JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Den 9de og 16de Artikel i Forordningen af 14de September 1774, saavelsom den 10de Art. i Forordningen af 30te Januarii 1777, skal hermed være afskaffede. Derimod vil Hs. Majestæt allernaadigst hermed have igientaget den 6te Art. i Forordningen af 30te Januarii 1777, og samme derhen skierpet, at dersom nogen herudi overbevises noget Under sleb, maae han vente derfor at blive tiltalt og efter Omstændighederne paa det alvorligste anseet. Den 12te Art. i Forordningen af 1774 skal og saaledes være forandret, at Amtsforvalteren skal herefter ikke have Sæde og Stemme som Deputeret i Landmilice-Sessionen, hvorimod, naar et Medlem af Sessionen er af andre Tanker end de øvrige, og dertil formener sig at have vigtige Aarsager, skal hele Sessionen uopholdelig indberette Sagen med enhvers Meening og Aarsag, og Excecutionen imidlertid udsettes, indtil Hs. Majestæts allernaadigste Resolution derover er indhentet.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Naar det nationale Cavallerie er samlet ved Regimentet fra den 1ste til den 28de Junii, nyder enhver Cavallerisk daglig 7 Sk. til Forflegning, og for den hele Tiid 28 Sk., som til Propreteter, Skiorter, Strømper og Skoe ere reglementerede i Steden for disse Sorter in Natura, Tractementet for de absente Efterdage, saaog benævnte 28 Sk. tilfalder Regiments=Cassen, saa erholder han og til sin Hest daglig 2/3 Skiepper Haure, 12 Pd. Høe og 6 Pd. Straae. Paa Marchen til og fra Regimentet forflegges National-Rytteren saavelsom Hesten respective af Udrederen og Lægdet, videre erholde de ei, uden frie Qvarteer og Staldrum, samt frie Transport over Vandet. Munderingstykker og Heste Equipage-Sorterne, samt Armaturen, forvares i Regimenterne i Depothusene, efter de allerede trufne Foranstaltninger, hvori ingen Forandring skeer. J Henseende Munderings-Sorterne skeer følgende Forandring: Hvert 12te Aar 1 Fouragekittel, 1 dito Hue, 1 Hestedekken og 1 Halsbind i Steden for hvert 6te Aar; hvert 24de Aar 1 Halspende i Steden for hvert 12te Aar; i Steden for Lædertøi, som har været bestemt 1 Carabin=Rem, 1 Patrontaske, 1 Pallaskgehæng er, til Lædertøiets Vedligeholdelse, reglementeret 2 Rdlr. i benævnte 24 Aar.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Det nationale Infanterie skal, naar de ere samlede paa Exerceer-Dagene fra den 1ste til den 28de Junii, nyde, saa mange som af dem ere tilstæde, 6 Sk. pr. Mand daglig, samt til Propreteter, Skiorter, Strømper og Skoe Reparation 18 Sk.; for de Fraværende skal disse Penge falde til Regiments=Cassen. Paa Marchen frem og tilbage skal de forfleges af Lægderne med 6 Sk. daglig. Paa en Dags March regnes 4 Miil, og det overskydende af Veien regnes og foreen Dag; herforuden erholde de frit Qvarteer og frie Transport over Vandet, og intet videre. J Henseende til Munderingsstykkerne skal skee følgende Forandring: Hvert 8de Aar leveres en Hat i Steden for hvert 6te Aar; hvert 12te Aar et Halsbind i Steden for hvert 6te Aar; hvert 24de Aar en Halslaas i Steden for hvert 12te Aar. Samtlige Monde rings=Sorter paalegges Regimentet at bevare, imod derfor at erholde pr. Lægd 22 Sk., som af Amtsforvalteren, ligesom andre Kongelige Skatter, inddrives og Regimentet tilstilles, hvorimod Lægdet ganske befries for al muelig Ansvar i denne Henseende. Jngen maae udløses af Tienesten som Landsoldat, med mindre han tiltræder et Sted paa 1 Td. Hartkorn eller derover, men paa den anden Side maae ingen presenteres til Landsoldat, naar han enten har i Eie eller i Fæste et Sted, der er fuldt 4 