JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Den Franske Minister Hr. Noel, har paa tvende for kort siden overgivne Notter erholdt til Svar, at der var nedsat en Commission, som skulde undersøge samme og allerede havde begyndt med at igiennemgaae de fornemste Artikler til den Battaviske Constitution, og at Udkastet skulde blive færdig inden den bestemte Tid af 6 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Fra Luxemburg er under Bedækning af 2000 Mand ført en Mængde svært Artillerie imod Chrenbreitstein, og Maynz. Man har ved en Lufthallon opdaget den Plads, hvor Ehrenbreitstein skal være paa det svageste og der skal nu Angrebet skee.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Engellænderne krydse nu igien ved Ostende, og have gjort Jagt paa forskellige Skibe, der da ville løbe indi Havnen.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
London, den 9 August. Kiøbmændene der handle paa Portugal have gjort Forespørgsel om de havde sig at befrygte for Udelukkelse af de Portugisiske Havne, hvortil Ministeren Hr. Pitt har svaret: At de Franskes Forslag var at ansee som en Krigslist for at sætte England og Portugal i Bevægelse. Ville de ogsaa virkelig angribe Portugal, saa kunde de dog ikke saa hastig udføre samme; J øvrigt kunde Kiøbmændene forlade sig til, at de i saa Fald skulde erholde stærke Convoier, for at bringe deres Oplag af Viine fra Operto til England, og at de havde først fornøden at betale samme, naar de virkelig vare consumerede. Tabet, som den Hollandske Marine har hidtil lidt i Krigen, med England, bestaaer af 14 Skibe, hvilke, have ført henved 400 Kanoner. Jblandt disse Skibe ere 2 paa 64. 6 Fregatter fra 24 til 36 Kanoner, 4 Schalupper og og 2 Cutter, hvilke nu alle befinde sig i Brittisk Tieneste. De tvende Bresilianske Skibe, hvilke de Franske have opbragt, havde foruden andre kostbare Vare, 300, 100 Crusader i Guld om Bord.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Wien, den 17 August. En vis anseelig Person, der havde udladt sig med særdeles anstødelige og fornæmelige Ord, har faaet Ordre, til strax at forlade Wien og Arvelandene. Og da Keiseren havde bragt i Erfaring, at adskillige Adelige dømte uden Overlæg om de Krigerske Tilfæde, saa har han ladet disse befale, at holde deres Tunge i Tømme, og opphie Udfaldet, førend de bedømte de nærværende Krigerske Begivenheder. Tillige har Hs. Majestæt ladet Adelen vide at han kiendte dem, og nok skulle udmærke de Personer iblandt dem, der havde med største Uforskammenhed bedømt de Krigerske Magtpaaliggenheder.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Ekernførde, den 21 August. Da Hans Kongelige Høihed Kronprindsen og Kronprindsezinden forrige Fredag den 19de August om Eftermiddagen Kl. 1 ankom hertil, bleve de med al Høitidelighed imodtagne saavel af Høie som Lave; Jsær af 36, unge Piger, der ginge Dem udpyntede i hvide Klæder, i Møde med Kurve paa Armene og strøede Blomster for dem; De overleverte den lille Prindsesse en Krantz af smukke sammenbundne Markblomster tilligemed et passende Ønske, som hun med største Mildhed og Glæde imodtog og ret inderlig fornøiede sig over denne Present, som en passende Afbildning paa hende selv i hendes blomstrende Alder. Dette Optog blev meget naadig imodtaget, og Hendes Kongelige Høihed Kronprindsessen viste sig meget taknemlig imod disse unge Piger, der efter Bortreisen bleve fornøiede paa Raadhuuset med Dands, o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Slesvig, den 22 August. Hans Kongelige Høihed Kronprindsen og Hans Gemahlinde er den 19 i ønskeligste Velgaaende ankommen til Lovisenlund. Høistsamme havde en Dag over opholdt sig i Kiel og derfra til Vands paa Kanalen til Kudep, hvorfra De videre fortsatte Reisen over Ekernførd til Lovisenlund.