JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Ved kgl. Resolution er det nu bestemt, at de under Postdirectionen ansatte Embedsmænd skulle have en simpel til Arbeidet passende Uniform. Hvorledes den skal være, er endnu ikke bestemt, dog have de i Hamborg ansatte danske Postembedsmænd allerede erholdt carmoisinrøde Uniformsfrakker. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Under 28de f. M. er Kæmmereer ved Øresunds Toldkammer Baron Bretton, efter Stiftamtmand for Viborg Stift, Kammerherre Grev Ahlefeldt Laurvigs Ønske, adjungeret denne til under hans Svagelighed at assistere ham i Udførelsen af Amtmandsforretningerne, samt i Tilfælde af, at Grev Ahlefeldt foretager en Udenlandsreise, constitueret til under hans Fraværelse at forestaae Stiftamtmands-Embedet. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Hs. Maj. har under 11te d. M. allernaadigst befalet, at Statsraad og Deputeret i det kgl. Rentekammer, Lund, skal indtræde som 1ste Medlem i den for dem, der attraae at udnævnes til Landinspecteurer eller Laandmaalere anordnede Examinations-Commission, samt som Medlem tiltræde Commissionen til at undersøge, hvorvidt og under hvilke Betingelser der gavnligen maatte kunne aabnes en meer eller mindre udstrakt Frihandel paa Grønland, og Færøerne. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Det ledige Herredsfoged-Embede i Hammerum Herred anslaaes officielt til 2,150 Rbd. aarlig. Byskriver-Embedet i Ringkjøbing, ligeledes officielt, til 1,350 Rbd. aarlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Capitelstaxten for Siellands Stift: Rug 4 Rbd. 2 s., Byg 2 Rbd. 83 s., Havre 2 Rbd. 31. s. Sølv. - Capitelstaxten for Fyens Stift: Rug 3 Rbd. 87 s., Byg 2 Rbd. 78 1/2 s., Havre 2 Rbd. 24 1/2 s. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Vi berettede i forrige N efter Dagen, at en Commission var nedsat i Anledning af Stændernes Andragende om Forandring i Overbestyrelsen af Skole- og Underviisningsvæsenet, der maa imidlertid være indløben en Feil i hiint Blad; thi i den Berlingske Tidende og Kjøbenhavnsposten hedder det: en forenet Overbestyrelse af Kirke- og Underviisningsvæsenet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
J det kjøbenhavnske Blad "Dagen", som i den senere Tid ofte har indeholdt Artikler, der vanzire den danske Bladliteratur, har en af Medarbeiderne (af Agtelse for Redacteuren sige vi ikke Dagen.) forsøgt at overgaae sig selv i hadefulde personlige Angreb paa de Liberale, og navnlig paa Falsters Deputerede, Kammerraad Drewsen. Denne Artikel findes i Dagen for i Løverdags, den 13de Februar, samme Dag som vor Beretning om Drewsens Møde med sine falsterske vælgere kom til Kjøbenhavn, og skjøndt vort Blad ikke er nævnet, og Forfatteren tillige synes at sigte til en Erklæring af Drewsen i et N af Fædrelandet, som vi først kunne vente med næste Post, er det dog klart, at han har havt vort Blad for sig, men uheldigviis har han af lutter Jilfærdighed ikke givet sig Tid til at læse vor Beretning rigtig, og er derfor kommen til at fægte aldeles hen i Luften. Thi det hele Angreb paa vor høit agtede Deputerede gaaer ud fra og hviler paa den Paastand, at Drewsenønskede at modtage Valg i Odsherred, at han derfor vilde udbede sig Falstringernes Erklæring, om de vilde fritage ham fra hans Løvte om at modtage Valget paa Falster, han beskyldes for, af alle Kræfter at arbeide paa at udelukke Buchwald, og Forf. beklager spottende dette sørgelige Udfald af de Drewsenske Bestræbelser for at kunne udelukke Capitain Buchwald af Stændersalen" o. s. v. Men Enhver, som her i Byen talte med Drewsen, Enhver, som var tilstede paa Raadhuussalen, eller som har læst vor Beretning, vil vide, at Drewsens Tilbøielighed og Ønske tilskyndede ham til at modtage Valget i dette District, ligesom han naturligviis havde fuldkommen Ret til at modtage det for hvilket af de 3 Districter han