JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
J October Maaned f. A. aflagde vi offentligt Regnskab for denne Forenings Virksomhed i Selskabets tredie Forretningsaar, og henledte den Gang tillige vore Landsmænds Opmærksomhed paa Vigtigheden af, at Foreningens Virksomhed ikke alene endnu vedvarede i nogle Aar, men at den ogsaa vedblev at nyde samme kraftige Understøttelse, som hidtil. Den senere Tids Begivenheder have ved nye Grunde stadfæstet disse Yttringers Rigtighed, og vi maae nu, mere end nogensinde før, ønske at kunne forsyne vore dansktalende Landsmænd og den danske Literaturs Venner i Slesvig med ret mange gode Skrifter, hvorefter Ønskerne stedse blive mere levende, og hvilke det uden kraftig Medhjelp ikke er os muligt at tilveiebringe i tilstrækkelig Mængde. Læsernes Antal er meget betydeligt, og en stor Deel deraf lever under Kaar, der ikke tillade at anvende Synderligt paa Bøgers Anskaffelse. Foreningens faste aarlige Jndtægt, foruden hvad der indkommer fra Slesvig imod Vederlag i Bøger, udgjør derimod kun omtrent 300 Rbd., hvoraf en stor Deel medgaaer til Bøgernes Forsendelse og andre Omkostninger. Hertil kommer, at Bestyrelsen i de foregaaende Aar, for at fremme Sagen, har seet sig nødsaget til at contrahere en Gield, som den 1ste October f. A. endnu beløb sig til over 290 Rbd. Vi indbyde derfor paany vore Landsmænd til at understøtte os i vore Bestræbelser, at forskaffe Slesvigerne gode Skrifter i det danske Sprog, som ved Mangel paa Leilighed til dets yderligere Uddannelse ellers endog let staaer Fare for at blive aldeles fortrængt. Bidrag i Penge eller passende Bøger modtages. af Foreningens Commissionairer, Professor Wegener i Sorø, Adjuncterne Broager i Roeskilde, Lembcke i Vordingborg, Hansen i Nykjøbing paa Falster, Sick i Odense, Adler i Ribe og Nis Hansen i Aarhuus, samt af Overkrigscommissair Holst i Horsens, Overlærer Mørch i Randers og Pastor Lassen i Nykjøbing paa Mors, og i Kjøbenhavn af Undertegnede. Planer findes henlagte til Subscription, og paategnede Planer kunne afleveres, i den Gyldendahlske og Schubothe ske Boghandling og hos Dhrr. Boghandlere Philipsen, Reitzel og Steen, hvor ligeledes Foreningens sidste Aarsberetning paa Forlangende kan modtages.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Bestyrelsen for Foreningen til Udbredelse af dansk Læsning i Slesvig den 17de Jan. 1843. Dr. With. J. A. Hesselberg, Brorson, Cancellist. Prof. og Sognepræst. A. C. Petersen, Cand. theol. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Den franske Fregat Venus", som under Commando af Capitain Du-Petit-Thouars, paa Regjeringens Foranstaltning foretog en Reise, fra 9de Januar 1837 til 24de Juni 1839, Sønden om Cap Horn til Val Paraiso, Sandvichs Øerne, Camschatka, Øvre og Nedre Calfornien, Sydhavsøerne, Sønden og Van Diemens Land og det gode Haabs Forbjerg o. s. v., – som var forsynet med en Jnstrux fra det franske Akademie, af et Omfang og en Betydning, som vel neppe nogen nautisk Expedition endnu nogensinde har havt – og hjembragte Jagttagelser med Hensyn til Geographie, Hydrographie, Meteorologie, Geologie, Magnetismus m. m., hvis Fuldstændighed, Nøiagtighed og Vigtighed baade Naturlæren og Søvidenskaben vist kan vente sig store Resultater af – har ogsaa meddeelt Oplysninger og den Havets Phosphorescents (hvis egentlige Aarsag har beskjæftiget saamange Naturkyndige, uden, saavidt vides, at være kommen til nogen afgjørende Forklaring) der for os Danske, som aarlig have Leilighed til om vore Kyster at see dette smukke Phenomen, maa være af stor Jnteresse og synes at afgive et vigtigt om end ikke afgjørende Bidrag til Problemets endelige Løsning Efterretningen lyder saaledes:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
