JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Erter Td. 5 Rd. 2 Mk. Fransk Et Læs Tørv 1 Rd. 1 Mk. a 1 Rd. 4 Mk. Fede 3.
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Viine. Kul Tønden 2 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Jslands salted Lammekid. Rd. Mk. En Ahme Rhinsk Viin. 60 a 65 Rdlr. Foering. Flesk røget Lispd. 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. uden Rigs 40 a 45 Rdlr. Høe et stort Læs. 6 Rd. 2 Mk. Grønsalted Lispd. Et Oxehov. rød Viin. 56 a 70 Rdlr. Dito mindre 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Oste Fyenske Skpd. . Rd. uden Rigs 38 a 50 Rdlr. Halm et Læs. 2 Rd. a 3 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Holsteenske Skp. 14 a 15 Rd. Et Oxehov. Fransk Viin. 43 a 45 Rdlr. Høns og Fiederværk. Smør Fyen. 34 a 36 Rd. uden Rigs 23 a 24 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Kalkonske gamle Parret Siellandsk 36 a 400 Rd. Et Oxehoved Fransk Brændeviin. - unge Parret.
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Holsteensk Td. 36 a 40 Rd. 75 a 78 Rdlr. 35 a 38 Rdlr. Capuner fede et Par Rd. M. Tælle Lispd. 1 Rd. 5 Mk. uden Rigs mavre et Par Mk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rd. 2 Mk. 4 s. Humle. 4 Mk. Fisk.
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Brunsviger) Skpd. 90 a 92 Rdlr. Høns gamle Parret. - unge Parret. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Bergens Fisk Skpd. 18 a 20 Rd. Garleber. 76 a 78 Rdlr. Kyllinger et Par 1 Mk. 8 s. Graasey salted Td. Rd. Brabandsk) Giæs levende Stk. tør Skpd. 8 a 9 Rd. Norsk Jern Skpd. 12 Rd. 3 Mk. a 13 Rd. Slagted Stk.
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Klipsisk Skpd. 18 a 20 Rd., Tiære Tønden 5 Rd. a 5 Rd. 3 Mk. Ænder et Par 2 a 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Norsk Torsk salted Td. 7 Rd. 3 Mk. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens Duer et Par 2 Mk. 3 Jslandsk Td. a Rd. Reen Hamp Skpd. 28 a 30 Rd.) Bonitet, Æg en Snees.
Berlingske Tidende, 1783-07-01
Jslandsk tør Fisk Skpd. 22 a 23 Rd. og sidste Tomme af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig ller Syndet-Jelland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertug, doms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrækkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaarden ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kortet Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges til de høy og respective Subscribenter paa Skrivpapiir for 6 Rdlr., og paa Trykpapiir for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de lader deres Exemplarer afhente paa Skrivpapiir, at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mi 12 s., og illumeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærre og Femmern, og Danneverk, illummeret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Fra Tyrkiet, den 7de Junii. J Egypten er nu alting i Bevægelse. Pachaen af Caro forfølger vel Oprørerne i Over=Egypten med en Armee, men disse have saavel forstærket sig, at man befrygter, at Pachaen vil blive slagen.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Cronstadt, den 31de Mai. Fra den 24de indeværende Maaned til i Dag ere her ankomne 67 Skibe, mest Engelske. Vor Krigsfløde ligger endnu i Dag her for Anker.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Paris, den 20de Junii. Omendskiønt Sagerne imellem Rusland og Porten ere allerede komne saavidt, at et Fredsbrud mellem begge Riger synes uundgaaeligt, saa gives der dog nogle, som forsikre, at ved de kloge og vise Foranstaltninger af vore stor Minister for de udenlandske Affaires, vil maaskee dette Fredsbrud endnu blive forebygget. Man taler om adskillige Forbund. - J Følge Breve fra Petersborg, gaaer Fyrst Soltikof med Armeen langs ved Strandbredden af Borystenes til Crim. -
