JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-03
Farver i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-03
Et tryk Nodehefte for Guitarre, hvori blandt Andet var: "Die Glockentone af Proch, er bortkommet. Jhændehaveren bedes at aflevere det paa Adressekontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-03
Høivande ved Sønderhoe fra 4 til 10. Februar incl. D. 4 Februar Kl. 12 18 Min. Kl. 1 18. - 6. - Kl. 2 14 - 7. - Kl. 3, 57, - 8. - Kl. 4 46 - 9. - Kl. 5 33 - 10. - Kl. 6 20 Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider eftre ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-03
Capitels-Taxt for Ribe Stift i Aaret 1844. Rog Byg Boghvede Tør Flæsk Smør Honning Havre. Amterne. 1 Tønde. 1 Tønde. 1 Tønde. 1 Tønde. 1 Lspd. 1 Lspd. 1 Potte. Rbd. s. Rbd. s Rbd. s. Rbd., s. Rbd. s. Rbd. s. Rbd. s. Ride 3 64 ce 1 85 2 13 21 Sølv. Veile 3 29 2 65 2 11 3 10 19 Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-03
Ringkjøbing 3 65 2 86 9 2 52 - 18 Sølv. Saaledes sat i Ribe den 1ste Februar 1845. Tage Müller. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffOnsdagen den 5. Februar. No 15.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. J Deputeertkammerets Møde den 24. Jan, fremkom Hr. Beaumont med følgende Amendem. Vore Hære, anførte af de med Seirvindinger fortrolige Feldtherrer, have viist hvad Frankrig mægter Derpaa besteg Marschal Bugeaud Tribunen og erklærede sig utilfreds med Fredsbetingelserne med Ma rykke, forsaavidt som de angik Abdel Kader. Saalænge denne utrættelige og vistnok talentfulde Mand sagde han - eiede en eneste Soldat, var Frankrig ikke sikker paa Besiddelsen af Algier. Han forlangte at den algierske Hær skulde fra 80,000 Mand forhøies til 100,000. J Deputeertkamret fandt den 25. Januar et stormende Møde Sted. Der skulde afstemmes over et Amendement. Bureauet erklærede Resultatet for tvivlsomt og en ny Afstemning fandt Sted. En Sekretær erklærede Amendementet for antaget, to andre derimod at det var forkastet. Præsidenten erklærede sig for det sidste. Nu hævede sig et frygteligt Skrig. Man forlangte, at Præsidenten skulde raabe Navnene op, men han yttrede, at Bureauet havde afgjort Sagen, og da Tumlen vedblev erklærede han Mødet for hævet og forsvandt pludseligt. De Deputerede gik endelig efter et Kvarteers Tummel fra hverandre, og saaledes var det foreliggende Spørgsmaal formelt afgjort til Ministre, nes Fordeel. Flere Deputerede ville protestere mod Præsidentens Færd, som næppe kan forsvares, og Ministerietet synes at være i stor Forlegenhed. Schweiz. Den 25. Jan. forsamlede Canton Zurichs Borgere sig i Nærheden af Staden, efter Jndbydelse af 7 af det store Raads Medlemmer for at foretage Skridt mod Jesuiterne og tilveiebringe Fred i Fædrelandet samt for at udvirke en Amnesti for de for politiske Forseelser Demte. En Petition til det store Raad, hvori der andrages herpaa samt paa Jesuiternes Fordrivelse fra Schweiz, blev eenstemmig vedtagen af 25,000 Mennesker, Tydskland. Arbeidet paa det kolossale Hermanns Monument i Tentoburger Skoven fortsættes stadigen, i Løbet af næste Aar haaber man at see Fodstykket, der faaer en Høide af 100 Fod og kommer til at indeholde 160,000 Cubikfod tilhugne Steen, fuldendt. Hermanns-Figuren selv, af Malm, faaer en Høide, af 44 Fod, med Hjelm og Fjederbusk 50 Fod og til Spidsen af det opløftede Sværd 80 Fod. Om et Aarstid haaber man at den vil være fuldent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Hertugdømmet Sachsen=Meiningen ere nu ogsaa Riddergodserne, der