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Forchheim i det Bambergske, den 11 August. I Gaar trak General Jourdan ind i Erlangen, og endnu samme Dag kom han til Nürnberg. Den sidste Stad forlode de Keiserlige i Forgaars om Aftenen Kl. 4, og 2 Timer derefter ankom de republikanske Tropper sammesteds. Jmellem den Nürnbergske Deputation, som kom de Franske i Møde, og den franske General, opkom nogle Vanskeligheder, som snart bleve hævede ved General Jourdans Ankomst. Endnu den 9de kom det, 1 Miil herfra, til en blodig Forpostsegtning, ved hvilke mange Mennesker satte Livet til.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Stockholm, den 12 August. J Eftermiddag indskibede Hans Majestæt Kongen og Hertug Regenten sig ved Skibsholmen paa Chefgaleien Serophim. Ved Afreisen bleve 128 Kanoner løsnede. Ommeldte Galei bliver commanderet af Oberstlieutenant Cronstedt, de Kongelige Jagter, Amadis af Major Wallberg, Esplandian af Capitain Hjörne, Tohan af Lieutenant Norberg, og Ternan af Lieutnant Baron Lagerbielke. Deres Excellencer, Præsidenten og Vicerigscantzleren, Hr. Bacon von Reuterholm, og Ober statholderen Hr. Baron von Essen, reiste forrige Onsdag paa Landeveien til Grisleham, og toge derfra til Abo. Den første Kongelige Hofstaldmester, Oberkammerjunkerne Grev Steenbuck, Jensen, og Baron Flemming, saavelsom Hofmarskal Baron von Srømfeldt, ere i Kongens Følge, og 200 Mand af den første Livgade ere, foruden det nødvendige Skibsfolk, commanderte til Hans Majestæts Bedækning. - Den Jver, hvormed Jndbyggerne i Finland forrige Foraar bestræbede sig for at forekomme Fiendtlighederne, og de Beviser paa Troskab og Lydighed, som de da gave, har bevæget Kongen, ikke tilfreds med at have bevidnet dem i en Proclamation af 3die Junii sin Tak, til at giøre dem et personligt Besøg. Efter en gammel Sædvane er Baron Schwerin bleven sendt med Hr. Jennings til Petersborg, for at melde Kongens Ankomst til Finland, og tillige at tilkiendegive, at Hans Majestæt imodtog Hendes Majestæt Keiserindens Jndbydelse, med at komme til Petersborg. Saasnart derfor, at Hans Majestæt har taget Fæstningsværkerne i Finland i Øiesyn, begiver han sig derhen.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Stuttgardt, den 13 August. Efterat Beretningen om de første Fordele, som Østerrigerne havde tilfægtet sig i Jtalien, var ankommen ved Erkehertug Carls Armee, er der imellem Tropperne under ham, og de Franske, næsten daglig kommet til Fegtninger. Saaledes forefaldt den 9de en Fegtning ved Bopfingen, som, efter de Saaredes Antal at dømme, ikke maae have været ubetydelig. Den 10 August høitideligholdte Erkehertug Carls Armee, ved en Lyst tid, Feldtmarskal Wurmsers Seier af 29de Julii, og Mantua's lykkelige Undsætning. Samme Dag kom det til en Fegtning mellem den franske og østerrigske Armee, mellem Neresheim og Lanningen; men den følgende Dag kom det til Hovedtræfning imellem Hovedafdelingerne af begge Parters Armeer. Der blev kiæmpet den hele Dag, besynderlig ved Brenz, Stozingen, Sont heim. Eglingen a. Udfaldet er endnu ikke nærmere bleven bekiendt.