JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Paa een Dag haves ofte: Frost, Tøe, Snee og Regn, afvexlende med hinanden. - Skibsfarten vedvarer hidtil uafbrudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Døde. C. F. Sprunk, Sukkerraffinadeur Hr. D. Meyer, Mad. Giøttrup; Mad. Seerup, fød Brennich; Grosserer Collstrups gamle, ærlige og troe Tiener F. Hansen, alle i Kbhavn; Mad. B. C. Overgaard, fød Achton, i Trige, Præstegaard, Frue Admiralinde Krieger fød Arff, Tobaksfabikør Spiir i Khvn., Frøken Schouboe i Stubbekiøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 21de Januar Kl. 5 opføres, paa Polyhymnias Theater til Fordeel for Afdragsforden: De lystige Passagerer, Comedie i 5 Acter af Pichard. Billetter til Forestillingsaftenen faaes for 2 Rbd., og til Generalprøven for 4 Rbmk. hos Sectionens Kasserer Hr. Kiøbm. J. Røgind. Indgangen aabnes begge Aftener Kl. 4, Aarhuus den 16de Jan. 1816. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Søndagen d. 28de dennes bliver i Anledning af Hs. Majestæts høie Fødselsdag, strax efter at Skuespillet er endt, Aften Spiisning og Ball i Polyhymnias Locale. Fremmede, samt udenbyes Medlemmer af begge Selskabets Sectioner som heri ønske at deeltage ville behage at melde sig inden den 24de dennes til Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Paa Søndagaften giver Konstneren Goldkette en Forestilling paa Raadstuen med mange afvexlende nye Forandringer. - Paa Mandagsaften for sidste Gang. - Han smigrer sig med talrigt Besøg, Søndagen d. 28de Jan, bliver om Aftenen Kl. 3. paa Raadhuussalen i Grenaa opført en Vocal- og Instrumental-Concert. Billetter hertil faaes samme Dag hos Guldsmed Fugl a 2 Rbd. Stykket. Efter Concerten bliver Bal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Ved Bogauctionen næstk. Mandag paa Raadstuen, bliver tillige bortsolgt nogle Perspectivkasser og Billedbøger, af det kgl. Døvstumme Jnstituts Arbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
J 18 1/2 Aar var Marie Catrine Hjorth som Ægtefælle min hulde og trofaste Ledsagerinde igiennem Livets Sorger og Glæder. Omringet af 7 umyndige Sønner staaer jeg nu med inderlig Vemod ved hendes Dødsleie, da hun paa Alstyrerens Bud i Eftermiddag Kl. 1 indgik til et bedre Liv, ledsaget did af en dødfød Søn, hvis smertefulde Fødsel 6 Dage tilforn blev Aarsag til hendes Død. Hun opnaaede kun en Alder i af 39 Aar. Men at Enhver, der betragtede hende i det huuslige Liv som Ægtefælle, der kiendte hende som Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquise Moder i dette Ords høie og ædle Betydning, vil deel tage i min og mine Umyndiges billige Sorg, vil agte og hædre hendes Minde, derom tør jeg uden Bevidnelse være forvisset. Lyngbye Præstegaard, den 17de Januar 1816. H. P. Varfoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
J Nat er i min Have bortstiaalet, som laae paa Bleg: en nye dreiels Hørgarns Dug med 18 Servietter, og havde Gaasesine til Mønster. For Opdagelsen loves 10 Rbd. N. V. Aarhuus den 17de Jan. 1816. Krev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Onsdagen den 31te Januar bliver ved offentlig Auction i Ladepladsen Løkken ved Hiørring bortsolgt Priis. skibet, Smakken Jungset Lischen, som dertil med Kaperen den tiltagende Maane, af Thisted, er indbragt i Efteraaret 1813, med dets Seil, Ankere og Touge, staaende og løbende Redskab. Kiølbyegaard, den 18de Decbr. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
