JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Med Storkorset af Dannebrogeraf D. denen. C. v. Høegh Guldberg, Generalmajor, Comd. af 1ste Cavall. Brig, Comd. af D. og Domd.; J. C. v. Bardenfleth, Generalmajor, fungerende Commandant i Rendsborg, Comd. af D. og Dbud.; F. C. C. T. C. Dankwart, Conferentsraad, Direct for Depart. for de udenl. Sager, Comd. af D. og Dbd.; J. G. Adler, Geh. Etatsr., Statsseeret for Naadessager, Cabinetssecret, hos Hs. M. Kongen, Theaterdirect., Comd. af D. og Dbud. Med Commandeurkorset af Dannebrogordenen: G. v. Lytzow, Generalmajor Comd. for 4de Jnf. Brig. R. af Dr. og Dom.; M. S. W. Greve af Sponneck, Kammerherre, Stiftamtmand, over Ribe Stift, Amtmand over Ribe Amt, R. af Db. og Dbud.; C. L. v. Tillisch, Kherre, Cabinetssecret, hos H. M. Kongen, R. af D. og Dbud.; C. A. Bluhme, Direct, for Gen. Toldkam og Com. Coll., R. af D.; H. J. Koefoed, Conferentsr., Assessor i Høiesteret, Generalaudit, i Søetaten, R. af D. og Domd.; T. C. Müller, Biskop over Ribe Stift, R. af D. og Dbud.; C. P. v. Bruhn, Oberstlut, i Generalstaben, Adjutant hos H. M. Kongen, Comd. for Livjæger corpset, R. af D. og Dbud. - Med Ridderkorset af Dannebrogordenen: C. J. F. v. Hindenburg, Oberstl. i Jngenieurcorpset; G. F. v. Krogh, Kam., Capt., Amtsforv. og Huusfoged i Haderslev Amts vestre Deel; W. C. C. Greve af Sponneck, Kam., Commit, i Generaltoldk. og Com-Coll.;J. L. Jensen, Prof., Blomsterm., Medlem af Academiet for de skjønne Kunster i Kbhavn; J. H. Lautrup, Provst for Hammer og Thyberg Herreder, Sognepræst til Hammer og Lundby; J. B. Olrik, Cancellie., Byfoged og Politimester Helsingøer; N. P. Schierbeck, Kammerr., Told- og ConsJnsp. i Nykjøbing p. Falster; J. L. Barfred, Capt., Told og Consumt. Jnsp. i Frederikshavn; S. P. Nyeland, Overkrigscomm., Proviantsforvalter i Søetaten; Dbud. F. v. Che non, Premierl.; C. Christensen, Medailleur, Medlem af Academiet for de skjønne Kunster i Kbhvn. – Endvidere har Hs. M. Kongen under f. D. benaadet følgende med Kammerherrenøglen. F. M. Greve af Knuth til Grevskabet *) Som bekjendt, findes i det danske Vaaben 9 Hierter. Knuthenborg; J. S. Greve af Schulin, Amtmand over Ringkjøbing Amt; F. F. v. Tillisch, Kamm., Stiftamtmand over Aalborg Stift, Amtmand over Aalborg Amt, R. af D.; C. A. J. Greve af Reventlow, Landraad, Amtmand over Bordesholm, Kiel og Croeshagens Amter, R. af D.; J. G. Baron Wedel, Oberst og Commandeur for 6te Dragonreg.,R. af Dr. og Dbind.; H. C. A. F. v. Døring, Kamm., Amtmand over Cismar Amt, R. af D. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Udnævnelser. Under 18. d. M. har Hs. Majestæt allern, udnævt til Hofjægermester: Lehnsgreve Dr. Philos. Raben til Grevskabet Christiansholm; til Etatsraad med Rang i 3die Classe Nr. 9. Justitsraad, Amtsforvalter Meyer i Haderslev. (V. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Ledigt Embede. Overlæge-Embedet ved den kongl. Livgarde til Fods. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Døde. J Maribo, Kjøbmand P. Sidenius. Paa Klar skov i Fyen, Proprietair P. Leth, 17 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Altona Kvægmarked. D. 18 Sept. vare 855 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 658 solgtes deraf 80 Stkr. til Udlandet. Endskjøndt Tildriften var større end i forrige Uge, saa gik Handelen dog ikke slettere, og Priserne bleve uforandrede. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 19. Septbr.: Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier – – Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Ved Tallotteriets 156. Trækning i Kbhvn, udkom:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Bekjendtgjørelser. Nylig har forladt Pressen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
