Berlingske Tidende, 1770-05-01
Fortsættelse af Hr. Reckars Svar, paa Abbed Morellets Afhandling, om det Franske Jndiske Compagnies nærværende Tilstand. (See Martii Maaneds Tidende 1770.)Man ophøye da Privat=Handelens Styrke saa meget man vil; man broute af hvad den har udrettet eller havde kunne udrette, jeg vil ikke imodsige samme: Naar man ville bestride Mueligheder, maatte man sætte andre Mueligheder imod dem; og denne Indbildingers Kriig vedkommer ikke Sager her. Men, man forringe ey heller Compagniets forbigangne gjorte Tienester, eller skrive de Opofringer i Glemme=Bogen, som dets Jnteressentere have gjort. De forlange hverken Erstatning eller Belønning derfor ; men de maatte dog beholdes ved det Begreb, at de have været Lemmer af et Sælskab, som har været Staten gavnligt; og man ville ikke tragte at opvække Had til dem hos Nationen. - Jnteressenterne forlange ikke anderledes at forsvare det Jndiske Compagnie, end ved at fremsætte saadanne Tildragelser, som selv kunne tale for det Disse ere, til Lykke, alt for aabenbare til at kunne nægtes i Jeg vil ikke foretage mig at opregne dem; Frankrige, ja heels Europa, ere Vidner til dem. Dette Compagnie er det, som har oprettet alle de Establissementer vi have i Indien; som har omskabt 2de øde og udyrkede Øer til frugtbare og florerende Øer; som have bygget Staden Pondichery og anlagt alle de blomstrende Establissementer, som før sidste Krig opvagte Misundelse hos andre Nationer; som har, saa at sige, skabt Staden Orient; som endnu denne Dag hører samme Stads Jndvaaneres Røst, hvilke tage Part i dets Skabne, samt en heel Provinces trøstelige Ønsker ; det er dette samme Compagnie, som, efter Freeden, har paa nye overvundet alle Hindringer, som har igien oprettet Nationens ved Krigen ødelagte Establissementer, som allerede har forvandlet Steenhobe til folkerige Stæder, som begynder at oprette det gamle Pondichery igien, og som visselig inden kort Tid skulle have kunnet glemme alle de Ulykker, som have begegnet det. Det er dette Compagnie, som siden 1764 har afdraget 60 Millioner Gield, som Hs. M. havde gjort i Jndien; som nylig har bragt ind i Riget alle de Jndiske og Chinesiske Vahre, som synes mueligt at afsætte i Frankrige; som nu omstunder underholder 4000 Matroser, som bruger en nendelig Mængde Betientere og Tienere baade i Europa og Jndierne; som sætter allehaande Manufacturer i Arbeyde, som holder et anseeligt Corps Søe-Officiers, hvilke ere værdige til at bruges i Freds saavel som i Krigs Tider. Endelig, og for tilsidst at give et nøyagtigt Begreb om det Jndiske Compagnie, saa er det samme som, efterat have indlemmet Kunster og Vindskibelighed til at profitere ved sine Udreedninger, de Nødtørftige iblant sine Matroser, Agerdyrkeren og Manufacturisten i sine Jndkiøb, Kiøbmanden i sine Udsalg, Jndvaanerne af alle Slags i sine Betieninger, har fuldendet med at opofre heele Resten af samme Profit, tilligemed en anseelig Deel af Jnteressenter, nes Capital, til at understytte Fyrstens Cassa med saadanne Krigs= og Regiærings=Bekostninger, som laae til den at bestride. - Her seer M. H. den Skade, som det Jndiske Compagnie har tilføyet det K. Skatkammer, og hvad Forseelse det har beganget imod Staten. - Lader os nu vende vore Betragtninger hen paa Jnteressenternes Rettigheder, og undersøge, om De upartiskelig have igiennemganget dem; laden os