JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-16
En skikkelig Dreng kan strax antages i Bagerlære hos Bager Handrup. Smukke, hvide Formlys, 6, 8 a 12 Stkr. pr. Pund, faaes meget billig hos P. Th. Berg. Tagsteen. kan nu og fremdeles erholdes i større og mindre Partier paa Aalborg Teglgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-16
Hos Provst Lund i Lunderager kan i nærværende Juni Termin erholdes til Laan 400 Rbd. Sedler, publike Penge, mod anordningsmæssig Sikkerhed. En udmærket god Pedal=Harpe i complet Stand er tilkjøbs for den bestemte Priis 100 Species. Aviserpedilitionen anviser hvor.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-16
Tirsdagen den 28de Dennes, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Hogholts Mølle i Hormested Sogn, ifølge Begjæring, af forrige Eier Hr. Groulef, afholdt Auction over endeel gode Løsøreeffecter, især bestaaende af Boskab og Kjøkkentøi, hvoriblandt, et Ege=Schatol, et 8dags Stueuhr, 1 Bilæggerovn, Borde, Stole, Steentøi, Kobbertøi m.m.; hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 13de Juni 1836. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Kjender Da et trofast Hjerte. Som med Ret bæer Fadernavn, Som Dig bor i Fryd og Smerte Sikker hen i Lykkens Havn, 10, hvad ligner de Din Glæde, Naar Du efter svundne Aar. Seer til Dig Din Vader træde. Med en Favn, som aaben Slader, Danmark, Du har hist en Fader, Som Dig gjennem Storme ber, Han, som over Skjernerader, Underfuld Dig skjerme har. Men Du har og Een paa Jorden Under sölverhvide Haar; Han Din Engel god er vorden, Trofast om hans Hjerte Slader. 8 Danske Mand og danske Qvinds, Föl det de med Tak til Gud, 4 fra Tronen Du kan finde jærlighedens Glands gode Ad! Din gode Konge kommer det gamle Fadersind, ler er en yndig Sommer. somhelst kan drager ind. jette Fredrik, Danmarks Fader! Taaren i vort Öie Slader, Glæden sig i Glandsen beder - Barnets Glæde Da Jorslader. Vær velkommen: Himlen FredeOm Din lid til Folkels Gavn, O, hvad ligner nu vor Glæde! i Aaben see vi Faders Havn. -J. H. Lassen. England.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
J de sidste Dage have de til Underhuset indgivne Petitioner mod Overhusets Amendements til den irske Municipal-Bill, saavelsom de i denne Anledning holdte Forsamlinger, formeret sig i det Uendelige, medens Petitioner af modsat Jndhold kun forekomme meget sielden. Den 8de De, holdt de torysindede Medlemmer af Underhuset en Forsamling for at raadslaae om denne Sag. Man har kun Rygter og Forsamlingens Beslutninger, da ikke engang Torybladene have faaet Lov til at meddele Noget herom. Jfølge disse Rygter skal Robert Peel have erklæret, at ville understøtte Billen i den forandrede Skikkelse, Lord Lyndhurst har givet den, ja end- og paany træde i Spidsen for Regjeringen og atter vove er Forsøg paa at opløse Parlamentet, ifald Kongen ved den befrygtede Collision mellem Over- og Underhuset skulde see sig foranlediget til at udnævne et nyt Ministerium. Courier fæster ikke Lid til den sidste Deel af Rygtet, men tilføier, at Folket maa være paa sin Post, da der, ifald Peel og Consorter virkelig skulde understøtte Ultra=Torvernes Planer ikke kan undgaaes en Crisis, som vilde nøde den oplyste og liberale Deel af Folket til kraftig Jndblanding. Den siger at de nuværende Ministre ikke ville opløse Parlamentet og ligesaalidet tage deres Afskeed, saalænge de have Underhusets Majoritet og Nationens Stemme for sig, men at deres Hensigt ene og alene er, at behandle