JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Wien, den 11te September. Hs. Majestæt Keiseren har allernaadigst behaget at skienke den rusiske General en Chef, Barclay de Tolly, og General af Cavalleriet, Grev Ostermann, Marie=Theresteordenens Commandeurkors. Tillige har Hs. Majestæt udnævnt de russiske Generaler Permolof og Knorring, til Riddere af samme Orden.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Parts, den 2den October. Journal de i Empire indeholder Følgende fra Ulm, den 24de September. De Skyer, hvormed man søgte at forbunkle de sidste Tildragelser, forsvinde efterhaanden, og med Fornøielse see vi, at de af Frankrig, Fiender udspredte Rygter ere ganske falske og opdigtede. Disse Rygter vare i Grunden ikkuns udspredte af visse Klasser af Handlende, som stedse ere den brittiske Jnteresse hemmelig hengivne. Nogle at samme, som speculere i Sukker og Mousselin, troe at Europas Ve afhænger af Søhandelen; men de forglemme, at man, forat sikre alle Nationer den bestandige Nydelse af denne Lykke, maa først ganske tilintetgiøre det Søtyrannie en Nation har anmasset sig. Andre, som ere meere strafskyldige, beskieftige sig ikke med andet end Coursens Stigen og Falden. Uskikkede til at speculere paa en ærlig Maade, ville de ved Coursens pludselige Forandringer vinde Millioner. Disse to Klasser af Handlende udgjøre i alle Europas Stater en usynlig Kirke, hvis nøie med hinanden forenede Medlemmer i samme Øieblik erholde og atter meddele samme Jndtryk. Det er derfor ikke at undre over, at falske Efterretninger hastin udspredes af dette hemmelige, men meget dristige, Forbund. Men snart kommer Sandheden for Lyset, og de strafværdige og interesserede Fabrikanter af falske Rygter staae der i deres fulde Nøgenhed. - Saaledes have vi, for Exempel, foruden de officielle Beretninger, erholdt adskillige Breve, som ere skrevne fra Duerden af troværdige Øienvioner. Vi ville blot meddele følgende, som man ikke vil kunne lase uden Jnteresse :"Jeg har seet over 20000 Fanger, som man siden den 26de August har indbragt hertil. De fleste var Østerriger ; dog var der og mange i Russer iblandt dem. Over 3000 Polakker have strax taget Tieneste ved den franske Armee, og ere allerede forsynede med Uniformer. Under Slaget ved Dresden brød der adskillige Gange Jld ud i Staden; men den blev slukket hver Gang; kun i Forstæderne ere nogle Huse afbrændte. J den store have var Striden heftigst. Preusserne forsvarede sig der haardnakket; men maatte vige for den unge Gardes eftertrykkelige Angreb. Begge de sachsiske Curasseerregimenter bedækkede sig med Hæder og gjorde mange Fanger. Den lange Marsch fra Bunzlau til Dresden havde ikke svækket deres Jver. Divisionen Clavarede har ogsaa udmærket sig meget. Jntet ligner den Standhaftighed, hvormed den franske Soldat kam pede mod den raae Aarstid og Mangelen. Hele Divisioner bivoug qverede paa Markerne i vort Nabolag, som vare oversvømmede af Regnen den 26de og 27de. Frugttræerne kom dem ret vel tilpas. Vor Garnison er 8000 Mand stærk. Efterverdenen, saavelsom de Samtidige, ville beundre det Gennie, som i saa kort Tid vidste at befæste en Stad, der i denne Henseende kun frembod faa Hielpemidler, saaledes, at den nu er istand til at modstaae en Armee paa 120,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Kongen af Neapel gjorde, som bekiendt, en meget skiøn Maneuvre, som bidrog til Slagets heldige Udfald, idet han med den høire Fløi