JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-11
Forfatteren af Afhandlingen og Bryggerlangets Ophævelse er Jndsenderen af dette Svar meget forbunden for, at han har oplyst Publicum angaaende Kjøbeprisen paa de anførte Bryggergaarde. Men dette Svar gjendriver aldeles ikke det Væsentlige, der er fremsat her i Skilderiet. Forfatteren har hidtil endnu ikke havt nogen Grund til at forandre sine Tanker. Hvad han har sagt, sigtede til Lauget i det Hele, ikke til enkelte af dets Medlemmer. Hans Yttringer kunne kun for saavidt have været nogen ubehagelige, som enhver Sandhed, man ikke gider hørt, altid er ubehagelig. Det har ingensinde været hans Mening, at Bryggerne ikke skulde have nogen Erstatning for deres Rettigheders Afstaaelse, men han ønskede, at den maatte blive grundet paa billighed. Dersom iøvrigt hans Jver for den gode Sag og Almeenhedens Tarv har bevæget ham til at fremsætte Meninger, som ikke kunne bestaae for Sagkyndiges Domstoel, saa maa han her atter beklage, at den menneskelige Egenskab: at feile, er vor fælles Arvesynd. Digterkronen. Forgangen Aften sad En mægtig Gudevrimmel Ret lystigen og glad J Gudeværtens Himmel, Og røgede Tobak Og mored sig med Snak Om den Osmanske Keiser Og om vor salig Reiser, Kort sagt, om dit og dat, Som man paa Jorden kalder Piat. Apollo og blandt Vrimlen var Og talde om det store Kar Med Vand fra Hippocrene, Han agted at forlene Sit kjere Kjøbenhavn, Poeters Fødestavn. Jupiter sad en Stund og hørte Den Snak, Apollo førte, Og raabte derpaa med en vigtig Mine Lidt spodsk til sin Cousine. Man ingensinde før har nævnt mig Kjøbenhavn. Som Poesiens Fødestavn. "Dit Ord Ret stødt Apol ham svarede: Ære. Bør nu og altid være. Men hvad Du aldrig vidste før, Apol Dig sige bør. finde,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-11
J Axels Stad Herr Jupiter vil Hvad han i Rom fandt ingensinde: En større Mængde af Poeter, End der vel gives i den hele Sværm Planeter. Nu Jupiter et Jndfald fik, Som Juno bifaldt ved et Nik, Og som Mercurius fik saadan Ordre at udføre, Som vore Læsere paa Timen skulle høre. Gak ned, han sagde, "Ven, til Jorden, "Og søg i Norden. "Det store Kjøbenhavn, "Ei mange Favn "Fra hiin den kolde Egn, "Aolus valgte til sit Hegn. "Tag denne Julekage "Og slig: Jupiters Mage "Den haver ladet bage "Til Julehelligdage. Med den Parnassus krone vil den Kjøbenhavnske Digter, "Hvis Værk dets Haab ei svigter, "Og vend derpaa tilbage "For Regnskab mig at gjøre for min Jule, kagel. Saa talde Jupiter og Mercur maatte lyde, Thi han maa gjøre, hvad de Herrer Guder byde. Nu Mercur drog afsted, Og kom paa Jorden ned, Og tog i Knapsteds Gaard Logis, Da Klokken den var til Med Dagens Gry han vaaned opOg retted just sin dovne Krop, Da Mettemoer i Knapsteds Kro Kom for at børste Mercurs Sko Han røgede sin Pibe ud, Og for just ei at lade som en Gud, Han alting redelig clareerte, Og derpaa videre spadseerte. Hans første Vei i Staden Var hen til Silkegaden - Til Ebbesen, for der at proclamere, Hvad Jupiter i Himlen havde faldet paa, At decretere,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-11
For Kundskab om det digterrige Kjøbenhavn at faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-11
Nu stimlede der Digtere fra alle Kanter til, Som om der var en Julekage sat paa Spil Enhver den vilde have for at kunne sige, Jeg kronet Digter er i Guderige. Og da de havde hørt hans Ord, enhver løb hjem Og tog sit største Mesterstykke frem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-11
En iilte som en Hest Med Harlequin som Præst. "See her, Mercur, han raabte, er en Ting af første Skuffe, "Hvori hver Linie kan gielde for en Gluffe, (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-11
Blandede Nyheder. Fra nu af maa der ved hvert Skrivt, der averteres til Salg i Adresseavisen, tillige anføres, hvor mange Ark det er stort, fordi adskillige Bogtrykkere skulle have forsømt at levere Politiemesteren det anordnede Exemplar af hvert udkommende Skrivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-11
