JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-03-11
1825 De, som maatte have noget at fordre udi afgangne Høker Johannes Petersens og forhen afdøde Hustrue Giertrud Marie Thargersdatters fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi den Kongelige Lands Overret, og Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kiøbenhavn, for at at melde og bevise deres Fordringer: Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. 3 December Maaned f. A. er i Fabrvandet mellem Hel I stugøer og Snedkesteen fundet og bierget følgende: en Fyrrebielke af 19 Alens Længde, et Foustage med Viin, mær tet 1 4, et lidet dito, mærket paa den ene Side af Spundset D., og paa den anden, R-, saa og 3 Pakke med Tobaksrødder. Da ingen Eiere siden har indfundet sig, indkaldes de herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, at melde sig for Magistraten i bemeldte Helsingøer, og paa lovlig Maade at legitimere sig. (1805) De, som maatte have noget at fordre udafgangne Dorothea Nyebroe, forhen afdøde forrige Slotsvægter Hans Kornbeebs Enke Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi den Kongelige Lands Overret, og Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kiøbenhavn, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. 1805, De, som maatte have noget at fordre udi afg. Tiener Johannes Christensens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi den Kongelige Lands Overret, og Hof= og Stadsret Skiftekommission i Kiøbenhavn, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (2 1805) De, som maatte have noget at fordre udi afgangne Tiene pige Anne Nielsdatters Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varse, at møde udi den Kongelige Lands Overret, og Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kiøbenhavn, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Forpagtnin, Tirectionen for det Classenske Fidel=Commis lader stille til Auction Bortforpagtningen paa 11 Aar, af 2de saa ildte Experiment=Parceller under sammes Agerdyrknings-Jnstitut i Falster, Onsdagen den 27de Martii. næstkommende, og kan Conditionerne findes til Eftersyn og Giennemlæsning her i Secretariatet i Fidel=Commis sets Gaard i Amaliegaden No. 71 Litr. B. 2, ligesom og i Administrationen paa Corfelige begge Steder fra den 15de hujus. J øvrigt tiener til Efterretning, at den ene Parcele, Næfs Gaard kaldet, er nyelig ørbygt, Hoved Bygningen af Grundmuur, destineret til en Agerderknings Skole, og Udhusene af Eege Bindingsværk, alt i bedste Stand, beliggende i fundeste og behageligste Egn af Landet ved den bekiendte Lodsplads Grønsund.
Berlingske Tidende, 1805-03-11
Efter Ordre af den Kongelige Direction for Stutterie=Væsener, og Veteringie=Skolen bekiendtgiøres herved, at der, Overeensstemmelse med Forordningen af 8de Maji 1795 og Placaten af 25de April 1800, ved offentlig Auction den 2den Artil førstkommende, i det Kongelige Ridehuus i Kiøbenhavn, bliver bortsolgt 3de Land Vescheelere af det Kongelige Frideriksborgske Stutterie, nemlig En lysebruun Hingst D. af Tumler Rocen, 5 Aar gammel, 10 Qvarteer høi, en sund og velskabt Hingst med en let og kraftfuld Fodskifte, bedste tienlig til Rideslag. En sort Hingst K. af Munke=Racen, 5 Aar gammel, 10 Qvartrer i Tomme høi, en sund og velskabt Hingst med et godt kraftfuld Fodskifte.
Berlingske Tidende, 1805-03-11
En sort Hingst E. af Krogdahle=Racen, 5 Aar gammel, to Qvarteer, 1 Tomme høi, en sund og velskabt Hingst med et godt kraftfuld Fodskifte. Bemeldte Hingster kan daglig dages i Øiesyn, naar man derom henvender sig til undertegnede. Frederichsborg Ladegaard, den 15de Februarii 1805. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1805-03-11
Kongelig Stutmester. Vandagen den 22de April og følgende Dage lader UndertegØl nede, formedelst Afstaaelse af fine hidtil høvte Forpagtninger af Lindersvold og Strandegaard, ved offentlig Auction bortsælge sin paa benævnte Gaarde havende Besætning, bestaaende af endeel gode Malkekoer, Qvter, Stude, Bæster, Faar og Sviin, samt Meieritredskab, Vogne, Plouge og Harver, Seletøi, item adskilligt Jndboehave, Sengeklæder, med videre; hvilket herved til Liebhaveres behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Lindersvold, den 26de Februarii 1805. O. Høver.
