JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1792-10-29
Paa Nørheedegaard i Hassing Herred, Wiisbye Sogn under Westervig Amt, er den 20de Augusti d. A. ved Døden afgangen Selveieren Jørgen Mørch, og da der imellem ham og efterlevende Hustrue under 24de Martii 1791 var oprettet Testamente, som af Hans Kongelige Majestæt allernaadigst er confirmeret den 3die Junii 1791, saa indkaldes herved med Aar og Dags Varsel fra dette Publications Dato, samtlige Arvinger efter bemeldte afg. Jørgen Mørch, at møde hos mig undertegnede i Nørheedegaard, for at beviisliggiøre deres Arve=Ret, og derefter at modtage de 10 Slettedaler, dennem ved Testamentet er tillagt, imod vedbørlig Afkald. Nørheedegaard den 8de October 1792. Else Chatrine sal. Mørches Som Laugværge, Lauriz Høyer. Selveieren Søren Nielsen i Huorslev Sogn Huorslevard. hvis Herligheds Rettighed henhører under Grevskabet. Frysenborg, er ved Døden afgangen, og hans Efterladenskaber ere til rette Tid tagne under lovlig Beskrivning og Vurdering. Denne Sterbboes Credi= og Debitorer indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra dato, nemlig den 29de Novbr. og 10de Janv. næstkommende at møde i Stervboegaarden for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og betale hvad de ere skyldige. Snorum den 18de October 1792.
Viborger Samler, 1792-10-29
Paa det Høigrevelige Herskabs Vegne, som Skifteforvalter, N. H. Saabye. 3 Under 31te Augusti d. A. har Hans Kongelige Majestæt al 2 lernaadigst bevilget mig, som Skifteforvalter udi den af sin Tieneste som Foged ved Baroniet Willestrup undvigte Michel Lyngbye, hans Boe, at indkalde ved Proclama i Aviserne Boets Debi= og Creditorer; i hvis Følge disse herved indkaldes, de første for at tilkiendegive og betale, hvad de til Boet ere skyldige, og de sidste sub poena præclusi & perpetui silen til inden Aar og Dag at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes indvareles undvigte Michel Lyngbye at møde personlig for at give de fornødne Oplysninger under Boets Behandling; og tiener til Vedkommendes Efterretning, at en Samling i Boet er bestemt at holdes paa Willestrup den 15de October førstkommende. Aalborg Slot den 6te October 1792. Levetzau.
Viborger Samler, 1792-10-29
Efter Jndberetning hertil, er Birgithe Smit for noget mere end et Aar siden ved Døden afgangen i Holland, hvor hun nogen Tid har opholdt sig, og da hun haver efterladt Ejendomme i Dronningborg Amt, blev Skiftet her for kort siden foretaget, men de tilstædeværende Arvinger kunde ikke opgive alle deres Medarvinger; thi bliver bemeldte Birgithe Smits Arvinger herved indkaldet at møde eller møde lade paa Dronningborg Amts-Contoir i Randers den 24de November førstkommende hvar Skiftet atter bliver foretaget, til samme Tid og Sted indkaldes og Stervboens Debi= og Creditorer. Randers den 12te October 1792. Pentz.
Viborger Samler, 1792-10-29
efter afdøde Peder Thøgersen, der beboede Giftis det saa kaldede Tvilum Skoshuus, foretager igien i Stervboestædet 6te Ugers Dagen vasken mende 21de November, hvilken Tid alle og enhver, som dette Skifte maatte vedkomme, og derved har noget lovlig at fremme, ville møde Klokken 10 Slet Formiddag. Grauballegaard den 11te October 1792.
Viborger Samler, 1792-10-29
Paa S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand von Penges Vegne Christen Bach.
Viborger Samler, 1792-10-29
Efter det Kongelige Danske Cancellies Befaling af 2 October skal samtlige største Lodsejere udi det Nordre Jydske District inden Jan. Maaneds Udgang næste Aar til Krigs- og Land, Commissairen indgive nye Lægs=Ruller, alt efter det dem forinden tilstillede trykte Chemas nærmere Bestemmelse.
