Københavns Adresseavis, 1769-09-13
Læssees Jndbyggeres Friheder. Læsserne paastaae at have adskillige Frieheder fra Dronning Margrethes Tid, deriblant denne, at hun først skal have tilladt dem at kjøbe og sælge deres Gaarde, og saaledes gjort dem til Selv=Eyere og deres Gaarde arvelige Der fortælles at denne store Dronning, engang da hun var paa Søen, skal have stødt an under Skagen, og være kommen derfra paa en Baad til Læssøe, hvor hun skal være gaaet i Land Norden paa Hals Kirke, og derfra kiørt paa en Vogn trækket af Øxen heen til Vester=Strand, hvorfra hun skal være oversadt til Sæbye, som det nærmeste Sted, paa det faste Land. Ved den Leylighed skal hun efter gammel Tradition, have begavet Læssøe med et stort Lands Segl, hvilket Jndbyggerne endnu forvare som en Helligdom, og bruge i alle betydelige Tilfælde. De foregiver at i dette Segl sidder Dronningen paa Thronen, med Krone paa Hovedet og Septer i venstre Haand, og med saadan Jnscription: Sigillum nostrum Læssorianum, men da man har et Aftryk af Seglet selv, som vises i Kobberstik, finder man derudi Kong Knud den Helliges billede. og denne Omskrift: Sigillum Sancti Kanuti De Lessehløehvoraf man slutter, at St. Knud har været dette Lands Patron og Skyts=Helgen, og at Lessøe kandskee længe for Dronning Margrettes Tid kan have havt dette Segl. Jndbyggerne have Frihed at handle med alle fornødne Vare, imellem sig selv indbyrdes, hvorfore de have Høystsalig Kong Friderich 5tes Brev, af Dato Gottorf den 23 Junii 1750. Ligeledes ere de frie for Afgifter ved Fladstrands Told=District. Men ved Aalborg Toldstæd maae de baade af ledige Baade og i andre Tilfælde klarere, hvilket giør Transporten for dem og fremmede Folk kostbar nok, da det i Aaret 1762 saae ud til Urolighed og Krig, har Lessøes Jndbyggere anholdet hos Kong Friderich 5te, at en ordentlig Indretning til deres Lands Forsvar, maatte dem allernaadigst bevilges og stadfæstes, allerhelst de selv havde anskaffet sig Canoner, hvilket blev dennem allernaadigst accorderet. Deres derom til Hans Majestæt indgivne Ansøgning var af følgende Jndhold: " Da vi i forrige Krigstider her paa Landet Tid efter anden er bleven røvet af nogle her til Landet med smaa Fartøy kommende, ikke altid bekiendte Folk; Saa har vi Underskrevne " paa egne og samtlige Landets Jnbyggeres Vegne i Overvei ning heraf, og ihenseende til nærværende Tiders Vanskeligheder, af de Tid efter anden strandede Skibe tilkjøbt os 10 Canoner af diverse Calibres, hvilke vi med andre her ved Landet værende gamle Canoner til Landets Defension, agter at plante paa Batterier ved de Stæder, hvor ovenmeldte Landgang kan befrygtes. Og paa det saadan for" nøden funden vores Foranstaltning og Defensions Jndretning kan have den fornødne Fremgang og Nytte, saa have vi udnævnt en Direction, som skulde bestaae af BirkeDommeren, Land=Fogden og 4re vittige Indbyggere, til at ordinere og foranstalte det i saa Maade fornøden findende, og til saadant desbedre at iværksætte, har vi og tillige udnævnt 2de Stykmestere paa den Østre og 2de paa den Vestre Kandt af Landet, samt 4re dygtige Constabler, Lavetmager og Smed, som alle skal dependere af Direuctionens Ordre. Thi er vores allernaadigste Bøn og Begiering, det Deres Kongel. Majestæt allernaadigst ville behage at confirmere vores forestaaende Foranstaltning og Indretning, paa det Vedkommende kan holdes under Subordination af Directionen til denne Ordres vedbørlig Efterlevelse. Vi forblive i dybeste Underdanighed a. Lessøe, den 31 Martii 1762. Underskrevet af Claus Gay, Jens Anonsen, Carl Kirchernae, Bertel Larsen Dam, Melchior Christophsen Stocklund. Herpaa fulgte saadan Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Resolution, Vi have med særdeles Velbehag bemærket den Nidkierhed, som Jndbyggerne paa Læssøe viser med at giøre den heromtalte Indretning til Landets Defension i paakommende; Saa have Vi ogsaa denne Indretning med hvis der1 af dependerer, saavelsom og den proponerede Directions Udnævnelse, her udi alt allernaadigst villet confirmere og stadfæste. Hvorefter alle og enhver Vedkommende sig " allerunderdanigst haver at rette. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg a. den 25de August 1762. Friderich R.