JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Preussen. Den preussiske Statstidende indeholder i en Skrivelse fra Berlin af 4de September Efterretning om, at den oprørske Aand, som har viist sig flere Steder i Belgien, ogsaa den 30te August havde forledet endeel Fabrikarbeidere i Aachen til at prøve noget Lignende. For igjen at tilveiebringe Orden, havde de derværende meere bemidlede Borgere, formedelst den fuldkomne Mangel paa Tropper, seet sig nødte til at væbne sig og det lod til efter de nyeste Efterretninger, at det ville lykkes deres Bestræbelser at standse Urolighederne. For imidlertid heri kraftigt at understøtte Borgerne og forebygge slemme Følger, havde den commanderende General for det 8de Armee Torps afsendt endeel af de til Øvelserne ved Coblenz forsamlede Tropper til Aachen, og paa samme Tid deascheret endeel af dette Armeecorps til Cølln, hvis Borgerskab, foruroliget ved oprørske anonyme Bekjendtgjørelser, paa det indstændigste havde anmodet om Garnison. Til samme Tid har det 4de Armeecorps ogsaa erholdt befaling ufortøvet at bryde op til Rhinen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Efterretningerne om Pøbelens oprørske Bevægelser i Brussel optoges i Berlin med største Uvillie, da man vel vidste at skielne imellem disse og Folkeopstanden i Frankrig. Disse Efterretningers Virkning paa Børsen, var derfor ikkun forbigaaende, men af mere Betydenhed turde de Rygter blive, som efterhaanden udbredes om, at Regjeringsforandringen i Frankrig ikke har gjort noget gunstigt Jndtryk paa Cabinettet i St. Pestersborg. Man vil nemlig have bestemt Underretning om en Keiserlig Ukase, ved hvilken samtlige russiske Undersaatter, som befinde sig i Paris og Frankrig, opfordres til i respective 3 og 8 Dage at forlade det franske Territorium, imedens de sig i Rusland opholdende Franske tilholdes i lignende Terminer at forlade Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Skrivelse fra Varmen af 2den September. Begivenhederne i Frankrig og Nederlandene have ogsaa betret deres skadelige Jndflydelse paa de lavere Folkeklasser i vore Egne. J Colln, Aachen og Dusseldorff have ubehagelige Optrin fundet Sted og afvigte Nat blev ikke heller Elberfeldt forskaanet. En Pøbelhos forsamlede sig paa Torvet, og havde den Plan, først at storme Raadhuset og, naar dens Masse forøgedes, da at skride til en Deeling af de meere velhavende Medborgeres Formue, men denne jacobinske Plan blev dog dennegang hindret, da Borgerne, som forenede sig i en Borgergarde til Hest og til Fods vare heldige noktil at adsplitte Pøbelen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
En hannoveransk Tidende indeholder i Privatbreve fra Eupen (Fabrikstad i Regjeringsdistrictet Aachen) følgende omstændelige Efterretninger om oprørske Bevægelser i Verviers, som synes at have en værre og mere politisk Caracteer. Allerede den 28de havde de første Fabrikhuse af Forsigtighed faranlediget, at Raadhuset og de offentlige Casser bleve besatte med Borger vagt. Fabrikarbeiderne rottede sig om Aftenen, paa Veien til deres Hjem, sammen i oprørske Hobe; Gensdarmeriet, Vagten og Alt hvad der satte sig imod, blev drevet paa Flugten, Kasserne bleve plyndrede, Bøger og Documenter opbrændtes paa Torvet, de Kongelige Vaaben søndersloges og den trefarvede Fane tilligemed Napoleons billede blev baaren omkring. Den rasende Hob begav sig til Advocaten Liss's Huus; Alt hvad der befandtes deri blev offret til Luerne og