Skpr. Hartkarn. Præsternes Avlskarle frietages for at presenteres til LandSoldat, saalænge noget andet tienstdygtig Mandskab er paa det Gods, hvortil han hører, og endog i dette Tilfælde maae han ei fratages Præsten, med mindre denne saa betids derom er underrettet, at han til rette Fardag kunde skille sig ved ham, om han finder saadant for got. J Steden for den Tiid af 6 Uger, som Forordningen af 30te Jan. 1777 dens 27de Art. benævner, inden hvilken Udrederen er pligtig at anskaffe en Hest, for den som enten døer eller bliver udygtig til Tienesten tillader Hs. Majestæt allernaadigst saadan Tiid for en Rytter eller Dragon=Hestes Anskaffelse at maae forlænges til en Tiid af 8 Uger, saafremt Hesten ikke forinden behøves ved Regimentet. Den 3die Art. i Placaten af 5te Julii 1780 vil Hs. Majestæt allernaadigst derhen have forandret, at Degnes, Skoleholderes og Substituters Børn fritages for at pleie Fødestavn, eller indføres i Reserva=Roullerne. Jøvrigt vil Hs. Majestæt hermed allernaadigst have igientaget de forhen gieldende Anordninger, saavidt samme en ved denne Placat ere forandrede.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Den 20de Maji er Capellan Hr. Hans Coster beskikket at være Sognepræst for Maglebye Menighed paa Møen; Birkedommer Ulrich Frederich Sønderborg ligesaa at være Byeskriver i Hobroe og Herredsskriver i Onsild, Rinds og Gislum Herreder.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Under Dato Christiansborg den 25de Maji d. A. har Hans Majestæt allernaadigst udgivet i det Tydske Sprog en Kanal. og Told=Forordning, samt Rolle af følgende Jndhold: Farten paa bemeldte nye Kanal skal ei allene staae Hs. Majestæts samtlige Undersaatter aaben; men Hs. Majestæt har endog allernaadigst tilladt, at alle fremmede Nationers Skibe maae i et Tidsrum af 6 paa hinanden følgende Aar beseile bemeldte Kanal. Ei allene de Skibe, som skulle gaae igiennem Kanalen eller komme fra samme, men endog alle andre Fartøier skulle, for ikke at sinkes i deres Fart, være befriede for at melde sig ved Toldstæderne, Frederichstad eller Süderstapel, naar de ikke enten for at losse eller indlade Vare, eller og af andre Aarsager, maae løbe ind til disse Toldstæder. Jntet Skib maae losse eller lade inden Kanalens Grændser, men allene ved Holtenau og Rendsborg, hvormed Hs. privilegerede Kiøbenhavnske Majestæts Toldbetiente skulle have et nøiagtigt Jndseende, ligesom det herved paalægges de ved Kanalen ansatte Broe= og Sluse=Betiente som en Pligt, at afværge denne forbudne Lossen og Laden, samt overhovedet af yderste Flid at hindre al Toldsvig, og naar de skulle opdage nogle saadanne lovstridige Handlinger, da strax at angive samme ved nærmeste Toldstæd til videre Foranstaltning, hvorfore de i saadanne Bøder og Confiscationspenge, som paa Grund af deres Angivelse blive erlagte, skulle nyde en vis Andeel, som Hs. Majestæts General-Toldkammer fastsætter.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Alle fra Østersøen kommende Skippere, Baadførere og andre Søefarende skulle strax efter deres Ankomst mundtlig melde sig og deres Bestemmelse ved Toldboden i HoltenauNaar Fartøiet, som de føre, skal gaae igiennem eller i Kanalen, saa udstæder Skipperen en General=Angivelse, dog kun paa ustemplet Papiir, efter følgende Formular: Jeg undertegnede Skipper anmelder hermed paa det Kongelige Toldstæd i Holtenau mit ladte (tomme eller ballastede) Fartøi, hvormed jeg kommer fra N. N., til Rendsborg. Holtenau, d.