JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Fra Hannoversk Münden meldes: "Den 19de er den Preusiske Lieutenant Hellvig, af Regimentet, Pløz, med 40 Husarer, ved Eisenach stødt paa de i Erfurt til Krigsfanger gjorte 7000 Mand Preusser, som eskortertes af blot 300 Mand Frantsoser, og da han angreb Eskorten, saa kom Krigsfangerne ham til Hielp, hvorved den heele Eskarte blev paa Stedet nedhugget, og den Erfurter Garnison igien befriet. Ved denne Fægtning har Frantsoserne tabt nogle brave Officierer, og deriblandt en Bataillonschef.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Den 28de om Eftermiddagen, ere 13000 Frantsoser, i beste Orden passerede Leipzig, og disse ere den 21de gangne over Elben ved Wittenberg. I Leipzig betalte de alt hvad de fik, med rede Penge. Det Sachsiske Churfyrstelige Hof er endnu i Dresden; og Keiser Napoleon har frigivet 5000 Sachstske Krigsfanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Feldmarschal v. Møllendorff er i Slaget ved Auedigst privilegeret. tises.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Aviis. en 28de October 1806. Fren Elmenhoff, som tillige er sammes Redakten stadt 3 Gange bleven saaret. Han lod sig de 2de første Gange forbinde og gik igien til Slaget, hvor han efter Kongens Afreise endnu længe førte Kommanden, og trak sig tilsidst til Erfurt, tillige med Prindsen af Oranien. Det første Angreb i Slaget den 14de, skeede af Kongen af Preussen selv, med General Grev v. Schmettaus Korps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Endnu er ingen Vaabenstilstand kommet istand og Fiendtlighederne vedvare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Fra Sverrigs Side, var en Officier nærværende ved Slaget den 14de, som strax derefter afgik som Koureer, til sin Konge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Den 27de October har det Preusiske Reservekorps under Hertug Engen af Würtembergs Kommando, mellem Halle og Lauchstædt havt et Slag med Marschal Davousts Korp, og med betydeligt Tab maattet trække sig tilbage. Halle er af Frantsoserne besat. Magde burger fyldt med Soldater, Preusser og Sachser blandt hinanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Berlin, den 18de Octbr. Vi leve her i største Uroe. Gaderne ere hver Dag fyldte med ledige Mennesker. J Forgaars og i Gaar er paa Slottet i største Hast indpakket alle bedste Sager, og transporterte til Stettin, hvorfra de videre sendes til Colberg. Den Kongelige Skat, Archivet, og Cancelliet er ogsaa ført herfra. Tøihuset er ligeledes udtømt. Paa den Donhofske Plads og ved nogle af Stadens Porte ere plantede Kanoner. De ved de Kongelige Kasser ansatte Betiente, have faaet deres Gage for 3 Maaneder i Forveien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Hr. v. Krusemark er afgaaet herfra til Petersborg. Efter Forlydende, har den Russiske Armee, faaet Ordre, Hastigst mueligt at fortsætte sin Marsch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Berlin, den 21de Octbr. Frantsoserne ere nu komne til Trouenbritzen og Potsdam, hvor de holde god Orden. J Morgen. ventes de hertil. Fyrst v. Hatzfeld, har paa Magistratens Begjæring, som stedse ere forsamlet paa Raadhuset, sat sig i sammes Spidse. Fra samme blev her igaar udstædt en Bekiendtgiørelse, i hvilken siges: Det vilde være en utidig Skaansel, at skiule for Berlins Jndvaanere, at det er mueligt, at de Franske Tropper inden kort Tid besætter Berlin. Orden og Rolighed ere herved uundgaaelig nødvendig; det, samme som Viens Jndvaanere i hiin sørgelig Tid lagttog, maae Berlinerne