JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
J Aaret 1812 døde i Haag Elias Stein, der ansaaes for vor Tids største Skakspiller. Han spillede ofte Billard og dirigerede tillige tog Skakspilpartier, som han altid vandt. Han har forladt Verden, som uovervunden Spiller, endskjøndt hver udmærket Skakspiller, der komtil Haag, kappedes med ham om Seiren. (Philidor, den saa berømte Skakspiller, har i den Pariser Skakklub spillet med Tre paa eengang, i det han blot forbeholdt sig at see paa det ene Bræt, og vundet alle tre Partier.) Herrens Priis i Vaaren. paagaaSolen hielper spæde Poder "Med en Faders Omhu frem. Jorden, Blomsters ømme Moder Deler Liv og Kraft med dem, Men Guds Godhed og hans Ord Skabte Blomster, Sol og Jord. Johannes Evald. saastaaer Høiere Guds Sol sig hæver, Signende nedstraaler den; Milde Foraarsvinde svæve, Bringe hid Velsignelsen: Smilende nu fra det Høie Daler Vaar til Jorden ned, Menneskets opladte Øie Skuer Vaarens Yndighed. Til din Skaber hæv din Aand. Han som løste Jordens Baand. Jngen Vinterstorme hvine Gjennem Luften susende, Alt paa Bølgen Snækken iler Hvor før Storme rasede. See, hvor Taagen nu bortiler. Hør hvor Bækken risler froe Skue hvor Jorden yndigt smiller Fuglen bygger glad sin Boe. Offrer Skaberen din Sang, Priis ham høi med Jubelklang! Glade Landmand tidlig haster Til sin Dont med freidigt Haab; Sædekorn i Jorden kaster, Priiser Gud i Jubelraab. Vel han veed at Vaarens Herre, Ogsaa Høstens Herre er Som Velsignelser frembære, Naar hans Børn ham have kjær. Hvert et Sædekorn i hans Navn Spirer frem til Fryd og Gavn, Gud sit Fyldehorn oplader, Mætter Markens vilde Dyr, Over Skov og Mark vor Fader. Sender vædderige Skyer: Ovenfra det alt skal komme, Som velsigner Jorderig. Og naar Livets Tid er omme Skue vi først rettelig Her gjentoner Fuglesang, Hisset Engleharpers Klang. Glindsende i Foraarsklæde, Pranger blomsterrige Flor; Alnaturens høie Glæde. Lover Gud i glade Chor: Han som Blomsten herlig klæder, Mætter Luftens store Flok; Mennesket her føder, glæder, Naar i Ham vi have nok. Priis Natur din Skabers Værk: Naadig, god, og viis og stærk. Denne Verdens Herligheder, Af Dit Lys en Skygge er, Som i Himlens Saligheder. Evigen vi skue der: For Dit Aasyn hist oplader, Du en bedre Verden mig Hvor de glade Myriader, Evigen lovsynge Dig -Der er Vaaren evig nye, Der er skjønne Morgengrye,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
Kjøbenhavns Børs d. 20 Mai 1828. Hamburg 2 M.a vista 217. Species 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-20
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 3/4 s. Bank-Disconto. 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. C. Mülertz. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. Rbd. Sedl. 52 - Rbs. Tegn. 82 1/2 83 Rbd. Sedl. i Banco. Rbd. r. S. 2 1/4 112 1/2 Sedler. 4 Rbd. r. S. - i Banco. i Banco. i Sedler. 57 3/4 58 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
hvad der giør saa mange af vort Olds Mennesker saa utilbøielige til at kjøbe Bøger, det er den ulykkelige Sammensværgelse mod al Bogafsætning, og den store Mangel paa Almeenaand, hos Mængden. Dog, det er kun en Overgang. Ovenpaa saadan Overmættelse følger Hunger. Og naar alle gode Skribenter ere tilbageskræmmede og forstumme, saa vil man føle, at Literatur ikke hører til Livets Overflødighed. Det er ikke ved Bostonbordet og Skildpaddegilder hvor almeengavnlige Jdeer udtænkes. Tilsidst føler den meest Nydelsessyge Trang til noget