JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
Wien, den 26de Januar. De sidste Efterretninger fra den Russiske Armee over Bukarest sige, at General Suwaron har med sit Corps passeret Donau, og allerede opbrændt 5 Byer i Bulgarien, ja udbredt Frygt og Skræk for Russernes Vaaben lige til Adrianopel. Storviziren med sine Tropper skal og saaledes være indsluttet af dem, at han neppe skal kunde undvige. Ved de Asiatiske Troppers Bortgang blev hans Krigshær meget formindsket, og den svækkede han selv desuden endnu meer ved at kaste en Deel af de tilbageblevne Tropper ind i Fæstninger, som nu størstedeelen ere indtagne af Russerne. Det skal næsten være en Umuelighed, at han kan holde sig længe, da det tillige feiler ham paa Munition og Levnetsmidler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
Det udbredte Rygte stadfæstes, at Russerne under General Hermann have bemægtiget sig Staden Anapa paa den Asiatiske Side af det sorte Hav, og sammesteds gjort et stort Bytte. Ved denne Stads Crobring have Tyrkerne, som tappert værgede sig, forliist 3 til 4000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
Petersborg, den 11te Januarii. J Forgaars ankom her en Coureer med den høistvigtige Efterretning om Erobringen af Jsmail, Denne Fæstning blev bestormet den 22de December. Garnisonen, eller rettere sagt, den i de vidtløftige og meget stærke Forskandsninger fordeelte Tyrkiske Armee, som bestod af meere end 30000 Mand, er ganske ødelagt. Fienden har mistet over 20000 Mand Døde, og henimod 11000 ere gjorte til Fanger. Desuden have vi gjort 300 Kanoner og 310 Fahner til Bytte. Kun saa meget vide vi forud; thi Feltmarskal Fyrst Potemkins omstændelige Efterretning ventes endnu. Den tappre General, GrevSumorow=Rimnisky har fornemmelig ved denne Leilighed udmærket sig ved sit bekiendte Heltemod, og med sin store Aand oplivet alle under hans Anførsel fægtende. Historien skal neppe kunne melde en lige Begivenhed, omendskiønt den har optegnet meer end eet Exempel paa den Russiske Tapperhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
Kiøbenhavn, den 4de Februar. I følge en Cancellie Skrivelse af 20de November f. A. er under biskop Balles Opsyn og Medvirkning sammentraadt en kritisk Commission, som bestaaer af Justitsraad O. Malling, Capitain Abrahamson, Professor Rahbek og de Herrer E. Storm og H. V. Riber. Disse Mænd, hvis Jndsigter, Smag og VirkelysPublicumskiender, udvælge af alle de Palmer vi allerede have, dem, som findes passende til en Psalmebog for Landalmuen, og giøre med fælleds Overlæg enhver fornøden Forandring. For tillige ved nye Palmer at kunde give Bogen en større Fuldkommenhed, ere adskillige af Landets Mænd, hos hvem man torde forvente baade Evne og Villie til slige Arbeider, indbudne til efter deres Leilighed at forskaffe Palmer passende for Landalmuen. Af Theologer ere indbudne Hr. Guttfeldt, Hr. Kampmann og Hr. P. M. Kruse, Præster i Sielland. Hr. Bunkeflod og Hr. Heilmann i Fyen. Hr. Bentsen, Hr. Lund og Hr. Doctor Sandøe i Lolland. Hr. J. Nordal Bruun, Hr. Frieman og Hr. Jetliz i Norge. Hr. Doctor Plum Præst til Arresthuset heri Staden og Hr. Candidat Hjort. Af Landets andre gode Digtere ere indbudne en Thaarup, Pram, Baggesen, Haste, Rein, Faye, Olufsen, Frankenau og Liebenberg. Alle Bidrag blive indleverede til hans Høiærværdighed, og fra ham til Commissionen, som hver anden Uge samles hos ham. Saasnart Selskabet troer at have naaet sit Maal, fremlegges Arbeidet for Publikum til offentlig Bedømmelse, førend der tænkes paa at befordre dets Brug paa Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
