JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Udenlandske Efterretninger. Den preussiske Minister v. Cani havde, som vi i næstforrige Nr. omtalte i Landdagsforsamlingen d. 20de Mai afgivet den Erklæring, at det ikke var Regjeringens Mening at udelukke fra Forhandlingerne Sporgsmaal af den udenlandske Politik, som umiddebart berørte Landet. Denne Erklæring hørtes af hele Forsamlingen med stor Forundring og af Oppositionen med særdeles Glæde. v. Beckerath fremkom strax med det forhen afviste schleswig-holsteinske Andragende, andre Deputerede bragte Sundtolden og endnu flere udenlandske Sager paa Bane, og Præsidenten erklærede sig villig til at modtage saadanne Petitioner. Herved kom det conservativ Parti, hvortil fornemmelig den høie Adel og indflydelsesrige Embedsmænd høre, i stor Forlegenhed, og ikke mindre selve Regjeringen. En Forsamling af dette Parties Medlemmer blev strax afholdt hos Thronarvingen, Prindsen af Preussen, som derpaa ilede til Potsdam, hvor Kongen residerer. Hr. v. Canniz maatte i det følgende Møde om Fredagen gjøre den ydmygende Erklæring, at det han havde sagt, kun var hans egen personlige Mening, men ingenlunde Regjeringens Anskuelse, og man paastaaer, at han allerede har maattet begjære sin Afsked af Stats tjenesten, hvilket da ogsaa synes at maatte være en ligefrem Følge af en saadan Bommert. Jmidlertid er Regjeringens Forlegenhed ingenlunde forbi dermed, Petitionerne ere allerede modtagne, og Oppositionen vil ikke finde sig i at de atter sendes tilbage. Allerede ved Ministerens tilbagekaldende Erklæring om Fredagen reiste de betydeligste sindede Deputerede sig imod Regjeringen med en saadan Kraft og Bitterhed, som man endnu ikke har seet Exempel, paa ved Landdagen. Forhandlingerne bleve derpaa afbrudte ved en 3 Dages Pintsefeire, men denne Tid benyttede Partierne kun til at aftale deres Operationer for Fremtiden, og fremtraadte strax i Tirsdags meere bestemt afsondrede end nogensinde forhen. Hertil bidrog ogsaa en Tale af den conservative og intolerante Cultusminister, Theologen Cichhorn, i Striden om de afvigende religiense Confessioners politiske Rettigheder, ved hvilken Leilighed Regjeringen, som vi sidst meddeelte, havde en betydelig Minoritet. Næsten eenstemmig besluttede Forsamlingen at andrage paa, at den mundtlige og offentlige Rettergang, som i 1846 blev indført i nogle Provindser, snarest muligt maa udstrækkes til alle Deele af Monarkiet, hvor den almindelige Criminallov gjælder, og at de Hindringer, som hidtil have stillet sig iveien derfor, maae ryddes tilside.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Den Deputerede Dietrich havde foreslaaet at andrage paa, at en ny Straffelovbog snarest muligt maatte udkomme. Den nedsatte Comitee havde angaaende denne Sag sat sig i Forbindelse med vedkommende Ministre, og var derved kommet til det Resultat, eenstemmig at fraraade Forslaget. Forsamlingen var imidlertid af en anden Mening og tiltraadte det med stor Majoritet. J Götheborgs Handels- og Sjöfarts-Tidning Nr. 18 for 26de Mai læses en velskreven Artikel om det venske Udførselsforbud, hvori med overbevisende, Grunde godtgjøres sammes Fordærvelighed for Handel, Agerdyrkning og Landet i det Hele. Forfatteren mener, at Regjeringen burde have seet Sagen fra et høiere Standpunct. For den burde Øieblikkets truende Phænomener ikke have gjældt mere, end de i Virkeligheden vare: Fostre af Ubekjendtskab med de rette Aarsager til Priisforhøielsen, og af