JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-01-02
Den Kongelige Commissarius gjorde opmærksom paa, at Haandværksdriften paa Landet ikke ved Frong. 23de Marts 1827. har erholdt nogen Udvidelse. Denne Anordning tillader kun Amtmanden at udfærdige de Bevillinger, som tidligere bleve meddeelte af det Kongelige danske Cancellie, og dette er, som ogsaa Anordningens Præmisser vise, blot en Forandring i Expeditionsmaaden af disse Bevillinger, for at gjøre Forretningerne under Collegiet færre. Der er formeentligen heller ingen Grund til at bestemme, at Magistraternes Erklæring for Fremtiden skulde indhentes, forinden deslige Bevillinger meddeles; thi Alt, hvad Kjøbstæderne i saa Henseende kunne
Berlingske Tidende, 1836-01-04
an til forsendelse. ngelrevposter ileger. Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-01-04
vertissements. Sidende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Mandagen den 4de Januar. No 5.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
London, den 22de Decbr. – Som tidligere omtalt, har der i Brigthon fundet en offentlig Forsamling Sted, der skulde foranledige heftige Resolutioner mod den irske Catholicisme; men dette mislykkedes aldeles. De Radicale havde allerede en Time for det fastsatte Tidspunkt indfundet sig og strax valgt en radical Friseur, ved Navn Gord, til Præsident, Modpartiet valgte derpaa Lord Tegnmouth til Præsident; det kom til Kamp. Borde, Stole, Vænke fløi omkring og begge Præsidenterne kæmpede under Ruinerne. Endelig seirede de Radicale; Friseuren besteeg Præsidentstolen og Modet begyndte med en heftig tre Timer lang Tale af den ærværdige Hr. Mortimor O'Sullivan mod den irske Catholicisme. Andre svarede i ikke mindre ordrige Taler, indtil omsider En foreslog, at man skulde erklære det for aldeles hensigtsløst, at blande sig her i geistlige Sager, i Striden mellem Protestanterne og Catholikkerne i Jrland, især da denne Gjenstand ingenlunde undgik Regjeringens Opmærksomhed. Forslaget fandt almindeligt bifald, og dermed gik Forsamlingen fra hinanden. Den bestod af næsten 2000 Personer, blandt hvilke man ogsaa bemærkede Prinds George af Cambringe. Times" og Torybladene ere meget opbragte over dette Udfald.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Til Valget af en Repræsentant for Northampton shire, istedetfor den afdøde Lord Milton, ere foreslaaede de Herrer Mannsell (en Tory) og Hanbury (en Whig). Ved Oprækning af Hænderne var Hr. Hanbury allerede valgt; men da hans Modstander havde forlangt Afstemning, bleve Listerne aabnede. Hr. Hanbury, hvem Torierne kaldte en O'Connelleret, erklærede, at han var en Whig, og at Jngen var istand til at hade O'Connelmeer end han. Jfølge de sidste Efterretninger skal han ikke destomindre være faldet igjennem.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
J Aviserne fra Bogota og Caracas, indtil den 30te November, hedder det: Skjøndt Regjeringens Myndighed i Venezuela, der blev styrtet i JuniMaaned, atter gjenoprettedes ved General Paez's Energi i Caracas, har dog Borgerkrigen vedblevet flere Maaneder at rase i Provindserne. Nogle af Rebel-Corpsets Anførere have underkastet sig Regjeringen, og det lader virkelig til, at Jnsurrectionen snart vil være tilende. Jfølge de nyeste Efterretninger fra den veneuelaske Armees Hovedquarteer, var Rebellernes største Corps blevet forfulgt indtil Cumana, og da Rebellerne ikke kunde holde sig der, have de indskibet sig om Bord paa fire Gallioner og fire Flecheres; de bestode af 300 Mand egentlige Tropper og 150 Søsoldater, og man formodede, at de vilde gjøre Forsøg paa at lande i Laquayra; men et Brev fra dette sidste Sted melder, at de vare landede i Puerto-Cabello, havde den 28de Octbr. indtaget Valencia, vare derpaa blevne aldeles slagne, af General Montilla, og havde, neppe 300 Mand i Tallet, trukket sig libage til Puerto-Cabello.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Efterretningerne fra Ecuador naae til den 14de August. Roligheden synes atter aldeles gjenoprettet i denne Republik. Den 9de f. M. havde General Rocafuerte, Republikkens valgte Præsident, aabnet National-Forsamlingen med en Tale, der havde fundet det meest levende bifald. Forsamlingen havde kaldt General Flores Republikkens Grunder, Forsvarer og Opholder, og erklæret ham for den første Borger i Ecuador, samt tildeelt ham en øverst commanderende Generals Rang. Hr. Cope, den engelske Consul i Guayaquil, havde gjort Ecuaders provisoriske Regjering en Forestilling angaaende Deelingen af den columbiske Gield, som Ecuader maa bære, og af Ministren for de udenlandske Anliggender faaet til Svar, at saasnart Regjeringen paa Embedsvegne fik at vide, hvilken Deel af Gjelden den, ifølge Conventionen havde at bære, vilde den ikke længer undlade at opfylde sine Forpligtelser. – Bogota-Aviser meddele en Correspondents over de spansk-americanske Staters Anerkjendelse fra Moderlandets Side. Som en Følge af den, af det spanske Cabinet gjorte offentlige Erklæring, at det nemlig er villigt til en Forsyning med de sydamerikanske Republikker, havde Ministrenfor de udenlandske Anliggender i Ny-Granada den 27de Marts 1835 stilet en Skrivelse til Herr Martine; de la Rosa, og deri udtalt sin Beredvillighed til, paa den fuldstændige Anerkjendelse af Republikkens Uafhængighed og Souverainitet, som en Grundvold at ville underhandle, men dog erklæret – som tidligere omtalt – at Spanien ikke maatte gjøre Fordring paa spanske Undersaatters pecuniaire Skadesløsholdelse, eller paa saadanne Privilegier og Begunstigelser, der vare uforenelige med den unge Stats Værdighed og Uafhængighed. Denne Skrivelse var gjennem General Alava kommet til det spanske Ministerium, og den 25de Juli var der, uagtet hine Bemærkninger, i et Svar udstedt den Opfordring til Ministren i Ny-Granada, at seende en befuldmægtiget til Madrid.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Paris, den 23de December. – "Constitutionel fortæller, at efter nogle Conferentser, der have fundet Sted i Prag mellem Carl de og nogle af dennes fortroligste Venner, har Ex-Monarken udstedt Befaling til alle sine Tilhængere, at de skulle aflægge den Eed, at ville tage Deel i Departemental- og Communal-Valgene samt at ville modtage alle offentlige Embeder, Regjeringen maatte overdrage dem. Denne befaling er i Særdeleshed udstedt til Royalisterne i det gamle Bretagne, der hidindtil langt meer haardnakkede end de i Syden, have vægret sig ved at aflægge Eden. Denne Politik bestaaer i, at skaffe saamange Legitimister som muligt Mairier; men Cabinettet bør vel betænke, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at begunstige Carl des Politik.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Budgettet for 1837 er nu fuldendt og vil blive fremlagt strax efter Discussionen over Adressen. Man troer at turde forsikkre, at der ikke vil blive Tale om nogen Reduction i Krigs-Budgettet. Man vil ikke fordre nogen større Credit for Marine-Ministeren; de Omkostninger man har havt at bestride for de overordentlige Udrustninger, skulle dækkes ved Supplementar-Credit, som man vil fordele paa Afgivtsaarene 1835 og 1836.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Der tales i de ministerielle Saloner meget om flere store Projecter, der udarbeides i Krigsministeriet. Der handles nemlig om en Forbedring i alle Grene af Militair-Administrationen, om en Coder for LandArmeen og om en meer passende Jndretning med Hensyn til nogle Deele af dens Uniform, Bevæbning og Eqvipering. Det skal ogsaa være bragt paa Bane at udnævne permanente General-Jnspecteurer, og saaledes at sikkre de General-Lieutenanter en fastere Stilling, der ikke kunne anvendes til Commando over Territorial-Divisionerne. Tillige tales der om, at følgende Befordringer ville den 1ste Januar 1836 finde Sted, sexten eller sytten Marechaurde Camp, ser eller syv General-Lieutenanter og en Marschal af Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Journal de Paris" indeholder følgende Artikkel: Den nye Sessions Nærmelse bringer i Journalerne de politiske Spørgsmaal, der i flere Maaneder vare forsvundne af vore Discussioner, atter paa Bane. Alle Partier spørge hinanden, hvad Kamrene og hvad Regjeringen ville gjøre i dette legislative Feldttog, Den i saa lang Tid detroniserede Opposition opbyder alle Midler, for atter at vinde Liv, den fremtræder i alle sine Journaler, beregner Alliancerne, den kunde slutte, for at see, om den ikke er i Stand til at indtage nogensomhelst fordeelagtig Stilling. Ulykkeligviis seer den ved denne Mønstring af sine Stridskræfter hverken Sammenhæng af Grundsætninger, eller en Forening af Mænd, som den med Tiltro kunde forestille Kammeret og Fædrelandet. Oppositionen vil derfor i dette Aar blive, hvad den var i de foregaaende Sessioner: afmægtig, ubetydelig, uden Jndflydelse paa Kammeret som paa den offentlige Mening; den vil komme til at vente paa, at Tiden bringer dens tidligere Feil i Forglemmelse og at Fremtiden forskaffer den Mænd og et System. Dette er Rollen, hvortil den synes iforveien at have bestemt sig, og det er virkelig ogsaa den eneste, som sømmer sig for den. Men ved Siden af den bevæger sig ogsaa i denne, som i de tvende foregaaende Sessioner, nogle enkelte Jntrigants, der endnu ikke have opgivet alt Haab om, at sætte Splid mellem Majoriteten, og som af Had mod de nuværende Magthavere søge at danne en ny Majoritet. Men den gamle November Jntrige vil forgieves søge at smykke sig med det nye Navn af det venstre Centrum Parlamentariske Parti, den vil ikke desto mindre blive en enkelt bestaaende Jntrige, uden høiere Øjemeed for det almindelige Bedste, uden politiske System, uden Statsmænd, der kunde være i Stand til at erstatte vore nuværende Ministre og deres System. Altsaa fra denne Side, som fra Oppositionens Side, vil der intet forandres i Kammerets Holdning og i Jndflydelsen af dets forskjellige Nuaneer. Men hvad vil nu Regjeringen gjøre i denne nye Session, Medhvilke Arbeider vil Kammeret sysselsætte sig, Dette ønsker fornemlig Pressen at vide. Vi beklage, at vi ikke kunne foregribe de officielle Meddelelser og i denne Henseende ikke kunne tilfredsstille Oppositionens Nysgjærrighed. Om faa Dage vil Trontalen og ved Kammerets Adresse Sessionens Program vorde bekjendt. Man kan ikke let forudsee, paa hvilke Gjenstande Landets Opmærksomhed og dets Stedfortræderes Arbejder i Særdeleshed vil blive henledet. Nogle af vore Jnstitutioners organiske Love ere endnu ufuldendte, i Henseende til Landets materielle Jnteresser staaer endnu meget tilbage at udrette. Vi troe, at disse ville vorde Hovedgjenstandene for den nye Sessions Program, og at de ville vorde loste, under de tre Magters Medvirkning i den uforanderlige Politiks Aand, som fremhersker allerede i fem Aar ved vore Anliggenders Førelse og vore Jnstitutioners Organisation.