JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1777-10-14
En meget commode og stærk fransk Reise=Chalse til 2de Personer, forsynet med Magazin og Kielder, en betrokken med grønPlyds, er tilkjøbs for billig Priis; den Kongel. Hof=Sadelmager Hr. Brammer, boende ved den Kongel. Stald bag Slottet, giver nærmere Anviisning, og med ham kan om Prisen accorderes. Til Kiøbs forlanges. Til graa og hvide Ræveskind, nye og reene Ederduun og Svanefiær anvises herfra en Kiøber.
Københavns Adresseavis, 1777-10-14
J No. 237 paa Nørregade forlanges strax en smuk Kane med Behør til 4re Personer.
Københavns Adresseavis, 1777-10-14
Bøger. Beschreibung der Stadt Kopenhagen und de koniglichen Landschløsser, durch C. C. Hauber, neneganz umgearbeitete und sehr vermehrte Anflage. Sælges hos Boghandler Pelt paa Børsen for 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir.
Københavns Adresseavis, 1777-10-14
Dannemark bestandige Unabhangigkeit, over grundlicher Beweis, das Dannemark niemahls dem teutschen Reiche unterwursig oder zinsbar gewesen; aus unverwerflichen historischen Zeugnissen dargethan von Johann Wilhelm Franz Freyherrn von Krohne, Køniglich Pohlnischem Geheimenrath und Herzøglich Sachsen=Hildburghausischem bevollmachtigten Minister im Niedersachsschen Kreise, in Octavo anderthalb Alphabet. Von diesen Werke welches in No. 147 vorigen Jahres dieser Blatter angeseigt und Nr. 16 des critischen Journals recenfirvorden, find im Adrescontoir Exemplarien anf Schrebpapier a 8 Mk., auf Druckpapier a 1 Rehlr., also for den Subscriptionspreis zu haben. Poema in legem indigenatus von demselben Verfasser 8 sk. Ein sauberer Kupferslich das Portrait Sr. Majestat des Kønigs vorstellend und sich auf die Ertheilung des Jndigenatrechts beriehend a 1 Mk. Om een der har faaet en Karakteer, som misundes ham, findes i Commedien den Misundelige, faaes paa Avise=Contoiret i Vimmelskaftet Nr. 162 for 18 s. Kiøbenhavns Veyviser 2 Mk. Det nye Handels Speyl for Danmark, Norge og Holsteen 4 Mk. Formularer til allehaande Ting 3 Mk. 10 s. Kiøbenhavns Moder 10 sk. Om Præsten Dodds Henrettelse 10 sk.
Københavns Adresseavis, 1777-10-14
Conditioner og Tienester ledige. For en duelig og skikkelig Person, som forstaaer Bogholderiet, det engelske Sprog, samt skriver en god og reen Haand, med sat og dueligt Væsen, og om sin skikkelig Opførsel kan forevise troeværdig Attest, er en god Condition med en raisonabel Løn og andre Fordeele i Norge nu strax, som herfra anvises, men Mangel af bemeldte Qvaliteter er det forgleves herom at melde sig. For en skikkelig Amme er en Condition ledig i store Kongensgade i No. 262.
Københavns Adresseavis, 1777-10-14
Et midaldret Fruentimmer, som forstaaer Landsbye=Huusholdning, kan strax faae Condition i en Præstegaard, naar hun med gode Attester beviser sin Troskab og Duelighed. Anviisning gives herfra.
Københavns Adresseavis, 1777-10-14
Tienstsøgende. Et honet Fruentimmer, som forstaaer Opvartning, søger Tieneste til Nyeaar som Opvartnings= og Stuepige, tillige om forlanges at forestaae Regnskab; hun er at finde i store Kirkestræde i No. 44.
Københavns Adresseavis, 1777-10-14
Undvigte. Musqveteer Jens Peersen fra det kongelige norske Livregiment til Fods født i Sielland, 34 Aar gammel, 65 Tommer, høyt, brun af Haar og Øyne, stærk af Skuldre og Been har den 4 September h. a. absenteret sig fra Slotsarbeyde i en gammel Skindvels og sort Hat og skal være seet ved Roskilde; hvem altsaa denne Deserteur skulle forekomme, vilde behageligst strax lade ham arrestere og melde det til Regimentet, da han imod de foraarsagede Bekostninger skal vorde afhentet.
