Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-26
Som bekiendt forsørgede i Weimar Venner i Nøden en Mængde Børn, som ved Krigen vare blevne ulykkelige og forvildede. Næsten 200 af disse Børn have lært Haandværker, og ere blevne meget duelige Smede, Murere, Tømmermænd, Steenhuggere o. s. v. Der findes blandt disse ikke allene Sachsere, men ogsaa Russer, Preussere, Beiere, Rhinlændere, Bøhmere, Catholiker, Lutheraner, Reformerte og Jøder, som Tilfældets Storm kastede imellem hinanden i Nærheden af de tre store Valpladse, hvor Europas frygtelige Krigslodder blandedes. Johannes Falck, den ædle Stifter af denne Anstalt, har den Plan, til Erindring om hiin alvorlige Tid, ved de omtalte Børns fromme Hænder at lade bygge en Bedesal, paa hvilken hver Tagsteen, hvert Som i Væggen, hver Laas paa Dørene, enhver Stol og ethvert Bord i Stuen er frembragt ved deres Flid. Midt i Bedesalen skal ophænges en simpel sort Marmortavle med følgende Jndskrift: "Efter de skrækkelige Krigsaar og den forbigangne Feldtslagstorden ved Jena, Lützen og Leipzig, byggede 200 reddede Drengebørn med egne Hænder denne Bedesal, og helligede den Almægtige samme til et evigt Takalrar. Som bekjendt indtræffe undertiden en Art Hvirvelvinde, der anrette store Ødelæggelser hvor de fare over, og kaldes Vindbuxer naar de reis sig paa Landet, men Vandbuxer naar de opstaae paa Havet. En saadan ødelæggende Hvirvelvind reiste sig den 25de October ved Arnsdorf i Schlesien. Ved Arnsdorf laae paa Blegen nogle hundrede Skok hvidt Linned, som nylig var bleven stænket, da der om Middagen Kl. 12, medens Folkene spiste til Middag, reiste sig en Stormvind. Tykke Støvskyer forvandlede Dag til Nat. Paa den Side af Huset, Vinden stod paa, bleve Vinduerne indtrykte, Blegehusets Fløidere med frygtelig Bragen indkastede, og i det Jndere af Bygningen alle Dørene løftede af deres Hængsler, saa at Vinden, nu overalt uforhindret gjennem strøg Bygningen. En stor Høstvogn, som stod for Døren, blev kastet saaledes om, at Hjulene vendte i Veiret. Det paa Blegen udbredte Linned blev i en Tid af nogle faa Secunder løftet i Veiret og sammenviklet i adskillige store Nøgler, af hvilke en af de største af disse Masser hævedes i Veiret i lige Linie mere end 40 Fod over det betydelig høie Blegehuus, og kastedes 150 Skridt bort i Grøvter og Buske. Man havde nok at bestille i flere Timer, for at faae den sammenviklede Masse igjen bragt fra hinanden. Den taltes Stykkeviis, og befandtes at indeholde 27 Skok; og i Midten af dette Nøgle sad en Træstolpe, der var 7 Fod lang, 2 1/2 Tomme tyk og 11 Tommer bred. Denne Stolpe havde tjent som et Slags Broe over en i Nærheden af Blegepladsen værende Grøft, og maa i samme Øieblik som Linnedet af Hvirvelvinden være ført i Luften, hvor Tøiet da har dreiet sig om samme som om en Rolle. Alt dette skete i en Tid af to Minutter. Eftersom Linnedet endnu var ganske vaadt af Stænkningen, da Stormen reiste sig, saa veiede man siden en saadan Skok, som befandtes at være 23 Pund svær. Hiin til et Nøgle sammensnoede Masse, der indeholdt 27 Skok, maa altsaa, uden at regne den i samme siddende Træstolpe, have udgjort en Vægt af 4 Centner og 93 Pund. Hvilken Kraft udfordredes der ikke til at hæve en saa svær og stor Pakke saa høit i Luften, og kaste samme 300 Fod bort.