JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Hr. Førster er ankommen fra America. Han har forladt Halifax den 30te eller 31te Julii. Hans Secretair er bleven tilbage i Hallifax for i hans Sted at underhandle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Som det hedder, er en Proclamation udstedt i America, hvorved alle Englændere befales, inden en bestemt Tid at forlade de forenede Stater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Stockholm, den 26de August. Hs. Majestæt Kongen, begav sig den 20de August fra Ørebro, og ankom den 22de til Residentsen. Hs. Majestæt Dronningen, som Mandagen den 17de reiste fra Ørebro til Tulgarn, og der tilbragte de øvrige Dage af Ugen hos Hs. Kongl. Høihed Prindsessen, ankom hertil Søndagen den 23de Kl. 9 om Aftenen. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen og Søn, Hs. Konglige Høihed Hertugen af Sødermanland, afreiste den 19de August fra Ørebro til Østergotland, og ankom hertil den 24 Aug. Hovedstadens Glæde ved atter at see Deres Kongl. Majestæter og Deres Kongl. Høiheder, ved ønskeligt Velgaaende, svarede til den Ærbødighed og Kierlighed hvoraf alle ere indtagne for dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Kongens Tale til Stænderne ved Rigsdagens Slutning i Ørebroe den 18 Aug. giver denne vigtige Underretning: at han den 18 Julii har sluttet Fred med Kongen af det forenede Kongerige Storbrittanien og Jrland, og at Ratifikationerne af denne Fredstraktat bleve udvexlede den 17de August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
J øvrigt forsikkrer Hs. Majestæt i bemeldte Tale, at ingen fremmed Magt kan løse eller bryde det Foreningsbaand, der er im llem Arvingerne af Sverrigs Trone og de fribaarne Arvinger af Sverrigs Jord, af hvilken lykkelige Eenstemmighed, Stændernes Deeltagelse i dette Rigsmøde har baaret Stemplet, da de nærmere have forbundet med Hs. Majestæts Person og med Sverrigs Skiæbne en Prinds, som forføder Hs. Majs. Alderdom, og hvis rolige Blik trøstende bebuder kommen de lykkeligere Tider. Den uretmæssige Frygt, man har søgt at vække over de besluttede Tillæg og Forandringer i Trykkefrihedsloven, vil best besvares af Erfaringens Lære. Om den nye udbrudte Fastlandskrig udlader Hs. Maj. sig derpaa saaledes: "Den af Erfaring stadfæstede Grundsætning troe, at kraftige Forsvarsanstalter sikrest bevare en Stats fredelige Forhold, har jeg burdet henvende min særdeles Opmærksomhed paa Rigets Krigsmagt. Mit og min Søns Sindeelag ver forsikre Eder, gode Herrer og svenske Mænd, om, at denne Krigsmagt aldrig skal anvendes uden for at forsvare Nationens Værdighed og Fædrelandets Jnteresse." Videre ønsker han, at det svenske Folk af Europas almindelige Stil Misundet af ling maae hente tilstrækkelig Veiledning. de Crobere - hedder det til Slutning - der allene søge Skatte, skal Fædrelandet ei foragtes af dem, som formaae at erhverve dem, uden i Forening med Seierens Ære. Mandig og frit skal det svenske Folk snart anvende sin Kraft paa indvortes Ørkener, snart mod de Fiender, som ville rane dets allerede af en sparsom Natur aftvungne Frugter. Med dette Haab forlader jeg Eder, gode Herrer og svenske Mænd, og mit Blik hæves paakaldende mod Himmelen, for siden at falde tilbage paa min Søn. J Forsynets og hans fælleds Varetægt overantvorder jeg dette Rige, og en trøstende indvortes Røst siger mig, at aldrig skal Polarstiernen opgaae over disse Fielde, uden at skues af frie svenske Mænd inden Sverrigs Enemærker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