3die Oplag af theoretisk practisk Regnebog indeholdende: arithmetiske og geometriske Opgaver med særskilte Faciter, udarbeidet med nærmest Hensyn til Borger=, Almue- og Privatskoler J. Therkildsen og P. Therkildsen, indeholdende 60 Regningsarter med Figurer i Kobberstik og indbunden, samt særskilt Facitbog heftet, 15 Ls. eller 48 Rbs. 1ste og 2den Afdeling af samme Regnebog, paa 2 Regningsarter, som ender med den Resiske Regel, heftet og med særskilt Facitbog 10 Ls. eller 32 Rbs. 1ste Afdeling med 14 Regningsarter, ender med Regula de tri i hele Tal og Prøve paa samme, heftet, ligeledes med Facitliste, 7 enh. L. eller 24 Rbs. Faaes hos dHrr. Bayer i Varde, Hoffmeyer i Ringkjøbing, Meldrup i Kolding, Erichsen i Haderslev, Andersen i Ribe og hos Forlæggeren. C. Termansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Vorstabeler faaes billige hos Krebs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Chemiske Fyrtøier, Krebs. særdeles gode og billige, faaes hos Mærk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Den bekjendte Chocolade a 12 Ls. pr. Pd. er Krebs. nu atter at faae hos De for deres Meelrighed og til Rivning formedelst deres Størrelse bekiende Rohanske Kartofler kan faaes for 40 Ls. pr. Td. Ligesom ogsaa flere Sorter udmærkede gode Spise=Kartofler, hvoriblandt bemærkes: de Rosenfeldske, Fohringer, Moringer og hollandske Sukkerkartofler ere tilkjøbs hos Fløche.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Ribe, d. 21. Sept. 1843. Særdeles gode Koge Ærter bekommes for 21 Ls. pr. Skjeppe hos Fløche.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Ribe, d. 21. Sept. 1843. Hos Andreas Michelsen i Ribe er en meget smuk, mørkerød Tyr af en meget god Race, 1 Aar Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. gammel 4 Uger efter Mikkelsdag, og som strax er tjenlig til Springtyr, at faae tilkjøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Hos Nis Jørgensen i Ribe er ogsaa en smuk, morkerød Tyr af god Race, 1/2 Aar gammel, at faae tilkjøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Torsdagen den 28de dennes, om Formiddag Kl. 9, bliver i Gaarden Nr. 240 i denne Byes Korsbrødregade bortsolgt afgangne Jnstitutbestyrerinde Petrea Müllers Efterladenskaber af Borde, Stole, Skabe, Speile, en Sopha, Sengeklæder og Kjøkkentøi m. m. Lysthavende indbydes. Ribe, den 21. Septbr. 1813. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Bekjendtgjørelse. J Placaten af 10. Mai 1813, angaaende Organisationen af en Lægdsindretning i Danmarks Kjøbstæder, med Undtagelse af Kjøbenhavn, indeholder 5 følgende Bestemmelse: Enhver Huusbonde eller Huusfader skal, naar Af- eller Tilgang enten ved Fødsel, Dødsfald, Forandring af Tjeneste eller paa anden Maade indtræffer i hans Huus med nogen Person, der hører til det værnepligtige Mandskab, inden 24 Timers Forløb anmelde det for Byefogden eller for den, der paa dennes Vegne har at modtage deslige Anmeldelser. Forsømmes dette, boder han 2 Rbd. til Politi kassen, hvilken Mulct bliver at dictere ved Politiretten, saafremt han ei mindeligen erlægger samme. Hvilket herved bringes til Kundskab for Ribe Byes resp. Jndvaanere og til ufravigelig Efterlevelse. Ribe Byefogedcontoir, d. 6. Septbr. 183. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
