JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-01-07
Løverdagen den 12 Januarii førstkommende bliver om Formiddagen Kl. 10 Slet Skiftet i Kiøbmand Mogens Møllers Opbudsboe atter foretaget i hans iboende Gaard, hvor da de Creditorer som endnu ikke maatte have anmeldt deres Fordringer, anmodes, i Henhold til den derom forhen udgangne Jndkaldelse, behageligst at ville fremkomme med samme. Aalborg den 4 Januarii 1799. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1799-01-07
Enhver som efter den her i Aalborg ved Døden afgangne Borger og Uhrmager Adam Christopher Møller kunde have noget at fordre, indkaldes herved i Følge Placaten under 26 October 1792, med 12 Ugers Varsel saadant at anmelde hos os undertegnede Skifteforvaltere, og derhos samme deres Krav lovlig at bevise. Aalborg den 7 Januarii 1799. Top. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1799-01-07
Onsdagen den 9 Januarii holdes Ball paa Kiøbmændenes Compagniehuus, der begynder præcise Kl. 5 1/2 om Aftenen og endes Kl. 1 om Natten. De respective Herrer og Damer, saavel Inden, som Udenbyes, som haver Lyst til at profitere af samme, vilde behageligst lade afhente Billetter hos mig undertegnede imod 1 Rd. 4 s. Schunemann.
Jyske Efterretninger, 1799-01-07
Den i de Jydske Efterretninger No. 1 1799 den for Utroeskab skal vorde kommet af min Tieneste hos Hr. 4 Januarii d. A. bekiendtgjorte Bekiendtgjørelse, at jeg Capit. v. Jakhelln, og tillige betalt i Straf 2 Mk. af min Lon til de Fattige; men da jeg først kom de til rette Fløttetid den i November 98, og samme Tieneste blev mig opsagt førend Nyeaar s. A., hvormed jeg var fornøiet, og erholdet samme Tiid i Løn 1 Rd. 2 Mk. dansk for disse 2de Maaneder, som jeg troer kan beløbe sig maanedlig i et heelt Aar 4 Mk. hver Maaned; saa tilbagekalder jeg samme, at af min Løn er mig ikke bleven aftrukken een Skilling, og for min tiltænkte Utroeskab forlanger jeg beviislig Vidner. Mette Marie Christensdatter. N. B. Et beqvemmelig indrettet, og med 2 Etagier af Ege Tømmer vel bebygt Sted, beliggende paa een af den ne Byes reele Gader, tæt ved Aaen, er straxsen underbaanden at faae til Kiøbs; nærmere Anviisning gives herfra Bogtrykkeriet. Af Byens Fæstemand anvises hvor 6 a 8 Stkr. Lære drenge, helst fra Landet, kan blive antagne ved forskiellie professioner efter enhvers Lyst og Beqvemhed, saavel strax som til førstkommende 1 Mai d. A., til hvilken Tild anvises og gode Tienester for duelige Stue= og Kokkepiger, saavel her i Byen som Landet.
Jyske Efterretninger, 1799-01-07
Een Capital ongefær et Tusinde Rixdaler, Hiøring Kir de tilhørende, kan til næste Snapsting 1799 faaes til Laans imod lovbefalet Sikkerhed og gangvar Rente, naar Vedkommende med første de om behagentlig melder sig, enten hos bemeldte Kirkes Jnspectrurer i Hiøring, eller hos Kirkens Værge Kiøbmand Niels Riis sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1799-01-07
Formedelst Forandring af Boepæl, agter Borger og Muurmester Christen Thorsen i Hiøring underhaanden at bortsælge hans beboende Stæd, begaaende af et Vaaningshuus med murede Vegge et Udhuus, god Gaardsrum og en god anlagt Have, vel indrettet til Beboelse for en honet Familie, er beliggende i Strømgaden imellem Sr. Niels Loths Gaard paa den ene og Jens Møller Bagers paa den anden Side. Om Kiøbet kan accorderes med Eieren, som nærmere opgiver Vilkaarene. Peder Paars trykt i Lommeformat med Didotske To per med en Fortale af Prof. Rahbek, faaes i Aalborg hos Bogtrykker Wandall, heftet for 1 Rd. 12 s. Holbergs Portralt stukket af Clemens erholde Kjøberne naar det bliver færdigt for 1 Mk. Tolv Gaader til egen og selskabelig Morde med hos følede Oplysning, har nyelig forladt Pressen, og faaes hos Bogtrykker Wandall for 4 s.