Huset selv ødelagt paa de nøgne Mure nær. Samme Skjæbne havde flere offentlige Oppebørselsbetjentes Huse. Den 29de om Middagen var Mordbrænderhoden voxet til 7000 Mand og vee den, som ikke har den tresarvede Cocarde. Anseete Folk, Cheferne for de første Handelshuse havde, for at forebygge større Ulykker, maattet forene sig med Pøbelen og lede den, hvorved endeel Privates Eiendomme ere blevne reddede. Man vilde angribe Fabrikkerne men ved fornuftige Forre stillinger afstod man dog fra dette forehavende, imedens man desto heftigere rasede imod Alt, hvad der var Kongeligt. Afdelinger af Pøbelen marscherede mod Dison, Obeln og Herne for at plyndre og ødelægge Grændse-Toldstæderne. J en Efterskrift tilføies endnu, at samtlige Fabriker Natten derpaa bleve udtømte og Maskinerne slæbte sammen paa Torvet for at opbrændes.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Nederlandene. Den 31te August erholdt man i Brüsse. Efterretning om Prindserne Wilhelm og Friederichs Ankomst til Vilvorde, (nogle Mile derfra.)Man afsendte en Deputation til dem, som allerede om Eftermiddagen samme Dag bragte det Svar tilbage, at Prindserne havde bestemt sig til at rykke ind i Spidsen for Tropperne uden i Forveien at love noget og at de derhos gjorde Fordring, paa, at Borgerne skulde aflægge de trefarvede Faner og Cocarder." Neppe var dette bekjendt, førend talrige Hobe af Folket drog mod LackenerPorten og derværende Boulevarder, hvor man oprettede Barricader. Hertil brugte man, ligesom ved alle de andre Porte, den opbrudte Steenbro. Ved Hielp af denne og ved Forhugninger, hvortil man benyttede Træerne i Boulevarderne, spærrede man alle Tilgangene til det Jndre af Staden og dens samtlige Hovedgader. Med dette Arbeide tilbragte man hele Natten og om Morgenen den 1ste September befandt Folket i Brussel sig beredt til Kamp bag mange og stærke Forskandsninger. Prindsernes Svar, som man om Aftenen i Forveien havde kundgjort, gik ud paa, at de vilde holde deres Jndtog i Spidsen for Borgergarden og Militairmagten, hvis Bestemmelse var, at afløse hiin i den besværlige Vagttjeneste, saasnart de ulovlige Farver og Faner vare nedlagte og de Kongelige Tegn, som en vildledet Mængde havde nedrevet, igjen havde indtaget deres Plads.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
J disse betingelser, hvis Bekjendtgjørelse havde vakt almindelig Misfornøielse hos Folket, besluttede man sig til at anholde om en Forandring ved en ny Deputation, og denne afgik endnu samme Aften. Ganske tidlig om Morgenen den 1ste September udstædtes følgende Proclamation. Hs. Kongelige Høihed Prindsen, af Oranien ankommer i Dag med sin Stab men uden Tropper; han forlanger, at Borgergarden drager ham imøde. Deputationen har forpligtet sig til at indestaae for hans Persons Sikkerhed og at det maa staae ham frit for enten at drage ind i Staden med Borgergarden eller at trække sig tilbage, om han finder for godt. Uagtet det ikke har været let at formaae Prindsen til denne betænkelige Eftergivenhed, har han dog uden Tvivl derved forebygget meget blodige Optrin, hvortil det upaatvivleligt var kommet, om han havde paastaaet Troppernes Fremrykning. Da Deputationen blev noget længe borte, lod allerede Raabet: "Til Vilvorde! lader os befrie vore Deputerede!" netop som hos den Pariser Nationalgade, da den vilde til Rambouillet. Den sidste Proclamation vakte derimod almindelig Glæde, og Borgergarden beredte sig til at drage Prindsen imøde. Han