Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-14
Krigs-Efterretninger. De nyeste officielle og private Efterretninger fra Holland melde følgende: Fienden viiste sig den 29de Juli med omtrent 130 Førselskibe for Walcheren; man tog strax alle fornødne Forholdsregler, saavel for at forstærke de truede Punkter, som for at bringe de offentlige Kasser i Sikkerhed til Bergen op Zoom. Den 30te om Aftenen landede Fjenden. General Ost en søgde forgiæves ved Oost=Kappel at afværge det. Han maatte trække sig tilbage til Vliettingen, hvor han forsvarede sig bag anlagte Forhugninger til den 1ste August, da han trak sig indi Fæstningen. Samme Dag maatte Veere, efter heftig Modstand hvorved nogle fjendtlige Fartøier boredes Grund, overgive sig. Fortet Haak blev først forladt, da det var ganske ødelagt. Middelburg, hvorfra General Monnet havde begivet sig til Vliestingen, indgik Kapitulation. Sidstnævnte Franske Fæstning blev angreben den 3die. Den 4de blev Fjenden i en Fægtning udenfor Portene dreven tilbage, og en Mængde Fanger indbragt til Staden. De fjendtlige Skibe, som søgde at nærme sig, bleve fra Batterierne paa det ligeoverfor liggende Cadsand modtagne med en skrækkelig Jld. Hertil ankom General Chamberlac den 5te, og skal samme Dag have sendte en Forstærkning af 2700 Mand over Schelden til den beleirede Stad, med hvilken Kommunikationen til Søes endnu ikke var ganske afskaaren. De Engelske Erobringer indskrænkede sig altsaa den 5te Dennes til Walcheren paa Vliettingen nær, til Zirksee paa den nordligere liggende Øe Schouven, og til en Deel af Øen Zund=Beveland, paa hvis sydostlige Kant ForteBaz, efter nogle Beretninger, skal være i deres Hænder, og igjen heftigt beskydes af Hollænderne, efter andre skal det være besat af Franske Tropper. Den Fransk-Holland, ske Eskadre, der sandsynlingen er Hovedgienstanden for den Engelske Expedition, og bestaaer af 7 Franske og 4 Hollandske Linieskibe, er efter al Rimelighed i fuldkommen Sikkerhed. For at flyde over Sandbankerne i Schelden har den kastet sine Kononer overbord, og lagt sig først under Fortet Baz, siden høiere oppe i Schelden under Lillos Kanoner; endelig er den passeret Antverpen og laae den 4de d. M. ved Hemmekens. Den Hollandske Flotille under Admiral Ruysch har lagt sig i Krammer Den Deel af samme, som laae ved Veere blev angreben af Engellænderne, men slog sig igjennem, og forenede sig uagtet alle Fjendens Bestræbelser med ovennævnte Admiral, Uden en nye Landgang og en betydelig Seier paa Fastlandet er der da vel ikke at tænke paa at annamme disse Skibe og, udføre Engellænderne ikke denne Landgang snart, vil den nok formedelst de allevegne fra tililende Franske og Hollandske Tropper have sine store Vanskeligheder. Den høire Schelde=Bred fra Antverpen til Bergen op 30 om er allerede stærkt besat af de Franske, hvis Antal daglig forøges. Divisionen Chamberlac paa Cadsand- og venstre Schelde=Bred anslaaes til 12000 Mand, og General Charbonnier ventes hvert Øieblik med anseelige Forstærkninger. Alle Veie fra Paris til Antverpen ere som skjulte med Tropper. En Fransk Armee samlet og i det forrige Picardie, for at agere efter Omstændighederne. Alle Franske Kyster ved Kanalen og Nordsøen, sættes i Forsvarsstand. Forterne besættes med Kanoner, og Ovne indrettes til gloende Kugler. General St. Suzanne fører Overkommanden fra Boulogne til Vliestingen, og Marskal Dumonceau kommanderer de Hollandske Tropper. Kong Ludvig er den 3die om Formiddagen ankommen til Amsterdam. Men paa den anden Side er Engellændernes Magt frygtelig: 36 Linieskibe, 95 Fregatter og mindre Krigskibe, samt 200 Kanonbaade, forsynede hver med 1 Karonade, dække en Transportflaade, der har 50,000 Mand Landtropper ombord. Matrosernes Antal anslaaes til 40,000 Jndskibningen begyndte den 15de f. M., og inden 5 Timedvare 14,000 Mand allerede ombord. Værtshusene i Portsmouth og Omegnen kunde ikke rumme den Mængde Mennesker, som fra hele Engelland strømmede sammen, for at nyde dette sjeldne Syn. Den 27de løb Flaaden med strygende Vind forbi Dover. Grev Charam, hvis krigerske Fortjenester ikke ere synderlig bekjendte, er Høistkommanderende. Under ham befaler Sir Coore, og de forskjellige Divisioner staae under Generalerne Hope Huntley Ros lyn og Grosvenor. J Anledning af denne Expedition bemærke Engelske Blade (uvist, om Anvendelsen deraf skal gjøres paa deres egne Hærførere!) at havde Østerrig havn duelige Mænd i Spidsen for sine Armeer, vilde Feldttoget faaet et andet Udfald. De yttre tillige den neppe ugrundede Frygt, at Engelland nu atter kommer for sildigt. Hollænderne ere ogsaa af den Formening, at det Engelske Angreel kuns er lidet frygteligt for Frankerig, men ligesom en Prøve. steen for Holland, hvorpaa det vil vise sig, hvorledes de, der hidtil have udgivet sig for Venner af den nye Tingenes Orden, virkelig ere sindede.