see, om Jnteressenternes Adkomster ere at foragte, om de have nydt det dem ikke tilkom, og om de fortiene, at man dem til Nakdeel tilsidesætter de allerkraftigste Love, Min Herre siger, at, dersom de undsloge sig fra at indgaae et Forslag, som De dog ikke fremsætte, skulle man have Rettighed til at føre dem tilbage til deres gamle Adkomst. De bestemme denne Adkomst til en Stats=Raadets Beslutning af 1719, som skulle nedsætte Renten af deres gamle Obligation paa 100 Millioner til 3 pro Cento; og De vil følgelig have, at alt, hvad det Jndisk Compagnie i 44 Aar har nydt over 3 Millioner aarlig, skal være en Gunst af Regenten, hvilken han kan kalde tilbage, fordi ingen Forskrivelse som strider mod det gemeene Beste, kan gielde. Siden opregner M. H. de Summer, som Kongen har ydet Compagniet, deels i Penge, deels i Obligationer; og, i det De ligne dem imod de Poster, som Compagniet efter Deres Begreb havde Ret til at fordre, fastsætte De en Saldo paa 376 Millioner Compagniet til Last. - Dersom Deres Beregninger vare velgrundede, og Deres Jurisprudence retfærdig, da blev intet tilovers hverken for Jnteressenterne eller deres Creditorer ; og det gemeene Beste skulle føre Ødeleggelse over en uendelig Mængde Medborgere. -Men, Anvendelsen af de Capitaler, som Compagniet af Kongen har bekommet, skulle alene være tilstrækkelig til at holde Jnteressenterne fri fra al Efterregning, da vi allerede have viist, at disse Capitaler hverken ere vorden af dem selv bestyrrede, eller have været bestemte til deres private Nytte. - Og overalt, hvorledes kunne en saadan Tilbagekaldelse være muelig, da der findes ikke een iblant de af Compagniet oppebaarne Poster, som jo grunder sig paa de allerkraftigste Adkomster, som man i Frankrige kiender, paa Love, som fra Thronen ere udgangne og i Parlementet protocollerede, Det skulle sandelig være at overtræde den Høyagtelse, som jeg bør Regentens Retfærdighed, og hans Raads samt Parlementers Klogskab, om jeg foretog mig at forsvare de Rettigheder, som paa saadan Maade ere helligede; men man vil uden Tvil holde mig til gode, at jeg igiennemgaaer de Indvendinger, hvorved De tragte at svække dem. - Det Jndiske Compagnies Debet til Kongen, saadan, som De i Deres Afhandling forfatte den, er sammensat af 4 Hoved=Poster: 1) Det, som Compagniet, har nydt af Tobaks=Forpagtningen indtil Aar 1747. 2) Dets Obligations Forøgelse ved denne Tidspunkt. 3) De Rettigheder, kaldede de Tonneau. 4) Kongens Afstaaelse af sine Actier og Laane Billetter, som skeete Aar 1764. Lader og kortelig igiennemgaae disse 4re Poster. Begyndelsen, hvor De criticere den første Post, er værd at lægge Merke til. De sige, at fra 1725 indtil 1747 har Compagniet af Tobaks Forpagtningen aarlig hentet 7 til 8 Millioner. De paastaae, at det ikke deraf burte haft mere end 2 1/2 Million aarlig ; følgelig anføre De nu Compagniet til Last, som det burte give tilbage, 130 Millioner. Men hvorpaa grunde De denne Paastand, De paaberaabe sig den Stats=Raadets Anordning, hvorved Tobaks=Forpagtningen afstaaes til Compagniet, og hvorudi meldes at samme skal tiene Compagniet i Stedet for 2 1/2 Millioner Livres, hvilken Meening De udtrykke med andre Bogstaver, for at Læseren skal legge Merk til den. Jeg har læst denne Anordning, og seet den Meening deri, som De fremsætte ; men strax derefter har jeg seet en anden Meening, som De