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Nürnberg, den 15 August. J Forgaars er en fransk og tydsk Skrivelse fra den franske General Ernouf til den frankiske Kredses Gesandtere bleven her opslagen i Gaderne. J samme er kiæres den trofne Overeenskomst med den frankiske Kreds formedelst dens alt for hastige Bekiendtgiørelse, for ugrundet. - General Jourdans Hovedqvarteer, som hidtil havde været ved den Nürnbergske Stad Lauf, er gaaet derfra videre frem ad. Sandsynlig nærmer den franske Armee sig snart de bøhmiske Grændser. J Forgaars har den i Staden værende Nürnbergske Krigsmilitie svoret, som Krigsfanger at ikke meere tiene mod den franske Republik. Foruden de Bevægelser, som de mange Requisitioners Anskaffelse har foraarsaget, hersker i Staden Orden og Rolighed. - Den Pfaltzbayerske Fæstning Rothenberg, 2 1/2 Miil herfra, er ved Capitulation gaaet over til de franske Tropper.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Helsingøer, den 26 August. Fra den 22de hujus til i Dag ere 155 Skibe passerede Sundet. Den 23de hujus afseilede de sidstanmeldte engelske Skibe til Nordsøen.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Kiøbenhavn, den 26 August. Den 24de hujus lagde Briggen Sarpen, som har lagt her paa Reden som Vagtskib, ind igiennem Bommen.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Aalborg den 2 September.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Efter Sigende skal der i Holmis, som ligger ved Jndløbet til Flensborg, ansættes en Toldbetient med Navn af Controlleur, som skal forsegle alle fra og til Flensborg, gaaende Skibe, uden Forskiel, om de komme fra fremmede eller fra indenlandske Steder. Hans Excellence Hr. Geheime-Conferenceraad og Kammerherre Greve Schack, Ridder, er ved Døden afgaaet i sit Alders 62 Aar den 21de f. M. Han har været Stiftamtmand i Riber Stift, blev 1760 den 16 October benaadet med Ordenen af Dannebrog og udvalgte til sit Symbolum: Virtus sola nobilitat. Ligeledes benaadet med den høie Orden Urcon parfatte den 31 Martii 1763.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Hovedgaarden Bøller i Vensyssel med alt underliggende og tilhørende er nu under et samlet Kiøb bortsolgt til Hr. Schaarup paa Boller for den Summa 44,000 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Copulerede. Den 23. August Hr. Holm Kiøbmand i Grenaae, og Jomfrue Friis i Løystrup Nyemølle.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Avertissements. A. B. C. Catechismusser, og Evangelii Bøger, saaes paa Bogtrykkeriet i Aalborg til sædvanlig Priis.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Bom i Nørresundbye er i Tirsdags Eftermiddag Jaa Veien fra Niels Andersens østre Port til østre den 30 August tabt en Blik Portefenille, hvori vare 2 tykke Breve fra Aalborg med Udskrivt paa dem begge til Hr. Proprietair Schmidt paa Nørre Elkier. Da disse Breve ere af Vigtighed baade for Afsenderne og Manden, de vare addresserede til, men kan ikke være Uvedkommende til nogen Nytte, saa ombedes Finderen at ville være saa retsindig at levere dem tillige med Portefeuillen til benævnte Niels Andersen i Sundbye, som derimod betaler en passende Douceur, endog til den, som kun giver Oplysning om, i hvis Hænder det Tabte maatte være falden. U uddele til Syge og Sengeliggende i begge FattigInderlagte 2 Rdlr. 3 Mk. ville Forstander Schmidt. huusene, samme er 1/4 Aars Løn fra en Tienestepige der har ladet sig forføre til at levere imodtagne Fæstepenge tilbage, af den som ikke kiender Anordningerne desangaaende og ligesaa lidet en Huusmoders Pligter, men har dog været tiltroer meere Levemaade. - Disse 2 Rd. 3 Mk. har jeg modtaget med Taknemmelighed paa de Syge og Sengeliggendes Vegne, til hvem de reedelig skal blive uddeelt. Aalborg, den 31. August 1756. D. Schmidt, Forstander.