(Af samme Blade.) Journal de LEmpire meddeler fra Baltimore den Efterretning, at Pesten skulde være udbrudt i Rio Jancero, og at 1000 Mennesker ugentlig døe af den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
En Skotlænder blev, indsmuurt med Tiære og pyntet med Fier, ført omkring i Forstæderne ved Baltimore, fordi han havde talt til Fordeel for den engelske Regiering. De forenede Staters Armee skal bestaae af 25 Reg. Infanterie, hvert paa 10 Comp., foruden Artillerie og Cavallerie. Christoph er bleven nødt til at ophæve Beleiringen forPortauprince, efterat have mistet mange Folk ved Sværd, Sygdomme og Desertion. Jlden, som var sat paa Forstæderne ved Riga, har udbredt sig til Værfterne og fortæret alle Master og alt Skibstømmer. General Essen er Gouverneur i Riga.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Blandt den sidste schweitzerske Landdags Fortienester anføres, dens Omhu for Udtørrelsen af Moradserne ved Linth, Forbedringer i Politie=Justitz= og Toldvæsen; Tilladelse til Ægteskaber mellem begge Religionspartier, o. s. v. Denne sidste Begivenhed især vil Historien ikke forbigaae. Den vil engang sige at i Aaret 1712 bevæbnede Fanatismus Schweitzerne, og i Aaret 1812 førte Religion og Philosophie Forsædet ved deres Lovgivning. Endelig omtales Udførelsen af den alt forhen med Frankrig sluttede Militaircapitulation og Cantonalrecruteringens Indretning efter billige Grundbestemmelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Jndenlandske Efterretninger. Af Statst. s. og J. Av. samt Ud.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Corsøer, den 30te August. Fiendens Styrke sønden for Sprogø er endnu 3 Linieskibe, en Fregat og en Brig. Kl. 11. enhalv i Formiddags observeredes 2 Seilere nord paa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Batteriet Trekroner, den 3 Septbr. Nogle danske Søfolk, som tilligemed Skonnerten Scheen ere tagne under Aggersø den 12te August af 3 engelske Roslupper, og derpaa førte over til Gothenborg, hvorfra de ere hidkomne, berette at et engelsk Admiralskib, et Rangskib og nogle Orlogsbrig ger laae i Gothenborg den 30 August, da de forlode samme. Hs. Kongelige Majestæt har under 12te f. M. allernaadigst resolveret: at de Boer, hvis hele beholdne Formue er under 100 Rd., skulle være fritagne for den ved Forordningen af 3 Februari 1810 i Kongerigerne Danmark og Norge med underliggende Lande paabudne enhalv Procent Afgivt af Arv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Under 18de August er udkommen en Placat, betræffende Udskrivning af Tambourer og Halvmaanblæsere til de annecterede Batailloner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Fra en kongelig Embedsmand i Siælland ere til Hs. Majestæt indsendte 4 Kobberkiedler og et Laag, tilsammen af Vægt 97 Pd. Dette Kobber er dernæst afleveret til Mynten i Kiøbenhavn for at udmyntes. Indsenderen har ønsket, ikke at vorde nævnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Hs. Majestæt har, under 11te f. M., allernaadigst behaget at optage Kammerherre Heinens trende Stedbørn, A. C. Wedel, J. K. D. Wedel og F. L. Wedel, tilligemed deres ægte Decendentere, i den danske Adelstand. Viborg. Chefen paa den af Prim. Lieut. Falsen tagne engelske Brig, Attacke, Capt. Simmonds og Frue med øvrige Officerer ere her som Krigsfanger, og Fruen befinder sig oven Sengen. Hun er saaret i Armen og Brystet af en Træsplint Aalborg, den 3die Septbr. I Underaare udi Serritzlef Sogn, lever en Mand ved Navn