JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
J Riber Avis af 13 Jan, læses følgende Middel til at gjøre Støvler vandtætte. - J Sverrig bruges paa nogle Steder følgende Middel. Man tager 2 Lod Beg, koger det ved sagte Jld med 8 Lod Tran en god halv Time, og rører et Qvintin Sølverglød deri. Den deraf blevne Salve varmes og smøres flere Gange paa Saalen, hvor man lader den trække ind ved sagte Varme. For at gjøre Overlæderet vandtæt tager man, 2 Lod Vox, koger det i 8 Lod Tran, varmer og indgnider det forskjellige Gange i Overlæderet, og sætter derpaa Støvlene paa et varmt Sted. Efter et Par Dages Forløb kan man pudse Støvlerne med hvilkensomhelst Skoe=Sværte. Saaledes blive Støvlerne ei allene beskyttede mod Fugtighed, men Salven conserverer ogsaa Læderet. Den ellers modbydelige Tran=Lugt forgaaer ved Kogningen og Tørringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
J Maanedsskriftet Minerva for Nov. 1817. findes en Bisgraphie over Hr. Pastor J. Monod, een af de tre udenlandske Geistlige af Calvinsk Troesbekiendelse, der fik den theologiske Doctor værdighed d. 1ste Nov. 1817. Denne Biographie er upaatvivleligen nøiagtig, men den største Deel af de enkelte omstændigheder (som egentligen ei vedkomme Videnskaberne eller Doctoratet) ere ikke af synderlig Vigtighed for Almeenheden, og i visse Henseender synes de endog at falde i det Smaallige. J det Forfatteren beretter os hvad der er at sige til hans Landsmands Berømmelse, synes han at bestræbe sig for, at vise, hvilke Forbindtligheder, han skylder den Familie, til hvilken Hr. J. Monod er knyttet ved Slægtskabsbaand. Men hvorfor har Forf. ikke bragt i Erindring, at den agtværdige Fru de Coninck saa følelsesfuld havde sagt, i Anledning af sin Svigersøns Jndsættelse til anden Præst: jeg modtager ham igien fra Deres Haand! Det være nu som det vil, Forfatteren minder os med Velbehag og meget omstændeligen om, hvorledes og ved hvilken Leilighed, Hr. Monod kom første Gang hertil, i Slutningen af Nov. 1790, hvorledes han, saa at sige, har pousseret ham ind i det de Coninckske Huus, og i det han lod ham prække for sin Menighed, og forskaffede ham gode Bekjendtskaber, under gunstige Omstændigheder bidrog til at føre ham hen til det Trin, hvorpaa vi nu see ham, og han nu med Hæder beklæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
Hr. Doctor Monods ældste Søn, en Yngling paa 24 Aar, studerer i denne Tid Theologien i Genf, og det hedder, at han snart vil blive ordineret der. For at Fangerne i Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset i Kjøbenhavn, i Undvigelses-Tilfælde, kunne være saa kjendelige, som mueligt, bære nu Fangerne af Mandkjønnet i Tugt- og Rasphuset Trøier og Buxer af guult og bruunt, og de i Forbedringshuset ligeledes af guult og graat Klæde, syede saaledes, at det ene Side- og Erme, samt For= og Bagstykke er af den gule, og det anden af den brune eller graa Farve. - Af Fangerne af Qvindekjønnet i samme Straffeanstalt vil blive anlagt Dragter af samme Farver, og syede paa samme Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
Kjøbenhavns Børs d. 16 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 394, a vista 400. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. - Rbdlr. Paris 2 M. - , a vista - Spec. 404. - Specier solgtes til 24 3/4 a 25 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) III a 112 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 99. Norske Rigsbanksedler 26 a 26 1/2. Dito Speciesedl. 18 1/2. Svenske Sedler 7 Rbmk. a 7 Rbmk. 4 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
