Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Tydskland. Østerige och de Keyserlige. Arfve Lande. I. Hertugen af Bourneville hafver efter Begiæring faaet hans Afskeed, och blef med et i Guld indlagt och med Ædelsteene besat Keyserlig Contrafey begafvet. Hertugen af Brieg hafver annammet Læn ofver hans Hertugdom af Keyseren. De Bournevilliske ere af Græfve Hof kirck mønstrede, befindis endnu 6000 och nogle 100. stærke. De ny Huerfvinger hafve saa god Fremgang at Montecuculi och Heister med første komme med en anseelig Hær need i Riget. Montecuculi hafver faaet 60000. Rixdaler til nødvendige Krigs Omkostninger, skal derforuden hafve Krigs-Cassen, at raade ofver. Keyseren hafver tilsagt hannem Nadasti Herskab Sibersdorf, som er over 100000 Rixdaler Værd, Dersom hand forrætter dette Fældt-tog med Trofasthed og Vindskibelighed. Den Keyserl. Ofver-Kæmmerer hafver ført Keyseren til Gemyt, at i tu Aar ere 11 Millioner til Krigs-Folket i Riget och nødvendige Krigs Omkostninger udlagde, med Begiæring, Keyseren vilde lade Undersøgning skee om samme Penge, hvor til de ere blefne brugte, eftersom de gemeene Soldater hafve ingen Betaling faaet. Den Florentinske Gesandt er forviist af Østerige och Arfve-Landene, fordi hand hafver underrættet de Frandske om alle Keyserens Anslag. Det Neder-Østerigiske Regiments-Raad Bottoni gaar som Keyserlig Gesandt ad Muskou. II. Efterat de Oprørske i OfverUngeren hafde en Tid lang ilde huset och lagt 10. Landsbyer ved Callo i Aske, hafver Øfverste Schmidt slaget en hob af dennem til Doseik, iblant hvilke Petroy ældste Søn och nogle andre Officerer, och faaet 4 Faner och 18 Fanger, iblant hvilke det de Oprørskes Hofvet TourmanGeneral Bargotzky hafver siden i en Krat paa hin Side Theys ofver falden 3000. Oprørske, needlagt 1000 af dennem, slaget resten paa Flugt och faaet 12. af de Fornemmeste fangne, iblant hvilke Forgatsch och Cassla, &c. III. Keyseren hafver forundt de Evangeliske i Ungeren til Edenburg saa lenge den Eggenbergiske EnkeFørstinde lefver, at hafve deris offentlige Guds Tieniste, vil imidler ud forfare af hvad Aarsag de ey kunde være tilfreds med Kismarton eller Eisenstadt, som dennem der til af Keiseren er bevilget. IV. J Schlesten staae 10 Regimenter Keyserlige Folk, och lader General Kop den Stad Neus giøre til en Hofvet-Fæstning. De Keyserlige ved Neder-Rhinen befæste, Bonn i høyeste maader. Begge Hærerne ved Ofver- och NederRhinen forstærke sig dagligen, hvad videre af dennem foretagis veed mand ikke. V. Eftersom nogle Jøder, imod Løfte paa nogle 1000. Mænd at hverfve och paa en vis Tid til Keyserens Tieniste at underholde, hafve begiæret at sætte sig need til Wien, er det endeligen efter lang Ofverveyelse samtykt at de maa sig samme Stæds nedlade och i et vist Antal forblifve och drifve deris Handel. Riget. I. Der komme ofte Klagemaler ind for Rigets Forsamling til Regenspurg ofver nærværende Trængseler, som Sænderne i Riget udstaae, saavelsom och Bevissninger paa den Skade, som Riget tilkommer ofver en deel Førsters giennem Fingre-seelse med de Frandske, som tage en Stæd og Pass, bort efter anden. Om der er noget aff samme Forsamling endnu besluttet imod Sverrig, kand mand ey sige for vist. II. Om det imod Chur-Førsten, af Beyrn ved den Frandske Gesandt til Müncken anrettede Forræderie, var der slet intet, thi samme Gesandt holder sig endnu i forrige Værdighed op ved det Chur-Førstelige Hof, hvor och nu en Svendsk Envoye, befindis, hand skal hafve buddet Sverrig och Chur-Brandenburg sin Underhandling til, hvilcken och af Chur-Brandenburg skal være annammet. Men om hand skal vil støde til den Keyserlige Hær med nogle 1000 Mænd, kand ikke endnu siges for vist, i hans Lande hafver hand dog ladet saadanne Placater opslae. Chur-Bæyrn vil holde med Keyseren och Riget, som en tro Læm och Chur-Første bør, hvad der imod udspredis er op dictet och falske. III. Eftersom Chur-Mæntz, lafvede sig lidet til Modværn, men lod sine Lande ligesom staae aabne for de Frandske, saa de och finge det faste Slot Kiseloch ind uden noget Skud, blef Chur-Pfaltz endeligen foraarsaget at indtage den lille dog faste H ii. faste Mæntziske Stad Gernsheim, hvis Volde hand nu lader sluffe, och Hirschhorn ved Necker (paa det de Frandske skulle ikke slæt fratage hannem all Tilførsel och anden fornøden Undsætning) og siden Nekkerstein, och som Chur-Mæntz endeligen formerker at hans Upartiisk hed vil intet hielpe, tager hand Besætningen aff Erfurt och ligger den i Mæntz, saar och nogle Chur-Trier ske Folk til Undsætning, och blifver Erfurt besat med Keyserlige. IV. Chur-Cølln hafver ikke endnu gjort det got, som Hollænderne fodre, hvor ofver Fariaux blifver staaendis ved Rhinbergen med 6000. Mænd, indtil hand enten faar Penge eller Forsikring. Dom Capitelet hafver begiæret Opsættelse i Sagen, men forgiefs.