JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Fra den 17de til i Dag: Landeværns=Capitain v. Haxthausen, Groserer M. Cortsen og Kone, Stud. Mossing, Capelan J. H. SchlichtkrulToldinspecteur Bonnevie, Stud. O. Winding, Sognepræst M. C. Thierbye, Jomfruerne Ryberg og Marie Wibe, Ritmester Guldberg og Frue, Sadelmager T. Pedersen, Licentiatus Medicine H. M. Randrup, Muurmester H. Kruse, P. David, K. L. Flecktner og Karl, Kurvemager J. Drabben, Hanskemager Jacob Svane, R. Schoubye, Hestehandlerne N. Hviid og R. Faurschou. Med Skipper Eschildsens Smakke blev afsendt Køer tilhørende T. Pedersen med Skipper Hansen Køer tilhørende Peder Rasmusen, med Skipperne Thurøe og Jversen Stude og Lam tilhørende N. Hviid, med Skipper C. Salling Køer og Heste tilhørende Lars Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Udenlandsk. Engeland. Saasandt som det var, at der den 2den Octbr. blev gjort et Angredsforsøg imod den Boulogner Flotille, efter Sir Home Pophams Plan, saa overdreven og ugrundet var derimod Efterretningen om dens heldige Udførelse, da den ganske er mislykkedes. Følgende Official=Beretning fra Lord Keith, dateret den 3die Octbr. ombord paa Linieskibet Monarch, der findes indført i Hoftidenden af 6te Octbr., bevidner dette. Efterat jeg den 1ste Octbr. om Eftermiddagen var kommen til Ankers for Boulogne, og jeg fandt at Veiret var gunstig, ligesom der og laae 150 fiendtlige Skibe paa den ydere Rhed, besluttede jeg at giøre et forsøg, med mine Angrebsmidler i det smaae. De sidste Foranstaltninger hertil bleve gjorte den 2den Octbr. om Morgenen, da 5 Capitainer, 4 Lieutnanter og 1 Midshivmanerholdt Commando over de fornemste Skibe som skulde bruges dertil. Operationen begyndte den 2den October om Aftenen Kl. 9, og endte sig den 3die om om Morgenen Kl. 4, i hvilken Tid forskiellige til denne Hensigt indrettede Skibe sprang i Luften, enten midt imellem den fiendtlige Flotille, eller i Nærheden af den; men da de siendtlige Skibe laae langt fra hinanden, saa er det neppe skeet stor Skade, omendskiøndt der herskede megen Forvirring imellem dem, og det synes som der seiler 2 Brigs og adskillige smaae Skibe, siden i Gaar Aftes. Med stor Fornøielse kan jeg og melde, at uagtet Fiendens heftige Bombe Kugle og Musketild, som blev vedligeholdt hele Natten, har vi dog paa vor Side ikke lidt ringeste Skade. Jmidlertid er jeg overtydet om at hvis Fienden engang skulle sammentrække et stort Antal Skibe paa Rehden, man da ved et lige Forsøg sandsynlig kan vente et lykkeligere Udfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Vor fra Stationen for Boulogne hiemkomne Flaade, ligger endnu i Dünerne, men intager frisk Proviant og Munition. Lord Keith bestyrer selv Jndskibningen, og man venter, at der skal foretages et andet Forsøg imod den franske Flotille i det store Af de saakaldte Cofftes, er ved den sidste Expedition adskillige faldne i Franskmændenes Hander. Af disse ligger der i Hundredeviis færdige i vore Magasiner, for paa første Vink at kunde afsendes til Havnene. De ere en fransk Opfindelse, men ere her meget forbedrede. Efter en Depesche fra Admiral Nelson, har Capit. Thompson taget 11 eller 12 fientlige Kystfarere i Bugten af Hieres, hvorved dog flere Engelændere ere dræbte og saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