hidtil vare skattefrie, blevne belagte med Skat. Godseierne forlangte vel en Erstatning men dertil svarede man: "at den Omstændighed i flere Aarhundreder at have været skattefrie, ikke berettigede til Erstatning". Som en anden Mærkelighed fra dette lille Hertugdømme anføres, at Regenten Hertug Bernhard Erik Freund selv har andraget paa Kammerforhandlingernes Offentlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Blandinger. Den nordiske Studenterfest feiredes ogsaa i Lund den 13 Januar ved en "Serad, hvorved paa nordisk Viis hverken manglede Juleøllet eller Galten "Syrimmer, der tronede midt paa Bordet i fuld Legemsstørrelse smykket med Blomster og holdende et Æble i Munden. Derefter begav man sig, under Sang og Fakkelskin, til det lundensiske Trudsvang, Thors Sal, der var prydet med de studerende Nationers Faner, og hvor man i Aanden rakte Haanden til Brødrene fra Odins Lund, Freias Alter og Balders Hage, lovende Fostbroderlag i Kampen for Sandhed og Norden. Bragabægeret tømtes for Fortidens Minder og Løftets Bæger for Fremtidens Haab; adskillige gamle Skjaldeqvad foredroges, Taler holdtes og Drikkehornet, fyldt med Mjød, tømtes for Fædrelandets og Broderfolkenes Ære og Lykke. Over hele Festen hvilede en vis Valhals-Aand; man følte sig mægtigen omslynget af det skandinaviske Blodets Baand og meere gjennemtrængt af Kjærlighed til det fælleds Norden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Jndenlandske Efterretninger. Ved Forordning af 8. Jan. d. A. er det ved Forordningen af 12. Junii 1770 for Kongeriget Danmark befalede Extrapaabud af Embedsindkomster ophævet, fra 1 Januar 1845 at regne, saaledes at de Embedsmænd og Betiente, som have været pligtige at indbetale dette Paabud i den kgl. Kasse, skulle fra fornævnte Tid være fritagne for saadan Jndbetaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
J Anledning af en Englænders Dom over fremmede at ikke engelske Matroser, hvori de danske stilles i Spidsen af Europas (de engelske naturligviis undtagne) meest udmærkede Søfolk – som hvilke, foruden de danske, (de norske burde vist ogsaa her have havt deres Plads) de hollandske, græske og svenske nævnes - hedder det i sidste Hæfte af nyt Archiv for Søvæsenet: Denne ideligen gjentagne Roes af de danske Søfolk, kan man dog fornuftigviis ikke antage for andet end oprigtigt meent, og vi bør gjøre opmærksom paa, et den danske Nation ikke har Grund til at betragte den som noget ligegyldigt, Noget, der i al Fald kun er smigrende for Nationalforfænligheden. Dette hæderlige Navn iblandt Fremmede er en Nationaleiendom af Værdi, som ikke alene under almindelige Forhold kommer det danske Folk tilgode, men selv i Politikken kan give Danmark en større Betydning end det ved andre Midler kunde opnaae. Det er denne Eiendommelighed hos det danske Folk, grundet saavel i physiske Omstændigheder - Landets geographiske Forhold og Climaet, Folkets Føde, Beskjeftigelse og Temperament – som i historiske Traditioner fra fjerneste Oldtid, der gjør Dansken fremfor de fleste andre Nationer skikket til Sølivet. Vi finde saaledes næppe nogen, nok saa langt fra Kysten liggende By, som ikke har Jnteresse for Havet eller som betragter det som noget, den ganske fremmed. Unge Mennesker fra det Jnderste af Landet gjøre Søen til deres Levevet, med ligesaa naturligt Valg som Kystbeboeren. Vore Søafficerer er det velbekjendt, at Soldaten, der commanderes ombord, er efter 8 - 14 Dages Forløb ikke alene hjemme i Skibet, men befinder sig vel og tilfreds derombord, og vil man danne ham til