JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Livorno, den 12 Februarii. Flere end 60 for største Deelen Genuesiske Coffardieskibe laae allerede i vor Havn, da i Dag den Hollandske Flaade under Admiral Melville indløb her med 15 Hollandske Kiøbmandsskibe, og efter disse de Hollandske Krigskibe Delft paa 50 og Falck paa 24 Kanoner. Disse vilde bragt endeel Skibe under deres Convoy til Genua, men havde for den Engelske Bloquades Skyld afstaaet fra deres Forsæt, og sat Coursen herhid. Desuden ankom her ogsaa 10 andre Coffardieskibe fra forskiellige Nationer, af hvilke 2 vare bestemte til Genua, og 4 Corsicanske Snig handlere under Sardinisk Flag, som alle vare blevne anholdte af Engelskmændene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Paris, den 21 Februarii. Da der er tilstødt Borgeren Robespierre en heftig Sygdom, saa sender Jacobinerclubben hver Dag en Deputation til ham, for at erkyndige sig, hvorledes han befinder sig. Han er angrebet af en stærk hidsig Feber, men hans Læge har forsikkret, at det har intet at betyde. Naar man betænker den utrættelige Virksomhed, med hvilken denne Deputerte nu i mere end 4 Aar har bivaanet Sessionerne saavel paa Ridebanen som i Conventet og i Clubben, ey at tale om hans øvrige Deeltagelse i Revolutions Optrinene, saa kan man ikke undres over, om der paa saa meget Arbeyde og Anstrængelse følger Mathed og Jnflammation. - Ogsaa den Convent Deputerte Couthon ligger syg, og man erkyndiger sig ligeledes ved Deputationer om hans befindende. Greve Proly, som man allerede for nogle Maaneder siden havde decreteret Arrest imod, fordi man, endskiønt han næsten i 4 Aar havde givet sig Anseende af den ivrigste Jacobiner, ansaae ham som en farlig udenlandsk Emissair, er nu endelig, klædt som en Kok, i et Giestgiverhuus paagrebet og for Alvor arresteret. Denne Omstændighed giør stor Opsigt, og man troer, den vil give Anledning til vigtige Opdagelser. J Forgaars var desangaaende en ivrig Debatte i Jacobinerclubben imellem Collot de Herbois og den Pariser Departementschef Dufourny. Sidstmeldte er desuden i en heftig Strid med den forhen arresterte, men nu løsladte Vincent, en Ven af Krigsministeren, og denne Strid er tillige blevet et Tvistens Æble for Jacobinerne og Cordeliererne; den bliver med hver Dag hidsigere, og kan nu saa meget lettere udarte til formelig Spliid, siden Robespierres Sygdom forbyder ham at forebygge det. Dufourny agter Robespierre meget høyt, og denne giør meget af hiin, derimod er det Krigsministeren fornemmeligen derom at giøre, at tage Vincent i Beskyttelse. Man taler ogsaa allerede om adskillige natlige og hemmelige Sammenkomster, hvori der arbeydes saavel imod Communeraadet, som imod Krigsministeren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
J Conventet, hvor St. Just siden i Tirsdags præsi derer, fremlagde Barrere i Gaar en Rapport om en nye Seyer, som General Thureau havde tilfægtet sig i Vendee. Efter Generalens Jndberetning beløber Antallet af de paa nye dræbte Rebeller sig til 6000, hvoriblant adskillige af Anførerne. Han forsikkrer desuden, at der afden hele Rebell Armee nu blot er omtrent 1000 Mand tilbage og at man altsaa med Vished kan ansee VendeeKrigen som endt. Chaudot, som for den Andeel, han havde havt i det for de tre ældste Engelske Prindser foranstaltede Laan, var dømt fra Livet, men hvis Henrettelse Conventet havde udsat, maatte dog døe. J Tirsdags var Conventet beskieftiget med denne Sag. Chaubots Forsvarere talede for ham med megen Varme, og anførte iblant andet, at hans Medskyldige, Notarius Brichard, havde paa Skafottet raabt: "Nu døer jeg med Glæde, da Chaudets Uskyldighed er beviist. Men Sikkerhedscommissionens Rapport var Chaudot imod. Den beviiste nemlig, at han var overtydet om at have taget Deel i en Complot til Fordeel for Fiendernes Operationer; den paastod altsaa, at den Agtelse, som Chaudot forresten ved sit øvrige Forhold havde erhvervet sig hos Publicum, dog ey