JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-04-11
Spanien. (Telegraph-Depesche.) Bayonne den 30te Marts. "Carlisternes Fort Castellote har capituleret den 26de Marts efter en levende Kamp; Garnisonen har overgivet sig paa Discretion." Regjeringen, skrives der fra Madrid, har erholdt Underretning om, at Seiershertugen har indledet Underhandlinger med Cabreras Lieutenant Torcado, for at paaskynde Aragoniens Pacification. Derimod meddeler Phare d. Pyr, en Skrivelse fra Girona af 24de Marts, ifølge hvilken Carlisternes Sager skulle staae paa en langt bedre Fod, endsom de sidste Efterretninger lode forvente. Carlistjuntaen i Berga og Gen. Segarra have anerkjendt Cabrera som Generalissimus for Hærene i Catalonien, Valencia, Aragonien og Murcia. – Endelig meddeler J. d. Toulouse, følgende Skrivelse fra Tolosa af 24de Marts: "Absolutisterne arbeide paa at iværksætte en Opstand i vore Provindser, og Sagerne ere paa Grund af Bestyrelsens Lettroenhed komne saavidt, at Regjeringen vil have Møie med at undertrykke den. Omtrent 2000 Md., tildeels forsamlede i Districtet Estella, ville gribe til Vaaben. Pengesummer ere uddeelte; Alt er forberedt paa at antænde Krigsfaklen paa ny. - Hoffet i Bourges har ved denne Leilighed spillet en vigtig Rolle. Som Følge af Jntriquer har D. Carlos erholdt Penge fra de nordiske Magter, for at bestikke de gamle carlistiske Anførere, der have erholdt Ansættelse ved Christinernes Hær." Mem. d. Pyr, meddeler under 31te Marts om samme Gjenstand: "Man siger, at Signalementerne paa D. Carlos's Sønner ere sendte til Pyrenæer-Linien, for at forsikkre sig deres Personer, saafremt de skulde forsøge paa at vende tilbage til Spanien. Man veed, at Partihøvdingerne ville opplante Krigsbanneret i Navarra, og at Balmasedatil samme Tid skal gjøre et Jndfald i Ovre-Aragonien. Castellote har forsvaret sig med Heltemod; thi Fortet overgav sig først, efterat Halvdelen af Garnisonen og de fleste Officierer vare faldne. Nu beleire Christinerne AliagaFrankerig. Paris, den 3die April. Den ministerielle Journal Constitutionel beretter: "at alle constitutionelle Nuancer deele samme Anskuelser, samt at Transactionen i Departementerne saavelsom i Kammeret gaaer for sig med beundringsværdig Lethed. Dette beviser 1) at Partierne, saaledes som Thiers har erklæret det, ere uenige med Hensyn til Personerne, men ikke med Hensyn til Sagerne; 2) at den parlementariske venstre Side har havt fuldkommen Kundskab om Landets Følelser, og at denne Sides Vælgere ei ville miskjende dens ædle Holdning." Det tør alligevel være Tilfældet, at Thiers's Transactionssystem, hidtil ikke har havt det glimrende Resultat, som Const. udhæver. Vel seer man, at den venstre Side underhandler med Thiers, og at en stor Deel af de 221 ligeledes transigere med Thiers; men man kan heller ikke undlade at see, at den venstre Side og de 221s Phaland ere mere end nogensinde for forbittrede paa hinanden. .
Viborger Samler, 1840-04-11
Om de maroccanske Anliggender vides endnu Jntet, med Bestemthed. Skulde Kysterne af Marocco erklæres i Blokadetilstand, kunde der let opstaae en stor Kulde mellem England og Frankerig. England har vigtige Handelsforbindelser med Marocco, og ved et Bombardement af Tanger vilde de rige Handelsetablissementer vorde ødelagte.
Viborger Samler, 1840-04-11
Neapel, den 24de Marts. Allg. Zeit. meddeler fra Neapel, at Anliggendet og Svovlmonopolet allerede er bragt istand og udjævnet ved den østerrigske Gesandt Greven af Lebzelterns Mægling; i det mindste har den Deputation, der skulde afsendes til England, erholdt befaling til at opsætte Afreisen indtil videre.
