JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
J Børsenhalle berettes, at man i Tønningen har prisdømt 3 Skibe med Colonialvarer under Americansk Flag, som Engelsk Eiendom, hvis Ladninger vurderes for 700,000 Rdlr. Spec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Postefterretninger. Paris, d. 20 Martii. Hr. Alquir, forhen Minister i Madrid, Neapel og Rom, er udnævnt til vor Minister ved Hoffet i Stockholm. - Ved Formælingshøitideligheden illumineres alle Taarne her i Staden og uddeles Viin og Brød blandt Almuen. - Lige over for Keiserindens Værelse ved Bredden af Floden fremstilles et fuldkomment Billede af det skjønne Orangerie i Schønbruun, saaledes som Prindsessen fra sin Barndom af har været vant til at see det fra det prægtige Slot, hun beboede. Denne skjønne Prydelse har endnu desuden den Fordeel, at den skjuler en Række af gamle Bygninger, hvis Eiere faae en Skadesløsholdelse for Dagslysningens Berøvelse. Münster=Taarnet illumineres fra Spidsen til Platformen, og til denne Belysning udfordres 50,000 Lamper. - Den unge Keiserindes Kaabe bliver af Sølvbrocade, befaaet med Bier, der bestaae af Brillanter og kostbare Stene. Ogsaa Kronen bliver meget pragtfuld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Paris d. 22 Martii. Paa Formalingsdagen skulle 6000 unge Piger bortgivtes til udmærkede Soltater, og hver af dem have 600 Fr. i Medgivt. – Staden Paris, siger Moniteuren, giør uendelig mange Tilberedelser til den forestaaende Formælingshøitidelighed. Blandt andre vil Jlluminationen i Haugen ved Thuillerierne blive den skjønneste man nogensinde har seet. - Keiseren har overdraget sin Cabinets-Signetstikker, Hr. Simon, at stikke de Signeter, der forestille Foreningen af Frankriges og Østerriges Vaaben. - Et Halssmykke, som den unge Keiserinde har faaet og som bestaaer af lutter Solitairs, vurderes for 6 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
- Det hedder, at man har paalagt Jndvaanerne i Cadix at være ansvarlig for de derværende Spanske og Franske Krigskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Det hedder, at Gammel=Gallizien ved et Lande bytte mellem Frankrige og Østerrige skal indlemmes i Hertugdømmet Warschau, som faaer den ældgamle Titel, Kongeriget Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Bayonne d. 16 Martii. Deputationer fra Sevilla, Grenada og andre Stæder, have indstændig bedet Hs. Maj. om, at forføye sig til Cadix og Øen Leon, for at formaae Jndvaanerne til at underkaste sig. Kongen tilstod dem deres Begjering og gav befaling at lette sammes Udførelse. Følge heraf forføiede 12 udvalgte Mænd af de talrige Deputationer sig ombord paa et Fartøi, men endskjøndt dette gik under Parlamentairflag modsatte Engellænderne sig dog snart dets Fart. Uden at lade sig afskrække valgte de Deputerede nu at gaae over Land, men ogsaa der stødte de paa Hindringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
London d. 17 Martii. The Courier for i Dag indeholder følgende: Et Parlamentair skib er ankommen fra Calais; det mødtes i Torsdags Eftermiddags af Canonbriggen Cherokee, som optog Depecherne, og den Officier, der var afsendt dermed, og satte ham i Land i Dover. Denne Officier udgives, skjønt urigtigen, for Hr. DurocMarchal du Palais og Hertug af Friaul *). Depecherne ankom her forrige Nat; i Morges sagdes at de bestode af to Breve, et adresseret til Kongen fra Napoleon selv, og et andet fra Ministeren Champagny, til Ministeren for de udenlandske Anliggender; – at i det første Napoleon siger: da Fastlandsfreden er sat paa en sikker Fod og endnu stærkere vil befæstes ved den lykkelige Forening mellem ham og Erkehertuginde Marie Lovise af Østerrige, gives der ingen Bevæggrunde mere, at fortsætte Krigen mellem begge Nationer. Han haaber derfor, at hans Broder vilde forene sig med ham om at skjænke Verden Freden &c. Men i de forskjellige Statsbureaus har man i Morges bestemt negtet, at der er gjort vor Regjering noget Fredsforslag; Depecherne, hedder det, ere ikke adresserede til Ministeren for de udenlandske Anliggender, men til Transport Amtet, og havde blot Hensyn til Fangernes Udvexling. The Courier bemærker herved, at formedelst Tingenes Stilling i Spanien og Portugal love Fredsforslag i dette Øieblik intet heldigt Udfald. midlertid har denne Parlamentair dog havt den Virkning paa vore Fonds, at de stege fra 1 til 1 1/2 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