J Commission af Rhederiet for bemeldte N. Skønau. Kaper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Førstkommende Onsdag den 24de d. M., om Formiddagen Kl. 11, bliver her paa Raadstuen ved offentlig Auction i større og mindre Partier bortsolgt flere Hundrede Pd. Sukkere, nemlig: Candis, Raffinade, Melis, samt Kaffe, Sæbe, Formelys, Risengryn, m.m., alt paa de Conditioner som paa Auctionsstedet erfares Aarhuus, den 19de Januarii 1816. Auctions-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Formedelst andet Bopælskjøb, agter jeg Underhaanden at bortsælge mit iboende Sted paa Broberg No. 70. Huset til Gaden er 7 Fag To Etage, udom Porten til Jndkiørsel, og et Halvtag udi Gaarden paa 8te Fag; en stor og rummelig Gaards Plads, god Brønd udi Gaarden; Liebhaveren vilde behageligen henvende dem til Eieren som er mig undertegnede, eller til He Kiøbmand J. Røgind. Vilkaarene skal blive saa billige som mueligt. Aarhuus d. 8de Jan. 1816. S. Holmquist, Kobbersmedmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
En god Land-Eiendom ien af Jyllands bedste Egne hvor, foruden den beqvemmeste og behageligste Boepær- og alle nødvendige Agrements, aarlig kan holdes 100 Stkr. Fæe Kreature, samt den fornødne Besætning til Gaardens Drift, anvises tilkiøbs eller Forpagtninpaa billige Vilkaar af Landvæsens-Kommissair Krigsraad Kierulff paa Saralyst ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Følgeblad, til Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. vor No. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Den belovede Fremstilling af den mellem os og Hr. Ladiges verserende Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-19
Omendskiøndt Hr. H. Ladiges til Bosnesgaard i sin Bekiendtgiørelse i denne Byes Avis No. 43 ikke speciel nævner det Factum, hvorover han fører Anke, bør vi dog ansee os berettigede til at troe, at han ene og allene mener den sidste Handelsaffaire, som har existeret imellem os; af hvilken Aarsag vi ogsaa, for ikke at paadrage os den beskyldning, at have trukket mere frem, end vi vare nødte til under Giendrivelsen af hvad han har offentliggjort os betræffende, have besluttet at holde os kun allene dertil. Jkke uden særdeles Overtalelse fra Hr. Ladiges Side - hvilket ifald Hr. Ladiges skulle nægte det, skal blive beviist og paa hans Forsikkring, at Pengene for een eller nogle i Altona af hans Fader solgte Gaarde, mod Formodning vare udeblevne; skedte det, at vi nok engang føiede ham i at kiøbe 7000 Rdlr. H. Bco. i Vexler, som vi udstædte paa ham, og han accepterede, og 1000 Rdlr. H. Bco. som han udstædte paa sin Fader i Mechlenborg, allesammen at betales i Hamborg. Det var allerede forhen ved nogle lignende Affairer blevet Hr. Ladiges betydet, at vor Credit ved saadanne Vexler, især naar det skeete for ofte, letteligen kunde blive compromitteret, i det man kunde troe, at han kun af Tienstvillighed imod os laante os sin Accept, ved Hielp af hvilken vi søgte at skaffe os Penge, og at vi følgeligen ikkun af særdeles Venskab kunne befatte os dermed. Han erkiendte det Sande deri, og takkede os for dette Venskabs Beviis, saavelsom han og erklærede sig fuldkommen tilfreds med den Priis, for hvilken vi antoge disse Vexler. Foruden adskillige Breve fra Hr. Ladiges vidner herom ogsaa den Venskabelighed, begge Parter viiste hmanden indtil den 12te Marts. At Hr. Ladiges fandt sig vel tient med denne Handel, have vi største Grund til at troe, siden han atter i Begyndelsen af Januar Maaned vilde overtale os til at modtage Vexler paa 2000 Rdlr. H. Bco., men hvorpaa vi gave ham Afslag. Jmidlertid for at sætte Enhver i Stand til at indsee Sagens rigtige Sammenhæng, finde vi det fornødent, at fremlægge en Beregning over hvad vi betalte Hr. Ladiges for sit Banco, samt hvad Banco koftede paa Børsen i Kiøbenhavn til samme Tid. Vi kiøbte nemlig af Hr. Ladiges. Novbr. 