J Gibraltar har der desværre og yttret sig en smitsom Sygdom. Den 21de Sept. vare næsten alle Huse og Kiøbmands=Boder lukkede i Staden og mange Jndvaanere havde forladt Staden. De Dødes Antal var daglig omtrent 1s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Linieskibet Kent, som er kommen fra Cadix til Plymouth har medbragt en Million Piaster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Paa Kysterne af Susser og Kent, camperer nu 54000 Mand Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Frankrig. Fra Boulogne haves Efterretning, at Engelænderne om Natten mellem den 2den og 3die Otober har gjort et Forsøg paa, om nogle Brandere ikke skulle være lykkeligere end deres Krigskibe, men at de ere saaledes modtagne af Kystbatterierne, at de maatte seile derfra med deres Flaade, som bestod af 42 Stil, og at de foruden Mennesketabet har ved denne Leilighed mistet 2 Brandere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Hendes Majestæt Keiserinden, er Natten til den 7de Octbr. kommen tiltage fra hendes Reise, og er afstraeni Slottet til St. Claud. Keiseren indtraf den 3die Octbr. til Worme. Den 4de fortsatte han Reisen overKeiserslautern, Alzey, Creuznach og Trier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Spanien. Den sidste Efterretning fra det ulykke lige Malaga er dateret 15de Septbr. Sygdommen, vedvarer, og Smitten er aa heftig, et den har anstukken Hundene, hvoraf mange døe. Et Tilfælde hvorpaa man endnu ikke har havt Exempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
J en Skrivelse fra St. Udes af 16de Sept., har mander havt den Efterretning: At Jndvaanerne i Mallaga, som var bragt til Fortvivlelse, havde samlet sig i et stort Antal og bevæbnet sig, og saaledes giennembrudt Cordonen. Flere af dem, benyttede deres Friehed, og bemægtigede sig Skibene i Havnen, hvormed de seilede bort, i den Formeening, at det var bedre at sætte Livet til ved Sværd eller i Søen, end ved Hunger eller Pestilense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Tyrkiet. Kersialerne, som forrige Aar blev indkaldt til Hielp, af de rebelske Deier i Belgrad, og holder den øverste Festning besadt, har nu, som man formodede, rottet sig sammen, og besadt Bekir=Pachas Bo. pæl, og truer ham med at sende ham ind i Profetens Paradis, dersom han ikke inden kort Tid udbetalet dem deres tilbagestaaende Sold, som er 200,000 Piaster. De ere 2000 Mand stærke, og venter endnu 1000 Mand af deres Folt, som alt er paa Marschen dertil. De insurgerte Christne havde sagt Pachaen det i Forveien da de tilbud ham at komme til dem i deres Leir, og derfra at tvinge Kerstalerne til at forlade Byen, men han troede ikke de Christne. Da de insurgerte Christne nu ved Vinterens Nærmelse ere gaaede hver til sit Hiem, paa 1000 Mand nær, saa vil vel alle uroelige Optrin nu allene indskrænke sig til Staden og Festningen Belarad,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Blandede Efterretninger. Greven af Arteis er med et lidet følge ankommen til Gothenborg, hvor han har opholdt sig i 2 Dage, og derpaa fortsadt i Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Amunciaterklosteret i Aachen et nu indrettet til et Forbedringshuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Pariser Lapser fandt paa at sætte en Nellike i Knaphullet, der langt fra saa ud, som Æreslegionens Ordensbaand. En af dennes Storofficerer beklagede sig derover hos Politiemesteren. Han sagde at han vilde betænkt sig paa Raad derimod. Omsider svarede han, paa hins gientagne Forespørgsel, Nu har jeg udtænkt en probat Middel: "Lad os bie indtil Nelliketiden er forbi. Nellikerne afblomstrede og Lapseordenen forsvandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
