JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Violinspilleren Lemming har nu endeligen faaet sit Ønske opfyldt at blive fast ansat her i sit Hjem, idet han nu er bleven ansat som virkelig og gaae ret Kammermusicus herved Hoffet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Hr. C. Kehlet (Eieren af et berømt Kaffehuus) har gjort Pianisten Hr. R. Willmers et Tilbud, som i det mindste ikke kan kaldes et Misbud. Han vil engagere ham paa 5 Aar til at spille hver Aften 4 Timerei sit Establissement mod et Honorar af 200 Rbd. aarlig. Man tvivler imidlertid om, at Hr. Willmers vil modtage Tilbudet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
J et Jnserat i Horsens Avis sees sigtet hen til, som om den Kammerjunker og Ridder blandt Svendborgs Embedsmænd, der ved Valghandlingen havde ivret imod Cand. Lehmanns Valg og dristet sig til at kalde denne, en bitter Fjende af Kongen", skulde være Stedets Byfoged, Hr. v. Moltke. Da Hr. Moltke imidlertid er bekjendt som en oplyst og forstandig Mand, der vel forstaaer at skjelne mellem en Oppositionsmand og en Undersaat af saahøiforrædersk Tendents, som den, der er udtrykt i den ovenanførte Benævnelse, og i hvert Tilfælde vist er en for besindig Mand til saa yderligt at forløbe sig: er det ogsaa tænkeligt, at denne ubesindige Yttring kan hidrøre fra ham, hvorimod det maa bemærkes, at Svendborg tæller i sin Embedsclasse, endnu en Kammerjunker og Ridder", nemlig Byens Toldkasserer, Hr. Major v. Krogh. Fra hvem nu virkelig denne Fadalse hidrører, vil vel snart erfares.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Fra Nykjøbing paa Falster skrives: Den 16 De om Aftenen Kl. 6 faaes herfra en Jldebrand, paa Lolland, der syntes at være meget betydelig. Eftersom vi nu erfare, var det en Udflyttergaard fra Radsted, der aldeles afbrændte. Størstedelen af den indavlede Sæd, alle Kreaturerne og en betydelig Deel af Jndboet, hvilket dog efter Sigende var assureret, blev Luernes Rov.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Fra Hals skrives under 24de Januar, Medde sidste Tages vestlige Vinde, er Jsen dreven fra Landet, saa at Søen, paa nogen Driviis nær, er aaben saa langt herfra kan sees. Fjorden ligger til Kaverne og bærer Fødgjængere. Vinden idag V. t. N. maadel Kul, klar Luft og Frost, Forlangt Jndrykkelse.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Thisted Byes Borgerrepræsentantskabs Aarberetning. Aaret 1840, hvilket vi ere i Begreb at tage Afskeed med, vil stedse blive betragtet, som særdeles beldbringende for Communen, og med dybe Taknemmelighedsfølelser mod den Konge, som saa naadig hørte vore Bønner, og bevirkede de gavnrige Begivenheder, som havde saadan Jndflydelse. At herved menes det allernaadigst forundte Laan til et Havneanlæg, og dettes Paabegyndelse, tør vi haabe indseet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Efter Tour udtraadte Skipper L. Thonnisen af Repræsentantskabet, og ved Raadstuemødet den 3die Januar valgtes Examinatus juris, Kjøbmand, Nyeborg til at remplacere ham. Da det erkjendtes af Vigtighed, at have et Medlem med juridiske Kundskaber i Fattigcommissionen, og Møller som havde Sæde i denne, var villig til at vige Nyeborg Pladsen, saa indtraadte Sidstnævnte, og Møller overtog i Forening med Jørgensen, Opsynet, med Byens offentlige Bygninger og Jndretninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
J Fattigbestyrelsen passerede i Aarets Løb ikke Noget af sær Vigtighed. Ved Brugen af det af Kirken leiede Huus til Fattighuus, stadfæstede det sig yderligere, at naar Byen eiede et Saadant af større Udstrækning, vilde betydelig Besparelse kunde bevirkes, baade derved, at Fattiglemmerne som der gives Plads, koste Byen mindre, som ogsaa derved, at deres Antal som nu søge Huusleichjelp, vilde aftage betydeligt; thi flere af Disse, som ere blevne anviiste Boepæl i Fattighuset, have undslaaet sig for at modtage denne Hielp, og selv forskaffet sig Huuslye uden Udgift for Communen. Jkke maae man antage, at denne Ulyst til at tage Boepæl i Fattighuset, hidrører fra at Leiligheden. der er slettere end i de Leievaaninger som faldbydes i Byen, men Grunden maae snarere søges deri, at de ikke ønske offentlig at erklæres for Fattiglemmer, naar de blot modtage Huuslye eller Huusleichjelp.