24de Bco. Rd. 2000 a 37 1/4 pCto. udgiør Rbd. 12416 4 Decbr. 8de = 12te = 22de Jan. 9de og betalte samme saaledes med Rbd. efter Coursen i Kiøbenhavn ville denne Banco Sum have kostet som følger: Novbr. 21de Bco. Rd. 2000 a 642 pCto. Rbd. 1284.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
No. 10, Aar 1816. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs som forsendes :med Brevposterne. Løverdagen. den 20de Januari.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Blandinger. Den Bonapartiske Violblomst. - Over Anledningen til at Violblomsten blev et foreningstegn, for Bonapartisterne, har man faaet følgende Oplysning : Tre Dage før Afteisen til Elba spadserede Bonaparte, med Murat og Bertrand i Fontaineblaus Hauge. Napoleon var endnu uvis om hvad han skulde giøre. Forat vende sine Tanker hen paa en anden Gienstand, spurgte han en Dreng, der bandt en Violkrands, om han vilde give ham denne Krands, Napoleon fik den, og sagde efter nogle Øiebliks Tænkning: Violen skal i stemtiden være Maalet for mine Ønsker. - Deres Majestæt, svarede Bertrand, for Deres Æres Skyld haaber jeg, at denne Stemning ikke vil vare længere end denne Blomst. Napoleon tang. - Den næste Morgen kom han igien i Haugen, og søgte efter Violer paa et Sted, hvor der stode nogle enkelte. Gardegrenadeer Choudine sagde til ham: "Deres Majestæt næste Aar vil De plukke flere her, Violerne komme da til at staae tykkere." Napoleon saae stivt paa ham, og sagde: "Soldat! Du veed vel ikke, at jeg i Overmorgen gaaer til Elba. - Deres Majestæt lader Stormen rase ud." - Tænke Dine Kammerader ligesom Dul, Næsten Alle!" - Lad dem tænke saaledes! Men de maae ikke sige det. Gaae til Bertrand, Han skal give Dig 20 Napoleonsdorer, men reen Mund! - Chouvine fortalte sine Kammerater, at Napoleon i to Dage havde spadseret med en Violkrands i Haanden, og fra denne Dag af kaldtes Keiseren hemmeligen Fader i Viol. Denne Hemmelighed rygtedes efterhaanden; og da Violernes Aarstid kom igien, bare alle Bonapartister, Violer, enten i Knaphullet eller i Munden. Og paa dette Tegn kiendte de hinanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Ved en Fest, der til Ært gaves Wellington i Paris, gjorde man Hertugen opmærksom paa, at Pariserne ogsaa derved, som man sagde, havde lagt deres høie Mening om de Allieredes Øiemed for Dagen, at de ved de fremmede Troppers Jndtog i Staden havde tilraabt dem et Fienden lede. - En Officier af høi Rang tog Ordet: Hvem skulde have formodet Mylord, at det stolte Paris nogensinde var blevet fremmede Troppers Hovedqvarteer, Troer De ikke, at efter saa uventet Begivenhed at dømme, vil det ogsaa være mueligt at see Franskmændene om et Aar tykke ind i London? – For Umuligheden indestaaer jeg ikke, svarede Wellington, men for det indestaaer jeg, at Engellænderne da vist intet Jubelskrig vil istemme. Ved at give en Vagt til at afværge Uroligheden under Jndpakningen af de Kunstsager som fra Parises Museum skulde føres tilbage til deres Hjem og ved som nederlandsk Feltmarskal at beskytte de til den flamske Skole hørende Stykkers Bortførelse, paadrog Hertugen af Wellington sig især Parisernes Had. Da han en Aften var paa Komedie, raabte Parterret til ham, at han skulde gaae ud af den kongelige Loge. Jkke længe derefter var han i Selskab hos Frue Dumas, som