J de første Dage af September Maaned har en Jldebrand som vedvarede i 8 Timer lagt 5 Moscheer og 1000 Huse i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
J den 334de Trakning i Kiøbenhavn er udtruksen følgende Nommere; 35. 73. 27. 25. 46.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Bekiendtgiørelser. Da der ikke til den af Markmænden her i Aarhuus optagne og nu 3de Gange efter hinanden i denne Avis oplyste liden sorte Hoppe med Snep paa Næsen, og 3de hvide Fødder, omtrent 9 Aar gammel, nogen Eiermand haver meldt sig, bliver samme uden flere Oplysninger ved offentlig Auction, som holdes i Byens Fold, bortsolgt Løverdagen den 27de d. M. om Formiddagen Kl. 11 slet, og skulle den da komme til at koste meere, end Omkostningerne beløber, kan den beviislige retmæssige Eide erholde Overskuddet af Mark Directionen, naar han inden 6 Uger fra Dato melder sig derom, i anden Fald afgives det til Commissionen for Fattigvæsenet, til Uddeelelse iblant Byens Fattige. Aarhuus, den 20de October 180.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Den Gaard paa Broberg, som forhen har tilhørt Dandsemester Mohr er underhaanden at faae tilkiøbs, hvorom Liebhaverne behagelig vil melde sig hos Borgemester Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Torsdagen den 25de October førstkommende, Eftermiddag Kl. 3 slet, bliver paa Aarhuus Byetingsstue, holdet offentlig Licitation over Anskaffelse af Jnventarium til Sygehuset i Schanderborg, efter de Conditioner som da skal blive bekiendtgjort. Aarhuus, den 20de October 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Onsdagen den 21de November førstkommende, Formiddag Kl. 11 slet bliver paa Aarhuus Raadstue ved offentlig Auction der solgt den paa Vestergade her i Aarhuus under No. 76 beliggende, nu af Justitsraad Gleerup beboende Gaard, efter de Conditioner som paa Auctions Stedet bekiendtgiøres og forinden paa Stifts amts Contoiret kan faaes til Eftersyn. Aarhuus, d. 20de October 1824.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Løverdagen sidst den 13de Octobe om Eftermiddagen blev paa Veien fra Randers imellem Strømhuset. en Christrup, tabt en lille sort Karduans Tegnebog, Forl. Bancosedler. Et Brev til Hr. Kammerherre, onss og et Dito til en Jomfrue Høst, et Skudsmaa, et Amtmandspas, og en Attest fra Blaaegaards Seminariet udi. Finderen heraf kan for dens og Jndholds Tilveiebringelse, love sig en passende Douceur i Aarslev Præstegaard ved Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Hvem som skulle behøve i denne Vinter, at faae foeret eller staldet en 40 a 50 Stkr. Stude, derom gives Underretning fra Adresse Contoiret, Aarhuus, naar Vedkommende derom behager at melde dem i Tide. Fra Niels Nielsen Ebbestrup i Ebbestrup ved Spørring, er Mandagen den 3de October bortkommen 4 Plage, hvoraf de 2 sorte, en Mær= og en Hesteplag, og 2 brune ligeledes en Mær= og en Hesteplag, alle mærkede med et latinsk E klippet paa den venstre For ov. Hvem som kan opdage dem, og tilkiendegiver det til Eieren, kan derfor vente en god Douceur. Schelbye Kirke i Hasle Herred, tilhørende Aarhuus Bispe Embede, matriculeret for 7 Tdr. 5 Skpr., hvis tiendeydende Hartkorn er omtrent 74 Td. og hvis Bortsalg paa nærmere Kgl. Approbation ved Resolution fra det kongl. danske Cancellie er bestemt, vorder ved offentlig Auction efter Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Jansons Begjæring opraabt til Bortsalg den 5te Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11 stet udi Hr. Viinhandler Müllers Gaard her i Aarhuus, Conditionerne kan forinden erfares paa Bispecontoiret og vorde ved Auctionen nærmere bekiendtgjort. Aarhuus, den 10de Octbr. 