JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Under Dato Christiansborg Slot den 5te Febr. har Hs. Majestæt allern. udgivet en Plakat, af følgende Jndhold: Al da det undertiden er hændet, at visse Hs. Majestæts Toldbetiente have i deres lovlige Forretninger paa saadanne Steder, hvor de have faste Poster, især i de store Kiøbstæder og paa Landet, fundet Vegring og Modstand, ja vel ogsaa voldsom Begegnelse, under Foregivende af Vedkommende, som ere blevne tiltalte eller anholdte, at de ikke have kiendt Betientene; saa har Hs. Majestæt, for saa meget meer at forekomme saadanne grundede eller ugrundede Jndvendinger og Undskyldninger, allernaadigst fundet for got, nu i begge Hs. Majestæts Riger Danmark og Norge, ligesom allerede i Hs. Majestæts Hertugdømmer skeet er, at lade uddele til disse Hs. Majestæts Ober= og Underbetiente ved Tolden, som have Jnqvisitions eller Visitations=Forretninger, visse Tegn, hvilke de kunne bære hos sig, endten i Lommen, eller hæftede paa Vesten, og ved hvilke de, naar det paafordres og det fornødent giøres, kunne strax paa Stedet gotgiøre, at de ere saadanne Betiente. Tegnet er Hans Kongelige Majestæts Vaaden i Ciffte med Krone over, og med Omskrift: Kongelig Told-Tegn. Og da nu Hs. Majestæts Told=Forordning i dens 19 Cap. 8 Art. forbyder alle og enhver at hindre Hs. Majestæts Toldbetiente i deres Tienestes lovlige Forretninger, under Mulct af 100 Rdlr., og derforuden, efter Farbrydelsens Beskaffenhed, 3 og flere Maaneders Fæstnings=Arbeide, naar de med Magt imodsætte sig; saa vorde disse Straffer i Tilfælde, at Forseelsen er begaaet, uagtet at Betienten har viist sit Tegn, saa meget meere uden Formildelse at anvende, som Vedkommende da ikke kunne undskylde sig med, ikke at have kiendt Betientene.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den 7de Febr. er Sognepræst Hr. Jens Reyersen confirmeret at være Sognepræst i Nibe og til Anneret Woxlen.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den 28de Febr. er Kammerraad og Borgmester Anthon, Schmidt beskikket at være tilligemed Byefoged i Slagelse og Herredsfoged i Løve Herred. Landsdommer Hans Koefoed ligesaa at være tilligemed vice Borgemester i Odense.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den 7de Martii er ved Hs. Kongel. Høyhed Prinds Friderichs Regiment, i Stedet for den derfra til Livgarden til Fods forsatte Regiments=Feltskiær Hartvig, Reserve=Chirurgus Johan Wilhelm Wilbrecht bestit til RegimentsFeltskiær. Professor og Sognepræst Hr. Christopher Glahn, beskikket at være Sognepræst for Nørre Wedbye og NørreAlslew Meenigheder paa Falster. Præst Hr. Svend Ege rød ligesaa at være Sognepræst for Tingsted Meenighed paa Falster.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den 14de Martii er Johan Henrich Prehn, Landfoged paa Ærrøe, allern, udnævnt til virkelig Cancellie=Raad. Skispræst.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Skibspræst Peter Buch beskikket at være Sognepræst for Lunforlund og Gieslew Meenigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Under Dato Christiansborg Slot den 19 Martii har Hs. Majest. allern. udgivet en Plakat, af følgende Jndhold: At for at hæve den Ulighed, som nu har Sted i Henseende til Fortoldningen af de til H. Majests. Riger og Lande fra Vestindien, hidkommende Sukkere, i det at af dem fra St. Croixerlægges 2 1/2 pro Cent Species, naar de her forblive, og 1 pr. C. Species, naar de til fremmede Stæder udgaae, men derimod at dem fra St. Thomas og St. Jan 2 pr. C. Courant, hvad enten de her forblive eller udenlands forsendes, har H. M. allern. fundet for godt at anordne og befale, ligesom Hs. Majest. og herved anordner og befaler, at fra denne Plakats Bekiendtgiørelse og derefter indtil videre, skal af alle fra Vestindien til Hs. Majestæts europæiske Riger og Lande med Hans Majestæts Undersaatters Skibe directe hidkommende Sukkere Tolden ved Indgaaende beregnes med 2 pro Cent dansk Courant efter Værdien, som ansættes til 7 1/2 Rdlr. pr. 100 Pd.; saa at af hver 1000 Pd. betales i Told 1 Rdlr. 3 Mk. d. C., hvad enten de i Hs. Majestæts europæiske Riger og Lande forblive, eller de til fremmede Stæder udgaae.