Søren Christensen, eller som han almindelig her i Egnen kaldes, Søren Kommand, som til sidste St. Hansdag fyldte sit 100de Aar. Han har endnu alle sine Sandsers Brug, og har endog i Sommer af og til kundet gaae omkring og besøge sine Naboer, med hvilke han gierne taler og sit Lives forrige Tildragelser. Det er forunderligt, at denne Mand er bleven saa gammel, da han alletider har været en Krøbling med skiæve Been og krumt udstaaende Knæer. Hans Kone er 80 Aar, og begge ere Almisselemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Randers. Telegraf=Efterretninger: Den 31te f. M. om Natten, strandede en preusisk Jagt ved Aalbeck norden, Fladstrand. Den 1ste Septbr. og Aftenen, saaes 2 Brigger, østlig fra Hals at krydse imellem Steensnes, Læsøe og Limfiorden, som den 2den gie ud af Sigte. S. D. Formiddag Kl. 8, faaes Sellere at passere Skagen ind af Kattegattet omtrent 4 Mile fra Land, samme Tid faaes 2 Kuttere i Vester Ved at meddeele de Studerende ved Kiøbenhavns Universitet Hs. Majestæt Kongens allernaadigste befaling, hvorefter de forpligtes til at indtræde i Hs. Majestæts Livcorps, har Consistorium tillige tilføiet, at det har behaget Hs. Majestæt, ved Reskript til Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, at tilkiendegive, at han anseer Corpsets Tilværelse for Hovedstadens Forsvar, imod fiendtligt Anfald, og dets Vaabenøvelsers Fortsættelse for gavnlig, og nærer den Tillid til de Studerende, at de endnu besteles af den Aand, hvorpaa de i Aarene 1801 og 1807 gave saa umiskiendelige Prøver, og som er Hs. Majestæt et saa kjert Beviis paa deres Fædrelandskierlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Iblant de nyere Skrivter, som giør den Danske Litteratur Ære, bør upaatvivlelig henregnes der nu udkomne: "Hvad er Eddag, eller raisonneret krittisk Undersøgelse over de tvende ved Gallehuus fundne (men nu med skiændig Tyvehaand tilintetgjorte) Guldhorn, a. af Hr. Knud Henneborg, residerende Kapellan til Budolphi Kirke i Aalborg. Man kan ikke nok beundre den Skarpsindighed, herkuliske Flid og Nøiagtighed, hvormed den lærde Forfatter i dette høist interessante Værk har søgt at udtyde Figurerne paa disse betydningsfuldeste af alle Ol tidens efterladte Mindemærker i Fædrelandet, og ei allene at giendrive alle foregaaende Fortolkninger, men af deres rigtige Betydning udlede Resultater, der ere af saa megen Vigtighed for de nordiske Oldsager og foruden det, at de giøre os bekiendte med et i de sildigere Tider ubekiendt Rune=Alfabet, give mange fortræffelige Oplysninger i den nordiske Gudelære, Chronologie, Historie og Astronomie. Forfatteren har saaledes reddet disse Oldsageer fra den Hypothese: at de ikke skulde være af nordisk Oprindelse, i det han ved de dybsindigste Granskninger udbringer at deres fornemmeste Hensigt har været, ved lutter Observationer af Stiernernes, Planternes og Kommeternes Gang og Bevægelse at underrette Efterkommerne og Balders Drømme og Død, Lokes Bestraffelse og Odins Død, samt bestemme Tiden, naar vore hedenske Forfædres aarlige Fester skulde holdes, ligesom han endydermeere med temmelig Grund formoder, at i det mindste det ene af disse Horn kan være forfærdiget med Odins egen Haand eller dog under hans Øine i hans høie Alderdom imellem Aaret 413 indtil Begyndelsen af Aaret 417, før han lod sig dræbe, og at de siden i det 9de Aarhundrede (af Jndskrivten paa det ene at slutte, maae være ofrede af den blodtørstige Gudrune til det hedenske Tempel i Møg i tønder. Mærkeligt er det endnu, at