JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-21
Fra Pressen er udkommet: Gives der Midler til at afhielpe den nærværende Nød blandt Jordbrugere. Og hvilke ere de Midler, der kunne bevirke Lettelse i Landmandens Byrder og skienke ham blidere Kaark besvaret af P. D. Faber, forhen Sogn præst for Jungshoveds Menighed, faaes paa Adressekontoiret samt hos Boghandler Jessen for2 Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-21
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
No. 27. Aar 1823. Co den 22de Februar. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst - Aarhuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Blandinger. En Reisende, som nylig var i Madrid, har meddeelt følgende, for Tiden interessante Skildring af den spanske Kongefamilie, som han en Dag saae at stige til Vogns, for at giøre sig en Spadsere. tour igiennem Stadens Gader, eskorteret af et talrigt Gardedetaschement: Kongen var iført en blaa med Guldtresser besat Kjole, hvide korte Beenklæder og hvide Silkestrømper, og har et blaat Ordensbaand, med Stjerne paa Brystet. Han er en Mand paa 38, Aar, men seer meget ældre ud. Dronningen, der er lidt mager, men har en indtagende Figur, bar en blegrød Silkehat med hvide Fjedre og en med Hermelin besat lyseblaa Silkekaabe. Hun er Kongens tre die Gemalinde og endnu ikke 20 Aar gammel. af Stabsofficererne stillede sig ved Karethøren, forat Hs. Majestæt kunde støtte sig paa dem, men hun benyttede sig ikke deraf, men lod sin Gemal løfte sig op i Vognen. Hun smillte ikke, saae neppe op og saae meget bedrøvet ud. Kongen, der har en smuk pyntelig Figur, var ligesaa tilbageholdende og stille som Dronningen. Karethtrinet bestaaer kun af et eneste Trin, og dette var saa høit, at der maatte bringes en Skammel, hvorpaa Deres Majestæter traadte op, og derfra paa Trinet ind i Karethen. Skamlen, blev derefter bundet fast bag paa Vognen. Don Carlos, Kongens ældste Broder, der ligner Hs. M. med get, undtagen at han er mindre, fulgte med sin Gemalinde i en anden Vogn, og Don Francisko i en tre die. Denne sidste har et gandske kjønt Ansigt, men han er meget lille. Derpaa fulgte tre andre Vogne, med Stabsofficererne, og den ridende Garde eskorte rede baade for og dag. Et af de vigtigste Jertegn paa den truende Krig, er Assurancepræmiens Stigen paa de franske Handelskibe, som paa Lloyds Kaffehuus er stegen indtil 25 Procent. Hvorledes i dette Øieblik de franske Autoriteter ere stemte med Hensyn til de spanske Partier, viser et Svar af Præfekten i Perpignan paa den spanske Konsuls Begjæring, om at lade Amnestien bekiendtgiøre for de flygtede spanske Rebeller. Kongen af Frankrig, siger han, giver Hs Katholske Majestæts Undersaatter, som for at undgaae Mord og Forfølgelse: tye til Hans Beskyttelse, et Tilflugtsted. Paa nogle Jntriguanter og Spioner nær, hvis Skridt jeg bevogter, kjender jeg ingen Spanier i mit Departement, som Benævnelsen af Rebeller lader sig anvende paa, og kun dem vil jeg ansee herfor, som benytte den dem i Deres Regierings Navn tilbudne Naade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Prinds Talleprand er En af de Franskmænd, som i Pairernes Forsamling talte kraftigst i mod Krigen. Blandt andet sagde han: "Netop idag for sexten Aar siden var det, at Han, som da beherskede Ber den æskede min Mening om den spanske Krig, han vilde foretage sig. Jeg viste ham den store Fare, som et ligesaa uretfærdigt som forvovent Angreb vilde føre med sig; jeg lod ham skue ind i Fremtiden, og havde den Ulykke at mishage ham. Ungade var Lønnen for min Oprigtighed. Besynderlige Skjebne, at jeg nu atter skal gjentage samme Raad hos den legitime Souverain, hvis Tale har berøvet Fredsvennerne deres sidste Haab. Truende synes den for Spanien, og foruroligende for Frankrige. Pairer af Frankrig, betænker dog, hvad har vel Frankrig for en Grund til Krig? Naar have Nabonationer vel begyndt, at an lee sig berettigede til at forlange en Reform i et uafhængigt Folks politiske Love? Hvilke besynderligLykurger, Hundredtusinde Soldater, og efter dem snart andre hundredtusinde, hvem vil man imponere, ved denne