JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1805-02-28
Auctionsforvalter.
Viborger Samler, 1805-02-28
Efter Begjæring af samtlige respective Arvinger efter afgangne Frue Kammerraadinde Gundorphoghendes forhen afdøde Mand, Kammerraad Hans Gan dorph, bliver Hovedgaarden Rets næs mes underliggende Bøndergods, Konge- og Kirketiender, Stov og alt øvrigt tilliggende, beliggende i Hellum Herred, Aalborg Amt, stillet til offentlig Auction paa Refsnæs d. 3die April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet, og om antagelig Bud skeer bortsolgt. Gaard og Goos er beliggende i en behagelig og frugtbar Kornegn, 3de Miile fra Aalborg. Hovedgaardens Bygninger er i ved ste Stand, Hovedbygningen for faa Aar siden opført af Grundmuur, de øvrige Bygninger ere Eeg og Bindingsværk. Enkelt Korntiende af circa 600 Tdr. Hartkorn oppebæres in Natura til Gaarden. HovedgaardsTaxten er Agger og Eng 55 Tdr. 2 Skpr. 1 Alv. Mølleskyld 1 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdt. hvorpaa er opbygget en nye Veiermølle, Hollands hacon, som er af en betydelig aarlig Jmportance. Bøndergodset er Agger og EngsHartkorn 249 Tdr. 2 1/3 1/2 Alb. Skovskyld 3 Skpr. 2 Fdkr. giver aarlig Landgilde penge 179 Rd., Byg 107 Tdr. 4 Skpr., Lam 27 Stkr., Giæs 27 Stkr., Høns 54 Stkr., UgeDage 15. 34 Heelgaards=Bevoere i Nørre Kongerslev og Kondrup Byer, som alle Speciel ere udskiftede og kan svare alt hvad de ere pligtige, bedriver Hovedgaarden ved Hoveri efter Forening. Saavel paa Hovedgaardens som Bøndergorsets Eiendomme, falder god Jagt og Fiskerie. Jordebog over Gaard og Gods m. v. kan 14 Dage for Auctionen faaes til Eftersyn i Kiøbenhavn, hos Hr. Giæstgiver Sorteerup i de 3 Hjorte, i Odense paa Postgaarden, i Horsens hos Hr. Forstander Bentzen, 1 Aarhuus hos Hr. Viinhandler Møller, i Randers hos Hr. Divelt, i Aalborg hos Hr. Viinhandler Møller, i Ribe hos Hr. Giæstgiver Ramsing, i Viborg hos Hr. Amtsforvalter Friis og paa Refsnæs, hvor Eiendommene foreviises. Bliver Gaard og Gods solgt, som formodes, ved den berammede Auction, saa bliver strax derefter i April Maaned Gaardens betydelige Besætning og Løsøre, hvoriblant 80 stkr. store og udsøgte gode Mejerikiør, ved offentlig Auction bortsolgt, hvorom nærmere vil skee Publication i de offentlige Blade. Libhabere vilde behage at tage Eiendommene i Øiesyn og tage Møde ved Auctionen den benævnte 3die April paa Refsnæs, hvor Conditionerne bliver publicerede, som iblandt andet vil indeholde, at Kiøbesummen, paa en ubetydelig Sum nær bliver indestaaende indtil Snapsting 1806; men at Gaard og Gods tiltrædes næstkommende 1ste Maj. Siegsgaard den 14de Febr. 1805. C. Nissen.
Viborger Samler, 1805-02-28
Herredsfoged og AuctionsDirecteur.
