JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-07-10
Følge Forlig og derefter passeret Udlæg, bliver Eiendommene Krogen- og Spanagergaard paa Kiøbenhavns Amts søndre Birk, beliggende til ved hinanden, hver paa sin Side af Hovedlandeveien mellem Damhuset Glostrup, 1 1/2 Miil fra Hovedstaden, stillede til 3de Auctioner, for ved de 3die og sidste absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bortsælges en separat eller samlede. Disse Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes paa Cancellieraad og Bekedommer Holsteins Contoir, og den 3die paa Gaarden Krogslyst, fin Sted.
Berlingske Tidende, 1832-07-10
Fredagen den 27de Juli den 10de Augnai førstkommende, hver Dags Formid den 24de August ) Kl. 11. Med begge Gaarde, hvoraf Krogelyst staaer for Hartkorn Ager og Eng Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb. og hvis Bygninger ere assuerede for 114 Rbd. Sølv, og Spanager for Hartkorn Ager og Eng 10 Tdr. 1 Skp. 3 Fdk. 1 Alb. og hvis Bygninger ere assuerede for 4580 Rbd. Sølv, følger den er Jorderne nedlagte Sæd og sammes Afgrøde. Conditionerne for Salget at disse Eiendomme, der ere forsynede med i qvemme Beboelses=Leiligheder, Hauger a., og formedelst deres fortrinlig Jorder og Beliggenhed saa nær Hovedstaden, ere særdeles fordeelagtig erfares paa Undertegnedes Contoir paa Vestergade Nr. 20. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige alle Vedkommende til Efterretning, Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Stahlfest. Kiøbenhavn, den 7de Juli 1832. et Spekhøker Jens Christian Hansens Stervboe tilhørende S. paa Ringsted Sct. Hans Gade, opbydes til Bortsælgelse ved tre Aftioner, Onsdagen den 1ste og 15de samt 29de August dette Aar, beGang om Eftermiddagen Kl. 3. Auctionerne afholdes paa Raadstuen i Ringsted, og Conditionerne ere fo inden til Eftersyn paa mit Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Efte retning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Harhoff. Ringsted, den 8de Juli 1832. in iboende Gaard Nr. 3, med Brændeviinsværk, Gaardsplads og BaVedhuus, samt betydelig Hauge, item den mig tilhørende Halvpart i Gaarden No. 1 her i Byen, samt mine andre samtlige faste Eiendomme og Jorder, agter jeg, om antageligt Bud skeer, at sælge ved offentlig Auction som afholdes paa Svendborg Byes Raadstue Mandagen den 30te i den Maaned, Mandagen den 13de August førstkommende, og Tirsdagen den 28de i sidstnævnte Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 11. Hvilket herved til Lysthavernes og Pante=Creditorernes Efterretning bekiendtgiøres. Svendborg, den 7de Juli 1832. Elisa Aarsleff, Enke efter Kiøbmand Hermann Aarslef Som Lavværge M. J. Pasbierg.