Frygten for en Mangel, som overdreves, og forUdførselsforbud i Rusland og Preussen, som ikke fornuftigviis kunde skee; men disse barnagtige Skrig opæggedes omhyggeligt af de private Jnteresser, Brændeviinsbrænderne, dem, som havde solgt paa Leverance til Udlændinger i Foraaret, samt dem, som nu maatte kjøbe Korn, fordi de i Utide havde solgt deres Forraad, eller ei i Tide havde forsynet sig med hvad de behøvede. Hos Regjeringen burde den nærmeste Fremtid have gjældt meer end den øieblikkelige Trang, især da det stod i dens Magt at faae de sikkreste Oplysninger om de Forraad, der kunde regnes paa i Naborigerne, og den let kunde hjælpe paa Transporterne derfra med Kronens Fartøier. – "Hvad angaaer dem, som have solgt paa Leverance til Udlændinge for en lavere Priis, end de nu kunne faae i Landet, og derfor gjennem et Magtsprog ville komme fra deres Contracter, eller undgaae Tab, saa maae vi gratulere dem til deres Lykke, ønskende, ligesom vort Cabinet i Krakau Spørgsmaalet, at det maa være sidste Gang at beklagelige Forhold nødvendiggjøre saadanne Afvigelser fra Overeenskomsternes Ubrødelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Den 17de Mai er i Christiania og de fleste andre større Byer i Norge paa sædvanlig Viis festligholdt med Kanonsalut og Musik, Middagsselskaber og Baller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
J Drammen har der om Aftenen fundet nogle Pøbelexcesser Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
(Jndsendt.) En Forening af kgl. Skuespillere og Dandsere give i denne Tid seeniske Forestillinger i Aalborg. Det er ret beklageligt, at man i en By som denne, der har viist megen Sands for Skuespil, ikke kan vente slig Nydelse, da et godt Skuespillerselskab umulig kan udføre sine Præstationer i det slette Locale, Byen har at frembyde dertil. Kunstens velgjørende Virkning paa Samfundet er Enhver bekjendt, og Alle ville vist være enige med os, at det var en fortjenstlig Handling om En eller Anden interesserede sig for og fremmede Opbyggelsen af et simpelt, men rummeligt til vor By svarende Locale for Skuespil, Musik og til Samlingsted for Byens og Omegnens Beboere, hvortil i den nærmeste Tid sikkert vil føles stor Trang, f. Eved "dansk Samfund, hvilket vi Alle maatte ønske en frodig Væxt. Man har flere Steder, baade her i Landet og i Udlandet, for at hjælpe paa Dyrtiden ved at skaffe Folk stadigt Arbeide, ladet foretage Arbeider, som ellers ikke vare paatænkte. Det omtalte Foretagende vilde altsaa være gavnligt i flere Retninger; det tjente Kunsten, og Nykjøbing, og hialp dog for endeel paa Dyrtiden her i Byen. De, der maatte være i Besiddelse af Midler og Lyst til at virke for vor By, anbefales denne Sag til nøiere Prøvelse. Nykjøbing, den 31te Mai 1847. Ovenstaaende kunne vi ei undlade at bede Mænd med Evne at skjænke deres Opmærksomhed; et saadant Foretagende maatte udentvivl holde Entrepreneuren skadesløs, da det blev det eneste til slige Sammenkomster brugelige Locale; det vilde hidkalde Kunstnere, som ved det gode Besøg, man kunde vente i Nykjøbing, sattes istand til at betale anstændigt, og et saadant Foretagende kunde gjøre Regning paa hele Byens og Omegnens Erkjendtlighed. Red.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Avertissements. J M. C. Macke prangs Boglade faaes: Om Hestekjøds Afbenyttelse til Føde for Mennesket ved Levnetsmidlernes nuværende høie Priis, ved With, Dr. med. Priis 16 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Declamatorisk Underholdning. gives Tirsdagen den 1ste Juni Kl. 7 i Hr. Gjæstgiver Thomsens Have af A. Carlsen, Skuespiller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Dampskibet. "Sjælland. Capitain N. P. Nielsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