1804. Petersen, Auctionsdirecteur. Kierstinelund ved Jexen med Skov, Konge- og Kirketiende, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar derom handles med Eieren paa Stedet. En Gaard beliggende paa Hobroe Byes Adelgade, Vesterside, bestaaende af: 1) Et Forhuus til Gaden af Muur= og Ege=Bindingsværk, teglhængt, 19 Fag, holder Længde 51 Alen. 2) Et Sidehuus i Gaarden 18 Fag, 48 Al. Længde ligeledes Muur, og Bindingsværk, samt teglhængt, indrettet til Bryggers, Vogn Remische, Heste og Koestald. 3) Et dito Sidehuus med Straaetag 3 Fag, Længde 23 Al., indrettet til Lade og Lynghuus. 4) En stor rummelig Gaard, med Kildevand, bred 25 Al., lang 53 Alen. 5) Nok i Gaarden for Enden af Laden 1 Stk. Plads at bygge paa, eller til anden Brug, breed 11 Al., lang 28 Al. 6) Et Stk. for Enden af Bryggerhuset, breed 3 Al. 7) En Baggaard, breed 16 enhalv Al., lang 54 Al. 3) En Kiøkken og Frugthauge, bred 46 Al., lang 6 Alen. 9) En Enghauge i Enden deraf som gaaer ud til bester Fiord, lang 35 en halv Al., breed 40 enhalv Alen. 10) Endnu en Tømmerplads over Gaden lige for Gaarden, strækkende sig til øster Fiord, breed 17 enhalv Al. og Længden til Fiorden 102 Al.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Lader undertegnede Eier ved offentlig Auction som holdes i Gaarden selv, Torsdagen den 18de og Onsdagen den 24de og 31te Octbr. næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, opraabe og ved sidste Auction om antagelig Bud skeer bortsælge, efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Endvidere bliver ved sidste Auction bortsolgt endeel Jndboe og Løsøre med videre. Hobroe, den 14de October 1801. Birgithe sal. Bigums. Som Langværge, Lauriz N. Bigum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
J Onsdags er 2de meget frede blakkede Køer bortkomne fra Aarhuus Mark klippet paa venstre Side med et Hog venstre Lænd et C. Hvo som kan give nogen Oplysning om disse Køer, vilde imod at erholde en Douceur melde sig hos Niels Mouritsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Træeauction i Clausholms Skove. Fredagen den 26de October næstkommende, Formiddag Kl. 9, vorder i Mygind Skov, og Onsdagen den 31te næstefter Formiddag samme Klokkeslet, vorder paa Halttet, begge ved Clausholm pr. Randers, ved offentlig Auction bortsolgt, en betydelig Deel gode Bøge og Elletræer, de første, efter derover forfattede Taxations Forretning, ansadte at indeholde over 234 Favne og de sidste over 150 Favne Træe, i det første Slags er en stor Deel tienlig til Gavningstømmer. Claus, holm den 16de October 1804. H. C. Bay, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Fra Kristen Byrsting i Falstrup, paa Frysselborg, Grevskab, er bortkommet en sort studsmanket Mærolag i 4de Aar, med lidet hvit paa Bagføderne. Skulle denne være, eller blive optaget, bedes saadant tilmeldt Eieren, eller Birkedommer Stilling ved Frysenborg, da Plagen skal blive afhæntet, og billige Omkostninger erstattede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-20
