Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-03-09
Efter Beretninger fra Rochesort, har de sidste Storme, anrettet stor Skade paa de franske Kyster. Fregatterne Nationalkocarden og den Jgiendfødte ere strandede paa Kysterne og 2 andre har taget Skade paa Master og Bugspridt. Disse vare, under den forhenværende Marqvis de Serces befaling, bestemt til en Expedition i Ostindien. Det Antal af Koffardieskibe, som ere forulykkede, især ved St. Martin og Øen Rhee, regner man henimod 300 og man vil have seet over 200 Liig drive i Søen. Den 20de Febr. har adskillige Sletsindede søgt at stifte Uroe i Paris, det kom og til Virkelighed i adskillige af Ølhusene, men den tilkiende bevæbnede Magt bragte strax alt i Orden. Louvet siger i sit Blad: At Paris aldrig har været opfyldt med saa mange Fremmede som nu, at alle fra Departementerne forjagede Chouans-Chef, havde søgt Paris, som et Tilflugtsted, der ville i Tiden have en Modrevolution til følge. Politiet vidste ret got at der for nyelig var opkjøbt meget Vaaben og at man paa forskiellige Stæder i Forstæderne St. Anton og Marceau har villet lagt Jld an, for at beskieftige Folket der, medens Emigrantere og Oprørere gjorde Opstand imod Regieringen, men at der var føiet saadanne Anstalter, at hvor skiult deres Hensigt end syntes at være, og i hvad Form den end viste sig, samme dog snart skulle blive opdaget og undertrykket. Samme Aften som Brød og Kiøbuddeelingen ophørte, saae man et talrig Musikchor ved Slagterboderne, der opførte en Aften musik, hvilket man siden har erfaret skal være foranstaltet til Spot af de herværende Chouans. Priserne paa alle Levnetsmidler stiger bestandig i Paris. Et Pund Kiød koster 140, et Pund Smør 200, et Eg 13. Livres. Man taler og her om en nye Expedition som canske Kyst, hvor de skal have ødelagt og forbrændt Franskmændene har gjort fra Vestindien paa den Afrimange engelske Skibe. Vor Marine i Toulon vil snart blive sadt paa en respectabel Fod. Paa Rheden der ligger nu 18 udrustede Linieskibe. 2 Nyebyggede og 6 som nu ere ude paa et Krydstog, der tilsammen udgiør en Flode af 26 Linieskibe foruden Fregatterne, hvoraf en Deel snart skal løbe ud. Enhver af de Gamles og de 100de Raads Medlemmer, blev fornyelig bragt 2 Expl. i Huset af det periodiske Blad i Ami des Loix, hvis Forfattere angives at være, den bekiendte Prinds af Hessen Rothenburg og Dubois Crance: denne sidste paastaaer deri at hverken Belgien, Mastricht, Luxemburg eller Savoyen maatte gives tilbage, og Prindsen forlanger desforuden, som en Betingelse i Freden, at Engeland skal afstaae Gibraltar til Spanien, Corfica til Frankrig, og alle tagne Hollandske Colonier til Hollænderne, foreslaaer og at giøre Landgang paa Engeland, med 150,000 Mand, under Beskyttelse af den forenede Franske, Spanske, og Hollandske Søemagt. J vort Officialblad, giøres Europa opmærksom paa Triple=Alliancen imellem Engeland, Østerrig og Rusland. Der spørges iblant andet: Hvem vil modsætte sig Tyranernes Despotisme paa Havet, som søger at ødelægge den franske Marine, bemægtiger sig vore Colonier, vover at true Spanien, og som synes at ville udøve et bydende Herredømme over Søemaaternes Flag i begge Jndierne, paa Oceanet og i det Middellandske Hav, Europa kiender hiin Triple=Aliance, Europa seer Faren og Folket tier, og Kongerne iagttager endnu den farlige Neutralitet, Kan Porten ansee denne truende Coalition med rolige Øine? Hvilke ere Portens naturlige Fiender, og hvilke maae være dens Allierede? Rusland og Østerrig ere de eneste den har at frygte for, Engeland og de andre handlende Nationer, kan ikke erobre det, ligesaa lidet har de at frygte for Jtalien og Schweitz. Een eneste mægtig Alieret fremviser sig og indbyder Porten til at slutte hiin nøie Forbindelse med sig, som saa længe har staaet fast mellem begge Magter. Nu er det Tid at udføre denne mægtige Diversion, at vise Ottomannerne at de Franske er alene deres Alliance værdig, og at begges Jnteresse udfordrer deres Søemagts Forening i det sorte Hav, tilfælleds Uafhængigheds Befordring.