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Spanien. Over Paris, den 23de Decbr. – J Efterretningerne fra Madrid, af 16de Decbr., hedder det blandt Andet: Da Hr. Martine; de la Rosa havde erklæret i Procuradores-Kamret, at han vilde bekæmpe Ministeriet, svarede Hr. Alcala Galliano i "Revista : Vi modtage denne Udfordring, og det med Glæde, hvor frygtelig end den Kæmper er, der stiller sig os imode. Af Hof-Tidenden seer man, at der endnu i Løbet af denne Session vil blive forhandlet, ikke alene Valgloven, men ogsaa nogle Udkast over Stats-Creditten, den ministerielle Ansvarlighed og Pressefriheden, et tydeligt Beviis paa, at man paa enhver mulig Maade søger at forebygge Jndkaldelsen af de constituerende Cortes. Nationalgarden bliver aldeles fra ny af organiseret; Proceres og Procuradores staaer det frit for, at træde ind i samme. De allerede omtalte Begivenheder i Galicien synes at være blevne overdrevne i en høi Grad. General Morillo har sat en Priis af 40,000 Realer paa Bande-Chefen Lopez's Hoved, hvorpaa denne har havt den Frækhed at udsætte 50,000 Realer som Priis paa Morillos Hoved. – San Sebastian, skal nu være rigeligt forsynet med Artilleri og Levnetsmidler, og General Mende; Vige søger meer og meer at befæste den stilling, hvorved han tænker at hindre Carlisterne i at trænge ind i Arragonien og Catalonien. Forstærkninger ankomme daglig til Dronningens Hær, og Krigsministeren vilde for det første lade sit Hovedqvarteer være i Brivierca. Carlisternes Hovedcorps havde, ifølge de sidste Jndberetninger, concentreret sig i Omegnen af Vittoria, medens Præsidenten endnu bestandig holdt Hof i Onnæte og udstedte Decret paa Decret, hvilke dog alle vare betegnede med den Formel: "Forsaavidt Tingenes Stilling tillader det: Norge. Trømsøe, den 30te Octbr. – Efter et ualmindeligt seent Foraar fulgte en meget regnfuld Sommer, der bevirkede, at Kornet lige til Slutningen af August Maaned endnu ikke havde skudt Ax. Jmidlertid indtraf i Begyndelsen af September et særdeles godt Højstvejr med Solskin og sydlige og østlige Vinde, der i de bedste Kornbygder her i Fogderiet saavel drev Kornet til Modenhed som og begunstigede Ho Jndbjergningen. Kartoffel-Avlen har i Almindelighed været taalelig god. Nærværende Aars Afgrøde maa saaledes i Sensens og Tromsøe Fogderi ansees taalelig god, naar undtages i Districterne Molselven og Barde, hvor Frosten ogsaa i Aar har gjort Skade.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Korn- og KarHammerfest, den 20de Octbr. toffel-Høsten har i Aar i Vestsinmarken været god, og Hohøsten endog særdeles god. Sommerfiskeriet har i det Hele været taalelig godt.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Kjøbenhavn, den 4de Januar. Hr. G. Chr. Waitz her af Staden, som har Privilegium til at forfærdige og i Danmark falholde Chemical-Opodeldog, bestaaende af en særegen Blanding, har nu, efterat det har været underkastet en omhyggelig Prøve, ogsaa erholdt et Kongeligt preussisk Privilegium paa at sælge det i Preussen. Med et saadant Privilegium er i Preussen forbunden den betydelige Fordeel, at enhver Apotheker skal være forsynet med denne Artikel.