Jyske Efterretninger, 1799-01-07
Da hjeg Undertegnede nu er hiemkommen fra den Kongelige Veterinair Skole i Kiøbenhavn, hvor jeg, som Lærling fra Aalborg Stift, har opholdt mig paa 5te Aar, og derfra er demitteret med Attest saatydende: At Michel Nielsen fra Hundborg i Thye Land haver for Aalborg Stifts Regning, opholdt sig ved den Kongelige Veteringer Skole fra 1 Junii 1794 indtil Datum, og i den Tiid opført sig ordentlig og flittig, og ved offentlig Examen den 22 denne Maaned aflagt gode Prøver paa sin Duelighed og Kundskab som Dyrlægge samt at han er ovet i at skiære Hæste og udbøde andre Huusdyr, bevidnes af os underskrevne Skolens Forstandere og Lærere. Kiøbenhavn den Kongelige Veterinair Skole den 23 October 1798. Abildgaard. E. Wiborg. (L. S.)
Jyske Efterretninger, 1799-01-07
Saa har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre for det respective Publikum, at jeg opholder mig i Hundborg ved Thisted i Thye, og at jeg med Fornøielse og imod billig Betaling skal afsistere enhver som maatte ville forlange min Tieneste i Dyrlægevidenskaben, ligesom jeg og foreløbig ville underrette Publikum om, at jeg til næste Foraar vil indfinde mig paa beleilige Stæder overalt i Aalborg Stift til de Tider, som jeg nærmere skal bekiendtgiøre ved Placater, saavelsom og i den Aalborger Avis, for da at skiære Heste og udbøde Qvier, Sviin, samt alle andre Huusdyr som Vedkommende maatte behage at ville lade møde i den Henseende. Jeg smigrer mig med, at min Bestræbelse for at opfylde min Pligt som Dyrelægge, vil forsikre mig om Publici Yndest. Hundborg ved Thisted i Thye den 26 December 1798. Michel Nielsen, examineret Dyrlægge. Bekiendtgiørelse! De som har noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Poul Westergaard af Bagterp i St. Hans Sogn under Aastrup Gods, ville anmelde deres Fordringer for Undertegnede inden 6 Uger fra Dato. Aastrup den 20 December 1798. Paa Velædle Madame Agerbecks Vegne. Egholm. De 5 Actier afg. Mad. Truels Matzens Stervboe eier udi Sukkerrafinaderiet, bliver Tirsdagen den 15 Januarii næstkommende Aar 1799 stillet til offentlig Auction udi min iboende Gaard, efter de Conditioner som da blive bekiendtgjorde, og om antagelig Bud skeer, samme Tild bortsolgte, Auctionen holdes om Formiddagen Kl. 10 Slet. Aalborg, den 29 December 1798. C. Rübner, Justitsraad. Til 13 Junii Termin 7799 forlanges 12000 Rd. til Laans imod tilstrækkeligt sikkert første Panteret i Jordegods, med Bygninger, som ere Brandforsikrede for 1100 Rdlr., beliggende i Hals Sogn i Vensyssel, Prokurator Ravnkilde anviser den Søgende. 300 Rd. forlanges til Laans, til førstkommende Snapsting, imod sikker Huuspant og lovlige Renter; Anviisning gives af Hr. Jens Hiersing i Aalborg. Siden det hidtil (imod Formodning) har været umuelig at opdage, hvem der Natten imellem den 15 og 16 December sidst har begaaet det i One Skolehuus skeete Jndbrud, og Tyverie af 275 Pd. spunden Hørgarn, saa bekiendtgiøres sligt nu herved offentlig, med Anmodning til den eller de som derom kan give paalidelig Oplysning, at ville imod en passende Douceur jo for jo hellere anmelde saadant, enten for Birkedommer Pettersen paa Fielleradgaard, eller Degnen Breum i One, da fornøden Foranstaltning til de Skyldiges paagribelse og Afstraffelse skal strax blive føiet.