Ved Høiesteretsdom af 31. Mai d. A. er en Sognepræst her i Stiftet ifunden en Mulct af 200 Rbd., som skal tilfalde fattige Præsteenker i Stiftet. Begjeringer om Andeel i denne Mulct, bilagt med Attest og Fattigdom, kunne tilstilles Stiftsøvrigheden, indtil Octbr. Maaneds Udgang d. A. Nibe, d. 16. Septbr. 1833. Paa Stiftamtmandens og egne Vegne Tage Müller. Søndagstegneskole for Haandværkere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-22
At den her oprettede geometriske Tegneskole begynder igjen Søndagen den 1ste October næstk. bekjendtgjøres herved. De, som ønske Underviisning i geometrisk Tegning i tilstundende Vinter ville behage at melde sig hos Undertegnede forinden benævnte Tid. Ribe, d. S. Septbr. 1843. Chr. Knudsen. Da jeg Undertegnede senere er blevet overbeviist om at de ærerørige Beskyldninger, som jeg har tilladt mig imod Snedker i Hørbroe Jeppe Erichsen Klinge og dennes Hustrue ere ugrundede, saa tilbagekalder jeg herved samme som usandfærdige, og skulle de af mig brugte utilbørlige Udeladelser ikke komme bemeldte Jeppe Erichsen Klinge og dennes Hustrue til Skade paa Ære eller gode Navn og Rygte, ligesom jeg ogsaa tillader, at denne min Tilstaaelse, for at bortrødde den Skade, jeg muligen kan have tilføiet, Jeppe Erichsen Klinge og dennes Hustrue ved mine fordem ufordeelagtige Udeladelser, maae indrykkes i Ribe StiftsAvis. Harbroe, d. 19. September 1813. Jeppe Krestensen Klinge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 25. September.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Udenlandske Efterretninger. Spanien. D. 7. Sept. aabnede Fortet Montjuick, sin Jld mod Barcelona, der fortsattes med enkelte Mellemrum indtil d. 10. D. 8. rykkede Amettler ind i Staden med et lille Korps Frivillige; man begriber ikke, hvorledes han er sluppet ind i Staden, da alle Efterretninger ere enige i, at Stadens Udgange holdtes sperrede af Prim, der rigtignok angives som en personlig Ven og tidligere Vaabenbroder af Amettler. Dennes Ankomst til Staden har givet Jnsurgenterne nyt Mod. Oberst Colange var d. 7. afsendt fra Madrid med Depescher, der menes at have opfordret til Forsoning, men Juntaen i Barcelona skal have erklæret, at den ikke kunde indlade sig paa Underhandlinger. Generalkapitain Aroaz var d. 11. rykket ind i Citadellet med en Troppeforstærkning. Efterretningerne fra Sevilla blive meere og meere betænkelige, og i hele Syden synes Ønsket om en Central-Junta at udtale sig meere og meere bestemt. Paa Børsen i Paris hedte det d. 16. Sept., at hele Catalonien var i Oprør, og at Prim, Aballa og Arog, vare indsluttede i Fortet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Frankrig. Man forundrer sig over i Paris, at Hertugen af Nemours ikke var tilstede under Dronning Victorias Besøg i En. Saasnart hun var ankommen havde Kongen skrevet til Hertugen, at han maatte indfinde sig i Eu; men denne svarede igjen tilbage, at han i dette Øjeblik ikke kunde forlade Leiren i Bretagne. En anden Depesche fra Kongen havde ligesaa liden Virkning. - Mellem Marschallerne Soult og Bugeaud finder en Tvistighed Sted paa Grund af, at den første har negtet at underskrive General Changarniers Afsættelse. – Fra Algier mældes, at der mellem d. 15 og 20. Sept. vil finde en stor Expedition Sted. Mere end 50,000 Arabere havde leiret sig paa Sletten ved Baghar for at undgaae Abdel Kaders Hævn. Trods alle hans Nederlag staaer dette fortvivlede Menneske endnu i Spidsen for 10,000 Md., som endnu kunne give Franskmændene en Deel at bestille. – Det hedder, at alle i Frankrig boende Russer have faaet befaling til at vende