JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
det Skandinaviske Litteraturselskab. indlemmer, ifølge sin Plan, ellers ikke andre end skandinaviske Lærde i sit Samfund; men har havt god Føie til at gjøre Undtagelse ved en Mand, der i en Snes Aars Tid med saa meget held har dyrket vor gamle Mythologie, og, som en anden Mallet, bidraget til, at den udenlands er bleven bekjendt. Gräter var iforveien Medlem af det antiqvariske Selskab i Cassel, det tydske Selskab i Leipzig, den pegnesiske Blumenorden i Nürnberg, og corresponderende Medlem af det Berliner Videnskabers=Academie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Odensee d. 25 Febr. J en offentlig Tillysning her fra Odensee om en Skibsbefragtning fra Rostok, bestemmes udtrykkelig, til en anden Fyensk Havn, da (som der siges) man bedre finder Regning ved siden at lade Godset føre Landveis her til Byen. - Sørgeligt, om altsaa dette skulde være Frugten af vor kostbare Canal med alle dens plaisante Bugter. - Men Vist er det, at Fragterne ere stegne over al Forestilling, Vist at man desuagtet ofte maae hente Varerne ved Skibhusene som før, da Fartøierne heel nødig ville gaae op af Renden, og Vist, at Handelen her trænger til et almægtigt Stød, dersom den ikke skal gaae reent Krebsgang. Beviserne herfor ere alt for ubehagelige at føre, for en Bye, hvor Eilskows og S. Møllers og saa mange flere ægte patriotiske Handelsmænds Minde endnu ikke er ganske uddød; men Sandhed er det, og at fortie den er at forraade den gode Sag!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Det Kjøbenhavnske borgerlige Infanterie bestaaer for nærværende Tid af følgende Personale: Stadshauptmanden, 1 Præmier Major, 3 Divisions=Majorer, 1 Regiments=Qvarteermester, 1 Auditeur, som tillige er Mynsterskriver, 1 Exerceer Jnspecteur, 1 Regimentsfeldtskjærer, 3 Stadshauptmandskabs=Adjutanter, 3 Divisionsadjutanter, 12 Compag. Chefer, 24 Stabscapitainer, 24 Præmier Lieuten, 24 Second=Lieuten, 24 Fændriker, 24 Commander=Sergeanter, 120 Sergeanter, 120 Corporaler, 1 Commando Skriver, 1 Musik-Jnspecteur, 1 Bøssemager, 6 Under=Exerc. Mestere, 1 Regiments=Tambour, 24 Tambourer, 12 Pibere, 12 Faneposter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Tydske Blade melde fra Tønningen, at der skal bygges en Loots=Galliot, som skal stationeres ved Mundingen af Eyder og besættes med et tilstrækkeligt Antal Lootser. Derved, sige de, vil der kunne spares meget i Lootspenge, thi da vil hvert Skib kun behøve at erlægge den i Taxten bestemte Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Den Hauge, som nylig blev ved Høiesteret dømt til at betale en Mulct af 50 Rdlr. fordi han paa sine Bissereiser paa Landet i Norge prækede den Haugeanske Lære, er en Broder til den bekjendte Sværmer H. N. Hauge. Den sidste sidder endnu arresteret i Christiania, og der optages nu specielle Forhører paa alle de Steder i Norge, saavel i Kjøbstæderne som paa Landet, hvor han har opholdt sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Enhver, der kan give nogen Oplysning om hans Handlemaade, indkaldes. Ved Høiesterets Aabning den 5te Martii paa Rosenborg Slot foretages Sagen: Niels Otter Omsted contra Franz Edler Neumann. Advocat Bilsted møder for den første, og Etatsraad Schønheider for den sidste. Sagen angaaer Exceptio for og Paastand om Henviisning til Berg amts=Retten. Høiesterets Ordene for 1807 bestaaer af 115. lutter