JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-12
Proclama. Omtrent 3/4 Miil N. for Høien eller gl. Skagen er at Fiskerne, under 28de f. M., af Havet opfisket og bjerget 2de Spænd Vandt, 2de Bardoner og 1 Stag, hvorved en brudt Mast, alt uden Mærker. Eierne til det Bjergede, hvoraf Tougværket er oplagt i Høiens Pakhuus, blive herved, overeensstemmende med Placaten af 25de August 1825, indkaldte med 2 Maaneders Varsel fra Dato, ti at anmelde og legitimere deres Eiendomsret for Undertegnede. Skagens Byfogedcontoir, den 4de Marts 1833. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-12
Auctioner. Efter Reqvisition fra Arvingerne efter Karreetmage Hansens Enke, bliver, i hendes efterladte Bolig paa Klosterjordet her i Byen, Mandagen den 16de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, ved Auction bortsolgt en Deel Løsøre, hvoriblandt 1 Schatol, nogle Klædningsstykker, Borde, Stole, Sengested, Sengeklæder, Kjøkkentøi, et 8 Dage Stueuhr, en Deel Træværk med mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 4de Marts 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-12
Jordegodssalg. Foranlediget ved at flere Liebhabere have meldt sig til den, den kongelige Kasse tilhørende Hovedgaard, Skaarup, gaard med Underliggende, bliver bemeldte Eiendom, ifølge den kongelige Statsgjeldsdirections Ordre, opraabt til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Mandagen den 27de April 1835, Formiddag Klod ken 11. Eiendommen bestaaer af: 1) Hovedgaarden Skaarupgaard, beliggende i Hjørring Amt, Horns Herred og Tolne Sogn, staaende for contribuabelt, men tiendefrit Hartkorn, Age og Eng 20 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. og tiendeplig: tigt 5 Tdr. 3 Fdkr. 1 1/4 Alb., samt Skovskyld 3 Fdkr. 1 Alb. Foruden dette er af det contribuelle Hartkorn bortfæstet 1 Tønde 3 Skjepper, 2 1/2 Album. 2) Den Gaarden underliggende Dal=Skov. 3) Tolne Kirke med samme Sogns Kirke- og Kvægtiende, matriculeret for 10 Tdr. Hartkorn. 4) Det Gaarden tilhørende Teglværk. 5) Det Gaarden underliggende Bonder gods, hvori det saakaldte Bangsbo Strøgods er indbefattet, af Hartkorn Jordskyld 41 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/8 Alb. og 1 Fdkr. 1 Alb. Skovskyld. Til Oplysning for Lysthavende bemærkes: at Skaarup gaard har et Areal af circa 280 Tdr. Agerland, 80 Tdr. England og 470 Tdr. Hedeland. Af Jorderne ere omtrent 150 Tdr. Land i de senere Aar mærglede, der har givet et godt Udbytte, og Bygningerne, der alle ere gode, afgive en bekvem Bopæl. Den Gaarden tilhørende Tiende er, med Undtagelse af 3 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn, som hæves inJaatur, bortaccorderet for bestandig mod aarlig Vederlag, i Korn, der andrager circa 23 Tdr. 7 Skpr. Rug, 21 Tdr. 1 3/4 Skpr. Byg og 26 Tdr. 1 1/2 Skpr. Havre. Den ved Gaarden værende Besætning, bestaaende af 12 Heste, 15 Køer, 32 Stude, 1 Tyr og 4 Stkr. Ungkvæg, samt 100 Faar, følger i Kjøbet, tilligemed Inventariet af Vogne og Avlsredskaber m.m.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-12
Jordebogs=Indtægterne af Godset andrager 54 Rbd. 16 s. Sølv og 12 Rbd. Sedler, 14 Tdr. 4 Skpr. Rug og 2 Tdr. Byg. Til Gaarden forrettes intet Hoveri, men derimod haves 678 Arbeidsdage af Huusmænd paa Godset. Fremdeles bemærkes: at den fornødne Jldebrændsel af Tørv haves saavel til Gaarden som til Teglværket, ligesom og Overflødighed af Mærgel haves paa Gaardens Marker. Af Kjøbesummen kan de 2 blive indestaaende i Eiendommen, imod første Prioritet. Auctionsconditionerne, hvorefter denne Eiendom agtes bortsolgt, ligge til Eftersyn i jydske og lollandske Landvæsenscontoir i Kjøbenhavn, hos Justitsraad og Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg og hos Forvalteren paa Baggesvogn, som tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-12
