JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-23
Bekjendtgjørelse fra Skolecommissionen. Da det Kongelige Danske Cancelli under 9de d. M. har approberet den til samme indsendte Plan angaaende Forandring i Skolevæsenets Jndretning her i Byen, anmodes herved de af vore Medborgere, som ønske Børn indsatte i den Afdeling af Skolen, der herefter skal føre Navn af Borgerskole og i hvilken der betales for Underviisningen, at gjøre Anmeldelse derom for Skolens Overlærer, Hr. Catechet Schierning, i Løbet af denne Uge, forsaavidt nemlig Børnene have været optagne i den hidtil bestaaende Skole. De Forældre derimod, hvis Børn ikke hidtil have besøgt den danske Skole her i Byen, men som ønske dem indlemmede i den ovenomtalte Borgerskole, anmodes om at lade Børnene møde paa Skolen næstkommende Mandag den 27de November Kl. 10 og medtage deres hidtil benyttede Læse= eller Lærebøger, for at deres Kundskaber kan blive prøvede og det derefter kan bestemmes, i hvilken Classe af den nye Skole de overeensstemmende med Planen kunne indlemmes. Endvidere bekjendtgjøres, at den fastsatte Betaling er for Børn i c. eller nederste Classe. (Drenge og Piger) 8 Rbd., for Børn i b. (Drenge) 12 Rbd., for Børn i a. (Drenge) 18 Rbd. og for Børn i Pige classen, som daglig kun undervises 1/2 Dag: 6 Rbd., Alt aarligt. Naar 2 eller flere Sødskende paa een Tid besøge Skolen, tilstaaes den Moderation, at der forden anden kun betales 2/3 og for den tredie kun 1/2 af den almindelige Betaling. Er der flere end 3 Sødskende i Skolen paa eengang, betales for disse ingen Skolepenge. For at det ei skal blive nødvendigt at anvende for megen Tid paa de første Elementer, er i Planen fastsat, "at Børnene ved Optagelsen i Skolen maae kunne læse indenad, skrive i det Mindste halv Sammenskrift paa Papiir samt have saameget Begreb om Tallenes Forhold, at de kunne addere og subtrahere Tal indtil Hundrede." Endelig bemærkes, at Adgangen til Borgerskolen, indtil videre ogsaa staaer aaben for udenbyes boende Forældres Børn, naar de fastsatte Skolepenge erlægges med 1/2 Gang mere. Nykjøbing den 22de November 1843. Schemata til Lægdsruller og til Ministerialbøger faaes i Maribo hos Giegengack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-23
Kjøbenhavnske Formlys af forskjellige Størrelser, hvid St. Croix Rom og kjøbenhavnsk 8 Graders Brændeviin, kan erholdes saavel i mindre som større Partier hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-23
Fra Snedkermesterne Schneiders og Oblenbostels Værksteder i Nykjøbing, er fuldfærdiget, og af Mangel paa Plads hjemme, opstillet i Magazinet i Amtstuegaarden: et Dusin polerede Bøge træes Stole, en liden Dragkiste, nogle Syborde, Thee- og Syskrine, Tobaksdaaser, Skamler, Linealer, Spyttebakker, Hænge=Bogreoler m. m., som sælges til de billigste Priser, og kan erholdes foreviist naar man behagelig henvender sig til Eierne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-23
Kjøbmand M. D. Brabrand her i Byen, hvis Boe er taget under Skiftebehandling, som fallit, har andraget for Skifteretten, at hans samtlige Creditorer, som ikke ere forsynede med Pant, have erklæret sig villige til at antage den af ham anbudne Accord, naar han for sammes Opfyldelse stiller vedbørlig Sikkerhed, samt at han nu er istand til at tilbyde saadan Sikkerhed og derfor agter at fremkomme med Begjering om Boets Extradition. Paa Grund heraf indkaldes Boets samtlige Creditorer, i Medhold af Placaten af 21de April 1824, til at møde ved en Skiftesamling, som holdes paa Raadstuen i Maribo, Mandagen den 11te December førstkommende om Formiddagen Kl. 11, for at erklære, om de mod den anbudne Sikkerhed eller Boets Extradition maatte have Noget at erindre, da Extraditionen i andet Fald vil foregaae Maribo Skifteret, den 20de November 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-23