Blandede Efterretninger. Til Repræsentanter paa Storthinget fra 1ste Febr. 1818 ere valgte af Drammen: 1) Krigsraad Flor, 2) Forvalter Scheitlie; til Reserver: 1) Præst R. Ottesen, 2) Grosserer P.v. Cappelen. - Af Kongsberg er valgt til Repræsentant, Professor O. Olavsen; og til Reserve: Sognepræst Bonnevie. - Reserve-Repræsentanter for Trondhjems Bye ere: 1) Stifts overrets Assessor Hersleb Hornemann, 2) Stiftsoverrets=Assessor Roll, 3) Grosserer H. Geelmuyden, 4) Grosserer Peter Schmidt, junJ Danzig lever i denne Tid en interessant Blind, ved Navn Krampiz, der siden sit ellevte Aar har været Synet berøvet. Deeltagende Venner søgte at erstatte ham dette Savn, ved at forelæse ham Digterværker, og han bragte det saa vidt, at han har udgivet en Samling af Digte, der ikke ere blevne ufordeelagtigen bedømte i Götting. Anzeigen 1816. Man sporer deri et følende Hjerte, og de udmærke sig ved originale Jdeer og et feilfrit Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
J Paris er det nu Mode, at lade endog Umælende offentligen vise deres Talenter. Foruden et Sviin aflægger nu ogsaa en hvid Kat Prøver paa sin Konstfærdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
J hvilken Ukyndighed endog franske Lærde ere om den nordiske Literatur sees i No. 167. af Ambign, der en Tid udgaves af den bekiendte M. Peltier, hvor det S. 332 hedder: Blandt de ranede Gjenstande, som Buonaparte har udstillet i Louvre, findes ogsaa et Exemplar af Edda skrevet i det skandinaviske Sprog. Den er, som man siger, den hellige Bog angaaende Skandinavernes Mythologie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
Anecdot. Jblandt de Disputatser, som ved en vis Leilighed holdtes ved Universitetet for Doctorgraden, var ogsaa en om de verbale Jnjurier eller Skjeldsord. Da det ikke altid er mueligt, til de danske Skjeldsord at finde fuldkomment passende latinske, vare baade Doctoren og Opponenterne ofte nødte til at nævne dem paa Dansk. En Forpagter fra Landet, der havde faaet Lyst til, engang at see en Doctordisputats, befandt sig ogsaa blandt Tilhørerne. Da han ei forstod Latin, og blot af og til hørte de smukke Ord: Skjelm, Forræder, Skalk, Æsel, Hundsfor, buse frem saavel af Doctorens som Opponenternes Munde, sagde han, gnidende sig paa Armen: "Nei, det er, Minsanten, dog vel grovt." Men da der begyndte at tales om "Tyv og Horesøn," sagde han: "Nei, fy for en Ulykke, hør hvor de nu tage paa Vei, nu er det bedst jeg gaaer. Jeg havde ventet at komme i honet Selskab; men her gaaer det for galt til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
Rettelse. J forrige Numer, P. 69, L. 3, istedet for 500, læs: 500 Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Hos Rogros an Femtende Aargang. No. 6. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 Januari 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Om Handelens Vigtighed for den danske Stat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Konstfliden kom ikke meget i Veiret, fordi vi i egentlig Forstand ikke trængte saa meget til den. Hvad man kan tilbytte sig ved sine Producter, eller ved sit Arbeide, det behøver man ikke, eller har man i det mindste ikke Lyst til, selv at forfærdige. Havde man end havt Lyst til at lægge Vind paa Konstfliden, saa havde den lykkelige Handelsperiode endnu staaet alt for kort paa, tilat vi skulde der have kunne drevet det saavidt, som hine Lande, hvor Conjuncturerne i høiere Grad ligesom tvang dem dertil, da den almindelige Rentefod i lange Perioder kun var 2 til 2 1/2 PC., og Rigdommene siden Aarhundreder opdyngedes hos dem, istedet for at de hos vore fremblomstrende Handlende først maatte samles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
