JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-04
De under nærværende Sag paaankede af Tiltalte Elise Kirstine Juul i et af hende udgivet Flyveskrift betitlet "Criminalret og Retspleie i Danmark, et Ugeskrift for hver Mand, om og imod Kammerjunker og Byfoged Klaumann, samt Procurator Søren Hansen brugte fornærmelige Udladelser og Beskyldninger bør døde og magtesløse at være, og bør Tiltalte for sit i saa Henseende udviste Forhold til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 400 Rbd. Sølv samt være den i Forordningen af 27. Sept. 1799 § 20 hjemlede Censur undergiven i 3 Aar. Saa betaler hun og alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger og derunder i Sala Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. rium til Actor, Cancellieraad og Procurator Delbanco, 12 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven."er Tirsdagen den 22de Marts 1842 inden Høiesteret afsagt saadan Dom. Elise Kirstine Juul bør bøde 400 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. J Henseende til den givne Mortification samt Bestemmelsen om Censur og Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Auditeur Liebenberg for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv. Høiesterets Justits=Contoir, den 22de Marts 1842. Hammerich.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-04
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst saavel ved Under som Overretten, ere Alle og Enhver, som maatte hare noget at fordre i Boet efter afgangne Gaardmand Willads Michael Schack og forhen afgangne Hustrue Kirstine Schmidt af Haned Bye Reisbye Sogn herunder Birket, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Riberhuus Birks Contior i Ribe, den 26de Marts 1842. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-04
Mandagen den 11te April, Formiddag Kl. 10, bliver paa Ribe Raadstue afholdt offentlig Licitation oper Opførelsen af en 356 Alen lang Dæmning ved Reisbye Bro, hvortil vil udfordres Tilførsel af circa 22 Kubikfavne Gruus, 7 Kubikfavne Leer og 32 Kubikfavne Jord, samt Beklædning af Skraaningerne med Græstørv, efter Overslag og Conditioner, som nærmere ville erfares paa Licitationsstedet. Riberhuus Birks Contoir, den 30te Marts 1842. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-04
Proclama. Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i følgende Stervboer, hvilke behandles af undertegnede Skifteret, nemlig: efter Organist Mathias Christian Dünnweber, efter Told- og Consumtionsunderbetjent Hans ChristianMühlendorff, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. - De Afdødes Arvinger indkaldes med samme Varsel. Lemvig, d. 26. Marts 1812. Gundela.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-04
Ved Døden er afgaaet Gaardmand Jacob Simonsen, i Ølholm Bye, Langskou Sogn, Nørvangs Herred, Veile Amt. Bemeldte Afdødes Arvinger, som under Skiftet ere opgivne at være Sødskende og Sødskende Børn, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at møde og beviisliggjøre deres Arveret og iøvrigt at paasee deres Tarv under Skiftets Behandling. Ligeledes indkaldes Enhver, der maatte have noget at fordre. Herredscoutioret i Veile, den 23de Marts 1842. Hersleb. Anden Deel af Holbergs Kommedier, den ældste Udgave, er af mig for længere Tid siden udlaant; da jeg ikke erindrer til hvem, anmodes Jhændehaveren herved om behageligst at levere den tilbage. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-04