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Tolderen i Holtenau meddeler derpaa Skipperen N. N. en med forestaaende Angivelse overeensstemmende Passeerseddeel, som ligeledes skrives paa ustemplet Papiir, og med Toldseglet forsegler Fartøiet, naar det er ladt, hvorpaa Fartøiet med denne Passeerseddeel fortsætter Reisen til Rendsborg.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Naar et til Holtenau ankomment Skib udlosser der enten sin hele Ladning eller og kun en Deel af samme, eller sammesteds indtager Vahre, saa forholdes med Angivelse, Undersøgning og Berigtigelse, ihenseende til denne Deel af Ladningen, efter Toldforordningen af 1778, saavidt der henseende til Transit= og Oplags=Vare ingen Undtagelse giøres derved følgende 5. 17-25.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
De fra Rendsborg til Holtenau ankommende Skippere, melde sig strax efter Ankomsten hos Toldbetienterne samme, steds. Men da der saavel af Skibene som af Varene, der gaae fra Rendsborg igjennem Kanalen, enten til fremmede eller andre indenlandske Stæder, er bleven aflagt Rigtighed allerede i Rendsborg, som Hoved=Kanal-Toldstædet, i Følge efterstaaende Forskrifter, saa har Toldforvalteren i Holte nau ved saadanne Skibes Ankomst allene at undersøge, om det i Rendsborg paasatte Toldsegl er ubeskadiget. Finde han samme ubeskadiget, saa bryder han det paa de til fremmede Stæder bestemte Skibe, og lader samme uforseglede afgaae, men de til indenrigske Stæder bestemte Skibe lades han under det Rendsborgske Toldsegl fortsætte Reisen med den Rendsborgske Told=Passeerseddel, uden videre skriftlig Angivelse.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Naar et fra Rendsborg til Holtenau ankomment Fartøi har Vahrer inde, som skulle udlosses i Holtenau, saa maae den ved Toldstædet i Rendsborg bekomne Passeerseddel over Ladningen, igjen afleveres paa Toldboden i Holtenau. Varene blive derpaa under vedbørlig Told=Opsigt udlossede i Holtenau, hvorved de Forskrifter følges, som Toldforordningen af 1778 giver ihenseende til de Vahre, som gaae med Passeerseddel fra eet Toldstæd til det andet. Paa den Rest af Ladningen, som endda maatte blive tilbage i Fartøiet, og er bestemt til andre indenlandske Stæder, meddeler Toldforvalteren i Holtenau en Passeerseddel, og forsegler Fartøiet, som derpaa videre fortsætter sin Reise. Denne samme Forskrift følges, naar de fra Rendsborg til Holtenau ankomne Skibe skulle sammesteds complettere deres Ladning, og derpaa seile videre til indenrigske Stæder.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Alle fra Holtenau til Rendsborg ankommende Skippere, skulle strax efter deres Ankomst indlevere paa det Rendsborgske Toldstæd den i Holtenau bekomne Passeerseddel. Told=Controlleuren i Rendsborg begiver sig derpaa strax om Bord paa Skibet, og naar det har Ladning inde, saa undersøger han, om det i Holtenau paasatte Toldsegl er ubrudt. Skipperen, udstæder derpaa paa ustemplet Papiir en speciel Angivelse over de indehavende Vahre, og foreviser Connossementerne, dog betaler han Stempelpapiirpengene for denne Angivelse, samt for den Passeerseddel, som meddeles ham paa ustemplet Papiir, efter Toldforordningens Bydende af 1778. Dersom man af Connossementerne ikke kan see Jndkiøbsprisen paa de Vare, som efter deres Værdie skulle fortoldes, og Skipperen eller Ladningens Eier ikke med vedbørlig Vished kan angive denne Værdie, eller og Toldbetienterne have tilstrækkelig Grund til at kalde Rigtigheden af den angivne Værdie i Tvivl, saa skal Toldforvalteren, i Forening med Controlleuren, efter beste Skiønne taxere Varene, og efter denne Taxation hæve Tolden. Naar Controlleuren derpaa, efter Embeds Medfør, vedbørlig