Viborger Samler, 1840-04-11
Storbritannien og Jrland. London, d. 3die April. Rygterne enten om Parlementets forestaaende Opløsning eller om Ministeriets Fratrædelse vedligeholde sig; Morn. Post vil vide, at der er en Spænding imellem Dronningen og Lord Melbourne. Lord J. Russell er upasselig, og maa holde Sengen. Villiers's Andragende om Kornlovene fremsattes den 1ste April, endnu den 3die vare Discussionerne ikke endte.
Viborger Samler, 1840-04-11
Sir J. Graham vil den 7de April andrage paa følgende Resolution angaaende Englands Forhold til China: "Besluttet, at Underhuset, efter at have overveiet de, ifølge De Majestæts Befaling, Huset forelagte Documenter angaaende de chinesiske Forhold, er af den Formening, at Afbrydelsen af den commercielle og venskabelige Handelsforbindelse med hiint Land, og de Fiendtligheder, der senere have fundet Sted, fornemmelig maae tilskrives De Majestæts nuværende Raadgivers Mangel paa Forsigtighed, og isærdeleshed den Omstændighed, at de have forsømt at forsyne Superintendenten i Canton med Fuldmagter og Jnstructioner, for at afhielpe de tiltagende Ulemper, der ere forenede med Smughandelen med Opium."
Viborger Samler, 1840-04-11
Handels=Efterretninger. London, den 3die April. Markederne have i denne Uge vundet et fustere og noget liveligere Udseende; Salgene have naaet en større Fasthed; et forøget Qvantum af Producter, er blevet omsat: desuagtet hersker endnu ingen egentlig Livelighed. Kornvarer. Vi have atter en tør N. Ostvind. Om en 14 Dage vil man, saafremt der ingen Regn vil falde, stærkt og ængsteligt imødesee milde Regnbyger. Tilførselen er indskrænket. Fra Udlandet ville de forventede Hvede Byg- og Havreladninger snart indtræffe. Hveden vil udentvivl vorde lagt under Laas, og Bygget fortoldet solgt af Skibet. Modtagerne af Havre ville komme i Forlegenhed, da Tolden i dette Øieblik er høi; Mængden af irsk Havre, vil bidrage til at holde Priserne lave og Tolden høi. Gjennemsnitspriserne for Kornvarer (den 25de Marts) Hvede, 69 S. 1d.; Byg 39 S. 9 d.; Havre 26 s.; Rug 36 S. 1d.; Ærter 40, 7.
Viborger Samler, 1840-04-11
Kjøbenhavn, den 6te April. Det synes som om alle Korn arter holde sig stivere i Prisen. Middel god Hvede holder sig her i c. 8 Rd., lidt over eller under, efter Qvaliteten. Rug, som har staaet stille i lang Tid, synes nu ogsaa at have naaet sit laveste Standpunkt, allerbedste Vare, 121-122 4 holl., betales her med 4 Rd. 16 s., ringere Sorter med 3 Rd. 64 s. - 4 Rd. Prad. Byg, at tage i Provindserne, kan i Dag noteres 3 Rd. 5600 s., efter Qvalitet. brad. do., at tage i Provindserne; 3 Rd. 4048 s. Erter komme sjeldnere frem, og Prisen kan antages til 4 Rd. 80 s. –5 Rd., at tage i Partier i Provindserne; ordinair Vare sælges her for 4 Rd. 1648 s. (Holst.)
Viborger Samler, 1840-04-11
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-04-11
Kjøbenhavn, den 7de April. Hs. Majestæt har allernaadigst udnævnt Byfoged i Kjerteminde S. L. Thaulow til By= og Raadstueskriver i I Assens. Gl. T.)
Viborger Samler, 1840-04-11
Hs. Maj. Kongen har under 25de Marts allernaadigst tilladt Oberstlieutenant og Kammerjunker v. Røssing, til Sarlhusen, at antage og føre den ham ved kgl. preussisk Lehnsbrev tildeelte Titel af Arvelandmarschal over Fyrstendømmet Halberstadt. (Nlt. Merc.)
