JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-25
Kopulerede. Den 20de Novbr. : Hr. C. Brandt Farver og Jomfrue M. Lihme, Knud Jørgensen og Maren Nielsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-25
Begravede. Den 21de Novbr. : Dagleier Hans Larsens, Kone, 52 Aar. Den 23de : Stoemagermester Frans Holstes Datter, Frideriche Severine, 2 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-25
AVERTISSEMENTS. Paa Adressecomtoiret faaes: Constants curieuse Levnetsbeskrivelse af Salmann. 3 Dele, 9 Mk. indbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-25
Om Belønninger og Straffe i Opdragelsen af Dr. Afhanus fordansket ved G. J. Brønsted, Præst paa Aschøe. 4 Mk. indbunden. Rists Anviisning for Skolemestere i de lavere Skoler, oversat ved Provst L. Hasse. 5 Mk. indbunden. Nød= og Hielpebog for Bondestanden. 3 Mk. 8 s. indbunden. Henrii Løve, en dialogiseret Heltehistorie. 9 Mk. 4 s. indb. Formularer til Kontrakter, Skieder, Obligationer, Ansøgninger o. s. v. ved Bærens, 7de Oplag, 8 Mk. indbunden. Birkners efterladte Skrifter, 5 Mk. indbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-25
Nye Evangelisk christelig Palmebog med Kollecter, Epistler og Evangelier samt alle Kirkebønner. 3 Mk. indbunden. Konst at forlænge det menneskelige Liv af Dr. Hufeland. 8 Mk. Hildebrandt og Sædens Udgydelse i Søvne. 10 sk. Hvorledes kunne Frugtsommelige vedligeholde deres Sundhed og vente en lykkelig Forløsning, af Dr. Struve, 3 Mk. Advarsel til de Studerende i Henseende til deres Sundhed. 1 Mk. Huuslægen ved Tode, 3 Bind. 2 Rdlr. 4 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-25
Et Par Ord til de danske Skoleholdere om den beste Maade at lære Børn at læse, med Bogstav= og Stave=Tabel af ProvsBredsdorff. 4 s. Nye og fuldstændig Kogebog af en Huusmoder. 5 Mk. Agerdyrknings=Katechismus for Bornholm af J. P. Prahl. 1 Mk. Haandbog for Brændeviinsbrændere. 28 sk. Deronomisk Magie eller udvalgte Konststykker for Fruentimmere. 2 Dele. 8 Mk. Wersels Danske Brevbog. 7 Mk. Hielpemidler til Overtroens Udryddelse ved Hallager. Den aftronomiske Børneven af Hallager, 28 sk. Morende Historie for Børn af Hallager. 20 sk. Morende Tidsfordriv for Børn i ledige Timer af Hallager. 14 s. Samling af Julelegge af Hallager. 3 Mk. 8 s.A. V. Cinstructif af Campe, 2det Oplag. 2 Mk. 12 s. indbunden. Hallagers danske A. B. C. 6 s. Hallagers tydske Læsebog. 3 Mk. Tydsk Læsebog for Begyndere af C. G. Reisler. 3 Mk. 8s. Lector Bruuns franske Grammatik med Stilløvelser. 5 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-25
Grundtræk af almindelig Grammatik af Dr. L. Nissen. 4 Mk. Praktisk Regneb og af Søndergaard. 2 Mk. 8 s. Forsøg til en nye Flyvelære af Lund. 10. Nye og fuldstændig Lakeerbog. 28 sk. Anviisning til Syning og Brodering af Dørrien, 20 sk. Fernisse=Bog af Hallager. 3 Mk. Villard=Regler. 1 Mk. Merchs lille Magie med Figurer. 2 Mk. 12 s. Maler= og Forgylder=Bog. 3 Mk. 4 s. 99 Recepter for Lysthavere af begge Kiøn, af Breitsprecher. 12 s. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-25
Mandtallister til Brug ved Extraskattens Beregning, Af = og Tilgangslister til Dito, Auctionslister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-25
Lægdslister. Af= og Tilgangslister for Lænderne. Schemata til de ved Forordningerne af 23 December 1735, 13 Januar 1792 og 12 September 1792 anbefalede Fortegnelser over Skifte og Arv. hvert Slags 3 Mk. Bogen, eller 2 s. Arket. Tabel over Rettens Betienters Betaling ved Rettergang, Skifter, Auctioner, Tinglysning, Taxationer, a. for Kiøbstæderne 3 s. og for Landet 2 s. Døde= og Føde=Lifter over Mandskabet, der bør findes i Lægderne, 2 s. Arket. Hoverie=Reglement. 2 s. Skriv, og Reise : Calender for Aar 1802. gjennemtrukket med rene Blade, faaes for 1 Mk. her paa Adressecomtoiret; gjennemtrukket med dobbelte Blade 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-25