har undersøgt Angivelsens Overeensstemmelse med Ladningen, saa erlægges Kanaltolden efter den Tariff, som er denne Forordning vedføiet. Men for desto mere at opmuntre Skipperne til en rigtig Angivelse, skulle de under Navn af Føring gotgiøres en Præmie af 4 Procent, efter Beløbet af den Kanaltold, som de for deres Ladning betale, hvilke 4 Procent strax i Toldregnskabet fradrages fra Beløbet af den for enhver Ladning hævede Kanal told. Skipperen erlægger da ogsaa de øvrige ved Kanalfarten faldende Afgifter, og under det Rendsborgske Toldsegl, samt med dette Toldstæds givne Passeerseddel, fortsætter Reisen.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Naar Skipperne ved deres Ankomst fra Holtenau til Rendsborg losse der enten den hele eller en Deel af deres Ladning, saa skal der af disse Vare, saafremt de skulle forblive i Rendsborg eller andre Stæder i Hertugdømmene, betales, foruden Kanaltolden, de i Toldforordningen af 1778 bestemte Afgivter, og bemeldte Forordning i alt vedbørlig blive fulgt, ihenseende til saadanne Vares Angivelse, Undersøgning m.v., ligesom og meerbemeldte Toldforordning skal tiene til Regel for Omgansmaaden med de indenlandske Producter og Vare, som Skibene indtage i Rendsborg, for at bringe samme igiennem Kanalen til Østersøen; dog skal ingen Kanaltold erlægges af bemeldte indenlandske Produkter og Vare, efter den følgende 13de 5.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Med Toldexpeditionen af de fra Tønningen under Toldforsegling til Rendsborg kommende og igiennem Kanalen gaaende Skibe, skal det Rendsborgske Toldsted i alle Maader forholde sig efter foranførte 8de og 9de 5.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Ved Toldstædet i Tønningen bliver Expeditionen for de fra, eller til Kanalen gaaende Skibe i alle Maader den selvsamme, som den, der i forestaaende 4de, 5te, 6te og 7de §. er bleven fastsat for Toldstædet i Holtenau, ihenseende til de fra Østersøen eller Rendsborg til Holtenau ankommende Skibe, derimod behandles de fra Rendsborg til Tønningen ankomne Skibe, som ikke have passeret Kanalen, samt de fra Elben eller Vestsøen til Rendsborg gaaende, men ei til Kanalfart bestemte Skibe, ihenseende til Angivelse og Toldexpedion, allene efter Forordningen af 1778.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Den ved nærværende Forordning hosføiede Tariff bestemmer hvad Told, der af Varene for deres Transport paa Kanalen skal erlægges ved Toldstædet i Rendsborg, hvor denne Told hæves. Og da denne Kanaltold er ganske forskiellig fra alle andre paabudne, samt paa ind- eller udgaaende Vare lagte Toldafgivter, og altsaa har intet tilfælles med disse Afgivter, saa maae de Privilegier og Friheder, som enkelte Personer, visse Fabriker eller Anlæg, nogle Communer og Landskaber, samt ogsaa de umartrikulerte adelige Godser, ellers have, ihenseende til Toldvæsenet, ingenlunde anvendes paa Kanaltolden. Jngen er altsaa befriet for at erlægge Kanaltold for sine igiennem Kanalen gaaende Vare, med hvilke Privilegier til Toldfrihed han endog maatte være benaadet, uden for saavidt §. 13, giør deri Undtagelse, og ligesaa lidet fritager den allerede gjorte Erlæggelse af de ordentlige Licent= og Told=Afgivter fra at betale Kanaltolden. Kun i følgende Tilfælde og for efterstaaende Vare vil Hs. Majestæt allernaadigst bevilge deels en Lettelse, og deels en fuldkommen Eftergivelse af Kanaltolden indtil videre: Nemlig: 1) Af de Vare, som føres fra Elven igiennem Kanalen til ind- eller udenlandske Stæder erlægges kun den halve Kanaltold. Derimod skulle 2) følgende Vare være ganske frie for Kanal=Told, saasom: a) Alle Danske, Norske, Grønlandske og Jslandske, samt Slesvigske og Holsteenske Fabrik= og ManufakturVare. b) Alle fra Hans Majestæts Residentsstad Kiøbenhavn kommende Chinesiske, samt Ost= og Vestindiske Vare.