Fridericia, den 9de Februar. Af udenlandske Aviser læses fra Kiøbenhavn, at efter Forlydende skulle de Kongel. Herskaber, være findet, for at befordre en foreslaaet occonomisk Plan, at eftergive en Deel af allerhøistsammes Appanage. Ogsaa ved Søetaten skal foregaae en Reformation, og ved hvert Matros Compagnie gaae 10 Mand ind; dog blive samme ikke afskedigede, men kun saa mange mindre enroullerede. Der skal heller ingen Fregat herefter løbe ud aarligen, som tilforn, hvorved 6000 Rdlr. svares. De Kongel. Pager ophæves, og Pagerne ansættes som Officierer ved Regimenterne. Ved Hof=Høitidelighederne skulle herefter Cadetterne varte op, og forrette Pagetienesteen. Conferenceraad Hellfreid er bleven Stiftamtmand i Riber Stift, og ankom til Snoghøy den 7de i d. M. Etatsraad og Generalprocureur Colbiørnsen er atter eensstemmigen valgt til Præsident for Landhuusholdnings=Selskabet. Historie om den til Christendommen omvendte Jøde Ludvig v. Bysants. Raphael Levi en Jøde født i Constantinopel hvis Fader var Guldsmed sammesteds, var tem, melig vel voxen, men saae heslig og bruun ud af Ansigt. Han lignede meere en Mohr en den Spanier eller Portugis. Han havde fra sin Ungdom havt særdeles Lyst til Sprog og anvendt megen Flid paa det Latinske, Græske, Arabiske, Ebræiske, Tyrkiske, Franske, Spanske og Jtalienske, at han blev holdt for en meget lærd Mand i Constantinopel. Han var en oprigtig høflig og sædelig Mand og i sin hele Opførsel var han en ganske anden Mand end man kunde love sig af hans Ansigtes udvortes Anseende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
Ved det nye Testammentes Læsning, som han sammenlignede med det gamle og ved idelig Omgang med Chistne i Pera og Galata, opkom Tvivl hos ham, for hvilke at opløse han gjorde sig megen Umage; men han gjorde det saa forsigtig, og saa hemmeligt, at man umueligt kunde giette hans Hensigt. Han prøvede sin og den Christne Religion med saadan Flid og Oprigtighed, at han lod alle Rabinernes Vildfarelser fare, og trængde igiennem det mørke Dekke, som hine havde sammendraget over den hellige Skrift, og hvorunder Sandhederne vare skiulte. Medens han var i Begreb med denne Undersøgelse, lod den falske Messias, Sabathat Sevn sig see i Constantino(Fortsættelsen følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
Moralsk. Det er uden Modsigelse den ønskeligste og behageligste Leilighed for en ædelmodig Menneskeven, hvis Tanker og Hensigter henvendes paa at giøre andre lykkelige med sig, naar Skiebnen og Omstændighederne give ham, saadanne Midler og Formue at styre med, saa han er i Stand til at kunne foretage og udrette de Ting og Anlæg, der kan være til almindelig Nytte; men som hans Uformuenhed forhen har allene afholdt ham fra at iværksætte. Ofte kan de beste Forslage og de patriotiske Hensigter ansees for Tidspilde og ubetydelige Speculationer, allene fordi man ei haver Formue til at fremvise deres Værdie, og opdage deres almindelige Nytte; men didhen rækker som oftest ikke de solideste Tings Opfinderes Evne. Men en Riig derimod, som Himlen har betroet store Rigdomme og Vælde i Verden, der vil opofre sine Tanker og Bestræbelser paa det almindelige Beste, hvor ønskelig Leilighed har han ikke dertil - Hvor, lykkelig er han ikke for sig selv? – Hvor lykkelig kan han ikke giøre sine Medmennesker, - Hvor uforglemmelig bliver ikke hans Navn for den sildigste Efterslægt? – Hvor store og vigtige Fordeele kan ikke ventes