JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Journal de Lige fortæller Følgende: En Mandi Hennegau havde gjort det Løfte, ei at spise noget i fyrretyve Dage, og var allerede kommen til den otteagtyvende Dag. Vi havde nylig Leilighed til at see ham og ere derfor istand til at meddele paalidelige Efterretninger om ham. Dette Menneske, eller rettere denne Nar, hedder Donceel og er 45 Aar gl. Det er characteristisk hos ham, at han aldrig har foresat sig noget, uden at udføre det. Enten det er klogt eller galt, hvad han beslutter, saa sætter han det igjennem. Donceel arbeidede i et Steenbrud, som Eieren afstod til sin Søn. Saa vægrede han sig ved at arbeide for Sønnen. Hans Moder ophød Alt, for at overtale ham, men han var ubevægelig. Da hendes Bønner vare forgiæves, sagde hun engang til ham, at naar han ikke vilde arbeide, skulde han ikke heller have noget at spise. Godt, sagde det underlige Menneske: Lad os ikke tale mere om den Ting! Jeg vil leve som Vorherre, og faste i fyrretyve Dage. Og virkelig har han siden den Tid af ei nydt andet end Vand. Han laver Mad til hele Familien, men selv rører han den ikke. Donceel er bleven meget mager; hans Gang er meget vaklende; men naar man taler derom, bliver han vred. Han mener, at kunne holde de fyrretyve Dages Faste ud. - - Den streogtredivte Dag kunde han endnu gaae i Kirke. – Jfølge senere Efterretning er Donceeldød for Terminen var omme. Moms. Taglioni har nylig paa det keiserlige kongelige Theater ved Karnthner-Porten i Wien givet den første af de ti Forestillinger, til hvilke hun er blevet engageret; hun faaer 1000 fl. Comtrent 2500 Francs) for hver. Til denne Forestilling havde hun valgt "Sylphiden. Det Wienske Publikums Enthusiasme ved Giensynet af den berømte Kunstnerinde har været saa stor, at hun i Løbet af og efter denne korte Ballet blev fremkaldt 42 Gange. Da efter Forestillingen Mille Taglioni var steget i sin Vogn, spændte et stort Antal Tilskuere Hestene fra og trak hende til det Hotel, hvor hun logerer. Blandt dem, der viste hende denne Hylding, bemærkede man en ung Lieutenant af de keiserlige Garde-Husarer i Gallauniform. Dette havde tildraget sig Regjeringens Opmærksomhed, som Dagen efter har udstedt en Befaling, at enhver Enbedmand, civil eller militair, som i Fremtiden begik en lignende Fadaise, skulde straffes exemplarisk. Officeren er bleven kaldet til sin Chef, der har givet ham en alvorlig Jrettesættelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
En speculatio Wiener=Vært, Hr. Daum, har grundet et nyt Elysium, og, for at hidlokke desto flere Gjæster, indrettet sine underjordiske Localiteter, saaledes, at man i samme ligesom gjør en Reise omkring Jorden. Allerførst kommer man til Asien, det vil sige: man træder ind i en indisk Nabobs rige Gemakker. Alt har her fremmede Former og asiatisk Architectur. Een Sal oplyses af transparente Tulipaner; i en anden strømme Gasflammerne ud igjennem Elephant-Snabler. Der er ialt 4 Spise= og Røge=Sale. Asiatisk klædte Piger gjøre Opvartning, og i en Nische spiller et Orchester af asiatisk costumerede Musici. Afrika fremstilles i et morgenlandsk Militairtelt, med Udsigt til Pramider, Ruiner og Sphinzer. Her blive Gjæsterne underholdte ved Productioner i den naturlige Magie. De ved Skjænkebordet beskjæftigede Opvartningspiger ere klædte paa Afrikansk. Fra dette Telt fører en med Rør bedækket Gang over til Amerika, hvor man strax træder ind i en trovisk Skov af Palmer og andre Træer. Man forefinder endogsaa her en Jernbane, paa hvilken Gjæsterne, i Vogne, trukne af Heste, kunne foretage en Fart, hvorved de tillige faae baade New-York, Cimbarasso, et Vandfald, Jndianere, den brasilianske Kyst, Rio Janeiro m.m. at see. Alle disse Localiteter ere oplyste ved Gasflammer, som udstrømme af Gabet, paa Slanger, Fiirbeen &c. medens den Larm, der gjøres af en stor Mængde levende Abber og Papegøier, gjør Virkningen end meere skuffende. J Memel har Følgende tildraget sig: En Mand havde en Kone, som gjorde ham Livet til et Helvede. Han