JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Modeverdenen har lidt et stort, ja et uerstatteligt Tab; thi Haarkunstneren Herbaut, denne uindskrænkede Selvhersker i Modernes Rige, er ikke meere. Ti ligere var han coeffeur brevets hos Hs. Majestæt Keiserinde Josephine, nedlagde dog denne Bestilling ved Keiserens andet Giftermaal og aabnede et glimrende Mode=Magasin. Et Værelse var her aparte indrettet for hans Studier, og riigt forsynet med Silke, Gaze Baand, Blomster, Fjedre, og ethvert somhelst af fruentimmerlig Pynt. J det tilstødende Gemak sov han, og vedligeholdt der hver Nat en brændende Lampe, for at han, ifald han i Drømme skulde gjøre en heldig Opfindelse, eller at der skulde falde ham en graticus, Jder ind, da strax, naar han vaagnede, kunde ile til sit Boudoir for at give Luftbilledet Virkelighed. Jntet for maaede at bevæge denne Despot i Modernes Rige til at lade sig forstyrre i saadanne Studier. Selv naar Madame Marschalinden, eller Madame Hertuginden udbade sig den Ære at erholde en Audients, heed det: Man kan umuligt træde ind, Hr. Herhaut studeret. Hans Eftergivenhed for engelske Opfordringer skal paa den sidste Tid have fordærvet hans Smag noget, idet de nødte ham til at anvende en Overflødighed af Udmaielse. "Damerne, pleiede han at sige, ere ikke tilfredse, saalænge jeg ikke gjør dem til Carricaturer." Mærkelig er den Maade, hvorpaa mange Folkeslag, betegne Øiestenen. Perserne kalde den Øiemennesket, retsom om hele Mennesket fremstillede eller afspeilede sig Øiet. Paa samme Maade see Grækerne og Spanierne, i Øiet en Pige, men Engellænderen blot en Kugle, Franskmanden en Blomme, Tydskeren et Æble, og vi Danske en Steen. Det gaaer de to sammenvoxne Siamesere, som i lang Tid have været offentlig at see, som Syd- og Nordholland, de ville gjerne skilles ad, endskjøndt de vide, at denne Skilsmisse ikke kan skee uden stor Blodsudgydelse. Den ene Deel er monarkisk, den anden republikansk sindet, og naar Striden vedvarer endnu en Tid, saa tabe de begge deres gode Constitution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
En epidemisk Dandsesyge - Mage til den nu herskende St. Veitsdands - rasede i Aaret 1732 i Tydskland, Holland og i andre Lande; især bleve simple Folk henrevne af den, fornemmelig Bønder, og blandt Haandværkerne, Skræderne og Skomagerne. De forlod deres Arbeide, kastede Klæderne, forsamlede sig paa visse Pladse, og dandsede saalænge, indtil de opgav Aanden. Nogle tørnede med Hovederne mod Klipperne, andre styrtede sig i Floderne. Dette Onde syntes at forplante sig ved Exemplet: Enhver følte sig opfordret, til at abe efter hvad han saae. En Bondeby ved Halberstadt fører endnu Navnet Tanzstadt fra den Tid af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
En i Stockholm værende Destillateur, Michelson, har af egen Opfindelse tilvirket en egen Sort Brændeviin, hvis ypperlige Virkninger Hovedstadens første Læger have bevidnet. Denne Brændeviin, til hvis Forsælgelse han har erholdt vedkommende Autoriteters Tilladelse, er destilleret paa adskillige Urter, og skal være særdeles fortræffelig for Patienter, der lide af Steensmerter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Jmod Eftertryk er af Norges Storthing taget følgende af Hs. Majestæt Kongen sanktionerede Beslutning: "De til enhver Tid her i Riget gjeldende Bestemmelser angaaende Forbud imod Eftertryk skulle ogsaa være anvendelige med Hensyn til de Skrifter, til hvilke fremmede Staters Undersaatter have Forlagsret; dog undtages fra dette Forbud de før 1814 udkomne Samlinger af Love og Anordninger, der vedkomme Norge, samt de til Brug i Rigets Kirker, Skoler og andre Lære=Anstalter authoriserede Bøger, hvilke det skal være tilladt at oplægge og trykke, uagtet de Rettigheder Nogen i Udlandet maatte tilkomme. Denne Lov træder allene i Kraft med Hensyn til de Stater, i hvilke det maatte være eller blive forbudt at eftertrykke Skrifter, der ere forlagte af norske Undersaatter."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