Hos Bogtrykker Faber faaes : Efterretning og hvad der hidtil er foregaaet ved det Danske, Svenske, Russiske og Preussiske Hof, i Anledning af Neutralitets=Conventionen og om Tilrustningerne, h. 28 s. Nye Magazin for Næringsstanden, af Didrichsen 1ste Hefte 24 s. Tillæg til samme, 1ste Hefte 24 s., Fiskebog for Elskere af Fiskerie og Kredsefangst, ved Wersel, 2 Mk. Haandbog i Chemien, ved Svendsen, 8 Mk. De pudseerlige Arvinger, Lystspil i en Art, h. 20 sk. Fuldstændig Haandbog for danske Skippere og Søefarende, 7 Mk. 83.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
General Leelere og Statsraad Bentzech ere alt ankomne til Brest, for at indskibe sig til Expeditionen til St. Domingo. Oldingen Jovin, som har tjent i mange Aar paa denne Kolonie, følger med, og skal af den første Konsul være bestemt til Chef for den nye Regiering. Ogsaa fra Toulon afseiler en Troppedivision under GeneralRochembeau til samme Bestemmelse. Bonaparte skal have ladet sig forlyde med, at 4000 Millioner ikke var formeget, for igjen ganske at forene St. Domingo med Frankerig, i hvilken Anledning man mindes Marskal de Vaux, Fordring til den Kongelige Minister, da det blev ham og verdraget at erobre det Rebelske Korsika tilbage. Lad mig sagde han - faae 20 Millioner, 20000 Rd. og 20 Bøddelknægte. Han fik dem, bragte Korsika til Lydighed, og lod et heelt Franciskanerkloster klynke op. Af 25 Kanonskibe, som den 4de d. afseilede fra Boulogne til Calais, ere kuns 8 i god Behold ankomne til Duncirchen; 12 ere reent forulykkede i Stormen og til de 5 har man endnu Intet hørt. - Lord Cornmallis og Josep Bonaparte skulde endnu i forrige Uge afreise til Amiens Den 15de spiste de hos Krigsministeren, hvor Duroe og Laurision ogsaa befandt sig imellem de talrige Giæster, Jndtil den Dag havde Lord Cornmallis siden sin Ankomst til Paris sendt 5 Kourerer til London. - General Lannes er udnævnt til fransk Gesandt i Lissabon; saa en nu og udnævnt en General=Handelskommissair ved de forenede Øers Republik. Kommandantpladsen ved Konsulargarden er ophævet, og derimod skulle 4 Generaler daglig afvexle i denne Post og hente Parolen hos den første Konsul selv. Der skal ogsaa udnævnes en Slotsgouverneur i Thuillerierne. - Den almindelige Udstrøgning af Emigrantlisten, hvorom er talt saa meget, skal nu efter meget levende Debatter være forkastet af Statsraadet, saa at Jngen herefter bliver udslettet, uden paa en særskilt Beretning fra Politieministeren. Journal de Paris giver nu en Rekapitulation om Alt det, der er udrettet i Bonapartes andet Konsular=Aar. Som det Vigtigste anføres her i Vinterfeldttoget i Tydskland, Freden i Luneville, Fuldbringelsen af den første Deel af en Civileoder, Kriminal, og Handelslovenes Revision, Oprettelse af Advokaternes Korporation, hvorved Rabulisterne ere forviste fra Tribunalerne, Nedsættelse af de 6000 Fredsdommere til 3000, hvorved Staten svarer fleere Millioner og mange Ukyndige ere bortjagede fra Dommersædet. En virksommere Forfølgelse af Tyve, Mordere og Stratenrøvere, ved de oprettede Specialtridinaler og anordnede Strøiet og af Skarpskyttere; Den katholske Religions Gienføddelse og den indre Roelig heds Befæstelse ved Konkordatet med Kristenhedens Overhoved Fredsslutningen med Engelland, Rusland, Porten, Portugal o. s. v. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
For Fuldstændigheds Skyld anføres her endnu følgende Efterhøst af Fredsdebatterne i Parlamentet (S. 569 og 70). Den bekiendte heftige Taler i Underhuset, Dr. Lawrence, kaldte Fredstraktaten den sletteste, som Engelland nogentid har sluttet, og det endnu værre end den Utrechter Fred, uagtet de Ministre, som sluttede samme, bleve tiltalte som offentlige Forbrydere. De mange ubestemte Udtryk og øvrige Ufuldstændigheder ved Traktaten, paastod han indeholdt Sæden til nye Stridigheder. Med megen Bitterhed beklagede han Arvestatholderens tunge Skiebne. Hvo havde formodet det - raabte han at næsten den samme Dag, da Hollands Statholder, Wilhelm III af Oranien, for 113 Aar siden landede i Engelland, for at befrie os for Jakobiternes