forbigaae, nemlig dog uden at bemelte Vurdering kan virke nogen Indestaaelse, Ret til Fyldest, eller andet Sogsmaal, hverken imod Kongen eller imod Compagniet i Tilfælde af mere eller mindre Fordeel af samme Privilegium. Denne Meening er tydelig, og efterlader sig intet Trivlsmaal omden Post: Tilstaae De, at Deres Pligt havde været, at sætte den ved Siden af den første : Man skulle da have fundet en formelig Adkomst ; og man skulle tillige have indseet, at den grundede sig paa billighed. Compagniet løb Risico at røbe, og det havde erhvervet sig Ret til at vinde. Og man skulle have befundet denne Afstaaelse at være endnu mindre underkastet. Critique, dersom De havde meldet noget om de anseelige Bekostninger, som Compagniet havde anvendet paa at bringe denne Forpagtning i Høyden. Hs. M. udlod sig derom i Aaret 1747 saaledes: "Da jeg har indseet, at Forskjællen imellem denne Forpagtnings Beløb ved bemelte Afhændelse, og det den nu indbringer, er en Virkning af Compagniets gode Forvaltning dermed, og maa tilskrives de anseelige Capitaler, som det har bekostet paa at bringe den i Høyden, dem det kunne med Fordeel have brugt i Handelen, &c." - Hvor om al tinger, M. H., saa maa De tilstaae Deres Jurisprudence, at være heel besynderlig. Alt det Tab Compagniet har taget udi Jndien, lade De det beholde; Profiten, som det har gjor af Tobaks=Forpagtningen, vil De have det frataget. Jeg tvivler paa, at noget Handels=Comptoir skulle kunne holde sin Capital paa Fode ved saadan en Deeling. De Bekostninger, som Compagniet havde anvendet paa at sætte Tobaks Forpagtningen i Flor, havde bevæget Hs. M. til at give det en stedse varende Afstaaelse paa den samme; men, da dens Beløb siden havde saa mærkelig tiltaget, lagte Hs. M. den tilbage til Sine General Forpagtninger; og i Aaret 1747 fandt Hs. M. for got at betage Compagniet al Paafordring paa samme ; og var det til Deels til at give det Erstatning herudinden, at dets Obligation af Kongen blev forhøyet; dog var samme Forhøyelse ikke rettet efter det Tobaks=Forpagtningen udgjorte, hvilket da beløb sig til 21 Millioner, men alene efter den Sum, som Compagniet didindtil havde for denne Post oppebaaret af General=Forpagterne. Jmidlertid bleve adskillige andre Artikler tillige ved denne Forhøyelse balancerede, hvoriblandt den Rettighed de Tonneau, som for 16 Aar restede; og da Compagniet paa samme Tid fordrede adskillige Erstatninger, som reyste sig af Krigen, og vare vanskelige at bestemme, saa er det rimeligt, at det K. Raad var saa meget villigere til at finde sig i de øvrige billige Midler, som bleve det forestillede, og tiente til at vedligeholde Compagniet, som hvis Bestandighed blev holdt nødvendig for Staten; thi, Jnteressenternes private Tarv havde slet ingen umiddelbar Deel i denne Handel, og deres Udbytte blev ikke forøget. - Jeg haaber, at jeg ikke behøver at bevise, at de Rettigheder de Tonneau, som udgiøre den tredie Post i Compagniets Oppebørsler med en ustridig Ret tilkom samme: De vare en utilstrækkelig Erstatning for Regiærings=Udgifterne; de vare, paa en vis Maade, Statens Jndskud i Compagniet da det blev anlagt; Rettigheder, som bleve det tillagte strax ved dets Stiftelse Aar 1664, og som siden, ved de Tid efter anden udgivne Forordninger dette Compagnie vedkommende, ere stedse vorden stadfæstede. - Nu staaer tilbage med saa Ord at forsvare den i Aaret 