JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
En Matros paa det i Søndags her paa Reden ankomne Chinaskib Christianshavn faldt nylig ved Helsingøer ned fra Masten, og var saa ulykkelig at brække Arm og Been.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Med den sidst hjemkomne Ostindiefarer er Hr. Factor Schou og Familie ankommen til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Til Hovedstaden er ankommen: Oberst v. Rosenberg fra Landet, Capitain v. Hinckelde i fra Lolland, og Grev v. Moltke fra Fyen. Afreist: Engelsk Sø=Capitain Croud til Engelland, og Kjøbmand Funck til Kønigsberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
I Gaar Eftermiddags bleve alle fire Compagnier af Livgarden til Fods præsenterede for deres Chef, Grev Baudissin. Da Mønstringen var forbi blev hele Mandskabet tracteret med Øl og Brændeviin. Hvert Compagnie fik en Tønde Øl og et Anker Brændeviin. Folkene dansede til Kl. 11 om Aftenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Udenlandske Efterretninger. J Rom bereder man sig nu til at creere fem Helgene paa engang. St. Peters Kirke overtrækkes, fra Top til Taa med Silkestof, og Cornischerne beklædes med Papiksfrieser. Balconer og Vinduer paa St. Peterspladsen betales med 20 til 30 Piastre. Tilløbet af Fremmede bliver saa stort, at der blot i Neapel er forlangt 7000 Passer for Folk, som ville overvære Høitideligheden. Ved den forrige Canonisering blev 9 Mennesker trængte ihjer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Astronomen Seyffert har beregnet, at den nyopdagede Planet Vestas Afstand er 50 Mill. Mile fra Solen, og at dens Gang om samme varer 1321 1/2 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
J de Schwabiske Provindser har den Bayerske Regjering befalet, at der skal optages en Synsforretning over hvert Liig, førend det begraves. Hensigten af denne Anordning er: 1) at forebygge, at ingen begraves levende; 2) at komme paa Spor efter hemmelige voldsomme Dødsmaader; 3) at forebygge smitsomme Sygdommes videre Udbredelse, og at indhente Efterretning om farlige, epidemiske Sygdomme. En saakaldt Liig-Synsmand er det paalagt, at undersøge om den formeentlige Døde er virkelig eller kun tilsyneladende død, om Døden har været naturlig eller voldsom, og om den Afdøde har havt en smitsom Syge. Førend Liig-Synsmanden har indfundet sig, tør intet Liig tages ud af Sengen, og hverken dets Mund eller Næse lukkes, eller dets Ansigt bedækkes. Jntet Liig tør begraves førend Liig-Synsmanden, har besigtet det og givet dets Paarørende eller andre Vedkommende en Attest, som maa overleveres den Præst, der skal besørge Begravelsen. Liget tør ikke begraves inden 3 Dages eller 72 Timers Forløb. Men herfra undtages dog de Døde, som have havt en smitsom Syge eller de, hos hvilke der allerede tidlig findes Spor af Forraadnelse. Liig=Synsmanden maa bestemme alt dette. Til dette Embede beskikkes Chirurger og Badere, som i Forveien have underkastet sig en Examen a. Denne Anordning kunde tjene til Mønster for de fleste andre Lande. J vort Dannemark har der været skrevet og talt nok om Dødes alt for tidlige Begravelse &c., men hidtil forgjeves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
J Mailand er der udkommen Pasquiller mod Regjeringen, blandt hvilke nogle endog have Titel og Form af Bønnebøger. Jsær mod de sidste er der udgivet en Forordning, som bestemmer den strængeste Straf for disse Skandskrivters Forfattere, Trykkere a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Krusenstern arbeider nu paa en Beskrivelse over sin mærkværdige Reise omkring Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Den nylig erobrede Fæstning Neisse har 4500 Jndb. Forstaden Friedrichsstadt er ny anlagt. Jndbyggerne handle især med Viin og Lærred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Et Fransk Blad paastaaer, at Engellands Financesystem er Grundaarsagen til den nuværende Krig, og beviser sin Sætning paa følgende Maade: Engelland behøver, for at vedligeholde sin Existence som Stat, aarligen den uhyre Sum af fem hundrede Millioner Rigsdaler. Men hvorledes skal