ligesaa; da Overvinderen, allene ærer en rolig mandig Eftergivelse i Ulykken. Da det er bleven nødvendig, at selv den sidste Rest af Berlins Besætning, har maattet forlade Staden, saa maae Borgerskabet uden Undtagelse forrette Tienesteen, og i øvrigt holde sig rolige og vedblive sine Forretninger. Al Sammenløb paa Gaden, forbydes paa det, strængeste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Cabinetsminister Grev v. Haugvitz, og det Russiske Gesandtskab, er reist til Stettin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Den 19de indtraf Dronningen med de Kongelige Børn til Stettin, hvorfra de den 20de reiste til Custein.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Hannover, den 21de Octbr. Den 15de d. M. ere 400 Vogne med saarede Preussere passeret Nordheim. Siden den 20de har alt Preusisk Militair forladt vort Land; selv Medlemmerne af den Preusiske Administration, og Organisations Commission. Man venter fremmede Tropper hertil. Den Preusiske Ørn er her overalt bleven medtaget; Skilderhusene for Vagterne ere igien bleven rød overstrøgne, og den Hannoverske Statsminister har atter tiltraadt sin Function. Fæstningen Hammeln, er sat under Vand. Frantsoserne ere rykket ind i Münster og ventedes allerede den 22de til Osnabrick, hvor man skaffer alt Sølvtøi ud af Kirkerne. Ogsaa til Osterøde og Goslar vare Frantsoserne ankomne og ventedes til Hildeshelm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Lauenburg, den 20 Octbr. Jgaar Morges er Enke=Fyrstinden af Oranien med sin Datter Arveprindsessen af Brunsvig, over Boitgenburg passeret herigiennem til Schverin. J Dag indtraf Hertuginden af Brunsvig Oels hertil, paa sin Reise til det Mekkenborgske. I de sidste Dage er kommet saamange Flygtlinge hertil, at Extraposternes Komme og Afgang herfra, er noget overordentlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Til Gottingen er kommet saa mange Fremmede, at de ei engang kan Huses, og hver Tiine komme endnu flere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Brunsvig, den 21de Octbr. J Aften kom vor dyrebare Hertug hertil fra Blankenburg. Begge hans Øine ere af Streifkuglen meget opsvulnede; dog har man Haab om, at han beholder Synet paa den ene Øie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
J Gaar Eftermiddag ere Frantsoserne under Prinds Murat, rykket ind i Halberstadt. Hvor den Preusiske Hovedarme staaer, veed man ikke. Kongen tilligemed Ministrene ere gangne til Stettin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Ratzeburg, den 20de Octbr. De Kongelige Svenske Tropper i det Lauenburg skee, ere brudt op fra deres hidtil havte Qvarteer, og ere rykkede frem til Elben, for ved denne Stad at tage en fast Position. Hovedqvarterret er forflyttet til Lauenburg. Jngen fremmed Reisende maae passere igjennem det Lauenburgske eller opholde sig der, uden at være forsynet med behørig Tilladelse dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Paris, den 17de Octbr. Jgaar indtraf de første Seiers=Efterretninger hertil fra Armeen. Ifølge samme, har Marschal Lannes slaget den Preusiske Armees venstre Fløi; erobret dens hele Artillerie, og taget 10 til 12000 Mand fangen, hvoriblandt mange Officierer af høi Rang. Endvidere melder samme Beretning, at General Soukt har tilfagtet sig en Seier over det Preusiske Centrum. Lord Landerdale har forladt os; Han indtraf den 11te til Boulogne, hvorfra han den 12te afseilede til Engelland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Ved Engellændernes sidste Bombardement, er nogle Huse i Boulogne