720-11-01
det. Efter at det Spanske Hof haver attraaet at indkiøbe adskillige Orlogs-Skibe her i Riget, skal endeligen være besluttet, at maae lade udi Biscaien opbygge 3 Orlogs Skibe. Med et Brev fra Louson, som ligger 4 Mile fra Air, haver mand Efterretning, at den liderlige Vest-Syge meget faae Folk der har efterladt sig tilbage, som uden Geistlig og Verdslige Bistand er ælændelig bortdød, udi det at Præsterne og Bartskærerne ei have kundet holde sig i Live, udi alt at sige, der var og er Mangel paa alle Sager til Legems Ophold, der var vel paa det sidste en Jakobiner Munk ankommen, men levede ikkun 3 Dage, af de 4 Borgemestere levede der ikkun een, som er af Magt og Formue i Færd med, at de Døde kand vorde begravede, og Levnets Midler til de Levende kand vorde anskaffede. De af samme Syge befængte Stæder ere først hen formældete Stad Marsilien med dens tilhørende Land-Strækning, samt benævnte Stad Aix, desligeste Pertuis, Meiraques, Apt, Cassis, Cintal, St. Connal, Lauson, Allaux og Vitroles.
Nye Tidender, 1720-11-01
Der er et Forbud udgaaet, at ingen uden Livs og Levnets Straf maae sig udbegive her af Riget, hvilket Forbud de sig her af Riget riig-vundene Actionister have forvoldet, i det at cen efter anden saa snart de have kundet sig ud have begivet. Det er ikke at sige, hvor at Tropperne mod de af Pesten befængte Stæder ere forøgede og posterede, saa en stor Elændighed er paa Færde. Regenten siges at have ladet sig forlyde, at hand med Penge-Sedler Handlen noksom vilde vel udføre sit Forsæt, det maatte og koste hvad det vilde, derover hand ofte er i Samtale med Hr. Law, som sig har tilbudet at anskaffe hver Maaned til Hoffets og Troppernes Underholding 19 til 12 Millioner. P. S. Parlamentets Herrer, som havde formeent at forsamle sig igien udi Pontoise, have hver i sær uformodentlig faaet Brev fra Hans Majst. med det Forbud, hereftere mere at holde deres Forsamling samme Stæds, men at begive sig ad Blois, der til den 2 Decembris at holde deres Forsamling og Sæde.
Nye Tidender, 1720-11-01
Spanien.
Nye Tidender, 1720-11-01
Madrit. For Cadix ere 14 Skibe i denne Maaned havnede med mange Kister fulde af Gevær for Tropperne, desligest en Mængde af Krud og Lodt, 14 Stykker grove Skyt, og 12 Fyyr Mørsere, som der blev losset. Enten det nu med denne saa mægtige Kriigs-Rustning skal gielde Africa eller Gibraltar, om end ikke begge, vil Tiden lære, saasom formenes udi Africa skal ej behøves saa mangfoldige tusinde Mand til at tvinge Morianerne med og at erobre deres Fæstninger, som haves udi ØjeMied, til med saa søger vores Konge at faae Kongen af Portugal udi Ledings-Tog med sig paa de hidindtil skiulde Anslag, her maae haves. Fra PennaMajor skrives, at der den 12 udi næstforleden Maaned havde reist sig et stærkt Uvejrligt med saa stor Havl, og vare de mindste Havl-Stene større og tykker end en Nød, men andre saa store som Hønse-Eg, ja nogle saa store og vigtige, at de veiede henved 40 Uncer, hvilket haver giordt stor Skade saavel i samme Stad som paa Landet. Neder Ælben.
Nye Tidender, 1720-11-01
Hamborg. Her siges offentlig af endeel fornemme Holstenske Høje Betiente, at Fyrsten er til Sinds at skikke sig udi alt hvad de Høje Meglere i den Nordiske Fred, ham angaaende, maatte for got befinde at slutte, ellers vil Tiden alene lære hvad Hs. Durchlygtigheds lange Forblivelse i Brestau skal betyde, og hvad Vei hand siden tager naar hand derfra begiver sig paa Reisen.