Berlingske Tidende, 1805-03-11
Formedelst Salg og deraf flydende Boepæls Forandring, i bliver Fredagen den 26de April d. A. ved offentlig Auction bortsolgt paa Egeberggaard i Ods Herred endeel Mahognie og andre nu brugelige Meubler, Sengeklæder, Dækketøi, Porcelain med mere, samt 4 sorte Kiørehopper, en Kareth og andre Vogne, efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgjorte Vilkaar. Niectionen for det Kongelige octroyerede danske asiatiske I Compagnie bekiendtgjør herved: at Onsdagen den 1ste Maji 1305, om Formiddagen ved 9 ½ Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over et Partie ostindiske Balle-Gods, efter den derover udstædte Spa ciel-Carga, som fra 5te Martii paa Compagniets Bogholder Contoir kan erholdes, end videre lader Compagnier ved samme Auction bortsælge nogle udskudte ostindiske Vare. Varene ligge til Eftersyn i Pabhusene 8 Dage forinden Auctionen.
Berlingske Tidende, 1805-03-11
Licitation. Ventekammeret giør herved bekiendt : at Onsdagen den 20de de Martii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 1/2, bliver i Rentekammer=Collegii Forsamlings-Sal holden Licitatioover Leyerancen af forskellige Qvanta Kornvare til Kongelig Tieneste under de Vilkaar, som ved trykt Plakat af 2den Februar 1805 allerede ere bekiendtgjorte, og eller forinden Licitationen kunne af Lysthavende erfares i det Siellandske=Comptoived Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Skrivelse fra Ny-York den 15de Januar. Man forsikkrer, at Kaperne paa Guadeloupe have faaes Ordre af Regieringen paa denne Øe, at de ikke maae forurolige de nordamericanske Skibe, undtagen det tydelig kan sees af deres Papirer, at de ere bestemte til St. Domingo og naar de treffes i en Afstand af en Miil fra Kysterne af St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Man giør ivrige Anstalter paa Cuba, ikke allene for at bruge Repressalier mod Dessalines, men ogsaa mod alle Skibe, som gaae til St. Domingo eller komme derfra Antallet af de Skibe, som ere udløbne fra Cuba, for at krydse, beløb sig i Begyndelsen af denne Maaned til 97.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Skrivelse fra Constantinopel den 25de Januar. Et Linieskib af den franske Eskadre under Admiral Linvis krydser i den persiske Havbugt, hvor det har taget 2 engelske Skibe, der vurderes for 1 Mill. Piastre.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
J Aleppo og i Egnen deromkring er nu alt roligt. Pachaer i Bagdad er marscheret med Jman i Mascate til Dreis, for at adsprede Wechabiterne, som ikke synes at ville oppebie dem der, men ville formodentlig trække sig tilbage i Ørkenen, hvor man ikke let kan forfølge dem. J Persien er det temmelig roligt efter en Vaabenstilstand, der er bleven sluttet imellem Babachanen og Russerne; men man frygter, at Fiendtlighederne ville bryde ud igien i næste Foraar.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Skrivelse fra Cadix den 5te Februar. Her arbeides med al muelig Virksomhed paa at udruste 12 Linieskibe, 2 Fregatter og 1 Corvette. Man har sat Arbeidere i Requisition, og der er allerede bestemt en Summa af 5 Mill. Fr. til disse Udrustninger.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Nylig ere atter 2 engelske Linieskibe og 1 Fregat gaaet igiennem Strædet ved Gibraltar, for at forstærke Admiral Nelsons Flaade, da Engellænderne frygte, at den franske og spanske Magt i Middelhavet skulle forene sig. Vi vente endnu nogle Skibe med kostbare Ladninger fra Lima, men man har Grund til at troe, at de ere blevne inderrettede om Krigens Udbrud og have taget Tilflugt til de canariske Øer. Dette er saa meget sandsynligere, da disse Skibe allerede skulde have været her for 6 Uger siden.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
