Aalborg Stiftstidende, 1836-12-12
Blandede Efterretninger. Landsoverretsassessor, Stænderdeputeret Hr. Algreen lussing har i sidste Nr. af Fædrelandet leveret en insteressant Artikel, om Danmark Finantsforfatning: en Art Variation over Stænderdeputeret, BankUdirecteur Bangs Thema: "Jngen Fremgang i Fredstid der Tilbagegang for en Stat, som er betynget med en saa ubyre Gjæld, som Danmark. Den ærede Forfatter ar herom blandt Andet: "Det er denne Sandhed, som vi ikke ofte nok kunne gientage, og som bestandigt maa staae og levende for Øie. Tænk paa Pharaos Køer. Tænk paa de 7 fede og de 7 magre Aar. Nu have vi Fred. Allere de i 20 Aar have vi Fred. Alt gaaer sin rolige og jevne Gang. Krigens værste Følger ere overstaaede. Pengevæsenet er i Orden. Landet er vel ikke i nogen særdeles blomstrende Tilstand, men det gaaer dog med langsomme Skridt fremad, og Skatterne indkamme idet mindste regelmæssigt og uden betydelige Restancer. Men ikke destom nu dre seer Folket med stigende Uro, at Forfatningen ikke en anderledes, end at Jndtægterne, skjøndt 14 Mill. aarlig endnu ikke kunne dække Udgifterne, og at der, selv naar Jntet afdrages paa Gjælden, er en aarlig Underballance, som alle Landets Stænderforsamlinger have anslaaet til idet mindste 1/2 Mill. Rbd. Hr. Algreen-Ussing opkaster derfor det Spørgsmaal: "Hvilket Middel er der til at raade Bod paa dette Ondels og hans Svar bliver det samme, som alle Landets Stænder eenstemmigen have udtalt, nemlig dette eneste: Gjennemgribende, energiske Besparelser. Nye Laan kunne ikke optages; flere Skatter, kunne ikke paalægges; men Besparelser kunne finde Sted, (Der synes at være opstaaet en liden Spænding imellem Hr. Algreen-Ussing og Skriftcommitteen i Trykkefriheds selskabet derved, at denne paa en Maade har forkastet foranførte Artikel af Hr. Ussing om Finantssagen, og derimod overdraget Hr. Bankdirecteur Bang det Hverv, at skrive en Afhandling om bemeldte Æmne.)J Anledning af Hr. Pastor, Ridder Bastholms Fratrædelse fra Redactionen af den vestsjællandske Avis siger, hans mangeaarige og hæderværdige Collega, Hr. Cancelliraad Hempel, i sit Blad: En Journalist kan vel virke Meget i sin Tid, men som oftest glemmes hans Personlighed af Eftertiden, som dog høster Frugterne af hans Virksomhed; om hundrede Aar er maaske Armand Carrel Navn udslettet af Frankrigs Erindring! Anderledes vil det vistnok gaae Bastholm; thi han har baseret sin Betømmelse ikke alene paa det fornuftige, ædler Frihedsprincip, men tillige paa et Granit-Underlag af sjelden Lærdom. Med eens Sikkerhed betragtede hans granskene Øie de ægyptiske Templer, den græske og romerske faldne Stor hed, de synkende Ruiner bag Amerikas Urskove; hans gjennemtrængende Blik opfattede Nutidens gjærende, lidenskabelige Liv, saa at Venturini med Rette har kaldt ham den store Politiker i Norden, og dog var hans Aand saa omfattende, at den med begeistret Fromhed trængte langt ud over de bekjendte Verdener og skabende befolkede de ubekjendte. Saavel blandt sine Jevnaldrende, som blandt den nere tænkende Deel af Nutidens Ungdom har Bastholm derfor havt et ham værdigt Publicum, der af hans Viis som har øst Nytte, Glæde og Begeistring." (Rand. Av.) Sognepræsten til Vigerslev og Venslinge i Fyen, Hr. Provst Boesen, har i Anledning af Reformationsfesten og paa dens første Dag alædet sin Menighed ved at skjænke Kirken et meget skjønt Maleri, forestillende Christi Opstandelse. Hs. Høiærværdighed lod desuden paa Festens anden Dag uddele til de 4 Skolers og de privat underviste Børn til hver et Exemplar af et af ham selv forfattet og paa egen Bekostning trykt Skrift, betitlet: "Herrens Omsorg for sin Kirken.