Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Da Byfogden i Randers og hans Hustrue blef copulerede, er efterskrevne Text, i fornemme Folckes Overværelse, af Sognepræsten, Mag. Claus Bræmer *), forhandlet og forklaret, og lyder saaledes: Stakket Dantz er snart sprungen. Der ere adskillige Slags Dantze til, nogle som kaldes Engelsk Dantze, hvilke læres af fornemme Folckes Børn; men de, som ere af mindre Conditioner, ere fornøyet med at Deres Børn kand lære en Polsk Dantz. Vi vil ey bemænge os med de Engelske Dantze, men vi vil begive os til en Polsk Dantz. Stacket Dantz er snart sprungen, og kand Menniskenes Liv billig regnes ved en Polsk Dantz; thi ligesom en Polsk Danz bestaaer af simpel Tact, Spring Dantz og Tilgift, saa er det med Menniskens Liv. Vi vil først gaae til simpel Tacter, da ligesom det kiendes paa et Barn om det har lært at dantze den simpel Tact, efterdi dend første Kunst udi Dantzen er at observere Tacten, om der giøres for hastig eller for langsom Trin, saa kiendes det og paa et Barn i hans Ungdom hvad der vil blive af ham med Tiden, acta joventutis sunt signa senectutis : Ungdommens Gierning (har en viis Mand sagt) er Alderdommens Tegn; saa det er som Ordsproget lyder. Det skal tilig*) Mag. Claus Bræmer var først Feldtpræst blev kaldet 1720 at være Sognepræst i Randers og Provst i Herredet; blev benaadet 1736 med Consistorialraads Characteer, og døde den 30te April 1754. bøyes som skal god Krog blive. Cyrue, der hand i sin Ungdom var iblandt Hyrdernes Børn, og blev gjort til Konge af dem, straffede hand deres Forseelse, hvoraf der blev slutted, at hand skulde blive til noged med Tiden. Nero i sin Ungdom havde Plaisir af, at omdreie Hovederne paa Fugle Ungerne, hvoraf der blev slutted, at hand i Tiden skulde blive en Tyran. Salomons Ord ere disse, Du kand mærke paa en Dreng i sine Ungdom hvad der vil blive af ham. Stacket Dantz er snart sprungen. Der giøres mange galne Spring i Ungdommen, og var icke Forældrene, da blev der gjort fleere, da vilde det gaae til, som udi dend Bye, hvor der er ingen Politie; der giør Skrædere og Skomagere Enhver som de selv lyster. Vi har været i en simpel Tact, nu vil vi tage fat paa Spring-Dantzen. Slaaer Hælene op i Rumpen, saa er Menniskens Manddom, ligesom en Spring-Dantz; thi der siunges og drickes, der suuses og duuses og raabes Raab i Raab, Sirat, Sirat. Saadan et Spring var dend forlorne Søns Liv. Ordet i Grund Texten (eller at tale infinitive) bemærker, at udøse paa dend Maade at jeg tager en Haandfuld Penge udi min Haand og slaaer en Klat her og en anden Klat der, saa slog dend forlorne Søn en Klat af sine Midler til Hoerer og Skiøger, en anden Klat slog han udi sin Hals. Saa udstrøe og Mennisken deres Midler: een Klat slaaer de til Hoerer og Skjøger, en anden Klat slaaer de i deres Hals, at de paa det sidste ey har saa meget at de kan kjøbe sig et Par Skoe for. Stakket Dantz er snart sprungen. Vi har været i Spring Dantzen, nu vil vi tage fatt paa Tilgiften; den kalder mand paa Tydsk, Kas und Brodt; det er paa Dansk, Ost og Brød, som en Pind for Madden, saa at naar Folck lenge har dantzet en simpel Tact og Spring-Dantz, saa vil de have Tilgift, som Spring for Dantzen, og som det gaaer den der lenge haver dantzet i Spring Dantzen, at hand bliver træt af Tilgiften, og gaaer bag af Dantzen, saa gaaer det og dem, som i deres Ungdom har sat Kræfterne bort paa Hoerer og Skjøger, de gaaer bag af Dantzen, naar de skal have noget for sig selv. Sat vapienti. Hr. Brudgom, jeg vil sige til Eder, ligesom David til Joab: Fahrer mig lempelig med Drengen; fahrer mig lempelig med Brudden. J skal betæncke det er en Enkes eniste Daatter, I tager ud af hendes Huus, lever I. ilde med Hende, da faaer J Enckens Suk over Eder, lever vel med Hende, da gleder J Enckens Hierte. Dertil vil jeg ønske Eder Naade og Lycke Amen!