J Fals Bay ved det gode Haabs Forbjerg have vi havt et meget mærkeligt Exempel paa Havets Phosphorescents. Phenomenet hidrørte fra en utallig Mængde sphæriske, gjennemsigtige fede Legemer, som, naar de betragtedes gjennem Mikroscopet, alle viste en sort af ligeledes sorte Striber omgiven Prik. Rystede man samme med Haanden, saa sporede man en svag knasende Lyd, som naar man trykker Snee sammen. Der vare saamange af dem, at Vandet var bleven som en Sirup. En Spand filtreret Vand efterlod Halvdelen af sit Volum paa Lærredet, i lutter saadanne Smaalegemer; det filtrerede Vand havde tabt den Egenskab, ved Ryst ning eller Bevægelse at lyse i Mørket, medens den paa Sieklædet efterladte Materie i høieste Grad besad samme. Efterat denne Materie havde staaet 14 Timer, i et Bækken, opløstes den, udbredte en afskyelig Stank som raadne Fisk, og havde da aldeles mistet sin phosphorescerende Egenskab. Lysets Glands var, saa ofte Havet brød sig imod Strandbredden, saa stærk, at Meddeleren prøvede paa at læse ved dette Lys, og mener at Forsøget var lykkedes, hvis Lysstraalerne havde været af længere Varighed, uagtet han stod 50 Skridt C. R. fra Kysten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Ved Tallotteriets 1417 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Udenlandske Efterretninger. Det franske Deputeretkammers Bureauer beskjæftige sig med Lovforslaget om at undertrykkeFabrikationen af Runkelroe-Sukker, som allerede har givet Anledning til heftige Debatter. Selv Ministrene ere ikke enige og Finantsministeren Martin har med stor Kraft og Bestemthed erklæret sig derimod, hvoraf man slutter, at Ministeriet selv ikke lægger nogen Vægt paa denne Sags Afgjørelse. Hidtil har der viist sig en ikke ubetydelig Majoritet, imod Forslaget, uagtet det bliver forsvaret med meget Talent. Man har beregnet, at det Sukker som siden 1828 er frembragt i Frankrig af Runkelroer, (henved 800 Mill. Pund) har berøvet Statskassen, en Jndtægt af 163 Mill. Francs, som vilde have indkommet i Told af den samme Mængde Sukker, indført fra Colonierne. Jndtil 1836 var Productionen af indenlandsk Sukker aldeles afgiftsfri, man taler nu om at sætte Afgiften lige med Tolden paa Colonialsukker, dersom Lovforslaget bliver forkastet. Ogsaa om Tractaterne af 1831 og 33 angaaende Visitationsretten bliver der heftig stridt, og man antager, at Oppositionen vil bringe heftig Yttring, derom ind i Adressen. Ligeledes paastaaer man, at der i Adressen vil fremkomme Protest imod den polske Nationalitets voldsomme Tilintetgjørelse." –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Frankrig har ansat en Consul i Canton for at fremme Handelen med China og drage Fordeel af den lettere Adgang til dette Land, som er aabnet ved Freden med England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
J Preussen er Dr. Jacobi, som i henved 2 Aar har været under retslig Forfølgelse for sit Skrift Fire Spørgsmaale, og ved Underretten var dømt til 2 1/2 Aars Fæstningsstraf for Majestætsforbrydelse og fræk, uærbødig Lasten af Landslovene nu endelig aldeles frifunden i øverste Jnstants. Derimod er den udmærkede, frisindede Digter Hoffmann von Fallersleben uden Profes afsat fra sit Professorat i Breslau uden Pension.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Russernes haarde Fremfærd imod Polakkerne foranledige disse til i stort Antal at flygte ind over den preussiske Grændse, uagtet denne er besat med en tæt Vagt af Kosakker. Af de saaledes ankomne Flygtninge har en stor Mængde faaet Tjeneste hos preussiske Bønder, men da der kom langt flere end man havde Brug for til Tjenestetyende, har Regjeringen nu dannet Colonner af dem for at anvende dem til offentligt Veiarbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Dødsfald. At min inderlig elskede Kone Ane Magrethe Schultz födt Thuesen, efter faa Dages Sygeleie, ved en blid og rolig Död blev bortkaldt til det bedre Liv den 25de dennes i hendes Alders 77de Aar, bekjendtgjöres sörge. ligst for fraværende Familie og Venner. Nykjøbing den 27de Jan. 1843. J. B. Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Trettende Hefte. Jndhold: 24de Cap. (Slutn.) Conventets administrative Arbeider. Constitutionen af 1793. De oprørske Føderalisters Nederlag i Evreux. Vendsernes Tab for Nantes. Seier over Spanierne i Roussillon. Marat snig myrdes af Charlotte Corday. Liigbegængelses Høitideligheder til hans Jhukommelse. Charlotte Corday dømmes og henrettes. – 25de Cap. Rollernes Fordeling, siden den 31te Mai, i Conventet. Velfærdscomiteen og Communen. Tvedragt imellem Bjergpartiets Medlemmer. Danton's Anseelse daler. Robespierres Politik. Begivenhederne i Venden. Vestermann's Nederlag ved Chatillon, og General Labarolieres ved Vihiers. Preusserne og Østerrigerne beleire og indtage Mainz. Jndtagelsen af Valenciennes. Republikkens yderlige Fare i August 1793 Finanstilstanden. Assignaternes Miscredit. Et maximunfastsættes. Offentlig Elendighed. Handel med Statspapirer, Dette Hefte faaes for 36 s. i alle Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne (i Nakskov hos Thierry, Bari Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og paa Adressecontoiret, hvor de foregaaende Hefter ligeledes kunne erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Prøve Aftryk af Lithographierne vil om kort Tid udkomme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Skuespil i Nykjøbing. Fredagen den 3die Februar 1843 gives i veldædigt Øiemed i Hr. Gjæstgiver Thomsens Locale, i Nykjøbing en Aftenunderholdning, bestaaende af: Bryggerens Jeremade. Derefter Christen og Christine, dramatisk Jdyl i 1 Act,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Smeden i Neumark, original dramatisk Skildring i 1 Act Christens Hjemkomst, Lystspil i 1 Act.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Til Slutning: Æbeltofts Hjertebanken, Vaudeville-Monolog. Billetter a 3 Mk. til den lille Loge og til de øvrige Pladse a 2 Mk. erholdes hos R. Sidenius samt ved Jndgangen, der aabnes Kl. 6. Begyndelsen skeer Kl. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Til Generalprøven Torsdagen den 2den Februar kunne Tjenestefolk a 1 Mk. og Børn a 8 s. erholde Adgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Assemblee i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Søndagen den 5te Febr. afholdes den tredie Assemblee i Stubbekjøbing i det sædvanlige Locale, hos Hr. Restaurateur J. C. Jacobsen. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Markedsforandring i Mariboe. J Medhold af Kongelig allernaadigst Resolution af 26de Novbr. f. A. bortfalder for Fremtiden det sidste af de hidtil afholdte Efteraarsmarkeder i Mariboe, og i dets Sted afholdes sammesteds 3 Heste- og Qvægmarkeder paa resp. 2den, 4de og 6te Tirsdag i Fasten. Begyndelsen med disse nye Markeder skeer i dette Aars Fasten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Ved samme Resolution er bevilget, at det Heste- og Qvægmarked, som nu er forenet med det her i Mariboe afholdende første Efteraars-Krammarked, i Fremtiden adskilles fra dette og forlægges til 8 Dage derefter. Denne Forandring indtræder i dette Aar. Hestemarkederne afholdes indtil videre paa Torvet bag Raadstuen og Qvægmarkederne udenfor Nørreport. Hvilket herved bekjendtgjøres. Mariboe Byfoged-Comptoir den 25de Januar 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Onsdagen den 15de Februar om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Grevskabets Skriverstue paa Knuthenborg afholdt en Skiftesamling efter afdøde Fru Bjerring i Stokkemarke og forhen afdøde Mand Capitain og Postmester Bjerring, hvorved om muligt Skiftet agtes sluttet. Dette bliver ifølge Placaten 21de April 1824 herved bekjendtgjort. Knuthenborg den 26de Januar 1843. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Familiemand og Vægter Jørgen Jonassen ved Hardenberg, indkaldes herved, med lovlig 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hardenberg den 22de Jan. 1843. Dons