kunde friefinde ham for en saadan Forbrydelse. Vel havde man hørt Mange ynke ham, da Dødsdommen blev bekiendt; men man veed jo af Erfarenhed, hvor ofte Publicums Medlidenhed har yttret sig, endog for offentligen erklærte Forbrydere. Sikkerhedscommissionen sluttede sin Rapport saaledes: "Lovgivere, vogter Eder fremfor alting for den skadelige Medynk, betænker, at Skræk er Revolutionsregieringens stærkeste Drivefieder, og at Revolutionstribunalet, er denne Skræks sikkerste og frygteligste Redskab. Den sande Medlidenhed, den rette Menneskekierlighed bestaaer i at redde Folket og udrydde dets Fiender. – Efter denne Rapport besluttede da Conventet, at Chaudots Henrettelse ey længer skulde udsættes. General Westermann mødte for Conventet, og beklagede sig over, at Krigsministeren, som nu i saa lang Tid havde suspenderet ham, ey endnu havde tilkiendegivet Aarsagen, hvorfor, Denne Sag blev henviist til Velfærdscommissionen, for ufortøvet at foretages. – Derefter fremstod den arresterte Departementsforvalter Teffters Kone, og klagede over, at man havde arresteret hendes Mand under det Paaskud, at han forhen havde været Adelsmand og i Greven af Artois Tieneste, da det dog var bekiendt, at ingen af Delene medførde Sandhed. Hun blev ligeledes henviist til Velfærdscommissionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
London, den 21 Februarii. J Gaar fik den Bill, efter hvilken det forbydes at betale de fra Frankerige paa Engelske Kiøbmænd trukne Vexler, Kongelig Sanction i Overhuset. De imod Overtræderne dicterte Straffe ere: 1) Den, der sender Penge enten til Regieringen i Frankerige eller nogen anden, som siden den 1ste Januarii 1794 er bleven boesat i Frankerige, straffes som for Majestætsforbrydelse. 2) Enhver, som remitterer Varer eller andet Gods, skal være underkastet sammes Confiscation, samt Arrest. 3) Den, som accepterer Vexeler, Assignater a. skal ey allene erlægge den accepterte Sum dobbelt; men Gielden skal ligefuldt blive i sin Kraft, om endog Vexelen, Assignaten &c. skulde være quitteret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Efter de nyeste Beretninger fra St. Kitts, skulde der den 13 Januarii været begyndt med Angrebet mod Martinique. Alle Tropper, som vare beordrede at indskibes til Ostindien, have nu faaet Contraordre. Ligeledes har Regieringen ladet de Gevær=Jndkiøb standse, som det ostindiske Compagnie havde begyndt for dets Asiatiske Eiendomme, siden Marquis Cornwallis har forsikkret, at sligt aldeles ikke er fornødent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Admiral Macbride og Sir James Wallace ere i Forgaars udløbne med smaae Escadrer fra Portsmouth, for at krydse paa de franske Kyster, og give Agt paa Fiendens Bevægelser. Paa Øen Guernsey har man siden den 13de frygtet for et franskt Angreb, i det ringeste har Militairet sammesteds sat sig i Positur for at tage imod Fienden; og herfra er der afsendt mange Kister med Geværer til alle Kanter af bemeldte Øe, hvor noget Overfald kunde befrygtes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
J Brevene fra Vestindien meldes, at den bekiendte Conventcommissair Polvevel har, da han havde friegivet og bevæbnet Slaverne paa den Frankerige endnu tilhørende Deel af Øen St. Domingo, ladet dem sværge, at de ikke før ville nedlægge Vaabnene, førend alle Kongeligsindede vare udryddede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Paa Lord Hoods Flaade i det Middellandske Hav skal der være 4000 Syge og Saarede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Underhuset havde atter den 18de en Natcampagne, som varede til næste Morgen ved 3 Slet. Herr For bragte Sagen om Coffardiefartens maadelige Beskyttelse i afvigte Aar igien paa Bane, og foreslog, at Ministeriet burde sættes til Rette for sit Forhold i denne Henseende. Men dette hans Forslag blev med 202 Stemmer imod 48 forkastet. Herr For paastod, at Handelen paa Canada, Africa, Østersøen, Hamborg, Jtalien, Vestindien og