Hr. Kierstrups Luftmachine er nu stukken i Kobber og sælges illumineret. Det forestiller Pladsen i Citadellet, hvor den skulde gaaet. Man seer den i en stigende Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-11
J een af vore anseeligste Klubber skal der i næste Uge være Prøve paa Musiquen til det nye Stykke Danneqvinderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-11
J Christianiaaviis er der opstaaet en Feide imellem Brødrene Heckel. Den ene af dem, Joseph Heckel, lader bekjendtgjøre, at han ikke har vidst noget af det Avertissement angaaende Ophævelsen af deres Handelsforbindelse, som hans Broder i hans Fraværelse har ladet indrykke i Avisen, og at han ikke kan slutte andet deraf, end at hans Broder maa have forfattet det i et Anstød af stærk Hovedpine. Han mener, at et Firma ikke kan ophøre for begge Personer. Vel har han siden Junii Maaned f. A. drevet Handel for sig selv, men deres fælles Handel under Firma: die Brüdre Heckel staaer endnu uafgjort, fordi de hidtil ikke have kunnet blive enige om Delingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-11
Den paa Lesøe strandede Vestindiske (ikke Ostindiske Ret, som i eet af de forrige Numer har staaet ved en Trykfeil) er nu paa Veien til Kjøbenhavn. Den er d. 11 passeret Odense. Skipperen hedder Cambell. Sex Matrosers Helbred har liidt særdeles meget ved Kulde og Strabadser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Nyeste ki der Kjøbenhavn. No. 27. Den 14 Januarii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Rosenborgslot. Jrre uden med de høitideligste Følelser nærmer man sig denne kostbare Levning af Gothernes saa aldeles fortrængte Smag, dette pragtfulde Mindemærke om Dannemark store Konge, Christian den Fjerde. Henved halvandet Aarhundrede har det nu trodset Tidens Tand, medens det langt yngre Christiansborg, der syntes bestemt for Evigheden, er blevet forvandlet til en Steenhob. Saaledes synes Skjebnen at bidrage sit til at forevige sande store Førsters Minde, og Jlden selv at bære Agtelse for Alt, hvad der kan tjene til at hædre deres Navn. Anden Aargang. Fra en anden Side betragtet, synes denne Bygning at caracterisere sin Tidsalders Aand. Mørke hersker i enhver Krog ligesom i hine Menneskers Siele. De næsten uoverstigelige Mure og Grave, som indgyde Rædsel og synes at trodse enhver Fiende, de dristige Taarne, som synes at tilraabe enhver, jeg frygter intet, de tusinde Krinkelkroge, som det Hele bestaaer af, alt er et billede paa Aarhundredets Raahed og Kjekhed, Mørke og Uselvstændighed. Men disse Forestillinger forsvinde, naar man husker paa, at det var Christian den Stores Yndlingsbolig, hvor han tilbragte de skjønneste Dage af sit Liv og virkede saa meget af det Gode, vi den Dag i Dag nyde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Det er bekjendt, at dette Slot betragtes som een af Kjøbenhavns største Seeværdigheder, og nu, da Christiansborg er brændt, fortjener det virkelig ogsaa at tages i Øiesyn af enhver, der elsker, ikke Guld og Pragt, men virkelige Konst- og Oldsager. Riddersalen er jor nærværende Tid den skjønneste Sal i alle de Kongelige Bygninger og den største i Rosenborgslot. Den indgyder enhver, som træder ind i den, den største Ærbødighed, Væggene ere ikke, som i vor Tidsalders Pragtfale, prydede med Afbildninger af Roms og Grækenlands afsindige Gudelære, eller med Papegøier og Gjedebukke, men med historiske Forestillinger, af Christian den Femtes Heltebedrivter og Seiervindinger, vævede i den fordum saa bekjendte Danske Fabrique i Kjøge. Tegningerne ere ypperlige, og Figurerne, lige fra Kongen til den allerringeste Betient, ligne fuldkommen deres Originaler. Men man maa beklage, at alle de Stykker, der findes paa Soelsiden, ere ganske falmede; derimod ere de, der findes paa den anden Side, endnu alle saa ubeskadigede, som om de vare vævede ganske nyligen. Paa Loftet seer man i forhøiet Arbeide det i Frederik den Fjerdes Tid oprettede Landeværn, og en Allegorie af den af samme Konge ophævede Vornedrettighed. Dette Loft har meest Jnteresse for vor Tidsalder. Det minder os om, at et heelt Aarhundrede ikke har kunnet svække det Danske Folks medfødte Hengivenhed for