Københavns Adresseavis, 1777-10-14
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En rød Ridehoppe med en hvid Bagsokke og en lille hvid Stierne i Panden, og en stor sort Hest, som er blind, er bortkommen af Kiøbenhavns Fælled; hvo om samme kan give Oplysning loves en konvenabel Douceur af Schmidt paa Svanemøllen uden Østerport. Den 14 October Morgenen tilig er stiaalen tvende Sølv Spiseskeer Modens Arbeyde, Blad og Skalt med uddreven Løv verk ziret, i Løvverket paa Skaftet staaer A. J. Drivningen paa den ene er overalt sterk forgyldt Hvem disse Skeer haver i Hænde, haver de dem Forekommende tillige med Skeerne at anholde, og straxen give Stadskapitain Jagenrenter det tilkiende i Myntergaden udi Huset Nr. 116. Skulde bemeldte Skeer i sin Tid blive opdaget, enten derpaa at være laant, for Vare pandt. satte eller solgte, og ikke straxen til bemeldte Kapitain Jagenreuter være blevet angiven, forbeholdes fuldkommen Tiltale til den derpaa har villet lagt Dølgsmaal.
Københavns Adresseavis, 1777-10-14
Trykfeil, J No. 162 akademiske Efterretninger, iblant de af Consistorio udmerkede Studenter Nr. 6, læs Ole Schavland, i Stæden for Scharland.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Om Veirglas, Thermometer og Barometer, Omendskiøndt disse Veirglas nu ere meget almindelige, vide dog mange ikke hvorledes det egentlig gaaer til dermed. Disse vil det altsaa efter Formodning ikke være ukiert, her at læse en nøiagtig og tillige, saavidt mueligt, tydelig Beskrivelse derpaa. Saavel Thermommeret, som Barometeret er et Glas rør, hvis nederste Ende er videre end det øvrige, og som indeholder Qvægsølv, (a) dog saaledes, at det ikke ganske er opfyldt dermed. Qvægsølvet udgjør ved sin forskiellige Høide i Røret, eller ved sin Stigen og sit Fald Brugen af Veirglassene. I Thermometret stiger det, naar Varmen tager til, og falder, naar den tager af, i Barometeret stiger det ved tørt, og falder ved Regnveir. Rørerne ere befestede til et Bret, og paa samme lige Dele tegnede, med hosføiede Tal, ved hvilke man benevner Qvegsølvets Høide til enhver Tid. Om Thermometeret. Det viser, som sagt, Varmens og Kuldens Grad, og bestaaer af et Glasrør, som ender sig med en huul Kugle Jkke allene Kuglen er fyldt med Qvegsølv, men dette indtager ogsaa en Deel af Røret. Hvorfor Qvegsølvet stiger i Thermometeret ved tiltagende Varme, og falder ved aftagende, er let at begribe. Alle flydende Ting fortyndes og udvides ved Varmen; naar nu Qvegsølvet i Kuglen udvides ved Varmen, har det ikke meere Rum i Kuglen, og maa altsaa stige op i Røret; derimod trekker det sig ved aftagende Varme igien til(a) J Thermometrene kom man tilforn farvet Spiritus, sammen. Dette behøver vel ingen videre Oplysning, og vi have kun de specielle Omstændigheder ved Thermometeret at forklare. Det forstaaer sig af sig selv, at Røret maa være saa langt, at Qvegsølvet endog i den stærkeste Varme har Rum at stige; ligeledes at der maa være saa meget Qvegsølv i Thermometret, at det endog ved den strengeste Kuld ikke ganske synker ned i Kuglen; og man altsaa ved alle Grader af Varme og Kuld kan lagttage Qvegsølvets Stigen, og Fald. Kuglen er et nødvendigt Stykke ved Thermometeret. Den er der i den Henseende, at der ved Enden af Røret kan være en betydelig Mengde Qvegsølv, og det altsaa kan stige og falde sterkt i Røret. Var Thermometeret et blot Rør uden Kugle, saa ville Qvegsølvets Stigen og Fald være umerkelig. Det er let at begribe, at jo meer Qveg sølv der er ved Enden af Thermomtteret, desto stærkere maa det stige i Røret, naar