JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Mariboe d. 25 Maji. Skrivelse fra Nyekjøbing paa Falster d. 16 Maji 1812. Det er bekjendt, at Jndvaanerne her have, ved den høist roesværdige Enighed, som frembringer saameget godt, antaget en duelig Dyrlæge, med en aarlig vis Løn. En Jndretning, saa gavnlig og hædrende, maatte vel ønskes al muelig Held og Vedvarenhed; men nær havde vi mistet Dyrlægen igjen, da Tidsomstændighederne gjorde ham det umueligt at støtte Haabet om Udkommet paa hvad der var ham tilstaaet af Jordeierne; dog, Enigheden til Ære, blev ogsaa denne Vanskelighed hævet, thi adskillige af Jndvaanerne tegnede sig, paa Øvrighedens Jndbydelse, strax for aarlige Bidrag, tildeels betydelige, til Forbedring af Dyrlægens Løn, foruden hvad de dertil svare af deres Jorder, og saaledes har man nu, og haaber at beholde denne nyttige og brave Mand, ved Navn Feltmann, som unægtelig er fortjent til den bedste Anbefalel- Den 23de afseilede Coffardiestaaden med Krigskibene, der ønedes i nogen Frastand fra Rødbye. Af og til hørtes nogle enkelte Skud, der formodentlig ei har været uden Tegnskud. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Udenlandske Efterretninger
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Det vilde være overflødigt om Hs. Majestæt gjorde sig den Umage, at vise det Uretfærdige i slige Fordringer; han behøvede blot at henvise paa Frankrigs Handlemaade selv i denne som i de forrige Krige, samt paa den Søecoder det selv har opsat; det er nok, at disse Fiendens nye Fordringer ere meget afvigende fra de Betingelser, under hvilke den foregivne Tilbagekaldelse af de franske Decreter er bleven antaget af America, og ifølge hvilke Am rica, som, uden Grund anseer denne Ophævelse for fuldstændig, forlanger Conseilordrerne tilbagekaldte. Naar Hs. Kongelige Majestæt overveier alle disse Omstændigheder, er han overtydet om, at saasnart denne formæge Erklæring fra den franske Regjering, hvori den pure og simplice holder fast ved Berlin, og Mailand Decreternes Grundsætninger, bliver bekiendt i America, da vil de Forenede Staters Regjering ogsaa strax, besjelet af Retfærds Følelse med Hensyn til Engelland, som og af Følelse af eget Værd, vise sig tilbøielig til at hæve de fiendtlige Udelukkelsesforholdsregler, som America, af Uvidenhed om den franske Regjerings virkelige Planer og egentlige Handlemaade, udelukkende har anvendt mod Storbrittaniens Handels= og Krigsskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Stockholm, d. 28 April. Udtog af det Kgl. Commerce-Collegiums underdanige Jndberetning til Hs. Kongel. Maj. om Fabrikernes og Manufacturernes Tilstand Aar 1810. - Aar 1809 tilvirkedes i Klædefabrikerne i Riget paa 317 Væverstole ved 2106 Arbeidere, for 614,275 Rdlr. og Aar 1810 ved 2331 Arbeidere paa 321 Voverstole for en Sum af 723,629 Rdlr. Banco. *) Dette Slags Fabrication har vel, i Henseende til Qvantiteten for Aar 1810, været omtrent 4000 Alen mindre end det foregaaende Aar, men af Værdie har det betydelig oversteget hvad der Aar 1809 ved benævnte Fabriker blev forfærdiget. - Ved Tøi-Fabrikerne fabrikeredes Aar 1809 paa 88 Stole af 267 Arbeidere for 47,208 Rdlr. og Aar 1810 paa 76 Stole med 147 Arbeidere for 35,647 Rd., hvoraf Fabricationen i Stockholm udgjorde 31,709 Rdlr. og i Norkjøping 3062 Rdlr. - Af Silke fabrikerne, som ene drives i Stockholm, forfærdigedes Aar 1809 paa 390 Stole af 653 diverse Arbeidere for 275,363 