JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Corsaren" leverer følgende Exempel paa en slesvigsk Trykkefrihedsproces: Dommeren: "Hvo har skrevet denne Artikel?" A.: "Jeg!" - Dommeren: Hvo har trykt den B.: "Jeg, - Dommeren, Hvo har leveret Papiir dertil C.: "Jeg!" Dommeren: "Hvo har samlet Klude til Papiret, D.: "Jeg!" - Dommeren: "Kast dem allesammen i Hullet. - Hvo har forfattet Artiklen?" C.: "Jeg! Dommeren: "Kast ogsaa ham i Hullet, J samme Blad læses: Mange troe at Aaret 1841 vil bringe store Ting af følgende Grunde: 41 er det samme Tal som 14, følgelig vil Kongen gjøre det samme som 1814, og fordi der er 27 Aar fra 1814 til nu, 27 er 3 1/4 9, et helligt Tal og Holmens Ret. Corsaren troer, at Kongen nu vil gjøre det Modsatte af hvad der skeete 1814, fordi 41 netop er det omvendte af 14.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Corsaren" har atter skiftet Redacteur og istedet for Buch faaet Hansen, Førstnævnte har resigneret paa Grund af at forr. J blev lagt under Beslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
(Af et Brev fra det sydlige Sjælland). "Prof Clausen er da valgt i det 10de Landdistrict. De fleste, om ei alle, Vælgerne fra Udby og Sverborg, Sogne vilde stemme for Kongen; af Valgdirecteuren. (i Præste gjorte opmærksomme paa, at dette Valg intet havde at betyde, og opfordrede til, om de havde Lyst, at stemme om igjen, vedbleve de dog deres Beslutning, ingen Anden at vælge. "Saa kunde Kongen vælge En for dem!" sagde de. De vilde til Valgcommiteen afgive en skriftlig Ansøgn. (Pro Memoria kaldte de den) til Kongen, om at blive frie for Stænderinstitutionen; den havde bestaaet i 6 Aar, og endnu havde de ikke seet noget Godt af den." Nogle Medlemmer af Valgcommiteen gjorde Jndsigelser imod at indlade sig paa at befordre en saadan Ansøgning til Kongen. Valgdirecteuren lovede Bønderne imidlertid (dog ei i Egenskab som Valgdirecteur), at gjøre Kongen bekjendt med deres Ønsker. Hvad Bønderne meest have imod Stænderne er, at disse ikke have bevirket almindelig Hoverifrihed; de mene nemlig, at Kongen kunde virke noget mere ligefrem dertil, men at Stænderne modsætte sig det. Naar Bønderne stemme paa Kongen, saa ville de derved tilkjendegive, at de ønskede Stænderne afskaffede, thi saa vilde Kongen nok fritage dem for alt Hoveri, uden at de behøvede at give nogen Skadeserstatning. Denne Anskuelse benytte Vagabonderne til at lede dem, saaledes som de ville. Foruden hvad jeg tidligere meddeelte, har jeg siden erfaret, at samme 2 Omreisende til Flere og i Fleres Paahør have sagt, at Clausen forvanskede den christelige Religion, at han var en Meeneder", – og tillige: "det vilde være Kongen imod, om han blev valgt. De have foreviist Bønderne nogle trykte Sager – Lindbergs og Grundtvigs tidligere Stridsskrifter mod Clausen – hvori hine Beskyldninger vare fremsatte. Tillige havde de en trykt Adresse til Kongen, paa hvilken de samlede Underskrifter; et Sted i det mindste forlangte de dog ikke videre, end at Sognefogden skulde underskrive paa egne og Bymænds Vegne. Hiin Adresse var meget listig skreven: Bønderne skulde der yttre deres Smerte over de Bestræbelser, der gik ud paa at tage Magten fra Kongen; – de vilde være troe som deres Fædre; de vidste det var en enevældig Konge, som havde løst Bondens Lænker; – de vilde derfor modsige den Bagtaalelse, at ogsaa de ønskede Kongens Magt indskrænket. Saaledes vare netop de Momenter berørte, som vistnok ere de virksomste i Bondens politiske Tankegang. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Om de Forelæsninger over den chemiske Physik som Hr. Cand. polytechn. Andr. Weis holder i Helsingøer, hedder det i denne Byes Avis: "Det særdeles talrige Auditorium af alle Stænder, som Hr. W. stedse har havt og har ved dette Cursus, er det meest talende Vidnesbyrd om den Jnteresse, hvormed disse Forelæsninger høres, og hans Tilhørere maa vide det Selskab Tak, der har vidst at vælge et saa værdigt Middel til at opnaae sit Maal, at bidrage til at udbrede større Kundskab om Naturlæren. De mange særdeles vel udførte Experimenter, hvormed W. ledsager sine Forelæsninger, forøge endmere Jnteressen, for disse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Fra det Slesvigske, den 20de Jan. De stænderske Valg erklære sig Størstedelen for det liberale og tydske Parti. De sydlige Landdistricter have indtil nærværende Øieblik valgt lutter afgjort liberale og tydsksindede Mænd, Stæderne Slesvig, Husum og Eckernførde ligeledes. J Apenrade er Dr. Gülich, igjen valgt til Deputeret med 45 Stemmer af 46, og til Suppleant Advocat Bremer fra Flensborg, som dog ikke vil tage derimod, da hans Valg til Deputeret i Sønderborg eller Haderslev idetmindste er sandsynligt. J Frederiksstad valgtes nylig til Deputeret, den til Regjeringsraad udnævnte Justitsraad Fries i Slesvig, som ligeledes er tydsk og en Forfatningsven. Af Valgene paa Lüders og Fries seer man, at Folket gjerne vender sig til Embedsmændene, saasnart kunden Overbeviisning er rodfæstet, at det er dygtige og frisindede Mænd. Med megen Spænding imødeseer man nu den 28de de, da der i Slesvig skal vælges paa de større Godsbesiddere. J Holsteen ere Valgene endnu længere tilbage; det glæder os at v. Neergaard atter blev valgt. At i det Hele taget ogsaa i Holsteen en Udvikling af den offentlige Aand ved Valgene giver sig tilkjende, betvivle vi ingenlunde; men at Valgene isærdeleshed i Slesvig skulle faae et godt Udfald, det maa alene af den Grund være os meget om at gjøre, for at vi ikke skulle staae alt for langt tilbage for vore Naboer, Jyderne, hvis Repræsentanter unægteligt i den sidste Diæt have udmærket sig saavel fremfor Hertugdommernes som Østifternes. Dannevirklerne har det hidindtil ikke ret villet lykkes med deres Candidater; selv i de nordlige Landdistricter have de blot kunne tilvende dem enkelte Stemmer, i de nordlige Stæder vælger man gandske i modsat Retning. (Hamb. N. 3.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Som bekjendt er Jværksættelsen af Sprogreskriptet af 14de Mai f. A. paany indskærpet i Slesvig. Af en Meddelelse derfra erfare vi, at denne Jndskærpelse har været en meget ubehagelig Nytaarsgave for Vedkommende, som meente: at det dog nok ikke var saa ganske umuligt at lægge dette Reskript, ligesom de forrige af lignende Tendents, paa Hylden. Jsær skulle Advocaterne, der i Almindelighed ere de meest furieuse Slesvig=Holstenere, være færdige ved at gaae ud af deres gode Skind. (Loll. Falst. St. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Viborg By har i Fredags valgt Hr. Cancellieraad, Landsoverretsprocurator Møller til Stænderdeputeret, og Hr. Landvæsenscommissair, Herredsfoged Rod til Suppleant. - Ved det Dagen efter i Viborg foretagne Valg af Stiftets Sædegaardseiere bleve Kammerjunker v. Lüttichau til Grundet (eenstemmig), Proprietair M. Jnqversen til Aggersbøll, Proprietair Fønss til Øslevkloster og Proprietair Tørsleff til Østergaard i Salling: Deputerede, Proprietair Grønbek til Eskiær, Proprietair Mazanti til Stougaard, Kammerherre Benzon til Lundenæs og Proprietair Tang til Nørre=Vosborg: Suppleanter. (Vib. Av.)J det 77de Kjøbstads=Valgdistrict (som indeholder Kjøbstæderne Thisted, Nibe, Skive og Nykjøbing) er Apotheker Dahlerup i Thisted valgt til Stænderdeputeret, og Justitsraad Rummelhoff i Nykjøbing til Suppleant. (Aalb. Av.) For Veile, Colding og Fredericia er Fabriqveur Dalgas i Veile valgt til Deputeret, og Justitsraad Borgemester Estrup i Colding til Suppleant. De To som dernæst havde de fleste Stemmer vare Procurator Seidelin (forhenv. Deputeret) i Fredericia, og Cancelliraad Anchersen i Veile. J Jylland - hedder det i Aalborg Avis – gjør vedvarende det liberale Element sig gjeldende ved Valgene, og den jydske Stænderforsamling vil saaledes ogsaa for næste Sexennium komme til at danne en Modsætning til Østifternes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Om Valgforhandlingen i Skagen læstes nylig i Corsaren: "Ti Stemmer havde Byen, og dem alle gav den til den gode Sag. Sandelig, jeg siger Eder, denne By har givet Meere end alle de øvrige; thi de gave af deres Overflod; men den gav Alt hvad den eiede. Prophetie over 1841. (Af den Frisindede.)J Januar vil falde Snee, Som ingen blinde Folk kan see, Og hvis ei Solen tøet den har, Den ligger end i Februar, Marts vise vil et prantent Smiil, Et Hofmands derimod April; Man Skaaler drikke vil i Mai Paa hvad betimeligt er ei, Hvorvidt os Juni er "Skjærsommer, Derom maa Juli være Dommer; At varmt det bliver i August, Ex ei endnu saa afgjort just, Langt meere sikkert er maaskee Septembermaaneds Balpare; Men bliver Høsten god i Aar, Stort Brød man i October faaer; Hvo i November lever her, Er i December lige nær. Men: For Jisslag Himlen os bevare, Hvis Værterne Asphalten spare! Aarhuus. Det vil sikkert glæde de mange Velyndere, Hr. Skuespiller Prinzlau har her i Byen, at denne talentfulde Kunstner, efter mange Vanskeligheder, nu endelig seer sig i Stand til, at kunne give en Aftenunderholdning paa Mandag Aften. Hr. Prinzlau vil ved denne Leilighed fremsige et Digt, kaldet "Mauser's Hjemkomst, der er skrevet for den unge Kunstner og slutter sig som et Slags Efterspil til Stykket: Den reisende Student. Desuden vil man ogsaa ved denne Leilighed faae den samme Dillettant at høre, der forrige Gang glædede Tilhørerne ved sit overordentlig smukke Fløitespil; og da Hr. Prinzlau bliver assisteret af flere Dillettanter, vil denne Aftenunderholdning hverken mangle Afvexling eller Nyhedens Jnteresse. Vi ere derfor overbeviiste om, at Hr. Prinz lau ogsaa denne Gang, som bestandigt tilforn, vil see sine Bestræbelser for at vinde Publicums bifald lønnede ved et talrigt Besøg. Galeasen Guldencrone", Capt. N. Michelsen, der fra Sunderland har gjort Reisen hertil i 9 Dage, løb i Gaarmorges ind i vor Havn, der endnu bestandig er fri for Jis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Jndsendt. Mon de snart ere tilende, de Maneuvrer, hvorved snart den Ene og snart den Anden, efter ringe Evne, søger, gjennem Avisen at afmønstre Valg=Candidater til Stænderraadet: Jndsenderen troer at saadant skader ligesaa meget som de med Grund paaankede lønlige Machinationer i samme Retning; thi naar Bladene, den offentlige Menings mægtigste Organer, fremhæve Denne eller Hiin som den i Sandhed frisindede, constitutioneltsindede, characteerfaste, erfarne og kundskabsrige Mand, saa forledes mangen en Vælger, blændet ved slige billeder af Dyder der aldrig før høinede