Auctioner. Bygningstømmer. Mandagen den 27de dennes Formiddag Kl. 11, bliver efter Havnecommissionens Foranstaltning ved Stubbekjøbings Havn bortsolgt en Deel fra Havnearbeidet tilovers bleven Tømmer af forskjellige Dimensioner, deriblandt flere udmærkede Stykker pommersk Tømmer, tjenligt til Bygninger. Stubbekjøbings Byfoged Comptoir den 18de November Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-23
Vareauction. Onsdagen den 29de og Torsdagen den 30te November d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10, afholdes efter Skifterettens Begjæring offentlig Auction i Kjøbmand L. Wilckens Fallitboes Gaard i Mariboe Vestergade over Boets Varebeholdning, bestaaende af forskillige Slags Manufacturvarer, saasom: Klæde, Bookskin, Sirts, Merinos, Mousselin, hvide Varer, Bomuldstøi, Lærred, Hvergarn, Silketørklæder, Silkebaand m. m., forskjellige Slags Jsenkram, endeel Urtekram af alle Slags, nogle Flasker Viin, nogle tomme Kasser og Foustager, Vægtskaale og Vægtlodder, en Slump Kreaturbeen m.m. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste Februar 1844. Mariboe Byfogedcontoir, den 15de November 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-23
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-23
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de dennes, som er læst ved Mariboe Byting og vil vorde læst i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene at have Noget at fordre i Kjøbmand Laurentius Wilckens til Skiftebehandling overgivne Fallitboe her i Byen, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Mariboe Skifteret, den 15de November 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-23
De, som maatte have nogen Fordring paa den i Sæd dinge afdøde Jndsidder Jens Rasmussens og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel forat anmelde og beviisliggjøre deres Tilgodehavende for mig. Fuglse Herreds Skifteret i Rødby den 19de Novbr. 1843. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-23
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Bødkermester Christian August Wulffs og efterlevende Enkes fælleds Boe her i Mariboe, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Mariboe Skifteret, den 15de November 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-23
Proclama. Ved Proclama, som er læst ved Mariboe Byting og vil vorde læst i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som have noget at fordre i Stervboet efter den i ugivt Stand her i Byen afdøde Grovsmedmester Mads Pedersen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegSkifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Mariboe Skifteret, den 15de November 1843. C. A. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Lollands Falsters tift Tidende. ske Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 159. Løverdagen den 25. November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Advarsel mod Joh.'s Hudoffsky Lybek, og hans Agenter her i Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Det preussiske Klasselotterie er inddeelt i 4 Klasser, og bestaar af 90,000 Lodder, hvoraf hvert koster 45 preussiske Thaler, eller 72 Rbd. for alle Klasser. Gevinsternes Mængde og Størrelse kunne vi her forbigaae, kun skulle vi bemærke, at Lotteriets høieste Gevinst, som falder i 4de Klasse, udgjør den i Bekjendtgjørelsen udskrydede Sum, omtrent 130,000 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Jndenlandske Efterretninger. Aarh. Av. kjøbenhavnske Correspondent meddeler følgende: J den senere Tid begaaes flere Hestetyverier paa Landet omkring Kjøbenhavn, og Tyvene ere kloge nok til at renoncere paa den større Gevinst, de kunde have af at sælge Hestene selv; de dræbe og slaae dem paa Marken, hvorefter de kun tage Huden med som Bytte. - J forrige Uge har man havt det mærkelige Exempel, at en velhavende Udlænding imellem 30 og 40 Aar styrtede sig i Vandet ved Langebro af Kjærlighed til en ung Pige, som havde vægret