JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-07-01
Spanien. Schomberg staar saa besat i Lampourdan med Miquelets (er et stridbar Folk Folk, som Suitzer eller Croater, saa hand kand faae ringe eller ingen Undsætning af Rossilien til Lands, til Vands opsnappe de Spanske Galleer all den Undsætning hannem tilskikkes. Siden det Forræderie, som de Frandske hafde for paa Melazzo, sloeg dennem feyl, hafve de forladt all Sicilien, saa nær som Messina J Portugal hafver der været JordskælfDen Spanske och Hollandske Hær i Nederlandene hafver ført saa mange Fanger ind paa adskillige Tider, at de ey vide hvad de ville giøre dennem. Hæren skal nu være gaaet ind af Vælsk Brabandt, andre sige, at de endnu staae ved Bryssel.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-07-01
Engeland. Majestæten hafver ladet tre strængForbudder forkynde, at ingen af Majestætens Undersaatter maa føre det allerringeste til de Oprørske i Messina at selge, och ingen maa fordriste sig til at gifve sig i Frankeriges Tieniste, och de, som hafve gifvet sig i sammis Tieniste, siden Freden blef sluttet imellem Engeland och Holland, skulle inden en bestæmt Tid under Lifs Straf forlade samme Tieniste oc begifve sig til deris respective Hiem igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-07-01
Holland. Mand hafver funden paa et Slags af Artilleri Vogne, som kand dragis af en Hest, føre tu Stykker och en Mølle, paa hvilken, naar Vognen staar stille, i det den af sig self drifves, kand maalis saa meget tu hundrede Mænd kunde fortære en Dag, men naar Vognen kiøris, saa meget 1000. Mænd paa en Dags Tid kundne rommeligen holde sig med. Rytter er med en Flode paa 24. Skibe Spanien til Tieniste udgaaet: Hvad hans Ordre, och Forrætning kand blifve, faar mand med Tiden at vide. Binchsden Hollandske Guberneur i Sundet skal hafve faaet Ordre at optage alle de Svendske Skibe, som hand kand ofver komme, och at sende dennem af Holland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-07-01
Polen. Saa stort Haab, som mand i Begyndelsen gjorde sig ofver Chams Løfte, saa ringe Trøst hafver mand nu sig af samme at formode, i det alt Haab om Fred forsvinder och Cham vil vide den Lembergiske Fordrag ved fuld Værd, hvorfor mand diss meere skynder paa den Muskovitiske Undsætning, at samme kand betiden støde til den Polske Krigs-Mact i Ukraine.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Kiøbenhafn. en 27. Julii gik en Kongelig Majestæts AllerChristligst Forordning ud, at ofver ald Danmark den 17. 24. Septembris och 1. Octobris, och ofver ald Norge den 15. 22. och 29. Octobris førstkommende skulle holdes Tre almindelige Boeds-Bedrings- och Faste-Dage med største Andact, och Hiertis ydmygst Begiæring at Gud vil naadeligen forlindre den for lang Tid siden med vore Synder saa høit fortiente Straf, J samme Dage maa ingen Arbeyde eller Reyse giøris af nogen, Posten undtagen, meget (Num. 39.) mindre brugis noget Spil eller andet saadant, men en hver skal holde sig fra Spise indtil Solen gaar need. Texterne, som paa fornefnte Dage skulle forklares, ere disse efterfølgende. Til Høymesse den første Dag, det 1. 2. 3.4. 5. 6. 7. vers af Zophonia c. II, Til Aftensang Lucas XIII. v. 1.2. 3. 4. 5. Til Høymesse den anden Dag, det 9. vers til Enden af den XLIV. Psalmme; Til Aftensang Johan XV. v. 14. 15. 16. Til Høymesse den tredie Dag det 1.2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. oc 14. vers af den XXI. Psalme; Til Aftensang, Lucas III. v. 37. 38. 39 40.