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den 21de Martii er Borger Carsten Witt udnævnt til Raadmand i Glykstad. Under samme Dato er Rasmus Jensen confirmeret at være Birkedommer og Skriver til Juellinge og Winterborg Birker i Lolland. Studiosus Christian Windslew beskikket at være Missionarius Ordinatus paa Grønland. Justitsraad og Byefoged Thomas Stockfled ligegesaa at være Sorenskriver over Egers, Modums og Sig dals Sorenskriverier. Secreterer Hans Holst de Kløcker ligesaa at være Byefoged og Auctions-Directeur i Frederichshald.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den 26de Martii er Morten Steenberg allern. beskikket til at være Consul i Lissabon og Henrich Dewet til Consul paa Cap de bonne Esperance.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den 28de Martii er Cancellieraad og anden Expeditions Secretair i det tydske Cancellie, Christian Jansen, bekikket til Justitsraad, og Candidatus Juris Paul Frederich Gun derman til Copiist i det tydske Cancellie. Samme Dag er Kammerherre Baron Hr. Hølger Rosenkrantz bleven beskikket til at være Geheimeraad. Anders Jungersen confirmeret at være Sognepræst for Gierding og Blendstrup Meenigheder i Viborg Stift. Capellan Hr. Hans Michael Seehuus beskikket at være Sognepræst for Saxild og Nølow Meenigheder i Aarhuus Stift. Decanus Niels Kirchmoe Bechmann ligesaa at være nederst Capellan til Domkirken i Aarhuus. Birkeskriver Jver Bech ligesaa at være tilligemed Raadmand i Slagelse. Rector Joachim Henrich Theophilus Schwolman i Schlesvig til Diaconus i Lützenborg.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den 2den April har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at beskikke hidtil værende vice Raadmand Janus Frydensberg til at være Consumtions=Controlleur i Horsens. Ligeledes Joachim Diderich Schutt til 1ste Land=Jnspector og Daniel Evert til 2den Land=Jnspector i Hertugdommene Schlesvig og Holsteen, samt Herskabet Pinneberg og Grærskabet Rantzau.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den 4de April er Procurator Andreas Toftegaard confirmeret at være Birkedommer til Frieherskabet Lehns Birk i Fyen. Studiosus Peder Michelsen Bager ligesaa at være Birkeskriver sammesteds. Den hidtil værende Diaconus, Christian Gottlieb Petersen til Pastor ved Kirken og Meenig heden i Marne; den Sachsen-Hildburghausenske Hofraad Johan Wilhelm Friderich Bager i Altona til Justitsraad.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Fra Stadens Raadstue er den 4de April udkommen en Plakat, af følgende Jndhold: At, som Studenterne paa Regenzen have besværget sig, at dem tilføyes Fornærmelse udi den Rettighed til at bortbære Liig, hvilken dem saavel forhen, som i Særdeleshed ved den under 23de Junii 1777 for Communitetet og Regentzen seeneste udkomne Fundation, allernaadigst er tilstaaet, og det ey allene af de Lauge, som det imod en Kiendelse er tilladt at bortbære deres tilhørende, men ogsaa af andre, som under Paaskud, at det skeer uden Betaling, befatte sig med Liigbæren. Saa har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt ved Rescript til Magistraten af 28de i forrige Maaned at befale, at de til Regentzen, svarende Lauge Ene og allene maae bortbære deres til Lauget hørende Personer, og ikke maae befatte sig med nogen videre Liigbæren, og paa det, at ingen Jndpas af disse, eller andre, som ikke ved Liigbæren maatte holde sig bemeldte FundationsBydende efterretlig, skal skee til Skade for Studenterne paa Regentzen, maae herefter ingen Sæddel paa Jord, være sig i Kirkerne, paa Stadens, eller Assistens=Kirkegaardene, af Kirkeværgerne, eller andre Vedkommende udstædes, forinden det med Attest fra Studenternes Formand bevises, at de enten betienesig af Studenterne, eller ere af de priviligerede