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Mariager Closter, sidst tilhørende og været paaboende af nu afg. (S. T.) Hr. Kammerherre de Thestrup, beliggende i Randers Amt, Ohnsild Herred, 1 1/2 Miil fra Hobroe, 3 Mile fra Randers, udi en af Mariager Sogn, Mariager Kiøbsted tilgrændsende, Landets ønskelige Egne, saavel for Beboelse som for øvrigt af hvis Oeconomie udfordrer, bliver, om antagelig Bud skeer, ved offentlig Auction der paa Gaarden Kl. 10. Ermeldte Gaards Hovedgaards Hartkorns bortsolgt den 5 October førstkommende, Formiddagen Taxt, Agger og Eng 30 Tdr., Skovskylde 2 Tdr. 1 Skp., og hvorpaa ere Afbyggere, der deels haver Opsyn med Skovene og deels svarer Afgivter. Bøndergodsets Hartkorn, Agger og Eng 250 Tdr. 5 Skpr. 2 Fr., Skovskylde 2 Skpr. 1 Fk. 1 Alb. Gaarden haver Birkerettighed, dens Fortrinligheder af betydelig Ege- og Bøgeskove, overflødig Heede, hvorfra god Lyng og Tørv kan bierges, Fiskerie af den strax forbie gaaende Mariager Fjord, saa og fersk Vands Fisk af Gaardens Fiskedammer og paa Godset værende Søer, betydelig Jagt, af Dyr, Harer og Fugle Vilt a. Den meere end almindelig beqvemme Leilighed der gives til Afhændelse for Korn og seede Vahre, da nærmest Laddested ei er af længere Strækning fra Gaarden, end igiennem Mariager til Laddestedet der, er i alt noksom denne Provine bekiendt. Jkke destomindre tilkiendegives dette dog herved, som og til Underretning for andre Stædet mindre bekiendte Provinter, hvorhos og tillige: Gaardens Udsæd, det ene Aar med det andet beregnet, Rug 30 Tdr., Byg 31 Tdr., Havre 52 Tdr. Avles 116 a 120 Læs Høe, forres og græsses 80 a 86 Stkr. Stude og Køer, 8 a 10 Bester, 150 Faar. s., Rug 63 Tdr. 4 Skpr. Byg 28 Tdr., Havre 42, Bøndergodsets Landgilde er Penge 404 Rdlr. 4 Mk. 8 Tdr. 2 Skpr. Landgilde Species 2 Mkr. Smør, Gias 27 Stkr., Lam 27 Stkr., Høns 26 Stkr. og desuden behørig Hovgiernings Arbeide. Den neskpaafølgende 24 October og følgende Dage, bliver der og og ved offentlig Auction bortsolgt Stervhave beid. lige Ind- og Udboe, af Guld, Sølv, Tin, Kagergangsessing, Malm, Jern- og Bliktøi, Porcelain Glas og Steemøi, Commoder, Dragkister, Skabe, Borde, Stolie og Speile, Sængestæder og Sængeklæder, en stor Deel Dækketøi samt nogle Stkr. Lærreder. Jtem i Gaarden Carethe, Chalse, Postvogne og Arbeidsvogne, Chane og Slæde, en Deel Eege BygningsTømmer med videre Træefang, endelig og Besætningen af Bester, Køer og Sviin, m. m. Conditionerne til Auctionen over Gaard og Gods faaes til Eftersyn 14 Dage for Auctionen hos Hr. Assessor Steenfeldt i Mariager, som og hos Forvalteren, paa Gaarden der tillige foreviser Liebhabere Eiendommene, og ligeledes bliver trykte Catalogi over Meublerne afleverede i Wiborg hos Klokker Hr. Randrup, i Aarhuus hos Viinhandler Hr. Christen Møller, i Aalborg hos Viinhandler Hr. Hass, i Randers hos Hr. Peder Abel, i Hobroe hos Giestgiver Hr. Holm og i Mariager hos Hr. Assessor Steenfeldt. Mariager den 27 August. 1796. H. Tetens, Auctions Directeut.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Til behagelig Efterretning for vedkommende bekiendtgiøres: at der paa Vestervig Kloster Stamhuus bliver foretaget 1ste 2den og 3 Auction næstkommende 5te 6te og 8 September hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet over efterskrevne sal, Major Moldrups private Eiendomme: a) Gaardhuus Mølle af Mølleskyld 6 Td. 4 Skp. med dertil i Arvefæste perpetuerede HovedgaardsTaxt, b) Heltborg Møllestud Mølleskyld 4 Skp.; deraf svares i aarlig Forpagtning circa 400 Rdlr. c) Valke=Værker ved Gaardhuus Mølle med tilhørende Fabrike Bygninger, hvoraf svares aarlig 50 Rdlr. de Gaarden Seiersbøll circa 12 