af den franske Armee omgik Fiendens venstre. Keiseren selv giennembrød det fiendtlige Centrum. Klokken 3 om Eftermiddagen den 27de var Slaget vundet, og Klokken 4 vendte Hs. Majestæt, i en simpel graa Overkiole, giennembladt af Regnen, under Jndvaanernes Jubel tilbage til Staden. J hans Følgt var General Mesko, som Keiseren endnu samme Aften gav fri paa Æresord. Regnen stod Østerrigerne lige i Ansigtet, saa at mange af dem ikke engang kunde komme til at giøre et Skud. Foruden denne Aarsag, tilskrive Kunsterfarne den fiendtlige Armees Nederlag den Omstændighed, at Russerne, uagtet de strede meget tappert, ikke hastig nok kom deres Allierede til Hielp; endelig ogsaa de allierede Troppers Udmattelse, som vare komne i Jilmarscher, fra Bøhmen, ingen Proviant havde med sig, og ingen kunde find i et Land, hvor Levnetsmidlerne allerede vare fortærede. Den østerrigske Armee var den talrigste, og ansloges til 80000 Mand. Den 10de September ankom Hertugen af Ragusa til Dreeden. En Deel af hans Corps fulgte ham Dagen efter, og tog sin Stilling, paa den høire Elbbred. Administrationen beskieftiger sig paa det virksomste med Levnetsmidlers Anskaffelse. Møllerne i Dreiden og Meisten ere besatte med Skildvagter og male bestandig for Armeen. Jmorges kom en ny Transport paa 100 Vogne med Brød fra Leipzig, under Eskorte af et stærkt Detaschement. Ogsaa Staden Meisen bliver bestandig befæstet. Kredsøvrighederne, som holdt deres Møder paa Slottet, have begivet sig til en anden Bygning, og Porcelainsmanufacturen paa Albrechtsburg har afstaaet en Deel af sit Locale. Schlosberg, der rager 160 Fod over Elben, er besat med Kanoner, som beherske denne Flod saavelsom Veien til Leipzig og Lommatsch. Steenbroen, som blev bygget i det 13de Aarhundrede, og som forener Schlosberg med Ahrberg, hvor Fyrstecollegiet er, er indtil videre barricaderet og tillukt med adskillige Porte. Nogle Huse ere gjorte til Blokhuse, forsynede med Skydehuller og besatte med Soldater. Begge Flodens Bredder ere forbundne med hinanden ved en Skibsbro. Der giøres Anstalter til at reparere den forrige Pælebro, og til den Ende er fældet en Mængde Træer i de nærliggende Skove. - Staden, Meisen har en talrig Garnison af franske og westphalske Tropper, En stor Deel af samme bivonaqverer udenfor Portene. Universitetsbibliotheket i Wittenberg er bragt til Slottet Sendlitz. En Kosakpatrouille mødte de Kasser, hvori Bøgerne vare indpakkede. De troede at have gjort en ypperlig Fangst; men da de ikke saae andet end Bøger, lede de Transporten uhindret fortsætte sin Reise Den 6te October. (Ved overordentlig Leilighed.) Hos. Majestæt Keiserinde Dronningen og Regentinden har erholdt følgende Efterretninger og Armeens Stilling til 29de September Keiseren har overdraget Hertugen af Regio Commands over et afden unge Gardes Corps.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Hertugen af Castiglione er brudt op med sit Corps, forat tage er Stilling ved Snevringerne af Saale.