Berlingske Tidende, 1832-01-14
Brasilien. Rio Janeiro, den 2de Decbr. De ikke uventede Uroeligheder, vi for kort Tid siden oplevede, og hvorved Monarchiets Opretholdelse, saavelsom den hvide Befolknings Liv, stod i Fare, ere lykkeligen overstaaet. De udbrøde først den 28de September i det herværende Theater, hvorpaa de sort Soldaters Mytteri fulgte den 6te og 7de d. M. Uroestiftern i Theatret, hvoraf de fleste vare Officerer, yppede Klammerie og haanede baade Fredsdommeren og Borgergarderne. Søeartilleriecapitain Joze Custodio, en ved sin Kone, Ærgierrighed tilskyndet Fusentast, var forviist Byen og midlertidigen fængslet i Søetøihuset, medens man havde fordeelt det hele Corps, som bestod af Negere, paa forskjellige Punkter og Skibe. De paa Pontonerne til Fangernes Bevogtning ansatte Folk forlode den 6te Decbr. i Skumringen Pontonerne med nogle befriede Misdædere, og forenede sig i Citadellet Jlha des Cobrassom behersker Staden, med Resten af Corpset, omtrent 40 Mand stærk, under Commando af den der fangne aarige for rykte Baratta, der i Bahia vilde myrde alle Hvide, ogsaa commandeerte hans Medfange Quiiros, Redacteur af Bladet Re publico, en kundskabsrig og derfor langt farligere Mand. Glædesraabet ved Foreningen med deres Kammerader, opvakte en ung Søeofficeers Mistroe ombord paa et Fartøi, han undersøgte Pontonerne og sendte strax Rapport desangaaende til Øvrigheden. Allerede havde Oprørerne begivet sig i deres Baade for at udføre deres forehavende. En Afdeling roede lige mod Keiserpalladset; men trak sig tilbage af Frygt for at opdages af en tilfældigviis forbidragende meget stærk Cavallerie=Patrouille. Deres Hensigt er ikke bekjendt, dog tvivler man ikke om, at den jo gik ud paa den unge Keisers voldsomme Bortførelse. Den anden Afdeling landede i Arsenalet og befriede hiin Capitain Custodio; den førte ham bort i Triumph og skjød paa den tililende Borgervagt. Ogsaa denne gav Jld, og da dens Antal syntes meget stort i Mørket, lode Oprørerne sig indjage Skræk, hvorved en almindelig Landgang af Negerne blev afværget. Et tredie, meget svagt, Partie Søesoldater roede en Krudttransport imøde, borttagen fra Fæstningen Santa Cruz, da Barrattasom dog allerede var opfangen af Fredsdommeren i en Fiskerbye, der ligger i Sacco de Jnrujuba. Saaledes hengik Natten. Næste Morgen saae man de Sorte beskjeftigede med at kjøre Kanonerne op paa Volden. Regjeringen fordrede Overgivelse, men den blev afslaaet. Medens Underhandlingerne skeete, blev Øen omgiven af Krigskibe, og et Batterie af 2 Tolvpundinger og 2 Hanbitzer kiørt op ved Klosteret St. Bento. Kl. 4 om Eftermiddagen endnu ingen Overgivelse var skeet, begyndte Batteriet i Klosteret St. Bento at fyre; allerede de første Skud, beskadigede det ligeoverfor værende Negerskyts for det kunde bruges, og forjagede Folkene fra Voldene. Med en neppe ventet Jver, under Raabet: leve Keiseren!" seilede henved 300 Mand af Officeer-Bataillonen og Borgergarden over og besteg Fæstningens steile Banke, trods Negernes Geværild. Først paa Glacier, begyndte Borgerne deres Jld, medens de modigste bestege Va denne og aabnede Porten. Negerne stode i Slagorden, med kastede, da de Stormende fældede Bajonetten, deres Vaaben fra Medens dette tildrog sig for Stadens Øine, syntes Besætningen paa Fregatten Jsabella at have viist sig villig til at komme sine couleurte Brødre til Hielp; men Nærheden af den slagfærdige franske Fregat da Vestalad, dæmpede dens Mod Saaledes endte et Foretagende, der i Dueligeres Hænder kunde have kostet mange Hvide deres Liv.