JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-11
Fra Selveiergaardmand Jens Nielsen i Vibye, er det 1ste October fra hans Mark bortgaaet et sortebruun Øg 8 Aar gammel, mærket VI paa begge Boverne, en Huus ring brændt paa begge Laarene, nyelig Forskoet, Manken hænger til den høire Side. Hvem som kan give EieretOplysning om samme, loves Omkostninger og en Douceur betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-11
Natten imellem den 24de og 25 Septbr. er fra Søren Kudsk i Truust, i Tollum Sogn, bortgaaet en skidenfor Hest, 12 a 14 Aar, med en hvid Prikke paa Ryggen, sorte bruun og Munden, uskoet, og et 1 klippet paa venste Forbov. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme kan vente alle Omkostninger betalt og en Douceur om for
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
(af Fyens Aviser.) Jfølge Kongel. allernaadigst Befaling af 27de f. M. skal Placaten af 8 Febr. d. A., angaaende Præmie for Jndførsel af visse Levnetsmidler til Norge, indtil videre være gieldende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Den 26de f. M. holdt Selskabet for indenlandsk Kunstflid igien efter 3 Maaneders Sommerserier et ordentligt Møde, hvor blant andet Terminen for Jndleveringen af Besvarelse paa Priisopgaven om patriotiske Selskaber i Danmark blev udsat til 31te Decembr. d. A., og en unavngiven Patriots Tilbud af 100 Rd. anmeldt som Bidrag til en Præmie for en med behørige Tegninger ledsaget Afhandling angaaende, at udfinde hvorledes vore ødelæggende og uhensigtsmæssige Kakkellovne aldeles kunne undværes, ved at benytte den udvendige Luft, indledet og opvarmet ved et eneste Jldsted i ethvert Huus m.v."; hvilken Priis Selskabet blev enigt om at tredoble.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Det i Norge oprettede patriotiske Ager Sogns Selskab har givet et hæderligt Exempel paa, at de gode gamle nordiske Mormodres Skikke kunne ventes at komme i Gang igien. Selskabet skal i en Anledning have havt et Bal, hvor alle Fruentimmer have været klædte i Hvergarns- og hiemmegjorte Tøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Jblant den store Samling af Bøger, som den 15de dennes ved Auctionen bortsælges hos Boghandler Becken i Khavn, findes blant flere kostbare Pragtværker et vel conditioneret Exemplor af heele Alkoranen paa Arabisk og skrevet paa Palmeblade. J Novbr. bliver atter en Bog auction afholdt sammesteds, hvorved Statsraad Lütkens, og Fleres betydelige Bogsamlinger bortsælges. J Anledning af at Geheimeconferentsraad Schjelde be Hvidtfeldt til Hasseldorf ved Elmshorn har forskreveng, 20 Pd. Runkelroefrøe fra Hr. Achard i Breslau til Forer, deling, og hvoraf Hr. Generalmajor Juel til Thorsens har ønsket sig 4 Pd., har Udgiveren af Søndag Aftens læsning opfordret dem, som maatte ønske sig deraf, til at melde sig desangaaende, da Enhvers Anmodning saavidt mueligt skal blive fyldestgjort. Pundet koster 16 Gutegroschen i Breslau. Tillige meldes, at en Mand, som eier et Sukkerraffinaderie i Jylland, skulde være findet til næste Foraar at anvende en Jordplet til Runkelroer; samt at, hvis flere Raffinade=Eiere ønske at faae Frøe i nogen Qvantitet, haaber han at kunne anvise Leilighed til at faae det, da Hr. Achard har givet ham Løfte om indtil 100 Pund. Juditte Salammon, fød Tamar, hvis Mand i den store Jldebrand 1795 mistede næsten sin hele Formue, paalagde sig, om Gud hialp dem, at anvende hvert Aar 20 Rd. til Linned til de meest Trængende af Nationen. Hun opfyldte sit Løfte, da Gud velsignede dem, og gav hvert Aar en aarlig Gave af 20 Rd. til Skiorter og Særker indtil indeværende Aar, da hun ikke allene kunde opnaae sit Øiemed, men maatte, da Lærredet nu er syn Gange saa dyrt som forhen, søge gode Menneskers Hielp, og fik da med sit eget aarlige Bidrag den betydelige Sum 410 Rd. samlet, hvorved hun blev sat istand til at uddele 24 Skiorter og 44 Særker til hendes Nations Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