1764 skeete Afstaaelse af Hs. Msts. Actier og Laane, Billetter. Den blev betragtet som Erstatning for Krigens Omkostninger, hvilken, efter Hs. Msts. udtrykkelige Befaling, blev udbreedet hen til Indien; hvis economiske Operationer bleve allesammen bestyrede af en sær Commission; saa at det varede i endeel Aar at det Jndiske Compagnie var egent lig intet andet, end Krigs=Secretariatet i det Jndiske Departement. Disse Omstændigheder bleve Aar 1764 erkjendte, Og det, at Jnteressenterne ikke ginge videre med deres Begiering, end at forlange at Hs. M. ville overdrage dem sine At tier og Laane=Billetter, skeete ingenlunde fordi de betragtede samme som en Erstatning for Compagniets hafte Udgifter, men de lode sig nøye med af Hs. M. at begiære saadan Skade, Opretning, som mindst kunne geraade den K. Cassa til Last, og som, efter deres Beregning, kunne, tilligemed deres andre Udveye, opfylde de adskillige Absigter, som Regieringen havde anbetroet i deres Omsorg, nemlig Creditorernes Betaling, Sikkerhed for Jnteressenternes Capital, og Handelens Drift. Man har og siden erfaret, hvor lidet disse afstandene Actier og Laane Billetter, beløbende sig i Papiir til 20 Millioner, men vurderede til 15 Millioner i Penge, kunne veye op imod de Udgifter, som denne Kriig havde paaførCompagniet, da det, foruden dets Jndkomster fra Aar 1756 til 1764, som bleve fortærede, har siden 1764 betalt henimod 60 Millioners Gield, som nesten altsammen havde sin Oprindelse af Krigens Bestridelse. Alt dette uagtet, rangerer M. H. denne Actiernes og Laane Billetternes Afstaaelse iblandt de Poster, som De kalde velvillig Gave; og den Grund paa hvilken De bygge saadant Deres Begreb derom, er san delig værd at legge Merke til: J det De tale om de paa sidste Kriig anvendte Omkostninger, slutte De med disse Ord: og det aleene for at vedligeholde det udelukkende Privilegium. Hvorledes, M. H., det skal være for at vedlige holde Privilegiet at Hs. M. førte Krigen hen til Jndien, ikke for at forsvare Sine Colonier, ikke for at beskytte Nationens Handel og Establissementer, ikke for at angribe Statens Fiender overalt hvor de havde Lande i Besiddelse? Privilegiet et intet andet end det Middel, som man har eragtet tienligst til at drive Handelen og bestyre Colonierne udi Jndien; men de er klart, at alene denne Handel og disse Colonier ere Maaler for Regentens Beskyttelse. - Jeg har nu igiennemganget Deres Jndsigelser imod Retmæssigheden i de af Compagniet oppebaarne Poster. Nu staaer tilbage at giøre en Anmærkning ved den Tids=Punkt, som De have valgt til at bestemme den oprindelige Adkomst for Jnteressenternes Eiendom. Det te Valg var af største Vigtighed, saasom De ville have den frataget alt, hvad de siden den Tid havde erhvervet. Deres Valg er da faldet paa Stats Raadets Anordning af 1719 hvorved Renten af deres gamle Forskrivelse paa 100 Millioner blev nedsat til 3 pro Cento; og man kunne virkelig ey heller vælge nogen anden Tidspunkt, som var bedre skikket til et ter første Anseende at formindske Jnteressenternes EiendomMen, M. H., med Forlov, Forordningen af 1764, som Parlementet er protocolleret, og som bestemmer Jnteressen, ternes nærværende Skæbne, holde De den mindre ærværdig Er det fordi Anordningen af 1719 er ældre? Men efter denne Regel fortiente Forordningen af 1717 Fortrinet, hvorved bemelte Rente blev fastsat til 4 pro