Levante, havde ved denne Forsømmelse liidt meget. Hvad han i een af de forrige Sessioner havde sagt om den østersøiske Handel, at nemlig 16 til 17 Skibe vare borttagne, tog han nu tilbage, og tilstod, at dette Antal, efter nærmere Underretning, var for stort. Men i Hensigt til Skibsfarten paa Hamborg paastod han, at Convoyerne didhen altid vare blevne saalænge opholdte, at Jnteressenterne derved maatte upaatvivleligen have gjort betydelige Tab. – Admiral Gardner og Aldermenn Anderson paatoge sig allerførst at forsvare Ministeriet imod Hr. ForDe forsikkrede, at de Engelske Kiøbmænd i Almindelighed vare eenige om, at den Engelske Handel til de forskiellige Verdensdele, i det Hele taget, ingensinde havde været saa virksomt beskyttet som i denne Kriig, og at Admiralitetet, i Stedet for Dadel, fortiente Kiøbmændenes Tak. Desuden var dette et Beviis meere for Coffardiefartens Sikkerhed, at Assecurance-Præmierne i forrige Aar ey vare steget høyere end ellers i Fredstider. Begge de franske Kapere, Sanspareil og Patriot, som havde optaget nogle østersøeiske Skibe, vare overalt ey længer til; da førstmeldte var af et Engelske Skib jaget ind paa en Norsk Klippegrund, og den sidste var taget af et andet Engelske Skib.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
J Overhuset vankede der i Forgaars bittre Debatter, imellem Statssecretair Greenville og Lord Landerdale.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Oppositionen dadlede paa nye de Hessiske Troppers Udskibning, og forlangede, at saadant i det ringeste burde været udtrykkeligen anført i den saa kaldte Munity Bill. Den bekiendte Lord Stanhope greeb sig især anved denne Leylighed. Han ansaae Landets Friehed i Fare ved disse saa udskibede tydske Batailloner, og der slap ham i hans Jver disse Ord af Munden: "Jeg holder for, at en Minister eller enhver anden, som understod sig at foretage noget, der kunde forstyrre Landets Friehed, ey burde overleve et saadant Skridt, men liide den fortiente Straf Statssecretairen opsnappede for sin Forbrydelse. – disse Ord, og svarede: "Ja, det er ogsaa min Meening, at den bør døe, som tragter efter at tilintetgiøre Landets Friehed og Constitution. At der gives slige Folk, er desværre alt for sandt, og at de faae deres fortiente Løn, om de skulde være saa rasende, at giøre et Forsøg, er mit inderligste Ønske. – Over denne Replique blev Lord Landerdale endnu mere opbragt. "Naar en saadan Paastand, sagde han, kommer fra den første Statsbetient, saa kan man ey længer have nogen Tillid til hans Sidemand; men den ene maa da raabe til den anden: Du er Manden, der tales om. Jeg opfordrer Ministrene til at fremføre Beviser for slige Beskyldninger, at straffe Forbyderne, og foreslaae Love imod dem. - Statssecretairens Svar blev: "De existerende Love ere allerede tilstrækkelige, ifald nogen er rask nok til at forsøge sin Lykke
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Haag, den 25 Februarii. Samtlige i det Lüttichske cantonnerende Hollandske Tropper brække den 1ste Martii op fra deres Qvarterer, for at marchere til Grændsen, og alle vore til dette Feldttog bestemte Tropper maae inden Martii Maaneds Udgang være paa de dem anviiste Pladser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
De Hollandske Stater have paa nye aabnet det i forrige Aar standsede Laan, og der skal nu optages 6 Millioner Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Frankfurt, den 25 Februarii. Over Manheim erfares, at Franskmændene nu ogsaa have sat Jld baade paa det store og lille Slot i Zweybrucken. Endnu for 8 Dage siden vare 600 Franskmænd der i Færd med at bortføre de plyndrede Kiøbmandsvarer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Kiøbenhavn, den 10 Martii. Førstkommende Onsdag den 12 Martii bliver Apartement ved Hoffet paa Hs. Majestæt Kongens Palais paa Amalienborg, og begynder Klokken 6 1/2 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, blive Jnteressenterne udi