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Foruden bemeldte Kanaltold skulle ogsaa følgende til Toldvæsenet henhørende Afgivter erlægges ved Farten paa Kana sen, nemlig: a) De ved Toldforordningen af 1778 fastsatte ordinaire Lastepenge af Skibe, som losse eller lade i Holtenau, Rendsborg, Frederichsstad og Tønningen; hvori mod saavel de Skibe, der gaae igiennem Kanalen, uden der at losse eller lade, som og de Fartøier, som kun paa Kanalen og Under=Eideren seile fra et Sted, til andet, skulle være befriede fra disse Lastepenge. b) De efter bemeldte Forordnings 5te Cap. paabudne ertraordinaire Last= og Ranzions=Penge af indenlandske Skibe og deres Mandskab, nemlig, naar et indenlandsk Skib kommer til Kanalen fra saadanne Steder, for hvis Besegling denne Afgivt er anordnet. e) Lindesnæs's Fyrpenge. d) Stempelpapiirpenge for Toldexpeditionen, hvilke hæves og beregnes efter Toldforordningen af 1778 saavidt denne deri ikke giør Undtagelse.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Fremdeles skulle de Skibe, som gaae igiennem Kanalen erlægge følgende Skriverpenge til Toldbetienterne, saasom: a) Ved Toldstædet i Holtenau. For de sammesteds fra Østersøen kommende og til Fart paa Kanalen bestemte Skibe, naar samme ganske eller tildeels ere ladte, at hver Commercelæst efter dets Drægtighed 1 Lübschill. Men ere Skibene tomme eller baglastede, kun af hver Commercelæst 1/2 Lübschill. Derimod skulle de fra Rendsborg kommende Skibe, naar de kun for at melde sig ankre ved Holtenau, uden sammesteds at losse eller lade, intet betale. b) Ved Toldstædet i Rendsborg. For alle fra Holtenau igjennem Kanalen til Rendsborg, eller fra Elben og Vestsøen til Rendsborg ankommende og igiennem Kanalen gaaende Skibe, naar de have fuld eller kun halv Ladning inde, af hver Commercelæst efter Drægtigheden 2 Lsch; men ere de tomme eller baglastede, af Kiøb hver Commercelæst kun 1 Lsch. c) Ved Toldstædet Tønningen. Skibe, som ankomme sammesteds fra Elben og Vestsøen, for at passere Kanalen, betale ligesaa meget i Skriverpenge, som der under Lit. a. i denne 8 er anordnet for Toldstædet i Holtenau. Men af de Skibe, som kun for mundtlig at angive sig ankre ved Tønningen, skulle ingen Skriverpenge erlægges. Disse Skriverpenge betales allene til Toldforvalteren ved ethvert af disse Toldstæder, som deraf betaler 1/4 til Controleuren, hvor der er en. Og ligesom Toldbetienterne skulle for disse Penge forrette den hele Expedition af de Skibe, som passere Kanalen, og altsaa ikke under noget Paaskud maae tage meere end forbemeldte Rettighed, saavel for Skibets og Ladningens Undersøgelse og Forsegling, som for Angivelser nes og Passeersedlernes Udstædelse, og overhovedet for alle dem ved saadan Expedition paaliggende Forretninger; saa skal det derimod i Tilfælde af, at der i Holtenau, Rendsborg eller Tønningen indtages eller losses Vahre til indenlandsk Afsætning af Skibe, som gaae til eller komme fra Kanalen, forholdes med Skriverpengene efter Reglementet, som er ved ethvert Toldstæd, og som Toldbetienterne skulle paa Forlangende uvægerlig hver Gang forevise Skipperne og Handlende. H. 17.