vilde. Det var Orla Lehmann, som yttrede - ingenlunde hvad der staaer i "Dagen", – men at han ansaae det for tvivlsomt, hvilket Valg Drewsen burde modtage, og troede, at vælgerne, efter at være blevne oplyste om Sagens Sammenhæng, mulig selv vilde ønske, at han skulde møde for Odsherred. Den hele Harangue er saaledes bygget paa falske Forudsætninger og heelt igjennem falsk. Kun i Eet maae vi give Forfatteren Ret, deri, at Folket ikke lader sig trække og i Blinde, mindst af Personer, som læse og skrive i Blinde med Eensidighedens, Fordommens eller Hadets tætte Bind for Øinene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
J Nakskov indtraf nylig den høist sørgelige Begivenhed, at et Barn paa 4 Aar væltede en Theemaskine med kogende Vand over sig. Det døde 24 Timer derefter under de skrækkeligste Smerter. Maatte et saa rædsomt Exempel bidrage til, at man aldrig lader smaae Børn uden Opsigt, hvor Ting ere tilstede, hvormed de kunne afstedkomme, Ulykke!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Blandinger. Fra det Mecklenburgske klages meget over Adelens Overmod og Foragt for de Borgerlige. Da Be disse nu ikke længere have Lyst til at taale den Behandling, som forhen er bleven dem til Deel, giver dette ofte Anledning til høist ubehagelige Sammenstød, hvorpaa vi her efter Leipz. allgem. Zeitung meddele et Exempel. Tre mecklenburgske Adelsmænd kjørte paa et Jagtparti igjennem Landsbyen Praysdorf, hvor den derværende Godsinspectør kort i Forveien havde taget en Tobakspibe fra en Karl, fordi han imod Politianordningerne røg Tobak i Landsbyen. Karlen yttrede ved den Leilighed, at Jnspectøren ikke vilde driste sig til at tage Piberne fra de tre adelige Herrer, som han havde mødt udenfor Byen, dersom ogsaa de røg igjennem Byen. J samme Øieblik kom Herrerne kjørende, endnu rygende. Jnspectøren traadte til Vognen med den Bøn, at levere Piberne til ham i Egenskab af stor hertugelig Politiøvrighed der paa Stedet, og greb ved disse Ord fat i Tømmen for at hindre en Flugt. J Stedet for Svar, slog en af Herrerne Manden, med sin Pidsk, og denne løftede nu sin Stok til Modværge og traf Herren som havde slaaet ham, og som hævede Pidsken til et gjentaget Slag, overArmen. Herpaa sprang alle Tre ned af Vognen, droge deres Sabler og forfulgte Jnspectøren, som trak sig tilbage til Forpagtergaarden. Han tilte til Stuehuset, og tillaasede Døren. Efter et frugtesløst Forsøg paa at sprænge denne, søgte Herrerne en anden Jndgang, som de ogsaa fandt gjennem Kjøkkenet. Jnspectøren havde indelukket sig i Dagligstuen, og Døren til denne blev nu opbrudt med Vold. Jnspectøren maatte bukke under for Over magter og blev meget grovelig mishandlet. Mærkværdigt er det ved denne Sag for det Første, at den bliver behandlet som simpel Jnjuriesag, efterat fra flere Sider de meest levende Forsøg paa mindeligt Forlig ere gjorte, og for det Andet, at et Antal borgerlige Godsbesiddere og Forpagtere paa en Klub i Nybrandenburg have sammenskudt en anseelig Sum, for at den mishandlede Jnspectør deraf kan dække Procesomkostningerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Da Debatterne og Parises befæstning i det franske Deputeretkammer nærmede sig sin Ende, var man i Kongens Slot (Tuillerierne) og paa Børsen, saa spændt paa Udfaldet, at der mellem begge Steder og Palais Bourbon, hvor Kammerets Forsamlinger finde Sted, var oprettet Stafetposter, som hver 10 Minuter bragte Bud om Discussionens Gang. Paa Børsen var Spændingen især iøinefaldende, thi ved hver saaledes ankommende Efterretning steeg eller sank Statspapirerne. At Marschal Soult ikke af Hjertet talte for befæstningen, indlyser deraf, at han ved Udfaldet af Voteringen vilkaarligt skal have udraabt: Vi have endnu Pairskammeret." Denne Discussion har varet i 10 Møder; 18 Talere have yttret sig for og 23 imod Forslaget; 85 Taler bleve holdte, som tilligemed Hr. Thiers's Beretning