Aag, skulde hans Efterfølger, Wilhelm V, blive beskuppet og ødelagt at Engelland, blot fordi han med urokkelig Hengivenhed var bleven dets Jnteresse troe. De Engelske Ministre skulde lære af Franzoserne at lagttage Troeskab imod deres Al. lierede. De havde aldrig i denne Krig rømt noget Land eller Stad, uden at have sørget for deres Tilhængeres Sikkerhed, ei engang den i Alerandrien indsluttede Menou havde kapituleret paa andre Betingelser. Endnu den 4de erklærede Erkrigsminister Windham, at den foregaaende Dags Debatter over Fredspræliminarierne kuns havde fuldelig bestyrket ham i den Mening, at Engelland ved Freden har givet sig ganske i Fiendens Vold, og befinder sig under Løvens Kløer, som dog, istedet for at sønderrive sit Rov, behandler det med Godhed, Mildhed og Naade, medens den lægger sig tilrette i sin Hulen. Dette forklarede han saaledes, at Engelland var vilkaarlig standset i sin (hæderlige, Løbebane af Frankerig, var kun sikker, saa længe Frankerig tillod det, og have de ingen Kraft til at modstaae et Angreb, saasnart Frankerig fandt samme for got. Krigsministeren York søgte at giendrive sin Forgiænger med al Lemfældighed og sagde, at Engelland var saa sikker, som nogen anden Stat kunde være det i Europas nu værende ulykkelige (lil Forfatning. Derfor misbilligede han ogsaa Folkets Glædesudbrud over Freden, og ønskede, at dets Øine maatte oplade, og de Farer, som Freden endnu stedse har i sin Følge, skildres det med levende Farver. Disse Udladelser og Fredsfarer ansees almindeligen for et Vink til, at der vil blive holdt en langt stærkere Freds=Etat til Lands og til Vands end sædvanlig, og at man syntes at være meget bange for at lade de frie Britter komme i nøiere Forbindelse med Franzoserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
J Oppositionsbladene, og deriblant især Courier de Londres, findes endnu ideligen meget udførlige Raisonnements, som dog i det Hele ere meere for end imod Freden. Krigens Karakteer, hedder det i bemeldte Blad, har asvexlet, eftersom dette eller hiint Parti havde Overhaand, i Kabinettet. "Snart var det Windham, og man ødslede Alt paa Chouanerne; snart var det Grenville, og Engellands Penge strømmede til fremmede Magter; snart var det Dundas, og Erpeditionerne opslugte Alt. Hvad var urimeligere, end ei at sende Vendeen nogen Hielp, da Noirmoutier var indtaget? Hvad mere Afsindigt, end den Maade, hvorpaa man stod Royalisterne i Quiberon bi, Hvad unyttigere, end at ophidse Chougnerne efter Charettes Død, Frankerig og Engelland vare paa den senere Tid sysselsatte med lige frygtelige Rustninger; men Øjemmedet af Frankerigs vare en Jnvasion i Engelland, Lord Nelsons Expedition derimod sigtede kunn til nogle Baades Ødelæggelse. Frankerigs Overmagt paa det faste Land var for stor Uden Marine, uden Handel uden Rigdom var det des frygteligere, fordi det gav ingen Prise. Som det efterhaanden søger at opnaae Alt dette igien, vil ogsaa dets Afhængighed begynde; det vil bli vel det spæde Barn ligt, og endnu længe nødsages til at ære Occanets gamle Behersker a. Dog finder Conrier og saa i Fredstraktaten meget Stof til en nye Krig, f. Ex. de forskiellige Hensigter, Engelland og Frankerig hemmelig nære i Henseende til Holland, Tilstanden i Schweitz, Regjeringsformen i Frankerig a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Jkke heller mangler det endnu Journalisterne paa mange bidende og vittige Jndfald i Anledning af Fredens Beskaffenhed. Ministerialbladene paastaae, at den med Rette kan kaldes ærefuld, naar man betænker, at Frankerig har aftraadt Ceylon for Holland og Trinidad for Spanien, uden engang at spørge denne Vasal=Konge og hiin Slave=Republik og Tilladelse; at det ved Freden, med Engelland har opløst en Fredstraktat, som Kongen af Spanien havde sluttet med Regenten af Portugal; at det har berøvet Fredsfyrsten alle hans Erobringer og Trofæer, undtagen den Orangegreen, som han med saa meget Galanterie sendte til Escurial a. Herimod lade Oppositionsjournalerne