Viborger Samler, 1805-03-04
No. 1
Viborger Samler, 1805-03-04
London den 9de Februar. Vi have i denne Tid Efterretning om betydelige Søe skader. En Kofardiflaade der gik hiem fra Jamaika under Eskorte af to Krigskibe, og var 50 Skibe stærk, er skildt fra Konvojen først den 15de og siden den 22de Januar i stærk Storm, og siden har man ikke hørt, det ringeste til dem. 24 af dem skulle her til London. Begge Konvosskibene ere siden komne til Portsmouth og nogle af Kofardiskibene. Den 7de Januar forulykkedes og et stort udgaaende Ostindiskib Grev Abergavenny i Nærheden af Weymouth og sank. Dagen før stødte det paa en skjult Klippe ved Portland da det lettede Anker. 2 Timer efter fornam man, at det havde faaet en betydelig Læk, Skibet gienlød af de mange Passagerers Angestskrig, og nogle af dem reddede sig i Land paa Baade. Da Skibet om Aftenen Kl. 10 var fuldt af Vand, ville Matroserne bemægtiger sig Brændeviinskjelderen, som Officererne forhindrede. En Matros anmærkede dog om en Time er det forbi med os alle, Ligemeget, svarede en Officeer, vi vil dog døe som Mænd. Skibet sank kort derefter. 90 Mennesker holdte sig ved Master og Seil og de bleve reddede ved en Sluppe, der kom efter Nødskuddene. Men 300 M., af den øvrige Besætning druknede. Den tabde Ladning regnes for 12 Tønder, Guld.
Viborger Samler, 1805-03-04
Man har endnu faaet en anden ubehagelig Tidende i det ostindiske Huus, som staaer i en amerikansk Avis, den nemlig: at Hollænderne have bemægtiget sig Prinds Wallis Øen og de derliggende 3 engelske Kinaskibe, hvoraf man tillige formoder, at Malakka, østen for den bengalske Bugt, maae være indtaget af den hollandske Admiral Hartsink. Denne Avis er af 5te Januar og indeholder et Brev fra Cap, hvori meldes: at den hollandske Gouvernør Jansen kamperede uden for Cap med 7000 Md., da man formodede et engelsk Angreb og havde ladet 200 Englændere bringe til Stellenbosch. Samt: at Vallis=Øen havde overgivet sig til Adm. Hartsink i Strædet Malakka, hvorved han tillige havde faaet nogle hollandske Ostindifarere tilbage.
Viborger Samler, 1805-03-04
Vi have faaet nylig 4 Skibe hiem fra Bombay, som den 16de August seilede derfra og den 8de Decbr. afgik fra St. Helena. Paa sidste Sted vare ingen andre Skibe.
Viborger Samler, 1805-03-04
Mr. Pitt har den 6te Febr. bivaanet Geheimeraadet og derpaa havt Audients hos Hs. Majestæt.
Viborger Samler, 1805-03-04
Da Takadressen den 15de Januar skulle bevilges i Overhuset, indvendte Grev Carlisle Begyndelsen til Krigen mod Spanien indeholdte et forhadt Træk, som han vel ikke ville lægge nogen til Last, men som han maatte beklage. Holdt man det for ret og nødvendigt, et angribe disse Sølvskibe, saa skulle man i det mindste have gjort det med saa overlegen en Magt, at Spanierne uden Beskæmmelse kunde have overgivet sig og undgaaet en mordisk Fægtning. Den engelske Landarmee, som Kongens Tale kaldte respettabel, meente han var værre, og slet ikke bedre istand, end for 6 Maaneder siden, da Addington, i Anledning af de Bebreidelser man derover gjorde ham, nedlagde sin Minister post. Hans Eftermand Mr. Pitt, har ikke ved sin nye Lov for Reservearmeen hvervet en Mand, og det maae altsaa gaae til ved Hexeri, at Landmagten nu er bleven saa frygtelig "Hertugen af Clarence var af samme Mening i Henseende til de taane spanske Skibe, og Midlerne til at sætte Landmagten i frygtelig Stand, kaldte han urimelige og latterlige. Lord Greenville forsvarede derimod Talen af alle Kræfter, kaldte Kongens Svar paa Fredsforslaget: aabenhiertigt, ærefuldt og stormodigt, og meente man nødvendig maatte raadføre sig med sine Allierede, da England ved for stor Eftergivenhed og overilede Handlinger var faldet i Snaren og indviklet i nærværende Krig.
