JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Aalborg Torvepriser, den 9de Januar. Oxekiød 4 a 5 s.; Kalvekjød 6 a 8 s.; saltet Flesk 9 a 10 s.; fersk Flesk 7 a 8 s.; Herregaardssmør 18 s.; Bøndersmør 12 a 13 s.; pr. Pund. Rug 3 Mk. 4 s.; Kartofler 16 s.; pr. Skjeppe. Æg 20 a 22 s.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Aalborg Kirker. Første Søndag efter Helligtrekongersdag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke. Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Copulerede. D. 19de Decbr.: Tjenestekarl Christian Mathiesen og Tjenestepige Johanne Kirstine Gregersdatter, - D. 20de Arbeidsmand Anders Christian Sørensen og Anne Kirstine Jacobsdatter. - D. 26de: Tjenestekarl Niels Pedersen og Pigen Kirsten Marie Jacobsdatter. - D. 30te, Ungkarl Christen Larsen og Pigen Karen Marie Jensdatter. Døbte. D. 13de Decbr.: Skibscapitain L. P. Møllers Søn, Niels Peter Møller; Fadd. Mad. Korsholm, Jfr. Fischer, Kjøbmændene Chr. Sødring og Chr. Winkel, Skibstømmerster, Dannebrogsmand Bonnesen, Skibscapitainerne Pank og Holm, Seilmager Ørsness, jun. - D. 20de. Snedkersvend Th. Jversens Søn, Jens Peter Jversen, Fadd. : Barnets Moder, Mr. Meyer, Bødker Jørg. Kohsel, Snedker Olesen, Snedkersvendene Schulz, Mels, Hose, Østergaard, Mørk og Lassen. - D. 26de: Styrmand Joh. Martensens Datter, Bothilde Catharine Martensen, Fadd. Md. Salmenius, Jfr. Nichelsen, GuldsmedmestreneWaarum og E. og C. Martensen, Møller Salmenius, Hattemagermester M. Madsen, Malermester Hartvig, Stolemagermester Jvendorf, Snedkermester Tvenstrup. Skibscapitain H.J. Mørchs Datter, Georgine Marie Mørch, Fadd. Md. J. Kjær, Jfr. C. Møller, Kjøbmændene C. Hassing og Nielsen, Skibscapitain J. P. Hansen. - D. 27de: Skomagersvend Niels Christian Nielsens Datter, Anne Sophie Oline Nielsen; Fadd.: Pigerne Anne Pedersdatter= og Line Nielsdatter, Slagterm. Lars Sørensen, Sadelmagerm. Lindgreen, Skomagerm. P. A. Bach, Slagterm. Søren Lax sen, Skomagerm. J. Chr. Hougaard, Skræddersvendene C., W. Petersen og A. Hansen, Skomagersvendene D. C. Herz og Chr. Henrichsen, Kammagersv. Fr. Jensen, Arbeidsmand Clemen Larsen, Tjener P. Jensen. Snedkersvend Peder Friis's Datter, Dorthea Christine Hedevig Friis; Fadd. Md. Jensen, Jfr. Soelberg, Snedkermestrene Bræstrup, Jørgensen og Berg, Skræderm. Seerup, Jernstøber Mogensen, Skræddersv. Seerup, Skomagersv. Gandrup, Muursv. Hougaard, Farversv. I. Riis. - D. 2den Jan.: Skræddermester, H. Karlebyes Datter, Hansine Josephine Karlebyes Fadd.: Md. Møller, Jfr. Kiersgaard, Skrædermestrene M. Nyeborg, Stidsgaard, Jngstrup, Svendsen og Brasted, Snedkermester Olesen, Barbeer Simonsen, Skræddersvendene, Poulsen og Zigler.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Begravede. D. 31te Decbr. Podemester Christen Hansen, 57 A. - D. 2den Jan. Md. Christine Severine Bech, 32 A. 4 M. Bødkermester Ole Hass, 57 A. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Copulerede. D. 23de Decbr. Pottemager Ditlev Nielsen Knudsen og Pigen Ane Sørensdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Døbte. D. 13de Decbr.: Færge=Eier I. Chr. Synder gaards Søn, Christen Jensen Syndergaard; Fadd. Md. Müller, Jfr. C. C. Jonasen, Garverientrepreneur N. Smith, Brændeviinsbr. P. Chr. Snørholt, Guldsmed O. P. Syndergaard og Færge Eier S. H. Christensen. - D. 20de Færgemand Jens Chr. Jensen Ladefogeds Søn, Peder Jensen; Fadd.: Peder Ladefogeds Enke, Pigen Marie Jensdatter Bagterp, Gaardeier