det udvides. Af samme Aarsag giør man Røret selv snevert; thi jo mindre Rum det har i Bredden, desto meer udfordres i Høiden, og desto sterkere maa altsaa Qvegsølvet stige. Røret er oventil tilsmeltet, paa det at ikke Qvegsølvet ved en forkeert Stilling af Thermometeret skal løbe ud Men Rummet over Qvegsølvet behøver ikke at være lufttomt. Man skulle troe, at den der indsluttede Luft skulle være Qvegsølvet hinderlig i at slige, da Luften vel lader sig trykke sammen, dog ikke uden Modstand; men Erfaringen lærer, at den er for svag til at imodsette sig Qveg sølvets Udvidelse; thi et Thermometer med Luft stiger ligesaa got, som et lufttomt.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Aarsagen hvorfor man kommer Qvegsølv i Thermometrerne, er fordi det stærkere end andre flydende Materier forander sig ved Varme og Kulde, og fordi det ikke fryser, om Vinteren. Paa Brettet af Thermometret er Rørets Længde deels i lige Deele, som man kalder Grader, og derpaa teller Qvegsølvets Høide til enhver Tid. Men billig skal eet Thermometer stemme overeens med det andet; d. e. ved en Varme skal Qvegsølvet i det ene Thermometer staaer ved det samme Gradetal som det andet, ellers kan man ikke sammenligne Varmen og Kulden i forskiellige Lande, og til forskiellige Tider med hinanden. Man bringer Overeensstemme sen imellem Thermometerne derved til Veie, at man giør Gradernes Jnddeeling efter Erfaring. Nemlig, naar man forfærdiger et Thermometer, bemerker man Qvegsølvets Høider ved en vis bestemt Grad af Varme og af Kulde, der altid og allevegne ere eens. Saadanne ere, Vandets Kulde naar det begynder at fryse, og det kaa gende Vands Hede. Mellemrummet imellem begge Høider af Qvegsølvet deeler, man i lige Deele.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
De her brugelige Thermometeere ere paa følgende Maade indrettede. Mellemrummet imellem Qvegsølvets Høide ved frysende, og dets Høide ved kaagende Vand, er deelt i 80 Dele, og saadanne Dele ere ogsaa tegnede neden for Frysepunktet lige til Kuglen. Frysepunktet heder O, og fra det telles Graderne op og ned ad. Den ne Inddeeling kaldes den Reaumurske efter en berømt Lærd, i Frankrige. Paa mange nye Thermometre findes foruden denne ogsaa den Fahrenheitske Inddeeling, som endnu bruges af adskillige.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Om Barometeret. Det som bringer Qvegsølvet i Thermometeret til at stige, er Varmen. Men det som bringer det til at stige i Barometeret, er Luftens Trykken, og da denne ikke altid er lige sterk, er ogsaa Qvegsølvets Høide i Barometeret foranderlig. Barometeret viser altsaa egentlig, hvor sterk Luftens Trykken er. Men da det i Almindelighed, naar Luften trykker sterkere, er tørt, naar den trykker mindre, er Regneir, bruger man Barometeret dertil at forudser, Veirliget. Hvad Luftens trykkende Kraft er, og hvoraf den kommer, skal vi see i det følgende.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Barometeret er et Glasrør nogle og 40 Tommer langt, hvorpaa neden til et kort Stykke er ombøyet, som tildeels er videre end Røret. Det korte Stykke er aabent, men det lange Rør tilsmeltet. Baade i det lange og i det korte Rør er Qvegsølv, dog er i det lange oven for Qveg sølvet et Rum, og dette Rum er luftomt. Qvegsølvets Stigen og Fald skeer i det lange Rør. Forskiellen imellem dets største og mindste Høide er lidet over 2 Tommer, Det Rum, igiennem hvilket det stiger og falder, er paa Barometrets Bret afdeelt i Tomme og Linier, hvorpaa man seer, hvor høit Qvegsølvet til enhver Tid staaer. De hostrykte Ord og Veirliget ere formedelst dets Foranderlighed ikke af stor Nytte. Hovedsagen er, at man veed, naar Qvegsølvet sliger, er almindelig godt, naar det falder, slet Veir at vente.