Viborger Samler, 1805-03-04
I Underhuset sagde Hr. Windham "Naar man i Takadressen kalder vor Armee respektabel; saa er det rigtigt, i Henseende til Troppernes Egenskab selv; men ikke i Henseende til deres Autok. Adressen taler om vore Volontorers forbedrede Disciplin, tilstaaer man det; saa seer man dog blot heraf, at vi have et Volontørkerps, der er os noget nyttigere, end forhen, Det er heller ikke vist, at Fjenden har opgivet sin Plan til en Jnpasion, vi vide blot, at hans Anstalter dertil ere fuldstændigere nu, end forhen.
Viborger Samler, 1805-03-04
Paris den 15 Februar. Natten til den 9de Febr. strandede en meget smuk engelsk Corrette paa 450 Tønder mellem Cap Grinez, og Ambleereuse. Den førte 6 Kan. 20 Md. var Besætningen og 7 franske Fanger fra Domingo, der alle ere reddede. Ladningen bestod af vestindiske Vahre, og regnes for 4 til 500000 Fr. Den er i Stormskildt fra en vestindisk Jamaikaflaade paa 42 Skibe. Skidet er beslaaet med Kobber og Kahytter og Kamre ere panelede med det kostbare Afgjoutræ; man haaber og at redde Skibet. En fransk Kaper har den 9de Febr. opbragt et engelsk Skib til Calais, hvis Ladning af Lærred og Kiød regnes for 400,000 Fr. En engelsk Kutter, der havde Depecher ombord til Adm. Nelson, har et fransk Skib taget nær ved Mahon, Monitøren anmærker, at den Dag Mr. Pitt første Gang som Minister skulle kjøre til Parlamentet, veltede hans Kareth, som kunne give hans talrige Venner, et ondt Forvarsel.
Viborger Samler, 1805-03-04
Den bataviske Ambassader Schimmelpennink havde den 12te Afskeedsandients hos Keiseren.
Viborger Samler, 1805-03-04
Paven har besøgt Myndthotellet og maatte uddeelt sta Velsignelse til 300 Mennesker der. Man holdte og her en smigrende Tale til ham. Taleren, en Regjeringekommissar, fik Pavens Ring at kosse. Abbed Sicard havde nær bleven overkiørt af et paa vælige Heste; men har bekjendtgjort: at to Mennesker, hindrede Hiulet fra at gaae over hans Bryst med eget, Livs Fare.
Viborger Samler, 1805-03-04
Keiseren har udnævnt Præsten Sapult til Medlem af Ærelegionen fordi han paa Øen Bas foruden at passe sit Embede, har udmærket sig paa Batterierne der.
Viborger Samler, 1805-03-04
En 13 Aars Pige her i Paris har været alt for følsom, da hun har styrtet sig fra Vinduet i Gaden, fordi hendes Forældre skiendte paa hende. Hun bad Bredderen sige til Forældrene " at de endelig maatte tage den Pakke op, der faldt ned paa Gaden " og strax styrtede hun ud og var død. En Apotheker i Montbard, har derimod været saa ufolsom, at myrde sin Broder, en Urtekræmmer, der stod i et vist Ærende uden for Apotheket.
Viborger Samler, 1805-03-04
J Egnen af Niza har den stærke Regn og Tobrudbortskyllet et Jordstrøg med 400 Oliventræer paa, og sort det i Havet.
Viborger Samler, 1805-03-04
Man siger General Victor er udnævnt til fransk Gesandt i Kiøbenhavn i Hr. Daquesseaus Sted, der er valgt til Senator.