Viborger Samler, 1792-10-29
Udi Anledning heraf bekiendtgiøres herved for vedkommende største Lodseiere i de Amter hvor Extra-Sessionen allerede er fremmet, som en Fortsættelse af den dem ved Extra Sessionen givne Jnstruction, at de ej til Lægderne henhørende Reserver forderligst med Følge=Seddel maa henflyttes til de Lægder hvortil de efter Opholdstæderne henhører, paa det de nye Ruller allene kan indeholde de Folk, som virkelig til Lægdet henhører efter Opholdstederne. De Folk som tiene enten i Kiøbstæderne eller uden for Amterne, og som, til den Tid Rullen indgives, endnu ef maatte være kommen tilbage til Lægdet eller stillet Caution, anføres i de nye Ruller med deres fremmede Opholdssteder, og gives Vedtegning i Anmærknings Rubriqven: under Forordningsmæssig Behandling. Extra-Sessionen den 8de October 1792. Driberg.
Viborger Samler, 1792-10-29
Ligesom det ved udstædde og for Nørre Jyllands Landsting samt vedkommende Underret publicerede Proclama, allerede er bekiendtgjort, at forrige Skov- og Heede Rider Laurs Michelsen, uden at efterlade sig Livs-Arvinger, ved Døden er afgaaet udi sit i Fæste havte Huus i Grønbech Sogn og Bye paa Allinggaards Gods, og at huus Boe, efter er imellem ham og forhen afdøde Hustrue Bodil Sophie Pedersdatter Møller, oprettet, og af Hans Kongelige Majestæt allernaadigst confirmeret Testamente, skal deeles imellem begges Arvinger efter Loven; saa bliver saadant enhvidere i den Viborger Samler herved bekiendtgjort, med Anmodning at alle og enhver, som dette Skifte maatte vedkomme, være sig Arvinger, Credi eller Debitorer, behagelig ville møde ved SkifteSamlingern, Christen Michelsens Gaard i Grønbech 6te og 1243 Ugere Dagen, efter at Proclama er læst for Lans tinget, som bliver den 7de November og 19de December næstkommende, enhver især for at at opfylde hvad der dom kan paaligge og Loven befaler. Grauballegaard den 27 Sapt. Paa S. T. Hr. Fischers Vegne C. Bach.
Viborger Samler, 1792-10-29
Fra Jens Sild i Lyngaae paa Grevskabet Frisenborg, er Natten mellem 1st. og 2den October bortkommen 2de Heste, den erne sort med bruun Mund og Lysker 4re i 5te Aar 10 qvarteer den 2den gandske fort uden anden Aftegning end et L klippet paa det høyre laar Hesten var 3 i 4de Aar ligeledes 10 got. skulde nogen Retsindig forekomme bemeldte 2 Heste, da bedes de at bringe dem til deres Eier, som betoler foruden Omkostningerne, en billig Doceur, eller og give ham Underretning derom til Lyngaae ved Frysenborg. Hvem der maatte læse denne Efterlysning, ombedes at bekiendtgiøre samme. os Skipper Jesper Dahl i Randers er Oplaget af det fine Kiøbenhavnske Porcellain at bekomme for Fabrique=Priser og forskjellige Sorter af Chinesisk Porcellain, samt Norsk speget Lax og ChristianiaAnssioser, alt til billigste Priiser. NB. 20 til 22000 Rigsdlr. forlanges til Viborg Snapsting 1793 imod 1ste Prioritets Pandte i Ret i Jordegods. Hvem denne Capital er behøvende og hvori Pandter nøie bestaaer, derom kan Veiermester Woydemann i Colding give fornøden EfterretFra Pressen er udkommen Digte af Anton Frantz Just, ) 15 1/2 Ark foruden Titelkobber; en faaes hos Forfatteren og Hr. Klokker Randrup i Viborg, samt hos Hr. Postmester Ring i Skive for 5 Mrk. Exemplaret. Subskribenterne vilde lade deres Exemplarer afhænte.
Viborger Samler, 1792-11-05
TVENDE AARGANG. Mandagen den 5te November. Hvad intet Menneske kan udrette ved sin Forstand, kan ofte et Dyr ved sine Sandser. (en Oversættelse.)¬
Viborger Samler, 1792-11-05
J en fransk Bog) har jeg for kort siden læst følgende vigtige Historie om en Hund. Jkke langt fra det blaae Bierg, de vilde Dyrs Opholdsted, boede en af Frankerig for Religionens Skyld flygted Landmand: Lefevre. Han havde 11 Børn, og ventede med Trøst det 12te. *) Lettres dun Cultivateur americiin 1784 Tomsl. p. 818. Fuld af de mærkværdigste Anecdoter for Menneskheden. Et Barn udkræver her intet vidre end 2 Dages (Morgen, Pløiland mere, og en Forøgelse i Hiorden af 6 Beder.
