JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Overhusets Sal har, ligesom Underhusets, Figuren af en lang Rektangel; Bænkene ere ogsaa for det meeste opstillede i samme Orden; men Deforationerne ere mere pragtfulde. Fra det eneste Gallerie, hvori Publikum maae deele Pladsen med Avis udgivernes Hurtigskrivere, har man Thronen ligefor sig, hvilken ikke her er, som i Frankerige, et Meubel, hvilket man bringer ind i Salen hver Gang Sessionen skal aabnes; men bliver ubevægeligt staaende, ligesom en altid vedvarende Præsiden, lige over for ved Thronens Fødder er den berømte Uldsæk, hvorpaa Forsamlingens virkelige Præsident, Lordkantsleren, har sit Sæde. Det er nu engang en Skik, at dette Sæde er en Sæk, eller en Stol uden Rygstød, Kancellisternes Bord er ved to Rader af Bænke skilt fra Uldsækken, og bestemt for to Kancellie-Direkteurer Masters in Chancery, Husets officielle Bord). - De Tøier og Drapperier, som beklæde Thronen, Tapeterne paa Væggene, Tepperne, Gardinerne, Bænkene, Puderne og Ryggen, i Lænestolene, ere alle røde i denne Sal; thi den patriciske Farve er rød. Naar Peererne lade sig see i deres røde Kapper, naar Kongen kommer i Huset, saa frembringer alt dette et glimrende Total indtryk, som paafaldende kontrasterer mod Synet af Underhuset, hvis Medlemmer, i en simpel Hverdags=Klædning, vise sig foran Overhusets Skranker. Den Sal, hvori Peererne nu forsamle sig, indtil de nye Parlamentshuse kunne blive opførte, var fordum Edvard Confessors Soveværelse; man kan derfor begribe, at der vilde blive knap Plads, naar de 450 Lords vilde paa engang indfinde sig i Forsamlingen; men dette møder aldrig, allerede naar 200 skulle forsamle sig maae noget meget vigtigt være under Forhandling; thi de Peers besidde et Privilegium, som aldeles kan forskaane dem for at give et personligt Møde, de kunne stemme ved Fuldmagt; naar derfor en Peer begiver sig paa en Reise til Fastlandet, saa kan han overdrage sit Mandat til en anden Peer, i forrige Tider udkrævedes Kongens Samtykke dertil; men dette finder ikke længere Sted Hertugen af Wellington havde f. Ex. ved den sidste Session Lommerne fulde af Torystemmer. De Peers, som indfinde sig ved Møderne, finder at den Sal, som er anviist dem, er meget snever og ubeqvem. Regieringen, som lader bygge en nye, har forlangt deres Mening derom, og Resultatet, blev, at den hverken skal blive for stor eller for liden; Man har ikke forlangt at den skal være saastor, at alle Peers kunne beqvemt faae Plads i den thi derpaa har man slet ikke gjort Regning. Man mindes ikke at Forsamlingen har været talrigere end dengang da der skulde voteres over et Hoved-Amendement, som blev foreslaaet den 7de Mai 1832 imod Parlaments-Reformen, og desuagtet vare kun 267 Medlemmer tilstæde. Man har taget dette Antal til en Maalestok, enhver Person skal erholde en Plads af tre Qvadratfod.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Angaaende Overhusets Sammensætning, saa kan man ikke tænke sig noget mere forskielligt end de Elementer hvoraf denne Forsamling bestaaer. Fordet første bestaaer den af det efter Førstefødselen arvelige Peerie; denne Afdeling, som er den talrigste, udgiøre de engelske Peers; derpaa komme de skottske og irlandske, som udvælges efter to forskiellige Systemer; thi de skottske udnævnes for een Parlaments Session, derimod de irlandske paa Livstid. Desuden gives endnu geistlige Peers, de engelske og irlandske Erkebiskopper og Biskopper, hvoraf nogle sidde paa Livstid i Overhuset, men andre afvexle aarlig, fire og fire af Gangen. Alene