Matrosdont, er han baade lærvillig og lærenem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Vi have i vor Marine mange Exempler paa, at ganske raae Folk - jydske Bønderkarle, Sølmiter, der aldrig have været paa Søen før – efter et Aarstids Fart ere blevne endog udmærkede Matroser. Men Tingen er ikke vanskeligt at forklare sig vort Landdestaaer af saa lidet Jndland, at Luft og Climat allevegne er det samme som paa Kysterne. Dansken, vant til et raat og fugtigt Clima, lider derfor ikke nogen for Sundheden skadelig Jndvirten af Sølf ten, hans Diæt til Søes undergaaer aldeles ingen Forandring i Henseende til Art, men vel i Qvalitet og Qvantitet til det Bedre, hvorimod mange andre Nationer aldeles maa forandre Diæt, naar de komme til Søes; hans mindre levende Jndbildningskraft og koldere Temperament gjør Sølvets Monotonte- og Savnet af Fruentimmerselskab mindre føleligt for ham, end for den mere ildfulde Sydbo; medens han i physisk Kraft, i Stridbarhed og Koldblodighed i Fare er Hollænderen lig, er han denne overlegen i Gemytsbevægelighed. Der gives derfor næppe noget Land, hvis Jndbyggere saa almindeligt ere skabte for Sølvet, som Danmark, og i denne nationale Egenskab, dette Grundtræt i National Caracteren, har Danmark en Garantie for at kunne bemande sin Orlogsslaade uden at trække overdrevent stærk paa dets Koffardimarine. Hvad der turde være mindre bekjendt udenfor Marinen selv, er nemlig at det kun er den mindre Deel af et Krigskibs Besætning, der behøver at være Matroser i egentlig Forstand, og hvad vi af disse behøve til vor nærværende Flaade, beløber sig til ikke stort over 2000 Mand. næmlig for et Linieskib 200 Mand, er for 6 Linieskibe 12000 og for en Fregat omtrent 120 Mand, er for 6 Fregatter omtrent 800 Mand, foruden de sømtlitaire Corpser 600 Mand, fordeelte i et lignende Forhold, nemlig 60 og 40, hvorved hvert Linieskib faaer 260 og hver Fregat 160 Mand øvede Søfolk. Resten af Besætningen suppleres med Sølmitter og Soldater, som, formedelst deres Docilitet og hiin notionale Forkjærlighed for Søen, lader sig i kort Tid danne til dygtige Stridsmænd paa Søen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Hs. Majestæt de Franskes Konge har, efter Minister Guizot Jndstilling, udnævnt Stiftamtmanden over Jsland, Kammerherre Hoppe, til Officeer af Æreslegionen, paa Grund af de mange Tjenester, han har viist de franske Fiskefartøier ved Jslands Kyster, og fordi han har meddeelt den til Jsland udsendte videnskabelige Commission adskillige værdifulde Documenter. (B. T.)"Den Frisindede indeholder følgende Begivenhed fra Frederisborgegnen, der er den meddeelt som paalidelig: En Mand, som kjørte hjemad, mødte undere ves et Fruentimmer med en Stok i Haanden og en Kurv paa Armen. Hun bad om at kjøre med, hvilken Bøn først blev afslaaet; men da den gjentoges og Veiret var slemt, tillod Manden Fodgængersken at sidde op. Da de havde kjørt et Stykke Vei, bemærkede Manden, at Fruentimmeret havde Bakkenbarter, han anede Uro og lod sin Pibe falde anmoden de Fruentimmeret om at springe ned og tage ham den, da Hestene ikke vilde lade sig holde af Fremmede. Efter nogen Nølen sprang Damen med Bakkenbarterne af Vognen, hvis Eier nu vidstede paa Hestene og lod staae til alt hvad Tøiet tunde holde. Det viste sig, at hans Frygt ikke havde været ugrundet. Da han nemlig saaledes havde jaget et Stytte Vei, saae han et Par Karle i Grøften. De fyrede efter ham, dog uden at træffe, men hialp herved end yderligere til at anspore hans Flugt. Ved Hjemkomsten forefandtes i Kurven en Kniv