Nye Tidender, 1720-11-01
Vice-Admiral Tordenskjolds Døds-Fald, som skeede den 12 i denne Maaned i en Tve-Kamp med den Svenske Oberste Stahl giver Folk Anledning til adskillige Tanker. Sagen skal saaledes være tilgaaen. Bemælte Vice-Admiral og Oberste Stahl. vare tilsammen i en fornemme Forsamling i Baron Gørtses Huus, hvor de kom i nogle Skields-Oord sammen, og som Obersten skieldede ham for en Baadsmand, gik Vice-Admiral Tordenskjold først ud, hvorpaa Obersten strax følgede, og angreb ham bag paa Ryggen, da hand ikke var sligt formodendes Admiralen vendede sig strax om, og fik Kaarden i Haanden, hvormed hand efter sin sædvanlige Tapperhed saa vidt bragte hans Fiende, at hand pryglede ham i sin egen Kaarde, hvormed det denne gang endtes. Men som begge Parterne derpaa berammede en Tve-Kamp at holdes imellem dem om 3 Dage derefter i Hildeshems Egn, har denne saa berømte Vice-Admiral endelig maatte lade Livet, ved et Stød af Oberstens Kaarde som treffede ham i Brystet, og Obersten derpaa strax begiver sig herhid. Ellers mældes af d. 19 i denne Maaned, at Oberste Stahl har allerede uformærkt derfra forføjet sig til Bremen, hvor hans Moder skal leve, hvorfra hand vil tage Vejen ad Cassel. Capitain Bloyard er reist til Hannover for at imodtage Tordenskjolds efterlatte Medler og hente Liiget, som imidlertiid er indsat i Kirken udi Rheden. Under den 15 i denne Maaned har mand de Tidender, at Fyrsten af Holsten allerede er reist fra Breslau, dog er mand ikke vis paa om hand har taget Vejen herhid eller Vien.
Nye Tidender, 1720-11-01
Fra Straalsund har mand de Tidender, at den Svenske Gen. Major Adlerfeld har ladet den Danske Minister forstændiges, at Sverrigs Konges Vexel Breve paa 6 Tønder Guld allerede vare accepterede, at betales til Kongen af Danmark, og at Pengene stode færdige at leveres.
Nye Tidender, 1720-11-01
Advertissement. Alle og enhver som udi det Kongl. anordnede Seddel=Lotterie sig haver ladet indtegne, gives hermed endnu tilkiende, at samme Lotterie førstkommende Onsdag som er den 4 Decembr. skal tage Begyndelse at trekkes; Thi vilde de Resterende som sig haver indtegned og ellers findes for visse Lodder ansatte, sig til bemælte Tiid med Betaling indfinde, hvis det ei skeer vorder dog for en hvers indtegnede og ansatte Lodder trokken, og Pengene derefter indfordret.
Nye Tidender, 1721-12-01
Danmark.
Nye Tidender, 1721-12-01
Kiøbenhavn. Den 8de i denne Maaned Klood Hans Kongel. Majst. allernaadigst udgaa følgende tvende Placater, i Jom Opgelt paa Species til Toldens Betaling ved Told-Stæderne i Danmark og Norge, naar Species. Rigsdaler ikke udi Natura vorde leverede. (2) Angaaende Tobak-Spinderier ne i Norge.
