JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Da Gaardmand Søren Jensen af Vorup havde erholdet rettet den Feil, der befandtes ved hans for Pileplantning forhen indgivne Æskning, saa blev ham for 600 Piles Plantning, der alle ere befundne i god Grøde, tilkjendt den anden Præmie for Pileplantning, 20 Rbd. N. V. Randers d. 14de Novbr. 1815. Therchilsen Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Af den bekiendte hv. fine Vanillie-Chokolade er nu igjen at faae hos J. B. Hansen, paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Hos Undertegnede er at erholde nylig hiemkomne engelske Møllestene af forskiellige Størrelser. Aarhuus den 15de Novbr. 1815. Hans Raae & Søn. Joh. Strunk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Extra fiin Hvedemeel er at faa hos Joseph Gerson i paa Guldsmedgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquise Dersom nogen af Aarhuus Jndvaanere vil lade hente Melk og Fløde i Viibye Præstegaard, da kan samme der daglig bekommes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Klar stærk og god Øll-Edikke faaes hos T. Fogt paa Vestergade Nr. 53. En Amme eller i Mangel deraf en Goldamme, kan strax faae Condition naar hun henvender sig til Mad. Luja.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Jeg Undertegnede er kommen hertil Byen og fersærdiger alslags Kurvemagerarbeide. A. Stumph. boende paa Broberg hos Mads Skebye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
En Brændeviinshat, Dæk og Piber er hos Undertegnede at faae tilkiøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Det bekiendtgiøres ogsaa herved, at Eieren til en i min Hauge paa Middelgade, for nogen Tid siden, optaget sortbroget And uden Mærke, kan faae denne udleveret imod Betaling af de paagaaende Omkostninger. Hald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Fra Niels Rasmussen paa Tidstrup Mark i Ousted, Sogn imellem Horsens og Skanderborg er en blank rød Hoppe bortkommen Natten imellem d. 4de og 5te Nov. den har nogle hvide Haar i Panden og er omtrent 9 Qvarteer 2 til 3 Tomme Høi, samme Hoppe er 5 i 6te Aar og er uskoet; For Tilveiebringelsen loves en god Doseur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Den 3die Novbr. er bortgaaet her fra Marken er liden Sortbroget Koe; hun var brændt med Aarhuus Contoir= og Markbrænde og skulde kælve sidst i denne Maaned, hun havde et Reeb om Halsen med en fiirkantet Klæp, hvori var skaaren F. F. For Tilveiebringelsen eller Underretning loves en Douceur og Omkostningernes Betaling af Snedker Bech i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Den 11te Novbr. er en Sort Koe borgaaet fra Jeg sen Mark, et Huus som kaldes Podehaugen; Koen haver 2de Hvide Horn og er hvid under Jevret, tillige haver hun nogle hvide Haar i Rumpen; For Tilveiebringelsen loves en Doceur af Søren Jensen i Jegsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Paa et Skrift som i Januarii Maaned næste Aar udkommer fra Randers Bogtrykkerie under Titel Oeconomiske Vinke. og som udgives af Raadmand Dreyer i Lemvig, modtages Subskription paa Aarhuus Adressekontoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-17
Sammesteds haves atter Forraad af Expl. til Udsalg af Skriftet: Hemmelige Efterretninger om Napoleon, Bonaparte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