alle de Menneskers Fodspor, som i fordum Tid have været i Besiddelse af disse Guldhorn, have, saavidt man er istand til at efterspore, drypper af Menneskeblod. For disse Rigdommes Skyld Slog Forner sin egen Fader ihiel, for sammes Skyld lod Kong Atleden af sine Slaver rive Hiertet levende af Liver, udøvede samme Grusomhed mod sin ene Svoger og lod den anden vansmægte i en Ormegaard, hvilke Grusomheder Gudrune endnu forøgede med langt større, for hvilke Naturen selv gyser, og myrdede sin Mand og egne Børn. I et Anhang har Forfatteren endnu tilføiet endeel historiske Grunde for, at vore nyere danske Historieskrivere uden Grund have antaget flere end een Odin, som skulle have levet her i Norden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
En tydsk Journal giør opmærksom paa den store Velsignelse det er for et Land, at der forsynes med gode Landeveie - en Lykke vort Fædreland ogsaa takker sin gode Regiering for - og giør følgende bemærkninger med Hensyn til Kongeriget Bayern, der kunne passe sig for ethvert andet Land. Naar Landet har 1000 Miles god Landevei, og man antager at paa hver halve Miil trække daglig 30 Heste eller Ørne Vogne og Byrder frem, saa der da svares en Trediedeel af Hestene ved Veienes Godhed, bliver dette 10 Heste daglig paa hver halve Miil, altsaa aarlig paa den hele Strækning 7,300,000 hvorved Landet kan holde 20,000 Heste mindre, Dyrenes Lidelser tillige formindskes, og der svares derhos aarlig disse Dyrs Underholdning, der kan beregnes til over 12 Tønder Guld, samt 10,000 Menneskers Arbeide, som skulde kiøre dem, og nu kunne bruges til andet. Lignende Beregninger lode sig anstille og Kanalers Fordeelagtighed. Foruden den Nytte, disse Anlæg føre med ug, bidrage de og til at forøge en Nations Ære og Anseelse. Efter Aartusinders Forløb vidne endnu i denne Dag Romernes prægtige Landevei i Jtalien om denne Nations Storhed og Kraft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
J Anledning af en Reisendes Beretning om Butikken i Odense for indenlandsk Frembringelse, som for nogen Tid siden var indført i Kbhavns N. Skilderie, læses nu i samme Blad følgende Bekiendtgiørelse. Det er ei mig, men Overlærer Biørn, denne Foranstaltning skylder saa meget; skiønt jeg glæder mig ved, med ham og Hr. Kammerherre, Heinen at have deeltaget i Selskabets Tillid og hæderlige Kald, saa føler jeg dog ret vel, at det ei kommer an paa, hvo der først fatter og henkaster en Jde; men hvor, der udfører den med Kraft og Stadighed. Dette er ganske og udeelt Hr. Biørns Fortieneste. Denne Mands Flid og Nøiagtighed, daglige Omhue, Mod at byde Persiflagen Trods, og Sindighed i at bortrydde hver Hindring, som Fordom eller misforstaaet Egennytte lagde den i Veien, er det, som Boutiken skylder Alt. Lumbye, den 30 Juli 1812. P. W. Lütken. De gamle Naturforskere have tillagt Olien den Egenskab og den kan stille Vand, som er i Oprør, og igientagne Forsøg af Erfaringer i de nyere Tider have bekræftet deres Udsagn. Saaledes stillede Franklin sig mod Vinden ved en stor Dam, hvis Overflade Blæsten havde sat i Bevægelse, og giød en god Theeskeefuld Olie i Vandet. Denne liden Qvantitet frembragte paa Øieblikket en Stilhed nærmest omkring sig, udbredte sig derpaa efterhaanden videre, indtil den tilsidste naaede den modsatte Side af Dammen og giorde det hele Rum saa jevnt, som Glas. Ved at igientage dette Forsøg, hvergang med lige Held, lagde Franklin med Forundring, Mærke til den pludselige Maade, en Draabe Olie udbreder, sig paa og det store Rum, den