Hos mig faaes gode Kartofler til 40 ls. pr. Td. Boghvede 3 Rd. H. C. pr. Td. Bistader 2 Rd. H. C. pr. Stade. Lundagergaard, d. 28. Marts 1842. Hollander. Bleeg. Lærred, Linned og Garn modtages fra 1ste Mai og til Mikkelsdag paa Hundegades Blegdam. Midt i Blegdammen bliver bygget et Huus og tillige findes en Flydebroe, hvor man kan staae tørt ved Opbankning. Ribe, den 1ste April 1842. H. O. Blegmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Onsdagen den 6. April. No. 39
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Indenlandske Efterretninger. Ove Thoms. Av. melder, at Ørsted vedbliver at være Generalprocureur og Cancellideputeret, samt at Efterretningen om Ministerudnævnelsen, der er officielt bekjendtgjort d. 1 ds., allerede havde Dagen for ud været meddeelt i Fædrelandet" og i "Kbhp." som derfor vare blevne lagte under Beslag, men . D. skulle være slupne ud af Arresten, ligesom ogsaa Efterretningen endnu d. 31. Marts var strøgen i de privilegerede (som bekiendt under Censur staaende)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Kjøbenhavns Børs=Kours den 1. April. Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 105 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Ribe. Det tilchenske Skuespiller Selskab gav iaftes "Jean" og "Den reisende Student, af hvilke det sidste Stykkes Udførelse blev optagen med levende bifald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Døbt i Cathrine Kirke d. 28 Marts, Skomagermester Lassens Datter, Eline Marie Lassen; Fadd. Pigerne C. C. Lorenzen og A. C. Sperling, Ungkarl N. Pedersen Kaalhauge og Skrædersvend Chr. Tarp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Begravet paa Cathrine Kirkegaard d. 30. Marts: Uhrmager Schulz's Enke Ane Marie Sørensdatter, 50 Aar. (Forlangt indrykket.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Den i Ribe Avertissementstidende af 1ste dennes, anonyme Spørger, meddeler jeg for mit Vedkommende, at jeg har søgt at erholde Fars Kalk brændt i Apenrade, fordi Muurmester Sørensen heri Byen har forsikkret mig, at den af Kjøbmand H. J. Müller brændte Kalk, af hertil fra England indførte Kalksteen, var et ikke solid Bygnings material, som jeg desuden har hørt Flere skulle have yttret. Og er heri noget Feilagtigt, da er min Forventning, at Hr. Müller vil berigtige samme ved offentlig at lade indrykke den Bedømmelse, han i sin Tid har erholdt fra Kjøbenhavn, om sin Kalks Godhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Den fra Apenrade hentede Kalk koster Communen 40 ls. pr. Tønde. Sluttelig tilføies, at jeg aldrig har befattet mig med at være Lavværge for nogen Enke, og at jeg følgelig ikke i saa Henseende har noget Svar at meddele. Bøgh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
En Borger i Ribe har i dette Blad No. 37 opfordret Hr. Toldinspecteur Bøg og Undertegnede til, at afgive en fyldestgjørende Oplysning, om en saakaldt gaadefuld Fremgangsmaade, ved at indkjøbe 30 Foustager Kalk for Cumunens Regning i Apenrade. Den udlovede Belønning Taknemlighed er vistnok meget fristende; men, da en Borger i Ribe, vil være anonym og man altsaa ikke veed hos hvem man turde vente sit Tilkommende, saa kan jeg for min Deel ikke ved nogen Avisartikel opfylde hans Ønske; men undgaae at berøre den herværende Kalkværksejers Jnteresser, som er mig uvedkommende. Derimod erklærer jeg mig herved villig til, at give en Borger i Ribe, saavel som enhver Anden, der maatte ønske nogen Oplysning, angaaende hiint Jndkjøb, samme, naar han personligen vil henvende sig til mig; dog beder jeg den Første, at han forinden vil berigtige sin Kundskab om Prisen paa den kjøbte Kalk der, af ham, vistnok imod hans Villie, baade med Tal og Bogstaver - altsaa dog med Overlæg – er anført hviere end den virkelige" at han dernæst vil være beredt paa, at tydeliggjøre hvorledes det skulde kunne være muligt for Trediemand, paa den af ham opgivne Maade, at erfare den af ham anpriste Steenkalks Fortrinlighed, fremfor den som faaes i Apenrade og, da der ikke vides at være brændt Steenkalk i Ribe, siden længere Tid tilbage i forrige Aar, saa bedes endvidere, saafremt noget deraf endnu maatte være i Behold, nogenlunde godt gjort, at Steenkalk, der er gjemt en Vinter over ulæsket, er ligesaa kraftig og god som nys brændt Kalk. - Dersom en Borger i Ribe, vil have sit Sideblik paa en sampittighedsløs Lanværge vendt til mig, som har været flere Enkers Lanværge, da beder jeg ham, ufortøvet og uforbeholdent at give tilkiende hvem han er, i modsat Fald maae han ikke fortryde paa, at jeg, og vistnok Mange med mig, sætter ham i Klasse med samvittighedsløse og skamløse Skumlere, der snigende sig omkring i Mørket, letsindig søge at sætte Medborgeres gode Navn og Rygte paa Ribe, den 5te April 1842. Spil. M. C. F. Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Det vil være i Publicums Erindring, at jeg i Slutningen af forrige Aar under Mærket En Præst i Nørrejylland, indrykkede i Ribe Avisen et Jnserat angaaende den Misbrug, som fandt Sted i det Slesvigske, at danske Tjenestefolk nødtes til, uagtet de vare forsynede med Skudsmaal hjemmefra, at anskaffe et nyt, og at der vare komne Tjenestetiender til mig fra det Slesvigske, navnlig fra Rødding og Skrave Pastorat, som ikke havde Præstepaategning og gave til Grund, at Præsten ikke vilde paategne deres Skudsmaal. Hr. Pastor Hempel i Rødding tog den Sag meget ilde op og Publicum kjender de derom vexlede Artikler. Da nu imidlertid Hr. Hempel i sit sidste Jnserat i Ribe Avisen No. 26 d. A. har paastaaet, at jeg ikke kunde bevise mine saakaldte Beskyldninger, saa har jeg i den senere Tid fra flere Sider modtaget Opfordring til at bekjendtgjøre Sagens Sammenhæng, og dette har ene bevæget mig til at nedskrive disse Linier; thi jeg selv overseer saavel Hr. Hempels Skjældsord, som den forblommede Maade, hvorpaa han i dette sidste Jnserat har gjentaget dem, og jeg havde slet ikke tænkt paa at svare Noget herpaa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Efter at jeg i Avisen Nr. 5 d. A. havde taget Afskeed med Hr. Hempel i al Høflighed committerede han Procurator Tvede i Ribe til at fordre Forfatterens Navn opgivet af Redacteuren, og hvis denne nægtede det, da at bruge Rettens Middel for at tiltvinge sig det. Redacteuren meldte mig dette og jeg tilskrev Procurator Tvede og meddeelte ham de Facta, hvorpaa jeg havde grundet min Anke. Jeg var allerede belavet paa en formelig Trykkefrihedsproces, da Hr. Hempel paa een Gang indslog en anden Vei og baade mundtligt og skrivtligt anmodede Biskoppen om at foranstalte, at jeg enten beviste mine Beskyldninger eller gav ham en fyldestgjørende Æreserklæring. Hs. Høiærværdighed Biskoppen tilskrev mig derom hvorpaa jeg tillod mig at udvikle for ham de Grunde jeg havde havt til at handle som jeg havde gjort og Følgen af alt dette var - Hr. Hempels sidste Jnserat. For nu at sætte Publicum i Stand til at dømme i den Sag vil jeg anføre de Facta, som jeg tilskrev Procurator Tvede og hvorpaa jeg havde grundet min Anke. D. 21. Mai f. A. fik en Tjenestepige Ane Dorothea Jensdatter, der drog til Kjøbenhoved, Skrave Sogn, sit Skudsmaal paategnet her hos mig og drog derpaa i Tieneste. Sognefogden der nægtede at modtage Skudsmaalet; han turde, sagde han, ikke gjøre det for Præsten, nu skulde deres Skudsmaal være halv tydske; og