politiske Donqvixotisme? Troer man, at Hemmeligheden med dette nye Korstog er et Mysterium, for Nationen: Nei, mine Herrer, Man vil udføre i Spanien, hvad man ikke kunde faae istand i Frankrig, en Kontrarevolution. Og hvad er det da tilsidst, som de usynlige Ophavsmænd til denne store Sammensværgelse mod Folkenes Frihed stole paa Paa Understøttelse fra Udlandet. Hvem skal underholde disse Fremmede, Spanien er kun rigt paa Mod. Man bedrager Kongen, mine Herrer, Vor Pligt er det, at aabne hans Øine. En Krig med Spanien, dringer baade ham og hans Krone og det hele Frankrig, i Fare!" - (Chatteaubriand og Villele forsvarte Kongens Tale, og erklærede, at Frankrig ikke ville nedlægge sine Vaaben, før Spaniens Rolighed var tilveiebragt. Pluraliteten af Frankrigs Pairer vare af samme Mening, og saalunde blev Krigen fast besluttet) Fyrretyvetusinde engelske Familier ville ved Krigens Udbrud blive nødte til at forlade Frankrig, og dersom kun hver af dem fortæret 1000 Pund (der ikke er Meget efter engelsk Maalestok), saa kommer derved allene 800 Millioner Franks ud af : Circulation i selve Frankrige. Handelshuset L. (Lasitte?) og to andre i Paris have opkjøbt alt det Sukker, de kunde overkomme, og have nu siden været buden det Sexdobbelte derfor. Disse ville da nok ikke tabe ved Krigserklæringen, men til mange Andres Nytte anbefaler Handelstiden, den Mamsel Romannis Liniedandsekonster, paa en Tid, det er saa vanskeligt at holde Balancen. Forleden Søndag gaves paa den Pariser Skueplads: Hamlet, hvori de Ord: "Viis Dem, Fyrste Folket er i Bevægelse, og synes forfærdet over Krigens Rædsler, bleve stærk beklappede, og Talma og Mdsl. Duchesnol fremkaldte og bekrandsede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
J London har man i en offentlig Forsamling : aabnet en Subskription for at forsyne Spanierne og Portugiserne med Vaaben og andre Krigsfornødenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Rothschild har atter nylig gjort et Aftengilde i Paris for over 1200 Personer af de allerfornemste, som næst den kongelige Familie vare at finde. Uagtet Montblanes Bestigelse stedse er forbunden med store Vanskeligheder og Strabadser, og for et Par Aar siden endog har kostet nogle Menneskers Liv, der knustes af et Snerskred, have 2 engelske Damer, Moder og Datter, dog i afvigte Sommer anstillet Forsøg derpaa, og da dette, ved deres Førers, Uduelighed, dengang ikke blev udført, udsattes Toget, til næste Sommer 1823, da man formodentlig vi høre nærmere fra disse forvovne Fruentimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
De Eventyrmagere, som forleden landede paa Portoricco, for at stifte en Republik, ere samtlige med deres Tilhængere i det Jndre af Øen tagne til Fange af Gouverneuren paa Øen la Tørre, og en Fransk ved Navn Du Bois, alt henrettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
De Negere, som sidst rebellerede paa Martinique, udstøde den 19de Novbr. deres Straf, 7 af dem bleve halshuggede, efterat Tommelfingeren først var dem afhugget, 14 bleve hængte, 2 pidskede og brændemærkede, 6 pidskede og 8 slap med at see til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
I de første Dage af Januar Maaned ankom 2 lukte Karether til Staden Roms Kastel med Personer der beskyldes for Karbonarisme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
J Savoyen er Alt igien i sin gode gamle Orden. Munke- og Klosterlivet florerer, Aviserne ere ikke opfyldte med andet end biskoppelige og Politie=Forordninger, religiøse Processioner, Helgen-Mirakler &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Den græske Ærkebisp Germands fra Patra har maattet reise hjem igien uden at have kunnet faae Tilladelse at komme til Rom i kirkelige Anliggender uagtet Hs. Hellighed formodentlig dog ikke staaer i diplomatisk Forbindelse med Størsultanen, Jngensteds er Skøiteløben en saa folkelig, og for begge Kjøn fælleds Vinterforlystelse, som i Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
