Berlingske Tidende, 1827-03-09
London, den 20de Februar. Bladet Courier synes at nære den Formodning, at Hertugen, af Wellington turde blive første Minister; derimod mener Times, at Valget snarere vil træffe paa Marqv. af Landsdown, saameget mere, som Hr. Canning er Hovedet for Whigpartiet, altsaa ham hengiven, og Hr. Peel i den sidste Tid har viist sig dette Partie bevaagen. Denne Forandring synes meget gunstig for Jrland Jfølge Efterretningerne fra Lissabon kan man ansee Porto for reddet, og den Portugisiske Jordbund paany forladt af Rebellerne. Jmidlertid kan det ikke dølges, at denne Handelsstad har befunden sig i den yderste Fare. De stærke Handels-Forbindelse, imellem hiin Plads og London, have foranlediget, at der med de offentlige Beretninger ogsaa er ankommen en Mængde Privatbreve hertil, som alle skildre den Angst, hvori man i Slutningen af Januar og Begyndelsen af Februar Maaned befandt Ugegyldighed eller ringe Deeltagelse, som de paastaae den Britsig der. Vore Kjøbmænd i Porto føre bittre Klager over den tiske Regjering har viist imod dem derved, at den, uagtet den desangaaende gjorte Begjæring, ikke har sendt Tropper derhen, Courier siger : Bitterheden i deres Udtryk maa holdes dem til skrevne, men et Øiebliks koldere Eftertanke vilde have overbeviis gode paa Grund af de Omstændigheder, under hvilke de ere dem om, at den herværende Regiering ikke har forsømt nogen Omsorg for at beskjærme deres Jnteresse. Det er sandt, at holdte Breve sees ikke, at der er udskibet Mandskab fra disse, nogle lette Brittiske Skibe laae paa Douro, men af de hidtil er egentlig er Aarsag i, at ikke en Deel af General Clintons Trop(hvilket dog de Franske Ultrablade havde meldt). Hvad der per er bragt til Porto, en saa nær ved Opstandens Brændepuner, og de Spanske Grændser liggende Stad, som allerede forhen er truet af de Misfornøiede, og ved hvis Overrumpling den Brittiske Handel umiddelbar og for Fremtiden vilde have tabt saa nogensomhelst endnu ikke bekjendt Overeenskomst, eller Frygten meget, bliver en Gaade. Man veed ikke, om det maa tilskrive deres Side aabenbar at staae Rebellerne bi. Marq. Chaves i for, at Spanierne der maatte have fundet et Paaskud til fra den fra Englands Side. Han havde i Porto vidst at udbred, vilde blive en bestemt Følge af enhver activ Jndblandelse i Stridet mindste har gandske ligeftem truet med, at noget saadan naar man uden Modstand lod ham rykke ind; men derhos erklæProclamationer, hvori der blev lovet at skaane Liv og Eiendom, rede han tillige, at han i Tilfælde af den mindste Modstand vilde ødelægge Staden med Jld og Sværd, og at han, naar en Engelsk Soldat ikkuns affyrede et Gevær imod ham, vilde lade beredte til at staae ham bi, saasnart Englænderne toge Deel 30,000 Spaniere rykke frem, som allerede stode ved Grændserne, Kampen for Forfatningen. De sidste Dage af Januar Maaned ledes synes det, fra Beira over Lamego rykket ind i Tras, os vare i Porto sande Kummers Dage. Grev Villafior var, saa montes, for at komme de stærkt betrængte Generaler, som com Marsch Nord paa allerede i Villareal, da en Expresse, afsendt manderede i denne Provinds, til Hjælp, og befandt sig paa sin ligere havde dette eller et andet Bud imellem Regaa og Villa fra Gen. Stubbs fra Porto, naaede ham der. Endnu noget tid real antruffet Villaflors Bagtropper, og Chefen for disse, Grev til Regoa. Her gjorde han Anstalter til at indskibe sit MandTaipa, havde øieblikkelig besluttet, paa eget Ansvar at