Rd., men Aar 1810 paa 448 Stole ved 686 Arbeidere for 326,086 Rd., hvoraf 11, 100 Rd. ere optagne for Silkerederierne. - Bomulds= og Linnedfabrikerne leverede i Aaret 1809 paa 173 Stole vid 2618 Personer, (hvilke for største Delen vare sysselsatte med Spindet til disses Behov) Fabricata for en Sum af 88,393 Rdlr. og Aar 1810 paa 140 Stole med 1991 Arbeidere for 57,266 Rdlr. Silke, Bomuld, Filt- og Strømpefabrikernes Frembringelser, ere Aar 1809 opgivne til 54,254 Rdlr. og Aar 1810 til 60,531 Rdlr. - Baandfabrikernes Fabricata, som allene leveredes i Hovedstaden, beløb sig Aar 1809 til en Værdie af 51,228 Rd. og Aar 1810 til 71,608 Rdlr. - Cattuntrykkeriernes Frembringelser vare Aar 1809, efter Opgivelse, af Værdie 220,094 Rd. og Aar 1810, 383, 103 Rd. - Porcelains=Fabriken ved Rørstrand har i Aaret 1810 leveret for 9 til 10,000 Rdlr. flere Fabri cato end det foregaaende Aar, saa at samme, som udgjorde for Aar 1809. 50,784 Rdlr., beløb sig Aar 1810 til 60 282 Rdlr. J Sukkerraffinaderierne i Stockholm og andre Rigets Stæder, raffineredes Aar 1809 for 616, 130 Rdlr. og Aar 1810 for 1,001,048 Rdlr. - Snus og Tobaksfabricationen steg Aar 1809 til Beløb af 258,014 Rdlr., og Aar 1810 til 1) Det bor anmærkes, at Fabrications=Værdien er beregnet efter de ved Hallretterne antagne moderate Priser. 357,140 Rd. J Papirfabrikerne, hvis Tilvirkninger ere blevne anmeldte hos Hallretterne, er Aar 1809 leveret for en Sum af 82,520 Rdlr. og Aar 1810 for 81,076 Rdlr. - Uldsabrikernes Frembringelser stege Aar, 180, til en Sum af 12,500 Rd. og Aar 1810 til 12,723 Rd. - De Sæbesyderiets Fabricata, hvilke hos Hallretterne ere blevne opgivne, beløb sig Aar 1809 til en Værdie af 60,267 Rdlr. og Aar 1810 til 86,605 Rd. De til Beredning af Læder og Skind, efter en gelsk Methode anlagte Fabriker og Manufacturer, hvis Eiere indkom med Opgivelse af hvad de fabrikere, leverede Aar 1809 Vare for et Beløb af 124, 156 Rd. og Aar 1810 for 122,608 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
- Koholdsværkerne i Sødermanland tilvirkede Aar 1809 for en Sum af 13, 336 Rdlr., men Aar 1810 kun for 9540 Rd. - Foruden forbenævnte Manufactur= og Fabriksindretninger maa endnu følgende nævnes: Seildugsfabrikerne, som Aar 1810 leverede Varer til et Beløb af 31,20 Rd.; Jacobsdahls uden for Stockholm indrettede Voxblegerie fabrikerede for en Sum af 33,290 Rd.; Jern- og Staalfabrikerne, hvis Fabricata beløb sig til 20,996 Rd.; Kort, Kork- og Lakfabrikerne leverede Varer for en Sum af 9244 Rd.; Oliemøllerne, hvis Fabricata i Aaret 1809 kun blev opgivet til 4970 Rd., beløb sig i Aaret 1810, til 13,682 Rdlr. Hvad de øvrige mindre Fabrik anlæg angaaer, da have disse i Henseende til deres Fabricatas Beskaffenhed samt høiere eller mindre Brløb, i benævnte Tid ikke undergaaet nogen saadan Forandring, som fortjener at anmærkes. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Hvad de Fabrikers Frembringelsers Totalværdie angaaer, hvorfra Opgivelser ere indkomne, da har Forholdet af den for Aaret 1809 udgjort 2,763,024 Rd. og i Aaret 1810 beløb sig til 3,657,489 Rd. Banco. (Af den Svenske Handelstidende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
I Nærheden af Dresden have Straaarbeiderne siden nogen Tid tiltaget overordentlig. Der sysselsætter sig, især om Vinteren, henved 5000 Mennesker, Voxne og Børn, med samme, og man regner, at der aarlig udsendes over for 1000 Rdlr. Hatte og andre Ting af Strag. (Alt. Merk.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
