Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-03
J Aaret 1826 saae jeg en usædvanlig stor Jaquar bunden til en Pæl i Staden Colonia det Sakramento. Dyret var fanget paa en besynderlig Maade: Det var sprunget igiennem et Vindue ind i en tillukket Hytte og blev om Morgenen bemærket af nogle Fruentimmer, som skulde til at arbeide i Marken. De gave sig til at skrige, hvorpaa nogle Gauchos fangede den med deres Lassos (Slynger) bragte den til Staden og lode den see for Penge. Da jeg faae den havde den sultet i flere Dage uden at dens Vildhed havde tabt sig. Da man var bange for at den skulde rive Remmene itu, saa gav Øvrigheden Ordre til at dræbe den. De Gauchos, og selv deres Fruentimmer give sig af med at jage disse Dyr; de hidse Hunde paa den, hvorpaa den retirerer til Foden af et Træe og slaaer fra sig med Po terne, hvorved den sædvanligen river Bugen oppaa nogle af dem; den klattrer da gierne op i et Træe, hvor man da skyder den (en saadan Jagt sees aftegnet i Prins Maximilian af Neuvieds Beskrivelse over sin Reise i Brasilien). De dristigste Gauchos jage den blot med deres Lassos, som de kaste om Halsen paa Jaquaren i det Øieblik, hvori den vil styrte løs paa dem og gallopperer derpaa afsted og slæber Dyret bag efter sig. (Jeg har seet af Kobbere at Dyret sætter sig paa Bagbenene naar Jægeren kaster sin Slynge efter den han har derved ondt ved at store sin Hest, som steiler af Angest.) Undertiden bliver dog Jægeren et Offer for sin Dristighed; thi faaer han ikke kastet sin Slynge over den inden Dyret giø sit Spring, saa er han forloren. Jaquaren springer løs paa Jægeren selv idet han skyder sit Gevær af, og da jeg var i Montevideo bleve ty Brødre revne ihiel, som havde saaret en Jaguar uden at dræbe den. Det er mærkværdigt at den er langt mere glubsk i de kiøligere end i de varmere Egne; den lurer især i Steder ved Flodbredden, som ere begroede med høie Siv og det er farligt at komme disse nær. Paa aaben Mark flygter den for Menneskene, men saasnart den kommer til en Busk eller et andet Sted, hvorden kan skiule sig, saa gaaer den angribende til værk. J Brasilien og Guiana kan man om Dagen gaae sikkert for den i Skovene, uagtet man hører dens Skrig hver Morgen og Aften. J Egne, hvor der er Mangel paa Vildt æder den Land skildpadder, hvis haarde Skaller den formaaer at slaae itu med sine Poter, som det stærkeste Menneske ikke kan slaae itu med sine Hænder. Jndianerne udviste paa deres Vandring igiennem Skovene ingen Frygt for Jaquarerne; men imellem møde dog Ulykker; de overfalde Jndianerne paa deres Jagter og Fiskerier og især i deres Hængekøier om Natten. Kuguaren, som Jndianerne kalde den røde Tiger, er farlig for Mennesker i Guiana, derimod ikke i Buenos Ayres; den lader sig let tæmme og følger da sin Herre som en Hund. Jaquaren lader sig vel ogsaa tæmme, men man kan aldrig forlade sig paa den, da dens vilde Natur kan paa engang bryde fremDe øvrige Kattearter i Amerika ere ikke farlige for Menneskene og ere langt mindre og svagere. Nye Methode for at maale Occanets Dybhed. At udmaale Oceanets Dybhed er et Problem, som endnu ikke er opløst, da man med Blyeloddet kan kun naae ned i en Strækning af 1000 Favne. Dog kan Ocegnet midt ude i det Atlantiske og det store Verdens Hav være flere Mile dybt, som idet mindste Laplace formoder. En Hr. Tillot antager at det ikke vilde være utienligt at betiene sig dertil af de nyeligen opfundne Rystelses Skaaler (Percussions Schells) naar man lod dem falde ned fra Dækket paa Skibet. Denne Maskine vilde, saasnart den naaede Havets Bund, give en Lyd fra sig, og af den Tid, som den vilde bruge for at naar Bunden, maatte Vandets Dybde lade sig angive med stor Nøiagtighed. Experimentet maatte først anstilles i bekiendte Dybheder. Efter de første Par Sekunder vilde Skaalens Nedsænkning gaae ganske jevnformigt for sig, hvilket vilde blive Tilfældet ved alle Legemer, som passere igiennem Materier, som giøre den Modstand. Man behøvede ikke at bryde sig om Lydens Varighed, med mindre den største Nøiagtighed skulde udkræves; da Lyden vilde passere en Strækning af en Miil i 1/2 Sekund. Vilde man indvende: at Lyden kunde vel ikke høres fra saa store Dybheder, saa maae man bringe Læserne i Erindring: at ved Hr. Colladons Experimenter, kunde Lyden af en Klokke lydelig høres i en Afstand af 9 (Engelske) Mile igiennem Vandet i Genfersøen. (Lond. and Edingb. philosophical Magazine.) Provinsial-Historie. Studiet af Provinsernes Historie er i den sidste Tid ret kommen i Mode i Frankerige, 7 nye Værker af dette Slags ere deels anmeldte og deels komne for Lyset i den sidste Tid. Saaledes en Historie af Staden Amiens siden Galliernes Tider; en pittoresk Historie af Normandiet; Undersøgelser over Oldsagerne i Dauphine; en Historie af Hertugdømmerne Lothringen og Bar og de Bispedømmer, Metz, Toul og Verden; historiske Notiser over Kysterne i Departementet Cote du Nord o. s. v. (Naar faae vi Jyllands, Siællands, Fyens, Laallands, Langelands og Falsters Historie?)Et nyt Jnsekt, som giver Silke.