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Ei heller Skolevæsenet kan i Aar opvise noget Usædvanligt. Den, forrige Aar oprettede Realclasse er blevet freqventeret af 14 Disciple, og disses Forældre og Værger ere saare tilfredse med Børnenes Fremgang. Det stipulerede Afdrag paa Skolekassens Gjeld, som ogsaa Renterne, blev i rette Tid præsteret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
For saameget som muligt at simplificere Byens forskjellige Regnskaber, blev ved Raadstuemedet besluttet at indstille til høiere Vedkommende, om Kæmneren, der fandtes villig dertil, maatte overdrages: Fattig- og Skolevæsenets Regnskabsførelse, forhvilke Arbeider han da blev tilstaaet, af Skolekassen, 15 Rbdlr. og af Fattigkassen 60 Rbdlr. aarlig. Foruden Regnskabsførelsen ved Fattigvæsenet, skal han tillige forestaae Uddelingen af det de Fattige Tilstaaede. Amtet approberede denne Foranstaltning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Regelmæssige Torvedage have vi, ligesaalidet i Aar som i de foregaaende Aar, mærket noget til.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Med Borgerskabets Samtykke blev det Spørgsmaal, om Afgivten til Kæmnerkassen efter Forordningen 18 Octbr. 1811, burde betales af de formeentlige Debitorer, eller ikke, prøvet ved Retten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Da Underretsdommen faldt i Faveur af Debitorerne, blev Sagen indanket for Landsoverretten, hvor den for Tiden svæver.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
J Stedet for den projecterede Broe af Muurværk over Bækken, blev, da man frygtede for de stædte Strømninger som ved Tøebrud og Regnskyl finde Sted i Bækken, opført en Bjækkebroe, med Steenbedækning og Jerngelænder, hvorved tillige blev besparet en Deel af de anslaaede Omkostninger. Paa den i den forrige Aarberetning nævnte, og under 27de Marts 1839 til Generaltoldkammeret indgivne Ansøgning: om Ophævelsen af den i allerhøieste Resolution af 23de August 1826 paabudne Afgivt til Aalborg Havnekasse, erholdt Repræsentantskabet under 22de Febr. sidstl. det Svar: at Afgivten ikke kunde ophæves, men at der, ved Ansættelsen af en nye Havnetart for Aalborg vilde blive taget Hensyn til Oplandskjøbstædernes Tarv. Ei tilfredse med dette Svar, indgik Repræsentantskabet under 17de Marts d. A. til Majestæt, Kongen med en allerunderdanigst ernegning: om Fritagelsen for denne trykkende Afgivt. Da vi i erfarede Allerhøistsammes Villie i saa Henseende, og Provindsialstænderne for Nørrejylland imidlertid bleve forsamlede, saa anhændigede vi, i Force ning med de flere, i samme Sag interesserede Kjøbstæder, dette vigtige Andragende for Forsamlingen, der fandt den værdig sin Opmærksomhed, og lod en Comittee nedsætte, samt indgav en Petition om Ophævelsen af Afgivten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Under 4de Januar modiog Repræsentantskabet, Communication af den Kgl. allerhøieste Resolution af 24de Decbr. næstforhen, hvorefter det til en Havn her ved Byen ansøgte Laan af 8300 Rbd., allernaadigst var bevilget. Efter Modtagelsen af denne glædelige Efterretning, skredes til Valget af de Mænd, som Repæsentanterne i Følge Anordningen 21 Octbr. 1837 § 19 skal udvælge til, i Forening med Byfogden at danne Havnecommissionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Det eenstemmige Valg faldt paa Dhrr. Viceconsul, Kjøbmand Lützhøft og Skibsrheder, Kjøbmand Nordentoft; som Repræsentantskabets Deelegerede indtraadte Beendirsen. Uagtet den totale Mangel paa Materialier, og, at som Følge deraf Arbeidet først kunde paabegyndes langt ind i Foraaret, lykkedes det dog disse vore værdige Medborgere, ved en utrættelig Jver for Tingen, at bringe Havneanlægget saavidt, at flere Skibe i indeværende Vinter, have søgt, og fundet et trygt Vinterleie. Paa Grund af de billige Priser hvortil