hele Tyrol hersker nu igjen den fuldkomneste Rolighed og Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
München d. 19 Martii. Den ny formælede Keiserindes Overlevering fandt Sted d. 16de, 1 *) Fra Compiegne skrives, at Marchal Du oc var den 20de med Keiseren i denne Stad, han kund altsaa ikke være d. 17de som Fredsundehandler London. Udgiv. Miil fra Braunau, i en egen dertil indrettet Bygning, der bestod af 3 Afdelinger. Paa den østlige Side, af Østerrige til, varede den Keis. Øster. Fane, paa den vestlige den Keis. Franske. Efterat Keiserinden var ankommen i det Østerrigske Værelse, klædte hun sig i de fra Paris sendte kostbare Klæder, og forføiede sig til det mellemste Værelse, hvor Overleveringen skeede med største Høitidelighed, under 20,000 Mand Franske Troppers Paradering. Derfra forføiede Keiserinden sig til det vestlige Værelse og fortsatte strax derpaa sin Reise til Braunau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Triest d. 12 Martii. De her indløbne Americanske Skibe ere tilligemed deres Ladninger blevne confisqverede. Aarsagen dertil var den til March. Hert. af Ragusa ankomne befaling, at man skulde bruge samme Fremgangsmaade mod de forenede Staters Skibe, som de have brugt mod Franske Skibe. - Jstrien skal forenes med Jllyrien, hvorved Triest bliver Hovestædet for begge Jstrierne og Sædet for alle Departementer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Fra Bayonne skrives under d. 17 Martii, at man paa den Tid var ivrig sysselsat med at føie Anstalter til Cadix's Beleiring. Man førte derfor megen Munition, der var bestemt til at beleire Lerida (i Catalonien), som har 2 Casteller uden for Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Mellem Frankrige og Holland skal være sluttet en Handelstractat, i Følge hvilken Colonial varers Udførsel fra Holland til Frankrige tillades.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Efter den d. 16 afsluttede Tractat skulle ingen Franske Tropper og Douanierer komme til Holland; men der skal oprettes en Hollandsk Nationalgarde af 26,000 Mand, der besætter Kysterne og vaage over, at ingen forbuden Handel drives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Wiens Cours er atter løben op til 530.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Man vil nu vide, at Grev Metternichs Sendelse til Paris staaer i Forbindelse med de Fredsforslag, Frankrige vil gjøre Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Kjøbenhavns Vexelcours. D. 2 April 408 a vista. D. 3die langt 399 a 398, a vista, i Begyndelsen 402, siden 400, hvortil Banquen kjøbte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Subskriptionen paa dette Blad, som udgives og forlægges af Boghandler Salomon Soldin, modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Prisen er 4 Rdlr. for Aargangen paa Trykpapir, som betales hvert Fjerdingaar med 1 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. som Re Syvende Aargang. No. 52. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 7 April, 1819. Breve til en Ven paa Landet. Jngen Tidspunct synes at have været fattigere paa vigtige Nyheder end den nærværende. Selv de Tydske Avisers Nyhedskilde er saa udtømt, at de ville være i stor Forlegenhed, om ikke Formælingshøitidelighederne i Wien og Paris forsynede dem med Æmne. Ogsaa vide de saa fortræffelig at benytte sig heraf, at de end ikke have glemt at fortælle Europa, hvorledes Bordet skal dækkes og Maden frembæres. Menneskevennen maa imidlertid saadanne omstændelig fortalte Ubetydeligheder, hvor kjedsommelige de end i og for sig maatte være, interessere langt mere, end hine evige Efterretninger om hele Hæres Ødelæggelse og Krigens Næde ler. Vi have længe nok ikke hørt andet end Nederlag og Elendigheder fra den Østerrigske Keiser stat. Det er endelig Tid, at Gratierne forene to Stater, som Krigens Furier i saa lang en Række af Aar have adskilt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