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Den 2. Augusti var den ChurBrandenburgiske Envoye Mons. von Knesebeck til Afskeeds Forhør Op. hør hos Majestæten vor allernaadigste Arfve-Herre: Oc som højestbemældte Majestæt hafde beseet de Hollandske OrlogsSkibe, forærede hand Søe- och Baads-Folket paa samme Skibe 500 Dueater. Den 4. 5. och 6. Augusti stoed Examen Attestationis her paa Academiet med 73. Studiosis Theologiæ, vare de fleeste som mand veed paa en Tid at hafve sahiceret sig samme examini.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Den 5. Augusti forordnede Hans Kongl. Majest. Hans Høy-Førstelige Naade, Hertug Ernst Gunther til Sleswig-Holficin, til at være Guberneur paa Hans Majestæts Province Als. Næst bemældte 6. Augusti udgik her af Slottet en Kongl. Forordning om Landværn, hvor til alle fra 18. Aar indtil 50. Aar gamle paa Landet befindlige Mands Personer, saavelsom Borgerskabet i Stæderne sig skulle lade bruge efter deris dennem i hver Ambt særdeelis af Majestæten tilforordnede Ambtmænds Ordre och skal Borgerskabet møde med fuld Gewehr och forsvarlige Ammunition, saavelsom och hver Heelgaards Bonde med Kaarde, Mussqvet, et Skaalpund Krud, 14. Kugler och 6. Alen Lundte; en half och fierdings-Gaards Bonde med Kaarde och Pique, andre med hvad Gewehr de kunde af stæd komme, paa deris Larmpladser, Borgerne under deris Capteiner, Bønderne under Herrids- och Bircke-Fogederne. Oc at ey noget uformodelig Jndfald skal skee, skulle Baune byggis och Vagt holdis ved Søe Siderne ofver all Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Samme 6. Augusti kom det Ost Jndiske Retour Skib Oldenborrig, lykkeligen hiem, hafde til Lading 4725000. Pund Peber, 105500. Pund Pudder-Sukker, 2100. Candi-Sukker, 6800. Pund Galanga, 18700. Pund Sappenholdt, 150 Stykker Ebenholdt, hvilke Vare den 27. Septemb. skulle auctioneris. paa efterfølgende Conditioner: 1. Peberen skal reen fictis, oc uden Støf lefveris. 2. Den skal effter Kiøbenhaffns Vect udi Secke eller halfve Baler lefveris, oc derfor Rabat decourteris. 3. Den maa oc her Toldfri udføris, dog huis der aff consumeris, derfor skal foruden huis den kiøbis for, Toe oc en halff pro Cento til Told gifvis. 4. Naar nogen annammer Pe beren, som hand kiøbt hafver, da skal hand hand der hos skrifftlig forklare, om hand den her fra vil føre, eller her skal consumeris, af huis da her forblifver skal tillige med Peberens Betaling, Toe oc en halff pro Cento Told betales, som før er mældt. 5. Peberen her fra at udføre, skal gifvis Aar och Dag respit, och saafremt den Kiøbende udi midler Tid noget der aff selger, som ey blifver ud sort, mens her consumeris, da skal i lige maade der af Toe och en halff pro Cento Told gifvis. 6. Skal huer Gang indsættis ved Partier tillige at selgis. 7. Kiøbet skal skee udi Danske Skillinger, som med Groter Flamsk, ofverens kommer, oc maa med heele, halfve och Ottendeel Skillinger tilleggis eller bydis, och ikke med Sextendeel eller ringere. 8. Den kiøbte Peber skal betalis, med courant Penge dog groff Mynt. 9. Huem som nøyactig Caution, stiller, gifvis Tre Maaneder Dilation, den kiøbte Peder at betale, mens huem som ikke stiller Caution, skal imod Peberens Levering, strax betale, och formedelst saadan Prompt, och reede Betaling, skal hand nyde Topro Cente, for Rabbat, som udi Summen skal decourteris. 