Materialierne leveredes, blev det Commissionen muligt, at give Anlægget en større Udstrækning end det efter Tegning og Overslag først var paatænkt. Molen var saaledes opgivet at skulde have en Længde af 120 Alen, men Commissionen fandt, at den med de havende Midler gjerne kunde give den et Tillæg af 30 Al. og saaledes blev den nu af 150 Alens Længde; endvidere gaves det til 63 Alen bestemte Landbolværk, en Udstrækning af 108. Alen med 2de Slæbesteder, og desforuden opførtes sønden for Havnepladsen i Flugt med Molen, en Steendæmning af 34 Alens Længde, hvilken ikke fandtes paa Tegningen. At alle disse Tillæg kunde gjøres uden at forøge den calculerede og laante Sum, maae man ikke antage; tvertimod er forbrugt 850 Rbd. mere, for hvilken Sum Hr. onsul Lützhøft staaer i Forskud. Af nævnte 836 Rbd. er imidlertid udredet de til 1 Decbr. forefaldne Renter og Capitalafdraget med 234 Rbd., og som i sin Tid vil blive refunderet Bygningsfondet; Tømmermandens og Sjouernes Lan ning var i Overslaget opført med respective 890 Rbd., naar de derimod beløbe sig til 1270 Rbd. Endvidere anskaffedes en Deel ei i Overslaget opført Stilladstømmer, som vel efter Afbenyttelsen, igjen kan sælges. Da Efteraaret indfandt sig med sine Paalands-Storme, erfarede man, at uagtet Molen havde faaet en saa betydelig Forlængelse, Havnen dog ikke kunde skjænke den Sikkerhed, som kunde fordres. Borgerskabet blev derfor opfordret til at indvilge i at der ansøgtes om et yderligere Laan af 1500 Rbd. for at give Molen en Forlængelse af circa 30 Alen. Under 10 Novbr. behagede det Hs. Majestæt allernaadigst at bevilat det Ansøgte. J Sparekassen har Havnen indestaaende 625 Rbd., som i sin Tid er blevet den skiænket af Hr. Consul Lützhøft. Det kan aldrig være Tvivl underkastet, at Jndtægtrene ved Havnen, naar den indsendte Tart approberes, jo magelig kan afholde dens Udgifter, og til denne Overbeviisning komme vi, ved at dømme efter den Skibsfart, som i de senere Aar har fundet Sted, her til Byen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Da det var bragt i Erfaring at Generaltoldkammeret havde besluttet at lade opføre en Toldbødbygning her ved Byen, og at Jndkjøbet af en dertil passende Byggegrund var overdraget Amtet, som dertil havde valgt en fra Havnen afsides liggende Bygning som netop var tilfalds, saa indkom fra de fleste af Byens Handlende en Opfordring til Repræsentantskabet om at forhindre Anvendelsen af sidstnævnte Plads, og foranledige Bygningen henlagt midt paa den, ved Havneanlægget fra Fjorden indvundne store, smukke og mod Oversvømmelse sikkre Plads. Vore Bestræbelser, vare imidlertid forgiæves, og, uagtet man antog, at der ved Opførelsen af en saadan Bygning burde tages Hensyn til de Handlendes Tarv, saa var dette dog ikke Collegiets Mening, og andre Anskuelser, gjorde sig gieldende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Thisted Borgerrepræsentantskab den 31te December 1840.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
AVERTISSEMENTS. At Valgforhandlingerne for de mindre Landeiendomsbestyderes 4de Valedistrict nu ere tillendebragte og have medført det Resultat: at Kammerraad og Forligelsescommissair M. Raun til Selberggaard, og Proprietair Thomas Reergaard til Momtoft ere valgte, den første til Deputeret med 237 Stemmer, og den anden til Suppleant med 10t Stem., bekjendtgjøres herved. Thisted den 27de Januar 1841 Nellemann. Cølndtreet uBrandassurant, foreningen for rørige Eiersele i Nørre-Jylland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Det vil af flere offentlige Blade være bekjendt, at der har dannet sig en Forening af Landmænd i Provindsens forskjellige Egne, hvis Formaal er at sikkre hinanden mod Tab ved og i Anledning af Jldsvaade. Denne Forening har fra 1ste Januar d. A. begyndt at tegne Forsikringer og har for Tiden en løbende Resico af 1,082,787 Rbdr. Sølv. Det er derhos af Foreningens Repræsentantere overdraget undertegnede Direction, at optage de flere Landmænd, der maatte melde dem og imod hvilke den Jntet finder at erindre, dog kun under den Betingelse, at der i et Herred eller 2de sammenstødende Herreder hvori der ei allerede haves Jnteressentere, melde sig i det mindste 3 Deeltagere, hvoraf da En beskikkes til Districtsforstander.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
