Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-28
For kort Tid siden ville man ansee den, der ikke udloe saadant, for en overtroisk Dumrian som Alle kunne pege Fingre af. Saaledes griber man stedse Yderligheder. Til een Tid hylder man tvende hinanden directe modsatte Sætninger: den er tum som troer, Noget uden nogen fornuftig Grund, og den er dunder ikke troer Noget fordi det ligger udenfor de menneskelige Begrebers Sphære. Altsaa er det intet Unde at der gives kun faae fornuftige Mennesker. - Alles at forkaste alt hvad man ikke seer nogen naturlig Grund til, er urigtig; thi da maatte man - Erfaringen til Trods - nægte Magnettens Kraft; men den hører ogsaa noget til at troe Alle de Mirakler von Magnetiseurer kunne giøre. Ved et Blik, ved en mægtig Villie helbieder de Mennesker, ved Haantspaalæggelse kunne de ei allene helbrede men hæve den menneskelige Aand til en anden Sphære, sætte den i en Tilstand, der er mellem Liv og Død, mellem Tid og Evighed. J denne aandelige Tilstand kunne Mennesket see ind i Fremtiden, læse og forstaae alle fremmede Sprog, kiende sin Sygdom, og vide hvorledes den skal læges, kort, alt hvad hidtil har været skiult for den menneskelige Forstand. Uden at bekiende mig enten til den ene eller den anden Mening, glæder jeg mig i Tankerne, over den Strid Fornuften og Erfaringen nu vil komme til at føre, og haaber, den Første under Striden vil giøre overordentlige Fremskridt, som, hvis Magnetismen seirer og opnaaer nogen Fuldkommenhed, vil have en total Forandring i mange Systemer i Følge med sig. - Skulle det, imidlertid, ikke gaae for vidt. Vinder Magnet. almindelig Tiltroe, da vinder den saadan i en høi Grad, fordi det ligger i Msket, at det saa gierne hænger ved det Vibunderlige. Da ville vi ei allene i rum Tid ikke faae andet at høre og læse, end om Sympathie, Antipathie Astrologie, ChiromantiePunkterkonsten, og alle muelige Slags Hexeriet; men Ahnelser og Drømme ville komme i stor Anseelse, og med dem følge Forvarsler, Spøgelser, Giengangere re, og saaledes komme vi til det Punkt, hvorfra det har kostet 100 Aars Møie at udgaae. - Stor Opsigt giør Magnetismen for nærværende Tid, fordi den er vidunderlig, og i lang Tid har været ligesom nedmanet; thi forjaget har den ikke været; men - ifald jeg har forstaaet det derom skrevne - har fra Arilds Tid opholdt sig midt iblandt os Saare mange Syge, søge den Dag idag til kloge Mænd der leve hist og her paa Landet, og ved Haandstrygning, og et og andet sympathetisk Middel, søge at helbrede dem Vi have hidtil udleet baade de kloge Mænd og dem som søgte deres Raad, og skjøndt Mennesker i 10oviis paastaae at være helbredede af dem, har denne Paastand, ikke kunne standse vor Latter. Cimbrerne havde stor Agtelse for Kiønnet, det var teres Læger og Raadgivere. Deres Lægemidler, der meest skal have været sympathetiske, ere formedelst den store Forfølgelse de saakaldte Hexer, i mange Tider vare underkastede, paa de faae Levninger nær, som endnu ere til, forsvundne. Hvis det Hele ikke er reent Bedragerie, saa vare disse Levninger maaskee værd at samle. Meget stærkere i den saakaldte Hexekonst var Søsterlandet Norge. Biergfinnerne vare ved een Tid i stærk Nye derfor. Jeg vil ikke opholde mig ved de mangfoldige Fortællinger, som iøvrigt gandske troværdige Forfattere have optegnet om dette Folks Hexerie, f. Ex. at Finnerne kunde vende Vinden, sætte deres Gan (blaae Fluer) i Mennesker og Dyr, hvorved disse dræbtes paa den ynkeligste Maade, at de med denne Gan kunde sprænge Klipper m. m. m.; men deres dem - i adskillige Skrivter - tillagte Spaadomsevner, synes, at opvækkes paa en Maade, der paa Overdrivelsen nær, have megen Lighed med den magnethiske Søvn. - De skal kunne skaffe Folk at vide hvad der skeer mange Mile borte. Naar de skulle foretage sig denne Konst falde de i en 1 a 2 Timer lang - formodentlig magnetisk - Søvn. Efter Søvnen har de ei allene kunnet sagt, en paa Stedet værende Kiøbenhavnsk Skipper eller Kiøbmand, hvad hans Kone bestilte i Khvn., men endog kunnet medbringe hendes Syering, eller Brystnaal, o. s. v.