afbrændt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Skrivelse fra Hs. Majestæt Keiseren. til Senatet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Senatorer, Vi have forladt Hovedstaden, for at begive Os i Midten af Vor Armee i Tydskland, saa snart Vi med Vished vidste, at dens Flanke ved uventede Bevægelser kunde trues. Neppe vare Vi komne, paa Vore Staters Grændse, førend Vi indsaae, hvor nødvendig Vor Nærværelse var, for at sætte Os i Forsvarstand. Den Preusiske Armee i complet Stand, var allerede gaaet over dens Grændse. Sachsen var allerede angrebet, og den vise Fyrste som behersker samme, var imod sin Villie bleven tvungen til at handle imod sit Folks Jnteresse. Men Vi vil gaae imod den Preusiske Armee og fordrive Magt med Magt, o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Den 1ste d. M. kom et Dansk Skib fra Tunis til Livorno med 74 Neapolitanske Slaver, som Deyen af Agtelse for Keiser Napoleon har skiænket Frihed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
London, den 9de Octbr. Underhandlingerne med Frankrig ere afbrudte. Lord Landerdale forlader Paris i Dag. Dette blev af Lordmajoren i Eftermiddag forkyndet de paa Børsen samlede Handlende; hvorved Nogle klappede i Hænderne af Glæde, medens Andre rystede med Hovederne dertilMan troer, at Preussens krigeriske Forandring er Aarsagen dertil. Vore Blade sige, at da den Franske Regiering indfaae, at Underhandlingerne under nærværende Omstændigheder ei vilde have nogen Fremme, saa har den ladet Lord Landerdale vide, at han kunde forlade Paris. Dette er imidlertid ei at undre saa meget over, som følgende Kongelige Budskab til alle vore Krigskibes og Kaperes Commandører, at ung tet Ems, Weser og Elbens Blokade er ophævet, og Tingene mellem Preussen og Engelland har taget en anden Vending, er dog givet Ordre, paa nye at opbringe alle Preusiske Skibe. Den Kongelige Jnstrup for alle engelske Krigskibe og Kapere, dat. Pallaiet St. Jammes, den 24 Septb. 1806, lyder saaledes: Det er Vor Villie og Velbehag, saaledes som her foreskrives, at Alt Preusisk Skib og Gods, saavelsom alle Staden Pappenburg tilhørende, fra i Dag af, skal af Vore Krigskibe og Kapere tages, og indbringes i Vore Havne; dog maae Jngen egenmægtig benytte sig af disse opbragte Skibe eller Gods, førend Vox Villie i denne Henseende dem nærmere tilkiendegives. Kongen er syg paa det venstre Øie. Griber Sygdommen kan ikke videre om sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Af vor Jamaicassaade er 11 Skibe sunne, i en Storm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Blandede Efterretninger. Fra Calabrien meldes, at 800 Reapolitanske Soldater af Gartas Besætning ere af Frantsoserne bleven nedhugger, fordi de tvertimod deres Løvte ved Capiculationen, paa ny have tjent imod Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Krigsluen vedvarer endnu i Kongeriget Neapel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Medens Marschal Massena søger at bringe Jnsurgenterne i Calabrien til Rolighed, hersker der endnu bestandig Oprør i de nordlige Provindser. Staden Erlangen maae, foruden hvad den allerede har erlagt, endnu levere 135000 Pd. Brød, 2500 Centner Meel, 4000 Centner Høe, 4000 Centner. Halm og 3000 Kander Brændeviin til den Franske Armee. Næsten alle det Rhinske Forbunds Fyrster, begive sig til Keiseren i Hovedqvarteeret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