Ædlere. Saadanne Perioder, som nu, har jegfor hen oplevet." Denne Tale syntes ikke at have været uden Virkning. Den gamle Bedstemoder lod den til, at fornøie meget, thi hver Gang Braun sagde noget ret Eftertrykkeligt, nikkede hun med det gamle Hoved og saae stift paa Sønnen. Frøkenen lagde Pachaen af Suesne tilside og værdigede Hans tyrkiske Høihed ikke mere et Blik. Justitsraaden betalte Braun Regningen med de Ord: tja, ja, saa kan De for det første vedblive at sende mig Journalerne."Jeg haaber, sagde Braun, at dette skeer i Betragtning af Skrifterne selv, og ikke for min Skyld, Hr. Justitsraad. Hvis De ikke finder nogen Jnteresse ved at læse dem, saa giør De mig en sand Tieneste i, strax at fratræde som Subskribent. De Forfattere, der skrive for mig, arbeide af Gavnelyst, De troe, at tjene Almeenheden i at arbeide for den og fortjene dens Erkjendtlighed. De kunne nok finde sig i, at enkelte Store betragte deres Jdeer som Mine Eierne i Potoso det Guld, som deres Negere opgrave og ikke engang faae Tak for, men som Slaver ville de ikke være betragtede. Justitsraaden forsikkrede nu Braun at det kun var et Flyveindfald af ham, at han nys afsagde Tidsskrifterne, og at han endnu i mange Aar haaber at være Subskribent derpaa. Frøken Emilie svor paa, at hun i Fremtiden hverken skulde kjøbe Etui= eller Repertoire Udgaver og den gamle Bedstemoder, klappede med Hænderne, faldt sin Sønnedatter om Halsen og kyssede hende. Hr. Braun anbefalede sig og gik. En Tjener traadte ind og meldte at der var dækket, og nu forføiede vi os alle fire ind i Spisesalen, hvor Justitsraaden over Bordet drak den gamle sære, maaskee for eensidige, men frimodige Brauns Skaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Blandede Efterretninger. Havanna, Hovedstaden paa den spanske Ø Cuba og den vigtigste Handelstad i hele Vestindien, blev allerede 1611 stiftet af den spanske Erobrer Velasques, men var endnu 1536 saa ubetydelig, at Staden, ved en Udbetaling af 700 Piastre, blev reddet for de franske Fribytteres Mordbrand. Den ligger ved Florida Sundet, der forbinder det atlantiske Hav med den Mexicanske Bugt, 150 engelske Mile nordostlig for Cabo de S. Antonio, den yderste Vest spidse af Øen. Jndløbet i den fortreffelige Havn, bliver af en Reisende skildret, som følger: TilVenstre hæver sig paa en Landspidse, bag hvilken Forstaden Cabanos ligger, Castellet deel Mor ro, mod Høire Fortet San Salvator de la Punta; fra begge udgaaer en befæstningskjede af stærke Batterier, som indeslutter den i den sydvestlige Havnemunding liggende Hovedstad. Paa Morro's høieste Punkt findes en Signalstang hvorved Staden bliver underrettet om Skibes Ankomst og deslige, og et Fyrtaarn. Under Sig nalstangen er en Sandbanke, ved middelmaadig Vandhøide af 5, men ved høiere af 6 til 8 Favnes Dybde. Ved Castellet bliver ethvert indløbende Skib anraabt og visiteret. Jndløbet er en Tid af 20 Aar blevet 95 Varas (spanske Alen; omtrent 137 d. Alen) snevrere, og er nu kun 55 Varas bred. 1743 var den 24 Fod, nu kun 17 Fod dyb. For og bag Morro, indtil den med prægtige Taarne sig hævende indbydende Stad, pranger en Masteskov med den hele Handels verdens Flag, blandt hvilke dog de Forenede nordamerikanske Staters ere de hyppigste, og ved Siden af det største Krigskib og den sværeste Ostindiefarer ligger her det mindste Kystfartøi sikkert og bekvemt, beskyttet ved Klippebredens for Fienden frygtelige Batterier, og næsten for enhver Vind, saa at Skibene neppe behøve Anker. Mod