JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1799-01-14
Efter Plakaten af 17 August 1792, skal de at Skifteforvalterne Terminviis afgivende Fortegnelser over hvad der, efter Forordningen af 13 Jan. samme Aar, af Fallit og Stervboer er faldet til Revisions Comtoirernes Underholdning, bekræftes af Skif ste Jurisdictionens Øvrighed, til hvilken Ende Skif ne-Jurisdictionens Øvrighed altsaa maae lade sig fo bevise Skifte=Protokollerne til Confrontation og Undersøgelse. Da nu Kammeret, i Henseende til den ved Forordningen af 12te Septbr. 1792 paabudne Afgivt af Arv, som tilfalder andre end Ægtefæller, LivsArvinger, Fader, Moder og Dem, som med hende grve, og den for samme fornødne beviislige Rigtighed, Anseer for nødvendigt, at enhver Skifteforvalter ved Aarets Slutning til Skifte=Jurisdictionens Øvrig, hed indleverer en Designation over samtlige Afgivter, som af ham efter sidstmeldte Forordning ere beregnede og betalte i den Kongelige Kasse, ligesom og i Tilfærde, intet er falden, en Forklaring derom, paa det at disse ligeledes kunde blive undersøgte og attesterede, saa skulle Man tienstligt anmode Hr. Kammerherren om, at ville behageligen ei allene tilkiendegive de under Dem henhørende Skifte=Forvaltere, at de for indeværende Aar, og fremdeles aarlig, bør til Dem indlevere saadanne Designationer eller Forklaringer, men og deres ter ved den i ethvert Aars Januarii Maaned af Deres foretagende Revision af Skifte=Protokollerne, i Henseende til den ved ovenmeldte Forordning af 13de Januari 1792 paabudne 1/2 Procent tillige undersøge Rigtigheden af berørte Designationer eller Forklaringer, angaaende Collateral Afgivten, og derom forsyne samme med Deres Attestation, hvilke derefter under det for ethvert Aar udbedes hertil indsendte. J øvrigt forstaaer det sig selv, at med Afgivtens Jndbetaling i de Kongelige Amtstuekasser, saavelsom og med Desig nationers Forfattelse derover, og den enes Aflevering til Amtstuen, med videre, forbliver det i alt ved Forordningens Bydende i dens 11te 5. Rentekammeret den 29 Decbr. 1798. Reventlow. Hoe. Colbiørnsen Wormskjold. Kølle. Schønning. v. Essen. Vorndran. Wadum. Evers. Aretander. Drachardt. Hr. Kammerherre Stiftamtmand Schestedt.
Viborger Samler, 1799-01-14
Circulaire. Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, Vor synderlige Bevaagenhed, Da vi ved Reskript af 20 April 1791 til samtlige Stiftbefalingsmænd iblant andet allernaadigst haver bestemt: at det vel i vigtige Tilfælde skal være de eligerede Mænds Pligt udi enhver Kiøbstæd, at beraadslaae med heele Borgerskabet, førend de afgive Betænkninger, men at derimod enhver af Borgerskabet skal, naar samme i Henseende indkaldes til Raadstue Samling, være pligtig til, strax, enten mundtligen eller skrivtligen at indgive sit Vorum, eller i manglende Fald at ansees at være tilfreds med hvad der af de Tilstædeværende vorder besluttet; og da nu ved Skrivelse til Vores Danske Cancellie er blevet andraget: at det i nogle Kiøbstæder ikke sielden indtrækser, at naar Byens Jndvaanere af Byefogden have været indkaldet til Raadstue=Samling, hor noget, betræffende Byens almindelige Sager, var at afgiøre, have meget faa indfunden sig og dog have nogle af de Udeblevne ikke kundet afholde sig fra at vise Misornøielse, med hvad der af de Tilstædeværende er bleven vedtaget; Saa give Vi Dig hermed tilkiende: at Vi i Anledning heraf, og det derhos gjorte Forslag samt efter den af Vores Rentekammer derover afgivne Be tan ning, allernaadigst ville have fastsat, at ovenmelte Reskript af 20 April 1791 og de derudi anførte Bestemmelser, skal forstaaes, ligesaavel om de Borger Møder, der af Byefogden i Almindelighed tilsiges, som de, der, efter Reskriptet, af de eligerede Mænd forlanges og at samme skal være at anvende paa alt, hvad der vedkommer Kiøbstædernes ockonomiske Væsen og Forfatning følgelig og alt, hvad der angaaer deres MarkJorder og Eiendomme, være sig disses Fraskillelse fra de Paagrændsende ved rigtig Skiel, eller deres Opmaaling og den paafølgende Udskiftning mellem Jndvaanerne selv indbyrdes eller paa andre Maader. Deres ter Du Dig allerunderdanigst haver at rette, og Vedkommende sligt til Efterretning at tilkiendegive; Skrevet udi Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 14de December 1798. Efter Hs. Kongl. Majis. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre Stiftbefalingsmand Niels Schestedt.