sig ved at ægte ham. Han blev trukken op af Vandet som død, og først efter mange Anstrængelser blev han bragt til Live igjen i Redningsanstalten. Han er imidlertid bleven vanvittig og indbilder sig, at han er den afdøde Hertug af Orleans. – J disse Dage circulerer her endnu en anden Druknehistorie. Forleden Aften gik en for sine gode Jndfald bekjendt Mand over Knippelsbro, og saae her en Person læne sig over Plankeværket i en saadan Stilling, der vakte hans Mistanke. Han nærmede sig til Personen, der syntes at være velklædt, og sagde til ham: Hvorfor staaer De her saaledes: De har dog vel aldrig ifinde, at styrte Dem ud i Vandet? Ja, min Herre, jeg er i en høist fortvivlet Tilstand; det er det eneste Middel, jeg har tilbage. Er det Deres Hensigt - svarede den Anden ganske roligt, saa skulde De i Sandhed gjøre det i en Ruf, for ellers bliver der Jngenting deraf. Det er et Skridt, man maa betænke! – sagde den Fortvivlede, der havde ventet en ganske anden Tiltale. Det er ikke en saa lige Sag, at tage Livet af sig. - Jeg troer saa Gud De vil holde Folk for Nar; er det Noget, først at sige, at ville drukne sig, og siden lade det være, sikken En!" -J vil nok tvinge Folk til at tage Livet af sig udbrød den Fortvivlede: Det skal aldrig i Evighed lykkes Eder, J Lumpenhund, og dermed gik han sin Vei, forglemmende sit Forsæt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
J Sverrig er man reent forbauset over den noget haarde Paastand, som Actor har nedlagt i Sagen mod Cand. C. Ploug for hans i Sommer i Calmar holdte Tale. Det stokholmske Blad. Freia udbryder saaledes: "Som bekant er, anstilles i Danmark atal mot Cand. Ploug, i och for det tal, han vid Danska Studenternes besök i Calmar hallit och sedermera i Tidningen Fædrelandet indført. Actors pastande mot Ploug ar sarysligt, at man nasten kan kalla det löjligt: han fordranemligen, at Ploug skal afstraffes enligt det lagrum, som talar om "at have forbrudt Ære, Liv og Gods, den höire Haand af ham levende at afhugges, Kroppen parteres og lægges paa Steile og Hjul og Hovedet med Haanden, at sættes paa en Stage. I Rysland sunder man obehaglige talare til Siberien, men i Danmark vet man sledes at kurere spragsamheden paa et mycket radikalare satt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Andre svenske Blade omtale enten Sagen paa lignende Maade eller de falde i Forundring over den forbausende Efterretning, og ere næsten istand til at paadutte Freia" den som en lille hjemmegjort Fabel. Freia henviser da til det norske Blad Den Constitutionelle, som sin Hjemmelsmand, og man erfarer her, at man i Norge er ligemeget beskjæftiget med at beundre Plougs Jndlæg i Sagen og med at forbauses over Actors Paastand. De ærede svenske og norske Blade synes ikke at forstaae sig paa, horledes en Proces føres paa Dansk. Det er næsten som en Handel. Sælgeren betænker, sig ikke paa at tage Munden fuld; thi han kan jo altid lade sig tinge. Den Sag er jo ganske i sin Orden. At Actors Paastand i dette Tilfælde ikke vil have noget at betyde, det indseer hvert Menneske i Danmark, der blot har juridisk Sands, og derfor vækker den frygtelige Formel: At have forbrudt Ære, Liv og Gods her ikke engang Opmærksomhed. – Vi skulle endnu tage os den Frihed at tale et Par Ord med Freja om den, som os synes, ikke logiske Sammenligning, som Bladet af dette Exempel tager Anledning til at anstille mellem Maaden, hvorpaa man behandler ubehagelige Talere i Danmark og i Rusland, og hvori Danmark da beholder Prisen. Freia" burde dog ogsaa fra dansk Side fremvise et Factum, inden det anstiller Sammenligninger. Vilde man gaae tilbage i Tiden, da kunde man rigtignok finde slaaende Exempler, f. Ex. Griffenfeldt, der vel hovedsageligen blev dømt tildøde for den Yttring, at Kongen havde talt som et Barn, Kai Lykke, der for en uforsigtig Yttring blev dømt tildøde og henrettet in eflige osv. osv. Men naar man vil