sit Fædreneland, og at vor Konge har sat Kronen paa det stolte Værk, som hans Oldefader har lagt Grunden til. Christian den Førstes Commandostav, som gjemmes her, er stor og svær, saaledes som man skildrer os denne Konge, passende til hans For lighed og hans Tidsalders Tænkemaade. Den er i det mindste to Alen lang, men ganske simpel udarbeidet. Carl den Tolvtes Kaarde med et Messingfæste ligger ved Siden af denne Commandostav. Paa ethvert andet Sted vilde man anseet den for en simpel Soldaterkaarde. Man skulde mindst troe, at det var det Sværd, som omstyrtede Polens og rystede Ruslands Trone. Et Sagn fortæller, at en Norsk Rytter havde ved Frederikshald taget een af Carls Yndlinger og Medkrigere til Fange, og bemægtiget sig hans Kaarde, men at Kongen derpaa tog sin egen og leverede Rytteren den med disse, Ord: "Fly mig denne Kaarde og tag min i dens Sted!" Det skal være den samme, som nu forevises her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Det Hjørnecabinet, hvori Christian den Fjerde endte sin jordiske Løbebane, nærmer man sig med Følelser, som maa forsvinde igjen, naar man træder ind i det. Hvad troer man vel at finde i et Cabinet, hvori en Konge, der levede i de meest bigotte Tider, opgav sin Aand? Maaskee Helgeners Billeder, Andægtige bibelske Historier, Sprog af den hellige Skrivt, Nei, sex smukke Fruentimre, klædte saa fortryllende som mueligt, en Hofvar og en tro Hund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Man finder her mange Ting, der gjemmes som store Kostbarheder, men, som i stræng Forstand, neppe fortjene dette Navn. En stor Deel deraf har intet andet Værd, end at de ere forfærdigede af een eller anden Prinds eller Prindsesse, Konge eller Dronning. Der sees og her en Deel Malerier, som ere fortræffelige; men da man ikke har forfattet nogen Fortegnelse derover, og ingen synes at vide, af hvilke Mestere de ere, saa formindskes Jnteressen for dem saare meget. Det smagfuldeste Arbeide i Guld, som man finder her, ere otte Guld Arme=Lysestager og et fortræffeligt Guld Caffe stel, altsammen forfærdiget ved Hr. Hofjuvelerer Fabritius, af en Deel Guld, som Prindsesse Charlotte Amalia efterlod sig, til H. K. H. Kronprindsens Formæling. De ere ganske efter den nyeste Smag. Det store Taffelservice af Guld har i Forfatterens Øine ingen anden Værdie, end den Vægtskaalen kan bestemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
En toucheret Tegning i Folio, som forestiller en Assemblee paa det afbrændte Christiansborgslot, fortjener især at nævnes her. Næsten, enhver af de Personer, som den Gang, Stykket, blev tegnet, udgjorde den Danske Hofstat, er veltruffen. Geheimeraaderne Guldberg, Numsen, ac. kan man kjende ved første Øiekast. Herr Capitain Haffner skal have tegnet dette fortræffelige Stykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Det berømte Ridetøi har Forfatteren ikke fundet saa kostbart, som man i Almindelighed beskriver det. Det er vel besaaet med ægte Stene og Perler, men disse synes ikke at være af det bedste Slags. Juvelerne ere for det meste Taffelstene og Perlerne temmelig gule. Det seer derfor ikke synderlig glimrende udDen, der vil bedømme det efter dets udvortes Glands, uden at være en Kjender af saadanne Ting, kunde lettelig falde paa at antage det hele Broderie for uægte. Tiden har maaskee bidraget meget til at berøve det sin Glands. Arbeidet i og for sig er temmelig smagløst, og dersom det er sandt, at denne Sadel med Tilbehør har kostet en Million, saa maa man tilstaae, at Pengene maaskee kunde været bedre anvendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Meget af det Sølvtøi, som nu findes herer af det, der blev reddet i Christiansborgs Jldebrand. Blandt andet gjemmes her nu de store Girondoler og det store Sølvbord, som stode i Riddersalen, og adskillige store Speil rammer af Sølv, som prydede det afbrændte Slot. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Naar man en Vinteraften spadserer igjennem Kjøbenhavns Gader, saa føler man sig overbeviist om den Sandhed, at Mennesket er skabt til Glæde og Kjerlighed. Men det er især omSøndagsaften, at man meest overtydes herom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Naar Lygternes og især Maanens Lysstraaler oplyse de mørke Gader, kommer man næsten ikke igjennem en eneste af dem, hvor ikke Musikens og Dansens Gudinder søsterligen række hinanden Haanden. J den meest glimrende Klub og i den simpleste Kielder danses og spilles der. Vognene rulle i fuld Fart gjennem Gaderne, ivrig sysselsatte med at transportere Kjøbenhavns beau mond fra Tractementer til Klubber, og fra Klubber til Masquerader. Glædens Guddom, som især er den, der under Frihed og Lighed, udbreder sine velgjørende Vinger over enhver Stand og enhver Folkeclasse uden Forskiel, lige fra Stormanden, der, med sin Donna ved Siden, gjennemstryger Gaden i sin brillante Vogn, indtil den Brygger, eller Brændeviinskarl, der, med sin Sidse eller Karen under Armen, nyder Kjerlighedens sødeste Løn. Gadenympher, klædte i Uskyldighedens Dragt, trippe op og ned af Østergaden, og søge ved deres Ynders Tryllekraft at lokke den haabefulde Ungdom i sine gyldne Garn, og fængsle den ved Kjerlighedens Diamantskjæde. De streife omkring som Capere i Krigstider. Man finder Fregatter og Blokskibe iblandt dem. Ligesom den skjelmske spæde Amor flyver omkring paa Østergaden, Kongens Nytorv, i Gottersgaden og i Vimmelskaftet, og søger at fængsle enhver med sine Rosenbaand, saaledes indbyder den tykke og berusede Bacchus fra enhver Viinkjelder og enhver Conditorbod ved tusinde Signaler alle de Forbigaaende til at forhøie disse himmelske Følelser ved Druesaftens fortryllende Kraft. Kort, man troer at være i et jordisk Paradiis, saalænge man spadserer igjennem Kjøbenhavns Gader. - Men, hvo skulde falde paa, at der i denne evige Hvirvel af talløse Glæder gives tusinde Mennesker, som mangle Brød, tusinde Mødre, som med deres diende Børn ere færdige at fryse ihiel, tusinde Syge og Elendige, som paa Sygeleiet kun ønske, at Døden vil gjøre Ende paa deres ulyksalige Liv Enhver stor Stad ligner en Frugt, som har et skjønt Udvortes, men som indvendig er ormstukken. J det samme Øieblik, hvor der sættes hundrede Ducater paa et usselt Kort, raaber maaskee mangt et Barn forgjeves om Brød. Dersom det var mueligt at bortdrage det Slor, som skjuler den huuslige Elendighed, saa vilde man her atter finde en ny Stadfæstelse paa den Sandhed, at intet i Verden blot bør bedømmes efter det Udvortes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Rhapsodiske Spørgsmaale. Hvoraf kommer det sig, at den Vandtønde, som bruges til Brandslupper, ikke er meget større end en Ølfjerding? Maa man ikke lee, naar man seer to Karle komme anstigende, den ene agende og den anden ridende i Gallop, med en saadan lille Vandbøtte? Burde den ikke være dobbelt, ja tredobbelt saa stor, Hvorfor opføres ikke de gamle, fortræffelige Syngestykker, som i fordums Dage bestandig skaffede fuldt Huus, f. Ex. den skjønne Arsene, Cecilie, Cora, Orpheus, det uventede Mode, de to Gjerrige, Skovhuggeren, de tre Forpagtere, Venskab paa Prøve &c. &c. Mon det store Tilløb, som Landsbypigen, de forlibte Haandværksfolk &c., vi nyligen have havt, ikke er Borgen for, at der vil indfinde sig Tilskuere nok Hvorfor forandre ikke vore Skuspillere og Skuespillerinder de Udanske Udtryk, der forekomme i adskillige gamle Stykker, f. Ex. angenemt &c. Voves der noget ved at sige behageligt istedet for angenemt?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Blandede Nyheder. Aften venter man H. M. Kongen af Sverrig, og hans Dronning til Roeskilde. Den Kongelige Equipage er kjørt til Corsøer for at befordre Høistsamme til Roeskilde. Formedelst Dronningens Frugtsommelighed formoder man, at det høie Par vil tage fra Roeskilde directe til Sverrig, J den Fyenske Avis fortælles, at der forikke længe siden har været en Masquerade i Dreiers Klub, som var af et ganske eget Slags. Fem. Personer vare masquerede og alle de øvrige umasquerede. Man kunne med Føie kalde denne Masquerade Balsans Masque.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Det hedder nu, at der næstkommende Michelsdag skal foregaae en Hovedforandring med den ved Kjøbenhavns Universitet anordnede Examen artium. Candidaterne skulle examineres i Dansk, Tydsk Fransk c. foruden de døde Sprog og øvrige Videnskaber, hvori de hidtil ere blevne examinerede, og tillige skulle de gjøre skrivtlige Udarbeidelser. - Den nye Skoleanordning, hvori de Bøger, der skulle bruges, bestemmes, circulerer nu blandt Skoleraadets Medlemmer, og kan ventes med det første publiceret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Hr. Lector Hornemann udgiver nu en omarbeidet Udgave af sin Plantelære i stor Octav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