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Alle de Transitvahrer, som komme fra Østersøen igiennem Kanalen til Rendsborg, og derfra forsendes over Land til Altona eller Hamborg, eller som komme til Lands fra Hamborg eller Altona til Rendsborg, for derfra at gaa igjennem Kanalen til Østersøen, skulle fra den i Toldforordningen af 1778 dens 8 Cap. 3 Art. bestemte Transittol, være ganske befriede. Ligesom en uindskrænket Oplagsfrihed skal under følgende Vilkaar have Sted i Rensborg, Tønningen og Holtenanhvor der for Hs. Majestæts Regning er bygget rummelige Pakhuse for Transit= og Oplagsvahrene; saa vil Hs. Majestæt og forunde Jndbyggerne af Kiel og Frederichstad den selvsamme Oplagsfrihed, naar der sammesteds bliver bygge Pakhuse. H. 19. Denne Oplagsfrihed skal strække sig til alle Slags Vahre, uden Hensigt til deres Qvantitet. Endog saadanne Vahre, som ere forbudne at indføres til Forbrugelse i Landet, maa tages i Opslag; dog falder det af sig selv, at disse contrabande Vahre maae igien udføres til fremmede Lande. Ei allene alle contrebande, men end og Transitvahrene, som ikke strax efter Udlysningen videre bortføres, skulle oplægges i de for Hs. Majestæts Regning i Holtenau, Tønningen og Rendsborg opbygte Pakhuse og det under nøiagtig Opsigt af Hs. Majestæts Toldbetiente, som skulle have i Forvaring ei allene Nøgelen til Hoved Indgangen af Pakhuset, men endog til de særskilte Afluk, hvori de contrebande Vare blive henlagte, da intet maae blive bragt ud eller ind uden deres Vidende og Overværelse. Naar bemeldte Vare inden 8 Dage, efter at de ere indbragte i Pakhuset, igien udføres, betales ingen Pakhuusleie. Men for de Vare, som ligge over 8 Dage i Pakhuset, erlægges en billig Pakhuusleie efter et af Hs. Majestæt approberet Reglement. Ogsaa de Vare, som egentlig ikke henhøre til Transite eller Entrepot=Handel, men som i det mindste for en Deel ere bestemte til indenlandsk Afsætning, og hvorpaa en til Handel berettiget Jndvaaner ønskede, paa Grund af forestaaende 185, at bekomme et Credit=Oplag, kunne blive oplagte i bemeldte Pakhuse, imod at erlægge den i nysbemeldte Reglement fastsatte Pakhuusleie. Men da ingen Detailhandel kan have Sted fra disse Pakhuse, saa maae bemeldte Jndvaanere, som ville afsætte en Deel af deres i Pakhuset oplagte Vare, enten afhente denne Deel paa eengang, eller dog ikke hver Gang i alt for smaa Qvantiteter, og det under Opsigt af Toldbetienterne, og med Jagttagelse af de Forskrifter, som efterfølgende 25. viser. Den i Toldforordningen af 1778, 8 Cap. 1 Art. Lit. b. bestemte Oplags=Recognition af 1 Procent paa de oplagte Vare, erlægges ikke strax ved Jndførselen, men først ved Transitgodses videre Forsendelse, og for de i Landet blivende Oplagsvare med det i 25 §. fastsatte Qvartal-Afdrag af Told og Licentpenge. Dog maae alle Transit= og Oplagsvare, hvoraf Kanaltolden enten ved Jndførselen er betalt, eller erlægges ved den videre Forsendelse, være frie for denne Recognition.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Omendskiønt det vilde være til Hs. Majestæts landsfaderlige Velbehag, dersom disse Oplagsvare bleve hentede fra første Haand med Hs. Majestæts Undersaatteres egne Skibe.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