af hans omhyggelige og patriotiske Anlæg? – Han har Leilighed til at vise sig som en vederqvægende Menneskeven imod alle hans Kierlighed kan styrke og opholde de Halvdøde og Afmægtige; hans Godhed kan understytte de Nødlidende og Svage; hans Formue kan redde de Gieldbundne af Aagerkarlens og Blodsuerens voldsomme Hænder; De, som Fattigdom har gjort til Trælle, dem kan han igien forskaffe Frihed; de Brød og Arbeidsløse giver han Arbeide, og belønner, deres Sveed; de, som Ulykken har gjort hinkende, kan hans hielperige Haand igien forskaffe sine Kræfter, Kort sagt: Hans Ædelmodighed giør, at alle ærer og elsker ham, fordi han har Lyst og Hierte til at giøre andre lykkelige med sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
J den Henseende misunder jeg allene den Rige sin Rigdom, hvor der ikke er Synd hos, og priser dem lykkelig, som har Evne og Villie til at giøre got, uden at hovmode sig deraf, thi det Menneske, som Gud giver Rigdom og Gods, og giver ham tillige Magt at æde deraf, og at optage sin Deel, og at glæde sig i sit Arbeide, han besidder en stor Guds Gave, og har en ønskelig Eiendom i dette Liv, ja, hvor lyksalig er ikke den, som kan opfinde og udføre saa store Ting til sine Medborgeres Lyksalighed, der vil krone ham selv med en sød Fornøielse her i Tiden, og indhylle hans Navn i en velsignet Jhukommelse i Eftertiden. Jkke at tale om den store Belønning, som skal glæde hans Siel i Evigheden, da han paa Bredden af det andet Liv kan vente at høre denne uforlignelige Lovtale, og imodtage den hemmelske Belønning for sit ufuldkomne Arbeide: Vel, du gode og troe Tiener, du haver været troe over der Lidet, jeg vil sætte dig over meget; Kom ind i din Herres Glæde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
Død sfald. Oldenburg, den 28de Januarii Stiftamtmand og Landraad von Oeder. Lübek, den 30te Januarii Rigsgreve Jaachim Otto von Bassewitz, kongelig Dansk Geheimeraad, Ridder af Dannebroge og DomDechant, 74 Aar. Løvenholm, Cancellie=Raad Hans Føns, Herre til Løvenholm, 79 Aar Prædikanterne paa 6te Søndag efter Høimesse. hellig 3 Kongers Dag. Trint. K. Hr. Doctor Clauson. Aftensang. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Dansk. Tydsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
Bekiendtgiørelser. Norpagtningen af Katholms Hovedgaards B Avl, 200 a 210 Tønder Udsæd, enkelt Tiende af ppt. 1010 Tønder Hartkorn, Høe bierring 3 a 400 Læs, samt Besætning af 140 a 150 Stykker Køer, med fornødne Tyre, Bester, Faar og Sviin, om Sommeren, foruden et Partie Stude og Vinteren; Lader Eieren Kammerherre Rosenørn stille til offentlig Auction, Fredagen den 4de Martii førstkommende, Kl. 10 Slet Formiddag paa bemeldte Katholm i Aarhuus Stift, Caløe Amt, Sønderherred; paa de Conditioner som strax kan faaes til Eftersyn, hos Eieren og tilsendt naar det skriftlig pr. Aarhuus maatte forlanges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
Formedelst Forandring af Embede og Boepæl m agter jeg underhaanden at bortsælge den af mig hidtil beboede og mig tilhørende Gaard heri Byen, i Korsbrødregaard kaldet, med sine Bygninger og en Eiendomme. Bygningerne, som alle ere teglhængte og tildeels af Grundmur, staaer i Købstædernes Brandkasse asseureret for3540 Rdlr., og indeholder i alt 137 Fag, hvoraf de 78 Fag er indrettet til Værelse til Beqvemmelighed og Beboelse af et Herskab eller anden Familie, 22 Fag ere indrettede til Heste og Koestald, 8 Fag til Vognremisse, de øvrige 29 Fag benyttede til Udhuse. Ved Gaarden er en stor