Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-01
(Af Alt. Merk og Hamb. Corresp.) Paris d. 17 Dec. Storarmeens 29 Bulletin. Molodetschno d. 3 Dec. 1812. Jndtil d. 6 Nov, var Veiret fuldkommen godt, og Armeens Bevægelser, blev udført med største Held. Fra dette Øjeblik af mistede vi hver Nat over 100 Heste, der døde i Bivouar. Ved vor Ankomst til Smolensk havde vi allerede mistet mange Cavallerie- og Artillerieheste. Den russ. Armee fra Volhynien, stødelige for vor høi Fløi. Borchorte Fløi forlod Operationslinien ved Alinsk, og tog Operationslinien ved Warschau til sin Støttepunkt. Den 9de erfoer Keiseren denne Operationslinies Forandring, og oppebiede hvad Fienden vilde gjøre. Saa haardt det end syntes ham, at sætte sig i saa skrækkelig en Aarstid i Bevægelse, saa gjorde Tingens nye Stilling det dog nødvendig. Han haabede at ankomme til Minsk, eller i det mindste ved Børesing, tidligere end Fienden. D. 13 brød han og fra Smolensk, og havde d. 16 sit Natteleie i Krasni, Frosten, som havde taget sin Begyndelse, tog hastig til, fra d. 14 til d. 15 og 16. stod Thermometret 16 til 18 Grader under Fryse puncten. Veiene vare bedækkede med Jis. Cavallerie-Artillerie- og Frainhestene styrtede hver Nat, ikke i Hundrede, men i Tusindetal, især de Franske og Tydske Heste. Over 30,000 Heste omkom i faae Dage. Vort hele Cavallerie befandt sig til Fods, vort Artillerie og vor Transport var uden Forspænd Man maatte lade en god Deel af vort Artillerie, vor Krigsmunition, og vor Proviant i Stikken, eller tilintetgjøre samme. Denne Armee, som d. 16 var saa skjøn, var siden den 24de af en gandske anden Beskaffenhed, næsten uden Cavallerie, uden Artillerie og uden Transportmiddel. Uden Cavallerie kunde vi ikke recognoscere en Fjerdingvei omkring os, og uden Artillerie kunde vi ikke vove noget Slag og beholde Fodfæste. Vi maatte marschere for ikke at blive tvungne til et Slag, som vi ved vor Mangel paa Munition ikke kunde ønske os, vi maatte indtage en vis Strækning Land, for ei at blive indesluttet, og det uden Cavallerie, som kunde give Colonnerne Oplysning om Fiendens Nærhed eller sætte dem i Forbindelse sammen. Denne Vanskelighed, forenet med en overordentlig, hurtig indtræffende Frost, gjorde vor Stilling sørgelig. De Folk, som Naturen ikke har dannet stærk nok til at være ophøiet over alle Lykkens og Skjebnens Afvexlinger, syntes rystede, tabte deres Munterhed, deres Lune og drømte blot Ulykke og Uheld, De, som den har nyhøiet, Eierhed. colallige Manerer, og saa forskjellige Vanskeligheder, der var at overvinde, ny Hæder. – Fienden, der paa Landeveien saae Sporene af den skrækkelige Calamitet, der rammede den Franske Armee, søgte at benytte sig deraf. Han omringede alle Collonner med sine Cosakker, der optoge de fjerne Trains og Vogne. Dette Cavallerie, der blot gjør Støi og som ikke er istand til at kaste et Compagnie Voltiggeurs, gjorde sig, begunstiget af Omstændighederne, frygteligt. Jmidlertid kom Fienden til at fortryde alle de alvorlige Forsøg, han vilde gjøre. Han blev af Vicekongen, for hvem han havde opstillet sig, kastet, og mistede derved mange Folk. - Hertugen af Elchingen, der med 3000 Md. udgjorde Avantgarden, havde ladet Smolensk Volde sprænge i Luften. Han var indsluttet og besandt sig i en critisk Stilling; han trak sig ud deraf med den Uforfærdethed, der udmærket ham. Efterat han den 18de hele Dagen havde holdt Fienden fra sig, og bestandig tilbanedrevet ham, saa gjorde han omNatten en Bevægelse med høire Flanke, gik overDnieper og tilintetgjorde alle Fiendens Bevægelser. D. 19 gik Armeen ved Orza over Dnieper, og den rus Armee, der var udmattet og havde mistet mange Folk, standsede her med sine Forsøg. – Siden d. 16 var Volhyniens Armeen brudt op til Mins- og marscherede til Borisow. D. 23 var den forceret og nødt til at rømme denne Stilling Fienden gik nu over Boresing og trak sig til Bobr. Divisionen Lambert udgjorde Avantgarden. Det andet Corps, under Hertugen af Reggie, der var i scherein, havde faaet den befaling, at bryde op til Borisow, for at betrygge Armeen Overgangen over Beresing. D. 24 stødte Hert af Reggio, 4 Mile fra Borisow, paa Divisionen Lambert, angreb den, slog den, tog 2000 Fanger, 6 Canoner, 500 Bagagevogne af Volhyniens Armeen og kastede Fienden tilbage til høire Bredde af Beresing Gen. Berkheim udmærkede sig ved et skjønt Angreb med det 4de Curasseer Regiment. Fienden fandt blot sin Redning i, at afbrænde Broen, der var over 300 Favne lang Jmidlertid holdt Fienden alle Passager af Beresing besatte. Denne Flod er 41 Favne bred, den var fuld af Driviis, og langs med sammes Bredder ere 300 Favne lange Moradser, hvilket gjor den vanskelig at passere. – Den fiendtlige General havde opstillet sine 4 Divisioner