Viborger Samler, 1799-01-14
Circulaire.
Viborger Samler, 1799-01-14
Pro Memoria. Da der, i Anledning af de Udtrykke i Reskriptet af 19de October sidstleden: "At Forbudet med Sagføreres Møde ved Forligelses Commissionerne, som Mandatarier, ikke taaler nogen Udvidelse i dets Fortolkning ; er for dette Kollegium opkastet det Spørgsmaal: om Prokuratorernes Fuldmægtige og Kontoir=Betiente ere berettigede til at møde i Forligelses Commissionen, som Mandatarier for Parter, Saa skulle Man, for at hæve al Tvivl i denne Henseende, til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for Vedkommende, herved tienstligst melde at Forordningerne af 10de Julii 1795, Cap. 5, C. 38, og 20de Januarii 1797, 8 25, samt Reskriptet af 19de October 17988 skal forstaaes saaledes: at Prokuratorers Fuldmægtige og Contoir=Betiente ikke bør antages til Møde i Forligelses Commissionen, som Mandatarier for Parter, der opholde sig inden Grændserne af den Jurisdiction, for hvilken Forligelses=Commissionen er ansat.
Viborger Samler, 1799-01-14
Det Kongelige Danske Cancellie, den 13 Decembr. 1798. C. v. Brandt. Til Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Kammerherre og Stiftamtmand Schestedt.
Viborger Samler, 1799-01-14
Pro Memoria. Hr. Kammerherren har, ved Skrivelse af 20de August sidstleden tilstillet Cancelliet et Andragende fra Jens Larsen af Rausing, angaaende at han, som kun har 1 Tde. 1 Skpr. Hartkorn, affordres lige Kiørsel til Kirker og Skoler, som dem der have 7 Tdr. Hartkorn, samt derhos yttret Deres Tanker desangaaende, Man skulle i den Anledning tienstligst have Dem tilmeldet: at Cancelliet i Almindelighed anseer Jværksættelsen af deres gjorte Forslag for tienlig, til ligeligen at fordeele Byrden af Pligts=Arbeide til Kirker og Skoler i de Sogne, hvor Bøndergaarde udstykkes i mindre Lodder, for hvilke ingen Heste holdes, ved at lade bemeldte Arbeide, forsaavidt Gangd. angaaer forrette eft. Omgang imellem Gaard og Huusm.; og at Spænddagene forrettes som hidtil, efter de nu værende Ta af Gaarde, saaledes: at den eller de Beboere, som paa en udstykket Gaards Jorder holde Heste og Vogne, forrette Kiørseler for bemeldte udstykkede Gaard, imod at nyde af Gaardens øvrige Afbyggere Godtgiørelse i Penge, hvilken Betaling dog maa rettes efter hvad i enhver Egn er sædvanlig, eller og bestemmes til hvad Vedkommende imellem sig kunde forenes om.
Viborger Samler, 1799-01-14
Det Kgl. Danske Cancellie d. 15 Decbr. 1798, C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Kammerherre og Stiftbefalingsmand Niels Sehestedt.