Skudsmaalet blev sendt her tilbage. Jmidlertid havde hendes Hosbonde talt med Præsten og inden Skudsmaalet kom herop til mig, blev det igjen afhentet. Det hørte jeg siden ikke videre til. J Løbet af Efteraaret blev der flere Gange af mine Sognefolk klaget over den Skudsmaalsreform i det Slesvigske, og blandt andet fortalte en Mand fra Holdsted, at hans Naboes Slægtning var kommen tilbage derfra med to Skudsmaal, ved hvilken Leilighed det Uhensigtsmæssige og Farlige derved blev omtalt. J November kom her en Løverdag Eftermiddag en Pige og forlangte Døbe attest til Andreas Peder Pedersen og Niels Bloch Christensen af Aatte, Fenling Sogn, der begge tjente i Krogstrup, Skrave Sogn. Jeg afslog det, fordi jeg netop var beskjæftiget, og bad hende komme en anden Dag; men Pigen bad saa indstændigt at jeg dog endeligen maatte give hende dem strax; thi hvis det ikke skeete, skulde de betale 5 Rd. i Mulkt, da de skulde have nyt Skudsmaal fra Haderslev.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
D. 6. November blev her foreviist Pigen Ane Marie Mortensdatters Skudsmaal, der havde en rosende Paategning af Hosbonden, saavidt jeg erindrer Hr. Posselt i Kjøbenhoved, men ingen af Præsten, og da jeg spurgte om Aarsagen, svaredes der, at Præsten ikke vilde paategne de danske Skudsmaal. Endnu d. 17 Januar d. A. har jeg ligeledes modtaget Ane Marie Nisdatters Skudsmaal, der ogsaa havde tjent hos Posselt, og hvis Fader, der foreviste det, gav samme Svar. Paa mit Spørgsmaal om han kunde staae ved det, svarede han Saaledes sagde Pigen, han kunde jo ikke vide det. Og det ligger jo i Sagens Natur, at jeg heller ikke kan have andre Beviser i den Henseende end hvad Folk siger, men andet har jeg heller i mine Jnserater ikke paastaaet. Disse ere mine Data, som bevægede mig til at indrykke mit første Jnserat, hvori jeg egentlig ikke tænkte paa Hr. Hempel, der er mig personlig aldeles ubekjendt. At de forresten ikke ere de Eneste af det Slags, derom vidner det, at der fra andre Sogne er tilbudet mig endnu flere Data til Bekræftelsen af min Paastand. Jeg overlader nu til Publicum at dømme, hvorvidt Hr. Hempel har Ret i at paastaae, at jeg ikke kunde bevise, hvad jeg havde sagt. At jeg under disse Omstændigheder ikke fandt mig beføjet til at give en Æreserklæring falder af sig selv. Bækbølling, d. 30. Marts 1842. Karl Hansen. forlangt indrøgt Bekiæntgiørelse, for en kort tid siden, gjorte en Vel bekiænt Mand af geiselige stand en besøg i Ribe frue Kiærke sogens land skole, og en Hund med sig efter min for meening forenevude skole udved kommendes da den geiselige ikke var vores sogne Præst Heller ikke stede Resederende Capalan, men derunder, men da den forenevnte Huund i skollen gorde nogele Compelementer, kunde nogle af skole børne ikke bare sig for at grinne eller lee af huunden, saa tog fore omtalte mand en baren under 7 aar skriver syv aar og trak ud af skolen og hunden beholte valplasen, jeg troer at en ved kommende barn haver meere Rettig hed i skolen ind en udvedkommendes Huund det var at ønske der som forenevnt igien Vilde besøge forenevnte skole, at lade huundenbliv ude, for ey at forstyre børnene i dere agt paa givenhed ydmigst Claus Ja Cobsen Møller. Østervedsted d. 30 Marts 1842. Denne sidste Artikel er sat nøiagtig efter Manuskriptet og kan deels tjene til Moro, deels til at minde adskillige Bønder og hvor godt de kunde havt af at lære deres Modersmaal bedre. At den tillige skulde kunne bidrage til at vække Lyst, om ogsaa kun hos Enkelte, til af yderste Evne at virke for deres Børns bedre Underviisning, er vel for meget forlangt?