Jrland med samme Retfærdighed, som England og Skotland. Skulde Kongen derimod afskedige Ministrene, som neppe synes muligt efter de Erfaringer, man ifjor gjorde angaaende Folkets Stemning, saa kunde man være overbeviist om, at Folket igjen vil være redetil at indtage en fast Stilling og vil vise baade Kongen og Peererne, at alle andre Hensyn maae vige for Retfærdighed, og at det er uundgaaeligt nødvendigt, at regjere hele Befolk ningen i de tre forenede Riger efter samme Love, Forfatning og Grundsætninger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Efter at have gjort opmærksom paa, at England vilde være sikkret mod alle Fjender, naar Huset ved den Beslutning, det tog, søgte at sammensmelte Folket i de 3 forenede Riger til eet, men at derimod en Beslutning i modsat Aands kunde blive meget farlig for Englands Sikkerhed, fremhævede han Englands næsten i alle Henseender gode og lykkelige Tilstand, betegnede Jrland som den eneste Gienstand, der endnu kunde vække alvorlige Betænkeligheder, og sluttede med at anføre hvad et agtværdigt Parlamentsmedlem havde sagt herom. "J kunne enten gjøre Jrland til Eders Krafaler til Eders Svaghed. Ville J det Første, saa er hele Riget uopløseligt forenet, ville I det Sidste, saa have I en bestandig Kamp at bestaae, om ikke mod physisk Magt, saa dog i ethvert Tilfælde mod Misbilligelse og den farligste Misfornøielse. Trefjerdedele af Jrland ville nære en vedvarende Forbittrelse og det første Kanonskud, der lyder i Europa, vil blive Signalet for Eder til at tage alle Vægringer tilbage og til i Eders Nød at skjænke den Retfærdighed, som J i Eders Hæders og Krafts Dage have nægtet, og de maa jeg overeensstemmende med Sandheden, om endog med Smerte, tilstaae, at dette Land ikke meer er det store Land, jeg ansaae det for, naar det ved en slet grundet Fordom lader sig afholde fra at fyldestgiøre, hvad Retfærdighed, aabenbart og unægteligt fordrer." Lord John Russell. der saavel i Løbet af sin Tale, som i dens Slutning var bleven hilset med lydeligt bifald, gjorde derpaa det Andragende, at Huset, med Forbigaaelse af de 3 første Artikler i Billen, skulde stryge Overhusets Amendements til den fjerde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Frankrig. J.¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
J Kamrets Møde den 9de begyndte endelig de længe ventede Debatter og Budgettet for de nordafricanske Besiddelser. Skjøndt de endnu ikke ere sluttede, kan man dog med temmelig Vished forudsee, at Regjeringens Plan, at befordre Colonisationen, og beholde det Gebeet, der allerede er besat, vil fortrænge Commissionens System, at indskrænke Occupationen til enkelte faste Pladse og deres nærmeste Omgivelse. Den Første, der talte i denne Sag, Hr. Delaborde, opstillede 3 Systemer med Hensyn til Algier, nemlig, enten fuldkomment at colonisere det, eller ganske opgive Ocupationen, eller indskrænke den til Besættelse af nogle faste Puncter. Det sidste System syntes ham det fordærveligste, fordiske Tanken om, ganske at opgive Colonien, laae skjult til Grund. Han stemte for Colonisationen, da den efter hans Anskuelse baade var ærefuld og fordeelagtig for Nationen. Hr. Duvergier de Hauranne besværede sig derimod over at Regjeringen ikke havde fulgt den Plan, man ifjor var bleven enig om, den, ikke at anvende saamange Soldater og Penge til Occupationen som før. Han dadlede endvidere de overflødige Expeditioner, man havde foretaget, og den Grusomhed, der var viist, og udtalte sig for