Viborger Samler, 1840-04-11
Jfølge en, fra Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand under 6te April kundgjort General-Commando-Befaling, kunne Underofficierer eller i Klasse med dem staaende Militaire herefter ikke forvente Tilladelse at lade sig stille for Værnepligtige, saalænge de ikke have opfyldt den Capitulation eller Værnepligt, de tidligere have paataget sig. Men for at den Underofficier, Trompeter, Hoboist eller anden saadan Militair, som har Lyst til at forblive i Tjenesten, og dertil af vedkommende Regimenter eller Corps anbefales, kan have Adgang til at lade sig stille, saasnart han har udtjent, vil Hs. Majestæt ikke have noget imod, at Regimentet eller Corpset indstiller en slig Underofficier o. s. v. til af Allerhøistsamme at forundes saadan Tilladelse, naar Sessionen, hvorved han skal kunne ventes at blive antaget som Stedfortræder, forestaaer, om der endog til den Tid maatte være nogle Maaneder tilbage af hans tidligere paatagne Capitulation.
Viborger Samler, 1840-04-11
Efter kgl. Bestemmelse skal det overveies, hvorvidt Reductioner kunne være at foretage i Antallet af Høiesterets og Lands-Over- samt Hof- og Stats=Rettens Tilforordnede. Den sidstnævnte Ret har, efter hvad vi have hørt, allerede i forrige Uge holdt en Forsamling i denne Anledning. Høiesteret bestaaer for Tiden af 1 Justitiarius og 12 Assessorer, og Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten af 1 Justitiarius og 15 ordinaire samt 2 surnummeraire Assessorer. Den sidstnævnte Rets Medlemmer have foruden det ordinaire Arbeide tillige Sæde i 3 Vidnekamre, Criminalkammeret, Gjesteretten, Jnqvisitionscommissionen, Skiftecommissionen, Gjeldscommissionen, ligesom Kongens Foged tages af sammes Medlemmer, og Høiesteret er, ifølge det stedse stigende Antal af de for denne Domstol indankede criminelle Sager, meget betydeligt belæsset med Arbeide, saa at vi neppe troe, at der er nogen Autoritet, der enten efter sine Forretninger eller efter den offentlige Mening mindre fordrer Reduction, end de nævnte Domstole. (Kbhp.)J "Kbhposten" og "Fædrel." drøftes i denne Tid følgende i visse Henseender ikke umærkelige Historie: Fire af de yngre, under Generalstaben sorterende Officierer, Dhrr. Flensborg, Trepka, Andre og Læssøe havde udarbeidet et Forslag til en Reorganisation af Generalstaben, hvilket de indgave til Kongen, for at komme under Discussion i Militaircommissionen i Odense. Dette Forslag indsendtes først til Generalstabschefens, Oberst Stein manns Betænkning, men behagede ham nok ikke, saa at han, da han erfoer, at Lieutenant Læssøe til Redactionen, af "Militairt Repertorium havde indsendt en Afhandling over samme Gjenstand, befalede Redacteuren, Capitain Baggesen, at udlevere sig Manuskriptet, hvilket denne ogsaa gjorde. Den første Følge af dette Skridt (som Baggesen i en afgiven Erklæring selv kalder, en Forseelse" var, at samtlige de Officierer af Kronens Regiment, der vare Abonnenter paa Repertoiret, erklærede, at de vilde opsige Abonnementet, saafremt den eller de, der havde gjort sig skyldige i den nævnte Fremgangsmaade, ikke fratraadte Redactionen. Det Samme have ogsaa 20 andre enkelte Officierer samt 22 Officierer af det kgl. Artillericorps gjort. Dette har foranlediget Capt. Baggesen til at fratræde Redactionen, der igjen er overtagen af Capt. Fibiger. - De ovennævnte 4 Stabsofficierer have til Hs. Majestæt indgivet en allerunderdanigst Ansøgning om, gjennem Trykken at turde bekjendtgjøre det af dem til Militaircommissionen indleverede Forslag, og de have derpaa ved Parolen erholdt ikke den begierede Tilladelse, ikke heller Afslag paa deres Bøn, men Tilkjendegivelsen af Hs. Majestæts allerhøieste Mishag, fordi de havde ansøgt om denne Tilladelse, uagtet deres Chef havde fraraadet dem det.