de første Peers udgiøre den egentlige engelske Adel. En Peers Sønner besidde ikke noget Adelsbrev, og kunne ikke tillægge sig nogen Adelstitel; den officielle Fortegnelse paa de Peers, er saaledes den eneste officielle Fortegnelse paa den engelske Adel. Der finder en Rangorden Sted imellem Peererne: først kommer Hertugerne, saa Marqvierne, derefter Greverne, og derpaa de Viscounts og Baronerne Biskopperne og Ærkebiskopperne føre Titel af geistlige Lords. De engelske Ærkebiskopper have samme Rang som Hertugerne og endog en Forret for dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Erkebiskoppen af Canterbury, som et Slags anglikansk Pave, kommer som Primas for Kirken strax efter Prinserne af Blodet; han er Husets første Peer; Lordkantsleren følger efter ham i Rangen, og Erkebiskoppen af York er den tredie. Biskopperne betragtes som Baroner; men have Forrangen for disse. J det parlamentariske Sprog kaldes en Hertug Deres Naade; Kronen kalder ham sin meget troe og meget elskede Fætter og Raadgiver. Deres Naader af Kanterbury og York ere Ærkebiskopper; den første formedelst Guds Forsyn, den anden kun formedelst Guds Tilladelse. Marqvierne, Greverne og de Viscounts ere høie og hæderværdige, eller meget hæderværdige, og desuden Kronens meget troe og meget elskede; men de kaldes ikke dens Fættere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
J visse Tilfælde kaldes Hertugerne, Marqvierne og Greverne mægtige Fyrster, men dette finder aldrig Sted med de Viscounts og Baronerne. Biskopperne, som ere høist ærværdige i deres Qvalitet som Baroner, kaldes desuden, ifølge deres Qvalitet som Biskopper, høiærværdige Fædre i Gud. Baronerne af Kingsale have, ligesom de spanske Grander, det udelukkende arvelige Privilegium at de maae beholde deres Hat paa i Kongens Nærværelse Peeriet besidder ikke andre formelle Forrettigheder, som ikke ere tilfælles for alle dets Medlemmer. De vigtigste af disse Forrettigheder ere, at der ikke maa lægges Beslag paa deres Eiendomme, at de uden Undtagelse maae ikke arresteres for Gield, og at de ikke ved nogen Civilproces maae dømmes in contumacium. Ved kriminelle Anklager kunne de alene dømmes af deres Ligemænd. Det Motiv, som anføres i dette og i mange andre Tilfælde for deres Persons Uforkrænkelighed, er at de Peers, da de alle ere Kongens Raadgivere, maae aldrig forhindres fra at give ham det fornødne Raad. - Huset kan ikke udelukke eller kassere noget af sine Medlemmer, undtagen naar de for Embedsforbrydelser eller andre Forbrydelserrere dømte til en beskiæmmende Straf eller til Dødsstraf. Dog fortæller Blacksione, at under Edvard den 4de blev Hertugen af Bedford, George Neuville, som formedelst sin Fattigdom ikke kunde føre en saadan Pragt, som kunde svare tilhans Værdighed, degraderet ved en Parlamentsakt, Dette Exempel er saameget mere mærkværdigt, som det er det eneste i Parlaments=Historien; derimod lykkedes det i de ganske nye Tider for Greven af Huntingden at soutinere sin Værdighed, uagtet han var nedsiunken i den største Trang; thi Kongen skiænkede ham saameget, at han var istand til at soutinere sin Rang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Det engelske Aristokratie er saaledes et meget fast Statslegeme, og som er beregnet paa Langvarighed, Enhver Peers Værdighed er bygget paa en virkelig Retstitel, hvis Grundvold er en territorial Eiendom, det kommer herved ikke an paa, om han er Greve eller Marqvis, men paa om han er Peer, er hans Ret tvivlsom, saa bliver den ikke erkiendet førend han har beviist sin