Berlingske Tidende, 1836-02-08
Den af Committeens Referent, Stiftamtmand, Krieger, forfattede, og af Forsamlingen billigede, allerunderdanigste Betænkning over Sagen. lyder saaledes: Det har behaget Deres Majestæt allernaadigst at lade Provindsialstændernes Forsamling forelægge til Betænkning et Udkast til en Anordning, som skal indeholde nærmere Bestemmelser angaaende Criminal væsenet paa Jsland. Efterat dette Udkast har været Gjenstand for en dertil nedsat, af 5 Medlemmer bestaaende, Committees Betænkning, og efterat det senere paa lovbefalet Maade har været foretaget i tvende Plenarmøder, tillader Forsamlingen sig herover at afgive følgende allerunderdanigste Betænkning. Denne Anordning har tvende Hovedøiemed, idet den nemlig deels sigter til at udvide til Jsland den Danske Lov med dertil hørende Anordninger, hvorefter alle paa Jsland forefaldende Forbrydelser skulle behandles og straffes, alt forsaavidt denne Provinds ikke paa Grund af særegne Forhold derfor har særskilte Bestemmelser, og deels gaaer ud paa saavel at regulere som at forøge de paa Grund af denne Provindses særegne locale Forhold nødvendige subsidiære Straffearter. Hvad nu Anordningens førstnævnte Hovedøiemed angaaer, da har Forsamlingen taget i Betragtning, saavel hvorledes de ældre islandske criminelle Love lidet efter lidet have været fortrængte af Kong Christian den 5tes Norske Lov og de dermed i Forbindelse staaende senere emanerede Bestemmelser, som at de for Norge givne Love angaaende Behandlingen af criminelle Sager allerede ved Rescript af 2den Mai 1732 have været gjorte gieldende paa Jsland, hvorfor der i den senere Tid ikkun i meget faa Tilfælde har kunne være Qvæstion om Anvendelsen af de ældre islandske Straf felove, og ligesom det maa ansees ønskeligt, at enhver Tvivl om Anvendelsen af saadanne forældede og isoleret staaende Lovbestemmelser, aldeles hæves, saaledes kan Forsamlingen under de nærværende politiske Forhold ikke andet end ansee det saavel passende som nødvendigt, at Danske Lov substitueres for Norske Lov, hvilken Foranstaltning ogsaa at den Grund vil være saameget lettere, som de criminelle og criminal processual Bestemmelser, i disse tvende Lovbøger og de dertil hørende Forordninger indtil Aaret 1814 i det Hele ere aldeles de samme. Da nu desuden det Ustadige og Usikkre, som hidtil har fundet Sted i den criminelle Retspleie paa Jsland, herved vil blive hævet, og da der ved en saadan Udvidelse vil lægges en længe savnet fast Basis for Criminalvæsenet paa Jsland, paa hvilken Provinds de efterhaanden foretagende Forandringer og Forbedringer i de Danske Straffelove, hvilke i Almindelighed have Relation til Landsloven, paa denne Maade lettere ville kunne gjøres anvendelige, har Forsamlingen fundet al Anledning til allerunderdanigst at tilraade denne Deel af Lovudkastet, hvortil ogsaa maa henregnes den Grundbestemmelse i den 3die Paragraph, hvorefter de i de danske criminelle Love fastsatte Penge straffe, paa Grund af de i Jsland stedfindende Forhold, for denne Provinds, nedsættes til Halvdelen. Forsaavidt derimod Lovudkastet tillige har til Hensigt, at give nogle, tildeels nye, tildeels forandrede Bestemmelser angaaende den i Jsland hidtil anvendte subsidiære corporlige Revselse istedetfor temporære Friheds straffe, har Forsamlingen saa aldeles tiltraadt den i de Lovndkastet vedlagte Motiver fremsatte Yttring, at disse subsidiære Straffe i Almindelighed ere "lidet anbefalelige, at den, uagtet det, som Embedsmændene i Jsland, have anført imod Gjenoprettelsen af et Tugthuus paa denne Ø, dog har troet at burde anbefale til Deres Majestæts Omsorg, at Trangen til slige Straffeanstalter snarest muligt maatte afhielpes, hvilket den saameget hellere har meent at kunne gjøre, som Lovudkastets 4de Paragraph giver Anledning til at antage, at Deres Majestæt forudsætter Jværksætteligheden af denne for Jsland gavnlige Foranstaltning. Men om end Jndretningen af saadanne Straffeanstalter paa Jsland for Tiden ei lader sig udføre, har Forsamlingen, især i Betragtning af, at Frihandelen i saamange Henseender har forøget dette Lands Hielpemidler, antaget, at det dog ikke længere vil kunne ansees for en uovervindelig Vanskelighed at indrette passende Straffeanstalter til Vand- og Brødstraffens Afsoning, om ikke i alle Jurisdictioner, saa dog paa flere forskjellige Steder i Landet, og maa det i Særdeleshed formenes, at et saadant Arresthuus uden væsentlige Hindringer vilde kunne indrettes i Reikavig, hvorefter, dersom Erfaringen maatte stadfæste Forsamlingens Formening, flere lignende Arresthuse antages at kunne blive oprettede paa andre passende Steder paa Øen. Jndretningen af saadanne Arresthuse, om den end vilde medføre adskillige Vanskeligheder og Opoffrelser, maa nemlig ansees for aldeles fornøden der i Landet til Afsoningen af Straffen for de mindre vigtige Forbrydelser, især Politisager, og at Forsøg hermed bør neppe undlades, saameget mere som herved enten Oprettelsen af en Straffeanstalt forberedes, eller der efter nogen Tids Erfaring herved kunde tilveiebringes den fornødne Forviisning om, at de locale Forhold i Jsland, saaledes som hidtil er antaget, lægge uovervindelige Hindringer i Veien herfor. For det Tilfælde, at saadanne Arresthuse til Vand- og Brødstraffens Afsoning indrettedes paa Jsland, har Forsamlingen dog ikke fundet det passende at tilraade, at de til deres Jndretning fornødne og ei ubetydelige Omkostninger skulde udredes enten af Deres Majestæts Jordebogskasse eller ved noget Paalæg paa Jslands Beboere, men den har antaget, at der hertil passende kunde anvendes en Deel eller efter Omstændighederne det Hele af nogle Penge, som i Aaret 1771 ere erlagte i Mulct af det daværende Handelscompagni, g hvis Bestemmelse er at skulle anvendes til eet eller andet gavnligt Øiemed for Jsland; disse Penge, der ere bekjendte under Navn af Meelbodepengene, indestaae i Deres Majestæts Kasse, og det formenes, at denne Anvendelse vil være i Overensstemmelse med det nysanførte Øiemed. Det blev saaledes Forsamlingens første allerunderdanigste Jndstilling i Anledning af dette Lovudkast, hvilken blev antagen med 51, Stemmer imod 1, at den, om den end forØieblikket maa erkjende som et nødvendigt Onde, at en subsidiær corporlig Revselse endnu mere vedbliver at anvendes paa Jsland istedetfor Frihedsstraffe, dog allerunderdanigst maatte anbefale til Deres Majestæts Omsorg, at see Trangen til Straffeanstalter snarest muligt afhjulpen, og at i ethvert Fald Indretningen. af Fængsler til Vand- og Brødstraffens Anvendelse maatte paatænkes, samt at der til den Ende maatte begyndes med Jndretningen af et Arresthuus i Reikavig til denne Strafs Afsoning, og at endelig Omkostningerne, som maatte medgaae til dette Arresthuus, som til de senere oprettende Arresthuse, maatte afholdes af de saakaldte Meelbødepenge.