Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-14
De caracteriserede Generalkrigscommissairer og Generalanditeurer, bære til Distinction 3 Rader Guldtresser uden Lahn om Krave og Opslag, hvoraf den yderste kun maa være een Tømme bred, den anden enhalv Tomme og den tredie eller inderste enfierdedeel Tom m. bred, imellem Raderne af Tresserne skal være enfierdedeel Tommes Aabning. - Overkrigscommissairerne, Søe= og Landkrigskommissairerne og Overanditeurerne skulle til Distiuction bære 2 Guldtresser uden Lann om Krave og Opslag, hvoraf den yderste skal være een Tomme breed og den inderste en halv Tomme breed, imellem Tresserne bliver enfierdedeel Tommes Aabning. - Regimentschirurgerne, Anditeurerne og Stabsdyrlægen vedbliver som hidtil at bær den Guldtresse uden Lahn om Krave og Opslag. - Overbefalingsmænd ved Kystmilicen Kulle til Distiuction bære 2 Guldtresser uden Lahn an Krave og Opslag, hvoraf hver skal være een Tomme bred, og med enfierdedeel Tommes Aabning imellem hver. - befalingsmænd ved Kystmilicen skulle til Distiuction bære en Guldtresse uden Lahn, ken Tomme breed, om Krave og Opslage. - Officianterne ved Kistværnet i Norge bære lignende Distinctioner paa deres Uniformer - Overtelegraphinspecteurerne bære samme Distinction som Overbifalingsmændene, og Telegraphbestyrerne bære samme Distinetion som befalingsmændene ved Kystmiliceen. - Officerer, som af skediges i Naade eller afgaae paa Vartpenge efter 16 Aars Tieneste og som tillades at bære Uniform og Folttegn, skulle bære den Distinction, som hører til Chargen, hvormed de ere benaadede, paa det høire Ærme af Kiolen ligesom det før blev dem tilladt at bære een Epaulet; de derimod, som have tjent 24 Aar og efter deres Afgang tillades at bære Uniform, kunne vente at faae Tilladelse at bære Distinctioner paa begge Kioleærmer. - Landcadet=Corpserne, skulle have følgende Distinctioner, Kadetterne i første eller yngste Klasse skulle bære en Kioleknap paa hvert Opslag, Kadetterne i anden Klasse 2 slige Knapper paa boert Opslag og Kadetterne i tredie eller ældste Klasse skulle bære 3 slige Knapper paa hvert Opslag, -De Kadetter, som giøre Pagetieneste, vedblive at bære Kadetchacot- og 3de Kioleknapper paa hvert Oplag, samt paa det høire Kiole ærme en Sølvroset, som en Secondlieutenant af Land=Etaten. - Da Kadetunderofficererne ere Officerer i Armeen, skulle de vedblive som hidtil at bære de Distinctioner, som nu er reglementerede for Second=Lieutenanter af Land=Etaten. - Jstedetfor de Belønningstegn, som hidtil ere givne de Kadetter, der udmærke sig ved Flid og god Opførsel, skulle de herefter gives og bære en hvid Fieder med mørkeblaa Top. - Disse Distinctioner skulle forsaavidt de ere anvendelige ogsaa gives Vore Søe= og Artillerie=Kadetter, kun med den Forskiel at da Underofficererne ved disse Kadetter ikke ere Officerer, saa skulle deres Distinction bestaae i en smal Guldtresse uden Lahn paa Opslagene. - Underofficererne ved samtlige Regimenter, og Corpser skulle istedet for Epauletter gives følgende Distructioner paa Opstagene nemlig: En Vicecorporal en ulden Snor enhalv Tomme bred om Opslaget, den skal være af guul eller hvid Farvechvilket retter sig efter Knapperne i Munderingen om de ere gul eller hvide). - Corporalerne 2 uldne Snore og Opslagene med 2 Liniers Aabning imellem hver Snor. - En Vagtmester og Commandeersergeant gives 3 Rader lignende Snøre og Opslagene med 2 Liniers Aabning imellem hver Rad. - Da Guiderne rangere med Corporaler, faae disse 2 Rader Sølvtresser af fornævnte Brede omOpslagene og Corporalerne ved dette Corps faae 3 Rader Sølvtresser om Opslagene; Vagtmesteren faaer desuden en Knap paa Spidsen, af hvert Opslag. - Eftersom Tresser paa Opslagene herefter skulle være en Distinction for Underofficerer, skulle Garderne ikke bære samme og desaarsag skulle Tresserne om Opslagene paa