kan indtage i Vandet; thi den udvider sig snart til en Cirkel af nogle Fods Giennemsnit. - Middelhavet stige Dykkerne under Vandet med Olie i Munden, hvilken de nu og da lade løbe ud. Saasnart samme naaer Vandets Overflade, bliver Søen rolig og hindrer ikke længere Lyset fra at trænge igjennem Vandet i stadig Retning. Fiskerne i Lissabon skulle og forskaffe sig en sikker Fart paa Tajo Floden ved at helde et par Flasker Olie i Vandet, naar det reiser for store Bølger. - Det var værdt, at forsøge, om Olien af Valmuefrøe havde denne Virkning; den vilde da kunne giøre vore Kanonbaade i mange Tilfælde en væsentlig Tieneste. Middel til at læge Træer, der udsvede Gummi Naar Kirsebær= og Blomme=Træer staae paa fugtige, fede Stæder, udsvede de Gummi, i det de vanagtige Dele af den udtrædende Saft bortdunster og Resten fortørres. Følgen heraf bliver, at der gaaer Kræft i Træerne og at de efterhaanden uddøe. Hr. Herby, Direktør over den skiønne Træskole ved Luxenburg, har bekiendtgjort følgende simple og virksomme Middel. Med en Kniv borttages Gummen og Stædet saares indtil det Grønne. Det gnides nu stærke med Syre numenacetosaa Linn., saa at Saften heraf trænger ind i Saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
En Haugeeier i Argontenil ved Paris forsikrer, at hans Træer, der leed af denne Sygdom, og saaledes behandlede, fuldkomne ere lægede og det saarede Sted snart overtrukken med Bark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Oplysning af Charaden i Nr. 69, Venus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Ribe. Døbte. I Domkirken den 6te Septbr. Johan Scheurleins Søn, Johann Marthin, Fadderne: Berenthe Scheurlein, Mette, Anders Litzov og Christian Peter Lund. Ved Tallotteriets 1021de Trækning i Kbhvn, udkom føl AVERTIsSEMENT. En Landeiendom af Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. og 2 Alb., beliggende i en smuk Egn, 1 Miil fra Kolding, er underhaanden at faae tilkiøbs. Til samme hører et ikke udrtydeligt Skovpartie, bestaaende meest af Eeg. Gaarden er udflyttet, med fine Jorder, Eng og Skov lige ved sig. Alle Eiendommene ere godt indhægnede, Jordbunden er god og frugthar. Af Enghøe avles 90 til 100 Læs aarlig. Besætning kan følge med, saavel af Creaturer, som Avls=Redskaber. Paa Gaarden kan holdes 24 a 30 Creaturer, 4 Heste og et passende Qvantum Faar. God Torvejord haves i Overflødighed; Godt Leer i Mængde, samt Sand og rindende Vand, tillader et Teglbrænderies Anlæg - Gaarden kan tiltrædes til 1ste Mai. Den halve Kiøbesum kan blive staaende i Gaarden uopsagt i flere Aar - Nærmere Oplysning faaes hos Stifts=Physicus Hansen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sin ved Ballum beliggende Jagt drægtig 4 til 500 Tdr. Havre Skibet er forsynet med nødvendige Seil, Touge og andre Redskaber og iøvrigt i complet seilfærdig Tilstand Skibet kan kjøbes saavel for dansk som holsteensk Con rant, alt ligesom Liebhaberen ønsker det. Ballum, den 5te Septbr. 1812. Niels Pedersen Gram.