J Rhinegnen søges Vinen fra forrige Aar meget stærkt, opkjøbes til høie Priser, og sendes til Norden. (S. B.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Hr. Simon den yngre er udnævnt til Kongen af Roms Signetstikker, og det er blevet ham overdraget at stikke Hs. Majestæts Vaaben. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 16 Maji. J Følge Privatefterretninger fra London af 11te dennes, er Hr. Perceval, Skatkammerkanzler, truffet af et Skud i Øieblikket, som han begav sig i Underhuset, og nedfalden død paa Stedet. Morderen er strax heftet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Man har endnu ingen Detail over denne afskyelige Begivenhed. Man veed blot, at den almindelige Post-Administration i London har afsendt Estaffetter over hele Engelland, for at forkynde denne Begivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Fra den saxiske Grændse af 20 Maji. Efter Forlydende forventede man Deres Keiserlige Majestæter af Østerrig og Hs. Majestæt Dronningen af Westphalen i Forgaars til Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Prag, d. 14 Maji. Greven af Gottorp, der den 9de passerede herigjennem, er ankommen til Herrenhuth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Paris, d. 19 Maji. Det var d. II d. M. Kl. 5 om Aftenen, at Hr. Perceval blev skudt. Kuglen havde truffet Hjertet og han overlevede sit Saar kun 2 eller 3 Minuter. Hr. Whitebread, General Gascogne og et stort Antal andre af Underhusets Medlemmer ilede ud paa den Gang, hvor Mordet blev begaaet, og bar den Døende ind i Secretairens Værelse. Det var General Gascoigne, der vristede Pistolen ud af Morderens Haand; han havde endnu en anden med en Kugle ladet Pistol i Buxelommen. Efterat han havde fuldbyrdet Gierningen, satte han sig hen paa en Bænk for et stort Antal Mennesker og sagde: "Jeg er den Elendige, der har løsnet Skuddet. Han hedder John James Bellingham, har været Kjøbmand i Liverpool og for nogle Aar siden mistet sin hele Formue. Han synes ikke at have gjort det af noget synderligt Had mod Hr. Perceval, men at have havt et Nag til Ministeriet. Han sagde: "For Retten skal jeg nok forklare mig, og mit Land vil dømme mig."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Dresden, d. 17 Maji. Keiser Napoleon og hans høie Gemalinde er ankommen her i Aftes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Wien, d. 14 Maji. Rigsdagen i Presburg. er udsat til Keiserens Tilbagekomst. Hs. Majest. er afreist til Dresden for at holde en Sammenkomst med Keiser Napoleon. Hds. Maj. Keiserinden og den ældste Erkehertuginde ledsage Monarken. Paa alle Stationer ere bestilte over 120 Heste til Reisens Fremskyndelse. - Ministeren for de udenlandske Anliggender, Grev Metternich, Præsidenten i Hofkrigsraadet, Bellegarde, og Overkammerherre Wena ledsage Monarken. Generalerne Klenau og Kutschera, og Greverne Trautmannsdorff, Frans Zichy, Hoyos og Fyrst Kinsky ere afreiste som Kammerherrer. (Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Constantinopel, d. 10de April. Hr. Humel, Svensk Legationssecretair i Petersborg, er ankommen her med Depecher til den svenske Charge d'Affaires, Hr. Palin. - Vor Flaade vil snart være istand til at stikke i Søen. - 3000 Janitscharer ere afgaaede som Forstærkning af Garnisonen i Warne. (S. Bl.) Grisleham, d. 6 Maji. D. 30 f. M. ankom her fra Finland de svenske Courerer Gräberg og Billborg og den russiske Coureer Carmolin, d. 1 d. M. den russiske Coureer Marquis de la Masonfort og den svenske Coureer Ling. D. 30 April afreiste General Tawast med følge til Finland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