tilbage til Rusland forinden en vis Tids Forløb, og flere Familier skulle ogsaa berede sig til Afreisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Preussen, Kronprindsen af Sverrig er ankommen til Berlin og Kongen af Preussen har viist ham stor Forekommenhed. Ved Ankomsten omfavnede han ham paa det Hjærteligste og ledsagede ham i sin egen Vogn til Hotel du Nord. Kronprinds Oscar betegnes i Berlinske Skildringer som en ungdommelig nordisk fremtidsrig Helteskikkelse af meget indtagende Væsen, og store Talenter, en udmærket Naturforsker, ikke uheldig Skribent, og en Personlighed, der fuldkommen føler Bevidstheden om de Kampe, der vente ham." Han bringer - hedder det – en indstændig Jndbydelse fra sin alderstegne kongelige Fader til Preussens Monark, hvem maaskee et Skib vil føre til Stockholms Bredder til den store Feltherre og Konge, som indflydelsesrigere – end man troer – hidtil har ledet Nordens Skjæbne i Almindelighed og med hvis Død let truende Skyer kunne reise sig over Skandinavien, hvor det stærk gjærer og rører sig." Til Nærværelsen af en anden nordisk, med det danske Kongehuus nær beslægtet og i sine Arveanliggender fra gammel Tid forviklet fyrstelig Familie knytter man alvorlige Forretnings Momenter, der nær vedkomme Tydsklands Jnteresser og erindre om den endelige Regulering af meget vigtige Spørgsmaal, der allerede ofte have været bragt paa Bane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Tydskland. J Carlsruhe foretages dagligen Fængslinger, der træffe saavel Haandværkere, som Folk af høiere Rang, der have deeltaget i Tumulterne. Undersøgelserne skee med megen Strænghed. Det hed der, at den Haberske Familie vil forlægge sit Opholdsted til Frankfurt eller Wien, og tillige trække betydelige Summer, som den har sat i Establissementer i Carlsruhe, derfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Blandinger. J Bahia har man i de sidste 3 Uger havt en uophørlig Regn, der havde blødgjort Jorden saa stærkt, at om Søndagen d. 9. Juli Kl. 5 om Morgenen, hele Jordmassen ovenfor Pilarkirken, der allerede ifjor tildeels var nedskreden, styrtede ned med en saa uhyre Kraft og Hurtighed, at den rev det ene Fløi af Kirken, endeel Huse o. s. v. med sig i Faldet. Desværre ere mange Personer, som opholdt sig i Kirken og paa Gaderne, omkomne. Forvirringen var uhyre stor og mange Menneskeer maatte flygte. Kl. 2 om Eftermiddagen fandt et nyt Jordskred Sted, der omstyrtede en Deel Pakhuse, som vare opfyldte med Sukkre &c. En svensk Adelsmand, Hr. Tersmeden, har frivilligen frasagt sig sit Adelskab, og i sin Erklæring herom til Ridderhuusdirektionen blandt Andet yttret: Af Sverrigs Historie har jeg fundet, at Adelen, som Stand betragtet, aldrig har været sit Fædreland til nogen Nytte, og dens Privilegier tvertimod have hvilet trykkende paa andre Borgerklasser, og forledet disse Privilegiers Jndehavere til Fordringer, undertiden til Foretagender, fordærvelige baade mod Land og Konge, og som vistnok vilde have udeblevet, om disse Fortrindrettigheder ikke havde existeret. Den Glands, den Ære og Gavn, som mange Ædlinger have udbredt over Sverrig tilhøre Jndividerne, ikke Standen. Disse Mænd skulde have været lige udmærkede, lige ædle og ophøiede, om de ikke havde været Adelsmænd, nu ere de maaskee blevne det, omendskjønt de vare Adelsmænd. Vor Tid er ikke en Tid for Monopoler og Standsadskillelser. Den stræder ikke at adskille, men at forene de særskilte Klasser, og Jnteresser til een eneste Klasse, Statsborgernes, og een eneste Jnteresse, Fædrelandets."