den Paagieldende i den almindelige Dom, til at glemme den rette Valgbare: Den, som beriget ved Erfaringer gjennem Livet, med erkjendt Kundskabs fylde forener Jndsigt og Kraft til at staae som Folkets Mand i Stændersalen. Naar det saaledes i et Jnserat som nylig figurerede fra en Valg=Candidat=Hverver, hedder og Hr. Kjøbmand Høyer i Horsens, at han bør vælges, saasom Jndsenderen tør forsikkre: at han hylder frie Grundsætninger, er den gode Constitution hengiven og er overordentlig dygtig i financielle Affairer, saa forekommer det os, at den Berømmelse hvormed Kagen i saa riig Fylde oversukkres, maa smelte hen paa saavel Mandens egen som hans Venners Undseelse og bedre Bevidsthed. Vi bære ingen Tvivl om, at Hr. Høyer jo kan sidde i Stænderne ligesaa godt som saa mangen en Anden; eller at det skulde mangle ham paa gode Frihedsprinciper, (hvorved vi, for ei at misforstaaes, dog ikke alludere til den Livsopgave idelig at ville raisonere over og dadle Alt hvad der udgaaer fra Regjeringen) som ogsaa vi gjerne overlade ham de constitutionelle Spøgerier; men, at beskylde Manden for at besidde overordentlig fremragende Talenter i Finantsvæsenet, det finder Jndsenderen, og flere med ham, som ingenlunde ere ukjendte med Hr. Høyers Capaciteter, i Sandhed, syndigt; thi vel vide vi at han er Kjøbmand, og som saadan forstaaer at føre Bog, udfærdige Vexler, ContoCouranter og Disconto-Beregninger; men hverken herudi eller gjennem nogensomhelst hans øvrige Virken, afspeile sig cameralistiske Jndsigter. En Vælger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Bekjendtgjørelser. At det behagede den Alvise, den 25de dennes, at bortkalde fra dette til det evige Liv vor fromme, vor inderligt elskede Fader, Christian Frederik Ingerslev, Consistorialraad og forhen Præst til Gylling Menighed, i hans Alders 77de Aar, bekjendtgjöres herved sörgeligst for fraværende Slægt og Venner. Enhver der kjendte hans blide gudhengivne Sind, hans i hver Henseende herlige Cargeteer, vil vurdere vor Sorg, vort Tab. Kjærlighed og Velsignelse er hans Minde af Aarhuus, hans d. 27 Jan. 1841. efterladte Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
At Joseph Seligmann, af den mosaiske Troe, som har havt Ophold i Fredericia, paa en Reise i SønderHerred, Maarup Bye, den 12te dennes ved Døden er afgaaet, og hertil hidbragt den 21de dennes, blev den 25de derpaa begravet paa den herværende mosaiske Menigheds Kirkegaard, bekjendtgjøres herved for hans fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 26de Januar 1841. N. Lazarus, Forstander for det mosaiske Troes-Samfund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Det har behaget det alvise Forsyn, Tirsdagen den 19de dennes, ved en blid og rolig Død, at hjemkalde fra dette Liv til et Bedre, min Tante, Fru Justitsraadinde Else Juul, fød Bjerregaard, i hendes Alders 86de Aar, hvilket jeg ikke undlader at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Wischum, den 20de Januar 1841. C. Gjerulff, f. Beierholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
