Berlingske Tidende, 1777-10-01
Udtog af den Kongelige Forordning om Steenbroe. lægning i Kiøbenhavn.Paa det Staden overalt med en nyttigere, beqvemmere og mere varig, end forrige Steenbroe, samt behørige Vandledninger med hvad dertil henhører, kan vorde forsynet, haver Hs. Mst. ey allene skiænket en betydelig Summa til Hielp dertil og til Lettelse udi Udgifterne for dem, som have Lod og Deel i samme Steenbroe, men endog forordnet en Commission, som skal besørge, at den nye Indretning fra næstkommende Aars Begyndelse, ved dertil udnævnte Betiente, udi sin behørige Orden foretages og under fornøden Nøyagtighed vorder udført. - Jngen Gade, Torv eller Plads maae foretages til Om lægning, førend alle Ting, som til dens beste Indretning være sig saavel i Hensigt til dens Heldinger og Fald, som til Trottøi. rer, Rendesterne og andre Vandledninger, forbunden med rigtige Nivellements eller Vandveininger, efter det Vandløs samme nu have, og, til Forbedring af Stadens Vandlød i Almindelighed kan erholdes. - De Gader og Pladser, som ikke ere broelagte med tilhugne fiirkantede eller tærningformig: Steen, skal Tid efter anden, ligesom den nu værende Steenbroe, forfalder og behøver Omlægning, broelægges med saadanne tærning formige Steene, forsynede overalt med et Underlag at 3 Tommer tyk tienlig, og ey med Leer blandet Broesand, saa at hvor ikke saa meget brugeligt Sand befindes paa Stedet, bør det manglende til bemeldte 8te Tommers Høyde anskaffes. - Ligesom allerede ved den udi seenere Aaringer, forfærdigede Broe lægning ere anlagde Trottoirer udi en Deel Gader, saa skal og dermed fremdeles fortfares udi alle andre Gader og Pladser, hvor Beskaffenheden og Omstændigheder det tilsteder; Dag, som Trottoirer kan ikke paa alle Steder forfærdiges af lige Størrelse saa skal tilhugne Jndfatnings Steene af 15ten Tømmers Breede og 12 a 13 Tommers Høyde anvendes til de større, og saadanne tilhugne Steene af 12 a 13 Tommers Breede og 9 a 10 Tommers Tykkelse til de mindre Trottoirer, alt efter Gadernes Beskaffenhed, men i øvrigt brolægges Trottoirerne med smaa ubearbeidede Kampesteene. - Rendesteenene indrettes overalt, i Forhold til enhver Gades og Pladses Vandløbs Beskaffenhed, paa tienligste og beste Maade, og hvor Omstændighederne tillade at betiene sig af de saakaldte Knek Rendesteene, gives samme, som mindst bekostelige, Fortrin frem for andre, men saadanne Knek=Rendesteene maae ikke anlægges tvert over Gaden, uden hvor Vandløbet er saalidet, at Rendesteenen ingen mærkelig Dybde behøver, og ingen synderlig Kiørsel derover falder. - Hvor Trottoirerne med Knek=Rendesteene samlet indrettes, maae, til de førstes befæstelse, sættes paa hver 9de Alen, en Afviser, tæt op til Trottoirets Jndfatnings Stene, og af lige Høide med Overkanten af sammere Stenerde høiere Asviisere skal derimod afskaffes og en tages paa noget Sted, uden hvor de ere nødvendige til Beskyttelse for de, horizontal med Gaden, liggende Trottoiret, og mager mindre maae saa danne Asviisere finde Sted uden for Rendestenene, undtagen hvor hvor den høye Nødvendighed det udkræver. - De til Arbeyde, fornødne utildannede Kampesteene saavelsom Broesand stilles til offentlig Licitation og tilslaaes den mindst fordrende, med mindre derom kan træffes nogen fordeelagtig Accord til Besparelse udi Afgifterne, men Brolægnings Arbeydet med hvad i øvrigt dertil henhører, skal derimod giøres paa Regning, paa de samme overalt udi behørig Orden og med saadan Nøyagtighed, som fornødenter, kan vorde udført. - Som Steenbroen paa Stadens Gader, Torve og Pladser, der hidtil af Huus= og Gaard=Eierne, samt andre Vedkommende, hver for sin