(Alt. Merk.) Ancona, d. 27de April. J vort Nabolav er opdaget et stort Magazin med Fade, der havde en dobbelt Bund. J det ydere Rum gjemtes saltet Kjød, men i det indere Sukker, Caffe, Peber, Cacao &c. Da disse Varer ere blevne indsmuglede, saa agter Regjeringen at statuere et strængt Exempel. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Dresden, d. 18de Maji. Deres Majestæter, Keiser Napoleon og allerhøistsammes Gemalinde ankom forrige Aften efter Kl. 11 under Canonernes Torden og alle Klokkernes Lyd, ledsagede af Hs. Sachsiske Majestæt, som Dagen i Forveien var reist Dem i Møde til Freyberg, her til Byen, hvor af det Keis. Franske saavelsom det herværende Militair var formeret en Haye, og hvor ligeledes Wildsdruer Forstaden saavel som Wildedruher Gaden, samt Slotsgaden vare illuminerede, under den forsamlede Folkemængdes Fryderaab. Da De stege ud af Vognen, bleve De modtagne af Prindserne og Prindsesserne af det Kongel. Huus og en talrig Cour. Fremdeles blev i Dag i samtlige Kirker. i vor Residentsstad, i Anledning af Deres Keiserl. Majestæters lykkelige Ankomst, sjungen den Ambrostanske Lovsang under Canonernes Løsen og tre Salver af Livgrenadeercorpset. - J Gaar Nat Kl. 11 ankom Hs. Majest. Dronningen af Westphalen med sit følge, og tog ind i det Kongelige Palais. Den høitidelige Modtagelse havde H. M. udtrykkelig frabedet sig. - J Middags efter Kl. 12 ankom her D. M. Keiseren og Keiserinden af Østerrige, under Canonernes Torden, Klokkernes Lyd og Fryderaad fra det i de Gader, D. Majest. passerede igjennem, forsamlede Folk. - D. Keis. Maj. ledsagedes af Prinds Anton og Allerhøists. Gemalinde, der var reist Hine i Møde til Zehista, og blev ved Ankomsten modtagne af Deres Maj. Kongen og Dronningen, samtlige Prindser og Prindsesser af det Kgl. Huus og en talrig Cour. - Kl. 8 var stor Ceremonietaffel hos Kongen, som Deres Majestæter af Frankrige og Østerrige, Hds. Maj. Dronningen af Westphalen, Storhertugen af Würzburg og samtlige Prindser og Prindsesser af det Kongel. Huus deeltoge i. Efter Taffelet tog samtlige Keiserl. og Kongel. Majestæter i Dronningens Værelse den illuminerede Decoration ligefor Slottet i Øiesyn. Hele Staden var iøvrigt illumineret, og adskillige Steder udmærkede sig især ved glimrende Jlluminationer. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Berlin, d. 21 Maji. Den 18de d. M. ankom Hs. Maj. Kongen af Neapel, under Navn af en Baron Dery, uformoder til Potsdam. H. M. havde paa sin meget hurtige Reise til Armeen først d. 28de April forladt Neapel, og var allerede den 6 Maji ankommen til Parts. Hs. Maj. er nu afreist til Custrin. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Fra den serviske Grændse d. 1 Maji. Urolighederne i Servien vedvarede endnu i Begyndelsen af Maji. Folket er yderst utilfreds med Tingenes nuværende Forfatning, og ønsker at dets Skjebne snart maatte tage en gunstigere Vending.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
J Følge Efterretninger fra Wallachiet har den russiske Minister i Bucharest, Hr. v. Jtaliensky, nyligen igjen faaet udvidede Fuldmagter til Fredsunderhandlinger. (Alt. Merk.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