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Aarsagen til Qvegsøvets Stigen i Barometeret er ikke saa let at indsee, som ved Thermometeret. En Ukyndig maa billig forundre sig, naar han med Opmerksomhed betragter et Barometer. - Et aabent Rør fuld af Qvegsølv, som ikke løber ud. - Den usynlige Kraft, som opholder Qvegsølvet i Barometeret, er, som allerede er meldt, intet andet end Luften, som neden til trykker paa Qvegsølvet. Og nu seer man, hvorfor Barometer=Røret oventil maa være tilsme tet; thi var det ogsaa oventil aabent, saa trykkede Luften ligesaavel og ligesaasterkoven fra eller i det lange Rør, som neden fra eller i det korte Rør, og dens Trykken neden fra formaaede altsaa intet. Dersom man afbrød Spidsen. paa et Barometer, ville Qvegsølvet paa Øieblikket ved sin Tyngde falde ned og løbe ud. Af samme Aarsag maa Rummet over Qvegsølvet i det lange Rør være lufttomt. Thi dersom der var Luft deri, ville denne liden Luft trykke ligesaa sterkt, som den udvendige Luft. Dette synes vel utroeligt, men det vil blive tydeligt af det følgende. Med Qvegsølvets Stigen og Fald gaaer det til paa følgende Maade: Saalænge Luften bliver uforandret, beholder Qregsølvet i det lange Rør eens Høide, Luftens og Qvegsølvets Trykken holder hinanden i Ligevegt. Men tager Luftens Trykken til, saa faaer den Overvegten, og driver saa meget nyt Qvegsølv af det korte Stykke i det lange Rør, indtil Qvegsølvet har den Længde, at den holder Ligevegten med Luften. Tager Luftens Trykken af, saa faaer Qvegsølvet Overvegten, og falder ved sin Tyngde indtil den har den Længde, som Luften kan balancere. Det kommer allene an paa Qvegsølvets Høide eller Længde, ikke paa Tykkelsen; Luftens Trykken holder en tyk Qvegsølv=Stytte ligesaa høit op, som en tynd, nemlig til 28 Tommer. En tyk Qvægsølv=Stytte trykker aft saa ikke sterkere imod Luften, end en tynd. Dette synes fremmed, men saaledes er det beskaffen med flydende Materiers Trykken, at det derved allene kommer an paa Høiden; en tykkere Støtte af en flydende Materie har derimod ogsaa en større Grundflade, der imodstaaer dens Trykken.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
I en Theepotte f. E. staaer Vandet i Tuden og i Potten ligehøit, og naar Potten er skienket fuld, løber Tuden dog ikke over, følgelig holder det lidet Vand i Tuden og det meget i Potten hinanden i Ligevegt, dette formaaer intet imod hiint. Og naar Theepotten, og følgelig ogsaa Tuden ikke er fuld, og man skienker meer Vand i Tuden, bliver det ikke staaende deri, men det driver Vandet op i Potten, at det i begge staaer lige høit, Nu maa visee, hvori Luftens trykkende Kraft bestaaer, og hvorfra den kommer. Enhver veed, at der overalt er Luft, om man endskiønt ikke seer den, og at den har en stor Kraft, derom overbeviser os Vinden. Den er en flydende Materie, men den adskiller sig fra andre flydende Materier, f. E. fra Vandet, derved, at den lader sig sterkt trykke sammen, saa at man ved Hielp af Luftpompen kan presse mange Gange meer Luft sammen i et tilsluttet Rum, end der tilforn var deri. Men den sommentrykte Luft søger igjen at udvide sig, den trykker derfor til alle Sider, og, naar den kan, rødder den det, som staaer den imod, afVeien. At Luften lader sig trykke sammen, og, saasnart den kan, igien udvider sig, seer man f. E. paa en med Luft opfyldt og tilbunden Blære. Man kan trykke den noget tilsammen, men saasnart man hører op at trykke, giver den sig ud igien. Den hele Luft, hvori vi leve, er sammentrykt (hvad det er, der trykker den sammen, skal vi siden see) den søger altsaa at udvide sig, den trykker allevegne hen, og det saa sterkt som 28 Tommer høit Qvegsølv. Det er begribeligt, at denne udvidende Kraft er i et lidet Stykke Luft den selvsamme, som i et stort Dersom der altsaa var Luft over Qvegsølvet i Barometret, ville denne liden Deel Luft trykke ligesaa sterkt, som den udvendige Luft.