For en Tallerken af Fayance, som ellers kostede 12 til 16 s., har man allerede betalt 7 til 8 Mk. Men De maa ikke troe, at det er Mangelen, som er Skyld i, at Priserne ere saa overdreven dyre. Nei, for det meste er det de Handlende, der ved konstige Midler søge at drive og holde dem i Veiret. Ligesom man for et halvAar siden drev Caffe= og Sukkerpriserne op, saaledes vide nu Smaaspeculanterne at opskrue Priserne paa deres Varer, thi hvor i al Verden skulde det ellers være mueligt at Alting kunde komme til en saa uhørt Dyrhed? Der er Forraad nok af de fleste Slags Varer her i Landet, men det er Pengegridskheden, der skaber Trang, hvor den ofte i Grunden ikke er til J Handelen i det Store hersker i dette Øieblik en hidtil næsten ukjendt Stilhed. Faa ville sælge, endnu færre ville kjøbe, næsten alle have indkjøbt deres Varer til overdreven høie Priser. Sælgerne vente paa at de skulle stige, Kjøberne troe at de ville falde endnu mere. Aarsagerne tilColonialvarers betydelige Falden i Prisen ere meget forskjellige. Naar Buen spændes for høit, saa brister den, gielder her i den vidtløftigste Forstand, og det var let at indsee, at Priserne umueligen kunde vedblive at stige saa ustandset, thi Alting i Verden bør have sine Grændser. Foruden denne Hovedgrund kommer endnu adskillige tilfældige Omstændigheder til. Disse ere Forbudet modColonialvarers Jndførsel i Hamborg, vor Cours's fordeelagtigere Gang, den store Mængde Colonialvarer, der efter den atter aabnede Samfærsel med Sverrig, ere komne og endnu komme hertil, de Americanere, som endnu kunne ventes til Sommer, og endelig de Fredsrygter, der saa lydelig ymtes om. Paa Caffe, Sukker og Tobak tabes i denne Tid især store Summer. Raa Sukkere, som Sukkerhusene for tre Maaneder siden krympede sig ved at overlade større Qvantiteter af end 8 Pd. for 7 Mk. 12 s. Pundet, ere nu solgte ved offentlig Auction for 3 Mk. 3 s., uden at de Mennesker, som ellers ideligen raabte paa at derom en føie Tid ikke vil blive Sukker at faae her i Landet, følte nogen Lyst til at kjøbe noget. Caffe, som man allerede har betalt med 12 Mk. Pundet, er nu solgt for 7 Mk. 8 s. VirginiaTobak, som i en Tid af nogle Dage, da et Rygte talde om en mellem America og Engelland, udbrudt Krig, løb op til 9 Mk. 8 s., er nu ligesaa rask løben ned igjen til 4 Mk. 8 s., til hvilken Priis man ikke engang kan sælge den. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Forslag til Oprettelse af et Bogforsikringsselskab i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
nogen, som drev Handel med Bøger, maatte være Medlem af Selskabet. Disse kunne desuden ei heller egentligen siges at eie Bogsamlinger efter Ordets almindelige bemærkelse. Forsaavidt Medlemmer af Selskabet vare Forlæggere af egne eller Andres Skrifter, maatte saadanne Forlags artikler, om de sattes med paa Auctionen, dog ikke medregnes i Vurderingen eller tages med i den Sum, hvoraf Selskabet garanterede de 60 p. C. Det modsatte, naar ei dette blev gjort til Lov, vilde let kunne foranledige altfor mange Misbrug. Dette Selskab burde være almindeligt for hele Danmark og udbredt over hele Riget, eftersom Fordelene for det Almindelige bleve betydeligere jo mere udstrakt Virkekreds Selskabet fik, og ogsaa Fordelene for hvert enkelt Medlem bleve vissere og Sikkerheden større, samt Udgifterne for hver Gang mindre, jo større og meere udbredt Selskabet var. Det var desuden i mange Henseender beqvemt, naar Selskabet havde Medlemmer rundtomkring i alle Provindser, og dette kunde saa meget lettere finde Sted, da Selskabet kunde udstrække sig til alle og Enhver, som enten eiede faa eller mange Bøger. Ønskeligt var det, ifølge heraf, ogsaa, om Selskabet kunde udstrække sig til begge Rigerne; men den vanskeligere og langsommere Kommunikation med Norge, endog i Fredstider, maatte vel gjøre det vanskeligt at udstrække det dertil. Selskabet