havde ladet lægge saa meget i Kakkelovnen, at Hertugen tog Plads ved Vinduet for at kiøle sig. Hvad søger De der bag Gardinerne: - sagde Fruen i Huset; der hænger saamæn ingen Malerier. Man har i de nyere Tider læst om mangen mærkelig Retssag i Frankrige, her endnu een: Den afdøde Hertug af Montebello, Marskal Lannes, havde som simpel Soldat giftet sig med et Fruentimmer af sin Stand og havde en Søn med hende; men efterat være bleven Marskalk, forskøb han hende og formælede sig med en Dame, som end i de seneste Dage ikke skal have været uden Jndflydelse. Ogsaa med denne Kone havde Lannes en Søn - Kort før sin Afskedigelse udvirkede Hertugen af Otranto hos Kongen Pairs værdighed for den ældste Søn af Lannes. Hertuginden af Montebello giør nu for sin Søn Forrding paa denne Værdighed; men Lannes første Kone er ogsaa traadt frem med Paastand derpaa for sin Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Det er bekiendt, at siden den seneste Omvæltning Frankrige et stort Antal Franskmænd, deels som Tilhængere af Napoleon, deels som Fiendtligsindede af Bourbonnerne, har forladt Fædrelandet. Deriblandt den saa navnkundige Carnot, som paa det Spørgsmaal til Fouchee: Forræder, hvor kan jeg tye hen af denne sin kort forhen værende Medregentifik til Svar: hvor Du vil Stakkel! og derpaa ledsaget af sin Søn, og en Huusholderske med preussisk Pas begav sig udaf Landet - rette Tid, thi strax efter skulde han været heftet. Ogsaa Sieyns, denne Revolutionens Oldermand, flygtede til Preusen, hvor han har været fransk Gesandt før han blev Directer. Hertugen af Bassano, Maret, der i en Række af Aar var Statssekretair hos Napoleon søgte og fandt et Hjem i det Østerrigske. Har bosatte sig i Linz, hver og den fra Revolutionen bekiendte Thibeaudeau lever, der i Ledtog med Tallien, Fouchee og Carnot havde forberedet Bourbønnernes Forlagelse. Fire andre Yndlinge af Napoleon, som før gieldte meget i Frankrig, Caulincourt, Regnault de Saint Jean d'Angely, Lacepede, og Chaptal gik til Amerika hvorhen ogsaa Marskal Brunes og Labedøyeres Familie ere tyede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Napoleons Moder og Sødskende ere nu vidt omspredte. Hans Moder Lætitia Bonaparte op holdet sig i Rom under Politicopsyn af den pavelige Regiering, hvilken endog forbød hende at bære Sorg i for sin Spigersøn Murat. Hos hende boer hendes i Broder Kardinal Fesch, hvem Paven dog ikke betragter eller behandler som Medlem af det hellige Kollegium. - Den ældste Broder Joseph er som bekiendt i den nordamerik. Stad Newyork, hvor man viser ham megen Agtelse. Han har medbragt betydelig Rigdom; allene i Newyerk har han ladet vexle 300000 Qvadrupler. - Prindsen af Canino. Cucian, levet ligeledes i Rom under pavelig Opsigt og tør ikke lades over Kirkestatens Grændser. - J Ludvig Bonapartes Skjebne forandrede Napoleons i Fald Intet; men hans Kone, som førte det Navn i Hertuginde af St. Leu, ønskede at boe i Schweiz, hvor i Østerriges, Ruslands, Engellands og Preussens Gesandtere skulde have Øje med hende, men den schweiferske Regiering ønskede ikke at have i sit Land Napoleons Steddatter og Svigerinde, hvilken desuden har staaet i nær Forbindelse med Lavalette. - Den pag ste Broder, Hieronymus, opholder sig i det Wurtembergske, hvor han er under Opsyn og har maattet afskedigede alle i hans Tieneste værende Franskmænd. Hans deilige Nordamerikanerinde, Mit Patterson, som han forlod, lever nu derimod paa en brillant Fod i Paris. - Frue Murat endelig lever i den lille østerrigske Stad Hamburg. Hun har bedt den neapolitanske Regiering om hans Liig, men som jo nu af det rasende Folk er opbrændt. Jkke engang den Haar lot Murat kort for sin Død bad om at vorde hende tilstillet, har man undt hende. lor Murat ført for sin Død lad om at vorde hende tilstillet, har man undt hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