Viborger Samler, 1799-01-14
Bekiendtgiørelser. For det, under 4de April 1798, allernaadigst ogtroserede almindelige Brand-Asseurance Compagnie paa Vahre og Effecter, er jeg antaget, som Commissionair i Viborg og Ringkiøbing Amter med underliggende Kiøbstæder. Jeg har derfor den Ære, at giøre saadant bekiendt, ligesom ogsaa, at jeg herefter daglig modtager Anmeldelser om Asseurance i Overeenstemmelse med Oltroiens 8de, 9de, 12te og 16de, til hvilken Angivelse kan modtages Blanquetter. Viborg den 12te Jan. 1798. Dinesen.
Viborger Samler, 1799-01-14
Vestervig Closter beliggende i Thisted Amt under Aalborg Stift, som bestaaer af frie Hovedgaards Taxt Med Fiskerie anslaget til Hovedgaards Taxt, 30 Tdr. = = = Gaardhuus Mølle=Skyld, 6 7 58 Tdr. 5 Skp. 1 Fd. - Al. Heltborg Mølle=Skylds Støb, . Vestervig Sogns Kongetiende, 11. = = = Ditto Sogns Kirketiende 113 2 3 - Bøndergods i Vestervig Sogn, 37. Tilsammen Hartkorn. 695 Tdr. 5 Sk. 2 Fdk. 1 Al. Jtem Ager Sogn, som er umatrikuleret, men haver sin egen Kirke, og beboes omtrent af 100de Familier, bliver med Kongelig allernaadigst Tilladelse til den Høistbydende bortsolgt paa billige og for Kiøberen favorable Conditioner, ved en eneste Auction som holdes hos Hr. Chirurgus Neve i Thisted Torsdagen den 4de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Til Liebhabernes Efterretning berettes: at Eiendommene ere særdeles frugtbare og Bøndergodset nu i god Stand. At der hæves enkelt Tiende af 1100 Tønder Hartkorn, at der er mageløs Jagt og Fiskerie, og at Bygningerne ere store og rummelige for ethvert Herskab. Conditionerne og Jordebog kan fra 1ste Febr. 1799 erholdes hos Hr. General Krigs=Commissair Fons paa Lovenholm ved Randers, hos Hr. Landsdommer Lautrup i Viborg, hos Hr. Casserer Erg i Kiøbenhavn, hos Hr. Jacob v. Axen i Hamborg og hos Hr. Forvalter Svindt paa Vestervig Closter, som tillige anviser Eiendommen for alle Lysthavende. Westergaard d. 27 Decbr. 1798. Høyer, Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1799-01-14
Paa Nørkiær i Ronberg Sogn ved Skive, er Jomfrue Giertrud Lund død; hendes Boe er af mig paa S. T. Hr. Amtmand Hansens Vegne taget under lovlig Skiftebehandling; den afdødes Arvinger, saavel som Boets Credi= og Debitorer, bliver herved 3de Gange indkaldede at møde i Skiftet som foretages paa bemeldte Nørkiær Torsdagen den 28de Februarii næstkommende Aar 1799 Kl. 10 Formiddag. Arvingerne for lovlig at bevise deres Arve=Ret, Creditorerne lovlig at bevise deres Fordringer og Debitorerne at betale hvad de ere skyldige. Holstebroe den 31te Decbr. 17988. Tranberg.
Viborger Samler, 1799-01-14
J Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 14de Decbr. sidst, vorder 3de Gange efter hinanden sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldet alle dem, som formeene sig at have noget at fordre hos mig undertegnede, det være sig i Henseende til Kiergaardholms Godses Administration, Skiftehold, Børnemidler, eller efter Forskrivninger udgivne af mig, efter Regninger, eller i andre Maader, af hvad Navn nævnes kan, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, da hver skal skee Fyldest efter deres Fordrings Gyldighed. Kiergaardsholm den 31te Decbr. 1792. N. Willemoes.
Viborger Samler, 1799-01-14
Onsdagen den 30te Januari førstkommende og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver i Hobroe offentlig Auktion foretaget over afdøde KaabersmedEnke Madame Sammels efterladte Effecter af alle Slags Jnd og Udboe, samt en betydelig Deel nye Kobberplader og Endeel gammel Kobber og Kobberskraae, slog Lod, nogle ny Messingplader, poleret Blikplader a. hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhabernes behagelig Efterretning.