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-28
Proclama. Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Jørgen Hansen i Kjøbeløv, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgiøres. Nakskov den 20de Januar 1843. Hammerich. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Lollands Falsters No Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 13. Mandagen den 30. Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Jndenlandske Efterretninger. Jtzehoer Wochenblatt, paa hvis glubende Polemik vi som oftest saameget mindre finde det Umagen værdt at svare, som dette Blad i Hertugdømmerne selv i politisk Henseende ingen Agtelse nyder, indeholder i det sidst hidkomne N en Artikel om den berømte danske Propaganda, der i mange Aar skal have drevet sit Uvæsen og ved sine Machinationer fremkaldt hele Sprogkampen i Slesvig, i hvilken Artikel Clausen, Schouw, Madvig og de andre Underskrivere af den ved Begivenhederne i den slesvigske Stænderforsamling foranledigede Erklæring, beskyldes for offentligen at have sag Usandhed, idet de have benægtet en saadan Propagandes Existents. Det store og afgjørende Beviis for den grove beskyldning skal Jndbydelsen til den slesvigske Marksubscription, som er aftrykt i ordret Oversættelse, afgive. Men den schleswigholsteinske Eisenfresser, af hvis Pen denne sønderknusende Artikel er flydt, har i sin Blindhed ikke lagt Mærke til, at Erklæringen er dateret 1ste December 1842. og at Jndbydelsen til Markssubscriptionen er af 4de December f. A. Altsaa, om sidstnævnte Document ogsaa kunde bevise, at der nu er stiftet og bestaaer en dansk Propaganda, eller rettere, som Clausen har foreslaaet, Conservande, saa kan det ikke i mindste Maade svække Erklæringens Sandhed, thi, som Hvermand veed, har intet Selskab med saadant Formaal bestaaet for det Øieblik, da Comiteen for Marksubscriptionen sammentraadte, ja er endnu den Dag i Dag ikke organiseret, hvad det end muligt kan blive - men Comiteen sammentraadte, som ovenfor anført, først fjerde Dagen efterat Erklæringen var udstedt. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Blandt de Adresser, som indløb til den Deputerede P. H. Lorenzen, imedens han endnu stod i Stænderforsamlingen, befandt sig ogsaa en fra 26 Lodseiere i Fardrup og 43 i Vester Vedsted (begge Steder i Haderslev Vesteramt. Denne Adresse blev siden optaget i Bladet Dannevirke, men strøgen af Censuren, Etatsraad Schrader. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Under Sprogkampen i den slesvigske Stænderforsamling modtog den Deputerede Posselt i Kjøbenhoved Haderslev Amt) en Adresse fra 35 undertegnede Lodseiere i Kastrup, Thiset og Skjold ager, beliggende under det af Posselt repræsenterede Valgdistrict. Jndsendt til Dannevirke til Optagelse blev den strøgen af Censuren, Etatsraad Schrader. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Borgerrepræsentanterne i Kjøbenhavn have gjentagne Gange afslaaet en Ansøgning om Gagetillæg for Fuldmægtigerne og Copisterne ved Politiretten, formodentlig mest af den Grund, at man har frygtet for at disse Embedsmænd skulde faae et farligt Overmaal af Kræfter, naar de havde for meget at leve af. - For dem, der have med de løbende Forretninger ved Politiet at gjøre, vil det i ethvert Tilfælde være hensigtssvarende, ikke at være forgodt ved Magt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