Peersværdighed. Frankerige og Spanien have dog aldrig havt et saa mægtigt og dybt indgroet Aristokratie, uagtet de besidde en langt talrigere gammel og berømt Adel. Det Princip, som forskaffe den engelske Adel sin Styrke og Varighed, bestaaer i, at den er koncentreret i et Peerieaf en nøie bestemt Form og en anseelig Værdighed, Havde Adelen i de franske Generalstater været et saa velordnet, fast, kompakt politisk Statslegeme, saa havde Revolutionen ikke saa let styrtet den. Ludvig den 18de vilde i 1814 lægge Grundvolden til et saadant Pairskammer; men det var for sildigt; han manglede dertil det fornødne Materiale, og han byggede kun paa Sand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
For to Aar siden kom Hr. Martinez de la Rosa paa den Jdee, at fabrikere et saadant Kammer; men han fandt ikke i et Land, hvori Enhver er Hidalgo, Grander eller Titulos, som kunde passe for hans skrøbelige Bygning; da giorde han som Frankeriges politiske Muurmester i Aaret 1831, han valgte Statsoekonomer, Philosopher, Dommere, Advocater, Digtere og Kiøbmænd og blandte alt dette sammen med den smule Adelstof, som der var ham levnet, med dette Cement byggede han sit Proceres-Kammer, som ikke vil blive fastere end det nye franske Pairs=Kammer. Det engelske Peers=Kammer er ikke heller saa stærkt som det var i de forrige Aarhundreder; men det soutinerer sig dog endnu bestandigt ifølge sin første Organisation; det formaaer vel ikke ganske at drive Folkestemningens Bølger tilbage; men det giør dem dog en stærk Modstand, lader dem rulle forbi og bliver opretstaaende ligesom sin Medolding, det graae Vestminster-Abbedie; men man kan dog ikke beregne hvorlænge det vil blive istand til at holde sig mod Underhusets brusende Strøm, som begynder at undergrave dets Fundament, og med Tiden kan rive det bort med sig. Vestminsters Taarne kunne maaskee endnu længe speile sig i Themsen, efterat Overhuset er forgaaet. Den Skjebne synes at hvile over Middelalderen, at dens Bygninger leve længere end dens stærkeste politiske Jnstititutioner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Lovgivningen er ikke Overhusets eneste Kaldspligt; det er ogsaa et Tribunal, og det ikke blot et overordentligt for at dømme sine egne Medlemmer og de Personer, som ere anklagede for Landsforræderie, men en bestandig og sædvanlig Ret, nemlig en Overappellations-Ret i civile Sager. Disse to Forretninger ere aldeles skilte fra hinanden, og uagtet enhver Peer er en kompetent Dommer i enhver Sag, saa bliver dog Overhuset, naar det fungerer som Tribunal, kun repræsenteret af de Lovkyndige. Saaledes holdt Lordkantslerne Brougham og Lyndhurst sædvanlig Ret om Morgenen og paakiendte i de civile Sager, hvilke bleve appellerede til Overhuset, som den sidste Jnstants. – Da Ægteskabs Skilsmisser alene kunne i England erholde Gyldighed ved en Parlamentsakt, saa instrueres alle Ægteskabs Processer af Overhuset; i disse Sager tage ogsaa de Peers Andeel, som ikke ere lovkyndige. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Nyeste Post-Efterretninger. De Franskes Konge har under 18de Januar tilskrevet Marskal Clauzel et Brev, hvori han baade som Konge og som Fader takker ham for hans udviste Forhold i Algier. Paa Marskallens Forestillinger blive nu beholdte 25,000 Mand i Algier istedet for 19000. Den 27de Marts mønstrede Marskall den algierske Nationalgarde, 800 Mand stærk, og overleverede den en Fahne, som var sendt fra Kongen. 