Viborger Samler, 1840-04-11
Allerede i nogle Uger hed det, at Professor David ikke længere vilde deeltage i Redactionen eller Udgivelsen, af Bladet Fædrelandet, end til Udgangen af det forløbne Qvartal. Skjøndt altsaa hans Udtrædelse af Foreningen for Udgivelsen af Bladet ei kom aldeles uventet, saa vakte dog hans offentlige Erklæring herom i Fædr. for i Tirsdags almindelig Sensation, og var derfor ogsaa en Gjenstand for almindelig Omtale i den afvigte Uge. At det ikke er alene Mangel paa Tid og Evne, som har bevæget D. til at udtræde af Foreningen, herom troe vi ere de Fleste overbeviiste, men ligesaa overbeviste ere vi, at D. ved at have udtraadt af Forholdet til Bladet Fædrl." derfor ikke har opgivet de Grundsætninger, som han offentlig har vedkjendt sig, for hvilke han har kæmpet, og som han vel ogsaa fremdeles vil vedblive at forsvare; men hvad vi tillige vel turde antage for afgjort, skjøndt det ikke ligefrem er udtalt i Davids Erklæring, er nemlig det, at han ikke vilde have udtraadt af Forholdet til Fædrelandet, dersom samtlige Medudgivere havde været enige med ham om at redigere Dagbladet Fædrelandet i samme Aand og Tone som Ugebladet "Fædrelandet. Havde man fulgt dennes Retning og Form, saa vilde der ei heller været optraadt saa megen Opposition imod Dagbladets Færd, som sikkerligen misbilliges selv af dem, der ellers hører til det Partie, for hvilket Udgiverne af Fædrelandet antages at være Organet. (Berl. Sobl.)
Viborger Samler, 1840-04-11
Ved Musikforeningens sidste Generalforsamling valge tes til Repræsentanter for det kommende Aar: Seer. Hartmann, Dr. F. Bojesen, Divisionschir, Man sa, Concertmester Frølich, Bataillonschir. Lorck, Assessor C. Weis, Etatsr. Holm, Prof. Abrahams, Cand. P. T. Zahrtmann, Lotto-Jnspecteur Riise, Assessor anse. E. Collin, Etatsr. Kirstein, HofMusikhandler Olsen, Musiklærer A. Lund, Cand. W. Bjerring, Legationsseer, Skrike, Cand. jur. L. Jpsen, Stud. jur. C. Smidt, Overand. Holm, Concertmester Werschall, Cand. phill. Agerskov, Musiklærer H. Kroyer, Assessor G. Collin, Grosserer, N. Gerson, Bagermester Sager, Cancellie. Feddersen og Cand. med. A. Buntzen. (Kbhvnspst.) For om muligen at bevirke, at en ønskeligere Orden blev indført i Henseende til Ansættelsen i de borgerlige Corpser, meddeele vi Følgende: J forrige Maaned blev en Person ansat ved det borgerl. Artilleri. Tilfældigviis fik Compagnichefen at høre, at Recruten havde været i Straffeanstalten. Han henvendte sig derfor til vedkommende Jnspecteur, og erfarede da, at det virkelig forholdt sig saa; han havde nemlig været inddømt til Arbeide i Rasphuset i 3 Aar, indkom sammesteds i Aug 1836 efter Dom afsagt inden den kgl. Lands-Over- samt Hof- og Stadsret, og blev igjen fri August f. A. Tidligere har han ogsaa været straffet med: 1) 18 Maaneders Forbedringshuusarbeide for Tyveri, 2) 1 Aar i Christiania Tugthuus for Hæleri; 3) 2 Dages Fængsel paa Vand og Brød for ulovlig Omgang, med Hittegods, og 4) 3 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød for Løsgjængeri. Vi ansee det ufornødent at anstille videre Reflexioner over denne ligesaa curieuse som besynderlige Ansættelse, saa meget mere, som vi nære den Overbeviisning, at den er skeet hona side, uden at man nemlig har vidst, hvilket Subject man indlemmede i det bæderlige Corps. Jmidlertid forekommer det os dog, at lidt mere Forsigtighed kunde iagttages, da neppe Corpserne have saa stor Mangel paa Medlemmer, at man behøver at recruttere dem med Jndivider, der, som En bemærkede, rigtignok have gaaet Skolen igjennem." (Den Fris.)