(Forposten.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Den 16de d. M. har været en sand Ulykkesdag: J Flensborg blev den ældste Søn af Møller Lautrup i Jørgensby dræbt paa Jagten ved et ulykkeligt Selvskud. Samme Dag blev Smeden i en nærliggende Landsby slaaet ihiel paa Stedet af en Hest, han skulde beslaae, og i Angelen faldt en Rytter af Hesten og blev af denne slæbt ihiel. Mehren, i Wesselburen Sogn i Nordditmarsken, er en Karl bleven slaaet ihiel af sin Huusbondes Søn, der i Mørket antog ham for en Tyv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Den 4de dennes var en Tjenestekarl i Rangstrup beskjæftiget med at trække Vand op af en circa 10 Alen dyb Brønd; Optrækningsredskabet gik imidlertid itu. Karlen tabte Ligevægten og styrtede over Karmen ned i Brønden, hvor han, da der kun var lidt Vand i samme, ikke druknede, men blev saa forslaaet, at han, uagtet hurtig hentet Lægehjælp, døde 3 Dage efter. (Dannevk.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Viborg den 21de Januar. Man er her i disse Dage kommet paa Spor efter en Falskmøntfabrik, men det Mærkelige herved er, at de heri implicerede Personer ere - Tugthuusfanger. Det er Sølv-Markstykker, man har eftergjort, af det Slags, hvorpaa Frederik 4des Krone er afbildet. (Vib. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Kjøbenhavns Adresseavis har følgende, ikke aldeles umærkværdige Avertissement: Et ungt Menneske af fordeelagtigt Udvortes, og som kan producere Beviser for en god moralsk Opførsel, kan blive ansat som Profos ved et Cavalleri-Regiment, naar man derom henvender sig i Livgarden til Hest Caserne, hos Corpsadjutanten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Pensionsreglementet er som bekjendt i høi Grad. blevet bebyrdet ved den foregaaede Reduction i begge Militairetaterne, og de Forandringer, der i Christian den Ottendes Regjering ere foretagne ved de fleste Collegier, dog ikke med det høikongelige danske Cancelli eller Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, som aldeles ikke have undergaaet nogen Forandring eller Forbedring. Disse Byrder paa Pensionsvæsenet vare vistnok, i det mindste tildeels, nødvendige Følger af, at Frederik den Sjettes gamle Regjering havde efterladt til sin Efterfølger en stor Deel Forældet, der uundgaaelig maatte ombyttes med noget Andet, og det forekommer os derfor lidet troligt, at den meget store Forøgelse af Pensionerne ogsaa skulde være en af Grundene, hvorfor Budgettet endnu ikke, trods Hs. Majestæts gjentagne Jrettesættelser. til sine høieste Embedsmænd, er udkommet; hvorved Budgettet i det absolut Danmark rigtignok opnaaer den Mærkværdighed, at det bliver det eneste Budget i Verden, som udkommer langt inde i det Aar, hvorfor det skulde gielde. Et Exempel paa en Art Pensioner, som man derimod ikke har kjendt tidligere hertillands, er i disse Dage kommet til vor Kundskab, og vi troe vel at det fortjener offentlig Omtale, nemlig Pensioner til afgaaede Redacteurer af et af Regjeringen understøttet Blad. Hr. Hollard Nielsen, afgaaet Redacteur for det afgaaede Blad Dansk Ugeskrift for alle Stænder, som nu hedder Aftenbladet, har nemlig erholdt 500 Rbd. i Pension. Vi ere visselig saa lidt som Nogen imod, at Regjeringen har et officielt Organ i Pressen, hvori den med Talent og Kraft kan forsvare sine Anskuelser, og fremføre Grundene for sine Handlinger, som ofte kunne være skjulte for dem, der staae udenfor; derimod troe vi vistnok, at der Jntet opnaaes ved at understøtte talentløse, kundskabsfattige Personer, som snarere skade end gavne den Sag, de forsvare. Vist er det, at Hr. Hollard Nielsen i Publicum ingen Berømmelse har høstet af sin Redaction, og for den, der ikke kjender andre Fortjenester hos ham end den, som skal støttes paa hans Redaction