Efter Reqvisition fra Peder Jensen Lysholt, bliver, Torsdagen den 19de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, paa hans Bolig i Hr. Oves Gyde, ved Auction bortsolgt en Deel Jndbo, bestaaende i 1 Dragkiste, Sengesteder, Borde, Stole, Kobber=Kjedler, Kjøkkentøi m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 11te Marts 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-12
Efter Vedkommendes Begjering bliver, Fredagen den 20de Marts 1835, om Formiddagen Kl. 9 slet, paa Tinghuset i Vestervig Sogn, Refs Herred, holdet offentlig Auction til Bortforpagtning af de Aalborg Hospital tilhørende Konge=Kvægtiender i Hassing og Refs Herreder paa 16 Aar. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Lysthavende indbydes. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 23de Februar 1835. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-12
Efter Begjering af Procurator Thordsen, paa den almindelige Enkekasses Vegne, bliver den Gaardmand Niels Nielsen i Oxenbøl, Vestervig Sogn, tilhørende Gaard med underliggende Eiendomme, af Hartkorn 3 Tdr. 13 Skpr. 2 Fdkr. 1 ½ Alb., opraabt til Salg ved 3de Aucsitioner, som afholdes: den 17de Marts 183, - 31te - og - 14de April de 2 første paa mit Contoir i Teglgaarden om Formiddagen Kl. 10, og den sidste i Gaarden selv til samme Tid. Naar 3die Auction er afholdt, bortsælges tillige noget Løsøre, hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817 bekjendtgjøres. Lysthavende indbydes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Den officielle Efterretning om Keiseren af Østerrigs dødelig Afgang Natten til den 2den Marts Kl. 123, er indtruffen til Kjøbenhavn og berettes i den Berlingske Tidende, af 10de Marts. Den høistlige Keiser Frantz den Første (Joseph Carl, var født den 12te Februar 1768. Han besteg Tronen den 1ste Marts 1792 efter sin Fader, den tyske Keiser Leopold den 2den, kronedes som Konge af Ungarn den 6te Juni, som Konge af Bøhmen den 9de August; han udvalgtes til romersk Keiser den 7de og kronedes til denne Værdighed den 14de Juli, alt i samme Aar Den 6te August 1806 nedlagde han den tyske Keiserværdighed, efterat han 2 Aar i Forveien, den 11te August 1804 havde erklæret sig for første Arvekeiser af Østerrig, og antog nu i denne Værdighed Navnet Frantz den 1ste. Den 7de April 1815 antog han Titel som Konge af Lombardiet og Venedig og den 3die August 1816 som Konge af Jllyrien, Han var 4 Gange formælet, sidste Gang den 10de Nybr. 1816 med Charlotte Augusta, Prindsesse af Barn, født den 8de Febr. 1792, hans nu efterladte Enke. Skjæbnens svangre Begivenheder samlede i 1814 en stor Deel af Europas Souverainer og hans Person i hans keiserlige Residentsstad, blandt disse ogsaa vor ædle Konge. Vi troe at turde bemærke, at begge Souverainer dengang stiftede Venskab med hinanden, hvorom vi selv under Kongressen haves hørt Wienerne tale med Begeistring. Næsten under sin hele Regjering var Keiser Frantz prøvet i Modgangs Skole, men bevarede til sit sidste Øieblik sit Folks Kjærlighed. Hans gode Wienere ydede ham under hans korte Sygdom den ømmeste Deeltagelse. En stor Masse Mennesker af alle Stænder omringede uophørligt den keiserlige Hofborg, for at erkyndige sig om Patientens befindende, som fra Time til anden blev dem meddeelt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Keiserens ældste Søn, Ferdinand Carl Leopold Frantz Joseph Marcellin, har, under Navnet Ferdinand den 1ste, besteget den ledige Trone. Han er født den 19de April 1793, kronet som Konge af Ungarn den 28de Septbr. 