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Den 18de December og Aftenen indstrandede under Boeslum Forstrand, Ebeltoft Tolddistrict, Jagten de to Søstre, Skppr. Erik Petersen, af Svendborg, fra Nestved med Byg bestemt til Randers. Skipperen og Styrmanden bleve frelste; Skibsdrengen. derimod fandtes ihielfrossen ombord i Fartøiet. Dette er Vrag, og af Ladningen vil rimeligviis ikke vorde bjerget noget.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Til samme Tid indstrandede udfor MariagerFjord Jagten Sara, Skpr. P. A. Schmidt, af Flensborg, fra Aalborg med Huder og Talg bestemt til Hjemstedet. Besætningen samt en Passageer bjergede sig selv. Om Skib eller Ladning vilde kunne bjerges var meget uvist.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli, Skifteforvalter og Skifteskriver Tjenesten i Frederiksted med underliggende Jurisdiction paa St. Croix. Den ansættende Embedsmand vil have at underkaste sig de Forandringer, som i sin Tid maatte blive bestemte med Hensyn til Embedets Sportler. – Oure og Veistrup Sognekald i Fyens Stift, 340 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Befordringer. Under det danske Cancelli. Den 16de December 1835 ere Chefen for Nationalbankens Secretariat og for Revisionen for Bankhæftelserne i Hertugdommene, Secretair J. N. H. Wilkens, og Chefen for Laanefaget i Nationalbanken, Cancellisecretair H. F. Feilberg, udnævnte til virkelige Cancelliraader. Den 23de Cand. Theol. F. N. Brockdorff beskikket til personel Capellan for Skjævinge og Gjorløse Menigheder i Sjællands Stift; Cand. Theol. C. C. Fischer til personel Capellan for Udby Menighed i samme Stift; Cand. Theol. P. W. Brown til personel Capellan for Brenderup og Ore Menigheder i Fyens Stift; Cand. Theol. G. F. A. Graae til personel Capellan for Lindelse Menighed paa Langeland; forhenværende personel Capellan for Torslev og Lendum Menigheder i Aalborg Stift, U. P. S. Schonau, til personel Capellan for Skjæve, Menighed i samme Stift, forhenværende personel Capellan for Scheelund og Visborg Menigheder i Viborg Stift, A. Holm, til personel Capellan for Sønderholm, Rørholm og Freilev Menigheder i samme. Stift; Cand. Theol. C. F. C. F. Hjort til personel Capellan for Nordby Menighed paa Fano.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Under Rentekammeret: Den 12te December er Baron C. A. T. Scheel Plessen udnævnt til Kam junker.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 27de October er Kammerjunker, og Anscultant i den vestindiske Regjering, F. Oxholm, beskikket til andet Medlem af bemeldte Regjering. Den 16de December, Controlleur C. Jürgens i Crempe beskikket til Toldcontrolleur i Lützen borg, og Student W. Bagger til Toldcontrolleur i Crempe. Under Generalpostdirectionen: Den 18de November er Oberstlieutenant og Bataillonscommandeur P. Hansen udnævnt til Postmester i Veile. Her i Staden ere fra den 19de December 1835.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
til den 2den Januar 1836 ægteviede 18 Par, fødte ere 133, hvoraf 89 Drenge og 64 Piger; døde ere 125, hvoraf 60 Mænd, 32 Qvinder, 18 Drenge og 15 Piger. Under ovennævnte 125 Døde ere indbefattede 11, som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 8 flere fødte end døde. – De angivne 125 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 13, Barselseng 1, Betændelsesfeber 5, Blodstyrtning 1, Brystkrampe 4, Brystsyge 18, Cacheri 2, Diarrhoe 1, Drik 1, Druknet 1, Dødfødte 12, hidsig Feber 1, fundet død 1, Gigt 1, hastig død 2, Kopper 26, Krampe 7, Kræft 5, langvarig Svaghed 2, Nervefeber 1, Krampeslag 1, Slagflod 2, Slimfeber 1, Stikflod 1, Strubehoste 1, Svindsot 8, Vattersot 1, uanmeldte Sygdomme 5.