General Wrede, som skulle kommandere den Bayerske Armee, ligger syg i München.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Fra Haag er til den hollandske Armee ved Wesel, nylig afgaaer 17 Vogne med Penge. Denne Armee forstærkes betydelig, og mange af Valsenhusenes Børn, tages til Soldater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
J den Hertugelige Ahrembergske Stad Meppen, er 40 Mand Preusiske Tropper rykket ind. Ved Minden arbeider man paa at sætte Pallisadere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
J Mühlhansen, Nordhausen, Eichsfeld og Duder stadt staaer endnu et Preusisk Korps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Til Hannover ventes hvert Øieblik fremmede Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 24de Octbr. Efter Ordre, fra Hs. Kongelige Høihed Krondprindsen skulle Officererne ved Garden til Fod herefter bære en blaae Top i den hvide Hattesier, og Over= og Underofficererne hilse ved blot at lægge Haanden til Hatten og ei tage den af.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Hamborger=Correspondent melder fra Holsteen, at uagtet de fremmede krigerske Omstændigheder er derdog ikke at befrygte nogen Afbrydelse af Danmarks hidtilværende fredelige Forhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Fra Viborg fortælles, at den 16de Septbr. druknede i et Vandsted, som gaaer fra Storagen ved Mogenstrup og kaldes Linder, 3 Drenge alle navnlig Peder, den ene 10, de tvende andre 9 Aar gamle og Sønner af Jens Mortensen, J. P. Østergaard og Th. Andersen. Myrkolk, en Plante, som voxer i Mængde overalt i Moserne i Trondhiems Stift, ansees som tienligt Stof til Papiir. Det er en Art Bomuld, meget sin og blød som Duun, samt hvid som Snee. En anstillet Forsøg dermed af Hans Barlien, faldt godt ud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Den 13de deserterte 4 Soldater af Kongens Regiment i Helsingøer. Blandt disse var og den, som for kort Tid siden svømmede fra Landet ud til en engelsk Krigsloop, og en anden, som nylig havde løbet Spidsrod. Man har endnu ikke faaet Spor paa dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Den Classelotterieseddel, hvorpaa de 50000 Rd. i Aar ere blevne vundne hos Jnspektør Baadsgaard i Viborg, har tilhørt Madam Damgaard paa Randrup ved Viborg, Enke efter Byfoged Damsgaard i Sæby, og Hr. Braem Skow, en Søn af Hr. Cancellieraad Skow til Randrup. Mærkeligt er det, at det er den femte Gang Lykken har smillet til Viborgske Collektør med store og største Gevinster. Magistraten i Kbhvn, skal herefter bestaae af en Overpræsident, med den til Embedet lagte eller herefter bestemmende Gage; af 2 Borgemestere, 1ste Borgemester med aarlig Gage 1800 Rdlr. og 2den Borgemester 1600 Rdlr. 3, af 6 Raadmænd, 2 med 1400 Rdlr., er 2800 Rdlr., og 4 med 1200 Rdlr., er 4800 Rdlr., tilsammen 11,000 Rdlr.; foruden Stadsphysicus, som ifølge Reskriptet af 30te Maji d. A. i skal tiltræde Magistratens Deliberationer, saa ofte han af Overpræsidenten tilsiges; dog at denne Forhøielse i Gage, som saaledes hermed bestemmes for Magistratens Lemmer, ikke skal begynde førend de ved fornævnte Reskript af 30te Maji d. A. bestemte Pensioner efterhaanden ere ophørte, og at i saa Fald intet Tillæg maae gives de ældre Raadmænd, førend alle de yngre have faaet 1000 Rdlr. aarligt, samt endeligen at, saalænge Naadsensaaret endnu ikke er ophævet, ingen Gagetillæg i Raadstuen finder Sted, førend et Aar efter Vacancen, i hvilken Tid Forbedringsgagen skal bidrage til at afholde Naadsensaaret, saavidt den kan tilstrække. Naadsensaaret blandt Magistratens Lemmer skal for Fremtiden ophøre; men det skal, ved enhver Vacance, som herefter indtræffer, ved den ledige Pladses