indtraf den 2den September om Middagen, kun ledsaget af fire Adjutanter, og modtoges med de sædvanlige Æresbeviisninger, men i Begyndelsen, Pladse raabte man dog tilsidst: "Prindsen leve! Friheden leve! Bort med van Maanen!" Da disse Raab bleve almindeligere, istemmede Prindsen Raabet: Friheden leve. Formedelst Barricaderne havde han megen Vanskelighed med at passere Gaderne, men naaede dog omsider sit Hotel, hvorefter Borgergardens Batailloner erholdt Ordre at rykke i deres Qvarterer, og Ro og Orden herskede uafbrudt denne hele Dag og Natten igjennem. Endnu samme Aften udstædte han en Proclamation til Jndvaanerne, som vort næste Blad skal meddeele.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Efter Skrivelse fra Amsterdam af 4de September havde man der fra Brussel modtaget den Beretning, som den derfra til Haag afsendte Deputation havde aflagt om dens Conferents med Kongen. Hs. Majestæt lod sig den medbragte Adresse forelæse og svarede blandt andet paa den der gjorte Fordring om at afskedige nogle af Ministrene, især Hr. van Maanen, at den Ret, at ansætte eller afsætte Ministre, ene tilkom ham; at han desuden ingen Beslutning kunde fatte, saalænge det havde Udseende af, at den blev ham aftvungen, og at hans Kongelige Værdighed laae ham altformeget paa Hjerte, til at han skulde indvilge i Fordringer, der foredroges ham, saa at sige, med Pistolen paa Brystet. Han erklarede, at ville overveie Sagen, og sluttede med det Ønske, at Roligheden snart maatte være bragt tilveie, da enhver Blodsudgydelse vilde gaae ham meget nær. Aftryk af denne Beretning bleve opslaaede i Brüssel paa alle Gadehjørner. men ingenlunde optagne med Tilfredshed af Folket. Meget mere skulde endeel af disse Aftryk om Aftenen den 2den September være opbrændte paa Raadhuusstorvet i Brussel, hvor Forbittrelsen i det hele bliver ved at tiltage. Vi slutte for idag Efterretningerne fra Nederlandene med den bemærkning, som er gjort i en anden Skrivelse fra Amsterdam, at Begivenhederne i Braband ere alvorligere end man hidtil troede, og at Prindsen af Oranien igjen skal være afreist fra Brüssel, med det Forslag, at de sydlige Provindser af Kongeriget maatte erholde en fra de Nordliges forskjellig Forvaltning.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Egnen ved Main, den 25de August. J en Skrivelse derfra hedder det: Man vil med Bestemthed, vide, at der fra Europas store Magter ikke saasnart vil paafølge nogen ensidig Anerkjendelse af det nye franske Dynastie, saa beredvillig man ogsaa viser sig dertil fra en vis Kant; dette Skridt vil udentvivl først blive Resultatet af almindelige giensidige Underhandlinger, som det var Tilfældet ved de tyrkiskerussisk græske Anliggender, og ligesom endnu flere Magter af samme Grunde tøve med at anerkjende den nye Regjering i Portugal. Omendskiønt den nye franske Stat vel ikke ligefrem kan sættes i Sammenligning med denne, saa vil dens formelle Anerkjendelse dog udentvivl blive udsat indtil de omtalte Underhandlinger have fundet Sted; ja man vil endogsaa have Efterretninger fra Wien om, at en stor Magt formelig har vægtet sig ved at anerkjende Hertugen af Orleans. "Hvilke fjendtlige Elementer, der endogsaa turde udvikle sig af alt dette, vil det dog ikke komme til nogen Krig - skal nylig en Diplomat have sagt - da Statspapirer nes Almagt holder alle de andre Magters Sværd i Skeden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Aucemburg, den 31te August. Man har i flere Dage været beskjæftiget med at plante Kanoner paa vore Volde, og den preussiske Garnison paa 4000 Md. forstærkes til 7000. Det Rygte, at Fæstningen skal erklæres i Beleringstilstand, vækker meget Bekymring, medens man ovenikjøbet befrygter Uordener blandt de lavere Klasser af Jndvaanerne, da allerede Slagterne vægre sig ved at betale Skatten for Slagteqvæg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