gaae tilbage i Tiden, saa kan Sverrig selv fremvise det største Exemplar af radikal Maade at behandle ubehagelige Talere, paa, i Patkul, der, som bekjendt, blev radbrækket, fordi han frimodigen havde talt sine Landsmænds Sag. Dog hine despotiske Tider ere nu forbi, og Oplysningen er Borgen for, at de aldrig vende tilbage. Vi have her kun kaldt dem i Erindring, for at vise, at Danmark og Sverrig helst maae sammenligne sig selv, thi de ligne hinanden mest i Ondt og Godt. - Angaaende Plougs Sag, da mene vistnok de fleste Jurister, at han vil blive fri(Dannevirke.) kjendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
J en Tørvemose ved Schjoldelev paa Grevskabet Frysenborg, er i disse Dage opgravet Pandebenet med de ved dette fastsiddende Horn af en Uroxe. Mellem Hornene holder Pandens Brede 10 Tommer, mellem Hornspidsene var 1 Alen og 4 Tommer; disse havde en Omkreds ved Roden af 12 Tommer og det uagtet at Hornet meget var hensmuldret. Vægten var 14 Pund. Heraf kan man slutte sig til, hvor betydelig Vægt det hele Dyr maa have havt. En Mængde Ferskvands-Conchylier bedækkede ved Opgravningen det Hele. – Mange Vaaben af alle Arter, Gravpotter og Kostbarheder skjule vore Tørvemoser, og det var at ønske, man stedse vilde være opmærksom paa deres Jndhold. (Ah. A.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
At den flensborger Filialbank=Syge nu virkelig har smittet Kiel – siger Dannevirke. - det maa selv rendsborger Ugeblad nu indrømme i nedenstaaende Beretning, hvorved den da ogsaa sætter et Ansigt op, saa langt som Eiderstrømmen: "Der udbreder sig her det (sørgelige) Rygte, at Staden Kiel eller i det mindste flere Kjøbmænd i denne Stad have indgivet Ansøgning til Hs. Majestæt Kongen om at faae et Contoir af den danske Filialbank (altsaa en Filial af Filialen). Som Grund for dette Skridt anføres, at der dog Jntet vil komme ud af den foreslaaede (tiedemannske) Landsbank, da ellers Comiteen for sammes Oprettelse eller i det ringeste Hr. Landinspecteur Tiedemann vilde have offentliggjort, hvorvidt den var fremmet, ligesom Kjøbmandstanden i Enden dog ikke vilde være stort tjent med denne Landsbank, da dette, med den største Ængstlighed optrukne og usynlig voxende Jnstitut, naar det engang træder ilive, vil operere alt for frygtsom til, at det kan holde Stang med den stærke, danske Nationalbank eller concurrere med denne. - En Skrivelse fra Flensborg melder os i dette Øieblik, at Embedsmændene for Filialbanken allerede ere udseete, navnlig Hr. Cancelliraad Schmidt til Directeur og Dhrr. Esmark og Hartmann til Secretairer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Den nyligen udnævnte Postinspecteur, Hr. Overkrigscommissair Høegh Guldberg, opholder sig i denne Tid i Fyen, for at lede Forhører over adskillige Postilloner, der have begaaet betydelige Postdefraudationer, og har en af disse Postilloner, i den Anledning været arresteret. Da man maa finde det i sin Orden, at slige Defrandationer, der skade den kongelige Kasse, behandles med Strænghed, og da det netop skal høre til Postinspecteurens Function, nu at efterstræbe sligt Uvæsen, vilde det tillige være ønskeligt, at Alle vilde afholde sig fra at bebyrde Postilloner med Commissioner af Breve og Pakker, for ikke at bringe disse Mennesker for en ringe Fordeel i megen Ulempe. Vi ville derhos haabe, at den kongelige Generalpostdirection ret snart vil nedsætte den ofte omtalte høie Brevporto, som det sikkreste Middel til at standse de fleste Bedragerier i den Retning. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Af Jyllandsposten erfares, at Krigsraad og Landsoverretsprocurator (en Tidlang, for mange Aar tilbage, const. Borgemester i Aarhuus) Jens Deigaard nu er Hospitalslem i Randers Hospital.