10. Peberen skal strax efter Kiøbet lefveris, och alt huis som blifver kiøbt inden Fire Ugers Forløb affordris, och saa fremt nogen den Parti som hand hafver kiøbt, inden den Tid ey affordrer, da skal det igien anden Gang opbiudes och selgis, och huis det da ringere saald blifver, skal den først kiøbende med ald angaaende Omkostning skyldig være at betale. 11. Sukkeret och Galanga, sampt Sapontræ och Ebenholt, skal i lige maader ved Partier indsættis och effter Vecten selgis, och med Betalingen, Udførselen og Tolden forholdis, som med Peberen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Den 8 Augusti gik Hans Kongl. Majest. høy betroede General Admiral Her Cort Adler, Ridder af Malta om Borde. Samme Dag forsamledis Rosstiennisten efter Kongl. Majestæts Ordre af 27. Julii, ved Roskilde, kom der fra hid til Byen oc blef mønstret af Majestæten self den 10. Augustii, och blefve til deris Stæder Compagni viis beordrede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Den 9 Augusti var Majestæten paa Cronborrig-Slot och andre Stæder her i Landet och gjorde Anordning, kom tilbage igien om Aftenen. Samme Dag blef den Høyeste Ræt, som kom til ende den 7. Aug. paa sædvanlig maade udblæst. Pp i Den Den 13. Augusti reyste Hans Kongl. Majest. med Hans Kongl. Majestæts Herr Broder Prinds Georg och en deel høye Kongl. Betientere her fra Byen ofver ad Holstein. Samme Dag gik den Kongl. Orlogs-Flode til Seigl; vides dog ey med hvad Ordre eller hvort henDen 17. Augusti reyste Hendis Majestæt vor Allernaadigste Arfve Dronning i lige maade her fra ofver ad Holstein och blefve saa vel for Hendes, som for Hans Majestæt alle Stykker om Voldene løssnede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Samme Dag kom Hans Kongl. Majestæt til Renssborrig. Om Dagen næst tilforne begaf Hertug Ernst Günther til Schlessvig Holstein sig her fra ofver til Als. Den 18. och 19. Aug. kom 3. Spanie- och 2. Jislands-Fahrer hiem for Compagnierne her i Byen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Samme 19. Augusti kom Majestæten med et skiønt Artillerie och 7000 Mænd til Segeberg, men ingen vidste hvort hen det videre skulde gielde, som Lübsker Brefve af 19. Augusti berætte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Den 26 Augusti ginge mangfoldige Jndske Skiberumme, som her ofver Maaneds Tid hafve ligget beslagne, med Kongl. Convoyer ofver ad Jutland hver hiem til sit. Den 27. Augusti blef Hæderlig och Høylærde Mand M. Henrich Borneman, fordum Rector i Kiøbenhafns Skole och Logices Professor Regius her paa Academiet, Præstviet och den 29. dito, indsat til rætte Pastor och Sogneherre til vor Frue och Provist i Sokelundsherrid.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Norge. Den 29. Julii om Natten imellem 12. och 1. er til Bergen kommen Jld i en Bagers Huus strax bag Contoret i Ofverstrædet, hvor ved i 5. Timers Tid ere hen ved 160 indtil 200. Vaaninger lagde i Aske, hafde Vinden ey baaret fra, och Stæden, hvor Jlden tog Ofver haand, været en Hiørne af Byen, vilde den gandske By hafve staaet i stoer Fare. J den store Tydske vor Frue-Kirke var Jlden och kommen til at brænde, men blef ved Guds Bistand slukt igien. Efter Menniskelig viis at tale, hafve Træerne ved Contoret forhindret Jlden meget, och spæget Vinden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Sverrig. Majestæten hafver ladet Avocatoria udgaae imod Chur-Brandenburg och hans Alliirte. Den ofver Riget udskrefne Rigs-Dag skal holdis til Upsal, til hvilcken mange Fremmede hafve indstillet sig. Til diss dis større Landenes Forsikkring hafver General Askenberg forsiunet alle Grændserne med sterke Jndqvarteeringer, och General Qvarteermester Leutenant Dalberg beseet all Fæstningerne. Den 10. Augusti ginge 15. af de største Majestæten. Orlogs-Skibe ad Dalene, och siges at 20 smaa Skibe, paa hvilke endnu udrustes, skulle følge dennem. Den 6. Augusti blef den sidste Bededag holdt i Sverrig. Texterne vare til Froprædicken af Esa. 1. Cap. fra det 14. indtil det 20. vers, til Høymesse den gandske 5. Davids Psalme, til Aftensang af den 34. Davids Pfalme fra det 12. indtil det 17. vers.