I Anledning af Pintsemarkedet i Rostock vil Passagerfragten for denne Tour med ovennævnte Dampskib blive 6 Rbd., Tour og Retour paa første Kabyt. Skibet afgaaer herfra Torsdag Morgen Kl. 5, er i Rostock omtrent Kl. 11, og afgaaer derfra Fredag Middag Kl. 1 a 2, og til Kjøbenhavn som sædvanlig Løverdag Morgen Kl. 5. - Paa denne Tour med følger et Musikcorps fra Kjøbenhavn. Nykjøbing, den 30te Mai 1847. J. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Dampskibet. Caroline Marie, Capitain Schwensen, begynder en forandret Fart Søndagen den 13de Juni d. A., idet at bemeldte Skib vil gaae 2de Gange om Ugen til og fra Kjøbenhavn. Den ene Gang imellem Flensborg og Kjøbenhavn og den anden Gang imellem Nyborg og Kjøbenhavn, anløbende begge Gange de sædvanlige Mellem stationer. De saaledes nu bestemte Afgangs- og Ankomst tider blive følgende: Hver Søndag, indtil 1ste August, afgaaer Dampskibet fra Flensborg om Aftenen Kl. 10, senere, eller fra 1ste August, afgaaer det fra samme Sted Kl. 12 Middag samme Dag til Kjøbenhavn, og vil altsaa anløbe Gaabense hver Mandag Formiddag Kl. 9 a 11, Koster & Kallehave Kl. 10 a 12 Formiddag. Onsdag Morgen Kl. 6 fra Kbhavn til Nyborg, an løbende samme Dag Koster & Kallehave Kl. 11 a 12 Middag, og Gaabense Kl. 1 a 2 Eftermiddag Torsdag Morgen Kl. 4 fra Nyborg til Kbhavn anløbende samme Morgen Kl. 8 a 9 Gaabense, Koster & Kallehauge Kl. 9 a 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Fredag Morgen Kl. 6 fra Kbhavn til Flensborg, anløbende Koster & Kallehauge Kl. 11 a 12 Middag, Gaabense Kl. 1 a 2 Eftermiddag, Lohals Kl. 4 a 5 Eftermiddag, Svendborg Kl. 6 a 7 Aften samme Dag, Brunnis Løverdag Morgen. Fragtbetalingen bliver som forhen, og er følgende: 1. Pl. 2. Pl. Dæk. Rbd. Mk. Rbd. Mk. Rbd. M. Jmellem Gaabense og Kjøbenhavn . . . 3 - og Kosters Kallehave 12. og Lohals & Svendb. 4 - 3 - 1 og Brunsv. 8 Flensb. 6 2 4 4 22. Jmellem Koster J Kallehave og Lohals J Svendborg . . . . . . . . . . . . 4 3 33 2 - Jmellem Koster J Kallehave og Bruns nis J Flensborg . . . . . . . . . . 64 5 - 2 4 Færgepengene ere iberegnede Fragtbetalingen, undtagen ved Brunsnis. Uconfirmerede Børn og Domestiquer, der ledsage deres Herskaber, betale det Halve, anden Rabat gives ikke. Som Dækspassagerer antages kun Matroser, Soldater, Haandværkssvende og Tjenestekarle. Kahytspassagerer have 100 Pd. Reisegods frit, for Overvægt betales 1 Rbd. pr. 100 Pd. For en Hund betales imellem alle Stationer 1 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
- Jmellem Nykjøbing og Gaabense er sat en Dagvognsbefordring i Forbindelse med Dampskibet hver Mandag og Fredag. Gaabense, den 30te Mai 1847. Arnkiel. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Jfølge Anordningen af 24de October 183788, bu ver i Boghandler Berggreens Sted, der ved at fraflytByen er udtraadt af Borgerrepræsentantskabet, Valg af a Borgerrepræsentant at foretage paa Nykjøbing Raadstue Tirsdagen den 8de Juni d. A., Eftermiddag Kl. 5 hvor samtlige valgberettigede Borgere indbydes at mød for enten personlig til Valgprotocollen eller ved Stemme seddel at tilkjendegive paa hvilke Borgere de vælge. A motiverede Jndsigelser eller Reclamationer modtages af Borgemesteren til Mandag den 7de Juni d. A. gjentages ifølge vor Bekjendtgjørelse af 19de d. M.