begge BorGarders Uniform bortfalde; Underofficererne ved vor Garde til Hest beholde paa Colletten den nuhavende Distinctionsstresse og KraKnaphullerne af Sølvtresse paa Opslagne ved Gulderne og Underofficererne ved begge Garderne, skulle bortfalde og, naar Garderne faae de spidse Opslage uden Knapper, sættes kun paa hvert Opslag et Knaphul af Sølvtresse i Midten, dog uden Knap. Officererne ved Garden til Hest og Fod, vedblive til galla at bære de hidtil reglementerede Stadsuniformer og disse skulle forblive aldeles uforandrede, saaledes som de hidtil have været, dog skal Garden til Hestes Officerer lade saavel paa deres Stad som daglige Uniformer borttage den over Opslaget siddende Klap eller Patte med Knap, eftersom Distinctionerne der skal placeres. - Naar Officerer ved Garderne lade sig giøre nye daglige Uniformer, maa de være med spidse Opslage og kun en Sløife paa hver De Underofficerer, som til Belønning for Flid og Duelighed have faaet slagne Epauletter, skulle vedblive at bære disse. - Ved SøeEtaten skal istedet for de guldtressede Hatte bæres af Officererne en sort trekantet Hat, kantet med sorte Silkebaand med OfficeersCordons og en enkelt simpel Guldlisse til Krampe, heftet med en tille Ankerknap og en sort Kokarde. - Holmens Mestere, Kadetter, Sørgeanter og Underofficerer, som hidtil have havt Guldtresse, skulle herefter kun bære en simpel sort Hat med sort Krampe, heftet ved en lille Ankerknap. - Alle Generaler, som ikke ere Chefer for noget Regiment eller Corps og altsaa bære en egen Mundering, samt Officererne af Generalstaben og af Veicorpset, skulle naar de lade sig giøre nye Mundering, lade Opslagene ligesom ved den øvrige Deel af Armeen giøre spidse uden Knapper og paa hvert Opslag kun lade anbringe een Sløife, det samme gielder for Generaladjutantor af Søe=Etaten. - Underofficererne af Cavalleriet beholde een Dragon paa venstre Skulder som hidtil, for at hefte Patrontaskeremmen med, men istedet for Sølvtresse faae de en guul eller hvid ulden Snor paa samme; Guidecorpset og Garden til Hest beholde Sølvtresse paa denne Dragon. - Underofficererne af Garden til Fods, Infanteriet og de lette Tropper til Fods faae paa hver Skulde en dig Dragon, besat med en ulden Snør, undtagen Gæden til Fods, som faaer Sølvtresse. – J. Admiralerne og Generalerie skulle herefter, naar de i Tienesten bære trekantede Hatte, har sorte Strudsfier inden i samme, istedet for hvide, men naar de ere klædte en galle, skulle de som hidtil bære hvide Strudsfier i de traantede Hatte; hvilket det og tillades dem at bære udenfor Tienesten. 4. Naar Officererne lade sig giøre nye Overmunderinger forinden den 1ste November, da anlægges strax disse her befalede Distinctioner derpaa. - 5. Enhver Officeer skal fremdeles ligesom hidtil være iført sin fulde reglementerede Uniform i Tienesteen og følgelig ved alle Tienesteforretninger af hvad Navn nævnes kan, Tienestemeldninger og Forespørgseler ikke undtagne. Jkke heller maa nogen Officeer, da Uniformen er Officerernes Hædersdragt, møde anderledes klædt end i sin Uniform, enten ved Vort Hof eller ved Høitideligheder, saavel offentlige som private, f. Ex. Processioner, Liigbegiængelser, Bryllupper og sl. fl., hvortil de Jndbudne af andre Stænder komme i Høitidsdragter. Derimod tillade Vi allernaadigst at Officererne ved enhver anden Leilighed uden for Tienesten maae fra nu af og herefter lade sig see offentligen i borgerlig Klæder; hvorhos Vi holde Os forvissede om, at ingen iblandt de Officerer, som afbenytte denne Vor Tilladelse, vil misbruge samme til at øve forbudne Handlinger, i det Haab at blive ukiendt, ligesom ogsaa en saadan, ifald dette imod Formodning skulde blive Tilfældet med nogen, maa tilskrive sig selv alle deraf for ham stydende Ubehageligheder. Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, den 1ste August 1832. Frederik R.