venstre i Cabanos sees venlige Landhuse, anstrøgne hvide, gule og blaa, prydede med Seulegange, og forsynede med Terrasser og Balconer. Paa Balconerne seer man sædvanlig spanske Selskaber, selv ubeslørede Damer, aandende den kølende Soluft, med sorte eller brune Slaver og Slavinder bag sig. Landsbyen Solud bliver synlig i det Fjerne. J faae Minutter er Farvandet, som fører til Staden, passeret, og nu aabner sig den store, runde indvendige Havn, hvor 1000 til 1200 Skibe af første Størrelse finde Rum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Kirkerne i Havanna udmærke sig ikke ved konstig Arkitektonik; de ere lave og smalle. Det Jndre er overlæsset med Altere, Nischer og smagløse men kostbare Prydelser, hæslige Helgenbilleder o. s. v. En Undtagelse gjør dog Kirken Nuestra Senhora de la Conception, som ligger nær ved Havnen, og som 1795 blev gjort tilCathedralkirke. Den har meget skjønne Malerin, og er bygget i en simpel ædel Stiil. Her hviler den udødelige Cristopher Colombo's Been, som under Religionskrigen bleve bragte herhen fra Domkirken i St. Domingo, under en 5 Fod høi Pyramide med en latinsk Jndskrift. (M.s. Am. Misc. 1825 1 B. S. 11.) Rundt om Kirken løber en Række af Sæder, som ere bestemte for Tilhørere ved festlige Leiligheder; ellers gives der ingen Stole og Bænke. Paa hin Sæder hviler enhver, som har Lyst. Betleren sidder der ved Siden af den Fornemme, Negeren ved den Blanke. Naar Damerne gaae til Messe, saa bærer en lille Neger et Teppe frem for dem, hvilket da bliver udbredt paa Kirkegulvet, og hvorpaa hun knæler. Dog er dette et udelukkende Fortrin for den Blanke. Man seer høist maleriske Grupper paa dette Teppen. Smaa Børn komme altid først, derpaa de voxne Døttre, og endelig Moderen; paa Randen af Teppenet de smaae Negere med opvakt Væsen, hvilket er Negerbørnene egent. Den 11 Febr. om Middagen Klokken tolv, udbrød en Jld i Havannas Forstad, Jesus Maria, der i faae Øieblikke fortærede over 350 Huse, og satte over 2000 Mennesker af alle Stænder i den elendigste Armod. (Columbus May 1828.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Den udmærkede Geograph Adrien Balbi udarbeider et Værk, som i Paris vil udkomme under Titel: La Monarchie Franquise comparée mec les principaux etats du monde en 1828. Som en Deel af dette Værk vil blive en statisisk Udsigt over Jordklodens periodiske Literatur, eller Sammenligning af de fem Verdensparters og de vigtigste Staters Befolkning imod Antal lit af de Tidsskrifter som i samme udkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Resultaterne af samme ere optagne i sidst udkomne Hæfte, (Marts) af revne eneyel. Vi hensætte Generalsummerne: Folketal. Europa, 227,700,000 Amerika, . 39,300,000 Asien. . 390000,000 Afri. . . 60000,000 Octanien. 20,000,000 Antal af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Tidsskrifter. J alt 737,000,000 3168 For den danske Stat er anført en Befolkning af 1,950,000 Mennesker og 80 Tidsskrifler, og over disse er, i en særskilt Afhandling, som vi i forrige No. bemærkede, en udførlig Fortegnelse i samme Hæfte indført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Den første Steen under Themsen blev lagt den 2den Marts 1825, af Formanden for Actie-Interessentskabet, og den 1ste April f. A. begyndte Brunel sit Arbejde. Sammes Længde 1300 Fod. Deraf omtrent det Halve færdigt. Tykkelsen af den Jord der er over Veianlægget indtil Themsens Bund er omtrent 15 Fod. Bl. f. lit. Unterh. 76.