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Jndenlandske Efterretninger. Der tales om, at Hs. Maj. Kongen atter vil begive sig paa Reisen, næmlig til Leiren i Hannover, hvor ogsaa Keiseren af Rusland og Kongen af Prøisen forventes at ville indtræffe. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Om det skandinaviske Selskabs første Møde indeholder "Fædrelandets Løverdagsnumer Følgende: Efterat Formanden havde oplæst en Skrivelse fra Politidirecteuren, hvori denne efter Cancelliets Ordre anerkjender Meddelelsen om det saakaldte" scandinaviske Selskabs Stiftelse, men tillige betyder Samme, at det vil blive opløst, saasnart der i Samme viser sig nogensomhelst politisk Tendents, og efterat Formanden, efter skeet Opfordring, under almindelig Munterhed havde oplæst det Politidirecteurens Skrivelse ledsagende Rescript af 10. Mai 1780 og de deri indeholdte Formaninger til "Artighed, blev det udtalt, at Begrebet om politisk Tendents var ligesaa ubekjendt og uvist, som Begreberne om politiske Nyheder og politisk Jndhold, og at Selskabet altsaa mod sin Villie kunde komme til at forsynde sig moden saa ubestemt og mangetydig Advarsel, imidlertid erkjendtes det, at der fortiden ikke var Noget i den Anledning at foretage, og at en traftig Virken i Overeensstemmelse med Selskabets Love vel vilde beseire de Ængsteligheder, Selskabets Stiftelse synes at have vatt. Derefter oplæste Stiftsprovst Tryde en Afhandling om Nationalitetens eller den folkelige Personligheds evige Berettigelse og høie Betydning, og om Nødvendigheden af, at den danske Nationalitet, der endnu først var i Begreb med at uddanne sig, i denne Stræben sluttede sig nøie til de tvende andre skandinaviske Forslag. Da dette interessante Foredrag vil blive offentliggjort ved Trykken, indskrænke vi os til at bemærke, at det efter en kort Ordvexel om, hvorvidt Selskabets Stiftelse blot var en Manifestation, eller tillige meer eller mindre bestemt kunde kaldes en Demonstration, paa given Foranledning fra flere Sider udtaltes og anertiendtes, at den nævnte Afhandling kun kunde fremtræde som et enkelt Medlems individuelle Opfattelse af Selskabets Grundtanke og Formaal, da den vistnok i saa Henseende indeholdt meget Smukt og Rigtigt, men dog ikke kunde betragtes som Stifternes, end sige som hele Selskabets Meningstilkjendegivelse. Til næste Møde lovede Formanden at fremlægge en nærmere Virksomhedsplan."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
De to beslaglagte Numere af Fædrelandet for 15 og 16 de ere nu frigivne. Det første af disse indeholdt følgende Artikel: "H. M. Kongen har paa sin Reise ikke havt nogen behagelig Modtagelse Rendsborg. Jfølge Privatefterretninger hørtes nemlig ved H. Majestæts Ankomst til denne By Natten mellem den 9 og 10. Septbr., lydelige Yttringer af Mishag. Rimeligviis forskrev disse sig især fra en Deel af Borgervæbningen, der havde søgt at stille sin Misfornøielse over forgiæves at have ventet paa H. Majestæt fra Kl. 9 Aften til 4 Morgen, paa Viinkjeldere og Vertshuse, og alt for H. M.s Ankomst havde støiet paa Gaderne og været i Klammeri med en af Vagterne; - de have altsaa ingen egenlig politisk Betydning." (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Til Besvarelse af de i forrige Aar af Universitetet udsatte Priisopgaver indkom 4 Afhandlinger, nemlig een theologisk, een mathematisk, een chemisk og een i den orientalske Philologie, hvilke alle ansaaes værdige til at erholde Præmien. Den theologiske Afhandling til Besvarelse af Spørgsmaalet: "Huum constet e disquistionibus