Viborger Samler, 1774-08-22
Hidindtil har jeg, saavelsom mange af mine skrivende Medbrødre, altid pleiet hæftig at beklage mig over vore Tiders fordærvede Smag, og jeg har været ganske af den Tanke, at man nu omstunder ikke vidste at sætte Priis paa det smukke og grundige; Mennu, da alle Exemplarer af det første Oplag af mit Register uden Bog i saa faae Uger ere bortsolgte, og en Mængde Liebhabere endnu begierlig spørge derefter, ja endog Fruentimmer og Spradebasser have forsikkret mig om deres Biefald, saa er jeg med eet bleven af andre Tanker. Jeg indseer det nu meget tydelig, at man med Rette kalder vore Tider oplyste, og at der hos os overalt hersker en fiin Smag, og en rigtig Dømmekraft; Thi ellers skulde man ikke saa saa gierne have læst, og saa ivrig søgt mit Register uden Bog. Jeg beder altsaa Publikum ydmygst om Forladelse for de slette Tanker, jeg forhen har haft, om det, og forsikkrer, at jeg ved ingen Leilighed skal efterlade tilbørlig at rose sammes gode Smag og Jndsigt, og paa alle Maader at fortiene dets Yndest. Til en Prøve herpaa, og for at opfylde saa mange Personers Forlangende, har jeg foranstaltet nærværende andet Oplag af mit Register, og ei allene forbedret det paa mange Steder, men endog forøget det med adskillige Tillæg. Ja Forøgelsen skulde endnu blevet stærkere, hvis ikke saa mange vittige og artige Jndfald, der mestendeels angik enkelte Personer og Familie=Historier, vare ved Censuren (en gruelig Sag. for en Forfatter!) uden Barmhiertighed blevne over strøgne for mig. Jmidlertid kan dog Publikum af det, der er blevet tilbage, see min Villighed til at bedrage noget til dets Fornøielse, og fremdeles at giøre mig værdig til dets Biefald. Skulde ellers dette andet Oplag finde ligesaa stort befald, som det forste, skal jeg i fremtiden endnu holde langt større Lovtaler over Publikums Smag, og desuden i en særskildt Afhandling bevise, at vort nu værende Aarhun hundrede har et uendelig stort Fortrin for en Augusts og Ludvig den Fiortendes Tider. Re Advokater, ærlige, skal endnu findes paa en 9de Øe. S. 372, hvorfor de maatte sulte ihiel i vore Lande. Algebra, en meget vittig Satire derimod, fordi Forfatteren aldrig har kunnet begribe den Applausus, Midler til at erholde den finder man i det Capitel om Charlatanerie, S. 7. Anvendelsen af disse Midler i adskillige Høresale 65 Armod, Beviis, at samme er en større Last, end Bedragerie, Hoer, og deslige, siden Folk søge meget mere at skiule hiin, end disse Autor, hvad er, S. 11. om en Autor og maae have en Siel, ibid. nægtes, og igiendrives med mange Exempler af berømte Autorer i de sidste Aaringer. 12. Bestemmelse af en Autors Værd, efter Mængden af hans Skrifter, Bindenes Tykkelse, Formatets Størrelse, og Papirets Smukkhed; eller, naar man skal tale lærdt: Beviis, at Autorers Værd staaer i en sammensat Forhold med deres Skrifters Mængde, Bindenes Tykkelse, Formatets Størrelse, og Papirets Smukhed. Autorskab hvad er, 14. Midler dertil: Egenkierlighed, 15. Mangel paa Dømmekraft, 16 Bøger. Bøger med gode Registere, 17, o. f. friske Hænder, o. s. v. 21 o. s. Barmhiertige Søstre, er ei alene blant Katholikerne, men og blant Protestanterne en meget talrig Orden, som man treffer allesteds, endog hvor ingen Klostere ere Belæst, Ord for at være det erlanges ved at vide Titlerne paa nogle hundrede Bøger, ligeledes ved Hielp af nogle Registere, og efter den nyeste Mode ved at udskrive Citationer af andres Bøger Bons-Mots, Exempler herpaa, see. Jndfald, Narrestræger, Cossesnak, kan beqvemmeligst bruges i Steden for Beviser og Jgiendrivelser 38. Børn, paa fyrretyve og halvtredsindstyve Aar Complimenter, ere aldeles ikke intet betydende Talemaader, som Rabener paastaaer, siden de ofte betyde Falskhed, Bedragerie, Uforstand hos den, der gjør dem, eller hos den, de giøres, 207, en ung Lærd maae omhyggeligere lægge sig efter dem, end efter hans Videnskab, siden han han snarere skal forskaffe sig Patroner og Befordrere ved hine, end ved denne Creare, heder paa theologisk Latin at gjøre noget af intet, eller af en ubeqvem Materie, derfor siger man meget vel: creare doctores, creare magistros, o. s. v. Damer, hvorfor de mestendeels hellere have Narrer, end fornuftige Folk i deres Selskab, 197 Dedikationer, see Kapitlet om Tiggerbreve 118. Dumhed, sammes Berømmelse, 209. f. ligeledes 197. vedligeholder Sundheden, 210, giør elsket hos galante Folk, 196, hielper unge Mennesker best frem i Verden, 213. Exempler af dem, som derved have gjort sin Lykke, i sær af de Lærdes Historie, 401. 409. 411. 415. 420. 425. 430, 438. 450, o. s. v. og i alle Historiens Dele, som man kan eftersee. Dummerhoveder, hvorfor de altid faae de beste Embeder, 735, og ere elskede hos Fruentimmer Dyder, Fortegnelse paa dem, der ikke mere ere i Moden. Efterslægten, den Domstoel slette Skribentere gierne appellere til EtiEtiquette, maae man omhyggeligere rette sig efter end de ti Bud, siden Verden nu omstunder meget snarere forlader de groveste Synder mod de sidste, end den ringeste Forseelse mod den første 711 Excellentz, uden Stolthed og Gield, see. Dette Aarhundredes Sieldenheder. Fettere og Sødskendebørn, som ikke ere Fettere og Sødskendebørn Forfængelighed, lader sig ikke fuldkommen forklare, 19. men læres best af Omgang med Fruentimmer og unge Skribentere. Fornem, Midlet til at forestille en fornem Mand, 1) at laane Mine af en Hofmand, 2) at være bestandig syg, siden Sundhed er kun en Egenskab hos gemene Folk, 3) at gjøre Gield, uden at betale den Forstand, betyder undertiden rede Penge, f. C. Engleforstand, s. Rabener; undertiden god Smag i at klæde sig, 113, ofte og god Kundskab omEtiqvetten, og den Kunst at gjøre Complimenter, ibid. Den bemærkelse, at det skulde tilkiendegive en vis Sielens Kraft, er gaaet af Brug, ibid. Fortienester, en ung Lærds, see, Smukke Klæder, Jndfald, Galanterie, Bons-Mots, o. s. v. Fruentimmer, hvorfor Forfatteren handler om dem i det Kapit. om uundgiengeligt Onde, 177, hvem der kan giøre sig størst Haab om, at blive elsket af dem. Gammel, betyder undertiden hvad der er over tolv Aar, see, Gamle Jomfruer. Gamle Mænd, paa tyve Aar (Meere følger.)