Viborger Samler, 1805-03-04
Holland den 18de Februar. Man venter Ambassadør Schimmelvennink hiem hvert Øjeblik. De Forandringer som man mener foregaae i Regieringen her, siger man kuns blive provisoriske indtil Fredens Slutning. Man troer Schimmelpennink og Hultmann blive betroede den øverste Magt. Den første skal overalt ville blive i Borgerklassen og derfor heller ikke boe paa Slottet.
Viborger Samler, 1805-03-04
Statsbevindet har den 11te udstædt en Besværing over de af van Hasselt og de Lange van Wyngaarden i en hemmelig Forsamling holdte Talers offentlige Bekiendtgiørelse. Efter at have paastaaet Nødvendigheden af Paalægget, hedder det "Da Statsbevindet, bestaaer af Mennesker der kunne seile, og som Menneskeer maae kunne feile, saa vil det ikke paastaae, aldrig at have feilet; men det har da feilet i den bedste Hensigt og er bereed til at ændre sine Feil, naar det paa en anstændig Maade foredrages; det kan derfor heller ikke andet, end opfordre Talerne til at bevise deres Foregivende og tilkiendegive Statsbevindet, hvor der ikke er brugt den fornødne Sparsomhed og hvo de ere, der har underholdt ministerielle Forbindelser med Fienden? Kunde de ikke dette, maae Statsbevindet ansee dem for Fædrenelandets Fjender under Venskabs Maske m.m., Ved Dortrecht er Jisdrivten gaaet lykkelig af og Farten til Rotterdam er aaben. Der ere alt komne Skibe fra Braband.
Viborger Samler, 1805-03-04
Den Kordon som den østerrigske Keiser vil opstille imod den gule Feber, behøver langt flere Tropper, end man havde troet, da den strækker sig fra den tyrkiske Grændse langs de adriatiske Kyster, paa begge Sider. af det adriatiske Hav, over de florentinske og mayland ske Grændser lige til Schveits. Tyveriet i det koburgske Myndekabinet er opdaget. Brygger (ikke Bygmester) Bühr er Tyven.
Viborger Samler, 1805-03-04
En Rabbiner i Prag har paalagt Jøderne i en Tale, ifølge Religion, Fornuft, Erfaring og Keiserens veldædige Hensigter, at lade deres Børn vaccinere.
Viborger Samler, 1805-03-04
Kurertskantsleren er paa sin Reise fra Paris, passeret Frankfurt den 14de Februar.
Viborger Samler, 1805-03-04
Fra Toulan ere to smaa franske Krigskibe den 27de Januar komne til Genua. Jisgangen har og gjort Skade paa nogle Steder i Bøhmen.
Viborger Samler, 1805-03-04
Franske Rhintolden er forhøjet anseelig. Paa hver 100de Pd. Kaffe er lagt 100 Fr.
Viborger Samler, 1805-03-04
Man har fra Stokholm udførlige Beretninger om den prægtige Fest paa Børsen som Garnisonens Officerer gave i Anledning af de kgl. Majestæters Hiemkomst. Ved Herskabets Ankomst paraderede Tropper af samt lige Regimenter og man modtog dem med en svensk Sang til Efterligning af den engelske: God save the King. Om Natten var et prægtig Bal.
Viborger Samler, 1805-03-04
Den ruesiske Gesandt von Alopens har i en Privatandients overleveret Kongen af Sverig den Serafiner, Gesandten vare i Sørgedragt.
Viborger Samler, 1805-03-04
Frosten, som i Stokholm var 30 Grader den 7de orden, som Kejser Paal 1 bar. Baade Kongen og Februar, er nu i Aftagende.
Viborger Samler, 1805-03-04
J Rusland ere i Aaret 1803 vide 302,467 Par, fødte 1,277, 321 og døde 791, 979 Mennesker. Blant de døde bleve 158 fra 100 til 105 Aar gamle, 90 fra 105 til 110 Aar, 34 fra 110 til 115 A., 36 fra 115 til 120; 15 fra 120 til 125 A., 5 fra 125 til 130 A., 1 fra 145 til 150 Aar.