J Leumarden øvede sig saaledes 32 Par Skøiteløbere den 2den Januar i deres Færdighed, og havde Byens anseeligste Mænd udsat Præmier for de hurtigste, at det første Par, som naaede Banens Maal, vandt Mandspersonen et Gulduhr, Fruentimmeret derimod et Guld-Hovedsmykke, bestaaende som bekjendt i en stor 3 til 4 Tommer bred Guldplade, som bedækker Hovedet og Ørerne; af det næste Par fik Mandspersonen en Sølv=Tobaksdaase, og Fruentimmeret et Sølvmykke. Den i Hamborg og overhovedet fra alle fine Frankertog berygtede General Hogendorp, er død paa sit Landgods Ny Zion, ved Ris Janeiro i Brasilien. Kokoppernes berømte Opdager, Dr. Jenner, er død i Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Moselstrømmen er ved Tøveiret gaaet op, og saavel det voxende Vand, der var steget indtil 22 Fod over daglig Høide, som den løsrevne Iis, har langs med dens Bredder, især ved Koblenz, hvor den falder i Rhinen, anrettet skrækkelige Ødelæggelser. Med et frygteligt Brag sprængte Jsen den herværende Steenbroe, dette Konstens Mesterværk, som i Aarhundreder havde trodset Tidens Storme. Mange andre Broer og over 10 Skibe, bleve knuste som Nødde skaller, Huse bortskylledes, &c. Læse og Skrive Verdenens umættelige Higen efter det Besynderlige har nu ogsaa frembragt en tydsk Roman, kaldet: Adolphino, den sjeldne Rakkersnegt, hvori denne Person spilles af en Fyrstesøn. J Bogens Titel er endvidere tilføiet:for den elegante Verden"; formodentlig skal det Hele være Satire, ligesom det skal være Vittighed, at to Sider under Overskrift: Fortale, bestaaer af bare Tankestreger. (Lettere kan man rigtignok ikke slippe til Vittighed.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
J Frankfurt a. M. fødtes ifjor 365 Drenge og 366 Piger. Den ene Dreng maa altsaa have to Koner.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Den svensk norske Statsraad Krogh ledsages paa sit Gesandtskab til Eichstædt af Legationssecretair Maule.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
En velbekjendt fordums Embedsmand i Fyen, opholder sig for nærværende Tid i Christiania, hvor han er reclameret, Nogle sige: arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Hvorledes Vindskibelighed stiger i Kjøbenhavn, haves et Exempel paa, deri, at der ifjor er sammesteds bleven forarbeidet 5000 Alen Klæde og 60,000 Alen Bomuldstøi mere end i det forrige Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Bekiendtgiørelser. Formedelst for sildig Jndførelse i Statstidende, forandres herved Tiden for de udi No. 16, 17 og 10 af denne Avis i Aar averterede 3de Auctioner over Søren Laursens Gaard paa Høver Mark til 21 Marts næstk. for første, 4de April næstefter for anden og 18de i sidstnævnte Maaned for 3die Auction, hver Dage Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Aarhuus Raadhuus og den sidste i Gaarden selv. Hasle a. Herredscontoir i Aarhuus, den 21de Seidelin. Februar 1823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Da det ved Auction den 30te J nuar sidstleden over Bagermester P. Kogsbølls Fallitboes Gaard gjorte Bud af Vedkommende blev forkastet, og ny Auction begjært, saa vorder saadan herved berammet, at afholdes i bemeldte Gaard Nr. 10 paa Vestergade Mandagen den 3die Marts næstkommende om Formiddagen Kl 11. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Aarhuus den 13de Febr. 1823. Fleischer, Auctionsdirecteur. Paa Gund af at Høker Peter Feldballe til Skifteretten har overgivet si Boe til Behandling vorder, det bemeldte hans Boe tilhørende Sted, beliggende, ved Mølleporten heri Byen under No. 44 & 45 bestaaende af 7 Fag 1 Etage Huus Grundmuur til Gaden, samt 4 Fag Bindingsværks Daghuus og 3 Fag Halvtag, med Gaardsrum, Brøndvand og Haugeplads, er stillet til offentlig Auction, som herved berammes at afholdes: 1ste Gang, Mandagen den 24de Febr., 2den dito, dito den 3die Marts, 3die dito, dito den 10de dito, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men tredie i Stedet selv. Aarhuus, den 13de Febr. 1823. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Efter Skifterettens Foranstaltning foretages offentlig Auction over det afg. Dagleier Nicolai Michelsens Stervboe tilhørende Sted beliggende i den saakaldte Fiskergyde ved Siden af Tømmermand Anders Hansens Sted, bestaaende af: 2 Fag 1 Etage Muur og Bindingsværkshuus med tilhørende Grund. 