Besættelse nærmere af giøres, hvorledes med Naadsensaaret for den Gang skal forholdes, dog at den Deel af den afgaaende Embedsmands Gage, der falder under Vacancen, stedse skal anvendes som Bidrag til Godtgiørelsen for bemeldte Naadsensaar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Da Hs. H. Prinds Christian og Gemalinde ankom til Kiel, bleve de kort fra Byen indhentede af Kronprindsens Adjutanter og endeel andre Officierer af General=Staben. Borgerne paraderede og Byen illumineret. Ved Hoffet var den Aften et lille Taffel, hvorefter Prinds Christian med Gemalinde og Følge kiørte igiennem Gaderne, for at see Jlluminationen, Dagen derpaa var Cour for Cavallerer og Damer, i de høie Personers eget Logis hos Rathlev. Om Middagen Kl. 3, spistes ved tvende Tafler, og Kanonerne gave Samlyd til to udbragte Skaaler. De vare plantede i Slotshaugen lige for Slottet. Om Aftenen var Apartement, som var meget talrigt. Den 10de d. om Aftenen overvare Herskaberne en Concert af en vis Bassist Apel, der ogsaa for nogle Aar siden lod sig høre i Kbhvn. Samme Aften var igien lille Taffel. Morgenen derpaa toge de til Louisenlund, og kom den 12te igien tilbage til Kiel. Den 13de om Morgenen overvare Prindsen og Prindsessen, et meget smukt Manøver, der udførtes af Hs. K. H. Kronprindsens eget Regiment, og efter indtagen Middagsfrokost droge de fra Kiel Kl. 1 1/2 til Pløen. Ved Kongelig Resolution er det tilladt Grosserer, Moses Levin Mariboe af den jødiske Meenighed i Kbhvn, at lade indrette i sin Hange, ved Gaarden Bellahø, under Kbhvns. Amt, et Begravelsested for sig og sin Familie, og at deres Liig i sin Tid dertil maae udføres paa den de christelige Undersaatter af hans Stand ved Lovene tilladte Maade, saavel i Henseende til Ligbærere som Ligvogn og Følge, og uden videre Behandlingnder i Graven nedsættes, samt uden at de jødiske Skikke derved i nogen Henseende skulle iagttages, eller Liget strax efter Dødsfaldet begravts dog at det, som den jødiske Meenighed og dens Betienter ved saadanne Begravelser maatte tilkomme, dem ligefuldt udbetales. Ved samme Resolution er Cancelliet blevet bemyndiget til, at udfærdige lignende Tilladelser for andre af den jødiske Meenighed, som som saadant maatte attraae. AVEn T T T T T T T s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Kiøbmand Frantz Richter af Horsens, er med sin Boutiqve at finde ved tilstundende Marked her i Staden, den 4de Novbr., i Lave Michelsens Huus paa StrandgaHos Søren. Thomsen Post, haves tydsk Pebergfor 7 s. Pundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Det behagede Gud, i Morges Kl. 3, at bortkalde min V. der Christine Magdelene Frideriche Kahlen, fød Böndel, sit 70 Aar. Fridericia, den 28 Octb. 1806. Sophie sal. Kocks Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
En To Etages Kakkelovn med Tilbehør forlanges til Leie. Man melder sig paa Adresse=Kontoiret. Ved Kolding eller rettere i Kolding Fiord, har jeg ladet anlægge et Kalkbrænderie, som og en Teglgaard hvor der bliver brændt glasserede og uglasserede Tagsteen, røde gule eller hvide Muursteen, som til billig Priis bliver leveret. Steenkalken koster pr. Læst, i Foustagie 19 Rdlr. 24 s., at berømme Kalkens Godhed vil jeg ikke men Enhver som har proberet Kalk fra mit Brænderie, vil bedst kunde bedømme det; ogsaa er jeg villig at lever Kalken til hvilket Sted det forlanges for en billig Frag naar der ikke bliver ordineret mindre end 4re Læster de jeg just har en Baad som kan indtage dette Qvantum ligeledes leveres og Stenene hvor det forlanges. anbefaler mig enhvers Yndest som jeg altid skal søge at fortiene ved reel Behandling. Kolding, den 4de Octbr. 