8000 Mand vare under Marskallens egen Kommando afmarscherede fra Algier for at indsætte en nye Bey i Miliana. Moniteuren af 8de April indeholder Efterretninger fra Algier af 28de Marts. Expeditionen angives deri til 7000 Mand; dens Formaal skal være at tage Provinsen Belida i Besiddelse. Naar dette Feldttog er fuldført vil Marskallen begive sig til Paris for at tage Deel i Forhandlingerne om Budget. Det hedder til Slutning i Moniteuren, vore Acqvisitioner tage til; Kapitalister etablere sig; Arbeidsfolk ankomme i Masse; i de sidste tre Maaneder ere over 2000 landede i Algier, som strax have faaet Arbeide, hvorved den overdrevne høie Arbeidsløn er bleven nedsat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Man siger at Runkelroe-Sukker=Fabrikanterne, hvis Antal skal beløbe sig til omtrent 500, skulle indbydes til en Forsamling i Paris, for at overlægge med den hvorledes Afgiften paa deres Fabrikation skal paalægges.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Hs. Majestæt Kongen af Baiern har skiænket Staden Athen 50,000 Franker til et Sygehuus, som fast Kapital, og desuden 2000 Drachmer til den første Jndretning. De irregulaire Tropper (Palikarerne), til hvilke Konge Otto har overdraget at bekæmpe Rebellerne i Akarnanien, have begivet sig paa Marschen dertil. Grivas forlod Hovedstaden d. 9de Marts med sit Korps, man siger at General Church skal erholde Overkommanden over denne Expedition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Det hedder, at Feldtmarskal Fyrste Paskewitsch vil forlade Warschau og begive sig til St. Petersborg, for derfra at afreise til Bessarabien, for der bedre at fordeele Troppernes Kantonnement, som i en stor Mængde ere forsamlede i denne Provins. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Røverbander have for nyelig viist sig paa de nordøstlige Grændser af Kongeriget Polen, som have deres Tilflugtsted i Lithauens nigiennemtrængelige Skove, igiennem disse skulle nu passable Veie anlægges. Jmellem de Polakker, som fra Krakau ere bragte til Triest, hersker en saadan Uenighed, at det nogle Gange er kommet til Haandgemæng. - Den russiske Keiser har ved en Ukas befalet, indtil videre, at udsætte Anlæggelsen af Qvarantaine-Linien paa den persiske og tyrkiske Grændse; men derimod at anlægge den paa denne Side af de kaukasiske Bierge. Planen til en Jernbane fra Petersborg tilBarskoe=Selv er nu antaget af Keiseren og Forberedelserne dertil i fuld Gang; den bestyres af den østerrigske Adelsmand von Gerstner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Deres Kongelige Høiheder Greven og Grevinden, af Marne (Hertugen og Hertuginden af Angouleme) ere afreiste den 14de fra Prag til Wien. Konge Karl d. 10de begiver sig paa Landet, fordi det Keiserlige Slot i Prag skal indrettes paa det meest glimrende til den Keiserlige Families eget Brug ved den forestaaende Kroning. Hertugen af Blacas har kiøbt Herskabet Erla, som har en smuk Havr, af Greven af Taale; det ligger i Nærheden af Schønbruun; det hedder, at Hertuginden af Angouleme vil der tilbringe en Deel af Sommeren. J det Østerrigske har man meget travlt med Jernbanen, fra Wien til Gallicien, hvis Aktier ere allerede stegne 15 PC.; dog vil der hengaae megen Tid med at faae alle Forberedelser færdige til Planens Iværksættelse. Andre Planer til store Jernbaner fra Wien, til Raab i Ungarn, til Jtalien og til Triest blive projecterede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Fra Spanien haves ingen nye Efterretninger; man veed blot, at de Proceres have overleveret deres Takaddresse til Dronningen; de Prokuradores vare endnu ikke færdige med deres Forhandlinger