J October Maaned d. A., omtrent den 20de, indtræffer en betydelig Skovauction paa Grevskabet Knuthenborg i Lolland over endeel store Bøgetræer paa Roden, af omtrent 4 a 500 Favne, for det meste tienlig til Vogn= og Gavntræe, tæt ved Stranden, i Bands holms Ladeplads; og strax efter vil en anden finde Sted, i Lysmose ved Mariboe over Bøgetræer paa Roden, omtrent 2 a 300 Favne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
(Af Altona Mereur og Hamb. Corresp.) Frankrig. Jngenieur Napier er reist fra Paris til Rom, for at udkaste Planen til en Broe over Tiberfloden. "J Fortiden (siger ved denne Leilighed, Journal de Empire) kom Romerne til Gallien, for at bygge og Veie, Broer og Vandledninger; det er roesværdig for den nu værende Generation, at samme paa denne Maade, afbetaler sine Forfædres Gield.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Efter en Keiserlig fransk Regieringsforanstaltning, er Korn-Transporten paa Rhinen, enten den kommer fra den høire eller venstre Bredde, eller fra Maynz, ganske forbuden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Fra den spanske Grændse, den 12 September. Marschal Suchets Armeecorps, eller den Arragoniske Armee, som for kort Tid siden erholdt Forstærkninger, var alt længe beskieftiget sig med en Expedition imod kongeriget Valencia. Den største Deel forsamler sig ved Tortosa. En i Arragonien organiseret Colonne sæter sig i Bevægelse, for at marschere fra Terrnel til Valencia. Ved Cuenca samler sig og et fransk Corps under General Lahoussaye, for ligeledes derfra at trænge ind i Valencia. Jmidlertid er man dog belavet paa nogen Modstand, da den saakaldte Valenciske Armee skal have trukken Forstærkninger til sig, og venter Understøttelse. af Englænderne, som dog nok blot vil indskrænke sig til Vaaben og Munition. Dog skal nogle 1000 Mand for nyelig være ankommen fra Majorka og Minorka. Nogle vil vide, at saasnart alle forskellige Troppeafdelinger ere indtrufne til deres Samlingspladser, Kongen af Spanien da selv vil indfinde sig i Suchets Hovedqvarteer, og bivaane Expeditionen i egen Person. Man lover sig heraf et saa meget lykkeligere Udfald, da endeel af Staden Valencias Jndvaanere, som hidtil vare undertrykte af Jntriganter og Demagoger, skal være ham meget hengivne, og have Hovedstadens Fald i Provindsen til Følge. Desuden er Staden Valencia for vidtløftig og for besolket, til at den kan udholde en lang Beleiring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Florenz, den 16 Sept. Apotheker Hr. Guarazi fra Livorno, har under Øiesynet af en Storhertugelig Regierings Commission fuldkommen beviist, sin forkyndte Opfindelse. Af et Centner Kastanier forfærdigede han 54 Pd. nærende og velsmagende Meel, og 44 Pd. Syrup, hvoraf han vandt 14 Pd. skiønt hvidt Sukker. Omgangsmaaden han bruger er meget simpel og slet ik bekostelig. Hr. Capitain Ladorini havde i Forgaars den Ære for Hs. K. H. vor Storhertugindes Øine, og en ubeskrivelig Mængde Tilskuere, at giøre en meget lykkelig Prøve med den af ham opfundne Svømmekappe. Han passerede nogle Gange frem og tilbage over Arnøstoden og vovede sig selv, uden at kunde svømme, i denne Flods Hvirvelstrøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Nürnberg, den 28 Septbr. Fra Wien indløb følgende Efterretninger. Da der er bleven forlangt paa Landdagen, at Finantsernes Tilstand maae paa det allernøieste forelægges den ungarske Nation; saa er nu og Hofkammerpræsidenten Grev Wallis afsendt dertil. J øvrigt vil man vide at Landdagsforhandlingerne har erholdt et stormende Udseende, eftersom nogle af Fordringerne, f. Ex. at alt Guld og Sølv, som frembringes at de Ungarske og Sledenburgiske Biergværker, ikke skal blive i Ungarn, men