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Nykjøbings Valgbestyrelse, den 25de Mai 1847. Møller. Kryger. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Tirsdagen den 8de Juni afholder Selskabet til Afhandling af landoeconomiske Spørgsmaale, i Fuglse Herred, sit første Møde hos Gjæstgiver Gendrup i Rødby, om Eftermiddagen Kl. 3. Chr. Møller Holst, Selsk, provis. Dirigent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Sidst i denne Uge agter Undertegnede at afseiltil Kjøbenhavn, medtagende Fragtgods. J. Marquardt. Undertegnede giver sig den Ære at meddele til behagelig Efterretning for Publicum, at min herved Byen beliggende Have aabnes Søndagen den 30te Mai Eftermiddag Kl. 5 til 11 om Aftenen, ligesom derefthver Søndag, Tirsdag og Torsdag paa samt Tid. Ved Jndgangen erlægges i Entree pro person 8 s. imod billet, hvis Værdi ved Afleveringen i Beværknings-Telten godtgjøres med Forfriskning. Dog undtages naar der haves Musik, da Entreen anvendes til denne Betaling. For Børn under 10 Aar, naar disse ledsage af Forældre eller voxne Personer, erlægges ingen Entree Nykjøbing, den 28de Mai 1847. Ærb. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
En Dreng, som ønsker at lære GlaMah, Rov. Mester=Professionen, kan strax blive antaget hos Undertegnede og i sin Læretid erholde de Klæder som han til sin Fornødenhed bruger. M. Wagner, Glarmester og Speilfabrikan, God Blanksværte i halve BorSarkjøbing. eller til billig Priis erholdes her Carl W. Fester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
J disse Dage er Under Nykjøbing. tegnede bleven forsynet me.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
at nyt smukt Udvalg af alle Sorter hvide brodered Dame=Arbeider, glatte og brocherede Møller og Jact netter, alle Sorter Garn, Silke og Perler samt alt And til Brodeer-Handelen hørende. M. C. Mackeprang. 6 Stkr. nye Stole og 6 Stkr. brugte dito statilsalg hos C. J. Philipsen ved Raadhuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
J. Et Huus i denne Bye Nakskov, Veilegade paa 6 Fag i Gaden, et Sidehuus og et Baghuus med Gaardsplads &c., tjenlig saavel til Handel som andet Næringsbrug, er at saa tilkjöbs for billig Priis og paa billig Betingelser, hvoriblandt, at omtrent af 2 af Kjøbesummen kunne blive indestad. ende i Eiendommen; man behage herom at henvende sig til M. Röepstorg)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Rettelse. Som Kjøber af Gaarden Frederiksdal var Nr. 84 af d. Bl. feillagtigen anført Kammerraad Nyholm istede for Forvalter A. Nyholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-31
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekiøbs, deeler o. Statselde Nyhed og bergebragte Anlie i Gasbeldemand i Aa Grundtvig i Saxkiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-02
Lollands. Falsters Distidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Onsdagen den 2den Juni, No 88. Gamle Erindringer af Seneca Otto v. Falken skjold, dansk General under Struensees Ministerium, Ovenstaaende er Titlen paa en Oversættelse af General Falkenskjolds Memoirer, hvoraf 2 Hefter allerede ere udkomne paa Boghandler Nielsens Forlag. Jfølge Titelbladet skal Bogen indeholde en tro og upartisk Fremstilling af Aarsagerne til og Omstændighederne ved Dronning Caroline Mathildes Detronisering, Struensees og Brandts Henrettelse, samt den Tids øvrige Begivenheder, hvori Forfatteren har været indviklet; hans femaarige Fangenskab paa Fæstningen Munkholm og 30aarige Forviisning, tilligemed en Relation af sammes Felttog i den russiske Armee imod Tyrkerne i Aarene 176970, samt Betragtninger over Danmarks Militair-Etat &c." Dette Jndhold maa nødvendig gjøre Bogen tiltrækkende for danske Læsere, thi den struenseeske Periode hører unægtelig til et af de mærkeligste og interessanteste Partier i vort Fædrelands Historie, dobbelt interessant, fordi Tiden ligger og saa nær, at en Mængde enkelte Træk derom endnu gaae fra Mund til Mund, ved en levende Tradition, medens Begivenhederne selv dog endnu ligge indhyllede i et mystisk Halvmørke, og lige indtil Federik VI Død have været betragtede som forbuden Frugt, som henhørende til en Classe af "politiske Nyheder og Efterretninger", det var farligt at røre ved. Det er først ved Carl Bernhards i 1840 udkomne Gamle Minder, at den danske Læseverden er bleven nærmere bekjendt med hiin Tids Tildragelser, med den aandrige og dristige Reformators storartede, men kun alt for voldsomme Forsøg paa at afskaffe forældede Misbrug, at gjøre Folket stærkt og lykkeligt, og med den tragiske Catastrophe, hvorved et tænkefuldt Hosparti ikke alene styrtede ham ned fra den Magtens Tinde, hvorpaa han selv havde hævet sig, men ogsaa lod Andre, som vare uskyldige i hans mulige Feil, og fornemmelig den unge elskværdige Dronning, blive Offere for sit Had og sin Hævn. Til disse Offere hører ogsaa Forfatteren af nærværende Skrift, som døde i Schweitz 1820 i sit 83de Aar, og hvis Erindringer efter hans Død bleve udgivne paa Fransk af hans Ven, Vicepræsident Secretan. Naar undtages hvad der angaaer ham selv personlig, findes i hans Bog vel ikke meget egentligt Nyt, den udmærker sig ikke ved nogen høi Grad af Fremstillingskunst, men desto meere ved en fuldkommen Sandhedskjærlighed, som endog bringer ham til at forbigaae eller kun løselig berøre vigtige Omstændigheder, naar han ikke af egen Erfaring eller paalidelige Actstykker har sikker Kundskab derom. Saavidt vi af de udkomne Hefter kunne skjønne, uden at have Originalen ved Siden, er Oversættelsen af J. H. Hansen udført med Omhu og Flid. Værket vil udgjøre omtrent 8 Hefter, hvert paa 4 Ark, til en Subskriptionspriis af 24 s. Subskriptionen staaer aaben indtil Værket er sluttet, hvorefter Bogladeprisen forhøies med 25 pCt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-02
Jndenlandske Efterretninger. Den 27de f. M. aabnedes Landmændenes tredie Forsamling med en Tale af det foregaaende Mødes Vice-Præsident, Hr. Forpagter Hofman Bang fra Hofmansgave, hvorefter Hr. Cancelliraad Jngerslev til Marselisborg, som Medlem af den provisoriske Bestyrelse, udtalte nogle Velkomstord til de Fremmede. Til Forsamlingens Præsident valgtes Hr. Provst Vallentin i Tvede, og til Vice-Præsident Hr. Kammerraad Krarup til Haraldslund. Til Secretair udnævntes polytechnisk Candidat, Hr. Kammerassessor Schytte fra Kbhavn. Til Dirigenter for Sectionerne udnævntes: for Agerdyrknings=Sectionen Hr. Forpagter Hofman Bang, for Qvægavls=Sectionen Hr. Kammerraad Dr. With, og for Forstvæsens-Sectionen Hr. Forstraad Bjørnsen. Som Deeltagere i Landmandsforsamlingen var til den 27de f. M. anmeldt omtrent 450. Fædrel." beretter af et Brev fra Helsinger: "Uagtet et herligt Veir iaar begunstigede Egebæksvang Festen, havde dog et langt ringere Antal Deeltagere indfundet sig end de foregaaende Aar. Fra