Viborger Samler, 1799-01-14
J Sønder Nissum Sogn er ved Døden afgangen Kræmmerkarl Eske Jørgensen fød i Wille Bye i Salling, som har haft sit Ophold i Wægen Mølle ved Holstebroe, hans Efterladenskaber er af mig, paa Skifteforvalteren Heivelhaarne Hr. Amtmand Hansens Vegne tagen under lovlig Skiftebel andling, saavel hans Arvinger som Credi- og Debitorer indkaldes herved at møde ved Skiftet som holdes paa Holstebroe Raadstue den 18de Martii næst Kl. 9 Formiddag. Holstebroe den 27 December 1798. Tranberg.
Viborger Samler, 1799-01-14
Paa Sønder Teglgaard ved Viborg er den 19 Debr. 1798 ved Døden af angen Tienestekarlen Christen Dahlgaard, og hans Efterladenskaber af Viborg Magistrat, som Skifteforvaltere, strax tagen under lovlig Behandling. Ved Registeringsforretningen blev anmeldt, at den afdødes Arvinger skulle være en Broder Lars Dahlgaard, opholdende sig i Kiøbenhavn, samt en Søster ved Holstebroe Kanten, hvis Navn ei vides; Thi bliver herved, saavel Credi, som Debitorer tilligemed forbemeldte Arvinger (samt om fleere af disse skulle være) indkaldte med 12 Ugers Varsel, de første at beviisliggjøre deres Kra eller tilsvare deres Skyld, og de sidste at legitimere deres Arverettighed for os undertegnede, da Skiftet ver efter til lovbefalede Tider skal vorde foretaget og sluttet Viborg den 28 Decbr. 1798. Gierniss. Tolstrup. Wissing.
Viborger Samler, 1799-01-14
Rhinske Møllesteene, og hvide Marmor Liigsteene, store Marmor Mortelser, bedste Christiania Antiovis og Norske Støvelstrømper, samt Jern Stegepander, at sætte under Stege, og gode Jernplader, Lægt- og Loftsom, er nyelig hiemkommen til Raadmand Hübert i Aalborg, hvor ogsaa faaes alle Størrelser af Skaanske Møllesteene samt Engelske Pillestene naar forud opgives, Størrelse og Tykkelse af sidste Sort. Til Guust for de Udlændinger, som giøre Leverance til Republ., har Direct. foreslaaet 500des Raadet: at det maatte tillades dem inden 3 Maaneder at kjøbe Nationalgodser og betale det halve med Penge, og den anden halve Kiøbesum med de dem for leveerte Vahre givne Obligationer.
Viborger Samler, 1799-01-14
Wien den 29de Decbr. Efter de nyeste Breve fra Constantinopel af 3 Dec. har den halve Deel af den russiske tyrkiske Flaade foreenet sig med Commodore Hood, som kommanderer den engelske Blokade for Alexandrien, og har allerede begyndt med Held at bombardere de ved Abukir opkastede, franske Forskandsninger. De Franske skal have trukken sig tilbage og Tyrkerne ere landede og have taget de faste Pladser i Besiddelse. Et løst Rygte siger: at Buonaparte har trukken sine Folk, paa 1500 Mand nær, fra Alexandrien.
Viborger Samler, 1799-01-14
Haag 5te Januar. Efter det franske Direct. Anke over den hyppige Udførsel af Levnetsmidler til Fienden, som hollandske Skibe bevirke, har det tillige foreslaaet: at forbyde saltet Kiøds Udførsel for Eftertiden uden udtrykkelig Tilladelse fra Finantsministeren, som bestemmer Qvantiteten og Stedet det forsendes til. Afsenderen skal, naar hans Angivelse er urigtig, kunne straffes paa Livet.
Viborger Samler, 1799-01-14
General Brune, som skal afløse Hatry, er kommen hertil. Den belgiske Opstand er nu temmelig stille. Ved Vliessingen har Brigadegeneral Osten havt et vaaget Øie med Engelsk m. som nær havde landet der.