under den ironiske Overskrivt: den ydmyggede Bonaparte, denne Helt holde en Tale fordet franske Senat, hvori de blant andet lægge ham disse Ord i Munden: "Vi maae indskyde os under den velgiørende Monarks Naade, og bede ham at give os Fred. Han vil ikke afslaae os denne Velgierning; - som den høimodige Løve i hans Vaaben, tænker han for stolt, til at knuse, en nedkastet Fjende. Hr. Pitt, som nu nøies med at undervise Addington, lignes ved Tyrannen Dionysius, der endte sine Dage som Skolemester J et andet Blad læser man et Skrivt anmeldt, under Titel: "Fredspræliminarier, Jmperial=Folio, koster 250 Millioner. Denne Anmeldelse er i samme Smag, som det bekjendte mærkværdige Dødsfald (Krigen). Recensenten undrer over, at Forfatteren slet ikke har afbenyttet sig de i Paris og Lille udkomne Forsøg over samme Gjenstand. For Bogens umaneerlige Priis giøres Undskyldning, paa Grund af Materialiernes overordentlige Dyrhed; men saa spørges, hvorfor Forfatteren ikke kom frem med sit Produkt, da disse vare i en lavere Priis. At beraabe sig paa det gamle nonum prematur in annum (or et Skrivt maae vel prøves og gjennemtænke, før man giver det i Trykken) er her meget upassende, og yderst trykkende for Publikum, bag i Bogen findes en Fortegnelse over nogle indsnegne Trykfet, f. Ex. for Skadesløsholdelse, læs Aftrædelse, for Bourbon, læs Trinidad; en Feil af mindre Betydenhed; alle lies for allies (d. c. lutter Løgn for Allierede) er ikke anmeldt, og samme vilde den ærede Læser selv behage, at rette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Blandede Efterretninger. Frankerig. J Moniteuren findes nu officielt anmeldt, at den første Konsuls Sabelhæfte er bleven prydet med den bekjendte Diamant Regenten. Vel anstaaer denne Pragt - hedder det - mere Damerne, men Regenten gjor formedelst sin Størrelse, Smukhed og Sieldenhed en Undtagelse. I et Digt, som en Postbetjent har forfattet i denne Anledning, siges, at Frankerig ved at spænde denne Sabel om Bonapartes Hofter, vil vise, hvad man skylder hans Magt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Aftenen efter Festen den 9de var det i Paris saa tyk en Taage, at Gadelygterne ei engang kunde skinne igiennem. Altsaa et dobbelt Held, at den 9de November skulde falde imellem en regnfuld og en taaget Dag. Paa det nedstyrtede Stellads siges nu, kuns at skulle have været 60 til 80 Personer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
En Engellænder tilbød Regjeringen et kostbart udmaiet Fregatskib til Afbetjenning ved Festen, hvilket ved dets fortræffelige Manøvre overgik alle de andre Skibe paa Senen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Lord Cornmallis har foræret Brigadegeneral Ferrand, som ledsagede ham fra Calais til Boulogne, et Par prægtige Pistoler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Der er nu kommet et tydsk Operaselskab til Paris. Adskillige Deparmenter ere i denne Tid hjemsøgte af en ødelæggende Qvægsyge, mod hvis Udbredelse i Naboe departementerne Minister Chaptal har befalet at bruge al Forsigtighed. I Departementet des dens Sevres (i det forrige sydlige Orleans) er i afvigte Aar dræbt 67 gamle og 52 unge Ulve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Kardinal Rohan har nu ogsaa indsendt sin Afsked som Fyrstbiskop af Strasburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Engelland. I et Engelsk Aftenblad læses nu en Skildring af den første Konsul, som en fra Paris hjemkommen Gentleman har meddeelt, men er saa maver, at han gjerne kunde have skrevet den hjemme. Det er saaledes almindelig bekjendt, at Exakobineren, Politieminister Fouche, og den Exadelige, Minister Talleyrand, have hans største Fortrolighed. General Lannes siges her at være hans Yndling. Hans Middagsmaaltid varer aldrig over en halv Time, hvorfor Pariserne have det Ordsprog, naar En spiser lidet: "Han spiser som den første Konsul. Det er mærkværdigt, at de samme Ministre, som begyndte en Krig, altid maae af Veien, for der igjen kan blive sluttet Fred, hvilket man har seet i Aarene 1712, 1746. 1762, 1783 og 1801.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