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Løverdagen den 19de September næstkommende, Formiddag Kl. 9, lader Hr. Momsen paa Sønderschou ved Auction bortsælge endeel Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Sengestæder, deels med Omhæng, Skilderier, en Sopha, en Rulle, nogle Dørre med Rammer, Vinduer og Vinduedkarme, endeel Eege, Bøge og Fyrre Planker, Bielker, Sparrer, en Pump, m. m. Auctionen holdes paa Gaarden Sønderschou, og Lysthavende indbydes. Ribe, den 8de September 1812. Hermansen. Tvende 2etage Bielæggere ønskes til Leie. Adresse Contoiret giver nærmere Underretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Mandagen den 21de September næstkommende, Formiddag Klokken 11 og følgende Dag, holdes i Foldingbroe Auction over endeel Løsøre, som Madamme Mauritzen sammesteds lader bortsælge, saasom: Borde, Stole, Speile, Kommoder, en Kanapee, Dragkister, andre Kister, Skabe, skufferter, Sænge og Gangklæder, et Stueuhr, Kobber, Tin, Messing, Porcellain og Steentøi, Flasker, Glasse, Skilderier, to Kiøer, en nye holsteensk Postvogn, med lakerede og betrukne Stole, m. m. Lysthavende indbydes. Ribe den 2den September 1812. Hermansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Formedelst indtrukne Omstændigheder bliver Auctionen over den afdøde General=Auditor Lindahls Boe tilhørende Rest af Aggersborg Gaards Gods, som var berammet til den 9 October, udsat til den 16de samme Maaned, hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekiendtgiøres. Lemvig, den 30 August 1812. au.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Løverdagen den 19de Septbr. næstkommende Formiddag Kl. 10 lader Johan Pedersen i Østervedsted ved Auction opbyde: 1) Den ham tilhørende Eiendomsgaard der i Byen af Hartkorn 6 Tdr. 1 Skpr. 2 Alb. Gaarden er velbygget og har en stor Deel Mærskland baade Ager, og Eng. ) Gaardens Avl af Høe og Korn. 3) Dens Besætning af Heste, Qvæg, Faar, Vogne, Plov og Harver og al anden Uldboe. 4) Jndboe og Huusgeraad at alle Slags. Conditionerne og nærmere Oplysning om Gaardens Beskaffenhed kan erholdes hos Undertegnede. Blume. Ribe, den 31te August 1812.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
En i eller 2 etage Vindovn søges til Leie for i Viin ten. Adresse=Contoiret giver Anviisning. Nyelig har forladt Pressen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Jndledning i Sproglæren og Opgaver til Øvelse i Retskrivningen og Stilen, til Brug for Ungdommen af Skolelærer N. L. Høyer. Den faaes hos Hr. Borger Capit. Ramsing og hos Forfatteren uindbunden for 7 Mk. Ex.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-08
Her paa Adresse=Contoiret faaes. biskop Hjorts Afskedstale i Holmenskirke, heftet 2 Mk. Noget og Barbarissenes Skadelighed for Ruggrøden 8 s. Donysius den Harlikarnassers Fortælling og Roms Damer og Fruentimmer der reddede deres Fædreland fra at falde i fiendtlige Hænder. 1 Mk. 12 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Altona, den 7de Sept. Fra 8de til 19de August ere ifølge nyere Efterretninger fra Krigskuepladsen adskillige betydelige Fægtninger forefaldne. Den 8de blev Divisionen Sebastiani ved Jenoy trængt tilbage an halv Lieue af et fiendtligt Cavalleriecorps. Den 12te marscherede Russerne fra Smolensk mod Porietck, medens den franske Keiser havde truffet alle Anstalter til at angribe Smolen sk fra Dniepers venstre Bredde. Den 15de havde han sit Hovedqvarteer i Korytnia. Fienden, som saae sig overfløiet, ilede hen at forsvare Smolensk, hvor der laae 30000 Mand og tog en fordeelagtig Stilling paa den høire Bredde, hvorfra han ved 3 Broer stod i Forbindelse med Staden. Den 17de, om Eftermiddagen, indtoge de Franske en Forstad ved Storm, og ved at skyde paa Broerne tilføiede disse saa betydelig Skade, at Fiendens Forbindelse med Staden blev gjort vanskeligere. Jmidlertid vare til de 4re Divisioner i Staden, endnu komne tvende andre. Striden varede ud paa Natten; en Time efter Midnat forlod Fienden den brændende Stad og lod 200 Kanoner, blive i Stikken. Hans