J denne Pøbel-Opløbenes Periode har heller ikke Hamborg villet staae tilbage for andre constitutionelle Stater. Efter en Skrivelse derfra af 5te September, har denne folkerige Stad i nogle Dage været foruroliget ved Optrin, der dog kun have tjent til at sætte den gjensidige Tillid mellem Øvrigheden og Borgerne i det rette Lys. Nogle indtrufne Uenigheder paa et meget besøgt Kaffehuus og paa de offentlige Promenader havde gjort Politiets og nogle Patrouillers Mellemkomst nødvendig, men saasnart den hele Borgergarde traadte under Gevær, forsvandt ogsaa med denne planløse Sammenstimlen, som fandt Sted under de urimeligste og forskjelligste Paaskud, enhver Misforstaaelse om dens Hensigter. Jkkun i Forstaden Hamborger Berg fandt endnu om Aftenen den 5te nogle urolige Bevægelser, Sted, men disse undertryktes strax ved eftertrykkelige Forholdsregler, ved hvilke een af Rolighedsforstyrrerne blev dræbt og 12 saarede. Den 6te var Rolighed og Orden igjen vendt tildage.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Tydskland. Efter en Skrivelse fra Darmstadt; af 22de August taler man meget om truende Breve, som deels ere fundne i Palladset, deels i Theatret og andre Steder og i hvilke man undsiger Overintendanten Friherre v. Turkheim og Directeuren Geheimehofraad Küstner, ja endog tilsidesætter den skyldige Ærefrygt imod Statens Overhoved.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Storhertugindens Livgade paa hendes Landsæde Fugenheim bestod hidtil af 24 Mand og 1 Trompeter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Den 24de August er den bleven fordoblet og Mandskabet forsynet med 60 skarpe Patroner pr. Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Italien. Deien af Algier vækker megen Opmærksomhed i Neapel, da Tyrkerne hele Dagen jage omkring paa Gaderne. Han skal have medbragt 7 Millioner i Guld, hvorfor man gjerne saae, at han opslog sin bestandige Bolig i Kongeriget Neapel. J den neapolitanske Bank har han nedlagt 80000 Ducater og sendt 300 Pd. Guld i Barrer til Mynten for at lade samme udpræge. Iøvrigt falder det ham tungt, at vænne sig fra den barbariske Justits. Da en af hans Tjenere havde begaaet en Jnsubordinationsfeil, dømte han ham til Døden, og vilde have ladet Dommen exeqvere, dersom ikke Politiet, som strax blev underrettet derom, havde betydet ham, at han ikke maatte udøve Justitsen selv i Neapel, men overlade samme til Regjeringen. Da han erfarede Begivenhederne i Frankrig, udbrød han: "Stor er Gud! Kongen har stødt mig fra Tronen; derfor har hans Folk igien forstødt ham.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Blandinger. Grev Lobau (Gen. Mouton) er særdeles naadigen modtagen hos Preussens Konge, og har overgivet sin Konges Anmeldelse om Tronbestigningen; men den 1ste September var endnu ingen offentlig Erkjendelse skeet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
En Tydsker har foreslaaet, at oprette et Brand-Assurance Selskab for hele Tyrkiet; men som vilde stride ganske mod den muhamedanske Skjæbnetro!