Berlingske Tidende, 1832-07-10
følge Forlig og Execution, samt efter Udlægshaverens Reqvisition, ind den Peder Olsen Møller tilhørende Arvefæste=Parcel No. 3, i Gaarden No. 3 i Ulsløv, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., med Bygninger og Jorder, og Afgrøden af dito efter en Udsæd af 5 Skpr. Rug, 2 Tdr. 2 Skpr. Hvede, 2 Tdr. Ærter, 2 Tdr. Byg og 2 1/8 Td. Havre, samt med en Besætning af 2 Heste, 2 Vogn, 1 Ploug og 1 Harve, opbuden til Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioneder afholdes Onsdagen den 1ste, 15de og 29de August d. A., om Formi dagen Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Birkets Tinghuus i Nyekjøbing, og den 3die Auction paa Parcelgaarden ved UlsløvAf Parcellen, som udgjør et Areal af circa 18 Tdr. Land, og i hvilke indestaaer 568 Rbd. Sølv af Nyekjøbings Hospitals Midler, svares aarlig til samme Hospital 5 Tdr. 7 Skpr. 3/4 Fdkr. Byg, efter Capitelstaxten. soriet kunne Conditionerne for Salget, forinden Auctionerne, erfares hee constitueret Hospitals-Forstander Gjerding i Nyekjøbing. Hvilket bekiendtgiøres saavel for de Lysthavende, som til Efterretning Panthaverne, ifølge Placaten af 22de April 1817. C. G. Kruger. Falsters Birk, den 5te Juli 1832. .et Stervboet efter afdøde Kommaaler Hans Frederiksen og Hus Maren Simonsdatter tilhørende Huus No. 19 i Bibrostrækder i Byen, bortsælges ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Mandagen den 6te August, den 20de f. M., som 3die Soptember d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning saavel for Pantecreditorer, som Liebhaverne, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nakskov, den 5te Juli 1832. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1832-07-10
Proclama. vo, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Slagt mester Jesper Corall heri Byen, indkaldes herved med 12 Uge Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegne Skifteret. Slagelse Kiøbstads Skifteret, den 4de Juli 1832. Sylow. Birch.
Berlingske Tidende, 1832-07-10
Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Eneiergaardmand og Sognefoged Hans Christian Andersen af S. mose i Brylle Sogn, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at af me de og legitimere saadant deres havende Krav for undertegnede SkifteforvalOdense Herredscontoir, den 20de Juni 1832. C. A. Falbe.
Berlingske Tidende, 1832-07-10
Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter for kort siden i Aarslev Høierup Præstegaard ved Døden afgangne Enke Cancellieraadinde Martha Margrethe Sophie Amalia Fellunfødt Wium, Enke efter Cancellieraad, Bye, og Herredsfoged Fellui Ebbeltoft, indkaldes herved, ifølge udstædt Proclama, med 12 Ugers Va til at anmelde og beviisliggiøre saadant for undertegnede Skifteforvalter. Windinge Herreds-Contoir, Nyborg, den 25de Juni 1832. G. H. Moltke. Trykkeil i No. 62, anden Spalte, Linie 9, fandt, li fundet. (Hermed følger 1 Art Tillæg.)
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Udenlandske Efterretninger:
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Jfølge vore Blade have de tre store Magter, der beskytte Grækenland, nyelig i London undertegnet en Protokol, der angaaer de Græske Anliggenders Bestemmelse, hvis Hovedpunkte ere følgende: 1) Prinds Otto, som er udnævnt til Konge i Grækenland, skal ledsages didhen af Tre Tusinde Mand Bayerske Tropper, der skulle blive i Landet. 2) Et Laan af Tyve Millioner Fr. skal garanteres ham af de tre Magter, der have undertegnet Protocollen. 3) Dersom Prinds Otto, som Konge af Grækenland, skulde døe uden at efterlade en Thronarving, saa skal Kronen ikke tilfalde den regjerende Familie i Bayern, men hine tre Magter ville i dette Tilfælde skride til et nyt Valg.