J Engelland var man tjent og kunde lade sig nøie med at see sine Capitaler sikkert anbragte i Jordeiendomme, til 3 PC., og i Fabrication til 5 a 6 PC., af den simple Grund, at f. Ex. den, der eier 200,000 Rbdl., lettere kan udsætte sine Penge til 6 PC., end den, der kun eier 50,000 til 10 PC. De Capitaler, vor Handelsstand havde samlet, vare deels ikke forholdsviis saa store som Engellands, deels bedre og fortrinligst at anvende i Handelen. Urigtigt er det derfor, at bedømme vor Handels Jndflydelse paa Agerdyrkning og Konstflid i en Periode, saa kort i sin Varighed og saa uheldig i sit Udfald. Var den almindelige Fred indtruffet ti Aar tidligere, saa vilde vor Handelstand ogsaa undgaaet de Uheld, der vare en Følge af Krigen, og som saadanne hverken at forudsee eller at forudberegne. Da først vilde man kunnet beregnet Handelens Jndflydelse paa Agerdyrkningens og Konstflidens Fremme. Neppe er der nogen Tvivl om, at mange Capitaler vilde blevet anvendte paa de sidste Næringsgrene, istedet for at de for ene brugtes i Handelen. Naar man bedømmer Handelens Virkninger efter det Udfald, den ulykkeligviis har havt hos os, saa er det, som om man vilde sige til en Mand, der har plantet unge Frugttræer, hvoraf han en Tidlang høstede en Deel Frugter, og som i en stærk Frost gik ud; Hvor uklogt bar J eder ad, at J plantede Frugttræer, istedet for at saae Rug og Hvede, som aldrig kunne fryse, altsaa aldrig gaae ud, Kunde Manden, ikke med Grund, svare: Alle Folk kunne ikke sysselsætte sig med at saae Rug og Hvede, mit Stykke Haugejord skulde ogsaa benyttes; min Gartner, og Konen, som sælger min Frugt, skulle ogsaa leve, og endeligen, for en ualmindelig Frost kan ingen tage sig lagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Man har en Tid lang anvendt for liden Opmærksomhed paa Jordbruget, og man følte de skadelige Virkninger deraf. Man vil nu maaskee anvende for liden Opmærksomhed paa Handelen, og for stor paa Agerdyrkningen, og ligeledes komme til at føle de skadelige Virkninger deraf. Det ældgamle Ordsprog; man maa lade Andre leve med sig, burde være et Statsprincip, thi det bør aldrig være Staterne nok, at enkelte Stænder leve, men deres vigtigste Bestræbelse bør gaae ud paa, at alle kunne leve. Til at frembringe denne velgjørende Virkning er Handelen unægteligen det beqvemmeste Middel. Man kunde sammenligne den med Hjertet i Statslegemet, hvorfra det Blod, der ved Fødemidlerne tilveiebringes, omføres gjennem alle Aarerne. Handelen behover ikke altid at yde saa stor Pengefordeel, om den blot virker, som et perpetuum mobile, til at vedligeholde Formuens uophørlige Omløb igjennem de utallige Canaler i Staten, saa fortjener den allerede, som et saadant Middel, Regjeringernes største Opmuntring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Jndenlandske Efterretninger. Den 19 Januari begyndte Hr. Literatus A. Andersen Feldborg, i det Thottske Palais, et Cursus over det engelske Sprog, med fortrinligt Hensyn til Udtalen. De Værker, han ved denne Leilighed benytter sig af, ere de af ham udgivne: Poms from the Danisk, og the Live of Nelson, by Robert Southly. Forelæsningerne fortsættes hver Mandag og Fredag, Kl. 4, indtil d. 15de Mai, og Adgangskort, a 10 Rbdlr., faaes hos Boghandler A. Soldin, paa Hjørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 148, og hos Hr. Feldborg selv, i Knabrostræde No. 106.