Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-02-07
Rusland. Keiseren har i Anledning af Tiaarsdagen efter sin Thronbestigelse udøvet en Naadeshandling imod adskillige af de Statsforbrydere, som havde taget Deel i Urolighederne i St. Petersborg ved hans Thronbestigelse, og i hvis Skjæbne allerede nogen Formildelse indtraadte ved tidligere Ukaser. 25, hvis Fæstningsarbeide var fastsat til 15 Aar, skulle kun forblive der i 13, 18, der vare dømte til 10 Aars Fæstningsarbeide, skulle allerede nu befries og sendes til Sibi de Ser rien, og Statsforbryderen Küchelbecker, for hvem 15 Aars Fæstningsarbeide var bestemt, bliver, paa Storfyrst Michaels Forbøn, alt nu deelagtig i samme Naade som disse. Den Krakauer Tidende gjendriver de i tydske, franske og engelske Blade indeholdte, forhen omtalte Beretninger om Uroligheder, som skulde have fundet Sted i Krakau i Anledning af Keiser Nikolaus's Navnedag den 18 Decbr. f.A. Efterat have omtalt Festlighederne i Anledning af denne Dag, forsikkrer den: "Der var intet Sammenløb, ingen Larm paa denne Dag; der blev ikke skudt, der hørtes ikke en Lyd, som havde afbrudt den i vor Stad sædvanligen herskende Rolighed; endnu mindre hørtes nogen Yttring imod Keiserens Regjering. En slig Uanstændighed vilde det Kra kauer Folk, der er opfyldt af Tak for de det skjænkede Friheder og viste Velgierninger, ikke have taalt; det vilde ikke have tilladt den mindste Krænkelse af nogensomhelst af vore høie Beskytteres Værdighed." Siden fortæller den dog, at Politiet havde rigtignok om Aftenen faaet Underretning om, at nogle Ruder vare slaaede ind i Floriansgaden; men det fandt Jngen, da det ankom dertil. Af den indledede Undersøgelse havde det dog siden viist sig, at et Menneske, der slet ikke er en Krakauer, i Selskab med to eller tre omtrent femtenaarige Gadedrenge, efterat han havde vidst at fjerne den i Gaden vagthavende Politie-Sergeant(hvilket ikke synes at vidne om Personens Drukkenskab) nogle Gange havde kastet med Jisstumper efter illuminerede Vinduer og ituslaaet nogle Ruder, hvorfor han droges til Regnskab og allerede har erholdt en passende Straf. Denne hans Færd optoges, med Foragt og Uvillie, som et taabeligt Jndfald af et letsindigt eller af Drik ophidset Hoved." Om Vinterens Strenghed i forskjellige Egne af Enropa meldes endnu Følgende: En streng Kulde har i Januar gaaet igjennem hele Norge. Saaledes var der omtrent til samme Tid 12 Grader i Christiansand, 12 paa Moss, 20 i Christiania, 24 i Drammen, 28 i Østerdalen, og over 30 paa Røraas; i svensk Lapland henimod 40 og den antages at være endnu strængere under Polaregnene, hvor de engelske Skibe ere indfrosne. Paa Røraas frøs Qviksølvet i den Grad, at det lod sig hamre og forme under Hammeren som et Stykke hvidtgiødende Jern, men det gav sig lettere under Slagene: det lod sig brække imellem Fingrene, og smeltede ikke i det Hule af Haanden for efter et Par Minuters Forløb, Qviksølv, som udsattes for Kulde, frøs øieblikkelig, naar Massen ikke var stor. - J Ersbjergene og den tilgrændsende Deel af Leipziger=Kredsen er der falden en saa uhyre Masse Snee, at den paa mange Steder naaer til anden Etage af Husene og de ved Veien staaende Popler rage kun 3 Alen over den. - Et engelsk Herskab kjørte om Natten imellem den 1 og 2 Januar fra Augsburg til München; i Eurasburg, hvor man skulde have nyt Forspand, stege de Reisende af Vognen, og da man ogsaa vilde hjælpe Kammerpigen ned, der sad paa Bukken, fandt man hende ihielfrossen. - J Wien har man taget kraftige Forholdsregler for at forebygge Ulykker ved Jsens Opbrud, paa Donau. Hver Time erholder Keiseren Rapport om dens Tilstand. - J Spanien lægger Sneen mange Hindringer i Veien for Beleiringen af Fortet S. Virgen deel Be Jnd Hort, og i Portugal har man i mange Aar ikke havt saa streng en Vinter som denne. Dourofloden har to hele Dage været tilfrossen ved en By i Trasos=Montes, og selv i Lissabon har man en Morgen seet Jis. J Rom nyder man det uvante Skue, at see danske og tydske Kunstnere løbe paa Skøiter. - J Odessa steeg Kulden den 26 Decbr. fra om Middagen til om Natten fra 3 1/2 til 20 Grader. - Ogsaa i Nordamerika er falden en uhyre Mængde Snee. - Jmedens vi saaledes paa alle Sider ere omringede af Snee og Jis, vedbliver Vinteren hos os at udmærke sig ved storm og regnfuldt Veir, hvori der ikke for idag er indtruffen nogen Forandring, skjøndt Barometret nyligen har staaet overordentligen lavt - (paa Jordskjælv, som man udtrykker sig i daglig Tale) - og meget høit. Vore Søfolk synes ikke at frygte nogen Eftervinter, da de alt ruste sig til at søge de vaade Veie.