Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Jndenlandske Efterretninger. Kongestaden tæller adskillige fortreffelige Jndretninger, stiftede ved mange Ædles Forening til Almeenvels Fremme; men et Selskab, hvis Medlemmer ene bestaar af det Kjøn, der lige saa meget ved sin Ømhed, som ved sin Ynde, veed at modne Mandens bedste Forsætter til Beslutninger, og at opklække Humanitetens skjønne Blomst i Statssamfundet, mangle vi endnu ganske. Keiserstaden Wien var det hidtil ene forbeholdent, at have et qvindeligt Selskab til det Godes og Nyttiges Befordring. Om dets store Gavn er vor Konge blevet underrettet i Wien, og en Monark, der i alle sine Jdrætter stræber at fremme Menneskevel, kunde ikke andet end værdige en Ham nyligen forelagt Plan til et lignende Selskabs Oprettelse i Kjøbenhavn Sit høieste bifald. Kongen har tilladt, at et saadant Selskab maatte stiftes paa vor elskte Dronnings Fødselsdag, den 28de October, og Hendes Majestæt har, som et Beviis paa sin huldrige Naade, modtaget Navn af Selskabets allerhøieste Beskytterinde. Under saa lykkelige Udsigter er dette for Fædrenelandet heldspaaende Samfund begyndt, og hver ædel Danneqvinde vil upaatvivleligen sætte sin største Stolthed i at tælles blandt dets Befordrere. Dets Bestemmelse bliver: ved frivillige, saavel eg ve, som indsamlede Bidrag, at understøtte og fremvirke velgjørende Jndretninger. De særdeles Gienstande for Selskabets Virksomhed ville, naar det først er organiseret og har valgt sin Bestyrelse, nærmere vorde bestemte; men foreløbigen kan man her nævne følgende deraf: 1) at understøtte og bidrage til Udvidelsen, af enhver Indretning, hvis Øiemed er at lette og befordre den qvindelige Huusflid her i Hovedstaden; 2) at udvide Jnstitutet for Blinde, hvilket for Tiden kun kan underholde faa Elever; 3) at understøtte det ligeledes til Hielp trængende Jnstitut for Døvstumme; 4) at understøtte Fødsels og Pleie=Stiftelserne, ved at bidrage til de nyfødte hielpeløse Børns Udsættelse hos gode Huusmødre, og derefter at vaage over deres Pleie og Dannelse til at blive nyttige Lemmer af Borgersamfundet; 5) at understøtte paa en hensigte passende Maade flittige og duelige Haandværkere, som ved Uheld maatte være bragte ud af Stand til at fortsætte deres Næringsdrift. Det er imidlertid ingenlunde dette Samfunds Hensigt, at samle eller uddeele Almisser. Da Selskabets Formaal ikke ene vil kunne opnaaes ved Bidrag, men tillige ved Medlemmers personlige Omsorg, saa ville disse komme til at bestaae af bidragende og virkende Medlemmer af alle Stænder. Directionen bliver 12 Bestyrerinder, af hvilke den ene, efter Valg blandt dem selv, har Forsædet. Kjøbenhavn og Forstæderne deles i 12 Dele eller Districter, og enhver af Bestyrerinderne tildeles eet District. Det aarlige Bidrag er ubestemt, men 10 Rbdlr. bliver det ringeste. Naar 190 eller flere af Kjøbenhavns Jndvaanerinder have erklæret sig for Medlemmer, vælges Bestyrerinderne. Selskabet skal ingen Administrationsudgivter have, undtagen til en Fuldmægtig og et Bud. Galeotti, det khvnske Theaters ærværdige Balletmester, omtales i Tydsklands elegante Tidende med den største Roes hvormed en Udlænder nogensinde kunde hædre en Danmarks Konstner. (Anmelderen er den fra sit Ophold i Khvn. Vinteren 1813 bekiendte Prof. Schutz i Halle, der med sin, som mimisk Konstnerinde hele Norden, gjennemreiste Kone, gav adskillige Forestillinger paa det khvnske Theater). Taknemmeligen - siger han tæller jeg hiin store Konstners Navn blandt de interessanteste Bekjendtskaber, og Beskuelsen af hans Balletter til de høirste Konstnydelser, som ere vordne mig til Deel paa hele min nordiske Konst reise. Nu en Olding paa nogle 70 Aar, har han i 35 deraf uafbrudt forestaaet det danske Korps de Ballet, der ved ham ustridigen er blevet til det fortrinligste, næst det Pariser. Endnu gløder i ham paa det meest levende hans sydlige Natur hele aandrige Jld. Han er født i Verong.) Ja hans genialske Kompositioner: Nina, Romeo, Lagertha og Blaaskjæg har han, som bekjendt, først skabt i de sidste Aaringer, og er nu beskjeftiget med en nye tragisk Ballet Makbeth, der sandsynligen blandt alle hans mesterlige Frembringelser, endnu vil blive den konstrigeste. Bournonville og Mad. Schall kalder han deri; et sandt mimisk Konstnerpar i Ordets høieste Betydning, f. Ex. at see begge som Romeo og Julie, gaaer over al Beskrivelse, og han sætter denne vor Konstnerinde i Henseende til hendes sielsudtryksfulde Mimik, fuldkommen ved Siden af det Pariser Theaters første Dandserinde. Nina ansees som hendes høieste Triumf. Schall kalder han med Hensyn til Pantommernes musikalske Komposttion: een, Galeottis Genius, nærbeslægtet Mester i Tonekonsten. Ogsaa de øvrige Dandsere og Figurantere roser han meget. – Et Forsøg af Rolf Blaaskjægs første Alt har i Breslau gjort overordentlig Lykke. Det Berliner Publikum glæder sig forventningsfuld til vor Galeottis Løfte paa et Halvaarstid at komme der, for paa hiint Theater selv at lade et Par Balletter indstudere. Lader dette sig realisere - siger Schuz fremdeles - da kan jeg ikke noksom tænke mig den Enthusinsme, hvormed det dannede Berliner Publikum vil hilse denne Konst, der upaatvivleligen maae betegne en gandske nye Epoke i Tydsklands theatralske Historie.