J Zeitung für die elegante Welt klages over en ung Student i Kiel, der som Anonym i der Freimathige har skildret denne Stad fra en meget ufordeelagtig Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Det Petersborgske Bibliothek har nylig faaet en stor litterair Skat fra Frankrige, nemlig 73 Foliobind med, skrevne Originalbreve af Franske Konger, Dronninger &c. fra Aaret 1394 til 1560.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
J Trondhjemsavis har en Ubenævnt meget alvorligen taget til Gjenmæle mod det, der f. A. har staaet i samme Blad angaaende Jnderøe Fogderie og Fogden Borchsenius. Denne kom derover, siges blandt andet i denne Gjendrivelse, 1798, altsaa paa en Tid, da Fogderiet var i Velstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Fra Frostaaret 1784 havde det tiltaget saa meget i Flor, at Priserne paa Jordegodser steeg, fra 1785 til 1800, dobbelt og derover, at enhver Mand var velholden, kunde betale sin Skat, og naar han manglede Penge, faae Understøttelse hos andre. Enhver kunde betale sine Tyende, og Udpantning fandt derfor aldeles ikke Sted i Borchsenius's Tid, som var Landets lykkeligste Periode. Men ganske anderledes seer det nu ud, efter gjentagne Uaar, efterat enhver Mands Casse er tømt og Skatterne, under alt dette, ere forøgede totrediedele. Den forhen rige Mand kan nu netop hielpe sig selv og har intet tilovers for sine Medborgere; den, der forhen kunde slaae sig vel igjennem, er nu fattig, og den øvrige Almue aldeles forarmet. En saadan Tidspunct er meget ubehagelig for Stedets Oppebørselsbetient, og ledsaget endog af mange frygtelige Omstændigheder. Den nuværende Foged har hidtil behandlet Almuen med den største Lemfældighed; faa Udpantninger have fundet Sted, det hele Aar, han nu har beklædt dette Embed. Men da han ikke er beføiet til at eftergive nogen Afgivt, og han tillige skal staae den Kongel. Casse til Ansvar derfor, saa kan Udpantningen, naar den gjøres fornøden, ikke lægges ham til Last. Almuen i Fogderiet fører derfor heller ikke mindste Anke, men er i alle Maader fornøiet med sin Øvrighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Nyeste Skilderi
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Kjøbenhavn. No. 28. Den 18 Januarii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Tyvsstraffe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Man har i den senere Tid begyndt at føre lydelig Klage over, at Tyverier daglig tiltage, og gjort Forslag til at sætte Skranker derfor ved passende Forandringer i de hidtil gieldende Love om Tyvsstraffe. En Præst har allerede for rum Tid siden, og Hr. Landsdommer Baden, Hr. Cancellieraad Rasmussen, Hr. Kammerraad Beck og Hr. Assessor Ørsted senere fremsat adskillige Jdeer i den Henseende. Hvor forskjellige de end ere i Hovedpuncterne, saa ere de alle dog enige om, at vore Tyvsstraffelove trænge til Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Da der i Policerne citeres Steder af Assurance-Octroien, og dette forudsætter, at de, der assurere, maae kjende Octroien, saa var det at ønske, disse maatte kunne blive forsynede dermed, for eller uden Penge, da det ikke vel gaaer an at rette sig efter en Forskrivt, som man ikke kjender. Adskillige af Jnteressenterne have allerede for længe siden yttret dette Ønske, men endnu veed man hverken, hvor Octroien er at faae for Betaling eller uden Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Beværtning paa Hoftheatermasqueradeballet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Det kan formodes, at