Viborger Samler, 1840-04-11
Til den 6te April var der tegnet 870 Actier i Maskin-Hørspinderiet.
Viborger Samler, 1840-04-11
Det Tourniairiske Selskab, hvis Forestillinger i Vinterhave skjænket Kjøbenhavnerne saa mangen behagelig Aftenmoro, vil nu om en Uges Tid forlade Hovedstaden, for at tage til Petersborg.
Viborger Samler, 1840-04-11
J Ugen førend Kronningen vil Dampskibet Frederik den 6te gjøre en Extratour imellem Kbhavn og Kiel. Det er et glædeligt Tidens Tegn at see, hvorledes det danske Sprog igjen efterhaanden indtager sit gamle Territorium, som tydsk Embedsaristokrati, Regeringens Passivitet og Nationalaandens Dvale have ladet det miste i Slesvig. Saaledes er der i de 4 sydligste Sogne i Tønder Amt, paa Strøget mellem Tønder og Flensborg, Sønder Lygum, Ladelund, Karlum og Middelby, hvor Talesproget er dansk, hidtil kun præket i det danske Tungemaal hver fjerde Søndag. Nu have derimod Præsterne (hvoraf dog de 3 ere tydsk dannede) i Erkjendelse af deres Menigheders retmæssige Krav paa dansk Kirkesprog, andraget paa, at der i deres Kirker bestandig kun maa blive holdt danske Prækener. For Øieblikket skal det imidlertid ikke være muligt at faae Skoleunderviisningen i disse Sogne bragt til at gaae paa Dansk, fordi alle Skolelærerne ere altfor tydske. (Kbhpst.)
Viborger Samler, 1840-04-11
Odense. Hs. K. H. Kronprindsen retournerede hertil i Løverdags Middags. - Atter har en sørgelig Jldsvaade fundet Sted i Odense Herred, idet 4 Gaarde i Løverdags Morges Kl. 4 i Løbet af en halv Time afbrændte til Grunden i den henved 1 Miil herfra beliggende Landsby Høime. Jlden opdagedes i en Tørve kube, der var tilbygget Lars Larsens Gaard og vendte ud til Veien. J et Nu stod samme i lys Lue, og indebrændte bleve 10 Køer, 5 Heste, alle Svinene, saavelsom alt Ind- og Udboe. Den Brandlidtes Broder, der vilde frelse en Klod, styrtede med samme i Gaarden og blev slemt forbrændt. (Nogle mene, at Jlden har været paasat, ja, Rygtet gaaer, at en Huusmand fra Sanderum iforveien skal have udtalt Trudsler i saa Henseende.) De øvrige Brandlidtes Navne ere: Christen Larsen, Knud Andersens Enke og Hans Jensen. Som en mærkelig Omstændighed anføres, at en Karl, der havde faaet sin Kiste ud i Gaarden, men ikke kunde komme videre med samme for den Alt omspændende Lue, krøb i Kisten, hvis Laag øieblikkelig slog 1, og hvor han forblev indtil den og begyndte at brænde, da han sprængte samme og foer uskadt igjennem Flammerne. – J Middelfart skal man i denne Tid have gjort en god Fangst af Marsviin, efter Forlydende til en Værdi af 400 Rbd. (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1840-04-11
Randers. Paa den senere Tid finder den Mærkelighed Sted, at der fanges en ikke ubetydelig Deel Sild i Randers Fjord, imellem Uggelhusene og Mellerup, paa et Sted, som kaldes "Pumpen." Man har saaledes jevnlig seet flere Læs Sild derfra bringes tiltorv her i Byen, hvor de sælges for 2 Mk. a 2 Mk. 8 s. Oelen (80 Stkr.), en Priis, der skal være betydeligt under hvad denne Artikel nu koster paa flere Puncter ved Liimfjorden, hvor man i forrige Tider kunde kjøbe en Oel i Sild for en Skilling, og hvor fattige Folk dengang ændsede Sild saalidet, at de ei engang gad optage dem, som ved Bortkjørslen tabtes. (Rd. Av).