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Det Rygte fornyes, at Maltheser=Ridderne skulle bekomme Undsætning fra adskillige Magter, for at holde et stort AntalGaleer imod de Barbariske Søerøvere paa de Africanske Kyster. Krigen, som er for Dørren i Orienten, trækker alles Opmarksomhed paa sig. Besynderligt er det, at alle Breve fra Constantinopel tale nu kun om den Forvirrelse og Frygt for Krig, som det der værende Ministerium er bestædt i, da dog forhen enhver Linie, hvori Talen var om Krig, forraadede Musselmændenes Fortrøstning paa Frankrigs Venskab. For nogle Uger siden troede man her endnu for vist, at Hs. Rommersk Keiserlige Majestæt skulde for det første blive neutral men nu veed man, at det Wienske Hof vil fælleds med det Petersborgske trække Forhænget op paa een og samme Tid.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Haag, den 24de Junii. Man taler paa nærværende Tid meget om vore Land=Trop ders Reduction, og det heder, at deres Antal skal bestaae af Julii. Stykker, ved Brødrene Berling. 15000. Forinden Krigen, som tog sin Ende ved AchenerFreden 1748 havde Republiken 18000 Mand paa Benene, men aldrig mindre, saavidt man veed. Man taler og allerede om nogle Regimenters Afskeed; dog er endnu ikke noget tilforladeligt herom bleven besluttet. Om Soldens Formemerelse, som Staterne af Holland have bevilget de under denne Provindses Repartition staaende Tropper, skulle igien blive indført, som man vil forsikre, maae Tiden lære. J Følge Breve fra Pohlen venter man sammestæds hver Dagden Russiske Krigsdeclaration imod Porten. Polakkerne have leveret en Mængde Korn til Magazinerne, som er bleven dem vel betalt. Ogsaa i Gallizien giøres Forberedelser, der vidne om en overhængende Krig.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Versailles, den 19de Junii. Ved Hoffet gaaer en tilforladelig Skrivelse fra det Østerrigske omkring, hvori meldes, at Hs. Romersk Keiserlige Majestæt med det første vil forkynde Porten Krig, og det tildeels af den Aarsag, at Tyrkerne tvertimod Tractaten befæste Belgrad. Man veed tillige fra en sikker Haand, at Krigen, imellem Rusland og Porten er aldeles upaatvivlelig. Jkke Spanien, men Frankrig turde, i Fald en anseelig Russisk Flode skulde lade sig see i den Middellandske Søe, legge samme Forhindringer i Veyen. Til den Ende skulle 12 Kongelige Krigskibe blive liggende tilrustede ved Toulon. Fra Mener afgaaet et anseeligt Artillerietrain, som er bestemt til Marseille og derfra til Constantinopel. Den endelige Fredstractat bliver ganske vist sluttet med det første. Engelænderne have ikke villet afstaae fra deres Fordringer, og beholde Negapatnam.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
London, den 17de Junii. Hvad der for nogen Tid siden blev sagt om den Amerikanske Armees Misfornøyelse med Kongressen har sin fuldkomne Rigtighed. Men ved denne kloge General Washington er Roe og Tilfredshed igien bleven indbragt iblandt Tropperne.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
J Martii Maaned circulerede et Brev uden Navn i America nernes Leyr, som var stilet til Officiererne for Armeen, og hvis Forfatter forestillede dem Fædrenelandet, ikke som et Land der vilde deele med dem den ved deres Blod erhvervede Uafhængighed, men som et utaknemmeligt Land, der vilde træde deres Rettigheder under Fodder, være døv ved deres Klager, og drive Spot med deres Elændighed &c. Alle vare høyst opbragte, da General Washington berammede en almindelig Forsamling, hvori han, da General Gates præsiderede, fremstod og aabnede samme med en Tale, som af Efterslægten vil blive læst med samme Beundring som den hvormed vi have været Tilskuere af hans Krigs Talenter. J samme gjorde han Anmærkninger over det navnløse Brev, viiste Giften deri, og derved udbredede igien Rolighed og Orden, som siden ved andre tagne Beslutninger endnu mere er bleven befæstet.