og 2 Pinøier, der leveredes til Øvrigheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Atter har et Fruentimmer ansøgt om, at maatte erklæres for Mandfolt og at nyde hans Rettigheder, næmlig: Petrine F., født d. 6. August 1817 i Landsbyen V. i Siælland, hvor hendes Fader var Præst, og som ved sin Fødsel blev anseet for et Pigebarn og overeensstemmende dermed døbt og opdragen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Det er maaskee endnu i Læsernes Erindring, at en i Pedersborg ved Sorø boende Baptint, Stræder Jensen for et Par Aar siden vægrede sig ved at efterkomme den i Cantellipl. 27. Dec. 1842 3 givne Forskrift: "at Børn af Baptister skulle dødes inden lovbestemt Tid." Hvad der gav denne Vægring et eget Præg var, at Menighedens Præst, den ligesaa retsindige som lærde Lic. P. C. Kierkegaard, gav Baptisten Medhold, forsaavidt han erklærede det stridende mod sin Samvittighed at døbe Barnet, hvilken Erklæring han vedblev, endog efter at det fra høiere Sted var ham tilkjendegivet, at han ikke tunde fritages for denne Function. Stiftets Biskop ordnede dengang Sagen ved at anmode Hr. Capellan Hansen i Sorø om at døbe Barnet, hvilket ogsaa skete ved en Værges Hjælp. Denne Historie gjentager sig i disse Dage, dog med en mærkværdig Variation. Baptisten har atter et Barn, man paalægger ham at lade det døbe; han vil itte. Øvrigheden beskikker da en Værge, og nu skal Sognep æ sten da døbe Barnet; men han vil ikke. Hr Han en anmodedes da om, at paatage sig denne Forretning, og han er villig hertil. Nu synes Alt da jevnet paa bedste Maade og ingen videre Skandal at være at befrygte. Men da Hr. Hansen kommer til Pedersborg, og den beskikkede Værge vil hente Barnet til Daaben, er dette intetsteds at finde. Faderen siger: det er ikke hjemme; det kan ikke komme tilstede o. s.v. Hr. Hansen maa reise hjem med uforrettet Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Hvad der under de i disse Dage optagne Forhør er oplyst, er os ubekiendt. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Det hedder i Laallandsposten af 30. f. M.: Der er atter for kort Tid siden foret skarpt paa Rudbjerggaard, som eies af Hofjægermester, Baron Knuth, Denne Gang var det Baronessens Værelse i hvilket der, ved Nattetid, fra Haven blev gjennem Ven duerne indskudt flere Rendetugler. Derefter observeredes i eller ved et Træ et Brev, som indeholdt Undsigelse mod Hofjægermesteren. Vi begribe ikke, hvorfor Hr. Baronen saa ofte skrækkes; thi han har dog aldrig gjort sig skyldig i at forfølge enten den ene eller den anden af hans Bønder, som er i betydelig Skyld til ham. En aldrende Mand som forhen har været Forvalter, bruger Hr. Baronen nu af og til, da han ikke for Tiden holder Forvalter, og denne aldrende Mand er en Aften, da han gik fra Rudbjerggaard til sit Hjem, bleven overfalden og slaaet saa voldsomt, at han en kort Tid laa uden Bevidsthed paa Veien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Den forleden her i Bladet fra Ringkjøbing omtalte Plattenslager Christen Holm har i disse Dage ogsaa været i Aarhuus og udøvet adskillige Bedragerier. Han var der klædt som en Landtræmmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Fra Veile hedder det under 1. Februar. Jaftes Kl. 7 indtraf det Uheld, at en til herværende Kjøbmand H. N. Schmidt med Steenkul fra Newcanle destineret Galease, "Ane Cathrine" kaldet, Capitain J. P. Svendsen fra Fanøe, sant, da den skulde indises, ude i Fjorden, en halv Miil herfra Byen. Det var med Nød og neppe Mandskabet kunde redde sig. (Veile A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Fra Haderslev meldes under 30. Jan. Jdag er der falden Dom i Sagen, betræffende Affæren den 2. Jan hos Gjæstgiver Nehlsen. Magistraten har idømt P. H. Lorenzen 120 Rbdlr. Mulkt, Maler C.P. Møller 14 Dages Fængsel ved sædvanlig Fangekost, og Begge til solidarisk at betale Undersøgelsens Omkostninger. Det synes, at Domstolene ikke vil tage Notits af de øvrige Deeltagere. Begge de Dømte have naturligviis appelleret mod denne Dom. (Davt.