det kunne tilveiebringe den, naar det ikkun har 12 Millioner Jndbyggere, Det redder sig ved ubetinget Herredømme over Havet. Men dette vil Frankrige ikke overlade Britterne, thi, paa to Sider omgivet af Hav, er det af Naturen selv bestemt til at drive Skibsfart og Søhandel; det har selv drevet begge Deele tilforn, og først i Revolutionskrigen mistet sine Colonier; disse fordrer det som væsentlige Bestanddele af sin Handel tilbage, af Engelland. Frankriges Stræben gik, efter det Beliggenheds Natur ud af Europa til, Engelland, lod sig ikke nøie med, at have frarevet det dets Colonier, og tilintetgjort dets Sømagt, men formaaede endog Landmagterne til at anfalde det, paa det der ikke saasnart maatte være at tænke paa sammes Gjenoprettelse. Paa denne Maade var Frankrige nødt til at anvende Kraften af sine 33 Millioner Mennesker, som det ellers vilde anvendt paa Sømagten, til sin Landmagts Forøgelse. Hvo kan fortænke det heri Eller skulde det maaskee paa en Tid, hvor Engelland fratog det dets Besiddelser, uden for Europa, ogsaa lade sig ødelægge i Enropa paa sin egen Grund eller, lade sine, fra Søsiden indskrænkede physiske Kræfter, ogsaa til Lands nedsynke i Uvirksomhed, Alle Erobringer, som det siden 1792 har gjort, har det kun faaet ved en Forsvarskrig, thi alle Krige, som ere forefaldne siden det anførte Aar, har Frankrige aldrig været den angribende Part. Men hvorledes skal nu Gaaden. opløses! Skal Engelland fessige sig Herredømmer, til Søes, saa er dets Financesystem ødelagt, og en Nationalbangnerot for Døren. Kommer Frankrige igjen i den fulde Besiddelse af sine Colonier, sin Sømagt og sin Handel, saa vil det maaskee, som nu Engelland, herske udelukende over Havet Den sidste Frygt er, ved nøiere Overveielse, ugrundet, thi vilde Frankrige udøve samme Herredømme over Havet som Engelland hidtil har udøvet, saa maatte det forskaffe sig ligesaa uhyre Capitaler, som Engelland ved sit Laanesystem har tilveiebragt. Men denne Vei vil det ikke vælge, thi dets Landes Størrelse og dets Jordbunds Frugtbarhed, er en vigtig Bevæggrund til at drive Agerdyrkning, som lover det saa rigt et Udbytte, at ikke alle dets Jndbyggere kunne tage deres Tilflugt til Handel, naar blot Statsudgivterne skulle tilveiebringes. Naar alle Landmagterne, overbeviste herom, opgive en Krig, som kun Engellands Financesystem har udtænkt, naar de netop derved befordre Engellands Overvindelse og Handelens Frihed, saa ville de i Grunden ikke befordre andet end deres egne Kræfters Udvikling, som sikkerlig ikke vil udeblive, saa snart enhver af dem tager Deel i Søhandelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Den Londonske Journal monthlv Magazin, indeholder følgende Oversigt over det Brittiske Manufacturvæsen: Værdien af Antallet de Artikler, de Mennesker, som aarlig der sysselsætforfærdiges, tes derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Uldne Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Læder Bomulds Fabricata. Silke dito Fabricata af Hør Dito af Ham1600000 Ha Dito af Jern, Tin, By 10000000. 200 100 Dito af Kobber, Messing, 3600000 Dito af Sta. 4000000 70,000 Dito af Papir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Pottemagergods. Glas Det lader nu til, at man i Engelland for Alvor agter at gjøre den længe omtalde Expedition. Hele den Tydske Legion, bestaaende af 17000 Mand, vil man bruge dertil. 32 Transportskibe, som have adskillige Divisioner af dette Mandskab ombord, ere allerede afseilede fra Cork til Portsmouth. Man samler i forskjellige Havne Transportskibe, og der skal endog bruges 80 Kulskibe til at transportere Tropperne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Alle Nord=Americanske Havne er det blevet forbudet at handle med Domingo eller Hayti, hvorved Engellænderne ikke ville vinde lidt. Der er allerede gaaet mange Engelske Ladninger did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
