Berlingske Tidende, 1769-01-16
Fortsættelse af Hs. K. Svenske Msts. Dictamen i Raads=Protocolen den 12te Decbr. 1768 angaaende en Rigsdags Udskrivning; med videre derpaa fulgte Acter. Saadant have Rigets Stænder umuelig kunne see forud. De bestemmede deres almindelige Beslutninger efter den Værdi, som Metallerne og alle andre Effecter den Tid havde. De forordnede af Vexel=Coursen skulle sinkes, men kuns Tid efter anden, og nogle Mark aarlig, i Følge hvoraf den indeværende Aar burte have været omtrent 60 Mark for hver Rigsdaler Specie. Havde det og blevet derved, saa havde alle Vahre blevet i saadan Priis, at Kronens Jndkomster havde kunnet af Undersaatterne erlegges uden Tvang. Men da en uformodentlig Nedsættelse har paa een gang bragt Coursen ned til 42 Mark, og derom ved en Forordning er fastsat, saa maa Undersaatterne desformedelst i Aar erlegge til Kronen en tredie Part mere, end de havde gjort sig Regning paa Det er let at begribe, at et saa anseeligt Tillæg overgaaer deres Formue; ligesom og, at dette strider imod den ædelste Deel af National Friheden, hvilken udkræver, at Folket selv paalegger sig Skatter. Dette haver Jeg saa meget des meere villet anmærke, saasom Min dyre Eed forbinder Mig til, at lade Mine Undersaatteres Frihed og Rettigheder i alle Dele blive uforkrænkede. Dog vil Jeg ikke have de Herrer Rigs Raader tilskrevet dette uformodentlilige og imod Lovene stridende Paalæg paa Rigets Jndvaanere; men da Sagen engang er i den Tilstand, den maa saa reyse sig hvorfra den vil, saa udkræver Nationens Ret, at den selv undersøger omden vil underkaste sig disse Afgifter, det er at sige, at Rigets Stænder maa forsamles, hvilket denne Aarsag allene giør fornødent, Jeg forlanger altsaa paa ny, at Rigets Stænder komme sammen og det saa hastig, som mueligt er. - Skulle de Herrer Rigs=Raader imod Formodning afslaae Mit Forlangende endnu denne gang, saa seer Jeg Mig nødsaget til, hermed at erklære, at Jeg ved disse Omstændigheder frasiger Mig Regimentets Byrde, thi de utallige Taare som fældes af de Nodlidende, og Rigets daglige Fordærvelse ere Mig utaalige. Dog forbeholder Jeg Mig det videre, naar Rigets Stænder, mine tro Raadgivere, vorde forsamlede angaaende denne Punkt, som foranlediger Mig, ikke indtil den Tid at befatte Mig med Rigs=Roderet. Jeg forbyder ogsaa hermed udtrykkelig, imidlertid at bruge Mit Navn til nogen Raadets Anordning. Adolph Friderich. Udtog af Protocollen holdet i Raadet den 16de Decbr. 1768. Efterat Hs. K. M., i Raadet, har erkyndiget sig om, hvorle, des, efter Hs. Mis, igientagne Befaling, Hs. K. H. Kronprintsen har i Gaar udi Hs. K. Msts. og Rigets Collegier givet til kiende, at Hs. K. M. ikke ville befatte sig med Regierings Sager due, hvorved Rigs=Roderet er i en forladt og sørgelig Tilstand; saa er det eragtet fornødent og tienligt at underrette de samtlige Hs. K. Msts. og Rigets Collegier, at, da Riget bør regiæres efter de dyre besvoerne Regiærings=Statuta, saa udfordrer ogsaa sammes Grund nødvendig, at ingen andre befalinger maa værtsættes, end de, som i Hs. Msts høye Navn med behørig Contrasignation udgaae fra Raadet. Hs. M. har den Tillid til de samtlige Rigets Embedsmænd, at de i disse betrængte og farlige Omstændigheder ville saaledes for Folk og Frihed forholde sig, som de efter Rigs=Forfatningen kunne forsvare for Gud, for Hs. K. M. og for Rigets Stænder. Ut supra Efter allernaadigst Befaling. J B. Westmann, Den 17de Decbr. J Anledning af forestaaende Protocols Udtog, begave de K. Krigs=Kammer= og Bergs=Collegier, samt det K. Revisions=Kammer, anførste af deres Præsidenter, tilsammen hen til Raadet, og for samme udlode sig saaledes: "Eftersom det det den 15de hujus har behaget Hs. K. M. ved Hs. K. Høyh. Kron printsen at tilkiendegive de samtlige K. Collegier, hvorledes Hs. K. M. ikke, førend Rigets Stænders Sammenkomst, sig ville videre befatte Sig med Regierings Byrden, saa satte Grund=Lovene de K. Collegier aldeles udi Jnactivitte, dersom ikke Rigets Stænder, vorde sammenkaldede; thi Riget kan ikke regieres uden Konge, ligesaa lidet som Kongen kan regiere Riget uden Rigs Raader. De K. Krigs=Kammer og Bergs=Collegier samt det K. Revisions=Kammer kunne derfor ikke undlade at erindre sig den Troskabs= og Hyldings=Eed, med hvilken de ere det K. Huus og Riget forbundne, og at det, efter forbemeldte Grundlove, tilkommer Rigets Stænder allene, ved nærværende sørgelige Tilstand at vedtage saadanne Midler for sig og Riget, som de holde for at være de beste og sikker, ste til Lovenes og Frihedens Haandhævelse. Jmidlertid, saasnart Rigsdagens Udskrivning vorder bekiendtgjort, og indtil at Rigets Stænder kunne komme sammen, ansee de K. Collegier det at være deres i Lovene grundede Pligt, at efterleve det, som i Hs. K. Msts. Raad vorder forordnet." Herpaa gave de K. Collegier hos Hs. K. M. underdanigst tilkiende, hvorledes de havde paa forbemeldte Maade i Raadet udladt sig. Hs K. M. betegnede Sit Velbehag over de K. Collegiers Forhold til den K. Værdigheds samt Rigets Stænders Friheds og Rettigheders Haandhævelse, og forsikrede de K. Collegier om Sin Hyldest og Naade.