Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-21
Sagen om Stændernes Forening er nu afgjort i den jydske Forsamling, hvor det med 31 Stemmer mod 23 blev afgjort at Forsamlingen skulde petitionere og Foreningen. Allerede i Committeen havde de forskjellige Meninger søgt at gjøre sig gieldende i det nemlig Majoriteten, Rosenørn, Mylius og Fielstrup, stemte mod en Petitions Jnd givelse, men Minoriteten Brink=Seidelin og Hald stemte for Jndgivelsen. Majoriteten blev i det Hele kun understøttet af Commissarius, Møller Tø stensen, Biskop Øllgaard og Landvæsenscommissair Wulff medens derimod alle Forsamlingens Notabiliteter talte og stemte for Minoriteten. J Spidsen for sin Argumentation stillede Commissarius den Mening, at den foreslaaede Forandring var i Strid med Frd. 28de Mai 1831 og da denne var Grundloven for Stænderinstitutionen maatte det være uden for Forsamlingens Competence at andrage paa nogen Forandring i den. Denne Mening blev dog fuldeligen gjendreven, ligesom det og blev bemærket, at hele Striden herom kun dreiede sig om Ord, og derfor egentlig var uden Betydning. Med kraftige Grunde tilbageviste og Committeens Minoritet og dens Tilhængere den Paastand at det vilde være upassende og stødende at ansøge Kongen om en Forandring, da det dog maatte antages at han fuldelig havde overveiet det fordeelagtige i at Stænderne vare deelte. Om og hvorvidt Journalerne kunne ansees som den offentlige Menings Organer eller hvorvidt der i det Hele kunne tillægges dem nogen Betydning blev ogsaa ved denne Leilighed omtvistet i det nemlig Rosenørn og Øllgaard meente at Publicisternes Anskuelser kun kunde ansees som enkelte Jndividers Mening og derfor ingen Maalestok afgav for hvad den offentlige Stemme ønskede, en Anskuelse, der som man kunde vente, blev meget stærkt modsagt. Efterat Præsidenten havde ladet afstemme om der i denne Sag skulde indgives nogen Petition og det, som tidligere meldt, blev besvaret bekræftende, forlangte Møller Tøstensen endnu at der skulde stemmes om ikke at indgive nogen Petition og at denne Afstemning maatte skee ved Kugler. Ogsaa dette sidste mærkelige Forsøg paa at standse Sagen faldt imidlertid uheldigt ud, da Stemningen uforandret viste 31 Stemmer for en Petition og 23 mod. – J Finantssagen har Forsamlingen eenstemmigen med 53 Stemmer bestemt at petitionere Kongen om 1, at Kongen allernaadigst vil foranstalte, at der, uden Hensyn til den mellem Finantserne og Banken verserende Sag, snarest muligt tages de kraftigste Forholdsregler, for ved Besparelser at formindske Statens aarlige Udgifter. 2, At fuldstændige og detaillerede Beretninger og samtlige Stats-Jndtægter og Udgifter aarligen maatte blive ved Trykken bekjendtgjorte. 3. At Mænd, ikke udelukkende af Embedsklassen maatte vorde udnævnte til at tage Deel i den nedsatte Commissions Forhandlinger. Debatterne i denne Sag have forovrigt kun givet lidet Udbytte da man for største Delen ene har henholdt sig til hvad der tidligere er bleven yttret om Sagen. At Fremskridt til det Bedre er gjort indrømmede Forsamlingen vel, men meente dog at der endnu ikke var gjort nok. Stænderforsamlingen i Roeskilde vil denne Gang faae endeel nye Medlemmer. Af de kjøbenhavnske Deputerede ville saaledes Muurmester Schaper, Bank directeurerne Etatsraad Hvidt og Grosserer Christensen samt Viinhandler P. H. Hansen ikke møde denne Gang, men derimod blive remplacerede af de trende første Suppleanter nemlig Justitsraad Høiesterets Advocat Salicath, Justitsraad Skibsted, og Cancellieraad, Universitetsboghandler Deichmann, samt af den 7de Suppleant, Commandeurcapitain Falsen. Den fjerde Suppleant Oberstlieutenant, Viinhandler Friedenreich, den 5te Suppleant Grosserer J. P. Beck og den 6te Suppleant Grosserer Jacob Holm, havde af forskjellige Grunde undskyldt sig for at møde. Af Sædegaardseiernes Valgklassei Fyen har Kammerherre Oberst Juel undslaaet sig for at møde, og da saavel den første Suppleant Proprietair Hoffmann Bang som den anden Suppleant Proprietair Berg ligeledes have undslaaet sig for at møde, er Proprietair Luders tilBlangstedgaard indkaldt til Møde. Her for Stiftet er Suppleanten Kammerherre Grev Reventlow til Grevskabet Christianssæde indkaldt istedetfor den Deputerede Kammerherre Wichfeldt. Jkke uden Grund klager Kjøbenhavnsposten over at Mænd som Statsraad Hvidt og Grosserer Hansen ikke denne Gang komme til at møde, og da Haagen denne Gang af Bankbestyrelsen er bleven foretrukken for Hvidt bemærker Kjøbenhavnsposten i denne Anledning følgende: "Hvorvidt Hr. Haagen derimod vil være i Stand til at forøge den Anseelse, hans Færd i forrige Diæt forskaffede ham, eller endog kun at vedligeholde den Plads, han har indtaget, er Noget, hvorom flere senere Facta maaskee kunne vække Tvivl men hvorom dog Jngen kan dømme for Forsamlingen er sluttet.