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Den 9 Februar aabner det müller-orlamundtske Selskab sit bebudede Abonnement i Flensborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Den Lauenborgske Adresse kan ingen oprigtig dansk Mand have Noget imod, naar den tages i sin Heelhed, og der staaer næsten Jntet deri uden hvad han kan underskrive. Jhvorvel Adressen forekommer os utidig, fordi Lauenborgerne strax angribe det ussing ske Forslag og et oppebie dets totale Forandring, ved hvilken det ei synes os at kunne støde nogen ærlig Tydsker, saa kan Adressen dog maaskee med Hensyn til en enkelt Mands Yttringer ei ansees for unødvendig, der vistnok ere ganske egnede til den letten Keim der Eintracht und der Friedens zu er storen und die innere Starke des Reichs zu Schwachen." Ogsaa heri maa vi være enige med Lauen borgerne, skjøndt det er stærkt sagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Den Lauenborgske Adresse er Schleswigholsteinismen contrair modsat, og denne er meget misfornøret med den. Derfor maae alle saavel Danske som Tydske være Ritter, und Landschaftet Tak skyldig. Dog er der i Adressen et Sted, der er bunkelt, og tet Sted, der er urigtigt eller usandfærdigt. Der siges, man vil ingen Adskillelse fra Kronen Danmark, wenn es auf dem Wege des Rechts möglich, uns davor zu bewahren!" Maae vi bede om en Forklaring heraf. Vi indsee ei, hvorledes Lauenborg nogensinde skulde kunne skilles fra Kronen Danmark ad Rettens Vei o: hvorledes Kongen i Danmark ikke ogsaa stedse skulde blive Hertug i Lauenborg, saasom Arvefølgen er bunden ved den danske Kongelov med klare, tydelige Ord. Og til at tale i en Tone, som om det danske Folk vilde en Revolution og et andet Dynasties Jndsættelse, hvorved ene Rettens Vei overtraadtes, synes os et det sin Kongestamme saa hengivne danske Folk giver Anledning. For det Andet klages der over, at høitstaaende Statstjenere, fordi de ere tydske, offentlig gjøres mistænkelige, og fordi de ere kaldte til "dentsche Landestheile zu ver treten; dette er urigtigt og usandfærdigt. Man er et misfornøret med dem fra det danske Folks Side "blot fordi de ere Tydskere", men fordi de blot ere Schleswigholsteinere, ikke fordi de administrere tydske men danske Landsdele, er man misfornøiet med dem. De maa Holsteen og Lauenborg vertreten ligesaameget de ville for os, naar de blot ville afholde sig fra vor danske Provinds Slesvig, og overhovedet lade alt Dansk være i No.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Naar forresten Lauenburger Ritter, und Landschaft havde været ganske upartisk, saa burde det directe have i Adressen modsat sig Schleswigholsternerne, der i deres Forslag og Adresser fare langt voldsommere frem imod Danmark, end det i Ussings oprindelige Forslag er skeet med Holsteen og Lauenborg, Men at forlange Upartiskhed der, er for stor en Fordring; vi ere for ydmygede og undertrykkede til at turde gjøre en saadan; det er allerede at ansee for noget meget Sjældent Stort, at og Lauenborgerne ville lade os beholde vore danske Provindser