Jyske Efterretninger, 1799-01-07
Hos Bogtrykker Wandallfaaes: 1) Saussures Haandbog for Reisende Grologer med Tillæg af forskiellige ranske Mineraloger, heftet 2 Mk. 2) Ebbesen von Nørreriis, 2 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Paris, den 25 December. Vore Tropper vedblive at seire over Neapolitanerne, og hvis den hidtil endnu ikke Efterretning er indløben, at Rom er i deres Hændet: saa ventes samme dog meget saatt. Den nyeste officielle Beretning, som Redacteuren leverer fra den romerske Armee, er af følgende Jndhold: Hovedqvarteret Riett, den 21 Frin: (11 December) Overgeneral Championuet til det fuldbyrdende Direttorium Borger Directorer. Den den 16 Frim. (6 Decbr.) ved Otrico slagne Colonne drog sig tilbage paa Høiden af Calvi, hvor samme forskandsede sig. Den 18 blev mig berettet at General Mark, egen Person ved Civita Castellang var paa en Skibsbroe gaaet over Tiber med et Corps af 8 til 10,000 Mand, og havde posteret sig ved Cantalupe, for at forstærke Corpset ved Calvi, og endnu engang at forsøge ved en Fremtykning til Otricoli eller Terni over Aspra at afskiære Collisepeli. Herpaa gar jeg strax General Mardonald befaling, at føre GeneralMatthieurs og General Knigstew tzes Brigader til Calvi, imedens General Lemoine fra Ricti af ik med et Corps over Contiltang til Calvi, og borttog Civita Ducale i det Neapolitanske, og truede Agvila. Denne Bevægelse lykkedes fuldkommen. Om Natten til den 19 (9 December) begave sig alle Coplonner under en stæt Regn og paa rædsomme Veie paa Marschen. Ved Dagens Anbrud anlangede Mardenalds Tropper for Colvi, angrebe Fienden paa Høiene, og den 11 Halvbeigade Liluistropper drev Fienden efter en levende Fægtning ind i Staden, hvor han blev indsluttet. Man opfordrede ham til at overgive sig; han gjorde derimod latterlig Forslag. Mardonald kom hertil, og lod følgende Uleinatum udgaae. Colonnen overgiver sig paa Naade og Unaade, eller nedhugges. Den overgav sig nu strax; 5000 Fanger, under hvilke Marskall von Mack 1) befandt sig, 5000 gode Gevæhrer og Patrontasker, Tidender, Wandal 300 Heste, 14 Faner og Standarter, hvoraf 8 formedelst en Explosion ved en Bouvige opbrændte, og 8 Kanoner ere Frugterne af dette Angreb. Angaaende Troppernes Mod vil jeg ikke tale noget, Fægtningen taler fordem. Særdeles Lovtaler tilkommer Generalerne Mathien og Kniaserwitz, Adjutanten Trin qvali, Befalingsmanden Calvia for den 11 Brigade, den 3 Bataillon ch og den romerske Exprinds Borghese, den sammenske Nationalgades Generaladjutant. J dette Øieblikkrer holder jeg den Efterretning, at Armeen har bemægtigen sig sortet Tiritelle; endnu mangler det paa omstændetige Beretninger; man siger mig blot, at samme var forsynet med talrig Artillerie. Championnet. (Efter en senere Efterretning have 2 Halvbetgader i en Fægtning med 12000 Neapolitanere ikke lange fra Fermo, gjort 600 Krigsfangne og 32 Kanoner til Bytte.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Man paastaaer her, at Kongen af Neapel har amagt hos det østerrigske Hof om at stille det tracta messige Hielpecorps; men at sidste Hof har givet det Svar, at der kun var bleven lovet et Corps i det Fald, Nappelblev angreben, men ikke, naar det selv var den angribende Deel. J øvrigt er man her af den Mening, at da vore Tropper nu eengang staae paa neapolitansk Grund, ville Keiserens Hielp komme for sildig, hvis han endog var tilbøielig til at understøtte Kongen virksomt. Af Brigadegenerals Buchets officielle