J en Afhandling om Slaveriets gradvise Afskaffelse i de europæiske Kolonier, af P. A. Dufau i revneencycl. Juni 529552, hedder det : "J de Kolonier, der tilhøre Danmark, den Nation, som tilkommer Æren af først at have afskaffet Slavehandelen, og det paa Øen St. Croix, ere de Sorte almindeligviis behandlede med Menneskelighed. Befolkningen der er i Tilvært, og denne Gierningssag indbefatter alle de andre." Derved citeres Skriftet: Precis historique de la traito & de Pesclavage, par M. Morenas, exemploye an Sønegal en qualite d'agricultearbotaniste. 1826.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Bekjendtgjørelser. De Mange af vore Venner og Velyndere som forskjønnede vores Bryllups Fest ved Jllumination, Flag ning, og paa anden Maade, modtage herved vores hjertelige og forbindtlige Tak. Aarhuus, den 22de Octbr. 1830. N. Malling. C. M. Malling, fød Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Politie=Bekjendtgjørelse. J Overeensstemmelse med Anordningerne bringes herved i Erindring, at Tegn til løse Hunde bør i Løbet af indeværende Maaned være fornyede eller anskaffede, ligesom og herved enhver Vedkommende gjøres opmærksom paa, at Hunden maa bære Tegnet, da Eieren i modsat Fald vil blive anseet, som om Hunden ei havde dette. Aarhuus Politiekammer, den 20de October Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
De Forældre, som önske deres Börn underviiste af mig i Vinter og til næste Paaske confirmerede, ville behage at lade dem tegne hos mig. hver Formiddag fra Kl. 9-12. Aarhuus, den 15de Octbr. 1850. Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Førstkommende Mandag den 25de October, om Eftermiddagen Kl. 1, møde de Forældre, som agte at faae deres Børn optagne i Friskolen, for at lade samme prøve. Winding. Den afgangne Peder Nielsen og efterlevende Enkes fælleds Boe tilhørende Halvgaard paa Holme Mark, Draabye Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr., agtes bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, af hvilke de 2de første afholdes paa Ebeltoft Raadstue, og den 3die i Stervboestedet paa følgende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 11, nemlig: 1ste Auction, Mandagen den 22de Novbr. den 6te Decbr. 2den 3die - Tirsdagen den 21de dito, førstkomVed 3die Auction bortsælges tillige Stervboets Jndboe, Udboe og Besætning. Lysthavende indbydes og Panthavere tjener dette til Efterretning, overeensstemmende med Placat af 22de April 1817. Cheltoft, den 13de Octbr. 1830. Seidelin, const. Andreas Ludvig Reiersen, virkelig Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreder
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Gjør vitterlig: at efter Begjæring af Procurator Jensen i Randers som befalet Sagfører for Peder Balling i Kielstruphuset og i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste Octor d. A. indstæv, nes herved med Aar og Dags Varsel, den eller dem som maatte have den af Jens Jensen Amstrups til sin Svigerfader Rasmus Sørensen Kjeldsen under 27de Marts 1815 udstædte Pante Obligation stor 240 Rbd. Sølv mod 1ste Prioritet i bemeldt: te Kieldstruphuus og 2de Agerlodder paa Romalt og Vilstrup Marker i hænde til at møde for Retten paa Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Tingsted i Randers Raadstue den 1ste Tiirsdag i Februari Maaned 1832 sædvanlig Tingtid, for at fremkomme med bemeldte Pante=Obligation og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøres, eller i modsat Fald at høire den ved Rettens Dom at mortificeres efter nærmere Paastand. Jngen Forlæggelse eller Lasdag gives i Følge Forordning af 3die Juni 1796. Randers, den 14de October 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Enhver som i Stervboet efter den ved Døden afgangne Boelsmand Peder Nielsen af Holme, Draabye Sogn, maatte have noget Krav, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placat af 26de October 1792, til at anmelde og beviisliggjøre saadan Fordring, for undertegnede Skifteforvalter. Cheltoft, den 7de Octbr. 1830. Seidelin, const. I Kraft af meddeelt kongelig allernaadigst Bevilling, af 30te f. M., som foranstaltes læst ved vedkommende Over= og Underret, indkaldes sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have Krav paa heri Byen afdøde Etatsraad, Raadmand og Herredsskriver Casper Conrad Rafns Stervbo, at anmelde, og for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at beviisliggjøre deres Krav. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovbestemt Varsel. - Det bemærkes, at Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 18de Octbr., 1ste November og 6te Decbr. førstkommende, og fremdeles den første Mandag i Jan., Marts, Mai, Juli, September, Novbr. og December Maaneder 1831, hver Dags Formiddag Kl. 10 paa Randers Raadstue. Randers, den 2den October 1830. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Under Løvenholms Skiftejurisdiction er ved NB. Døden afgaaet Enken Madsine Marie Hesse, fød Hollænder, af Dyhrbakhuset, i Giesing Sogn, der havde hensiddet i udskiftet Boe efter hendes i Aaret 1821 afdøde Mand, forhenværende Skovrider ved Grevskabet Løvenholm, Johan Ricolai Hesse; thi indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som efter bemeldte Afdøde maatte have Noget at fordre, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav, for undertegnede Skifteforvalter. Samlinger i dette Boe afholdes herpaa Løvenholm, Torsdagen den 4de Novbr. og 23de Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Løvenholm pr. Randers, den 22de Septbr. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Pastor Christian Friis, Sognepræst til Aarslev, Hørning og Lihme Menigheder, indkaldes herved, overeensstemmende med Placat 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, med lovligt Varsel, til at godtgjøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Samling i dette Boe afholdes her paa Contoiret, Tirsdagen den 2den Novbr. d. A. og fremdeles den første Tirsdag i hver Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3 slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 26de Septbr. 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
At jeg Undertegnede har overdraget den af mig førte Handel i Gaarden No. 643 ved Vesterport, til Hr. Chr. Alb. Bünger, undlader jeg ikke, herved at bekjendtgjøre for Alle og Enhver. Aarhuus, den 2den September 1830. J. P. L. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
J Overeensstemmelse med Ovenanførte, tager jeg mig den Frihed, at underrette mine ærede Venner og Velyndere om, at jeg fortsætter Hr. J. P. L. Schmidts Handel, samt har overtaget alle hans Activa og Pas siva. Paa Grund deraf anmodes saavel Jnden som Udenbyes, at betale til mig, hvad de maatte være Hr. J. P. L. Schmidt skyldige, samt indkomme med Regning paa deres Tilgodehavende, inden denne Maaneds Udgang. Aarhuus, den 2den Septbr. 1830. Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Ar Udsalget fra det af mig udtil for egen Regning førte Sæbesyderie, fra i Dag af, ifølge derom imellem os oprettet Contract, er overdraget Hr. Kjøbmand J. P. Hammershøy Hvorimod jeg som hidtil vedbliver at bestyre Fabrikens Drift, derom undlader jeg ikke herved at underrette mine ærede Kunder, med Tilføiende at jeg fremdeles skal drage Omsorg for ligesaa gode Varer som hidtil. Aarhuus, den 1ste Octbr. 1830. C. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Paa Grund af forestaaende, tillader jeg mig herved at anbefale mit Udsalg af grøn Sæbe, og derhos at forsikkre enhver, som vil forunde mig deres Bestillinger, at samme paa det promteste skal blive udførte, da Sæben paa den Fabrik er saa fordeelagtig bekjendt, tillader jeg mig alene at forsikkre at der intet skal blive forsømt, for at dette Fabrikat fremdeles kan vedligeholde sit udmærkede Renome. J. P. Hammershøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
At jeg er flyttet fra Rosensgaden til Guldsmed gaden No. 869 bekjendtgjøres, i det jeg tillige tillader mig den Frihed, herfra at anbefale mine forhen averterede Jnstrumenter. Aarhuus, den 21de Octbr. 1830. Arnold Th. Müllert, Jnstrumentmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
