Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-30
Hvad tog J for 6 Aar siden for en Gaas, Bønden. 4 til 5 Mark, ligesom det faldt. Præsten. Hvorfor tager J da nu 10 Rigsdaler: Bønden. Fordi vor Nabo Mads Jensen og vor Giende Peer Peersen har sagt, at vore Penge ikke ere gode, og alle vore Bymænd, som holde Smaakræ, toge det samme, og fordi jeg maatte svare større Skatter og betale mine Sild og min Tiære dyrere end før. Naar jeg kom til Kiøbenhavn, saa sagde Harkræmmeren altid, hver Gang jeg klagede over, at han var saa dyr, at 1 Rdlr. kun var 1 Mk., og tilsion blev han reent gal og paaslod, at den kun var 8 s. Præsten! Vel! Altsaa har J jo allerede forhøiet Prisen paa Eders Giæs fra 4 Mark til 10 Rdlr., fordi J troede, at 1 Rdlr. kun er 1 Mk. Vilde J nu vel være saa ugudelig, atter at tage 6 Gange saa meget for dem, som J tog for 8 Dage siden Bonden. Ja, nu faaer jeg Øinene op. Naar saaer, at en ny Seddel er ligesaa meget som sex gamle, saa maatte jeg være den største Kieltring, der kan gaae paa Guds Jord, om jeg tag en Skilling mere i de nye Penge, som er 6 Gangs saa gode som de gamle. Præsten. Men det er ikke nok, min klere Hans Jensen, at J ikke vil tage mere end J har taget, naar J mener det vel med Jeres Konge og Medundersaattere, saa bør J nu, da J faaer Jeres Varer betalte i gode Pinge, og J kan kiøbe alle Jeres Fornødenheder lettere end før, ogsaa nedsætte Eders Priser. Nu kan J ikke klage mere over, at Pengene ere slette, og J har allerede i Forveien drevet Eders Varer alt for urimelig høit i Veiret. J kan ligesaa lidt, som ærlig Mand, være bekiendt at tage 10 Mk. i de ny Denge for en Gaas, som J for Krigen kunde være det bekiendt at tage 10 Mk. Men nu til Besvar lse af nogle Spørgsmaal som jeg i Anledning af bemeldte Forordning har hørt odskillige giøre, Du kunde giøre mig de samme og saa ere de her besvarede i Forveien Nogle kan ikke forstaae, hvad det vil sig i rentes i Sølvværdie for det første efter en Cours af 400 Rd. D. C. mod 100 Rd. Banko. - At her er anført en Coure, er blot for Exemplets Skyld og har ingen videre Jndflydelse. Naar Du har en kongelig Obligation paa 1000 Rd. D. C., saa faaer Du deraf for det første, nemlig indtil 2 Aar efter Freden, 2 Rigsbankdaler Sølvværdie, som agtes lige med en Rigetalet Species eller Banco. Det er altsaa ligesom Din Obligation var sat efter er Cours af 4000, til 25 Rdlr. Banco, hvoraf Du erholdt 4 Procent Renter. Fra det andet Aar efter Freden af forøges denne Rente, som Du verd; fra det 6te Aar efter Freden all, har Du 4 Rbdal. af Din Obligation, som agtes lige med 2 Rdlr. Species eller Banco, og Dia Obligation kan følgelig da ansees være 50 Rdlr. Species til 4 Procent Rente. - Man har spurgt meget om, hvorledes det skulde forholdes f. Ex. med Hæftelserne paa Kiøbstædernes Huse og Gaarde, og jeg har hørt naale tildeels forunderlige Gisninger i den Anledning. Efter hvad jeg har kunne erfare, bliver det nok saaledes, at AssuranceSummen, saaledes som den var førend Krigen, lægges til Grund, men at den beregnes med 2/8 Deel Tillæg i Rbd., og af denne Sum tillægges Banken 6 Procent. Et Huus altsra, som førend Krigen vor assureret for 10,000 Rd. D. C. bliver nu anslaaet til 16,000 Rbd. (for hvilken Sum det ogsaa virkelig erholder Assurance); Heftelsen til Banken bliver 960 Rd.; og den aarlige Rente, som skal svares deral, saalænge Capitalen indestaaer hos Debitor, 62 Rbd. 38 s. - Dog jeg maae afbryde, flere Oplysninger skal følge i mit næste Brev Vor dyrebare Konges sædelige Fødselsdag, paa hvilken det Randlenske Selskab for gavnlig Virksomhed for 2 Aar siden blev stifted, blev høitidelige holdt ved dette Selskabs General-Forsamling den 2800 Januari sidst i Randler Præstegaard. Først fremsagdes Dannerstatens Yndlines Ønske: Kongen opnaae sneehvid Alder! Tronen staae til Verden faldes Som vor Kongestammes Arv. Pennen løbe, Ploven skride! Sværdet hvile, Kølen alide! Himlen fremme Danmarks Tarv! Derefter uddeeltes følgende Præmier: En Sølv Spis skee med Paategning : Haderstegn for gavnlig Virksomhed, tilkiendt Sognefogden Erich Sørensen i Bierager. En Sølv Theesker med samme Paategning, tilkiendt Gaardmand Claus Jensen i Dyngbye. En ligesaadan Sølvskee, tilkiendt Børlsmand Hans Sørensen i Randlev; og Bøgen: Nøde og Hielpebog for Bondestanden, tilkiendt Gaardmand Peder Mortensen i Randlev. Selskabet skildtes af med de varmeste Ønsker for Kongehuset, og vort kiære Fædreneland, Ogsat her i Aarhuus festligholdtes denne, vor elskede Fyrstes 45de Fødselsdeg ved Concert og Bal i Klubben. Festen aabnedes ved en skiøn Tale af Hr. Dr. Larsen, der om handlede nogle af Mennesk vennen, vigtige Ønsker, deels med almindelig Hensyn pra Enropa, deels med speciel Hensyn paa Fædrenelandet, - hvoraf trende Forslage, 1) til et Videnskabers Selskab for Byen og Jylland, og 2) et søst riigt Velgiørenheds Selskab for Aarhuus, især vare mærkelige, og bleve saavel disse som eller de øvrige optagne med almeent Bifald. - Alt udtrykte Glæde paa denne Dannerrigets Høitidsdag.