Commissionens Project, Hr. Thiers, som derpaa betraadte Talerstolen, søgte at tilbagevise den Dadel, der var bleven Hærens Disciplin og Humanitet tildeelt, og viste, hvor uhæderligt og stridende mod Frankrigs Jnteresse det vilde være at opgive Occupationen, af Algier. Thi enten vilde da en anden stor Sømagt bemægtige sig det, eller Sørøveriet vilde igjen opslaae sin Bo. pæl der, eller, hvad der var det Sandsynligste og tillige det Værste, begge Dele vilde skee. Han havde allerede Vished om, at en stor Sømagt stræbte at komme i Besiddelse af et Punct paa Nordafrikas Kyst. Hvad der end skeete af dette, vilde det være lige skadeligt for den franske Handel, der havde hævet sig saa betydeligt siden Sørøveriets Tilintetgjørelse. Besættelsen af nogle faste Pladse ansaae hans heller ikke for tilstrækkelig til at beskytte hele Kyststrækningen, altsaa blev kun den Udvei tilbage for Regjeringen, at følges Colonisations-Systemet i hele dets Udstrækning. Efterat Marschal Clauzel havde talt, vilde Kamret sluttet den almindelige Discussion, men, da Hr. Guizot erklærede det for vigtigt, at alle Anskuelser om denne Sag bleve udviklede, fortsattes Debatterne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Spanien. Den Linie, den engelske Hjælpelegion holder besat, gaaer fra Passages til Aquetta og er 4 engelske Mile lang, men mansk frygter, at den ikke i Længden vil kunne holde den, da Carlisterne ved Cordovæs Tilbagetog er satte istand til at concentrere 10 a 12000 Md. ved Hernani. J alt Fald er den ikke istand til at rykke frem for det Første. Cordova vil de henimod den 10de D. vende tilbage til Vittoria. Alle Efterretninger fra Provindserne lyde gunstige for det nye Ministerium. Uagtet den officielle Gaceta søger at gjendrive de Rygter, der ere i Omløb om Aarsagen til Cordovæs Reise til Madrid, troer man dog, det er politiske Jntriguer. Senere Efterretninger fra Spanien melde, at der i Carthagena vare udbrudte alvorlige Uroligheder den 22de, som varede i 3 Dage, og at der i Malaga havde dannet sig en Oprørs-Junta, som imidlertid igjen var opløst. - Efterretninger fra Bayonne bekræfte, at Carlisterne den 6te De have gjort et feilslaaet Angreb paa de engelskechristinske Liner ved St. Sebastian. Deres Tab skal beløbe sig til 300 Mk. Nogle cataloniske Carlistbander ere den 3die D. blevne slagne og adsplittede ved Huesca og deres Chefer ere blevne tagne tilfange tilligemed 50 Md.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Østerrig. Den 2den Juni fandt en brillant Lystfart Sted i Haven ved Schønbruun. En Mængde prægtige Equpager gjennemkrydsede Alleerne. I den første Vogn sad Keiseren med i Erkehertugerne, i den anden Hertugen af Orleans med Keiserinden, i den tredie Hertugen af Nemours med Ærkehertuginde Sophie, i den fjerde Fyrst Metternich med den franske Gesandts Gemalinde o. s. v. Ved den Fest, Fyrst Metternich gav paa Keiserens Navnedag, aabnede Hertugen af Orleans Ballet med Fyrstinde Metternich, efter dem kom Hertugen af Nemours med Fyrstinde Efterhazy, derpaa Erkehertug Franz Carl med den franske Gesandts Gemalinde. Vor Prater behager Prindserne overordentligt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Storfyrst Michael af Rusland har igjen bestilt en Bolig i Carlsbad for denne Sommer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Hertugen af Orleans har i Berlin yttret det Ønske at reise til Petersborg og skal have underholdt sig meget med Oberst v. Rauch om den russiske Armees Tilstand. Man søger naturligviis