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Redakt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Bekjendtgjørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Theatret i Ribe. Onsdagen den 6te April, opføres: (Tredie Abonnementsforestilling.) Et Glas Vand, eller: Liden Tue kan vælte stort Læs, Commedie i 3 Acter af Eugene Scribe oversat af Th. Overskou.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Fredagen den 8de April, opføres: (Fjerde Abonnementsforestilling) Svend Dyrings Huus, original romantisk Tragedie i 4 Acter, med Sange og Chor, af Henrik Hertz, Musikken componeret af Capelmusicus Rung. BN. De almindelige Spilledage ere Søndag, Mandag, Onsdag og Fredag. P. J. Titchen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Foruden mine tvende meget yndede og søgte Hingster, har jeg i disse Dage fra Jylland, faaet en god stor stærk bruun 3 Aars Hingst. Bedæknings Prisen er 4 Rbd. for hver Hoppe. Roost, den 4de April 1842. Hans Andersen Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Hoffmanns Galvanographie, med en galvan. Tavle. – Varming: Extract af den anden Aarsberetning fra Jnspecteurer ne for Fængslerne i England. – Jntelligentsblad, udgivet af Heiberg No. 1. - Om Religionsforfølgelse af Grundtvig. Prædikener holdte i Frue Kirke af Licent. Kolthoff. - Danske Fabler af Schaldemose med 12 Lithographier. – Haandbog for Præster af Müller 3. Udg. 13. H. - Anviisning til Kløverens Behandling ved Feilberg. – Militaire Forordninger 182440. – Strøms Lærebog i Danmarks Historte. Nøsselts mindre Verdenshistorie. - Marrgat, Joseph Rushbrook. I. D. - Peder Tordenskjold et historisk Maleri af P. P. 2 Dele. Hjort: om pædagogiske Mangler og Misgreb i Prof. Madvigs latinske Sproglære. – Landoeconomisk Tidende af Luno 1 Quart. 1842. – Billed= og Børnebøger, Savgarden med 8 Kb., Lindane m. 11 Kb. og Jørgensens Billed A BC. - Lommebog for Handlende af Gruner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst ved vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter Hans Johansen Norres afdøde Hustrue Cathrine Willing, heraf Staden, indkaldte til med 12 Ugers Varsel for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Samme Varsel er givet Arvingerne. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Raadstue, d. 21. Marts 1842. Rahbek. Dræbye. Peter Hersleb, Kongelig Majestæts Etatsraad, Byefoged i Weile og Herredsfoged i Nørvangs Torrild Herreder, Gjør vitterligt: at for mig har andraget Cancelliraad Procurator Anchersen heri Weile, hvorledes han ved beneficium processus gratuiti er beskikket som Sagfører for Sognepræsten for Bresten og Skibet Menigheder i Ribe Stift, Hrr. Provst Jacob Laurberg, i Anledning af at Hr. Provsten, paa Weile Amts Fattigdirections og øvrige Vedkommendes Vegne, under 16 December 1841 er meddeelt Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Kongl. allernaadigst Bevilling til at erhverve Mortificationsdom paa en bortkommen af Proprietair Thomas Godt, til Kieldkiær, til Ribe Stiftsdirection under 14 Martz 1819. udstædt og den 19de f. M., ved Nørvangs Torrild Herreders Ret tinglæst Panteobligation stor 4000 Rbd. r. S., lydende paa 3 proto. aarlig Rente, som tilfalder Norup, Randbøl, Bræsten og Skibet Sognes Fattige i Torrild Herred samt Møeborg, Nees og Flynder Sognes Fattige i Skodborg, Herred, for hvilken Capital – som bestandigen skal blive staaende uopsagt udi Kieldkjær Hovedgaard og Mølle – er givet første Prioritets Panteret udi fornævnte Kieldkjær Hovedgaard, med underliggende Mølle, staaende for Hartkorn Ager og Eng Hovedgaardstaxt 12 Tdr. 1 Skp. 2 Alb., Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr., samt Skovskyld 1 Td. 1 Skp. 1 Fkr., alt beliggende i Bræsten Sogn, Torrild Herred, Weile Amt, og hvilken Obligation er forkommet, uden at være indfriet. Thi bliver – ifølge Citantens Begjæring samt i Kraft af og overeensstemmende med fornævnte allernaadigste Bevilling af 16. December 1841 – Den eller De, som maatte have ovennævnte Panteobligation af 14. Martz 1819 i Hænde, herved med Aars og Dags Varsel indstævnede til at møde for Nørvangs Torrild Herreders Ret, som holdes paa Raadhuset i Weile den første ordinaire Retsdag i Juli Maaned 1843 om Formiddagen Kl. 10, for der og da, naar denne Sag efter sin Orden vorder foretaget, med berørte Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst til Samme at beviisliggjøre, da Citanten, i modsat Fald, vil paastaae og forvente Obligationen ved Dom mortificeret. Som Følge af Sagens Natur og Forordn. 