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Stokholm By hafver foræret Majestæten til en frivillig Gafve 30000 Rixdaler. Den gemeene Mand Bremen, och Bønderne i Pommeren begynde saa meget, de endnu tør, at bevise sig modtvillige imod den Svendske Regiering.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Hvad Chur-Bæyrns endelige Erklæring paa Rigets Slutning hafver været, at hand, næmmeligen, inden 8 Dage skulde forklare sig Kæiserlig eller medhandlis som Rigets Fiende, veed mand endnu ikke: Dog siges der, at hand hafver beordret hans Folk til Opbrud och sammenført Artillerie Heste, hvor paa det er møntet, faar mand med Tiden at vide.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Den Alliirte Hær ved Mosel, som holder Trier belagt, slog den 1. Augusti 5000. Frandske ved Saar, erobrede 10. Stykker, mangfoldige Pagage- och Proviant Vogne, mange Standarter och Faner och en utrolig hob Fanger, thi der af 8000. Mænd, som samme Frandske Hær under Creqvi var stærk, der Slaget begyndtis, undkom kun en Batallion Foedfolk, och gandske lidet Rytterie, hvor paa Saarburg och strax gaf sig op Chur-Cølln hverfver nogle 1000 Mænd igien, och siges der, at Bon skal hannem af de Kæiserlige vorde indrømt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Hannover hafver skikket de Svendske i Bremen och Verden nogle 1000. Mænd Mænd til Undsætning, men der meenis, at saadant er alleniste skeed pro forma eftersom Lüneburger og andre Brefve forvisse, at hand hafver erklæret sig Kæjserlig uden nogen Undtagelse och den 13. Augusti beordret det Regiment Dragoner, som laae i Verden och de 3500. Mænd, som stoede i Schauenburg, at gaae hiem igien, hvad der er om skal Tiden lære. Den Chur-Brandenburgiske Hær hafver staaet denne gandske Maaned igiennem i Mekkelburger Land ved Schwan uden nogen synderlig Forrætning, men nu fornæmmer mand, at det Chur-Brandenburgiske Artillerie, som var ført tilbage igien til Berlin, blifver nu med smaat Faretøy needført ad den ny Gryst mod Pommeren. De Mynsterske forsamle sig ved Vechte och er Hans Høy-Førstelige Naade Biskopen self til Cloppenburg, saa mand meener at noget victigt inden kort O Tid tør forfalde. Hvad Skade Agermuus hafve i dette Aar gjort paa Kornet adskillige Stæder i Tydskland er utroelig, af Hannover skrifvis den 1. Augusti denne synderlige Berætning der om: Muusene skiære Kornet grueligen her paa Landet, och jeg hafver self seet mange Stæder, hvor de hafve ædt sterde Parten af Der gaae adskillige Snak iblant Folk der om, hvilke jeg hafver Betænkende, om at sige efter, dog alligevel kand jeg ikke efterlade at formælde dette, at, næm meligen en Præst ved Borchvorp er kommen imod et gandske Regiment Muus, som ginge saa ordentlig fræm, som Krigsfolk, hafde en stor graa for sig, som Høfvedsmand, midt iblant dennem en, som Fændrich, och bag efter dennem alle en, som holdte dennem tilsammen, men som Præsten sloeg den bageste ihiel med hans Spansk-Rør, som hand hafde i Haanden, vendte alle de andre sig om och vilde hannem paa Lifvet, saa hand med Nød undkom paa hans Hest, i det Muusene forfuldte hannem ofver tre Stykker Agre-Jord. Som af Ham borrig den 13. Augusti berættis, hafve i Domkirken til Schlessvig ofver Alteret den 4. Augusti tu brunactige Sværdeer ladet sig see, i den Skikkelse som hosføyede Figur udviser.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