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Af den fra Kjøbenhavns Politikammer aarlig udkommende Fortegnelse over Ægteviede, Fødte og Døde heri Staden sees, at der i Aaret fra den 21de December 1834 til den 21de December 1835 ere ægteviede 971 Par, fødte ere 3673, hvoraf 1903 Drenge og 1770 Piger; døde ere 3612, hvoraf 1146. Mænd, 920 Quinder, 849 Drenge og 697 Piger. Under ovennævnte 3612 Døde ere indbefattede 512, som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 61 flere fødte end døde. – De angivne 3612 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Afsindighed 4, Alderdom 298, Barselseng 37, Beenedder 1, Brandskade 1, Betændelsesfeber 56, Blodbrækning 7, Blodgang 3, Blodstyrtning 17, Blodhed i Hjernen 3, Brok 6, Brystkrampe 46, Brystsyge 421, Brækning 1, Bylder 6, Cacheri 37, Contusion paa Hovedet 2, Diarrhoe9, Drik 34, druknede 36, dræbt sig selv 20, dødfødte 192, engelsk Syge 1, faldet til Døde 2, hidsig Feber 43, Forgiftning 3, Forhærdelse i Underlivet 18, Forstoppelse 3, Frislinger 2, Galdefeber 1, Gigt 16, Guulsot 37, Halssyge 10, hastigt død 15, Hjerte betændelse 56, Hjertets Udvidelse 6, Hoste 2, indvortes Svaghed 59, Kighoste 14, Kirkelsvaghed 40. Koldbrand 13, Kopper 370, Krampe 480, Kræft 35, langvarig Svaghed 5, Ledesvamp. 1, Mavekrampe6, Moersyge 3, Mundklemme 1, Mæslinger 161, Nervefeber 50, Nervesygdom 36, nyfødte 7, Nyresyge, 6, Orm 4, Rosenfeber 2, Saar i Hovedet 3, Skarlagensfeber 63, Skorbug 1, Krampeslag 34, Slagflod 105, Slimfeber 6, Sprinkler 1, Steen 12, Stik stod 2, Sting 2, Strubehoste 41, Svindsot 266, Tarmeslyngning, Trødske 8, Typhusfeber 34, Tænder 14, ulykkelig Hændelse 10, Urinstandsning 1, Vand i Brystet 4, Vand i Hovedet 33, Vandsot 1, Vattersot 160, venerisk Syge 5, uanmeldt Sygdom 51, Kjøbenhavn, den 4de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Posten ankom i Morges Kl. 5. De vigtigste Nyheder, de medbragte Tidender indeholde, meddele vi vore Læsere.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Moniteuren af 24de December indeholder en særdeles udførlig Beretning over den serrige Expedition til Mascara. Hovedindholdet deraf er tildeels allerede meddeelt. Hele Marschen fra Thislat-Floden til Mascara var en næsten uafbrudt Kamp med Araberne, der i talrige Rytterskarer snart foruroligede Armeen fra Siderne, snart i Masse ventede dens Angreb og sloges tappert indtil den sidste Fægtning den 5te, en Dagmarsch fra Mascara, hvor de i et dristigt Angreb tabte, ogsaa Abdel Kader har i Valget af de indtagne Stillinger viist sig som en krigskyndig Anfører. Efter Trefningen den 5te forlode hans Arabere ham. En af hans Officerer skal have frataget ham hans Solskjerm, Souverainitetens Symbol, og haanende have sagt til ham: "Naar du først igjen er blevet Sultan, ville vi give dig den tilbage. Antallet paa de i de forskjellige Trefninger dræbte og saarede Arabere angives at være 860
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Franskmændenes Tab - hedder det, uden at angive et bestemt Antal – har forholdsmæssig kun været særdeles ringe. J en af de første Fægtninger er Secondlieutenant de Arnand, Marschal Clauzels Ordinants-Officeer, blevet dræbt; det skeete i det Øjeblik, da han, efter at Tilbagetoget allerede var begyndt, dog trængte frem med en Jæger Peloton, for at redde en Officeer, som skulde være faldet i Fjendens Vold. Foruden de fra Begyndelsen af til høiere Commander bestemte Generaler, Oudinot, Perregaur og d'Arlanges, saavelsom Obersterne Cambes og