JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
J Venedig er et Anslag opdaget, der hensigtede til at oprette den forrige republikanske Regiering igien.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Den 27 Dec. var en saa gruelig Kulde i Arkongel, at Qveksølvet frø.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
En Orgeldygger i Dublin har for hans Død forfattet følgende Testamente: "Jeg testamenterer MartyDennin, min Svigerinde, to Par gamle uldne Strømper som ligge under min Seng; min Sønnesen, Carl Macattney, to Par andre Strømper, som ligge i Kufferten, hvori mit Linned eer; Lieutenant Johnsen af fierde Regiment, et Par andre hvide Strømper og min gamle røde Kiole, min Huusholderske, Hannah Bourke, for hendes mangeaarige troe Tieneste, den gamle revnede Vandkrukke i mit Kammer o. s. v." Hannah blev desperat og skreeg, da man læste Testammeret op, at der kunde tage Vandkrukken hvo der vilde, og det samme sagde de andre. Sønnesønnen som dog vilde have lidt Spas for sin Ærgrelse, stødte til Krukken som gik i Stykker, og en riig Velsignelse af Guineer rullede til alles Forhauselse langt af Gulvet. Man kan let forestille sig, at Enhver nu fik travlet med at oplede de gamle Strømper og den luslidte Kiele, man før havde ladet haant om, og men sandt alt rigelig forsynet ligesom Krukken. (Jverses Aviser.)
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Indenlanske Efterretninger. Anlediget af et i Charts for 1800, der udgives af Profess. Rabbek, indrykket Epigram under Professor Baggesens Navn, med Overskab: Oldtids og Nutids Skikke, lydende saaledes: At en for hele Folket man maa døde, For dets Oplysnings Fallighed at møde -Er gammelt, jødeligt, og dumt, Men at for en det hele Folk maa bøde Ved mindste Glimt af Lysets Morgenrøde -Er nyt, og christeligt, og et grumt. har Cancelliet begiert bemeldte Prof. Baggesens Erklæring, over dette Exegram, og hvad der af ham har været tilsigtet. "Da en Mand, siger Cancelliet, af Deres Kundskader og Talenter, umuligen kan skrive noget, uden Henstat og Mening, saa venter man, at Deres Forklaring vil blive ligesaa bestemt, som man ønsker, at den maatte befindes tilfredsstillende. Derpaa fulgte, den 24 f. M., Erklæringen saaledes: At jeg med dette ovennævnte Epigram ingen anden Hensigt har havt end den, som Overskriften umiddelbar angiver, den nemlig: med Satirens Stempel at brændemærke Menneskeslægtens Fordervelse, ved i tvende koncentrevede Begreber paa en kontrasterende Maade at karakterisere de to Yderligheder af Vranghed, som jeg finder Hovedtrækkene i Oldtidens og Nutidens almindelige Fordomme. Mit En pigram skulde til den Ende være en Medallie, paa hvis Forside billedet af den gamle, og paa hvis Bagside billede: af den ny Histories Afskyelighed var præget. Jeg tilsigtede den størst muelige Almindelighed, men vilde tillige, at min Satire skulde være ligesaa æsthetisk kraftig, som jeg troede den historisk og philosophisk rigtig, og valgte derfor til min Skildring ikke blot de stridigste men de stærkeste billeder. At en lider for flere, er Barbariets Præg; og paa denne Dumhed findes adskillige Exempler i den gamle, jødiske Historie. At flere lide for cen, er den kultiveerte Etoismes Præg, og hvo gierkiender ikke dens Grumes i mangfoldige Tildragelser af den nye, christelige Historie.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Jeg haaber, at det kongelige danske Cancellie vil finde denne min Forklaring ligesaa tilfredsstillende, som jeg troer den bestemt, og vover blot i denne Anledning underdanigst at tilføie: at jeg ulige meer, end ved den Bemærkning, hvormed Cancelliet har beæret mig at en Mand af mine Kundskaber og Talenter umuligen kan skrive noget uden Hensigt og Mening, vilde finde mig opmuntret ved den naadige Forudsætning, at en Mand af ner hidtil bekiendte Vandel og borgerlige Opførsel umuligen kan skrive noget i en lovstridig Hensigt. Denne Følelse torde saa meget meer undskyldes, da jeg just erholdt høistbemeldte Cancellies Skrivelse umiddelbar, efterat have nedskrevet hosfølgende tvende Sange *), hvori mit Hierte har talt, og hvorefter jeg øn ster mine Hensigter bedømte."