anseelig og vel indrettet Frugt= og Kiøkkenhauge, samt en rommelig Gaards plads. Dens tilhørende Eiendomme ere følgende: 1) Agerjord tæt norden og sønden Gaarden af omtrent 8 Tønder Land. 2) De til Gaardens Grundtaxt 1333 Rdlr. 2 Mk. paa Riber Byes, Mark udskiftede Eiendomme, omtrent 30 Tdr. Land som er tienlig til Græsning, Høeslæt eller Havresæd. Gaarden kan tiltrædes næstkommende Mikkelsdag eller ogsaa maaskee forinden. De Lysthavende vilde behage dersnareste mueligt at henvende sig enten til mig Kammerherre Urne i Kiøbenhavn eller og til Hr. Raadmand, Lund i Ribe, for nærmere at underrettes om Vilkaarerne. Ribe den 17de Januarii 1791. Urne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
Den bekiendtgjorte Auction over Sr. Peder- Basses Gaard heri Staden, udsettes efter hans Begiering herved til den 14de Februar. næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 da den foretages og holdes i Gaarden efter de paa AuctionsStedet, bekiendtgiørende Conditioner. Fridericia, den 12te Januarii 1791. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-11
En skikkelig Amme søger Condition enten heri Byen eller i en Præstegaard paa Landet; til førstkommende Paaske, hvorom nærmere Efterretning gives fra Adresse=Contoiret. Jer i Staden er Borger og Jøde Slagter Levi 2 Mayer Levi ved Døden afg., hvis Stervboe vi underskrevne haver taget under lovlig Registering og Vurdering; og endskiønt Stervboens Tilstand er uformuende, og Enken som fortsætter Slagteriet, vil med Tid og Leilighed efterlyderste Evne afbetale Gielden: Saa skulle dog ikke undlade heved offentlig at bekiendtgiøre Dødsfaldet og indkalde Stervboens Credi= og Debitorer til de Tider Loven befaler, da Stervboen ikke formaaer at bekoste andet Proclama. Fridericia, den 10de Februarii 1791. Levi Marcus. Simon Joseph. Philip Hartvig Ree.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Constantinopel, den 1ste Decbr. 1790. Vovan har her Efterretning, at et Detachement af den Russiske Flaade havde den 15de November ladet sig see for Warna. Det bestod af 5 Linieskibe og ligesaa mange Fregatter. J Warna kom alle herved i Forskrækkelse. Russerne have deromkring bemægtiget sig nogle Skibe, som vare ladte med Korn hertil. Ved Efterretningen herom afsendte Storherren strax en Seraskier til Warna, for at forsvare denne Stad og Egnen deromkring, som er meget Folkerig. Seraskieren kunde her ikke bringe meere end 2000 Mand sammen; men denne liden Armee kan underveis trække Forstærkning til sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Uagtet disse Anstalter tiltager Uroligheden daglig, og paa den Europæiske Side er Skrækken, saa stor, at selv Fiskerne flygte herind i Canalen, af Frygt for at blive tagne af Russerne. J Arsenalet her seer man endnu ingen Anstalter til vor Flaades Udløb. Det er altsaa rimeligt, at Russerne vil ingen Modstand finde i Udførelsen af deres Forehavender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Madrit, den 8de Januar. 1791. Den mindste Tale om de offentlige Sagers Tilstand bliver her straffet med Landsforviisning, og man beskylder Borgerne til hvem man har fattet Mistanke, at de ere anstukne af den Franske Revolutionssand. Jndførsel og Omløb af de fra Frankrig kommende Tidender er her under den strængeste Straf forbudet. Ministeren har søgr at ophielpe Finantsernes Tilstand, ved at formere Paaleggene; men dette Forsøg blev ved et saa lykkeligt Udfald tilintetgjort i Galligien, at Hr. Lerena blev afskrækket fra at giøre flere Prøver i de andre