Københavns Adresseavis, 1780-07-03
Selskabets Priismaterier og Premier. Teoretiske, Materier. 1. J Følge Hans Majestæt Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet behager allerhøistsamme atter igjennem Selskabet selv allernaadigst at udsætte disse Premier, For den beste Efterretning om Hør= og HampAvlens Tilstand i Fyn, hvormeget der omtrent faaes og avles, samt i hvilke Herreder, ja Sogner den især drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold om Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne maa indsendes til Selskabet for 31 Desember dette Aar. 2, Videre bliver efter kongelig allernaadigst Foranstalte ning ved det høilovlige Rentekammer følgende Selskabet. overdragne Premier udsatte: For en fuldstændig og grundig Afhandling om de tjenligste Størrelser for Bøndergaarde i Danmark saavel i Henseende til Statens som til Ejernes og Brugernes Fordeel, udsettes en Premie af 100 Rdlr. J saadan Afhandling maae tages i Betragtning den Indflydelse Bøndergaardernes Størrelse har paa Folkemængden, Kontribusionernes Udredelse og Oppeborsel, Gaardenes Drift, Beboernes Tilstand saavel i Almindelighed, som ved indfaldende Misvært, Qvægsyge, v. d. Der maatte tillige af gode Grunde vises: om det er nyttigt, at alle Gaarde i en Provinds eller Egn ere lige store, eller om det kan agtes tjenligere, at de haver noget forskjellige Størrelser. De adskillige Bestemmelser, som kunde foraarsages af Gaardenes Beliggenhed i forskjellige Provindser, nær eller langt fra Kjøbstæder, maatte ikke forbigaaes, saavelsom andre Omstændigheder, som her kunde giøre nogen Forandring, saasom: om det er Selvejer= eller Fæste=Gaarde; om de gjøre Hoverie eller ikke, om de ere i Fælledskab eller have fine Jorder udskiftede paa et eller flere Steder, om Bruget er indrettet efter 3 eller flere Marker, om Bonden tillige har andre Næringer af Fiskerie eller deslige o. s. v. Det overlades Forfatteren at vælge hvilken Maalestok han finder beqvemmest til at bestemme Gaardernes Størrelse efter, saasom efter visse Ploug=Spænd, efter Kreaturers Antal o. d.; men der maae tillige vises, hvorledes den virkelige Strækning af Ager, Eng og Græsning derefter omtrent kan bestemmes paa god, middelmaadig og slet Grund. Man ønsker, at den, som foretager sig at afhandle denne Materie, maae have gjort sig bekjendt, hvad derom forhen er skrevet hos os og andre; men han maae tillige nødvendigen besidde Erfaring nok i Landvæsenet til at skille de Virkninger, som væsentlig og nødvendig flyder af Gaardenes Størrelse, fra dem, som deels ikkun ere formodentlige og ved andre Midler kan hindres eller befordres; deels ere ganske tilfældige og beroer paa Gaardbrugernes Egenskaber. Skulde herover indkomme Afhandlinger, som vel ikke havde al den til at vinde Hoved=Premien udfordrede Fuldkommenhed, men dog indeholdt særdeles vigtige og paa fuldstændige Erfaringer og Jagttagelser grundede Anmerkninger eller Oplysninger i denne Materie, kan Forfatterne vente Belønninger efter Afhandlingernes Værd fra 20 til 50 Rdlr. Afhandlingerne indsendes til Selskabet inden 31 October 1781. 3. Paa samme Maade udsettes følgende Premie, For den beste og grundigste Afhandling om et Jordebrugs Jndretning i Henseende til Markernes Jnddeeling og Afvexling med Sæd=Arter, Høe=Avl, Græsning og videre, saaledes at den største og varigste Fordeel af et saadant Jordebrug var at udbringe, udsettes en Premie af 100 Rdlr. De adskillige Brugsmaader, som deels endnu ere vedtagne, deels i de nyere Tider ved ekonomiske Skrifter foreslagne, maatte med deres Følger tydelig beskrives, og af grundede Erfaringer og paalidelige praktiske Forsøg forklares, hvorledes den eller de Indretninger, som agtes meest fordeelagtige, med Nytte og Sikkerhed, kunde anvendes her til Lands under