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Da der er Luft overalt, kan dens Trykken i Almindelighed intet udrette; thi een Luft trykker imod den anden. Men dersom der nogensteds bliver et lufttømt Rum, viser sig strax Luftens Trykken. F. E. Al Virkning af at suge skeer ved samme. Stikker jeg et Rør med den ene Ende i Vand, og suger paa den anden Ende, saa stiger Vandet op i Røret; men man maa ikke tænke, at dette skeer formedelst en tiltrekkende Kraft af Munden; men fordi Luften ved at suge, trekkes af Røret, og altsaa der er et lufttomt Rum, trænger Vandet ind i Røret, fordi det trykkes af den udvendige Luft. Naar man holder et Glas til Munden og suger, sidder det fast, nemlig den udvendige Luft trykker det til Munden. Jblant de i det almindelige Liv, brugelige Redskaber ere adskillige, hvor det kommer an paa Luftens Trykken, f. E. Stikheverten. Naar man har suget den fuld, og holder Hullet oven ved til med Fingeren, løber intet ud; thi fordi Luften ikke kan komme til oven fra, saa opholder Luftens Trykken neden fra Vinen i Heverten. Men saasnart man tager Fingeren børt, at Luften saavel oven som neden fra trykker i Heverten, falder Vinen ned ved sin Tyngde, og løber udaf Heverten. Ligesaadan forholder det sig ogsaa med Barometret: Fordi Luften ikke kan komme til oven fra, saa kan den neden fra udøve sin Trykken, og holde Qvegsølvet oppe i Røret; men var Barometer=Røret aabent oventil, saa vilde Qvegsølvet ved sin Tyngde strax falde ned og løbe udMan maatte spørge: Hvorfor føle vi da ikke Luftens Trykken, da vi dog leve i den Dette kommer deraf, fordi der er Luft overalt, og altsaa Trykningen fra alle Sider er lige sterk. Vi see paa Fiskene i Vandet, at de ikke trykkes deraf, men bevege sig med den største Lethed deri, uagtet Vandet, som bekiendt, har en meget betydelig Vegt. Det som trykker Luften sammen, er den Luftes Tyngde som er over den Vel er Luften meget let, 1000 Gange lettere end Vand, men den har dog alligevel saavelsom alle Ting en Tyngde, og da den strekker sig hele Mile høyt op over Jordkloden, bliver dens Tyngde betydelig ved dens Høide. Er det sandt, at Luften trykkes sammen ved den Luftes Tyngde, der er over den, saa følger, at den paa høie Steder, f. E. paa Biergetoppe er mindre sammentrykket, og altsaa trykker mindre, end nede paa Jorden; thi over Biergetoppene er ikke saa megen Luft end over det jevne Land. Og dette bekræfter Erfaringen. De som man stiger op paa et Bierg med et Barometer, falder Qvegsølvet meer og meer, jo høiere man kommer. Derfor betiener man sig ogsaa af Barometret, for at maale Biergenes Høide. Allerede paa et Taarn, eller oven paa et høit Huus er det kiendeligt, at Qvegsølvet i Barometret ikke staaer saa høit, som nede paa Jorden. Aarsagen til Foranderligheden ved Luftens Trykken, hvorfor den eengang er sterkere end en anden Gang, er ubekiendt; saavelsom ogsaa, hvorfor ved en sterkere Trykken, er got, ved en svagere slet Veir. Forandringen strekker ikke over hele Jordkuglen, men kun til visse Strekninger; Qvegsølvet kan paa et Sted staae høit, og til selvsamme Tid paa et andet Sted dybt. Forandringen er ikke meget stor, thi Qvensølvet i Barometret falder kun den 14de Deel af sin største Høide.