Berlingske Tidende, 1795-02-20
Parie den 30te Januarii. Den 26de forelæste Richard Conventen følgende Skrivelse, fra Folkerepræsentanterne i Amsterdam, dateret den 22de Januarii, "Erobringen af de hollandske Provindser gaaer lykkelig sin Gang. Hele Utrecht, Geldern og Holland, ere i Republikens Magt; Gertrupdenberg, Gorcum og Dordrecht have i Gaar capituleret. Kulden er overordentlig, men Armeernes Standhaftighed byder enhver Hindring, Trods. Saavel om Natten, som om Dagen bringe de Kanoner og Munitionsvogne over Jsen, som over fast Land, og paa de samme Floder, som skulde opsluget dem, knuse de Mure og Volde." - Rammel og Cochon ere blevne sendte med særdeles Jnstructioner til Holland. Til Jtalien og Vende skal der ligeledes blive sendt nye Repræsentantere. Man kunde længe ikke blive enige om, hvad Titel de skulde have; men endelig blev det besluttet, at de skulde kaldes Folkerepræsentanterne ved den i Holland værende Sambre= og Maas armee, og ikke det hollandske Folks Repræsentantere. - J Forsamlingen den 26de aflagde Clausel i Commissionens Navn Beretning om de nye udbrudte Uroligheder i Marseille. Endnu, sagde han, have de blodtørstige Mennesker, som siden den 27de Julii have mistet det frygtelige Herredømme, hvormed de tyraniseerte over Frankrig, ikke givet slip paa deres fordærvelige Anslag. Forgiæves giøre de dog Regning paa et lykkeligt Udfald; thi I have jo svoret, før at omkomme, end at lade dette forskrækkelige System komme i Gang igien, ja hele Frankrige har gjort den samme Eed. J erindrer Eder vel de Uroligheder, som afvigte September, havde Sted i Marseille; de Skurke, som da forgrebe sig paa Folkerepræsentanterne, vare blevne overleverte til Departementes Criminalret; men da denne skulde tale, blev den udpebet og forhaanet af Folket. Repræsentanten Expers var svag; han suspenderte Processens Gang, lod sig tilstille Acterne, for selv at afgiøre Sagen, og 5 af Hovedforbryderne bleve satte i Frihed. Clausel oplæste herpaa adskillige Papirer denne Sag angaaende; søgte at bevise, at Oprørsstifterne vare kiøbte dertil af fremmede Magter, og sluttede endelig med følgende Ord: Erklærer Eder, og Skrækkesystemmet, forsvinder endelig for bestandig af Republikens Gebeet. Antager en høi og fast Stilling; viser de Magter, som ønske Fred, at de have at giøre med et Folk, som elsker Lovene og veed at forskaffe dem Ærefrygt; tilintetgiør Repræsentanten, Expers's Beslutning, kalder ham selv tilbage, og sender andre Repræsentantere, som paa nye kunde overlevere Forbryderne til Retten, forflytte Criminalretten og Departementet, som kun ved Magt er kommen til Marseille, til Aix igien, og lade Staden Marseille forblive, som hidtil, i Beleringsstand. Alle disse Forslag bleve decreterte, og Deeretet skal blive fendt til Marseille med en overordentlig Coureer. - Efter en Privatskrivelse fra Nantes vil Charette, Hoved anfører for Royalisterne, underkaste sig, og selv mar chere mod Stoflet, en Tydsker, som staaer i Spidsen af et andet Corps, der for det meste bestaaer af Udvandrede, og ikke vil indlade sig i noget forliig. - J et af vore offentlige Blade giøres Anmærkninger over Freden og vises Nødvendendigheden af, at fornye vore Handelsforbindelser med vore Naboer, saasom vi ved alle vore Erobringer ikke kunne faae tilstrækkelig Tilførsel. Vor Handel med Schweiz er nu allene fri. Den eneste Stad Basel trækker allene 5 til 6 Gange flere Penge udaf Frankrig, end de Contributioner beløbe sig til, som ere paalagte Palz. - Man venter her med Utaalmodighed en nærmere Fortegnelse over de Levnetsmidler, Munitioner, Magasiner og Skibe, som i Amsterdam og andre hollandske Pladser ere faldne i vore Troppers Hænder. Dog troer man, at vi ikke kunne faae denne Fortegnelse, førend de 2 Folkerepræsentanter ved Nord=, Sambre= og Maasarmeen komme til Paris og give Conventen Underretning derom. Velfærdscommissionen iagttager den største Stiltienhed ihenseende til de Foranstaltninger, som føies Holland angaaende. Jmidlertid paastaae Personer, som foregive at være vel underrettede, at vor Armee ikke skal forblive i Holland; at Hollænderne blot skulle betale store Contributioner, og understøtte os i vore Foretagender mod Engeland. Forresten haaber man, at Levnetsmidlerne hos os skulle ved Hollands Erobring meget falde i Prisen, da vi kunde saae alle Slags Forraad fra Holland. Vore Assignater ville ved denne Erobring ogsaa vinde megen Credit.