bringes til den Wienske Myndt, blive af flere meget heftig modsagt. Ligesaa ubehagelig og umuelig er det, der maae siges hvad der vil, paa eengang at afskaffe alle Papiirpenge og derfor indføre klingende Myndt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Fra Ungarn, den 16 Septbr. Endnu synes ingen Optrin af Betydenhed, at være forefaldet i Wallachiet. Storvisiren, ligesaa betænksom og kold ved Udkastet af fine Planer, som dristig og virksom i sammes Udførelse, er endnu ikke gaaet over Donauen med sin Hovedmagt. Han er forhaanden tilfreds med at besætte og befæste alle Donaugerne oven og neden for Rutschuck og derfra ved Streiscorps at forurolige Wallachiet. Efter al Anseende vil han ikke gaae over Donauen, førend de store Troppe forstærkninger, som han venter fra Asien, ere indtrufne til ham, da han veed, at og den russiske Overbefalingsmand har forstærket sin Armee over det Halve. Jmidlertid ere nogle Donaubroer næsten færdige, og Storvisicen har bekiendtgjort for sin Armee, at dette Aars Feldttog maae endes med Moldaus og Wallachiets Erobring. Han er en Mand, der tvertimod Tyrkerne, Sædvane har rigtige Kundskaber om den europæiske Krigskunst. Han sætter stor Tiltroe paa sit Cavallerie, og paa ingen Tid var det tyrkiske Artillerie saa vel betient som nu. Af Osmannernes orientalske Pragt er han en stor Hader; han gaaer ofte hele Timer lang omkring i sin Leir, taler med Soldaterne og enhver har Tilladelse at forebringe deres Klager for ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
De Serviske Jnsurgentere, som Cerny Georg bestandig fører Overkommanden for, har nu igien, ligesom i de forrige Feldttoge trukken ind i deres forskandsede Leire paa Grændserne, og oppebie der Tyrkernes Angreb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Nogle gientagne Forsøg paa at bevæge de Grædsk-Christne Jndvaanere i Bosnien til Opstand, er mislykkedes, da Tyrkerne der ere for talrige. Middelgade til Gaarden No. 151. gade, ligeover for S. T. Hr. Byefoged Schumacher. Aarhuus, den 12te October 1811. N. Lund, Kongel. privil Bogtrykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Førstkommende Mandag den 14 October om Formiddag Kl. 11 slet, vorder paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction over Bortførelsen af det paa Byens Torve liggende Giødning og Ureenlighed, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere vorde bekiendtgjorte. Auctions-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Forrige Provst i Gislum Herred og Sognepræst til Strandbye, Biørnsholm og Malle, Søren Bregnholm i Wagaard, Præstegaard, hans Enke, Provstinde Else Marie Bregnholm. fød Sinding, er her i Byen den 2den dennes ved Døden afgangen, og hendes Efterladenskaber strax af undertegnede Skifteforvaltere taget under lovlig Forsegling og Registering. Efter et forefunden og af de Afdøde under 3die December 1784 oprettet, og den 29de Julii 1791 af Kongen confirmeret Testamente, skal deres Efterladenskaber tilfalde deres fælleds Arvinger, saaledes at Mandens Arvinger arver hans, og Konens Arvinger arver hendes halve Boes=Lod efter Loven; og da disse for vi ere opgivne at være følgende, nemlig: A) Paa Mandens Side: En Broder, Hr. Wintenz Bregnholm, Sognepræst i Haderup i Riber Stift. b) Paa Konens Side: 1) En Heelbroder, Poul Sinding, Sognepræst i Bierregrav, død og efterladt sig. a) en Søn, Candidatus Theologi Christian Ludvig Sinding paa Fousinge. b) en dito, Gudmond Sinding, Degn i Sielland. e) en dito, Poul Sinding, Student i Kiøbenhavn, d) en Datter, Jomfrue Agatha Johanne Sinding i Sielland. e) en dito, Frue Maria Sophie Sinding, gift med Ritmester Faith i Oust Mølle. 2) En Halvbroder, Hr. Christian Wendelboe Brasch, Sognepræst til Hillerslev og Kaastrup i Aalborg Stift. 3) En dito, Mogens Brasch, død og efterladt sig en Søn og en Datter, hvis Navne og Opholdsteder ikke vides. 