I Professor Lichtensteins nyendkomne Reise til Kap læses, at han i Mosselbayren som ligger paa den sydlige Kyst af Kaplandet, traf en dansk Mand som var Postmester der paa Stedet ved Navn Abue (formodentlig Aabye, som i sin Ungdom havde været ansat ved Regieringen i Khvn. og været en Yndling af Struensee, ja endog været hans Privatsecretair, men forlod Danmark ved sin Velynders Fald. - Efterretretningen om denne Mands Opholdsted kan være interessant for de, som fra hine Dage af endnu kunne erindre sig ham. Paa Værens Kirkegaard i Stordalen er 2 Al. dybt, i Jorden funden en Sølvpenge af et Ortstykkes Størrelse, men meget tyndere, der efter en Kienders Bestemmelse er en russisk Mynt, slagen af den sidste Samanadiske Regem over de til det persiske Rige hørende Provindser Chomsan og Transoxen, Rub den Nehr, i Rigets Hovedstad Sarmakand, Aar efter Mahomeds Flugt 333. hvilket svarer til vor Tidsregnings Aar 944 - 945, under den Bagsadske Kaliks Al MotykkiBilleh's Overherredømme. Baade dennes og Nuus Navne staae deri paa den ene Myntens Side. Præget er saa ubeskadiget, at næsten hver Bogstav er ganske tydeligt. - Hvorledes mon denne Mynt fra hiin fjerne Egn er kommen til Stordalen, Har maaskee en af Norges Korsførere bragt den med sig fra det hellige Land - og er Pengen siden efter Mandens Død lagt med ham i Graven, I Christiansands Adressekontoirs Efterretninger fremsættes og det Spørgsmaal: om en Prøvst kan tie til, at en Præst i hans Provstie ei allene aldeles forsam mer sine Pligter; men begaaer de største Udsvævelser, og hensidder hos Gjæstgivere Dage og Nætter, til stor Forargelse for hans Almue, Paa samme Sted skal Almuen endog, efter flere Aars næsten utilgivelig Taalmodighed, have lukket Kirkedøren for denne varre Præst, og atter (mundtlig, gjort Anmeldelse hos Prov steen; men endnu hedder det, af Provsten tier, formodentlig af det kristelige Princip. "Tilgiver, saa skal Eder tilgives." J Anledning heraf er Jndsenderen nu af Biskop Sørensen opfordret til, under sit Navn at opgive, om Nogen der i Stiftet tilsigtes, og Hvor disse da maae være : Den uhyre Mængde Søe-Rotter som have taget Øen Sprogøe i Besiddelse ere nærved at foriage Beboerne derfra, hvis ikke der snart kan udfindes Midler til deres Ødelæggelse. Der er givet det Raad at anbringe levende Ræve der paa Øen, desaarsag har Færge løbs=Kassereren i Nyborg paa det Offentliges Vegne anmodet Enhver om dermed at være behielpelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Tilskueren (af Rabbek) har havt en Nytaarsdrøm, hvori han paa en Maskerade faae Momus uddeele kurisse Nytaarsønsker. Et af disse maatte alle vore Skribentere ønske at kunne tilegne sig. Det lyder saaledes: Blæk, der ei er tyndt som Vand, Men dog, saa det flyde kan, Der er sort, men ikke smitter, Ei af Malutt alt for bitter, Samt en ny velskaaren Pen, Som, ei spids nok til at stikke, Giver Blæk, men sprutter ikke, Og kan slette ud igien, Ønskes Dig i Aar, min Ven!