1806. T. C. Wasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Hos Jørael Hartvig, boende paa Vendersgade No. 518, er strax eller til næste Fløttetid, meublerede Værelser at bekomme til Leie for ledige Personer. Hos samme 2 ogsaa en Møgdynge at faae tilkjøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Hvor et meget godt Eege Skatol og et 8 Dags StueUhr er at faae tilkiøbs, anviser Adresse=Kontoiret. Hamborerner-Con, den 21de Octbr. 1800. 3 chl. Holst. Spec. 1 Proc. bedre end Species Banco Danske Speciessedler 28 364 Procent slettere and Species Kjöbenhavns Bankosedler 44 11716 Proc. slettere end Spec 100 Rd. Kjöbenhavns Bankosedler udgjör 86 378 Rd, i S. H. C. 1 Rdlr. dito at 121.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
To mærkværdige Exempler paa denskrekkeligste Hungersnød. 1. J den Trediveaars Krigstider, under hvilken fornemmelig i det ulykkelige Pall, alle Landsbyer og Marker bleve opbrændte og ødelagde, naaede Hungers nøden i Manheim og de omliggende Egne, en saa høi Grad at man i hiin Stad, maatte sætte en Vagt ved Graven, saa ofte et Liig blev begravet, paa det at det døde Legeme ikke skulde blive gravet op- og ædt af Forhungrede. Den reformerte Præst Andræ i Weinhelm forlod dengang sin Bopæl, og begav sig til Worm, hvor han ved Jndtrædelsen i denne Stad, blev følgende græsselige Scene vaer; paa en paa Gaden liggende død Hest, saa en Qvinde, som graadigen slugte de af Hestens Bagdeel skaarne raa Stykker, midt paa den sad nogle Ravne, som mættede sig af Aadselet og paa dens Hoved gavede nogle Hunde, for at stille sin Hunger. Dengang kostede en Malter Kørn 18 Rd., en paa hine Tider utilveiebringelig Summer. og en 2. Hvor meget Hungernøden og Elendigheden, har taget overhaand i de Schvabiske Krigstider i den overste Deel af Schweitz, henimod Graubundten, kan man see af følgende sanddru Fortælling af en meget troværdig Historieskriver, som har været Øievidne til denne Elendighed. Nemlig Pireheimer, en tapper østerrigsk General, som var marscheret med sine Soldater over Biergene, gjorde følgende Skildring, af det, han selv saae: "Da jeg kom i en stor, men afbrændt Bye, traf jeg, ved Enden af den, to gamle Qvinder, som drev 400 smaae Børn, ligesom en Hiord, foran sig, de vare alle meget magre og udtærede af den udstandne Hunger; et skrækkeligt Syn Jeg, spurgde Qvinderne, hvor de vilde føre denne Armee, af Børn hen? – De svarede mig med forvirrede Øiekast og kunde neppe aabne Munden af Mar hed og Smerte, jeg skulde snart faae det at see, gientoge de med mat Stemme. Nu fulgte jeg med dem. Saasnart vi vare komne til den nærmeste Eng, faldet alle Børnene need paa sine Knæe, rykkede Græs op med Hænderne og and det graadigen. Ved Vanen, havde de allerede lærten. Jlade de ildesmagende og usande Urter staae, og især at opsøge de fyrlige. San ske bestyrtet over dette skrækkelige Syn, stod jeg en Tidlang som forstenet, og kunde ikke tale et Ord. Omsider sagde een af de gamle Qvinder, seer Du nu, hvad denne Jammerskaare giør her, Ak, hvor meget bedre vilde det være, om de aldrig vare fødte. Deres Fædre ere dræbte, deres Mødre døde af Hunger, deres Gods har Fienden taget, og deres Hytter ere opbrændte. Vi elendige Qvinder og disse usle Børn blev allene skaanede. Ak, vi haabe, Døden vil snart giøre en Ende paa os og dem. De vare for faa Dage siden nok engang saa mange. Bittre Taarer stege mig i Øinene ved denne Fortælling; jeg forbandede Krigen og dens skrekkelige Følger. Saavide den menneske kierlige Krigsmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Anekdote.