Niels Jensen, Færgemand Jacob Jensen og Ungk. Peder Jørgensen. - D. 26de: Huusmand Niels Ladefogeds Datter, Karen Marie Nielsdatter; Fadd. Jfr. Rold, Pigen M. K. Nielsdatter, Huusmand N. Larsen, Ungkarlene L. C. og N. C. Nielsen. Fisker Jørgen Christensens Datter, Hanne Laurette Jørgensdatter; Fadd. Snedker Henningsens Hustru, Pigen Caroline Sørensen, Slagterne A. G. Digmand, N. A. Cold og Chr. Jørgensen. - Fisker Anders Christensens Datter, Lise Andersdatter, Fadd.: Huuskone K. Kirst. Nielsdatter, Pigen A. Marg. Pedersdatter, Færgemand J. Poulsen, Gaardmand N. Christensen og Ungk. D. P. Pedersen. - D. 1ste Jan. Reebslager L. Halds Datter, Rasmine Christine Hald; Fadd. Skrædder Lønstrups Hustru, Pigen Hanne Jensen, Brændeviinsbr. P. Chr. Snorholt, Reebslager P. J. Knap og Handelsbetjent L. Chr. Junge. - D. 3die Saugskjærer Elef N. Wedfalls Søn, Ole Christian Wedfall; Fadd. John Holms Enke, Pigen Caroline Jørgensen, Skomager C. H. Friis, Politibetjent O. Wedfall og Ungk. Jørg. Jørgensen. Ved Tallotteriets 1127de Trækning i Kjøbenhavn udkom Nr. 89. 9. 53. 37. 46.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Bekjendtgjörelser. Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at sælge min iboende Gaard. Dens Bygninger bestaaer, af 31 Fag Huus, Alt af Muur- og Bindingsværk, med deri værende Bryggeri og Brænderi, der for det meste er nyt og indrettet efter nyere Opfindelser til meest Fordeel agtighed, og Overflødighed af godt Vand haves dertil Det bemærkes, at Gaarden ligger ved en af Byens reelle og meest søgte Gader. Aalborg, den 9de Januar 1836. J. Svendsen. 3. I Gaarden Nr. 300 i Skomagergaden ere 4 Leilighedde, le ledige til Paaske Flyttetid, med Kjøkken og Spisekamme, ell til hver. g NB. Der ønskes helst Militaire. . Den Snedkermester, som har forfærdiget mig et Futtestral til et Taffeluhr, der skal bortsendes, bedes komme til mig, da jeg gjerne vilde tale med ham desangaaende. Aalborg, den 9de Januar 1836. J. H. C. v. Schulz, Ritmester.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Undertegnede er af Brandassuranceforeningen i Altona, fra dette Aars Begyndelse og indtil videre, antaget som sammes Commissionair her paa Stedet og Omegnen, og ville desaarsag Enhver, som maatte ønske Varer, Meubler, c. assurerede hos bemeldte Forenz, behage at henvende sig til mig paa Postkontoret; og tillader jeg mig ved samme Leilighed at bekjendtgjøre, at Præmien for et Aar er for Tiden bestemt i Sølv saaledes: 1ste Classe 1/4 pCt. eller 16 sk. pr. 100 Rbd. Sv. i grundmurede Huse i Byerne. 2den Classe 1/2 pCt. eller 24 s. pr. 100 Rbd. Sv. i Bindingsværks=Huse i Byerne. 3die Classe 1 pCt. eller 32 s. pr. 100 Rbd. Sv. i grundmurede Huse paa Landet. 4de Classe 3 pCt. eller 40 sk. pr. 100 Rbd. Sv. i Bindingværks=Huse paa Landet. 5te Classe 3 pCt. eller 48 sk. pr. 100 Rbd. Sv.) i Fabrik 6te Classe 3 pCt. eller 62 s. pr. 100 Rbd. Sv. J bygninger, i Forhold til den dermed forbundne Ildsvaade. 7de Classe 3 pCt. eller 80 sk. pr. 100 Rbd. Sv. i straa tækkede Bygninger paa Landet. Tillige bemærkes, at bemeldte Forening har havt saa betydeligt Overskud, at den for 1833 og 34 aarlig har tilbagebetalt det Halve af Præmien. Aalborg, den 1ste Januar 1855. Østergaard. En god Beboelse, for en liden Familie, er til Paaske Flyttetid, udenfor Aalborg Østerport, at faae til Leie. Gartner Boes anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Et lille Sted eller en Beboelsesleilighed, af 3 a 4 Værelser med øvrige Beqvemmeligheder, ønskes til Leie til Paaske Flyttetid næstkommende, helst paa Nørregade eller Slotsgade. Billet mærket i Nr. 15 indlægges paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Herregaardssmør i Ottinger kan til billig Priis erholdes : hos A. Müller i Nørre-Sundby.