Jyske Efterretninger, 1791-10-07
Onsdagen den 21de September. sidst, om Formiddagen omtrent Klokk. 11 Slet, forkom en ulykkelig Ildsvaade, udi det mig tilhørende ved Hiøring Mølle beliggende Brygger= og Bagerhuus, der for omtrent 2 Aar siden af nye var opbygt og for kort siden gandske fuldfærdiget. Formedelst den samme Dag værende stærke Blæst blev heele Bryggerhuset med alt der, værende i en ganske kort Tid et Rov for Jlden, og efter al Ansee de stod baade Lade og Raalling samt den derved liggende Heste=Mølle i største Fare for at blive pobrændt, men midt i Ulykken viiste det allerhøieste Forsyn sin store Naade og Barmhiertighed, hvis allerbelligste Navn derfor være evig lovet, i det at den største Brand var meestendeelen forbi, da Vinden dreiede sig til Nordvest, som har lige paa de øvrige Huse, som dog Gud være lovet, blev sparet, deels ved Guds Barmhiertighed og deels ved den Bestræbelse mine respective Medborgere i Hiøring og andre Tilkommende udviiste; hvor stort Tabet derved er for mig, vil jeg ei nævne, da det noksom er mine Naboer bekiendt at der var en dobbelt Portion af hvad i en Huusholdning udfordres, tilligemed 4 op reedte Senge til Karlene, foruden en anseelig Forraad af Jldingsbrand til Vinter=Fornødenheden; det som jeg allerførst, siden vor Herre havde været saa naadig, at redde mine øvrige Eiendomme, beklagede, var mine fireTienestekarles Skjebne, som vare saa ulykkelige at miste baade Kister og Klæder med videre, saa de ikke, da Jlden var slukket, eiede meere end de usleste Klæder, de ved deres Arbeide stod og gik i; men ligesom jeg haaber, at Gud opretter mig mit Tab, glæder jeg mig ved at han har bevæget velgiørende Mennesker til at troste mine stakkels ulykkelige Tienestefolk, i det at der af Hiøring Kiøbstæds Jndvaanere, respective geistlige og verdslige Øvrigheds Personer, og andre brave Mænd og Enker paa ringere Tid end 24 Timer blev bemeldte mine Folk skienket imellem 30 og 4 Rdlr., hvilke til Dato saaledes er bleven forøget, deels fra Hiørings Jndvaanere, Tienestefolk med beregnet, deels fra nogle fra Landet, saa at de allerede har til Deeling omtrent 600 Rdlr., foruden baade nye og gamle Klædemon, som aparte er dem givet. Næst min inderlige Taknemmelighed til Gud, som aabenbare friede midt udaf Jlden, takker haade jeg og mine stakkels uheldige Folk enhver adelmodig Giver for deres herudi udviiste store Godhed ved saafrivillig at komme disse Ulykkelige til Hielp, da de syntest ganske hielpeløse. Ja, med sand Oprigtighed takker jeg atter alle og enhver, baade for deres Gaver som ere givne mine Folk, ligesom jeg og taknemmelig erindrer enhvers Velvillighed imod mig selv og mine, baade under og efter denne ulykkelige Hændelse. Gud bevare enhver fra den ulykkelige Jldsvaade, det ønsker af inderste Hierte. J. Østrup. Hiøring Mølle, den 29 Sept. 1791. Henseende Auctionen efter Bekiendtgiørelsen over Hovedgaarden Baggesvogn i Vensyssel er nu værende Eier kommen i Erfaring at der skulle være Tvivl, om der ved samt me Auctions Anstillelse skulde være noget alvorligt, og des aarsag bekiendtgiør : at det er hans visse Beslutning at ville sælge samme Gaard efter Bekiendtgjørelsen, naar rimelige Tanker fra Kiøberens Side møder ham; ligesaa bekiendtgiøres: at saa snart Jordegodset er solgt, bliver samme Dag bortsolgt: de der paa Baggesvogn værende Bæster af unge og middel Alder, alle gode og sunde samt smukke, hvis Opnævnelse hver især i denne Bekiendtgjørelse ville være ufornøden, da Bæsternes Smukhed og Duelighed er noksom bekiendt. Hovedgaarden Baggesvogn. i Wensyssel, Aastrup Amt, Horns Herred, i Sindahl, Sogn, skal ved en eneste Auction bortsælges hos Hr. Anders Riis i Hiøring, førstkommende 12te October Kl. 11, saafremt derpaa skeer nogenlunde antageligt Bud. Omstændeligen at beskrive denne smukke og gode Gaard vilde blive alt for vidtløftig. Dens Bygninger ere for nogle Aar siden af nye opbygte med Gevælster, og andre gode Kieldere, det midterste Huus af Hovedbygningen har en Udbygning af en smuk Qvist, hvori er en stor Gaardklokke, som viser og slaaer Qvarteer og Fuld slag med andre Zirater. Samme Fløihuus er overalt med