Tdr. Hartkorn perpetneret Jord af Vestervig Kloster Hovedgaards-Taxt, et Den saa kaldte Flægbusk, f) De saa kaldte Heedehuus og g) Natmands Huuset med tilliggende Jord, alt af Vestervig Closter Hovedgaards-Taxt. Og bliver da meerbemeldte Eiendomme ved sidste Auction absolute bortsolgt om antagelig Bud skeer. Auctions Conditienerne blive forinden til behagelig Eftersyn hos Hr. Forvalter Svint paa Vestervig Kloster der og paa Forlangende om meerbemeldte Eiendomme hvis Fortrinlighed, er bekiendt, giver nærmere Anviisning. Ferslev, Leth, Skiftecommissarier.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Til alle vedkommendes behagelige Underretning bekientgiøres herved: at Skiftecommissionens Forretninger udi Stervboet efter afg. Major Hans Christian Moldrup fortsættes paa Vestervigkloster Hovedgaard i Thisted Amt den 4 September førstkommende og efterfølgende Dage indtil den 9 samme Maaned, udi hvilken Tid enhver som under Commissionen maatte have noget Stervboet betræffende at erindre, anmodes at indkomme dermed, til Skiftets Fremme og snarest muelige Tilendebringelse. Thisted og Lund den 10 August Ferslev. Leth, Skiftecommissarier.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Til førstkommende Omslags Termin 1797 forlanges en Capital paa 11, 12 eller 13 Tusinde Rdlr. til Laans imod gangbar Rente og Underpant med første Prioritet i en Hovedgaard hvis frie Hovedgaards Taxt er 40 Tdr. Hartkorn, en matriculeret Mølle og 3de Kirker med sine Korn og Qvægtiender af Tiendeydende, Hartkorn 454 Tdr., alle i god Stand og i en god frugtbar Egn i Aalborg Stift beliggende. Hvo, som saadan Capital i bemeldte Termin haver at udsætte, vilde derom behage at underrette Proprietair Pors Munch til Odden pr. Hiøring, som om Pantets Beskaffenhed m. v. giver nærmere Efterretning. ges for 14 s. Skieppen, i Postmesterens Gaard. Frønne Efter bliver indbragt fra Landet og sæl Forfatteren af en Klage som en Deel af Aarsted Sogns 3 Bønder skal have indgivet over Tiendetageren Hr. Rosborg til Knivholdt fordi de ei skal have kundet tref se mindelig Forening eller Accord med ham om Tiendens Ydelse m.v., hvilken Klage skal være kommen til S. T. Hr. Justitsraad og Amtmand Lybecher i Hiørring hans Erklæring, anmodes om offentlig at giøre sit Vavn bekiendt, paa det at jeg som i dette ligesom og i flere Tilfælde ufortient hudslettes paa min Bag af Bagvaskeres Pidsk og Svøbe kan vorde umistænkt for at hare været Forfatteren som for Møren skal være lovet af Bønderne 4 s. pr. Tønde Hartkorn. Jeg saavelsom alle Veltænkende her i Egnen kiender tilstrækkelig velde meldte Hr. Rosborgs retskafne Tænke= og Handlemaade saaledes: at vist ei nogen grundet Føye vil kunde have været til at klage over ham. Vinkelskriverie er neden for mig og min Handlemaade, paa Fortieneste derved i hvor stor endog samme maatte være slaaer jeg Foragt, og den eller de som først har behaget at bringe mig og min Handlemaade i Udraab og Miscredit erklærer jeg at være Løgnere. Fladstrand den 12 August 1796. Frantzubersax.
Jyske Efterretninger, 1796-09-02
Skulde en Mølle eller et Kroersted være at faae til Forpagtning, enten nu eller til 1 Maj, eller forinden; saa kunde Vedkommende henvende dem til Bogtrykkerier i Aalborg, hvorfra en Libhaber anvises. De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796, at Dr. N. C. Balle, faaes paa Bogtrykkeriet heftet for 8 s. Baad mod de almindeligste Sygdomme hos de vigtigste Huusdyr, til Brug for Bondealmuen; efter det Kongelige danske Cancellies befaling forfattet af P.C. Abildgaard, faaes paa Bogtrykkeriet indbunden 10 sk.