1830 og formælet den 27de Februar 1831 med Anna Caroline Pia, Prindsesse af Sardinien, født den 19de September 1803. Han har aabnet sin Regjerings Tiltrædelse med følgendes smukke Haandskrivelse til Oberst=Hofmesteren Fyrst ColloredoDet har behaget Gud, den Almægtige, at bortkalde Hs. M. Keiseren og Kongen, min høitelskede og dyrebare Fader, fra hans jordiske Tilværelse. Allerhøistsamme døde i Nat, Kl. tre Kvarteer paa 1. Gjennemtrængt af den dybeste Smerte over Tabet af den ophøiede Hedengangne, hvis Viisdom, midt under Tidernes Storme, havde fast begrundet hans Folks Lykke, hvis Retfærdighed var en mægtig Støtte for Hvad der var Ret, et kraftigt Skjold imod al Vilkaarlighed, og hvis Dyder kunne tjene enhver Tidsalder til Mønster, følger jeg det høie Kald at skride frem paa den Bane, han saa viseligen foresatte sig og saa vedholdende fulgte. Jeg bestiger mine Forfædres Trone med det faste Forsæt, lig min ophøiede Fader, i from Tillid til Gud at gjøre mit Folks Lykke og Velfærd til Maalet for alle mine Bestræbelser og Anstrængelser. Alle mine Hof= og Statsforvaltnings-Organer, som jeg uden Undtagelse stadfæster i deres Poster, Embeder og Værdigheder, og fritager for deres Troskabseeds høitidelige Fornyelse, opfordrer jeg herved til, at yde mine Bestræbelser deres pligtmæssige Bistand, og med Samvittighedsfuldhed og Iver at røgte deres Kald. I en anden Skrivelse til Fyrst Metternich erkjender han dennes Fortjenester af Fyrste og Stat, opfordrer ham til at fortsætte sine Functioner og beordrer ham til at stadfæste alle lunder ham staaende Statsmænd, saavel i Ind som Udlandet, i deres Poster, ligeledes under Fritagelse for Troskabs ledens Fornyelse. Allerhøieste Haandskrivelser af lignende Indhold til Stats- og Conferenceministeren, Grev Collowrat, og Cavallerigeneralen, Hofkrigsraads=Præsident Grev v. Hardegahave samme Tendents. En kort Udsigt over Keiser Frantzs Regjerings=Historie skal følge i næste Nr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Tyskland. J bairske Blade af 2den Marts haves den vigtige Efterretning fra Bairreuth, at Schweitz er ble aven spærret ved en Troppe-Cordon fra Østerrigs, Baierns og Wyrtembergs Side. En Oberst von der Mark som fra Dillingen var med Permission hos sin Broder i Bairreuth, blev kaldt til Regimentet, som havde Ordre med 4 Eskadroner at rykke til Grændsen. Et let Cavalleri-Regiment, hvis Stab ligger i Augsburg, havde lignende Ordre. Da Schweiz ikke kan bestaae uden uhindret Samkvem med Tyskland, er man meget begiærlig efter at see Udfaldet af disse Forholdsregler.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Fra Freiburg i Schwaben skrives ligeledes, at man er i Begreb med at tage Forholdsregler imod mulige Anfald fra den schweizerske Grændse. Den 28de Februar havde nemlig vedkommende Øvrigheder befaling til, fra Station, til anden til Basel og videre til Constantz at holde 90 firespændige Vogne i Beredskab, for paa det hurtigste at befordre et Troppecorps, hvorhen det skulde behøves.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