vende om skab paa Douro, og da han imidlertid havde erholdt Over Generalens billigelse, afgik han virkelig med de 600 Mand, hvoraf hans Corps bestod, og ankom, uagtet den stærke Strøm i Floden om Natten den 31te Januar til Porto. Samme Nat havde Gen. Stubbs, hvis Troskab og Udholdenhed roses meget, ladet samtlige Stadens Gader gjennemskjære med Grave, da han Skridt for Skridt vilde gjøre Fienden, saafremt denne skulde trænge ind, Grunden stridig, og naar dette ikke hialp, vilde han med sine Tropper gaae over Floden til Villanova, og brække Broen af efter sig. De Constitutionelle, hvoraf den bedre Deel af Befolkningen i Porto bestaaer, vilde i dette Tilfælde have fulgt ham, og de Engelske Kjøbmænd have flygtet ombord paa Skibene; imidlertid vilde det have været umuligt at redde Godset, som derefter vilde være bleven udsat for Plyndring og Ødelæggelse, hvorefter endog Pøbelen i Porto syntes at længes, og havde allerede truffet Foranstaltninger til Glædesyttringer i Anledning af Rebellernes forventede Ankomst. Disse stode virkelig den 1ste tede den følgende Dag deres Angreb i tre Colonner. Men den Februar ikke fem Timers Marsch borte fra Porto, og man ven 2den Februar havde Grev Villafior ved Lixa forenet sig med Generalerne Angeia og de Mello, hvilket bevægede Fienden til hure tig Afmarsch. En Depesche af samme Dag bevidnede allerede General Villastors Haab om at kunne indslutte Rebellerne, og opfordrede General Stubbs, at medvirke dertil. Denne Overation maa imidlertid vel ikke være fuldkommen lykket, naar det en sandt, hvad de sidste Beretninger fra Portugal (over Frankrig, melde, at Rebellerne ere undkomne til Galicien. Man bebreider nu deres Anførere, at de ikke hurtig nok ere rykkede frem mod Porto, endskjøndt man overalt inddrømmer, at de Officerer, som tilligemed Marq. Chaves have ledet Foretagendet og udkastet Planen dertil, besidde megen militair Duelighed. Det er Visconderne Canellas (Silveira), Varzen og Mølellos, hvorfor ogsaa deres sidste Expedition blev kaldt de tre Visconders Krig." Et af de Lissabonske Breve siger: "Canellas, Chavers Onele, har meest Forstand; Varzen udmærker sig ved Snarraadighed og Kyndighed i Krigsvæsenet; det Nederlag, som han har tilføiet Zagello, var den bedst dirigerede Træfning i hele Opstanden; Molellos er mistænkt af Folkene af hans Partie; de sige, naar han havde handlet fuldkommen tro, vilde Slaget den 9de (det ved Corruches) være vundet; ogsaa Tellez Jorda skal være en Mand af Mod, han var i den forrige Krig gemeen Soldet, Hertugen af Wellington udmærkede ham flere Gange, og gjorde ham til Subaltern-Officer, siden efter er han steget høiere, og man troer, at han er gaaet over til Jnsurgenternes Partie, fordi han meente at komme høiere hos dem, end hos de Constitutionelle; ved Toget til Provindsen Mindo blev han tilbage i Mir rea, for at forhindre Modpartiets Anførere fra at trænge videre frem i Tras, os montes." Hvad de Engelske Tropper angaaer, som man endnu stedse i Porto længes efter, da synes det, at de for det første ikke ville gaae videre end til Combra. Deres første Marsch synes ikke at have været fordeelagtig for dem; ildmattelse, slet Veir og Nydelsen af den unge Viin har foranledger, at mange ere blevne syge. Da der ikke var Tid til at indrette Hospitaler paa den Vei, som de toge, saa kom der daglig at der den 5te allerede ikke var mindre end 500 Mand ude af Fartøier med Syge fra Villafranca til Lissabon, og man regnede, Stand til at tjene.