Viborger Samler, 1805-03-04
Endeel franske Regimenter skal have faaet Ordre, om, ikke at marschere til Jtalien.
Viborger Samler, 1805-03-04
Ved Jisgangen forbi Wirtzburg den 11te Februar gjorde Politiet og Skibsfolkene sig mangfoldigimage forat redde en Mand der sad paa en Jisslage og drev med Jsen; Stadsfysikus var og ved Stranden for at hielpe den Ulykkelige med sine Jndsigter. Endelig biergede manen siddende Mand i blaa Klæder med en lang Haarpidsk, en Prygl i den ene Haand og et Fuglebuur i den anden, men det indvendige var en Straamand og et Jndfald af Studenterne. Dominikanerkirken i Regensburger, sine svære Mure uagtet, ganske afbrændt.
Viborger Samler, 1805-03-04
Man regner, at de franske Troppers Underholdning i Hannover koster maanedlig 800,000 Fr. eller omtrent 2 Tønder Guld.
Viborger Samler, 1805-03-04
Hamborg Penge-Coursden 22de Februar 1805. Schl. Host Spec 3/4 Procent bedre end Banco. Danske Speciessedler 25 1 ½ Proc. slett, end Spec. Banco. Khns Bankosedler 45, Proc. slett., end Species. 100 Rd. Khus. Bankosedler Schl. Holst. Cour. 85 3 Rd. Rd. dito. i dito . 41 1/2 Lskl.
Viborger Samler, 1805-03-04
Jndenlandske Efterretninger. Den ødelæggende Jldebrand paa St. Thomas er bekræftet. Dog taber Kiøbenhavn kuns lidet derved, undtagen hvad der var i Klein & Gravenhorsts Gaard, det vigtigste Tab falder paa Hamborg og især Bremen. - Det siges, at disse to Steder taber 3 Millioner Patakons. Det hele Forliis anslaaes til 5 Millioner Patakons udskiønt det Dobbelte paastaaes. DererefaMennesker bleven opbrændt, kanskee 10 i alt, derimellem van Carnop, der vilde frelse sine Penge da det var for sildig, der blev fundet en stor Qvantitet Patakons, kanskee 30 a 40000 paa hans Plads, hver man og fandt hans opbrændte Legeme. Commandant v. Scholtens Frue paa St. Thomas havde lagt syg i 4 Dage af den vestindiske Feber, men var i Bedring, da den ulykkelige Jldebrand overgiByen, og da hun maatte bæres bort, fordi Jlden truede Commandantens Huus, tiltog Snadommensaaledes, at hun døde Dagen efter. Hun efterlader sig 7 Børn.
Viborger Samler, 1805-03-04
Adskillige Mennesker, som ere gepane over Sunderpaa Jsen, have fundet deres Død. En Pige blev sundet død paa Jsen den 3die og bragt til Helsingborg.
Viborger Samler, 1805-03-04
En Slæde fra Landskrone med 7 Mennesker, som tog langs Strandkanten til Helsingborg, gik igiennem Jsen. De 6 bleve reddede men den 7de, en Husar Korporal, blev tilligemed Hestene, uagtet det kun var paa 1 1/2 Favn Vand, borte - og den følgende Dag fiskede mon dem døde op. Den 10de faldt en Skomagerdreng fra Kiøbenhavn, som havde været hist ovre i Besøg hos sine Forældre, igiennem, og blev der, uden at nogen kunde komme til Hielp. Af fundne Sager af Hatte, Vanter o. s. v. slutter man og frygter for, at flere ere desværre gangne samme Vei.