nye Sager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Candidat Philosophi J. P. Colding har faaet Tilladelse til, i næste Foraar at anstille 2 store acrostatiske Forsøg, og 2 mindre i Forveien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Jnstitutet for Døvstumme i Kjøbenhavn, som bestyres for Kongelig Regning af Hr. Dr. Castberg, skal til næstkommende Paaske Flyttetid have sin bestandige Bolig i en af Major Kirkerup ny opbygt Gaard i Sølvgaden lige for Kronprindsessegaden. Den ved dette Jnstitut ansatte Lærer Cand. Theol. Monrad, skal nyde 200 Rdlr. i aarlig Løn, Lærerinden Madame Hansen 150 Rdlr., og Tegnemesteren Hr. Henrichsen 100 Rdlr. Alle 3 faae fri Bolig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Udenlandske Efterretninger. J Staden Riva forfærdiges dagligen 200 Dusin Mundharver, hvoraf den største Deel gaaer over Genua og Livorno til fremmede Lande. De udgjøre en betydelig Handelsgreen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
J Toulouse laves nu af Druer meget Moscovade eller Kogesukker, som man søger at raffinere. En vis Fengigle er for en Tid siden fremtraadt i Paris med en ny opfunden Hukommelseskonst. De Lalande giver ham det Vidnesbyrd, at een af hans Elever i kort Tid har lært 50 Stæder med deres Længde og Brede, og 240 Epoker af den gamle og nyere Historie, som han kan opregne efter Behag, uden at begaae nogen Feil. De Lalande tilføier: Sagen er saa meget mærkværdigere, som jeg ikke kan 4 Stæders Længde og Brede uden ad, og maaskee den bedste Historieskriver ikke 10 Epoker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Den Franske Gesandt Reinhardt, som af Russerne var bleven ført fra Jassy til Krementschuck ved Dniester, i Gouvernementet Pultava, er efter Keiseren af Ruslands befaling, bleven frigiven igjen og er allerede ankommen med sin Familie til Lemberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Staden Stralsund er kun indsluttet fra Landsiden, og Beleiringen har endnu ikke taget sin Begyndelse. Besætningen er sund og fuld af ModDen nuværende Krig antager alt mere og mere en stor Caracteer. J Trediveaars-Krigen, vare de Svenske Armeer sjelden stærkere end 20 til 30,000 Mand. Gustav Adolph havde i Slaget ved Lützen kun 24,000 M. Friedrich den Store vandt Slaget ved Rosbach med 22,000 M. og ved Leuthen med 34,000 M. Selv Hannibal vandt Slaget ved Cannæ mod 90,000 Romere med 55,000 M. Nu bestaaer den store Franske Armee af 10 Corpser, hvoraf hvert forestiller en Armee. Rusland sætter mod Porten 400,000 M. i Bevægelse, og opretter endnu desuden en Landmilits af 600,000 M. Vi synes forflyttede til Oldtiden, da Berres faldt ind i Grækenland med en Million Perser, og da Attila med 700,000 Tatarer trængte frem indtil Chalons sur Marne i Frankrige. Vel føres Krigen nuomstunder med langt større Menneskelighed end i Oldtiden; men de Lande, som maae underholde saa store Armeer, føle Trængslen saa meget des stærkere. J Revolutionstiden havde Frankrige engang 14 Armeer paa Benene; nu er denne store Magt forenet paa een Punct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Det nye Hollandske Ordenskors for Fortjenester er rødt emailleret med Ordene: Louis Dapoleon 1 Konig van Holland, og Devise, gjør Ret og see aldrig tilbage. Ridderne bære det i et rødt Baand og Storofficiererne i Form af et Andreaskors.