Viborger Samler, 1792-11-05
En Dag blev den yngste af hans Børn, en Dreng paa 4 Aar, pludselig savnet i Huset. Længe søgte man efter ham i Floden, paa Marken, hos Naboerne, men forgiæves. Forældrene vare utrøstelige. Alt begav sig nu til Skoven. Tusinde Gange i et Aandedræt raabte Moderen. Derik, min Derik Hvor er Du? Har allerede et vildt Dyr ædt Dig? O! Derik, svar dog din Moder, om du endnu lever! Et sørgeligt Echo gientog Moderens Klage, og Abernes Hylen fordoblede de gyselige Stemmer. J midlertid var der kommen en Vild, som havd Foer værk at føre, i Colonistens Huus, for at hvile sig noget. Da han forefandt ingen uden en gammel Negerinde, spurgde han, hvor er min Broder, Ak! sagde den Gamle: han har mistet sin lille Derik Alt er henne, og søger efter ham. Gesvindt blæs i Hornet, raabte den Vilde, at din Herre kommer tilbage. Jeg vil skaffe skaffe ham sin Derik igien. Det skeede. Faderen kom tilbage, i den Tanke, Derik var kommen igien. Nei, sagde den Vilde: endnu er han her ikke; men snart skal du have ham igien. J Hast giv mig de Skoe da Strømper, som Derik har sidst havt paa. "Hvad vil du med dem?" Otøv ikke. Giv dem hid. 11 Og nu befalede han sin Hund, at lugte stærk til dem. Herpaa gjorde han en vid Cirkel om Huset, i det mindste af en halv Fierdingvei, hvorhos han lod sin Hund lugte til Jorden overalt, hvor han gik Endnu var Cirkelen ikke ganske færdig, da Hunden med eet begyndte høit at giøe. Tegn, at den var kommen paa Deriks Spor. Hvilken en Glædetone for de arme Forældre. Hunden fulgte nu Sporet stedse med Næsen, til Jorden og hei Gieffen, og strax styrtede den sig ind i det Tykke af Skoven. En halv Time efter kom den tilbage, men med ganske andre Miner, end forhen. Den logrede munter om sin Herre, og stødte paa ham, at følge den. Et sikker Beviis paa, at den havde funden Barnet. Men om det endnu levede? Hvilken en gruelig Uvished! Den Vilde fulgte sin Hund, som førde ham midt ind i Skoven under et stort Træe, hvor Barnet, laae i en Afmagt, der lignede Døden. Det havde forvildet sig i den tykke Buskadse, og kunde ikke finde ud igien. Den Vilde tog det ømmelig i sine Arme, og ilede at bære det Selskabet imøde, som ikke saa hastig havde kunnet følge ham. Jntet Syn kunne være mere rørende, end da Fader og Moder løbe imod ham, og modtoge den forlorne Søn af hans Hænder, Efterat de havde badet Barnet med deres Taarer, faldt de den Vilde om Halsen, og endelig kom Raden af de takkende Caresser ogsaa til den troe Hund. Men dette Dyr, ligesaa ydmyg som sin Herre, syntes at være ganske forvirret og beskiæmmet herover. Jsær Hunden, der stedse krøb imellem sin Herres Been, som om den havde begaaet nogen Forbrydelse. Glæden blev fuldkommen, da Derik aabnede Øjnene og kom sig igien. Skulde vi ikke være take nemmeligere mod Dyrene, der ofte beviise os saa store Velgierninger, ( Jndfald.)
