Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
Fra Toulon meldes, at Flaaden skulde løbe ud den 26de, dog for det første kun for at mandeuvre, imidlertid betragtes Orienten som dens endelige Bestemmelsested. Kongens Reise til de sydlige Provindser siges vel at være opgivet, dog gjøres endnu i Toullon Forberedelser til hans ModtaHistoriske Granskninger over de ædle Metaller i Oldtiden. (Af det Engelske.)Der er en vis Sansynlighed for den Authenticitet og Nøiagtighed hvormed Herodot har angivet den Tribut af Guld og Sølv, som Darius Hystaspis, Konge af Persien, bomtr. 480 Aar for Chr. har hævet af de forskjellige Provindser, som han havde erobret og inddeelt i umaadelige Besiddelser. Gibeon og Rennel, beregne disse Tributter, der for hver Provinds nøiagtigen angives, til en Værdi af 18 1/4 Mill. Lsterig. Disse Metaller bleve støbte i Klumper og der blev kun efterhaanden myntet saa meget som Statens Handel udkrævede, hvilket kun var lidet, da Tuskhandel og Gienstandenes, selv Luxus, lave Priser gjorde rede Penge temmelig overflødigt. Berres drog med saa meget Sølv og med saa mange andre Kostbarheder i Kamp mod Grækerne, at 300 Kammeler neppe kunde transportere dette Gods. Den Rigdom, som Crosus, Kongen af Lydien somtr. 1540 Aar før Chr.) besad, er bleven til Ordsprog. Til det delphiske Tempel forærede han allene Sølv og Guld til 3 Mill. Lstigs. Værdi. Herodot fortæller følgende Tildragelse, hvorefter Crosus's Rigdom og den Tids Sæder lade sig bedømme. Da denne Monark engang sendte nogle af sine Undersaatter til Deelphi, for at lade spørge Orakelet, saa fandt Lydierne en høist gjestfri Modtagelse hos Armaconidernes Familie i Athen. Til Gjengield lod Crosus invitere et Medlem af denne Familie til sig, og offererte den Afsendte saa meget Guld som han var istand til at slæbe med sig. For paa bedste Maade at benytte dette Tilbud anskaffede den Jndbudne sig en vid Tunica og store Halvstøvler, og i det Kgl. Skatkammer proppede han ei allene sine Støvler og Folderne af Gevandtet fuld af Guld, men strøede sig endog Guldstøv paa sit Haar og tog Munden fuld deraf. Saa aldeles forgyldt lignede han intet Menneske, og Crosusvar nær ved at lee sig fordærvet over dette Syn. Han lod ham ei alene drage bort med al denne Rigdom, men han medgav ham endog flere kostbare Foræringer. Ved dette Eventyr kom Armaeons Familie i Besiddelse af stor Formue og han selv saae sig i Stand til at opkjøbe og holde de bekrømteste Heste, hvormed han vandt vigtige Seire ved de olympiske Lege. Pytheus, Konge af det lidet Gebet Celoena i Phrygien, var ligeledes berømt for sine Rigdomme. Herodot fortæller om ham, at han, da erres havde brudt ind i Grækenland (170 Aar for Chr.), blev med sin hele Arme beværtet paa det Pragtfuldeste af hiin Regent. Paa Ter res Sporgsmaal til ham, hvor store vel hans Skatte monne, være, svarede han: "Jeg vil intet dølge for Dig, men sig Dig Alting reent ud. Da jeg hørte at du var i Anmarsaimod Grækenland, saa tænkte jeg paa at vilde give Dig Pengene dertil. Jeg saae nu mine Rigdomme efter, der bestode i 20000 Sølvtalenter og næsten 4 Mill. dariske Guldmynter. Alt dette skal høre Dig til; mine Slaver og mine Landeiendomme kunne give mig nok at leve af. Jfølge Larcher, en af de forstandigste franske Kritikeres Beregning, have de metaliske Rigdomme, der tilhørte denne Mand, som herskede over et lidet Land, men Eier af Sølv og Guld=Bjergværker, beløbet sig til 3 Mill. og 600000 Lstl. Det Qvantum af ædle Metaller som Alexander førte med sig fra Østerlandene, maa have været uhyre, skjøndt en stor Deel deraf igjen blev forbrugt i de erobrede Lande. Historieskriverens Angivelser herover ere ustridigt overdrevne dog ere der en Mængde Beviser for at de Masser Sølv og Guld som visse Monarker eller Stater havde opdynget paa det romerske Riges Tider, have været uendelig betydeligere end til nogensomhelst anden historisk Epoke.