Cento; hvorfor ginge Deikke op i Tiden til den? Hvorfor skyndede De sig dernest saa hastig at trække Forhænget igien for disse uheldige Tider fra 1719 til 1720, hvor man kunne have læst de ærværdige Adkomster for Jnteressenternes Eiendom, Maatte det være mig tilladt her at oprippe dem. Jnteressenterne havde for lang Tid siden slaget deres gamle Opofringer af Tankerne; men det oprippende Jnquisitions Systema, som De bringe paa Bane, ogend mere den Bebreydelse De giøre dem om at have været deres Medborgere til Last, forbinde mig til at oprippe Jhukommelsen af deres Rettigheder og deres Gienvordigheder. - Fra Aaret 1664, indtil Aarene 1717 og 1719, havde de adskillige Compagnier paa China, paa Jndien og paa Vestindien indskudt anseelige Capitaler efter de Tiders Maade. Alle disse Handels=Sælskaber forenede sig i Aarene 1717 og 1719, af hvilken Forrening det nu værende Compagnie har sin Oprindelse. For at udgiøre dets Capital, oprettede man 200000 Actier, hver til 500 Livres, beløbende sig 100 Millioner; og blev Indskuddet betalt i Kongens Cassa, hvilken derimod gav en Obligation paa lige Sum, til 4 pro Cento Rente. Aar 1719 oprettede man atter 50000 Actier, hver til 550 Livres, beløbende sig 27 1/2 Millioner. J October samme Aar oprettedes endnu 50000 Actier, hver til 1000 Livres, altsaa i alt 50 Millioner. Udi Febr. Maaned 1720 blev den K. Bank forenet med det Jndiske Compagnie; og i Martii samme Aar bleve end videre 300000 Actier, hver paa 5000 Livres oprettede, tilsammen 1500 Millioner. Compagniet bestod den Tid af 600000 Actier, med en oprindelig Capital af 1677 1/2 Millioner. - Publicum var overmaade begiærlig efter disse Actier; og, naar naar man betragter den Priis de stege udi, skal man befinde, at denne Samling af Actier forestillede en Capital af henimod 6000 Millioner. Forholdet imellem deres virkelige og deres oprindelige Priis vaklede paa de Tider saa saare, at man ikke kan bestemme mod hvad virkelig Penge=Sum disse Actiers Capital kan lignes; alligevel kan man giøre sig et Begreb om hvad Rum de havde besat i den almindelige Formue, naar man erindrer, at de Angivelser an Visa, som bleve gjorte over alle de da tilværende Gields=Breve (Effets) saavel paa Kongen, som paa Compagniet, beløbe sig til 3200 Millioner, og at af denne Sum bestod nesten tredie Parten, nemlig 900 Millioner, af angivne Actier i det Jndiske Compagnie. Alle de øvrige Effecter udgjorte, som her sees, 2300 Millioner, og Kongen erkiendte sig at være Debitor for 1700 Millioner, til hvis Betaling Hs. M. gjorte Anstalt ved at oprette de Renter paa Stadens Raadhuus, som endnu staae ved Magt. - Anlangende det Jndiske Compagnies Actier, da, uagtet de stode i nøyeste Forbindelse med alle Regiæringens Handlinger, og Compagniet var Tid efter anden paalagt Myndtvæsenet, Banken, Forpagtninger, og de publikke Oppebørsler, saa bleve de dog ikke antagne iblandt Gields=Fordringer paa Kongen; og man lod dem vederfares en besynderlig Skæbne, et terat have nedsat deres Antal fra 600000 til 56000. De Reductioner, som vederfores Actierne, bleve paa den Til betragtede som overmaade haarde; og vi ville her see hvorledes Hs. M. behagede i Aaret 1725, 5 Aar efter disse ulykkelige Tildragelser, at betegne Sin Anger over Jnteressenternes Skæbne udi det Jndiske Compagnie: En Adkomst, som de ville holde uskatteerlig, og med megen Opmærksomhed erfare.