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Ved det gamle Corinth i Grækenland stødte nyelig en Landmand, ved at pløie, paa et Kar, som indeholdt en heel Deel gamle Mynter og en Guldring med en indfattet Agat, hvorpaa der med det blotte Øie ikkun var at opdage nogle ganske smaae Træk. En reisende Lærd tilkjøbte sig denne Ring og opdagede ved et Microscop, at det var et ganske udmærket Konstværk. Paa Overfladen af Stenen fandt han nemlig en Gruppe af Guder, som man kunde skjelne fra hinanden paa deres Attributer, og paa den indvendige Side Achil, der slæber Hector efter sin Vogn. - Ved denne Leilighed fortjener det at erindres, at den mærkværdigste Samling af udskaarne Stene, eller Gemmer, findes i det Kgl. preussiske Slot, Sansspuci, og bestaar ialt af 3444 Stykker, som næsten indbefatte den hele Mythologie. Blandt andre gjemmes i dette Cabinet en Samling, som Baron v. Stosch i en Række af 40 Aar havde vidst at forskaffe sig i Florents, og som Kong Friedrich d. 2den af Preussen afkjøbte ham for 30,000 Rdlr. og en anseelig Livrente. Blandt fortrinlige enkelte Stykker regnes 1) Michel Angelo's Signetring af Carneol, hvorpaa en atheniensisk Fest, eller, efter andre, Bacchus's Opdragelse, med 15 Figurer, er saa konstigen udskaaret, at Figurerne kun kunne sees ved Hielp af et Forstørrelsesglas. Kongen af Frankrig tilkjøbte sig denne Steen for 800 LouisNorer. 2) En Ædelsteen i det Keis. Cabinet i Wien, forestillende August's Forgudelse, som har kostet 8000 Ducater. 3) En Steen i det Kongelige Cabinet i Paris, forestillende Julians hele Familie. - Den Konst at skjære i Stene, som allerede Ægypterne og Jsraliterne kjendte, havde naaet sin største Høide hos Grækerne og Romerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Den berømteste græske Steenskjærer var Pyrgoteles, den eneste, Alexander tillod at skjære hans Billed, ligesom kun Apelles turde male ham, og Lysipp forfærdige hans Billedstøtte. De romerske Gemmer ere af ringere Konstværd end de græske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
J det Hele brugtes de som Signeter og Prydelser, men altid indfattede i Ringe. Ogsaa nyere Mestere have udmærket sig i Steenskjærerkonsten i saadan Grad, at man vanskeligt kan skille deres Arbeider fra Antiquerne. Den nyere Steenskjærerkonst havde naaet sin største Høide under Julius 11. og Leo A., da Valerio Vizentino levede, der udarbeidede næsten lutter historiske Æmner, som kaldes efter ham Vicentini. - Paa Konstkamret i Kjøbenhavn gjemmes adskillige Pokaler, hvori ret smukke Gemmer ere indfattede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
J Følge de seneste Breve fra St. Croix ere de mørke Udsigter til den forestaaende Høst nu aldeles forsvundne, da man fra 14 til 22 Novbr. har havt en uophørlig og vende Regn, hvoraf man lover sig den bedste Sukkerhøst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Udtog af en Skrivelse fra Holsteen af 16de Jan. Vi have i disse Dage havt megen Snee og Regn, og i adskillige Egne har der hersket en heftig Storm, saa man i Marskegnene frygtede for Digerne, men dog har man hidtil ikke hørt, at de have lidt nogen Skade derved, eller at