af Dansk Ugeskrift for alle Stænder, forekommer en livsvarig Forsørgelse af 500 Rbd. tilvisse at være en overordentlig stor Naadesbeviisning, der maatte efter denne Beregning høre utallig mange Tusinder til, dersom Regjeringen engang skulde pensionere et Talent med Fortjeneste, naar den engang havde faaet et saadant til at være Redacteur for et un(Fædrel.) derstøttet censureret Blad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Digteren H. C. Andersen afreiser og nogle (Dagen.) Dage til Paris. Følgende os fra en høitagtet Haand velvilligen meddeelt Notits - hedder det i O. Th. Av. turde maaske netop for Øieblikket have særlig Jnteresse for danske Læsere. J en Tale, hvormed den belgiske Grimme, Hr. Willems i Gent, den grundigste Kiender af sit Fædrelands og Nordens Oldtid, indledede den Fest, der paa den Gentiske Høiskoles Sal blev holdt den 24de Oct. 1841 af Venner af Belgiens Landesprog, det flamske, siger Taleren. Vort Lands indskrænkede Gebeet bør er afskrække og (fra at elske og tale vort Modersmaal), hvorvel man ogsaa kan sige, at 10 Mill. Mennesker tale Dialect af det nedertydske. Vor første Pligt er stedse at foretrække vort Lands Tarv. Mit Land er ikke for lille for mig. Lader os slaae vore Øine paa Danmark, som kun indbefatter 1 1/2 Mill. Mennesker, hvis Modersmaal er dansk medens den øvrige Befolkning er tydsk. For 60 Aar siden herskede endnu det tydske Sprog i hiin Land over det nationale Element; Sæder og Skikke have et tydsk Anstrøg. Men da reiste sig Mænd, som bragte den danske Nationalitet til Ære: Holberg, Evald, Baggesen og fornemmelig den store Oehlenschläger skabte i det lidet Land en Literatur, som neppe staaer tilbage for nogen anden, og endnu skriver Oehlenchläger ligesaavel i sit eget Modersmaal, som i Høitydsk. Lad da dette Land tjene os til Exempel." – Som bekjendt søger i Belgien den franske Jndflydelse aldeles at fortrænge det oprindelige og nationale Element, og det egentllige Landesprog, det flamske, er næsten i alle offentlige Forhandlinger veget for det franske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Ledige Embeder. Amtsforvalter og ForstrassererTjenesten i Hirschholm. Caution 5000 Rbd. at stille paa anordnet Maade. Gage: for Amtsforvaltertjenesten 800 Rbd. og til Contoirhold 200 Rbd. foruden Emolumenter af fri Bolig med Jord Brænde, de sædvanlige Skriverpenge, Jndtægter af Skiftevæsenet, m. v. Forstrasserertjenesten: 450 Rbd. og til Contoirhold 150 Rbd. Det gjøres til Pligt for den, der maatte blive beskikket i Embederne, at underkaste sig en eventuel Adskillelse af Forstras serertjenesten med de dertil hørende Jndtægter fra Amtsforvaltertjenesten, eller i alt Fald enhversomhelst Forandring, der maatte allernaadigst befales ved fornævnte Forstrasserertjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Gladsaxe og Herløv Sognekald i Sjælland, 367 Rbd. (Opslaaet vacant den 25de Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Kjøbenhavns Børscours den 27de Januar 1843. Hamborg 2 Maaneder – a vista 203 1/2. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 101 1/2 a 102 Rbd. Nationalbank Actier 111 a 111 1/2 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-30
Kjøbenhavns Torvepriser den 28de Januar. - Rug 5 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 72 s.; Hvede, 5 Rbd. 64 s. 3 7 Rbd.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 40 sk. dito 6 radet, 3 Rbd. 8 s. a 3 Rbd. 24 s.; Havre, 2 Rbd. 56 s. a 3 Rbd. 8 s.; Erter, 3 Rbd. 88 s. a 4 Rbd. 24. s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 88 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 44 s. a 1 Rbd. 60 s.; Smør, Pd., 21 s.a 24 s.; Æg, Snesen, 24 s. a 27 s.; Sjællandsk Smør, Fogn., 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 48 s.