Liv Rente Societeterne Anno 1747 og 1757 ogsaa for dette Aar herved erindrede, at de i Følge Forordningen anordnede Leve Attester betimelig og i det længste inden Marts Maaneds Udgang indkomme, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tid derom Efterretning indsende, paa det at intet Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de udenfor Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Liv=Renter paa Post-Contoirerne i Hans Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Post Contoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Post Contoir er beordret disse Attester samlede og paa eengang til Generalpostamtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer trende Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterrettelig, saasom om herudi skulde skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive Jsær maa de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Marts Maaneds Udgang med deres Leve Attester paa det Post-Contoir, hvorfra de Betaling forlange, forvente at deres i saa Maade tilkommende Liv-Renter ikke der blive betalte, men maa her i Generalpostamtet ved Commissionairer affordres, eftersom slige Liv Renter allene eengang om Aaret, og ikke oftere, paa Post-Contoiret til Betaling blive anviiste Generalpostamtet den 28 Februarii 1794.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Meteorologiske Observationer. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Vinden. Therm. 3 Martii. S. O. 2 Varme. N. V. S. S. V. S. O.S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Udi afvigte Uge, fra den 1ste Martii til den 8de dito, ere i denne Kongelige Residence=Stad copulerede 8 Par. Fødte Drenge 20, Piger 24, tilsammen fødte 44. Døde Mænd 19, Qvinder 14, Drenge 8, Piger 9, af følgende Sygdomme: Alderdom 2 Barselseng 3 Beenskade 1. Brystsyge 7. Brændt 3 Feber 1. Halssyge 1. Hastig død 1. Jhielslagen 1. Kopper 4. Langvarig Svaghed 1. Moersyge 2. Slag 8. Steen 1. Svindsoet 3. Tænder 2. Tærende Syge 7. Uangivne Svagheder 1. Vattersoet 1. Tilsammen døde 50. Altsaa 6 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-10
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1794 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.; ligeledes kan og bekommes den aarlige Samling af de i Aaret 1793 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk-luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions=Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
Kiøbenhavns No. Aar. huus. Jan. retning, saatter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
Post-Tidender. Ministration. tilien. Fredagen, den 14 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
Genua, den 15 Februarii. J disse Dage er Nobili Brocardo reyst herfra over Nizza til Paris, for der at residere som Genuesisk Charge d'Affaires. For desto vissere at vedligeholde Roligheden her, ere alle Maskerader forbudne. - Commandeuren paa den her liggende Svenske Fregat gav forleden Dag et stort Bal ombord paa sit Skib, hvortil mange af vor Adel og den franske Gesandt vare indbudne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
Livorno, den 19 Februarii. En i Forgaars fra Øen Corsica her ankommen Felucke bringer den Tidende: "at et Corps af 1000 Mand Conventtropper havde den 12te foretaget en Expedition fra Calvi imod Landsbyen Lennio, men at de der vare blevne tappert modtagne af Parlisterne under Leonettis Anførsel, og havde mistet 200 Mand, 2 Kanoner, og 24 Munitionskarrer. Blant de efterladte Saarede fandtes 8 Officerer, og en som Grenadeer forklædt Dame. – Engelske mændene have ved Fort Fornali dræbt 25 Franskmænd og gjort 40 til Fanger. Saa siges de ogsaa at have borttaget nogle franske Transportskibe med Tropper, under Convent-Commissairens Salicettis Anførsel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