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Den berømte Digter de Lamartine er ankommen til Marseille, for der at indskibe sig til Levanten, og gjøre en Reise gjennem det forsættede Land. Imellem Generalerne Bonnet og Solignae er et heftigt aabenbart Fjendskab udbrudt. Den sidste har afsat Commandanten i Nantes, den første har derimod befalet ham at blive paa sin Post. I mindre end to Aar har Bladet Tribune udholdt Se og Tredive Processer og betalt flere Penge i Mulcter, end det har faaet af sine Abonnenter. - Redacteuren af Quotidienne har boet i Fængselet St. Pelagie næsten lige siden Juli Revolutionen 1830; kommer han imellemstunder ud, saa skeer det for at stilles for Jurien og høre sin Fængselsstraf forlænget. -
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Begge Redacteurerne af Gazette de France ere ligeledes i Fængsel, fordi de have foreslaaet Franskmændene et Forenings middel. Hovedredacteuren af dette Blad, Hr. Genoude, er i en Mand, hvis Personlighed, Talent og gode Hensigt, er almeen agtet. Han vilde Alles Frihed og har derfor mistet sin egen.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Messager des Chambres indeholder adskillige Artikler og Hertuginden af Berry, hvori den gjentager sin Paastand, at hun har gjort adskillige Reiser til Paris, og at hun den 3die eller 4de Juni har opholdt sig her, endog Husene, i hvilke hun har havt Natteqvarteer, betegnes tydeligen. Engang har man seet og kjendt hende i Mandsklæder med et Knebelsbart, en anden Gang i Fruentimmerdragt i en Cabriolet. Den 7de Juni vil man atter have seet hende i Mandsklæder udenfor Barriererne i en Chalse; her sendte hun en foregiven Tjener med et Brev til en bekjendt Person, ventede paa Svar, og reiste derefter til det Sted, hvor hun nu forbereder de kommende Begivenheder, Fremdeles paastaaes, at hun, medens Processionen med Lamar, ques Liigfærd holdtes, var paa Boulevard des Jtaliens, og fra Tid til anden ved Agenter erholdt Efterretning om alle Begivenheder. Alt dette erfarede vedkommende Autoriteter; men desværre for silde. Da man anstillede Visitationer i de Huse, hvor hun havde opholdt sig, var hun allerede undkommen. J Faubourg, St. Germain paastaaer man, at hun nu opholder sig i Vendeen, men ventes tilbage hertil i Julii Maaned. Om denne Prindsesses Aandsnærværelse fortælles overordentlige Træk. Adskillige Gange har hun i Bondedragt været midt imellem Nationalgarderne, der vare udsendte for at forfølge hende; en Dag blev Landsbyen, hvori hun havde fundet Tilhold, omringet af et talrigt Militær-Detaschement; en Forpagter, der havde givet hende Huuslye, førte hende strax ud til en liden Jndsøe, hvor hun i elleve Timer, staaende indtil Beltet i Vandet, holdt sig skjult i Sivet. - Hvor meget af disse romantiske Beretninger er Sandhed, ville vi lade være afgjort. Men saa meget synes vist, at Hertuginden endnu opholder sig i Frankrige.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Proceduren imod Chateaubriand, Hyde de Neuville og Hertugen af Fitjames nærmer sig sin Ende; og de ville inden faa Dages Forløb sættes paa fri Fod. Hertugen af Fitzjames har erklæret, at han ikke vil forlade sit Fængsel, før man har beviist Anklagen imod ham. Men han vil uden Tvivl snart vorde anderledes til Sinds, og afgjøre Sagen med - en Broschure. Disse tre berømte Mænds Fængsling grunder sig blot paa en eensidig, forkeert Jndberetning fra en Embedsmand i det sydlige Frankrige. - Om Hertuginden af Berry ere de vidunderligste Rygter i Omløb, det sandeste er vel, at hun endnu er i Vendeen, hvor hun opholder sig i en næsten