optager 224 Columner i det store franske Blad Moniteur. Hr. Soult har 10 Gange havt Ordet, Thiers 9 Gange, Odilon Barrot 8 Gange; de 2 Sidste bleve mere end 100 Gange afbrudte af Planens Modstandere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Ved Tallotteriets 1383 Trækning i Altona udkom: Kjøbenhavns Børscours den 12te Februar 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 200. Species 200. - Species, solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 98 1/2 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 106 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Kjøbenhavns Torvepriser den 13de Februar 1841. Rug, 4 Rbd. 12 s. a 4 Rbd. 44 s.; Hvede, 5 Rbd. 8 s. a 6. Rbd. 24 s.; Byg, 2radet, 2 Rbd. 60 s. a 2 Rbd. 76 s.; dito 6 radet, 2 Rbd. 36 s. a 2 Rbd. 52 s.; Havre, 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 52 s.; Erter, 3 Rbd. 88 s. a 5 Rbd.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 92 s. a 2 Rbd. 12 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 52 s. a 1 Rbd. 72 s.; Smør, Pd. 25 a 28 s.; Æg, Snesen, 34 a 36 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 14 Rbd. 24 s. a 16 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
AVERTISSEMENTS. Paa mit Forlag er udkommen og faaes hos Dhrr. Giegengack i Maribo og Thierry i Nakskov for 3 Mk.:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Napoleons Tog til Paris fra hans Eril paa Øen Elbak, af Cand. Theol. Chr. Jantzen. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Skuespil i Nysted. (2den Abonnementsforestilling.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Fredagen den 19de Februar 1841 Kl. 6 1/2 opføres: Valerie, Skuespil i 3 Acter efter Scribe, og Melesville. Derefter: For evig! eller Medicin mod en Elskovsruus, Lystspil i 2 Acter af Scribe og Varner, oversat af Th. Overskou. 3die Abonnementsforestilling.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Søndagen den 21de Februar 1841 Kl. 6 1/2 opføres. Man kan hvad man vil Lystspil i 2 Acter efter det Franske, oversat af J. L. Heiberg, Derefter: De to Ægtemænd, Lystspil i 1 Act af Scribe og Varner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Mandagen den 22de Februar 1841 Kl. 6 1/2 gives den sidste Forestilling, hvis Jndhold vil blive bekjendtgjort ved Placaterne. C. Becker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Løverdagen den 20de Februari d. A. Aften Kl. 7 afholdes ordinair Generalforsamling i Selskabet Harmonien, hvortil de ærede Medlemmer indbydes. Nykjøbing den 16de Februari 1841. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Femte Assemblee Raadstuen i Maribo afholdes Søndagen den 21de Febr., Aften Kl. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
De Abonnenter, som ønske Damebilletter, bedes at lade samme betimeligen forinden afhente hos Kjøbmand H. C. Kroyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
En Arvefæstegaard, under Baadesgaards Gods med et Areal af omtrent 40 Tdr. Land gode Jorder, J foruden Græsningsret til 14 Høveder, kan underhaanden erholdes tilkjøbs. Det nærmere erfares hos Forvalter Møller i Gloslunde. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
En mahogni Divan, et mahogni Divansbord og to store Speile i mahogni Ramme med Cosoller, kan erholdes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Til Leie. En Sal med 2de Værelser, som afgiver særdeles beqvem Boepæl, er hos Undertegnede strax at erholde til Leie. Ligeledes kan en eller 2de Disciple hos mig erholde særdeles billigt Logis samt Kost i Huset. H. Jørgensen, ved Havnen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Værelser til Leie. Hos Kleinsmed Jacobsen er til første Flyttetid, for en eenlig Dame eller Herre, 2 Værelser udtil Torvet at faae til Leie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Udbyttet for Actiehaverne i Fuldblodslingsken Palæmon for Aaret 1810 er 7. Rbd. 5 Mk. 8 s. pr. Actie, hvilket udbetales naar man behageligen melder sig derom til Undertegnede. Ourebygaard den 13de Februarii 1841. H. Rosenørn Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø- Hr. Agent L. J. Ben kjøbing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkjo. - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i – J. Gottschalck Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe. H. P. Ditzel i Vor Nysted. B. H. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Af Umyndiges Midler, henhørende under Bremersvold og Kierstrup Godsers Overformynderie, kan 200 Rbd. Repr. erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom snarest muligt henvender sig til Undertegnede. Bremersvold den 11te Februar 1841. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Auction. Tirsdagen den 2den Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Smedemester Sørensen i Riserup formedelst Boepæls Forandring ved offentlig Auction bortsælge, endeel Ind- og Udboe af alle Slags, saasom Borde, Stole, Dragkister, Chatoller, Sengesteder, endeel tørre Egeplanker, tjenlige til Meubeltræe, endeel Smederedskaber, hvoriblandt en god Skruestikke og et Vognsnit, noget Vogntømmer, nogle sølvbeslagne Piber, noget Sølvtøi, en god Hagelbøsse, en Knubslæde og en Kane med mere, imod Credit til dette Aars Mikkelsdag; hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 8de Februar 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-16
Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Skolelærer Nielsens og efterlevende Enkes Boe i Fjelde, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Bye- og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 10de Februar. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-19
LollandsFalstere. se, Tidende. No 95. Fredagen den 19 Februar. At søge ved grundig Beviisførelse og fleersidig Drøftelse at fremme Folkets Oplysning og Velvære, er det store Maal, hvortil saavel den liberale som den conservative Presse arbeider. Hvor heldbringende vilde det da ikke blive, hvis kun de reeneste Penne sattes i Bevægelse ved Behandlingen af Landets vigtigste Anliggender. Vel maatte en saadan Behandling og Drøftelse altid blive en Kamp mellem disse to Presser; men idet begge kæmpede for samme Sag, nemlig Sandheden, vilde de ligesaameget kæmpe med som mod hinanden; og af en saadan Kamp kunde man haabe det bedste Udfald. Den vilde da frembringe et Forhold, som det Fædrelandet angav i Anledning af Dagens nye Redaction: i flere Puncter en velvillig Samvirken, i andre en agtelsesfuld Modstand." – Desværre synes et saadant ønskeligt Forhold endnu stedse hos os at høre blandt de uopnaaelige, og uden at ville indlade os paa at bestemme hvilket Parti der herfor bærer Skylden, – eller rettere har meest Skyld thi saavel mellem den liberale som den conservative Presses Modstandere findes oftere Spor af urene Penne – saa ere vi dog ligesaa villige til at erkjende den liberale Presses Mangler, som til ikke at miskjende den conservative Presses Fortrin i flere Henseender. Men naar det saaledes maa erkjendes, at det conservative Blad "Dagen" i den senere Tid har indeholdt flere Artikler, der ved Grundighed og ved den besindige og moderate Tone, hvori de ere skrevne, gjør Bladets nye Redacteur Ære, saa kan det paa den anden Side heller ikke nægtes, at det tillige har fremviist Artikler, der ikke geraade deres Forfatter til nogen Ære, der, om de end vidne om Øvelse i at haandtere enhver Pen paa Papiret, dog tillige røber en høi Grad af Eensidighed, og at det er Forfatteren mere om at gjøre at finde de bittreste Udtryk, end at søge Sandheden, hvilken han i sin ungdommelige Hidsighed og Ubesindighed neppe heller vil finde. Fædrelandets Advarsel til Dagens Redacteur om at vide at beherske sine Medarbeidere, synes derfor ikke at have været overflødig, om den end ikke altid har været taget