fattede desaarsag den fortvivlede Beslutning, at forkorte sine Dage, tog en Strikke, gik op paa Loftet, fandt gandske rigtig et Søm i Hanebjelken, steg oppaa Kanten af et stort Kar, som stod her, fyldt med Vand, for mulig Ildsvaade Skyld, befæstede Strikken, og hang. Men det rustne Som giver efter, og Dødskandidaten styrter ned i Vandkarret lige til sine Øren. Den overraskende Afsvaling bringer ham pludseligt paa andre Tanker; han løser Løkken af Halsen, springer op af Vandet, løber, dryppende af Vand, ned i Stuen, giver Konen en dygtig Dragt Prygl, og lægger sig derpaa tilsengs. Konen blev ved alt dette saa medtaget, at hun aldrig siden har opirret Manden, men Begge leve et meget fornøieligt Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
J Danzig lever en Hr. Hevelke, en velhavende Brygger, som har en meget snaksom Papagøie. Hver Dag komme Landmænd til ham, for at gjøre Afregning, hvorpaa de pleie at gaae bort med et trohiertigt, Hr. Hewelke, nu gaae vi. Denne Talemaade hørte Pagagøien saatidt, at den blev opmærksom derpaa. En Dag gaaer Hr. Hewelke og fra Bryghuset til sin Stue. Paa Trappen springer en stor Kat ham imøde med den flagrende Papagøie i Gabet, og i sin yderste Angst lod Fuglen de Ord lyde: Hr. Hewelke, nu gaae vil Den gamle, joviale Musikdirecteur Theus i Weimar sendte forleden Fyrsten af Sondershausen sine nyeste Waidmanns-Lieder og skrev det var ham slet ikke om en Gulddaase at gjøre; men vilde Hs. Durchlauchtighed seende ham en Hare til Helligdagene, vilde det være ham meget kjært. Og gandske rigtigt sendte Fyrsten ham et halvt Dusin Harer til Helligdagen. J Stuttgart bestaaer et Kaffehuusselskab, i hvis Statuter det hedder: "Kun selvstændige ung Mænd optages som Medlemmer." Da nu det Spørgsmaal blev opslaaet, hvad man forstaaer under selvstændig," svarte man: "Selvstændig er Enhver, som har en Gadedørsnøgle."J München forlangte en Kone forleden at skilles fra sin Mand, fordi han havde kastet hende Huselands Kunst at forlænge det menneskelige Liv i Hovedet. Hvor findes det allermindste Præstekald i Verden; J Steinerskirchen (Baiern). J hele Pastoratet er der kun - to Bønder, nemlig Een i Steinerskirchen, og Een i Wintersollen, som ligger en halv Miil derfra. Det er en rædsom øde Egn. Men alligevel underholde disse to Bønder deres Præst meget anstændigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
En Kjøbmand har fra Ny-York skrevet følgende interessante Brev til sit Hjem: Kjære Kone i Hamborg, Ja, ja, gjør Du kun store Øine, Jeg er virkeligen, paa Ære, ankommen til America, i bedste Velgaaende - , det Dampskib, der gaaer dog Jntet i Verden over et Dampskib, Søsygen fik jeg mig afvænt fra i de første tre Dage. Hovedsagen er nemlig, at man slets ikke tænker derpaa. Du ønsker, at vide, hvorledes der seer ud i America, O. America – der gaaer dog Jntet i Verden over America. Jeg har kun været her 24 Timer, og har altsaa ikke havt Leilighed til, at tage denne Verdensdeel nøie i Betragtning. Jeg gjør stærkt i Bøffelhuder, og venter gode Forretninger. O, der gaaer dog Jntet i Verden over Bøffelhuder og Forretninger, Øl – amerikansk, Slet. Rhinskviin - amerikansk, Som hos os, men dyrere. Siger Jntet, Eva Jeg kan drikke den, jeg drikker den, som i Hamborg - Boffelhuderne maae indbringe det igjen. O, der gaaer Jntet i Verden over Hamborg Hvad bestiller Fritze, Længes han efter Papas Tor dog hans Næse; jeg formaaer det ikke her i America. Lev vel, min elskede Kone i Hamborg, Jeg trykker Dig i Aanden til mit Hjerte, ligesom jeg ogsaa beder Dig, at trykke min Aand paa samme Maade. Kys dette Brev; jeg kysser det ogsaa – saa kysses vi i Aanden – og der gaaer dog Jntet i Verden over at kysses! J October 1840 kommer jeg tilbage til Hamborg. Man har sagt mig, at Du kan vente mig fra den og til den 10de, og jeg ønsker, at Du hver Dag vil gaae ud at tage imod mig. Jeg skal nok medbringe Noget til Dig og Fritze. Hvad dat spørge I. Svar: En Neger! Han vil tjene mig for Gaardskarl. Saadan en Karl er vant til Alt, og koster ikke meget. H. Hvad siger Du til denne Jdee O, der gaaer dog Jntet i Verden over Negrene! Levvel! Pas vel paa de Glasperler, som jeg har forskrevet fra Bøhmen og som endnu ikke ere ankomne. Skriv snart, simpeltvæk til Din Mand Albert Flennauer i Ny-York.