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Gode Huusholdnings=Oste a 5 Mk. 8 s. pr. Lspd., saltede Sild a 2 Rbd. pr. Frog., samt Christiania Anchiovis, faaes hos Ch. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Subscription paa Fuldstændig dansk Huusret for Hvermand, af Joh. Nik. Høst, modtages af Thøger Petersen i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Fredagen den 5te Februar førstkommende, Formiddag Klokken 10, bliver i Østermølle, Dronninglund Sogn, foretaget en Skiftesamling i afdøde Proprietair Johannes Møllers og efterlevende Enkes Bo, hvorved de paa Skiftet fremsatte Fordringer ville blive deciderede; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Creditorerne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Det var rimeligt, at Parisernes Phantasi paa en Dag, da Kongen atter i høitideligt Optog skulde vise sig i Gaderne, kunde tage en ængstelig Retning. De Rygter, som om Morgenen den 29de, da Kongen skulde aabne Kamrenes Møde, løb omkring i Paris, om opdagede Complotter, om Oplag af Vaaben, om Arrestationer, der havde fundet Sted Natten forud o. d., fik derfor endmere forøget Vægt, da Municipalgardisterne paa eengang hen paa Formiddagen spærrede flere af de Veie, som ved slige Leiligheder pleie at staae aabne for Folket, saasom Pont royal, Qugien langs med Tuillerierne, og, da ogsaa Haven blev spærret, paa den foregivne Grund i at den, formedelst Tøveiret, ei kunde passeres den er imidlertid ypperligt belagt med Gruus), nærede man ingen Tvivlsmere om, at Aarsagerne til disse Forsigtighedsregler maatte være af en ængstelig Natur. Kongen tog ogsaa en anden Vei til Kamrenes Palais end sædvanligt, og selv paa dennes var Folket nægtet Adgang; et af Bladene bemærker derfor meget rigtigt, at man, ved denne Leilighed, ei kan sige Noget og Folkets Enthusiasme, under det kongelige Optog, da det ei fik Lov at yttre den. Sluttelig bemærkes det, at Kongen, som ellers hidtil har viist sig til Hest i festlige Optog, dennegang var til Vogns. - Dette er omtrent Alt, hvad der indtil dette Øieblik kan siges om, hvorvidt hine Rygter have havt nogen Grund eller ikke. Paa Børsen trykkedes de dog Fonds noget, men ikke betydeligt. At man der end- ogsaa fortalte, at der atter var affyret et Pistolskud paa Kongen, og at Politiet havde opdaget en ny Helvedesmaskine, kan vel henregnes til de ikke usædvanlige Børspeculationer. Men af nogen mere Virkning paa Børsens Forhandlinger var nok uden Tvivl den Mathed, man troede at spore i Trontalen. Tilforn pleiede man dog, sagde man, at fremhæve de europæiske Cabinetters Viisdom, som den bedste Borgen for Fredens Vedligeholdelse; dennegang synes man at søge denne Garanti alene i Forbindelsen med England."- De uafhængige Blade finde Trontalen i det Hele intetsigende. Man undrer sig over, at der om Forholdet til Amerika ikke er sagt meer, end hvad man vidste af Moniteuren, og at Forholdene til de europæiske Magter egentlig næsten aldeles ikke ere berørte, medens dog Orientens Anliggender og den polske Nationalitet kunde være vigtige Puncter nok til i det mindste at antydes i et officielt Actstykke af denne Art; men Tausheden om disse Gienstande tilskriver man ligefrem Hensyn paa den russiske Minister, som man altsaa dog ikke end yderligere vil udæske.