saa vil Hs. Majestæt, til Kanalhandelens Befordring, indtil videre allernaadigst tillade, at ogsaa de Vare, som paa anden eller tredie Haand indføres med fremmede Skibe, maae antages til Oplag paa bemeldte Stæder.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Hvad Toldforordningen af 1778 dens 8 C. 1 Art. Litc. e, f. og foreskriver ihenseende til Credit=Oplagsvarene, skal saavel de Handlende som Hs. Majestæts Toldbetiente i alle Maader iagttage ved Oplagene i Kiel, Holtenau, Rendsborg, Fredrichstad og Tønningen. Men i Særdeleshed skulle alle de, som giøre Oplag, uden Undtagelse være forbundne til at stille paa Hs. Majestæts Toldbetienteres Forlangende, og til deres Sikkerhed, en fyldestgiørende Caution for Told og Licent.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Saa ofte nogen vil af sit Oplag forsende Vare til andre saavel indenrigske som fremmede Stæder, maae han derom ved Toldstædet indgive sin egenhændig undertegnede Angivelse.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Foruden denne Angivelse, som ved enhver Forsendelse af Oplagsvare udstædes, skulle alle de, som have Vare i Oplag, 4 Gange om Aaret, nemlig i de første 8 Dage af Januarii, April Julii og October, indgive en Fortegnelse saavel paa de Vare, som de af Oplaget have solgt paa Stædet, som paa alt hvad de af Oplaget have udført til andre indenlandske og fremmede Stæder, og derpaa erlægge Tolden efter Tariffen af 1778 for de Vare, som ere afsatte i Hertugdømmene. Toldbetienterne skulle med al Flid undersøge Rigtigheden af denne Qvartal=Angivelse og til den Ende strax efter sammes Udstædelse nøie eftersee Oplagsvarenes Beholdning, samt om den Forraad Vare, som efter Angivelsen skulde være i Oplaget, ogsaa virkelig er der. Men skulde det ved Undersøgelsen befindes, at Oplagsvarenes Beholdning er mindre, end den er angivet, da skal Værdien af det manglende efter edelig Vurdering confisqveres, Told og Licent deraf erlægges, og den som har gjort denne urigtige Angivelse, betale foruden Confiscations Beløbet ligesaa meget i Mulct, hvilken Mulct ene og allene skal tilfalde den Toldbetient, som opdager saadant Underslæb.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Alle ved Kanal=Toldvæsnet forefaldende ContraventionsTilfælde ere Hs. Majestæts General Toldkammer ene og allene underkastede, ligesom og dette Kammer dirigerer bemeldte Toldvæsen, og kiender i Kongens Navn udi de derhen hørende Sager.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Fra den 28de Maji til den 25de Junii d. A. ere her i Staden copulerte 55 Par, fødte Drenge 107, Piger 96, tilsammen 203; døde Mænd 106, Qvinder 73, Drenge 60, Piger 38, tilsammen 277 ; ere altsaa 74 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 10, Apoplexie 1, Barselseng 2, Beenskade 2, Blodstyrtning 2, Brok 1, Brystsyge 35, Druknet 6, Dødfødt 2, Feber 2, Forraadnelses=Feber 15, Frisler 1, Galdefeber 1, Gicht 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber 12, Hovedpine 2, Jnflammation 2, Kighoste 2, Koldfyr 1, Kopper 14, Krampe 2. Kræft 2, Meslinger 2, Raserie 1, Skiørbug 1, Slag 49, Sting 1, Svindsot 4, Trødske 2, Tænder 8, Tærende Syge 31, Uangivne Svagheder 38, Vattersot 18. Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 29de Maji til den 25de Junii d. A. af Patienter indkomne 171, udgaaet 164, døde 13, af Barselqvinder indkomne 51, udgaaet 44; af Børn fødte 48 - Jblandt de Jndkomne, vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Soldat forknuset 2de Fingre med et Stykke Tømmer paa Holmens Arbeide; en Dreng brækket et Been imellem noget Tømmer, en Soldat knuset en Fod med en paafalden Planke, og en anden ligeledes slaget Brystbenet i Stykker og forstødt det ene Knæe; en Dreng afhugget en Tommelsinger med en Øxe, en Pige nedfaldet af et Brændeskuur og forslaaet sig; een stukket under Armen med en Høefork, en Pige skollet et Been med heedt Vand; en Karl forslaaet en Fod med en Bielke; en Under Constabel ved Skydning brækket en Arm paa 2de Stæder; en Arbeidsmand nedfaldet fra en Bygning og forslaaet sig overalt, samt brækket en Arm.
Berlingske Tidende, 1785-06-01
Ave.