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Forbryderes Kolonisation i Frankrig er for nærværende Tid et Æmne der er under flersidig Undersøgelse. Et Skrift derom af Chateaubriand: "de la colonisation des condamnes," er rig paa de interessanteste Data derover. Man seer deraf, at iblandt 46650 i de 8 Aar 1813 20 dømte Jndividuer, vare 36600 paa nye faldne i Justitiens Hænder. J Aaret 1818 var Antallet af Fanger i Frankrig 44480 Personer: af hvilke 9920 paa Galeierne. ibid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Napoleons Moder, der endnu bestandigen kaldes Madame Mere, lever endnu i Rom, hvor hun beboer Palladset Rinuccine, som er meget simpelt og uden til melankelsk. Hun fører et meget ensomt Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Indenlandske Efterretninger. Christians Pleiehuus i Eckernførde, som med sin tilliggende Have ved Stranden, havde for faa Aar siden Udseende af at være anlagt i en Sandørken, og var uden al Beskyttelse udsat for de barske Vinde fra Stranden. Men nu sees Stedet, formedelst Hr. Major Mudersbachs Omhyggelighed, prydet paa det skjønneste. Han erholdt af Justitsraad Jochims uden Betaling over 1000 Træer, som her bleve udplantede, for at forskaffe Ungdommen paa dens Legepladser, og de Gamle paa deres Hvilesteder Skygge og Vederqvægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
J Flensborg har allerede i flere Aar været under offentlig Opsigt en saadan Bespisnings Anstalt som den Heilbornske i Kjøbenhavn, ei blot for Fattige, men ogsaa for Mennesker af den simple Classe, f. Ex. Haandværksvende. Betalingen er 12 Rbd. aarlig; eller 1 s. for hvert Maaltid. Denne velædige Anstalt skal ikke allene have stor Søgning, men endog give et aarligt Overskud af 1000 Mark. Schl. Holst. Pr. Ber Anecdot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Den russiske Grev Demidow, der under sit Ophold i Rom, gjorde sig meget almeenyndet ved sin Forstand og sin Pragt, lod paa sin egen Bekostning en fransk Trop give Skuespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
J en Vaudeville, som han vilde lade opføre forekom en Person, der hedte St. Leo - Navnet paa en Pave og en Helgen. Forargelsen var grændseløs, og Cardinal Della Somiglia, Pavens Præmierminister, blev af Fortvivlelse syg derover. - Denne Minister, der med en ulæggelig Døvhed endnu forbinder den Svaghed at han hverken erindrer Ting eller Navne, og saameget ofte glemmer, hvad han selv hedder, begyndte i den Anledning meget alvorlige diplomatiske Underhandlinger med den russiske Greve, hvis maanedlige Udgivt i Rom beløb sig til 60,000 Fr. og som derfor det hellige Collegium for ingen Priis vilde støde for Hovedet. – Efter en stor Mængde vexlede diplomatiske Noter, der ikke ledte til noget Resultat, fattede man endeligen den herviske Beslutning, at vove en Statstreg. Det blev Skuespillerne forbudet, at spille hiin Vaudeville. Tillige blev det dem indskjærpet, i Fremtiden i deres dramatis person, at undgaae en Helgens, Apostels eller Paves Navn, saa at, fra nu af, ingen Lakei eller Skopudser hverken turde kalde sig Peter eller Paul, hverken Johan eller Ludvig a. Ogsaa skulde de afholde sig fra at betjene sig af Udraabet o mon Dieu (o min Gud.) (Bil. d. neneste Weltkunde 1 Th. 1828.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Kjøbenhavns Børs, d. 23 Mai 1828. Hamburg 2 M.a vista 217. Species 220