1ste Gang, Mandagen den 24de Febr., 2den dito, dito den 3die Marts, 3die dito, Tirsdagen den 11te dito, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men tredie i Stedet selv. Sidstnævnte Dags Eftermiddag Kl. 3. bortsælges det Boet tilhørende Løsøre, bestaaende af: Sengeklæder, Borde, Stole, Kiøkkentøi m.v. Aarhuus, den 13de Febr. 1823. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Hovedgaarden Lykkesholm i Sønder Herred, med underliggende Bøndergods og Tiender, tilhørende afgangne Proprietair Otto Christopher Mønsteds og efterlevende Enkes Boe, agtes bortforpagtet, med eller uden Besætning, paa et Aar, fra 1ste Mai d. A. indtil 1ste Mai 1824, ved Auction, som holdes paa Lykkesholm, Onsdagen den 5te Marts førstk., Kl. 11 Formiddag Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet, hvor Lysthavende indbydes til at møde Edeltoft, den 11te Febr. 1823. Stocksleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Løverdagen den 15de Marts førstk. Kl. 10 Formiddag bliver ved en eneste Auction i Greulev Bye, Fuglslev Sogn, efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bortsolgt: 1) en Gaard i bemeldte Groulev, Jens Pedersen, tilhørende, af Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 2 1/2 Alb., tilligemed Eierens Besætning og Løsøre. 2) et Huus sammesteds, tilhørende Peder Vægter af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 1 Fdkr. 3/4 Alb. saavelsom Eierens Jnd, og Udboe. Auctionen begyn er hos Jens Pedersen og fortsættes, naar den er tilende, hos Peder Vægter. Lysthavende inddyes. Chiliost, den 20de Febr. 1823. Stocksleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Onsdagen den 26de Febt næste om Formiddagen Kl. 10 bliver Auction foretaget i Boet efter afg. Jens Nørager og senere afdøde Enke Else Cathrin, kund af Nimtofte Mølle, over endeel Indboe, Mants og Fruentimmer Gangklæder, Jern og Træe Vahre, 5 lede og 14 maire Sviin. De Lysthavende ville møde, foranmeldte Tid og Sted. Grenaae, den 8de Febr. 1823. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Forpagtning. Hovedgaarden Schjern, beliggende i Middelsom Herred, 2 1/2 Miil fra Viborg og 3 Mile fra Randers, kan paa billige Vilkaar, erholdes i Forpagtning paa 5 Aar og tiltrædes til 1ste Mai d. A., naar man desangaaende, snarest muligt henvender sig til H. Prokurator Fald i Aarhuus eller Undertegnede. Clausholm, den 10de Febr. 1823. Chr. v. Oppen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Stedet Eida ved Mindet er at faae tilkiøbs. Størstedelen af Kiøbesummen kan blive staaende og Resten kan betales ved aarlig Afdrag. Tiltrædelsen er næste Paaskeflyttetid. J Mangel af Salg kan det til samme Tid faaes i Leie Stedet har 9 Fag Stuehuus med Qvist paa 3 Fag, for faae Aar siden op bygt, 5 Fag Baghuus, Gaardsplads med Jndkiørse og derved en indplanket Hauge med endeel Frugttræer Liebhavere behage at henvende dem til Jensen i Kiøstergaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Gaarden No. 126 ved Mindet, som for Tiden beboes af Hr. Bøssemager Kier, er at faae til Leie fra Paaske Fløttetid, naar man henvender sig til H. Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Et Par Værelser til Gaden med Kiøkken og Spiskammer, kan til førstkommende Flyttetid faaes til Leie, J. Kirkeerup paa det store Torv. Loftsrum til circa 1000 Tdr. Korn, med god Lufkelse for, samt Pakhuus og Pakkielder, alt i god forsvar lig Stand, kan strax faaes til Leie hos Gjestgiver Wahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Fra Undertegnede er Natten imellem den 18 og 19d. Febr. af min Stald bortstiaalen: 1) en rød Hest 5 a 6 Aar, 9 Qvarteer og 4 Tommer, med en stor Stjerne, 2) en rød Hoppe med mindre Stjerne, nogle hvide Haan paa Næsen, en Snup, hvide Bagfødder og en hvilFremfod, den er 13 Aar og omtrent samme Høide, Begge vare fremskorde og skjerpede. For deres Tilveiebringelse loves en Douceur af Eieren. Peder Lausen i Miesing, ved Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Den dansk Hof= og Statskalender for 1823, faaes J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikkerhed imod Tab ved Ildsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekiendtgiøres herved af undertegnede DirecPræmierne, hvorfor Meubler og Effecter samt Vater og Kreaturer forsikres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse, son, det Forsikrede er underkastet og den forsikkende Sums Størrelse fra 2/3 indtil 1 2/3 pCto. aarlig. Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policer og authoriserede til at antage de Forsikringer, som maatte begiæres, ere tillige forsynede med Tabeller, der nøiere udvise hvilken Præmie der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
De som i Jyllands Stifter for nærværende Tid Commissionair Forretningerne ere overdragne til, ere Aalborg, Hr. Etatsraad Hornsyld og Hr. Hospitalsforstander Schou. Aarhuus, Hr. Kiøbmand Røgind. Fridericia, Hr. Brandinspecteur Brosbøll. Hiøring, Hr. Cancellieraad Green. Holstebroe, Hr. Kæmmer Casserer Wang. Hersens, Hr. Kammerraad Willesen. Nibe, Hr. Krigs-Assessor Arnzen. Randers, Hr. Cancellieraad Stabel. Ribe, Hr. Contorist Andersen. Ringkiøbing, Hr. Procurator Melbye. Skior, Hr. Procurator Thorup. i Thisted, Hr. Posterpediteur Carstensen. Varde, Hr. Brandinspecteur Varthoe. Velte, Hr. Capitain Hoffmann, Viborg, Hr. Kammerraad Just.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Efter den for Compagniets Repræsentanter og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen den 31te Decbr. f. A. i Actier, rede Sølv, Sølv, Sedler og Tegn, 1,177089 Rbd. 41 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
De fra 1ste Octbr. til 31te Decbr. f. A. indkomne Præmier og Policepenge have andragen i rede Sølv 11,775 Rbd. 52 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
For Brandskaber er udbetalt i 1279 Rbd. 94 s. samme Qvartal i rede Sølv .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Den løbende Risqve var de 31te Decbr. f. A. i rede Sølv. 5857,045 Rbd. - s. Kiøbenhavn, i Directionen for det al mindelige Brand Assurance-Compagnie paa Varer og Effecter, den 11te Febr. 1823. Lassen. Falde. Hammerich. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-22
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmauist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-25
No. 28. Aar 1823. den 25de Februar. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst Stiftstidende. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-25
Nyheder fra Udlandet. De græske Øeboere slutte sig nu paa det nøieste til Engellænderne, og ville ingenlunde mere have med Russerne at gjøre, hvisaarsag de og paa Candia have afsat og arresteret deres General, Michael Kommenos Aphentulas, fordi han stod i hem. melig Forstaaelse med Rusland. Avisen the Sun forsikkrer, at det engelske Ministerium har en Plan iværk for at skaffe Grækerne et eget District og dø alligevel sikkre det tyrkiske Riges sin Jntegritet. (Formodentlig bliver det Øerne, de saa faae til Eiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-25
Spanien. Bessieres har tilligemed sit Korps. forlangt at kapitulere, paa Grund af, at det Overfald, hvormed nu Spanien trues, maa giøre en Ende paa alle de indbyrdes politiske Uenigheder, og forene alle Spaniere imod den fælleds Fjende, hvisaarsag han og alle hans Tropper vare beredte til, ikke allene at nedlægge deres Vaaben, men endog at forene sig med de konstitutionelle Tropper til Fædrelandets Forsvar, dog med den Forbeholdenhed, at Officererne forblive i de samme Charger som de nu besidde. Man var af den Formening, at Regieringen bevilgede ham det Forlangte. - Naar Krigen bryder ud, skal Kongen og hans Familie føres fra Madrid til Cadix. Den spanske Hær er deelt i tre Afdelinger: Armeen i Katalonien forbliver under General Minas Kommando, den i Navarra og Arragonien har faaet General Ballasteros til Anfører: Reserven under Abisbal skal oppebie Fjenden i Kastiliens Positioner. - Følgende Dekreter ere udstædte af de Cortes: 1) En ny alminde. lig Udskrivning; 2) 150 Kanonbaades uopholdelige Udrustning; 3) Fri Adgang i de spanske Havne for Skibe, og Vare fra de Lande som den til Regiering