No. 140. Aar 1818. Aarhuus Stifts privilegerede Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 18de November. Løverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Blandinger. Napoleon - hedder det i en Skrivelse fra en af Northumberlands Officierer - nyder en herlig Sundhed og er temmelig vel tilmode; han spiser med god Appetit, drikker med megen Maade, og har alle Kiendetegn til en høi Alder. Hans Grever og Generaler viser ham endnu den samme Høiagtelse som i hans Velmagtsdage. Paa hans sidste Geburtsdag var der stort Gilde for hele Skibsmandskabet. Han selv morede sig med at spille Kort og vandt 100 Pd. St. fra Admirase
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Over 400 Mennesker have i lang Tid dagligen arbeidet i London paa den Mængde Meubler og andre Beqvemmeligheder som Napoleon er tiltænkt Paa Omkostningerne seer Prindsregenten ikke, men ingen Virater maae anbringes, som kunne minde ham om hans forrige Keiserværdighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Kong Henrik af Hayti lader i London forfærdige en overmaade prægtig Statsvogn med sit Vaaben og andre Emblemer. Desuden er der bestilt 22 Statskaresser og en stor Mængde Hestetøy til det kongelige Ho paa St. Dommo. Nyligen bivaanede en Reisende der en af Negerprindsernes Ligfærd. Hs. Høihed blev i ført fra sit Landsæde til Cap Hemy, ikke som i Eurova i en Kiste, men opretstaaende i Statsklæder og udstillet tre Dage til Skue. Nat og Dag blev der uophørlig stunget Liigsalmer ledsaget af Jnstrumental musik. Derefter blev Liget bisat i Nærheden af det kgl. Slot Sans=Souci, fulgt af Hospersonerne, Stats embedsmændene og Militairet, der tilsammen udgjorde i over 10000 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Osterriges Keiser reiser for Tiden som vi ved omkring blandt sine Tyrolere. Mange herlige Træk af hans naturlige Hiertensgodhed forrælle Aviserne red denne Leilighed om ham, hvoraf her nogle Keiseren, der fra den tidlige Morgen til den stembrydende Na giver sine Undersaattere Andience ligesaavel Bønden i som Adelsmanden, havde Dagen efter sin Ankomst til Jnspruk udmattet af den megen Talen, om Aftenen Kl. 10 trukket sig tilbage i sit indre Gemak for at indtage sit Aftensmaaltid, da man meldte ham, at endnu tre Bønder sad i Forsalen og bad om at høres. Strax reiste sig den menneskekierlige Monark sig fra Stolen og sagde: "Sidde disse derude saa maae jeg jo vel staae op " og gik ud og talte med Bønderne. - Keiseren, foer ind i et Biergværk ved Hall. Da han var kommet ned, skulde en Dreng holde ham en Tiltale paa Vers, men allerede ved anden Strofe begyndte han at større, kunde ikke recitere videre og græv bitterlig. Keiseren haabte hen til ham, klappede ham paa Skuldrene og havde ret med Hiertelighed: "Græd ikke lille Dreng, da behøver ikke at samme St. le ere Aar. gengang en Borgemester bleven staaende i sin Tale. En gammel Mand trængte sig med Magt frem til Keiseren Hvad vil Du da, sagde den gode Fyrste. See Dig, kiere Koasal, var Svaret. Nu saa see ret paa mig!" gientog Frant, og lod den gamle Mand Tid til ret at tilfredsstille sit Ønske. - Ved en Leilighed, da Tyrolerne gave Keiseren Beviser paa deres Kierlighed, yttrede Monarken sig: "Det glæder mig, at jeg ikke for har været i Tyrol, thi havde jeg vidst hvorledes jeg her vorder elsket, jeg vilde aldrig have kunnet glemme dette Lands Tab. - Da Keiseren var i Begreb med at bestige et Bjerg ved Jnspruk, vilde nogen af hans Følge hielpe ham. Keiseren raabte sine Tyrolere hid og sagde: "Jeg forlader mig paa Eder J. have aldrig ladet mig sidde
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
