Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-16
Frankrige. Det er langtfra ikke heller roligt hertillands. J Bourdeaux har der nylig været opslaget Oprørsplacater og Folket havde vanket deromkring i talrige Hobe, dog var det endnu ikke kommet til noget egentlig Udbrud. Som Aarsag nævner man Handelens øie blikkelige Standsning, hvorved den ene Fallit erklæres efter den anden. J nogle Departementer har Pøbelen, sat sig op mod Skatterne og de høie Kornpriser, saa manhar maattet opbyde Nationalgarden i de omliggende Stader og Byer tilligemed Linietropperne. Ved Arles plantede man igjen hist og her den hvide Fane, synge Viser til Ære for Carl den Tiende, o. s. v. Selv indi Paris tales om et Agentskab som skal existere der for Henrik V. Hertugen af Bourdeaux, og have sine Under Agenter baade i Provindserne og i Udlandet. Man taler ogsaa om et i Paris opdaget stort, absolutistisk Anslag. Derfor er nu ogsaa Jernporten til Palais royal, og især siden hiin Nat forleden da Lafayette i en Hast maatte samle 20,000 Nationalgardister for at adsprede en Pøbelhob som var stormet ud til Vinennes, hvor Polignac og hans Colleger sidde fængslede, lukket fra Kl. 7 om Aftenen til samme Tid om Morgenen, og hver Aften afmarschere nogle Batailloner til Vincennes for at forstærke Garnisonen der om Natten. Man vil vide, at flere europæiske Hoffer interessere sig meget for Polignac og hans Ulykkesfæller. Men Almuen vedbliver at forlange deres Død, og især have de noksom bekjendte Jndvaanere af Forstaden St. Antoine sat sig fast i Hovedet, at ville see Exministrenes Hjerteblod. - Frankrige har endelig faaet et nyt Ministerium : Lafitte er bleven Præsident og Finantsminister, Marskal Maison Udenrigs Grev Montalivet (Søn af den bekjendte buonapartiske Minister) Jndenlands, Marskal Gerard Krigs, og General Sebastian i Marineminister. Hr. Dupont er bleven Seglbevarer. Man er nu i spændt Forventning om disse Valg ere efter Folkets Ønske. Engelland. Ogsaa i dette Lands Hovedstad har der begyndt at yttre sig Uordener og Voldsomheder. Ved flere Leiligheder havde Pøbelen forfulgt Kongens Vogn, med det Skrig: "Ned med Politiet!" Men den Dag Kongen var i Parlamentet kom det til et almindelige Opløb. En Vogn som man troede Wellington sat i, blev bombarderet med Stene, og da han selv kom ridende, blev han anholdt af Pøbelen, saa han maatte give Hesten Sporerne, forfulgt af Steenkast, og truffen i den ene Skulder. For at komme hjem igjen maatte han skjule sig i Fyrst Esterhazys Vogn, men blev opdaget og atter forfulgt med Steenkast, Hujen og Skrigen Paa sit Skrivebord fandt han et Brev, hvori der stod De vil paa Mandag give en Dinee, husk paa, det bliver den sidste i Deres Liv." Mellem Politiet og Pøbelen har der været blodige Batailler. Pøbelen havde taget sin Tilflugt til det moderne Pariser- og Brusseler, Vaaben. - Brostenene. Politiet maatte kalde den bevæbnede Magt til Hielp, og saaledes havde det nu var ret i flere Dage, saa Tropperne maae være paa Benene baade Nat og Dag, og Londons samtlige Regimenter havde Ordre til at være parate i paakommende Nødstilfælde. Som følge af disse Begivenheder falde de offentlige Statspapirer. J Grevskabet Kent have Uroligheder. ne antaget den alvorligste Caracteer. Paa flere Steder have Landboerne plantet den trefarvede Fane. Brandstiftelserne have udbredt sig til Grevskabet Sussex. Hovedaarsagen skal være: at Godseierne der, ligesom i Jrland, finde deres Regning ved større Forpagtninger, og derfor opsige de smaae Forpagtere, som derfor nu begynde med at ødelægge Plougene, for at tvinge Jordeierne til at lade Markerne bearbeide kun med Spaden. Fra Canterbury saae man nylig paa een Dag 5 store Jldebrande i forskjellige Retninger. J Jrland frygtes for en almindelig Folkeopstand. Alle irlandske Officerer, som staae paa halv Sold have desaarsag faaet Ordre til at holde sig tjenstfærdige. Dog synes ikke politiske Jdeer, men kun den ubeskrivelige Nød blandt Almuen at være Aarsagen dertillands. Folket er ikke heller tilfreds med Kongens Parlamentstale, der ikke skal have opfyldt dets Forventninger. Den indeholdt 3 mærkelige Puncter: Don Miguels bebudede Erkjendelse som Konge af Portugal, Engellands Medvirkning til Rolighedens Gjenoprettelse i Nederlandene, og nogle visse Souverainen forhen tilhørende Rettigheders Overdragelse til Staten.