Viborger Samler, 1799-01-14
Turin 19de December. General Joubert har i den franske Republiks Navn erklæret: at saavel alle kongel. Forordninger som Retsbetiente foreløbig skulde vedblive, og være den provisoriske Regiering underordnet; men alle nye befalinger udstædes i den pidmontesiske Nations Navn. Titler, Vaaben og Stammetræer skal brændes ved Frihedstræet og forsvinde af Republ.
Viborger Samler, 1799-01-14
Florenz 18 December. Paa den Reapolit. Gesandts Forlangende er den Neapolit. Prinds Taranto arresteret her. Det var ham som løb fra et mindre Antal Franske ved Calvi og var Aarsag i at 5000 Neapolit, strakte Gevæhrerne. 19 andre Officerer ved denne Affaire, har Kongen ladet lægge i Jern.
Viborger Samler, 1799-01-14
Majland 24 December. En fransk Officeer er gaaet herigiennem til Paris med erobrede Reapolit. Fahner. Efter vore Aviser ere de Franskes Hovedqvarteer i Rom, og Neapolit. have trukken sig til Terracina - General Rusca skal og have ført Franskm. ind i Neapolit. Land ved Abruzzo -Men over de seenere Tildragelser have vi intet officielt.
Viborger Samler, 1799-01-14
J Genua har man illumineret for den Turiner Revolution. 300, Demokrater trak tillige med Sang og Dands gjennem Gaderne. Direct. i Genua har paa 4 Uger faaet en uindskrænket Magt og kan deportere, arrestere, sætte i Beleiringstand, beskatte de riige og opbyde til Militairtieneste saameget det lyster.
Viborger Samler, 1799-01-14
Verona 22 Decbr. De franske Tropper som havde tru ken Cordon paa vor Grændse, cantonnere nu langs Minciofloden - lit Cavallerie er allene bleven paa Hovedpuncten af Demarcationslinien. Franskm. have slaaet en Broe over Po og sætte Pantua istand til at udholde en lang Belering.
Viborger Samler, 1799-01-14
Amsterdam 5te Januar. Viinhøsten i Frankrig har af de sine Viine været god og de betales dyrt i de sydvestlige Deele. J det midterste Frankrig, som giver den middel naadige Viin har Høsten været saarlig, at man i Paris kiøber en Flaske deraf for 4 s. dansk.
Viborger Samler, 1799-01-14
Jmellem de Amsterdammer Clubbister har der været Strid om de løsladte Directorer Lange og Wybo Fy nie, som voldte nogle af de Herrer blaae Øjne, da de fleeste vare imod deres Løsladelse.
Viborger Samler, 1799-01-14
Wien 2 Januar. Keiseren og Keiserinden ere komne tilbage fra Brünn vore Ariser regne Neapels Magt for 100000 Mand og den i Rommerrepubliken indrykkede Armee for Rastadt 3 Januar.
Viborger Samler, 1799-01-14
De franske Ministre have leveret Rigsdeputationen, en ny Note, hvori de erklære: at dersom Rigsdagen i Regensburg ei af ald Kraft satte sig imod Russernes Jndmarsch i det tydske Rige, ville Frankrig ansee det som de brød Neutraliteten og Frankrig ville da afbryde Underhandlingerne og Riget skulde da være paa samme Fod som for Præliminærernes Undertegning ved Leoben. Denne Note har gjort meget Jndtryk og er ved en Coureer sendt til Wien. Paris 3 Januar. At Neapolitanerne havde gjort klogeligen i at blive ved Freden, seer man nu. Een af General Championets Adjutantere har Nyaars=Nat bragt hertil 2 Fahner, samt officiel Efterretning om Neapolitanernes totale Nederlag. Hvad man veed endnu er: at Slaget har varet i 24 Timer og at en neapolKolonne paa 30,000 Mand, deels er ødelagt, deels fanget. Directorium har bekiendtgjort: at General Mack og Kongen vare de første som flyede, (General Mack er i andre Efterretninger fra Base bleven reent borte og ingen vidste hvor han var) Franskm forfølge dem og marschere nu mod Neapel, og Neapels betydelige Tab er 12,000 Mand Fangne, 3000 Heste og Æsler, 21 Fahner, 99 Kanoner, Krigskafsen o. s. v. (om de ihielslagne tales intet; og ventelig have de Flygtendes Been skaanet deres Eieres Hoveder) Neapolit. havde den Fornøielse i 17 Dage at være Herrer i Rom.
