JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
(Af Gesundheitstempel der Deutschen. 1 Hemp. Ap. meldte i sin Tid, at Brevbæreren i Faaborg, en brav Borger, var paa Hjemveien fra Svenborg, aldeles forsvunden, uden at det, uagtet ivrige Efterforskninger, var lykket at opdage Aarsagen. Hr. Landsoverretsassessor, Byefoged Wiborg har nu i " Dansk Ugeskrifmeddeelt en Artikel om Postbud Jens Boesen Voss's Dødsmaade, fremstillet efter de derom optagne Forhører, hvorefter det er høist sansynligt, at benævnte Postbud er i Nattens Mørke af nogle ærvboiske Smuglere, for hvem han kom ubeleiligt paa sin fredelige Vandring, skaffet afveien. Alle de oplyste Omstændigheder, og vedkommende Distriktslægges visum repertum, da Liget var fundet, gjør det sandsynligt, at Brevbæreren er bleven dræbt En Gaardmand Niels Sørensen blev efter mistænkelige Omstændigheder antaget at have kjørt Varer for Smuglere og blev arresteret; ved forskjellige Usandheder og Modsigelser under Forhørerne tabte han al Troværdighed, Jmidlertid fandt Øvrigheden, at saa meget end de mange Modsigelser, hvori han havde indviklet sig, i Forbindelse med de øvrige Omstændigheder, lode formode at han det mindste er vidende om hvorledes Postbudet er kommen af Dage, saa er der dog ikke tilstrækkelig Grund til imod hans vedholdende Benægtelse at padrage ham Ansvar eller Straf for Domstolene, og saaledes ikke tilstrækkelig Anledning til at anordne en Justitssaa anlagte imod ham. - Meddeleren af denne mærkelige Sag giør følgende bemærkning: "Smugleriet fortiener stedse Misbilligelse og Ugunst, men naar det drives til den Yderlighed, at selv den fredelige og uskyldige Medborger, i Borger, sikkerhedens trygge Hjem, i Danmark, derover maa offre Livet, saa oprøres enhver retsindig Mands Følelse ved dette Uvæsen. Jeg har kjendt Hanlende, som ganske vist aldrig have smuglet, men jeg har og kjendt andre, iøvrigt brave og almeenagtede Handelsmænd, der, idet de selv fordømte Smugleriet, have paastaaet, at enhver Detaillehandler, der ikke smugler, maa gaae tilgrunde. En dette sandt, saa maa uden Tvivl Aarsagen søges enten Egennytten i Almindelighed, eller i Ulighed i Toldlove, nes Overholdelse eller i Toldlovgivningen selv. Jeg indskrænker mig i dette Hensyn til den bemærkning, at dersom Aarsagen enten ganske eller forendeel skulde findes i selve Toldlovene, og dette kunde Man næsten fristes til at antage, siden Straffene for Toldsvig i saa høi Grad. divergere fra den almindelige Lovgivnings Straffe for Svig, i hvor vel jeg erkjender, at hertil ogsaa kan være historiske Aarsager, saa var intet ønskeligere end at al legal Anledning til Toldsvig maatte kunne bortryddes ved en gjennemgribende Revision af Toldlovene, en Gjenstand saa vigtig som værdig for en tilkommende Stænderforsamling at udville for den humaneste Konge. (Hemp. A.)(Forlangt indrykket.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Den lærde og navnlundige Professor Jens Schielderup Sneedorff, der døde Aar 1764, har udi et afham forfattet Skrift paastaaet og grundigen beviist, at Misbrugen af Cultur og Videnskabelighed har været Hovedaarsagen, at de forhen vældige og blomstrende Stater, have tabt deres Anseelse og Glands, der er bleven forvandlet og omskiftet til Afmagt og Usselhed. - Naar Videnskaberne, saaledes dømmer Sneedorff, ere blevne misbrugte ikke allene til at føde og tjene Lasterne, men og til at undskylde og retfærdiggjøre dem, saa har sligt havt til følge, at derved ene de største Nationer tilsidste bleve saaledes svækkede, at den Sikkerhed, som Kunst og Magt giver et slebent Folk, ikke har kundet beskytte dem mod Barbarer, mod Nationer, som ingen andre Vaaben, have havt, end en paa Fattigdom og Nøisomhed grundet Tapperhed og Selvfornægtelse. Dette er i et kort Begreb Jødernes, Baboloniernes, Assoriernes, Medernes, Tyriernes, Persernes, Egypternes, Grækernes, Carthaginensernes og Romernes Histori, og efter saa mange Nationers bedrøvelige Erfarenhed, maae vi da ikke frygte, at den samme Skjæbne engang skal træffe de Folk, som have efterfulgt, og maaskee baade i Ondt og Godt allere. de overgaaet dem,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Kjøbenhavns Børs=Cours, d. 22de Mai. Species 207 solgtes til 12 Mk. 6 trefjerdedeel s. Bank Disconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Norske Speciessedler 181. En Sk. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Hos Termansen faaes Afskeds=Prædiken holden i Christiansborg Slotskirke, paa 2den Sønd, efter Paaske af Biskop Dr. Mynster, Corsarerne, Opera i 3 Acter af H. Hertz. Eventyr, forfattede for Børn af H. C. Andersen, 1 Hefte. Portefeuillen af H. P. Holst med Guldsnit. Fædrelandet No. 33. -¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Med gunstig Øvrigheds Tilladelse, lader Undertegnede anstille Skiveskydning 2den Pindsedag, strax efter Gudstjenesten paa følgende Gevinster: Første 2 Sølv Spiseskeer. Anden 1 Ditto større Spiseskee, Tredie 1 Ditto Sukkertang Fjerde en Ditto Ditto Ethvert No. som er 3de Skud med glat Bøsse, maa betales med 8 s. De Vindende ere ikke pligtige til atbetale mere. Skydepladsen er ved Plantagen. Ribe d. 21de Mai 1835. ærbødigst. Jørg. Schmidt. lidt,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Jfølge det Kongelige danske Cancellies Skrivelse af 18de f. M. bekjendtgjøres herved, at det til den 29de October d. A. berammede Marked i Sønderomme, herunder Jurisdictionen, usættes til den 31te s. M. Nørvangs Torrild Herreders Contoir i Weile d. 21de Mai 1835. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Over og Underret, ere indkaldte Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter afgangne Madame Antoinette Charlotte Lobidantz, Enke efter afgangne Pastor Lobidantz af Akkerup Præstegaard i Haarbye Sogn, Odense Amt, til overeensstemmende med Placat af 2den Juni 1819 inden 12 Uger at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, der af de indsatte Executores Testamenti og Skiftecommissairer er overdraget Boets Behandling. Ligeledes ere indkaldte med samme Varsel den Afdødes indsatte testamentariske Arvinger, nemlig Madame Charlotte Seide lin af Rimsøe Præstegaard og hendes Børn, Forpagter Julius Dichmann af Aagaard ved Aalborg og hans Datter Antoinette, Degn Georg Anton Kofoed i Hansted ved Horsens hans Søn Andreas Birk og Datter Ane Dorthea, Skolelærer Friis af Sarup Skole hans Søn Hans Lund Friis, for at beviisliggjøre Deres Arveret samt paasee Deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Bemærkning at der afholdes en Skiftesamling i Boet Torsdagen den 18de Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvor da blandt andet vil blive omventileret et af den Afdøde til Hr. Capitain v. Dich manu ved Fyenske Jnfanteriregiment udstædt Gavebrev stor 1500 Rbd. Sølv. De Udeblivende antages at vedtage hvad de Mødende beslutte. Fridericia Skifteret d. 18de Maji 1835. Aandet. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Placat. Jfølge passeret Udlæg for resterende Renter til Nationalbanken bliver det Peder Jessen Lobner deri Byen tilhørende Sted beliggende under No. 559 i Norges Gade med tilliggende Grund, Gaards, Haugeplads og Jordlod i Marken, samt en ham ligeledes tilhørende Kobbellod paa Bredstrup Kobbel og en halv Langeng, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes 1ste Auction Onsdagen den 17de Junii førstk. 2den - Onsdagen d. 1ste Julii. og 3die - Onsdagen d. 15de Julii. De 2de første paa Stadens Raadhuus men 3die Auction i selve Stedet hver Dags Formiddag Kl. 10, hvilket herved overeensstemmende med Plakaten af 22 April 1817 bekjendtgjøres til Efterretning for Vedkommende med Tilføiende at Conditionerne forinden ligge til Eftersyn paa Undertegnede Contoir. Fridericia Byefoged-Contoir d. 19de Mai 1833. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Bekjendtgjørelse. Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afg. Karen Pedersdatter Aarre, bliver den hendes forhen afdøde Mand Thomas Pedersen Knude tilhørende Gaard, beliggende i benævnte Aarre Bye og Sogn, Skads Herred, med sine paastaaende Bygninger og til liggende Eiendomme, af Hartkorn 2 Td. 7 Skpr. 3 Fkr. otteogtyve fyrretyvendedeel Al., stillet til Bortsalg, ved en eneste offentlig Auction, der afholdes i Gaarden Onsdagen den 10de Juni førstk. Formiddag Kl. 9. Eiendommen vil blive opraabt, deels samlet, deels i mindre Parceller, efter den skeete Opmaaling og attraaede Udstykning, og bemærkes at Jorderne ere almindelig bekjendte som særdeles gode. Efterat Salg af Gaarden har fundet Sted, vil Boets Jnd Udboe og Besætning samme Dag blive forauctioneret; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Stads Herredscontoir paa Giellerupholm d. 20de Mai Bruun. I Udskiftningsacten af 18 October f. A. betræffende Sønderports Fælledsdrift er alene anført Navnene paa de Huuseiere, som for Hovedsgræsninger nu ved Lodtrækning ere tilfaldne nummererede Lodder, men da det til fornøden Orden i Pantevæsenet tillige udfordres, at Lodderne henføres til de vedkommende Huusnummere og at det in svecie af dem, der eie flere Huse, bestemmes hvilken Udskiftningslod der skal tilligge ethvert af fornævnte flere Huse, saa er der til at regulere disse Forhold henlagt til Eftersyn paa Raadstuen i 14 Dage et i dette Øiemed udarbeidet Forslag, ved hvilket Dhrr. Lods Eiere i Anmærknings Rubrikken vilde behage at gjøre Vedtegning om de herved maatte finde noget at erindre. Ribe den 22de Mai 1832. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Den 11de Juni d. A. bliver Fæstegaarden Kas bjerg i Lintrup Sogn sat til offentlig Auction. Conditionerne ere at erfare paa Gaarden selv og paa mit Contoir i Haderslef. 1000 Rd. Cour. kunne blive staaende, i Eiendommen. Samme Dag, Gaarden maa blive solgt eller ei, bortsælges sammes hele Ud og Jndboe samt Besætning, bestaaende i Hornqvæg, Heste, Vogne, Avlingsredskaber, Senge, Linned, Sølvtøi, Kjøkkenredskaber og andre Mobilier, og bemærkes, at Betalingen imodtages af mig i Rødding paa de Dage i November Maaned d. A., som nærmere blive fastsatte. Lysthavende indbydes at indfinde sig paa bemældte Dag om Formiddag Kl. 10 paa Kasbjerg. Frøs= og Kalslund Herredsfogderie d. 14de Mai 1835. Petersen, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Bekjendtgjørelse. Formedelst Forandring af Bopæl, agter undertegnede Eier af Hedegaardshøy under Hadersleb Amt, Nørre Fardrup Sogn, enh. Miil Norden Ribe, beliggende imellem Ribe og Gredstedbroe at bortsælge under Haanden en halv Eindoms Gaard af Lindevidtsk Gods efter adelig Frihed, hvis Bygninger bestaae ialt af: 33 Fag Grundmur, med Jorder, hvorudi kan saaes Rug 9 Td., Bog 5 a 6 Td., Havre 15 a 16 Td., Boghvede 5 a 6 Td., Kartofler 4 a 5 Td., hvortil foruden hører 4 Moseskifter og 19 Daaslet mærsk Eng. Jorderne kan græsse og fodre aarlig 4 Heste, 18 til 20 Høveder, 16 a 18 Faar. Herlighederne til denne Eiendom ere Kroeholds Privilegigium, frie for Ægter, Fourage, Magazin, Kongetiende og Landgilde, undtagen i Ufredstid efter de Eiendommen, meddeelte Adkomstbreve. Fornævnte Eiendom kan saavel samlede erholdes eller og blive deelte i 2de eller 3de Parter baade Bygninger og Jorder. De billigste Vilkaar, hvoriblandt en Deel af Kiøbesummen kan blive indestaaende, vil erfares hos Eieren. Jens Madsen, Med høie Øvrigheds Tilladelse agter Undertegnede Søndagen d. 31te Mai, hos Vertshuusholder N. Varming i Sønderportsgaden, ved Terninger at lade bortspille en god Eege Dragkiste. Et hvert Rumer betales med 4 s. Dette bekjendtgjøres herved, og ud Ærbødigst. beder jeg mig et talrigt Besøg. C. Dithlefsen. Ribe d. 22de Mai 1833. Undertegnede, der var nedsat sig som Skomager heri Byen, anbefaler sig med Forfærdigelse af al Slags til denne Profession henhørende Arbeide, og lover Enhver, som vil beære ham med Bestillinger, redelig Behandling, muligst billig Priis og hurtig Expedition. Ribe den 19de Mai 1833. Blinkenberg, boende i Grydergade hos Hattemager Nielsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Hvor en stor 2 Etage Bilæggerovn er at faae til Kjøbs, anviser Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
Kongelig. allernaadigst privilegeret. eide. bes. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 43. Fredagen den 19de Mai. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Anklageakten indbefatter ialt 164. Personer, hvoraf 122 sidde i Arresterne, men de øvrige 42 befinde sig paa flygtende Fod. J hiin Alt blive de Anklagede henførte til 3 Kattegorier; men et Antal af hine Anklagede figurere tillige i flere af disse Kategorier, nogle igjen i dem alle 3 tilsammentagne. Den første Klasse indbefatter 109, som allebeskyldes for enten at have begaaet eller forsøgtat begaae et Attentat, der skulde gaae ud paa at omstyrke eller at forandre den bestaaende Regjeringsform, eller have forlede Borgerne til at gribe til Vaaben imod den Kongelige Auctoritet, eller at have exciteret til Borgerkrig, og bevæbnet Borgerne og Jndvaanerne eller forledet dem til at væbne sig mod hinanden. Efter d. 27de, 88de, 89de og 91de Artikel i Straffecodexn er Dødstraffen at anvende paa disse Forbrydelser. J denne første Kategori befinder sig Pluraliteten af Lyonneserne og Minoriteten af Pariserne, fordi disse have vidst at gjøre sig usynlige for Politiets Eftersøgelse. Den anden Kattegori indbefatter 17 Personer. Beskyldningen som gjøres mod disse, er, at de have gjort sig til Medskyldige i hiint Attentat derved, at de ved Skrivelser eller Trykkeskriver, som enten ere blevne solgte eller gratis uddeelte, have exciteret Attentanterne til hiint Forsøg, og at hiin Excitation ikke har forbleven frugtesløs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
Spanien. Efterretningerne herfra ere høist modsigende, især hvad Krigsskuepladsen angaaer. Kunsaamegeter vist, at der d. 11 have funden urolige Optrin Sted i Madrid. Anledningen hertil var et Andragende fra een af Sekretairerne i Prokuradores Kammeret, der gik ud paa, at Kammeret skulde undersøge Ministrenes Adfærd i Anledning af det imellem Valdet og Zumalaccarregup afsluttede Forlig; ogsaa meente han, at Regjeringen til den Ende burde meddele Originalen til Forliget. Dette Forslag gik igjennem. Under Debatterne i denne Anledning bleve Tilhørerne paa Galleriet saa hvittalende, at Præsidenten, Grev Almadovar, saae sig nødt til at lade det gjøre ryddeligt. Forbittrede herover dreve Tilhørerne omkring paa Gaaden, saalænge indtil Forsamlingen opløstes, og viste de da deres Uvillie især mod Premierministeren, Martinez de la Rosa, hvem det kun med megen Møje lykkedes at undgaae deres Angreb. Dagen derpaa holdt Toreno et tordnende Foredtag i Anledning af Begivenhederne Dagen forud, og forsikkrede, at saavel Ophavsmændene til som de øvrige Deeltagere i disse Uroligheder ikke skulde undgaae den hævnende Retfærdighed. En Addresse udstedtes til Dronningen, hvori hun opfordredes til at gribe til strænge Forholdsregler og Haandhævelse af Retfærdigheden. - Det taltes meget om en bevæbnet Jntervention fra fransk Side, for at gjøre Ende paa Borgerkrigen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
Tyrkiet. Journal d'Odessa indeholder følgende Nyhed fra Constantinopel, af 1ste Mai. Jgaar Aftes ankom Courerer hertil fra Alexandrien; de medbragte Depescher, der skulde være af høieste Vigtighed. Dog var endnu intet desangaaende bekjendt. Ang. Zeitung fortæller, at i Livorno var det et almindeligt Rygte, at Mehemed Ali var bleven syg og opgivet af Lægerne; ja nogle ville paastaae ham død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
Bayern. En frygtelig Explosion har funden Sted i Nærheden af München. Det 1/2 derfra liggende Krudtmagazin sprang d. 16de i Luftin med alt dets Forraad af Granater, Bomber, Congrevske Raketter og 250 Centner Krudt. 9 Mennesker bleve dræbte; i München anrettedes en ikke ubetydelig Skade, især blandt de kongelige Bygninger. Aarsagen til denne Ulykke tilskreves i Begyndelsen et Tilfælde; men et Brev, som man fandt i et Tornister, der tilhørte een af de Dræbte, Artilleristen Stanislaus Schmitt fremviser den sande Grund. J Brevet, som han har skrevet til sin Chef, siger han blandt andet: den uværdige Behandling, jeg i længere Tid har lidt af Underofficiererne ved det 1ste Linie-Batterie, Bekymringer for mit fremtidige Vel have bevæget mig til gjøre Ende paa mit Liv paa en rædsom Maade og det ved at have sprængt Krudttaarnet i Luften. Ovennævnte Dag, var Schmidt ikke kommanderet paa Vagten, men byttede med een af sine Kammerater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
Blandinger. Staden Brody, i Gallicien, er den 29de April bleven hjemsøgt af en frygtelig Jldsvaade, som ifølge Beretninger over Wien i 6 Timer har ødelagt omtrent 400 Huse. Mangfoldige Jndvaanere vanke om uden Huusly, berøvede alle deres Eiendele. Paa samme Tid er der overordentlig Mangel paa Levnetsmidler, og smerteligt er Synet, af de mange Børn, som, med Fare frelste ud af Luerne, nu forgiæves anraabte Forældrene om Brød. - (En Skrivelse fra Wien til Hamborg, angiver Tallet paa de tildeels eller ganske afbrændte Huse til 318, hvoriblandt flere Varemagaziner, saa at Tabet skal være betydeligt. Efter et Handelsbrev fra Brody til Hamborg var Tallet paa de afbrændte - hvorved formodentligen mennes aldeles afbrændte - Huse kun 160.)J den nærværende Konges Tid skal der i Bay ren være bleven gjenoprettet omtrent 50 Klostre. Alle Stemmer ere enige om, at to Ting daglig tage mere og mere Overhaand i Bayern, næml. Mysticismen og Sædernes Fordærvelse blandt de lavere Klasser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
Udenlandske Efterretninger. Vor Gesandt ved det kgl. svenske Hof, Kammerherre, Grev Moltke, har den 10de Mai, efter at have havt Afskeds Audients hos Hs. M. Kongen af Sverrig, og den kgl. Familie, forladt Stockholm, for paa Permission i Sommer at besøge sit Fødeland. Grev Moltke ledsages af sin Gemalinde og Familie. J hans Fraværelse bliver Legationssectetair Kammerjunker, Grevenkop Castenskjold i Stockholm som Chargd'Affaires.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
En fredelskende Fædrelandsven" foreslaaer i Kjøbenhavnsposten: paa den forestaaende 28de Mai, til Ære for Provindsialstændernes Stifter, Frederik den 6te, og for at bidrage til at lykkeliggjøre den trængende Klasse af Folket, ved Subscription at grundlægge et Asyl for Smaabørn og at overgive det Jndsamlede til Dhrr. Pastor Münter, Prof. Sibbern og Cand. Schaarup, for at understøtte det vigtige Foretagende, som de have projecteret for smaae Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
J samme Bl. læses Hof= og Statsrettens Dom over Prof. David in extenso, horaf man seer, at Grunden, hvorfor nogle af Gen Fiskalens Anker imod Ovennævnte afvistes var: "Da den kgl. Resolution af 14de Decbr. f. A. hvorved Prof. David er beordret tiltalt, ikkun som Gienstand for Paatale benævner Jndholdet af de ovenberørte i Bladet "Fædrelandet" og in Specie i sammes No. 7, 10 og 11 indførte Stykker, saa vil det kun blive at tage under Paakiendelse, hvorvidt hine trende Artikler, der gaae igjennem 4 forskjellige Nr. af Blader, nemlig Nr. 7, 9, 10 og 11, enten i Almindelighed, eller dog isærdeleshed den Deel af samme, som indeholdes af Bladet Nr. 7, 10 og 11, maatte kunne paadrage Tiltalte Ansvar, uden at der kan være at tage Hensyn til det formentlig Lovstridige, Generalfiskalen iøvrigt har villet finde i foranførte Blad, navnligen i de i sammes Nr. 3 og 4 indrykkede Artikler, der have til Overskrift: "Hvad er Statens sidste Grund" og "om vore raadgivende Provindsialstænders Betydning"; hvorimod Sagen, forsaavidt Generalfiskalen der under tillige har paaanket Jndholdet af de sidstnævnte Stykker, vil være at afvise. De øvrige Præmisser overstige dette Blads Grændser; men til Slutning opgives Grunden, hvorfor den Sagsagte, skjøndt frikiendt, dog paalægges Sagens Omkostninger, saaledes: "Det maa vistnok misbilliges, at Tiltalte, ved endog i et til Almeenlæsning bestemt Blad at omhandle Materier af saadan Vigtighed og Betydenhed, som de, der ere Gienstand for de paatalte Artikler, har ytret sig paa en tvetydig Maade, at hans Sætninger, uden nærmere Forklaring, let kunde forstaaes som indeholdende et strafværdigt Misbrug af den ved Lovgivningen hjemlede Trykkefrihed; og han vil følgeligen som den, der har givet Justitien tilstrækkelig Anledning til nærværende Aktions Anlæg, ikke, uanseet at der iøvrigt tillægges ham Frifindelse, kunne undgaae at tilsvare alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
Af en i disse Dage udkommen Brochure: "Foreløbige Ord om min Sag med Hr. Justitsraad Fleischer, med nogle Ord til Hs. M. Kongen", af R. Philipp, erfares, at Hr. Ph. agter at udgive de i Høiesteret oplæste subsidaire Forhører i hans Sag, af hvilke man "bedst vil kunne gjøre sig et Begreb om Sagens sande Sammenhæng, ligesom man og vil kunne see, hvorledes Forholdet mellem Forfatter, Udgiver og Redacteur herefter kommer til at staae, med Hensyn til Ansvarlighed." - Efterat have skildret den ulykkelige Skjæbne, der hviler over de saakaldte "Tremarkmænd, apostropherer Forf. Hs. M. Kongen og bønfalder Allerhøistsamme om Ophævelse for bestandig af "Tre Marks Bøden", "nu og for kommende Generationer, der skulle dømme efter den herskende Lovgiv(Kbbp.) ning. Holsteneren, Hr. Dr. philos. Wollheim, som dyrket den indiske Literatur, er nu for Tiden beskjæftiget med at udgive enkelte Kapitler af Siva=Purana i Sanskrit Sproget, efter et haandskrevet Exemplar i det kbhvn ske Universitets Bibliothek; ligesom man og fra hans Haand kan med det første vente Begyndelse af et Sand skrit=Lexicon, saavelsom Første Bind af Republikkernes Historie, fra de ældste Tider til Nutiden, et Værk, der vil udgjøre nogle Bind, og hvortil han længe har sam(Dagen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
I "Kjøbenhavnsposten No. 114 er indført nogle bemærkninger og vort Postvæsen. "Deraf sees, hvormeget der er gjort for den udenlandske Correspondence, fremfor den indenlandske. Blandt Andet hedder det: Jsær staaer Jylland tilbage. Til flere jydske Steder kommer saaledes Pakkeposten kun eengang hver Maaned. Hvo der kjender den almindelige Befordring, f.Ex. imellem Ribe og Viborg Stifters Hovedstædet, vil indrømme Rigtigheden af vor Paastand, at Post forbindelsen i Jylland er meget mangelfuld. Lad os sammenligne Kjøbenhavns Forbindelse med Berlin og med Jylland. Til Berlin kan jeg skrive 8 Gange ugentlig, til Jylland 2 Gange. Nu Jndleveringstiden. Til Berlin Mandag Form. fra Kl. 9-10 1/2 (med Dampskibet over Stettin) fra 1112 1/2 (med Dampskibet over Kiel), Eftermiddag fra 4 - 7 (med Personposten), og saaledes de fleste Dage i Ugen. Til Jylland derimod kun hver Tirsdag og Løverdag ikke længer end til Kl. 5 Eftermiddag. - J en Række af Aar har der været sendt Breve med Dampskibet Dania, men alene til Aarhuus, til de øvrige jydske Byer derimod tør man intet Brev sende med dette Skib. Jfølge den ufuldkomne Forbindelse, som er imellem Jyllands Stæder, ere Aalborg, Viborg, ja næsten hele Jyllands Handlende udelukkede fra him Fordeel af Corespondenten med Hamborg, som Kjøbenhavn nyder. Det være langtfra at vi kunde vilde ønske, at Jylland, skulde have 7 Poster ugentlig, hverken til Hamborg er ler Kjøbenhavn; men 3 Gange vilde være passende efter Tidernes Tarv. Det er at haabe, at den Postdirecteur, som nys har faaet med det jydske Postvæsen at gjøre, med Jver vil antage sig Jydernes Corresponden; ce. Den nuværende Generalpostdirecteur og hans Søn - der viist stedse vil være eng med sin erfarne og dristige Fader - ville sikkert understøtte et saa billigt Forlangende." - Dernæst foreslaaes der, at Pakkeposten maatte udgaae 2 Gange ugentlig fra Kjøbenhavn istedetfor, som hidtil, kun een. Derved vilde for rebygges, at Penge ikke saa ofte, imod Forbudet, sendtes med Brevposten. - Endelig foreslaaer Referenten og en anden Lønningsmaade for Dhrr. Postembedsmænd end den, at lønnes af de Handlende og Andre ved Gratificationer for beviist Velvillie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
Som en Synderlighed bemærkes, at den 21de de. ankom til Kbhvn, i et Skib fra Gesle 850 Baller, Java Kaffe, hvilke ifjor vare ankomne med en Ostindiefarer directe til sidstnævnte Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-29
For kort siden døde i Altona en høist fortjent Militairperson, næmlig Capitainen for derværende Bye og Politimilice, Lange, i hans 85de Aar. J 64 Aar havde han tjent Staten, næmlig i 20 Aar som Lieutenant ved Husarerne, og i 44 Aar som Capitain for bemeldte Corps: en Post, som han forestod med rastløs Jver og til almindelig Tilfredshed. Hans Liigbegængelse var meget høitidelig. (Hus. Ugbl.)