JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Da nu denne ny valgte Vei aldeles ikke er gunstig for den østersøiske Handel, eftersom den saakaldte Schwimmestrom eller Staden Stettins Farvand er for grundt, og tillige Øresundstolden fordyrer Transporten, og endeligen Varetransporten fra og til Stettin maa skee til Vogns, saa have disse og andre Omstændigheder i de sidste Aar foranlediget adskillige Forslag til en seilbar Forbindelse mellem Elben og Østersøen. Blandt disse blev Forslaget til at foranstalte hiin Forbindelse ved Hielp af en, fra Kiels Havn over Bordesholm i Stør førende, Canal, af Hr. Consul Raabe forelagt vor Regjering. Øjemedet af den projecterede Canal gaaer altsaa ud paa, at erholde den Handel, der nu drives over Stettin og Lübeck, hvis Fordele hverken Helsingøer eller Kjøbenhavn, om end en Havn i den første Stad blev anlagt, ingensinde vilde eller kunde opnaae. Østersøhandelen for Nordsøen, og Middelhavet kan aldrig blive en Gjenstand, for Canalen, deels fordi, efter den udkastede Plan, ingen store Skibe fra Kiel kunne gaae igjennem Canalen, og deels fordi den commercielle Productivkraft, naar Godset føres igjennem Canalen til Hamborg, vilde blive langt betydeligere, end naar det, directe fra Kjøbenhavn, blev forsendt til sine Bestemmelsesteder. Desuden vil Kjøbenhavn, ved den foreslagne Canals Anlæg, aldrig miste denne Handel. Canalen vil tvertimod aabne for Danmark overhoved, og nærmest for Kjøbenhavn, fordeelagtige Udsigter, og lede til vigtige Handels speculationer. Den vil tilbyde en hurtigere og billigere Vei for de Exportvarer, som Kjøbenhavn tildeels faaer fra Altona og Hamborg, og ligeledes for Forsendelsen af de Varer, som det faaer fra Ost- og Vestindien, og tildeels igjen forsender til Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Danmark, som agerdyrkende Land, frembringer en betydelig Deel Korn, og mere end Landet kan forbruge, og da for Overskudet af Kornvarer, ligesom og for andre Producter, som Huder, Uld og Fedevarer, næsten ene det Hamborger Torv er anvist, da det Torv, hvor de danske Øer tidligere have afsat deres Producter, nu, ved høie Afgivter, er saa godt som lukket, saa maa det være Landet yderst vigtigt, at Afsætningen og Overskuddet paa en hurtigere og fordeelagtigere Vei udføres til det Hamborger Torv, paa det gunstige Handelsconjuncturer kunne benyttes, og da de Fornødenheder, som mangle Landet i det Jndere, for størstedelen hentes over Hamborg, saa vilde disse Fornødenheder fra Udlandet, formedelst denne Canals Anlæg, kunne faaes til billigere Priis. Vil altsaa Danmark overhoved og Kjøbenhavn i Særdeleshed søge sin sande Fordeel, saa maa det med Broderlandet ønske, at Regjeringen vilde værdige den projecterede Canal sin Opmærksomhed og bringe det af samme allerede gunstigt optagne Forslag til Udførelse. Maatte dog den Sandhed trænge frem til dem, der have Fædrenelandets Vel i deres Hænder, at kun Aabningen af en Vandfart imellem Elben og Østersøen, hvis Støttepunkt ligger i vort Land, igjen kan oplive den standsede Handel, at fremdeles kun en Forbindelse mellem Østersøen og Elben, formedelst en Canal, er istand til at dække de med et saadant Anlæg forbundne Bekostninger; at dernæst, naar der tidligere anlægges en Canal i Nabolavet, den projecterede vil falde bort af sig selv, og at en fra Lübeck af foranstaltet Canal forbindelse, ikke allene nu, men ogsaa i Fremtiden, i Henseende til Handelen, vil gjøre os afhængige af vore Naboer. Et Par Ord om Skolelærer-Seminarier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Den berømte polske Digter Stanislawa Trembekiego, hvis Poesters nyeste Udgave er udkommet i Warschau i 3 Bind, 1819-21, hørte, som Menneske, til Særlingernes Tal, og hans Liv var ikke umærkværdigt. Han havde bereist næsten alle europæiske Lande, opholdt sig længe i Engelland og Frankrige, og havt fortrolig Omgang med den daværende Literaturs Herver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