J Frankfurt har man i de sidste Dage af Februar bemærket, at den Vagt, som bevogter de politiske Fanger, og om Dagen er besat med 3 Poster, om Natten forstærkes med 8 eller 9, hvilket man i Publicum ligeledes sætter i Forbindelse med de authentiske Efterretninger, man har om de Bevægelser, der foregaae i Schweitz.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Den sidste engelske Post af 6te har ikke bragt noget klarere Lys i det Hovedspørgsmaal, om hvilket man vel kan sige, at det beskjæftiger den hele oplyste Deel af den europæl ske Almeenhed; om det nemlig vil lykkes Tory Ministeriet at holde sig eller ikke. J sin Artikel fra Cito af 6te Marts har Coureren følgende Erklæring: "Vi troe ikke at det længere er underkastet nogen Tvivl, at Hertugen af Wellington ikke blot har yttret Lyst til, men endogsaa til kjendegivet det Ønske, at træde ud af Ministeriet, men ve have ikke hørt om noget Forsøg til et nyt ministerielt Arrangement." Ogsaa the Globe meddeler Rygter om Hertugens Udtrædelse, og føier til, at man peger paa Hertuger, af Richmond og Lord Stanle som Mænd, der kunne være tilbøielige til at overtage Portefeuiller, i hvilket Tilfælde Gre Aberdeen i Hertugens Sted vilde komme i Spidsen for Udenrigs=Departementet og Lord Stanley igjen indtage hans Plads i Colonial-Departementet. Vel vil Morning-Chronicle ikke fæste Lid til disse Rygter, men tvivler dog heller ikke paa at Torverne jo befinde sig i nogen Forlegenhed, og hertil skal Aarsagen fornemmelig være den Halstarrighed, hvormed Hertugen af Wellington vedbliver at værne om Marquis af Londonderrys Udnævnelse til Gesandt ved Hoffet i Petersborg, uagtet det, almindeligt anerkjendte, Uhensigtsmæssige i dette Valg. Torybladene yttre sig i de sidste Dage ikke meere saa bestemt imod en mulig Modification i Cabinettet. Den Øvrige fra England i næste Nummer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Frankrig. Nu er Sebastians da virkelig i Paris, hvor han ankom den 2den Marts, Dagen derpaa ventedes Marschal Soult, men Publikum antager ikke om nogen af dem, at han vil kunne gjøre en Ende paa den vaklende Tilstand, hvori Administrationen befinder sig. Om Sebastiani yttre Bladene allerede, at han og faa Dage gaaer tilbage til sin Post i London. Det er de fleste Journalers Mening, at det neppenvil være muligt at sammensætte et nyt Cabinet, som kan regne paa Kamrenes Bistand, uden ved Hr. Dupins Medvirkning. Den Mening begynder ogsaa at faae Jndpas ved Hoffet, at der er ligesaalidet at udrette med et Ministerium Soult, som med et Ministerium Sebastiani, og Publicum vil vel omsider faae Ret i, at Hoffet bliver nødt til for nor 1 gen Tid, at taale et ultrasborgerligt Ministerium under Dude pins Præsidium. Saaledes har denne Crisis nu allerede vare de i nogle Uger, uden at der endnu er sikker Udsigt til, at den saasnart vil faae Ende; den egentlige Oppositions Organer, have yttret den Formening, at Kongen, i Forstaaelse med de fratrædende Ministre, blot har i Sinde at lade et Cabinet Dupin træde frem i nogen Tid, for at vise dets Ubrugbarhed, hvorefter man da, med saa megen større Grund, kunde 31træde tilbage til det nærværende Cabinet. Den værste Side ved en saadan vaklende Tingenes Tilstand, hvor saa mange i loffentlige Caracterer komme paa Bane i Publicum, forinden de faae Leilighed til at skride til Handling, er uden Tvivl den Anledning, som lidenskabelige og partiske Publicister, disse skadelige Organer for Meninger, der ofte kun tilhøre et saare blidet Parti, erholde til at nedsætte saadanne Mænd, som de Bedres Omdomme kalder frem paa den politiske Skueplads, i den offentlige Mening. Saaledes har Dupin været me liget medtaget, saasnart man i Publicum begyndte at udpege ham. Jour. d. Døb. indeholder følgende Brev fra ham, hvilket ogsaa er blevet tilstillet de øvrige Tidender: "Skal jeg