staaer i venskabelig Forbindelse med; 4) Nationalgodsernes Salg; 5) at enhver Provinds, ved alle de Midler som de have ihænde, selv maa sørge for deres Fædrelandsforsvareres Væbning. Udræstning og øvrige Fornødenheder; 6) Regieringen bemyndiges til at kjøbe eller leie saamange Skibe som fornødent giøres, 7) Alle Krigsfornødenheders fri Jndførsel; 6) Udlændere kunne antages i den spanske Hær, men kun som Gemene. - Fæstningerne sættes i stærkeste Forsvarstand, J Pucerda befæstes selve Gaderne. De constitutionelle Generaler skulle have Ordre til at ødelægge Landet allevegne hvor de nødsages til at trække sig tilbagfor Franskmændene, naar disse rykke fremad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-25
Frankrige. Den 5te Marts er bestemt til Hertugen af Angoulemes Afreise fra Paris, og den 15de skal hele Armeen være samlet. Alle de Generalspersoner, som ere ansatte ved de fire første Korpset af den spanske Armee, skulde som i Søndags møde hos Feltherren, for at modtage hans Ordre til Afreise. Ministrene ere i uophørlig Activitet. Jngen Dag hengaaer, at der jo holdes Konferentser. Den 13de Februar var den østerrigske og den russiske Minister samt Exgesandten Grev Lagarde hele Formiddagen samlede i det udenlandske Departement. - Jngen Franskmand troer nu meer paa Freden. Skræderne i Paris og flere andre Byer maae arbeide Nat og Dag, for at skaffe blaae og grønne Monderinger, færdige til de spanske Troessoldater, der skulle bane Veien for de franske. - At ikke alle Franskmænd, belieles af den bedste Stemning, erfares af en Proklamation fra General Curial ved Pyrenæerbærer. angaaende syv af hans Officerer, som han formedelst ufædrelandskjærlige Grundsætninger har maattet fjerne fra Armeen. - En Ostindiefarer fra Marseille er den 29de Januar under den spanske Kyst bleven visitetet af at spansk Krigskib, og berøvet endeel af sin Proviant; Spanieren sagde: han havde ikke Lov endnu til at opbringe den, men snart haabede han at faae det. Et trøsteligt Hard for dem, det gaaer ud over!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-25
Engelland. Londonerdreve fortælle, at Hert i Peel vil træde ud af Ministeriet, fordi Hr. Cannings eller Krigspartiet har faaet Overvægten. Spiengelske Linieskibe ligge seilfærdige for at afgaae til Cadix. De sidste Poster fra Paris havde nedtrykket. alle Fonds paa Londons Børs; der kjøbtes hverken østerrigske, preussiske, russiske, franske eller gammel spanske Statspapirer. Nu er det den almindelige Tro, at Krigen er uundgaaelig mellem Frankrige og Spanien. - Broughams Tale mod Frankrige &c. var i saadan Tone, at engelske Aviser ende, finde den for diærv, og Fastlandsaviserne have ikke vovet at oversætte den. Jkke destomindre blev den modtaget med en Torden af Bifald, og Fr. Burdette erklærede den for det meest fuldendte Mesterværk han havde hørt i Huset, og sagde, at han for førstegang ubetinget stemmede for Takadressen af Glæde over, at Engelland ikke gjør fælleds Sag med Fastlandsmagterne. Sir Makintosh udlod sig ligeledes overmaade, heftig mod de Allierede og den hellige Alliance, og selve Lord Liverpools Tale, endskjøndt dicteret af den ministerielle Forsigtighed, lod heelt igjennem fremskinne den brittiske Tænkemaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-25
Blandinger Den spanske Minister i St. Petersborg har faaet sit Reisepas tilsendt uforlangt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-25
Den kongl. svenske Gesandt ved det russiske Hof, Baron Palmstjerna, ankom den 18de Februar, fra Berlin til Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-25
Preussen har atter mistet en stor Mand, nem lig Generalfeltmarskal Grev Kleist von Nollen dorff, 60 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-25
Salomon Schen i London har gjort en Fa lit paa flerehundredtusinde Pund Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-25
Den fra Spanien hjemkomne Grev Lagarde er bleven udnævnt til Pair af Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-25
En Reisende fortæller, at der nu i Sydfrankrige vrimler af mæskede Munke, som ville betale Alting, med Velsignelser.