Oversvømmelse fandt Sted. - Der har mange fra alle Egne begivet sig til Kieler-Omslag. Nogle for at anbringe Penge, og Andre for at faae samme. Man vil nu snart erfare, hvorledes det er gaaet med Pengeomsætningerne, og om nogen har erklæret sig inselvent. - Enken Hagedorn i Kiel vil i Omslagstiden give to Maskerader i det saakaldte Balhuus, og der vil upaatvivleligen indfinde sig Mange der. - Blandt de i den senere Tid her Afdøde, er Justitsraad v. Steemann, der siden endeel Aar har været ansat som Huusfoged, Branddirecteur og Slotsforvalter i Husum. Han var, som bekiendt, en god Embedmand, Ægtemand, og Fader for sine 5 efterladte Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Mariboe. Provindsialbogsamlingen her i Mariboe, der blev stiftet 1795 af afdøde K. H. Seidelin i Kjøbenhavn, og som hidtil har staaet paa sine egne Been, er nu uden mægtige Velyndere og Beskyttere voxet til over 6000 Bind, næsten i alle Fag, hvoriblandt mange ypperlige Værker især i Historien og Philosophien. Dog ere de saakaldte Moerskabsbøger, Romaner, Skuespil- og andet mere af samme Suurdeig, den Læsning, der meest søges og som synes at opretholde det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Over ovenmeldte Moerskabsbøger haves en videnskabelig Fortegnelse, samlet og ordnet af Udgiveren, men i denne Tid er, efter Subskribenternes Ønske ved sidste Generalforsamling, en alphabetisk Fortegnelse over den hele Samling under Arbeide ved Hr. Pastor Boeck i Mariboe, Hr. Pastor Bjerre i Huusebye og Udgiveren. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Mariboe, den 15de Januarii. Ved at omlægge Gulvet i Mariboe Domkirke er i et Begravelsested fundet en glat massiv Guldring, mærket M. A. D., vægtig 1/2 Lod, den laae saa blank, som om den var nyelig indlagt, skjøndt dens Eier, Borgemester Søren Sørensen, blev begraven 1657. Denne Ring har altsaa ligget i Jorden 161 Aar. Bemeldte Sørensen, og Margretha Albrechts Datter, hvis Navn findes i eennævnte 3 Bogstaver, har, foruden deres bekiendte Godgiørenhed mod Fattige, ogsaa skjænket Kirken her i Byen dens skiønne af Billedhuggerarbeide forfærdigede Altertavle. - At Sørensens Virkekreds, som Kjøbmand, ei har været ubetydelig, kan skjønnes af den betydelige Summa han laante Kongen uden Rente, imod Toldfrihed for sine 8te Skibe. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Odense, d. 16 Jan. Efter flere Dages Regn og Slud gik det urolige Veir afvigte Nat over til en orkanagtig Storm af Nordvest, med afvexlende Skylregn og stærke Hagelbygger. Fra Midnat var Uveiret især frygteligt og ledsaget af hyppige Lynglimt og Torden. Det rystede saaledes i Husene, at flere have antaget det for Jord stød, endeel Tagstene ere nedkastede, og Man maa befrygte flere Ulykkestilfælde. Stormen vedvarer endnu i Dag, skjøndt i mindre Grad, og Barometret har kjendelig forbedret sig siden imorges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Odense, d. 16 Jan. Det er beklageligt for Menneskevennen, at den til bedre Kundskabs Udbredelse forbedrede Skoleunderviisning og alle dertil anvendte store Bekostninger endnu ikke har i Almindelighed frembragt mere Moralitet blandt Almuen end tilforn sporedes. Saaledes faaes forleden, at det største Antal af de i Kjøbenhavn dømte Tyve vare meget unge Mennesker, og nu nyeligen have vi ogsaa her i Odense haft det før gelige Exempel, at en Lærredreng, der sidste Mikkelsdag confirmeredes, havde forud, som siden oplystes, begaaet saa