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Polignae læser i sit Fængsel kun Valter Scotts Værker. Hans Hustru forlod ham strax da han var fængslet, og tog tilbage til Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Efter Forlydende har Hr. Lafitte renonceret paa sin Gage, 100000 Fr., der som Præsident af de Deputeredes Kammer tilkommer ham.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Hofmechanicus J. Amuel i Berlin har opfundet et Slags nye Dør, og Contoirklokker, der i Berlin har vundet saameget bifald, at de nu der ere anbragte i alle store Contoirer og Huse. De bestaae af to rene Accorder, stemte fuldkommen efter Musiken, og have desuden den Fordeel, at man nøiagtigen hører, om Døren lukkes op eller i, ligesom de og have en saa stærk behagelig Klang, at den kan høres gjennem 3 a 4 Værelser. I Amiens har en Kok, ved Navn Carome, der driver sin Kunst videnskabeliggen, aabnet en Cursus overChemiens Anvendelse paa Kogekunsten.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Til Efterretnig for Søfarende meldes, at paa det 1/2 Miil N. O. for Pillau værende Bjerg, ved Landsbyen, Alt Pillau, er bygt en Veirmølle, som er malet rødbrun, og kan tjene Skibene i lang Afstand til Mærke.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Blandt de nyeste Moder i Paris ere Halstørklæder, a la Napoleon. Den største Amethyst der nogensinde er seet, kom nylig til London. Den veier 150 Pund, er 2 Fod lang og 14 Tommer bred, er af skjønneste Violet og af prægtigste Cristallisation. Eieren angav Værdien ikkun til 65 Lstig., for at spare paa Telden, men derfor har ogsaa Toldvæsenet confiskeret Stenen, og nu skal den sælges paa offentlig Auction.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
En Franskmand har opfundet en Dykkerklokke, med hvilken et Menneske kan være længere end en Time under Vand og forrettte det sværeste Arbeide.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Hidindtil har man holdt Franskmanden for den galanteste Nation imod Damerne, men nu overtræffes den af Jndbyggerne i Staten Georgien i Nordamerica, hvor et Lovbud fritager Damerne personlig at aflægge Vidnesbyrd for Retten undtagen i Criminaltilfælde; ellers kunne de afgive Vidnesbyrd Hjemme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
J Nürnberg er udkommet et Kobber, der finder rivende Afsætning, forestillende Deyen af Algier, Kong Carl den 10de, Polignac og Grev Bourmont siddende paa en Balcon i Neapel ved et Whistparti.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
J Jtalien og den sydlige Deel af Europa hersker stor Tørke, i Triest havde det ikke regnet i 2 Maaneder, medens vi her i det nordlige Europa faae altformeget deraf.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Ved den offentligen foretagne Trækning af det 83de Kongelige kjøbenhavnske ClasseLotteries 4de Classe, bleve der, Mandagen den 6te Septbr., overeensstemmende med Planen, udtrukne 13 Numere, hvilke tretten Nummere udkom i følgende Orden: Nr. 247. 55. 89. 153. 167. 118. 194. 172. 151. 145. 161. 135. 185. De største Gevinster 5000 Rbd. og 2500 Rbd. faldt her, og af de derpaa følgende trende Gevinster hver paa 1000 Rbd. faldt de tvende ligeledes her (den ene i Jnspections=Collectionens Casse) og den tredie i Nakskov. Dernæst udkom 7 Gevinster hver paa 500 Rbd. (hvoraf tvende hos Hr. Bech i Aalborg), 10 hver paa 200 Rbd., 26 hver paa 100 Rbd. (hvoraf een hos Hr. Grønnerup i Aalborg) og 30 hver paa 500 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Det Kgl. Theater, der har modtaget adskillige Forskjønnnelser, saavel udvændig som indvændig, aabnede sin Saison den 2den Dennes med Øhlenschlagers nye Lystspil: "Tvillingbrødrene fra Damask, hvortil Hr. Prof. Kuhlau, som ved denne Forestilling selv dirigerede Orchesteret, havde componeret en effectfuld Ouverture, samt adskillige Sang og Dandse Nummere, der vandt meget bifald. Den i det hele gode og tildeels mesterlige Udførelse, vandt ogsaa levende Erkjendelse, hvorimod det stærke bifald ved Stykkets Slutning var Ledsaget af Hyssen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Den 4de Dennes er Urtekræmmer og Lakfabrikeur, Carl Salomons Boe, og den 6te Silke=, Ulden og Lærredshandler Adam Winds Boe, taget under Skiftebehandling som fallit.