paa forskjellige Udveie, hvor han troede Franske vilde gaae over. – D. 26 brød Keiseren, efter at han d 25 ved forskjellige Bevægelser havde skuffet Fienden, op til Landsbyen Studzianca, og lod strax, i en fjendtlig Divisions Paasyn, slaae to Broer over Floden. Hertugen af Reggio gik over, angreb Fienden og drev ham 2 Mile langt tilbage. Fienden trak sig tilbage til Broskandsen ved Borisow. Gen. Legrand en høist fortjent Officier, blev stærkt, men ikke farlig saaret. D. 26 og 27 gik Armeen den hele Dag igjennem over Floden. - Hert, af Belluno, Commandant over det gde Corps, havde faaet befaling at følge Hertugen af Reggis Bevægelser, at udgjøre Arriergarden og holde den russ. Dünaarmee, som fulgte ham, i Tømme, Divisionen Partonnax udgjorde dette Corpses Arriergade. D. 27 om Middagen ankom Hert, af Bellund med 2 Divisioner til Broen ved Studzianca. – Divisionen Partonnax brød om Natten op fra Borisow. En Brigade af denne Division, der formerede Arriergarden, og som det var overdraget at brænde Broen, gav sig Kl. 7 om Aftenen paa Marschen, og ankom imellem Kl. 10 og 11. Den søgte sin første Brigade og sin Divisionsgeneral, der var brudt og 2 Timer tidligere, og som den ikke havde mødt underveis. Dens Eftersøgninger vare frugtesløse. Man begyndte nu at blive bekymret. Alt hvad man siden havde kundet bringe i Erfaring, bestod deri, at denne første Brigade, som brød op Kl. 5 var faret vild, var marscheret til høire istedet for til venstre, at den i denne Retning havde tilbagelagt 3 Lieues, at den om Natten og i den heftige Kulde havde trukket sig til den fjendtlige Jld, som den antog for den Franske Armees, saaledes omringet vil den være bleven tagen. Denne skrækkelige Feiltagelse kostede os formodentlig 2000 Mand Jnfanterie, 300 Heste og 3 Canoner. Der gik et Rygte at Divisionogeneralen ikke befandt sig ved sin Colonne, og var marscheret ene Efterat den hele Armee den 28de om Morgenen var gaaet over Floden, holdt Hertugen af BellunoBroskandsen paa venstre Bredde besat: Hertugen af Reggio og bag ham den hele Armee befandt sig paa høire Bred. – Efterat Borisom var rømmet, traadte Düna og Volhyniens Armeen i Forbindelse sammen og besluttede et Angreb. Den 28de i Dagbrækningen lod Hertugen af Reggio tilkjendegive Keiseren, at han var angreben. En halv Time derefter var ogsaa Hertugen af Bellund det paa venstre. Armeen traadte under Gevær. Hertugen af Elchingen drog til Hertugen af Regio og Hertugen af Treviso opstillede sig bag Hertugen af Elchingen. Fægtningen var levende. Fienden vilde indslutte vor høire Flanke. General Doumere. Commandant over den 5te Division Curasserer, der hørte til det andet ved Düna blevne Corps, befalede det 4de og 5te Curasseer Regiment at angribe i det Øieblik, da Weichsollegionen blev engageret i Skovene, for at gjennembryde det fiendtlige Contrum, der blev kastet og slaaet tilbage. Disse brave Curasserer gjennemblød efter hinanden 6 Quatreer og dreve det fjendtlige Cavallerie tilbage, som kom Jnfanteriet til Hjelp. 6000 Fanger, 2 Faner og 6 Canoner faldt i vore Hænder Hertugen af Bellund angreb paa sin Side Fienden eftertrykkelig. Hertugen af Reggiøger bleven faaret. Hans Saar er ikke farligt; han har faaet en Kugle i Siden. – Næste Dag, den 29de, bleve vi paa Valpladsen. Vi have to Veie at vælge imellem: Veien til Minsk og Veien til Willna. Veien til Minsk gaaer igjennem en Skov og igjennem udyrkede Moradser. Armeen havde ikke kunnet føde sig der. Veien til Billna derimod gaaer igjennem meget gode Egne. Armeen, uden Cavallerie, svag paa Munition, ved 500 Dages Marsch skrækkelig udmattet, førende sine Syge og Saarede efter sig, trængte til at komme til sine Magaziner. Den 30te var Hovedqvarteret i Plechnitzi, den 1ste December i Slaikoi og den 3die i Molodetschno, hvor Armeen fik de første Tilforsler fra Willna. – Alle faarede Officierer og Soldater og alt hvad der opholder, Bagage a. er blevet sendt til Willna. At sige, at Armeen trænger til at gjenoprette sin Disciplin, at forfriske sig igjen, at remontere igjen sit Cavallerie, sit Artillerie og sit Materiel, er Resultatet af den her gjorte Fremstilling. Rolighed er dens første Behov. Materiellet og Hestene ankomme. General Bourier har allerede 20,000 Remontheste i forskjellige Depots, Artilleriet har allerede raadet Bod paa sit Tab. Generalerne, Officiererne og Soldaterne have lidt meget ved Strabadser og Mangel paa Levnetsmidler. Mange have mistet deres Bagage, som en Følge af Tabet af deres Heste, og nogle ved Cosakkernes Baghold. Cosakkerne have taget mange enkelte Mennesker, Jngenieurer, Geographer, der optoge Positioner, og faarede Officierer, der marscherede uden Forsigtighed, og som hellere udsatte sig for Fare, end at de vilde gaae langsomt og med Convoyer.