I Gibraltar mærkes endnu fra Tid til Tid Spor af den gule Feber, hvorfor nogle Batailloner endnu camper uden for Fæstningen i Sigte af Leiren ved St. Roch.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Skrivelse fra Venedig den 18de Februar. Vi have faaet den behagelige Efterretning, at Kongen af Neapels Neutralitet er bleven erkiendt af alle krigførende Magter, og at hans Misforstaaelse med Frankerig er bleven bilagt. Derimod udbrede de genuesiske Tidender det Rygte, at Storsultanen har sluttet en hemmelig Alliancetractat med Engelland.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Skrivelse fra London den 26de Februar. Kanalflaaden er vendt tilbage til Torbay; men førende Admiral Cornmallis var nødt til at forlade sin Station for Brest, afsendte han en Eskadre, bestaaende af St. Georg paa 98 Kanoner; Spartiate, Atlas og Engle hver paa 74 og Veteran paa 64 Kanoner, som satte Coursen sydlig. Man troer, de ere bestemte til at forfølge den franske Rochefort=Eskadre, som man i Forgaars fik Efterretning om, at være seet ved Madeira den 2den d. M. Om denne fiendtlige Eskadre gaaer til Oste eller Vestindien eller til Brasilien, er usikkert; imidlertid er man her i ikke liden Frygt for vore vestindiske Øer, der synes at være overladte til deres egen Skjebne, om Fienden skulde giøre Angreb paa dem.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Efter et Brev fra Coves skal 6 spanske Linieskibe paa 74, Kanoner være undgaaet vor Blokeringsflaades Opmærksomhed og lykkelig være slupne ind til Brest, hvor man skal have seet dem i Mandags. Man veed endnu ikke, hvorvidt man kan fæste Liid til denne Efterretning, da Admiralitetet slet ikke har faaet Kundskab derom.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Man har faaet den sørgelige Efterretning, at en skrækkelig Storm paa de spanske Kyster og i Strædet har drevet en stor Deel Skibe især Priser paa Grund ved Gibraltar. Afde kongelige Skibe har ingen faaet Skade uden Krigschaluppen Craven, som er forliist ved Cadix, hvor Capitainen og Mandskabet bleve gjorte til Fanger.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Fregatten Endymion, Capit. Paget, er ankommen til Portsmouth fra et Krydstog og har bragt med sig 4 spanske Priser med endeel Skatte ombord. Communicationen
Berlingske Tidende, 1805-03-15
imellem Canalerne ved Bristol bliver ofte foruroliget ved franske Kapere; nylig viste en Brig og en Lugger sig paa Kysten sammesteds. Den første tog tæt under Landet et stort spansk Skib, som nylig var gjort til Prise af et af vore Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
J Sydney, Hovedstaden paa nye Sydwales eller Botanybag, har været et betydeligt Oprør. Ved vore Troppers Aarvaagenhed har man igien faaet den største Deel af Oprørerne grebne og afstraffede. En ved Navn P. Cunningham var Hoved for Oprørerne, som beløb sig til 300. En Fransk ved Navn Girault skal egentlig have stiftet dette Mytterie.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Her bliver man ved at troe, at den franske ToulønnerFlaades Bestemmelse er, at sætte Tropper i Land paa Sitilien, for derved at tvinge os til at forlade Malta, imidlertid er denne Øe forsynet med Levnetsmidler for 2 Aar.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Man har det Haab, at Admiral Nelson ved at møde den fiendtlige Flaade vil tilintetgiøre alle dens Planer. Det Rygte gaaer her i disse Dage, at den hollandske Garnison paa det gode Haabs Forbierg skal efter en Underhandling med det brittiske Gouvernement i Madras have overgivet Colonien i de Engelskes Hænder, og at det brittiske Flag allerede vaier paa Cap; imidlertid anseer man det Hele som sandsynligt, skiønt de bataviske Tropper paa Cap skal være misfornøiede. Man vil endnu lade 5000 Negre komme fra Africa, for at tiene som Soldater paa vore vestindiske Øer. En Kiøbmand i Liverpool har paataget sig, at levere 1000 Negre, hver for 350 Pd.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Hoftidenden indeholder en Beretning fra Admiral Cornmallis, der melder, at Fregatten Melampus har taget 4 Luggere og 2 Krigsbrigger af en fiendtlig Flottille, som seilede fra Bordeaux til Brest, Enhver Lugger havde 50 Mand, for det meste Soldater, ombord, og Briggerne førte hver to 24 og en 18 Pundiger.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Vore Cuttere have desuden taget 2 andre Luggere, som ligeledes havde franske Soldater ombord.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