Beretninger om Possessionstagelsen af Piement, seer man, at det var er tredages Verk. Adskillige Generaler brøde paa een Tid op og desatte Landets Hovropladser paa det hurtigste Turin blev med eet omringet fra alle eider. Det allerede ommeldte Kongens Aftakkelsesdocument blev sendt Overgeneral Joubert imøde paa Reisen til Jurin. Den 9 tilig ankom hen der, og paa den Dag underskrev Kongen det med de Ord: "Jeg lover og forsikrer, at jeg ingen hindring skal legge i Veien for denne Acts Fubyrdelse. Den 10 afreisde Kongen. De piemontesiske Tropper bleve strax forenede med de franske; men Sveitzerne, som beholdte deres Faner, forblive et særskilt Auciliaircorps. Franskmændene fandt i Turin 1800 Kanoner og 100,000 Flinter, foruden en stor Forraad af Munition.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
London, den 17 December. De af Admiral Nelson i Slaget for Abuker erobrede 6 franske Linieskibe, Franklin, Tonnant, Spartiare, Aquilon, Conqurant og Souverain - Peuple, har Admiralitetet af kiøbt det seiertige Mandskab for 117,000 Pund Serl.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Siden hint berømte Slag udkommer neppe et Avisblad, i England, at jo Admieal Nelson er nævne deri, eller er og andet meldt om ham. Følgende blev for kort siden bekiendtgjort i eet af disse Blade: "Ved forrige Aars Udgang blev den brave Nelson tillagt en aarlig Persion af 1000 Pund Sterling, og det, som det da hedde, for Tabet af sin Arm; men i Gierningen var det kun en Giengield for et heele Liv fuldt af Farer, Mørsomheder og Tieneste. For at nyde denne Pension, maatte han, i Overeensstemmelse med den gieldende Observants, indgive en Ansøgning til Kongen og der tilkiendegive de viiste Tienester. Denne Ansøgning var saaledes affattet: Hans allerypperligste Majeset Forestiller Underskrevne underdanigst, at han, i nærværende Krig, har bivaanet 4 Sø slag med de fiendlige Flaader; at han videre har været med i 4 Fegtninger med Fregatter, i 6 Actioner mod Batterter og i 10 Fegtninger i Baade, for at hente Skibe ud af Havne og at ødelegge dem, samt ved trende Stæders Jndtagelse. Undertegnede har ogsaa tient i 4 Maaneder til Lands ved Arineer, og commanderet paa Batterierne ved Jndtagelsen af Bastia- og Calvi. Endnu har han i Krigen været tilstede ved Erobringen af 7 Linieskibe, 6 Fregatter, 4 Korvetter, 11 Kapere og ved 50 Coffardieskibes Optagelse og Ødeleggelse, saa at undertegnede har fegtet med Fienden over 120 Gange, og i denne Tieneste mistet sit høire Øie og sin høire Arm, og hans Legeme bleven meget ilde tilredt og saaret. Alle disse Tienester og Saar frembringet han underdanigst til deres Majesters Overveielse c. s. v. J October 1797. Horatio Nelsen.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Den i forrige Maaned erobrede franske Fregatte Coquille, paa 44 Kanoner, er ved et ulykkeligt Tilfælde kommen i Brand og støien i Luften. 15 Matroser og 1 Fruentimmer have derved sat Livet til.