J det Directionen bekjendtgjør Foranførte tilføies, at i de Districter hvori Forstandere ere ansatte, ønskes Begjæringen kuns igjennem disse, og allene fra de Egne, hvori ingen Forstandere, haves, directe til os. Lovene og øvrige Bestemmelser ville paa Opfordring blive enhver Lysthavende tilstillede. J Directionsmødet i Aarhuus den 14de Januar 1841. C. Jngerslev. W. Wart. N. Nyholm. 392 Rbd. 1 Mk. 4 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-28
Umyndiges Midler under Glomstrup Godses Overformynderi kan 11 Juni Termin d. A. erholdes til Laans mod anordningsmæssig Sikkerhed. Man henvender sig derom til Godseier, Gjedde til Glomstrup og Høiriis paa Morsøe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
No. 9 Ao. 1841. Fyrste.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
Kongelaarlernaadigst prinilegerede Amtsavis og Avertissementendende, eller: Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevponen overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Feverdagen den 30te Januar. Medigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
Politione Nyheder. Engeland. J Følge de sidste Efterretretninger fra China var i Forhandlingerne mellem Admiral Elliot og den chinesiske Keisers Mandarin ikke talt om nogen bestemt Godtgjørelsessumma; men Grundsætningen om en Godtgjørelse er fuldkommen anerkjendt af Keiseren; og den ængstelige Jver for at forlægge Underhandlingernes Sæde til Canton, kommer eene af den paniske Skræk, som Synet af den engelske Flaade, saa nær ved Hovedstaden har fremkaldt. "Keiseren vil ikke underhandle lige under vore Kanoner; men hellere underhandle fra det Fjerne af;" Jndvaanerne flygtede ved Synet af de engelske Linieskibe til de største Bakker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
Der skrives fra London, at den engelske Flande, skal escortere den tyrkiske Flaade tilbage til Constantinopel fra Alerandrien, og det hedder at Sultanen vil benytte denne Leilighed til at belønne alle Overofficerer med Ordener for de vigtige Tjenester, de have udviist.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
Frankerig. En høist vigtig Beretning fra Marskal Vale er tilhændekomnet Krigsministeriet. Marskalken fordrer der en Forstærkning af 25000 Md., da Occupationsarmeen ikke mere er tilstrækkelig; han besværer sig ogsaa overde Jntriguer, som Engelænderne uafladelig drive ved Abdel Kader, og siden den engelske, franske Alliants er bleven opløst, meddele de ham gandske aabenbar Understyttelse. Emiren skal træffe store Forberedelser til ved Foraarets Begyndelse at kunne fortsætte den hellige Krig mod de Franske, og har til den Ende foretaget en nye Udskrivning, og vil til Foraaret aabne Feldtoget med 10000 Md. Cavallerie og 1000 Jnfanterie. Ministrene have besluttet at ville ratificere den med Buenos Ayres afsluttede Fredstractat. – Fra Departementerne indtræffe sørgelige Efterretninger og de Oversvømmelser, som den stærke Jisgang, og det indtrufne Toebrud, foraarsagede. Fra Etampes skrives, at over 30 Sogne i Seine og Dise=Departementet staae under Vand; Huse, Labe, Stalde styrte sammen, uden at Qvæget kan ræddes, og Jndvaanerne faae neppe saamegen Tid, at de kunne træffe Anstalter, for deres personlige Sikkerhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
Orienten. Journal de Smyrne melder nu fra Constantinopel, at Sultanen med Hensyn til sine Allieredes Forestillinger havde tilstaaet Mehmed Ali Arverettigheden til Ægypten, mod at visse Jndskrækkeninger skee i Henseende til Størrelsen af den Krigsmagt han fremtidig maae holde, og mod, at han rømmer Syrien og udleverer den tyrkiske Flaade. Hvad der ogsaa meget har bidraget til at bevæge Porten til at tilstaae Mehmed Ali Arveligheden, er at Østerrig i modsat Tilfælde har truet med at ville drage sig tilbage fra Alliantsen. Frankerig har ogsaa forenet sine Bestræbelser med de andre Magters, for at bevæge Porten til Eftergivenhed, og man troer, at den Disharmonie, som Londonner-Tractaten havde opvakt, snart vil ophøre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