J Følge Efterretninger fra Jndien er Krigen mod Hol kar atter begyndt. General Monson har med sit Corps erobret Fortet Hinglus Ghur ved Storm, uagtet det blev anseet for uovervindeligt, saasom det var omgivet med en overordentlig dyb Grav. Holkar havde samlet mange Skatte i dette Fort. Oberst=Lieutenant Don har ved Storm erobret den vigtige Fæstning Rampoora. Besætningen bestod af 1100 Mand, hvoraf mange bleve dræbte og saarede. Engellændernes Tal beløber sig til 400 Mand, meest Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Den 18de Februar fremlagde Hr. Pitt sit Finantsoverslag i Underhuset. Hans Skildring af Rigets blomstrende Tilstand, som bevises af de gunstige Betingelser, under hvilke han har underhandlet om et Laan af 22 1/2 Mill., synes at opvække almindelig Tilfredshed. Capitalisterne, som giøre Indskud til dette Laan, faae ikkun 104 Pd. 19 Sh. 6 Pence for hvert 100 Pd. Hr. Pitt foreslog derpaa fem nye Afgivter, som skulle indbringe 1 Mill. 560000 Pd. aarlig. I Debatterne over disse nye Afgivter dadlede Hr. For især, at Hr. Pitt forhøiede Afgivten af Eiendomme som et nyt Krigstyr, uden at bestemme, hvor længe Afgivten skulde vare, hvilket forekom ham meget farligt. Han sagde, at han heller vilde bifalde Afgivter af Huusleie, Viin, Thee og deslige Artikler, fordi enhver ved at indskrænke sig kunde undgaae samme, men denne Afgivt kunde man ikke undgaae, førend man intet mere havde tilbage. Han sagde derhos: "Jeg veed vel, at den menneskelige Natur efterhaanden kan vænne sig til de besværligste Ting, og jeg erindrer mig herved en Fabel, som man fortæller, for at bevise Vanens Magt. En Kone, som havde en Kalv, vænnnede sig til at tage den daglig paa Armen, saa at hun, da den daglig blev tungere, endnu var istand til at bære den, da den allerede var bleven en stor Oxe. Fabelen er god, men Anvendelsen deraf paa det nærværende Tilfælde behager mig ikke; thi dersom vi endog ere istand til at bære denne lille Kalv, saa seer jeg dog ingen Mulighed i at slæbe den store fede Oxe, der vil blive af samme. Jeg kan derfor ikke befalde nogen Afgivt, som ikke har en naturlig Jndskrænkning i sig selv.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Hr. Pitt troede, at kunne berolige Hr. For tilstrækkelig herover ved at forsikkre ham, at vi, for at komme saa vidt, endnu kunde forsætte Krigen 94 Aar. Hr. For svarede med Heftighed: "Saa haaber jeg, at Ministeren ikke kan holde det saa længe ud med Krigen.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Debatterne over de nye Afgivter vedvarede den 19de, da Hr. Scheridan erklærede sig meget eftertrykkelig mod den forhøiede Afgivet af Salt, som han sagde var meget trykkende for Almuen og følgelig meget upolitisk Hr. Pitt beregnede i sit Finantsoverslag indeværende Aars Udgivter til 14 Mill. 645630 Pd. for Søemagten, 18 Mill. 616897 Pd. for Landmagten, 4 Mill. 846994 Pd. for Artilleriet, 4 Mill. 534000 Pd. til adskillige Udgivter, hvoraf 1 Mill. for det ostindiske Compagnies Regning, 3 Mill. til at dække en Deficit i de consol. Fonds og 474000 Pd., som skulle betales til Nordamerica. Hr. Pitt beregnede Jrlands Bidrag til Statsudgivterne til 5 Mill. 400300 Pd. Jndeværende Aars Udgivter for Storbrittannien blive altsaanesten 50 Mill. Pd. Sterl. J Hr.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Pitts Tale om Udgivterne forekom følgende mærkelige Sted: "Der er endnu en anden Rubrik, som jeg i dette Øieblik ikke vil foreslaae, men jeg udbeder mig Husets Opmærksomhed derved. Denne Rubrik er forbundet med en Gienstand af største Vigtighed, ikke allene for Engellands, men for hele Europas Sikkerhed. Det er Underhuset bekiendt, at Hs. Majestæts Regiering staaer i fortrolige Forhold med adskillige store Magter paa det faste Land i Anledning af nærværende Krig og Europas almindelige Forfatning. Hs. Majestæt ønsker Fred, men Han ønsker, at Freden maae blive saaledes, at den kan være Borgen for Enropas Sikkerhed. Man kan ikke smigre sig med, at erholde en saadan Fred, naar Storbrittannien ikke gjør de største Anstrengelser i Forening med de Magter, som ere interesserede i det faste Lands Uafhængighed. Jeg anslaaer den Summa, der er