At jeg først i næste Uge tiltræder den Gaard paa Hjørnet af denne Byes Middelgade og Graven, som jeg har kjøbt og der hidindtil har været eiet og beboet af velædle Mad. Chr. L. Schmidt, og at jeg deri fortsætter den i Samme førte Boutiqve og Bonde=Handel, med de gangbareste Artikler, saavel i større og mindre Partier, som en detaille; dette undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Handelsvenner og Bekjendtere og for dem der fremtidigen ville unde mig deres Søgning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Med gode Vare til gangbare Priser vil man stedse finde mig forsynet. Aarhuus, den 22de October 1820. A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Færske og saltede Qvæghuder, Uld og Skind kjøbes til de høieste Priser af. A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Et Partie smukke pletterede og laqverede Varer, som og endeel fine Galanterie-Varer i nyeste Smag er nylig arriveret og sælges til billige Priser. Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Fransk Forcellain.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Thee Serviser, Comptoir, & Theekopper, i mange forskellige Dessins, ere nylig hjemkomne og faaes meget billig hos Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
En stor 3 Etage Kakkelovn kan hos undertegnede erholdes tilkjøbs. K. sal. Jørgensen. Vestergade No. 645.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Skonnerten Vandringsmanden afseiler bestemt til Khvn, sidst i førstkommende Uge, der anbefales særdeles god Leilighed for Passagerer med billig Fragt. J. H. Ginge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Friske Citroner ere igjen at faae hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Connoss
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Nyheder fra Adlandet. Nederlandene. Fra Antverpen meldes den 17de Octbr. følgende: De lüttichske Jnsurgenter ere i vor Provinds trængte frem ligge til Lier og have besat denne By. Et Troppekorps med ridende Artillerie er rykket ud fra Antverpen imod Mecheln for at angribe Oprørerne. Antiverpen fandt flere Uroligheder Sted den 17de October. En Deputation af 25 Kjøbmænd begav sig til Commandanten, med Forestilling, om at man burde hænge den brabanske Fane ud, for at dæmpe Oprøret. Commandanten, vilde ikke. Prindsen udstædte en Proklamation men forgiæves. Tidlig om Morgenen begyndte Tumulten, Folket angreb den mechelnske Port om Aftenen, og flere Mennesker bleve saarede og dræbte. Sildigere Efterretninger fra den 18de Octbr. melde: at Troppernes faste Holdning har gjort et fordeelagtigt Jndtryk paa Folket. Jmidlertid rykke Jnsurgenterne nærmere efter at have taget Mechen. Den brabanske Kokarde bæres uden Tilbageholdenhed, men Fanen er ikke hængt ud endnu. - Kongen har aabnet, Generalstaternes Forsamling med en Tale, hvori han bevidner sin Tilfredshed med Troppernes Fremgangsmaade o. s. v. - En telegraphisk Depesche fra Præsidenten, i Nord=Departementet, dateret Lille den 12te Octbr., melder: at Belgierne have vægret sig ved at modtage de forskjellige Detaschements af franske Frivillige, der agte at marschere ind i deres Land. For at afværge disses Jndmarsch ere Gensdarmer og Nationalgarder stationerede paa Grændserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Spanien. J Madrid er man nu i Færd med at undersøge den tidligere omtalte Sammensværgelse. Planen var at begynde samme med at slaae Larm under Dronningens Vinduer og tillige at affyre flere tusinde Gevædens rer, for at Hs. Majestæt ved det natlige Bulder skulde faae en dødelig Skræk i Livet og derved om muligt komme af Dage. - J Bayonne har General Mina besøgt Oberst Valdes. Deres Samtale var i høieste Grad heftig. Valde; yttrede sin Misfornøielse med, at Mina, der havde staaet i Spidsen for 3000 Mand, som ønskede at trænge ind i Portugal paa den Tid Don Miguel usurperede det, havde forholdt sig neutral. Han bebreidede Mina fremdeles, at der var Forstaaelse mellem ham og Hertugen af Wellington, og erklærede at han ikke var utilbøielig til at holde Generalen for en Forræder. Endvidere tilføiede Valde, at han paa Grund af dette havde besluttet, at marschere ind i Spanien ved første gunstige Leilighed, som General. Mina svarede med alden Energie, som har gjort ham saa bekjendt, og truede, at han vilde stille Oberst Valdes for en Krigsret, saasnart Affairen begyndte, og lade ham skydes ihiel, dersom han ikke nøiagtigen adløb de befalinger, som