De Engelske Tropper have taget Stæderne Colonia di Sacramento og Santa Lucia ved La Plata.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Den Spanske General Liniers har ladet Vicekongen i Buenos Ayras arrestere og transportere til det indre Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Admiral Peller skal have ødelagt en Hollandsk Fregat Escadre i Ostindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Stænderne og Kjøbstædernes Deputerede i Sachsen have første Gang været forsamlede i Dresden d. 10 f. M. De i det geheime Conseil udfærdigede og af Kongen befalede Propositioner vare: 1) at udtænke Midler til at tilveiebringe 1,900,000 Rdlr., for deels at betale den sidste Trediedeel af den paalagde Contribution, deels for at dække det af Kongens Casse gjorte Forskud. Efter Hoffets Mening var et Laan paa Statspapirer til 4 P. det bedste Middel. 2) Den Sachsiske Armees nye Mobilgjørelse og Equipering, efterdi den i de ulykkelige Octoberdage tildeels har mistet sine Heste og Geværer, og endelig 3) Religionsfrihedens fuldkomne Gjenoprettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
General-Gouverneuren i Mecklenborg-Schwerin, Laval, har taget Universitetet i Rostok under sin særegne Beskyttelse. Universitetet har givet Intendanten i dette Land, Bremond, som har sørget for at Professorernes Løn og Jnstitutets Penge ere blevne rigtige udbetalt, som Erkjendtlighedsbeviis, Diplom som Doctor i Philosophien, men dog med det Tillæg, i Betragtning af hans fortrinlige Jndsigter." De Studerende, hvis Tal i de sidste Tider har forøget sig, ere aldeles ikke blevne forstyrrede ved Krigsurolighederne, og alle Collegia læses uafbrudt. Paa sit Landgods ved Vendome døde nylig Rochambeau, Fransk Marchal og Storofficier, ved Æreslegionen, i sit 83 Aar. Han har tjent med Hæder i den nordamericanske Krig. Almuen i Egnen af hans Gods yndede ham saa meget, at de holdt inde med al Markarbeide den Dag, han blev begravet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Efter en Beregning i Wiener Hoftidende har den Franske Storarmee i Preussen og Polen siden Jan. d. A. faaet en Forstærkning af 160,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Dr. Gall holder nu Forelæsninger i Augsburg. Keiser Christoph har allerede ophørt at regiere, og General Petion har afløst ham. Det er altsaa tre Keisere som Hayti har havt i neppe tre Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Den Russiske Viceadmiral Siniavin vedbliver endnu, paa det strængeste at bloquere Canalen ved Constantinopel. Tyrkernes gjentagne Forsøg paa at fratage dem Tenedos *) har været forgjeves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
J den Preussisk-Russiske Armee findes, efter nogle Efterretninger, mange Syge. Russernes Sygdom tilskrives især det qvalme og fugtige Veirlig, som de ikke ere vante til. Foruden det store Sygehuus i Kønigsberg er der nu ogsaa anlagt adskillige Hospitaler ved Niemen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Den Expedition, man i Engelland belaver sig til, har foranlediget, at man i Holland paa alle muelige Maader sætter sig i Forsvarsstand. Bloi Nimmegen er der bestilt Qvarteer for 10,000 Mand Hollandske og allierede Tropper, som fra Observationsarmeen ved Elben begive sig til Zeeland. De Franske have nu, efter adskillige Forpostfægtninger, siden d. 9 Maji besat begge Bredderne af Narew, fra Sierock til Ostrolenka, og forsynet dem med stærke Batterier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
J Danzig ventes Keiser Napoleon og Storhertugen af Berg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-16
Overrabbineren ved den høitydske Menighed i Haag, Levin Matthias, er død i sit 77de Aar. Franske Capere tilføie den Brittiske Skibsfart stor Skade i Nærheden af de Vestindiske Øer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Nyeste. Skilderie af og enhavn. i FortretaFjerde Aargang. No. 72. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hdeckes Enke. Løverdagen den 20 Junii, 1807. Forslag til et Selskab for Oplysning, og Humanitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Ved vort Landhuusholdnings Selskab er der sørget for Landmandens oeconomiske Dannelse. Det opmuntrer ham til Flid og Vindskibelighed, til at dyrke sine Jorder med større Fordeel og drive sin Avling paa en fornuftig Maade. Men endnu mangle vi et Selskab, der med forenede Kræfter kunde virke til Oplysningens og Humanitetens Udbredelse blandt de lavere Menneskeclasser. Hvad nytter det at Bondens Ager yder dobbelt Grøde, og hans Marker ere indhegnede med levende Gierder, naar der groer Tjørne og Tidsler i den bedre Deel af hans moralske Væsen? Hvad nytter det, at hans Marker blomstre, naar hans Moralitet saa at sige ligger brak af Mangel paa Dyrkelse, Vi arbeide næsten kun bestandig paa at forædle det physiske Menneske, og det intellectuelle synes at være os ligegyldigt. Vi udførte Belønninger for den, som fælder Ulver men de skrækkelige Uhyrer Fanatisme og Overtro lade vinstandsede rase, vi opmuntre den Bonde, der har tillagt ypperlige Heste, men bekom re os intet om den, der har opdraget ypperlige Børn; vi lære vor Ungdom Skrivtens og Naturens første Bud, elsk din Næste som dig selv og kaale, at den ofte med Modersmelken indser Nationalhad. Den Tidspunct synes at være kommen, hvor Mænd, der føle Menneskets høiere Bestemmelse, bør og kunne forene deres Kræfter med Staten, deres gode Villie med Regjeringens, og ved Veiledning, Understøttelse og Belønninger fremme Oplysningen i vort Fædreneland. Et saadant Selskab lod sig uden Tvivl lettest oprette i begge Rigernes Hovedstad. Det maatte være for Moraliteten hvad Landhuusholdningsselskabet er for Oeconomien. Jeg vover at indbyde den oplyste Deel af mine Medborgere til at sammentræde er saadant Samfund, hvis fornemste Functioner maatte være. 1) at udsætte Præmier for Skrivter, sigtende til at befordre Oplysning, Tolerance og Humanitet, bekjendtgjøre dem ved Trykken og lade dem frit uddeele; 2) at belønne Præster, Skolelærere a. der med tilbørlige Vidnesbyrd godtgjøre, at de i en eller anden Henseende have fremmet Oplysning og Humanitet i deres Virkekreds, med Guld= eller Sølvmedailler; 3) at oprette Gratistbibliotheker for Almuen; 4) at lønne Mænd, der paatage sig om Søndagen og andre Helligdage at holde en Læsecirkel saavel paa Landet som i Kjøbstæderne. Disse Functioner maatte endnu betydeligen kunne udvides, men det falder af sig selv, at de alle maatte sigte til at befordre Overbærenhedsaand mod anderledes: Tænkende, Agtelse for Landets gieldende Love og Regjeringens Foranstaltninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Forfatteren af dette Forslag tilbyder sig for sin Part strax at bidrage halvtredsindstyve Rigsdaler til et saadant Selskabs Organisation, og siden aarligen at betale den Contingent, der maatte blive bestemt. Han opfordrer den oplyste og humantænkende Deel af sine Medborgere at række ham Haanden til et Foretagende, som, bragt til Modenhed, maatte kunne bære de herligste Frugter og fremme det: Gode i en almindelig høi Grad. Den, som vil understøtte Forslaget, behage at tegne sit Navn hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Deeltagernes Navne blive efterhaanden bekjendtgjorte ligesom de melde sig. Naar der har meldt sig saa mange, at Selskabets Realisation synes muelig, berammes en Generalforsamling, hvori der vælges Directeurer, og hvori da enhver nøiere bestemmer, hvor meget han vil bidrage. Medborger Brødre, Landsmænd, Af hvilken Religion og hvilke Meninger Jend ere, Livets=Bane er kort, Arbeidet meget, Tiden ubestemt. Lader os anvende vor Kraft, medens den endnu kan gavne vore Medmenneskeer; tid, ligere end vi maaske troe standser Parcen og midt paa Banen. Vore Fædre have gjort meget for os, lader og være taknemmelige og betænke, at vinskylde dem Giengield. Lader os lyde Tidsalderens gode Genius, der indbyder os til at udbrede Lys, hvor der er Mørke og adsprede den Taage, der endnu indhyller den store Hobs Fornuft. Vi opsætte jo Tordenaffede, re, for at bortlede Tordenen fra vore Bygninger, vi saae jo Sandplanter, for at bedække Flyvesand; hvorfor skulle vil være ligegyldt ger ved at udrødde Overtro og skadelige Fordomme, ved at forjage Mørkets og Fanatismens fule Gjenfærd med Fornuftens lyst Fakkel Man smigre sig ikke med, at Alt hvad der i den Henseende bør skee allerede er skeet; man troe ikke de blændende Lovtaler, hvori Oplysningens