maatte altsaa indskrænke sig til Danmark alene; og søge, allernaadigst at erholde Kongelig Autorisation. Jøvrigt behøvede Jngen at frygte for, at hans Bibliothek ved det bestandige Tilkjøb alt for stærkt skulde tiltage i Størrelse; thi var det ham ei om mange Bind at gjøre, da kunde jo eet eneste, men mere kostbart, Værk være istand til, ene at udfylde den bestemte Sum, og den, der derimod heller ønskede mange end gode Bøger, vilde vel og kunne for godt Kjøb faae sit Ønske opfyldt. Heller ikke havde Nogen nødig at frygte for at faae Bøger, han ei vilde have, da enhver Bogsamling af nogen Betydenhed - og ved de smaae kunde man vel som oftest slippe med at kjøbe een eneste Bog altid vilde omfatte saa mange forskjellige Literaturens Grene, at han ei kunde blive nødt til at kjøbe andet, end hvad han ønskede at faae, isærdeleshed bliver naturligvis dette Tilfældet, naar Mænd af forskjellige Stillinger ere Lemmer af Selskabet; da deles Bøgerne af ethvert Fag. Enhver kunde ogsaa altid være vis paa at kunne faae Æqvivalent for sine Penge, og behøvede ei at frygte for at komme til at give dem ud til unyttige Ting, da Bogsamlingerne vurderedes efter deres Værd. (Sluttes i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Magistraten i Kongsberg har, i Forening med Stedets Sognepræst, i Christiania Avis opfordret adle Menneskevenner til at understøtte Bergstaden, Kongsbergs Brandlidte. Ved den ulykkelige Jldebrand, hedder det i denne Opfordring, som overgik denne Stad d. 15 Martii, lagdes den største Part af Storbyen, 61 Gaarde og Huse, foruden flere Bygninger, der i større og mindre Grad ere blevne beskadigede, ganske i Aske. De Brandlidte ere alle huusvilde, tildeels uformuende, og nogle begge Deele. Der findes iblandt dem Mennesker, som, satte ud af deres Næring, have en talrig Familie, uden at der i denne Tid er mindste Udsigt til dens Ophold. - Man bør med Føie haabe, at ogsaa vore Landsmænd i Danmark, ville betænke disse deres ulykkelige norske Brødre og række dem en hielpsom Broderhaand. Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie modtaget enhver Skjerv, som Ædelmodigheden i dette Øiemed vil ofte, og skal med Fornøielse besørge den afsendt til Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Hr. Kræfting sen, har i samme Avis ladet bekjendtgjøre, i Anledning af, at Ridder John Collet, der var Forstander for den af Conf. Per. Vogt testamenterede Capital, ved Døden er afgaaet, at han ønsker, at alle hans Beslægtede, som have nogen Deel i dette Legat, vilde tilmelde ham, hvo de vilde udnævne til Forstander i Ridder Collets Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Politiemester Blom i Trondhjem har ladet bekjendtgjøre, at det er blevet Stiftet indberettet, at visse af denne Stads Jndbyggere ere efter ladne i at lade deres Børn vaccinere, og i Anledning heraf opfordrer han enhver af Jndbyggerne til at efterkomme Regjeringens Befaling. Skulde denne Advarsel være forgjeves, maa man taale at der bruges Tvang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Af en Bekjendtgjørelse fra Politiemester Olsen, i Bergens Avis erfares, at man ved en Jldsvaade i Bergen d. 17, f. M. savnede Brandhager, Seil, &c., og et tilstrækkeligt Antal Brandspande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
J Trondhjems Avis læses følgende: J Anledning af hvad om Mekanikus Dannebrogsmand, Hans Barlien er indført i Fyens Stifts AdresseAvis No. 29 d. A., finder jeg mig nødfaaet til at give følgende Oplysning: Det ovennævnte Glas værk i Nummedalen har aldrig været Barliens Anlæg, ei heller har han været Mester derfor, saa meget mindre som han, ved kun at være tredie Jnteressent derudi, neppe kunde anskaffe de fornødne Penge end sige Materialier, og da høist paa 3 Ugers Credit. Derimod var jeg Mester, da det i Aaret 1808 af Hr. Otter Carlsen blev anlagt, og har tillige opfundet de indenlandske Produkter, og Kridstene &c., mindre kostbar og bedre end Pib leer, som ved Attester af mig kan bevises. Siden har Arbeidet ophørt; men aldrig er der tilvirket andet end grovt Vinduesglas, istedet