nødvendig til at udvirke denne Forening, til omtrent 5 Mill. Pd. Sterl." - Hr. For bemærkede: Han havde intet at indvende mod et Forslag til at forene og med en stor Magt paa det faste Land, men han ønskede ikke, at see dette saaledes udfolket, som om han bifaldt en Subsidie, for at forskaffe os Continentalhielp. Han vilde blot bemærke, at Ministeren gik en ganske ny Vei, for at faa Subsidier bevilgede. Det var sikkert den regelmæssige Vei, at Parlamentet først afgjorde, om det var nyttigt at give en Subsidie og bestemme sammes Beløb, førend man bevilgede en specifik Summa dertil. Men det syntes nu, at Underhuset skulde gaae en ny Vei, da det skulde begynde med at bevilge en vis Summa til den specisike Gienstand for en Continentialsubsidie, uden at man tillod Underhuset, at yttre en Mening om Tiden, paa hvilken Subsidien skulde gives og den Maaden, den skulde anvendes paa. Dersom ret Sagen siden skulde lomme paa Bane, kunde man maaske paastaae, at der ikke meere behøvedes nogen Discussion der om ; en slig Paastand vilde han nu forebygge.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Hr. Windham holdt den 21de en meget vidtløftig Tale i Underhuset, hvori han skal have viist stor Sagkundskab og Kraft. Hans Forslag var at nedsætte en Commission af Underhusets Medlemmer, for atter at undersøge de Acter, som i begge forrige Aar ere udstedte angaaende Rigets Forsvarsvæsen, samt foreslaae de Forholdsregler, som kunde ansees nødvendige, for at giøre Rigets Forsvarsvæsen fuldstændigere og varigere. Hr. Canning reiste sig som Hovedtaler mod dette Forslag og efterat Hr. Windham atter havde forsvaret sig mod ham, blev hans Forslag forkastet med 242 Stemmer mod 96. Stocks: den 25de 3 pro Cent reduc. 58 3/8.3 pro Cent consol. 58 3/4 1/8. 1/2. Omnium 41.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Skrivelse fra Ferrol den 26de Januar. Vor Escadre bestaaer nu af 30 Kanoneerchalupper, 2 Linieskibe og en Fregat; 3 Linieskibe skulle snart støde til den og man arbeider paa 3 andre Linieskibe. Forterne ere armerede og alt er i god Forsvarsstand. Søeministeren, Don Domingo de Grandallang er bleven udnævnt til Chef for ved Escadre. Don Francisco de Lemos bestyrer imidlertid Marinedepartementet.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Den fiendtlige Esradre har forladt vore Kyster formedelst det stormende Veir.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Skrivelse fra Paris den 27de Februar. Vore Tidender melde, at Keiseren agter at tiltræde Reiser, til Jtalien imellem den 6te og 11te Martii. Han vil tage Veien igiennem Jura Departementet og paa Hiemreisen besøge de sydlige Departements. Nogle paastaae, at Keiserens Reise skeer endnu tidligere.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Keiseren har ved et Budskab tilkiendegivet det lovgivende Corps, at Hr. Fontanes skal vedblive, at være sammes Præsident i Aaret 14.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Moniteuren melder den vigtige Efterretning, at Don Juan Joseph Manieta, Chef for Paketbaaden Casilda, der er ankommen fra Monteviden, har den 21de Januar, paa 40 Graders nordlig Brede og 9 Graders Lænde fra den spanske Meridian, mødt en fransk Flaade, bestaaende af 7 Linieskibe, hvoriblandt en Tredækker og 4 Fregatter.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
General Laborde er paa en Reise til Jtalien bleven arresteret i Troyes.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
J disse Dage har man gjort endeel Huusvisitationer og arresteret adskillige Personer i de Bourbonsksindedes=Huse.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Hos nogle fandt man den Liigtale, som en fransk Geistlig i stod af S. London har holdt over Hertugen af Enghien.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Den indenlandske Minister har sendt alle Departements præfecter Circulairer, hvori han tilkiendegiver dem, at det er Keiserens Villie, at det ny System for Maal og Vægt skal vedblive. Han befaler dem derfor, at lade det indføre paa alle Kornmarkeder og i alle Sogne, samt at vaage nøie over at Kiøbmændene bruge det. De skulle bemægtige alle gamle Jnstrumenter for Maal og Vægt og sønderslaae dem.