Kjøbenhavn vare kun nogle ganske Faa ankomne over Land, da intet Dampskib havde fundet for godt at afgaae hertil om Formiddagen; fra Helsingborg var der af samme Grund kun kommet et Par Gjæster. Ved Bordet, der som Følge af det Foregaaende var temmelig tyndt besat, holdtes de sædvanlige Taler i Festens Anledning, ledsagede af passende Sange. Dr. Sturtzenbecher, som var en af de faa tilstedeværende Svenske, udbragte en Skaal for Normændenne, der af en ung Normand, Hr. Hammer, besvaredes med en Skaal for de svenske Brødre. Paa Haabets Steen holdt Hr. Lassen til Sindshvile et længere Foredrag, hvorefter der blev sunget en til Dagen forfattet Sang, hvis sidste Vers vi hidsætte: Thi tab, o Danmark, ei Dit Haab; Gid aldrig Du maa lytte Til hine Feiges falske Raab: Ak, hvortil kan det nyttelGaaer enig frem ad lige Vei, Med Danmarks raske Sønner, Da sikkert efter Haabets Mai Os Friheds Sommer lønner." Om Aftenen under Ballet blev Festen livligere, og Skoven var ret talrigt befolket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-02
Det skandinaviske Selskab afholdt i Løverdagsaftes sit sidste Møde for denne Saison. Formanden meddeelte Medlemmerne, at man havde paatænkt at gjøre en Udflugt til Roeskilde med de skandinaviske Naturforskere, som ventes hertil i Julimaaned; fremdeles, at man efter Anmodning fra en af Sjællands Kjøbstæder havde sendt samme de af Selskabet udgivne Skrifter, for hvilke man havde modtaget en Taksigelseskrivelse. Han oplæste derpaa et Forslag fra Advocat Lehmann, om til næste Vinter at give Concerterne en videre Udstrækning ved at behandle fædrenelandske Emner i Tonemalerier. Man havde i denne Anledning henvendt sig til Professor H. Hertz og Syngelærer Rung, der have erklæret sig villige til at levere saadanne. Endelig opfordrede Prof. Sommer Medlemmerne til at vise Naturforskerne samme Gjæstfrihed, som man havde viist de norske og svenske Studenter. Paa en i denne Anledning fremlagt Liste tegnede Flere sig. Cand. Ploug holdt derpaa sit anmeldte Foredrag over nogle Træk af den nyere Tids Historie, idet han behandlede de sidste Aar af forrige og de første af dette Aarhundrede, navnlig dvælede han længe ved Thronskiftet i Sverrig 1810. Mødet endtes, som sædvanligt, med et Maaltid, hvorved der blev udbragt flere Skaaler og afsunget passende Sange. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-02
Redactionen af "Kieler Correspondenzblatthar i længere Tid upaatalt tilladt sig at fremlægge Consurarkene af Bladet i den derværende Klub. Efterat den nuværende Politimester havde gjort Jndsigelse imod denne Skik, hvorved de af Censuren strøgne Steder dog komme ud i Publicum, vægrede Klubbens Direction sig ved at forebygge slig Sædvane. Politimesteren begjærede derpaa nærmere Jnstrux. Der berettes nu i Hamb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-02
Corresp." at den slesvig-holsteenske Regjering skal have rescriberet, at Concessionen til Udgivelse af "Kiel. Corresp. vil blive fratagen Hr. Olshausen, saafremt Censurark oftere fremlægges paa hiin Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-02
Jfølge "Flyveposten, agter Studentersangforeningen i denne Sommer at gjæste Skamlingsbanken. Hvis dette stadfæster sig, vil det udentvivl bidrage ikke lidet til at give Skamlingsfesten en forøget Tillokkelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-02