for bekjendtgjorte Krystalvinduesglas. Ligesaa ugrundet er det ogsaa, at den i samme Avis nævnte Skonnert paa omtrent 50 Commercelæster, er af ham bygt, men Otter Carlsen har for egen Regning ved Bygmester Lars Bagerru fra Bergen, ladet den bygge, hvilket ved Attester ligesaa skal findes grundet. Hans Barliens Sag er saaledes ene og allene at offentlig bekjendtgjøre sin Duelighed ved Andres Hielp, for at opnaae sine konstlede Handlinger. Johan Gleisner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Efter en Beregning i Aarhuus Avis, nedgraves der, naar man antager, at af de Danske Staters næsten 3 Millioner Mennesker aarlig døe 35 henimod 100,000 – som alle skulle begraves i Fjellekister - til 20 Rdlr. Stykket – i eet Aar den uhyre Værdie af 2 Millioner Rigsdaler. Forfatteren tilraader derfor Brugen af Halmkister, som allevegne kan haves; men holder det endnu for bedre, at ethvert Sogn havde en smuk og god Liigkiste, hvori alle Liig nedlagdes, net og vel ind syede i Paklærred eller andet, for at henbæres, og da udtoges og nedlagdes i Graven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Fredagen den 30te Marts forelæste Hr. Professor Ørsted i det danske Videnskabers Selskabs Forsamling en Undersøgelse om de første Grunde til al chemisk Virkning, den første Afdeling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Kjøbenhavns Vexelcours. D. 6 April a vista 400 a 399, 2 Maaneder 398. D. 7de Jntet gjort. - Spec. noterede 403 1/2, som udgjør for1 Rdlr. Spec. 4 Rdlr. 8 s. D. C. - J Hamborg var Coursen paa Kbhavn d. 3 April 410 a 412. to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Postefterretninger. Den 20 Martii ankom den Franske Keiser til Compiegne, ledsaget af Stormarchal Duroc. Ved hans Ankomst vare de offentlige Monumenter, Privatbygningerne og Kirketaarnene illuminerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Kongerne af Holland, Neapel og Vestphalen ere ligeledes ankomne der, og Dronningen af Holland og Vicekongen af Jtalien ventes did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Paris, d. 27 Martii. Grev Metternich er ankommen her i Aftes. Den Østerrigske Gesandt og Grevinde Metternich ere afreiste til Chalons.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Kongen af Holland befinder sig nu paa sit Landsted i St. Ley. - Det hedder endnu bestandig, at Keiserinde Marie Lovise ankommer d. 30de til St. Cloud, og at den religiøse Vielse i Paris vil finde Sted d. 1 April. J Capellet vil der, som man siger, foruden Prindserne af Blodet, Stordignitarierne, Ministerne, de udenlandske Gesandter, de udenlandske Førster, være 60 Senatorer, 20 Statsraader og 100 Medlemmer af det lovgivende Corps tilstede. - Siden nogle Dage ere her mange Rygter og Fredsunderhandlinger med Engelland, som vor Regjering vil aabne, i Omløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Den Brudeklædning, som den Franske Keiserinde skal have paa, bebræmmes overalt med Diamanter. Den forreste Deel besættes med Kniplinger fra Mecheln. Den vurderes for 1/2 Million Franker. Bouqueten er af lutter Ædelstene og anslaas til 5 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Den Franske Keiserinde havde som Erkehertuginde en Fugl og en lille Hund, som hun selv fødede. Disse, tilligemed de simple, men smagfulde Tapeter, der fandtes i hendes Cabinet, ere efter Førsten af Neuschatels hemmelige Foranstaltning sendte med Coureer til Paris, hvor hun ved sin Ankomst nu forefinder sin elskede Hund, sin Fugl og sine Tapeter. Keiser Napoleon har næsten dagligen skreven egenhændige Breve til sin høie Trolovede, saalænge hun var i Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