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Petersborg, den 10de Junii. J et Par Dage har man i ellers glade Ansigter læst Bedrøvelse. Aarsagen til samme skal være, at vor elskte Storfyrste, hvis Nærværelse udbreder Liv og Glæde overalt agter at reyse til Armeen. - Garnisonen her i Staden skal i Nærheden af samme formere en Leyr, og øve sig i at maneuvrere.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Brest, den 17de Junii. Hr. von Vandrenils Escadre er i Eftermiddag Klokken 4 8 Linieskibe stærk, ankommen her paa Reden fra Amerika. Regimenterne Bourbonnois, Saintogne, Royal, Deur=Ponts, og mange Officerer af Armeen, hvoriblandt Prindsen af Broglio og Marquis von Viomanil ere komne tilbage med denne Flode til Europa.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Paris, den 23de Junii. Administrationen, som til Havnens Indretning i Cherbourg havde bestemt for dette Aar en Summa af 800000 Livres, har faaet den sørgelige Efterretning, at Havet i en eene ste Nat har aldeles kuldkastet 3 Maaneders Arbeyde. - Man synes her ikke meere at kalde i Tvivl, at Russerne ere rykkede ind i Crim, og man venter med den første Nordiske Coureer, Efterretning om, at denne Halvøe er allerede i deres Vold.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Amsterdam, den 24de Junii. De sidste Breve fra Bordeaux melde, at nogle nentrale Skibe ere ankomne sammesteds fra Vestindien, hvoraf endeel har kun haft halv Ladning inde, andre blot Ballast. De have ikke engang kundet bekomme Stene nok, men maattet fylde Faden med Sand. Da i nærværende Tid ingen Ladning er at bekomme i Vestindien, saa turde endnu flere neutrale Skibe have fristet samme Skiæbne. Man har og Efterretning, at 3 neutrale Skibe, 2 fra St. Domingo og et fra Martii niqve, ere med rige Ladninger underveis forulykkede.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Haag, den 25de Junii. J en Privatskrivelse fra Paris af 16de hujus heder det: Fredsslutningen er for Dørren. Vores Ministerium vil absolut have Ende paa denne vigtige Sag. Ville Hollænderne ikke give Engelænderne efter, saa slutter man Fred uden dem, og siden forelægger dem den sluttede Fred. Ville de da tillige undertegne samme, er det vel; ville de ikke, saa maae det Fald de troe sig stærke nok, afgiøre deres Sager allene med Storbritannien. - Der gaaer nu det Rygte, at en Coureer skal i Dag eller Morgen afsendes til Paris med Ordre for vor der værende Gesandt til at undertegne Fredspræliminarierne med Storbrittannien.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Lolland, den 21de Junii. Læse=Selskabet i Østofte Sogn paa Grevskabet Knuthenborg, finder det for den billigste Pligt, offentlig at takke de Kongelige Landhuusholdings=Selskab, baade for dets forbindtlige og opmuntrende Skrivelse af 8de Martii h. a. til vor Selskabs Stiftere S. T. Hr. Provst Dyssel, saa ogsaa for den smukke Foræring af de siden efter tilsendte Skrifter, Landhuusholdingen angaaende. Den almindelige Videlyst fordrer uden Tvivl nogen Efterretning om vor Læse=Selskab, Det blev for et Aars Tid siden oprettet af vor gode Prov Dyssel, i den Hensigt, at skaffe Almuen en nyttig Tidsfordriv i de lange Vinter=Aftener, at øve de Unge hiemme til en færdig Læsning inden i Bøger, som en Hovedsag; og endelimed Tiden at danne Almuens Tænke= og Handlemaade. U billig klager man over Almuens Raahed og Dumhed, saa længe man ikke stræber at forfine Begrebene. Hr. Provsten har allerede opnaaet nogle af sine Hensigter, hvilket er ham Belønning nok for sine Udgifter; (thi paa hans egen Bekostning er hele Anlægget skeet) Han fandt strax til Vinters mange Læse=Elskere. Af den hæderlige Bondestand ere 36 ordentlige Lemmer i Selskabet, og som Æres=Medlemmer ere de Kongelige Betientere ved Bandholm, her i Sognet Hr. Tolder Bondo, Hr. Controlleur Engel, samt Mr. Hellemann, af Grevskabets Betientere, Hr. Jnspecteur Petersen, Hr. Forvalter Suhr, Hr. Forpagter Bølle. Vor liden Bogsamling bestaaer i sin Opkomst ikkun af circa 50 Nummere af blandet Jndhold, nogle historiske og moralske; nogle Christendommen angaaende, som en Seiler, en Serenius, er Horster &c.; nogle occonomiske, nogle poctiske, som ere deels aandelige Sange, deels muntre Poesier. Denne Anmeldelse turde maaskee opvække andre til større Foretagende.