Viborger Samler, 1792-11-05
Den engelske methodistiske Præst Whitefield, som ofte havde været til Skibs, sammenlignede engang i sin Prædiken Verden med et Skib, der for fulde Seil satte lige ind i Helvede. Han beskrev Helvedes Afgrund, og deres Tilstand, som stode i Begreb med at fare derned, saa forskrækkelig, at et Par ærlige Matroser, som vare i Forsamlingen, sagde ganske J hvad, naar Faren bestyrtset og medlidende: er saa stor, hvorfor sætter J ikke da den store Baad ud, for at redde Mandskabet, Christian og Sppensaf Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg. er synderlige Bevaagenhed tilforn, ligesom det ved Reskript til Stiftamtmændene i Vort Rige Danmark dat. 10 Maji 1737, allernaadigst er befalet, at de sig i bemeldte Danmark befindende og udi vore Hertugdomme Slesvig og Holsten med dertilhørende Landefødte Betlere, skulde, naar de sig her i Danmark paa et Sted, saasom i et Amt, Herred eller Sogn udi 2de Aar til den 15de April 1737 at regne, havde opholdt, der sammesteds forblive, og som der hiemmehørende Fattige forsørges, men at derimod de, som ikke her i Riget i 2de Aar fra bemeldte Datum paa et Sted havde været, omendskiønt de sig saa længe eller længere i Danmakhvor de antræffedes, havde opholdet, skulle dog ikke destemindre derfra, fra et District til andet, og til Grændserne af bemeldte Hertugdomme Slesvig og Holsten henbringes og der til nærmeste Øvrighed overleveres m.v. Saa er ligeledes herved Vores allernaadigste Villie og Befaling: at de Betlere som ere fødte i Hertugdommene Slesvig og Holsten, Herskabet Pinneberg, Staden Altona, og Grevskabet Ranhau, og som i 2de Aar have, i hvilket Tilfælde det end maatte være, opholdt sig, eller herefter opholde sig i et Amt, Herred eller Sogn i Danmark skal sammesteds forblive og som der hiemmehørende Fattige forsørges. Derefter Du Dig allerunderdanigst haver at rette, og Vedkommende sligt til Efterretning at tilkiendegive; Befalende Dig Gud, Skrevet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 12 oct. 1792. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre og Stiftbefalingsmand N. Sehestedt.
Viborger Samler, 1792-11-05
Pre Memorie. Da adskillige Embedsmænd har anholdt om at fritages fra Forpligtelsen til at giøre Jndskud i Enkekassen, deels paa den Grund at Hustruen er 60 Aar gl. og endeel Aar ældre end Manden, deels ogsaa paa den Grund at Hustruens Helbreds Forfatning er saa skrøbelig, at hun efter Medie Attest ei kan formodes at overleve Manden; saa har Hans Kongelige Majestæt paa den Kongelige Postkasse-Pensions Directions herom allerunderdanigst gjorte Forestilling, under 5te f. M. allernaadigst resolveret: At alle de Embedsmænd, der maatte befinde sig i ovenbenævnte Tilfælde og som ved deres Ansøgninger og Frie tagelsen med paalidelige Attester godtgiøre, at deres Hustruer efter Sandsynlighed i Betragtning af deres Helbreds Forfatning ei kan overleve Mændene, som og, naar en Kone er betydelig ældre end Manden og allerede gammel, kunde vente Dispensation fra Forpligtelsen til for en saaledes syg eller gammel Kone, at giøre det i 3dies, af Forordningen under 4de August 1788 befalede Jndskud, dog at dette er gielder uden for 6 Maaneder fra denne Resolutions Dato, Denne allerhøieste Resolution, undlader man altsaa ikke herved tienstligst at tilmelde Hr. Kammerherren til behagelig Efterretning og videre Bekiendtgiørelse for Vedkommende. Det Kongelige Danske Cancellie den 6 Octobr. 1792. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre og Stiftbefalingsmand Niels Sehestedt.
Viborger Samler, 1792-11-05
Slutningerne.
Viborger Samler, 1792-11-05
Af de ved Nørre Jyllands Landsting udi October Maa¬
Viborger Samler, 1792-11-05
neds Session 1792 afsagde Domme. No. 1. Jens Laursen Bach af Østerild, c. Hr. Kammerherre Berregaard til Kiølbyegaard. Thi kiendes for Art: at den Dom, som afgangne Jnstitsraad, Landsdommer Bye- og Herredsfoged Steensen paa Hillerslef Hundborg Herreders Ret den 21 Jul. 1789 i denne Sag afgivet haver, bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den Jens Laursen Bach af Østerild idømte Tugthuus Straf bortfalder. Processens Omkostninger for Landstinget ophæves. No. 2. Forvalter Hofman af Harlew Mølle c. Birkedommer Switzer. Thi kiendes for Ret: at den under dette Tingsvidne givne Kiendelse paa Marsilliesborgs Birketing den 3die Januar. 1791 tilsidesættes, og bor ikke komme Appellanten Hofman til Fornærmelse eller Penges Udgift i nogen Maade, hvorimod Birkedommer Switzer inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse bør betale Hofman af Harlew Mølle 12 Rdlr. i Sagens Omkostninger for Landstinget og i Følge deraf strax 2 Rdlr. til Domhuuset efter Placaten. No. 3. Jens Christian Møller og Hustrue af Sunds Mølle, c. Herredsfoged Møller paa Høyriis.