J Ostindien have Engellænderne faaet en farlig Fjendei en Sværmer, ved Navn Sultan Shah. Tallet paa hans Tilhængere voxer daglig, da de ansee ham for et og vermenneskeligt Væsen. Saaledes har han forklaret et Jordskjælv som et Svar paa sine Bønner, og lykkelige Forvarsel om hans Seire a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
J Skotland er nylig død en Tigger, i hvis Pialter man fandt indsyet 3000 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Batavisk Republik. I Texlen udrustes alt 2 smaae Eskadrer, som strax efter Definitivfredens Slutning skulle gaae til Ost= og Vestindien, for at tage de hollandske Kolonier i Besiddelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Jtalien. Rygtet er endnu langt fra ikke færdig med at anatomere dette afpillede Land. Saaledes sige nu Som me, at Kongen af Sardinien saaer de 3 fordum Pavelige Legationer Bologna, Ferrara og Romagna i Gotgjørelse, for Piemont, hvis Vestlige Deel skulde tilfalde Frankerig, den Sydlige Genua og den Østlige Cicalpinien. Andre mene derimod, at Storhertugen af Toskang nu skal gotgjøres i Jtalien, og forklare deraf de 17 Østerrigske Regimenters Marsch til det Østerrigske Jtalien. For at vise, hvilke glade Udsigter Freden igjen aabner for den allerhelligste katholske Religion, har Paven skiænket alle Roms Jndvaanere, som bivaanede Takkemmessen den 25 Octbr., Aflad for deres Synder i 7 Aar, og ovenikjøbet 40 Dage til at bede for de arme Sjæle i Skjærsilden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Helvetisk Republik. Alt den 3die konstituerede det nye Senat sig i Dolders Huus, som er udnævnt til dets Præsident. Ved en Eed have alle Lemmerne forbundet sig til, at grundfæste Fædrelandets Vel paa Frihed og Retfærdighed, saa langt deres Kræfter naae. Dog er Dagbladet den nye Schweitzer Republikaner bleven forbudt af Regjeringen. Tyrkiet. Paswan Oglus Rolle er nu snart afspilt. Saasnart han erfarede, at der var Fred imellem Frankerig, Engelland og Porten, tilbød han sig at adlyde den høje Port i Alt, naar han blot maae beholde Statholderskabet over Widdin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Til Konstantinopel er alt ankommet 200 Punge Guld og Sølvmedailler, som Storadmiralen har ladet præge i Cairo. Det er utroeligt saa mange Pelse og Ringe Storherrenbortskiænker til de kjære Engellændere. Den Engelske Ambassadeur har endog nydt den usædvanlige Ære, at spise ved hans Taffel, og andre Europæer skulle begynde at see lidt misundeligt til disse Fortrin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Rusland. I Petersburg rasede den heftige Storm først den 4 d., altsaa en Dag sildigere end her. Den nye Kronningsmedaille viser paa Hovedsiden Keiserens Brystbillede, paa Bagsiden derimod sees en Krone, med den Jndskrivt Loven. Grev Scheremetew, den rigeste Privatmand i Rusland. som har 1 Million Rubler i aarlige Jndkomster, har givet Keiseren en af de prægtigste Fester paa sit Gods ved Moscau, hvilken skal have kostet over 200000 Rubler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Keiserens fordums Lærer, den Helvetiske Exdirektor Oberst Laharpe, som opholder sig i Petersburg i Vinter, er beæret med Monorkens største Fortrolighed. Nordamerika. J Nenpork og flere Steder begynder den gule Feber nu igien sine Ødelæggelser. Tydskland. J de Keiserlige Stater skal det stemplede Papiir, hvoraf man her hidtil ikke har havt det dyrere end til 2 Gylden Arket, nu forhøies i Forhold til Summens Størrelse, dog ikke meere end 15 Gylden. Andre Skatte skulle ogsaa forhøies, da der ellers, som det hedder, vil blive alt for stor Deficit i Udgivterne for Militær Aaret 1802. E. H. Karl har nu indført en anden Orden i Regnskaberne ved Hofkrigsbogholderiet, da, som han selv bemærker, den gamle Forvirring kuns har været et Skjul for ethvert Slags Bedragerie og