Lauge, eller og at han intet derimod har at erindre paa Studenternes Vegne, ligesom og de, som have Liig at jorde, skal bruge Redelighed i at angive Liigets Sted, og de bærendes Stand under Mulct til Studenterne paa Regentzen, i Fald det imodsadte skulde overbevises dem; Og paa det, at foranførste Attester ikke skal foraarsage Vedkommende Uleylighed, eller maaskee Udgift i Tiden, skal nu værende Formand for Studenterne, og hans Efterkommere i Embedet være pligtige, at være tilstæde paa Regenzen om Formiddagen fra Kl. 8 til 12, og om Eftermiddagen fra 1 til 4 om Vinteren, og fra 1 til 5 om Sommeren, og i Tilfælde at een, eller anden end ikke paa den Tid kunde have Leylighed at afhente sin Attest, skal de udstæde samme i deres egen Boepæl, som de til den Ende offentlig have at bekiendtgiøre, saa og være forbudne aldrig at tage Betaling for de Attester, som de i saa Maade udgive, da det i øvrigt, i Henseende til Studenternes Liigbæren i alt skal forblive ved ovenmeldte seeneste Fundations Bydende. Fra Stadens Raadstue er den 4de April udkommen en Placat af følgende Jndhold: At det allernaadigst har behaget Hs. Kongel. Majestæt ved Rescript til Magistraten af 28de i forrige Maaned at anordne og befale, at Frimesterne her ud Staden, som ere uden for Laugene og have Tilladelse, at ernære sig med egne Hænders Arbeyde, ikke maae have lig Skildt med andre Laugs=Mestere, men allene Et uden for deres Boelig udhængende Bræt, hvorpaa kan tegnes deres Navn, og at de ere Friemestere i det, eller det Haandværk.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Fra Stadens Raadstue er den 9de April udkommen en Placat af følgende Jndhold: At som det er befundet, at den blant Snedker Laugets Svende her i Staden efterhaanden have indsneget sig adskillige Uordener, saa har det behaget Hs. Kongel. Majest., til samme at hemme, og paa det en tienligere Orden i Almindelighed ved dette Lang kan vorde indført, ved Rescript til Magistraten af 28de Martii sidstleden følgende allernaadigst at anordne og befale: 1) Skal alle her værende Snedker=Svende, hvad enten de ere gifte eller ugifte, uden Forskiæl med hinanden at udgiøre et Sælskab, i alle Henseender agtes og ansees lige gode og nyde lige Laugs Rettighed, samt have en fælles Lade eller Casse, i hvilken de alle for deres Personer, men ey for deres Hustruer eller Børn skal være lige deelagtige, imod at enhver af dem dertil erlægget de ved Laugs=Artiklerne af 4de Novbr. 1682 i den 15 Post for reskrevne Tiide=Penge 4 Skilling ugentlig, hvilke enhver Mester af de hos ham arbeydende Svendes Fortieneste skal indeholde, og ved hvert Qvartals-Samling til Svende=Laden er lægge, under 2 Rdlrs. Mulct, ligesom det ved Laugs=Artiklerne for Muurmesterne og Steenhuggerne af 31te Augusti 1742 er anordnet. 2) Jngen Svend maae undslaae sig for, selv at bære sit behøvende lette Verktøy, saasom Hammer, Høvl, Hugge=Jern, Sang, med videre, fra sin Huusbonds Værksted, eller sit Qvarteer, til det Sted i Byen, hvor han samme skal bruge, ligesom det skeer af Tømmer= og Muur=Svendene. 3) Jngen Svend maae henligge ledig, men skal være pligtig at gaae i Arbeyde hos den Mester han af Oldermanden ved Oldgesellen anvises, og som bør være den Mester, der hos Oldermanden først har begiert og ey endm faaet nogen Svend, og altsaa staaer for Touren, hvorimod det af Svendene egenraadig indførte saa kaldede Begiær=Valg for Eftertiden aldeles skal være afskaffet. 4) Den eller de Svende, som desuagtet maatte befindes imod nogen af forestaaende trende Poster at handle eller i den Henseende at vise nogen Opsætsighed, maae vente efter Forseelsens Beskaffenhed enten med Penge=Mulct eller Straf paa Kroppen, ved Politiemesterens Kiendelse, i Overeensstemmelse med Placaten af 24de November 1749 at vorde anseet. 