J Paris stige Priserne paa Diamanterne med hver Dag. Juvelererne, især i Holland, fortjene i denne Tid uhyre Summer. J Revolutionstiden solgte de Franske Emigranter de kostbareste Prætiosa saare langt under deres Værdie. Hollænderne, som tænkte med Salomon, der er en Tid til Alting, kjøbte dem og lagde dem hen, men de yde den nu ogsaa ganske anseelige Renter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Den i Paris under Regjeringens Authoritet, udkommende engelske Journal, Argus, yttrer sig i Henseende til Vanskelighederne i en Udsoning med Engelland paa følgende høist mærkelige Maade: Vel ere den Brittiske Regjerings Anmasselser uforenelige med andre Nationers Ære og Vel; men Engellands Tilværelse som stor Magt er ikke uforenelig med det Europæiske System. Fordelen af dets Beliggenhed som De, dets Marines Overmagt, dets Coloniers Rigdomme, dets udbredte Handel, naar den er fri, Udviklingen af det Konstflid og dets høie Grad af Civilisation er Engelland Borgen for at beklæde en udmærket Plads blandt Nationerne. Gud bevare os for, at betragte dets Vel som uforenelig med Verdens Rolighed, Naar Halvøen er bragt til Rolighed, saa staaer det Europæiske System fast og Fastlandsmagterne ville sart blive enige om deres Forhold med Engelland. Maaskee Engelland da finder i den inderlige Forbindelse mellem Østerrige og Frankrige en Grund eller et tilstrækkeligt Paaskud til at forandre sit System."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Til Paris er ankommen en Persisk Coureer, der bebuder Kerbela Hussains nærforestaaende Ankomst, som Prinds Abbas Mirza har afsendt til den derværende Persiske Gesandt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Efterretninger fra Paris sige, at Ludvig XVI. og hans Gemalinde skulle have prægtige Monumenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Fra Antwerpen skrives under d. 22de f. M.,at det Hollandske Gebeet forenes indtil Maas med det Franske Rige. Kongeriget Holland beholder iøvrigt sin Existence. Det hedder, at Bispedømmet Münster skal indlemmes deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Paa Amsterdams Verfter spores stor Drivtighed. Man troer, at en Artikel i den sidste Tractat med Frankrige fastsætter, at den Hollandske Flaade skal udrustes. Jusurrections-Juntaen i Cadix skal, efter Privatbreve, forsaavidt have beholdt Overhaanden, at den Engelske Escadre under Admiral Purvis skal være afseilet til Sydamerica. Ombord paa de Transportskibe, der afseilede med denne Flaade, befandtes et anseeligt Antal Cadixer Kjøbmænd og andre Personer, der vare flygtede til Cadix. De seile med deres bevægelige Eiendomme til Sydamerica, hvor de ville nedsætte sig. Cadix skal derpaa have overgivet sig til de Kgl. Tropper. - Mærkeligt nok er det ellers, at Spanierne nu i en vis Henseende give America det Guld tilbage, som de fordum med blodige Hænder ranede i denne Verdensdeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
General Suchet er ankommen uden for Valencia og har opfordret denne Stad til at overgive sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Siden d. 1 Martii ere 200 Skibe ankomne til Triest fra Nabokysterne. Deres Ladninger bestaae af Viin, Bælgfrugter, Olie, Riis, Specerier &c. Etschkredsen skal indlemmes i Kongeriget Jtalien. Fra Neapel skrives under d. 10 Marcii, at Engellænderne endnu ikke have kunne foretage noget mod Øen Corfu, fordi de have Mangel paa Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Efter Journal de lempire en det Tyrkiske Hovedqvarteer endnu bestandig i Shmule, en Stad, i Romelien, 25 Lieus fra Donau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Den Preussiske Forordning angaaende Colonialvarets Jndførsel er nu forandret derhen, at kun Havnene Stettin og Kønigsberg skulle staae aabne for Skibe, der ere ladede med saadanne Varer, men alle andre Preussiske Havne skulle være lukkede. Et med Tobak og Bomuld ladet Americansk Skib, som ankom paa Colbergs Rhed, turde ikke indløbe, men blev henvist til Stettin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Den Østerrigske Keiser har udnævnt Frih. Franz v. Binder=Kriegelstein til overordentlig Gesandt ved det Danske Hof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Rygtet, at Grev Metternich gaaer til London, for at underhandle om Fred, vedligeholder sig endnu bestandig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Den Bayerske Armee, som i det Hele nu bestaaer af 56,000 Mand, skal fra April Maaned af sættes paa Fredsfod.