Københavns Adresseavis, 1777-10-07
Fortsættelse af Beskrivelsen over de danske Øer i Vestindien. Man skulde tænke, at den stærkeste Hede paa disse Øer var, naar Solen staaer lige over Jndvaanernes Hoved, men da dette falder ind i Regntiden, saa formindskes Varmen meget derved. Naar Østenvinden, som ellers bestandig blæser, holder op, er Heden stærkest og næsten utaale lig, men dette skeer sielden og varer ey længe. De varmeste Maaneder ere September og October, og i denne Tid indfalde ogsaa de fleeste Tordenneyr. En Fordeel, som giør Varmen mindre besværlig, er at Luften snart altid er reen og klar. Østenvinden, som om Morgenen, imellem 8 og 9 begynder at blæse, og bliver sterkere lige som Solen kommer høyere op paa Himmelen, køler Luften. Desuden er Levemaaden indrettet efter det Clima, hvor Jndvaanerne ere, deres Klæder ere lette, og Husene luftige. Nætterne ere hele Aaret igiennem fugtige og lølige, sidst i Februar (hvilken Maaned overalt er den mindste varme) indfalder undertiden noget kolde Nætter. Den Afterling paa Hede og koligt Veyr, som fornemmes her, i sær i den store Regntin, hvorved man meget let kan forkoles, er en Hovedaarsag til de Sygdomme, som findes paa disse Øer. Luften er her meget fugtig, i sær i Regntiden; Jernet rustes i kort Tid, Sølvet taber noget af sin Farve, Klæderne skimles, naar de ikke hver anden Maaned engang hænges i Luften, Læder bliver efterhaanden meere haard og skiør, Tagspaan af Cedertræe fra Nordamerica, som der kan bruges i 40 Aar, varer her ikkun 15, Dørtrin af Egetræ ere efter 10 Aars Forløb bortraadnede. Aarsagen til Luftens Fugtighed er vel tildeels Søen, men fornemmelig Jordens stærke Uddunstninger, som forfriske Planterne, men ere skadelige for saadanne Ting, der kan rustes og skimles. Her fornemmes sielden meget sterkt Tordenveyr, sædvanlig indfalder, det fra Martii til November Maaned, og oftest i den store Regntid, i hvilken ogsaa næsten hvert Aar sterk Storm, forefalder, som paa Marken samt ved Bygninger og Skibe kan giøre betydelig Skade. Orcanerne ere den forfærdeligste Forandring i Naturen, som disse Øers Jndvaanere fornemme. De indfalde ligeledes i den store Regntid. I Almindelighed lægger Vinden sig ganske, førende Orcanen begynder, og Luften bliver klar. Efterhaanden, bedekkes Himmelen med mørke Skyer, og herpaa stormer Vinden saa forskrækkelig, snart fra et, snart fra et andet Hiørne, at alle Bygninger rystes. Tidt er den tillige forbunden med forfærdelig Torden og Regn. Tagene føres bort af Husene, heele Huse flyttes fra deres Sted eller nedbrydes, de stærkeste Træer brækkes over, eller rykkes ud med Rødderne, Planterne fordernes og føres bort; Menneskene, som i denne Tid ere paa Marken, maa lægge sig ned paa Jorden, ellers fører Vinden dem med sig Søen er tillige i en forfærdelig Bevægelse, Bølgerne slaae langt ind i Landet, og ødelægge Alting, hvor de komme. Skibene kastes paa Stranden eller paa Klipperne. Ved saadan en Orcan, som sielden varer længere end 24 Timer, og dens haardeste Stød ikkun 12 til 15, kan et heele Eyland ødelægges, mange Aars Arbeyde tilintetgiøres, og formuende Folk sættes i Armod. De danske Øer have havt en stærk Orcan fra den 30 August til den 1 September 1772, førend denne have de i saa mange Aar været frie for denne Plage, at ikkun de allerældste Folk kunde erindre sig at have erfaret den. Jordskielv fornemmes paa de vestindiske Øer snart hvert Aar mere end eengang, dog sielden saa stærk, at de giør nogen Skade, og mindst paa St. Croix. Alle ere Øer ere biergige, meest St. Jan, paa St. Croix findes ogsaa mange og store Sletter. Jblant Biergene paa denne sidste Øe er Maron Bierget (som har faaet sit Navn af de undløbne Slaver der kaldes Maron=Negere) næsten utilgiængelig. Cammeelbierget paa St. Jan er det høyeste paa disse Øer og meget steilt. Alle Biergene ere enten fulde med Skov, eller der er anlagt Plantager paa dem; hvor Jorden er steenig, voxer den beste Sukker. Paa de Bierge som ere fulde med Skov, er det ikke mueligt, at komme igiennem, deels for de mange Steene og Klipper, deels piggede Træer og Buske, og endelig en Art af Planter der voxe som Ranker: disse snoe sig om et Træ fra nederst til øverst ligesom Reeb, og gaae fra et Træ til det andet, de ere i saa stort Tal og saa stærke, at ofte store Træer voxe krumme under dem. Nogle ere saa tykke som et Ankertong, og kan gaae fra Toppen af et Træ til et andet som staaer 30 Skridt fra det første. Andre hænge frit ned fra høye Træer. De tyndeste bruge Negerne som Reeb og Seglgarn. Paa St. Croix findes gode Kiøreveye. Paa de andre Øer og paa Biergene ride Jndvaanerne; Vahrene føres paa smaae nedrige Vogne ved Heste eller Negerslaver. Bekkene og Kilderne paa disse Øer have Brak=Vand, som ikkun drikkes af Negerne eller andre som ey kan samle Regnvand. Dette samles ved Render, som ere anbragte paa alle Sider af Tagene i Fade eller Vandkister. Naar det har regnet stærk een eller to Gange, saa kan paa denne Maade saa meget Vand samles, som en Plantage behøver i et Fierdingaar eller længere, hvoraf Negerne og Qvæget vel og saa faae noget; J Citadellerne findes i sær altid en godt Forraad. Regnvandet bliver først ret godt, naar det er nogle Maaneder gammelt. Naar Tørken længe vedholder, kan Regnvandet undertiden være særdeles dyrt. I April 1758 blev en Spand fuld eller saa meget som en Neger kunde bære paa Hovedet, solgt for noget mindre end en Rigsdaler. Agerdyrkningen er meget forskiællig fra den europæiske. Jorden hakkes allene op med Hakken; Denne Dyrknings=Maade er den beste i løs Jord, og den eneste muelige i stenig Land og paa steile Bierge, Paa S. Croix, hvor Landet er meere jevn og ey saa steenefuld, kunde Ploven vel ogsaa bruges, men Planteurerne blive ved deres Vane. Agerdyrkningen forrettes ved NegerSlaver, der i lange Rader under Opsyn af en saa kaldet Bomba (Foged) ophakke Jorden. Giødning behøvedes hidindtil snart aldrig, siden Jorden uden dens Hielp var frugthar nok, men siden nu Frugtharheden lidet synes at aftage, søge adskillige Planteurer at befordre samme, ved at gjøde Jorden. Paa saadanne Agere, der ligge paa Bierge, bæres Giødningen i Kurve af Negerne, paa jevn Mark bruges Oxer og Muuleseler til dette Arbeide.