Jyske Efterretninger, 1796-09-05
Haag, den 23 August. I Gaar blev i Conventet, i Overværelse af mange Jødiske Tilhørere, foredraget de Debatter og Stridigheder om de Fordeele der skulle tilstaaes den Jødiske Nation, formodentlig vil disse vedvare den hele Uge. De tvende første Talere vare ikke meget gunstige for Jøder, ne. Den bekiendte Theolog Hammelsveld sagde: Jøder re havde jo allerede fri Gudstieneste og kunne handle og drive deres Handteringer, ligesaa godt som de Christne. Borger Lublink meente, at naar dem skulle tilstaaes mere, maatte det ganske Battaviske Folk sammenkaldes. Det seer altsaa ikke ud til, at Jøderne skulle blive saa ganske indlemmet med det Battaviske Folk, at de skulle erholde samme Rettigheder og Fordele som andre Borgere, hvilke ogsaa den største Deel af dem ikke eengang ønske; thi i saa Fald maatte de underkaste sig alle Byrder, og kunne ikke udelukkes fra Soldaterstand, eller borgerlig Udrustning, ei heller holde over deres Sabbaths Rettigheder. Rabinerne have i forrige Uge holdt en Forsamling og Udfaldet er blevet et Resultat imod saadan en Reform. Det er allene et lider Antal, for største Deel unge Jøder, der søge meer og meer at unddrage sig fra de forrige Tiders Aag og fra de Jødiske Love, der nu ikke synes dem meere passende paa nærværende Tider og Omstændigheder. Men Meenighedens ældre Lemmer og Lærere vil ingenlunde vide af slige Forandringer at sige, de vil heller lade alting blive ved det gamle, end opoffre deres Grundsætninger, for at nyde Deel, i nogle Borger=Rettigheder, og man troer, at deres Paastand beholder Overvægten.
Jyske Efterretninger, 1796-09-05
J Forgaars blev i Utrecht efter den nye Kirkeforandring ikke ringet med Klokkerne, og de Geistlige ginge i Kirken uden deres sædvanlig Ordens Dragt, hvorved de forhen vare adskildte fra andre; - Og hvortil behøves vel Dragten, naar man arbeider paa at afskaffe, Aalborg eller et mindste skrænke, den geistlig Stand og betage samme sine Rettigheder.
Jyske Efterretninger, 1796-09-05
Hamborg, den 30 August. J Altona er trykt et Skrivt, som giør stor Opsigt: Nøiagtig Oversættelse af de i Livorno i det Hebraiske Sprog trykte og her aftrykte Breve af Ober Rabbineren, og de Ældste i de Jødiske Meenigheder i Jtalien, til at igiendrive et skammeligt og æreskændisk Rygte." - Det er bekiendt at der for nogen Tid siden gik Rygte af, at Rabinerne i Jtalien havde indkaldet til en GeneralSynod i Florenz, til hvilken Rabbinerne fra Modens, Mantua, Rom og andre Jtalienske Steder skulle tage personlig Møde for at raadslaae om nogle visse Forandringer, der skulle foretages med den Jødiske Religion.
Jyske Efterretninger, 1796-09-05
- Dette Rygte bliver nu som ganske ugrundet imodsagt og igiendrevet, som det og i sig selv syntes, at være en usandfærdig Fortæling, da man veed hvor strængt Jøderne endog fra de ældste Tider have holdt over deres Skikke og Vedtægter, saa at de langt heller ville miste Liv og Frihed, end tilstaae mindste Forandring i deres Fædrene Skikke; vel kunde de fornuftigste iblandt dem indsee, at der i disse Tider vare meget som kunde og burde afskaffes uden Religionens Omstødelse, men Mangel paa almindelig Oplysning giør det endnu vanskeligt, at drive samme igiennem.