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Ledige Embeder. Tingsted Sognekald paa Falster, 400 Rbd. Dollerup, Finderup og Raunstrup Sognekald i Viborg Stift, 200 Rbd. (Begge opslaaede vacante den 9de November.) Det sidstmeldte Embede er blandt dem, som allern. er forundt særdeles Lettelse i Skatter. – Bølling og Sædding, Sognekald i Ribe Stift, 160 Rbd. (Opslaaet vacant den 13de Novbr.) Ogsaa dette Embede hører blandt dem, der nyde særdeles Lettelse i Skatter. – Sognekaldet i Kjøbstaden Skagen i Aalborg Stift, 200 Rbd. (Opslaaet vacant d. 17de Novbr.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Thiele og Vinge Menigheder i Viborg Stift I. G. Olsen, er allernaadigst udnævnt til Sognepræst for Vammen, Bigum og Lindum Menigheder i samme Stift; Amtsfuldmægtig Cand.jur. L. T. Ammittbøll til Herredsfoged og Skriver i Hvetbo Herred under Hjørring Amt, Exam. juris K. H. L. Johnsen til Sagfører ved Underretterne i Fyens Stift med Forpligtelse til at tage Bopæl i Faaborg. Under 18de d. M. har Hs. Maj. entlediget med Vartpenge, Overlærer ved den lærde Skole i Colding, Mag. art. J. B. F. Bjerregaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Udenlandske Efterretninger. Den 10de November vare alle Altaner i de af Madrids Gader, gjennem hvilke det kongelige Tog skulde passere, paa det Festligste smykkede, og uagtet den heftige Regn og Kulden, vare dog Gaderne opfyldte af Mennesker. Trængselen var saa stor, at ikke en eneste Plads mere var at finde paa de for Tilskuerne opreiste Stilladser, og at flere høie Statsembedsmænd havde Møie med at indtage de for dem bestemte Pladser. Senatspræsidenten havde udnævnt 3 Deputationer til at gaae Dronningen imøde. Da hun var ankommen til Raadhuset, besteg hun Tronen, medens Jnfantinden, hendes Søster, tog Plads ved hendes venste Side. Præsidenten nærmede sig Tronen med den opslagne Bibel i Haanden. Dronningen reiste sig, lagde Haanden paa den hellige Bog og udtalede med høi Stemme følgende Eed: "Jeg sværger for Gud og paa hans hellige Evangelium, at jeg vil holde, agte og lade holde i Agt og Ære det spanske Monarchies Forfatning, som blev bekjendtgjort den 28de Juni 1837, at jeg vil agte Lovene og lade den holde i Agt og Ære, uden at kjende noget andet Øiemed end Folkets Lykke. Skulde jeg nogensinde i det Hele eller for en Deel gjøre det Modsatte af hvad jeg har svoret, saa vilde jeg ikke mere fortjene at adlydes, tvertimod vilde da mine Handlinger være uden Virkning. Opfylder jeg mine Pligter, saa vil Gud staae mig bi, hvis ikke - da gjøre han mig ansvarlig." – Jfølge senere Beretninger skal den Adjutant, der sad i Vognen hos General Narvaez, da det mislykkede Snigmord paa denne d. 6te d. M. blev forsøgt, ikke være dræbt, men blot saaret, og man haabede at han snart igjen vilde være helbredet Den engelske Regjering vedbliver paa det Omhyggeligste at træffe krigerske Forberedelser til at møde et muligt indtræffende Brud paa den offentlige Rolighed. Slottet i Dublin bliver sat i fuldkommen Forsvarstand, Tropper ankomme uophørlig og Krigsdampskibe vise sig paa Kysterne, hvo de aldrig tilforn have været seet. Angaaende Processen mod Repealerne ere de meest modsigende Rygter i Omløb; saaledes fortæller et Rygte, at Regjeringen vil lade Anklagen falde, og ikke videre foretage noget retsligt Skridt, men oppebie den næste Parlamentsforsamling, og da andrage paa Tvangsforholdsregler. Jfølge et andet Rygte skal der være forelagt den store Jury nye Anklageakter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Blandinger. Den 20de f. M. blev der paa place de la concorde i Paris gjort et høist interessant Forsøg med det galvaniske Lys som Surrogat for Gasbelysningen. Lyset var omtrent 1 1/2 Tomme i Gjennemsnit og var indesluttet i en Kugle af 12 Tommers Gjennemsnit. Først slukkede man ikke Gas lysene paa Pladsen (omtrent 100 i Tallet); de, der vare nærmest det galvaniske Lys, viste sig da ligesaa svage og matfarvede som de sædvanlige Olie lamper ved Siden af Gaslys. Derpaa lod man Gaslysene slukke, og det galvaniske Lys var nu at en overordentlig brillant Virkning; mange Tilstedeværende vilde endog paastaae, at de selv fordunkle Hydroorygen=Lyset. Man kunde læse smaat Try i en Frastand af 100 Skridt. Et eneste Lys som det nævnte kunde vel ikke erstatte alle Gaslysene, men syntes at virke ligemed 20 af disse, saa at det kun vilde udfordres 5 galvaniske Flammer, for at belyse hele den store Plads. Derhos er dette Lys mere intensivt, mildere og af en bedre Farve. Omkostningerne antages ogsaa at ville blive mindre end ved Gasbelysningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