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Spanien. Beretninger fra Madrid af 22de meddele det spanske Finants-Udkast. Journal des Debats indleder dets Kundgjørelse med den bemærkning, at dets Jndhold hverken røber mere eller mindre, end een Stræben efter at blive beklædt med en vilkaarlig og uindskrænket Magt indtil Borgerkrigens Ophør. (Det vil her komme til yderligere Omtale, naar det først har passeret Kamrene.) Omtrent til samme Tid have disse ogsaa modtaget Udkastet til en ny Presselov, der, nuagtet Alt, hvad den endnu lader tilbage at ønske, og trods de bittre Udfald, Oppositionsbladene gjøre imod den, dog, hvis den gaaer igjennem, maa ansees for et betydeligt Skridt frem paa de frisindede Jnstitutioners Bane. De franske Journaler pleie altid, hvergang Talen er om en Forholdsregel, der lægger et Baand paa Pressen, at udraabe: "Censuren vilde næsten være os ligesaa kjær men de glemme dog nok, at ved denne Leilighed, hvorledes det egentlig har sig med Censuren. Den utaalelige Vilkaarlighed, for hvilken Skribenten ger udsat under en Censur, selv hvor denne ikke gaaer ud paa at chicanere, denne Vilkaarlighed, i hvis Magt det staaer at ramme selv det, der blot mishager, medens Presselove enne dog kun straffe, hvad der virkelig er forbudt, kan slet likke taale nogen Sammenligning, selv med de strængere Love af denne Art.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Efter Breve over England fra Officerer af den brittiske Hjælpelegion maa denne nu, allerede mod Enden af Aaret, være rykket ind i Christinernes Operations=Linie, men denne Forening er ogsaa det Vigtigste af hvad man i lang Tid har erfaret fra Krigstheatret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Blandede Efterretninger. De Udgravninger, som i den senere Tid have havt Sted, paa forskjellige Puncter i Kirkestaten, have givet et rigt Udbytte af antique Bronce-Arbeider. Blandt disse udmærket sig en qvindelig Figur, som er fundet i Campo=Scala, det gamle Vuli. Efter al Rimelighed er det en Portrait=Statu fra Roms bedste Tider og fuldkommen vel vedligeholdt, paa Hovedet nær. Dette bliver nu nyt modelleret af Thorvaldsen og Statuen vil da blive en Prydelse for Roms Galleri Figurens Drapperi er i den skjønneste Stiil og kan sættes ved Siden af de bedste græske Kunstværker. Ligeledes er fundet en colossalsk Arm i Havnen ved Civita Vechia, de denne nylig blev opmuddret. Ved Dykkere vil man have opdaget Spor af, at Figuren, hvortil denne Arm har hørt, ogsaa findes paa Havbunden. Flere Kiendetegn synes at hentyde paa, at den vel kan have forestillet Keiser Trajan som Neptun med Treforken. Det gjælder nu om at faae Statuen op fra Havbunden og, lykkes dette, faaer man den udentvivl den største Figur at see, som Oldtiden har efterladt os i Metal; thi, efter Armen at slutte, maa hele Figuren have havt en Høide af 25 romerske Palmer. Den første Dag, Jernbanen aabnedes imellem Nürnberg, og Fürth, blev den befaret af 1,200 Personer. Man har nu lagt Plan til en ny imellem München og Augsburg, og giør den Regning at kunne, naar denne bliver færdige tilbagelægge Veien imellem disse to Stæder, som er 9 Mil i halvanden, høist 2 Timer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Jfr. Mars i Paris har nylig vægret sig ved at spille en Bedstemoders Rolle i et af Scribes Stykker. Dette har givet flere franske Blade Anledning til at opgive hendes virkelige Alder, der ofte angives høiere end den er. Jfr. Mars, som efter hendes sidste Pas, ligesom efter ti tidligere er 36 Aar, blev født i Versailles den 19de Decbr. 