Tilstand blandt de lavere Folkeclasser i vort Fædreneland skildres med de meest glimrende Farver. Endnu gives det mangt et Overtroens Tempel at forstyrre, man gen en indgroet Fordom at bekjæmpe, mange mørke Skyer at adsprede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Skulde denne min Jndbydelse være frugtesløs, skulde Oplysningens Soel endog blandt den cultiverede Deel af mine Medborgere endnu staae saa dybt under Horizonten, at mine Ord ere en Stemme i Ørken; saa vil jeg trøste mig med den Tanke, at der maaskee vil komme en Slægt, som vil vide at uddrage en Lægedom af de Blomster, vore Samtidige kunne bruge til at pynte deres Hauger med eller end- og søndertræde med Fødderne. Der gives Lande, hvor Publicum har gjort meget og Regjeringen saa godt som intet for Oplysningens Fremme; hos os synes det at være omvendt, vor Regjering har gjort saare meget, men vort Publicum har hidtil endnu kun gjort saare lidet for denne Menneskehedens almindelige Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Berigtigelse. Bladet Penia findes nogle Berigtigelser i Anledning af Stykket om Tiggere i No. 63 af dette Skilderie. To af dem fortjene især her at meddeles Læseren. Den første viser: "at Fattigfogderne i afvigte Aar have opbragt 230 Betlere, og den anden: at Fattigvæsenets Direction aldeles ikke har opsagt nogen Capital. For begge disse Berigtigelser aflægges her Penias Udgiver min oprigtigste Tak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
En tredie Berigtigelse angaaer det Hamborgske Fattigvæsen, om hvilket jeg har sagt: "at det af Mangel paa kraftig Understøttelse maatte gaae til Grunde. Men denne Paastand er neppe nogen Feil, og findes der noget Urigtigt deri, saa ligger det maaskee i Udtrykket, ikke i Tingen. At det Hamborgske Fattigvæsen i det mindste var nær ved at gaae til Grunde af Mangel paa kraftig Understøttelse, at Directionen paa ny saae sig nødsaget til at anraabe den offentlige Medlidenhed, at dets offentlig fremsatte Regnskab viiste, det ikke kunde understøtte mere sine Lemmer og at dets Undergang var for Døren, alt dette er historisk Sandhed, som kan læses i een af de forrige Aargange af Hamb. Adresse-Zeitungen. Det nærværende Hamborgske Fattigvæsen er fremstaaet af det gamles Ruiner, og Aarsagerne til hints fuldkomne Forfald læses omstændeligen i den anførte Avis. Numeret erindrer jeg i dette Øieblik ikke. Det var til disse Facta jeg sigtede med Ordene, maatte gaae til Grunde, og jeg var ingenlunde uvidende om det nærværende Hamborgske Fattigvæsens Existence. Men man kan jo saaledes gjerne sige, at Brandassurancen i Kjøbenhavn gik til Grunde i den sidste store Jldebrand, uagtet der i dette Øieblik atter existerer en saadan Indretning?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Udenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavn have flere skjændige Mennesker atter begyndt paa at plyndre Børn. J disse Dage blev et lidet Pigebarn lokket bort fra sine Forældres Kjælder, og plyndret lige indtil Særken. Det samme skal nylig have været Tilfældet med nogle andre Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
J Onsdags løb to Heste løbsk med en Vogn paa ny Amagertorv, og beskadigede sex Mennesker, i større og mindre Grad. Blandt disse var en frugtsommelig Kone, som strax derefter døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
En Spanier, der har tjent som Matros paa den nylig hjemkomne Ostindifarer, har ombord paa Skibet villet stikke Capitainen ihiel, men bleve standset deri af Overstyrmanden, som just blev det vaer. Denne Forbryder blev i Torsdags bragt lænket til Kjøbenhavn, og sidder nu arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Byfogden i Bergen har ladet bekjendtgjøre, at foruden de Exemplarer af Justitsr. Rasus Anviisning til at afsætte Uld af en forbedret Race a., som Gener. Landoecon, og Commer. Collegiet har tilsendt ham til Uddeling, ogsaa en Deel ere henlagte paa Skiftecomptoiret, hvor de udleveres til enhver Fra Hof i Soløer meldes under den 28 Maji. 187 følgende: at efterat Glommen Elv har været belagt med Jis fra 12 Nov. f. A. løsnede den sig