At vores ældste Søn, den eiegode Knud, blev os, i sit Alders 19de Aar, efter 3 Dages Sygeleie, af Skarlagensfeber berøvet, bekjendtgjøres herved for Familie og Venner af hans dybtsørgende Forældre. Fredrichsdal, den 23de Januar 1841. Charlotte Høyer, J. T. Høyer. fød Reininghans.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Jfølge Forordningen af 15de Mai 1834 bekjendtgjøres herved, at ved Valgforhandlingerne for Aarhuus og Skanderborg Kjøbstæder, der bleve sluttede paa Aarhuus Raadstue den 25de dennes, ere følgende Mænd valgte for Nørre-Jyllands Kjøbstæders 2det Valgdistrict, til Deputerede: Justitsraad Borgemester Fleischer, Ridder af Dannebrog; Cancelliraad Raadmand Funder; til Suppleanter: 1) Politiassistent Procurator Nielsen; og 2) Kjøbmand og Borgerrepræsentant Bang; Alle af Aarhuus. Aarhuus Stiftamthuus, den 27de Januar 1841. Rosenørn, Valgdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Fredagen den 5te Februar næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Grenaae Raadstue afholdt Auction over Carlbye Sogns Præstetiendekorn for 1840 til Beløb circa 17 Tdr. Rug, 33 1 Td. Byg og 33 1 Td. Havre, hvilket til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Nørre-Herreds Contoir i Grenaae, den 26de Jan. 1841. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Tjenestekarl Hans Thomassen er død paa Jensgaard den 11te f. M., og hans Bo af mig taget under Skiftebehandling. Afdødes Arvinger ere for mig opgivne at være: en Broder Jens Thomassen, en dito Laurs Thomassen, samt en gift Søster. Af disse skal Førstnævnte engang have opholdt sig i Kjøbenhavn, men da det omtrent er 20 Aar siden hans herværende Familie hørte fra ham, saa vides det ikke hvor han nu er. Jfølge Placat af 2den Juni 1819 og Forordningen. af 5te Juli 1822, indkaldes herved bemeldte Jens Thomassen, eller hvis han skulde være død og have efterladt sig Arvinger, da disse med Aar og Dags Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Jensgaard, den 20de Januar 1841. J. Bude.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Fuldblodshingsken J. Muses, staaer fra med. Februar af til Afbenyttelse paa Peters holm ved Weile for dem som ønske Hopper bedækket ved samme. Bedækningspenge 5 Rbd. r. S. for en Hoppe erlægges naar den første Gang føres til Hingsten. De, hvis Hopper ikke skulle blive drægtige d. A., have fri Bedækning for En næste Aar, naar Hingsten ikke forinden er solgt. Corenge. Ægte Bordeaux-Vine af fortrinlige Aargange, saavel røde som hvide, og til særdeles billige Priser, kan som hidtil erholdes hos Marcus G. Bech. Byg, eller Kornfrøe i velrensede Vare, kjøbes af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
God Brødrug og bedste Brygge Malt kan faaes R. E. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Flere Sorter Hør og fine heglede Hørblaar faaes R. E. Lemmich. Maastrichter Saallelæder, islandsk Klipfisk, nye franske Svedsker, god Punsch-Extract m. m., faaes til billige Priser hos R. E. Lemmich. Et godt Mellemloft til 3 a 400 Tønder Korn, anvises til Leie af A. C. Lemmich. Kartofler kjøbes til høieste Priser. Brødrene J. P. B. 5 A. N. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Vores Øller sælges igjen til forrige Priser. Brødrene J. P. B. 5 A. N. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Bestillinger paa Øl modtages i Udsalget paa det store Torv. Brødrene J. P. B. & A. N. Jensen. Gode tileierie-Oste, faaes hos C. C. 6 s. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Gode Christiania Anchiovis faaes hos hans Kaarsberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Da Salg ikke har fundet Sted af den mig iboende Gaard Nr. 627 paa Vestergade, saa kan samme nu erholdes til Leie. Aarhuus, den 21de Januar 1841. L. Nellemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Jeg Undertegnede, der har etableret mig som Skomagermester heri Byen, tillader mig herved at anbefale mig til det ærede Publicum saavel Jnden som Udenbyes, med endeel færdigt Arbeide, bestaaende af: lette Herre støvler og Dandseskoe, Brunels= og Fidtlæders Dameskoe, alt i moderne Facons. Tillige modtages Bestillinger af Alt til mit Fag henhørende, forsikkrende Enhver smukt og forsvarligt Arbeide, som godhedsfuld vilde forunde mig samme. Aarhuus, den 26de Januar 1841. N. J. Stougaard. Skomagermester, boende paa Volden No. 892. Hvis det i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende No. 206 for forrige Aar indførte og af Claus Jensen Mosegaard underskrevne Avertissement sigter til mig, som jeg formoder, da de der anførte Bogstaver P. P. hentyder paa mit Navn Peder Poulsen, saa vil jeg i Anledning deraf tillade mig at bemærke, Det er forunderligt og Clans Jensen, der som bekjendt har havt Tvistigheder og Retssager, ikke skulle vide, at ethvert Jndivid i Staten overeensstemmende med Lovens 1 B. 13 C. er forpligtet at afgive Forklaring og Vidnesbyrd i enhver Sag han tilstævnes at vidne i, og da han veed, at jeg paa formelig Maade blev stævnet og saaledes tvungen til at være Vidne i Sagen mellem ham og Morten Knudsen i Kjersgaard, finder jeg det latterligt og naragtigt at han søger at vilde indbilde Publicum, at jeg af alle mulige Kræfter og Evner skulle have søgt at indvikle ham i denne Sag, og udført samme med saadan hjertelig Glæde, at mine Jndvolde derved skulde have rystede. – Snarere kunde man fristes til at antage, at Du min gode Claus Jensen, af Krænkelse og Ærgrelse – fordi Du efterlod at følge min Advarsel jeg gav Dig i Skanderborg om, i Vidners Overværelse, er at fornærme fraværende Mand og derved undgaaet den Jnjurie=Proces Du nu indvæltede Dig i mod Morten Knudsen - havde faaet Qvalmer i Maven og derfor nedskrevet Dit Avertissement; men vogt Dig at Din Uddunstning ikke bliver saa væmmelig, at den bortfjerner Dig Dine Medborgeres Omgang. Den fremtrukne Amts-Skoledirections Resolution re leverer aldeles intet til Præjudice for mig eller min Ære, da den angik hele Sognets Beboere, og Du leed ingen Uret eller Skade derved, da Du den Tid ei var værdiget Plads i Hundslund Sogn, forresten vil jeg gjøre Dig opmærksom paa, at jeg ikke i nogen som helst Rets protocol staaer anført som Volds= eller Avindsmand. Dersom Du havde været den fortrolige Ven som Du vil hvidske Publicum i Øret, da havde Du valgt en anden Fremgangsmaade og ei saaledes som skeet er blottet, Dig til Skamme – fy Claus Jensen, Forøvrigt vil jeg sige Dig Farvel med den bemærkning: at jeg ikke meere fremtidig indlader mig med Dig angaaende Besvarelse af Dit Avisskriverie. Ondrupgaarden, den 23de Januar 1841. Peder Poulsen, Gaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-27
Forsaavidt det skal være Meningen af Claus Jensens Jndrykkelse i denne Tidende No. 206 for f. A.: "at jeg har solgt Sæderug, som var blandet med Avner, maa jeg herved foreløbig erklære dette Foregivende for en ondskabsfuld Opdigtelse og aabenbar Løgn, da jeg veed mig aldeles fri for sligt Bedrageri, som hverken han eller Andre nogensinde vil være i Stand til at overbevise mig. Kjersgaard i Hundslund Sogn, den 23de Jan. 1841. Morten Knudsen. Enkesædet til Ormslev Præstegaard ved Aarhuus med tilhørende fortrinlige Frugthave, kan til 1ste Mai d. A. erholdes til Leie, naar man henvender sig til Ormslev Præstegaard, den 25de Januar 1841. Skopgaard. En Embedsmands Enke ønsker sin femtenaarige Datter antaget hos en honet Familie, helst paa Landet, hvor hun under Huusmoderens Veiledning kunde deeltage i Alt for hende passende Huusgierning. Man behager at aflægge en Billet, mærket: E., hos Hr. Sabroe paa det store Torv i Aarhuus. Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-29