Jyske Efterretninger, 1796-09-05
Af en Skrivelse fra Holland. Jblandt de Forholdsregler som her bliver iagttagne, i Henseende til det Hollandske Krigsfolk, er ogsaa denne, at de i Tydskland saa sædvanlige og yndede Stokkeprygel ere nu afskaffede, da man har befundet, at Virkningen deraf er til større Skade end Nytte, og meere forbittrer end forbedrer Karlen; især naar han jævnligen bliver dermed afstraffet.
Jyske Efterretninger, 1796-09-05
London, den 23 August. Maurice Loyd Esqvire, som for kort Tid siden døde i Bath i sit 68 Aar, kunderet kaldes en lykkelig Arani en egentlig Forstand. Tidlig i sin Ungdom var han en fattig Skuespiller ved en omreisende Trop. Et Ægteskab med en Sukkerbagerdatter, som eiede 4000 Pund blev hindret. Han forlod derpaa England og havde ikke meere end 10 Guineer i sin Lomme, da han reiste til Amsterdam. Der blev han omtrent i 15 Aar og da han derpaa kom tilbage til London, kiøbte han anseeligt Gods; gjorde sig som den vigtigste Bankier, bekiendt paa Børsen, var en fortroelig Agent hos Ministeren Lord North, boede i hans Huus og var hans Betroede, og havde Plads i Parlementet; Men saasnart Lord North gik ud af Ministerio, nedlagde han ogsaa sine Forretninger, for at ende sige Dage i Rolighed. Bildthugger Pivet, som døde den 8 i sit 93 Aar havde som Soldat bivaanet mange Feldtslage, han kom tilbage til York 1746, hvor han nedsatte sig, men formedelst en Jldebrand, da han nær havde bleven indbrændt i sin Seng, forsøer han derudover ogsaa at han aldrig ville ligge i nogen Seng, endogsaa i sin tiltagende høie Alder ville han dog ikke lade sig overtale til at gaae til Sengs, men sad bestandig oppe i sine Klæder paa en Stoel og sov. - Der for ælles ellers mange andre Besunderligheder om denne meget retskafne Mand, som var elsket og æret til sin Død.
Jyske Efterretninger, 1796-09-05
Hr. Pitt saavelsom de øvrige Statsministere reiser sidst i denne Maaned til Weimouth for at holde Confe, renher med Kongen, hvortil de ere indkaldede.
Jyske Efterretninger, 1796-09-05
Den rige Portugisiske Flaade fra Brasilien er den 23 Julii lykkelig kommen tilbage under Bedækning af en Portugisisk Esqvadre. Den bestaaer af 63 Skibe, og man regner deres Værd paa 6 Millioner Pund Sterling. Dens Ladning bestaaer af Sukker, Bomuld og umynted Guld og Sølv. Portugiserne giøre alvorlige Anstalter til at forsvare sig imod Jndfald af de Franske. Alle Grændserne blive stærk bemandede og dertil udtages alt det Mandskab som kan erholdes, endogsaa de Fornemste i Riget maae dertil udlevere deres Folk og Heste. – Ja Kiøbmændene i Oporto, som drive en berømt Viinhandel, have besluttet at tilbyde den Portugisiske Regiering et anseeligt Pengelaan uden Renter.
Jyske Efterretninger, 1796-09-05
Bamberg, den 16 August. Den franske Armee, som har havt 3 Dages Rast, skal ufortøvet beyde op mod Regensborg.
Jyske Efterretninger, 1796-09-05
Om General Jourdan har man følgende Efterretninger: "Han er af middelmaadig Legems Størrelse, noget tyk, træder lidt for stærk paa den venstre Fod, som er meget kiendelig naar han gaaer. Hans Øine forraade noget sørgeligt, der maaskee kommer af hans Sundhed; men i hans Øiekast seer man den dybtænkende Mand. Han er født i Limoges; var for Revolutionen Kiøbmand, kom i Spidsen af en Bataillon af Nationalgarden, og steeg gradeviis til General ved Nordarmeen i Brabant. Han udstod meget af Robespierres tyranniske Lune, maatte for 2 og et halv Aar siden nedlægge Commanden og gaae hiem, men blev kaldet tilbage, for at anføre Sambre= og Maasarmeen mod Clairfait.