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Om Grundtvig og hans sidste Tale, hedder det i Bladet Adraste: "Kun faa Prædikener hav gjort saadant et Jndtryk som denne. Her var en Mynsters Veltalenhed, en Fallesens Orden og bestemthed, en Balles Hjertelighed forenet med Nordahl Bruns Mandighed og henrivende poetiske Sprog. Jngen havde nogensinde hørt Sandhedens Ord udførte i et mere henrykkende Sprog. Destomere forhavsede og bedrøvede, desto inderligere rørte bleve Tilhørerne da Pastoren erklærede denne Prædiken for sin sidste i Hovedstadens Kirker. Med Forundring lød det fra Mund til Mund: Hvad kan være Aarsag til denne Beslutning: Kammerherre og Major, Friherre F. C. Wedel. Jarlsberg har i et nylig udkommet Skrivt, bei Nogle Ider og Bank- og PengevaFommernart og Major, Friherre C. C. Wedel. Jarlsberg har i et nylig udkommet Skrivt, beilet. Nogle Ider og Bank- og Pengevæsenet, og om sammes Jndflydelse paa Staters Bee og Vel i Almindelighed, men paa vor Stat i Særdeleshed tilegnet den danske Rigsbanks forene de Bestyrelse med Fynd og patriotisk Varme foreslaaet Midler til at hæve vore Banksedlers, forfaldne Kredit, som synes at være mere værd end alle chimæriske Ideer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
For svigagtig Bankerot har Høiesteret tildømt Kiøbm. B. Nielsen Salling at bøde sine tre Mark. og hensættes til strængt Arbeide i Khvns Fæstning sin Livstid, saaog Lieutnant og Exerceermester ved det borgerlige Artillerie samt Thee, og Porcelainshandler, Chr. Nissen, til Arbeide i Khons Forbedringshuus 1 6 Maaneder og Theehandler Nørregaards Enke til stræng Fængsel paa Vand og Brød i atte Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Befordringer og Afgang. Byfoged i Veile, C. Dahl, beskikket tillige til Herredsfoged i Nørvangs og Tørrilds Herreder, Cand. jur. Wilster udnævnt til Secretair, Veier og Maaler i Holbek, Petersen tillige til Vrager sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Copulerede den 19de Jan.: Styrmand Jacob Hatting og Pigen Ane Sørensdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Bekiendtgiørelser. Efter nogentids følende Svagelighed og 4te Dages Sygeleie, har det behaget Forsynet den 18de d. M. at bortkalde til det Bedre, min inderlig elskede Kone Maren Giern fød Becher, i hendes Alders 45 Aar, efter 18, Aars kierlig Ægteskab. Jeg og mine 4 Børn staaer nu tilbage og begræder Tabet af den ømmeste Moder. Hun er ei mere, men hendes Minde vil stedse være iblandt os. Dette høist sørgelige Dødsfald har jeg ikke skullet undlade at tilkiendegive Familie og Venner. Aarhuus, den 20de Januarii 1816. Mogens Black Giern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Mandagen d. 22de Jan Kl. 5 holdes Generalforsamling for Polyhymnias begge Sectioner, hvortil de Herrer Medlemmer indbydes at give Møde. Directionerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Paa Søndagaften givet Konstneren Goldette en Forestilling paa Raadstuen med mange afvexlende nye Forandringer. - Paa Mandagsaften for sidste Gang. - Han smigrer sig med taltigt Besøg. Førstkommende Onsdag den 24de d. M., om Formiddagen Kl. 11, bliver her paa Raadstuen ved offentlig Auction i større og mindre Partier bortsolgt flere Hundrede Pd. Sukkere, nemlig: Candis, Raffinade, Melis, samt Kaffe, Sæbe, Formelys, Risengryn, m.m., alt paa de Conditioner som paa Auctionsstedet erfares. Aarhuus, den 19de Januarii 1819. Auctions Direction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg at sælge: mit paaboende Sted, Kiersholm, i Wedslet Sogn. Grumstrup Mark, Woer Herred, der staaer for Hartkorn, Ager og Eng, 2 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Stuehuus Bygningen bestaaer af 15 Fag 2 Etage høi, Huus med Qvist den underste Etage er grundmuret indrettet til Spisekammer Kiørken, Pigekammer, Folkestue, en