J Anledning af disse Yttringer siger den Göttinger Rec.: "Forfatteren vil kun søge Frelse ved Jndskrænkningen i Hæren af Skrivere, men vi ere enige med Franklin i, at ikke blot det Civile, men ogsaa Militairet, maa indskrænkes, naar den største Deel af de europæiske Stater vil bevare sig for en Banquerot. Militairet vil i mange Stater i Freden ikke allene fortsætte Krigstanden, forsaavidt Talen er om Jndtægt og Ophold, men endog udmærke sig ved større udvortes Glands. Fraregner man det, der er overflødigt og undværligt, fra det, der er aldeles nødvendigt til Øiemedets Opnaaelse, saa vilman ved de fleste Hære i Europa kunne indføre betydelige Besparelser, uden at forfeile sammes Øjemed. Den videre Undersøgelse af denne vigtige Gjenstand vilde lede os for langt. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
med Bedrøvelse maa Patrioten bemærke, at en Luxusaand siden 1815 igien begynder at blive herskende i saare mange europæiske Hære, at jo mere Regjeringerne have bestræbt sig for at forbedre deres Krigeres Tilstand, desto mere anmassende og unøisomme vare disses Fordringer blevne Hvor meget gjorde ikke Kongen af Sardinien, der for kort Tid siden frasagde sig Tronen, for sin Hær, der blev en Forræder imod ham, Vore Stater lide af vore Fædres Gield, endnu større have vi tilføiet. Hvad vil der blive tilbage for vore Efterkommere? Det Civile og Militaire malker Koen, den sidste Draabe udpresses; Kilden maa endeligen udtørres. J have selv gravet eders Grav, vil Efterverdenen sige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Jndenlandske Efterretninger. Skibet "Anna Maria", Skipper Juul, bestemt fra Kjøbenhavn til Kønigsberg, er blevet overseilet af et preussisk Skib, af Frygt for at Skibet skulde synke, havde Skipperen og Mandskabet, paa een Mand nær, som druknede, forladt Skibet, hvilket er drevet ind uden Mast til Flaskekroen ved Kallebostrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Mariboe, d. 22 Novbr. Atter er det ulykkelige Herritzlev, under Kjerstrup Gods, hærser af Niddinger og Mordbrændere. For kort siden afbrændte nok en Bondegaard og 2de Kornhæs, hvorfra Jlden kom. Den var saa rasende, at man tydelig kunde see den her i Mariboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Mariboe, d. 26 Nov. For nogle Dage siden lynede det temmelig stærkt i S. V. - Afvigte Fredag og Løverdag rasede her og i Omegnen en reen orcanagtig Storm, den 25 November derimod var saa blid, som den skjønneste Foraarsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Odense, d. 26 Nov. J Løverdags og Søndags havde vi her atter en vældig Storm af Vesten, som lader befrygte megen Søeskade. - Det Beckerske Skuespillerselskab, som i Vinter fremholder vort Theater, er nylig bleven forøget med flere gode Subsekter, og fortjener den Roes, at Stykkerne i det Hele udføres med megen Flid. - Opfinderen af Nelle Lærred, Enke Madame Figadt, lever endnu paa Brahetrolleborg, og vedbliver at virke for Udbredelsen af denne nyttige Huusflid og Anvendelse af en Plante, der ellers overalt trædes under Fødder som Ukrud, til hvilken Ende hun i denne Vinter er villig, at give Enhver, som ønsker det, Underretning om den hele Tilberedningsmaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Aalborg, den 25de November. Af de her hjemmehørende og herfra til Holland udelarerede Skibe med Kornladninger ere to under Havarie indkomne til Norge, nemlig under Captainerne Krohn (Briggen Caroline) og A. Jansen. Capt. Kallsen, som paa en Reise herfra til Neapel med Havre, allerede var kommen langt ind i den Brittiske Kanal, er af Modvind dreven tilbage og kommen ind til Kleven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Aalborg, den 28 November. En Norsk Skonner, Capt. Smith, herfra udelareret den 4de Dennes til Drammen med Kornvarer, er total forlist i Christianiafjorden. - En hertil efter Magazinkorn til Holland, fra Sundet afseilet Gribsvalder, Carl Johan, er under Havari indkommen til Gothenborg. - Skonnerten Den gode Hensigt, Capt. Jacob Hatting af Aarhuus, herfra udclareret den 2den September med Havre