Paris, den 28 Februarii. Kiødets og andre Kiøkken Artiklers Dyrhed gav i disse Dage Anledning til nogle støyende Optrin i Forstaden, St. Antoine, hvilke man dog i Tide fik standset, ved at uddele Penge til Arbeydsfolkene, hvis Dagløn var bleven glemt at anføres i den nyeste og forhøyede Taxt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
Mærkeligt er det, at Sproget i Sectionsforsamlingerne, uagtet den herskende Mangel paa fornævnte Artikler, bliver hver Dag meere og meere revolutionelt. Man truer med, at man heller vil spise Barkbrød, end tabe Modet over den Hunger, som de udenlandske Fiender saa troeligen giøre Anstalter til. Ja Patriotismen gaaer endog saa vidt, at man vil nægte sig alt det, som ikke til Livets og Helbredens Bevarelse er høystnødvendigt; at man vil lade sig nøye med Halvdelen af det, man forhen har nydt, indtil tilstrækkelig Tilførsel igien finder Sted, og hvorom man har det bedste Haab, at det snart vil skee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
J Cordelierclubben paastod Hebert i Mandags ligefrem, at den herskende Mangel paa de første Fornødenheder var en Følge saavel af Royalisternes hemmelige Operationer som af Landmandens Gierrighed; og at Revolutionsarmeen derfor endeligen maatte forstærkes, og aldrig oftere udmarchere uden Guillotine.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
De fra alle Departementer og Districter her ankomne Borgere, for at lære at samle og kaage Salpeter, samt at støbe Kanoner, og siden ved Hiemkomsten at lære disse Kundskaber fra sig til deres Cirkeler, udgiøre et meget betydeligt Antal, og man giør Anstalter til en stor Fest, som skal gives disse Lærlinge paa Martispladsen, og hvorved den republicanske Eed skal fornyes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
J vore Fængseler findes nu henved 6000 Personer, uagtet mange døe naturlig Død, og der daglig forefalde baade Henrettelser og Selvmord. J et Fængsel have tre Notarier og adskillige andre i disse Dage skilt sig selv ved Livet. Jblandt de sidst Arresterte er biskoppen af Autun, mærkværdigt Medlem af den første Nationalforsamling, om hvem det hedde, at han var reyst til London og derfra til Philladelphia. Han sidder nu i Conciergeriet, tilligemed Grammont, nu General ved Revolutionsarmeen, men forhen Skuespiller. Blandt de nyeligst Henrettede ere: den forrige Rouenske Jntendant, Manssion; de i Rom sig opholdende franske Prindsessers Staldmester, Marivets, 3 Kiøbmænd, 3 Notarier, en Præst fra Saar brücken, og 4 Personer fra Orleans.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
J Conventet blev i Mandags oplæst et Brev fra de ved Rhinarmeen staaende Convent-Commissarier Lacoste og Baudot, hvilket begyndte saaledes: "Da Republikens Jnteresse udfordrer, at Rhinarmeen holder sig i Rolighed, som dog falder dens Tapperhed meget suurt, saa har den endog i sin Uvirksomhed villet være Fædrenelandet til Nytte &c. Derpaa gaves Rapport om adskillige Streisetog, paa hvilke man havde frataget Fienden 22 Læss Salt, en stor Deel Stude og Beder, en betydelig Viin transport o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
London, den 28 Februarii. J Gaar fik Regieringen den Efterretning, at Admiral Jarvis var den 12te Januarii med tre Linieskibe, nogle Fregatter, og 60 Transportskibe med Tropper, ankommet til Den Barbadoes, hvor Tropperne fra de øvrige Engelske Øer allerede vare forsamlede, for i Forening med de Nyeankomne, som man beregnede til 10000 Mand, at foretage et Angreb imod Martinique og Guadeloupe. Man længes nu inderligen efter at see Udfaldet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