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 3/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sedl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 52 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 83 1/4 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-24
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. 112 1/4 112 1/2 Sedler. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 98 1/2 - Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, tog - i Bane. ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pC. Dito nye . . . .- Sedler. Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig., 58 1/4 58 1/2 L. Steil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
af sine forrige Elever, eller fik noget Nyt at høre om Botanik og Naturhistorie, hvorfor han ogsaa ofte lod sig bære til sit Museum. Sin Pibe togede han da med Fornøielse. Mæt af Livet og af Ære, hensov han omsider, den 10de Januar 1778, Klokken 8 om Formiddagen, efter saa mange Lidelser, til et bedre Liv. N. M. Ved den upsalske botaniske Have havde Linne en værdig Eftermand i den fortjente Thunberg, og efter dennes Forslag skjænkede Kong Gustav den Tredie Universitetet den kongelige Slotshave, hvor en ny botanisk Have blev anlagt og en pragtfuld Bygning blev opført. Gustav yndede Thunberg; man fortæller, at denne Konge jævnligen, imedens Kronprindsen (siden Gustav IV Adolph) studerede ved det upsalske Universitet, opholdt sig med sit Hof paa Slottet, og ofte besøgte Professorernes Forelæsninger. Han lod da engang Thunberg, og en anden Professor kalde op til sig, og tillod dem begge, at udbede sig en Naade af ham. Den sidste udbad sig Forsikring om et stort Pastorat i Nærheden af Upsala. Thauberg bad Kongen om en ny botanisk Have. Hans Ønske blev opfyldt - og Grundstenen til hin prægtige Bygning lagt af Kongen den 17de August 1787, men først 20 Aar derefter, den 25 Mai 1805, et hundrede Aarsdagen efter Linnees Fødsel, blev det nye Orangeriehuus her høitideligen indviet. Mere herom i Prof. Molbechs Breve fra Sverrig. 2 D. 300 o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Indenlandske Efterretninger. Slesvig d. 14 April. Jgaar, Søndag den 13de, høitideligholdt det Slesvigholsteenske Bibelselskab tolvte Gang sin Aarsfest i den Gottorpske Slotskirke, hvor Provst Schrøder holdt en Prædiken over Joh. 4 1317, Generalfuverintendent Adler og Provst Callisen forrettede Altarbønnerne, og Candidat Schumacher meddeelte Beretninger om Selskabet. Under en af det Slesvigske Jnfanterie-Regiments Musikkorps accompagneret Sang samledes af Overrets-Advokat Reiche og Agent Winck for den fædrenelandske Bibelsag. Lige Omstændigheder, som forrige Aar, hindrede at den ellers sædvanlige Forsamling, efter Kirken, kunde finde Sted hos Bibelselskabets durchlauchtigste Præsident. Ved dette Bibelselskab er i det forløbne Aar bleven alene her i Landet udbredt 4324 Bibeler og nye Testamenter, og i de tolv Aar, Selskabet har bestaaet, ere 47946 Exemplarer af den hellige Skrift fordeelte. Selskabets 12te Aarsberetning, som indeholder meget Jnteressant fra Jnd og Udlandet, vil i Begyndelsen af næste Maaned blive paa sædvanlig Maade fordeelt ved de geistlige Øvrigheder til Hertugdømmernes samtlige Pastorater, og Selskabets Medlemmer vilde da og kunne lade dem afhente hos Selskabets Bibeloplags Forvaltere Hr. Frank i Schlesvig, og Hr. Hamel i Altona. A. M. 65.