Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-09
Man har faaet officielle Efterretninger fra Fransk Side og Slaget ved Corunna. General Bourke var den 13de afmarscheret fra Lugo; den 14de tog han en af Qvirogas Adjutanter til Fange; den 15de ankom han for Corunna, hvor Broen ved Burgo blev sat i Stand med største Hurtighed; Kl. eet stødte hans Tropper paa Fiendens Forposter, som holdt de Høie foran Staden, som beherske den, og som vare forsynede med Forskandsning er og Kanoner, besatte; de bleve ufortøvet angrebne, og det 7de lette Jnfanterie-Regiment under Grev Larochejaqvelins Commando besteeg de steileste Klipper, og indtoge dem med fældet Bajonet. Fienden blev snart derpaa fordrevet af sine Positioner, hvorpaa han blev nødt til at indslutte sig indenfor sine Mure. Uagtet disses Udstrækning og Batteriernes Jld som afskod over 500 Kanonskud, saa blev dog Stadens Jndslutning fra Landsiden fuldendet Kl. 4. Uagtet de Vanskeligheder, som man havde at overvinde, og uagtet Fienden forsvarede sig med Haardnakkenhed, og som man fratog 3 Kanoner, saa have de Franske dog ikke havt mere end 60 døde og Saarede. Jmedens General Bourke foretog sig dette, marscherede General Huber ind i Ferrol, som capitulerede den 15de (men hvori de Spanske i Forveien skulle have sløifet Fæstningsværkerne). Ogsaa er Gen. Morillo marscheret imod St. Jago, hvorhen han ankom den 16de (men Morillo skal kun have 1200 Mand Militzer hos sig). – Jfølge Engelske Efterretninger vare de Franske endnu den 21de ikke rykkede ind i Corunna. Staden er tilstrækkelig forsynet med Levnetsmidler. Den Spanske Oberst Forva faldt i Slaget. Efter disse Engelske Beretninger skulle de Franske have trukket sig noget tilbage fra Staden efterat de have beskudt den fra den 15de til 20de, men uden nogen Virkning. Hovedfægtning forefaldt egentlig den 15de, og de Franske leed et stort Tab, da de med for megen Tillid trængte frem imod Mundingen af de Spanske Kanoner; de maatte lade 150 Vogne bortbringe deres Saarede. Det hedder at GeneralVilson vil begive sig til Vigo for at modtage Commanden over de der forsamlede Regimenter. – J Catalonien ere ikke mindre vigtige Begivenheder forefaldne. Der er nemlig gjort den 8de Juli (rettere den 9de) et meget allvorligt Udfald fra Garnisonen i Barcelona, hvorom man har en officiel Beretning fra Chefen for Minas Stab, den bekiendte Oberst Evariste St. Miguel, som begynder med de Ord: leve Nationen, leve Constitutionen, leve dens tappre Forsvarere, de nationale Vaaben have bedækket sig med Roes. Derpaa beretter han: at General Milans som interemistisk commanderer Armeen, har ved Broen Molinos deel Rey angrebet de Franske i tre Attaker, hvorved Valpladsen, og Broen blev bedækket med Døde og Saarede. Paa samme Tid angreb General Llovera de Franske ved Martorel med samme gunstige Virkning, hvorved deres Tab var uoverseeligt, og Død og Skræk herskede i deres Geleder. De Franske havde 800 Døde og over 2000 Saarede; men kun 50 Spanier bleve dræbte og ligesaamange Saarede (Jmidlertid er dog denne Seiers=Efterretning nogen Tvivl underkastet, thi Spanierne tilstaae, at de trak sig tilbage til Sta Colona, og de sige selv at de ingen Fanger giorde, og naar de hverken beholdt Valpladsen eller gjorde Fanger, hvorledes kunde de da vide deres Fienders Tab). Officielle Efterretninger have vi endnu ikke faaet fra Fransk Side om denne Træfning; men man har private Efterretninger derom, hvori Træfningen angives at være forefaldet den 9de Juli, og hvori der berettes: at de Spanske Tropper bleve med Eftertryk slagne tilbage af de Franske. Jmidlertid kan man dog slutte sig til deraf, at der er forefaldet noget Ufordeelagtigt for de Franske, siden det lader til af de Franske Blade, at der hersker Misforstaaelse imellem Marskal Moncey og General Donadien, da nogle Franske Blade tage den ernes og nogle den andens Partie, og Rygtet endog gaaer, at Donadien skal have taget sin Afskeed. Journalen Drapeau blane tager især den sidstes Partie og giør beskyldninger imod Moncey. Rygterne fra Fransk Side sige: at de Franske tabte i Slaget 200 Mand. Ogsaa vil man vide: at Blokaden, for Barcelona er ophævet. Journal des Debats siger: at Milans Llovera og Manso have forsamlet deres Styrke ved Jgualada, som tilsammen udgiør 9000 Mand, og at man venter en stor Affaire den 28de Juli, da Marskal Moncey er afgaaet den 24de fra Martorel og vil giøre et Angreb paa dem, et Rygte siger: at Mina er bleven helbredet og har begivet sig til Villa Franca for at tage Overcommanden. - Man har nu faaet officielle Efterretninger fra Grev Molitor, som er rykket ind i Provinsen Murcia og fortsætter sine Bevægelser imod Ballasteros Armee. Den 13de Juli erobrede han Fæstningen Lorka ved Storm, hvorved 35 Officerer og 530 Mand bleve gjorte til Fanger og 18 Kanoner og 1200 Gevæhrer bleve gjorte til Bytte. De Franske havde kun af Saarede 3 Officerer og 36 Soldater og af Døde en Officeer og 3 Soldater, hvorpaa han fortsatte sin Marsch til Baza i Kongeriget Granada. - Gen. Bourdesoult har indberettet den Fægtning, som er forefaldet den 16de Juli imellem hans Tropper og Garnisonen i Cadix. Denne havde gjort et Udfald Kl. 5 om Morgenen, med 8 til 9000 Mand. Udfaldet skeete med 6 Colonner fra Øerne Leon og Trocadero, understøttet af 9 Kanonbaade; men alle disse Angreb bleve slagne tilbage med stort Tab, som anslaaes til 1800 Mand i Døde og Saarede. De Franske mistede kun 16 Døde og 75 Saarede, hvoriblandt 5 Officerer, uagtet de Spanskes Angreb var heftigt og blev gjort undet Raab: leve Riego! - De Engelske Blade sige: at der ligge 18000 Spanske Tropper i Cadix og at Staden er vel forsynet med Levnetsmidler. Siden de østlige Vinde have begyndt at blæse ere ogsaa mange Skibe løbne ind i Havnen med Korn Det Parthie, som hersker i Staden, skal have besluttet at forsvare sig til det Yderste. - De Cortes vedblive at fortsætte deres Forhandlinger og der er nyelig blevet tilladt at føre Handel med Spanien paa Colonierne under neutral Flag. Alle Udlændinger og alle Jndvaanere, som ikke ere provianterede paa 6 Maaneder, have faaet Ordre at forlade Cadix.