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Endnu staaer tilbage, at vi forklare alle enkelte Stykker af Barometrets Beskaffenhed. To Hovedstykker ere allerede forekomne, nemlig at det oven til maa være tilsmeltet, og at Rummet over Qveg sølvet maa være lufttemt. Aarsagen, hvorfor man just fylder det med Qvegsølv, er, fordi dette er den tungeste af alle flydende Materier, og altsaa giver det korteste Barometer, som mueligt er. Ville man f. E. giøre Vandbarometere, saa maatte de have den ubeqvemme Længde af 32 Fod; thi da Vandet er 14 Gange lettere end Qvegsølvet, holder Luften Vandet 14 Gange høiere op end Qvedsølvet. Hensigten, hvorfor Barometer=Røret neden ved er om bøiet, begriber man lettelig, nemlig paa det at Qvegselvet, naar det falder, kan gaae af det lange Rør i det korte Stykke, og naar det stiger, igien af det korte i det lange, at altsaa Qvegsølvet i det lange Rør kan forkortes og forlænges eftersom Luftens Trykken forandrer sig. Man har vel Barometere uden det korte Stykke, men da staaer det lange Rør med den aabne Ende i et lidet Kar med Qvegsølv, hvilket løber ud paa et Det korte Stykke er oven til videre. Aarsagen dertil kan ikke ret vel forklares tydelig nok for alle Læsere. Vi vil derfor udsette det til Slutningen af denne Afhandling, paa det at det kan forbigaaes af de Læsere der ikke ere vante til at tænke math matisk. Røret maae være over 20 Tommer langt; 28 Tommer, udfordres for Luftens Trykken, omtrent 2 Tommer for det korte Stykke, hvorom siden skal meldes, og et par Tommer for Rummet over Qvegsølvet. Viiden er ligegyldig, thi Luften holder som meldt er, en tyk Qvegsølvstøtte ligesaa høit op som en tynd.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Landhuusholdings=Selskabet. Nestkommende Torsdag den 16de October holder det Kongelige Landhuusholdings=Selskab sit ordentlige ugentlige Møde paa det sædvanlige Sted, nemlig paa det Kongelige Palais bag Slottet, om Eftermiddagen Klokken 5 Slet. Men formedelst Forandring af Værelser bliver Opgangen til samme for indkommende paa den høyre Side i Porten. Kiøbenhavn den 14de Octob. 177. C. Martfelt, Selskabets Sekretær. Nyheder. Onsdag den 15de October udkom følgende høye Gevinster udi 5te Classes Trækning af det 24de Classe=Lotterie, nemlig: No. 19134. med 200 Rdlr. udi Hr. Schmidts Collection i Tronhiem. No. 5088, 400 Rdlr. udi Hr. Lotterie=Jnspecteur Baumgartens her i Staden. No. 11176. 200 Rdlr. udi Mad. Holms i Bragnæs. No. 254. 50 Rdlr. udi Hr. Controlleur Collins her i Staden. No. 1893. 50 Rdlr. udi Hr. Lewis ibid. No. 5172. 200 Rdlr. udi Hr. Lotterie=Jnspecteur Baumgartens ibid. (Trækningen continuerer i Morgen.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Fra Capitain Høyer førende det Kongelige octroyerede Asiatiske Compagnies Skib Castellet Dansborg, er indløbet den behagelige Efterretning, at samme den 28 April h. a. har været paa 35 Grad 20 Minut. Spd. Brede og 13 1/2 Grad Længde Østen for Cap, og at han agtede at gaae Eyland Mouriz i Sigte for derefter igiennem Maldiverne at fortsette Reisen til Tranquebar.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Prædikanterne paa Fredag. Frue Kirke, Mr. Ballum.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Nikolai Kirke, Mr. Weile. Helliggeistes Kirke, Mr. Milling. Trinitatis Kirke, Mr. Schive for Dimis. Petri Kirke, Hr. Manthey. Christianshavns Kirke, Mr. Bech. Friderichs tydske Kirke, Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Catechisation ved Hr. Chemnitz.