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Sex og Tredive af Viborg Byes Jndvaanere have i Viborg Samler erklæret, i Fremtiden til enhver Tid paa Aaret at ville vaage over Freden paa deres Eiendomme, hvad enten den attraaede almindelige Fred paa Byens Jorder kommer istand eller ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Blandede Efterretninger. Man seer i denne Tid i Paris en Vase af Serres Porcellain, der koster 30,000 Fr. eller 10,000 Rbd. rede Sølv, og som af Ludvig XVIII har været bestilt for det store Gallerie. Der skal endnu forfærdiges fire saadanne Vaser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Et Ord om Oversættelser i periodiske Skrifter. Vor periodiske Literatur er vel aldrig bleven saa beriget med Oversættelser, som i det nuværende Tidspunct. Uophørlige Collisioner maa naturligviis være en Følge deraf. Ofte læser man eet og det samme Stykke oversat paa een og samme Tid i to, tre forskjellige Tidsskrifter. Ved nye Stykker lader dette sig næsten ikke forebygge, da enhver søger at komme saa hastigen til Mølle, som mueligt, for at faae sin Original malet. Men ved ældre Stykker, lod sig sligt, ved noget mere Opmærksomhed, dog nok forekomme. Saaledes finder man i Archiv f. Historien og Geographie, November f. A. en Artikel paa ti Sider om Krudt-Conspirationen i London 1604, som allerede har staaet ligesaa fuldstændigt oversat i Skilderiet f. 1823 (20de Aarg.) Denne uophørlige Omoversætten af simple prosaiske Arbeider - thi om poetiske Mesterværker kan her ikke være Tale – er kun til Tidsspilde for Oversætterne og til unødvendig Udgivt for et desværre alt for indskrænket kjøbende Publicum. En anden Sag er det med Artikler af Provindsialaviser, indeholdende Nyheder. Disses Bestemmelse er, at faae den største Offentlighed, som mueligt er, og da det ikke kan antages at f. Ex. Statstidenden, Dagen og Skilderiet have eens Læsere, saa vilde det være urimeligt, at fortie det ene Blads Læsere, hvad der berettes det andets; thi alle have lige Krav paa interessante og virkelig læseværdige Rybeders Meddelelse. Det er en smaalig Anskuelse af Publiciteten og en til Gierie grændsende Oeconomie, at ville altid forlange, at det, som læses i det ene Blad, ikke skal læses i det andet. Gid man aldrig ødslede mere end i den Henseende med lidt Papir og Sværte! Desuden er det eengang Skik og Brug i alle cultiverede Lande, at offentlige Blade ikke forbigaae noget Jnteressant, fordi det allerede har staaet i andre. Men at enhver nævner sin Kilde, er billigt, og uforsvarligt er det, at aftrykke andres Arbeider, uden engang at sige, hvor man har dem fra. Vist nok kan man bruge Repressalier; men det er altid ubehageligt, at tye til et saadant Middel og for Literairhistorien maa det blive af ubodelig Skade, da der i slige afskrevne eller omtrykte Artikler kan indløbe Trykseil, som let, urettede, kunne gaae over i Historien, naar Kilden ikke er nævnt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Baggesens Characteristik af det 18de Aarhundrede. Man læser i tydske Blade et Brev fra J. Baggesen til Jean Paul af 13 Nov. 1798, hvori forekommer følgende korte, men mærkelige, Characteristik af det attende Aarhundrede: "Naar Schiller, der idealiserer Alting, stundom desværre Jdealet selv, bortblæsende al Realitet, siger: Wie schön, og Mensch, mit deinen Palmenveige. Steyst Du an des Jahrhunderts Neige, Jn edler stolzer Mannlicket Der reiste Sohn der Zeit, saa finder jeg det desværre ganske omvendt og kan kun, paroderende ham, sige: Wie scheuslich Mensch mit deinen Bajonnette Steyst Du in der geschlossenen Morderkette Mit eingefuchtelter Vermessenheit Getrieben reif zur Höllenewigkeit. Prosaisk