eriticis, qvæ recentiore tempore de libris Novi Testamenti institutæ sunt, hand parum præsidii ad rem Christianam illustrandam et defendendam e studio librorum Novi Testamenti apocryphorum redundare posse, instituaturinter libros canonicos et apoeryphos historici generis comparatio, qvæ quum argumenti tum formæ rationem habeat", er affattet paa Dansk af Cand. Theol. J. C. J. Gammeltoft; den mathematiske Afhandling til Besvarelse af Spørgsmaalet: "at udvikle Principerne for de algebraiske rationale Brøkers Decomposition og Udvikling i uendelige Rækker, saaledes at tillige disse Rækkers vigtigste Egenskaber vises", er affattet paa Latin af Cand. Philos. J. P. Buch; den chemiske Afhandling til Besvarelse af Spørgsmaalet: "Der ønskes udviklet og oplyst, hvilke chemiske Undersøgelser vi fortrinligt skylde Nutidens Lære og Ætherarterne og de dermed nærmest beslægtede Stoffer, er forfattet af Cand. Philos. H. J. Rink: Afhandlingen i den orientalske Philologie til Besvarelse af Spørgsmaalet: "af Texten Hitopadesas, at udlede Grundtrækkene af Sanskritsprogets Syntax, er affattet paa Dansk af Stud. Theol. V. Fausbüll. (B. T.)J Anledning af Metropolitanskolens Rector, Professor, Ridder Nissens Embedsjubilæum vil den 28. d. M. finde en Skolehøitidelighed Sted, hvortil Professorens forhenværende Disciple kunne faae Adgangskort, naar de henvende dem til en af Skolens Overlærere, Lund og Olsen, eller dens Jnspector, Krebs, førstkommende Løverdag, Mandag og Tirsdag Kl. 4. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Den 10. Sept. blev Digteren Grundtvig efter sin Hjemkomst fra England modtaget i Danske-Samfund med et Velkomstønske, som et af Medlemmerne udtalte i faa men passende Ord. Derpaa afsang man en Velkomstsang. Digteren yttrede sin Tak for den hjertelige Velkomst, man havde beredet ham. Han tom fra et Land, hvor der vandrede et stort og mægtigt Folk mellem deres Fædrenes store Minder og store Kæmpeværker, et Folk, der ved Hjælp af det, som Fædrene havde overleveret dem, bestandig udførte det ene Kæmpeværk større end det andet, og dog havde han blandt dette Folk ikke fundet en eneste Forberedelse eller Begyndelse til at kalde Fædrene i Erindring, samt ihukomme, hvad Stort og Godt de havde udført, ja havde ikke engang seet en Begyndelse dertil som dette lille Samfund. J Danmark havde det Ømme og det Hjertelige sit Hjem, og der var det ham kjærest at leve og virke. Han sluttede med det Ønske, at dette Selskab ret længe maatte bestaae og virke. (Duvk.) Fædrelandet Nr. 1066 for f. A. blev beslaglagt og Redaktøren sagsøgt for en Artikel, hvori berettes, at den slesvigholsteinske Majoritet i den slesvigske Stænderforsamling tilligemed Præsidenten havde gjort sig skyldig i et rædsomt Tyranni mod Danskhedens uforfærdede Forkæmper P. H. Lorenzen, uden at denne havde kunne finde nogen Beskyttelse hos den kgl. Kommissarius, og at Lorenzen havde indgivet en Klage til Kongen, og hvem det i Artiklen siges, at han vil vide at hævde Danmarks Ære og Ret imod slesvigholsteinsk Anmasselse og Vold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Sagen er nu paadømt af Hof= og Stadsretten og Bladets Redaktør, Hansen, frifunden for Actors Tiltale i denne Sag og Omkostningerne udredes af det Offentlige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Jtzehoer Wochenbl. fortæller, at nogle Uroligheder, nyligen der ere foranledigede ved, at, da en Dragon, der var dømt til Arrest-Straf, skulde føres bort, ankom en stor Mængde af hans Kammerater, – det hedder hele Eskadronen – for