Landskaber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Paris, den 31te Januar. Et Brev fra Keiser Leopold til vor Konge, hvilket ved Ministeren for de udenlandske Sager Hr. Montmorin er bleven tilstillet Nationalforsamlingen, har her foraarsaget nogen Bevægelse. Thi uagtet deri tales meget om Keiserens fredelige Sindeelag, har Nationalforsamlingen dog besluttet at bruge alle nødvendige Forholds=Regler, og tage sig i Agt for alle fiendtlige Foretagender uden fra. Til den Ende skal de regulære Tropper forøges indtil 180000 Mand. Der oprettes tillige et anviliair Corps paa 100000 Mand, og der er udgivet befaling om at uddeele Vaaben til National=Garden, og i Landskaberne paa Grændsen at levere flere, end andensteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Urolighederne paa Martinique, rase endnu sammesteds. Endelig er Hr. Mirabeau bleven valgt til Præsident i Nationalforsamlingen, fra hvilken Værdighed han hidindtil er bleven hindret ved adskillige Omstændigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Cardinal Bernis har indsendt sin Borgereed, affattet efter en Romersk Model, i hvilken Form den ikke er bleven antaget af Nationalforsamlingen. det Avignonske er det endnu ikke roeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Hamburg, den 9de Februar. Private Breve fra Paris, som i Gaar ere ankomne med den Franske Post, melde, at den til Martinique bestemte Escadre har formedelst Modvind endnu ikke kundet udløbe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Strasburg, den 2den Februar. Nationalgodsernes Salg gaaer ogsaa her lykkelig for sig. Beløbet for alle Godser, som hidindtil ere solgte i vor Distrikt, udgjør tilsammen 279,580 Livres, og de vare kun vurderede til 138,783 Livres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Mastricht, den 1ste Februar. I det Lüttichske begynder man nu virkelig at anholde og fængsle dem, som have forgrebet sig imod Landets Love og imod Fyrst biskopen, eller og som under Oprøret have gjort sig strafskyldige. Denne Strænghed forvolder, at mange begive sig ud af Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
J de keiserlige Nederlande yttre sig endnu Spor af den saa kaldte Patriotisme. J Leen er den endnu saa stærk, at Efter Rygtet have Dragonerne af Regimentet la Tour nyelig seet sig i den Forlegenhed, at de maatte nedsable nogle og tive Bønder, som vare glægelig an stukne af dette Onde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Harlem, den 5te Februar. Fal. Ved en heftig Storm, som rasede her den 1ste og 2den i d. M., og paa nogle Stedet var geleidet med Lynild og Torden, steeg Søen her saa høit, at den gik over en Dæmning, og satte hele Strækningen om denne Stad under Vand. Derved er foraarsaget en betydelig Skade paa mange Ting i vor Egn. Saugmøller ere ruinerede, meget Qvæg bruknet, Veie fordærvede o. s. v. Vandet har paa samme Tid og saa gaaet op i Amsterdam og Roterdam, især have Stormvindene gjort Seilladsen megen stor Skade; blot mellem Holland og Cherbourg ere over 20 Skibe forulykkede, og mellem Ostende og Boulogne har Søen kastet over 400 Liig paa Land. Man hører hver Dag nye Efterretninger og Ulykker til Søes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Elbingen, den 4de Februar. Her forsikre, at af Leverandeurer skal Preussen og Polen opkiøbes 8000 Stykheste, hvilke skal tiene til at erstatte Afgangen paa Hestene ved de 3 Corps, som i Preussen staae paa Feldtfod. Kongen betaler for enhver Hest 45 Rdlr. i Guld; altsaa beløber denne Completering