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Wien, den 22 December. Den den 18 dennes her ved Døden afgangne Feldtmarskal Michel Greve af Wallis blev fød i Neapel den 4 Januarii 1732 og indtraadte i Aaret 1748 i Militairtienesteen. J den hele sovaars Krig med Preusen, havde han udmærket sig ved Jndsigter de prøvet Tapperhed. Han erholdt ogsaa 3 tefulde af hvilke det ene truede at blive dødelig. Til Beløgning for sine erhvervede Fortienester, blev han i Aaret 1758 ophøiet til Oberst, i Aaret 1767 til Generalmajor og i Aaret 1773 til Feldtmarskallieutenant. Efter hans Faders Død i Aaret 1774, erholdt han hans ledig blevne Jnfanterie-Regiment. Efter den Bayersk Krig, og efter F. T. M. Friherre von Eleichshausens Død, blev han i Aaret 1783 udnævnt til commanderende General i Mæhren og efter F. T. M. Greve af Siscovirs Død i Aaret 1787 til commanderende General i Bøhinen. Som commanderende General blev han i Aaret 1784 befordeel til Feldttøimester, og som den de værende Krigspræsident, Greve von Hadick paatog sig Commanden over Hovebarmeen mod Tyrkerne, blev han i Aaret 1789 kaldt til Wien, for at forvalte Krigspræsidentsposten. Den 9 October 1789 blev han udnævntil steldtmarskal, og paa den sygelige Feldtmarskalt, Friherre von Landens udtrykkelige Ansøgning anstillet hos ham ved Hovedarmeen mod Porten. Dom Feldimaskal Landon herpaa erholdt en anden Bestemmelse, paa tog Greven sig Commanden over denne Armee, blev ved Aarets Slutning 1791 udnævnt til virkelig Krigsraade. præsident og Geheimeraad. J denne Værdighed søgte han med utrættelig Jver at opfyldt sin Pligt, og da endnu at fortsatte samme, efterat han allerede den 10 Julii 1795 havde havt et Anstød af Slagflod, men maatte formedelst sig Sundhed i Aaret 1796 anholde om sin Dimission. Hans fortreffelige Characteer, hans utrættelige Tienstiver, hans fande inderlige Hengivenhed til Landsfyrsten og Staten; hans bestandige Omsorg for det almindelige Bedste, hans prøvet Retskaffenhed og Ul partiskhed, og hans velgiørende og menneskevenlige Hiert giver hom saa meget mere Fordring paa almindelig Af telse og Deeltagelse, som han aldrig har ført sig ophøi- og stol, men stedse bestræde sig for i Stilhed at virkdet Gode, og uden Opsigt at uddeele Velgierninger.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Efter de ty tiske Troppers store Nederlag ved Widdin har Capu an Pascha til Hest, og det med største ar reddet sig til Lohr ved Ruschuk, og Ali Pascha Ve af Rummelsen er flygtet til Sophia. Kapudan Paschhvilken i Lohe samler en stor Armee, føe paa nye at angrive Pasvon Oplu. har afsødt alle Pascha fra sin Væ dighed, hvilken han ved ham havde opnaaet. Denne i lede herpaa til Lohr, for at fordre Capudan Pascha til Regnskab for dette Foretagende. Jmellem begge opstoen hæftig Strid. Capudan Paschaen forekastede 3. Pascha hans Modløshed og fine til Uheld udfaldne foretagender. J denne Strid greb Capudan Pascha en P. stol, som allerede til dette Øiemeed var færdig, og hielskiød Ali Pascha. Man er nu nysgierrig at er fare hvorledes Storherren vil optage denne egenmægtige Handling. Det stadfæster sig fra alle Sider, at Pas van Oglu udvider sit Herredømme meget i Wallachtet Som Capudan Pascha for Widdin vel gav befalin, Hast at antænde sit Telt, hvilket ogsaa skeede; men Pa van Oglus Tropper slukkede snart Jlden, og bemægtigede sig Kostbarhederne som dette Telt indeholdt. De erobrede Skibe ødelagte han, og Kanonerne bleve kastede i Vandet. (undre Skrivelser fra Ungern sige, at han har ladet Kanonerne føre til Widdin.) Af Transporter ne som han gjorde til Bytte, friegav han Kudskene; men Vognene og Studene beholdt han. Han nærmede sig Neu Orsova, og opfordrede samme. Da han mær tede, at Besætningen var villig til Overgivelse, medtog han sammesteds Commandant Cara Mustapha, som Gidsel med sig. Han har sluttet Kontrakt med nogle Kiøbmænd; men disse ere forbundne, især at levere ham Meel, Riis, Honning og andre Victualier. Han lader dem nogle Fordeele, for desto bedre at faae dem til at opfylde Forpligtelserne.