da hver Gang, naar der er Tale om et Ministerskifte, protestere mod den afskyelige Taktik, som nogle Tidender have indført i den sidste Tid, ikke alene at bagtale Statsmænd, men endogsaa at lægge dem de mest raae og fornærmelige Taler i Munden, Jeg havde allerede nedlagt denne Protest i sidste November Maaned, og holdt det for unyttigt at forny den, imod alle de skammelige Ting, som man, i de sidste Dage, sætter i Omløb under mit Navn. Men jeg læser i en Tidende, som anmasser sig Navn af den sunde Menneskeforstand (Bon sens), en saa fornærmelig Forhaanelse mod Marschal Soult, at jeg troer, at være hans Krigerhæder og min Caracter skyldig, formelig at erklære Opfinderne af en mig falskelig tillagt Yttring for Løgnere. Pressen har ingen grusommere Fiender, end dem, som betjene sig af den paa en ynkelig Maade; det vilde ikke være værre, at bruge Dolken, end saaledes at misbruge Pennen. (Den fornærmelige Yttring, som var paadigtet Hr. Dupin, lød saaledes: Je lui couperai les alles, et je Femspecherai de voler) froler er baade at flyve og at stiæle.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Blandede Efterretninger. Paa den Dag da den siebenbürgenske Landdag i Clausen, burg opløstes, var man der ikke uden Bekymring for Uroligheder, hvorfor Erkehertug Ferdinand havde ladet Skyts kjøre op paa de offentlige Pladse, og det hedder, at det hele Land skal besættes med Militair. Efter Allg. Zeit. ere alulerede 3 Regimenter fra de tilgrændsende Provindser beordrede til Siebenburgen. Landdagens pludselige, skjøndt ikke uventede, Oplysning, vakte ualmindelig Sensation i Ungarn, og man frygter der, at denne Begivenhed ogsaa vil udøve en skadelig Virkning paa den ungarske Rigsdag. Hovedet for den siebenbürgenske Opposition, Baron Vesselenii, der tillige er ungarsk Magnat, er paa Veien til Presburg, for at aflægge Rigsdagen Beretning om Tildragelserne i Siebenbürgen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Om Don Miguel meldes nu fra Wien, at han, i Forventning af, at der Jntet vilde være til Hinder for hans Ophold i Østerrig, allerede havde begivet sig paa Veien dertil og var naaet til Venedig, hvor man imidlertid betydede ham, at man ikke ønskede hans Nærværelse i de østerrigsker Arvelande. Som Grund dertil anføres nogle, endnu under hans Ophold i Portugal forefaldne Scener, der først nu vare komne til det østerrigske Hofs Kundskab.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Et hamborgsk Blad indeholder følgende: "Tallotteriernes Fordærvelighed er for længe siden anerkjendt af de fleste Regjeringer i vort tyske Fædreneland; ogsaa denne Stads Fædres Viisdom har allerede i tidligere Tider forjaget dennes Pest fra vore Enemærker. Vor Nærhed ved Nabolandet, hvor Tallotterierne endnu ere priviligerede, tilintetgjorde imidlertid Virkningerne af de derom hos os givne Love. Man behøvede kun at gjøre faa Skridt, for, paa et fremmed Gebeet, at gjøre de Jndsatser, som det var forbudet at colligere her. Altsaa var det Onde ikke afhjulpet, men meget mere forøget derved, at Spillernes Penge nu vandrede til Udlandet, istedetfor, som før, at forblive i Staden og blandt dens Jndvaanere. Dette foranledigede da, at man saae igjennem Fingre med dem, som, tvertimod de bestaaende Love, drevestLotteri=Collecteurernes indbringende Haandtering. Staten erholder intet af denne forbudne Erhverv. Hvo tør vel vove, at paastaae, at de subalterne Øvrighedspersoner, som skulle vaage over, at Lovene ikke overtrædes, blive betalte for at i svigte deres Pligt? Men, var dette Tilfældet, er da dette ikke atter