Viborger Samler, 1805-03-04
Den efter Dagen givne Beretning i No. 17 om den Familie, der skulde have været i Fare ved de i Kobber kar kogte Røræg, er urigtig. Sagens sande Sammen hænger, at den afdøde Huusmoder er blevet forgivet ved - Rottekrudt. Hun er obduceret og Giften har udholdt alle kemiske Prøver. Man veed, at en af den Dræbtes nær Paarørende, skal for nylig have faaet Rottekrudt forskrevet; Lægen, der har forskrevet det, er imidlertid angerløs, da han har hans Haand og Signet for, at han vilde bruge det til Rotter paa sit Skib.
Viborger Samler, 1805-03-04
Den sidste Kbhns Post udeblev her i Viborg i Lørdags. Efter mere end 8 Dages Tø, Snee og Slud har Frosten atter indfundet sig; saa Føeret nu er meget slet.
Viborger Samler, 1805-03-04
Man kiører endnu over Viborg Søe, skiøndt vist nok ikke med stor Sikkerhed.
Viborger Samler, 1805-03-04
Viborg Torvepriser den 2den Marts. Rug Tdn. 6 Rdlr. 64 s. a 7 Rdlr. Byg Tdn. 3 Rdlr. 48 s. Havre, Tdn. 1 Rdlr. 32 s. Kartofler Tdn. 1 Rdlr. 80 sk. Sild en Oel 48 s. Smør Pd. 14 a 15 sk. Æg en Snees 14 s. Oxekiød Pd. 5 a 7 s.
Viborger Samler, 1805-03-04
(Slutningen af forrige No. Befordringer. Under Generalitetet: Premier-Lientenant af det 2det aggershusiske Jnf. Reg., S. v. Møller, efter Ansøgning, i Naade afskediget af Krigstjenesten med Capitains Characteer; charact. Prem. Lieut. ved det sjællandske Rytter=Reg., J. M. H. v. Friboe, efter Ansøgn, udtraadt af No. og sat at l. s. ved Regimentet; Capt. ved det 1ste østre jydske Landv. Reg., N. v. Secher, ansat a l. s. ved Samme, og Capt. a l. f. H. Baron v. Rosenkrantz udn. til Compagnie Chef i bemældte Reg.; Second Ritmester ved Livregimentet lette Dragoner, C. C. H. v. Chrenstein, efter Ansøgn. udtraadt af No. og sat at l. s. ved Regm.; Obersterne J. Z. v. Lemmin, Chef for Marine-Regim og J. B.v. Münnich, Chef for det oldenborgske Jnf. Reg. besk. til General=Majorer af Jnfanteriet; Oberst A. A.v. d. Lühe af Livgarden til Fods afgaaet paa Vartpenge og derhos udn. til General=Major af Jnfanteriet; Chefen for det norske Liv-Regiment til Fods, Oberst H. v. Hornemann, i Naade afskediget af Krigstjenesten med Characteer som General-Meier af Jnfanteriet; Batallions=Commandeur ved Kongens Regiment, Oberst C. F.v. Bech, besk. til Chef for det norske Liv-Regiment til Fods; Batallions-Commandeuren ved det 2det jydske Jnf. Reg., Oberst F. C. v. Banditz, forsat i lige Qvalitet til Kongnes-Regiment til Fods. Ved Livgarden til Fods: Major P. G. von Norman beskikket til virkelig Major; Stabskapitain H. H. v. Løvenschiold til Compagniechef; charact. Prem. Lieut. H. V. C. v. Kaas til virkelig Prem. Lieut.; charact. Second-Lieut. C. Baron v. Rantzau, til virkelig Second-Lieutenant, og Second-Lieut. a l.s. F. v. Kaas indtraadt i virkelig Fændriks No.
Viborger Samler, 1805-03-04
Under Admiralitetet: C. F. Lütken antegnet som Jndskreven ved Søekadet-Corpset.
Viborger Samler, 1805-03-04
Under Rentekammeret: Landmaaler H. A. Vi besk. til Landinspecteur; Amtsforvalteren for Kjøbenhavns Amt, Landvæsens-Commissair J. A. Bjerg, udn. til virkelig Kammerraad.