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Fyrst Poniatowsky er med sit Corps rykket til PenigGeneral Grev Bertrand angred den 26de den fiendtlige Berlinarmes, som dækkede den Bro man havde lagt ved Wartenburg; han forterede Fienderne, fratog dem Fanger og trængte dem, under vedholdende Jld, tilbage til Broskandsen. Fienderne forlode den venstre Elbbred, og afbrøde deres Bro. General Bertrand lod i Øieblikket Broskandsen, tilintetgiøre. Fyrsten af Moskowa er rykket frem til Oranienhaum, og det 77de Corps til Dessau. En svensk Division, som befandt sig i Dessau, vendte ilsomst tilbage paa høire Elbbred. Fienden nødtes tillige til at afbryde sin Bro, og man har ødelagt hans Broskandse. Fienden har fra den høire Elbbred kastet Haubitsgranater ind i Wittenberg. Den 28de holdt Keiseren Revne paa Høiene ved Weistig over det andet Cavalleriecorps. September Maaned har, mod Sædvane, været meget vaad; man haaber at October vil blive bedre.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Fyrsten af Neuschatels Galdefeber har hørt op, og Fyrsten er i Bedring.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Mayland, den 14de September. Brigadegeneral Bellotti har med 3 Batailloner og 2 Kanoner ikke fulgt den Retning, som var ham foreskreven. Under en stærk Regne tog han feil af Veien, og stødte paa et fiendtligt Corps paa 3000 Mand, som uforventet angreb ham. General Bellotti blev saaret, og faldt, tilligemed 5 til 600 Mand, i Fiendens Hænder. Den 26de September. Vi have Efterretninger fra Hovedqvarteret til 23de d. Det lader til, at da Fienderne sendte Tropper til Lienz, havde de ogsaa detascheret stærke Detaschementer af Spital og Windisch-Koppel til, imod vore ved Drave staaende Troppers Flanke. Prinds Vicekongen sendte General Grenier med en Deel af hans Tropper til denne Punkt. Denne General skal commandere alle de Corps som staae paa Armeens venstre Fløi, og Prindsen forbeholder sig Commanden over Corpserne paa høire Fløi. Vore Troppers Forposter staae bestandig ved Save, nemlig ved Weis, selburg og Lippa. Den 21de, om Aftenen, bemægtigede vi os, ved at angribe en fiendtlig Post paa Aucrsbergveien, 60 Fanger af Regimentet Franz Carl.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Augsburg, den 27de September. Jfølge Efterretninger fra Salburg er den 15de d. i Nærheden af denne Stad forefalden en Skiærmydsel imellem et Detaschement af 20 Ulaner, som vare komne Forposterne for nær, og 12 bayerske Chevauxlegers. Paa begge Sider bleve nogle Mand saarede. Ulanerne trak sig tilbage og efterlode sig een Fange. Ogsaa bleve to Cheivauxlegers, som under Forfølgelsen havde vovet sig for langt bort, tagne til Fange.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Nürnberg, den 28de September. Staden Leipzig og dens Omegn nyder nu en fuldkommen Rolighed. Den der commanderende franske General stillede sig i Spidsen i for et Corps Cavallerie og let Jnfanterie, forat fordrive de fiendtlige Partiglængere, som havde viist sig ved Naumberg, Gera og Altenburg, og som ved hans Nærmelse hastig trak sig tilbage. Af alle hidtil indkomne Efterretninger seer man, at de Allieredes Hovedplan gik ud paa at tage en af de faste Positioner ved Elben, for at forskaffe sig et Støttepunkt ved denne Flod. Men alle vigtige Punkter ved Elben, nemlig Dresden, Meitzen, Torgau, Wittenberg, Maadeburg o. s. v. ere stærkt besatte, og alle Fiendens Forsøg mod disse Punkter have bestandig været forgieves. Torgau har nu en Besætning paa 10000 Mand. Adskillige Trainssvært Artillerie ere sendte did fra Nürnberg. Denne Plads er et af Kunstens Mesterværker. Magdeburg, vel provianteret og godt forsvaret, ansees næsten for indtagelig.