Viborger Samler, 1848-06-14
Kolding, den 12te Junii. Haderslev blev igaar Eftermiddag besat af vore Tropper. Fjenden var træng frem til Christiansfeldt, hvor de første Skud (kun en 10 Stykker) bleve løsnede, men da Vore gik rask fremad, trak Fjenden sig tilbage til Høiderne strax norden for Haderslev, hvor to Kanoner bleve opplantede. Jmidlertid svarede Resultatet ikke til Forberedelserne; thi saasnart de saae vore Tropper, trak de sig tilbage gjennem Haderslev, som derpaa blev besat af os. Vore Forposter stode naturligviis paa den anden Side Haderslev og ere formodentlig idag i deres forrige Stilling ved Hoptrup. (Horf. Av.) Fortsat Beretning om Occupationen i Veile: Resultatet af Toget til Classenborg var, som allerede meldt, Borttagelsen af en betydelig Deel Klæde, som var Hr. Classens private Eiendom; han nedlagde mundtlig i denne Anledning en kraftig Protest for General Wrangel, hvori han viste ham den store Uovereensstemmelse mellem Proclamationens Tilsagn den 1ste Mai og denne Voldshandling, det Vanærende, som deri laae, for det tydske Navn (Hr. Classen er selv fra Hamborg), og gav tilsidst Generalen den Forsikkring, at denne hans Skjændselsdaad skulde blive kundbar for Verden gjennen tydske og engelske Tidender. Denne kraftige Tiltale, som den overmodige General maatte døie, forhindrede ham dog ikke i 2 Dage efter at begaae en lignende Streg. Løverdagen den 13de afsendtes et Corps til den her i Nærheden liggende, Brodrene Koch tilhørende, skjønne Klædefabrik Greismølle. Den tilstedeværende Oplag af Klæde lagdes under Beslag, et Compagni Jægere sattes til Vagt omkring Møllen, til nærmere Ordre indløb fra Wrangel. Denne lød, som det var at vente at Klædet blev erklæret for god Prise. Det blev bortkjørt. Hr. Kochs Protest hos Generalen hialp, som det syntes, intet. Dog - nogle Dage efter blev Klædet leveret tilbage og 6 Alen, som var skaaret af et Stykke, bleve redelig betalte. Til Mandagen den 15de skulde de 300 Heste have været leverede: da det, som anført, af Amtet var afslaaet, vilde man, som der var truet med, tage selv. En Esqvadron preussiske Husarer, detacheredes i denne noble Hensigt den 17de Mai til Bjerre Herred. De viste dem det givne Hverv fuldkommen voxne J adskillige Byer, f. Ex. Ørum og Daugaard m. fl., samlede de Byens Heste paa Gaden og udtoge deraf de bedste. Ligesaa paa Herregaardene. Fra Enkelte toges 3, 4, ja 5 Stkr. Fra en Bondemand toges 3, vurderede til 500 Rbd. De røvede og medtoge saaledes 50 Heste. Faa Dage efter udsendtes en Esqvadron slesvigholsteenske Dragoner i samme Ærinde, til Hadsherred. De udførte det paa en meget humanere Maade, En Qvarteermester, der saaledes kom til en By, søgte, efterat have hørt at ingen Sognefoged boede der, Præsten, og forlangte af ham Heste leverede; paa dennes Svar, at han ingen Ordre havde til slig Leverance, svarede hiin: det gjorde inte til Sagen, thi han havde Ordre til at tage; men han vilde helst overlade til Bønderne selv at komme overeens om, hvorledes de forlangte Heste bedst kunne leveres. Qvarteermesteren stod hele Tiden med en spændt Pistol i Haanden; Præsten spurgte da, hvor lang Tid Bønderne maatte have til denne Raadslagning. 3 Qvarteer svaredes der. Paa Præstens Ord, at de i den korte Tid ei vilde kunne samles eller udrette noget, svarede hiin, ja saa maatte han selv tage og at Præsten maatte følge med, og da han havde hørt Byens Størrelse, bestemte han der at tage 20 Heste. Først spurgtes om, hvormange Heste de havde i Præstegaarden, og paa Svaret 7, resolverede Qvarteermesteren der at tage 2 og forlangte dem trukne frem. Det skeedte, at Karlen tog de Ringeste af Stalden, er begribeligt; de bleve uden Jndvending antagne. Paa samme Maade samlede han 16 af Byens daarligste Heste. Under den egentlige Udførelse af denne sørgelige og vanærende Commission udviste Qvarteermesteren saaledes al den Facilitet, som kunde forlanges. Da Præsten synligen studsede over de tagne Hestes Beskaffenhed, svarede hiin: at det var let begribeligt, at det var en høist ubehagelig Forretning, han var sendt i; han ønskede at udføre den saa lempelig som muligt: kunde man ei bruge de Heste, han tog, kunde man jo sende dem tilbage igien; det skeedte og, thi af de 16 Heste kom 14 tilbage. Hele Toget indbragte 240 Heste, hvoraf Totrediedele kom tilbage. Det var saakaldte Slesvigholsteenere, som udførte dette; vi skulde med Fornøielse have nævnet Officeren, som commanderede dette Detaschement, thi fra ham maa dog hiin Skaansomhed i at udføre en befalet slet Gierning være udgaaet; vi have imidlertid ei kunne erfare hans Navn. Forts.)(Veile Av.)