Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-01
Indenlandske Efterretninger. Natten imellem d. 25 og 26 Febr. Kl. 3 1/2 udbrød en stærk Jld i Bagbygningen af Gaarden No. 197 i Norgesgaden, som beboedes af Snedkermester Carl Hagen, og hvor musicalsk Jnstrumentmager Marchall havde en Deel af sit Værksted og Oplaget af Materialier til sine Instrumenter. Jlden opkom saa pludseligen, at Hagens tre nogne Børn maatte kastes ud af Vinduet, der lykkeligviis ikke var høit fra Gaarden, og hans frugtsommelige Kone springe bagefter. Han selv, sysselsat med at redde, blev indebrændt, og en Karl havde samme sørgelige Skjebne. Benævnte Hagens hele, ikke ubetydelige, Møbelforraad og hans Boe, brændte. Det var ej assureret. Hr. Marchall mistede en Deel kostbart Træ, Elphenbeen og 70 Casser til Piano forter, som altsammen ikke har været forsikkret i Brandassen; det skal have været af 3 til 4000 Rbd. Værdi. Den dristige Hagens ulykkelige Familie har største Krav paa Medborgeres ædelmodige Bistand i sin store og saa aldeles uforskyldte Nød. - Oprindelsen til Jlden er ubekiendt. Andre Tider, andre Sæder. At For nun ved Pengevæsenets Omvæltning er for en ser Deel kommen i andre Hænder, der ei altid vide at gjøre det ædleste Brug deraf, har ikke været uden Indflydelse paa Literaturen. Aldrig have Læserne i Almindelighed havt mindre Sands for danske originale Arbeider, og aldrig have Oversættelser, især af Tydsk, mere fortrængt disse, end netop nu. Den nationale Aand synes i Læseverdenen ganske forsvunden. Det, denne interesserer sig meest for, er sædvanligen af fremmed og lav Natur. J de Riges og Galantes Salons er Madden, Vinen og Kortspil Sielen, for den selskabelige Nydelse, og Literatur en Uting. Dertil kommer et væmmeligt Gnierie ved Siden af den fordærveligste Ødselhed. - Om forsigtig Omgang med Jld og Lys. Brandanordningen af 19 Juli 1799 har gjort Alt for at forekomme de sørgelige Følger, af uforsigtig Omgang med Jld og Lys, men Skade, at de, som meest omgaaes Jld og Lys, og af hvilke Uforsigtighed sædvanligen meest er at befrygte, i Almindelighed kjende lidet eller intet til Anordningens Bestemmelser i saa Henseende og til de Straffe, den for disses Overtrædelse har fastsat. Hvor mange Tjenestetiender og Børn vide vel, at det er forbudet at kline Lys paa Vægge, Borde, eller andensteds, at hensætte Lys om Nattetider ved Sengen eller ved Sengegardiner, med mindre at det er saaledes bevaret, at det ei kan giøre Skade; at Hør, Hamp og andre saadanne ildfængende Ting ikke maa henlægges op til noget Skorsteensrør; at i Gaarde, Stalde, paa Lofter og andre farlige Steder ingen maa gaae med Lys, uden i forsvarlige og vel tillukte Lygter; at ingen maa bære Jld eller Gløder i aabne eller ubedækkede Kar paa Trapper, over Gaarde eller Gade, eller gaae med antændt Tobakspibe uden Hytte? - Vel paalægger Anordningens 1ste §. alle Huusfædre og Huusmødre at have Opsyn med deres Tyende, ligesom og Huuseierne med de i deres Huse Boende og Logerende, at de ved deres Haandteringer varligen og agtsom omgaaes med Jld og Lys. Men hvor vanskeligt er det ikke at efterkomme dette Bud i alle Henseender, og i Særdeleshed for Huuseieren? Hvorledes kan han altid vide hvad Beboerne foretage sig inden for deres fire Vægge, eller deres Tyende ved Nattetider, som gjerne, skjøndt meget upassende, anvendes til stor Vask, til Trappers Skuren og andre saadanne Forretninger, hvor Frem= og Tilbageløben med Jld og Lys er nødvendig: - Skulde Brandanordningens Formaal derfor fuldkomment opnaaes, saa maatte Tyendet især, saa meget som kun mueligt er, gjøres bekiendt med de Bestemmelser, der nærmest angaae det. Dette kunde skee paa forskjellige Maader. Et Udtog af Forordningen med nærmest Hensyn til Tyendet, maatte trykkes og leveres eengang om Aaret hver Huuseier. Denne maatte lade samme circulere blandt Husets Beboere, som det maatte gjøres til Pligt, at forelæse det for deres Tjenestefolk og Børn. Det ledige Rum i Almanakken, som nu anvendes til landoeconomiske Bemærkninger, Bonden paa andre Maader kunde erfare, hvis han ellers skjøtter om at gjøre Brug deraf, vilde være en beqvem Plads til at bringe hine Bestemmelser angaaende forsigtig Omgang med Jld og Lys, til hver Mands Kundskab. Overalt burde der gjøres alt mueligt for at give saadanne Advarsler den største og almindeligste Offentlighed. En Følge deraf vilde være, at Jldsvaader, der forstyrre en heel Stads Rolighed, bringe Familier til Bettelstaven, og ofte endog berøve Mennesker Liv og Sundhed, vilde blive meget sieldne.