AVERTISSEMENTS. Lollands Sparekasse. At Hr. Kammerraad Suhr i Rødbye. velvilligst har paataget sig den med Capitalers Jndsættelse og Opsigelse forbundne Uleilighed, bringes herved til offentlig Kundskab for dem, som maatte finde det beqvemmest paa denne Maade at afbenytte den her i Byen værende Sparekasse. Nakskov den 16de November 1843. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Jeg tillader mig herved at bringe til offentlig Kundskab, at jeg under 20de November har aabnet en Handel i denne Byes Östergade, bestaaende af alle under Provindsialhandelen, sorterende Gjenstande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Jeg anbefaler mig til de af Byens og Omegnens ærede Beboere, der maatte tildeele mig deres Handel, forsikkrende dem om en, i alle Henseender retsindig og tilfredsstillende Expedition. Rödbye den 21de November 1843. W. F. E. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Parmasanost, Italienske Maccaroni og Nudler, Confectrosiner og Krakmandler, Sukkade, nye Mallaga Figen, Rosiner og Citroner. Cathrineblommer, Champignoner, Lemonasier, Taffelsalt, Bamberg Kirsebær, Vanille, Haysanthee, Løvetand, Guul Java- og St. Domingo-Kaffe, Capers, ægte Schiedammer Genever, Christiania Anchiovis, feed norsk Flommesild i Dunke, Eidammerost og hollandsk Ost, samt alle grovere Varer erholdes i Rödbye hos W. F. E. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Undertegnedes Viinlager er sorteret med efterfölgende: God reensmagende Medde 24 og 28 Sk. pr. Bout. Bedste Medde, 1 36 Sk.; Emillon No 1 32 Sk.; Margaux No 1 40 Sk., fiin St. Julien 48 Sk.; Haut Brion 3 Mk. 8 Sk. Pontet Canet 4 Mk.; Chateau Lasitte 4 Mk.; Chambertin Burgunder 6 Mk.; gammel fransk Viin 28, 32 og 40 Sk.; hvid Graves 40 Sk.; gammel reres 48 Sk., gammel Portviin 5, 6 og 7 Mk.; Dry Madeira 5 Mk., 6 Mk., 7 Mk. og 7 Mk. 8 Sk.; god Teneris Madeira 3 Mk.; god Mallaga 3 Mk. 8 Sk.; Muskat Lünel 5 Mk.; Biskop 3 Mk.; Rhinskviin 6 Mk. og 6 Mk. 8 Sk.; Champagne 12 og 14 Mk., 1/2 Bout. 7 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Liqueurer etc. Gammel Jamaika Rom 3 Mk. 12 Sk. og 7 Mk.; gammel Cognac 3 Mk., 3 Mk. 8 Sk. og 4 Mk.; holl. Genever 14 Rbd. pr. Kjelder, 7 Mk. 8 Sk. pr. stor Bout., gammel hvid Arrac 5 Mk., fiin hvid Punsch-Extract 40 Sk.; Kirsebær-Liqueur 4 Mk. 8 Sk.; Solbær-Liqueur 4 Mk. 8 Sk. Bedste St. Croix Rom 2 Mk. pr. Pot; engelsk Brovn Stout Porter 44 Sk., 1/2 Bout. 26 Sk.; Selzer Vand 1 Mk. 6 Sk., Bout 12 Sk. NB. Naar af Vinene 12 Bout, paa eengang kjöbes, gives Rabat. Paa Ankere, indeholdende 50 Bout., sælges Medoc til 10 1 Rbd., 11 1/2 Rbd. og 14 Rbd.; Emillon 13 Rbd.; Margaux 16 Rbd.; St. Julien 18 Rbd. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Af umyndiges Midler under Baadesgaards Godses Overformynderi, kunne imod anordnet Sikkerhed strax erholdes tillaans 695 Rbd. 53 s., naar man henvender sig til underskrevne Overformynder. Gloslunde den 23 November 1843. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Skovauction. Fredagen den 8de December førstkommende, afholdes offentlig Auction i Bangsebroe Skov, over Ege- og Bøgetræer paa Roden, tjenlig til Gavntræ m.v., samt over BøgeKnippelbrænde og Udhug. Mødestedet er hos Tilsynsmanden i bemeldte Skov. Nykjøbing den 20de November 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Jndkaldelse.