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Kiøbenhavn, den 4de Julii. Den 16de April har Hs. Majestæt allernaadigst confirmeret Candidatus Theologie, Hans Carstensen, til adjungeret og succederende Pastor i Abel i Amtet Tøndern; den 14de Mai den hidtil værende Rector i Slesvig, Frederich ErdmanBruhns til Conrector ved den latinske Skole i Meldorf, og den hidtilværende deputerte Borger, Nis Berthelsen Lunding i Hadersleb til Raadsforvante. Den 28de ejusdem er den hidtilværende Fyrst=Biskopelige Entinske og Hertugelig Holsteen-Oldenborgske Kammerjunker, Henning Carl von Rumohr, allernaadigst beskikket til Landraad. Den 18de Junii Underrets Advocat, Johan Ernst Engelbrecht i Preets, til Cancellieraad; den 25de ejusdem Legationsraad Gottlob Benedict von Schirach i Altona til Etatsraad, og Landskriver Henrich Theophil Christian Hasse i Tøndern til Legations=Raad Under Dato Fredensborg Slot den 11te Junii har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, hvorved det i det og Enrolleringen ergangne Anordninger indeholdte Forbud for alle menrollerte at fare og lade sig forhyre til Søes, fornyes og Placaten af 22de November 1780, for saavidt den tillader udenrollerte indtil nærmere Anordning at gaae Farten, igjen ophæves.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Under samme Dato er ligeledes udkommen en Rappels og General Pardons Patent for alle af Danmark og Norge samt Fyrstendommerne undvigte, og over eller uden Tilladelse udeblevne Søe-Folk, hvad enten samme ere af Søe= eller Land Limitterne, Divisionernes eller Holmens Faste=StoksMandskab, hvilke alle fritages for Straf, og maae antages til Søe=Tienesten, naar de inden et Aar fra Patentets Dato sig igien indfinde.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Den 19de Junii har Hs. Majestæt allernaadigst udgiver en Placat, hvorved Jndførselen af fremmed Rask og Chalong i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg og Grevskabet Ranzau forbydes.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Under Dato Fredensborg Slot den 26de Junii har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, hvorved Forbudet af 4de October 1775 imod Munitions og anden Krigsforraads Overbringelse til Vestindien med danske Skibe ophæves.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Angaaende en i indeværende Aar ved underjordisk Jld at Havet opskudt Øe uden for Reykenæs eller Guldbringe Syssels Kyster i Jsland, haves allerede her følgende Efterretninger:
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Skibs=Capitain Pedersen i Skrivelse af 22de Maj, datteret Hukkerten Torsken paa Hannefiords Havn, beretter: Den Tid jeg kom her til Landet, fandt jeg ude i Søen et Land, ligesaa stort som et af de største Fugleskiær, og som brændte paa 3de Steder. Det haver ikke været tilforn. To Mile, S. V. derfra forsøgte jeg at lodde, og befandt 47 Favnes Dyb, med forbrændt Steenbund, der saae ud som Steenkul, og Søen drev gandske fuld af Pimpesteen, som dette Land kastede fra sig. Jeg seilede rundt om Landet paa 3/4 Mile, nær, for at besee det. Det ligger V. til S. paa Compasset, eller S. W. ret visende, efter Gisning 7 a 8 Mile fra det lyderste af Fugleskiærene. Assistent Svendborgs Brev af 24de Maj, melder endnu udførligere: Vi opdagede et lidet Land eller Øende i Søen, omtrent 7 til 8 Mile uden for det lyderste Fugleskiær, som vi med overmaade sigtbart Veir seilederundt om, paa en halv Miil nær. Det brændte meget heftig, saa at vi allerede 6 Mile derfra kunne see den stærke Røg, som drev med Magt lige op i Skyerne. Jnden vi som Stedet nær, bleve vi vaer forbrændte Pimpesteen at flyde i Søen, hvoraf vi opfiskede endeel med Kurve. (hvoraf en Prøve ogsaa er hidsendt) Landet eller Øen er omtrent 1 1/2 Miil stor med Fielde. Skibs