Fra Undertegnede er for omtrent 8 Dage siden bortkommen 2de Køer, den ene sort, 7 Aar gl. og den anden blakket 4 Aar gl. Hvo som kan give nogen tilforladelig Oplysning om, hvor disse 2de Køer er hen kommen, eller bringe samme her til Gaarden, loves en god Belønning. Wosnesgaard, den 16de Oct. 1804. Møller,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Indenlandsk. J Følge Hs. Majestæts allernaadigste Befaling skulle samtlige Officerer af den danske og norske Armee, saavelsom af Landeværnet (Officererne ved Livgarden til Fods undtagen) som nu bære trekantede Hatte, til næste Aars Revnedag anlægge runde Hatte, og de trekantede fra bemeldte Dag af ganske være afskaffede. Tressen og Krampen med Knapper paa de runde Hatte bæres af Guldeller Sølv, eftersom Regimentet eller Korpset har gule eller hvide Knapper. Samtlige Generaler, General Adjutanter, General=Qvarteermestere, samt de til Generalstaben og General=Qvarteermesterstaben henhørende Officerer, anlægge ligeledes paa forommeldte Dag runde Hatte af samme Facon, som dem, Kavalleriet nu har, Generalernes med en stor Stierne foran paa Hattepullen, og de øvrige med en hvid Plade, men vedblive dog at bære tretantede Hatte til Stadsuniformerne. De runde Hatte tages ei af, naar hilses; men dette skeer ved at lægge Haanden paa Hatten. H. H. Prinds Christian ankon den 18de October om Middagen og tillige Hertugen af Holsteen Beck med sin Søn, som skal ansættes i dansk Tieneste. Kammerjunker Kapitain Bülov er ansat som Hertugens opvartende Kavaler. Hertugen logerer hos Rau, hvor han har Opvartning af kongelige Betientere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Den 17de Oct. var Gratulations Kur hos H. K. Høihed Arveprindsen i Anledning Prindsesse Charlottes Forlovelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Kiøbenhavns Garnison har den 16de dennes anlagt de for den anbefalede blaae Klædespaatalone. Der siges at General Waltersdorff paa sin nærværende udenlands Reise ogsaa gaaer en Tour til Paris og kan først ventes til Hovedstaden i Dec. eller Jan. Maaned, Den nye Gade i Kbhvn, der er anlagt paa et Stykke af Rosenborg Hauges Grund, bliver en af de smukkeste i Byen. Til Skillerum imellem Haugen og Gaden bliver nu opført et meget smukt og kostbart Jerngitterværk, hvorved ud til Gaden bliver plantet Træer. De lige over, for Boende faae derved en behagelig Udsigt til Haugen. Skiøndt Hr. Kammerjunker v. der Maas har solgt Krogerup Gaard og Gods, har han dog beholdt Øen Anholdt, som forhen laae dertil. Denne Øe skal efter Sigende være meget indbringende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Den 9de Oct. var det kgl. Med. Societet forsamlet for ifølge dets Vedtægtet at vælge nye Embedsmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Prof. Tode blev valgt til Præses i den afgaaende Etatsraad Aaskovs Sted. Dr. Herholdt til Visepræses istedet for Prof. Saxtorf. Sekretariatet forblev hos Dr. Strøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Det stod som et Rygte i nogle Blade, at et Skib, der fra Færøe skulde gaae til Bourdeaux, baglastet, valgte dertil de halv forvittrede færsiske Steenkul, som for en halv Snes Aar siden for kongelig Regning udbrødes i Dagen, og som de Skibe, der have ladet for det bek. Velfærds Regning, have forsmaaet, da de ere langt ringere end Kullene inde i Bjerget. Det var imidlertid en overraskende Fornøielse baade for Kaptein og Redere, at man i Bourdeaur kappedes om at afkiøbe ham Ladningen for samme Priis som engelske Kul. Dette Rygte stadfæster Dagen som fuldkommen Sandhed. Paa den lille i Kattegattet, Hessels, som ikke saavidt vides, nogensinde har været bebygget, men hvorpaa fordum var et kongeligt Stutteri vilde Heste, og som senere blot tiente til Græsning for noget did henført Kvæg, har havt den Lykke at være tilfaldet en