4) En Halvsøster, Præste=Enke Mad. Lillelund i Rødding. død og efterladt sig : e) en Søn, Hr. Mogens Mehl, Sognepræst i Præsøe. b) en dito, Hr. Johames Mehl, Sognepræst til Lem og Weybye i Viborg Stift. e) en Søster, Jomfrue Elisabeth Mehl, boer i Rødding, Sogn. b) en dito, Madame Grethe Mehl, gift med Skolelærer, Lundt i Aalborg. e) en dito, Mad. Marie Sophie Mehl, gift med Hr. Passine Horning, boende i Nærheden af Skibe. f) en dito, Madame Maren Mehl, gift med Hr. Pastor Sommer paa Morsøe. Hvilke stimtlige, og om flere maatte være til, herved indkaldes at møde i Stervboestedet her i Byen, ved Boets Aabning paa 30te Dagen, den 31te d. M. om Eftermiddagen Kl. 2 slet, de Myndige selv eller ved Befuldmægtig gede, Enken med Laugværge, og Umyndige ved Formyndere, for nærmere at legitimere deres Arveret, og iagttage hver sin Tarv under Skiftet. Randers, den 10de October 1811. Stadfeldt. Stabell. Bendirsen. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Mandagen den 25de Novbr. og følgende Dage bliver formedelst Forandring af Boepæl holdet offentlig Auction paa Løvenholm ved Randers, over den der værende betydelige Ind- og Udboe, som til de Høistbydende bortsælges paa fordeelagtige Conditioner, der paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. De sælgende Effecter bestaaer af moderne store Speile, Mahognie Sophaer, Stole, Borde, Sengesteder, med Omhæng og Sengeklæder, Kaaber, Tin, Messing, Porcelain og Steentøi, Kiøkkentøi, Brygge- og Bager Redskaber, Vogne, Ride- og Kiøretøi, Smede- og HaveRedskaber, m. m. m., som de uddeelte Cataloger, der forefindes paa offentlige Steder i de fleste danske Kiøbstæder, omstændelig udviser. Auctionen begynder hver formiddag Kl. 10 bestemt, og Catalogen følges nøiagtig. BrandDirecteur Dinesen i Randers og Forvalter Nørager paa Løvenholm modtager Commissioner mod bestemte Priser for enhver det forlanger. Randers, den 7de October 1811. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Natten imellem den 2den og 3die October er fra mig underskrevne bortkommen en rød Hest med lys Hale og Mank, samt 2de Fremskoe, den var i 4de Aar, paa Lænden var klipper IV T. Hvo som kan give mig nogen Oplysning om samme, skal jeg til al Takke betale for al Umage og Omkostninger. Tvingstrup, den 12te October 1811. Jens Hartvig Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
De af Aarhuus Amts oekonomiske Selskabs Medlemmer, som endnu ikke maatte have betalt deres aarlige Contingens til 11te Junii 1811, ville behage, det første mueligt, at betale samme til Selskabets Casserer, Fuldmægtig Andersen, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Fredagen den 1ste Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Lyngaae Degneboelig Skiftet efter forrige Sognepræst for Lyngaae og Schiød Menigheder, afgangne Hr. Provst Hørbroe, foretaget og om mueligt sluttet. Enken, med Laugværge, de Umyndiges Formyndere, og enhver anden, som i dette Stervboe maatte have noget at erindre, anmodes om, bemeldte Tid og Sted at møde eller møde lade. Aarhuus, den 5te Octbr. 1811. J. L. Schumacher, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Auction. Onsdagen den 17de October, om Formiddagen Kl. 10 slet, lader undertegnede i Gaarden Nr. 30, i Byens Skolegade, ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler, Sengeklæder, Kiøkkentøi, Porcellain, en JernKakkelovn med Kaaber Tromle og Rør, et Taffeluhr m.v. De Lysthavende vilde behagelig til benævnte Tid og Ste give Møde. Aarhuus, den 4de October 1811. Elise Kirstine Knudsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Hos Examinatus juris Møller paa Postgaarden i Greenaae, kan, blandt andre Ting, faaes tilkjøbs : en smuk 3 Etage Kakkelovn med Kaaber Rør og Dør, og en stor 2 Etage Dito med Jern Rør og Dør, samt en stor Kiørehest