derom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Fra Frankfurt skrives, at den evangeliske Lysven, som bliver udgivet af flere Geistlige for at bekiæmpe Mysticismen, synes endnu ikke at kunne vinde alles Hierter. Endnu mere end i Stæderne ere Landbeboerne tilbøielige til de mystiske Jntriquer, og Regieringerne synes at have gjort sig det til Pligt i Tide og med Kraft at bekiæmpe dette Onde. En fornuftig Folkeunderviisning vil formodentligen blive det bedste Middel til at forhindre Mysticismens Udbredelse, ja selv giøre den umuelig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Man har faaet ganske nye Efterretninger fra London af 12te April. De Kortes Møder i Lissabon, vare udsatte til den 6te April, til hvilken Dag man forventede Prins Ferdinands Ankomst; han er nu afseilet fra Plymouth. Finantsministeriet var i en stor Pengeforlegenhed. - Den russiske Gesandt i Konstantinopel skal i en konsidentiel Note til Porten have besværet sig over dens utaknemmelige og traktat stridige Forhold, da den har ladet sig influere af England, og hvorved han erklærer, at ifald Fiendtligheder skulde reise sig imellem England og Vicekongen af Ægypten ved dennes Vægring ved at adlydo Sultanens Firman, saa kunde ikke Rusland, blive en dlot Tilskuer ved denne ulige Kamp; men at den ved Omstændighedernes Magt vilde blive bragt i en Stilling, som vilde giøre Fortsættelsen af de venskabelige Forhold umuelig. Lord Ponsonby havde derpaa officielt erklæret til Portens Beroeligelse, at England har ikke isinde at træde op imod Rusland, naar det ikke bliver angrebet, og at den Formodning, at det vil erklære Rusland Krig har ingen Grund. - Den ægyptiske Gesandt har erklæret, at 6 Millioner Piastre, som den første Termin af Mehemed Alis Tribut for indeværende Aar, vil snart ankomme. - Man har faaet Efterretninger fra Teheran af 2den Februar; den engelske Gesandt der, Ellis, var misfornøiet med sit Forhold, fordi det persiske Hof, som staaer under russisk Jndflydelse, forhaanede ham. - Greven af Cathearts Død er ikke bleven bekræftet. - O'Connel reiser omkring fra en Stad til en anden i England, hvor man foranstalter offentlige Giæstebud til hans Ære.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 16de April. Jgiennem Kancelliet er under 16de April udfærdiget et Cirkulaire til samtlige Amtmænd af følgende Jndhold: Hs. Majestæt har under 10de dennes allernaadigst reskriberet Kancelliet faledes: "Det findes i den senere Tid ikke sieldent, at der i her i Staden udkommende uprivilegerede Blade indrykkes Beretninger, bemærkninger og Udladelser, der ikke alene have Karakteer, af det Slags politiske Efterretninger, imod hvis Optagelse i saadanne Blade flere af Vore allerhøieste Anordninger og Forskrivter indeholde udtrykkeligt Forbud, men endogsaa have en Tendents, der ikke kan andet end vække fremmede med Os i venskabeligt Forhold staaende Regieringers Opmærksomhed og give dem grundet Anledning til Misnøie og Besværinger. - Vi ville derfor allernaadigst have Vort Kancellie paalagt alvorligen at paasee, at Forbuddet imod politiske Efterretningers Meddelelse i uprivilegerede Blade, hvad enten de ere optagne af fremmede Blade eller bestaae i bemærkninger og Raisonnements af den, der lader dem indrykke, paa det strengeste overholdes, hvilket er saa meget mere nødvendigt, som ellers Hensigten med den for de politiske Blade foreskrevne Censur aldeles vilde forfeiles." – Ligesom man under 12te dennes ved Skrivelse til Assesser i Politieretten, Reiersen, der har Tilsyn med de her i