Frankerige. Geistligheden i Frankerige hafver foræret den Frandske Konge 4500000. Fl.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-01
paa det de maatte blifve ved deris Privilegier. Der Majestæten hørte at Turaine var død, blef hand ey lidet forandret der ofver, sagde at det var bedre, at hafve tabt tre Fældt-Slagtninger, end at hand allerne var omkommen, Kort Tid der efter gjorde hand 8. ny Frandske Marskaller, nemlig: Græfven af Schomberg, som commanderer i Catalonien; Mons. Mons de Estrades Guberneur i Mastrict, Mons de Vivonne General ofver Gal leerne, som de Oprørske i Sicilien gjorde til Stadtholder i Messina; Hertugen af Luxenburg, som, i Prindsens Stæd af Conde, anfører den Frandske Hær i Braband; Hertugen af Duras Stadtholder i Burgundien, Mons. de la Fevillade; Mons. de Navailles och Mons. Rochefort. Prindsen af Conde gik op ad Elsas med en stor Part af den Frandske Hær, som stoed i Brabandt, och nu er kun 25000 Mænd stærk, kom til Holtz heim en Mil fra Strassborrig den 11. Aug med samme Undsætning, saa den Frandsle Hær sammesteds, som var 30000. Mænd stærk der den gik ofver Rhinen, och kun 12. a 13000. stærk, der den kom tilbage ind i Elsas igien, forløb siden och forlaarede saa mange Folk, at den var ey ofver 6 a 8000 Mænd stærk, er nu igien 16000 Mænd. Creqvi som tabte Slaget, imod de Alliirte ved Saar, kom om Natten efter ind i Trier, hvor hand meget opmuntrer Besætningen til at forsvare sig. Commendanten der inde stødte Halsen i tu der hand falt ud med Besætningen paa de Alliirtes Pagage, den stund Hæren slogis med Creqvi, uanseet det Udfald udrættede intet. Vice Commendanten er Hofvedet fraskudt med en Stykkugle. Besætningen vilde dagtinget den 9. Augustii, men eftersom den ey maatte faae Gisslerne med sig paa den dennem i Trier Stift resterende Skat, som beløber sig 120000 Rdlr. blef der intet aff. Sammeledis hafve de Frandske i Lütticher Land tilbuddet sig at qvitere det imod 12. Tønder Gulds Erleggelse, men Undersaatterne vilde ey tage imod saadan Vilkaar. Oprøret i Bretagne tiltager dagligen, och hafve de Oprørske foruden Mons. Montespan, endnu udkaaret sig en Anfører til, af Dues de Roahn nær Slægt. Denne Due de Roahn blef halshuggen forleden Aar i Frankerige for nogen Opers skyld, som hand vilde hafve Anstiftet, och var den rætte Arf ving til denne Province. Græfven af Vivonne er hiemkommen til Marsilien, men om Messina skal aldeelis være forladt af de Frandske veed mand ikke fuldkommeligen, eftersom nogle Brefve sige saa, och andre, at sammestæds paa Castel lerne ligge endnu Frandske Besætninger, och Floden alleeniste er hiemkommen. Hvorledis det staar til i Catalonien med den Frandske Hær, veed mand ingen Underrætning om. Besætningen aff Philipsburg affbrændte den 7. Augusti i Nechergartach 114. Huuse och i Frankenbak 73. NB. Hvad her udeladis skal paa et half Arck tilkommende Løfverdag meddeelis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