Viborger Samler, 1792-11-05
Horfore Hiemtings Dommen af 24de Martii 1792 ved Magt kiendes saaledes: at Appellanten Jens Christian Møller af Sunds Mølle af de idømte Omkostninger kuns tilpligtes at betale for begge Retter 50 Rdlr., som udreedes alt inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Justitiens Tvang, og i Følge deraf strax 2 Rdlr. til Domhuuset, efter Placaten. No. 4. Procurator Tørsleff, Actor mod Deelinqventerne Johann Caspar Rønne og Stiftatter Maria Hansen. Thi kiendes for Ret: at Johann Casper Rønne og Stifdatter Marie Hansen af Vesterlands Føhr, bør for den begangne Blodskam, Barnefødsel i Dølgsmaal, og Bornets Drab, afhugges Hovederne med en Øxe, og deres Hoveder paasættes Stager, men det øvrige af Kroppen kastes paa en Jld og opbrændes, deres Hovedlod og Jord, om nogen haves, at være til Kongen forbrudt. Skarpretteren nyder for den hele Execution paa dem begge at forrette 40 Rdlr. Oberauditeur Mathiesen, som Birkedommer paa Vesterlands Fohr bør paa egen Bekostning betale Delinqventernes Forflegning, og Varetægt fra 12te Julii 1791, da Sagen paa ham blev hiemviist, indtil i Dag den 24de Octobr. 1792, samt Actor herved Landstinget 16 Rdlr. i Sallarium for det første forgieves Mode. Saa bør han og for sin Efterladenhed med Sagens Forfriskning, betale en Mulct af 5 Rdlr. til Dom huusets Fattig¬Bøsse, samt ligesaa meget til den Kongelige Justitskasse, under Justitiens Tvang. Omkostningerne, Sagens Forfølgelse og Driinqventernes Varetægt og Forflægning samt Dommens Execution udreedes for det øvrige af Delinqventernes Boe, saavidt tilstrække kan, og Resten af Delinqventkassen, efter Øvrighedens Revision og Approb ation. No. 5. Procurator Roedsted, som Actor mod Maren Larsdatter. Hvorfore det kiendes for Ret: at Maren Larsdatter for det første Gang begangne lidet Tyverie bør arbeide i 2 Maaneder i Viborg Tugthuus. Omkostningerne paa hendes Forflægning og Varetægt, udreedes af hendes Boe, saavidt samme dertil tilstrække kan, Resten af Delinqventkassen efter Øvrighedens foregaaende Revision og Approbation.
Viborger Samler, 1792-11-05
Copulerede. Den 31 October i Randers, Hr. Christensen, Primier-Lieutenant ved det Jydske Dragon-Regiment, og Jomfr. Kirstine Bang.
Viborger Samler, 1792-11-05
Døde. Den 2 November i Randers, afg. Kiøbmand Andreas Bays Enke, fød Hensemann, 77 Aar gl.
Viborger Samler, 1792-11-05
Bekiendtgiørelse. J Kraft af Hans Kongelige Majestæts Os allernaadigst forundte Bevilling af Dato 12te i d. M. indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Borger og Kiøbmand her i Byen Knud Karmarks Opbudsboes Creditorer at anmelde og beviisliggiøre for os som Skifteforvaltere i Boet, deres havende Krav til samme, ligesom og Boets Debitorer ville indfinde sig jo før jo kierere, og betale, hvad de ere skyldige; og meldes til Vedkommendes Efterretning at 12te Ugers Dags Forretningen indfalder og foretages i Boets Gaard Mandagen den 3die December førstkommende Klokken 10 Formiddag. Aalborg den 23de October 1792. Gleerup. Bøggild. Selveseren Søren Nielsen i Huorslev Sogn Huors levard. hvis Herligheds Rettighed henhører under Grevskabet Frysenborg, er ved Døden afgangen, og hans Efterladenskader ere til rette Tid tagne under lovlig Beskrivning og Vurdering. Denne Stervboes Credi= og Debitorer indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra dato, nemlig den 29de Novbr. og 10de Janv. næstkommende at møde i Stervboegaarden for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og betale hvad de ere skyldige. Snorum den 18de October 1792.
Viborger Samler, 1792-11-05
Paa det Høigrevelige Herskabs Vegne, som Skifteforvalter, N. H. Saabye.