Tab anslaaes til 4700 Mand, samt 5 Generaler døde, 2000 Fangne og 7 til 8000 Saarede. Paa fransk Side ere 700 Mand dræbte og 3200 Saarede. Blandt de Dræbte befinder sig Brigadegeneralen Grabowsky; blandt de Saarede, Brigadegeneralerne Grandeau og Dalton. Den 19de havde det 3die Corps under Hertugen af Elchingen, uderstøttet af Divisionen Gudin, hinside Smolensk ved Valentina en levende Fægtning med 4re fiendtlige Divisioner og 5 til 6000 Mand Cavallerie, som efter en Times Forløb blev nødt til at trække sig tilbage. Ved denne Leilighed tabte Fienden henved 2000 Mand døde og 1000 Fanger; de Saaredes Antal angives til 6000, blandt de Dræbte og Saarede befindacteuren og Forlæggeren N. Høybotde sig tillige 8 Generaler. Den franske General Gudiner død af et Saar, som han ved denne Leilighed havde faaet. Den 20de ere de franske Tropper rykkede frem 8 Lieues uden at støde paa Fienden, som formodentlig først vil tage Post ved Wiama. Paa samme Tid forefaldt betydelige Fægtninger ved Duna. Fyrsten af Wittgenstein, som havde draget Besætningen fra Dünaburg til sig, angreb det 2det og 6te Corps under Hertugen af Reggio ved Polotsk, hvortil han havde trukket sig tilbage for at lokke Fienden derhen. Fyrsten af Witgenstein fandt saa tapper en Modstand, at han maatte vige; dog kiøbtes denne Seier ved et svært Saar, som Hertugen af Reggio fik i sin Skulder, hvorved han blev nødt til at lade sig transportere til Willna og overdrage General Gouvion St. Cyr Commanden. Fienden havde tabt 3000 Døde og 500 Fanger. Paa fransk Side udgjorde Tabet af Døde og Saarede omtrent 1000 Mand; blandt de sidste befandt sig General Verdier. Den 18de blev Fienden endelig angreben paa den hele Linie og slagen paa Flugten med et Tab af 1000 Fanger og 20 Kanoner. Blandt de Saarede af de allierede Tropper befinder sig ogsaa den baierske General de Roy.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Berlin., 5 Septbr. Garnisonen i Riga har den 22de August angrebet det preusiske Corps med overlegen Magt paa 3 forskiellige Punkter, Efter en hidsig Fægtning, hvorved Tabet paa begge Sider var ikke ubetydeligt, har Fienden igien trukket sig tilbage til Riga Hs. Majestæts Tropper have fægtet med største Tapperhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Nürnberg, den 31te August. Den anden Brigade af de mod Norden marscherende kongel. neapolitanske Tropper kom i disse Dage herigiennem. I et af Regimenterne vare nogle Hundrede Creoler og Negre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Bayonne, 20de August. Daglig marschre herigjennem anseelige Forstærkninger til Portugal=Armeen. 10,000 Mand, som have samme Bestemmelse, ere ivente.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Belgrad, 4de August. Jgaar blev den mellem Rusland og Porten sluttede Fred her bekiendtgjort i Overværelse af det russiske Officeercorps. Te fleste serbiske Overhoveder vare ligeledes tilstede. Den 1ste d. droge de russiske Tropper bort herfra. Deres Marsch gaaer over Semmendria, for at forene sa med General Orulks Corps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Fra J af sy melder man, at Russerne, som første inden 3 Maaneder skulde rømme Moldau og Wallachiet, allerede ere i fuld Marsch til Chotym.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Philladelphia, den 20 Julii. En fransk Skonnert melder, at han den 30te Juni stødte paa Jamaika Flaaden, som er underveis til England, og at han den 1ste Juli mødte Commodore Rodgers, som forfulgte bemeldte riigladte Flaade.