J Pariser Blade læses et lakonisk Brev til Hertugen af Feltre fra en Lieutenant, som iblandt andet skrider: "Under Erketserens Regiering var De Minister og jeg Lieutenant. Efter Kongens Tilbagekomst mistede De Deres Ministerium og jeg min Lieutenantspands. Da Bonaparte kom igien antog De ingen Tieneste, jeg ikke heller. De er ikke Manden, som bærer Kas pen paa begge Skuldre; det kan jeg ikke heller. De har svoret Konges Troskab og holdt Eden; begge Dele har jeg ogsaa. Da Hs. Majestæt kom tilbage, blev De atter Minister, og jeg ønsker igien at blive Lieutevant. Da Vi To nu, uden at kiende hinanden, stemme overeens i vore Jdeer, saa holder jeg det for ret og billigt, at De, som Krigsminister, skaffer mig min Lieutenantsplads igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
J Staden Kaufbeuren som tilhører Bayern, kan man lære Christi egentlige Ærestitel at kjende; den er endnu den Dag i Dag at læse i Værtshuset paa er Tavle under Glas og Rammen med herlige Fragturbogstaver. Den lyder som følger: - Den almægtigste, alviseste, allerdurchlauchtigste og uovervindeligste Fyrste, Herre Hr. Jesus Christus, sand Gud af Evighed, kronet Keiser over de himmelske Hærskarer, udvalgt Konge over Zion og hele Jorden, Sjælenes, eneste Ærkebisp. Sandhedens Churfyrst, Ærens Erkehertug, Livets Hertug, Markgreve af Jerusalem, Landgreve af Judæn, Borggreve af Galilæg, Fredsfyrste, Greve af Bethlehem, Baron til Nazareth, den stridende Kirkes Generalfeldtmarskalk, Ridder af Helvedes Porte, Dødens, Syndens og Dievelens Overvinder og triumferende Sejerherre, de Levendes og Dødes Stor dommer, den himmelske Faders virkelige Geheimeraad a. a.; vor allernaadigste Skytsherre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
I endeel Aar have Parykmagerne beklaget sig, at deres Konst ikke meere agtedes som den burde; Parykken, denne vore Forfædres ædle Hovedpynt, er nu ikke at tænke paa; Allongeparykken, Konstens Nonplusultra, kiender man nu blot af Malerier; med Vemod gien kaldes de Tider, da en Allongeparyk gav baade Hofmanden og Dommeren et grapitetisk Udseende. Jeg veed ikke at nævne Parykmagerlauget nogen Bye, hvor dets Konst saaledes har vedligeholdt sig i sin Hæder som i Augsburg. Her opsvinger Parykmageren sig til sin Hæders høieste Spidse; her friserer han blot - Guder og Helgene. Hele den katolske Christenheds Olymp bærer i Augsburg Allongeparykker. Det er et hierteqvægende Syn naar man der træder i ind i den første den bedste katolske Kirke og seer Jomfrue Maria med det lille Barn Jesus, begge med Allongeparykker paa. Ja endog Gud Fader selv har en Allongeparyk paa, hvis Lokker naae lige ned til den Verdenskugle hvorpaa han staaer. Sandelig, ingen Parykmager vil betræde Augsborgs Kirker, uden at fælde Glædestaarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
J London lader det ostindiske Kompagnie næstk. 5te Decbr. ved Auction bortsælge 6 Millioner og 600000 Pund Thee. Dette er maaskee en Medaartil, at Markedet paa Kolonialvare i Almindelighed er flaut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
En nye Veddegienger i Rochester ved Ravn Baker har nu paataget sig at gaae 1000 engelske Mile i 21 Dage, og det med Støvler som veje 3 1/2 Pd., da han er uvant til at gaae med Skoe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
J Mayland har en Borger nyeligen hos en Marschandiser kjøbt et gammelt Malerie for 12 Lirer. Da a. det blev afvasket fandt man en skiøn Corregio, og det ringeste af 20,000 Gyldens Værdie. Det forestil en ler den hellige Petrus som Martyrer, omsvævet af nogle himmelskskiønne Engler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Fra Frankrige er paa eengang kommet et heelt preuser sisk Skræder=Korps, 900 Md. stærk, til Frankfurt, for at sye Munderinger til den preussiske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