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Blandt Kjøbmændene i London hersker i denne Tid stor Bekymring, og alle Fabriker og Manufacturer ere i Uvirksomhed. Mange have endog seet sig nødsagede til at give deres Arbeidere Afsked. Al Forsendelse til Tydskland er standset, og til Nordamerica udføres intet. Tabet af Buenos Ayres har været et nyt Stød for den Engelske Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Ved Stralsund og Rigen ligge 24 Svenske Canoneerbaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Den Russiske General Kammenskoy har, som bekjendt, begivet sig i største Hast fra Grodne til Petersborg, men inden Fægtningerne af 23 December og følgende Dage, gav han Ordre, at Soldaterne, i Tilfælde af et Nederlag, skulde ødelægge Landet, for at gjøre de Franskes videre Fremrykken, umuelig. Hans befaling blev ogsaa efterlever, saalænge han befandt sig ved Armeen, og saavel i Pultusk selv som paa en Strækning af 1 1/2 Mile derfra findes intet Huus som jo er blevet aldeles plyndret. Kammenskoy har vel opgivet Dispositionen til Angrebet d. 26de, men afreiste Dagen i Forveien, uden at oppebie Udfaldet. Moniteuren siger, at denne gamle General ryster bestandig convulsiviske paa Hovedet, og forsikkrer, at Uovereensstemmelse mellem de 3 Russiske Hovedgeneraler Kammenskov, Beningsen og Buxhøwden overgaaer al Forestilling. Lithauen, som desuden er et fattigt Land, er blevet aldeles udtømt af de mange Tropper, som have staaet der i Nærheden i en Tid af 3 Maaneder, men desto rigere paa Producter ere Padolien og Voldinien, som de Franske ogsaa regne meget paa. Undersaatterne i disse Provindser, som ere blevne skaanede, have i deres Lader 3 til 4 Aars Forraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Caperen Confiance har opbragt det Engelske Brigskib Elisabeth, ladet med Thee og Vestindiske Varer. Denne Caper har siden d. 10 Jan, gjort syv Priser, hvoraf den har boret 4 i Sænk, og sendt et med Krigsfanger tilbage til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Krigsskuepladsen. Efter et Brev fra Thorn af 14 Febr. har Marchal Lefebure d. 11 s. M. ved Marienwerder. 10 1/2 Mile fra Danzig, angrebet General Rognette, som havde 7 Escadroner Ryttere, en Bataillon Fodfolk og 4 Canoner. Fienden blev kastet paa alle Kanter og forfulgt med Kaarden i Haanden paa 2 Mile. Paa den hele Strækning var Veien bedækket med Døde og Saarede. Gener. Roquette havde ene sin Hests Hurtighed at takke for sin Frelse. - J Slaget ved Eilau commanderede Keiser Napoleon selv, og Seiren var saa meget mere glimrende, som Russerne fegtede med Haardnakkenhed. En Keiserlig Adjutant faldt, Marchallerne Lannes og Augereau bleve ubetydelig saarede, og et stort Russisk Corps skal være afskaaret. Efter Telegraphen, hvis Signaler just ikke altid ere uoverdrevne, have Russerne mistet 40 til 45 Canoner, 10 Faner, 10 til 12000 Fanger; deres hele Forliis anslaaes til 30,000 Mand. - Fra Weichsel hedder det, at Keiser Napoleon har befalet, at alle hans Bundsforvandtes Tropper skulle betragtes som Storarmeens, og at der ikke skal gjøres nogen Forskjel mellem de Jndividuer, der føre Vaaben. Men de skulle staae under de Franske Generalers Over commando, paa det der kan komme mere Eenhed og Concentration i Bevægelserne. - De Franske Regimenter, som i Jtalien vare bestemte til Polen, skulle have faaet Contraordre. - J Egnen af Verona samles efterhaanden en stor Fransk Armee, hvortil mange Tropper fra det indre Frankrige allerede ere