Deel er bekostet og vedligeholdt, tiener ikke dem til nogen særskildt Benyttelse, men er til almindelig Brug, saa skal de Bekostninger, som fra 1778 Aars Begyndelse udfordres, ey allene til Gadernes, Torvennes og Pladsernes Omlægning efter den nye Brolægninge Maade, hvor den ikke allerede er indført, men endog til Udbedringer og Reparationer paa den nye og gamle Steenbroe, aarligen lignes paa alle, som have Lod og Deel udi Stadens Steenbroe, være sig saavel Kongens Casse for saavidt til Civil Etaten og begge Militaire=Etater henhører, som Staden med Huus= og Gaard Eierne saavidt dem vedkommer, saaledes: at den aarlige fulde Udgift inddeeles paa den heele Steenbroes Qvadradt Favnemaal, og hver udreeder deraf sin Anpart, efter det Favnemaal eller den Deel, han haver udi samme Steenbroe; og ligesom de Bekostningerne, paa det foregaaende og til indeværende Aars Udgang forfærdigende Brolægger Arbeyde, bliver uden for anførte Jnddeeling; Saa haver Hs. Majestæt og resolveret, at den allerede begyndte nye Broelægning med tærningformige Steen og Trottoirer, saavel paa Slots Pladsen, som paa Kongens nye Torv, skal fuldføres for Kongelig Regning, uden at andre tage Deel i de derpaa anvendende Udgifter, end de, som ere lodtagne i Steenbroen paa bemeldte Torv. - De, som have Lod eller Deel udi Gader eller Pladser, hvor den nye Broe lægning allerede for deres egen Regning, og uden Hielp, er, og til indeværende Aars Udgang vorder bekostet, og Steenbroen, ey haver lagt udi 8te Aar, dette indeværende ibegreben, befriet for at tage Deel udi Udgifterne til den fra næstkommende Aars Begyndelse paa andre Steder for første Gang leggende nye Steenbroe, udi lige Tid regnet for hver Gade eller Plads fra det Aar, Broelægningen i samme Gade eller Plads er bleven færdig, saa at hvor Steenbroen er fuldført i Aaret 1770 og alt saa haver lagt i 7 Aar, nyde Vedkommende ikkuns 1 Aars Frihed, og hvor den i seenere Tider er forfærdiget, saa meget længere Frihed, alt i Forhold til anførste for Friheden bestemte 8te Aar, men derimod udreede de med alle andre uden Forskiæl, hver sit Contingent af hvad som til den heele Steenbroes Ud bedring og Vedligeholdelse udfordres. - Hvor en eller anden Gade eller Plads endnu befindes at være ubroelagt, anskaffe Vedkommende de dertil fornødne raae Broesteene for egen Regning, uden at andre derudi tage Deel. - Broelegger Arbeydet maae foretages paa beqvem Aarets Tid, saa at det ey begyndes førend midt i April eller 1ste Maji og ophører ved September, Maaneds Udgang eller midt i October, alt efter Veierligets Beskaffenhed. - Naar udi nogen broelagt Gade eller Plads graves, for at istandsætte de der liggende Spring og PompevandsRender, have Vedkommende at besørge det opgavne igien istand sat paa efterskrevne Maade, saasom: a) Maae Jorden ey kastet i Hullet, førend alt Vandet deraf er udtaget, b) Vandet maae ey øses enten over Gaden, eller den opgravede Jord, men bringes udi Spande, eller ledes ved en løsleggende aaben Tra Rende til Rendestenen, c) Jorden maae ey kastes udi Hiørner, ne eller til Siderne af Hullet, men jævnt overalt. d) Hvert Lag Jord paa 6 Tommer skal tilbørlig stampes og e) Oversaden strax og uden Ophold forsvarlig udi sit fornødne Underlag af Sand broelægges saaledes, at den med den øvrige Deel af Gaden staaer i lige god Forhold, og dersom saadan Steenbroe, endda maatte synke, skal den igien og saa ofte omlægges, som fornøden giøres. - Vedkommende have udi alt, som angaaer Stadens Steenbroelægning, Vandledninger og andet dertil henhørende, at vende og henholde sig til bemeldte Commission, som dets Bestyrelse i alle Maader er overdraget.