Kiøbenhafn. om af Kiel, NeuMünster och Heyde i Ditmarschen berættis, brød det Kongl. danske Krigs-Folck. op i Holsteen den 23 Augusti och Dagene næst tilforne; och forføyede sig ad Mølln, hvor deris Samleplads, efter Pinnenberger Brefvis Jndhold, skal være, Deris Artillerie, foruden hvad de faae med sig af Glückstad, er 44. Stykker stærkt, Ammunition och Pagage utrolig, saa det er en Række paa 5. FierdingsVey, naar det reyser fremDen 26. Augusti reyste Hans Majestæt self, med Hans Maje(Num. 40.) stæts H. Broder Prinds Georg och en deel høye Kongl. Betientere, fra Glykstad ad Pinnenberg, blef af Hendis Majestæt vor Allernaadigste Arfve-Dronning Charlotta Amalia leedsaget et got Stykke Vey fra Glykstad, och som deris Majestæter hafde taget Afskeed med hver andre, begaf Hendes Majestæt sig af Glykstad tilbage igien, hvor samme indtil videre fortøfver, och Hans Majestæt sig ad Pinnenberg: Oc som Dagreysene samme Tid vare berammede at skulle holdis, gik Hans Maj.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
den 27. August. fra Pinnenberg af veickborn, den 28. fra Qveickborn ad Tremsbüttel, den 29. fra Tremsbüttel ad Tritan, den 30. fra Tritau til Mølln til Sam Og Samlepladsen, och der fra siden af Ratzeburg, hvort hen Chur Brandenburg och Hans Høy Førstelige Naade af Hannover forvendtedis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
Dantziger och Strahlsunder Brefve berætte, at den Kongl. Danske och Hollandske Flode tilsammen med Orloger och andet stort och smaat Faretøy 80. Seigle stærk krydser, imellom Bornholm och Rygen. Heyde i Ditmarschen den 22. Augusti. Det er høyeligen at beklage, at det tærende Ukrud paa mange Agre æde Kornet gandske op. Der ere de Agre, af hvilke Huusmanden, som det lod sig i Foraaret tilsiune, formodede sig 20 eller 30 Tønder Hvede, och paa de samme er ey blefven en half Tønde tilbage. Dog ere de Stykker Jord, som ligge hos hver andre, er lige fulde af Muus, men i somme Skykker ere fleere och i somme fære. De bidde Axene af Straaerne, och slæbe dennem med sig need i deris Huuler, saa mand kand paa mangen Stæd tage heele halfve Hatter fulde af Ax op, naar mand grafver Jorden. omkring. Der maa fleere Parrer Muus ligge deris Unger ud i en Rede tilsammen, thi mand hafver pløyet, en Rode op, hvor udi fandtis 27. Muus foruden de Gamle, som undløb, af hvilke nogle vare gandske nøgne, nogle lidet større, och de største saa store, at de kunde løbe, saa mand kunde egentligen see, at de vare tre særdeelis Kuld.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
Spanien. J de tu Stormer paa Sletta och Melazza satte 3500 Oprørske Messiner Lifvet til, siden den Tid hafve de baaret saadan Had til de Frandske, at de vilde ladet en Kirke med den Frandske Stadtholder och hans Folk opflifve, hvilket tilskyndede hannem at forlade Messina.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
J Sicilien staae nu 12000. Mænd til Foeds och nogle 1000. til Hest Spanske Krigs-Folk. Der siges at Regentinden i Spanien vil skikke de Oprørske i Bretaigne et got Artillerie och nogle 1000. Mænd til hielp. J Nederlandene hafve de Spanske och Hollandske under Baroa vincy ved denne Krigs-List, De slaaet en Convoy af Æth.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
Hollandske hafde Underræt om, at der kom en Convoy 200. Soldater och Ryttere stærk med 100. Vogne, som skulde til den Frandske Hær fra Æth, hvorfor de udgjorde et Parti, som deelte sig i tu hobe, af hvilke den eene hafde hvide Skerper paa, som Frandsoser, den anden Oraniefarfve, som Hollænder, der de nu fornam at Convoyen var nær, begyndte de indbyrdis at gaae løss paa hver andre. Fransoserne, som convoyerede Vognene, blefve dette vaer och gafve gafve sig til at undsætte denne hob, som skulde være Frandsk, men der de satte, sig imellom begge Hobene, gafve Hollænderne nu u-formodelig Salve under dennem, saa der undkom kun en Ritmester och 17. Ryttere, alle de andre, som ey blefve ihielskudte, blefve fangne och med 190. Heste och anden skiøn Bytte, førte af Valenzyn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