J Anledningen af Oprydningen i Musæum Napoleon i Paris og Bortførelsen af Kunstsager havde Malthe Conrad Bruun sagt, at, for at blive beundret af Samtidige og Efterverdenen, var det er tilstrækkeligt at have sammenpakket Museerne i Rom, man maatte frembringe en nye Athalia og en anden Colonnade ved Louvre. Dette kalder Gazette de France en ægte Dansk Phrase, uden at betænke, hvilken Compliment den derved gjør de Danske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Under 11te dennes har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen, at udnævne afskediget Pr. Lieut. fra Fyenske Rats, 4de Bataill. C. H. v. Wandall til virkelige Krigsassessor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Døbte. Den 12te Novbr. 1815, lod Gaardskarl, Mogens Hansen døbe en Datter, Karen Marie, Fadderne Vonne Marie Ravn, Thrine Bostrup, Skomagermester N. Thrue, Skrædersv. Møller, Matros Dahlgreen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Copulerede. Skrædersvend P. Jensen og Pigen Cicilia Pedersdatter. Tienestekarl Rasmus Nielsen og Pigen Johanne Jacobsdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
(Jndsendt). Den som i Aftes mellem 7 og 8 var saa impertinent at løbe mig i Rendestenen paa Hiørnet af Middelgade og Snevringen, vilde giøre sig den Bemøielse i en forseglet Seddel at opgive Navn, Stand og Bopæl og lægge den ind paa Adressekontoiret, at jeg kan faae at vide hvad Karl han er. Min Hat blev borte ved den Leilighed og den skal han skaffe mig. A. S. . . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Spørgsmaal. Jndsenderen af Brand anordnings=Artiklen i No. 135 ville behage at godtgiøre, hvorvidt Man tør sidere paa Authentien af det Decument hvoraf den er tagen. Ved en ædel Mands Opkomst af en Sygdom. Syg sank paa Leiet Ditos varme Ven, Og trindt om Leiet gienlød Smertens Tone! Da steeg Hygæg ned fra Himmelen. Højt hæved hun i Haand sin Tryllestav - Bort flyed Sygdom brat og Død og Grav, Og atter blinked Glædens gyldne Krone. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Bekiendtgiørelser. Det Høie Kongelige danske Cancellie, som det er bleven anmeldt for, at den ondartede BetændelsesSygdom, som har viist sig blandt Hundene i Kiøbenhavn, ogsaa har yttret sig i adskillige Land Districter, samt at lignende Sygdom endog er sporet blandt Svinene og andre Landmandens Kreature, har, for at Almen kan vide og kiende de Sygdomstegn hos Hunde, som røbe, at deres Bid, Slikken m.v. ere betænkelige, eller endog kunde have Vandskræk til følge, ladet Øvrighederne tilstille nedenstaaende Bekiendtgiørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
som jeg herved søger at bringe til almindeligere Kundskab her paa Stedet: Vid af sunde Hunde kunne kun betragtes som farlige, med Hensyn til Saaret allene, nemlig for saavidt det har truffet ædle eller vigtige Dele af Legemet. Saadanne Saar behandles derfor blot efter Kunstens almindelige Forskrivter. Ved Bidet af en sog Hund er derimod Frygten for sildigere Følger grundet paa, at dens Spyt har antaget en giftig Natur, og at derfor denne Vædske, bragt i Berørelse med Legemet, kan angribe hele Konstitutionen, frembringe Nervetilfælde, Vandskræk og Død. Under Behandlingen af deslige Saar bør Lægens Bestræbelser fortrinlig gaae ud paa om mueligt at tilintetgiøre Giften paa det anbragte Sted, førend den har foraarsaget almindelige Sygdomstilfælde, eller gjort Indtryk paa hele Legemet." En Hund, som forstyrres i Parringen, irriteres, eller ængstes, kan, uden at der i nogen Mellemtid vise, sig Sygdomstilfælde hos den, anfaldes af et øieblikkeligt