J Følge de sidste fra Syrien indløbne Efterretninger, stod endnu Resten af de ægyptiske Tropper ved Damascus og ventede paa Efterretning om den Maade, hvorpaa den skulle iværksætte Tilbagetoget til Ægypten. J Følge Breve, fra Athen skal der igien være opstaaet nogle Disserencer mellem den græske Regjæring, og den tyrkiske Resident.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
Jtalien. Den omtalte Tvistighed, derfandt Sted ved Jndkjørselen til Theatret i Rom var følgende: Den østerrigste Gesandt havde ved Udstigningen givet sin Kudst befaling til at beholde sin Plads, da han strax havde i Sinde at vende tilbage, og kun ville indføre sine Damer i Logen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
Paa samme Tid ankom ogsaa den franske Gefandts Vogn for Jndgangen, hvori Dronningen af Spanien befandt sig; den vagthavende Officeer befalede nu at den første Kudsk skulle giør Plads, men denne svarede at han havde Betaling fra sin Herre at blive. Ved dette Svar fik nogle Dragoner Ordre til at drive ham tilbage Jmidlertid var ogsaa den østerrigske Gesandt, kommen igjen, og paastod sin Ret i haarde Udtrykke; herved blev Publicum noget urolig Der paastaaes, at Gesandten skal have brugt nogle Bi tringer, der hentydede paa Regentindens Jlligetimitet. Vist er det, at han ikke har gjøre hende sin Opvartning. Man synes i Rom af love sig meget af de Underhandlinger, der fores der mellem den preussiske Regjering og det pavelige Hof, og man troer at faa Differencerne med Hensyn til de catholske Anliggender bilagte, Gueisenan var den 11te Januar afreist med Depescher fra Rom til Berlin.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
Tydskland. Fra Main skrives under 12 Januar, at Engeland har i den seneste Tid ved Europas conservative Magter foretaget gjentag ne Skridt, for hos dem at bevirke den nærværende spanske Regjerings Anerkjendelse; og dette er saa meget mere paafaldende, som Engeland, synes at tage Portugals Partie mod Hertugen, af Victorias erobringssyge Planer. – Fra Belgien skrives, at i forrige Aar var der Tale om en meget fornem Tyvebande, som havde dens Hovedsæde i London, og havde udbredt sig flere af Europas Lande. Medlemmerne af denne Tyvebande reiste under fornemme Navne, ledsaget af et talrigt Tienerskab, i Postchalser, og steeg af i de første Anberger. Deres Øiemeed bestod i ved falske Creditbreve fra bekiendte Bankørhuse i London, at hæve Penge, næsten i alle det faste Lands større Stæder; 11 Deeltagere i dette Bedragerie ere opdagede og arresterede i Belgien, og deriblandt befinde sig Personer af saa høi en Rang, at man ikke skulle formode det. De hvis Navne offentlig blive nævnte hedde: Marquis de Bourbel, Hovedmanden for Banden, Baron d'Argusson, en Søn at en General fra Keisertiden og Pater i Frankerig, Pipe en foregiven Sagerer fra London og hans Frue; Enningham Grahanfra Scotiend, som i flere Aar var Arforckedet ansette Bankørhuus Kerringe & Er Flarentz; Grev Praindry en Franskmand o. s. Bedrageriet blev først opdaget af Bankaren, Agtie i Antverpen, og en Peret, der hørte til Complottet blev arresteret, da han forelagde ham et falsk Creditivbrev paa 156 Pd. St.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