Viborger Samler, 1805-03-04
Under General-Postamtet: Chefen for det altonaiske Secretariats- og Revisions-Contoir ved GeneralPostamtet, D. U. Sommer, udn. til Postmester ved den danske og norske Post i Helsingøer, og den første Fuldmægtig ved Zahlkassen, H. R. Honningdahl, til Kasserer ved General=Postamtet. Døde. St. Thomas, Frue Cathrine Elisabeth v. Scholten, fød de Moldrup. Jsland, Kiøbmand Jakob Severin Plum 44 A. Kbhn. Mad. Catharina Maria Struve fød Hansen, 54 A. Enkemad. Marie Stikker, fød Rejman, 61 A. Mad. Johanne Marie Svinton, fød Peatie. Mad. Bodil Cathrine Vulff, 59 A. Mad. Cicilia König, fød Kock. Pagehovmester Johan Jacob Günther, 71 A. Nyborg: Enkemad. Marie Kierstine Vandall, fød Lundorph, 71 A. Horsens: Premier Lieutnant ved det slesvigske Rytterregiment Hans Philip v. Bardensleth 29 A. Viborg, Kirsten Løgstrup, Ber iørelser.
Viborger Samler, 1805-03-04
Ved den i Ullitz Præste Stervboe den 14 Febr. sidste afholdte Registerings og Vurderings Forretning efter afgl. Sognepræst Hr. Jens Christian Schiellerup og hans forhen afdøde Hustru Mad. Dorthe Sophie fød Begtrup, blev ved Skrivelser, anmældet at være deres Arvinger paa Mandens Side 1) en Broder Hans Harboe SchiellerupUnder Bibliothekar ved Universitetets Bibliothek i Kiøbenhavn 2) en Søster, Vilhelmine Friderica Schiellerup, Enke af Sal. Hr. Lynbech, forhen Sognepræst for Neuling og Sinding Menigheder i Hammerum Herred, og 3) en Søster Bergithe Marie, Enke, af Sal. Hee, nu boendes i Jkast Sogn, Hammerum Herred, paa Konens Side trende Brødre a) Jens Vorm Begtrup, Premier Lieutenant ved Landeværnet, boendes paa Fredensborg i Sielland, b) Joachim Begtrup, Præst paa Thorshavn, under Færøerne, c) Gregers Otte Bruun Begtrup, Professor ved Kjøbenhavns Universitet og 5 Søstre a) Gregorine Ane Begtrup, gift med Dr. og Professor Taaber, Rector ved den Latinske Skole i Roeskilde, b) Nicoline Petrine, gift med Hr. Lasson, Sognepræst til Sæbye ete Meenigheder ved Slagelse c) Elisabeth Augusta, gift med Hr. Toldkasserer Lund i Aarhuus d) Jomfrue Anne Møller Begtrup, boer i Vistoft paa Mols e) Marie Magrethe, gift med Secretair og Toldkasserer Busch i Christiansand i Norge, Disse resp. Arvinger, og om flere gives, bliver herved indkaldede at ville behagelig møde eller, paa lovlig Maade møde lade, Enker med Laugværge, og Umyndige med Værge, i Ullitz Præstegaard, Gislum Herred, Viborg Stift den 12te Ugers Dagen, som er berammet førstkommendeyde April, for lovgrundet at bevise deres Arve=Rettighed, og iagttage hvad videre for dem kan være fornøden. Ligeledes indvarsles til bemelte Tiid og Sted dette Stervboes Debi= og Creditorer, de første at betale hvad de ere skyldige, og de sidste at godtgiøre deres Kravs Gyldighed. Duurup Præstegaard den 26de Febr. 1805.