de fleste, der besøge dette Bal, have, inden de komme der, taget deres Aftensmaaltid. Men naar man vaager, trænger man imidlertid dog til Vederqvægelse, og denne søger man, naar man er paa et Bal hos Beværteren, Ordentlige Folk overdrive ikke denne Nydelse, og derfor kan der ikke være saa meget imod, at den er dyr, men hvad man betaler dyrt, har man Grund til at vente godt. Den almindeligste Vederqvægelse, Folk ved deslige Forlystelser have vant sig til, er Punch; men denne staaer i Godhed paa Beværtningsstederne paa Hoftheatret ikke i noget Forhold til Prisen. God Pung behover ikke at være stærk, og bør end ikke være det paa et Sted, hvor den almindelige Fornøielse er afhængig af den almindelige Orden; men den maa være velsmagende. Hertil kræves der gode Bestanddele og en rigtig Blanding af dem, og denne Blanding forudsættes der, at den forstaaer, der paatager sig at beværte saa stort et Selskab, som der indfinder sig paa Hoftheatermasqueraden. Det var maaskee og ligesaa overeensstemmende med Beværterens Fordeel, som med Selskabets Beqvemmelighed, om der tillige beværtedes med mindre Glasse Punch og Biskop til mindre Priser, da mange Damer nødes til, enten at efterlade sig deres Glasse utømte, eller at tvinge sig til at drikke et Glas, der synes dannet for en øvet Drikkers Fornødenhed. Beværtningen i øvrigt er ret god. Papiir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Een af de vigtigste Manufacturartieler er Papiir. Det er en Hovedingredience i hele Menneskehedens Lykke og Ulykke. Det er den Talisman, som kan fremlokke en heel Verdens Glæder og Sorg af Jntet. Det er Papiir, som formaaer at give et Menneske Forstand og Anseelse. Det er Papiir, som holder mangen en stor Statsmaachine i Gang og Ligevægt. Det er Papiir, som bestemmer den Bane, en heel Slægt skal vandre i hundrede Led. Det er Papiir, som holder Handelens tusindfold Canaler bestandig aabne. Det er Papiir, som af Mangel paa Redelighed og gjensidig Tillid binder de fleste Mennesker til deres Pligter. Det er Papiir, som saa utallige Jurister og Procuratorer, Commissionairer og Mæglere skylde deres hele Existence. Det er endelig Papiir, som udbreder Lys og Mørke, Sandhed og Løgn, Smiger og Bagvaskelse. - Gives der nogen Manufactur artikel, der stifter saa meget Godt og saa meget Ondt paa eengang, som netop denne? - Og hvoraf skabes denne undervirkende Artikel, Af gamle Klude og forrevne Pjalter. Mangen en rig Mand gjemmer saaledes som en Helligdom det Document, der forhen udgjorde nogle Bestanddele af hans Kokkepiges Kjøkkenforklæde, og mangen en fornem Herres Bestalling har maaskee i sin oprindelige Skikkelse. og som Papirsembrion udgjort en Deel af Under foderet i hans Tjeners Beenklæder, Papiret forvandles ligesom Sommerfuglen, der i sin første Skikkelse er en Orm, vi træde under Fødderne, og i sin sidste et flaggrende og broget Væsen, der bader sig i Solen og henrykker Øiet med sine purpurfarvede Vinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Det Papiir, som forbruges i Kjøbenhavn, koster Summer, som overgaae al Forestilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Vi have to Papiirmøller i Nærheden af Hovedstaden; men de producere den mindste Deel af det Papiir, den behøver. Mange tusinde Riis, Skrivpapiir komme aarligen fra Tydskland og Holland, mange tusinde Baller Trykpapiir fra det første Land allene. Man behøver kun at see hen til de utallige saavel Kongelige som private Comptoirer, for at gjøre sig en Forestilling derom. Vore Poeter og Oversættere ere især meget omhyggelige for, at holde Papiirmøllerne saavel i som udenfor Riget i bestandig Drivt, og Røverne og Banditerne bidrage ikke lidet til end mere at forhøie de allerede meget høie Priser paa Papiir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Blandede Nyheder. Paa Søndag otte Dage bliver der atter Masqueradebal paa Hoftheatret. Dette er det fjerde i denne Vinter. Da Hans Kongelige Høihed Kronprindsens Fødselsfest begynder under Ballet, saa bliver den, efter Forlydende, høitideligholdt efter Bestyrerens Foranstaltning af det da tilstedeværende Balselskab.