Nye Tidender, 1721-12-01
Den 11 Ditto holdte den her ved Hoffet værende Cariske Resident, Monsr. Bestuchef, en Fuldherlig Freds og FrydeFest efter Hans høje Herres Ordre formedelst sluttede Fred imellem Czaren og Kongen til Sverrig og Sverrigs Crone, til hvilken Høitid alle Hans Kongl. Majests. Høje Betiente Riddere og Estats-Raadic. samt fremmede Potentaters her ved Hoffet værende Gesandter vare indbudne, af den nem da fra om Middagen til om Aftenen ved et PrægtigTafel spisede henved 40 Personer, under en Søød Musiqve og ved Sundhedernes Drik ved Paukers og Trompeters Lyyd, som varede hen ud paa Aftenen, da under dette høitidelige Maaltid af tvende Ryssiske saa gjorte Ørne-Halse til Almuens Forfriskelse baade røød og hvid Viin paa en 6 Timers Tiid sprang, derefter da bleve optændte hine konstige Illuminationer og Lysninger, baade uden og inden for samme Residentes Gavle af hans Huus, som strakte sig i Høiden til 24. Alne og i Viden 16 Alne, som fordeelte sig udi trende Pyramidder og spidse Pillere, udi den mellemste fremstilledes Fredens Billede udi et Fruentimmers Lignelse, havendes under sig til Sæde een Hob Vaaben, i Høire Haanden en Palmegreen og i Venstre en Blussende, Fakkel, ved Siden af dette Frede Billede adskillige Jernbundne Fanger, over dette Billede saaes en lige som Flagrende Ryssiske Ørn og der over igien den Flyende Fama hendes Billede, under dette saa prægtige Freds-Billede læste mand: Petri Magni, Arctoi Herculis, ultra duodenos, plusqvam Herculeus continuatus bellilabor, annos, opsafrendente invidia, sancita pace, dignissime coronatur anno Foe Dere Vo Petris Mag. nys et Secla Cantant. Paa den høiere Pyramide eller Spids-Pille vare de Provinciers Navne udi en svungen Skrift at læse, som af Cronen Sverrig til Czaren afstandne vare, nemlig Livonia, Esthonia, Ingria og Carlia paa den venstre Spids-Pille: lagde, Osel, Kenholm og Wiborg, og mellem samme Navne dette Krønike-Vers: Ce, VoDelserat, redit et all for Dere næst. Ellers saae mand paa Fødderne af hine Spids-Pillere til venstre Side udi de afbildede Svenske Skærer adskillig Gallerer og udi Søen derimod
Nye Tidender, 1721-12-01
en stor Orlogs-Flode med sin besynderlige Overskrift, desligeste under Høiere Pille Øresund beteignet med Fæstningen Corneborg og en af Søen kommende Orlogs-Flode, med sin betænklige Overskrift. Den 18 ditto skede herpaa det længst her forventende Frydefuld og herlige Jndtog, udi hvilket Hans Kongel. Høihed, Prinds Christian, her giennem den Kongl. Residence Stad, som under Veis var besat med saa saare vel monderede Borgerskab, og Husene udprydede med hine herlige Tapeterier, Skilderier og Sinde Billeder, indførdte sin Højelskelige Gemahl, Hendes Kongl. Høihed, Princesse Sophia Magdalen, fød af Høje Fyrstelige Mar grævelige Brandenborgske Baraith-Culmbachiske Stamme, paa den Kongel. Kiøbenhavns Residence og Slot, fra Friderichsberg Slot, Vejen gik igiennem Nørre-Poort over Nørregade, Gammel Torv, hvor der saaes den af Stadens Magistrat for Raad-Huset saa kostbar og konstig opførdte Ere-Portail med sine kostlige Skilderier, Sinde-Billeder og Vandspring udziiret, oven paa dette saa herlig anseelige Verk fremstilledes Hans Kongl. Højheds billede udi Legoms Størelse til Hest og derover Hendes Kongl. Høyheds CronPrincessens, skildrede BrystBillede under et Famma Billede, derpaa toges Vien giennem Vemelskaftet, Amager-Torv og saa fremdeles af Øster-Gaden, igiennem den her paa Kongens Torv af H. G. Exc. Hr. Greve Danneskiold-Samsøe for hans Residence opreiste prægtige Ere-Port indtil det Kongel. Slot, ledsaged for an af den Kongel. Liv-Guardes hvide Esqvadron under Pauckers og Trompeters Lyyd, ved Oberste Nummer sen anførdt, hvorefter til Heste fremkom 10 Par Kammer og Hof-Junkere, siden 23 ParJustitce-Raad og Oberste-Lieutenantet i deres herlige Mondering med deres saa vel klædde Laqualer for ved sig. Efter dem kom fremridendes en Kongl. Berider, hvorpaa fuldte 30 af de høje Ministrers og Betienters stats Carosser, hver med 6 kostelig udprydede Heste forespændte, udi hvilke Vogne en Deel Hans Kongl. Majests, høje Betiente vare siddende, havende deres Laquier for alle Vogne gaaende i skiønt Liverie. Dernæst fremreed Hans Kongel. Højeheds Berider, førende efter sig 12 skiønne med Røød Fløiels Guld, Chamererede Haand-Dekkener stafferede Ride-Heste, hvor af en hver ford tes af en Stald-Karl, derpaa Pagernes Hofmester, som anførdte 6 Par Pager til Hest. Efter disse fuldte en Berider som førdte efter sig 9 Kongl. med 6 Heste forespændte Carosser udi hvilke de 4 sidste vare Hendes Kongl. Høyheds Fruen Timmer og andre Dames. Saa kom hans Excellence Hr. Staldmester Vieregge fremidendes paa en saare skiøn udpudset Hest for følgende 23 Par General Majorer, Estats-Raad og Oberster, i deres prægtige Mondering med Laquierne for ved sig. Dernæst reed en Kongl. Berider, efter ham ginge 12 Hans Kongl. Høyheds Laquier, og til Hest derefter fremkom deres Exellencer Hr. OberHofmester Blome, og Hr.