qvalificeret Tyverie, at han nu ved Byetinget er dømt til at kagpidskes og i Slaveriet for Livstid, formedelst at han havde naaet Lavalder, da han begik Forbrydelserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Den en tidlang indtrufne passelige Vinter er nu, saasnart, Vinden igjen gik sydlig, fuldkommen opløst, og vedholdende Slud, stærke Regnskyl, saa Vandets Mængde endog hindrer mangen Vandmølle fra at male, og græsselige Stormvinde gjøre Samfærselen yderst ubehagelig. Dog haabentligen vil den nærforestaaende Fuldmaane, og disse Luftens voldsomme Udtømmelser snart rense Luften, og bringe os nordlige Vinde og sund Frost igjen. – J Nat var et skrækkeligt Veir. Stormen blev især henimod Kl. 2 1/2 næsten orcanagtig af V. S.V., med de sværeste Haalbyger vi i lang Tid ikke have haft, og derimellem hørtes 2de tydelige Tordenskrald, efter Skjønnende omtrent en Miil fra Odense, hvorefter Stormen noget sagtnedes og Vinden gik ganske til Vester. J Dagningen laae Haglene endnu i Krogene af Tagene. Sandsynligen falder nu Vinden nordlig og bringer os Vinterens anden Act. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Ribe. J Ribe Stift ere udi Kirkeaaret 1817 ægteviede 1,286 Par, fødte af Mandkjønnet 2183, og af Qvindekjønnet 2, 167, ialt 4, 350; hvoriblandt 239 udenfor Ægteskab. - 281 ere døde af Mandkjønnet, 1372 af Qvindekjønnet, tilsammen 2,653. Altsaa 1,627 flere Fødte end Døde. - Blandt de Fødte: 33 Par, Tvillinger, 1 Kuld Trillinger og 1 dødfødt Vanskabning. Af de Døde ere 39 omkomne ved ulykkelige Hændelser og 3 have ombragt sig selv. - 215 bleve mellem 80 og 90, 34 mellem 90 og 100, og 3 over 100de Aar gamle Et i Petersborg udkommet Skrivt: "Moskaus Opbrændelse og Plyndring af Franskmændene i Aaret 1812, beskreven af et Øienvidne, fortjener især Opmærksomhed, da det efter samme er en stor Vildfarelse, at holde Moskaus Brand for et hervisk Offer, som Russerne bragte deres Fædrenelands Frelse. Vist nok, siger Forfatteren, lod Grev Rostopschin sin Herregaard paa Landeveien fra Moschalsk til Moskan opbrænde, og ved et Opslag paa en Pæl Verdensødelæggeren Napoleon vide, at han havde gjort det af Had og Haan mod ham. Men det var en Privatmands herviske Enthusiasme, der aldeles ikke stod i Sammenhæng med hans offentlige Forhold, som Hovedstadens Gouvernør. Havde det været russisk Plan, at sætte Jld paa Moskau, kunde den lettest og sikkerst, til Fiendens langt større Skade, blevet iværksat af den russiske Armee; men denne drog rolig igjennem Byen. De første Aarsager til den opkomne Brand, maae derimod søges i den Omstændighed, at Napoleons Garder strax efter Ankomsten gave sig til at plyndre de saakaldte Boder i Nærheden af Kreml. Da disse Boder vare vel tillukkede og desuden bleve med rasende Glubskhed forsvarede af store i dem indsluttede Hunde, som først maatte dræbes, saa blev det mørk Aften, inden den egentlige Plyndring kunde begynde. Soldaterne betiente sig dertil af de forefundne Vox- og Tællelys, som de tændte ikke enkelte, men i hele Knipper og derefter lode liggeuslukkede, for des mageligere at bortslæbe deres Bytte. Paa denne Maade udbrød inden een Time Jld i disse store Magasiner, der indeholdt saa meget Brændbart. Desuden fandt Soldaterne de fleste Huse, især Palladserne, øde, og deres uforsigtige Omgang med Jld og Lys er for bekjendt, hvor Man har været hjemsøgt med disse Gjæster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Her i Odense havde de saaledes for