Staden udkommende periodiske Blade og Skrivter, har advaret ham om at paasee, at intet imod foranførte allerhøieste Bestemmelse Stridende indføres i de nævnte Blade og Skrivter, samt tillige henviist ham til Kancelliets Skrivelse til Kiøbenhavns Politieret af 10de September 1816, 12te November f. A. og 14de December 1821 angaaende Forstaaelsen af Forskrivterne i Plakaten af 2den October 1810, saaledes skulde man tienstligst anmode (Titul, om, i Overeensstemmelse hermed, ogsaa, forsaavidt det dem anbetroede Amt betræffer, at tilkiendegive vedkommende Retsbetiente det Fornødne, hvorhos De, naar herimod maatte handles, derom til Kancelliet har at indsende Beretning. - Og er om den saaledes afgivne allerhøieste Bestemmelse Politiedirekteuren heri Staden og tillige Høiesteret og Overretten meddeelt det Fornødne Den 13de ds., om Eftermiddagen Kl. 4, af feilede her fra Rheden Orlogsbriggen St. Croix til Vestindien, under Kommando af Hr. Kapt. Lieut. Grove.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
J Nationalbankens sædvanlige FierdingaarsMøde, som holdtes den 24de Marts, fremlagde Formanden et Forslag til en almindelig Bestemmelse om Pension for afgaaende Medlemmer af Bankens Direktion, der i en Række af Aar have tjent Banken hvorefter udnævntes en Kommittee, bestaaende af Professor Bang, Generalkonsul Frolich og Justitsr. Sporon, til at tage Sagen under nærmere Overveielse. Uagtet alle vare enige i, at der med Føie maatte som Godtgiørelse tilkomme Bankrepræsentant Major Prætorius, og Chef for Laanefondet ved Banken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Kancellieraad Feilberg Beløbet af Direkteurgagerne for den Tid, hvori de, under 2 af Bankdirekteurernes Fraværelse ved Stænderforsamlingen i Roeskilde, havde fungeret som Bankdirekteurer, erklærede de, at det ikke var deres Ønske at modtage nogensomhelst Godtgiørelse, i hvilken Anledning da eenstemmigen dekreteredes Repræsentanternes gientagne Tak til begge fornævnte Herrer. Af det i Trykken udgivne Regnskab for 1835 fra Forvaltningen af den katholske Menigheds Legater, Donationer, Obligationer, Grundeiendomme o.s. v. her i Staden sees, at Menighedens Kapital beløber sig til 129. 167 Rbd., og at i Følge Regnskabet for 1830 er Menighedens Formue lykkeligviis i de sidste fem Aar blevet forøget med 4460 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Ved afvigte Aars Slutning var Menighedens Kassebeholdning 67 Rbd. 83 s. r. S. og 397 Rbd. 81. s. S. og T.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Det Kongelige Museum for nordiske Oldsager, har siden Aarets Begyndelse faaet indsendt af Amtmanden over Veile Amt, Hr. Stiftamtmand Hoppe, endeel Sager, som ere fundne d. 20 Oct. f. A. i en Mose nær ved det gamle Herresæde Haraldskiær, i Forbindelse med et qvindeligt Liig, der var gaaet over i en mumieagtig Tilstand. Dertil hører blandt mere et stort Fragment af en Skind-Overklædning, formodentlig en Hættekaabe, konstig sammensyet af forskiellige Stykker Skind, som udvendig have havt Haarene paa, af hvilke endnu enkelte Deele ere synlige. Den er syet med fine Strimler af Skind, og er paa nogle Steder kantet med Skindbaand, som meget nøiagtigt er paasyet med Skindtraad; Brudstykkerne af et høist usædvanligt Slags Tøi, dobbelt kibbret, som efter en nøiagtig chemisk og mikroskopisk Undersøgelse er befundet at være vævet af fiin Uld og Traadene stærkt snoede, fremdeles af et finere Slags Tøi, vævet paa samme Maade, og en meget stor Haarlok af 20 Tommers Længde, som har løsnet sig fra Hovedet, nu af en blank mørkebruun Farve, der dog ikke har været den oprindelige, eftersom det ved en af Hr. Prof. Forchhammer anstillet chemisk Undersøgelse er befundet, at denne oprindelig ikke kan have været sort eller mørkebruun, men derimod enten graae, lysebruun eller guulrød.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