Viborger Samler, 1840-04-11
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 7de April. Hamborg 2 M. - a vista 197. Species 200. Obligationer (uden Renter) 98 a 98 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent Nationalbank=Actier 78 1/2 i rede Sølv. Ved Tallotteriets 1501 Trækning i Kjøbenhavn, den 7de April udkom: No. 6. 74. 48. F. 59.
Viborger Samler, 1840-04-11
Reisende. Fra Kallundborg til Aarhuus: Gibserne Giovanni Andreozzi og Serasina Carli, Frøken Heramb, Fru Provstinde Wolff, Student Bahnson, Jfr. Guldberg, Pastor Schjørring, Cand. chirurgiæ Rasmussen, Student Møller, Rebslager Henriksen. Fra Aarhuus til Kallundborg: Amtsforvalter Kammerjunker Baron Güldencrone, Fuldmægtig Wesenberg, Toldbetjent Schack, Kjøbmændene S. og J. Bierring, Fabriqveur Ehlert, Muurmester Raun, Toldbetjent Lund med Familie, Landmand Krieger, C. H. Funder.
Viborger Samler, 1840-04-11
Med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 8de April: Hr. Lund.
Viborger Samler, 1840-04-11
Paa Palme Søndag prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder. Schjødte i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1840-04-11
AVERTISSEMENTS. Bekjendtgjørelse. At Ligningerne over de Commune=Afgivter, som af Viborg Kjøbstads Jndvaanere blive at udrede i Aaret 1840, overeensstemmende med Anordningen 24de October 1837 § 22, ere henlagte paa Byens Raadhuus til Eftersyn i 3 Uger, hver Dags Eftermiddag fra Kl. 2 til 4, bekjendtgjøres herved. Magistraten i Viborg, den 8de April 1840. Hansen. E. Selmer.
Viborger Samler, 1840-04-11
Placat. Løverdagen den 25de d. M., Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Viborg Raadhuus foretaget Auction over en Deel for Kongelige Skatter og Communeafgivter udvantet Løsøre, bestaaende af Chatoller, Skabe, Dragkister, Kakkelovne, Sengeklæder, Kobbertøi, Vogne og Heste m. m. m. imod Betaling ved Hammerslaget. Selmer. Viborg, den 10de April 1810. Auction. over Hovedgaarden Nyvraae.
Viborger Samler, 1840-04-11
Jfølge Ordre fra Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, afholdes Torsdagen den 23de April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, offentlig Auction paa Thingstedet i Nørre-Sundbye, til Bortsalg af Hovedgaarden Nyvraai Kjer Herred, Aalborg Amt, med tilliggende Eiendomme. Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 29 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb. J Kjøbet følger endeel Besætning og Jnventarium. Det bemærkes, at 1/2 af Kjøbesummen bliver at udbetale i 11te Decbr. Termin 1810 og at det høieste Buds Antagelse beroer paa Statgjeldsdirectionens nærmere Approbation. Conditionerne ligge iøvrigt fra næstkommende 1ste April til Eftersyn i det Jydske Lollandske Landvæsens-Contoir under Rentekammeret; hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg; Gjestgiver Strøm i Odense; Gjestgiver Petersen i Haderslev; Gjestgiver Petersen i Aalborg; Forvalter Silkeborg paa Dronninggaard og Forpagter Bodelsen paa Nyvraae, der tillige foreviser Eiendommen.
Viborger Samler, 1840-04-11
Gode friske Frederikshavns Østers Støttrup. faaes hos
Viborger Samler, 1840-04-13
No. 59.
Viborger Samler, 1840-04-13
Kongelig allern, privilegeret 68 Aarg. Cftertidende. Vibo, Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. LigesaarsaadannenenerstninMandagen den 13de April 1840.