utilgjængelig Skov hun er omringet af Tropper; baade Venner og Fjender gjøre alt Mueligt, for at bevæge hende til at forlade Frankrige, hvor hun blot vedligeholder en haabeløs Tilstand, der er Vendeens Fordærvelse, koster store Summer og høiligen comprommitteren hendes Venner. Men hun vedbliver haardnakket sin Beslutning at hun ikkun som død eller paa en Triumphvogn vil forlade Provindsen. Havde hun for to Aar siden viist Halvdelen af denne Kjækhed, saa vilde hun have frelst sin Familie, nu er denne Kjækhed en daarlig, ublu Haardnakkenhed, en Ulykke for alle Partier. Politiet selv blev indigneret over det Denunciations=Raserie, der har bemægtiget sig saa mange Jndividuer. Af Et Hundrede og Tyve Denunciationer, som paa een Dag indkom, bleve 112 opbrændte.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Det franske Videnskabernes Academie har valgt Hr. Dupin til sit Medlem i Cuviers Sted.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Journal des Debats indeholdt i Forgaars følgende Attikel: "Den offentlige Opmærksomhed er i høi Grad beskjeftiget med Rygterne om en vigtig Forandring, der skal foregaae i Ministeriets Personal; man nævner en Mængde Navne og alle de forskjellige Combinationer udtømmes, til hvilke otte ministerielle Portefenillers Fordeling imellem otte Mænd giver Anledning. Vi troe ikke, at denne formeente totale Fornyelse af det nu værende Cabinet virkelig er bragt paa Bane; men dersom nogle nye Medlemmer af samme skulle vælges, saa behøve vi ikke at bemærke, at de alle maae tilhøre Kammerets Majori Under vor Repræsentativ=Regjering gives ingen andre Candidater til Ministeriet, og den offentlige Mening C. er alle forstandige og retsindige Mænds Mening, thi den er den eeneste Betydning, man bør forbinde med dette saa ofte misbrugte Ord), nævner dem saa lydeligen, at vi ikke behøve, nøjerat betegne dem. Vi ønske høiligen et afgiørende Resultat af disse Underhandlinger. De kunne, ifølge deres Natur, ikke holdes hemmelige, og give, netop fordi de holdes hemmelige, den nuværende Tilstand en provisorisk Characteer; men Frankrige forlanger en desinitio. om Rom, den 23de Junii.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
I Gaar blev en Pavelig Bulle udstædt, som banlyser alle Rebeller i Pavestaten, især dem af Anconas Jndvaanere, er have bidraget til de nyeste Begivenheder.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Madrid, den 15de Junii. Fra Madrid skrives : Efter adskillige Ministerconsels, hvor det Spørgsmaal blev debatteret: om Spanien burde intervenere i de Portugisiske Anliggender med væbnet Haand eller ikke, har vox Regjering fattet og publiceret følgende Beslutning, der har siske Faction i største Bestyrtelse. Da Kampen prindserne af Portugal, nu er sit Udbrud Brødre. de 1. meget nær, saa har den engelske Eskadre forladt Tajo, hos den laae for Anker og taget sin Position ved Lissabons Klippe Den har faaet Forstærkning i den dobbelte Hensigt, at beskyt britiske Undersaatters Jnteresse og modsætte sig hvilkensomhelfremmed Magts Jndblanding; det britiske Cabinet har sendt det befaling, at den ikkun i det sidste Tilfælde skulde opgive strænNeutralitet, der ellers paalagdes den. Kongen, vor Herske besjælet af de samme Grundsætninger, har antaget et lignende politisk System. Men, imedens Hs. M. Kongen overlader til Portugiserne, at afgjøre det Spørgsmaal, der angaaer dem kan han dog ikke med sin vise Omhu overlade de kommende Begivenheder til det blinde Tilfælde, fordi de saa let kunde forstyrre hans Folks Roe. For at beskytte denne mod ethver Angreb, har Hs. Majestæt befalet, at de spanske Tropper, de hidtil cantonnerede paa forskjellige Punkter