Berlingske Tidende, 1792-10-08
Paris, den 24de September. Den sidstommeldte Tale, som Hr. Neurchatean holdte i Nationalconventionen, lyder, som følger :"Nationens Repræsentanter "Den lovgivende Forsamling har sluttet fine Forretninger, og iler med, at være den første, som giver Exempel paa Underkastelse af de Love, som De Kalle udstede. Den ønsker sig til Lykke med, at den har betroet Regieringsroret til Deres Hænder. Den har besluttet, at den første Foretagende som blotte Borgere skal være, at tiene Nationalconventionen til Vagt, og bring Samme et Offer af Ærefrygt for at foregaae alle Franskmænd med sit Exempel i at underkaste no Folkets Majestæt, som De forestille. Vi ønske og til Lykke, at alle Primar=Forsamlinger i Riget have paa vor Opfordring. tiltraad den Jndbydelse, som vi have gjort dem. De samme have, i det De ere blevne udnævnte af dem, bifaldet de overordentlige Anstalter, som 24 Millioner Menneskers Vel fordrede imod et enestes Troeløshed. Bevægelsesgrundtil Usamdrægtighed maae ophøre. Den hele Nation bliv forestilt, og de ere i Begreb med at oprette en Constitution paa Friheds og Liigheds Grundvolde. Henstaten af Deres Bestræbelser vil være, at give Franskmændene Frihed. Love og Fred; Frihed, uden hvilken Franskmændene ikke kunne leve Love, Frihedens stærkeste Støtter i Fred, det eneste De mærke med Krig. Frihed. Love, Fred, disse tre Ord satte Grækerne paa Dørrene af Templet i Delphis; de ville indprente det hele Frankrig disse. De ville fornemmelig forsørre Regieringens Einghed imellem alle Frankrig Dele, hvis Middelpunet og sammenholdende Baand De ere, og saaledes skulle de indhøste Deres Medborgeres Belignelsesønsker. Denne Tale blev optagen med megen Bifald. - Angaaende N. C. første Session er endnu følgende at melde: Dagende Deputterie parviis traadde inds Forsamlingssalen tilklappe. de man dem, som allerede vare bekiendte af deres foregaaende Forretninger, Bifald fra Logerne. Hr. Manuel var den første som noget vidtløftigen gelede Conventionen. Med sand Følelse udtrykkede han sig angaaende de Forretning re Vigtighed, som vare Conventionen overdragne ; disse Forretninger, der, som han saade, udfordre Guddernes Var dom, ligesom de næsten forlegede deres Magt. Da Commanføiede han til, kom i det rømmerske Senat, troede han at see en Forsamling af Konger. Denne Berømmelse var en Fornærmelse for o. Vor Derømmelse er, at være Borgere, Philosopher, som i det de uddøde et frit Folkes Rettigheder, repræsentere Menneskers Værdighed, og dertil ere Talenter, langt mindre nødvendige, end stærke med Birkekraft er fyldte Stale. Denne er endelig Tidspunkten til at sætte den sande Sommerain, Folket, paa Tronen. Fra nu af maar N. C. Præsident blive anseet for Frankrigs Prostdent. Jeg forlanger altsaa, at han skal boe i Nationaleladset Thuillerierne; at han bliver omgivet med Kiendetrandsom langt fra giver hans Characteer tilkiende, naar han lader sig see ; og at alle Borgere, naar han træder ind i denne Kreds, staae op i hans Nærværelse. - Men dette Første af Hr. Mannel blev forkastet, formodentlig, fordi Nationalconventionens Præsiden derved bekom alt for meget Li hed med en romersk Dictator. - Fra Brest meldes und 17de hujus, at den i denne Havn udrustede Estaden under Hr de la Tønches Commander allerede den 5te løber ud, og forenet sig med den i Toulon udrustede, der staaer under HoTurguts Commande. - Den 22de kom Marskal Luckner, dertil fra Armeen. Man veed endnu ikke, om han er bleven kaldet tilbage, eller kommen hertil af sig selv. Hidtil be han hverken mødt for N. C., eller skrevet dertil. - Ve Kongens Suspension af Nationalforsamlingen den 10de August udsatte man for Kongen og hans Familie indtil den 20de Sept., som N. C. Forsamlings Dag en die Summe Menda N. C. nu har ophævet Kongeværdigheden, uden at bestemme noget i Henseende til Endvig den All. og hans Kamme saa besluttede den parisiske Commune, at nedsætte Endviden Al. og hans Families Gehalt til Fangernes sædvannes : og at bekiendtgiøre ham dette tilligemed Decretet dervet. Kongeværdigheden afskaffes. J Følge af denne Beslutning begave den 23de huus 3 af Folkets Commissarier sig med et Ditachement af Nationalaarden og en Nannalfaae forud til Temple, og fuldbyrdede denne Bekiende giørelse.