forskjellige Motiver hertil og troer, at han ønsker at lære Storfyrstinde Maria nærmere at kjende. -Man taler om, at Kongen af Preussen har faaet en JndAlbydelse fra Ludvig Philip til at bivaane en Maneuvre, hved Thionville, hvor et fransk Corps skal samles. Man fortæller ogsaa, at Prindserne besøgte flere Caserner i Berlin og blandt Andet ogsaa toge en Officeersstue i Øiesyn, hvor man saae General Chasses Portrait, omgiven af en Laurbærkrands, hvilket foranledigede den bemærkning af Hertugen af Orleans, at det var smukt, naar den Tappre ærede den Tappre under alle Omstændigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Kjøbenhavn, den 13de Junii. J Fredags blev i Høiesteret paadømt Sagen: Justitsr. Spo de ron, som befalet Actor contra suspenderet Sognepræst til Riis og Kastberg Menigheder David Seidelin, der, ifølge Cancelliets Ordre, var sat under Justitiens Tiltale for Drikfældighed og forargeligt Levnet. Ved Provsterettens Dom af 27de Decbr. 1834 var kjendt for Ret: "Tiltalte suspenderet Sognenepræst David Seidelin bør til Randers Amts Fattigkasse, bøde 50 Rbd. Sølv, saa bør han og betale alle af Sagen lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor, Proucurator Seidelin, 80 Rbd. Sølv, og til Defensor, Procurator Olsen, 70 Rbd. Sølv. De af Tiltalte, i Notater til Actors Jndlæg, imod denne brugte utilbørlige Udtryk Dumhed, Ondskab, eller Skjødesløshed, bør døde og magtesløse at være og ikke komme Actor til Skade paa hans Embede eller gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorimod Tiltalte for sit i saa Maade udviste Forhold bør til Randers Amts Fattigkasse, bøde 5 Rbd. Sølv. Jøvrigt bør han for Actors Tiltale i den ie Sag fri at være. At efterkommes a." Ved Landemodets Dom af 10de Febr. var Mulcten for den Tiltalte bestemt til 100 Rbd. Sølv, hvorimod den med Hensyn til den givne Mortification og Mulcten for de mod Actor brugte Udtryk var eenslydende med Provsterettens Dom. Ved Høiesterets=Dommen kjendtes for Ret: "Tiltalte bør bøde 100 Rbd. Sølv til Amtets Fattigkasse. J Henseende til den givne Mortification, den Tiltalte for utilbørlig Skrivemaade paalagte Mulct, samt Aclitionens Omkostninger bør Landemodets Dom ved Magt at stande, dog saaledes, at Tiltalte endvidere bør erlægge til Justits assen 5 Rbd. Sølv, samt at de Procuratorerne Seidelin og Olsen tillagte Salarier bestemmes til 10 Rbd. Sølv for lover. J Salarium til Justitsr. Sporon for Høiesteret betager Tiltalte 30 Rbd. Sølv. - - Denne Sag havde med Hensyn til sin Form det Eiendommelige ved sig, at Pastor Seidelin blev suspenderet og Action mod ham beordret, udenat nogen foregaaende retlig Undersøgelse af hans Forhold havde (Kbhpst.) fundet Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Ved at meddele den nye Taxt for det helsingørske Færgelang (hvorved Betalingen for Skipperes Befordring, til og fra deres Skibe er bleven meget nedsat, men Fragten for Varers Befordring derimod har modtaget en betydelig Forhøielse) bemærker Helsingørs Avis: at den til Taxtens Affattelse nedsatte Committee maa have arbeidet under meget indskrænkede og bindende Vilkaar; thi ellers maatte den i en gjennemgribende Reform af Færgelaugets Lønningsmaade let have kunnet gjøre saa simple og klare Sandheder gjældende, som disse: at Færgelauget i dets nærværende Fuldkommenhed og Omfæng nærmest er til for Øresundstoldens Skyld; at man til Handelen og Forbindelsen med de omliggende Kyster behøvede et mindre talrigt og mindre fortrinlig Personale, samt mindre kostbare Baade, altsaa i det Hele en mindre dyr Befordring; at det følgelig er rigtigere, at det Tilskud, Færgelauget behøver for at vedligeholdes i dets nærværende Fuldkommenhed og Omfang, afgives af Øresundstolden: end at det lægges paa Byen og de Handlende under Form at et Privilegium for Lauget paa at fordre en uforholdsmæssig hø Betaling for sine Tjenesteydelser. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Det i sin Tid meget yndede beckerske Skuespillerselskab har i Foraaret, under Bestyrelse af Hr. Neupert gjort en Reise til Skaane; men under saa uheldige Omstændigheder, da det her maatte concurrere med 7 til 8 Selskaber, der tilfældigviis paa een Gang befandt sig i de skaanske Kjøbstæder, at det tildeels har maattet opløse sig. Hr. Hanstein, har nu ogsaa forladt det, og oppebier i Kbhvn. det slesv. holstenske Hofskuespillerselskabs Ankomst. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
I Løverdags Aftes gaves paa det kgl. Theater Capricciosal, eller Familien fra Nyboder, original romantisk-burlesk Folke commedie i 3 Acter, med Musik af bekjendte Melodier, af Overskou og Arnesen, det første Exempel paa vedkjendt Duplicitet af Forfattere hertillands. Stykket blev optaget med stor (Kbhpst.) Bifald.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Vexel=Cours. Hamborg, den 14de Junii Bordeaux 1883. P. tersborg 913. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid 461. Cadix 46 1/2. Lissabon 51. Amsterdam 2 M. 35, 80; k. S. 35, 65. Kjøbenhavn 201 1/2. Species pari. Disconto ikke noteret. Aalborg, den 18de Juni 1836. I Øieblikket, da vi slutte dette Blad, Kl. 11 Eftermiddag, forkynder den festlige Jubel, at Dannerrigets elskte Frederik de Kjette holder Sit Indtog i vor Stad. Maatte det lykkes og i de faa Dage, Han forunder os Sin allerhøieste Nærværelse, ret levende at tolke Ham den undersaatlige Hengivenhed, hvormed Han hyldes af os. Maatte Han, naar Han atter forlade os, medtage en hjertelig Overbeviisning om, at Han er er kjendt af os, og deri finde den Løn for Sine landsfaderlig, Bestræbelser, vi saa gjerne vilde yde Ham. Han leve længe til Held for Sit. Folk. Alherren beskytte og velsigne Hans øvrige Dage
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Etatsr. Falck og Burchardi, Professorer ved Universitetet i Kiel, ere blevne udnævnte til overordentlige Bisiddere i den slesv. holst. Over=Appellations=Ret i Kiel. Redactionen af Kjøbenhavnsposten bekjendtgiør, at den fra en agtet Haand i Randers har modtaget nogle Anmodninger til General-Postdirectionen, hvilke den haaber, det høie Collegium med sædvanlig Beredvillighed og RedeAronhed vil opfylde. Tisse Anmodninger gaae nemlig ud paa, at der ogsaa med Dagvognene i Jylland maatte, ligesom paa Sjælland og Fyen, følge en Brevpost, samt at Tvangen til at bruge Extra-Befordring maatte, lige ligesom i Slesvig og Holsten, ophæves.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Fra Viborg anmærkes, at der, paa meget faa Undtagelser nær, ikke i Sallingland have viist sig omstreifende Natmandsfolk, siden den i Febr. forrige Aar i Viborg og Ringkjøbing Amter foretagne Jnqvisition og dermed forbundne Anholdelse af Løsgængere og Omstreifere.