og slet ikke tale sleswigholstensk Adressen er, som det synes udsprungen af ædel Nationalisme, og vil ære den hvor vi finde den. Skjøndt det Sted, vi have kaldt urigtigt, maa være vore danske Slesvigholstenere ret behageligt, saa maa de dog være i høieste Maal vrede paa denne Adresse, saasom der gaaer National og Selvstændigheds-Følelse igjennem den, og derimod Provindsen Slesvigs Selvstændighed og statsretlige Forbindelse med Holsteen ei er omtalt med et Ord. Derfor have vi væddet med en god Ven om, at de danske Slesvigholstenere ville synes bedre og den holsteenske Adresse end om den lanenborgske Udnævnelser. Under 30. f. M. er Cand. theol. C.F. F. Weiss beskikket til personel Capellan hos Sognepræsten for Seden og Aasum Menigheder i Fyen, C. F. L. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Under 31. f. M. har Hs. Maj. allern, confirmeret Valget af Diaconus J. L. Momsen i Lech, i Provstiet Tønder, til Sognepræst i Høier i samme Provsti. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Ledigt Embede. Ryslinge Sognekald i Fyens Stift; gammel Angivelse 214 Rd. Dette Kald nyder særdeles Lettelse i Skatter. (Opslaaet vacant d. 31. Januar.) (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 31. Januar: Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankarier 144 1 a 144 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Ribe Torvepriser d. 1. Februar: Rug pr. Td. 2 Rd. 16 ls.; Byg 1 Rd. 24 ls.; Havre, 1 Rd. 12 ls.; Boghvede 1 Rd. 10 ls.; Boghvedegryn pr. Skp. 21 s.; Byggryn 24 ls.; Smør pr. Pd. 5 ls.; Æg 7 ls. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Ribe. Fødte og Døde i Ribe Kjøbstad i Aaret 1844. Fødte: Mandkjøn 34, Qvindekjøn 41, ialt 75 (deraf 7 uægte). Kopulerede 15 Par. Døde: Mandkjøn 31, Qvindekjøn 38, ialt 69. Dødsaarsagerne: Alderdom 11, Blodstyrtning 1, Brystbetændelse 12, hastig død 1, hidsig Feber 4, Kighoste 1, Kollik 5, Krampe 4, Kræft 1, Nyfødt 1, Rørerlse 2, Tæring 14, Vatersot 3, unavngiven Sygdom 1, Dødfødte 4, af ulykkelige Hændelser 4.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Første Søndag i Fasten, d. 9. ds., holdes St. Cathrine Kirke Gudstjeneste for Domsognet. Hr. Capellan Krarup prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Bekjendtgjørelser. Hans Billeskon Jansen, Kongelig Majestæts virkelig Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Bølling og Nørre Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Gjør vitterligt: at, for mig andrager Prokurator Kruse af Ringkjøbing, som af Amtet beskikket Sagfører, ifølge beneficium paupertatis, af 19. November f. A., for Niels Christensens fraskilte Hustrue Kirsten Jensdatter af Coldinghuus i Breining Sogn, Bølling Herred, til, ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling, af 23. August f. Aar, at erhverve Mortifikationsdom over en af Christen J dam til Christen Knudsen af Astrup i Velling Sogn, Hind Herred, under 18 November 1836, thinglæst 15. December samme Aar, udstædt Panteobligation, stor 73 Rbd. rede Sølv, med 2den Prioritet, næstefter 120 Rbd., i den Debitor ved Skjøde af 23 September 1836 tilskjødede Deel af en Gaard i Breining Sogn, paa Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 enh. Alb., foruden Pant i alt øvrigt Besætning, Ind- og Udboe; hvilken Obligation forlængst er indfriet og betalt, men desuagtet henstaaer undslettet i Pantebogen; thi stevnes herved den eller de som maatte være i Besiddelse af bemeldte Obligation eller som maatte gjøre lovligt Krav paa sammes paalydende Sum, efter Lovens bestemte Aar