anden Stue, Melkekammer, Kiødkammer og Bryggers; den anden Etage er indrettet til Fadhuur, Ammekammer, Sovekammer, Dagligstue, Gang, Haugestue, Sterstue og 2de Gjæstkammere; Qvisten, er indrettet til 2de Værelser, desuden er der et Kammer i den østre Ende af Huset, alt smagfuldt indrettet og for faa Aar siden opført af udvalgte gode Materialier. Jorderne ere fortrinlig gode af Banitet, og af Høe avles et Aar med et andet, 40 Læs, foruden Kiøvethøe, hvortil Jorderne ere særdel 3 fordeelagtige. Af Vintersæd er lagt 5 Tønder Rug og 2 Tønder Vinterhvede. Fornøden Jldebrændsel af Tørv og Gierselhugst haves. Stuehuset kan faaes for sig selv, og Jorderne for sig, om Liebhaverne ønske saadant. Bliver Gaarden ikke solgt underhaanden, stilles den til offentlig Auction, Tirsdagen den 27de Febr. førstkommende, paa Gaarden selv, om Formiddagen Kl. 10 slet. Eiendommene, der kan tiltrædes førstkommende 1ste Mai, forevises af mig som Eier. Kiersholm, den 15de Januarii 1816. F. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Af min iboende Gaards Bygninger paa Rosensgade, kunne underhaanden faaes tilkjøbs 5 Fag, 2 Etage Forhuus tilligemed et betydelig Stykke Gaardsplads, Med ubetydelig Bekostning kan Huset beqvemt indrettes til en honet Familie og ville i Særdeleshed være passende for en Professionist eller en Smaae Vertshuusmand. Tiltrædelsen kunne skee til 1ste April og Pengeconditionerne skal vorde saa billige som muelig. Aarhuus den 20de Jan. 1816. Soetmann. Bogensholm i Randers Amt, Møls Herred, Wistofte Sogn, kan, med underliggende Bøndergods, underhaanden faaes tilkiøbs; Naar Liebhabere behage inden Medio Martii vil henvende Dem til undertegnede Eier. Bogensholm d. 13de Jan. 1816. Wiid. En Bod, bestaaende af 3 Fag med Gaardsrum, kan faaes tilkjøbs. Adressekontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Et Stykke Land paa 2 Td. Hartkorn, kan faaes tilkjøbs hos Ra. Nielsen Dørup i Hørning Sogn. Der kan haves en aarlig Udsæd af 3 Td. Rug, 6 Td. Byg 10 Td. Havre, 1 Td. Boghvede og Overflødighed paa Tørvejord. Da jeg Undertegnede agter, at begynde paa min Jnformation i Dands og Musik, saa ombeder jeg paa det venligste hvem der ønsker at lade sine Børn informere, at henvende sig til mig; Tillige de Voxne, da den skal tage sin Begyndelse den 9de Januari 1816. A. Deetje, Hoboist; boendes i Skolegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
For en liden Familie ere Værelser i en Præstegaard paa Landet at faae tilleie, med samme kunne og nogle Fornødenheder i Huusholdningen erholdes, Adressekontoiret giver nærmere Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
En rund Contoirkkakelovn med tilhørende Rør og Tilbehør, anvises tilkjøbs fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-20
Da Hr. Buxtund, forhenværende Politimester paa Thunøe, skylder mig ved Aftegning nogle Penge hvorfor jeg har hans Rever, som han ei til bestemt Tid har indfriet, saa indkaldes bemeldte Hr. Buxlund at indfrie samme; tillige at afhente noget hos mig, at ham indsat Tøi, inden 14 Dage fra Dato, da det indsatte Tøi ellers bliver solgt til offentlig Auction. Aarhuus, den 2den Januarii 1816. Jens Broberg. Det den 8de September og 8de October 1813. Nørre Jylland tjenstgjørende Mandskab af 22de, nu 10de Compagnie af den Danske Artillerie=Brigade, som siden ere afgaaet fra Compagniet, kan, naar de melde sig hos Undertegnede, bekomme deres Andeel i Priis penge af Priserne Welland og Fama samt Justitia. Randers Arsenal d. 29de Decbr. 1815. Wachler. Major og Chef for 10de Artill.-Comp.