Nye Tidender, 1721-12-01
Marskal Holstein for ved Hans Kongel. Høihed, Prinds Christian, som reed derefter paa en prægtig hvid Hest imellem 6 Trabanter, anførende efter sig deres Høyheder Cron-Princessen Sophia Magdalena og den Kongel. Princesse Charlotta udi en meget kostbar med 8 Heste forespændte Carosse, ved hver Side af Vognen befant sig ridende 2 Kammer-Herrer, nemligen Hr. Græve Danneskiold, Hr. Wedel, Hr. Gyldensteen og Hr. Gabel, paa begge St. der giegne b. Trabantere, Efterdenne saa høistanselig og saa saare prægtige Skare fremkom 3 Esqvadroner af Liv-Guardenden, første paa graae Heste anførte Hr. General Major Ørts, den anden paa sorte Ritmester Thi lau, og den tredie paa brune Oberste Sammenits. Som da denne saa prægtig høistanseelige Skare for den Kongl. Residence var ankommen, reed Hans Kongl. Høyhed for sin Højelskelige Gemahl ind paa Slottet, der Hans Høyhed med stoor Kiærlighed af Carossen imod tog hende, og bleev de der samtlige tillige med den Kongl. Princesse udi Kongens Navn paa Trapperne af hans Excellence Herre Ober-Hof-Marskalken Holstein imodtagen, da til begge Siderne sig havde tillige fremstillet Hoffets høje Personer til at underdanige Velkomst, derpaa bleve deres Kongel. Høiheder, Cron Prindsen og Princessen af Kongen og Dronningen paa det kiærligste vilsede og omfavnede, og Hendes Høyhed Cron-Princessen af Dronningen indledsaget, udi Cron-Prindsens Gemakker, imedens dette saa høitidelige Jndtog varede, sig det grove Skyt omkring Voldene med Fryde-Skud sig lood høre, da nu de Høj. Kongel. Herskaber sig havde en Times Tiid tilsammen fornøiet og derefter beseet de anordnede Opera, ginge de en liden Stund derefter til det for henved 40 Par Personer udi den store Ridder-Sal paa Kongel. Viis indrettede Taffet, imellem det var opreist en meget konstig Pyramide, paa hvis Sider var aftegnet en fuld vel blomstrende Rose og der¬
Nye Tidender, 1721-12-01
under Cron Princessens Navn derhos de Oord: Florent et viget, samme Pyramide hvilede sig paa nogle Sinde Billeder, der iblandt paa den fierde Kant, som vendte sig til Herskabet, var at see et Gra nare-Træe med sine Frugter og denne Overskrift: Promittir er alit. Som da Taffelet under en velklingende Musiqve, Paukers og Trompeters Lyyd samt Løsenet at det grove Skyt paa de i Canalen for Slottet liggende Galleatser og Gallerer ved Sundhedernes Drik udi al fornøyelig Frynd og Glæde, ad aftenen var endt hen ved 12 Slæt begav det Høie Herskab sig indi deres Gemakker og toog saalunde denne saa længe forynskte Dag en frydefuld Ende. Den 22 ditto lood Hans Kongl. Majest. udstæde sin allernaadigste Forordning om Matricul-Skatten og Rytterholds-Penge saavelsom Oxe og Fleske-Skatten i Danmark for Aar 1722. Den 26 ditto haver det allernaadigst behaget Hans Kongl. Majest. at forordne Hans Høj Grevelige Naade, Hr. Græve og Store Canceller von Holstein og saa at være det Kongl.
Nye Tidender, 1721-12-01
Kiøbenhavns Universitets høj Patron. Selv samme Dag det og i Naade haver befaldet Vores allernaadigste Konge at beskikke Estats-Raad Mons. Christian Schavenius at være tillige med Justitiarius ved Høieste Ræt, Justice-Raad Mr. Esmark til at være Estats-Raad, desligeste General Auditeur Monsr. Dresen til lige med at være virkelig Justice-Raad, og Cancellie-Forvalter Mr. Frank at være tillige med Virkelige Cancellie-Raad.