Eier, der med Tiden vil danne et lille Paradis deraf. Nogle Fiskere ere alt der nedsatte, og et Sveitsere begyndt, til hvilken Ende 4 Sveitsere der ere bosatte. Disse have fundet Græsset der overmaade fortrinligt. Det er tillige saa overflødigt i Aar, at deraf er gjort et uhyre Høehæs, som kan sees mange Mile ud i Søen. Eierens, Hr. Capit. Linds, Hensigt er, ved et par nedsænkende gamle Skuder, at give Øen en lille Havn paa Nordsiden, hvor Raturen har dannet en Bugt. Naar dette bliver istand, vil ikke allene Fiskeriet der kunne drives som det bør, men sikkert mangen Skipper, der slipper herind fra det stormende Kattegat, velsigne den, der skabte ham Sikkerhed midt i de truende Farer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
En fattig Huusmand af Vium Sogn ved Viborg, der efterlader sig 7 Børn, er nyelig qvalt i en Grævlingegrav, da han uden at oppebie sin Medjæger, ville trække den døde Brok ud af Graven, hvor de begge Dagen tilforn havde røgt ham ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Helsingøer, den 19de Octbr. J det stormende Veir, den 13de drev et stort engelsk Skib, ført af Capt. Anderson bestemt til Reval med Stykgods paa Grund ved Castelspyndten. Nogle Færgefolk toge strax ud for at tilbyde deres Hielp, men da Skibet alt ved at støde paa Stenene, var bleven læk, kunde de ikke hielpe. Det var dreven saa nær Landingen, at man fra Landet af lagde Planker ud paa Skibet, og fik Ladningen bierget i Land. Ladningen var af 300,000 Rdr. Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Paa et af de engelske Convoiskibe, blev den 18de Octbr. udført 16 Foustager Sølv der var ankommen over Kiøbenhavn til Hamborg. De 2 engelske Matroser, som for Tyverie vare dømte til 2 Aar i Forbedringshuset, bleve den 19de bragte til deres Bestemmelsested.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Aarhuus. Om 6 a 8 Dage agter Skipper Willum Thomsen, at afseile til Kiøbenhavn, hvortil han medtager Fragtgods og Passagerer. Enhver som har noget at afsende ville behageligst melde dem enten ved Skipperen eller Kiøbmand Jens Moss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Tirsdagen den 23de Octbr. om Eftermiddagen, behagede det Gud at bortkalde fra dette Liv, min elskte Mand, Hans Billeskou, efter at vi under mange Aars tilvoxende Svaghed vare dannede til denne Skilsmisse. Den bedste Mands Ømhed, Omhue og Kierlighed ærer jeg - og velsigne Gud i hans Grav. Fraværende Slægtninger og Venner ville tillade, at jeg ved denne offentlige Bekiendtgiørelse meddeler dem Efterretning om min Sorg, fuldkommen overbeviist om deres kierlige Deeltagelse. Aarhuus, den 24de Octbr. 1804. Maren Jansen, sal. Billeskous.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Prædikanterne paa 22de Søndag efter Trinitatis. Høimæsse. Aftensang. Domkirken Cand. Theol. C. Worm. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Udenlandsk. Frankrig. Admiral Bruirsofficielle Efterretning over det mislykkede engelske Angrebsforsøg, den 2den Octbr. læses først nu i Moniteuren af 9 Oct., formedelst det var først afsendt til Keiseren. Dens væsentlige Jndhold er i Korthed følgende: Fienden har med et stort Antal Brandere gjort Forsøg paa at stikke de Fartøier i Brand, som udgjør vor Embossagelinie. J 2 a 3 Dage har de betydelig forstærket deres Station. Den 1ste Octbr. var deres Flaade 52 Skibe stærk, hvoriblandt 25 Brig, der saae ud som smaae Cuttere, og som lod mig formode at de vare Brandere, og at vi snart ville blive angrebne. J denne