Skik at kline tændte Lys paa Væggene i Staldenne under Afforingen, saa det maa ansees som en særdeles Beskjærmelse, at Byen undgik samme sørgelige Skjebne, som ramte det skjønne Kolding Slot. At de i en indtaget Stad som Moskau have drevet denne skammelige Skjødesløshed langt videre, er begribeligt, og hiin Fortælling beviser saaledes indtil den høieste Grad af Evidenz, at Moskaus, Brand hverken var en Følge af Russernes Plan eller Napoleons Hensigt, men et Værk af en høiere Styrelse. (Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
J Aftes opførtes anden Gang paa det Kgl. Theater: Aften er ikke Morgen lig, originalt Lystspil i 4 Acter af Ridder, Hr. Prof F. Høgh Guldberg. Under Forestillingen hørtes adskillige Gange Bravoraab, der istemtes af stærk Hyssen. Da Stykket var tilende, hørtes atter stærk Hyssen, Trampen og Bravoraab, hvori der blandte sig Lyd, som ikke syntes at være den, der kommer fra Piber, ganske ulig. Uordenen tog meget til, og vedvarede endog efterat Balletten. var begyndt. Nu traadte en Commande Vagt ind paa Parterret, og Orden og Rolighed blev snart igjen tilveiebragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Ved Auction paa Børsen er i disse Dage solgt: Bengalsk Bomuld fra 16 s. til 40 og 41 s. pr. Pund; Salpeter 15 Rbd., 16 og 17 Rbd. 4 Mk. pr. 100 Pund, bengalsk Jndigo 19 Mk. 10 s. til 21 Mk. 8 s. pr. Pund; Batavig Arrac3 Mk. 13 s. pr. Pot. alt i rede Sølv. Java Kaffe 5 Mk. 8 s. a 5 Mk. 8 s. og 6 Mk. 1 1/2 s. Pundet; Cassia Lignau 9 Mk. 12 s. Pundet; Sago 1 Mk. 14 s., 2 Mk. 4 s. a 2 Mk. 9 s. Pundet; Patna Riis 29 a 30 Rbd. pr. 100 Pund, Calliatur Træe 9 a 9 Rbd. 1 Mk. pr. 100 Pund, alt i Rbd. N. V. (Foruden Auctionsprisen betales i Toldafgivt, Kaffe 11 Rbs. N. V. pr. Pund, Arrac 16 Rbs. N. V. pr. Pot; af de øvrige Var 5 PC. Afgivt af Hammerslagspriserne.) Endvidere solgtes: en Creditcasseobligation for Huuseiere a 100 Rbd. for 98 Rbd.; 4 Skykker Kjøbenhavns Brandforsikkringsobligationer for 1550 a 157 1/2 Rbd. af 100; 7 Stykker Depositocasscobligationer S. V. a 92, 93 og 94 Rbd.; 2 Stykker kongelig garanterede, saakaldede Canalobligationer a 100 Rbd. for 93 Rbd.; en saakaldet vestindisk Obligation a 250 Rbd. for 92 1/2 Rbd. af 100; 13 Stykker Obligationer for Priispenge, for 92 1/2 a 94 Rbd. af hvert Hundrede, Kongelige Garantie Obligationer a 360 S. V. for 92 a 93 Rbd. af 100; et transportabelt Statsfondsbeviis a 400 Species for 186 Rbd. a 100 Species; et consignabelt Bankfonds til 3 1/2 Procent a 135 Specior til 180 Rbd. af 100 Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Kjøbenhavns Børs d. 20 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 394, a vista 400. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. - Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 412. - Specier solgtes til 24 Rbmk. 12 s. a 24 Rbmk. 14 s. for Commiteesedler blev givet (med Rente) 111 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 99 a 100. Norske Rigsbanksedler 27 1/2. Dito Speciesedl. 18 1/2 a 19. Svenske Sedler 7 Rbmk. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-20
Blandede Efterretninger. Til Repræsentanter paa Storthinget fra 1ste Febr. 1818 ere af Christians Amt valgte: I Gaardbruger Ole Haagenstad, 2) Procurator Meidell, 3) Proprietair Christian Hilstad, og til Reserver: 1) Proprietair A. Lysgaard, 2) Gjæstgiver Poul Tofte, 3) Øften Øvroe. Prof. Krug i Leipzig har nu offentligen udgivet i Trykken sin Samtale under fire Øine!