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Bucharest, den 2den September. Jndtagelsen af Kladowa bekræfter sig. Saasnart Negotin var indtaget, brød et tyrkisk Corps paa henved 15000 Mand op forat forfølge Servierne, og rykkede mod Kladowa, hvis Garnison ikke bestod af mere end omtrent 1000 Mand. Fæstningen blev berendt og opfordret, og allerede var man traadt i Underhandling angaaende Capitulationen. Servierne forlangte, at man skulde tillade dem at drage ud med Vaaben og Bagage; men Tyrkerne trak Sagen i Langdrag, under det Paaskud, at man først maatte have Storvistrens Fuldmagt. Da deres Armeecorps var voxet til 20000 Mand, angrebe de, under Nattens Begunstigelse, pludselig Fæstningen, toge den med Storm, og lode hele Garnisonen springe over Klingen. - Tyrkerne rykke nu uhindret frem i Servien, ødelægge Stæderne, afbrænde Landsbyerne, og bortføre alle Koner og Børn til Slaveri. Man har tilbuden vor Hospodar, mod contant Betaling, at udlevere ham nogle Tusinde af disse ulykkelige Ofre; og igaar har han afsendt en Bojar med en betydelig Pengesum til Commandanten i Kladowa, forat underhandle i denne Henseende.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Blandede Efterretninger. Jfølge en Skrivelse fra London af 26de f. M. skal der i Gothenborg, have været en skrækkelig Jldebrand, som har lagt adskillige Gader i Aske. Lykkeligviis have kun to Personer tilsat Livet derved, og hvad der var i Husene er for det meeste bleven reddet.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Den 9de Octbr. skulde i Finantsgeneralintendantens Hotel i Amsterdam atter opbrændes 4000 Reskriptioner, som havde været udgivne for at betale tilbagestaaende Renter, og atter vare indkomne som Betaling for solgte Domainer. De udgiøre ialt en Sum af 2 Millioner.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Den 21de September mærkede man i Jmola i Jtalien et heftigt Jordskjælv, som varede i 12 Secunder, men hvorved dog intet Menneske blev dræbt, uagtet det ellers antrettede betydelig Skade. Samme Jordskjælv sporedes den 21de i Florenz, Ferrara og Forli. Den 23de var der i Omegnen af Mayland en heftig, af Hagelbyger ledsager Orkan, som anrettede overordentlig Skade. Talrige Faarehjorder erd. omkomne, og adskillige Mennesker forsvundne paa Marken. Endu- og ere Høiene bedækkede med Hagel.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
J Altonaer Merkur lases følgende af vor Landmand Malte Brun udkastede Skildring over Bøhmen: Kongeriget Bøhmen er paa alle Sider omgivet af Bierge, som ere lavest ved Mühren; hvorfor ogsaa Handels- og Militaircommunicatil tionerne giennem denne Provinds med Wien og den øvrige Deel at det østerrigske Monarkie ere temmelig beqvemme. Mod Sydvest i danne de Bierge, som bære Navn af Bøhmerwald, paa Grændsen af Bayern, en Muur af Granitklipper, hvis høieste Spidse, Haldelet bierget, rækker 4320 Fod over Havets Overflade. To store Veie, fra Waldmünchen og Eger, giennemkrydse denne Biergklæde, hvis syd n ligste Deel giennemskiæres af Huulveie, bugner af Skove, beboes af frie og temmelig vilde Bønder, og besøges af faa Reisende. J Nordosi er Bøhmen ved Erbiergene skilt fra Sachsen. Kommer man fra dette Land, hæver det sig lidt efter lidt, og danner et Amphiteater af Bakke og Høie, bag hvilke det sachsiske Fichtelbierg hæver sig til en Høide af e 3720 Fod. Meget steil og gjevn er Biergskraaningen paa den Side, i der vender mod Bøhmen. Her ere de berømte Tinminer, som kappes med dem i Cornwallis. Trænger man dybere ind i det Jndre af Lan 3 det, saa støder man paa en anden Kiæde af Bierge, Mittelgebirgekaldet. Begge disse Kiæder have paa deres Toppe en Mængde