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Moniteuren indeholder atter Anmærkninger til de engelske Efterretninger, hvori iblant andet anføres: at den østerrigske Cordon ved de italienske Grændser ikke bestaaer af 70000 Mand, men af 3 Regimenter ; at Freden paa det faste Land ikke vil blive forstyrret og at Tordenen af de Kanoner, man har afskudt mod de spanske Fregatter, endnu længe vil lyde i Havnene. Den engelske Efterretning, at Escadren i Rochefort skulde være løbet ind til Brest, var falsk. Det var mærkeligt, at Engellænderne, 6 Uger efterat Escadren i Rochefort var løbet ud, endnu intet vidste om dens Bestemmelse; men de Tider vare forbi, da Engellænderne erfarede de Franskes Hemmeligheder og vidste de franske Flaaders Bestemmelse endnu førend de løb ud. Endnu modsiges den Efterretning, at Fredsførsten skulde være død, hvorved tilføies, at han snart vil have den Glæde at see ge Linieskibe ved sine ivrige Foranstaltninger udrustede i Cadet. Ferrol og Carthagena.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Moniteuren melder følgende fra Boulogne under 22de d. M.: "7 Pramme og 8 Kanoneerchalupper ere ankomne hertil, uden at noget ubehageligt Tilfælde er møde dem. J afvigte Nat er en engelsk Krigsbrig strandet ved Ambletense. Vi have 11 engelske Skibe i Sigte. Den engelske Krigsbrig, som strandede den 12te d. M., ved Vimereux, er beslaget med Kobber, fører 12 Kanoner, og har en Besætning af 50 Mand, hvoriblant 15 engelske Soldater. Alle bleve reddede og sendte til Boulogne. Capitainens Kone og et andet Fruentimmer, som vare ombord, ere indlogerede i Boulogne. a. 103 engelske Krigsfanger ere transporterede fra Verdumtil Sarrelibre. En Troppeforstærkning af 3000 Mand, er lykkelig ankommen til Martinique fra Frankerig.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Skrivelse fra Haag den 2den Martii. T. Hr. Schimmelpenning har den 27de Februar bivaanet en plomatisk Diner hos den danske Gesandt Grev Løvendal. Dagen efter havde han en Conference med en Commission fra Batavisk Brabant. Han vil snart atter giøre en Reise til Amsterdam. Naar han er kommen tilbage, haaber man at faae noget Tilforladeligt at vide om de forestaaende store Regieringsforandringer.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Om faa Dage skulle 150 bataviske Søefolk begive sig til Dunkirchen, for at bruges paa Flaaden, som ViceadmiraVerhuel commanderer. - Expeditions=Escadren i Texel forsynes i største Hast med Proviant.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Det spanske Skib Rosario med 70000 Piastre og en Ladning Sukker og Cohenille er er bragt op til Falmouth.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Blandede Efterretninger. Frankerig. Keiseren har foræret Paven en heel kost var Indretning til et Capel med 4 store Sølv Lysekroner og kostbare Tapeter. Paven har igjen foræret Keiseren en kostbar Rosenkrands med antike Stene.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Paven uddeelede nylig i Kirken St. Mery Sacramentet, til 300 Personer; over 20000 havde indfundet sig dertil. Trængselen var ubeskrivelig stor. Kirken var prægtig decoreret og oplyst.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
En Parolbefaling af Admiral Gantheaume giver Hr. Raimond Laforcade stor Berømmelse, fordi han ved et stærkt Vindstød om Natten er sprunget i fuld Paaklædning og med Støvler i Søen og har trodset alle Farer, for at redde en af sine Kammerater, som var faldet over Bord. Hr. Thinanden, Medlem af det lovgivende Corps, er nylig væltet med sin Vogn, hvorved han er bleven saa farlig forslaaet, at man frygter for hans Liv.
Berlingske Tidende, 1805-03-15
Ved sidste Carneval har Slagternes Optog, som man ikke har seet siden 1790, gjort meest Opsigt. Slagterne, som i tre Dage førte en saa kaldet Pindseere omkring, bare guldbrøderende Skarlagenskapper og Hatte a la Henri 4. En lille Dreng, klædt som en Amor, gik foran Oxen. Toget, hvorved 27 Musikanter, 5 Polakere, 6 Romere, 6 Vilde, fordums franske Riddere og 10 Mammelukker vare, blev escorteret af en Jnfanterie=Commando.