J Mogilow ved Dniester leve to Oldinger, den ene paa 146 og den anden paa 126 Aar. Den første er endnu saa rask, at han selv arbeider for sig. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-02
NyesteSkilderie af Kjøbenhavn. 200 Ro Niende Aargang. No. 45. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 2 Junii 1812. Et Skridt til Stenografiens Forplantning paa Dansk Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-02
Som daværende Medlem af det foreenede Selskab, tilskrev jeg dets Medlemmer under 14 Decbr. 1805, følgende: Hvad Typografien (Bogtrykkerkonsten) og i Almindelighed Prenten er for et Værks gjennere Udbredelse, hvad Telegraften (Fjern skrift) er for Tankens hurtigere Meddelelse i en fjærnere Afstand; hvad Pasigraften (Almind skrift) er for Tankens almind Forplantning, er Stenografien (Jilskrift) for Tankensthurtigere Nedsætning. Disse Vids og SkarpsindsFostere, som Trang frembragte, have det fælleds Formaal: Tidsbesparelse og Oplysnings Udbredelse. Udentvivl er Pasigrafien og "Stenografiende ældste af disse velgjørende Opfindelser. Taltegnene, de grammaticalske Distinctions, de mathematiske, cirurgiske Tegn; Maal=Vægt Mynt=Kiendemærker; det musicalske Node=System, Hieroglyfer, ere deels forenet Pastgrafie, dels Stenografie, deels kan henføres til en "eller anden af dem. *) Den Gang var den velsignede Skik, den liberale og humane Aand, i Klubben, at man hverken spurgde Peder eller Povel, om man maatte tale med sine Medbrødre i Klubben, igjennem Pennen som igjennem Munden. Men aldrig da faldt det Nogen ind gjennem Pennen at fornærme en Anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-02
De yngre Typografie og Telegrafte, have overvundet de mange Besværligheder, som i Begyndelsen fremstode mod deres Jndførelse. Pasigrafien og Stenografien synes at slumre. Den første af disse, for hvis Jværksættelse der ganske nyligen er arbeidet med saa megen Flid og Skarp find, vil vel længere hen i Tiden naae sit Maal. Men Stenografien, som vi skylde Opbevarelsen, af saa mange kostelige Brittaniens og Galliens Taler, er i øvrigt aldeles forsømt, skjønt den kan øves med lige saa stor Færdighed og formedelst dens ukonstlede Tegn, læres hurtigere end den nu brugelige Skrift. Jeg føler, at det vil vorde Gavn, "om Steenografien blev almindelig, og jeg har begyndt paa dens Udvikling for det danske Sprog. "Men uden fleres Samvirkning vil Maalet neppe naaes. Derfor indbyder jeg herved mine Herrer "Medbrødre, som føle for Stenografiens Værd, at ville sammentræde med mig, og udarbeide en fuldkommen Steenografie for de Danske. Hvo der bifalder min Jder behager herunder at tegne sit Navn." Skrivelsen blev paategnet saaledes: "Sander har længe yndet Jdeen, men kan desværre ei bidrage Noget til dens Virkeliggjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-02
Dersom Hr. Assessor Horn vil foreslaae en eller høist to Aftentimer om Ugen, da de som 1) Jeg er fristet til, at lægge Adskilligt til, men jeg frygter for at selve Skrivelsen kan være kjedsom nok. maatte have Lyst til at deliberere om Ovenstaaende, til den Ende kunde samles her, skal Undertegnede med megen Fornøielse tage Deel i Beraadslagningerne over et Forslag, af hvis Jværksættelse Hr. Assessoren allerede har udført en saa"betydelig Deel, at den som erkjender, hvor vigtigt en simpel og fuldstændig Stenografie kan blive for Mænd, der have mange skriftlige Forretninger, maae være ham forbunden. M. Bornemann. Rasmussen. Hjelm. F. C. Hurtigkarl."*)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-02