et Onde, som man maatte ønske at raade Bod paa 2 sk. Denne nye Erhverv=Kilde flyder af den fattigste Folkeclasses Lommer; den sidste Hvid, hvormed de uundværligste Fornødenheder skulde tilfredsstilles, offres ofte til Lotto=Kassen, og Candidaterne til Fattighusene formeres paa en frygtelig Maade, Fattigforsørgelses-Anstalterne skulde man derfor tilvende, hvad der ellers bliver Lovens Overtrædere og dem, som dermed se igjennem Fingre, til Deel. Man oprette et privilegeret Lottocontoir, enten for Statens Regning, som da, efter Udgifternes Fradrag, lader Overskuddet tilflyde Fattigkassen, eller ogsaa for velgjørende Actionairers Regning, som ligeledes til Fordeel for denne, give Slip paa eget Udbytte. Ved den Almeenaand, som hersker hos os, ville slige Actionairer le findes. Saaledes faaer den Fattige dog en Slags Godtgjørelse for det, som Lidenskaben berøvede ham, medens han ved at laane Øre til dens Rost, forarmede sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Til alle Tider har det været Skik, at Folket skulde bevæge sig muntert og livligt i Fastelavn, man kan sige, at denne Høitids Caracteer er urolig Bevægelse, denne Uge har i denne Henseende vist neppe staaet tilbage for nogen foregaaende Fastelavnsuge, i det mindste i de senere Aar; Maskerader, Baller, Comoedier, stormende Forsamlinger i asiatisk Com ments=Partiet har, om man kan bruge dette politiske Udtryk om upolitiske Gienstande, rigtig været virksomt. Fastelavns Søndag var især rig paa Fornøielser for Kjøbenhavnerne. Medens de Gamle kunde gaae i Theatret og glæde sig ved Hostgildet og Peters Bryllup, der tilbagekaldte behagelige Erindringer hos dem om svundne Tider, vare der Forlystelser i Mængde for de Unge, Comoedie paa privat Theater, Assembleer i Klubber og endelig 2 Maskerader. At der heller ikke manglede Kjøbenhavnerne Lyst eller Penge til at være med, derfor haves det bedste Beviis i det store Antal, der deeltog i disse forskjellige Lystigheder. Den ene af det nævnte Maskerader var foranstaltet af det, forenede borgerlige Selskab, og var særdeles talrigt besøgt. Blandt de forskjellige Scener, der gaves der, har især en Forestilling, der træffende efterlignede det her foreviste Voxcabinet, vakte Omtale. Den anden var en offentlig Maskerade, der afholdtes i Hotel d'Angleterres særdeles elegante Locale, og hvor der, foruden i den store Sal ogsaa dandsedes i en Sidesal. De 3 a 400 Deeltagere vare imidlertid næsten alle komne for at moeres, uden paa den anden Side at ville bidrag til de Andres Moerskab. En Undtagelse gjorde dog en Zigennertroup, der, ledsaget af en ypperlig Polichinello, udførte en ret godt indstuderet Dands, siden med Munterhed blandede sig i Selskabet, og endelig, sammenkaldte ved Anfør tens Pibe droge, til Valencial; og en fransk Regiments tambour med 2 smaa Tamboureer, som udførte den bekjendt Scene af Balletten Veteranen, accompagnerede af Orchestret med Arien, den lille Tambour, og som siden belønnedes af de danske Pigers bifald for deres franske Vivacitet, Kjøbenhavns Havnepriser, den 7de Marts. Holst. Hvede 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Loll. Hvede 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Dansk Rug 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, brad, 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Ærter, 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Aalborg. Efter den hertil indtrufne Trækningsliste for det 88de kgl. kbhske. Klasselotteries første Klasse er en Gevinst paa 1000 Rbd. falden hos Hr. Mitchel i Kbh. og en anden ligesaa stor i Mad. Eicheels Collection, ligeledes i Kbh. Den største Gevinst, 3000 Rbd., og 2 Gevinster, hver paa 1000 Rbd., ere tilfaldne Lottokkassen selv. Til Aalborg har ikke en eneste Gevinst forvildet sig, uden maaskee nogle faa saakaldte Gevinster paa 10 Rbd. De udtrukne Bagtal vare Form og Person.