Capitainen, som ellers formeenede ei at finde Bund paa dette Sted, blev formaaet til at giøre Lodskud, og fandt mod al Formodning Bund paa 44 Favne V. S. V. fra Reikenæs af, med forbrændt Steengrunslig Steenkul. Den følgende Dag saae vi Fugleskiære me paa deres sædvanlige Sted, og i sædvanlig Størrelse. J Jsland har man ellers ikke fornummet til Jordskjælv eller Jordbrand paa noget Sted. Jndbyggerne fortaalte allene at have seet noget brænde ude i Søen Syden for Grendevig ved Paasketider, som de dog ikke vidste hvad det kunde være, Førend vi fortaalte dem det. Dette saaledes opkomne Lander allerede efter Hs. Majestæts allerhøieste Befaling, som allernaadigst har behaget at give samme Navn af Nye=Øe, foranstaltet taget i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Den 30te Junii d. A. (formedelst den 29de var en Søndag) blev det Kongel. Opfostringshuses Stiftelsesdag udi det 30te Aar fra sin første Fundation, til allerunderdanigst Æreminde af den allerhøieste Stiftere høitidelig erindret, ved en Tale af den ældste Jnformator, Hr. Madsen, hvorudi blev forestillet Guds Forsorg for de unge og fattige Børn, ved at danne Regentens Hierte til saa allerhøistpriselig en Jndretning, som denne Stiftelse er, med Opmuntring til den der værende Ungdom, ved Gudsfrygt, Fliid, Arbeide og gode Sæder at giengielde denne Monarkens for deres Opdragelse viiste Omhue. Dernæst blev til de af Børnene, 20 i Tallet, som havde viist best Fremgang i Christendommens Kundskab, og ved god Opførsel, samt Flittighed meest havde udmærket sig, uddeelt Præmier af Bøger. Til Middag bleve de bespiste med et bedre end sædvanligt Maaltid.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Onsdagen den 2den Julii gav Hr. Conference=Raad Oluf Lundt de Bang sin Skive og Sølvpremier til Broderskabet i det Kongel. Kiøbenhavnske Skyde Selskab, som for beste Skud tilfaldt: Hr. Urtekræmmer Ravn den første Premin, en Sukker Bøsse; Hr. Capitain Hansen den anden en Sukkersigte; og Hr. Røttger Collsmann den tredie, en Medaille. Fortsættels af Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger som det Kongel. Danske Landhuusholdings Selskab tilkiendte og uddeelte til adskillige velfortjente Borgere, dem til Agt og Ære. (See No. 52). Selskabet tilkjender derfor Hr. Kjøbmand Hølter for disse patriotiske Handlinger sin 3die Guldmedalje som er et velfortient Æres og Agtelsestegn. 6. For Huusflid. J Dannemark. 238. Provstinde Sletting i Walsøebille ved Skioldenæsholm paa Ringsted Amt har siden 1778 spundet og ladet forfærdige 1499 Alen Lærreder, Vadmel og Multum, og desuden i afvigte Aar 2de Stykker meget smukke Tøier til Fruentimmer=Klæder af den fiineste Sort. Mod 1000 Alen af bemeldte Mængde er i Lærreder, som for det meste er spundet af hjemmeavlet Hør, hvorfor Selskabet tilkjender Provstinden til Tegn paa sin Agtelse dets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. 239. Skovrider Monefeldt i Lellinge Skovrider Huus, Ramsøe Herred, Roeskilde Amt i Sielland, hans Kone, har i Aaret 1781 af egen avled Uld og Hør forfærdiget 503 Alen Lærreder, Dreiler, Multum m. v. som alle ere meget gode, hvorfor hende tillægges Selskabets første Sølvmedalje. 240. Hr. Jnspektør Mørcks Kone, boende paa Vesterbroe ved Kjøbenhavn har ved Hielp af 2de Tjenestepiger fra 1771 til 1781 spundet, kardet, bleget og for største delen farved 1175 Alen Lærreder, Dreiler, Nettelduger, Lommetørklæder, Vadmel, og i 1782 til 294 Alen forskjellige Sorter Tøier, der alle befindes meget ziirlige og gode, hvorfor hende ligeledes tilkjendes Selskabets første Sølvmedalje. 241. Fæstebonden Rasmus Brocks Kone i Ølsted, Bye og Sogn, Hatting Herred, Stjerneholms Amt, Aarhuus Stift har i 2de Aar af hjemmeavled Uld og Hør forfærdiget 733 Alen Vadmel, Bolster, Dreiler og Lærreder. Ved denne Leilighed roeses hendes sygelige Datter, som har en Hemiplexie paa den høyre Side, og kan følgelig allene bruge den venstre Haand for en overordentlig Flid i Spinding. Selskabet tillægger den flittige Moder den anden Sømme, dalje eller 10 Rdlr. til en vel fortjent Belønning, og hendes skrøbelige, dydige Datter 5 Rdlr. Sognedegnen Jacob Dauw til Sørup ved Svendborg har indsendt Prov af brun og sort Klæde, hvoraf han har ladet forfærdige 21 Alen, som vel er gandske got, men for lidet at komme: Betragtning.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