forskjellige mødende Omstændigheder af Jordbundens beskaffenhed og større eller mindre Beqvemhed til visse Sæde=Arter, af Græsnings Mangel eller Overflødighed med mere. Betragtningen maatte henvendes saavel paa Hovedgaarde, der ere forsynede med tilstrækkeligt Hoverie, som paa mindre Gaarde eller Jordlodder, der drives ved egne Folk og Heste, samt derhos anmerkes, hvorvidt Dyrkning af Handels=Planter, som Hør, Hamp, Krap og Tobak kunde med Fordeel for Ejerne saavelsom for Staten finde Sted, ved de beskrevne Brugsmaader. Udførlige Underretninger om Vexternes Avl, Jordens Behandling og øvrige Agerdyrknings=Arbeider, for saavidt de ere almindelige ved alle Jordebrugs Jndretninger, forlanges ikke i denne Afhandling. Men hvad der i saadanne Henseender er at lagttage ved en eller anden Brugsmaade især maatte ikke forbigaaes. Afhandlingerne maae indsendes til Selskabet. inden 31 October 1780. 4. Ligeledes, da de fleeste nyttige Indretninger i Landvæsenet ikke kan finde Sted uden gode Jndhegninger, saa ønsker man: En fuldstændig Afhandling om alle Slags Jndhegninger omkring Marker, Haver og Plantasier, som kan anvendes i disse Lande. Den beste Maade at opføre, istandsette og vedligeholde ethvert Slags Hegn af Steen, Træer, Jord, levende Hekker med videre, maae i det væsentlige udførlig beskrives, og, hvor det findes fornødent, oplyses med Tegninger, og tillige grundigen forklares deres Fordeele og Mangler i Henseende til Bekostning, Varighed og Beqvemhed til at frede. For en saadan Afhandling, som i de væsentlige og vigtige Stykker maae være grundet paa sikkre Erfaringer, udsettes en Premie af 100 Rdlr. Skulde der indkomme Afhandlinger, som ikke havde al den her fordrede Fuldstændighed, eller i alle Stykker fyldeste gjorde Hensigten, men dog vel og grundigen afhandlede et eller flere Slags Jndhegnings=Maader, eller indeholdt nogen nye og vigtig Anmerkning, kan den bedste deraf efter dens Værd vente en Belønning fra 10 til 50 Rdlr. Afhandlingerne maae inden 31 October 1780 indleveres til Selskabet. 5. Endskiønt Selskabet alt haver belønnet en Afhandling om Omgangs=Maaden med Myrmalmens Tilberedning; saa frem sætter det dog end videre til nøiere Besvaring af samme Materie følgende: For en nøjagtig Beskrivelse med hosføiede Arbeids=Tegninger over Raa ste= og Smelte=Ovne, hvorudi Myrmalm for sig alene maae kunde behandles og tilgode gjøres, tilligemed oplyselige Underretninger om, hvorledes enhver Sort Myr malm, efter deres meest bekiendte forskjellige Egenskaber, paa forskjellig Maade bliver at omgaaes og beskikke i og under Raastningen og Udsmeltningen; saa at et fuldkomment smidigt og brugbart Jern deraf kan faaes, Selskabets mindre Guld Medalje eller 500 Rdlr. Forfatteren vilde beflitte sig paa den mueligste Tydelighed i Udtrykkene, og legge Grunde for sine Meeninger, som vise, hvorfore Malmens Behandling maa være saa og ei anderledes, og i det heele være saa udførlig, at enhver, som vil betjene sig af denne Naturens Rigdom, uden videre Veiledelse derefter kan anstille Forsøg. Tillige maae Forfatteren føje spesielle Overslag over hans beskrevne Indretning, lempet til de dertil behøvende forskjellige Materialiers Priis udi Guldbrandsdalen og Østerdalen i Norge, hvor en saadan Afhandling fornemmelig vil blive nyttig. I Tilfælde, at der med Afhandlingerne følger spe siel Beregning over Jndtægt og Udgift af saadant et Værk, af Størrelse som man foreslaaer, vil Afhandlingen derved blive saameget meere paaskjønnet af Selskabet. Priis skrifterne indsendes til October Maaneds Udgang nestkommende. 