han, General Mina, sendte ham. Mod Enden af denne varme Dispriimellem begge Jnsurgentschefer, forsonede de sig omsider indbyrdes, og udkastede en Plan, hvorom Jntet videre hidtil er blevet bekjendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Frankrige. Efterretningen om at Hs. Maj. Keiseren af Rusland har anerkjendt den franske Konge med alle mulige Honneurs, har gjort et meget behageligt Jndtryk paa Pengevæsenet. J Nærheden af Rambouillet, er Posten den 11te Octbr. bleven plyndret, men 12 af Banditerne ere allerede indbragte af Nationalgaden. Vigtige Efterretninger sees imøde fra Spanien, det apostoliskicalistiske System er rystet i sine Grundpiller. General Mina antager ingen Franskmænd i Tjenesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
J Vende er det uroligt, General Lamarque har begivet sig derhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Amerika. Den nye Konstitution i Venequela er den første i Sydamerika, som tilstaaer alle Religionssecterlige Rettigheder. Et Anslag, at myrde Bolivar, er qvalt i Fødselen. Columbien begynder at opløse sig i smaae Republiker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Rusland. Colera morbus har udbredt sig og saa i de indre Gouvernementer af det russiske Rige, hvorfor der ved Qvarantaineanstalter og Sundhedskordons paa det omhyggeligste drages Omsorg for at hindre dens videre Fremgang. - Da Grækerne nu kunne vende tilbage til deres Fædreland, har Hs. Majestæt Keiseren befalet, at den Understøttelse, som siden 1821 har været tilstaaet de Grækere, der opholdt sig i det russiske Rige, fra Udgangen af Aaret 1830 ophører.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Schweiz. Den unge Greve af St. Leu (LudviBasnagarti har faaet Tilladelse til at fuldende sit Cursus i Skolen i Thun, som Frivillig. Han har tidligere i Tjenesten erhvervet sig Officerernes Agtelse og Venskab ved sin Jver i Krigsvidenskaberne og sin exemplariske Opførsel. - Man er ikke uden Frygt for at Roliheden ogsaa her vil blive forstyrret. J Basel synes, Gjæringen at være størst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Tydskland. Det har fornemmelig været i Smaa fyrsternes Stater, at Revolutionsaanden havde yttret sig hertillands, og da det jo skal være en Gjenstand som det især gaaer ud over, saa var det her Toldvæsenet, der skal være meget trykkende der, hvor der saa at sige er Grændse paa Grændse. Regjeringen havde maattet ophæve Tolden og adskillige andre inddirecte Afgivter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
det Hanauske havde Anarkiet været saa fuldstændigt, at Øvrighederne havde maattet flygte med deres Familier, til Hovedstaden og Amtsarkiverne være blevne ødelagte, De i flere badenske Stæder udbrudte Uroligheder syn tes stilede mod Jøderne. J og omkring Weimar er sammendraget et Troppekorps, eftersom man her var i megen Frygt fordi hemmelige Emissairer søgte at ophidse Folket. At der virkelig existerer et hemmeligt Selskab, hvis Øiemed skal være Udbredelse af Hierarkie og Anarkie, og som har sine hemmelige Emissairer over hel Tydskland, det vil man have faaet Vished om ved de sidste Begivenheder i det Altenborgske. Man skal her have faaet fat paa 3 Medlemmer af dette forbryderske Samfund, der rugede over de sorteste Planer. En af dem kaldtes formedelst sin herkuliske Figur: den altenborgske Masaniello. - J Storhertugdømmet Baden bliver Armeen sat paa Krigsfod; thi ogsaa her viser sig en Gjæring i Stemningen. Borgerne i Staden Durlach have, dog uden Excesser.) afsat deres Borgmester og Magistrat. Fra Bremen erfares, at en Tumult den har fundet Sted; i nogle Huse bleve Vinduerne indslagne og ikkun strænge Forholdsregler kunde nogenlunde gjenoprette Roligheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Blandinger. Aftenen for den hellige Jgnatius's Dag, den 31te Au til v. A., blev i Lissabon, af de derværende Jesuiter, efter Prædikenen bede for Hr. Polignac.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
I Havanna er i August Maaned opdaget en Sammensværgelse, hvori over 500 af Byens Jndvaanere var indviklede. Fem af disse bleve dømte fra Livet og Fler af de øvrige til offentligt Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