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Til Travemunde ankom der med sidste Dampskib fra St. Petersborg 94 Passagerer, hvoriblandt Fyrster, Generaler, Grever, Baroner, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Den danske Lieutn. Raasløff er ansat som Ordonnantsofficeer hos General Lahitte, der kommanderer det franske Artillerie i Algier. Prindsen af Bentheim, dansk Generalmajor a la suite, der med en privat Mission fra vor Konge nylig var i St. Petersborg, er af den russiske Keiser benaadet med St. Annaordenen. Ligesom Mennesket, saaledes gaaer Møden fra den ene Yderlighed til den anden. Forrige Aar (hedder det i Aalb. Av.) vare Damernes Kjoler saaledes beskafne, at man kunde kalde dem meer end tilbørlig korte, nu ere de derimod saa lange, at de feie Gaderne, og ville formodentlig snart forlænges til Slæb. For at afholde Kjolerne fra ved deres Længde og Vidde at genere i Gangen, er en anden Mode indført, nemlig Haardugsskjørt, og man maa deraf antage, at vore Damer begynde at blive fromme, hvis de ikke have været det iforveien, som Gud bevare os for at tvivle om. – Man seer mange nye elegante Kjøretøier i Kjøbenhavn, men intet gjør saa megen Opsigt, (hedder det i f. Bl.) som et en riig fransk Greve tilhørende. Det er forspændt med to forrige brune Travere, og paa den ene sidder den kjørende og ridende Jocken i en sort Fløiels Jacke, hvide Beenklæder, guulkravede Støvler og en Hue med Sølvqvast. Kjøretøiets Eier er en stakkels ung Mand, som var en 40,000 Rbd. aarlig Rente, men kan ikke komme ud af det dermed i Paris og derfor opholder sig i Khvn. Saaledes fortæller i det mindste Rygtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Fra Kjøbenhavn meldes endvidere i Aalb. Avis Alt er nu her i den dybeste Rolighed, man hører hverken om Optøier eller Folkestimmel, og Ulfelts Støtte staaer endnu hvor den har staaet. Hvad der nu især beskjæftiger Conversationen, er de store Forberedelser til Kroningen. Man veed at fortælle, hvad Damerne skulle have paa ved Festligheden, hvor dyr deres Dragt skal være, som ikke skal kunne anskaffes under 400 Rbd. (?); man vil vide, hvormange Ordener der skal uddeles, og deres Antal angives til næsten 150; maa fortæller om de mange store og fornemme Mænd som ere indbudne; ja man bryder selv sit Hoved med, hvormange Retter der skal være ved det store Kroningstaffel paa Frederiksborg Slot. – Et Conversationsæmne af en anden Beskaffenhed er Fædrelandets tvende, med et Rummers Mellemrum, efter hinanden paafulgte Beslaglæggelser; men disse have ogsaa den Mærkelighed, at Publikum har erholdt Midten af et Stykke, som man vel kan ansee som Grunden til Beslaglæggelserne, men derimod hverken Begyndelsen eller Enden, saa at det ret kan kaldes som Holbergs Comedie uden Hoved og Hale." – Jgaar (1ste Juni) skal den have fundet en Duel Sted mellem to Officerer, af hvilken den Ene blev stærkt saaret i Underlivet og den Anden har faaet Haanden skamferet. – Med Dampskibet ankom i Søndags flere høie og velbaarne Herskaber, som ville komme til at bruge deres Been ved Festlighederne i Anledning af Kronningen; vi mene hermed nogle pragtfulde Heste fra det Augustenborgske Stutteri, der skulle deeltage i Væddeløbene den 22de og 23de Jani. - Kammerjunker, Mylius har seet sine mange Bestræbelser for at blive ophøiet lønnet med en Baron-Titel. – Digteren St.St. Blicher siges i denne Tid at søge et stort geistligt Embede i Nærheden af Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Paa Jyllands Vestkyst skal i sidste Stormveir, en Mængde Mennesker have sat Livet til paa Søen. Ved Nymindegab er forliist to Fiskerbaade og 10 Md. druknede, og ved Fanøe skulle 120 Fiskere være omkomne. Et andet Rygte siger endogsaa 390. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Bekjendtgjørelser. At Student Frederik Barfoed under Dags Dato er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen paa Grund af Jndholdet af et i No. 178 og 180 af Bladet Fædrelandet for den 3die og 5te dennes indrykket Stykke med Overskrift, den constitutionelle Aand og dens Fordringer, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancellie den 9de Juni 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Jfølge Begjæring af Fattigvæsenscommissionen hersteds afholdes Licitation i Forsørgelsesanstalten, Onsdagen den 17de dennes, Eftermiddag Kl. 3 slet, over Leverance af det til Fattigvæsenet i Halvaaret fra 1ste Juli til 31te December d. A. inclusive behøvende Rugbrød, fersk Oxekjød, Melk og Øl, samt 700 Alen bleget og 300 Alen ubleget Blaarlærred; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 13de Juni 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Torsdagen den 18de dennes, om Formiddagen Kl. 11, afholdes paa Aarhuus Raadhuus offentlig Licitation over Leverancen af circa 80 Favne Bøgebrænde, til Brug ved Vagten, det militaire Sygehuus, Raadhuset, Skolevæsenet og til Depotat for Gjordemødrene, Alt efter de Conditioner som paa Licitationsstedet nærmere vil vorde bekjendtgjort. Aarhuus, den 12te Juni 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Jfølge Beslutning, tagen paa Skiftet efter afdøde Selveiergaardmand Knud Christensen, bliver den Stervboet tilhørende, i Monberg By, Østbirk Sogn Woer Herred, beliggende Gaard, af Hartkorn 5 Tdr. med indkjøbt Kirketiende, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 6te Juli ) førstkommende, hver Mandagen den 13de Juli og Gang Klokken 10 ForDe 2de første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Mandagen den 20de Juli ) middag. Contoir i Horsens, den 3die paa Gaarden som sælges. Dens Areal er omtrent 80 til 90 Tdr. Sædeland, gode Jorder. Tørveskiær haves i Overflødighed, og Engbund hvorpaa kan avles aarlig omtrent 10 Læs Høe. Mergel er ei anvendt, men det haves paa flere Steder beqvemt i Marken, Gaarden med Afgrøde, Torv og Gjødning kan tiltrædes strax naar det er afgjort om Buddet er approberet, hvilket skeer naar 3die Auction er tilendebragt. Naar Gaarden ved denne Auction er solgt, bliver derefter samme Dag afholdt Auction over Boets Ind- og Udboe, Besætning og Inventarium. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 6te Bernth. Juni 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Ved Proclamata, som læses i vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter: 1) Madame Maren Monrad født Møller i Klagsmølle, Hornborg Sogn, Rim Herred; 2) Enkemadame Ane Marie Elisabeth Bus født Schandorff paa Grumstrup Mark i Wedslet Sogn, Woer Herred; 3) Boelsmand Søren Jensen paa Overbye Mark i Kattrup Sogn, Woer Herred, og 4) Gaardmand Knud Christensen i Monberg Østbirk Sogn, Woer Herred; indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 29de Mai 1840. Bernth. Weile Amts landoeconomiske Selskabs Møde, den pleier at afholdes i indeværende Maaned, bliver, paa Grund af indtrufne Omstændigheder, udsat indtil videre. Weile, den 11te Juni 1840. Hoppe, p. t. Vice-Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Torsdagen den 16de Juni om Aftenen Kl. 7 afholdes Generalforsamling i Læseforeningen. Aarhuus, den 12te Juni 1840. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Oplag af Skrivpapirer. Hos Undertegnede haves Oplag af alle Sorter Postpapiir, Bikube, Propatria og Concept af Strandmøllens Fabrik ved Kjøbenhavn, der til de Herrer Handlende, Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. og i Partier udsælges til Fabrikkens Priser, med Tillæg af Fragtomkostninger fra Kjøbenhavn, og en detail til forholdsmæssig billige Priser. Ligeledes er hos mig for nylig arriveret et Partie gode og særdeles billige Papper. Horsens, den 29de Mai 1840. C. Holm, Bog- og Papiirhandler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Ægte hollandsk volle Kanaster og Pontenborg Tobak bekommes billig hos C. B. Frausings Enke. Voer Kloster=Mølle, ved Rye