Raserie, under hvilket dens Spyt vorder giftigt, saa at den, ved at bide, eller slikke, kan frembringe de samme farlige Følger, som Bidet af en søg eller gal Hund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Enhver Hundesyge, saasom Saar, Betændelse eller deslige, kan, især naar den et ledsaget af heftiSmerte, eller Feber, gjøre Hundens Spyt giftigt, saa at denne Vædske, anbragt paa Mennesker eller Dyr, kan, efter paalidelig Erfaring, ligeledes foraarsage Vandskræk uagtet den syge Hund ikke selv er Vandskye. Alle betydeligen saarede eller syge Hunde bør derfor, saalænge nogen hvilkensomhelst Hundesøge er giængse, betragtes som betænkelige og farlige. Forsigtighed byder altsaa at lade dræbe eller bringe til nærmeste Dyrlæge enhver Hund, der ikke har sin sædvanlige Aarvaagenhed og Nunterhed, sin Lyst til Mad og Drikke, hvis Aandedræt uden foregaaende Bevægelse er hastigt eller uordentligt hvis Legems Varme, især paa Hovedet, Snuden og Poterne er forøget, hvis naturlige Udkastelser Excrementer og Urin) ere hyppigere og styldnere, hvis Dine ere røde, rindende, eller have en fordreiet Stilling, hvis Snude vædsker, hvis Mund, fraader eller holdes aaben med udhængende Tunge, hvis Øren ere slappe, hvis Hale holdes nedtrukken imellem Laarene, hvis hele Legeme slappes og udiæres, hvis venlige Aasyn og godmodige Karakteer forvandles til Grumhed og Bidsthed, saa at den istedetfor at log gre for sine Bekiendtere, sniger sig dorsk eller bevidstløs omkring, forlader banet Stie, og løber an imod ma dende Gienstande, vorder hæs, eller taber al Lyd, og taus og lumskeligen anfalder uden Forskiel Fremmede, eller sin Herre. Jo flere af disse Sygdoms Mærket, der findes hos en Hund, jo mere maae Man befrygte, at den med sit rimeligen giftige Spyt ved Bid eller Slik kan befænge Mennesker eller Dyr med Vandskræk, som den frygteligste af alle Sygdomme. "Har endeligen Vandskræk, som Hundesygens meest rædselfulde Symptom, viist sig hos en sog Hund, saa at den kiendeligen skyer baade Vand og Drikke, da bør den, som et høist farligt Dyr for det Offentlige, behandles som fredløs, og, om endi ugen andre betyde, lige Sygdomstegn skulde vise sig hos den, ufortøvet, dræbes; thi mod Vandskye, naar den først er frembrudt, hos Mennesket eller Dyret, eier Lægevidenskaben endnu intet paalideligt Middel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Det er, især i nærværende Øieblik, da Sygdom, blandt Hunde har viist sig, paa flere Steder, farligt, i at bruge Hundehvalpe til at udpatte Melken af Barselkoner, hvis Børn enten ere døde eller ikke strax ville die. Det er og, især for nærværende Tid, høist betænkeligt, at bruge nogen Deel af en død eller dræbt Hund, være sig enten Huden og Haarene eller Fistet. Og skulde jeg tillige anmode enhver der hos Hunde maatte bemærke nogen af de anførte, eller lignende Kiendetegn paa Sygdom, strax derom at underrette mig. Aarhuus Politie=Contoir d. 17de Novbr. 1815. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
En mig tilhørende Gaard i Harlev Bye af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. er at faae i Forpagtning eller : kiøbs; paa samme kan holdes 4 Heste, 7 a 8 s., foruden Faar; Bygningerne ere gode og velvedligeholdte, Stuehuset er for ikke mange Aar siden af nyt opbygt og nu indrettet til passende Beboelse for en Præste Enke eller anden honet liden Familie, Tiltrædelsen kan skee til 1ste April næstkommende; Liebhavere ville henvende sig til J C. Ramling. Harlev Præstegaard den 5te Novbr. 