Viborger Samler, 1840-04-13
Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin
Viborger Samler, 1840-04-13
Udenlandske Efterretninger. Orienten. Constantinopel, den 18de Marts Beretningen om det ulykkelige Udfald af den russiske Expedition imod Chiwa stadfæstes af de Englændere, der staae i Forbindelse med det engelske Gesandtskab her De sidste Breve fra Tabris og Trebisond af 28de Febr. og 8de Marts melde, at Russerne have opgivet deres Tog mod China. Sikkert er det, at Lord Ponsonby har erholdt Efterretninger, der hæve enhver Frygt for de britiske Besiddelser i Jndien. Denne Gesandts Jndflydelse tiltager mere og mere, hvortil Historien med den græske Patriarch og dennes Forbindelse med Hetæria, der atter opløfter sit Hoved i Tyrkiet, for ganske at omstyrte det osmanske Rige, har bidraget saare meget. - Med det sidste fra Alexandrien ankomne Dampskib er ogsaa den tyrkiske Gesandt vendt tilbage, som havde det Hverv at overbringe Mehemed Ali det Firman, der udnævnte den tyrkiske Viceadmiral Achmed Kaputar istedet for Kaputan Pascha til Overbefalingsmand over den tyrkiske Flaade i Alexandrien, og Mehemed Al har benyttet denne Leilighed til for sidste Gang at forsøge paa en Udjævning af det orientalske Spørgsmaal. Desaarsag har han tilsendt Chosrew Pascha en Skrivelse, fuld af listige, snue Raisonnements og utilforladelige Løfter. Strax i Jndledningen bebreider, Paschaen Storveziren, at denne kun i undvigende og gaadefulde Udtryk har besvaret den Skrivelse, som han, Paschaen, havde oversendt ham ved sin Svigerdatter; derefter udgyder han sig i en Strøm af hellige Forsikkringer og sin ubegrændsede Hengivenhed og Troskab imod Sultanens Person, og besværger den gamle Vezir om at tilveiebringe en oprigtig og fuldkommen Udsoning imellem Tyrkiet og Ægypten; thi denne Udsoning, siger Paschaen, er det eneste Redningsanker, der kan sikkre Prophetens hellige Rige, imod Europæernes Deelingsprojecter. Aldrig skal jeg, hedder det endvidere, "forglemme, at De har at befale over mig, og jeg bønfalder Dem om at forunde mig Deres Mægling for at kunne bringe et for mig saare vigtigt Anliggende til en lykkelig Afgjørelse. Deres Tjener har tilbagelagt sit 70de Aar, og De føler vel, at det er paa den høie Tid, at ordne en Sag, hvoraf min talrige Families Skjebne er afhængig. Gid at det maatte behage Deres Excellence at indrømme mig Syrien, Adang og Passerne ved Taurus, og jeg tilsværger Dem da, at alle Mine ville være beredte til at udgyde den sidste Blodsdraabe for Opretholdelsen af det moslemitiske Rige, som kun vor Enighed kan sikkre for en pludselig Omstyrtning. Hvad Flaaden angaaer, saa erklærer jeg, at jeg anseer samme som min Herres, Sultanens, naturlige Eiendom, den tilhører ham, ligesaavel som min Flaade." Til Slutning erklærer han, at han for at fyldestgjøre sin Samvittighed, og som god Muselmand har valgt Overtalelsens Vei, og beder Storveziren om et aabent og bestemt Svar, i modsat Tilfælde svare Tærningerne kastede." Jstedetfor at underskrive sin Undergang som en Ridding, vilde han da foretrække at begrave sig under sit Herredømmes Ruiner.
Viborger Samler, 1840-04-13
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, d. 4de April. Thiers's Stilling er i høi Grad eiendommelig. Med ganske forskjellige Soldater har han tilkæmpet sig sin Seier. Jmellem disse Stridsmænd, ligesaa forskjellige som Dag og Nat, Jld og Vand, maa han stille sig, for at forebygge deres Sammenstød. Hans Venner i de begge Centra kalde hans Venner af den venstre Side revolutionaire og anarchiske; hans Venner af den venstre Side ansee hans Venner af den høire Side for Ultras og Jesuiter. Af det ene Parti kaldes Thiers en Qvasi=Anarchist, af det andet en fuldkommen Ultra og Jesuit. Ledsaget af sin Broder, Hertugen af Anmale, er Hertugen af Orleans afreist, for at indskibe sig til Africa.