1778 paa samme Dag som Hertuginden af Angouleme, der nu gaaer i det 57de Aar. Jfr. Mars har en Søn, som nu er 37 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Fra Berlin berettes om en i Novbr. Maaned afdøde Kulsvier, Vitus Balzereck, som opnaaede den usædvanlig høie Alder af 101 Aar. Mærkeligt er det, at denne Mand havde næsten tilbragt sit hele Liv i Skoven, som Trækulsvier- og kun betragtede sig som Gjæst hjemme hos sin Familie En Hytte af Sand eller Jord, kegleformig opført med et Par Pæle, beskyttede ham slet nok mod Regn, Kulde og andet Uveir. Hans Næring bestod fordetmeste af Kartofler stegte i Kullene; Brød spiste han sjelden og endnu sjeldnere Kjød. Hans Drik var Vand, men hvorfra tog han det i den forekommende Mangel, fra Omegnen, og i den tørre Aarstid ofte af Fordybningerne ved Stoktrækullene. For Mudderens og Myriaderne af usynlige Jnsecters Skyld maatte det forinden sies gjennem en Klud. Om Vinteren, naar det var tilfrosset, spiste han Snee for at slukke Tørsten, som Heden ved de dampende Bunker forøgede. Bestandig indhyllet i Røgskyer, udsat for Indtrængelsen af den vexlende Temperatur, uden at kunne nyde de sædvanlige Livsfornødenheder, i bestandig Kamp med Elementerne, op naaede han i fuldkommen Sundhed denne høie Alder Det er mærkværdigt, at de fleste Kulsviere under saa øiensynlig besværlige Livsforhold opnaae i kraftig Livsfylde en høi Alder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
J Nærheden af Moscau lever en tysk Colonistinde, som skjøndt hun kun har været gift i 4 Aar, allerede har 9 raske Børn. J de tre første Aar forløstes hun hver Gang med Tvillinger, og i det fjerde med Trillinger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Viborg. Den 21de December blev i den kongelige Landsoverre, i en Sag mod Jonas Svendsen eller Dyreberg, Jens L. Trandum, Johanne E. Sundstrup eller Sorte Johanne, Marie C. Jochumsdatter eller Kjøbenhavns Marie, Marie E. Jensdatter eller Randers Lise og Enken, Magdalen Eriksdatter, tiltalte for Tyveri og Hæleri, samt ulovlig Omgang med Hittegods og I. L. Trandum tillige for utilbørligt Forhold imod sine Forældre, den Første døm at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 2 Aar, den Anden ligeledes og den hos at have Arveret efter begge sine Forældre forbrudt, den Tredie ligeledes at hensættes 1 Aar, den Fjerde af kagstryges og brændemærkes samt at indsættes for Livstilsom Tugthuusfange til Arbeide i Kjøbenhavns Tugt- og Forbedringshuus under stræng Bevogtning, den Femte frifunden for videre Tiltale og den Sjette at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. Ved Viborg Kjøbstæds Extraaret var den Førstnævnte dømt at hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid og den Sidst nævnte at hensættes som Forbedringshuusfange i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus 11 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
S. D. ere Sporemager Jørgen Lundgaard og Hustru, for at have tilladt deres Børn at betie, dømte, ligesom ved Aarhuus Kjøbstæds Politiret, at hensættes i Fængsepaa Vand og Brod i 2 Dage. S. D. er Jens Lassen, tiltalt for Tyveri, Betleri og Løsgængeri, dømt at hensættes til Forbedringshuus=Arbeide i 3 Aar. Ved Boer og Nim Herreders Extraret var han dømt tillige at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