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Nogle Berliner Kiøbmænd vare paa Besøg i Hamborg. De havde hørt saa meget om den bekiendte Dreier, og hans lystige Jndfald, at de fik stor Lyst til at lære at kiende Manden. De indbøde ham altsaa hos sig til Eftermiddag og Aften; han kom, men da han mærkede, at Herrerne vilde bruge ham til Pudserlighedsmager, blev han stum, eller i det mindste eensstavet, i høieste Grad. Man maatte give sig til Taalmodighed, og maaskee Vinen vilde giøre Virkning paa ham, og giøre ham snaksommere. Men han sad endnu stedse alvorligen hen, hvorfor de omsider sagde ham deres Ønske med rene Ord. Men han opfyldte det ikke førend ved Bordet, og det paa en Maade, som viist ikke var dem kiær. Et Stykke Oxekiød blev sadt frem tilligemed Marvbenene. De lode sig især Marven smage godt. Da Drie i er merkede dette, udstødte han med eet et dybt Suk. Man spurgte ham, hvad der foranledigede ham hertil, Ak! sagde han, er det ikke Ank, naariman saadan maae see paa, hvorledes Børnene i vore Dage suge Forældrene Marven ud af Benene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
For min største Skyldighed holder jeg, med et rørt i Hierte at aflægge min Taksigelse, for alle mine respective Velyndere, som med Deeltagelse i min haarde Skiebne, har rækket mig Haanden. Jeg ønsker dem derfor Herrens Velsignelse, og at aldrig slige Bekymringer maatte ramme deres Boliger. Disse min oprigtige Ønsker, tilkommer ligeledes de tvende retskafne Mænd, der saa ædelmodig af egen Beredvillighed paat og sig den store Uleilighed for mig; Hvorfor Gud visseligen vil belønne dem her og hisset. Fridericia, den 25de Octbr. 1806. bensgne, ge Sophiesal. Kocks Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-31
Kongelig allernaaNB. Adresse No. 87. Fredagen Der udgives i Friderici a 2 Gange ugentlig af Krigskuepladsen i Tydskland. melder denne Gang om en den 16de October ved Nordhausen forefalden Fægtning, hvorved Frantsoserne skal have tabt betydeligt Folk; men at Preusserne dog, af Mangel paa fast Position har maattet forlade Kamppladsen, og trukket sig til Magdeburg. - Dernæst bekræftes det sidstmeldte i Egnen af Jena, den 14de forefaldne Slag, som udfaldt til Preussernes Tab. Staden Jena, har ved denne Affaire følt den sørgelige Skiebne, at 3 til 4 af dens Gader afbrændte. J Leipzig have Frantsoserne befalet, at al engelsk Eiendom skulle til dem afleveres inden 14 Dage. Siden den 18de har daglig passeret Franske Tropper, igjennem Leipzig, som begive sig til Wittenberg og Torgau, hvor en Leir af 12 til 14000 Mand kommer at staae. J Naumburg og Weymar ere Kirkerne og alle offentlige Huse fyldte med Saarede; og paa Kamppladsen arbeidede man i nogle Dage paa at nedgrave de Dræbte. Alle Anhaltske Lande ere af Frantsoserne besatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-31
Posten fra Berlin, er udebleven, og ventelig ere Frantsoserne rykkede derind. Kongen, Dronningen og de Kongelige Børn, samt Grev v. Haugvitz, ere i Castrin. De fleste Brøer over Oderen ere afbrudte. Frantsoserne ere rykkede ind i Blankenburg og Halm stadt; og stod den 23de Octbr. ikkun 4 Mile fra Brunsvig. Hertugen af Brunsvig har ved at sende Hr. v. Münchhausen og Grev v. Schulenborg til det digst privilegeret. Aviis en 31te October 1806. høren Elmenhoff, som tillige er sammes RedaktenFranske Hovedqvarteer i Dessau, forlangt Neutrallitæt for sit Land, og faaet samme. De Sachsiske Tropper have ogsaa forladt Preusserne.