ankomne. Det hedder, at denne Armee, der kommer til at bestaae af 100,000 Mand, skal forøges med 25,000 Mand Spanske og 25,000 Mand Neapolitanske Tropper. - J Venedig befrygter man, at Russerne vil gjøre Landgang fra Corfu af. - Midt under alle disse gigantiske Tilberedelser til Krigens Fortsættelse glimter en svag Fredsstraale igjennem de mørke Skyer, som indhylle Europas politiske Himmel. Rygter - men intet uden Rygter - sige: at Frankrige skal have tilbudet Preussen en hæderfuld Fred, dersom det i Forening med samme og Østerrige ville hielpe at gjenoprette Portens Uafhængighed; at Frankrige vil slutte et Angrebs- og Forsvarsforbund med Østerrige, for med fælles Kræfter at forskaffe Europa en varig Fred. Saa meget er vist, at General St. Vincent er ankommen til Warschau, for at mægle Fred mellem de stridende Parter. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Russerne ere over Bulgarien paa Veien til Albanien, hvor 140,000 M. allerede ere ankomne. Paswan Oglu, som vilde modsætte sig dem, er bleven dreven tilbage. og Kort historisk Parallel mellem Aaret 1707 og 1807. Frankrige beherskedes for 100 Aar siden af Ludvig d. Fjortende, men det var allerede 1707 paa Hældingen med denne forhen saa almindelig frygtede Monark. Den Spanske Successionskrig havde styrtet ham fra den Høide, som Europa havde seet ham paa i de forrige Krige med Spanien, Tydskland og andre Stater. Da Maintenon begyndte at uddeele Marchalstaver, tabte den Franske Hær efterhaanden sin Kraft. Ved Capitulation fortrængt fra Turin og Jtalien, ved Eugen og Malbourough fra Tydskland kunde den gamle Konge ikkun ved de store Forandringer, som Joseph d. 1stes Død foranledigede i det Britiske Ministerium, see i Utrecht Freden sin Sønnesen Philip bestige den Spanske Trone. Under Ludvig d. 15des og 16des svage Regjering tabte Frankrige alt mere og meere sin Jnflydelse paa Europas Politik, indtil omsider Revolutionen, baade inden og udenlands, vakte nye Kræfter, og Napoleon ophøiede det til det første Europæiske Rige, som nu har en Befolkning af 34 Mill. Napoleon fuldførte hvad Ludvig d. 14de med alle sine Kjæmpeplaner ikke drømte om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Østerrige, som under Carl d. 6te betydelig havde udvidet sine Besiddelser i Nederlandene og Jtalien, da det traadte ud af Successionskrigen, forsvarede de erobrede Provindser, under Maria Theresia, efter en haard Kamp med Suecessionen, uden at miste andet end Schlesien, og Parma og Placenza; thi Neapel og Sicilien havde Carl Vl. allerede overladt til den Spanske Jnfant Carl; Syvaarskrigen endtes i Hubertsburg-Freden (1763) dermed, at Alting skulde forblive paa den forrige Fod, og uden Slag fik Østerrige ved Teschner Freden (1779) Jnnqvarteret med Braunau, som Maximilian d. 3die efterlod ham. Kun den tre Gange prøvede Kamp mod Frankrige kostede Østerrige, foruden uhyre Summer og Mennesker, i Campo Formio, Luneviller og Presburger, Freden, Nederlandene, Lombardiet, Venedig, Tyrol og alle Landene paa denne Side af de Bayerske Grændser, hvilket Forlis kun saare lidet opveiedes ved Salsburg og Berchtolsgaden (1805). Preussen, d. 18 Jan. 1701 ophøiet til Kongerige, stod den Gang under en Konge, (Friedrich I.) der ikke udmærkede sig ved Aandskraft. Hans Søn Friedrich Wilhelm forberedede ved Sparsomhed og en god Hær Friedrich d. 2dens Storhed, som fremlokkede Preussens Morgenrøde (1740). Maria Theresia, som