Meening blev jeg og bestyrket, da jeg saae, at 1 Linieskib, 3 Fregatter, 2 Brigs og adskillige Cuttere tog deres Position i Syd. En stærk Vest=Sydvest Vind med høi Flod var Fienden gunstig. Jeg traf mine Foranstaltninger og sendte Admiral Lacrosse med et stort Antal velbevæbnede Baade ud paa Rheden, for med Penicherne at afholde Branderne. Denne gjorde alle Capitainer bekiendt med de Maneuvres, som efter Omstændighederne ville finde Sted. Angrebet skede Kl. 10 om Aftenen. Fienden sendte forskellige Brandere imod Fronten af vor Linie, som de førte til en vis Frastand, da de saa forlod samme og lod den for de gunstige Vind drive dem videre. Men vor Flaade aabnede en Giennemgang for dem, og de fløi næsten alle i Luften inden for Linien, meget nær Strandbredden. Elleve Brandere fløy i Luften fra Kl. 10 til 5 om Morgenen. To andre, hvis Lunter vare slukkede, bleve tagne i Nærheden af Vimereux. Kanonaden var heftig, og flere fiendtlige Embarcationer gik til Grunde. Vi har kun mistet en Peniche, hvis Capitain ville entre en Brander, men, som sprang i Luften, da han nærmede sig den. Vi misteds herved 1 Officeer, 13 Soldater og 7 Matroser, 26 Mand reddede sig i en Baad. Paa den hele øvrige Linie ere kun 6 Mand blevne saarede, og har ingen anden Skade lidt, end at vi har faaet et Bogspryt afbrukken. Fienden derimod har lidt mere, da foruden flere Baade, som vare fulde af Mandskab, ere skudte i Grund, har vore Vedetter og bemærket en Uorden blant Mandskabet som bugseerte Branderne, naar de forlød dem, der lader formode, at Fiendens Tab paa Mennesker har været anseelig. Vore Kanonbaade har og vedligeholdt en levende Artillerieild paa de engelske Krigsskibe, som vare stationerte bag Branderne, for at beskytte disse. Fienden havde 3 Slags Brandere. Nogle som Slopeller Cutterskibe, nogle som en Art Coffres, 20 Fod lang og 3 Fod breed, uden Master og andre som en Foustage, der formedelst sin mechaniske Jndretning holder sig paa Enden og antændes først, naar den støder imod et andet Legeme som giør den Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Efter Rigsmarschal Soults Beretning vare de 2de strandede Brandere 21 Fod lange, 6 Fod brede, og 6 Fod høie, spidse til begge Ender. Den ene var bleven i Behold, fordi Lunten, var gaaet ud, men den anden, fordi Lunten først ved en Feders Virkning kunde fatte Jld, hvilket skulle tilveiebringes ved en Bevægelse som i et Penduluhrs. Fire Soldater gik ombord paa den og tog Lunten bort. To Timer efterat denne Mechanismus var borttaget, saae Rigsmarschal Soul den, og dens Bevægelse vedvarede endnu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
I hele Norddepartementet har alle Mairer erholdt befaling, at de ei maae udstæde Posser for nogen Ud lænder til Calais, Boulogne, Antverpen, Brest eller nogen Kystplads, hvor der skeer Udrustninger imod England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-10-24
Keiseren har igien sadt det Manheimer Academie i Besiddelse af de Capitaler som det havde udestaaende paa den venstre Rhinbredde, saavelsom af de Godser som det eiede i de nye Rhindepartementer, paa de nær som enten ere solgte eller skiænkede til Æreslegionen eller anden offentlig Tieneste. Ligeledes har han og sadt Fyrstinden, af Nassau Ussingen, Landgrevinden af Darmstadt, den Churbayerske General von Zweybrüch og den Churtrierske Geheimeraad von Kerp i Besiddelse af deres Godser paa den venstre Rhinbredde. Derimod er Greven af Sternberg Manderschleids Godser forenet med National. Domainerne.