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Dødsfald. Kiøbenhavn. Den 10 October: Christian Frederich Wilhelm Holst, i sit Alder 12 Aar og 24 Dage. Skue=Spil.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Fredagen den 17 October førstkommende præcise Kl. 6, opføres paa den Kongelige Danske Skueplads. Den Giærige eller Gnieren Comoedie i 5 Acter af Moliere; og til Slutning Balletten: Kongen paa Jagt, componeret af Balletmesteren Hr. Galleotti. Billetterne faaes hos Kassereren Hr. Søeborg, boendes paa Hiørnet af Myntergaden og Gothersgaden No. 183, og om Aftenen ved Indgangen til Commediehuuset.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Jndkomne og udgangne Skippere. Den 14 October indkom følgende: H. Braadt fra Helsingøer med Ballast; J. Erfeld fra Calmar med Tømmer, og Bræder; H. Palm fra Amsterdam med Tagsteen og Tøndebaand; M. Tømmer fra Dantzig med Planker, Staver og Stykgods; O Walle fra Helsingøer med Sendingsgods; O. Møller fra Østersøen med Fisk. Den 15de: J. Bacher fra Weyle med Brænde; C. Rasmussen fra Helsingøer med Muursteen; C. Harrison og J. Walcher fra Neucastel med Steenkul; C. Østmand og A. Ullerin fra Calmar med Bræder og Fliser; J. Schulz fra Stockholm, med Tiære; E. Juncher fra ibidem med Jern; H. Bøyesen fra Schagen med Flyndre; F. Hollensen fra Figuera med Salt; C. Bohn fra Dantzig med Tømmer. Den 14 October udgik følgende: P. Petersen, P. Poulsen, C. Jsbrantsen og H. Hansen til Jydland; H. Tode til Stralsund; L. Petersen til Nyekiøbing; L. Willumsen, og R. Green til Stege; J. Tønnesen til Rørvig; P. Hall til Østersøen; P. Hansen til Prestøe; P. Jørgensen, U. Olsen og M. Jversen til Sønderborg; D. Jensen til Naskou; C. Petersen til Flensborg; P. Andersen til Fladstrand; H. Nielsen til Svendborg; N. Collund til Flensborg. Den 15de: C. Kields til Amsterdam; D Krønning til Stettin; C. Petersen til Rørwig; P. Hansen til Weyle; M. Enroth til Marstrand; N. Augsborg, H. Mang og J. Petersen til Sønderborg; M. Kark til Helgenhavn; D. Raagaard til Prestøe; J. Jensen til Bandholm; B. Smith til Callundborg.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Gields Advarsel. Advares hermed Sr. H. trende gange, som har boet paa gammel Mynt Nr. 164, at han inden 14ten Dage fra Dato indfrier sit for Huusleye gammel efterladte Skrammel for 38 Rdlr. 12 s. han mig er bleven skyldig for Huusleye, Skat, Skorsteens= og Renovations=Penge, bliver samme ved Auction bortsolgt, og for det Resterende have min Ret til ham forbeholden. Den 15 October 1777. Herman Balke, i Adelgaden Nr. 306.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Boepæls Forandring. Den Kongel. Penne=Fabriqve er fra store Kiøbmagergade forflyttet til Compagniestrædet i afg. Glarmester Gabes Gaard No. 47, hvor daglig store og smaae Partier kan bekommes allerbeste Sorter Skrivflædre. Tidemand.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Den 15 October flyttede jeg fra Nr. 257 over til den anden Side Nr. 31 i store Kongensgade. Stangerup, Naalemager.
Københavns Adresseavis, 1777-10-15
Bekiendtgiørelse. Mandagen den 20 October begynder Prof. Kall fine Forelæsninger over Herodot fra 4 til 5 om Eftermiddagen. Tilhørerne kan til den Tid faae hos ham, om forlanges, Exemplarer af samme Historieskriver. Over Homeri Jlias begynder han Ugen derefter Forelæsninger, hvortil en Formiddags Time bestemmes, enten fra 10 til 11, eller fra 11 til 12.