No 10. Fredagen. den 29 Januar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus ts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-29
Nyheder fra Udlandet. Paa Malta havde man det Rygte, at Jbrahim Pascha var tagen til Fange af Druserne og halshugget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-29
Den tyrkiske Flaade skal esscorteres til Constantinopel af den brittiske Escadre, og Sultanen har besluttet, at naar Flaaden er modtagen skulle alle de brittiske Skibschefer belønnes med hans Ordensdecoration. Chefen for de brittiske Marinetropper, Oberst Walker, er død i St. Jean d'Acre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-29
Fra Algier er kommet Efterretning til Paris, at der maa sendes en Forstærkning af 20,000 Md. dertil, da Abdel Kader samler en ny Hær, hvormed han atter vil prøve sin Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-29
Den franske Regjering har forlangt, førend den afvæbner sin Armee, at Porten og de øvrige Magter skulle anerkjende de franske Erobringer i Algier. Jøderne i Rom ere satte i stor Forskrækkelse. Hele deres Qvarteer er sat under Vand ved Tiberflodens Oversvømmelse. J Calabrien har man paa samme Tid fornummet et stærkt Jordskjælv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-29
Ved Bremen staaer Vandet 18 Fod høit og Byen er udsat for den største Fare. Den store saakaldte røde Bro er knust og al Forbindelse med den venstre Weserbred er standset. Med ængstelig Forventning imødesees de næste Efterretninger derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-29
Kongen af Sverrig har udnævnt Statsraad Tjörnbladt til Justitsminister, og Kammerherre, Baron Stael Holstein til Statsraad. J Carls ham er afbrændt et betydeligt Bomuldspinderie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-29
J Vesteraas har man dræbt sex Ulve. Under Kysten har man seet flere Hvalfiske, og formoder heraf Sildenes Ankomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-29
Fra Christianssand meldes, at den norske Skipper Abrahamson benægter at den svenske Skipper havde forlangt noget at drikke af ham og at han havde afslaaet dette, hvorimod han rigtignok havde nægtet at fylde hans Vantønder; han paastaaer endvidere, at Svenskeren med Lethed kunde have forskaffet sig Vand fra Thunøe eller Gyllingnæs. (Den svenske Skipper (Henrikson), der endnu opholder sig i Horsens, protesterer derimod og paastaaer, at han paa alle Sider havde 2 Mile til Land, og havde reficeret ikke at komme ombord igjen, og at hans Fartøi da havde været tabt, thi om Natten maatte han kappe baade Vanter og Mast samt døie Hunger og Tørst, da Proviant og Vand vare opgaaede, og var uundgaaelig bleven et Offer for Bølgerne, naar ikke den menneskekjærlige Skpr. P. Hansen havde reddet ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-29
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 26de Januar. Jgaar foretog den kgl. Familie en Kanefart med et Følge af omtrent 30 Kaner. Touren dirigeredes af Kronprindsen og Hs. K. H. Prinds Ferdinand, og gik fra Amalienborg til Charlottenlund, hvor der var arrangeret Middagstaffel paa Slottet. Toget anførtes af Kronprindsen, i hvis Kane sad Fru v. Clasen fra Corselidse paa Falster. Om Aftenen var der Bal paa Amalienborg, hvortil alle Deeltagerne i Kanefarten vare tilsagte. (Md.)