Almuevennen, 1843-08-01
J et Andragende til Amtmanden af 18 Octbr. f. A. havde Huusmand Hendrik Olsen af Smørumore besværet sig over, at Sognets Forstanderskab havde paalignet ham en Afgift af 4 s. for hver Rbdlr., han erholdt i Leie af et ham tilhørende Huus. Paa Amtmandens Forlangende havde Forstanderskabet herover under 26de Decbr. næstefter erklæret sig, og denne Erklæring gik ud paa, at det for Principels Skyld ikke kunde forandre den gjorte Ansættelse. Under 6te Januar d. A. tilskrev Amtet derefter Forstanderskabet, at ligesom Reglementet af 5te Juli 1803 § 35 og Anordningen 29 Juli 1814 § 56 ikke indeholde Hjemmel for anden Basis for Ligning af fornævnte Bidrag end enten efter Hartkorn eller efter Formue og Leilighed, saaledes havde det kgl. danske Cancelli i Anledning af et lignende Andragende i forrige Aar resolveret, at der ikke kan paalignes Eierne af Huse, som de udleie, noget særskilt Bidrag af den Leie, de have af disse, hvorimod den Jndtægt, som derved tilflyder dem, vel kan komme i Betragtning forsaavidt der paalignes dem noget Bidrag efter Formue og Leilighed. Amtet maatte derfor antage, at H. Olsen efter hans hele oekonomiske Stilling ikke egnede sig til at svare Bidrag, i alt Fald ikke uden forsaavidt saadant Bidrag paalignedes Sognets andre Huusmænd uden Hartkorn, at han derfor vilde være at fritage for dette Bidrag og derom at underrette af Forstanderskabet, som derhos formentes, ved saaledes at være gjort bekjendt med Ovenanførte, for Fremtiden at ville iagttage dette ved Paaligningen af de omhandlede Afgifter. Forstanderskabet fandt sig imidlertid herved foranlediget til at andrage denne Sag for Raadet og efterat den havde været bearbeidet af vedkommende Comitee for de uensartede Sager, vedtoges det i Overeensstemmelse med dennes Jndstilling eenstemmig for Principels Skold allerførst at udtale, at det ifølge Communalanordningens § 32 Nr. 9 udelukkende tilkommer og paaligger Amtsraadet at afgjøre de Besværinger, der maatte fremkomme fra nogen af Amtets Beboere over Ansættelse til Fattig- og Skolebidrag, at denne Sag derfor udelukkende og ene henhørte under Raadets Ressort, at den derfor burde været adresseret til og afgjort af dette, at Amtmandens afgivne Resolution i den af 6te f. M. var at ansee som Raadets Formands foreløbige Bestemmelse i Medfør af Communalanordningens § 15, hvorefter Amtmanden kan afgjøre saadanne Besværinger, indtil Raadet holder sit næste Møde, og forsaavidt Sagen ikke kan opsættes", og at endelig alt dette skulde communiceres Forstanderskabet og vedkommende Huusmand. Med Hensyn til Sagens Realitet maatte dernæst Raadets Pluralitet være af den Formening, at den paaklagede Ansættelse var paalignet anordningsmæssig efter Klage rens Formue og Leilighed, og da den derhos i sig selv ikke turde ansees for eller var oplyst at være ubillig efter Forholdene, maatte Raadet erklære Forstanderskabet berettiget til paa anordnet Maade at inddrive Bidraget. J dette Sidste dissentierede imidlertid Formanden, og han ansaae sig forpligtet til i Kraft af sin Myndighed dertil efter Communalanordningens § 33 at suspendere denne Beslutning som formeentlig overskridende Raadets Competence, forsaavidt derved den af ham, qua Amtmand under 6 Januar d. A. afgivne, motiverede Resolution tilsidesattes, uagtet denne formen lig ikke kunde dette uden ved en høiere Antoritets eller i dette Tilfælde det kgl. danske Cancellies Kiendelse Til denne Autoritet vilde han altsaa indstille Sagen i sin Helhed. Det i forrige Møde fremlagte Andragende om Vandets Op stemning ved Værebro Mølle med Videre foretoges paa Nye. J dette Andragende, der er dateret 11 August f. A. og underskrevet af forskjellige Beboere af Jyllinge, Gundsomagle Hove og Smørum Sogne i det samlede Kjøbenhavns Amt og Svedstrup, Stenløse og Vers Sogne i Frederiksborg Amt, bemærke disse, at de alle ere Eiere eller Brugere af Engene langs den Aa, der danner Skjellet mellem Frederiksborg og det samlede Kjøbenhavns Amt, fra Joenstrups Mølle til nederste Værebromølle, at de paa disse Enge og Moser aarligt lide større eller mindre Tab ved Aavandets Opstemning over dens Bredder, saa at de endog i vaade Aaringer enten Jntet eller kun Maadeligt kunne faae indhøstet af Engene, at de af samme Grund kun faae et ringe Udbytte af Moserne, uagtet denne Mosestrækning hører til de største og bedste i Landet, at Ondet i de sidste 20 Aar bestandig er forøget, da Vandstanden stedse efter deres Erfaring er tiltaget, at Tabet