og det, enten underhaanden eller ved den hos ham, sidst i denne Maaned afholdende Qvartal-Auction. Jmidlertid modtager han og til saadan Auction alleslags Løsøre, som nogen maatte ønske sig udbragt til Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Efterlysning. Natten imellem den 2den og 3die dennes er Reserven Søren Jensen Broch, fød i Gierning, der staaer anført udi Lægdet No. 91, Winge Sogn, Viborg, Amt, under Litra H., nye Løbe No. 38, 15 Aar gammel, undvigt. Ved Undvigelsen var han iklædt en blakket Trøie, med blanke Knapper, blaae Vest, hvide Vadmels Beenklæder, Støvler paa Benene og sort Hat paa Hovedet. Han seer godt ud af Ansigt, er stærk af Legemsbygning og høi af Vext. Den eller De der om bemeldte Undvigte, kan give tilstrækkelig Oplysning saavel om hans for Tiden havende Opholdsted, som og om hans Tilveiebringelse, loves en raisonabel Douceur. Ulstrup, den 5te October 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Paa Lægdsforstanderens Vegne, som Fuldmægtig J. N. Borum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
En Person, opvandt ved Administrations-For NB. retninger, ønsker sig Empløi til 1ste Novender d. A., enten som Forvalter, Avlsforvalter eller Fuldmægtig hos en Embedsmand. Nærmere Oplysning faaes hos S. T. Hr. Fuldmægtig Jensen paa Aarhuus Amtstue, der foreviser Personens særdeles gode Anbefalinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
En duelig Møllersvend, som fremviser gode Attester, og forstaaer sig paa Reparationer paa Knage og Drøvstager, m.v., i Tilfælde saadant behøves m.v., kan faae Condition fra 1ste Mai 1812, ved en Mølle med 2 Qværner; han ønskes helst ugivt, men i andet Fald kan han faae Huus i Nærheden af Møllen, med Leilighed til at have 1 Koe og 4 Faar. Adresse=Contoiret anviser Conditioner og med hvem derom contraheres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
En duelig Teglbrænder med gode Attester og forstaaer at strygge og brænde baade Tag= og Muursteen, kan faae Condition fra 1ste Martii 1812, eller for, om Veierliget tillader saadant Arbeide; er han gift, kan han faae Huus i Nærheden af Teglovnen med Leilighed til at have 1 Ko- og 4 Faar. Adresse-Contoiret anviser Conditionen, og med hvem derom contraheres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
J Følge Placaten af 26de Octbr. 1792, bliver herved indkaldet med 12 Ugers Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring udi Stervboet efter Aftægtsmand Anders Jensens afdøde Hustrue Anne Marie Andersdatter i Kaldahls Gaard, udi Søndervissing Sogn, at møde her paa mit Contoir udi Brædstrup, i Tørsting, Herred, Aarhuus Amt, Mandagen den 30te December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for at beviisliggiøre samme, da Skiftet agtes sluttet; saa indvarsles og den Afdødes Arvinger, om nogen af disse, hvis Navne eller Opholdsted ikke vides, maatte være i Live, for at give Møde og iagttage deres Tarv. Brædstrup, den 23de September 1811. C. M. C. G. Holst Onsdag Nat den 25de Septbr. savnedes 2de Bester, som tilhørte Gaardmand Erich Ladefoged i Thiirstrup, den ene var Hoppe, den anden Hest, begge sorte, med den forskiel, at hoppen havde en hvid Plet paa Ryggen, og Hesten, var noget større end Hoppen. Den, der om disse Bester kan give nogen Oplysning, vilde meddele samme til bemeldte Gaardmand i Thiirstrup Bye, Sønderherred, Randers Amt, pr. Aarhuus og Høegholm, imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
En sortbroget Qvie, som i lang Tid har opholdt sig i Tofterne uden for Broberg Port (som jeg i den Tid har holdt Opsigt med), har jeg nu optagen til Oplysning. Den rette Eier af samme kan bekomme den imod paagaaende Omkostninger og en billig Douceur til mig for min Umage. Aarhuus, den 9de October 1811. Søren R. Halle, i Lære hos Bagermester Rasmus Møller. En sort Koe, med en liden Stiern i Panden, 9 a 10 Aar, gammel, klipper N paa venstre Side, med Klaptræer paa skal kielve om 3 eller 4 Uger, er bortgaaet. Hvem som kan opdage denne Koe, og give Eieren, Ole Petersen Qvot trup i Qvottrup, Efterretning derom, kan vente en Douteur og Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-12