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Jfølge den paa Theater=Affichen skeete Kundgjørelse ere for Øieblikket følgende Medlemmer af den Kongl. Theater=Etat upasselige: Dhrr. Cetti og Foersom, Madamerne Andersen, Funck, Wexschall, Eisen og Thomsen, og Jfr. J. Fonseca. Fraværende er: Jfr. Zrza. J Søndags gaves paa Vesterbroes-Theatret den bebudede Forestilling til Jndtægt for Hr. Bosco. Huset var atter fuldt, og Præstigiateuren indhøstede det rige, ligste og eensstemmigste bifald for fine med Esprit og den største Behændighed udførte Kunststykker, blandt Ved Slutningen af første Afdeling bragte han sin Taksigelse til det høitærede, kunstelskende Publikum", idet ved Affyringen af et Pistolskud, en stor Mængde hvide, og couleurte Smaablade fra Loftet udbredte sig over Tilskuerpladsen, paa hvilke læstes følgende Vers: Om Nordens Tempe, Herthas Bøgelund, Mig Sagnet hvidsked sært i mangen Stund; Et Land, Naturen gav sin rige Gunst, Et Folk, som trofast elsker Vid og Kunst Ved Eders bifald vandt jeg, stolt og glad, J Kunstens Krands et frisk, et herligt Blad; Og gjerne vil jeg, som taknemlig Ven, En bly Kjærminde række Jer igjen. -Et Blændværk - en forgjængelig broget Dunst, Som smigrer, skuffer Øiet - er min Kunst, Men Læbens rørte Tak til Danmarks Folk Er i tet Blændværk, den er Hjertets Tolk; Og hvad at yttre intet Ord formaaer, Dybt, uforgjængeligt i Siælen staaer. - O maatte, ædle Folk, og stundom Du Min Stræben mindes med eet venligt Hull, Hr. Bosco agtede i Mandags at reise til Helsingøer, for der at give 3 Forestillinger. Det Renommee denne Kunstner ved sit ualmindelige Talent har erhvervet sig, og det bifald han ogsaa her har vundet, ville sikkert ogsaa der bidrage til at forskaffe ham et talrigt Besøg. Efter Hr. Boscos Tilbagekomst fra Helsingør, tør man maaskee gjøre sig Haab om at han vil give endnu nogle Forestillinger, til hvilke han skal have Tilladelse at afbenytte det Kgl. Hoftheater.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
J Slutningen af f. M. hændtes i Nærheden af Hovedstaden den ulykkelige Tildragelse, at en Mand herfra Staden, der reed sig en Tour paa en Leiehest, ved dennes Snublen paa en Mark, styrtede af Hesten, der kom til at træde ham paa Hovedet; han blev bragt til Frederiks Hospital, men døde samme Dag af det dybe Saar, han havde faaet i Hovedet, i Forbindelse med Hjernerystelse. - Faa Dage efter havde man atter heri Staden det sørgelige Syn, at tvende Muur svende, paa forskjellige Steder, styrtede ned fra en betydelig Høide, ingen af dem døde imidlertid af Faldet, de bleve bragte paa Hospitalet, og man har Haab om deres Helbredelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
