Jyske Efterretninger, 1775-07-07
Aalborg den 6. Jul. Fortsættelsen af Forordningen angaaende Skole=Væsenets Forbedring ved de publiqve Latinske Skoler m.v. 20. Ligesom de her befalede Metæ bør i Skoelerne kunde igiennemgaaes og læres i 7 a 8 Aar, og Vi Allernaadigst ville, at ingen, være sig fra publiqv Skoele eller privat Information, maa fra dette Aars Udgang af herefter blive Student, førend han har fyldt, eller paa et par Maaneder nær fylder sine 17 Aar, men vel derover, om Forældrene saa ville, saa skal det, for saaviit Skole=Tiden. og dens Inddeeling angaaer, i private Informationer staae til Forældrene at lade deres Børn begynde at studere, naar de vil, men i publiqve Skoler maa ingen antages, førend de have fyldt deres 9de Aar, og maa der nøye sees paa, at de, førend de antages i Skoelen, færdigen kan enten den befalede Forklaring, eller det forommelte Udtog af den naturlige og aabenbarede Theologie, og desuden skriver skikkelig, samt kan af Arithmetiqven de 4 Species og Regulam detti, Saa maa de og kunde læse vel i en historisk Bog, og skrive Danskefter tictata, Men Autor og Hanat behøve de ikke just at kunde. 21. De lære da udi det Første Skole=Aar Paradigmata og de fornødne Vocabulaf Aurora og Donat, de Grammaticalske Regler, og de vigtigste af de syntactiske, det theologiske Compendumforklares dem, de gjøre smaa Exempler, skrive Dansk efter dictata, som Lærerne eftersee, for betimmelig at vænne den til en rigtig Orthographie, hvortil den forommelte Samling skal tiene til Regel, og øves ellers i at regne og skrive, i hvilken sidste Henseende der i alle Skoler skal være en Skrive=Mester, hvortil kan antages enten en af Hørerne, der skriver en god Haand, eller en anden, som kan findes for billig Priis og saaviit Skolen kan taale for at lære de Unge fra Begyndelsen af at skrive ziirlig saavel Dansk som Latin. J det Andet Aar fare de fort med Grammatica Repetition, fuldende Syntariin, lære det heele Vocabularium udi den befalede Grammatica, gjøre dagligen Exempler paa alle de syntactiske Regler, bringer det Theologiske Compendintil Ende, og det første Cursum Geographie nove & antiqvæ, ligesom og af Historien, samt begynde og fuldende Eutroppium, saa øves de og i det Danske Sprog, og i sær at lære af en af de forommelte Danske Bøger den Danske Grammatica og Syntaris, Faldet i Sproget og de brugelige Inversioner, og i øvrigt fare sort i at regne og skrive I det Tredie Aar repeteres Grammatica, Syntaris og Vocabularium, giøres daglig vexelviis historisk Stiil af 5 a 6 Linier og ligesaa smaa Moralske, Phædrus og 10 Bøger af Justinus fuldendes, Grammatica Græca foretages og Paradigmata læres fuldkommen med de Grammaticalske Regler og de vigtigste Syntastiske, Geographien i sit anden Cursu foretages og fuldendes, hvad Europa angaaer, tilligemed 4 Perioder af Historien, det theologiske Compendium igientages, og det halve af Carechesis miner læres Arithmetiqven og de Danske Øvelser fortsættes ved at læse udi Gellerte oversatte habler og Breve, samt Guldberg Verdens Historie. I det Fierde Aar repeteres Grammatica Latina fremdeles, den giøres daglig Stiil af 7 a 8 Linier, Justinus fuldendes tilligemed de forommelte 2 a 3 Terentii Comedier, Pro soden lære i et kort Udtog, og begyndes paa EpistolOvidii er Porto, med det theologiske Compeudii Jgientagelse forbindes Catechesis miner, som fuldendes, ligeledes fuldendes Geographien, Disciplen gjør rede forHistorien til Carl den Store, Man bringer Grammatics Öreca til Ende og Analvsin af Johannis Frangelium samt bliver ved med Arithmetiqven og de Danske Øvelser i sær med at give Ungdommen Danske Stykker fulde af sædvanlig: Orthographiske Feyl og den platte Stil som den maae rette og give bedre Fald og Liv Femte Aar: Stille endnu korte giøres dagligen, Ciceronis Officia begyndes og bringes saaviit, som muelig, Epi