pr. Skanderborg, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Dens udmærkede skjønne Beliggenhed ved den store Morsøe (see Pontoppidans Atlas Tom. I. V. pag. 239), i Forening med dens ligesaa skjønne Bygninger og indbringende Næring, afgiver eet af de behageligste Levesteder. Her er et meget fordeelagtig Ørredfiskerie og fanges tillige Aal &c. Lande riet er ikke meget betydelig, men udmærket Havl og Mergel. Vandet er til enhver Tid saa overflødigt at det foruden det betydelige Mølle- og Stampeværk, der har 3 Vandhjul, kan uden Standsning Dag eller Nat tillige drive et meget stort Fabrik og fuldkommen saagodt egne sig dertil som Silkeborg Mølle. Skov indtil 600 Tdr. Land og betydelig Tørvejord kan faaes i Kjøbet. En betydelig Deel af Kjøbesummen vil jeg, om forlanges, lade indestaae i Eiendommen. D. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Ved en Læreanstalt i en af Jyllands største Kjøbstæder, kan en dulig Seminarist faae Condition til November. Lønnen vil blive imellem 70 og 100 Rbd. aarlig samt Alt frit. Den Paagieldende maa, foruden Dulighed i de almindelige Skole=Discipliner, tillige kunne Tydsk og skrive en smuk Haand. De herpaa Reflecterende ville behage i portofrie Breve at henvende sig til Adressecontoiret i Aarhuus, der giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Da det meer og mere erkjendes, hvilken betydelig forøget Fordeel de efter den nyere Construction indrettede Damp=Kartoffel=Brænderier afgive fremfor de ældre Korn brænderier, tilbyder en Mand, der saavel theoretisk som practisk har gjort sig paa det nøieste bekjendt med hine, sig, saafremt Nogen paa Landet eller i Provinds=Kjøbstæderne maatte attraae at indrette Kartoffelbrænderier, at paatage sig saavel det første Anlæg af samme, som senere at forestaae et saadant, enten mod fast aarlig Gage, eller mod visse Procent af Provennet, eller som Jnteressent eller Forpagter, Alt efter nærmere Overeenskomst. Billetter eller Breve i denne Anledning ville under Adresse til C. Johansen, blive modtagne af Hr. Exam. juris Tingstedt, paa Hjørnet af Kongens Nytorv og Holmens Canal Nr. 264, anden Sal, i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Huusleilighed. Øverste Etage i Gaarden Nr. 72 paa Middelgade, som for Tiden beboes af Hr. Garnisonschirurg a Tandlæge Asmussen, kan til førstkommende Flyttetid faaes i Leie. - Aarhuus, den 4de Juni 1840. A. C. J. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
At jeg har aabnet et Øludsalg i min Kielder, hvor der kan bekommes velproppet Øl fra det Kongelige Øl bryggerie, samt Kjøbenhavnsk Brændeviin, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Ligeledes har jeg Udsalg af Hr. Kjøbmand J. P. B. Jensens Øl og Aqvavit. Bendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-13
Et Par stærke Arbeidsheste ere underhaanden at faae tilkjøbs. Hr. Dyrlæge Asmussen i Aarhuus giver nærmere Underretning. Jmod betryggende Pant er 4 a 500 Rbd. strax at erholde til Laans. Adressecontoiret anviser hvorJaynsens hurtigseilende Paquet Nr. 1, Skipper N. Michelsen, agter ligesom forrige Aar ogsaa denne Sommer, at afgaae fra Aarhuus til Kjøbenhavn hver Mandag Aften Kl. 10, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods. - Det nærmere desangaaende erfares hos J. Meulengracht. Paquetten "De tvende Venner, Skipper W. Thomsen, bliver selfærdig til Kjøbenhavn Onsdagen den 17de Juni, medtagende Passagerer og Fragtgods En Støvle er tabt paa Veien fra Østergaard (pr. Randers) til Aarhuus, som bedes af Finderen indleveret paa Adressecontoiret i Aarhuus mod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-15
ad No. 96. Mandagen. den 15 Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende, Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-15
Nyheder fra Udlandet. Den chinesiske Keiser har befalet, at ophæve al Handelsforbindelse med samtlige fremmede Nationer uden Undtagelse. Chineserne have, med deres saakaldte brændende Junker (etslags Brandere), gjort flere mislykkede Forsøg paa at opbrænde den brittiske Flaade som ligger i Tongku Bay. En Mængde chinesiske Familier ere flygtede bort fra Maccao, af Frygt for, at denne Øe skal falde i Britternes Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-15