Beaufort, havde Kronprindsen, der personlig tog Deel i de fleste Angreb, stillet sine tre Adjutanter, Generalerne Bandrand og Marbot og Oberstlieutenant Gerard til Marschallens Disposition. Da den Sidste den 6te kom med Avantgarden til Landsbyen El Borgo paa Høiden af Atlas, omtrent fem Timer, fra Pascara, erfarede han, at der i Mascara vare forefaldne Mord- og Plyndrings-Scener, og at Emiren, som ikke vilde vende derhen igjen, havde med et ringe Følge trukket sig tilbage til Achems Stammen. Franskmændene fandt virkelig, da de rykkede ind i Mascara, at der Dagen iforveien var anrettet allehaande Ødelæggelser af Abdel Ka ders Tropper. Jøderne vare blevne udplyndrede, flere af dem nedsablede, Qvinder og Børn vare dræbte, selv Abdel Kaders Familie var ikke blevet skaanet. Staden, hvor kun 7 til 800 Jøder vare bestyrtede og nedtrykte blevne tilbage, frembød et sørgeligt Skue; mange Huse bleve allerede fortærede af Luerne. Marschal Clauzel overbeviste sig snart om den ringe Vigtighed af Mascara og hvor vanskeligt det vilde være der, med Bei Jbrahim at vedligeholde raske og lette Forbindelser for Handelen, som for Krigen. Han besluttede derfor at henlægge Vejen af Orans Sæde til Mostaganem, en befæstet Stad, hvor man vil kunne indrømme Mascaras Jøder og Tyrker, ligesom Jbrahims Araber, hidtil ubeboede Huse. Derhos vil man endnu have den Fordeel, at den Besætning af 800 Mand, som Frankerig siden Mostaganems Erobring underholder der, ville kunne undværes. Efterat Tropperne havde udhvilet tre Dage, forlode de Mascara. Foruden Jøderne fulgte ogsaa Araberne af Stammerne Douaiers og Svelas dem, hvilke der havde beboet 200 Huse, som de for det meste selv gave til Priis for Flammerne, saaat Ab deel Kaders Hovedstad snart var ganske ødelagt. Paa Tilbagetoget havde Armeen ingen flere Araber at bekæmpe; derimod blev det yderst besværligt for Soldaterne ved den i Mellemtiden faldne Regn, der havde gjort Vejen over Atlas næsten ufremkommelig; dog gjorde de alt muligt for at hjelpe de Qvinder og Børn, der fulgte Toget, frem. Herved, ligesom ved andre Lejligheder, udmærkede det africanske Corps, Zuaves sig.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
J Pairsrettens Møde den 23de December for hørtes atter Vidnerne i den særdeles indviklede Sag om Politi=Agenten Eyrands Mord. Derpaa dupliceerte Hr. Ledru-Rollin for Concidiere, imod hvem Statsprocuratorens Replik havde vedblevet Anklagen for Mordet. Da Hr. Ledru-Rollin bemærkede, at man under hans Tale snakkede paa Pairernes Bænke, raabte han: Hører til mine Herrer, jeg besværger dem, det gjelder et Menneskes Liv. Pairerne toge denne Afbrydelse meget ilde op, og Præsidenten bemærkede, at kun han alene havde Ret til Politiets Haandhævelse ved Audientsen.
Berlingske Tidende, 1836-01-04
Efterretningerne fra det nordlige Spanien lyde som sædvanligt meget modsigende. Jfølge Nogles Forsikkring, skal San Sebastians Belering være aldeles ophævet. Derimod hedder det i en BajoneserBeretning af 22de f. M., at Fortet Guetaris er endnu bestandig udsat for Carlisternes levende Angreb og vil fandsynligviis falde i deres Hænder, hvorved der tillige vilde opstaae den største Fare for San Sebastian. Carlisterne skulle have bestuttet, at opbyde Alt, for at bemægtige sig hiin Stad, da de nemlig vil indsee, hvor vigtig den hidindtil undværede Besiddelse af en Søstad er, hvorved Tilførslen fra Udlandet vilde blive meget lettet. Om General Minas Bevægelser i Catalonien kan man heller ikke uddrage noget Tilforladeligt af Beretningerne derfra.