skjelvede for ham i den første Schlesiske Krig, maatte i den tredie erfare, at den mægtigste Coalation ikke kunde aftvinge Helten hvad Breslauer Freden (1742) havde forskaffet ham og Dresdner Freden (1745) paa ny garanteret. Ved Polens første Deeling (1772) forberedede han dets senere Skjebne. Han døde (1786) efterat han (1785) for sidste Gang havde forenet Tydsklands ædleste Førster til fælles Tarv. Han oplevede ikke den Franske Revolution. Hans Efterfølger, Friedrich Wilhelm d. 2. (1786 til 1797) tilsatte en stor Skat, forlod i Buseler Freden (1793) endnu i Tide Krigen mod Frankrige, udvidede ved Polens gjentagne Deeling (1793 og 1795) sit Rige indtil Weichsel ved Warschau. Ni Aar vedligeholdt hans Søn, Friedrich Wilhelm d. 3die, den fredelige og gode Forstaaelse med Frankrige, men Slaget ved Jena (d. 14 Oct. 1806) kuldkastede en Bygning, som var opført ved 100 Aars Pønsen. Af Preussen, som i sin største Glands talte 10 Millioner Indbyggere, kan Friedrich Wilhelm d. 3die i dette Øieblik kun betragte en Deel af Østpreussen, som sin Eiendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Engelland, som 1707 stod under Annes Regjering, kunde i den Utrechtske Fred dictere Fredslove; dets stigende Vælde som den første Søstat i Verden begynder med Aaret 1714, da det Hannoverske Huus kom paa den Britiske Trone. Georgl. og hans store Statsminister Walpole havde en stor Jndflydelse paa de Europæiske Statsanliggender. Georg II. blandede sig (1727 til 1760) maaskee for meget i Fastlandets Stridigheder, da han ikke kunde glemme Churførsten af Hannover paa den Engelske Trone. Men under hans Sønnesøn Georg III. (siden 1760) forskaffede Statsmænd som Pitt, Fader (Lord Catham, og Søn, Engelland fuldkomment Herredømme til Søes. Ved Ganges og paa Mallabarkysterne bleve (siden 1756) de mægtigste Jndiske Riger erobrede: en rundelig Erstatning for de (1783) mistede Lande ved Ohio og Mississippi; i Antillerne, i Sydamerica, paa Cap Ceylon og Maltha veiede det seierrige Britiske Flag, og Slagene ved Abukir og Trafalgar gave den Engelske Nationalstolthed et nyt Sving. Men Aaret 1806 endtes ikke lykkeligt for Engelland. J Januarii mistede det Pitt, i Sept. For, og allerede d. 29 Oct. den store Søhelt Nelson. Det blev tillige udelukket fra alle Fastlandets Kyster, lige fra Venedig til Lübeck. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Hvad der gielder i det practiske Liv, det gielder ogsaa i Litteraturen. Der existerer maaskee neppe nogen Skribent, der med store Fuldkommenheder ikke tillige forener store Feil, og de sidste ere i visse Tilfælde uden Tvivl ligesaa ubedrageligt et Kiendemærke paa Geniet som de første. Pope siger og Shakespear, at ligesom han sikkerlig har skrevet bedre end enhver anden, saaledes har han maaskee ogsaa skrevet slettere end enhver anden. Et Skrivts Værd maa derfor ikke blot bedømmes efter Skjønhederne, men efter det større og mindre Forhold imellem Skjønhederne og Feilene. Aarsagen til at store Skribenter, især Digtere, begaae og maae begaae store Feil, ligger uden Tvivl, deri, at ligesom Mekanikerens Øie, vant til at oversee det Hele med eet Blik, vanskelig indseer de enkelte Deeles Mangler, saaledes er det for den store Digter næsten umueligt at lade Jndhildningskraften og Dømmekraften altid følge hinanden Skridt for Skridt; han kan ikke bestandig vogte sig for, at den første faaer et Forspring for den sidste. Geniet