store nye dobbelte Vinduer, og indvendig overalt betrokken, med mange smukke, beqvemme og vel indrettede Værelser. Det andet eller Syndre Huus er indrettet til adskillige smukke Giæstekammere, Forvalter Værelse, Skiøtte=Kammer og Borgestue. J det 3die eller Nordre Huus er et rummeligt og stort Kiøkken, derved Fadebord, Spisekammer, Tørvekammer, Rullestue, Brød og Kiødkammer, Melke= og Bagekammer, samt Bryggers, altsammen i god Stand og saaledes, at et stort Herskab kunde beboe samme med Fornøielse. Jmellem Borge= og Ladegaarden ere Graver, og derover lagt en vel opmuuret Kampesteens Broe med Ege Rækværk for begge Sider af Gravene; uden for disse og Gaarden er paa begge Sider Damme, hvori ere prægtige store Ka russer, ogsaa Gedder og Aborrer foruden Fiskeriet i Aaen. Ladegaardens Bygninger ere ogsaa i god Stand. og ligge delig lige over for Borgergaarden, er og meget rummelig, stor og anseelig. For faa Aar siden er Gaarden assureret for 12000 Rdlr. og derefter meget forbedret. Til Gaarden ere 2 smukke og store Haver den ene øster ved Ladegaarden; deri er et opmuuret Lysthuus med Skorsteen, Loft og Kielder, derforuden Gartnerens Kammer. Den 2den Have ligger vester og paa den anden Side af Borgergaarden rundt omkring Værelserne og Vinduerne. Fra Værelserne kan gaaes i Haven, og i den midterste Havealler ud i Marken og ind i Skoven igiennem en huggen Allee; Denne anseelige Skov ligger tæt ved Gaarden foruden de rundt omkring liggende Skove og Buskadser, som alle tilhører Gaarden, og give et behageligt Syn, saavel fra Værelserne som i Gaarden og Marken. Derforuden hører endnu til Gaarden en anseelig Skov, som vel ikke kan sees ved Gaarden, men ligger imellem Sindahl Kirke og Slottveden. Nær ved Gaarden er en liden Vandmølle meget forbedret i Sommer; den har indbringet mig aarlig 100 Rdlr.; Et lidet Teglbrænderie, som har været mig af Jmportance 300 Rdlr.; Nok en opmuuret Smidde og Kammer. Til Gaarden kan saaes aarlig 40. Tdr. Byg, 120 Tdr. Rug, 200 Tdr. Havre; Men i nærværende Eiers Tid har ofte været saaet 50 Tdr. Byg, 150 Tdr. Rug, 250 Tdr. Havre; ligesom Aars Jndtægterne og de opbrudte Jorder og Halter indtages til, og ligesom Giødningen kan tilstrække. Høe avles fra 4 til 5000 Læs, fødes og græsses 30 Bæster, 200 til 240 Fæe=Kreature, 100 til 150 Faar=Kreature. Til Gaarden høre Sindahl og Astrup Kirker tilligemed Jus Patronatus et Vocanci. Sindahl Kirke er i god Stand, ansat for Kirke=Tiende 14 Tdr., og ligesaa Konge-Tienden 14 Tdr., disse 2 Korn-Tiender, og Kirke=Qvæg-Tienden tilhøre Gaarden. Astrup Kirkeer og i god Stand og ansat for 14 Tdr.; dens Kirke Korn- og Qvæg-Tiende tilhøre Gaarden, men begge Sogners Konge=Qvæg-Tiende tilhører Hospitalet i Aalborg, og er derfra hertil forpagtet; begge Kirker ligge omtrent 1/2 Miil fra Gaarden. Til Gaarden er og et lidet Hospital, som tilhører Capital 2700 Rdlr. der af (S. T.) Hr. Biskop Studsgaard i Aalborg med andre publiqve Midler er udsat paa Rente, og, hvor af ingen uden Baggesvogns Gods maae aarlig nyde Renterne, for Ilding og sammes Vedligeholdelse nyder Gaardens Eier aarlig 11 Rdlr., samme er og i god Stand. Hovedgaardens Taxt Agger og Eng 46 Tdr. 6 Skp.; Skovskyld 3 Tdr. 7 Skp. 2 Fdk. 2 Alb.; Mølleskyld 3 Tdr. 4 Skp. 1 Alb.; Godsets Hartkorn er 210 Tdr. 4 Skp., hvoraf 8 Td. 5 Skp. er nedlagt under Hovedgaardens Avling og drives af Hoverie=Bønderne. Ligeledes er udlagt til Græsning 1 Tdr. 6 Skp. 3 Fdk. Alb; Det øvrige Hartkorn er alt i god Stand og besat med Beboere, og de Hoveriegiørende Bønder ligge omtrent 1/2 Miil omkring Gaarden. Landgilden er ansadfor Rug 9 Tdr., Byg 82 Tdr., Havre 7 Tdr.; Smør 20 Lpd. 8 Pd; Penge 181 Rdlr. 4 Mk. At anfør meere om denne deilige Gaard og dens Bygninger, eller og dens ypperlige gode og bekiendte Mark, Enge Drift, Skove og Gods, samt Jagt af Raadyr, Harer, Ender og andet Fuglevildt er ufornødent, da her i Wensyssel samme noksom er bekiendt, og Liebhaberne vil selv ikke allene befinde Rigtigheden heraf, men end og meget meere; da alt med billige Conditioner fra 3de October hos mig kan faaes til behagelig Eftersyn. Baggesvogn den 27de Augusti 1791. M. Gleerup.