Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-12-01
publicere. Efterat Franckerige efter den Nimvegske Fred intet hafver efterladt, samme Freds-Tractater at bryde, och efter sliges Jndhold udi disse Lande paa adskillige Tider med stor Krigs-Mact indfaldet, och med de arme Undersaatter heel ilde omganget, Landet mæctig ruineret och udsuet, och i næst afvigte Septembr. Maaned begge de Stæder Cor tryck och Dixmuyden formedelst en Beleyring egentlig sig bemæctiget, da hafver Kongen af Spanien, som alt hafver anvendt, hvad til Freden at beholde, hafver kun kundet tiene, sig endeligen obligeret befundet, sine høybetrængte Undersaatter at bistaa, med all Mact, hans Monarchie, och derudofver alle sine Stadtholdere, Guberneurer och Generaler anbefalet, imod Franckerige och des Undersaatter med desslige Rigeur at fortfare, och dennem som Fiender at tractere; Til hvilcken Ende byder vi alle vore Generaler, Guberneurer och andre Officerere och Soldater til Hests och Fods, være sig hvo eller hvorfra de være ville, Cron Frankeriges Undersaatter fiend ligen, och hvor de dennem an treffer, at angribe. Alle Spanske Vasaller skal sig aff det Franske Gebet inden 15. Dage efter denne Publication, herud begifve, och icke hafve nogen Correspondenz med dennem. Alle Soldater, som fra vor Side staar i den Franske Tieneste, skulle sig inden Maaneds Frist, under deres Gods och Lifs Fortabelse til Cron Spaniens Standarter igien lade indfinde. Vi erklærer och alle och en hver, alt bevegeligt och ubevegeligt Gods, Renter, Jndkomster Acciser, Rettigheder och Effecter, som de Franske Undersaatter kunde hafve i disse vore Lande, for confiscerede, til Cron Spaniens Nytte, byder och alle indfødde Franske och Franske Undersaatter, foruden Forskiel, disse Lande, hvorudi de sig kunde lade finde, inden 8. Dage efter denne Publication at rømme, och med deres gandske Familie sig bort at begifve, med Advarsel, at mand dennem efter denne Termin for Prisoniers de Guerre vil erklære. Skulle nogen aff de Spanske Undersaatter sig fordriste, en Fransk Undersaat at huse eller hæle, skal hand første gang erlegge 1000. Patacons, anden gang dobbelt, saa meget, och tredie gang med alt hans Godses Confiscation och all vilkaarlig Straf ansees, och den halfve Part aff samme Penge eller Middel til Anbringeren, den anden halfve Part til Officereren, som denne Execution forretter, være forfalden. Vi byder och, at denne Ordinance med første udi en vis Form, och paa sædvanlige Stæder vorder publiceret. Actum Bryssel, den 11. Decembr. Anno 1683. Undertegnet af O. H. M. Del Caretto. Hol Holland. Amsterdammerne opponerer sig endnu continuerligen imod de 16000 Mands Hverfving, och bringer efterfølgende Aarsager derhos, hvorfore de Spanien intet videre end skeet er, och i Tractaten er forfattet, at secundere skyldige ere, nemlig: 1. Eftersom Spanierne den behøfvende Hielp til rette Tid i Tydskland icke hafver søgt. 2. At de hvercken Danmarck eller Brandenburg de tilbørlige Subsidier hafver betalt, och saaledis den fri Handling i Øster-Søen kunde vorde forhindret, 3. At Spanien sig i Nederlandene ikke i saadan Positur och Stand befinder, som de efter deres Promissers Lydelse ere skyldige, och derudofver icke i den Stand hvercken offensive eller defensive imod Franckerige at agere, hvor ved da 4. Dette Land paa unødig Vis en Krig paa Halsen kunde føris, da mand icke var udi nogen Positur, den store Mact imod Franckerige at imodstaa. Saa ville och de af Delft, Leyden og andre Stæder aldeelis cke tilstæde, at mand den Stad Amsterdam ville ofverstemme, eftersom de Aarsagen Hverfvingerne at tilbage drifve, haver approberet. De til Zirickee aff Ter Geos i lige Maade der imod; Gelderland och Ofver-Jssel hafver vel der til consenteret, dog med saadan Condition, at samme Hverfving maatte skee uden Lands. Generaliter vorder Spaniernes Declaration aff de fleerste Fred elskende holdt for urimelig, eftersom derved alle middeler til een Accommodement aldeelis er affskaaren, och gifvet Franckerige udi Hænderne, Nederlande at under trøcke och under sin Skat skyldighed bringe, och denne Estat i en farlig och blodig Krig at constringere, saa och Engeland at persvadere dennem at assistere, hvortil dog synis at være liden Apparence, og denne Estat giort incapabel dennem at assistere, formedelst det, eftersom de med Sverig og andre Allierede gjorde Tractater icke hafver ratificeret, hvor udofver da mange derhen stemmer, Spanien at tilkiendegifve, at denne Estat sig icke videre med dennem skulle indlade, langt mindre mod Franckerige ville agere.