af Portugals Grændse skulle danne en Observationssarmee, og til den Ende udnævnde Generaler, der skulle anføre dem. Deri handler Hs. Majestæt, som adlyder Fornuftens Bud, i den fuldkomneste Eninmed de kloge Forholdsregler, som hans høje Allierede, Kongen af Storbritannien, har vedtaget. Denne Armee skal være aldeles passiv og afholde sig fra al Jntervention. Men skulde en særdeles Nødvendighed fordre det, eller nogensomhelst fremmed Magt blande sig i denne Kamp, saa skal Observationssarmeen tilbage vise Vold med den ædle Energie og Standhaftighed, der stedse udmærkede Spanierne, naar de kæmpede for en retfærdig Sag, Vor Souverain agter Andres Rettigheder, men aldrig vil han give sit Samtykke til at hans Rettigheder miskjendes eller at hans Folks Rolighed forstyrres. Dette Manifest er nu Gienstand for alle Samtaler. De Klogere have længe formodet, at dette maatte vorde Resultatet af de Forestillinger, som Englands og Frankriges Gesandter hav gjort vor Minister for det udenlandske Departement, dersom vor Regjering ikke vilde begynde en Krig med begge, hvilket jo vilde være et Skridt, der maatte compromittere dens bekjendte Viisdom, En Circulær=Befaling er sendt til alle Generalcapitainer, at have vaagent Øje med de Personer, der formedelst liberal Grundsætninger ere mistænkelige. Ligeledes er dem befalet, at indskjærpe de permanente Krigsretter den største Strænghed.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Kjøbenhavn, den 11te Juli. J Overeensstemmelse med den Allernaadigste Kongelige Anordning af 28de Mai 1832 angaaende Provindsialstænders Jndførrelse i Danmark, ere (som Statstidenden før har anmeldt, 3 Mænd fra Hovedstaden og fra Provindserne sammenkaldte, for at deeliberere om de Gjenstande, der i denne Henseende forelægges dem, og derover meddele deres paa Sag, og Local-Kundskab grundede Mening. Disse udvalgte 35 Mænd holdt i Gaar deres første Møde i det dertil bestemte Local paa Christiansborg Slot.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
J Gaar Eftermiddags opkom en heftig Jldebrand hos en Smed i Lyngbye. Hans Huus og to andre afbrændte.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Fredagen den 6te Juli holdt det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab et Møde. Hr. Etatsraad og Professor Ørsted, R. af D. og Dagsmd., foredrog sin Theorie af Far dans magneto velectriske Forsøg og viiste nogle af disse Forsøg.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 7de Juli, Kammerherre og Stiftammand Cederfeldt Simonsen fra Odense, Krigsraad Hjorth fra Læsøe, Justitraad Fielstrup fra Fridericia, Stiftamtmand Rosenørn, Kammerjunker BrinSeidelin fra Aarhuus, Kjøbmand Erasmi fra Lybeck, Greve Bonde=TrolBaron Posse, Capitain Jancewitz, Kjøbmand Schlleyer, Notarius Erlande, fra Helsingøer, Kjøbmand Lacopidan fra Naskov.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Dampskibet Frederik den Sjette afgik i Forgaars Middags Kl. 3. med følgende Passagerer til Travemünde: Kongl. dansk Minister i RuslanGrev Blome; Consul Jütting; Consul Løbel med Frue; Jfr. Jacobsen Juveleer Henriques til Paris; Oberst, Ridder Møllersværd; Grosserer Machior, Kjøbmændene Watheen, Meeden, Brandt, Othmann, Lichtenhem 3 Gulda; Frue Garriques med Søn; Juveleer Dellevie; Contoirist To Hattemager Heyn; Organist Teicher; Skræddermester Palmquist; Jfr. P. tersen og et Pigebarn; Væversvend Kretschmer. I den velvillige Modtagelse, som vor Indbydelse til at sti et Selskab til Heste-Avlens Fremme har fundet, have vi havt i fyldestgjörende Bevis for, at vort Forehavende har fundet Behag i nære derfor det haab, at Selskabet vil gaa frem og ste Gavn. Til at lede Selskabets