til Neapel, er sammesteds ankommen den 24 October, tilligemed nok en anden Aarhuser, Capt. Lunne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Blandede Efteretninger. Etienne Henry Mahul, den berømte Componist af Musiken til de ogsaa hos os saa bekjendte og yndede Stykker: Joseph og hans Brødre i Ægypten, Skatten eller staa ikke paa Luur &c.,er født i Givet 1763, hvor hans Fader, der forhen havde tjent i Geniecorpset og været Jnspecteur ved Fortificationsværkerne i Charlemont, levede, og modtog der, allerede i sin Ungdom yttrende Anlæg til Musiken, den første Undervis ning i denne Konst af den sammesteds værende gamle og blinde Organist. Neppe 10 Aar gamme blev det ham overdraget, at spille paa Orgelværket i Recollecternes eller Barføddermunkenes Kloster i hans Fødeby, og to Aar derefter valgte Munkene i det rige Abbedie Valledien ham til deres Organists Substitut. Her begyndte Ynglingen at giøre sig end fuldkomnere i Compositionens Regler, under en vis Hausers, en duelig Contrapunctists Veiledning. 1779 kom han til Paris og nød Klaver Undervisning hos den berømte Edelmann. Paa samme Tid var ogsaa Ridder Gluck ankommet der, for at udføre sit sidste berømte Værk: Jphigenia i Tauris. Mehulsom ikke havde Raad til at tage en Billet, listede sig, for at tilfredsstille sin store Videlyst, ved Generalprøven ind i Skuespilhuset, og skjulede sig i en Krog af en Loge, i den Hensigt, at blive der indtil næste Dag. Men uheldigviis opdagede een af Controlleurerne ham, og drev ham, uden Barmhiertighed, ud af hans Smuthul. Gluck, som just var i Orchestret, hørte Allarmen, forespurgte sig desangaaende, og erfarede af den grædende Mehuls egen Mund Sagens Sammenhæng. Han forærede ham strax en Billet, og til lod Ynglingen endog imellemstunder at aflægge ham Besøg. Han opdagede snart hans fremskinnende Talent, og forsømte ikke selv at bidrage til dets Udvikling. Jndviende ham, som Mehul siden selv sagde, i den philosophiske og poetiske Deel af Konsten, lod han ham, under sin Opsigt, som Studium, componere tre Operaer, og derpaa, strængt prøvende og med ham gjennemgaaende samme, udfoldede han for sin Eleve sit Genies og sin Aands hele Dybde. Da Gluck tog til Wien, og Mehul igjen, saae sig overladt til sig selv, componerede han Operaen Cora, og indsendte den til det Kgl. musicalske Academie, men da dette dvælede for længe med sin Dom over dette Værk, saa satte han Musik til Syngespillet Euphrosyne og Conradin, der første Gang blev givet 1790 med et næsten mageløst bifald. Gretry siger i sit Forsøg over Musiken, T. 2., at Duetten i 2den Act af dette Stykke forekommer ham som noget af det meest Fuldendte, Musiken har at opvise, selv Glucks bedste Sager ikke undtagne. Derefter componerede han Stratonice, der ligeledes mødte enthusigstisk bifald. J endeel Aar syntes Mehul ganske og udelukkende at ville hellige den comiske Overa sin Konst. En stor Mængde Værker fulgte rask paa hverandre, men adskillige deriblandt vare imidlertid dog ikke deres Componist, værdige, og gik derfor under i Tidens Strøm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Blandt hans mærkeligste Værker er Uthal, componeret i Ossiansk Aand, hvori ikke Violiner spille, men Bratscher bruges i deres Sted, og Joseph, bekjendt ved sit religiøse Sving og sin antike Stiil, hvilket sidste Stykke blev belønnet af den Commission, der hvert tiende Aar tilkiender en Priis for den bedste Composition. Omsider svækkedes hans Sundhed i den Grad, at han, efter Lægernes Raad, gjorde en Reise til de hieriske Øer, for der at finde en renere Luft. Reisen did var for ham et Seierstog. Overalt, især i Marseille, modtoge Tonekonstens Venner ham med den meest udmærkede Enthusiasmus. Men det var hans sidste Glæde. Vendende syg tilbage til Paris døde han der, 54 Aar gammel, d. 18 Octbr. 1817.