til Følge. Og det maa dog af Alle erkjendes, at fornemmelig ved Behandlingen af Landets vigtigste Anliggender, har Maaden hvorpaa og Tonen hvori de forskjellige Meninger udvexles, hvorledes de angribes og forsvares, en uberegnelig Jndflydelse paa det, der er Hovedsagen: Sandhedens Erkjendelse og Seir. - Men skal Sandheden seire, da er det nødvendigt, at det Ønske, hvormed vi slutte disse Linier, opfyldes: at Alle Liberale og Conservative - for Sandhedens Skyld ville søge at tilveiebringe en velvillig Samvirken. eller, hvor denne ikke kan finde Sted, dog en agtelsesfuld Modstand!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-19
Jndenlandske Efterretninger. Efter et Brev fra Kjøbenhavn ventede man, at den af Fædrelandets Redacteur mod Cand. jur. H. Trojel anlagte Sag skulde blive paadømt førstkommende Mandag. Jurister, som vare vel bekjendte med Sagens Gang, talte og Mulct af 200 Rbd. og 2 Aars Censur. Hr. Trojels Rolle som bestalter Medarbeider af Bladet "Dagen, skal allerede være udspillet, da han skal være afskediget fra denne Post, som ikke har bragt ham mange Laurbær, om det er i Naade og med Pension vides ikke, men hans Resignation er neppe frivillig, lige saa lidt som det antages at være for ikke at aludere Forordningerne ved at skrive anonymt efter sin Domfældelse; thi han er vist ikke saa ønskindet som Corsarens Redacteurer, der, som bekjendt, takke af saasnart et Numer bliver lagt under Beslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-19
Jforgaars Formiddag, melder Berl. Tid." kom fra Hveen 3 Personer gaaende hertil; samme Dags Aften ankom her fra Malm 5 Færgefolk med en Haandslæde, ligeledes gaaende, og vendte igaar Eftermiddag atter tilbage. En af de Slæder, som toge herfra i Fredags til Malm, kjørte igjennem Jsen mellem Saltholmen og Malm, men man fik strax Hestene og Slæden op. Paa Veien, herfra til Kalkbrænderiet kjørte en Slæde med een Hest for nær Slusen ved Langelinie, saa at Hesten gik igjennem Jsen og druknede, hvorimod Kudsken og nogle Drenge, som vare i Slæden, bleve reddede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-19
Fra Nyborg meldes den 9de Februar. Mandskabet af den Jisbaad, som den 7de dennes var bleven fordrevet af Jsen til Fyenshoved, er ankommet hertil idag og beretter, at de med megen Besværlighed kom iland, samt at de ikke forlode Baaden, førend Kjølen var gaaet fra denne og 2de Planker skruede itu af Jsen. De maatte, efterat have tilbragt 2de Nætter i Jsen, derefter krybe omtrent 1 1/2 Miil over Jisstykkerne ved Hjelp af Baadshager. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-19
Der gaaer det Rygte, at Generalgouverneuren over de danskevestindiske Øer, v. Scholten, har faaet et apoplectisk Tilfælde, og skal afløses af Admiral Schønheyder. (Jtzh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-19
Hans Majestæt har under 13de d. M. allernaadigst beskikket Sognepræst for Uggerslev og Nørre Høierup Menigheder i Fyens Stift, J. C. Balslev, til Sognepræst for Haarslev Menighed i samme Stift. Under samme Dato er Forstrandidat og Landmaaler F. H. A. Beermann allernaadigst udnævnt til Jagtjunker. Ligeledes under samme Dato er Rector ved Vordingborg lærde Skole, J. Suhr, Ridder af Dannebrogen, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte Embede. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-19
J Kjøbenhavn tales i denne Tid næsten kun om Prume. Hans Concert i Ridehuset i Løverdags var saa besøgt, at selv de utallige billetter til Gulvet vare udsolgte tidlig om Formiddagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-19