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Soldatesken som den er i Danmark og ikke som den er fremstillet i England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Efter en kort Sammenligning mellem den franske, preussiske og engelske Soldat siger han om denne: "Ved ingen anden Nation i Verden, end den engelske, udtages Armeen af den laveste Folkeclasse; dette er den sande Grund, hvorfor Pidskestraffen er vedblevet og maa vedblive. - J England er der hverken Conscription eller Militairskoler, Soldaten hverves af den sletteste og laveste Classe. En Mand der løber bort fra sin Kone, fordi han er for doven til at arbeide for hende, - der har havt det Uheld at blive Fader til et uægte Barn, der greb til at stiæle, istedet. for at arbeide, og frygter Trædemøllen; - dette er Helten der gaaer over til den engelske Armee, og om hvilken den veltalende Connell snakker og Ridderlighed og Ære, - Antaget: at en Soldat begaaer et Tyveri, saa overleveres han Civiløvrigheden, og bliver paa 7 Aar transporteret; - han kommet tilbage og er en fuldendt Gavtyr, hvorhen gaaer han nu Til Armeen, Hvorledes kan nu nogen Fornuftig antage, at, fordi corporlige Straffe afskaffes, en bedre Classe af Mennesker frivillig skulde give sig hen til at tjene med afstraffede Forbrydere, og med haabne Arme styrte sig i Forhold, af hvilke, selv denne gjerne løsriver sig? Hvorledes vil man troe at bibringe Mennesker Æresfølelse, der ere fremmede for Æren: Ve hedder det om Preussen, at Soldaten der anseer det forden største Ulykke at blive bortjaget, men - han opdroges til at tænke saaledes, førend han traadte i Tjenesten. J Preussen altsaa vækkes først Æresfølelsen, og saa appellerer man dertil. Ved nogle engelske Regimenter afskaffedes Spidsrodsstraffen, men Følgen blev, at der i disse Regimenter herskede den sletteste Subordination, og man nødsagedes til igjen at indføre den. Bille vi reformere Armeen, saa lad os begynde ved den rette Ende, ved Rekrutteringsystemet!"¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Man maa tilstaae at vor Englænder endnu har være naadig; men til Ære for den engelske Armee vil jeg troe, at de begge have været lige overdrevne i deres Skildringer. Under alle Omstændigheder foretrækker jeg de praael, men ærlige og troe, Bønder for de fuldendte, Gavtyvel a.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Reisende med Dagvognen. Den 12te Marts: Lodserne Søren Winkler og LarsWickmann til Fredericia; Christen Larsen Wilshøy til Aarhuus; Candidatus juris Willemoes til Randers; Contorist, Tilemann til Hobro.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Døde. B. C. Olsen, f. Petersen, M. Olsen, f. Nielsen, 37, Aar; C. M. Augsburg, f. Lassen, 18 Aar; C. C. Gunderup; R. O. Hindsberg 50 Aar; A. M. Petersen, f. Cort, 58 Aar; alle i Kbhvn. J. M. Comtesse af Scheel, paa Ulstrup, 66 Aar. Viinhandler I. F. B. Munk, 30 Aar, i Grena. M. Engelsted, f. Wittrog, 31 Aar, paa Nøragergaard ved Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-14
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 9de Marts : C. Borup f. Kbhvn. m. Stykg D. 11te: N. Eduardsen f. Drammen t. Kbhvn. m. Træl. A. W. Claudi f. Aarhuus t. England m. Kludeuld. - Udg. D. 9de. S. Jespersen t. Norge m. Korn og Fedev.