Viborger Samler, 1799-01-14
Til det ikke officielle hører det Rygte: at 2 engelske Fregatter, som skulle i Nødsfald tage Kongen og hans Venner ombord, skulde vær ste de og faldne i Franskm. Hænder, samt at den franske Emigrant Damas der tiente Neapel, saavelsom og Prinds Pig; nateilli og Hertugen af Solandra, der vare Aarsag i at de i Rom tilbage levne Franske dræbtes, strax bleve skudte af Franskm. da de fik dem i deres Magt. Begge Raaden, har decreteert: "At den franske italienske Arme har gjort sig velfortient af Fædrenelandet. De arme Jøder som havde nogen fransk Tanke, skal Neapolitanerne ved deres Jndmarsch i Rom have handlet ubarmhiertig med og puttet adskillige i Tibern- og myrdet andre.
Viborger Samler, 1799-01-14
London 4-18 Decbr. (5 Poster mangler endnu.
Viborger Samler, 1799-01-14
Linieskibet Colossus paa 74 Kanoner, er i Storm strandet paa Scilly=Klipperne; dog er Besætningen, paa 2 Mand nær, reddet. Et andet Tab er Ostindiefahreren Addington, som er strandet ved Bambriedge=Ledge og slaaet itu; dens Ladning er Kanoner, Bomber, Kugler og Ankere, bestemt til Gothaabsforbierget. Man haaber med megen Møie, at redde noget deraf. Det ostindiske Compagnie havde endeel Penge ombord, som ere reddede paa 500de Dollars nær. En stærk Storm ved Parmouth satte det russiske Admiralskib i Fare for at forgaae; men det blev dog reddet. Et Hamborger Brigskib med kostbar Ladning, bestemt til Lissabon, strandede sammesteds. Ladningen venter man at bierge.
Viborger Samler, 1799-01-14
Minister Pitt har forlangt af Banken: at den ville acceptere Skatkammerbeviser for 3 Millioner, istæden for de i Aar uindløste imod at han tilbagetalte dem inden 12 Maaneder; Bankens Jnteressentere have besluttet, at de Ministeren forskudte 3 Millioner ej længere kunne overlades ham for 5 Procent Renter. Med Lord Elgin følge Kongen og Dronningen malede i Legemstørrelse, til Constantinopel. Ved Stemmesamling i Underhuset, er det paalagt Ministerne: at giøre Parlamentet Regnskab for hvilke Personer der vare arresterede for sammensorne mod Kongens Person og Regiering og hvor de sadde fæng lede, hvilket Hr. Pitt fandt billigt.
Viborger Samler, 1799-01-14
Det er foreslaaet for at foreene Jrland med Engelland et 50 Jrlandsk Lords, skulde tage Sæde i Overhuset, og 100de Deputerede ligeledes i Underhuset ; men dette Forslag har mange saavel Ynders som Modstandere, i rland selv.
Viborger Samler, 1799-01-14
Vort Hof skal have ratificeret General Maltlands Rømning af St. Domingo og erklæret Øen uafhængig.
Viborger Samler, 1799-01-14
Fra Ostindien har man den Efterretning: at Jndbyggerne paa St. Mauritius have erklæret sig afhængige af Frankrig og søgt engelsk Skyts.
Viborger Samler, 1799-01-14
Captain Berry som er udvexlet fra fransk Fanger skab i Ægypten, er slaaet til Ridder. En Tydsker ved Navn Hornemann, som reiste paa det herværende africanske Selskabs Regning, var i Caro ved Buonapartes Ankom:. De franske Lærde beviiste ham ikke allene al Velvillighed; men Buonaparte satte endog sit eget Segl for hans Breve til London, paa det de skulde gaae des sikrere.
Viborger Samler, 1799-01-14
Arveprindsen af Oranien forlader i Dag London, og gaaer til Berlin.