3. Juni 1796, hvorved Forelæggelse og Laugdag er afskaffet, kan andet eller videre Varsel ei ventes. Under mit Navn og Segl. Weile, den 22 Martz 1842. Hersleb. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Proclama. Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i følgende Stervboer, hvilke behandles af undertegnede Skifteret, nemlig: efter Organist Mathias Christian Dünuweber, efter Told- og Consumtionsunderbetjent Hans Christian Mühlendorff, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. - De Afdødes Arvinger indkaldes med samme Varsel. Gundelach. Lemvig, d. 26. Marts 1842.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Mandagen den 11te April Formiddag Kl. 10, bliver paa Ribe Raadstue afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en 356, Alen lang Dæmning ved Reisbye Bro, hvortil vil udfordres Tilførsel af circa 22 Kubikfavne Gruus, 7 Kubikfavne Leer og 32 Kubikfavne Jord, samt Beklædning af Skraaningerne med Græstørv, efter Overslag og Conditioner, som nærmere ville erfares paa Licitationsstedet. Riberhuus Birks Contoir, den 30te Marts 1842. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Mandagen den 25de April næstk., Formiddag Kl. 9, bliver i Haned, i Reisbye Sogn, ved offentlig Auction bortsolgt afgangne Willads Michael Schacks Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, et Schatol, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi af Kobber, Messing og Tin, Spande, Kar og Ballier, samt endelig 1 Koe, 2 Faar, 1 Soe med Grise og et fedt Sviin m.m. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe, d. 31. Marts 1842. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Rettelse. J forrige Avis, 3 Koll. 1ste Sp. 3die Linie f. n. stod, Forholdsregler, istedetfor: Fortolkningsregler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-08
Nibe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No. 40 Fredagen den 8. April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-08
Udenlandske Efterretninger. England. Det franske Blad "Constitutionel indeholder en Artikel angaaende det orientalske Spørgsmaal, som dette Blad anseer for langt alvorligere for England end Begivenhederne i Afganstan og den forestaaende Partikamp over Jndkomst skatten. Porten har vel opfyldt Sir Stratford Cannings Ønske, at tilbagekalde Paschaen over Libanon, men den vil aldrig indvillige i, at den christelige Befolkning i Syrien overlades til engelske Agenter, hvor gjerne end England vil have en af de tvende Nøgler til Jndien, Ægypten og Syrien. Vel vilde Divanet, naar det var overladt til sig selv, let give efter, men i Baggrunden holde de russiske Diplomater de engelske Stangen, og Rusland har aldeles ikke isinde at overlade England Frugterne af sin Jntrique, der førte til Traktaten af 15. Juli, og saaledes indseer man let, at de nærværende Stridigheder ere Begyndelsen til en alvorlig Kamp mellem England og Rusland. Frankrig vil, som hidtil, beskytte Portens Jntegritet mod Englands Forsøg i Syrien, og i paakommende Fald vove en Krig for at forhindre Ruslands Planer i Konstantinopel. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-08
En Skrivelse fra Alexandrien beretter, at man snart kan vente Efterretning om Mokkas Bombardement af Englænderne, der have besluttet at tugte Hussein Pascha for hans Trodsighed. Man mener det vil være vanskeligt at tvinge Paschaen til Fred, hvorfor Englænderne maae sætte sig i Besiddelse af Mokka.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-08
Frankrig. En til Paris ankommen Koureer fra Brüssel skal have bragt den Meddelelse, at Belgiernes Konge har henstillet til sin Svigerfaders Viisdom og Erfaring, om han skal benaade dem, som ere dømte fra Livet i Komplotsagen, og man haaber, at Ludvig Philip vil lægge sin Vægt i Barmhiertig hedens Vægtskaal. De Franskes Konge har i denne Anledning strax samlet sine Ministre, hvilket viser, at han betragter Spørgsmaalet som et politisk, hvad det iøvrigt allerede var blevet derved, at Leopold ikke strax afgjorde det selv. – Jfølge Privatberetninger (mælder, euezig.") skal Ludvig Philip lide af en for hans Alder høist betænkelig Vattersot. Skulde denne, den mærkværdigste Mand iblandt alle Nutidens Herskere, pludseligen afgaae ved Døden, vilde det være den betydeligste Begivenhed siden Julirevolutionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-08
Portugal. Dronningen er d. 16. f. M. bleven lykkeligen forløst med en Prinds. Man vil bede Paven til Fadder, og sandsynligviis vil han blive repræsenteret af sin Gesandt i Lissabon, dersom Hs. Hellighed tager imod Jndbydelsen.