Klippespidser, hvor Basalten danner sig i prismatiske Støttter, og vidner om endnu ubekiendte Revolutioner i Jordbunden. Ofte hæver et gammelt Slet sine gothiske Taarne imellem Klipper, fra hvilke det i Figur og Farve neppe kan skilles. Fra den sydlige Deel af denne Biergklæde opvælde mineralske og varme Kilder i stor Mængde ; her forene Toplitz, Bilin og Carlsbad Syge fra hele Europa, som ere for rige til at kunne vorde helbredede. - De af den bohmiske Annalist Hayeck samlede Traditioner sætte Opdagelsen af Kilden ved Toplitz hen til Aaret 762. Paa den mærkværdige Dag, da Lissabon ødelagtes af Jordskjælv, holdt den for nogle Minuter op at flyde, og fremvældede derefter igien blandet med en rødagtig Materie.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
En Fortsættelse af Erbierget skiller Bøhmen, østen for Elben, fra Lausitz. Her have Kunstflid og Handel aabnet nye Veie, svaggjort Landets naturlige Fæstningsværker, og lettet Indgangen i samme for bevæbnede Hære. Fyrsten af Ligne troer, at de tre bohmiske Fæstninger Eger, Therefienstadt og Josephsstadt vilde danne en stærkere Klæde, hvis man sønden for Gabel endnu anlagte en fast Plads. Bøhmens høieste Bierge ligge i Nordost, og blandt dem er Kiempebierget et af de meest bekiendte. Landskabernes Natur og Udseende erindre her om det Jndre af Alperne: overalt Skove af stedse grønnende Træer, Græsgange bedækkede med krydrende Urter, Hyrdehytter, Strømme, Vandfald; selv Laviner mangle ikke, naar den i nogle for Solstraalerne utilgiængelige Fordybninger liggende evige Sne stundom river sig løs i store Masser, og med frygtelig Larm ruller ned i Dalene. Men Alt er her tegnet efter en mindre Maalestok; det høieste Bierg, Sneetoppen, hæver sig ikke over 4950 Fod. Jkke saa rig paa Metaller som Erbierget, indeholder Kiæmpedierget en stor Mængde Biergkrystal, hvis Stykker, efter Farvens Forskjellighed, antage de stolte Navne Diamant, Saphir og Rubin. Men en ikke saa let udtømmelig Kilde af Rigdomme er de Manufactur= og Handelstæders Flør, som blomstre i disse Dale, og hvis smukke Lærreder, kappes med de bedste schlesiske. Mellem disse Biergboere hersker en selsom Blanding af gamle eventyrlige Skikke og nye ved Velstand og Handel indførte Jdeer. Bryllupperne høitideligholdes med besynderlige Ceremonier. Allerede langt borte forkynder Hoboers og Jagthorns Lyd det talrige Tog, der anføres af en Ceremonimester, som gierne endnu forener Talerens og den lystige Persons Roller; ofte tiltaler han det unge Par med en stræng Alvorlighed; snart igien opvækker han, ved Spøg og lystige Fortællinger, en almindelig Latter. Paa Bøhmist kalder man ham Plemplatsch, eller Fortælleren. Askeonsdag gaae de unge Mandfolk maskerede fra Huus til Huus og bede de unge Piger og Almisse; den som viser sig meest velgiøren, de, føres om Aftenen høitidelig hen paa det landlige Bal, og udraabes som sammes Dronning Endnu for et halvt Aarhundrede siden herskede hos disse Bierg boere Levninger af hedensk Overtro, og Biergaanden frygtes endnu af Qvinder og Børn; man siger nemlig, at den holder fast paa de Bønder, som gaae over Bierget med Jernsom under Skoene, hvilket Lærde have søgt at forklare ved visse Klippers magnetiske Kraft.