Viborger Samler, 1799-01-14
Majland 1 Januar. Franskm. ere i Rom. Mack er slaaet allevegne, og har trukket sig tilbage, man veed ei hvorhen. En Kolonne af 15000 Neapolit. hvis Anfører forhen var taget fangen, trak til Rom, hvor ingen Tropper vare, uden de 800 Franskm. som laae i Fortet St. Ange - Disse 800 Mand gjorde et Udfald, de i Rom værende Fransksindede væbnede sig og hialp dem og gjorde disse 15000 Mand til Fanger. (Disse Helte burde kanoniseres.) Dette var den sidste Rest af den 80000 Mand store Neapolit Armee. Consulerne vare, ved Staffettens Afgang med denne Seiertidende, allerede i Rom og alt var roeligt. 200 Volontairer i dette Fort havde, da Neapolit. vare rykkede ind i Rom, overlagt den Plan at giøre et Udfald og fange Hs. Majestæt af Neapel. Det ville have gaaet an, hvis ei en Romer havde opdaget Kongen det - som da drog fra Pallæet Farnese til Frascatti. Ved Afreisen har Kongen proclammeret: at vigtige Forretninger kaldte ham hiem; men at han snart ville komme igien.
Viborger Samler, 1799-01-14
Om Buonaparte. har en Toskansk Tartane atter bragt den Efterretning: at Tyrkerne sammensoere sig mod ham, da de havde læst den tyrkiske Krigserklæring; men at denne Sammenrottelse blev opdaget og kostede nogle Tusinde Livet - Han skal nu fortroe sig til Copter, Græker og Jøder og ikke til Tyrkerne - Hans Forfatning er god og Armeen mangler intet.
Viborger Samler, 1799-01-14
Haag den 8 Januar. Efterretningerne fra Belgien ere atter krigerske. Jnsurgenterne faae dagligt Tilløb af conskribeerte Rekruter og drille Franskm. idelig og flye, naar det kniber, i Skovene, hvor de ere sikre. Ved Sessionen i Brussel kom kuns 30 Rekruter. Nu vil man lede dem op, tage dem med Magt, og sætte de undvegne paa Emigrantlisten. De Øvrighedspersoner som flye naar Jnsurg, nærme sig og ei strax lade den nærmeste franske Officeer det vide, skal ansees som deres Hielper. J en Landsbye ved Løwen have Jnsurg. grusomt myrdet en Oppebørselsbetient, en Municip. præsident og en ridende Jæger som fulgtes af fra Brüssel.
Viborger Samler, 1799-01-14
Curin 26 December. Den provisoriske Regiering har, da dens befalinger ei have kunne bevirke Banksedlernes Credit, befalet: 1, at alle Banksedler af 600, 300, 200 og 100 Livr. ingen Cours have meere, men allene bruges til at kiøbe Nationalgodser for. Deres Antal er med Renten, 23 Mill Livr. 2. Bankbilletter paa 500 til 25 Liv., hvoraf der ere for 43 Millioner, reduceres til en trediedeel af den paa ydende Sum; saa de blive til noget over 14 Millioner til Sikkerhed for dem anvises alle Nationalgodser og Jndkomster. 3. Kobbermyndten af 15 og 7 Sous, hvoraf ere for 36 Millioner i Omløb, reduceres en trediedeel og de paa 2 1/2 Sous hvoraf for 4 Millioner ere i Omløb, reduceres til det halve. 4. Maurice- Lazarus- og Maltheserordenens Godser erklæres for Nationalgodser og de ved deres Salg indkomne Banksedler brændes ved Foden af Frihedstræet. For 25 Millioner geistlige Godser sælges og, desuden leveres alt Nationen tilhørende Guld og Sølv i Myndten. 5. Borgere inviteres til frivillige Gaver, deres Navne trykkes; men de Rige paalægges en Extraskat. Torturen, Fidecommisser og Førstefødselsretten ere afskaffede - Alle franske Emigrantere maae rømme Piemont inden 3 Dage.
Viborger Samler, 1799-01-14
De piemontesiske Tropper ere beordrede herfra til Majland. Franskm. og Nationalgaderne forrette imidlertid Vagten. Prinds Carignan er indskreven som Grenadeer ved Nationalgaden.