Underslæb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Den franske Gesandt i Carløruhe har i en Note protesteret imod den Maade, hvorpaa de Würtembergske Statsfanger ere løsladte, og erklæret ethvert skrivtlig Løfte, som man har afnødt disse, for ugyldigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Jndenlandske Efterretninger. Vagtskibet fra Beltet, Kongesagten Søeormen, er nu kommen tilbage og lagt ind igiennem Bommen. Det A. siatiske Kompagnies Skib Danmark er ankommen fra Canton med Chinesiske Varer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Ved en Cirkulaire til Toldvæsenskommissarierne i Engelland er nu givet Ordre til at lade alle danske Skibe, som komme fra de danske Vestindiske Øer, fortsætte deres Reise uden Hinder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Det danske Skib Jnger Margaretha fra Flekkefiord, som af en Engelsk Kaper var opbragt til Jersen, er, ifølge indgaaet Forlig med Kaptøren, igien afseilet derfra. En anden dansk Margaretha har i den sidste Storm mistet baade Anker og Seil ved Pillan, og desuden havt en Bekostning af 2000 Gylden, for at bringes i Havn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Fra første Advents Søndag næstkommende bliver den nye Evangeliske kriftelige Palmebog nu ogsaa indført ved Holmens Menighed i Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Justitsraad Müller har nu ved en Afhandling, som læses i Handels= og Jndustrietidenden meddeelt Resultater, af den af ham opfundne nye forbedrede Brændeviins Prøve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Paa Skagen gik Vandet saa høit den 3 Novbr., at man paa den søndre Side kunde roe med smaae Baade omkring, mange af de Huse, som ligge nærmest ved Havet. I det te forskrækkelige Veir strandede tet vesten for Høien Gammelskagen et stort svensk Skib, kommende sidst fra Engelland, destineret til Stokholm, ladt med Salt og Citroner. Faa Minutter efter at det var kommen til Grunden, var det i mange Tusinde Stykker. Af Mandskabet, som bestod af 20 Mand, blev kun 7 bierget; de øvrige 13 hvoriblant Kapitainen og Styrmanden bleve et Rov for de forfærdelige Bølger. - Paa samme Tid indstrandede der 3 Skibe imellem Skiveren i Raaberg Sogn og Vesterklit i Tversted Sogn. Efter Sigende skal de alle være Svenske. Af det ene skal det meste af Ladningen, som bestod af Bræder, Jern og Tiære, være bierget, men kuns een Mand af Besætningen. De andre to skulle være komne fra Vesten med Salt og Frugter, samt Sukker m.v. Mandskabet af det ene er bierget, men paa det andet reent forliist. Længere oppe med Vestkysten ere, saavidt spørger kan, ogsaa adskillige Skibe forulykkede. – Paa Bangs boe Strand er forliist i samme Uveir en sønderborger Jagt ladt med Brændeviin a. Folkene alle blevne paa Kiøbmanden nær, som havde bunden sig fast til Vraget, og i denne Stilling holdt ud i mange Timer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
Den 28 f. M. indtraf det Uheld, at af tvende Baade, som herfra vare afseilede med Fiske til Aalborg, kuldseilede den ene ikke langt fra Vaarsøe. Den anden Baad var dog saa nær, at den saae det, vendte om og biergede de tvende Mænd der havde været i Baaden, og nu vare kravlede op paa Kiølen af den. Men Baaden og alt hvad der var, forliste. Cours af danske Banksedler imod Spec. d. 23 Novbr. 41 3/4 pr. Cto. Ved Tallotteriets 701 Trækning i Altona udkom: No. 38, 42, 54, 18, 67. de
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-11-27
AVERTISSEMENTS. Af det mig allernaadigst anfortroede Svendborg Amts 76 Lægd, er Reserpen Wilhelm Hansen Trannekier, anført i Rullen under Litr. J. nye No. 145, gammel 18 Aar, efter Anmeldelse fra største Lodsejer, uden behørig Rigtighed, bortgaaet af Lægdet, og uagtet al anvendt Undersøgelse ikke har været at opdage. Thi bliver bemeldte Reserve herved efterlyst med tienstligst Anmodning til Alle og enhver, som omhans Opholdsted maatte blive bekiendt, derom at underret te mig. Svendborg Amts=Contoir den 24de Novbr 1801. Schumacher.