Fra Peder Larsen i Ølsted, paa Kierbyegaards Gods, et for en 14 Dage siden, fra hans Mark bortgaaet en gammel sortebruun Hoppe, lidet sveirygget, en stor Stiern i Panden, klipper P. O paa venstre Forbov; samt en sortebruun Hest, 4 Aar, med 2 hvide Bagfødder, en liden Stiern i Panden, og har samme Mærke paa venstre Forben som den anden. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves alle Omkostninger betalt og en Douceur for Uleiligheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Indenlandsk. (Af Statstidenden, Fyens Avis og Kbhvns J. Skilderie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Corsøer, den 8de, 9de og 10 October. J Beltet, ere ingen fiendtlige Seilere at see.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Helsingøer, den 10de October. Ser franske Officerer, som alle ere undkomne af engelsk Fangenskab, ankom i Eaar fra Helsingborg hertil. Midtsunds ud for Aalsgaard ligger en svensk Orlogsbrig for Anker. Fiendtlige Seilere er ikke herfra at øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Batteriet Trekroner, den 11te Octbr. Syd fra er ankommen en fransk Kaperskonnert, heureuse tonton, kaldet. Den har paa sin Seillads fra Rostock intet Fiendtligt seet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Aalborg, den 3die October. Søndagen den 29de September blev, efter endt Gudstieneste, et Sølvmykke for Landbrugs Flid, af anden Klasse, med passende Høitidelighed, overleveret Gaardmand Christen Pedersens Kone Kirsten Jeppes Datter i Broust Kirke af Sognepræsten Hr. Provst Jansen paa Amtets Vegne. Til et Beviis for, at man i Viborg lige saavel som andensteds veed at skiønne paa Værdien af gode Markjorder, tiener, at et Stykke indhegnet Markjord er deri disse Dage ved offentlig Auction opløbet til 109 Rdlr. for hver tusinde Qvadrat-Alen, foruden Auctions- og Jnkassations-Salarium og alle øvrige Omkostninger. Kiøberen kan altsaa ei beregne hver Tønde Land til mindre end 1600 Rd. De gjorte Bud af 700 Rd. pr. Td. Land for en Jordlod, beliggende over en halv Fierdingmiil fra Byen, og af 1120 Rd. for Tønde Land af en Jordlod, nærmere ved Byen, bleve ei approberede. Med Leien gaaer det ligesaa. En Jordlod, der i de forbigangne 10 Aar har været bortleiet for 30 Rdr. aarlig, løb forleden Dag ved nye Bortleielse op til 258 Rdr. aarlig. Linned er nu stegen til en saadan Priis, at man nyligen betalte paa afdøde Factor Kjerulfs Auction i Kiøbenhavn 15 Rdlr. for en brugt Hørlærreds Særk. Men Luxus er ogsaa i dette Tilfælde stegen i samme Grad som Priserne, og end ikke de simpleste Mennesker kunne nu faae deres Linned fiin nok. Man maa falde i Staver naar man sammenligner Nutidens Overdaadighed med Fortidens Simplicitet. Endnu i det fiortende Aarhundrede blev Linned kun baaret af den høie Adel. Skiorte, Særke og Dækketøi vare ubekiendte. Kong Carl den Syvendes Gemalinde i Frankrige, som døde i Aaret 1463, var den eneste Dame i dette Rige, der eiede to Særker, og endnu i Jacob den Førstes Tid i Engelland, i Begyndelsen af det 17de Aarhundrede, som kun Grevinder i Særke. Og hiin Tids Mennesker vare dog vel ligesaa sunde og karske som vi. Nu troe vi ikke at kunne live uden Linned. Det Fruentimmer, som i vore Dage kun har to Særker, anseer sig for yderst fattigt. Vel kan det ikke nægtes, at Linned bidrager meget til Reenlighed, men det bliver endnu et Spørgsmaal, om uldne Klæder paa den bare Krop i vort Clima ikke kunde være ligesaa gavnlige for Sundheden, især om Vinteren og for middelaldrende Folk, som Linned.