Virksomhed i de to første Aar, i Oversensstemmelse med det i Indbydelsen Yttrede, ere i de i forrige Maaned holdte Möder valgte fölgende Repræsentanter. For Sielland, Conferentsraad Collin. Hammerherre, Grev Lerche. Oberst Berger. Hammerherre, Grev Knuth i Præstöe. Landvæsens-Commissair Michelsen. For Fyen. Proprietair Hofmann. Inspecteur Lorentzen paa Broholm. Ritmester Schöller. For Laaland: Kammerherre, Grev Reventlou. Hammerherre, Baron Rosenörn-Lehn. Hammerherre Vichseld. Hammerjunker Classen. Justitsraad Friis. For Jylland, Grev Frye. Ritmester Friis. Ritmester Flindt. Captain Riegels. Ritmester Benzon. Justitsraad Bindesbøll. Ritmester, Baron Juul Wind Krag Alenfeldt.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Af hvilke Repræsentanter, Conferentsraad Collin, Oberst Berger, og Grev Frys ste udvalgte til at udgjøre Contral-Administrationen. Ved Siden af det Behagelige for Undertegnede, at kunne bringe Forestaaende til offentlig Kundskab, beklage vi, ikke at kunne forbigaae, at omtale det Angreb, som af Hs. Durchlauchlighed, Hertugen af Augustenborg, er skeet paa Indbydelsen. Det har været os smerteligt, fordi det er skeet fra en Mand. hvis Fortieneste af den Sag, vi ville virke for, vi hölligen erkiende, og som vi önskede og haabede at have kunnet vinde som Deeltager, og dobbelt smerteligt er det blevet derved, at en Strid er vakt, som kan skade den gode Sag i det Hele. Vi tör antage, at Angrebet især har havt sin Grund i Misforstaaelse, som vi formene at have gjort Alt, hvad der stod i for Magt, til at hæve; og vi haabe derfor, at Hs. Durchlauchlighed ikke fremdeles vil nægte Selskabet sin sagkyndige og Virksomme Bistand. Den 7de Juli 1832. C. C. Lerche. C. D. Reventlou. H. C. Rosenörn-Lehn. J. Collin. J. H. Bindesböll. C. L. H. Flindt. H. C. Riegels. C. Michelsen.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
For fraværende Slægt og Venner bekiendtgiøres herved, at min uforglemt melige Mand, eligeret Borger og Bagermester Hans Casper Muchov, blev mig ved Døden berøvet den 5te dennes, i hans Alders 58de Aar, efter flere Ugers Svagelighed. Frederiksborg, den 7de Juli 1832. Ane Marie Muchov, fød Dreier.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
at vor kiære Søn H. C. Muus, Kongelig Postmester og Transportforvalter ved Aarssund, i sin Alders 31te Aar, er ved Døden afgaaen i Assens, hvor Han i en paakommende Sygdom nød venskabelig Omsorg og Pleie. - Dette er vor sørgelige Pligt at melde Slægt og Venner. Den Afdødes Forældre.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Handagen den 2den d. M. behagede det det alvise Forsyn, efter i Dages Sygeleie, at bortkalde til det Evige, vor kiære Tante Jomfrue, Kiersten Fielsted, i hendes Alders 81de Aar, dette undlade vi ikke sørgeligst at bekiendtgjøre for Slægt og Venner. Hun var vor svade Barndoms Støtte og Veileder, og i Livets mere alvorsfulde Dage delede hun pligen saavel det Onde som Gode Skjæbnen beskikkede os. Hendes Minde du stedse leve i kiærlig Erindring hos os. Præstøe, den 5te Juli 1832. Paa egne og Søstres Vegne, J. F. Badstubet. bebeteratur. ge som fra Qvartalets Begyndelse ville tiltræde Subskriptionen, paa Bladet Dagen, ville behage at tegne sig i Stormgaden No. 204, hvor de fra 1ste Juli udkomne Nummere kan erholdes. Provindserne, hvor den med Tillæg af Post-Gebyrerne høiere Priis fra 1ste Juli er nedsat, modtages Subskription paa alle PostContoirerne.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