Dhrr. Stats-Raad Hurtigkarl, Professo Bornemann, Over-Auditeur Hjelm, og Auditeur Rasmusen, samt jeg, vare flere Gange forsamlede om denne Sag i Selskabets Læsestue **). Vi vare alle eenige om Tingens Gavnlighed, men vi vare af forskjellige Meninger om dens Udførelse. Hovedtingen var den, at jeg Horn vilde vedblive min egen fattede Jdee, at Steenografien skulde forkorte Skrift saa meget muligt var, og at man desaarsag skulde betjene sig af de pasigrasiske ukonstlede og mindre sammensatte Tegn. Jeg vilde med faa Ord, paa eengang den høieste Grad af Perfektibilitet. Mine andre Herrer Medarbeidere, ville derimod et engere Maal, de vilde beholde vor brugelige Bogstaver, de vilde den strængeste Octografie. Jeg gav efter for Pluraliteten, men jeg kjølnedes for Tingen, og lidt efter lidt ophørte vore Samlinger. Jeg vedblev min egen Plan, isoleret fra Andres Meninger, men gik langsom frem. Jeg udarbeidede den Tid efter anden, rettede og filede den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-02
J sidste Efteraar vilde jeg lade mine Tegn og Forkortninger stikke i Kobber eller i Steen, men her mødte mig allehaande Hindringer, som jeg grundede paa at overvinde. - Et got Korn, som nedlægges i en god Jordbund, kommer nok *) Jeg haaber, at hine mine fordums Herrer Selskabsbrødre ville ikke ilde optage, at jeg, dem alle uafvidende, har nævnet dem offentligen. Jeg anseer dem som de, der have medvirket til Steenografiens Fremskynding i Danmark, og som saadanne meente jeg de burde omtales. Jeg har sandeligen ikke herved villet krænke dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-02
Hr. Professor Sander meddeelte os adskillige Oplysninger og forsynede os med Skrifter om Konsten. op; skjønt sildig, fremspirer det af sig selv. Hr. Auditeur Rasmussen, der fra første Øjeblik af, at hiin min Skrivelse var kommen ham til Eftersyn, følte varmt for Stenografiens Værd, grandskede ideligen paa Tingen efter hans Plan, og arbeidede efter den sindigen. Han indbød i Aviserne dem som vilde modtage hans Underviisning deri. Jeg saae Spiren groe frem, og jeg deeltog i hans Underviisning, skjønt heterogen fra min Jder. Jeg satte denne sidste aldeles til Side, og fulgte hans allene; og nu tilstaaer jeg oprigtigen, uagtet, at jeg ikke kan fravige min først fattede Mening om Stenografiens mest mulige Forkortelse, at den Stenografie han efter sin Plan har udarbeidet, er langt gavnligere for det Almindelige, end min vilde blevet, thi ved hans er vel den nu brugelige Skrift ikkun forkortet til een tredie Deel, naar min vilde blevet i det mindste til een tiende Deel, men ved hans er beholdet den strængeste Retskrivning, og læses nok saa rigtigt, som Jag=Skrift i Almindelighed nu er. Ved min saae jeg ikke paa Retskrivningen, og af Meningen skulde man slutte sig til enkelte Ord, som, skiønt forskjellige, bleve eens betegnede. Hr. Auditeurens Stenografie er klar, tydelig, correct, og kan læses af enhver, der vil lære den, efter faste Regler, uden at tabe et eneste Ord, eller et Bogstav, min derimod kunde vanskeligen læses, uden af den, som selv havde skrevet den, og kiendte Materien. Hvad hans taber i Forkortning vinder den i Tydelighed; min er det Modsatte. Efter den Maade Hr. Auditeuren har taget Tingen paa, er jeg vis paa, at han vil kunne ved videre Udarbeidning med lige Fordele forkorte den almindelige Skrift