Den russiske Armee i de kaukasiske Lande hjemsøges nu af en ny Ulykke: Cholera. Denne Smitsoet var udbrudt i den russiske Leir, hvor den anrettede store Ødelæggelser. Resten af de russiske Tropper som hørte til den chiwaske Expedition var allerede i Martsmaaned sammensmeltet til 6000 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-15
(Saaledes fortælles i brittiskostindiske Aviser.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-15
J Tripolis skal der være udbrudt et skrækkeligt Oprør: Araberne havde ombragt alle Tyrkerne. J Tunis frygtedes for det Modsatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-15
Araberne i Algier have, langtfra at være blevne modløse over deres Tab ved Medeah (hvis Erobring skal have kostet Franskmændene 2000 Md. hvoriblandt 700 Døde, forfulgt den franske Hær lige til Buffarik 8 Mile fra Algier) og paa samme Tid sloges man ved Aratschs Bredder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-15
Den engelske Sømagt som har ligget i Bugten ved Neapel, skal udgjøre en høist imposant Masse. Som Følge deraf vil man i Livorno o. fl. St. ikke mere assurere noget neapolitansk Skib. Alle Efterretninger fra Sicilien holdes hemmelige, men Rygterne fortælle, at der sammesteds skal paa flere Kanter være udbrudt Uroligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-15
I Jrland har paa flere Steder, især i Limerick, været betydelige Uroligheder blandt de simplere Klasser, formedelst Dyrtid og Mangel paa Levnetsmidler
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-15
J Belgiens Hovedstad var den 7de Juni om Morgenen en Plakat opslaaet paa Gadehjørnerne med det glædelige Budskab, at Dronningen havde født en Prinds, men en Timestid derefter blev den nedrevet og en anden Plakat opslaaet, hvoraf erfores, at det nyfødte Barn var bleven forvandlet til en Prindsesse. Paganini, den berømte Violinvirios, er død i Nizza, og har efterladt sin 14aarige Søn en betydelig Formue. Fra Tydskland erfares, at Rastadt nu er bestemt til Forbundsfæstning, og at den skal være en Hoved Vaabenplads for hele Sydtydskland, med en 20,000 Md. stærk Garnison.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-15
Den afdøde Konge af Preussens sidste Øieblikke havde været meget rørende. Første Pindsedags Morgen, da alt Haab om at vedligeholde Kongens Liv var forsvundet, havde hele den kgl. Familie forsamlet sig paa Slottet, for, ved en særdeles Gudstjeneste, at bønfalde Gud om Kraft og Styrke til det forestaaende tunge Moment. Derefter begave sig samtlige Medlemmer af det kgl. Huus ind i Gemakket hvor den døende Konge laae, og stillede sig rundt omhans Leie. Saaledes midt iblandt Sine (ogsaa Keiseren af Rusland var iblandt dem, rækkende sin ene Haand til sin kgl. Efterfølger, og den anden til Fyrstinden af Liegnitz, opgav han sin Mand, saa rolig og blidt, at de tilstedeværende Livlæger først maatte gjøre de Omstaaende opmærksomme paa, at det var forbi Hs. M. den nuregierende Konge trykkede derpaa den elskede Faders Øine til, og hele Familien sank ned paa Knæe, holdt en inderlig Bøn, og omfavnede hverandre under Graad og Jamren. Den høisalige Konge havde anmodet om, ikke at stilles til offentlig Skue, og at Sorgen over ham kun maatte vare i J Maaneder. Alle offentlige Forlystelser, som Commedier, Musik a. skal ikkun ophøre i 16 Dage. Den afd. Konges efterladte Privatformue anslaaes til 20 Millioner, som skal deles mellem 5 af hans Børn (Keiserinden af Rusland har givet Afkald paa sin Arvepart). Fyrstinde Liegniz (den afd. Konges Gemalinde til venstre Haand) skal herefter føre Titel af Kongl. Høihed, og have Slottet Erdmannsdorff i Schlesien (med en Jndk. af 30,000 Rd.) til Enkesæde. bleven næsten heel afbrændt ved Jldsvaade; kun nogle Den finlandske Stad Frederiksham er faa Privathuse, en Kirke og Cadethuset ere blevne ufortærede.