De nyeste Breve fra Lissabon berette, at Gjæringen der vedvarer. Hele Portugals Tilstand er : Skræk hos dem der herske, og beherskes; de fleste Patrioter ere u vandrede, landsforviiste eller forsmægte i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Fra Dower meldes: Talrige Uordener ere i sidste Maaned blevne begaaede af Bønderne i Kentshire, Begyndelsen indskrænkede disse sig til at ødelægge Tærske maskinerne. Da de saae at Øvrigheden ingen kraftige Forholdsregler tog imod deres voldsomme Adfærd, saa har den misledte Hob nu begyndt paa at opbrænde Bygninger, Loer og Lader o. s. v. I 8de Hefte af Bibliothek d. N. Weltkunde, 1830, læses et af en Læge og Fødselshielper afgivet Skjøn, som efter de ved Hertugen af Bordeauxs Fødsel førte Protokoller, søger at bevise, at denne ikke er nogen Søn af Hertuginden af Berry; men et underskudt - altsaa ikke længer uægtet Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Den østerrigske Jagttager gjendriver paa det bestemteste Rygtet og en nær forestaaende Krig, til hvilket Regjeringens Forholdsregter aldeles ikke har kunnet giv Anledning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Den i flere Blade meddeelte Efterretning at urolige Optrin have fundet Sted i Prag, mellem Protestanterne og Pøbelen, gjendrives nu som aldeles usand. I den senere Tid ere endeel Regimenter passerede gjennem Mayland til forskjellige Egne i Jtalien. Storhertugen af Toscana har ikke villet tillade to ungarske Regimenter, der vare bestemte til Neapel at drage giennem hans Stater, de nødtes derfor til at vende sig mod Bologna, men Cardinal Bernette vilde ikke tillade dem at holde Rastdag i hans Legations Hovedstad. Medens Tvedragt hersker paa saa mange andre Steder, har Octoberfesten i Bayern, da Kongen viiste sig i en Forsamling af 60,000 Mennesker, der Alle som med een Stemme tilraadte ham Held og Velsignelse, givet et skjønt Billede paa Enighed mellem Folk og Fyrste og tillige er Pant paa Bayerns vedvarende Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
En Søndag Aften i forrige Maaned prædikede den ved sin velgjørende Virksomhed i de qvindelige Straffeanstalter, saa berømte og offentligen saa ofte omtalte Mrs. Fry, en riig Banquirs Kone i Qvækernes Forsamlingshuus i London, for et særdeles talrigt Auditorium af Qvækere og Andre. Den syngende Maade, hvorpaa hun holdt denne Prædiken, var den vidunderligste, man kan tænke sig. Qvinden skal tie i Menigheden!" siger Aposten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Fædrelandet. Rhvn., den 23de October. Med Dampskibet. Frederik den Sjette ankom i Middags Kl. 1 1/2 Hs. Kongelige Høihed Prindsesse Charlotte med Høisammes (Khvnsp.) Børn og Suite hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Kongen og Fædrelandet har atter lidt et smerteligt Tab. Begge sørge de ved en tro prøvet Tjeners, en med Folkets Tillid hædret Embedsmands Død. Denne Ædle var Peter Carl Jessen, Kabinetssecretair hos H. M. Kongen (i 34 Aar), Conferenceraad, Commandeur af Dannebrog og Dannebrogsmand. Under de mangehaande Omskiftninger som Tiderne have medført, blev han sig stedse liig. Han kjendte ingen anden Jnteresse end Kongens - ingen andre Hensyn end de Ære og Samvittighed foreskrive. Derfor sørger Fædrelandet, med sin Konge, som kjendte nøie, og skattede høit sin mangeaarige Tjeners samvittighedsfulde Opfyldelse af sit Kald. J dette døde han. Ogsaa den sidste Dag af hans virksomme Liv skulde tilhøre Staten. Et apoplectisk Tilfælde traf ham, i den venstre, Side, i Tirsdag Eftermiddag, som han i Contoiret, sad fordybet i Arbeide ved sit Skrivebord. Nogle Timer, efter levede han ikke mere. Han vilde have fyldt sit 58 Aar, hvis han havde levet til næste 2de Novbr. Sal. Conferenceraad Jessens Fader, døde som Statsraad og Kæmmereer ved Øresunds Toldkammer. Han havde i tidligere været Kammertjener hos Høisalig Kong Christian d. 7de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Jdagmorges tildrog sig her den sørgelige Begivenhed, at et ungt Menneske, af Melankoli, dræbte sig ved et Pistolskud. Mange sørge ved hans Død.