Berlingske Tidende, 1826-07-24
Det var ikke Medlemmerne af Foreningen til offentligt Vel forbudt, selv at henlede de locale Autoriteters Opmærksomhed paa de Misbrug, som de havde bemærket, omendskjøndt i Almindelighed i Directionen for Foreningen forbeholdt sig Ret til derom at underrette Regjeringen. Det var udentvivl formedelst dette Motiv, at Flere af dem, og der blandt Michael Mouravies, foreslog at ansøge om den høisalige Keisers Bekræftelse paa Stiftelsen af deres Selskab. Men Majoriteten antog ikke dette Forslag, Selskabets indre Orginisation var saadan, Dets Stiftere eller de Jndivider, som havde taget Deel i dets Oprindelse, dannede i Qvalits af de ældste Medlemmer, det, som man kaldte Central-Foreningen. Af Hjertet af denne Forening var uddraget Central=Raadet, sammensat af en Tilsynsmand og 5 Assessorer, af hvilke En var udvalgt under Tilsynsmandens Autoritet til Presidentens Functioner og antog da Titel af Foreningens Chef Hver fjerde Maaned gik 2 Assessorer ud af Raadet, og deres Pladse, bleve besatte af Andre. Tilsynsmanden vedblev at være det til Aarets Udgang. Naar de øvrige af Central-Foreningens Medlemmer forenede sig med Raadet antog denne Forbindelse Titel af Central Direction. Central=Raadet udøvede den executive Magt i Foreningen, Central-Directionen den legislative Magt. Denne Direction havde det Hverv, at udvælge Embedsmændene i Foreningen, hvis høieste Domstol den udgjorde. Raadet var autoriseret til at optage Medlemmer, og til under Forfald at indsætte i deres Magt de Jndivider som nøde Central-Foreningens Tillid. Directionen i havde derimod Ret til at udnævne et temporairt Lovgivningkammer for at undersøge, oplyse og fuldstændiggjøre Foreningens Love uden at forandre deres Hensigt. De af dette Kammer fastsatte Love, burde provisorisk sættes i Kraft med Directionens Samtykke, indtil deres desinitive Sanction ved Foreningens øverste Bestyrelse, der ikke kunde etableres, førend Foreningen var bestemt indrettet. Det er indlysende af det, som er berettet, at Autoriteten i dette hemmelige Selskab, og overhovedet Magten til at styre imod et vist Maal. var i Stifternes eller de primitive Medlemmers Hænder. Den stod til de at optage nye Medlemmer, idet de tillige indsatte en Direction. Directionerne kaldtes effective, secondaire og principaale. De antoge Titel af effective, som vare sammensatte af 10 Medlemmer og da modtoge et Exemplar af første Deel af Reglementerne. Jndtil da vare de ikke anseete foreffective. Jmidlertid havde Central-Foreningen Ret til at gjøre Undtagelser i denne Regel, forat fremskynde Selskabets Udstrækning. Hele den effective Direction kunde etablere en secondaire, som kun stod i Forbindelse med den, men dersom den secondaire Direction udnævnede en anden i sit Sted, og dersom denne Sidste vare sammensat af ti Medlemmer, blev den aldeles uafhængig af sin Stifter. Titel af principal Direction blev givet til alle dem, de havde dannet tre secondame Directioner, eller tre frie Selskaber. (Saaledes kaldes ogsaa de Selskaber, som uden at udgjøre Hovedelen af Foreningen til offentlig Vel, ikke desto mindre bidrage til Opfyldelsen af deres Hensigter ved deres Jndflydelse paa Breve, Kunster, o. s. v.) De principale Directioner havde det Prærogativ at modtage 2den Deel af Reglementet. J enhver Direction var, til Autoritets-Udøvelsen, til Overholdelse af Orden og Arbeidets Fordeling, udvalgt et Raad, bestaaende af en Tilsynsmand og een eller to Chefer, alt eftersom Directionen selv bestod af 10 eller 20 Medlemmer. Alle Affairer, det være enten i Directionerne eller Central-Foreningen afgjordes ved Stemmeflerhed. Domme bleve afsagt paa samme Maade. Navnene paa de Medlemmer, som havde gjort sig vel fortjente af Foreningen, vare indskrevne i en Æresbog og Navnene paa dem, som vare exeluderede i en Vanærebog. Medlemmerne havde Ret til at forlade Foreningen, men maatte forpligte sig til at lagttage Taushed, om det, de havde erfaret. Den samme Forpligtelse til Taushed maatte indgaaes af alle dem, som modtoge Forslag om at indtræde i Foreningen, og fornyes, naar det havde været dem tilstaaet at læse 1ste Deel af Reglementet. Der var ikke nogen særegen Ceremonie ved Optagelsen. Den som skulde optages gav en skreven Erklæring, som siden blev brændt uden hans Vidende. Ethvert Medlem maatte nedlægge i en fælleds Casse 1 af sin aarlige Indtægt 1), og adlyde Forningens Love. Saadanne vare, ifølge Reglementernes første Deel, Principerne og Hensigten for Foreningen til offentligt Vel. Den anden Deel var aldrig skreven, eller i det mindste var den ikke sanctioneret at Central=Foreningen. Udkastet havde været forelagt af Fyrst Troubeskov, men det blev ikke taget i Overveielse, og Alexander Mouravieff kastede det paa Jlden med andre Papirer, 1822. Man havde imidlertid draget Omsorg for, i første Deel at omtale den anden, det være nu enten fordi man vilde give Rysgjerrigheden end mere Lokkemad, eller fordi man ventede paa en Leilighed til, engang for Sel 1) Alle Udsagn stemme overeens i, at denne Regel var kun lidet iagttaget. 2 Petersborg havde man, indtil Aaret 1825, kun samlet 6000 Rubler, som blive overgivne til Fyrst Tronbeskop, der brugte dem, men ikke i Selskabets Anliærender. skabets nye Medlemmer at opdage Stifternes sande Hensigter. 1 Forresten vare de langt fra, med Nøiagtighed at rette sig efter Bestemmelserne i Reglementets første Deel. Ved Directionernes Jndsættelse, blev den, i denne Hensigt foreskrevne Orden sjelden iagttaget. Der havde været tvende nedsatte i Moskau. Den første under Forsæde af Alexander Mouravieff, som boede i denne Bye, efterat være udtraadt af Tjenesten. Den Anden under Forsæde af Fyrst Theodor Schakovskoy. Begge holdt sig kun kort Tid. Der have og saa været to i Petersborg 2), hvori Jægerofficeren Semenoff, og Oberst Bourtzoff 3, præsiderende. Deres Medlemmer, omendskjøndt deelte i Directioner, samledes stedse, hvor de syntes for godt 4 og fulgte ikke den derfor bestemte Regel. De frie Selskaber, næsten afhængige af Foreningen til offentligt Vel, dannede sig ligeledes i Petersborg. Der sluttedes to i Regimentet Jsmailovsky, det Ene ved Fyrst i Engene Obolensky, Jacob Tolstoy og Collegie-Assessor Tokareff, siden afdød; det Andet ved Jægerofficeren Semmenoff. Begge bestode ikke længere end i tre Maaneder. Et tredie frit Selskab, blev grundet af Oberst Glinka, efter den titulaire Raadsherre Semenoffs Udgn, som havde taget Deel med ham i de omtalte Selskaber, og Directioner 5)