Budenlands. Om det Ubersem passerede stleden ved Deres Majestæters Kanctatt, ertars endvidere af den 4 Frisindede at tet var lige ved Kongens Kane at de to Bo derheste, bleve sedske, og at en Deel af Kaven bør Frøken Walterstorff sat, blev hængende ved de elske Hestet Norsereris Ravelin, Frøkenen blev, som bekjendt, ukelig kastet ud af den overkiørte Kone, var det ikke skeet, aa hun var bleven hængende i det Kanenykke, som stødt. med de rasende Heste, saa kunde hun sat Livet ty. 1 havde det dænt fra at de lybske Heste havde faar Fa vet et Par Huse længere tilbage, saa vilde det kunved et Guds Anker, om ikke Kongen eller Dronninden vilde været udigt for samme Ulykke som den fortesteendnu skrælfestaar, saasom deres Kaner oget højere: kun ved en lykkena Aandsværværelse at Kronprindsen, der kjørte Droamarn, undalk Høistsamme et lignet, Sammennok som traf den frialsørende arr, idet He K. H. bemærkede Raabet om lybske Heste bagved sig, og rask holdt til Siden ind med Fortruet, Fra Kjøbenhavn skriver under 23de Jarugt: At vore Tyve underuden ikke staae i bage for de Londonner og Pariser Gastyve i Oxfindsomhed og Frælde, derpaa kan Følgende tiene som Beviis: J forrige Uge i Skum ringe havde tre Personet af nustænkeligt Udverte posteret sig u enfor en i Monteraaden beende Uhrmager og betragtede de i Vinduet bængende Uhre. Tilfældigens kom en til Huset hørende Karl ned i Gaarden, og da han formodentlig var de Fremmede til Hinder, indlod en af dem sig i Saak med ham og spurgte, om han ikke vilde drikke en Snapt, hvilket Tilbud han tog imod, Men imedens de vare nede i en Høkerboutik, fik Kalen Betænkeligheder, han skyndte sig bort og lede op til Var ten, som han underrettede som det Forefaldne. Manden skyndte sig ufortovet igjennem Kjøkkendoren ind til Uhrmageren og da denne, som i det samme borte Neget kliere ved Ruden, hvor endeel Uhre bang, vilde udaf Boutiksdoren, fandt han Modstand udenfra og kun ved sine fortvivlede Anstrængelser fik han Tøren op; men Tyvene vare allerede borte, uden at de imidlertid havde faaet deres Tyveri udfort. Det Mærkeligt ved denne Historie bestaaer deri, at Tynene havde været saa forsigtige eller rettere saa frække at børe et Fribere ind i den ene Flo der og bundet fra dette et Red til Laasen, paa den anden, for at forbindre Uhrmageren fra at komme ud, men formodentlig vare de i Utide blevne forstyrede i deres Arbeide med at gjøre Rebet fast, og saaledes var han istand til at skippe ud. Siølge en Beretning i Kiøbenhavndrestes havde nogle Border i det 10de Landdistrict ikke blet stene paa Kongen som Deputeret, men tillige paa Kronprintsen som Supelar. 5 Freditiksberg Slotshøves Canal, er fundet druknet en ubekiedt Dame, a 20 Aar gammel, rank af Være, med brugt Dige, bruunt Haar, fort en blaar Sirtses Kiøle, Kaper med bage Baand, blaat Skiem per, Pampudser og Ovenslanger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
Hs. Majestæt har allernaadigst paa Grund af Caacelliets Jndsiana, benaadet Cathrine Mars Petersen, at Hagested for den bende idømte Livsstrat, saasom te at hende begaaede Forbrydelser ene og alent ere komne for Dagen ved hendes egen Tilstaaelse, det fra først af blev afgivet i en for det Tilstand. Jfølge Hs. Majestæts Besa saa skal han derimod hensættet i Arbøde i Kiøbenhavns Taghuus for Livstid. Den kongelige Resoluten herom et udfærdiget den 6te De Artillerie-Corpset har i disse Dage tabt en meget ag i Orficer, ved at Capitain v. Fuhrmannse, flad selig et roe at et Nervestag, han var Medlem at den ved allerbøieste Parolbetaling af 3de Februar 1841 be(Dagen.) falede Militair-Commission.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
Fra Neu-Streltz meldes, at Hertuginde CarolinesForrigelie med Resprindsen af Danmark vil blive fuldbyrdet sammesteds i Juni Maaned d. A.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-30
J senere Tid have de fønske Avisser været opfuldte med en Række af indsendte Stykker, der kunne ansees sen saade Muddersol, boer selvde værdigste Mænd fores med Saavs. Man skaanet et engang den paa Gavns Rand vandrende Oldiga, som vi tilien have mer saamange Beviser paa vor Homagtelse og Hengivenhed. Sev een, for en ganske fremmed, bemaatet Embedsmand besudlet, skjøndt det ved aldrig har væbals Onske at blive valgt til Stænderkeputeret foren Commune, hvor Tøedrageskiædelen og hans Engle var taget Sæde. Slige Artik er læses med dyb Jndianation af alle Fredelige og Retsindige, og volde os Skam og Se i rundt om i Lindet. Det er derfor et almindeligt Ønske: dHrr. Redacteurer ville for Fremtiden forstaa ne os for slige Artikler. J modsat Fald ville vi see os om efter Blade af et sommeligere Jndhold." (A A.)