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Ved hans pragtfulde Jordefærd blev Jomelliberømte Ligmesse opført af 140 Musici. - Hans Følelse var ualmindelig pirrelig, og han søgte ved mangehaande Midler at forhøie den. Saaledes var det blandt andet hans Vane ved Arbeider, der krævede et tragisk og alvorligt Udtryk, som f. Ex. Euphrosyne, Stratonice, Melidore, Helens o. a. at hensætte for sig et Dødningehoved paa sit Pianoforte. J dette Slags, hvori han især gjorde sig berømt, finde Kiendere hans Stiil mindre haard end hans Mesters, Glucks, ligesom og hans Melodier blidere. Desuagtet vidste hans Talent ogsaa med stort Held at lempe sig efter det Comiske, som i Trato, Une folie og a. Fra Oprettelsen af Conversatoriet for Musiken (1795. indtil dets Ophævelse (1815) var Mehul en af de tre ved samme ansatte Undervisnings=Jnspecteurer, siden blev han Surintendant ved det Kgl. Capel og Prof. i Tonekonsten ved den Kal Musikskole. Til Medlem af Jnstitutet blev har udnævnt 1816; ogsaa fik han Æreslegionsordenen, Sin Løbebane som Compositeur aabnede han med en Ode, helliget den berømte Compositeur Jean Baptiste Rousseau, der opførtes i den store Concert i Paris. Foruden en Mængde Leiligheds hymner, Cantater &c., har han ogsaa sat Musitil de berømte Sange: Chavt du depart, Chan de vietoire og Chant de retour. Om Napoleons Ophold paa St. Helena. (Fortsættelse; see No. 93.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Ved adskillige Sammensvornes Bekiendelse erfarede man, at Hertugen af Enghien var i Forstaaelse med dem, og paa Grændserne af Frankrige kun ventede paa, at jeg skulde myrdes, for strax, efter modtagen Efterretning, at holde, som Kongens Lieutenant, sit Jndtog. Skulde jeg være ligegyldig ved, at Greve v. A. afsendte en Hob Folk, for at myrde mig, og at en Prinds af hans Huus, paa Grændserne af det Land, hvis Regjerings Overhoved jeg var, oppebiede Øieblikket til at benytte min Død, Efter Naturens Love var jeg berettiget til, at foranstalte hans Aflivelse, til Gjengield for de talløse Forsøg af lige Art, man tidligere havde foranstaltet imod mig. Jeg gav befaling, at man skulde bemægtige sig hans Person. Han blev dømt efter en Lov, der var givet længe førend jeg besad nogen Magt i Frankrig. Hiin Ret var en Militair commission, sammensat af Obersterne for alle de Regimenter, som da laae i Garnison i Paris. For Retten viste han megen Fatning. Fra Strassburg af havde han tilskrevet mig et Brev, hvori han tilbød sig, at aabenbare Alt, naar man vilde benaade ham; han tilføiede, at hans Familie paa lang Tid havde tabt sine Fordringer, og sluttede med, at tilbyde mig sin Tjeneste. Dette Brev, var leveret T....... der holdt det tilbage, indtil han var henrettet. Havde Greven af Artois været i hans Sted, vilde han havt samme Skjebne; og befandt jeg mig nu i en lignende Stilling, vilde jeg handle paa samme Maade. Da Politiet ikke vilde indlade sig paa Mehee de la Touches Vidnesbyrd allene, saa sendte det Capitain Rosey, en Mand, hvis Retskaffenhed fortiente al Tillid, til Drake i München med et Brev fra Mehee, der forskaffede ham Adgang; Resultatet af hans Samtale bekræftede Mehles Forklaring, at han var indviklet i et Complot, at styrte den første Consul, ligemeget ved hvilke Midler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Hertugen af Berry skulde ligeledes lande i en bestemt Egn af Picardie og her foranstalte en Opstand. Jeg erfarede dette, og Savary blev sendt did, for at tage ham til Fange. Han befandt sig ombord paa et engelsk Skib, der kom nær til Kysten, men da fra Beville af det aftalte Løsen ikke blev givet, frygtede de Fare, og vendte om igjen. Stedet, hvor de skulde lande, kaldtes les falaises de Beville, nær Dieppe, ved Foden af en steil Klippe, paa hvilken man kan klavre op, ved Hielp af et Reb; de havde valgt dette Sted, fordi de her ikke behøvede at frygte for Toldbetjenter."Man beskylder mig for at have begaaet en unødvendig Forbrydelse, som Pichegrus, Wrights og Andres Drab. Jstedetfor at ønske Wrights Død var det mig tvertimod om at gjøre, at lægge det ved Vidner for Dagen, at Pitt havde begunstiget Morderes Landing, i den Hensigt, at lade mig myrde. Wright aflivede sig selv, fordi han ikke vilde compromittere