sig til 360000 Rdlr. Man siger og at der er udstedt befaling til Commissariaterne ved benævnte Corps, at drage Omsorg for, at Magazinerne i Frankfurt an der Oder, Custrin, og Landsberg an der Warthe ere i god Stand. J Berlin giøres adskillige Tilberede, ser, som synes at bebude et forestaaende Feldttog. Ved alt dette er det afgjort, om vi skal beholde Fred, eller have Krig, efterdi Tyr terne, siden Jsmails Tab, skal yttre en større Tilbøyelighed til Fred, end forhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Nederelden, den 6te Februar. Efter Beretning af troeværdige Personer, skal de Russiske Corps under Generalerne Suwarow, Repnin og Galizin, der haver gjort dette Vinter=Feldttog imod Tyrkerne, derved saaledes være blevne svækkede, at de ikke uden betydelig Forstærkning skal kunde trænge videre frem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Rom den 19de Januar. Ders rige kefoldige Kroner efter Paverne Julius den 2den, Paul 3, Clemens 8, og Ur han 8, har Paven ladet ganske nye ommodelere og indfatte, efter som hans Hellighed syntes at de vare alt for gammeldags og ikke indfattede efter nupærende Smag. For at vise disse hellige Rariteter i deres nye Skikkelse for hele Publicum, bleve de første Juledag satte paa Alteret, for hvilket Hs. Hellighed, som ypperste Præst selv behagede at messe i egen høie Person.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
London, den 28de Januar. De 12 Linieskibe, som ligge ved Portsmouth. have faaet den skarpeste Ordre, at ingen Ofsicier fra samme maae vove sig i Land, og at de maae være færdige paa første Vink at kunne løbe ud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
J Tirsdags døde her George Selvyn Esquire, 72 Aar gammel. Han var Parlements Medlem og en Herre af megen Anseelse, Connexioner og Formue. Hans Formue, 30000 Pund Sterling, arver et ungt Fruentimmer paa 23 Aar, som han for nogle Aar bragte med sig fra Frankrig, og som siden har forestaaet hans Huusholdning. Han har antaget hende som sit Barn, endskiønt man veed, at hun er en naturlig Datter af Hertugen af Quensberry, hvis meget betydelige rede Formue hun ligeledes engang bliver Arving til, som man vurderer paa 2 til 300000 Pund. Disse 2 Herrer vare paa deres Landgodser Naboer, og levede der saa at sige en Familie. 118 adte. Historisk. Raphaels Fader var en af de livrigste til at forlade alle Ting, og følge denne Bedrager. Raphael maatte sige hvad han vilde, for at undervise ham, at dette Menneske havde ingen af de Egenskaber, som den sande Messias skulde have. Men denne enfoldige Mand var saa indtagen af ham, at Øinene paa ham og mange andre bleve ikke aabnede, førend Sabathaibleven Mahumedann. Denne skammelige Religions Forandring forrykte saaledes alle Rabiners Forstand, at de ikke kunde svare noget paa alle Raphaels Bebreidelser. De fleste tilstode, at de ikke vidste, hvorledes det hængde sammen med dem, de maatte forlade deres Lov og søge en sikkrere og bedre. Der fandt sig paa den Tid en Fransk Adelsmand i Constantinopel ved Navn Monceaux, der reiste for sin Fornøielse, og optegnede alt hvad han agtede merkværdigt. Denne vilde reise til Moren og søgde om en der kunde være hans Tolk paa Reisen. Hans Valg faldt paa Raphael og for desbedre at bruge ham, holdt han ham som en Janitskar, gav ham en hvid Turhan og kaldte ham Achmed Bacchi. Jntet passede bedre til denne Forklædelse. Raphael var omskaaren, talede fuldkommen Tyrkisk og Arabisk. Han reiste altsaa med Monceaux igiennem hele Moren. Da Bassen i Morea, med