VERTISSEMENT. Det Kongelige Kiöbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Torsdagen den 26de Juli förstkommende, foretages den aarlige Kongesugleskydning, paa Skydebanen, hvor de deeltagende Froste anmodes om at være tilstæde Kl. 9. Administrationen, den 10de Juli 1832.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Indertegnede, Reiserlig brasiliansk Vice-Consul, har herved den U øre, i Følge høiere Betaling, at bringe til offentlig Kundskab at det fra 1ste Januar 1832 ikke tilstedes nogen Fremmed, at komme ind i Keiserdömmet Brasilien, uden at være forsynet med et Certificat fra vedkommende brasilianske Consul, hvori bevidnes hans gode Opförsel. Haandværk, Beskjæftigelse, eller den Slags Handel, han, under sit Ophold der, agter at drive Kiöbenhavn, den 7de Juli 1832. J. A. H. Garrigues. i Underskrevne, som den 28de Juni 1832, indfandt at Orgel. 2 paa Gaunøe, for at være tilstæde i Gaunøe Cater for at bedømme et Orgel, forfærdiget af Orgelbygger Thornam i RestvedVi befinde i Sandhed, at Orgelet i Henseende til dets indvortes samt udvortes Bygning at være af Varighed, og hvad dets harmoniske Stemning angaaer finde vi samme, at være ikke allene godt men meget godt. Dette bliver herved af os Underskrevne anbefalet til enhver, som ovennævnte Thornam kunde være til Tieneste. Gaunøe, den 28de Juni 1832. J. C. Bergmann, P. Handrup, Organist ved Herlufsholm. Organist ved St. Peders Kirke. i Nestved. At jeg er meget veltilfreds med det mig leverede Orgel, og kan ei andet end anbefale Hr. Orgelbygger Thornam, som en duelig og retskaffen Mand i alle Henseender. Ganne, den 23de Juni 1832. Reedt Thott.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
Som følge af Ovenanførte, giver jeg mig den Frihed, at anbefale mig til det ærede Publicum, med alt til Orgelbyggeriet hørende Arbeide, de for dets Godhed indestaaes. Et nyt Orgel med 8te Stemmer, passende for en lille Kiøbstæds eller anden Kirke paa Landet, bliver færdig ved denne Maaneds Udgang, og kan erholdes for billig Priis, og om forlanges, kan Afbetaling skee i visse Terminer. Man behage at henvende sig til Undertegnede. Oeconom og Orgelbogger. F. Thornam, boende paa Exerceerskolen i Nestved.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
En Mand, der i 9 Aar med Held har bestyret et betydeligt Gods i Jylland som Forvalter, ønsker sig til anstundende 1ste November ansat i en lignende Stilling. Hans ualmindelig gode Vidnesbyrd ere til Eftersyn i Kiøbenhavn paa Vestergade No. 40, anden Sal, hos Cand. juris Sorterup, af hvem de nærmere Omstændigheder ogsaa kunne erfares.
Berlingske Tidende, 1832-07-11
En plettet Hønsehund med bruunt Hoved og aftegning er bortløEi ben, den havde dengang et Reeb bundet om Halsen. For sammes Tilveiebringelse, i Gothersgaden No. 27, 1ste Sal. betales en Douceur. Extra fine engelske Flonels=Sundhedsskjortet 12 Mk. a 14 Mk. Stk., fine - Rasmagertrøier 15 Mk., fine hvide Lammeuldstrøier 17 Mk., 2 omuldsUnderbeenklæder 12 a 15 Mk. Parret, hvide Bomuldstrømper 2 Mk. 6 s. Parret, 3traadige dito af en udm. god Bonitet 3 Mk. 8 s., graae dito 4 Mk.; fiin Flonel 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. Alen, 3/4 brede fine hvide ostindiske Cattuner 16 a 18 s., 3/4 brede mørke Bomuldstøier 24 a 32 s., 3/4 brede blaameleret Bomuldstøi 26 s. m. M. til de billigste Priser, sælges paa Høibroplads No. 54, første Boutik fra Stranden, i Kiøbenhavn. ersom Hr. B. B. . K. ikke opfyldet Förste Portion. 2 sine Løvter til St i Ren., saa bliver hans fulde Navn og udviiste Adfærd offentlig bekiendtgjort i alle danske Tidender. Hollandsk Veirmølle. En paa Kiøbenhavns Vold liggende hollandsk Veirmølle i complet Stand og fortrinlig Drift, agter Eieren, formedelst forandret Levevei, at sælge paa billige Vilkaar, hvilke erfares paa Nørregade No. 36 & 37, af Cancellieraad Thornam.