5) Endelig skal den for dette Laugs=Svende hidtil holdte Syge=Stue herefter være afskaffet og Svendene derimod, efter Sygdommens Beskaffenhed, indlægges enten paa Frederichs det Almindelige eller St. Hans Hospital, udi Cuur og Pleye paa Svende=Ladens Bekostning, hvormed i alt skal forholdes saaledes, som det ved Rescript af 3die Febr. 1779 angaaende Skoemager Laugets Svende er anordnet.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den 10de April er Kammerherre Krabbe og General-Major Penz allernaadigst udnævnt til Riddere af Dannebroge. Den 11te April har Hs. Majestæt i Naade afskediget Conferenceraad Christian Siegfried Eggers i Meldorf fra at være Landfoged i Syndre Ditmarsken, og i hans Sted beskikket den hidtil i Churbrunsvigsk Tieneste staaende Stats=Secretair Henrich Christian Boye til Landfoged sammesteds.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den 23de April er Brand=Directeuren i Amterne Kiel, Bordesholm og Cronshagen, Peter Evers, allern. beskikket til Renteskriver ved det 2det Holsteenske Contoir i Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Fra den 31te Martii til den 28de April h. a. ere her i Staden copulerede 67 Par, fødte: Drenge 104, Piger, 127, tilsammen 231, døde: Mænd 101, Qvinder 78, Drenge 83, Piger 59, tilsammen 321; ere altsaa 90 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 30, Apoplexte 1, Barselseng 3, Beenbrud 1, Blodgang 1, Blodstyrtning 2, Brystsyge 38, Colica 1, Druknet 2, Dræbt sig selv 1, Dødfød 1, Falden til Døde 3, Feber 8, Forkiølelse 1, ForraadnelsesFeber 6, Forknuset 1, Frisler 2, Gicht 2, Guulsot 1, Halsyge 1, Hastig død 1, Hidsig Feber 5, Hængt sig 1, Hævelse 1, Jndvortes Svaghed 1, Jnflamation 7, Kighoste 1, Kopper 14, Mavesyge 1, Modersyge 1, Meslinger 35, Ormeseber 1, Pleuris 2, Raserie 1, Skiæver 1, Slag 55, Sting 1, Svindsot 14, Tænder 8, Tærende Syge 34, Uangivne Svagheder 23, Ulykkelig Hendelse 1, Vattersoet 6.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 1ste til den 28de April af Patienter indkomne 168, udgaaet 126, døde 29; af Barselqvinder indkomne 54, udgaaet 53, døde 3, af Børn fødte 56.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Slutningen af Efterretningen og Franzosernes Expedition mod Jersen. (See Maaneds Tidenden for Martii Maaned).
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Efterretninger om Triest og dens Handel. Griest (ellers paa det Krainske Sprog kaldet Terst) er en & Søestad, hvis fortreffelige Beliggenhed i en HalvCirkel omkring Søekanten fra Søen af forestiller et Amphitheater. Den afdeles i den gamle og nye Stad, hvilken sidste ellers kaldes Theresiestaden. Den første er bygt omkring. kring en Høy, paa hvis Spidse sees et Kastel, som er meget gammelt og blev oprettet i det 13de Aarhundrede; men er sig den af nye opbygt i Aaret 1470. Staden er nu ganske aa ben, siden at Cavanaporten næst ved P. P. Capucinerne Aaret 1778 blev nedrevet. - Theresiestaden indtager næsten hele Sletten indtil Strandkanten, og har lutter brede og lige Gader. Triest er den fortreffeligste Søehavn; ey allene i de Tydske Østerrigske Arvelande; men endog i det hele Østerrigske Monarkie. Da dette Sted allerede fra Rommernes Tid har drevet nogen Handel, saa var der sammesteds bestandigen en Havn for smaa Fahrtøver, kaldet Mandracchio, saa og en liden Kanal til samme Øyemed, kaldet Portiza. J Aaret 1753 blev endnu gravet en anden Kanal for store Fahrtøver i Nyestaden. Siden at Staden er kommen under Østerrigsk Herredømme, saa var man, uagtet de slette Landeveye, i det 15de, 16de og 17de Aarhundrede betænkt paa, mere ved Tvang, end paa den rette Maade, at benytte sig af og formere de naturlige Fordele, som reyse sig af Triest's Beliggenhed, at binde til denne Søestad Udførselen af nogle Jern og andre Vare, som komme fra Arvelandene, og Jndførselen af Olie og Viin fra det Vennetianske Jstrien. Derhen sigtede de mangfoldige Forordninger af Keiser Friderich den 3die, Maximilian den 1ste, Ferdinand den 1ste, 2den og 3die, i Aaret 1485, 1491, 1493, 1496, 1500, 11505, 1517, 1522, 1611, 1646. J samme Hensigt anordnede de Korntherske Stænder i Aaret 1627, efter de Deputertes Forestillinger fra Gortz og Triest: At man aldeles skulde forlade den Vey til det Venetianske, som gik over Tarvis og Pontaffel, men derimod forbedre den, som gik over Flitsch og Prediel til Grævskabet Gortz og Triest.