Nye Tidender, 1721-12-01
Udi Kongel. Majest. og Universit privilegerede Bogtrykkerie er udi denne Maaned ved Preuren bleven tilfulde forfærdiget : Nucleus Latinitatis, qve pleræqve Romani sermo nis Voces, exclassicis Auctoribus aure argenteæg, ætatis, ordine Etymologico adductæet interpretatione vernacula exposite comprehenduntur, adjecto et indice Danico, Editio secunda.
Nye Tidender, 1721-12-01
Sverrig.
Nye Tidender, 1721-12-01
Stokholm. Udi denne Maaned haver Rigens Raad mesten været i Vers med en deel Regimenters Aftakkelse. som Kongen nogle Sinde haver med været overværendes, og er mand endnu i Færd at sætte en visse Liste op hvormange 1000 Mand i FredsTider skal blive staaende, som siges at skal blive 40000 Mand med Under Oficerer og skal Cuarderne til Foods blive formindsked til 1200 Mand. Saa begynder og den gamle Samtydighed imellem Stænderne at tage flux meere til Live igien, desformedelst og Kongen i Raadet ofte er overværendes, for at ved lige holde slig Enighed, saa at mand for vist haaber, at RigsDagen udi Begyndelsen af næst tilkommendes Nyt Aar skal blive berammet, mand taler her vel om en frivillig Gave af alle Stænderne at skulde bevilges til at Rigens Gield en gang kunde vorde afbetalt, og de Berg-Verker, som af Rysserne ere blevne i grund ødelagte komme i Stand igien, hvilket vil med meere vel blive paa Tapetet liggende indtil Rigsdagen. aabnes. Her ved Hoffet er atter særdeles Bud fra Hr. Campredon indkommet, som bringer med sig de gode Tidender, at hans høje E. rinde, hand ved det Czariske Hof paa Kongens af Frankerige vegne havde vel gik for sig. Ingermanland.
Nye Tidender, 1721-12-01
Petersborg. Det er ikke at beskrive, hvad for stor Skade denne Stad formedelst den heftige Vands-Flode, som den 16de i næst forleden Maaned haver lidt, da den halve Stad stood under hine brusende Vande, udi de høieste Huse stod de 3 til 4 Alne høit, og haver saavel Tøighuset, som Citadellet faaet den snart ubodeligste Skade, som udi mange Aar ei skal kunde udbedres, og kand mand udi 30 Aar her ej mindes slig en Vands-Flode, hvorfore Czarens forehavende Reise af Moscau der ved er meget bleven forhindret, som dog menes strax efter Jule Hellige Dage skal gaae for sig og bliver mand endnu ved at sige, at Hertugen af Holsten did med vil følge. Mand taler herom, at den Franske Gesandt Hr. Campredon hans høje Ærinde fornemmeligen der skal være at stifte et Forbund imellem Moscau, Sverrig og Frankerige. Den her ved Hoffet værende Kæiserlig Gesandt haver faaet af Kæiseren Ordre at gaae hiem, mand mener Aarsagen at være, fordi Keiseren ej vil tilstaae Czaren den paastaaende Kæiserlige Titul ei heller vil lade ExsecutionsTropperne gaae ud af det Meklenborgske, at Fyrsten samme stæds kunde faae attraaende Myndighed over Adelen, som strider imod det Rommerske Riges Constitutioner.
Nye Tidender, 1721-12-01
Polen. Varskau. Som nu Cron-Pohlen er indslutted i Freden mellem Czaren og Sverrig, saa haver vores Konge fra Dresden indskrevet til Raadet, at det med det første maatte samles til at raadslaae, hvorledes over slig Fred med Sverrig kunde handles, saa vilde Hans Majest. være bered til, som snarest skee kunde, at indfinde sig i Riget. Ængelland.
Nye Tidender, 1721-12-01
London.