Ved en under 18de Mai af Byfoged og Borgemester i Corsør, Cancelliraad Sylow, med tiltagne Meddomsmænd, under Bythinget afsagt Dom, ere Huusmand Erik Hansen og Hustru Ane Kirstine Hansdatter, der, som af os tidligere berettet, have druknet tre af deres Børn, tilfundne hver især at miste deres Hals og deres Hoveder at sættes paa Stage. Motivet til denne skrækkelige Gierning skal være deels Nød og Trang, deels Tungsindighed, hvoraf fornemmelig Konen leed. Sagen er indanket til Overretten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-02
Under Etatsraad J. O. Hansens Fraværelse paa en Reise i Udlandet er Generalanditeuren for Landarmeen, Scheel, constitueret til at være 3die Medlem af Universitetsdirectionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-02
Jfølge Brev fra Petersborg ventedes Fregatten Bellona, efter hurtigt at have indtaget sin Ladning, at ville afgaae fra Cronstadt den 31te f. M. Dampskibet "Hekla ventedes til Kbhavn den 1ste ds. – J Moskov er der afbrændt et stort Magazin, der siges at have indeholdt omtrent 30,000 Tdr. Korn. (Fædrel.)De svenske Blade oplyse, at Forbudet mod Udførsel af Korn fra Sverrig ogsaa indbefatter Udførsel saavel landvert som soverts til Norge. Dette forekommer os ret mærkeligt; thi det er lige utvivlsomt, at der i det midterste Sverrig er ret betydelige Forraad tilstede, da Lancommunicationerne ere maadelige, og Søer og Vanddrag først for nylig ere opbrudte, og at Norge i høi Grad behøver Tilførsel, ja at der navnlig maa være Mangel i de indre Bygder, der have liden og besværlig Communication med Kysten, men en lettere over Grændsen med Broderlandet, hvorfor de ogsaa hyppig pleie at hente Korn derfra. Maaskee turde denne Omstændighed bidrage Noget til at opklare den egentlige Aarsag til det med den nærværende svenske Regjerings øvrige Grundsætninger noverensstemmende og i flere Henseender ellers ikke let forklarlige Forbud. Det hedder sig nemlig, at det er den gotheborgske Inflydelse, der har sat det igjennem, og at dette virkelig er Tilfældet, er saa meget meere sandsynligt, som Hovedstadens Handelstand og Borgerskabets store Fleerhed afgjort havde erklæret sig derimod. Forudsat da, at Forbudet er udgaaet fra Götheborg, hvor meget store Bestillinger af Korn vitterligen vare gjorte, saa kunde det tænkes, at Handelstanden der havde paataget sig Leveringer, som den ikke kunde præstere, og derfor kun havde seet sin Redning i at udvirke et Forbud, der ophævede de indgangne Contracter, forsaavidt de ikke vare udførte for dets Jndtrædelse. Det er imidlertid ikke vor Mening at paastaae, at den goteborgske Petition virkeligt har havt denne Hensigt, men besynderligt er det dog at see en Handelen standsende og skadende Foranstaltning bringes i Forslag af den, som man skulde troe, meest oplyste og dygtige Handelstad i Sverrig, og i alt Fald var det vel heller ikke første Gang, hverken i Sverrig eller andetsteds, at man havde seet enkelte Kjøbmænds egistiske Jnteresse gribe til slige Udveie og forstaaet at sætte dem igjennem. Vi hensætte dette nærmest til deres Overveielse, der, medens de have bestræbt sig for at lægge vor egen Kjøbmandstand for Had, have været henrykte over den svenske Foranstaltning. Man skulde dog heller spare lidt paa sin Roes, saalænge til man var paa det Rene med, hvad og hvem det egentlig gjældte. (Fdl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-02
En Kjøbmand Holtzermann har nu paa Handels pladsen Silkeborg etableret et Udsalg af Manufactur Galanteri- og Colonialvarer. (Aalb. Av.) Galanteri- og Colonialvarer. (Aalb. Av.)¬