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Aalborg, den 11 Januarii. ligelser over paa. hermom. ReBildol. Høimesse. Aftensang. Hr. Henneberg. Hr. Mørch. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Aalborg Bye Nyt.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Copulerede. Den 4 Januarii i Frue Kirke, Lars Larsen og Pigen Karen Pedersdatter Wognsen.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Den 6 Januarii i Budolpie Kirke til Froprædiken, Christen Pedersen og Pigen Anne Christensdatter.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Døbte. Den 5 Januarii i Budolphi Kirke, Maren Rasmusdatters Søn Johan August, Fat derne: Corporal Johansens Kone, Claudiane Friis, Regimentbøssemager Joseph Yorch, Corporalerne Nrunkirken og Holmand. Den 6 Jan fra Hasseriis, Huusmand Christen Dørendsens Datter Maren Fadderne: Maren Gielstrup, Kirsten Stigsen, Anders Gielstrup, Anders Stigsen, Christen Andersen. Den 7 Jan. Mesterhattemager Johan Meiboms Datter Johan ne Kirstine, Fadderne: Mad. Gotschalk; Jomf. Kielberg, Kiøbmændene Jeeg og Krog, Hattemager Ølst, Skipper Strøm. Den 8de Januarii, Kiøbmand Anders Hansens Søn Peder, Fadderne Mad. Giødvad, Jomf. Bierre, Raadmand Albertz, Kiøbmændene Wigelsen, Borreschmit og Malling.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Begravede. den 4 Januarii, Skreder Lunds Hustrue 3de Marie Larsdatter Mørch, Den 5 Jan. Skæder Godetfrid Glødes Søn Lars. S. D. Mads Hendrichsen Bødkets Enke.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Døde. den 6 Januari i Vester Fattighuus, Jens Rasmussens Enk 84 Aar. S. D. i Skolegadens Fattighuus Nils Christensen Mou 75 Aar.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Jndsendt.) ninger No. 1 indrykke Bekiendtgiørelse tiener følgende: Ju Til velfortient Besvaring paa den i de Jydske Efterretstitsraad Rübner, som Auctor blander Sandheder og Usandheder sammen i sin Jndrykkelse: Sandhed er det, at han sendte Milling 2 Rd. og at denne sendte den ene tilbage, efter at have givet Graveren den anden, som den sædvanlige ham ved slige Leiligheder tilfaldende Betaling, og at Milling tilbagesendte den ene Rd. skeede af den Aarsag: Det var kun det halve, han pleier at faae ved saadan Leilighed og troede han ogsaa burde have her, det samme han i 30 Aar har faaet af andre, da den afdøde brave Apotheqver Rubner efterlod sig Formue nok til at begraves for uden Afkortning i Kirkebetienternes Løn saasnart de Efterlevendes Begierlighed kun ikke avlede denne Gierrigheds almindelige Tanke, var der ikke meere efter ham, men usandt er det: at Graveren fik Betaling af nogen, uden af Milling, for sit Arbeide med Gravens Aabning: Nei, hvad han fik af Vedkommende, det var som sædvanligt for Lysene at bære og Liigvognen at følge med. Altsaa har Milling endnu retmæssig Krav for sin Deel og Justitsraadens Gavmildhed mod de Fattige vil blive for hans egen Reg for slige Forretninger, kan man ellers temmelig klart finde ning. Taxten, som Justitsraaden saa meget ønsker sat i Forordningen 7 November 1682.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Jndsendt.) Falsk Rygte ofte kan en Sladdertask udsprede, Derved Mistanke, faa Misundelse udbrede. At Tidens Rygte er skal foraarsage Ank: Da vilde det er usandt, og fra en SladderankKaftale.