Viborger Samler, 1792-11-05
Tillysning. Snedker Svend Niels Jensen Jansen fra Kiøbenhavn kom i Tieneste hos Mester=Snedker Søren Kock her i Byen, hvis fra han er bortløben. Han var af en fyldig Statur, klædt i en nye blaa Kioel med guule Knapper, guul Vest og Buxer; hvorfore alle og enhver forekommende vilde melde hans Opholdsted til Laugets Oldermand, som strax skal foranstalte hans Paagribelse. Randers den 2 Novbr. 1792. Jens Maust. 4 Gaardfæster i Ryberg paa EskiærJens Jenset Gods i Salling (som vor bekiendt under det Navn Jens Michelsen, er død den 23 Septb. sidst, ved hans Boes Behandling er bragt i Formodning, at han har havt Regning med nogle af Dhrr. Kiøbmænd i Aalborg, og andre; thi bekiendtgiøres hans Død, og indkaldes Credi- og Debitorerne at møde ved en Skifte Samling i Sterbboegaarden den 4 December førstkommende, de første paa lovlig Maade at frembringe deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de til Boet maatte være skyldige. Eskier den 27 October 1792.
Viborger Samler, 1792-11-05
Paa Skifteforvalterens Vegne, Kiersgaard.
Viborger Samler, 1792-11-05
Paa Taarupgaards Stiftelses Gods i Taarup Sogn, Borup Bye, er Huusmand og Landsoldat Michel Christensen Vestergaard ved Døden afgangen paa Liimfjorden; hvorfore herved 3de Gange indkaldes denne Stervboes Credi og Debitorer, at møde eller møde lade udi Stervboestædet i bemeldte Borup, 30te Dagen efter Dødsfaldet, som er førstk. 20de Novbr., og 6te Ugers Dagen den 3die Decbr. førstk. Klokken 9 Slet Formiddag, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og betale hvad de ere skyldige; bemeldte 6te Ugers Dag formodes Skiftet slutted, Sterbboens fattige Tilstand formaaer ei anden Jndkaldelse; enhver skal veder føres det Lov og Ret medfører. Ørregaard den 31te Octobr. 1792. B. Kop Fuldmægtig. Nyekiøbing paa Morsøe.
Viborger Samler, 1792-11-05
En stor rummelig og til Handel vel indrettet Kiøbmands Gaard med dertil hørende god Frugthauge, samt anseelige Enghauge, beliggende strax inden for Byens vestre Port, bliver Tirsdagen den 20de Novbr. næstkommende stillet til offentlig Auction og om fornøielig Bud skeer, bortsolgt paa de fordeelagtige Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte. Paa Holms Mølles Grund i Hiz Herred udi Silkeborg Amt er sidste Tirsdag den 16de October 1792 optadet en sort Hest noget sveirygget, over 12 Aar gammel, med tvende Fremskoe, som ved Retten er oplyst, men ingen Eiersmand hidtil haver indfunden sig, altsaa indrykkes dette i den Viborger Samler 3de Gange i Rad, da den rette Eiermand mod lovlig Beviis og de anvendte Omkostningers Erstatning kan samme bekomme ved Christian Møller. Gra Gaardmand Christen Riis i Qvols paa Taarupgeds. 7) Stiftelses Gods, er i disse Dage fra ham bortløben en sortebruun Mærplag, 3 Aar gl. stor og stærk af Krop og Been, har ingen anden Mærke, end paa det venstre Baglaar er Haaret afgaaet ved Dræt, dets Størrelse er en 2 Finger bred. Hvem som antræffer bemeldte Mæhrplag, ombedes tienstligst at ville anholde samme, og tilmelde det til mig undertegnede, eller Christen Riis i Qvols, som ved Modtagelsen betaler Omkostningerne og en billig Douceur derfor Ørregaard den 31te October 1792. B. Kop. Gods i Thye Land, Wester paa Tandrup vig Amt, hos Huusfæsteren Lars Wittrups Enke i Horsfeld er Jens Pedersen Hove afvigte 6te August uden Livs Arvinger ved Døden afgangen. Under Skiftet er anmeldt, at den Afdøde undertiden skulle havt nogen Tilhold og brugt lidet Handel udi Warde, eller i Egnen deromkring, samt at han har have en Halv Broder navnlig Christian Pedersen, der for endeel Aar siden er undvigt; hvorfore saavel bemeldte HalvBroder Christian Pedersen, som og ellers enhver, berørte Afdødes Stervboe, i nogen Henseende maatte være angieldende, herved indkaldes at møde eller møde lade udi Sterbboen næstkommende 27de November og 8de Januar. da Boets fattige Omstændigheder ikke formaaer at bekoste anden Proclama, og Skiftet til sidstmeldte Tid ventes sluttet. Tandrup den 16de October 1792. P. Jørgensen.