Viborger Samler, 1805-03-04
Af visse Aarsager agter Eieren af Hovedgaarden Vinther. Thodbøl, at bortsælge underhaanden denne Gaard, som er beliggende i Thyland, Thisted Amt, Hundborg, Herred, 3/4 Miil fra Thisted, og staar for Hartkorn 12 Tdr. 5 Skpr. fri Hovedgaards Taxt, og har et Areal af Ager, Eng, og Græsbund 245 Tdr. til 14000 Alen pr. Tde. Herpaa kan fodres og græsses 50 Stude, 6 til 8 Køer, 8 Heste og 50 Faar, Høeavlen er 50 Læs Eng=Høe og 40 Læs Baarhøe. Den aarlige Udsæd er 80 Tdr. Korn af Rug, Byg og Havre. Vaanings=Bygningen er for faa Aar siden af nye opbygt af Kammerherre, Fønss, af nyt Ege=Tømmer og Muur, teglhængt og indrettet for en honet Familie. Ladegaarden er ogsaa for det meste af Egetømmer og Muur. Alt er asseureret i Brandkassen for 5400 Rdlr. En Deel Fiskerie haves i den ved Gaarden løbende Aae og gamle Mølledam af Brasen, Gjeder, Aborrer, Aal, J. Tørveskiær haves i Overflødighed i en Deel af Gaardens Enge. Gaarden og Eiendommene kan tiltrædes til 1ste Maj eller til næste Mikkelsdag med den fulde Avl og Besætning, ligesom for godt befindes. Herom kan handles med undertegnede, som foreviser Eiendommene, samt Kort og Beregning derover. Saa snart der skeer Salg, skal det blive bekjendtgjort. Thodbol den 23de Febr. 1805. K. Møller.
Viborger Samler, 1805-03-04
De som have Lotteri Sedler under min Collection heri Randers, vilde behagentlig erindre sammes Fornyelse til 2den Clase, til den bestemte Tiid, da de i manglende Fald tilbagesendes som uafsætlige; Saa er og for lysthavende nogle nye Kiøbe=Lodder til bemelte Classe at bekomme hos. Stabell.
Viborger Samler, 1805-03-04
30 gode Foraars=Kiør staae tilfalhos undertegnede. De kan overfores, og Betalingen henstaae til Snapsting. Spentrup ved Randers den 26 Febr. 1805. P. D. Blicher.
Viborger Samler, 1805-03-07
London den 15de Februar. (over Holland.) Debatterne i begge Parlamentshusene den 11te og 12te angl Takadressen til Kongen for Krigen med Spanien blev fortsat til langt ud paa Natten; men i begge seirede Ministrene, endskiøndt der i Underhuset vare 108 Stemmer i mod. Da Deputationen fra Underhuset bragte Kongen Taksigelsen, svarede han "Jeg aflægger Dem min oprigtigste Tak for denne Adresse, der udmærker sig ved Troskab og Ædelmodighed. Deres fulde Medstemning til de Grunde, der have ledet min Opførsel mod Spanien, fornøier mig særdeles meget. Deres hiertelige og forrige Forsikringer om Deres bestandige Understøttelse, haaber jeg og vil sætte mig i Stand til lykkelig og ærefuld at ende denne ny KampMan tvivler nu om den Beretnings Ægthed, at Hollænderne skulle have taget Prinds Vallis-Øen. Et af vore Konvosskibe var der den 10de August og da havde man ikke fornummet til nogen hollandsk Magt, og siden den Tid antages det for umuligt, at der fra Kap og til Amerika og derfra til London kunne komme Efterretning derom. Derimod er Forliset af vort Ostindiskib desværre ganske vist. Af Ladningen som var 12 Tønder Guld værd, og hvoriblant over 4 Tønder, Guld i Penge, er kun reddet nogle Breve og Kobberstykker, saa Asseurandørerne lide betydeligt Tab. At Besætningen 400 Md. omkom (som for er meldt) de 300. Der vare 50 til 60 Passagerer, 30 Kinesere, 160 Matroser og 150 Rekruter til det ostindiske Kompagni, ombord.