sin Regjering. Hvad kunde bevæge mig til, at myrde Picher, En Mand, som var aabenbar skyldig; mod hvem alle Beviser laae færdige, Han var fuldkomment overbevist. Hans Domfældelse var sikker. Mueligt havde jeg benaadet ham. Var Moreau blevet dræbt, saa kunde Folket sagt, at jeg havde foranstaltet hans Drab, thi han var den eneste Mand, jeg havde Aarsag til at frygte; og hidtil var han anseet for uskyldig. Han var blaa, som jeg, Pichegru var hvid, og bekjendt for at staae i Engellændernes Sold." Netop den usædvanlige Maade, hvorpaa Pichegru døde, meente Napoleon, at kunne tjene til Beviis paa, at han ikke var blevet myrdet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Om General Moreau dømte Exkeiseren saaledes: "Moreau var en fortræffelig General, men ikke istand til at anføre en stor Armee. Med 100,000 Mand adskilte han sin Armee i adskillige Positioner, og udrettede ikke mere dermed end med 30,000. Han forstod sig ikke paa, tilbørligen at benytte sig hverken af sine Troppers Tal eller deres Positioner. Rolig og kold paa Valpladsen var han meere fattet og dygtigere til at commandere i Slagets Hede, end i Forveien at træffe hensigtsmæssige Foranstaltninger. Man saae ham ofte i Slaget med Piben i Munden. J sit Hovedqvarteer laae han bestandigen paa Sophaen, eller røgede spadserende. Han har neppe nogensinde læst nogen Bog. Han var tapper og dorsk, af Natur godlidende og en lystig Broder; men der manglede ham paa Characteer, og han lod sig lede af sin Kone og sin Svigermoder, som begge vare intrigante. . . . Som General stod han langt under Desair og Kleber, ja endog under Soult. . . . Hans berømte Tilbagetog var den værste af alle de Feil, han har begaaet. Havde han, istedet for at trække sig tilbage, gjort en Sidemarsch, for at komme Fienden i Ryggen, saa havde han tilintetgjort den østerrigske Armee eller taget den til Fange. Directoriet var skinsygt paa mig, og vilde deele den militaire Berømthed blandt Flere, og da det ikke kunde gjøre Moreau ved en Seir gieldende, saa benyttede det sig dertil af Tilbagetoget, som det overøste med store Lovtaler, uagtet de østerrigske Generaler selv lastede Morean derfor. Ogsaa Pichegru havde som General langt større Talent end Moreau. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Til Hovedbibelselskabet i London have siden Mai Maaned tolv Døttreskoler sluttet sig. Siden sin Stiftelse har det modtaget 1,080,526 Pd. St. i Bidrag og uddeelt 3,563 974 BibelaftrykBlandt 1600 Civilprocesser i Macrow i Grevskabet Cork vare allene 1300 angaaende ubetalte Tiender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
J Engelland smigrer man sig med, at ved Capit. Franklyns og hans Reisefællers Fremtrængen i den Arktiske Sø indtil 1177 L. den engelske Peltshandel meget vil udvides, da, efter Folkeretten, den Nation, der først besøger en ubekiendt Egn, derved faaer en Ret til dens Naturfrembringelser, og Russerne, fra Vesten af, lettere end Britterne kunde trængt frem her, og berøve Engelland Fordelen af en Handel, der, ved Civilisationens Fremskridt allerede har liidt Afbræk nok.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Ved et Rescript til Censorerne i Leipzig er enhver Personlighed i Privatstridigheder nægtet Jmprimatur, om den end ikke indeholder nogen virkelig Jnjurie, og man vil derved forebygge at Ondskab og Egennytte ikke i Pøbelskrifter skulle gjøre Medborgeres Agtelse til et Maal for deres Skumlesyge. Staten følger her den store Lov hvad Du vil at Andre ikke skulle gjøre imod Dig, det gjør Du heller ikke mod Andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Efter Regjeringens Villie har Frimurerlogen i Krakau opløst sig. Den overleverede Senatet 1600 Gylden til veldædige Øjemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Fra de sydamericanske Provindser er der ankommet til London Appelsiner af en hidtil ubekjendt Art og Smag. De solgtes til 1 og 2 Sh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