aarligt tør ansættes til flere tusinde Læs Ho og Tørv, som baade for dem, for Egnens Arbeidere og for den tre Mil nære Hovedstad er af betydelig Vigtighed, at Grunden til dette Onde er at søge i Vandets Opdæmning ved nederste Værebromølle, at Oprensning af Aaen Jntet hielper herimod, at hin Mølle i Fortiden altid har maattet drage Stigbordet fra 1 Mai til 1 August, hvorved Vandet saaledes i denne den vigtigste Aarstid havde frit Afløb, men at dette derimod i de sildigere Aar ikke har været overholdt, at derfor store Strækninger af deres Eiendomme have maattet være saagodt som unyttede af dem, og at de paa Grund af alt dette maatte andrage, at Amtsraadet vilde tage under Overveielse, om ikke enten den tid nævnte nederste Værebromølle, kunde foranlediges nedlagt mod Erstatning til Eieren, eller og i alt Fald Vandet i Aaen ikke atter kunde gives sit frie og uhindrede Afløb fra 1 Mai til 1 Aug. De henvise derhos til Regeringens Exempel paa det kongelige Gods i Frederiksborg Amt, hvor de formene de fleste Vandmøller allerede nedlagte eller afløste ved Vindmøller. Amtsraadet, der til Bedømmelsen af dette Andragende ikke hidtil har været i Besiddelse af nogensomhelst Oplysning udenfor dettes eget aldeles udocumenterede Jndhold, fandt sig imidlertid desuagtet ved den Formodning, der ifølge flere Medlemmers Bekjendtskab med Localforholdene vaktes om, at Klagerne virkelig med Føie kunne føle sig uforholdsmæssigt besværrede ved det omhandlede Aaløbs Vandstand, forpligtet til ved Committerede af dets Midte Dhrr. Povelsen, Thalbitzer, Jacobsen og Balthazar Christensen, foreløbigt at lade Forholdene saa vidt muligt undersøge paa selve Aastedet. Jfølge denne foreløbige Undersøgelse maatte Raadet hælde til den Formening, at Andragendet har Krav paa omhyggelig Opmærksomhed, hvad enten man henseer til det for Productionen saa betydelige Tab, de hidtilværende Forhold maa erkjendes at medføre eller til det meget Tvivlsomme i, om ogsaa Tilstedeværelsen af disse Forhold har sin Kilde og sin Gyldighed enten i nogen virkelig Retsgrundeller i nogen virkelig Nødvendighed for den Mølle, i hvis Gunst man i en Række af Aar har vidst at hævde dem. Med Erkjendelsen af den Vaersomhed og Omhyggelighed, hvorpaa Behandlingen af en Sag, som denne har særdeles Krav, besluttede derfor Raadet, forinden videre foretoges, at ville 1) udbede sig igjennem sin Formand af Kjøbenhavns Amt mandskab meddelt i Original eller Afskrift den Correspondance og de Actstykker, Amtets Protocoller eller Archiv maatte indeholde, betræffende Sagen i Almindelighed og de Aaløbet nu eller tidligere benyttende Møller og deriblandt vedreværebromølle Særdeleshed, hvorhos Raadet i Forbindelse hermed ved Amtets Assistance tillige vil forvente indhentet og snarest muligt sig meddelt lignende Oplysninger, ledsaget af Vedkommendes egen gode Betænkning fra de under det samlede Amt sorterende Retøbetjente, i hvis Jurisdictioner de omgieldende Districter ere beliggende, og fra det samlede Amts nuværende Landvæsenscommissioner eller dem af deres nuværende eller forhenværende Medlemmer, som maatte kunne formodes særligt at være indviede i denne Sags Historie. 2) udbede sig af de vedkommende Sogneforstanderskaber dette Amt de Oplysninger om Forholdene, de maatte kunne give, ledsaget af deres egen gode betænkning om Sagen. 3) tilskrive de Beboere, der for dette Amts Vedkommende have underskrevet Andragendet, at Raadet, da Andragendet ikke er ledsaget af oplysende eller legitimerende Actstykker, foreløbigt og efter ved Committerede af dets egen Midte at have ladet forholdet paa selve Aastedet undersøge, maa opfordre dem til, saavidt muligt yderligere at udvikle og godtgjøre Jndholdet af deres Andragende og Sagen i det Hele. 4) meddele Eieren af Nedreværebromølle, som den rimeligviis ene eller nærmest Paagieldende i Sagen, Andragendets Jndhold samt opfordre ham til derover at afgive Erklæring med hvad Videre, han efter sin Stilling til Sagen maatte finde Anledning til at fremføre, og 5) communicere Amtsraadene i Roeskilde og Frederiksborg Amter alt Foranførte og henstille til disse, om de maatte finde det hensigtsmæssigt at behandle dette Fællesanliggende ved Fællescommitterede fra de 3de Raad, hvortil i saa Fald vel trende Medlemmer af hvert Raad maatte delegeres. Det vedtoges dernæst at continuere Behandlingen af de øvrige afgjorte Sager i et extraordinairt Møde, der ansattes til ottende Dagen, og hævedes saaledes det nærværende Kl. 4 1/2 Eftermiddag.