J Mandags holdt alle Plantage-Eierne i Vestindien, og de didhen Handel drivende Kiøbmænd en Forsamling, i Anledning af den i det Parisiske Convent decreterte Slaveriets Afskaffelse, ved hvilken Leylighed Hr. Edwards forelæste adskillige Breve fra St. Domingo, af hvilke det syntes klart, at Engeland allerede havde kunne bemægtige sig hele Øen, dersom den Engelske Flaade havde indfundet sig til rette Tid. Der blev derfor foreslaaet, at forestille de Kongelige Ministre den Fare, der nu over hang de Engelske Sukkerøer, og som endnu vilde blive større, dersom man indskrænkede det der værende Militaire. Tvertimod syntes det nødvendigt, snarere at forstørre saavel Søe, som Landmagten sammesteds, for derved i kraftigste Maade at forhindre al Communication imellem de franske og engelske Øer, om endog de franske Øer skulde blive erobret af de engelske Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
Jmod Hr. Wilberforces nye Bill, som gaaer ud paa at indskrænke Slavehandelen til de brittiske Øers egen Trang, saaledes, at fremmede Øer ey længer maatte forsynes med Negere af engelske Slavehandlere, er der i Underhuset indkommet mange Memoirer, hvori paastaaes, at denne bill er aldeles unyttig, da Negrenes Transport fra Africa til Vestindien dog derved vilde blive omtrent den samme som forhen, og man blot ved denne Operation vilde fordærve Handelen for Slavehandlerne. Desuden anførte man, at den nærværende Tidspunct, da det Parisiske Convent havde ganske afskaffet Slaveriet, vilde neppe være den beqvemmeste til et saadant Forsøg. Jmidlertid talede de Herrer Pitt, For, Sheridan og flere, saa ivrigen for bemeldte Bill, at dens anden Forelæsning blev med 56 Stemmer imod 38 berammet til næste Tirsdag. Og dog troer man, at den vil falde igiennem. - Den americanske Kongres har, efter een af vore Aftentidender, besluttet, at Slaveriet i de forenede Stater skal, fra den 2den Januarii at regne, endnu kun vedvare i 22 Maaneder, hvorefter det fuldkommen skal være ophævet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
Vore Assecuradeurer paa Lloyds Kaffehuus ere ikke lidt glade over de 11 franske ostindiske Skibes lykkelige Ankomst til l'Orient, da de paa disse Skibe have vovet betydelige Summer. Men for Franskmændene selv maa dog denne Efterretning være langt behageligere, da disse Skibe bringe dem en Mængde Salpeter, hvorpaa de havde saa stor Mangel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
J Morgen tiltræder Hertugen af York sin Reyse til Flandern, for igien at tage Commanden over den brittiske Armee. Man regner den hele imod Frankerige forsamlede Magt af Keiserlige, Engelske, Hollandske Hannoveranske og Hessiske Tropper, til 170000 Mand Jnfanterie og 55000 Mand Cavallerie; hvilket dog rimeligviis vel er lidet formeget. Om Oberst von Macks Operationsplan vil man vide, at han vil giøre Begyndelsen, med at beleyre Maubeuge, og at de Engelske Tropper imidlertid skulle dække de Flandernske Søekyster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
Alle vore til Ostindien bestemte Compagnieskibe ere nu seylfærdige, og hele Flaaden vil om nogle Dage begive sig paa Reisen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
Fra Corsica venter man snart behagelige Tidender, Paoli har kaldet Lord Hood og Sir Gilbert Elliot til Hielp, og Lord Hood har besluttet, at angribe Stæderne Bastia, Calvi og Fiorenze, som endnu ere i Convent troppernes Magt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-03-14
Wien, den 1 Martii. Breve fra Gallizien tale om overordentlige Foranstaltninger, som giøres i de nye acquirerte Russiske Provindfer. Man udtager en stor Mængde Recruter, og stikker dem ind under de der garnisonerende Russiske Regimenter. Mange Magaziner, hvortil Landet maa giøre Leverancer, blive anlagte, og af disse bliver Hovedmagazinet i Kaminieck, hvoraf man slutter, at der vil blive forsamlet et betydeligt Corps d'Armee der i Egnen, og at altsaa den nærmeste tyrkiske Fæstning Choczim, der neppe har en Besætning af 3000 Mand, vil, ligesom hele Moldau og Wallachiet, ey kunne giøre nogen synderlig Modstand, ifald Krigen pludseligen skulde udbryde. Disse Udsigter til vigtige Optrin i hine Egne antages med som en Aarsag, hvorfor vort Hof ey mere har blottet Grændserne sammesteds for Militaire, men at der saavel i Gallizien som i Buckowina og Siebenburgen endnu i Nødsfald kan tilveyebringes en Armee af 40000 Mand.