J Ostindien ere nyligen ved Enkers Forbrændelse ogsaa frugtsommelige og mindreaarige Koner, eller saadanne, der endnu have meget spæde Børn, eller i Forveien berusedes, blevne opoffrede. Da dette strider mod Hindus-Forskrifterne (Chasters selv, saa har General-Gouverneuren befalet, strængt at paasee de religiøse Forskrifter og ikke lade nogen Qvinde, der endnu ei har fyldt sit 16de Aar (i Ostindien giftes de ofte i det 12te og tidligere) brænde eller tilstede de Ulykkeliges Beruselse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Paa Dompladsen i Bremen oprykkede Sept. Maaned d. A. Hvirvelvinden et Træ, der knuste begge Benene paa en just forbigaaende 17aarig Yngling, som havde nyligen kjøbt en Pennekniv, hvis Blad, i det han faldt, trængte indi hans Lunge og hvilket drog hans Død efter sig (Denne ulykkelige Begivenhed lærer, hvor nødvendigt det er, i Tide at udvise halv og heel raadne Træer, især paa Veie, der besøges meget, da i Stormveir saadanne pludseligen omstyrtende Stammer let kunne anrette stor Ulykke.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
J Fyrstendømmet Hohenzollern-Sigmaringen har, i Følge et Rescript fra Regjeringen, Antallet af Studerende tiltaget saa uforholdsmæssigen, at Regjeringen har seet sig foranlediget til, at sætte Skranker derfor ved en Forordning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Kjøbenhavns Børs d. 3 December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 237. London 2 M. 11 3/4 Rbdlr. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1822) 81 a 81 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, d. 2den Febr. 1820) 101 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rasbksedler 122. - Svenske Sedler 59 Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Nyeste derica. den. avn. 1000000 Raa Nittende Aargang. No. 98. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 December 1822. Til Grundtvig. Saa eff Du vier Hein PræstVed Hans vor Frelsers Kirke; Der skal, som Ham det tykkes bedst, Du paa Hans Bygning virke, Fast ved den Hovedhjørnesteen, Ei Verdens Børn kan gjøre Meen, Ei rykke bort fra Stade; Dem Prøven Gud forlade! Hver Steen læg saa med ydmyg Haand, At Herrens Huus opbygges. Han vogte ved sin Hellig Aand. At intet Lag forrykkes! Al Ære giv Du ene Ham, Men Din og Verdens Hæder Skam Gud evig Priis og Ære! Hans Navn velsignet være. Velsignet være Du, som kom J Herrens Navn og Naade! Velsignet og den Konge, som Dig kaldte os til Baade, Til Baade for den frelste Siel Som troer en Jesu Tjener vel! Selv Lys og Fred og Glæde Vor Frel er Dig berede, Første Advent Søndag, 1832. P. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Jndenlandske Efterretninger. J Aften gives paa det Kgl. Theater til Digteren Prams Minde en Prolog, ved Prof. Rahbek, som fremsiges af Mad. Heger, og derpaa Ægteskabsskolen, original Comoedie i 6 Acter af Pram. Ægteskabsskolen, som første Gang blev givet 1795, har, skjøndt hidtil utrykt, længe været anseet for denne Digters heldigste dramatiske Arbeide. Det fremkom efter Gulddaasen, ligesom Niels Ebbesen efter Dyveke, og den Lykke, det første gjorde, synes at have begeistret Pram til ogsaa at forsøge sit Held paa Lystspillets Bane, efter ikke at have været synderlig heldig paa den tragiske. Det mødte temmeligt Bifald, men den Gang vare Brædderne endnu ei saa besudlede med Helteblod, som nu. Hvad man allerede for 27 Aar siden har udsat paa de Pramske dramatiske Stykker, var omtrent det samme, som man fandt at udsætte paa hans Arbeider i de fleste andre Fag – en alt for stor Ordrigdom og Vidtløftighed. Men maaskee hidrørte begge Deele fra den overordentlige Jdeefylde, der fandtes hos den i saa mange heterogene Fag saa indsigtsfulde Forfatter. Havde han mere vidst at concentrere sine Tanker, saa er der ingen Tvivl om, at han havde leveret Mesterværker, istedet for at nu de fleste af hans Arbeider synes at mangle Fuldendthed. Jkke desto mindre vil han altid ved sin utrættelige Virksomhed, og de paa en saa flersidig Dannelse aflagte Prøver, optage en vigtig og værdig Plads i vor Literatur.