No. 83 af Fædrelandet er blevet standset af Censor under Foregivende af, at Jndholdet var politisk og derfor ei kunne tillades i et upriviligeret Blad. Udgiveren af samme lover nærmere at underrette Publikum om Sagens Gang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Fra Kbhvns Raadstue er under 13de April udstædt følgende Bekiendtgiørelse: At der den 28de Februar sidstleden til Hesseløen er indkommen en Due af rød Farve med en ved dens ene Been bunden Seddel af følgende Jndhold: Skiib oc wi all verunglükt. W. m. Onich. det bliver, overeenstemmende med det Kongelige danske Kancellies Skrivelse af 7de dennes, herved bekiendtgjort til fornøden Efterretning for enhver Vedkommende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
I Ugen fra den 2den til den 9de April ere her i Staden ægteviede 11 Par, fødte ere 81, hvoraf 58 Drenge og 45 Piger, døde ere 48, hvoraf 20 Mænd, 14 Qvinder 5 Dronge og 9 Piger. Saaledes ere 35 flere fødte end døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Stænderforsamlingen i Viborg aabnedes den 11te dennes. Ved de samme Dag stedfundne Valg er Professor Schouw bleven Forsamlingens Præsident, Stiftamtmand, Rd. af D., Rosenørn i Aarhuus Vice-Præsident, Prokurator Seidelin i Fredericia og Prokurator Hostrup i Ribe Sekretairer, og Justitsraad, Borgermester Fleischer i Aarhuus og Landsoverrets Prokurator Otterstrøm i Viborg Redakteurer af Stændertidenden. Til at affatte Takaddressen til Hs. M. Kongen, valgtes Biskoppen over Viborg Stift, Øllgaard, Rd. af D. og Domd., Justiter, Fleischer og Justitsr. Nyegaard til Steenalt. (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Ved det den 5te, 6te, 7de og 8de dennes paa Hovedgaarden Gammel-Estrup afholdte Extra-Valg møde i det 9de Distrikt for de mindre Landeiendoms Besiddere i Nørrejylland, blev Hr. Prokurator Ostenfeldt til Christianslund valgt til Deputeret, og Hr. Gaardeler og Seminarist Thorsen i Jngerslev (S. Bl.) til Suppleant.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Jfølge en indløben foreløbig Efterretning er Stænderforsamlingen i Slesvig efter Bestemmelsen, bleven aabnet Mandagen den 11te ds. Efterat den Kgl. Kommissarius, Konferentsraad Hopp, havde indledet Forhandlingerne, foretoges de ved Stænderanordningen befalede Valg af EmbedsmændPræsidentvalget faldt paa Kammerherre, Land- og Overretsraad, Magnus Greve af Moltke, Rd. af D., i Slesvig. Til Vicepræsident valgtes Justitsraad Claus Jaspersen i Nordskov, og til Sekretairer, Pastor L. Lorenzen i Adelby og Underrets Advocat Johann Casimir Storm i Husum. - OmValget af Redakteurer til Stændertidenden melder denne foreløbige Efterretning endnu Jntet; derimod navngiver den som allerede udnævnte af Forsamlingen til at affatte Takaddressen til Hs. M. Kongen Hs. D. Hertugen af Augustenborg og Advocat (S. Bl.) Storm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Ledige Embeder. Under det danske Kancellie. Byefoged- og Byeskriver-Embedet i Storeheddinge, samt Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Stevns og Faxøe Herreder. – Et Kopiist Embede i Kongens Fogeds-Kontoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-19
Under Rentekammeret: Skovfoged-Tienesten i Wulfskrug i Hütten Amt.