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Da nylig et Brudepar efter Vielsen kom fra Kirken, blevst der ved Jndkjørselen til Byen (i det Holsteenske) skudt saaledes, at Hestene for Brudeparrets Vogn bleve skye og løbe løbske, hvorved Brud og Brudgom slæbtes et lang, Stykke med den væltede Vogn, saa at man en Tid lang frygtede for deres Liv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Ved Hestemarkedet i Thisted den 7de Juni var Afsætningen god; en Mængde Heste bleve kjøbte fra 30 til 80 Rd. Cour., efter deres forskjellige Alder og Værdi, og et Pa Heste blev, efter Sigende, solgt til 410 Rbd. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Copulerede. J Ribe den 3die Juni, Komd. Joh Brorsen og Jfr. Anna Mortensen. J Hylche den 7de: Hr. Carl Georg Ramsing af Hovergaard og Jfr. Amilia Marie Stilling i Hylche Præstegaard. I Horsens den 11te: Handelsfuldmægtig Jens Mathiesen og Jfr. Anne Maria Andreasen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
(Jndsendt.) Billag Nr. 2 til den danske Correction i denne Avis Nr. 34 d. A. angaaende Strandings=Affairen Marysaf Dundet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Da man har ladet Skipper Konzie, tidligere i dette Blad, for Publicums Domstol infinuere Sagen angaaende Briggen Marys" Stranding paa Skagen den 7de Januar d. A.; og den størst mulige Offentlighed, som i Almindelighed, saa især i Strandings sager, ikke noksom kan anbefales, troer jeg at burde bekjendtgjøre, idet mindste foreløbig til Udsættelse af Publicums endelige Dom 1) At Skipper Kenzie, ved den af Sættedommer i Sagen Hr. Byfoged Heiberg, den 13de Ds. afsagte Underretsdomer tilpligtet at betale Skagens Bjergere, efter den om Skibets Udsættelse indgaaede Contract, 250 Pd. Sterl., foruden at udrede Sagens samtlige Omkostninger; og er ved samme Dom til lige det af Bjergerne gjorte Forbud mod Ladningens Udskibnini Eet og Alt stadfæstet. 2) At Bjergerne ved Amtets Resolution af 22de Marts sidstl. ere tillagte en særskilt Bjergeløn for Bjergningen af Ladningen, efter det Bjergedes Værdi, af indtil 3000 Rbd. som marimum. 3) At jeg ifølge det kgl. danske Cancellies Resolution af 24de f. M. er meddeelt benesicium processus gratuiti til Sags Anlæg mod Skppr. Konzie for de af ham fremførte beskyldninger, Skagens Byfoged-Contoir, den 15de Juni 1836. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Reisende. m. Dagvognen t. Aalb. d. 16de Junii. Fra Aarh.: Hr. og MidLöbnitz. Fra Rand. Kbm. Meyer; Hr. Meyer; Consul Heine mann, Amtmand Graah. Fra Hobro: Jfr. Lerup; J. Bach.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 12te Juni, C. Christensen f. Sæby t. Mariager, ball. (udg. d. 13de) D. 13de : J. N. Fynboe f. Sæby, ball. (udg.)s. D. t. Sæbe m. Tagsteen). - Udg. D. 12te : D. C. Bærenz, t. Aalb. m. Rug og Fisk. P. P. Hansen og C. Munch t. Kbhvn. m. Træl- og Flytteg. S. Jespersen t. Søraa m. Kjøbmandsv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Hals Skibsliste. Indk. D. 14de Juni, M. Nielsen f. Østerr. P. Bech f. Halmst., og d. 15de : A. Møgelstue f. Lillesand; Alle m. Træl. N. F. Larsen f. Nyborg m. Rug. Briggen, Tom & Maryk, som strandede paa Læss. D. 16de: J. H. Bruse f. Øster. m. Træl. N. Jørgensen f. Rand. m. Uld og Brænde. - Udg. D. 14de: P. L. Bagge t. Horsens m. Kalk. P. C. Clausen t. Kolding m. Kridt. Th. Hjelm t. Kbh. og J. Rømer t. Mariager m. Muurst. R. Nielsen t. Kbh. m. salt. Sild og Uld. C.A. Rønnau t. Nestved, ball. P. Tofte t. Kbh. og K. Fischer, t. Odense m. Kridt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Aalborg Kirker. Tredie Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Biskop Dr. Ridder Fogtmann, i FrueKirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Lic. theol. Pastor Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Copulerede. Den 12te Juni, Tjenestekarl Ole Nielsen og Pigen Kirsten Larsdatter. - Den 14de: Corporal Nicolai Sørensen Hjørring og Pigen Ane Larsdatter. - Den 16de Foureer Johan Fred. Wilh. Schramm og Pigen, Sophie Christine Gjedsted.