1819. Da slette Mennesker har skrevet til min Mand, at min Datter har villet sælge hans Pibehoved, vilde jeg gjerne vide hos hvem. Men da det nu slet ikke er sandt, saa vilde jeg ogsaa gierne, at det slette Folk M. Deetie, vilde melde sig hos mig. Hoboist Decties Kone, i Skelegyden Efterlysning. Da jeg underskrevne Christine, Knudsdatter ikke er vidende om, hvor min ægteviede Mand, afskediget Soldat Christen Ørum af Randers Amt, har opholdt sig, efterat han og jeg, for mere end 3 Aar siden, blev separeret fra Bord og Seng, ved bemeldte Amts Forligelsescommission, saa indkaldes fornævnte Christen Ørum herved med 6 Ugers Varsel, til at anmelde sit Opholdsted, for Stedets Øy righed. Greenaae Kiøbsted i Randers Amt den 30te Oct. 1815. Christine Knudsdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Ved Mariager Borgerskole skal efter den approberede Plan antages en seminaristisk dannet Lærer, der, foruden de i Skoleanordningens 30te S. fastsatte Læregjenstande, maa kunne undervise i Tydsk, Vexelregning og Bogholderie. Den aarlige Løn er 8 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg in natura, 200 Rbd. S. V., 6 Favne Brænde eller forholdsmæssige Tørv, Græsning og Foder til en Koe, med Skattefrihed af Embedsindtægter ne, og frie Bolig; hvortil kommer et Tillæg af 50 Rbd. S. V., naar den Skolen tilføiende Realclasse vorder oprettet. De Attraaende vilde jo før jo hellere melde dem hos undertegnede Skolecommission. Mariager d. 1ste Nov. 1815. Bergmann. Schiøt. D. C. Welling. Chr. Svenningsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
En Mand, hvis Fag forhen har været at informere og, som for sin Duelighed hertil kan forevise de bedste Vidnesbyrd, tilbyder, mod billig Betaling, at give nogle Timers daglige Underviisning hos Familier Aarhuus i følgende Videnskaber: Religion, Regning, Skiøn og Ret=Skrivning, Geographie, Verdens= og Natur=Historie. Adressekontoiret anviser den Tilbydende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Nye Citroner, Catrineblommer, franske Svedsker, Confect Rosiner, bedste Caroline=Riis, Chin. Sago, tørre Kirsebær, fiine fr. Propper, Holl. Stolzer og Eidammer Ost, fiin Hansan, Soulong og Congo Thee, fiin Provens Olie, Chin. Soja, fiin Chocolade med og uden Vanille, Brev= og Kirke=Oblater m. m. bekommes til billige Priser hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Nye moderne Meubler er at faae hos Undertegnede: nemlig : Chatoller, Kommoder, Divaner, Borde, Stole, Speile, smaae og store, alt for størstedeel Mahognie. J. Mejer, bag Klosteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Skipper N. Falslev agter sidst i denne Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. J forhen Mad. Kiellerups Gaard No. 127 Ltr. A. ved Mindet, kan nu faaes extra gl. St. Croix Rum fiin fransk Viinæddikke, Hør, Hamp, og fiin Bomuld Kaffe, Topsukker, Kandis, hvidt og gult Puddersukker, Specerier, fiin Vanillie Schokolade, Thee, Farve, varer, Gryder, Sæbe, m. m. alt til billigste Priser store og smaae Partier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Som Tillæg til den, af Skifteforvalteren Hr. Capt. Hansen i Horsens udstædte Auctionsbekiendtgiørelse over Tammestrup, bekiendtgiøres Efterstaaende til Liebhabernes Efterretning: Skoven indeholder efter Taxatier 3000 Favne Slagbart Bøgetræe, og der er en go Tørvemose ved Gaarden. Paa Gaardens Marker findes en fortrinlig Kalkemergel, hvorved i sidste Aar er merglet 70 Td. Land. Udsæden er dette Efteraar: merglet og giødet circa, imellem 20 og 30 Td. hal Hvede og halv Rug. Foraarsæden bliver 90 2de Havre, 55 Td. Byg, 10 Td. Erter og Vikker, 6 a 8 Td. Boghvede. Tienden er deels indkiøbt, deels akkorderede paa billige Vilkaar. Tammestrup den 15de Octbr. 