ligner en rivende Strøm som under sit hurtige Løb ikke lader sig standse af nogen Hindring, ligesom den kolde Fornuft sjelden kan dæmme for det, naar det i Farten træder over dens Bredder. Det vilde ophøre at være hvad det bør være i det Øieblik, Dømmekraften bestandig kunde standse Tankestrømmen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Indenlandske Efterretninger. Fortsættelse af Breve om Trondhjem. See forrige No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Christiania, i Julii 1805. Efter Løfte vil jeg nu, da jeg har fortalt om Opdragelsesanstalterne, beskrive dem de offentlige Stiftelser i Trondhjem. Bemærkningerne ere samlede ved nøie anstillede Undersøgelser. Her ere deJ denne Stads Hospital eller Fattighuus boe 63. Lemmer, af hvilke 17 Mandfolk, de øvrige Qvindespersoner. J forrige Aar (1804) tryktes i Trondhjem en Fortegnelse paa de Jndvaanere i Staden og dens Forstæder, som nyde offentlig Understøttelse, saavel i de milde Stiftelser, som uden for samme; men denne Pamphlet skal just ikke være saa aldeles tilforladelig, - og det, som de Hospitalsarme nyde, blandt andet urigtig er angivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Til Fredericia er der i afvigte Aar indført 12000 Tønder Kartofler, Udførselen skal nærmere blive meddeelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
En Ubenævnt har taget til Gjenmæle mod et Kjøbenhavnsk Blad, der, efter hans Forsikkring, har villet bortdemonstrere med et Pennestrøg enhver Kartoffel af Lunde, Skam og Skovbye, Herreder i Fyen (Hofmannsgave undtagen). Han frygter endog for, at denne Mening nu maaskee vil bæres lige til Jrokeserne, som rer ville unkes over de arme Lunde=Skam=Skoubyere og flere Fyenske Folkestammers Uvidenhed. Han forsikkrer, at Kartoflerne dyrkes der næsten i hver Hauge og spises saavel af Formuende som Almuen. For 2 Aar siden drev Hr. Justitsraad Hansen til Ørritzlefgaard denne Avl i det Store, og Kartoflerne anvendtes til Qvægets Vinterfoder. Blandt adskillige Præster avler Hr. Lütken i Lumbye hvert Aar en betydelig Deel og har i dette Øieblik over 30 Tønder overgjemte i Jorden, som Tid efter anden opgraves og finde stærk Afsætning for 20 sk. Skjeppen, saavel til Føde som til Sæd. J Marken vil Bonden ikke gjerne have dem, fordi de hindre ham fra at faae Kreature tidlig løse efter Høsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Prof. Begerup har i No. 9 af lærde Efterretninger leveret en anbefalende Bedømmelse over Pastor Schades Beskrivelse over Øen Mors; hvori han anstiller en statistisk Sammenligning mellem denne Øe og Langeland, "Langeland siger han, "er et godt Land, men noget banker, og har temmelig meget Skov. Den nordlige Deel er mere beqvem til Qvægavl end til Sæd. Morsøe har en jevn flad Jordbund, den er overalt skikket til Kornavl, og i det Hele bedre end Langeland, men den besidder endnu meget uopdyrket Hede og Udmarksjord. Begge have god Leilighed til Fiskerie, men benytte sig saare lidet deraf. Producternes Værd, som begge Øer afgive til Udførsel, er omtrent eens i Værdi. Men Folkemængden er saare betydelig forskjellig. Efter sine naturlige Resoureer burde Morsøe af sit Agerbrug ligesaa godt kunde ernære 3000 Mennesker paa - Milen som Langeland ernærer 2250 Mennesker, og dog have det samme af Korn og Qvæg til Udførsel. Næsten den halve Deel af Morsøe beboes af Selveiere, paa Langeland, gives kun 170 Tønder Hartkorn