S. D. er Ringkjøbing Bytingsretsdom stadfæstet, hvorved Kjøbmand Jens Harpoth er tilpligtet at betale til Kjøbmand L. Cohns Fallitbo 725 Rbd. 1 Mk. 2 s. r. S. Auctionsbeløbet for et Parti Tjære m. m., som var giver Førstnævnte ved Vexelobligation til haandfaaet Pant.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Blandede Efterretninger. J Anledning af den til den danske Regjering indgivne Ansøgning om Tilladelse til at anlægge en Jernbane imellem Hamborg og Lübeck, hedder det i Kieler Correspondens Nr. 95. Det var det Samme, som at Kongen af Tanmark skulde give Nøglen fra sig til Øresunds Told, der aarlig indbringer henved en Million Speciesdaler. Hvad vilde man paa Hamborg eller Lübecks Børs ansee den Kjøbmand for, som af en Anden forlangte Nøglen til hans Pengekasse, J Politik, som i Handel, gjælder kun Fordeel mod Fordeel. Altsaa: Hvad kan Lübeck give Danmark til Erstatning for den forlangte Tilladelse?
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Nr. 57 af dansk Folkeblads indeholder nogle geographiske Betragtninger over Jylland, samt derpaa grundede Forslag. Til denne, af Areal største, i Folkemængde næststør1ste, men mindst befolkede Provindses bedre Opkomst foreslaaes: de indvortes Communicationsmidlers Forøgelse, ved Chaussee=Anlæg og Aaernes Seilbargjørelse, samt, da Vestsiden af Naturen synes at være nægtet god Seilads, en Dampskibsforbindelse fra Aarhuus paa Kjøbenhavn og Kiel og et lignende Samqvemsmiddel imellem Aalborg og Gothenborg, samt Frederiksværn. Jylland var da ikke meere, som nu, Endepunctet for Communicationen; det blev et Mellemled af den, og Randers, der allerede er i Besiddelse af det største Opland og kan skaffe sig et endnu større ved at udvide Seiladsen paa Nørre- og Gudenaa til Liimfjorden, Viborg, Hobro og Skanderborg, ja maaske endog, formedelst Lønborgaa, til Ringkjøbing, vilde, efter Forfatterens Mening, derved finde den skjønneste Leilighed til at hæve sig til Jyllands første Handelsstad, naar nemlig dens Indbyggere, og navnlig dens Kjøbmænd, med Klogskab benyttede Beliggenheden. Til at udgrunde de meest passende Midler til Haandteringers og Fabrikkers Opkomst i Kjøbstæderne (hvis Befolkning gjerne kunde fordobles, uden at Forholdet til Landboerne derved blev overskredet, samt til en større Udvikling af Agerdyrkning, Qvægavl og Beunttelse af Landets Fossilier, ønskes Jylland en Forening af sagkyndige og af levende Jver besjælede Mænd, som Tid efter anden bekjendtgjorde deres Vink og Midler, og hvilken Forenings Grene og Virksomhed maatte udstrække sig lover heele Provindsen. Dette synes at være den første Fornødenhed, der ligger Magt paa; en anden turde dernæst være en Filialbank, for at oplive Pengeomløbet og yde Hjælp til at tilveiebringe de fornødne Fonds til at lette nyttige og frugtbringende Manufacturers eller Fabrikkers Anlæg, samt andre almeennyttige Foretagenders Jværksættelse. Paa Oprettelsen af dette ikke mindre vigtige, end nødvendige Jnstitut turde Provindsen have saameget retfærdigere Krav, som den leverer sit fulde Bidrag til Banken, men, formedelst sin fjerne Beliggenhed, kun har liden Nytte af Samme, endskjøndt den høiligen behøver at hjælpes med Pengemidler; thi Jylland har ingen videnskabelige Anstalter, saasom Holsten og Sjælland i deres Universiteter, intet Sæde for en høieste Regierings=Autoritet, saasom Slesvig i Statholderens Residents og Holsteen i dens høieste Ret; ei at tale om, at det ei, som Sjælland, har Regierings=Collegierne og Residentsen; kort sagt: det har ingen saadanne Jnstitutioner, hvorved Pengeomløbet kunne ledes fra Regjeringen og de andre Provindser igjen til Jylland, og, medens de andre Provindser ere Mellem og Eentralpuncter for Communicationen, er Jylland Sammes Endepunct, hvorved det ogsaa savner denne Canal for Pengetilløb.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