Vagten, uden Vaaben, befriede Fangen og førte ham bort med Hurra. Om Aftenen fandt et Opløb Sted af nogle Lediggængere, der forsamlede sig udenfor Kommanderens Huus og sloge en Deel Vindver ind hos ham. Rolighedsforstyrrerne bleve snart adsplittede ved Dragonerne og Politiet. Den befriede Fange har man endnu ikke faaet fat paa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Den 12. ds. har en 13 aarig Dreng fra Landsbyen Hasberg paa Godset Nendorf hængt sig med et tyndt Sækkebaand nær udenfor Byen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Under det Festmaaltid, som fandt Sted i Flensborg i Borgerforeningen d. 18. Sept. i Anledning af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag, udbragtes blandt flere patriotiske Skaaler følgende af Dr. Duseberg paa Plattydsk: Wi wunschen und haaben, dat Danemark unde Hertugdomer møgen tosammen bliven ewig ungedeelt, – und darop lat und de gesammte Staat en Hoch bringen!" (Fl. 3t.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Udnævnelser. Under 2. d. M. har Hs. Maj. allern. beskikket: Sognepræst for Vammen, Vigum og Lindum Menigheder i Viborg Stift, J. H. Zahrtmann, til Sognepræst for Hatting og Thorsted Menigheder i Aarhuus Stift; Sognepræst for Østervellinge, Helstrup og Grensteen Menigheder, samt Provst for Middelsom, Nørlyng, Sønderlyng og RindsHereder i Viborg Stift, N. C. Nannestad, til Sognepræst for Vesterskov og Cappel Menigheder paa Lolland; Sognepræst for Syderøens Menighed, O. F. Jørgensen, til Sognepræst for Østerens Menighed paa Færø; Cand. Theol. W.A. Chrenreich til Sognepræst for Rørbek, Grynderup og Steenild Menigheder i Viborg Stift; Catechet ved Bremer holms Menighed og Overlærer ved Søetatens Drengeskoler, H. C. Glahn, til Sognepræst for Vindum Menighed i Viborg, Stift. Under f. D. er Regnskabsfører og Auditeur ved 4de Dragonregiment, Overauditeur P. L. D. Flindt, udnævnt til Herredsfoged og Skriver i Øster-Flakkebjerg Herred. Under 13 de er Toldcontrolleur i Ballum, Capt. Burdorf, udnævnt til Toldcontrolleur i Preetz, imod at stille den befalede Caution. Under 21. ds er Cand. Theol. C. P. G. Kampmann udnævnt til personel Capellan hos Sognepræsten for Harløv og Framløv Menigheder i Aarhuus Stift, Provst J. C. Ramsing. Under f. D. er Toldinspecteur paa Bornholm, Krigsraad J. P. Lemvig, udnævnt til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Kjøge, og constitueret Overbetjent i Rudkjøbing, C. Terp, udnævnt til Toldinspecteur paa Bornholm, samt Strand toldcontrolleur ved Slipshavn under Nyborg Toldsted, Kammersecretair P. J. Bruun, constitueret som Overbetjent ved Rudkjøbing Toldsted indtil videre. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Ledigt Embede. En Lægecandidatpost bliver ledig til førstkommende 15. October ved St. Hans Hospital paa Bidstrupgaard; Gage 150 Rbd. Sølv aarlig, fri Bolig &c. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Døde. J Kjøbenhavn: Underkanoneer C. Magnussen, 37 Aar; P. C. Sørensen, 53 Aar; Tøimagersv. G. Schøn fus, 36 Aar; J. Fugelsangs Hust., Caroline A. født Grønsund, 43 Aar. J Kallundborg: Enke efter Krigsassessor og Havnefoged Langemach, Laurine født Holmstrup, 57 Aar. J Aarhuus, Kjøbmand M. Carlsen, 78 Aar; Rebslagerm. F. Frederiksen, 37 Aar. J Randers. P. Steentofts Hust., Mette M. født Henrichsen, 54 Aar; Handelslærling Jørgen, Sorvad, 20 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-25
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 22. Septbr.: Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier – – Rbd. Sølv.