Portugal. Regenten hafver 10000. Mænd paa Beenene och lader 12. store Orlogs-Skib udruste, dog ved ingen til hvad EndeeOfver Frankerige hafver mand Tidende at et Ægteskab er besluttet imellom Madamorselle de Armagnac och Hertugen af Cadaval, som er en Første af det HuuBregance i Portugal, och skal samme Hertug, med saa Skiel Regenten i Portugal døer bort uden Arfving paa SværdSiden, træde til Regieringen efter hannem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
Majestæten hafver forordnet Johan Barklay til Ambassadeur i Franterige och ladet en Forordning udgaae, at ingen i hans gandske Kongerige skulle bruge ægte eller u-ægte Sølff- eller Guld-Passamenter eller noget Slaugs Tippinger, Canter eller Kniplinger, enten Points de Ventze, eller andre som blifve gjorde i Flanderen, huilket skal begyndis den 25 Septembris. Sammeledis forordnet, at de Suenske Skibe, som med Brandenburdisk Commission ere tagne under Engelland, skulle løs ladis igien, och Eiermændene tilstilis. Huad Ridder Temple hafver for Ærinde, at forrætte hos Printzen aff Oranien faar mand med Tiden at vide; De fleeste meene, at det er om en almindelig Stilstand paa nogle Aars Tid. De Fregatte, som skulle støde til de andre mod dennem aff Tripoli, ere affløbne. Den 18. och 19. Augusti hafver der til Londen i Forstaden, Spittlefeilds været en stor Uleylighed formedelst et Klammeri, som var kommen imellom Snaaremagerne. Thi der nogle om i Forfaring om, at deris Med-Mestere arbeydede deris Baand paa SnaareMøller, paa huilke en liden Dreng kunde giøre saa mange Baand en Dag, som 12. andre Personer med andet Reedskab, ere de indfaldne i samme deris Laugs-Brødris Verkstæder, hafve brudt atskillige aff disse Møller i tu och brændt nogle op aff dennem. Paa de Alfare Lande-Veye begynder det at blive u-sikkert i Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
Holland. Majestæten aff Engelland hafver giort Admiral Rytter til Ridder. Der udru stis endnu 18. Krigs-Skibe, som Admiral Tromp skal ud med, dog veed mand ey hvort hen. Der ere paa ny 6. Ost-JndieFarer hiemkomne, huis Lading skatteris paa 16. Millioners Værd. De 4 Skibe, som Chur-Brandenburg hafver ladet udruste, ere gangne af Øster-Søen. Printzen aff Oranien hafver bemægtiget sig Bings, hvor de Frandskes Proviant Hus var, och i samme 12500. Sække Meel. Stæ Stæden er vel uden Volde och Værn, dog vilde de 450. Frandske, som laae der inde ey gifve sig, førend de vare ofvervælde. For denne Stæd faldt 150. Gemeene, och 2. Capteiner. Der meenis vel at Printzen vil angribe Lyttich eftersom hand hafver vendt sig imod Charle-Roy.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
Polen. Efftersom der bleff intet aff Tractaterne med Cham, men hand faldt ind i Ukraine med hans och den Tyrkiske Magt och ind toeg och needbrøed Zbaras, WiesniewitzJecenna, Zbonow, och andre Stæder fleere, er Adel-Standen ofver ald Polen och Lithauien opbudden. Muskoviterne ere i midler Tid indfaldne i Krym, som hører den Tartariske Cham til med mange tusinde Mænd, och med en anden Hær i Ukraine, men om samme Hær skal støde til den Polske Krigs-Magt eller ey, saar mand med Tiden at vide.