Almuevennen, 1843-03-29
Da vi undertegnede Gaardmænd og Huusmænd i Sognet skjønner, at have fuldkommen gyldige Grunds til at protestere imod, at fornævnte Skorsteen og Kakkelovn bliver opført og bekostet paa Sognets Regning, saa vover vi underdanigst at indstille til det høie Collegium følgende bemærkninger: 1) Det maae i høieste Grad forundre os, at Skolelærer Poulsen kan klage over, at der er fugtig og koldt i hans Sovekammer, da det er en gammel – fra Frederik den Fjerdes Tid – grundmuret Skole, hvor Muren er paa omtrent 1 Alen i Diameter, ligesom ogsaa Sognet for endeel Aar siden for at forebygge Fugtighed – optog Steengulvet i Sovekammeret og fyldte omtrent 3 Qvarteer høit med Sand, og lagde nyt Brædegulv deri, saa det er ikke muelig at der kan være fugtig, naar Skolelæreren ikke selv bidrager dertil, hvilket ogsaa vedlagte Synsforretning af 24de f. M. udviser. Hvad Kulden angaaer, da kan vi ikke skjønne at der kan være koldere – ja vel ikke saa koldt – Poulsens Soveværelse, inden for saa tykke Mure, som i vore Værelser, hvor de opvundne og klinede Leervægge der beskytter os for Kulden, kun er en 3 a 4 Tommer i Tykkelse. Og dersom Skolelæreren skulle alligevel synes at Kulden er for streng, saa kan han flytte sin Seng ind i den Stue hvor der er Kakkelovn, thi vi skjønner ikke rettere, end at ligesaa godt som alle de foregaaende Skolelærere kan have boet i Skolen, foruden at have Kakkelovn i Sovekammeret – af hvilke en af dem havde 10 Børn og han klagede ikke – saa maae ogsaa Poulsen, da han kun har 3 Børn, kunne boe der, uden at der anbringes Kakkelovn. 2) Det vil ligeledes ogsaa blive til aarlig Bekostning for Sognet, deels med den aarlige Vedligeholdelse og Skorstenens Feining, samt at der rimeligviis vil blive paalagt Sognet at anskaffe mere Jldebrændsel til Skolen, da det er en Selvfølge, at der maae medgaae mere Jldebrændsel til 3 Kakkelovne end til 2, og det er ingen Tvivl underkastet, at enten maae der leveres mere Jldebrændsel til Skolelæreren, eller ogsaa f. Ex. Varmen i Læseskolen, hvor Børnene ere, maae formindskes. 3) Endelig er, og vil der stedse blive mangfoldige arbeidsløse og trængende Mennesker meere i Aar, end de foregaaende Aar, at Fattigbidraget kan behøves at blive større, hvilket tilligemed saamange andre Udgifter vi trykke og betydelig, saa vi fuldkommen indseer, at vi ikke kan taale at bebyrdes med Udgifter der ikke behøves, da der er mange af os der efterhaanden ikke kan faae det nødtørftige Ophold til os og Familie, og vi dog skal tvinges til at betale til fornævnte Jndretning, de indseer vi ikke er ret eller billigt, thi ligesaa lidt som nogen af os har Evne til at bekoste enten Sovekammer, eller Kakkelovn deri, ligesaa godt skjønner vi ogsaa, at Skolelærer Poulsen kan undvære samme, da det deels ikke behøves, og deels at Tiderne og Omstændighederne ere saa trykkende for os. Jøvrigt erklæres, at vel er vi godt tilfreds med Poulsen som Skolelærer, men dersom han ikke finder sig fornøiet med Localets Jndretninger som de ere – da der ikke findes mange Skoler heri Omegnen der er bedre vedligeholdt og beqvemmere indrettet end vor Skole – saa maa vi finde os i at han flytter et andet Sted hen, og maaskee der kan komme en anden Skolelærer her til Sognet, der vil være fornøiet med Beboelsen som den er, uden at paabyrde os unyttige Udgivter, ved at begjære nye Jndretninger. Disse vores Besværinger, tilligemed vedlagte 4 Bilage, imod Skolelærer Poulsens fornævnte Andragende af 14de Mai f. A., vover vi herved underdanigst at indstille til det kongelige danske Cancellies høigunstige Approbation, hvornæst bemærkes endvidere, at da det høie Collegii Resolution af 17de Septbr. f. A. blev os forkyndt, henvendte vi os under 24de October f. A. til Sogneforstanderskabet for Hammer og Lundby Sogne, med en Besværing derover, hvilket endvidere i Bilaget Nr. 2 tillige vil erfares, at der derefter blev indstillet til Amtsraadet, men da Amtets Resolution herpaa af 13de Decbr. f. A. ikke faldt ud til Gunst for os, og det tillige i fornævnte Andragende var begjært at vi ønskede det indstillet til Cancelliets Afgjørelse, saa ben vendte vi os til Amtet om at erholde fornævnte Andragende udleveret, for af os at indstilles til fornævnte Collegium, men denne Begjæring blev og negtet. Ve erholdt derpaa fra Amtet den under Bilag Nr. 3 af 17de Januar d. A. anførte Skrivelse om Trudsel med Mulcter efter Anordningen 29de Juli 1814, § 40. Derpaa kaldte Formanden Provst Lautrup de 8 Medlemmer af Sogneraadet, som den 29de Decbr. f. A. ikke vilde underkaste sig Amtets Ordre af 13de Decbr. f. A., til sig i følgende Orden (for at de skulle erklære dem i Anledning af fornævnte Resolution) nemlig Niels Andersen og Rasmus Andersen mødte den 23de Januar, Peder Sørensen og Hans Pedersen mødte den 24de, Hans Mortensen medte den 25de, hvad Dage Hans Nielsen og Niels Pedersen mødte, vides ikke, men Hans Hansen mødte den 3die Febr. d. A. Vi skjønner ikke rettere, end at det er stridende imod Communalanordningens §§ 12 13, saaledes at skille Sogneraadets Medlemmer fra hinanden naar Sager af Vigtighed skal forhandles; thi vi har kun modsat os, at vi ikke vil opføre eller bekoste den omhandlede Skorsteen og Kakkelovn, førend vi erholder Cancelliets Resolution – ogsaa paa vores Andragende.