hvilken han ofte havde Leilighed at tale, merkede, at han havde Forstand og gode Sæder, saa troede han, at han af sine Officierer var givet Monceaux med som Tolk. Hr. Monceaux var ved sin Tilbagekomst til Constantinopel saavel tilfreds med Raphael, at alle Franskmænd fattede Kierlighed for ham. Han hialp dem til adskillige Manuskripter, som de kiøbte til Kongens Bibliothek og han kiendte dem fuldkommen godt. Den Franske Ambassadeur agtede ham høit, og lovede at hielpe ham til at blive Tolk. Da Ambassadeuren reiste til Adrianopel befalede han ham at blive tilbage som Tolk i Palladset. Han bar nu igien sin sædvanlige Jødedragt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Ambassadeurens Fraværelse tildrog det sig, at Bassen i Moren drog til Constantinopel med sine Tropper for at støde til Storherrens Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
(Fortsættelsen Følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Anecdoter. En berømt Operasanger i Paris blev syg, en anden fik hans Rolle, sang og blev udpebet. Jkke destomindre saae han uforfærdet hen paa Parterret og raabte: "Jeg veed ei, hvad jeg skal tænke om Eder, mine Herrer, kan J vel forlange, at jeg for 200 Rdlr. om Aaret skulle lade Eder høre en Stemme til 1000 Rdlr. Tilskuerne bleve fornøiede over hans Jndfald, og klappede siden hele Stykket igiennem, hver Gang han sang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Man fortalte en græsk Feldtherre, just som stod færdig at angribe Terres's talrige Hær, at Fienden rykte an og skiød saadan Mængde af Pile, at Luften næsten blev formørket; Got, sagde han, saa kan vi fegte i mørke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
En Mand eiede en Hauge med smukke Træer, hvorpaa vare faldne en Mængde Oldenborer, som gade Frugten af. Sønnen spør ham, om han maatte skyde dem ned, og Manden svarer for Spøg: ja nok. Han tog da Gaardskarlen Hans med, som skulle ryste dem ned, for at han kunne skyde dem i Flugten, men Drengen traf saa uheldig, at han skiød ogsaa Hans Da han nu kom ind, spør Faderen, hvorledes det gik - aa prægtig; thi paa Fiendens Side faldt vel nogle Hundrede; men paa vor Side kuns een eneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
En Reisende kom en Aften til et Vertshuus, hvor Verten spør ham, spiser de gjerne Agerhøns, min Herre, - ja - fersk Lax, - ja - Krebs, - ja vist - Asparges: - ja det vil blive et herligt Maaltid. - Da giør det mig virkelig ont, at De saa gierne spiser disse Ting, og nu har jeg just intet deraf: Havde De kommet igaar, kunne De faaet det altsammen; men nylig vare her nogle Reisende, som ei levnede det allerringeste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Prædikanterne paa Søndag Septuagesima. Høimesse. Trint. K. Hr. Doctor Clauson. Aftensang. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Tydsk. Dansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-02-18
Bekiendtgiørelser. Norpagtningen af Katholms Hovedgaards) Avl, 200 a 210 Tønder Udsæd, enkelt Tiende af ppt. 1010 Tønder Hartkorn, Høe bierring 3 a 400 Læs, samt Besætning af 140 a 150 Stykker Køer, med fornødne Tyre, Bester, Faar og Sviin, om Sommeren, foruden et Partie Stude og Vinteren; Lader Cieren Kammerherre Rosenørn stille til offentlig Auction, Fredagen den 4de Martii førstkommende, Kl. 10 Slet Formiddag paa bemeldte Katholm; i Aarhuus Stift, Caløe Amt, Sønderherred, paa de Conditioner som strax kan faaes til Eftersyn hos Eieren, og tilsendt naar det skriftlig pr. Aarhuus maatte forlanges.