Jdag (Fredag) vilde han give en Concert, hvis Jndtægt skulde være til Brændsel for de Fattige. Det er ikke saa sært, at han faaer fuldt Huus, thi han skal være saa smuk, at han har sat endog meget fornemme Damers Hjerter i Fyr og Flamme. Damerne strømme da til for at see paa ham, og Herrerne for at see paa Damerne. Men for Resten er det ogsaa nok Umagen og Pengene værdt at gaae for at høre hans Spil. Jeg beskylder nødig Nogen - siger Corsaren, - men jeg er idag nødt til at komme frem med en Beskyldning, om hvis Grundethed jeg efter langvarig Speculation er bleven overbeviist. Det er, at Klubberne, disse Jndretninger som gjælde for saa uskyldige, ere de farligste Fjender af det absolute Monarchi, ja at de have gjort dette mere Skade end alle de liberale Blade tilsammen. Thi, siger jeg, og lægger vel Mærke til mine Ord, Alle J, hvem dette kommer for Øie: Klubberne have givet sig en til Republicanisme grændsende fri Regjeringsform. J alle Klub-Statuter hedder det: Generalforsamlingen c: Folket, har den øverste Magt; Directionen o. Regjeringen, aflægger Generalforsamlingen Regnskab, og Andet Mere, hvoriblandt, at ethvert Medlem har Lov til, frit at sige sin Mening og Bestyrelsen o. s. v. Dette have Folk faaet Smag paa, og deraf al den Constitutions-Lyst, som nu grasserer iblandt Folk. Vi give nu Cancelliet det velmeente Raad, at det ikke tillader Klubberne at beholde en saadan Regjeringsform, men befaler dem alle at vælge en uindskrænket Bestyrer, mod hvem Generalforsamlingen ikke har Lov til at knye, og som bruger Klubbens Penge efter eget Tykke uden at staae til Regnskab eller Ansvar derfor, samt forbyder hvert Klubmedlem at raisonere over Klubbens Affairer m.m. - Dette vil langt bedre end Næser og deslige hjælpe til at bringe Alt i den gamle gode Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-19
Nykjøbing. Ved Valgmødet den 10de de. blev Hr. Cand. Theol. M. Mørch Hansen i Kjøbenhavn valgt til Repræsentant for den nykjøbingske Afdeling af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug. Som vi erfare, har han erklæret sig villig til at modtage dette Valg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-19
Nogle Bønder fra Karleby Pastorat ere i disse Dage vendte tilbage fra Hovedstaden, hvorhen de havde begivet sig for paa hele Pastoratets Vegne for Kongen at andrage et Ønske med Hensyn til Besættelsen af det nu ledige Præsteembede. Hans Majestæt gav dem naturligviis intet bestemt Haab om Opfyldelsen af dette Ønske, men underholdt sig længe særdeles naadigt med dem om Forholdene herpaa Falster, det nylig stedfundne Stændervalg o. s. v. De og yttrede blandt Andet, at han haabede til Sommer at udføre den Reise her til Stiftet, hvorfra han forrige Aar blev forhindret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-19
Udenlandske Efterretninger. Uveirskyerne paa den politiske Himmels Horizont have endnu ikke fordeelt sig, og man frygter, at de til Foraaret kunde trække op og formørke hele Himlen. De absolute Magter trænge paa Frankrigs Afvæbning, men fortsætte selv Rustningerne af alle Kræfter. England forlanger med sin sædvanlige Stolthed, at Hæren i Frankrig ufortøvet skal stilles paa Fredsfod, medens det selv vedbliver at udskrive Søsoldater, medens rastles Virksomhed hersker i alle Havne og et uhyre Krigsforraad er ophobet paa Malta, de joniske Øer og paa Flaaden i Middelhavet. Mere end alt Andet opvækker den stedse tiltagende Spænding mellem England og Frankrig grundet Bekymring; thi det er ikke længere skjult for Nogen, at kun det faste Forbund mellem disse 2 Magter, som nu ved Ruslands Politik er sprængt, hidtil har holdt Absolutismens Sværd mod det frie Frankrig i Skeden. Frankrigs slagfærdige Krigsmagt bringes nu til 520,000 Mand, og uagtet Pairskammeret endnu ikke har udtalt sig om Parises befæstning, er Arbeidet dog alt begyndt og drives med saadan Jver, at selv om Søndagen 300 Arbeidere ere i fuld Virksomhed. Det skal være vist, at den engelske Minister, Lord Palmerston, staaer i levende Underhandling med de 3 østlige Stormagter om at danne et nyt Forbund, som støttet paa sine Rustninger til Foraaret skal fordre Frankrigs fuldstændige Afvæbning og i modsat Fald drage Sværdet.