stole Qvidii er Ponto, samt Horatii Epistole fuldendes Ungdommen øves i at redigere Latinske Vers, Libri historici novi Testamenti og Epictetus fuldendes, GrammaticaEbræa læres tillige med Theologia naturalis, Geographien igientages og i Historien bringes det til Reformationen: de Danske Øvelser blive ved i at læse de smukke Videnskabers Selskabs Skrifter, skrive Breve og oversette fra Latin paa Dansk, Arithmetiqven igientages, Doctrina Sphærica læres. Siette Aar. Stiil giøres 3 Gange om Ugen, Vers=Øvelser fortsettes og udvides, Cicero de Officiis & Clari Oratoribus fuldendes, Virgilii 1ste, 2den og 6te EneidosHorgtii Oder, saa mange som deraf efter den foregaaende 19de Art, skal læses, samt Cornelius Nepos bringes til Ende, de andre Autores igientages, Libri Dogmatici novi Testamenti udlæses, nogle Capitle af Genesis analyseres den aabenbarede Theologie begyndes, Geographia og Docrina Sphærica igientages, Historien endes, den samme Læsning og Arbeyde i det Danske Sprog vedvarer, som forrige Aar. J det Syvende Aar giøres 2 Gange om Ugen Stil og Ve dertil undertiden, Qvinstiliani 3 sidste Bøger lære, saa og Horatii Ars Poëtica, de andre Autores igientages, Hameri 1ste Bog af Iliaden med Herodoti 2den Bog bringes til Ende, og de øvrige Græca igientages, Genens ful endes, saavelsom den naturlige og aabenbarede Theologie, Geographia, Historia, Sphærica igientages, Historia Petrie lære, i det Danske læses nogle af Vore beste Prædikener, og hvem der har Lyst, gives Materie til Danske Vers, samt øves i at skrive selv et par Prædikener, der maa ingen Discipel, som endnu ikke er dimittered til Unversitetet og indskrevet i Studenternes Tal, tillades at pridike i nogen Kirke. 22. Omendskiøndt Vi neppe formode, at det 8de Ati Almindelighed, naar baade Lærere og Distiple, hver v. sin Side, gjøre, hvad de bør, skulde behøves, finde Vi de at samme, naar paa det deeles, hvad i de sidste 4re At er befalet at giøres, ypperlig kan anvendes. 23. Til de munterste og beste Hoveder kunde i frie Tim ne endnu bruges, af de Latinske: Oridii MetamorphoCiceronis Epistole & Orationes, Livius og Curtius. af de Grædske, Isocrates og Plutarchus de Institutiopuerorum, Renophontis Skrifter og den 1ste Bog af rodotus, dog blive de ikke heri ved Universitetet examtrede, forinden de have gjort fuldkommen rede for de for1 foreskrevne Meris. 24. Hver Løverdag bør repeteres, hvad heele Uger, de ligennemgaaet, og som det paaligger Lærerne, at gjøre ling det letteste og fatteligste mueligt er for Disciplerne, saa anbefale Vi dem, i Henseende til Læremaaden i Særdeleshed, dette som en Grund=Regel, at af Theologie, geographie og Doctrina Sphærica maa Disciplene slet in set lære, uden hvad Dagen forhen er forklaret for dem, og, naar det nu er lært, maa det nøye prøves, om de ogsaa have fatted Forklaringen, og kan gjøre reede for de Tings Forstand, som de lære. 25. Lærerne skal i deres Forklaringer beflitte sig paa at oplyse Tingene nøye og rigtigen, men ved Slutningen. af dem fatte, hvad sagt er, kort, og igientage dette et par Gange; Vidtløftighed maa skyes, og Børnene vænnes til at forklare sig tydeligen, bestemt og net. 26. Da der i Theologie, Geographie og Historie skal blive et mindre og større Udtog i Landets eget Sprog, saa skal Lærerne beslitte sig paa, at Øyemeedet med begge kan opnaaes; Med det første, at Ungdommen kan fatte Videnskabens almindelige Begreber og indsee letteligen Sammenhængen; Med det andet, at dens Jndsigt kan blive udvidet, tydelig, omstændelig og nøiagtig. 27. J Theologien maa det være en Hoved=Sag for Lærerne at bringe Ungdommen til at fatte hver Sandhed, rigtigen, at indsee dens Grund, at føle Beviiset af Skriften, at kiende Sandhedernes naturlige og deylige Sammenhæng, og ved alt dette at elske den, blive den troe, før le den og glæde sig ved at troe og følge den.