og Dags Varsel, at give Møde for Bølling og Nørre Herreders Ret, som sættes og holdes paa Herredernes Thinghuus i Skjern Sogn, Bølling Herred, Ringkjøbing, Amt, den første ordinaire Retsdag i Mai Maaned, i Aaret 1846, ved sædvanlig Tid, for der og da at fremkomme med og forsvare dennes eller disses lovlige Eiendomsret til fornævnte Obligation, eller, efter formelig Retsbehandling at lide Dom til Obligationens Ophævelse og Eiendomsrettens Fortabelse som aldeles død og magtesløs i Fremtiden, samt til Udslettelse af Pantebogen. Forelæggelse og Landag er ophævet ved Forordningen af 3. Junii 1796. - Under mit Navn og Embeds Segl. Herreds-Contoiret paa Petersminde i Skjern, den 16. Januar 1845. Jansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Torsdagen den 27. dennes, om Formiddagen Kl. 10. bliver efter Forlangende af Opbudsmændene i Kjøbmand Hoffmanns Boe afholdt offentlig Auction i dennes paaTrykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. boende Gaard i Varde over Boets Rester af forskjellige Slags Tobakker, saasom: Melange, Blaamand, Rød H. med flere Sorter, endvidere bortsælges endeel andre Gjenstande, hvoriblandt nogle Hundrede Pund chemisk reent Bleghvidt og noget fiint Dito, en Steenvandtrug, et blankbruun Hest 8 Aar gl. m. m. Lysthavende indbydes. Varde, den 1. Februar 1845. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Efterat Repartition under 28 August f. A. er fremlagt i Kjøbmand Chr. Andersens til Skiftebehandling opgivne Bo, er blevet indbetalt et samme tilkommende Beløb af 33 Rbd. 4 Mk. 10 s. Sølv, med Hensyn til hvilket Continuations-Repartition vil blive fremlagt til Skifteprotokollen Mandagen den 24de dennes Formiddag Kl. 10 paa Veile, Raadstue. Dette bekjendtgjøres herved i Henhold til Pl. 21 April Byfogedcontoiret i Veile, den 1ste Februar 1845. O. M. Hersleb, Placat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Efter Reqvisition fra Prokurator Seidelin i Fredericia paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Laurs Jensen tilhørende, og paa Tinskjær Mark i Smidstrup Sogn beliggende Sted, staaende for Ager og Engs Hartkorn. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 enh. Alb., Skovskyld 1 Alb. stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: Onsdagen den 5. Marts førstkommende, 19. f. M., Torsdagen den 3 April, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Fredericia Raadstue, og den tredie i det sælgende Sted; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817, saavel til Efterretning for Liebhaverne som Pantecreditorerne. Herredscontoiret i Fredericia, den 1ste Februar 1845. Boeck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Mit betydelige Oplag af: Bygningstømmer, Bredder og Lægter, anbefales til gangbare billigste Priser. Hans G. Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Fra Udlandet hjemkommet: hvidt og graat, uheglet Hør, sælges i fortrinligste Udvalg og billigst hos Hans G. Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Fiin Kryder-Chocolade a 9 ls. Vanille Ditto a 11 ls. fuldvægtige Pund Fanøe Apothek bekommes hos Hans G Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
Fra Undertegnedes Mark er bortgaaet 11 Faarehoveder, mærket ved et Klip af det venstre Øre og tvende sorte Streger bag paa Ryggen. Hvo der kan give Oplysning om disse ville behage at henvende sig til Jens Clausen Beck, i Gaansager, Vodder Sogn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-02-05
En nye Rulle er at erholde tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.