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Døbt. Den 17de Juni, Komd. Wissings Søn, Chrisitian Leonhardt Rubner Wissing; Fadd. Barnets Forældre, Jfr. Steen, Skibscapitain Thrane, Amanuensis Krieger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Begravede. Den 13de Juni, Tommersvend Kjeld Christian Østergaard, 38 Aar. - D. 14de: Muursv. Thorsens Søn, Frederich Schjønning Thorsen, 8 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Ved Tallotteriets 1302den Trækning i Altona udkom: . Nr. 25. 81. 84. 69. 63.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Bekjendtgjørelser. De af denne Byes Jndvaanere, som ikke endnu have betalt deres Skatter for 1ste og 2det Qvartal d. A., advares herved om at indbetale samme til Skatteincassator finden 14 Dage fra Dato, da Restancelisterne efter saadan Tids Forløb udfærdiges, for at foranstaltes approberede til Jnddrivelse ved Udpantning. Aalborg Raadstue, den 15de Juni 1836. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
At Badehuset er udlagt paa sædvanligt Sted i Nyhavn til Afbenyttelse for Lysthavende, bekjendtgjøres herved af S. P. Bonnesen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Om Morgenen den 18de Dennes er, paa Veien forbi Exerceerpladsen, om af Thornsted og ind ved Havnen over ny Torv, tabt en Træpibe med Sølvbeslag. Finderen loves en Douceur. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Et Mahognie Schatol, et Par Birketræes Commoder, et Birketræes Frokostbord og et Fyrretræes Klæderskab, en tilkjøbs hos Snedker Tvenstrup, Hjørnet af Møllegaden og Hjelmerstald.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Skovbal. i Sæbygaards Skov den 26de Juni 1836. J. Winther
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Friske krydrede Ansioser faaes i hele Dunke og mindre hos J. Wadum. Af Agent Jacob Holmplads Lak faaes i alle Nr. til Fabrikpriis. Melbyes vedvarende sort Blæk faaes til bestemt Priis, som findes paa Flasken, i hele og halve hos Rottbøll Sadolin. Forordninger for 1835, 3 Mk. Dronning Margrethe et historisk Digt i 10 Sange, af Jngemann, 9 Mk. 8 sk. Poetisk Læsebog for Børn og barnlige Sjæle; sælges til Fordeel for det forenede Velgiørenhedsselskabs Skoler og koster 1 Rbd.; faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
En smuk og beqvem Beboelses-Leilighed, for en Enke eller en lille Familie, er at faae tilleie til Michaeli d. A. paa Gammeltorv i Stedet Nr. 193 og hvor Liebhavere behage at henvende sig. Aalborg, den 18de Juni 1826. Et godt Hestetøi med Plet anvises fra Stiftsbog, trykkeriet. At jeg nu er forsynet med Strandmøllens Papir. Concept Nr. 1, 2, Propatria Nr. 3, Maculatur, Alt Patent, - Ny-Mølles Ditto: Nr. 1, 2, 3, 4, Bikube=Format Concept Nr. 1, 2, Maculatur, ikke Patent; Alt til Fabrikpriis. Simpelt Concept, 13 Mk. 8 s. a 14 Mk. 8 s. Propatria Nr. 3, 20 Mk. 8 s. a 22 Mk. 8 s. Straa Pap, samt Klude=Pap. 6 Punds Carduus=Papiir faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Undertegnede anbefaler sig med et vel sorteret Lager, og deriblandt meget fine Bordeaux røde Vine, Chamber, tin, mousserende Rhinskviin, Champagne paa hele og halve Bout. og franske Liqueurer. C. F. Krebs.
Aalborg Stiftstidende, 1836-06-18
Fra Pressen er udkommet: Et Par Aandsgnister.