J Slutningen af f. M. læstes i Adresseavisen og Dagen coptaget ordret heri Bladet) en Opfordring, fra Rectoren, ved Metropolitanskolen, Professor Ridder Nissen, til Forfatteren af et ham med Fodposten tilhændekommet, anonymt Brev fra en Mand, der angav sig at have en Søn der i Skolen, om personligen at henvende sig til ham angaaende det omskrevne Anliggende, om hvilket Professoren yttrede sig, at det var ham bekjendt og at han, ifølge deraf, heller ikke havde manglet at gjøre, hvad Pligt bod. Denne Opfordring tildrog sig Opmærksomhed, og flere forskjellige Rygter have siden den Tid været i Omløv om den Sag, hvorpaa der var alluderet, blandt hvilke ogsaa det, at en Sproglærer ved Metropolitanskolen skulde have, ved tilføilede Puncteringer i Elevernes Læsebøger, betrygget disse gode Exammenscaracterer. Skjøndt man vel ikke tør fæste Lid til slige Rygter og navnlig maa finde det her nævnte utroligt, er det vist nok, at Skolen derved let kunde skades, i det offentlige Omdomme. Man troer derfor, at det vilde være i dennes Tarv, om Hr. Prof. Nissen offentligen vilde erklære sig angaaende denne Sags rette Sammenhæng, og med dette Hensyn for Øie tillader man sig at opfordre ham til en saadan Erklæring.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
J Segeberg har Magistraten nylig decideret, at ei alene Børn ere pligtige at ernære deres Forældre, men at det ogsaa skal paaligge Svigersønner, at forsørge deres trængende Svigerforældre, hvilket, med Hensyn til Fattigvæsenet, ei turde være saa ganske uvigtigt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Fra Hr. Justitsraad Reckelmann i Randers kan med det Første ventes et Skrift som Communalvæsene: i Danmark, grundet ikke blot paa Theori, men tillig paa de Erfaringer, han i sin Embedstilling, som Borgememester og Byfoged, har havt Leilighed at erhverve.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-11
Ved Kunstforeningens Lodtrækning forrige Tirsdag kom der følgende Kunstgienstande til Jylland, Justitsr. Blick feldt i Skanderborg (en af Jessen i Staal udskaaren Ørn) Nr. 18, Dr. Møller i Christiansfeldt (Gjemsøe, et Parti af Figursalen); Nr. 27, Overkrigsc. Holst i Horsens (Plum: en Chemiker); Nr. 29, Læge Bech i Randers, (Küchler i Rom: en romersk Pige, der pyntes af Moderen); Nr. 37, Assessor Ramus i Randers (Mohr: Listerfjord i Bergens Stift.)Hr. A. Esmarch, som kalder sig Blaarig entlediget Præst, og engang var Jndvaaner af Odense, har nylig fra Kjøge tilsendt Kjøbenhavnsposten et Brev til en god Ven, som Codicil til Alt, hvad der tales og skrives om politiske Anliggender. Forfatteren antager 30 Menneskerettigheder og foreslaaer, at disse skulde haandthæves af ti Ministre og tredive Raader, hvori alle Collegier skulde falde sammen. Rettighederne ere, efter hans Classifica tion, Legalitet, Religieusitet, Christendom, Liv, Liighed, Frihed, Sikkerhed, Flor, Velstand, Lykke, Sallighed og Lyksalighed, Virksomhed, Jndustri og Orden &c. &c.