Nye Tidender, 1721-12-01
Her siges, at Hans Majst. skal have givet Ordre, at der skydeligen skal udrustes en Esqvadre af 16 Orlogs-Skibe, 2 Brandere og 2 Bombardere Gallioter, som Admiral Hoster og Woger skal have at anføre, og skal den første allerede desformedelst være gaaen af Portsmont for at drive paa Udrustningen, men hvorhen det dermed skal gielde, holdes gandske fordølget. Den 9de udi denne Maaned fik Hr. Law udi Hoffet for Kongens Bænk Forladelse for det Moord og Mandslæt, hand havde begaaet paa Bean Wilson, did hand hand var ledsaget af Hertugen af Argyle og Græverne af Jlla og Strafford.
Nye Tidender, 1721-12-01
Tydskland.
Nye Tidender, 1721-12-01
Vien. Foruden de Stridigheder som Kæjseren og Kongen til Pryssen imellem ere, som mand dog haaber ved Kongen til store Brittanien skal vorde bilagte, befrygter mand sig for, at det vil foraarsage nogen Vidtloftighed i det Rommerske Rige, fordt Czaren, imod RigsConstitutionerne saa høiligen søger at handthæve Hertugen af Meklenborg mod samme Lands-Adel, saasom og at dette Hof ej vil tilstaae Hans Criske Majest. den paastaaende Kæjserlige Titul: Til med saa vil mand sige, at der og skal være sluttet et Forbund mellem Caaren og Kongerne til Pryssen og Polen, som mand ei endnu kand vide Jndholden af, hvor med der maatte hensigtes. Med hvad Tituler, som Kæjseren og Kongen til Spanien tilstæder hin anden at føre, er det ved Kongens til Store Brittanien Megling aldeles afgjordt, hvilket vil nu meget befordre den Cammerichske saa længe opsatte Freds-Forhandling.
Nye Tidender, 1729-01-01
Januarii-Maaneds Nye Tidender, som Kiøbenhavns Post-Rytter fremførte Aar 1729. DANMARK.
Nye Tidender, 1729-01-01
Kiøbenhavn. Den 31de i næstforleden Decembris Maaned er under Cammer-Collegii Seigl udgaaen den Placat, hvorved kundgjordes, at Hans Kongel. Majestæt formedelst visse Aarsager haver fundet det for got den 24 ditto at resolvere, at den ved Placaten af den 8 Octobris næst afvigt giorde Anstalt, hvorefter alle fra Altona kommende Vahre, i de derhos følgende Certificatzer, specialiter skulle anføres, nu igien skal ophæves og de derefter indrættes paa forrige Fod.
Nye Tidender, 1729-01-01
Den 3 i denne Januarii Maaned er Raadmand Michel Fieldstæd allernaadigst bleven beskikket til at være Stads-Høvedsmand her i denne Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn udi ved Døden afgangne Hanns Stuves Sted. Den 10. dito haver Oberst-Lieutenant von Coucheron erholdet det første Bergenhusiske National Regiment som Oberst udi Oberste Munthes Stæd, som efter Ansøgning i Naade derfra er dimitteret. Desligeste Major von Meding til Oberst-Lieutenant ved det andet Oplandske National-Regiment er befordret. Saa er og Premier-Lieutenanten von Wenckstern ved Granadier Corps beskikket til Capitaine ved Oberste Prætorii Regiment. Fra det Riber-Stiftske National Regiment til Foeds er Capitaine Gunder man efter Ansøgning dimitteret, og udi Hans Stæd Premier-Lieutenant Eseman befodret. Den i dito er Rente-Skriver Peder Larsen Smith, allernaadigst beskikket til at være Cammer-Raad og dernæst til at være tilforordnet udi Cammer=Collegio. Den 17 dito er Major Emahusen ved Oberste Schauroths Regiment til Oberst-Lieutenant bleven bestilt. Ved Grenadier Corps er Second-Lieutenanten Rumohr til Premier-Lieutenant bleven befordret.
Nye Tidender, 1729-01-01
Den 21 ditto er Cancellie-Raad Koppe allernaadigst beskikket til at være Hans Kongl. Majestæts Justice-Raad. Og Hilmer Lork ligesaa bestilt til at være Cancellie-Raad.
Nye Tidender, 1729-01-01
For Kongel. Majestæts og Universitæts privilegerede Boogtrykkerie ere i denne Maaned til fulde ved Prenten bleven forfærdigede alle vores Konges Kong Friderich den Fierdes allernaadigste Forordninger og de 99. aabne Breve samt Rescripter, som fra Aarets Begyndelse 1728 til dets Ende 1729. ere udgangne. SERRIG.