Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
jammerlige Copibøger for de forfalskede Efterretninger om fremmede Begivenheder; døve og blinde, døvstumme Monstra med Hensyn til enhver dadelværdig Ting, der passerede indenfor deres eget Lands Grændser, jammerligen trykte paa et Halvark Trækpapir - vovede nu Udgi Dette er ikke saaledes at forstaae, som om alle disse Artikler vare Udværter ved en offentlig Tidende, og som om de nu vare udjagne af de engelske, tværtimod findes alle de ovennævnte i enhver god engelsk Tidende, og mere til af samme Art, men kun som Visager. verne at publicere Meninger om politiske neskeslægten.) Saastor har Forandringen og Gjenstande, og at benytte sig af Personer, der Forbedringen været i det sidste halve Aarhun vare i Stand til at tildrage sig almindelig Op drede. mærksomhed ved sine bemærkninger over offentDet er ufornødent at lovprise de Velgierlige Affairer. Den store Ubekiendte (Junius) ninger, som en fri Discussion af hvilkensomopstod – og den offentlige Menings guddomme helst Gienstand frembringer iblandt Menneskehelige Magt samt dens Organer vare ikke længer den. Hvor den har været taalt, der er Samen Hemmelighed. Den meest glimrende Periode fundets intellectuelle Forbedring fremskredet i lige i den offentlige Presses Historie i England var Skridt med national Lykke. Mennesket er der begyndt. blevet et friere, vindskibeligere, fornuftigere og Eftersom de brittiske Tidender bleve mere lykkeligere Væsen. De meest oplyste Nationer politiske og literære, bleve ogsaa deres Redacpaa Jorden ere levende Beviser herpaa, et leteurer mere duelige i andre Grene af deres Kald. vende Beviis, skjøndt af negativ Art, ere ogsaa Regulære Beretninger om Parlaments-Forhand de meest trællesindede, ulykkelige og uvidende lingerne bleve indførte, og den store Lexikogra Folk, der træde paa vor Jordklode. See til(Johnson) selv skammede sig ikke ved at være en Musselmænden i Østen, see den ottomanske natlig Slave for at iværksætte dette. Nat ef Stat, Hvor er der et Exempel paa et saa vidt ter Nat banede han sig Vei ind i St. Ste udstrakt Herredømme, saa dybt og mørkt tilhylphens Galleri (Underhuset), og bepakkede sin let i Uvidenhed: Vi ville ikke omtale SpaniHjerne med alle den engelske Tallerkunsts Blom erne, Jtalienerne – men gaae hvor du vil, og ster. Naar Staden sov, havde han travlt med du skal finde Menneskeslægten lykkelig at vikle fra hinanden de blandede Tanker, han i Forhold til dens Oplysning. havde hørt, og at sætte dem paa Papiret for at Ret til at tænke, Ret til at dømme og overveje, er det første Princip i Friheden; det er publicere dem næste Morgen. den første Artikel i Traktaten imellem de høie Siden den Tid have de Forbedringer, som contraherende Parter, de Herskende og de Be have fundet Sted i Udgivelsen af de brittiske pe herskede, ved hvilken Manumissions=Akten riodiske Skrifter, fulgt lige saa rask paa hver bona side er fuldendt. andre, som de have været forhavsende, og Frembringelserne ere nu med Rette enhver Engelsk mands Stolthed, og Fremmedes Beundring. De Skulde nogen af vore Læsere, som maaskee selv aldrig har seet, end sige læst en engelsk Avis, ere ikke blot Hovedartiklen paa deres Lands li tvivle om Sandheden af denne bemærkning, da terære Marked – de ere gængse over hele den bede vi ham betænke, hvormegen nyttig Under civiliserede Verden; de ere Hovedkanalerne forviisning der fra de engelske Tidender udsprede sig Udbredelsen af Kundskaber, Almeen Aand og gjennem alle andre Tidskrifter, hvilken Fane de end sværge til. Napoleons Moniteur in sunde politiske Grundsætninger imellem hele Mendeholdt ofte de vigtigste Artikler af the Times. Derimod er den menneskelige Charakteer berøvet dens Forrettighed, naar den ikke tør overveje, hvad der er den meest magtpaaliggende, og hvad maa være den kostbarest og dyrebarest. Det er ved Pressen alene, at de første heldige Forsøg paa at udrydde en slavisk Populations Sløvhed kan gjøres, det er ved Pressen alene, at en faderlig, oplyst Regjering kan hæve Folket til Nationalaand, til Almeenaand, til klart at fatte og rigtigen sætte Priis paa dens Gaver, som sigte til dets Velfærd. Før Mennesket kan nyde Velsignelsen af gode Love, maa han være oplyst, og før han vil yde sin Hjælp til at beskytte dem, maa Pressen lære ham deres Værd. Bonden vil ikke (med mindre han gjør det for Betaling) kæmpe for det, han ikke kan begribe og tilbørligen vurdere. Civilisationens Datter, Frihed beskyttet af Monarchi, kan aldrig attraaes af en Barbar; uden en fornuftig Oplysnings Velsignelser har Friheden ingen Ynde for ham. Men jag Uvidenheden bort, sprængde Skranker, der indesluttede hans Aand i hans Fædres snævre Kreds, og du aabner paa eengang en Vei, hvorpaa han ikke blot forbedrer sin egen Tilstand, men bliver et ringe Redskab til at forbedre Alt omkring sig. Dette lader sig bevise ved Historien af enhver Dag, som gaaer. Hvoraf kommer, at vi see saa mange uvirksomme og abortive Forsøg, af velmenende Regjeringer - (en Joseph den 2den f. Ex.) - paa at reformere og forbedre deres Folks politiske og moralske Stilling, Fra Jntet saa meget, som fra det Misforhold, der, i Henseende til Kundskaber, finder Sted imellem de Regierende og deres Undergivne. De førstnævntes Anstrængelser blive abortive, fordi de Forandringer, de indføre, ikke staae i ForII16 - hold til Folkets Jndsigt. De reformere for hurtig, med for liden Forsigtighed; de udkaste deres kostelige Sæd i en udyrket Grund, og derfor ere deres prisværdige Bestræbelser spildte. Forbedringen fremskrider langsomt, den maa blomstre, for den modnes, og før Love og Jndretninger kunne modtage en velgjørende Forandring. maa Pressen have foreløbigen udpeget, til hvilket Punkt Forandringen bør gaae, have viist det Led i Kieden, hvor den bør standse, berolige de forskjellige Jnteresser, den kunde, berøre, og undermineret de Fordomme, der skulle bortryddes (Fortsættes.) for stedse.