Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Blandede Efterretninger. Ved Blanska i Mahren forskrækkedes man i Natten til 25de Novbr. ved et saa skinnende Meteor, at man troede Byen stod i lys Lue; men da der paafulgte et vedvarende Bulder i Luften, viste det sig, at Phænomenet, havde været et Meteor. Den samme Jagttagelse gjordes paa mange forskjellige Steder, paa et Fladerum af 70 til 80 Qvadratmile. Midt i denne Egn havde man seet et skinnende Legeme drage omkring paa Himmelen, i Begyndelsen lidet, men med utrolig Hurtighed forstørrende sig, saa at det i Omfang først lignede Fuldmaanen, derefter en Tønde og omsider et Huus. Paa Postrouten imellem Lipurka og Goldenbruun tiltog dette Phænomens Størrelse i den Grad, at man troede at see hele Jldmasser styrte nedfra Himlen, som Skyer. Paa Landeveien steilede Hestene, og mange Bønder bleve betagne af saadan Skræk, at det bedende kastede sig paa Knæ, ja mange bleve endog pludselige syge af Angst. Lysglandsen var saa overordentlig intensiv, at Diet ikke formaaede at udholde den. J Nærheden ledsagedes den af adskillige stærke Tordenskrald, som gjenløde mange Mile rundt omkring i Landet. Paa adskillige Steder saae man gloende Striber, en Jldregn lig, dale til Jorden; men først paa 11te Dagen lykkedes det Dr. Reichenbach i Blanska at finde nedfaldne Meteorstene. 1 Antallet af academiske Borgere ved Norges Universitet blev i Aaret 1832 forøget med 104, hvorhos tilkom 9 Præliminarister, og det hele Antal af samtlige Studerende, ved Kniversiteret, Præliminarifter iberegnede, blev ved Aarets Udgang antaget at udgjøre henved 640. 36 Candidater, underkastede sig theologisk Embeds=Exammen, og Antallet at Studerende i denne Disciplin anslaaes til 200. Juridisk Embeds=Exammen blev absolveret af 18 latinske og 10 norske Jurister. Totalsummen af samtlige juridiske Studerende, ved Universitetet anslaaes til omtrent 200, hvoraf circa 115, academiske Borgere. Langs med den engelske Kyst have fundet betydelige Søskader Sted paa Fartøier af alle Flag. Londons Røvere. Sneaks eller Indsnigere. Disse Røvere forene sig ligeledes i smaa Bander og adsprede sig i Staden for at opdage letangribelige Steder, saasom Boutikker og deslige Oplag. De føre en regulair Journal over alle disse Steder, og naar en gammel Sneak bliver arresteret, saa anvendes især Alt for at faae Fingre i hans Journal. Naar en Boutik flere Gange er bleven bestiaalen, saa holdes den derfor langtfra ikke for uangribelig; der udstuderes hvad Tid paa Dagen Søgningen er stærk eller svag, naar Manden hviler til Middag, eller Betienten drikker Kaffe, gaaer udo. s. v. Slagterne hjemsøges især om Eftermiddagen, naar Søgningen hos dem har taget af. En Dreng paa 12 Aar har paa een Dag bestiaalen 3 Slagtere, ved at krydeind paa Hænder og Fødder til Pulten som han aabnede med Dirke. Den samme Dreng har paa en anden Dag bestiaalen 3 Fattigbøsser, ialt 90 Lstrling. Paa denne Maade samle Sneaks ugentlig en skjøn Summa sammen. Paa Drengene lure de Gamle i Baghold, thi naar der sættes efter de smaa fra Boutikkerne saa styrte de Store imellem og Gavtyvene vinde altid Seir. Dig, din, dog, er det Signal hvormed de gjenkjende hinanden. Den Æresfolelse disse Mennesker især pleie er den, naar de aldrig attraperes. En stor Skam ansees det for, naar de ikke komme godt fra deres Streger. En Lærling blev af sin Mester sendt ud paa Lommetyveri, han kom tilbage med den Forsikkring, at den paapegede Herre intet havde i sin Kjolelomme. Det er ikke sandt, lød Svaret, Lommen er alt for tyk til at være tom. Drengen sprang atter til, i hans i Paasyn og kom tilbage med en Brødkrumme som han hentede frem af samme Lomme, til Beviis for, at han havde brandsaget den til Bunds. Saadanne Mesterstykker udøve Børn, uden at de Paagieldende kunne mærke det. Føl ligende Brev skrev et ungt Menneske fra Fængslet førend han skulde sendes til Botany=Bay. Det er næsten alle Lomme tyves Historie: "Min Moder blev hæftet for Udbredelsen af falske Penge og døde af Kummer i Fængsel. Min Fader, kunde siden den Tid aldrig blive munter undtagen ved Brændeviins=Flasken. Jeg forstod intet andet end at stiæle og man har ikke villet lære mig andet; mit Haandværk udsvede jeg med Flid, som jeg ansaae roesværdigt. Vel hørte hjeg tale om Gud, Helvede og Fanden, og man sagde mig endog engang, at naar der ringedes, da gik der mange Mennesker i Kirken og bad, for engang at komme i Himmelens Rige, men ningen af dem jeg kjendte, syntes at ville tro herpaa, og jeg troede tilsidst, at Navnene Gud, Helvede og Fanden, ikkun tjente til Sværgen og Banden. Det eneste Væsen som man havde lært mig at frygte var en bekjendt Politie=Agent; men, skjøndt jeg havde gjort mig al Umage for at undgaae hans Aarvaagenhed, og dette ogsaa læng lykkedes mig, saa paagreb han mig endelig alligevel. Nr. vil jeg snart komme til at boe blandt Vilde, men maaskee jeg snarere her vil blive et skikkeligt Menneske, da min Landsmænd ikke have geleidet mig paa de Skikkeliges Bane. Man seer hvor systematisk Tyveriet øves i det Land hvor man ved Maschineriet gjør mange Menneskehænder overflødige man seer, at den ulovlige Maade at bruge sine Hænder paa, revancherer sig, da den lovlige Maade besværlig gjøres. Alligevel kunne Fremskridt i Jndustrien ikke standses Foruden de faa nævnte Classer af Røvere, der altsaa formelig danne velordnede Corporationer, findes i det nævnte store Fængsel Newgate, Heste, og Kvæg=Tyve; Huustyver der begaae Jndbrud indenfra og andre der begaae det udenfra; Stratenrøvere; Røvere, der give Folk fuld ved List, for at bestiele dem; Hælere; Falsknere; Jndustrie=Riddere, Fragtvognstyve; Skibsværfttyve o. s. v., o. s. v. Men hvilke Roveri har fremkaldet større Afsky end at røve - Mennesker, dræbe og sælge dem.