1815. Sønnichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Ved Feiltagelse paa Auctionen efter afdøde Mad. Clausen bortkom, en blaaestribet Olmerdugs Overby ne; Jhændehaveren af samme ville behage at aflevere en til Undertegnede, for at undgage videre Ubehage Horsens den 17de Octbr. 1818. igheder. Christian Hansen, Kiøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Jgaar er optaget i min Hauge 2 hvide Sorgrisser, som alt forskjellige gange har været der, disse kan af Eieren modtages, imod at Udgifterne, samt Forder med videre bliver mig betalt. Aarhuus den 6te Novbr. 1815. C. W. Hamann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Natten imellem den 5te og 6te October er fra Christian Mortensen i Froistrup Bye, Lading Sogn, Frysenborg Gods, bortgaaet tvende Bæster, en sort Hoppe med en Stierne i Panden, en Klokke om Halsen, brændt paa begge Forfødder med J. M. S., der venstre. Bagbeen er tykkere end det høire, hun er 10 Aar alEn rød Hest med nogle graae Haar i Panden, 6 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Hvo der kan give nogen Oplysning om disse Bæster, loves en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-18
Ethvert Bidrag af almeen Jnteresse tilbyder Udgiver, af dette Blad frie Jndrykkelse, naar det portofrit indsendes med Forf. Navn hertil Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-21
No. 141. Aarhuus Stifts Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs. med Brevposterne. som forsendes : den 21de November. Tirsdagen Neapel Murat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-21
Efter den neapolitanske Hoftidendes Forsikring indløbe dagligen Beretninger, at Murats Undergang i alle Rigets Provindser høres med største Enthusiame, og høitideligholdes ved Takkefester i Kirkerne. Byen i Pizzo har Kongen givet Titel af sin Allertreste Stad. Dens nuværende og tilkommende Øvrigheder, skulle bære en Guldmedaille, som Kongen ene og allene for dem har ladet slaae. Byen befries til evig Tid for alle Skatter og Afgifter. Jndvaanerne skulle uden Betaling erholde det behøvende Salt og deres Kirker skal paa gl. Bekostning vorde opbygt. Paa Landeveien skal oftelses en Mandestøtte. Enhver som har udmærket sig skal særskildt vorde belønnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-21
Foruden Murat vare endnu 29 af hans Medskyldige blevne skudte. Ved denne Execution skal man hverken have taget Hensyn til Rang eller Stand, men gjort Ende paa dem i alphabetisk Orden. - Murats tragiske Skjebne har endnu været ledsaget af følgende: mærkværdige Omstændigheder: Efter i lang Tid at have opholdt sig i Egnen af Toulon for at undgaae, Marseillanernes Havn, var han i Begreb med at ind stile sig til Triest, for enten at begive sig til sin Gemalinde, eller med hende til Amerika, men i samme Øieblik han var kommet ombord opstaaer en Storm og Skibet drives ud i Søen. Adskillige af hans Ledsagere, der igjen ønskede at spille en Rolle, forestiltet ham nu, at hans Folk intet hellere ønskede, end atter at have ham i deres Spidse. Han besluttede sig derfor at gaae til Kørstkan og derfra til Kalabrien. Saasnart den neapolitanske Politieminister Medici havde erfaret hans Ankomst paa Kørstka, afsendte han, for at lykke ham i Fælden, adskillige betroede Personer derhen, som erklærede Murat, at alle Neapolitanere, misternøiet med den nærværende Regiering. paa det høieste beklagede hans Fraværelse, og at, hvis han lod sig see, alle Hjerter og Arme ville være for ham. Murat, der ikke forstod Politie=Kunstgreben, lod sig rigtig forlede.