(Slutningen følger.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Fra den 1ste til 4de Julii ere følgende Skibe indkomne Capitain Møller fra Porte Prince i Vestindien, med Su ker og Kaffebønner; Hukkerten, Kullen, som føres af Skipper Knudsen, og Holmen, som føres af Skipper Hollender, begge kommen fra Jsland med Fisk og Uldengods for den Kongel. Jslandske Handel; Capitain Cram fra Engeland m. Steenkul, og Simple fra Skotland med Steenkul og Boutellier. Udgaaet: Capitain Block og Christensen, beggtil Jsland med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Copulerede. Paa Rasch Herregaard i Jylland den 17de Junii Hr. Hans Bentzen, Hospitals Forstander i Horsens, og Mad Anna Christine Bornemann. Kiøbenhavn den 4de Juli Sr. Johan Madsen og Mad. Anna Thomsen, sal. Thoma Jensens; Sr. Christian Herman Franck, Bogtrykkersvent- og Mad. Anna Dorothea Ramløse.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Døde. Kiøbenhavn den 1ste Julii Sr. Niels Holst, Havnefoged, 47 Aar.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
Ave TISSEMENT. Fra Trykken er udkommen: Den Kongelige Residen, Stad Kiøbenhavns udførlige Beskrivelse, af N. Jonge. Fori Deel 72 Ark median Qvart. De Herrer Præuumeranter vil behage at lade deres Exemplarer afhente, mod 1 Rdlr. Efter skud paa Trykpapiir og 1 Rdlr. 4 Mk. paa fransk Skrivpapiir hos Hr. Cancellieraad og Raadmand Voltelen, boende i Storma den No. 291, da der tillige prænumereres paa anden Deel m. 4 Mk. Skriftet er afdeelt i 2 lige Deele, saa at første indebder de 6 af Stadens Qvarterer og den anden Deel de øvrige med al Stræbsomhed bliver den anden Deel udarbeidet, som med første kan ventes under Pressen. De, som ei har prænumeret og behage at eie dette Skrift, overlades denne første Deel 2 Rdlr. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 4 Mk. paa fransk Skrivpapiir, da der for at forekomme Defecter, prænamereres strax paa and Deel.
Berlingske Tidende, 1783-07-04
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigst Bevilling af 27de Junii sidstleden, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Rasmus Lange af Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, hans, som Curator Bondrum i forrige Bogholder Christo her Battiers Fallitboe, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavn, ske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som maatte have noget at fordre hos fornævnte Bogholder Battier, dermed at fremkomme, og saa dan deres havende Krav, inden den i Loven foreskrevne Tid hos de i Boet beskikkede Opbuds=Commissarier Os Elskelig. Etats=Raad Colbiørnsen og Grosserer Andreas Bunnen, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved Hof= og Stads=Retten i fornævnte Kiøbenhavn; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg i Vores Kongel. Residen. ce=Stad Kiøbenhavn, den 27de Junii 1783. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Procurator Rasmus Lange af Kiøbenhavn, som Curato Bonorum i forrige Bogholder Battiers Fallitboe, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde hans Creditorer. Jndkaldes herved alle de som maatte formeene sig at have noget at fordre i Fallitboet efter forrige Bogholder Christopher Bat tier, at mede for os som allernaadigst beskikkede Opbuds=Commissarier, inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver kan vente at vederfares brad Ret er. Kiøbenhavn, den 30te Junii 1783. E. Colbiørnsen. A. Buntzen. Allerunderdamast læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 30te Junii 1783. C. Schifter.