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Jndvaanerne i Triest besværede sig saa hæftigen over det Korn, som af de tilgrændsende Bønder i Krain blev bragt enten ind i det Venctianske eller paa andre nærhosliggende indenlandske aarlige Markeder, at Markedet i Senises blev, for at føye dem, i Aaret 1557 ophævet. Alligevel kom det ofte til de hæftigste Feyder med de tilgrænsende Steder.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
J Triest vilde man ey tillade nogen at handle, uden den, som der var Boesat. Keiser Maximilian den 1ste, som var overbeviist om, hvor vigtigt det Sted Triest var, gav i Aarene 1478 og 1544, og Kong Ferdinand Aar 1507 og 1522. Jndvaanerne sammesteds Tilladelse til at fælde Egetræer til Skibsbyggeriet i de tilgrændsende Districter: Adelsperg, Duino, Reisenberg og Schwartzenegg.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Keiser Carl den 5te, som Konge i Spanien og hans Moder Johanna, skiænkede Jndvaanerne i Triest d. d. 22de October 1518 det Privilegium, at de i Kongeriget begge Sicilierne skulle kun give ligesaa lav en Told, som Venetianerne, Maylænderne og Florentinerne. Jmidlertid forutoligede Venetianerne bestandig deres Skibsfart fra Triest, saa paastode endog i Aaret 1707, at de Skibe, som løb udfra Triest, skulde hente Sundheds=Passer ved Capo d'Jsstriamen da Carl den 6te under 18de Martii 1719 erklærede Staderne Triest og Fiume for frie Søehavne, og under 18de Julii samme Aar tillod Fabrikører og Kiøbmænd af alle Religioner at sætte sig ned der, saa hørte disse Voldsomheder op af sig selv.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Ved Patentet af 11te November 1730 er allene Salt, Tobak, Krudt, Salpeter, Viin, Jern, Staal, Kobber, Qvægsølv, Speyle og Speylglas anførte som saadanne Ting, der ey maae indføres frit i Havnene. Triester, som en Friehavn, i Told=Sager, undtaget fra de Østerrigske Staters District, hvorfore alle Vare, som komme dertil til Søes, ey ere underkastede nogen Told Afgift, førend de blive sendte over Land. Derfore blive ogsaa alle de Producter, som enten ved Kunsten eller Naturen frembringes i Districtet Triest, behandlede som fremmede Vare, naar de komme i de Østerrigske Stater, undtagen Vinen, som i Følge et under 1ste October 1777 bekiendtgjort Edict, allene skal give samme Told, som andre Vare, der avles i de Tydske Arvelande, en vis Pictro Lorenzies Major lica, som i Følge allerhøyeste Resolution af 27de Martii 1777 skal erlegge 10 Procento, naar den kommer ind i de Tydske Arvelande, og endeligen de i Bilaget C. til Tarifen, for de Tydske Arvelande Aar 1775 indbefattede Artikler, som: destillert Spanskgrøn, Rosoglio, Oliesæbe, Skylduger, Reeb og Touverk, Voxlys, præparert Viinsteen, Sukker og Sirup, hvilke alle i Følge de fastsatte Told=Afgifter, i de Tydske Arvelande fortoldes lettere, end fremmede Producter af samme Slags. Alle andre Producter, som enten ved Naturen eller Kunsten frembringes i Districtet Triest ere ved Jndførselen i de Østerrigske Lande underkastede den samme Told, som de fremmede.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den allerhøyeste Resolution d. d. Wien den 26de Octbr. 1715, ved hvilken det blev befalet at sætte Veyene i Stand, til Søehavnene, og som i Aarene 1727 og 1728 blev sat i Værk, har kiendeligen bidraget til denne Søestads Opkomst. Jmidlertid er den dog kommen ret i Flor først under den i saa mange Henseender Høylovlige Marie Therestes Regiering, og det siden Fredsslutningen i Aachen. Den tiltager nu hvert Aar. Den fornemmeste Handelsgreen i Triest er SpedionsHandelen, formedelst hvilken de Vare, som der ankomme til Søes, forsendes, deels over Laybach til de samtlige K. K. Tydske og Ungarske Arvelande, deels over Gørt og Villach Jnspruch og Salzburg i det Romerske Rige, og ligeledes bortsendes de Vare til Søes, som komme dertil over Land.