Viborger Samler, 1783-03-03
ELLEETEAARGANG. Mandagen den 3 Martii 1783. EfterretHvar Paa Spørgsmaalene i No. 9. Joved=Spørgsmaalet besvares i Følge Lovens tydelige Ord Art. 5. pag. 252 saaledes: at Offeret tilkommer Præsten til det Sted, hvor Pigen har sit Opholdsted eller Boepæl, naar hun holder Bryllup. Spørges videre, hvilket bør ansees for Pigens rette Boepæl, eller Opholdsted, Saa svares dertil, at hvad som giør, at et Forum frem for et andet bør ansees for Pigens Forum domicilii, det samme giør og, at et Sted frem for et andet bør ansees for hendes rette Opholdsted. Jeg veed vel, at i Almindelighed holdes for, at Offeret tilkommer Præsten til det Sted, hvor Forlovelsen er gaaet for sig; men saa almindelig denne Meening er, som Loven ikke heller taler om, saa urimelig er den tillige thi, sæt at en Pige har forlovet sig i Aalborg, og, at hun en halvsnees Aar derefter samles med sin Kiereste i Kiøbenhavn, og der vil sætte sig ned og holde Bryllup. Skulde da disse godt Folk i dette Ærende reise til Aalborg, Hvilken Urimelighed. Ja, om om de end vilde, var der maaskee dog ingen i Aalborg, som dertil vilde laane dem Huus. Nei ikke saa Præsten i Aalborg bør fornøies for sin Rettighed, og derefter give Præsten i Kiøbenhavn Tilladelse til Vielsen at forrette. Atter en Urimelighed; thi om Præsten i Aalborg ikke vilde lade sig nøie, da her ingen Lov er derfor, skulde da Bryllupet gaae over styre? Kort sagt, ingen Artikel i Loven er tydeligere end denne, og Artikel 1. paa. 756, og dog have ingen varet meere anfægtede, end just disse 2de Artikler; ja man kan sige, at de have ikke engang været kaldte i Tvivl, men reent tilsidesatte; og man har, uden at smage det allermindste paa Artiklerne, formeret sig et ganske andet og derhos et ganske urimeligt. rimeligt Systema. Efterat Hoved=Qvæstionen saaledes er besvaret, bliver man snart færdig med de andre, hvorpaa svares saaledes: Til første Spørgsmaal, Nei ingenlunde: Hverken Loven eller Ritualen udfordrer uden een af Deelene, naar Personen er ubekiendt; og ingen af Deelene naar er bekiendt. Til andet Spørgsmaal: Naar en Pige, lovligen eller mindeligen er løs eller afskediget fra sin Tieneste, og foreviser sit Pas, skal Præsten give hende Skudsmaal, enten det saa er Faredag eller ikke, og enten han veed, hun skal giftes, eller ikke. Til tredie Spørgsmaal: Jo, det forstaaer sig, derimod kan vel ingen have noget. Til fierde Spørgsmaal. Dette er besvaret under 2den Post; thi Præsten maae ikke holde Skudsmaalet tilbage, enten saa Pigen skal giftes, eller ei. Til femte Spørgsmaal: Det samme kan siges her. Dette er og udi foregaaende tilhobe besvaret. Vel tilstaaes, at en Pige, naar hun flytter fra et til et andet Sogn, bør have Skudsmaal, men, naar det nu ikke ikke desmindre ei er skeet kommer det dog ingenlunde hendes Vielses eller Bryllups Sted ved; thi Spørgsmaal om hendes Skudsmaal har ikke Sted meere paa den Tiid, end ellers altid; tvertimod kan man sige, at Spørgsmaal om Skudsmaal fra forrige Præst egentlig ikke har Sted, uden det første Pigen kommer til et andet Sogn. Ligesaa lidet derfor, som en Pige, der for uden Skudsmaal drager fra en Tieneste i A. Sogn, der ligger i B. Herred, til en Tieneste i C. Sogn, der ligger i D. Herred, kan siges fremdeles at være ting pligtig under B. Herred, fordi hun ingen Skudsmaal har medbragt fra A. Sogn, ligesaa lidet henhør og derover hendes Person, Opholds= eller Bryllups=Sted til A. Sogn, eller Præst. Men hvad om Præsten i C. ikke vil forrette Vielsen, forinden Pigen bringer Skudsmaal fra Præsten i A; og hvad om denne sidste Præst ikke vil give Skudsmaalet, for ikke efter den gamle Slentrian, at miste Offeret? Man faaer da lovligen at søge Vedkommende, eller og, da dette kunde see ud til saadan Vidtløftighed, at det ikke var de Forlovedes Leilighed at oppebie Udfaldet, ved en Beskikkelse begiere Skudsmaalet fra Præsten i A; og, naar dette nægtes, fornemme, om noget paa Pigen er at sige, og, naar dette atter nægtedes, præsenteres denne Beskikkelse tilligemed Forlovere, for Præsten i C. Vedblev han ikke desmindre sin forrige Beslutning, holder jeg for, Pigen kunde vælge hvilken Præst hun vilde, og at enhver Præst, naar han fik Forlovere, uden Ansvar kunde forrette Vielsen, naar den kuns skede paa et Sted i hans Sogn. Volentii nulla sit injuria. Bryllupet eller Offeret er tilbudet den ordentlige Præst, hvorfor tog han ikke derimod Til Siette Spørsmaal, Jo vist giør det, naar kuns Præsten til hendes Opholds=Sted faaer Offeret og forretter Vielsen; og som en Pige, kan tage sit Opholds=Sted hvor hun vil, saa kan hun og lade sig vie, hvor hun vil, naar kuns disse 2de Poster følges ad. Om man end vilde og kunde forbinde Pigen (som man dog ikke kan) til at holde Bryllup hos hendes Hosbond, Forældre eller Venner a. saa kunde man jo dog ikke forbinde disse til at efterkomme Pigens Begiering. Skulde da Loven formodes at paalægge urimelige Vilkaar, der ikke staae i vores Magt at opfylde? Til Syvende Spørsmaal Loven er saa tydelig i denne Post, at den efter Formening ikke kan være tydeligere. Var det da ikke best, det saa saavel berudi, som i flere andre Poster, hvori ingen Forbedring sees, forblev ved det gamle Ved at læse i en tydsk Almanak fandt jeg at de fleste Markeder ere ansatte, at holdes om Mandagen, hvilket er tvertimod det, der staar i den danske Almanak, jeg tenkte da, hvorfor mon Almanakmagerne ere saa ulige tænkende, da de dog ere een Konges Undersaatter: