JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Geistligheden i Danmark, Siellands Stift: a) Kjøbenhavn: Biskoppen, 2 Provster: Stiftsprovsten og Provsten for Holmens Provstie, 1 Confessionarius, som er dansk Hof og Slotspræst; 7 Sognepræster og 7 Capellaner ved de danske Menigheder, samt 3 andre Præster og 6 ordinerede Catecheter; 2 Sognepræster og 1 ordineret Catechet ved de tydske Menigheder;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
den reformerte Kirke har 1 fransk og 1 tydsk Præst; Antallet af de øvrige Kirkebetjente er 50. b) det øvrige Sielland, 264 Præster. c) Bornholm: 15. d) Færøerne 6. e) Grønland 6. f) Ost- og Vestindien 8. - Fyens Stift: Biskoppen; Stiftsprovsten; 147 Præster og ordinerede Catecheter. - Alsøe og Ærøe, Biskoppen; 18 Præster. - Lolland og Falsters Stift: Biskoppen; Stiftsprovsten; 62 Præster og ordinerede Catecheter. - Aalborg Stift: Biskoppen; Stiftsprovsten; 112 Præster. - Viborg Stift: Biskoppen, 114 Præster. - Aarhuus Stift: Biskoppen, Stiftsprovsten; 154 Præster. - Ribe Stift: Biskoppen, Stiftsprovsten; 191 Præster. - Jsland: Biskoppen. Skalholts Stift: 121 Provster og Præster. Forrige Holum Stift: 60 Provster og Præster. - Hertugdommen: a) Slesvig: General-Superintendenten; 237 Provster og Præster. b) Holsteen, 188 Provster og Præster. c) Lauenburg: Superintendenten; 27 Præster. - - Det Kongelige Capel har sin Chef, 2 Concertmestere, 1 Directeur for Syngeskolen, 2 Accompagnister, 2 Kammermusici, 13 Violonister, 4 Bratschister, 4 Violloncellister, 3 Contrabassister, 5 Fagottister, 4 Fleutraversister, 4 Oboister, 4 Klarinettister, 4 Valdhornister, 1 Harpespiller og 1 Klaveerstemmer. - Den Kongel. Theater Etat har sin Chef, 2 Directeurer, 20 Skuespillere og Sangere; 21 Skuespillerinder og Sangerinder, 5 Solo-Dansere, 5 Solo=Danserinder, 12 Figuranter, 11 Figurantinder, 4 mandlige og 10 qvindelige Elever, samt 26 forskjellige Betjeninger ved Theatret. - Den Kongelige dramatiske Skole staaer under den Kongel. Skuespil-Direction, og har 1 Forstander og Lærer, 5 Skuespillere, 6 Skuespillerinder, samt I mandlig og 2 qvindelige Elever.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Paa Konstacademiets Stiftelsesdag d. 4de April fandt den sædvanlige Præmienddeling Sted. De Elever, som erholdt Præmier, vare Pontoppidan for Concoursen i Bygningskonsten, den store Guldmedaille, Kraft, Bissen og Koop for Tegning efter den levende Model den store Sølvmedaille, Haak for Tegning efter samme den mindre Sølvmedaille; Jochumsen for en efter Naturen modelleret Figur den store Sølvmedaille, Rosenberg for Bygningstegning den store Sølvmedaille, og Strack for Bygningstegning den mindre Sølvmedaille. Udstillingen af Konstsagerne tog sin Begyndelse i Gaar. Den bestaaer af følgende Numere: Malerkonst. J. C. Dahl. 1) Et Maanskinsstykke. Et Skib ligger ved en Udhavn; Styrmanden betragter det over Havet langsom optrækkende Uveir. Hamm. 25) Fire Original-Tegninger: a) religiens Andagt, tegnet med Sortkridt i grainert Maneer; b) Johannes som Barn, omarbeidet efter Lemire, florentinsk Maneer; c og d) Studier tegnede med Pen. H. Haarder. 6) Tapernøie Kroe, Præstøe Egn, seet mod Uveir. 7) Et Vandfald ved Gissenfeldt. A. L. Koop. 8) Heren i Ender viser Saul Sammels Aand. 9) Hr. Jngemanns Portrait. 10) Portrait. 11) Tegning efter det levende Model. A. Kraft. 12) Tegning efter det levende Model. H. Bissen. 13) Tegning efter det levende Model. C. F. Haack. 14) Tegning efter det levende Model. C. F. Christensen. 15) Amor og Plyche, efter Stub. N. Moe. 16) Kjøbenhavns Bombardement 1507, efter Lorentzen. 17) Et norsk Landskab ef : Esquisse, af Samme. T. Lund. 18 og 19) Tvende Børnehoveder i naturlig Størrelse. 20) Et Hoved, malet efter Antiken. C. F. Petersen. 21) En Christus, malet efter Gyps. J. Sonne. 22) Et Skærmydsel, egen Composition. 23) En Bataille, efter Hogtenburg. 24) En Afrikansk Jæger, efter en Tegning af N. Vernet. J. L. Jensen. 26 og 26) Tvende Blomster stykker. 27 og 28) Tvende Frugtstykker. J. C. Camradt. 29) Adskillige Blomsterstykker. P. Copmann, 30) Copie efter Schrøder, i Pastel. 31) Portrait af Hr. Orgelbygger Oppen hagen. J. N. Smith. 32) Le petit poucet, tegnet efter Kobberstik. R. A. Holm. 33) Den hellige Catharina, Copie efter Leonardo da Vinci. P. C. Wisbye. 34) Et Skovpartie ved Es rums Søe, copieret efter Møllers Original-Malerie. 35) Jndkjørselen til Skoven ved Ermelundshuset, malet efter Naturen. J. P. Funch. 36) Agrippina, som, omringet af sine Børn, sørger ved Germanicus's Urne. J. A. Bech. 27) Bajocco; Copie efter Juel. Tilly. 38) En Bjørnegad; Copie. L. C. Walter. 39) Christi Nedtagelse af Korset; efter B. Flemaels Malerie paa det Kongel. Konstkammer. 40) Herthas Udtog fra Sielland, efter Lorenzen. Fabritius Tengnagel. 41) Et Maanskinstykke; Søen bryder sig mod en Klippe; Jdeen af Dahl. 42) Udsigt af Ladebygningerne paa en Herregaard i Fyen; efter Naturen. 43) Et Maanskinstykke, egen Composition. Frøken Pretzmann. 44) Portrait af den berømte paa Otaheiti dræbte Cook. 45) En Christus. En ubenævnt Dame. 46) Halcyone, seende ud over Havet; efter Stub. 47) Cristian den Anden; Copie. J. A. Diederich. 48 og 49) Tvende Blomsterstykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Billedhuggerkonst. 50) Gypsafstøbninger af de i Nürnberg befindtlige og af Peter Vischer forfærdigede Erts Statuer, som forestille de 12 Apostler, tilligemed en Gypsafstøbning af samme Konstners Portrait statue. Domenico Gianelli. 51) Portrait=Buste af Hertug Vilhelm Friderich af Gloucester. H. Gianelli. 52) En Medaillon, copieret efter Dom. Gianellis Buste af Franklin. P. Jochumsen. 53) En efter Naturen modelleret Figur for den store Sølvmedaille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Bygningskonst. Hetsch. 54) Fire Øvelsesblade i Perspectiv og Skyggelæren, henhørende til en Cursus over den mathematiske Tegnekonst. Pontoppidan. 55) Et Arsenal med Plan, og Profiler, for den store Guldmedaille. F. F. Friis. 56) Et Jagdslot. A. Rosenberg. 57) Et Kongeligt Landslot, Facade, tvende Planer, Profil, og en dertil hørende Rosette, for den store Sølvmedaille. 8) En siddende Figur, med Blyant. 59) Et Bryststykke, med Sortkridt. H. Strack, 60) Et Kongeligt Landslet; forden mindre Sølvmedaille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Løverdagen den 1ste April 1820 forsvarede Candidatus philosophiæ Georgius Forchhammer sin for den philosophiske Doctorgrad skrevne Afhandling: de Mangano som Brunsteenmetallet).De ordentlige Opponenter vare: Dhrr. Etatsraad og Professor Wad, Ridder af Dannebroge, Professor Ørsted, R. a. D., og Professor Reinhardt. Af Auditoriet opponerede: Dhrr. Professor Howitz, Doctor Zeise og Hr. Brandis. - Disputatsen begyndte Kl. 10 Formiddag og vedvarede uafbrudt til Klokken 3. Aften fandt Sted i Regentskirken. Hr. Pastor Steen Steensen Blicher agter, under Titel af: "Bautastene", at udgive en Samling af Mindedigte over hensovede gjæve Danske Værket trykkes zirligen og prydes med Kobbere og Vignetter. Prisen bliver 2 Specier. Under Titel af "Dentscher Chrentempel, er i Tydskland udkommet det første Hefte af en Portraitsamling, der skal indeholde saavel afdøde som endnu levende store Mænds Portraiter, stukne efter de bedste Originalmalerier af Tydsklands første Konstnere. Til Samlingen leveres tillige Biographier. Prisen for hvert Hefte, som indeholder 6 Portraiter i stor Qvart paa fiint Velinpapiir, samt Biographierne i samme Format paa godt Trykpapiir, bliver ved Subskription, som staaer aaben indtil 18 April, 4 Rbd. 48 s. rede Sølv, efter den Tid forhøies samme en Trediedeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Subskription modtages hos Boghandler C. A. Reizel, paa lille Kjøbmagergade 81, hos hvem det første udkomne Hefte, samt Planer, erholdes. Den ældgamle Folkeskik, at faae Nogen til at løbe April, eller være Aprilsnar den 1ste April, vedligeholder sig endnu bestandigen iblandt Tyende og Børn, endog her i Kjøbenhavn. Under Artiklen Aprilsnart i dentsche Encyclopedie, T. I., S. 682, hedder det: "Oprindelsen, til den Skik (at lade Nogen løbe April) er endnu ubekjendt. Nogle hidlede den fra en hedensk Fest, som skal være feiret til Ære for Latterens Gud i Begyndelsen af April, men som man vanskeligen kan antage at være bleven de Tydske bekjendt. Andre mene, at den kom fra den Sædvane, at forestille Christi Lidelser halv tragisk, halv comisk, hvilket er kommet i Brug i Middelalderen, og endnu hist og her skulde finde Sted. Da nu i samme Christus sendes fra Hannas til Caphas, fra Platus til Herodes, saa har man fra denne Omkringføren, der forestilledes om Paasken, og altsaa ofte i de første Dage af April, taget Leilighed til at efterligne hiin Skik med Enfoldige."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Mariboe, d. 31 Marti. Jgaar Formiddags havde vi 10 Gr. Varme, og om Eftermiddagen hørtes 3de fjærne Tordenskrald. Henimod Aften blev det temmelig koldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Odense. Langfredag Aften opførtes af det musikalske Selskab paa Raadhuussahlen en aandelig Consert, hvoraf Frelserens sidste Stund, Passionsoratorium af Hjort og Schultz, udgjorde den vigtigste Deel. Saavel Selskabets Medlemmer, som de Herrer og Damer, der assisterede ved Sangen, skylder enhver Tilstædeværende Tak for denne Aftens aandfulde Nydelse, der stemmede Hjertet til de meest opløftende Følelser. Odensee Canal har i denne Vinter været uafbrudt tillagt med Jis, fra 17de Novbr. indtil 29de Marts, fulde 19 Uger (omtrent som Newastrømmen), hvilket ikke før har været Tilfældet i saa lang Tid siden Canalen blev gravet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Aalborg, den 25de Marts. J Torsdags sneede det stærkt med Storm af S. O. To herfra østerpaa afseilede Skibe, kom tilbage igjen, da Flakket endnu laae tillagt. En liden Norsk Slup fra Christiansand, bestemt til Frederikshavn, forliste paa Normandshage ved Hals, Mandskabet blev bjerget. – Jgaar, den 24de Marts, gik Flakket op og Farvandet blev seilbart imellem Aalborg og Hals, efterat have været lukket i næsten fire Maaneder. Vinden er gaaet nordlig og det fryser haardt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Viborg, d. 3 April. Langfredrag gav ingen Væde, der skal være godt Tegn for Markerne. Rugen staaer godt. Nattefrosten har ophørt; men med stærk Storm bragte Paaskelørdag megen Regn og Slud. Paaskedag stærk Storm af Sydvest og i Dag smukt Veir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Blandede Efterretninger. Stockholm, den 23de Marts. Man erindrer sig ikke i flere Aar saa mange Syge som i dette indeværende. Af den fattige Classe ere ikke alene alle offentlige Sygehuse opfyldte med Patienter, men Hans Majestæt Kongen har endog baaret Omsorg for, at et nyt Sygehuus, paa Høistsammes egen Bekostning, er blevet indrettet i en af Forstæderne til Hovedstaden, og endogsaa dette har ikke meere nogen ledig Plads tilovers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
J Særdeleshed er Rosen i Ansigtet en af de meest gængse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Kjøbenhavns Børs d. 7 April. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 268. Amsterd. 2 M. - , a vista . . London 2 M. - . Spec. 266. - Specier solgtes til 16 Rbmk. Oblig. 2. Norske Rigsb. 18 1/2. Svenske S. 60 a 61 s. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-08
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 30. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 April 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Everdrup."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Landsbypræsterne i Jylland skulle, ifølge Angivelse af Jndsenderen i Skilderiet No. 16, have ganske gode Kald, som kunne afgive 300 Rbdlr. i Pension til Formanden, og han er ugeographisk nok til at sætte et Exempel af det Ærøeske Marstal, som giver i Pension 640 Rbdlr. Sølv. Men skal dette Kald henregnes til Jylland, saa er det maaskee efter en ny, mig ubekiendt Methode. Dog - Gud veed, at der ere mange smaa Kald i Jylland. Jeg kunde hidsætte Snese, der kun have omtrent 100 Tønder Hartkorn, og mange endnu mindre. Vil man da blot beregne det til 3 a 4 Skjepper Byg pr. Tønde Hartkorn, saa kan Regningen let gjøres. Jeg har aldeles ikke havt Hensyn til den gamle Ansætning paa 100 a 150 Rbdlr. o. s. v., men blot paa Hartkornet, og naar man nylig har seet af Aviserne, at en gammel Præst i Pension nyder 25 Tønder Byg, saa kan man tænke, hvad Kaldets hele Jndtægt maa være. Min Sætning bliver da den samme som forhen, at mange Skolelærere i Sjælland, have større Jndkomster end mangen en Præst i Jylland. Vel mueligt, at nogle Skolelærere kunne have det knapt nok, foranlediget ved locale Omstændigheder, især naar en saadan ikke er yndet af Almuen, og det af forskjellige Aarsager, og ei er, hvad han burde være. Jeg kjender maaskee ei Anordningerne", siger Jndsenderen. Jo, saa nogenlunde, efter min ringe Fatteævne, nu ved en 36 Aars Erfaring som Præst. Ja, dersom Skolelæreren ikke havde meere, end de af Jndsenderen anførte 34 Tønder Byg(som han dog tilstaaer, i Aaret 1819 at have en Værdie af noget over 300 Rbdlr.), saa var det lidt nok. Men man bør beregne Alt, hvad han nyder, efter Byggets Værdie: Julerente; Offer og Accidentser; 6 Tønder Land tiendefrit, og indhegnet af Districtet, fri Bopæl og Have, indhegnet og vedligeholdt i alle Dele uden hans Bekostning; 6 Favne Brænde, ham tilkjørt; Degne trave o. s. v.; thi Julerenten er f. Ex. ansat i et vist Skoledistrict for 6 1/2 Tønder Byg, som liqvideres; men hver Gaard giver 1 Lispund Brød, 10 a 12 Æg, 1 Gaas, mange Kander Meel o. s. v. J et andet District er Offer og Accidentser, anslaaet til 6 Rbdlr. aarlig; men Skolelæreren skulde ikke miste samme for 50 Rbdlr.; saa man seer, at Liqvidationen i de approberede Planer er saare moderat. Saaledes og Degne traven, der indbringer meget mere end efter Liqvidationen, især hvor den er fastsat eller accorderet i Skjeppen og ei tages i Natura. Vil enhver Sagkyndig beregne alt dette, skal der vist udkomme meer end 400 Rbdlr., beregnet efter Capitulstaxten i Februari 1819. Ja, jeg kan forelægge Publicum en Ansøgning, dateret den 1ste Januari 1819, hvori en Skolelærer, der dog ei var Kirkesanger, søger om Pension i sin Alderdom, og beregner alle Jndtægter af Kaldet til 699 Rbdlr. 20 s., skriver Sex Hundrede Halvfemsindstyve og Ni Rigsbankdaler 20 sk. Det er sandt, Skolelæreren har nogle Udgivter, nemlig: 1 Tønde Byg til Hielpe=Cassen, noget Lidet til de Fattige og Amtstuen, og 3 Mk. Expencer til Landemodet - dette er Alt - thi Pension til Formand eller Enke er kun faa Steder Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Jndsenderen siger, at der er de, som maa give Enken indtil 50 Rbdlr., og ellers 1/2 Deel til Skoleholder Enker. Det maa være fastsat af lovkyndige Mænd, og 8 Gange 50 er jo 400 Rbdlr., som Kaldet regnes for. De frivillige Gaver ere ikke ubetydelige paa sine Steder; jeg giør Slutning fra Skolemanden til Præsten; dersom denne er stolt, nærig, bydende, uvenlig, nomgjængelig, da kan han ei vente nogen Velvillighed, men i modsat Tilfælde meget; thi man kan være duelig og retskaffen i sit Embede, og dog lempe sig efter Almuen, naar man kun har Menneskekundskab. Skolelæreren kan være ubekymret for sine fleste Jndtægter, som Directionen i al Fald forskaffer ham; han har mange Frihedstimer, ingen Ski kaner og Bryderier, lidet Skriverie, ingen Embedsreiser, og har saare meget forud for Landsbypræsterne, især i Jylland. Jeg slutter dette mit Giensvar paa Skilderiets No. 16 med disse faa Stropher, som den foranførte Jndsender maaskee atter vil dolere over, at jeg fremsætter i et offentligt Blad, Jmod en Annonym jeg vel ei burde skrive, Da sligt et Skjul er feigt, usnildt og underligt; Men mine Sætninger gjentagne dog skal blive Til Sandhed, for saa vidt det synes her som Pligt. Pligt er: at skjælne grant det Falske fra det Sande, Naar overfladisk Jd gier Tingen Navn af Ret, Tilsyneladenhed skal da saaledes strande Paa lønligt Skiær, - fordi den ikke ændset det. Hvad Pennen engang skrev, den ei tilbagekalder, Men ny Udviklinger skal følge endnu fleer. Om Snese Uden Navn dens Yttringer anfalder, Saa koster det kun Blæk og nogen Skrivning meer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
(Jndsendt.) Medens der paa begge Sider af Fædrelandet udkastes Planer til, ved kunstige Canaler at forbinde Nord- og Østersøen med hinanden, erfares af Skilderiet, at den samme Røst lyder fra Danmarks Broderlande. Efter Anmeldelsen, skal en ny Canal forbinde Neder-Elben (Hamborg) med Østersøen, og have vigtig Jndflydelse paa Fædrelandets Vel. Det bør imidlertid ikke omtvivles, at denne Plans Fordeel eller Skade, med Hensyn til samtlige det Danske Scepter underlagte Lande, tilbørligen vorder prøvet og veiet, førend samme modnes til Udførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Et Tilbageblik paa Handelen i et Tidsløb af 30 Aar, viser os saavel dens nuværende forandrede Skikkelse i det Hele, som især hvad Handelen paa Østersøen angaaer. Denne paastaaer at have været langt vigtigere for det egentlige Danmark, førend den Holsteenske Canal, anlagt til Fordeel for den Danske Handel og Skibsfart, aabnedes for Fremmede. Siden have, som bekjendt, Antallet af de Nedertydske for indenlandsk Flodfart byggede Skibe, som tilforn aldrig vovede sig i aaben Søe, aarligen formeret sig, til stor Skade for Danmarks Fragt- og Transit-Handel, saavelsom for Østersøens Søefolk, Skibsredere og Kjøbmænd. Kiste vi et Blik paa Fremtiden, om Mueligheden af en ved Canaler frembragt Forbindelse imellem Stockholm og Gothenborg, imellem Hamborg og Østersøens Havne, hvilke Følgeslutninger lade sig da ikke deraf udlede for Danmarks Handel og Statsinterresse i Almindelighed, og for Hovedstadens i Særdeleshed, Naar Handelen afledes fra et Lands Kyster, da føles det som et elettrisk Stød i alle Statslegemets Nerver. Bør vida ikke benytte vort Lands fortrinlige Beliggenhed, til at betrygge os selv, og ei til at arbeide paa at Fremmede, uden vor Mellemkomst, skulle faae Østersøens Handel i Hænder, Som bekjendt, gives der paa Sjællands nordlige Kyst, ingen Havn, hvortil Skibe mod Storm og Jis kunne tage deres Tilflugt. Jkke altid kunne de anløbe Hovedstadens sikkre Rhed, eller naae dens fortreffelige Havn, men, overvældede af Elementernes Vold, maa mange tilsætte Liv, Skib og Gods. Disse Tilfælde ere ikke sjeldne. Helsingør, som med den, maaskee i Europa, meest mageløse Beliggenhed, tillige forener det Fortrin, at alle forbifarende Skibe maa stoppe for at klarere der, synes, ikke allene som Toldsted, men efter sin Beliggenhed, at burde kunne frembyde al den Sikkerhed og Bistand, som den i Nød stædte Søfarende kan behøve, og det synes som om Nationalinterressen paa en vis Maade er bunden hertil. Det er ved gjentagne Undersøgelse bevist, at en Havn kan anlægges der, uagtet Grunden er temmelig opgaaende paa den søndre Side, naturligviis ikke uden Bekostninger; men har Kjøbenhavn eller nogen anden Søstad vel faaet Havn uden samme, Gamle Skibskrog, Steen og Hænder til Arbeidet mangle vi ikke, Tømmer og Jern kan fordeelagtig anskaffes. Man overveie kun Gienstandens Vigtighed! Fædrelandsvennen og Kundskabsmanden forene Kraft og Vid til dette nyttige Foretagendes Fremme, og Held vil krone Værket. Man tænke sig en rummelig Havn i Sundet, som et Storværk, en Ære for Nationen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Helsingør, som en voxende By, begunstiget med passende Friheder og Rettigheder, som Stapelstad for en betydelig Deel af Nordens, Østens, Vestens og Sydens Produkter. Dens Jndbyggeres, under saadanne Omstændigheder, stigende Velstand, rækkende Hovedstaden kraftig Broderhaand, til at lænke Handelen til det gamle Danmarks Kyster. Hvilken frydelig Udsigt for Landets Børn, om derhos Adgangen var mindre let for Fremmede, hvilken Forøgelse i Statens Jndtægter, om Ønsket blev til Virkelighed! Kun den inderligste Overbeviisning om Foretagendets Nødvendighed og Gavnlighed, har bevæget Jndsenderen til at offentliggjøre sine Tanter, og om mueligt gjenopvække Opmærksomheden paa denne saa ofte omtalte, og altid i Forglemmelse faldne Gjenstand. Maatte en god Aand ledsage dem, da ville maaskee Hedernes Opdyrkning, seet fra en rigtig Synspunkt, ikke behøves, og de Capitaler, som til en ny indenlandsk Canal, af hvilken Fremmede rimeligviis vilde have Nytten og Fordelen, udfordres, bedre anvendes til trængende Danske Brødres Bedste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Med Fornøielse har Jndsenderen af det i Skilderiet No. 14 og 15 indrykkede Forslag til de jydske Heders Opdyrkning læst den i samme Blads No. 16 derimod gjorte Jndvending, paa Grund af den, som Kyndige mene, paa Hederne herskende fuldkomne Vandmangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Det har været mit Kald at gjennemreise Jyllands Heder paa Kryds og Kvær saavel i tørre som fugtige Aar, men aldrig har jeg fundet Vandmangelen enten almindelig eller fuldkommen paa Hederne. At der paa enkelte Steder i tørre Sommere har kunnet være knapt for Vand, kan vist ikke antages som noget afgjørende Beviis for en fuldkommen Vandmangel, lige saalidet som at det paa enkelte Strækninger mueligt kan være vanskeligt at træffe paa Vandaarer, som ligge i en passende Dybde under Jordfladen; thi dette Tilfælde træffer man selv i de opdyrkede Egne af Danmark. Man vælge da ikke denne Plet til Bebyggelse, især hvor der er saa meget at vælge iblandt som i Jyllands lyngbevoxede Strækninger. Desuden vil enhver, som ikke kjender Hederne nøie, let kunne overbevise sig om denne Sætnings Rigtighed, ved at tage Videnskabsselskabets Karter over denne Deel af Dannen ark for sig. Han vil da finde Hederne gjennemskaarne, af Moser, Bækløb ja endogsaa smaa Jndsøer midt i de tørreste Egne. At tænke her paa en Jndretning som de ægyptiske Kanaler sees let ville intet nytte, i det mindste vilde det føre langt fra det Maal, hvortil jeg, ved mit først indrykkede Stykke i No. 14 og 15 af Skilderiet, sigtede. Thi Hensigten maatte ikke allene være at faae Hederne gjort frugtbringende og skaffe den Arbeidmanglende, men tillige Arbeidsføre Fortjeneste; men det maatte tillige skee paa en for Staten nogenlunde occonomisk Maade, og ikke ger strax begyndes med at opoffre en uhyre Sum paa en saadan præliminair Indretning, uden først at være fuldkommen overbeviist om at Sagen i sin hele Udstrækning lod sig udføre, hvilket først maatte erfares ved nogle ikke alt for bekostelige Forsøg, og disse kunde da successiv udvides, som Tid og Omstændigheder tillod det. Det glæder mig imidlertid at kyndige Mænd have værdiget mit Forslag Opmærksomhed, og, haabende at det derved vil blive nøiere og skarpsindigere drøftet, seer jeg allerede saaledes et af mine Ønsker i denne Anledning opfyldt. Jeg haaber saaledes at have tilfredsstillet Jndsenderen af Stykket i Skilderiet No. 16; og overflødigt anseer jeg det, at besvare det i Hempels Avis No. 29 i denne Anledning indrykkede Stykke, da enhver upartisk Læser vist er enig med mig, at Jndsenderen har nedskrevet dette i sin første Hede over ikke længere at kunne nyde sin Pibe i Roe, uden for denne Nydelse at offre Staten en Skjærv, og saaledes forglemt Hovedsagen for en Bitting, som desuden kun var opstillet som et ufuldkomment udviklet Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
J Anledning af det i Skilderiet Nr. 21 indrykkede Stykke, maae jeg tilføie, at dersom Hr. Weitz endnu skulde ønske at aabne en venskabelig Brevvexling med mig i denne Anledning, vil han hos Skilderiets Udgiver kunne erfare min Adresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-11
Nogle Spørgsmaale, som ønskes offentligt besvarede.