Aalborg Stiftstidende, 1836-11-26
Blandede Efterretninger. Under 2den D. er emaneret en Placat, angaaende Udvidelse af Udpantningsretten, saaledes lydende: 3 1) Ligesom efter de nu gjældende Love og Anordninger Jnddrivelse ved Udpantning finder Sted for en Deel, Kirker, Communer, andre offentlige Stiftelser og Embeder tilkommende Indtægter, saaledes skulle for Fremtiden alle de af fornævnte, Jndtægter, der hidrøre fra de i Loven og Anordningerne indeholdte umiddelbare Bud, eller fra en i Sam hjemlet Repartition, under Jagttagelse af de i Forordningen af 2den Juni 1830 foreskrevne Former og i Særdeles, hed under Ansvar efter Forordningens 86, være Udpantning undergivne, dog alt kun forsaavidt Jnddrivelsen iværksættes inden eet Aar fra den Tid, at Ydelsen er forfalden, til Betaling. 32) Den Jordskyld, som tilkommer Kirker, Communer, offentlige Stiftelser og Embeder, maa ligeledes under de i 8 i nævnte Betingelser inddrives ved Udpantning. Det samme skal og gjælde om Stolestadepenge til Kirkerne samt de Stadepenge, som Nogen aarlig eller visse Gange om Aaret er pligtig at erlægge til en Kjøbstæd, Commune for Overladelse af et Udsalgsted paa Torveneller andre offentlige Pladse. Dog bliver Udpantning for disse tvende sidstnævnte Slags Jndtægter kun at anvende i det Tilfælde, at de ere bestemte til en uforanderlig Størrelse, eller og saavel Fordringens Størrelse som Erlæggelsestiden ved et skriftligt Document er sat uden for Tvivl, 3 3) Forsaavidt nogen af de i 88 1 og 2 ommeldte Afgifter maatte være bestemt i Kornvarer, bliver disse Pengebeløb at inddrive paa den i Placat af 31te Octbr. 182 angaaende Jnddrivelse af Tiendevederlag, der er bestemt til Korn in natura, fastsatte Maade. 3 4) Iøvrigt forbliver det ved de hidtil gjældende Anordninger, forsaavidt disse hjemle Udpantningsret for adskillige det Offentlige tilkommende Jndtægter, der ikke kunne henregnes til de i denne Anordning nævnte: I Dagens Nr. 264 og 265 er fremsat nogle paa anthentiske Efterretninger grundede Oplysninger med Hensyn til Thisted Kjøbstads nye Skolebygning, hvortil et af Randers Avis optaget anonamt Juserat, formedelst den stedsindende Overeensstemmelse mellem Omstændighederne, maa Komd. Didriksen og Hustru ved et i Marts 1813 confirmeret Testament skjænkede et Legat paa 3000 Rd. dansk Cour. til Opførselsen af en Skole i Thisted, hvilken Capital, der siden overgik til 500 Rbd. Sedler, aldeles ikke var tilstrækkelig til sin Bestemmelse. Da saaledes Opførelsen af den omhandlede Skole udsattes, fremkom Procufrator Callundan, som Slægtning af Testator Kone, i Aaret 1831 med Paastand m, at saavel Bygningen som Capitalen, paa Grund af en Clausul i Testamentet, burde tilfalde ham og hans Medarvinger. Sagen kom for Domstolene, og han blev forundt henesicium processus gratuiti, men ved den i Aaret 1834 faldne Høiesteretsdom blev Skolecommissionen frifunden for hans Tiltale. Naar hiint Jnserat omtaler et Raadstuemøde af Borgerne, hvor den blev talt Meget baade pro & contra, men at net Magtsprog slog ned imellem dem, oplyses, at dermed formodentlig er sigtet til, at da Flere ved bemeldte Raadstuesamling, viste en stormende Adfærd, fandt Amtmand, Conferentsraad Faye sig, paa Grund af sin Embedstilling, foranædiget til at kalde Forsamlingen til Orden, med den Erklæring: at naar den ikke vilde iagttage en anstændig Rolighed, uden hvilken forskjellige Meninger ikke kunde drøftes, saae han sig nødsaget til at forlade Raadhuset.