6. Da Beskrivelser over enkelte Stifter, Amter eller mindre Landstrekninger kan, naar de give et fuldstændigt Begreb om sammes naturlige Beqvemheder og Mangler, blive gode Veivisere til deres mueligste Forbedring ved at lære, hvori Jndbyggerne paa ethvert Sted, behøver at oplyses, og hvortil at opmuntres; saa udsætter Selskabet atter en Premie af 50 Rdlr. eller den mindre Guld=Medalje For den ordentligste, nøjagtigste og fuldstændigste fysisk ekonomiske Beskrivelse over en vis af Forfatteren selv udvalgt større eller mindre Landstrækning i Rigerne og Fyrstendommene, om hvilken en saadan Beskrivelse endnu ikke haves. Hvad Forslag til sande Forbedringer i samme maatte blive gjorte vil og altid være Selskabet behagelige. Dersom flere saadanne Afhandlinger skulde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlig Bekjendtgjørelse findes værdige. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste October 1780. 7. For den fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa, udsætter Selskabet sin mindre Guld=Medalje eller 500 Rdlr. I denne Afhandling maatte især forklares: 1.) Hvorvit og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelagtigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv, og saaledes af passes, at deres eget Arbeide ikke derover forsømmes, 2) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavidt de ei reent kan afskaffes, kunde dog giøres ham saa lette som mueligt, 3) J hvilket Tilfælde Forstrekninger og Gaver af Korn, Foder, Penge, m.m. ere gavnlige for Bonden, i hvilke skadelige, og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Vil stands Befordring, 4.) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunde forbedre den, og derved hans Lykke? 5) Hvorledes kan Bondestandens skadelige Fordomme, og herskende Overtroe best udryddes 6.) Paa hvad Maade kan denne Stand best bevæges og opmuntres til største Flid i alle Landvæsenets Dele og til alle Aarets og Dagens Tider, og dens Vilkaar saaledes forbedres, det heele til fælles og størst muelige Fordeel for Bonden, Proprietæren og Staten, 7.) Hvilke bliver endelig de væsentlige Klogskabs=Regler, som en saadan god Land vært i Sammenhæng med eget og Bondens Beste haver at lagttage ved sit Godses Bestyrelse efter Tid og Omstændigheder af dets forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Rydning, Jord=Forbedring, Qvægning, Valg af Ager Produkter, Jndavl, Skovbrug, Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kjøb og Salg, Opsigt og øvrige kloge Omgang, med enhver paa Godset, m.v. Selskabet forlanger altsaa her alene en Underretning til Veiledning for Jordegods=Ejere og Landmænd, om Godsernes beste private Forvaltning. Afhandlingen maatte indsendes inden 1ste October 1780. Da der er Omstændigheder, hvor en fornuftig Forvaltning i en Provintse maa være forskjellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jordegodserne i et enkelt Stift eller Amt. 8, Huusstandens Jndflydelse paa det Heles Beste, og en god Huusmoders Vigtighed for Huusstanden, er saa bekjendt en Sandhed, at den ikke behøver at erindres. Jmidlertid er der neppe en Afhandling, som Staten meere kunde behøve, eller som maaskee snarere skulle gjøre almindelig Nytte, end en saadan ordentlig, kort, dog nogenlunde fuldstændig Underretning om de vigtigste Pligter, som en god Huusmoder haver at lagttage i sit Huus under de merkeligste Omstændigheder i enhver Stand og efter det Sted hun lever paa For den beste saaledes i en let, fattelig og god Stil velskreven Afhandling udsætter Selskabet sin mindre GuldMedalje eller 500 Rdlr. For den næst beste dets større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den derefter den mindre Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Det er i en kommisk og saa kaldet huuslig Hensigt Selskabet især ønsker Afhandlingen skreven. Hoved=Sagen vilde altsaa blive at førestille den retskafne Huusmoder overalt i sit Huus, hendes Opmerksomhed, Orden, Forsynlighed, Erfarenhed, i det til Huset og