J Mandags opførtes: "Aabenbar Krig eller Ho over Høg, og den nye pantommiske Ballet: "Hertugen af Venddmes Pager." Det førstnæmte Stykke der nu i omtrent 4 Decennier har vedligeholdt sin Plads paa vort Theaters Repertoire, skjænker endnu stedse en behagelig Nydelse, hvortil denne Aften Hr. Frydendals ypperlige Udførelse af Baron Frydenhjelms Charakteer, Jfr. Påtges's ikke mindre fortrinlige Fremstilling af Kammerpigen Lise og Hr. Liebes heldige Spil som Grev Krogenskjold ikke lidet bidrog; Jfr. Heget var en elskværdig Charlotte; men lod dog endnu for meget savne denne Charakteers Skalkagtighed og Fiinhed, og Jfr. Sørensen havde i Md. Rongsted en heldig Repræsentantinde, der imidlertid i komisk Kraft maatte staae tilbage for denne Rolles forrige mesterlige Fremstillerinde, Md. Liebe. - Den nye Ballet: "Hertugen af Venddmes Pager" udmærker sig ved en, om ikke meget interessant, saa dog livlig og rask fremskridende Handling, enkelte ægte dramatiske Situationer og smukke Grupperinger og Danse. Det Præg af Frivelitet, der hviler over det Hele, er dækket med fransk Lethed og Gratie. Hovedpartierne bleve i det Hele vel udførte, og denne i det Hele med Smagfuldhed og Flid indstuderede Ballet afgav saaledes et nyt glædeligt Beviis paa, hvad vor Scene i denne Genre for Tiden formaaer at præstere. J Dandsen udmærkede Hr. Bonrnonpille, der tillige udførte Ballettens Hovedpartie, Victor, sig ved en Kunstfærdighed, Aplomb og Gratie, der erhvervede ham et overordentlig bifald; ligesom ogsaa isærdeleshed Hr. Larchers og Md. Kretz mers Solopartier høstede megen Applaus. Balletten, der sluttes med smukke Dandse, Vaabenøvelser og Grupperinger, optoges med udeelt bifald.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
J Mandags Formiddags Kl. 11 ankom hertil Toldboden det preussiske Dampskib: "Der Adler fra Put bus, og medbragte følgende Lystreisende: Hosmarschal Hr. v. Massow, Grev v. Schønburg-Glucha, Fyrstinde v. Schønburg-Glucha, Grevinde Asta af Puthus, Frøkenerne v. Borstell, v. Blessingh, v. Warenberg og v. Platen, Major v. Warenberg, Baron v. Platten, Hr. v. Usedom og Hr. v. Chevalier, med Sulte af en Staldmester, 2de Secretairer, 2de Gartnere, samt Domestiquer. De høie Reisende ere tagne ind i Hotel Angleterre, og agte at tage bort igjen paa Mandag.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Kjøbenhavns Havnepriser, den 4de September. Holstensk Hvede. 8 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Sjellandsk Hvede. 8 Rbd. - Mk. - s. - 8 Rbd. 3 Mk. 2 s. Lollandsk Hvede. 6 Rbd. 3 Mk. - s. - 8 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug...... 4 Rbd. 2 Mk. - s. - 4 Rbd. 5 Mk. - s. Østersøisk Rug 5 Rbd. 2 Mk. - s. - 5 Rbd. 4 Mk. - s. Byg 2radet..... 3 Rbd. - Mk. - s. - 3 Rbd. - Mk. 8 s. Byg bradet.... 2 Rbd. 3 Mk. - s. - 2 Rbd. 4 Mk. - s. Havre ........... 2 Rbd. 3 Mk. - s. - 2 Rbd. 5 Mk. - s. Holsteensk Smør. 48 Rbd. - Mk. - s. - 32 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Smør. 40 Rbd. - Mk. - s. - 44 Rbd. - Mk. - s. Sjellandsk Smør, 42 Rbd. - Mk. - s. - 48 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 12 Rbd. 2 Mk. a 12 Rbd. 4 Mk. pr. Favn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Dørel=Cours. Hamb. 2 M. - . v. 210. Species 210.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Kjøbenhavn, den 7de Septbr. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Spectes 153 1/4 153 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 49449 1/4 Rbs. T. 14 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 91 1/492 Rbd. Sedler. Dito Dito 87 1/2 a 87 3/4 i Banco. Nationd-Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 103 Rbd. r. S. Dito Dito 107 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. HpC. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 1/2 a 103 i Banco. 4 pC. Dito Dito 100 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito toir. E. 4 pC. uopsig. norske Statsobligat. 6566 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. - L. Sterling. Asiatiske Actier - i Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-11
Christiania, den 1ste Septbr. London 3 M. Sigt 6 Spd. 10 s. Hamborg kort Sigt 135 Per. Amsterdam 2 M. Sigt - Pet. Kjøbenhavn Sølv-Specier 3 Mk. Dato, - Pet. Sølv=Specier - pCt.