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Den saakaldte Oekonomiske Handel, som bestaaer i at udføre de Vare igien, som ere bragte til Triest til Søes, tager og saa mere og mere til; men endnu beskæftige Kiøbmændene i Triest sig ikke med Vexelhandelen: alle Vexler betales nu for nærværende Tid i Stæderne Wien og Venedig, dog vil den fuldkomne Friehed i alle Handels=Speculationer snart bringe denne Sag i fuldkommen Drift. Henimod.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Henimod 5800 Fahrtøyer af alle Slags besøge aarligen Søehavnen ved Triest, hvoriblant ere flere end 1100 Nationalskibe, eller rettere kun omtrent 100, som ofte fare fra og til; men overhovedet ere der 8 a 900 Skibe af Betydenhed.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Jndførselen beløber sig til mere end 45000, og Udførselen over 38000 Tønders=Ladning, hvilke tvende Deele udgiøre aarligen en Kapital af 14 Millioner Gyldens Værdie. De fornemmeste Vare som indføres til Søes, ere: Bomuld, Korn, Bomolie, Merseile droghe, Caffe, Tobak, Viin og Liqueurer, Zibeber, Figner og Viindruer. De betydeligste Vare, som udføres, ere: BiergværksProducter, Lærred, Vox, Tobak, Glas- og Træevare, Potaske &c. Naar der engang kunde erholdes fuldkommen Friehed, til at afsette Landets Producter, og især naar National=Kapitalen frit kunde anvendes ved det at man havde en almindelig Tilladelse til at ombytte Varene i de Østerrigske Arvelande, og samme derved retskaffen komme i Omløb, saa vilde Vare=Transporten over Søehavnen Triest derved faae en anseelig Tilvært, og dette Sted snart komme til at nyde alle de Fordele, som dets lykkelige Beliggenhed lover samme. Triest driver, som man let kan tænke, den største Handel med de Venetianske, Pavelige og Neapolitanske Kyster, som grændse dertil; dog er Handelen med Levante og andre Havne i den Middellandske Søe ey heller ubetydelige ja Triest udbreder endog nu sin Oekomiske Handel til de længstbortliggende Egne i Østersøen til St. Petersborg.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
Paa Landsiden erholder Vare=Transporten fra Triest en væsentlig Fordeel ved den i Aaret 1777 begyndte og nu nesten fuldendte Forkortning og Forandring af Commercial Veyen til Gortz, og 2 hele Poster til Laybach. Vognene, hvorpaa Varene transporteres, blive nu om Vinteren mindre udsatte for de hæftige Stormvinde og den dybe Snee, og altsaa behøve mindre Forspand end tilforn. Overhovedet er Transporten baade til Lands og Vands nu befriet for al Tvang, ved den i Aaret 1777 skeedte Ophævelse af den Foer mændene foreskrevne Foermands Rolle og den ved den liden National-Skibsfart til Venedig forhen indførte Volta, og altsaa bleven overladt til de velgiørende Jndflydelser af en fri Concurrence.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
National=Skibsfarten kan vel ey endnu udbredes nok, efterdi man ey har Fred med de Afrikanske Røver=Republiker; dog faaer samme en ikke ligegyldig Opmuntring formedelst den Befrielse, som det Kongel. Franske Hof i May 1780 har tilstaaet det K. K. Flag i Littorali, undtagen i det eneste Tilfælde af Kysternes befaring eller Cabotage, fra det Paalæaf 100 Sols pr. Tonneau, som i Frankrig er lagt paa den udenlandske Skibsfart under Navn af Droit de fret. Samme Fordeel har det K. K. Flag allerede i Aaret 1769 faaet i de Østerrigske Nederlande; men den nu føyede Kongel. Anstalt, er ved en Skrivelse fra Finance-Directeur Necker under 23de May 1780 bleven bekiendtgjort General-Forpagterne i Frankrig til Efterlevelse.
Berlingske Tidende, 1781-04-01
J Triest ere der mange Consuler fra fremmede Nationer og Fyrster, nemlig, en Pavelig, en Fransk, en Engelsk, en Dansk, en Svensk, en Russisk, en Sardinisk, en Neapolitansk, en Hollandsk, en Venetiansk, en Genuesisk og en Ragusansk Consul, samt Agenter fra Churfyrsten, i Pfaltz og Hertugen i Modena.