Huusholdningen fornødne, i Sparsommelighed, Reenlighed, Fliid, Fromhed, og Klogskab paa alle Steder i Huset, især i Kjøkken, Spiskammer, Bagers Bryggers, Malkestue, paa Loft, i Kielder, Vaskerhuus, i Henseende til de derhen hørende Ting, Personer, og Forretninger og deriblant i Henseende til Varenes Anskaffelse i rette Tid, Orden i Brug, deres Bevaring, Saltning, Røgning, Tørring, Syltning, betimelige Tilsyn m.v., Orden ved det Heele og Pligt mod alle, uden at glemme Spindestue, Gaard, Stald, Kjøkken og Frugt Haver, eller andensteds Klogskab ved Møblering, Pynt, Tingenes og Tidens Anvend se, dog at mueligt Korthed herved iagttages, og Forholdet, Tænke= og Handle=Maaden meere sees paa end den yderste Konst i Ekonomien med Tingen, som andensteds fra nøjere maae læres, skjønt noget af det vigtige uden for Koge=Kunsten dog vilde anføres. Egtesællens, den gode Moder, Hoved=Egenskaber ønskede man og her korteligen fremsatte, den oprigtige Vens mod sine Folk, som mod alle andre især i Mangel, i Sygdom, Farer, kort den brave paapassende, alvorlige, dog fromme og godgjørende Kone i Tænke=Talle= og Handle=Maade ved Arbeide og Fornøielse overalt i sit Huus, forudsat den altid højere Pligt at lagttage den Jndskrænkning man i flere end een Henseende tilig bør tilvænne sig, for det meget man altid skylder det borgerlige Selskab, Fædernelandet, Øvrigheden, Recenten, og sin Gud, hvilket man ønsker kort og i passende Udtryk først anmerket. En og anden god Bog efter de højere og her især tilsigtede Pligter kunde og med Nytte erindres og Huus=Andagt med sine Børn og Tyende samt anden Læsning, dog i sin Orden paa bestemt Tid, tilraades. Som Standen og Stedet, hvorpaa en saadan Afhandling kan passe sig, er ulige; saa udsettes bemeldte Premier for det første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringere Borgerstands Rytte i Almindelighed; deels til disses Tjeneste i Særdeleshed, efter Rigernes eller Provindsernes forskjellige Huusholdnings Handle= og Leye=Maade. Højere end 6 til 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk maatte Underretningen ikke vel være, for ei at blive for vidtløftig, og for des oftere endog af den opvoxende Ungdom i Tide at kunde gjennemlæses. Jmidlertid bindes en Forfatter dog ikke hertil saa nøie. Efter Omstændighederne af et saadant Skrift vil Selskabet endog baade forhøje bemelte Premier og formere dem, naar Skriftet kunde fortjene det. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste November 1782. 9. For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Hampens heele og beste Dyrknings=Maade og videre Behandling, grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøjagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Avl fore rer, udsætter Selskabet en af Premie dets større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. I denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring om følgende: 1) Hvorvidt Hamps Nedsænkning i Vand er fornøden og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil er best? Hvor længe samme maae vare, og hvad derved er at lagt tage, 2.) Om det er best, og i Hensigt til Veirliget, Bondens Leilighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre Hamp i Solen og Luften? eller om det er fornødent og tjenligt at tørre den i Tørre Huse eller Ovne, J sidste Tilfælde hvor sterk Varmen skal være, Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at merke, 3) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest for et saadant Tørre=Huus eller en Hør=Ovn, og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og anden ekonomisk Brug, Her maatte tillige erindres de fornødne Tegninger, forfærdigede efter en tydelig Scala, samt et Overslag over Bekostningen. Afhandlingen maatte indsendes inden 1ste October 1780.