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Avertissements. Sørgelig maa jeg bekiendtgiøre Slægt og Venner, at det har behaget Gud ved en kort, men heftig Svaghed den 8 dennes at bortkalde min kiære Hustrue Allette Maria Krag udi hendes Alders 74 Aar, til megen smertelig Sorg for mig Efterladte, der i 5 Maaneders Tiid er pro ikke taaler at modtage skrivtlig Bevidnelse om menneskeret ved 3de inderlig elskte Venners Død, og des Aarsage kiærlig Deeltagelse i Sorgen. Aalborg den 9 Januarii 1799. C. Kübner, Justitsraad. lenkalde fra dette timmelige til det evige Liv Madame I Gaar behagede det Gud ved en stille og rolig Død at Bente Clemmentin, Enke efter afgangne salig Raadmand, Trap i Aalborg, udi sit 85 Aar, som herved bekiendtgiøres hendes fraværende Børn, Paarørende og Venner af Kirketorp den 8 Januarii 1799. Nors. Naturrettens eller den almindelige Rettæres Grundsætninger af Hr. Professor Schlegel, 2 Dele, faaes hos Bogtrykker Wandall for 9 Mk. 8 s., indbunden for 11 Mk. 8 s. (De Herrer Subskribentere der endnu ei har imodtaget deres Exemplarer, ombedes at lade samme snarest mueligt afhente. Jydernes Ven for April er bleven tabt paa Gaden; hvor der har funden den vilde behage at levere den paa Bogtrykkeriet imod en passende Doceur.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Paa Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag Tirsdagen den 29 Januarii, bliver Middagstaffel her i Aalborg paa Compagniehuuset, og efter Taffelet holdes Ball saalænge ud paa Natten som Selskabet selv behager. De respective Herrer og Damer, saavel Jnden som Udenbyes, der maatte finde Behag i at tage Deel udi denne for Fædrenelandet saa glædelige Dag, og i hvilken Anledning disse Høitideligheder foranstaltes, vilde behage at lade afhente deres Billetter, eller i det minste lade dem hos mig Undertegnede antegne, og det forinden den 26de, da jeg ellers ikke kan være ansvarlig for Plads, siden der ikke kan rummes meere end 130 Personer. Forsamlingstiden er imellem i og 5 den 29 Januarii om Middagen, og Prisen for hver Person, 15 Mk. dansk. Schünnemann.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Jkke for at besvare de i sidste Jydske Efterretning Nr. 2, af Mette Marie Christensdatter anførte Udslugter med Ul sandheder at besmykke hendes virkelige og ikke tiltænkte Ul troeskab; men for at underrette Publicum indføres dette, at hun er som meldt var opsagt, men for det hos hende ulovlig fundene blev bortvist, og de 2 Mk. som hendes Nyeaarsgave givet til Regim. Fattigeassen. Skulde hun behøve meere er det Fundene endnu at forevise, samt hendes Medtieneres Vidnesbyrd naar forlanges. Aalborg den 9 Januarii 1799. Jakhelln.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Hvor et Biørne=Kaneskind er at faae til Kiøbs, anvises fra Bogtrykkeriet. Den til Tirsdagen den 15 dennes fastsatte Auction over afg. Mad. Truels Matzens Sukker=Actier, udsættes til den 22 i samme Maaned bemeldte Tild og Sted.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Natten imellem den 8 og 9 d. M. er udaf denne Byes Gade Løgter bleven bortrannet nogle Lamper med Trannet, i samme, og som uagtet den flittigste Eftersøgning ikke hidtil har været at finde, efterlyses herved, at den eller de som samme maatte forekomme, ville vise den Ædelmodighed at tilkiendegive mig Undertegnede det, da en passende Douceur derfor skal vorde erlagt. Aalborg den 11 Januarii L. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1799-01-11
Ved Oliemøllen her i Aalborg kiøbes Hørfrøe, HampeFrøe og Bygfrøe, og betales i Henhold til deres Bomte og Reenhed.