Selveiergods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Hs. Maj. Kongen har ladet kjøbe Byen Wandsbeck tilligemed to til Godset af samme Navn hørende Landsbyer og nogle Jorder. - Wandsbeck, som ligger 3/4 Vei fra Hamborg, har 160 Huse og 600 Jndbyggere, et Bogtrykkerie, adskillige Cattun fabriker, et Vorblegerie, Strømpevæverier og en Ovnfabrik. - Hamborgerne have der i Egnen mange Hauger og Lyststeder, som give Stedet temmelig god Næring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Hertugen af Brunsvig er bleven bisat i Kirken i Ottensen i Herskabet Pinneberg, og hans Kiste staaer ved Siden af - Schrachs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Med April Maaneds Begyndelse udkommer i Kiel, med Kongelig Tilladelse og Understøttelse, en Zeitung aber Litteratur und Kunst en den Königl. Danischen Stad ten, som redigeres af Professorerne Guldberg, Rahbek og SchukJ afvigte Aar ere i Riga ankomne 675 Danske Skibe og afgaaede 676. Til Hovedstaden er ankommen: Kjøbne. Jorissen fra Tønningen, Berna fra Frankfurt, Senaux f. Hamborg, Weber f. Lyon, Preuse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
gehimme Legationsr. v. Terrach f. Sverrig, Kjøbm. Biston og Buord f. Petersborg, Engelsk Minister Straton, Oeconomie=Directeur og Lieutenant Gørss, Raadm. Kyllænder, alle f. Malmøe, Capit. Baceason, fra Helsingøer, Overchirurg Gloeden f. Mecklenborg, Handelsbet. Oderich f. Hamborg, Kjøbm. Jacobsen og Løffman fra Stockholm. - Afreist, Propriet, Risk t. Møen, Kjøbm. Weche t. Helsingøer, Thiemet. Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Udenlandske Efterretninger. Det Gothenborgske Vetenskabs og VitterhetsSamhal har fornyet sit Priisspørgsmaal: Hvorvidt er det mueligt, med de sædvanlige og i adskillige af Rigets Landskaber nyttede Jisgarn, at fange Silden under Jsen, Kunde de her til Lands brugelige Vaader i deres nuværende Skikkelse og med en ikke meget bekostelig Forandring anvendes dertil. Hvilke ere endelig de Hindringer, som kunde møde et saadant Foretagender. - Blandt de Priisskrivter, som Selskabet har modtaget i afvigte Aar, har det i Skialdekonsten tilkjendt et Digt, under Titel af: Erfaringens Røst, forfattet af P. A. Granberg, Kammerskriver i Kammercollegiet og Medlem af Selskabet, den høieste Priis, og et andet Digt, under Titel af Døden, forfattet af en Ubenævnt, den mindre Be tørning. J Aar har det udsat en Guldmedaille af 12 Ducaters Vægt for den bedste Oversættelse af Taciti Arbeide: Julii Agricola Vira.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Udtog af den Konigsbergske officielle Tidende: Siden de Preussiske Tropper ved Schippenbeil, Bartenstein og paa adskillige andre Steder have erholdt afgjørende Fordeele over de der indrykkede Bernadottske og Neyske Corpser, have disse hastigen forladt bemeldte Steder, og istedetfor, at tage Vinterqvarteer, ere de paa Tilbagemarchen til Weich, sel, forfulgte af den Russisk Preussiske Armee. Derved ere ogsaa Magazinerne i Elbing og Marien merder reddede, og Forbindelsen med benævnte Steder gjenoprettet. Den 24 har Avantgarden under General Markow naaet Fiendens Bagtropper og taget over 300 Mand, hvoriblandt mange Officierer, til Fanger. Den 26de havde General Estorg sit Hovedqvarteer i Schlodien og fra hans Avantgarde indbragtes dagligen Franske Fanger. Hvis Fienden indhentes førend han gaaer over Weichsel, kan man vente sig vigtige Begivenheder.