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Blandt de udenfor Biergklæden løbende Biergarene er en i Nærheden af Adlersberg, som bestaaer af sammenhængende Sandstene, og danner et Slags Lahyrint af Klipper. Tusinde af de 180 til 200 Fod høie Masser, som ere dannede i de overordentligste Former, nogle som Taarne med Spire, andre som omvendte Kegler, fylde et Rum af 1 1/2 Miils Længde og 1 Miils Brede. Melem disse uhyre Legemet blande Træer og Buske deres Grønt, og rislende Bække flynge sig mellem dem ned i en dunkel Afgrund. Midt i Bøhmen ligge nogle Sletter, som ere bestrøede med Høie hvorfra Stæder og Slotte allerede langt fra prunke i deres gothiske Bygningskunst. Dog har Prag nogle Palladser, som ere byggede i italiensk Smag, og tilhøre henved 20 af de fornemste Familier, der et rigere end mangen souverain Fyrste før var i Tydskland. Huset Schwarzenbergs Eiendomme i Bøhmen anslaaes til 20 Millioner Gylden. Disse Magnater have udsmykket deres Slotte med de kostbareste Malerier og Billedstotter, ligesom de overalt yde Kunsterne en rorsværdig Beskyttelse; der er endog paa den høie Adels Bekostning oprettet en Tegneskole. Galleriet paa det Kongelige Slot blev plyndret i Trediveaarskrigen; dog findes der endnu Malerier af Spagnoletto, Giordano og Paul Veronese af stor Værdi. Ved det Slavonierne og Bøhmerne medfødte Talent til Musimangler Theatret i Prag aldrig gode Stemmer og duelige Instrument spillere; men i det hele er Prag, med sine 75000 Jndbyggere, dog nen glimrende eller munter Stad. En ria og dannet Borgerstand i san alene give en Stad det selskabelige Liv, hvis Jndflydelse strakker sig ligge til Husenes behagelige eller frastødende Skikkelse. Store kiøbmænd ere ikke hyppige i Bøhmen; de beskedne og arbeidsomme fabrikanter opholde sig i Biergstæderne.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Det Mærkværdigste i Bøhmen ere Slotterne. Slottet Trosky, som nu ligger i Gruus, laae paa to steile Klipper, som vare forbundne med hinanden ved en høi Muur. Det hele lignede en uhyre Pyramide, hvor Øiet forgieves umagede sig med at skielne hvor Klippen hørte op, og hvor Bygningen begyndte. Habichtstein, lignede, med sine fremraaende Taarne, som syntes at hænge ud over Afgrunden, Ruinerne af et paa en Klippe henkastet Skib. Paa Friedland, den berømte Wallensteins Residents, har en Bildhugger fra Amsterdam, ved Navn Gerhard Henri, førend Trediveaarskrigen opført et 80 Fod høit Mausoleum, hvorpaa der findes en uhyre Mængde Figurer. Det Kongelige Slot Karlstein hviler paa en Klippe af Jaspis, og har endnu opbevaret nogle Levninger af Carl den 4des Pragt, som der tilbragte Sommeren. Man har her fundet Oliemalerier, som man troer nedstamme fra det 14de Aarhundrede. Overordentlig rig var det af Matthien v. Arras byggede Kapel, hvis Mure vare belagte med Guldplader, som glimrede af Ædelstene. Riddernes Sølvskjolde til bagekastede Skinnet af 1330 Voxlys. Den grusomme Wenzeslausbesudlede dette Slot med mangen Adelsmands Blod, og adspredte de der opbevarede Skatte lige indtil Kronens Juveler.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Indenlandske Efterretninger. Aalborg. Telegraf=Rapporter. Den 6te October om Formiddagen Kl. 12 har en heel fiendtlig Flaade lettet i Nærheden af Sprog, gaaende syd efter af store Belt, og var samme Dag ude af Sigte; om Eftermiddagen Kl. 11 saaes en fiendtlig Brig og en Kutter nordlig fra Skagen, som den 7de vare ude af Sigte. Den 7de, om Eftermiddagen Kl. 4 er en heel fiendtlig Flaade kommen nord og fra store Belt, saaes østlig, og ankrede den 8de paa begge Sider af Refsnæs Batterie en Miil fra Landet. Den 8de om Formiddagen Kl. 11 meldtes fra Fyret paa