d. 8. Fra d. 16de Maji blev Veirliget usædvanligt varmt og stille. Sneen til Fjelds, over 3 Alen høi, smeltedes, og nu begyndte Elven at voxe, Lige til Dato tiltager den i Størrelse, efterat den har sat alle lavtliggende Egne under Vand, Dens Strøm er strid og frygtelig, og har ikke været, større siden hiint ødelæggende 1789. Faae vi ikke snart en Storm fra Nyrden, som jager Vandet bort, vil en stor Deel af Almuens Tab være meget betydeligt. Allerede have Gaar denne Bøine, Sparby, Borg, og Hofs Præstegaard, lidt meget. Efterat Dæmningerne bleve brudte, strømmede Vandet ind med uimodstaaelig Magt, tog den gode Jord med sig, og lagde efter paa visse Steder en ufrugtbar Sand. De to Trediedele af den lagde Vaarsæd paa Hofs Præstegaard, staaer to til tre Alen under Vand. Sædekornet svømmer paa Vandet; Høsten er forsvunden, thi om end Vandet strax begyndte at falde, vilde der medgaae megen Tid, inden Agrene kunne vorde tørre til ny Besaaening, som Aarstiden her desuden ikke vilde tillade. Natten den 10 d. M. have Tyve afbrækket 7 til 8 Alen Kobberplader, af mindre end et Qvarteers Bredde, der vare anbragte som Tordenafledere paa Fæstningen Aggershuus nordre Krudtagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
I Christiania har man paagrebet en Pige paa 23 Aar, som i en Tid af to Uger har begaaet i forskjellige Tyverier ved at krybe ind under Portene. Hun har allerede tilforn været straffet for Tyverie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
J en Have i Faaborg har man med Held gjort Forsøg paa at ombøie Grenene paa ufrugtbare Frugttræer og derved faae dem til at bære. Blandt andre Planter har man ligeledes forsøgt at dyrke den saakaldte Runer Patichen, som ellers ikke findes i Kjøkkenhaverne. Den kan afskjæres i det mindste 6 til 8 Gange om Sommeren, og foruden at den er meget velsmagende at spise som Spinat, kan man ogsaa med Grund formode, at den vilde qvalificere sig til en god Foderurt, da den begierligen ædes af Huusdyrene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Ogsaa ved Husarerne i Jægersborg er nu Underviisningen i Gymnastik indført. De lære tillige Grographie S. og opmuntres ved passende Præmier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
J Torsdags anstillede Hr. Studiosus Colding. sine forhen averterede gerostatiske Forsøg paa Exerceerpladsen. Fire af de Balloner, han lod opgaae, vare af Papir. Den største, som var af Taft, blev optaget af en Søofficier, som just seilede i en Baad mellem Trekroner og Batteriet. Den er bleven Hr. Colding tilbageleveret. - Caninen med Faldskjærmen faldt ned i Castelsgraven og blev taget i Forvaring af Commandanten og ligeledes Eieren tillingeleveret. Hr. Coldings Indtægt skal have beløbet sig til 800 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Hr. Factor Poul Schow, der, som forhen er meldt, er hjemkommen med Skibet Dannemark, tog i Aaret 1806 efter et kort Ophold i Europa, til Bengalen, hvor han ved udmærkede Talenter og utrættelig Flid erhvervede sig en for Fremtiden betryggende Formue, og bestyrede det Asiatiske Compagnies Sager til dets største Tilfredshed. Det var egentlig Hestene for et Hølæs, som i Onsdags løb løbsk og beskadigede 7 Mennesker Kudsken holdt saa stærkt i Tømmen, at han fik Krampe i Hænderne, men kunde alligevel ikke standse Hestene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Fregatskib Bekkeskou blev i Gaar solgt ved Auction paa Børsen til Kjøbmand Schoustrup for 10500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Et Tydsk Blad siger, at Hr. General Lith, vil blive udnævnt til Commandant i Kjøbenhavn, og at H. H. Prinds Ferdinand vil blive i hans Sted Chef for Kronprindsens Regiment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
For Professor Baggesen er der i disse Dage udfærdiget Pas til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-20
Den paa det af Franskmændene nylig ved Danzig tagne Engelske Fregatskib commanderende Capitains unge Kone, ankom for nogle Dage siden til Kjøbenhavn, og er i Gaar afgaaet med Postkareten til Helsingøer, for derfra at tiltræde sin Reise til Engelland.