talt finder jeg Menneskeheden ligelangt fra det Raa og Modne. Med affaldne Blomster staaer Træet endnu uden Frugter. Det var et deligt Barn, og jeg tvivler ikke paa at der vil blive en herlig Yngling, ja endog maaskee en fortræffelig Mand af det, men i det syvende Aar af den ene og udelelige Republik af Robespierisk Philosophie og Fichtesk Politik, er denne af Schiller fremstilte Halvgud og af Schelling demonstrerte Heelgud i det Høieste kun i Drengeaarene, som Sandheds- og Frihedsbabaillonernes Fløimænd, der gjerne ville paasætte den Vinger, i det de udrive hans egne Vinger, netop paa det meest paafaldende bevise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
J Originalen staaer egentligen Flugelmaner, men da man uheldigviis paa Dansk har fortydsket Ordet, i den Forstand, til Fløil, som selv paa Svensk kaldes Flygel, saa falder den, ved Ordspillet, her i det Tydske frembragte Vittighed, bort i Oversættelsen. Bayrernes Medlidenhed med de ulykkelige Græker vedbliver at vise sig fra en glimrende Side, og ingen Stat i Tydskland, kan i den Henseende maale sig med samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
det Tidsrum fra 15 Martii 1827 indtil Aarets Udgang udgjorde Samlingen af Bidrag til de nødlidende Grækers Understøttelse den Summa af 25,000 Floriner, og derover. J denne betydelige Sum var beregnet 1000 Gylden, som Grækercommitteen i München havde modtaget fra en ædelmodig Grækerven, der underskrev sig Grev Ludvig af Wittelsbach, (som man antager er selve Kongen). Consistorialraad Doct. Schulz havde fra den rhinske Kreds leveret 310, Floriner, og Prof. Kieler i Baireuth 273, som især vare sammenskudte af Studerende. De Summer, som fra Begyndelsen af, fra Bayren, vare indkomne til Committeen, beløb sig til forrige Aars Udgang, til 106,537 Floriner. Foren Deel af Fonden, hvorover ei endnu var disponeret, havde man i Jtalien tilforhandlet sig 4 Skibsladninger Mais og Mel, og afsendt samme til Commissionen paa Øen Poros. De øvrige Summer sendtes til Hr. Eynard i Genf og til Hr. von Heidecker i Grækenland. Den Rapport fra Grækercommitteen i München, hvori dette omstændeligere berettes, ender saaledes: "Endnu er *) Baggesen oplevede selv denne Ynglingsalder, og saae ved sin Død den vordende Mand. Men at denne hverken fortjente at kaldes en herlig Yngling eller fortræffelig Mand, derom vidner saa meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Grækenlands Skjebne ikke afgjort. Antallet paa de Ulykkelige, som mangle Huus og Levnetsmidler og ere udsatte for den største Jammer, er, formedelst Arabernes seneste Ødelæggelser, skrækkelig tiltaget. Samme Skrig om Hielp, som for 7 Aar siden lød i vore Ører, trænge sig endnu fra dette ulykkelige Folk frem til den christne Veldædigheds Hjerte, og jo nærmere Redningens Time, ved de tre forenede Magters Mellemkomst, stunder til, desto vigtigere er det, at det ikke i dette Tidsrum omkommer af Hunger og Elendighed. Dette Folk, som kjæmper for sin Tro og sin Selvstændighed, har Guds Forsynsøie hidtil vaaget over ved de Velgierninger, som den europæiske Christenhed har bevist samme. Gid fromme Hjerter endnu vilde staae aabne for Medlidenhed, indtil det store Verk - dets Redning - fuldelig er opnaaet Jndsenderen lægger blot til: "Hvo der haver Øren at høre med, han høre! Af Hr. Etatsraad Schmidt Phiseldech, Deputeret i S. T. og Coll. R. af D., er i Brunsvig nys udkommet Auswahl neugriechischer Volkspoesien, in dentsche Dichtungen um gebildet. 8. (20 gr.)