Samsø, at en Kaper har taget en Brig fra Fienden. Den 9de om Formiddagen Kl. 6 meldtes fra Pikkebakken, at der er taget et Coffardieskib fra Fienden; Kl. 7 faaes en fiendtlig Brig fra Havknuden styrende nordlig, saaes østlig, om Eftermiddagen Kl. 4 krydsede et fiendtligt Rangskib og en Fregat imellem Fladstrand, og Skagens Pynt, saaes østlig; fiendtlige Seilere krydsede omkring: ved Seierøen, og havde udsat en Barkasse 1 1/2 Miil fra Landet østlig. Den 10de om Formiddagen Kl. 1 ere en fiendtlig Fregat, et Pinkskil- og 3 Brigger passeret Skagen ind af Kattegat, og ere igjen ude af Sigte; Kl. 8 meldtes fra Refsnæs at en heel fiendtlig Flaade har lettet, kommende nord op fra store Belt; Seilernes Antal mellem 280 og 300; Kl. 11, en Brig saaes nordlig fra Skagen.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Corsøer, den 16de October. Jgaar kom nogle fiendtlige Seilere. i Sigte syd fra. De ankrede imellem Karskov og Oms Tofter, hvor de lettede imorges, og, da de kom nærmere op, befandtes at være et Linieskib, to armerede Skibe og en Orlogsbrig. Kiøkken 9 i Formiddags gik de til Ankers omtrent en halv Miil sønden for Sprogs Batteriet Trekroner, den 17de October. Orlogskibet ved Malm og Landskrona er liggende som forhen.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Kiøbenhavn, den 18de October. Den 7de d. M. i Dagningen faaes et dansk Smakskib at staae paa Hatter Rev. Capitain og Ridder Suensen gjorde strax Anstalt til at faae et Fartøi med Mandskab udsendt til Smakken, men formedelst den haarde Kuling af Sydost, kunde Fartøiet ikke krydse sig ud. Kl. 12 om Middagen saaes en syd fra kommende Kragtjolle at gaae til Ankers ved Smakken. Da den af Capitainen udsendte Lodsbaad nogle Timer sildigere kom derud, blev Smakskibet indbragt til Sams Det førtes af Skipper Søren Bechtrup og var kommet fra Aarhuus med 6 Passagerer og 35 Kreature. Krag, allen var Kaperen Makkelen, ført af Skipper Christian, Bruun, som, efterat være gaaet til Ankers saa nær ved det strandede Skib som Grunden tillod, var svømmet ombord paa Smakken tilligemed sin Styrmand og Priismester, og havde af 4 der forefundne Bomuldsække gjort en Flaade, hvormed han biergede de 6 Passagerer, Skipperen og Dreng med deres Tøi; hvilke 8 Mennesker, eftersom det blæste op til en Storm, upaatvivlelig vilde have omkommet, dersom bemeldte Kaperfører ikke var kommen dem til Hielp. De andre Folk vare i Forveien komne til Kyeholm i Smakkens Jølle. Smakken var kommen paa Grunden om Natten Kl. 2 og kort derefter var den fuld af Vand. Kreaturene vare for største Deel døde.
Berlingske Tidende, 1813-10-18
Under 30te September er udkommen en Placat for Norge, hvorved Hs. Majestæt, for at fremme og opmuntre Jndførselen af Levnetsmidler til Norge, allernaadigst har behaget at forunde Skippere, og Mandskab paa Fartøier, som indføre Korn- og Fødevarer, samt Brændeviin til Norge, følgende Præmie for hver Commercelæst at Skibets Drægtighed, som dermed er bestuvet, naar Ladningen kommer naar Ladningen kommen ubeskadiget Tilstand. i beskadiget Tilstand. til Tronhiems Stift, 30 Rbdlr. N. V. 20 Rbdlr. N. V. pr. Com. Læst. pr. Com. Læst. til Bergens Stift 24 - - 16 - - til Christiania eller Christians. Stifter 2. - - 13. - Denne Belønning skal deles saaledes, at Sk. men, hvor ingen Styrmand er, faaer Skipperen 2 Dele, og de Or tige af Besætningen hver I Deel. Andre for Jndførsel af Levnetsmidler til Norge tilstaaede Præmier, ophøre.