til en 5te Deel og kunne følge een der holder en Tale fra Talestolen. Hr. Auditeuren bør, mener jeg, opmuntres til at fortsætte sine hældige Bestræbelser for Stenegrafiens Forplantelse paa dansk Grund, og da der neppe er et bedre Middel til dette Maal end at flere lægge sig efter denne Konst, for at dens Værd desto tydeligere kan kjendes, saa bør man give enhver, der har Lyst til at lære den, Anledning til, uden Penges Udgift - thi det er ligefrem at Fordelen er fjærn maaske udeblivelig, hvorfor da øde Penge derpaa, – at deeltage i Hr. Auditeurens Underviisning deri. Til den Ende indbyder jeg, indtil Antallet 10, at ville mælde sig hos mig i Kronprindsensgade No. 30, 4de Etage, for at imodtage frie Billetter til Underviisningen. Videre har jeg indtil nu ikke kunnet udvirke i denne Henseende; men da jeg haaber, at der vil findes flere Velyndere af denne gavnrige Kunst, tillader jeg mig at bede dem som ville bidrage til Stenografiens Fremskridt i vort elskte Fædreneland, behageligen hos mig at ville subscribere paa, hvad de ville give, for at flere Lysthavende i Stenografiens Underviisning, end forbemældte 10 Jndivider, ogsaa kunne deeltage deri, uden Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-02
Kjøbenhavn d. 31 Maji 1812. Horn, Assessor og Birkeskriver. Augustinus og Skomageren. Augustinus boede i eet Huus sammen med en meget drivtig Skomager, der, som Fader for en talrig Børneflok, arbeidede med mageløFlid for sig og Sine. Hans Værelse stødte just til det Kammer, hvor Skomageren havde alt sit Læder liggende, og uheldigviis var der i Væggen et Brædt løs, som kunde tages fra og sættes til igjen, uden at nogen mærkede det. Augustinus benyttede sig af denne Leilighed og stial hver Dag et Stykke Læder. Denne maatte dagligen til sin største Ærgrelse see, at han blev bestiaalet, men kunde ikke komme efter Tyven, da hans Mistanke mindst kunde falde paa den rette. Men en Dag listede han sig ganske sagte op paa Kammeret og lagde sig paa Luur for at gribe sin Tyv paa frisk Gierning. Han luret og lurer, og taber tilsidst næsten al Taalmodighed, da Brædtet ligesom ved et Slags Trolddom med eet gaaer neden til tilbage, og en lang tør og bleg Haand griber efter et Stykke Læder. Skomageren holdt fast paa Haanden af alle Kræfter: velkommen Kammerat! Dig ventede jeg allerede længe at faae fat paa. Nu har jeg Dig, nu skal Du ogsaa faae Lov at blive her." Han raabte sine Folk til Hielp; de kom, toge Brædtet heelt fra, og see der: her saae man til sin største Forbauselse, at den stielende Haand hørte til Augustinus's Krop. Man førte Augustinus hen til Dommeren. Denne reiste sig af Ærefrygt fra sit Dommersæds, da man fremstillede ham Tyven. Her er min Tyv raabte Skomageren: og der staae mine Vidner." "Jeg har stiaalet denne Mands Læder," sagde Augustinus med største Rolighed: "det tilstaaer jeg, men viid, Hr. Dommer, at jeg har ladet sye Sko og At skjele og Tøfler deraf for de Fattige." give den Fattige det Stiaalne, sagde Domme reen: "er et Tilfælde, som Loven intet taler om; Thi kjendes for Ret: Augustinus bør for Skomagerens Tiltale fri at være." "Stop lidt, Hr. Dommer!" raabte derpaa Skomageren: "det er ikke for det Læder, Augustinus har ladet sye Skoe og Tøfler af for de Fattige - det er for den grønne og gule Saffian, som er ti Gange saa meget værd som Læderet, og hvoraf han har ladet sig selv forfærdige Støvler, som jeg vil have ham dømt og straffet. Om en Skat af Hunde.