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Da Amagerlands Beboere havde yttret den Formening, at have Ret til Fritagelse for Søe=Enrollering, har Hs. Majestet allern, resolveret, at de bør, tilligemed de øvrige Soelimitter, bidrage til Forsvarsvæsenet og Orlogskibenes Bemanding. Til at have Opsigt over Digerne i Marsklandene ere af Kongen 3 Digeinspektører udnævnte, med 600 Rdlrs Gage for hver. Desuden er udnævnt en Digekommissariusmed 400 Rd., og 3 Konduktører, hver med 300 Rdlrs. Gage, som alt udredes af Marskdistrikterne. Hans Majestet har alle r. forundt Assessor Rothe er Tillæg af 3000 Rd. til sin Gare for den Virksomhed og de heldige Bestræbelser, med hvilke han som Formand, vedbliver at fremme Forligelsesvæsenet i Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Jfølge Cancellieskrivelse af 8 d. M. skal Auktionsfr. af 19 Dec. 1693114, forstaaes saaledes: at Auktions forvalteren maa tage 1 1/2 Procent af det første 1000 Rdr., 1 Procent af det andet og tredie, og siden en halv Procent at hvad der er over. 1) Disse have følgende Titler: Kredsang for det harmoniske Selskab paa Hs. Majestæts Kongens Fødselsdag den 29 Januarii 1800, og Sang i Anledning af Hs. kongelige Høihed Kronprindsens Fødselsdag, for samme Selskab.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Folketallet i Kiøbenhavn befandtes den 1 Nov. 178, at være tilsammen, med Søe= og Land-Etaten indbegrebne, 42. 142 Mandfolk og 41,476 Fruentimmer, som saaledes udgjør et Antal af 83,618 Judvaarere. Heraf under 15 Aar 21. 239, over 15 Aar 62,379. Af Jøder taltes 17596 Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Den 7 Febr. er Doctor Theol. C. Bastholm efter Ansøgning formedelst Svaghed, i Naade og med Pension entlediget fra hans Embede som kongelig Konfessionarius og dansk Hofprædikaut.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Ex. Juris N. W. Møller er konfirmeret til Birkedommer og Skriver ved Ølands Birk i Hiøring Amt.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Efter Engelske Efterretninger er det danske Orlogsskib Oldenborg i en heftig Storm den 5 Nov. f. A. forulykket ved det gode Haabs Forbierg; samtlig Mandskabet skal dog være reddet. Et engelsk Linieskib, samt 4 Koffardieskibe forliste og paa samme Tid og Sted.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Mellem Bothenborg og Marstrand ere Telegrapher opførte, og den danske Regiering har sendt en Architect derhen, for at tage Tegning deraf, da maa skal have i Sinde at anbringe Telegrapher paa begge Sider af Beltet, ved Korsøer og Nyborg.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
De Handlende i Khavn ere tilkiendegivne, at de danske Konsuler i Frankrig skulde herefter kaldes: Handelskommissarier.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Den udspredte Efterretning, at en kongelig dansk Fregat var tilligemed dens Konvoj bleven anholdt ved Gibraltar af engelske Krigskibe, er ugrundet; den hidrører sandsynlig derfra, at Kapt. Dockum, som kommanderer Fregatten Havfruen, af fri Villie løb ind i Havnen, og derefter, da nogle engelske Krigskibe vilde undersøge Skibene, under hans Konvo, saae sig nødt til, at lade fyre paa de til den Ende udsatte Baade, hvorved nogle engelske Matroser mistede Livet. Heiberg forlader Landet under Geleide af et Bud fra Kongens Foged. Efter Ansøgning skal ham være bleven tilladt, paa sin Reise at opholde sig een Dag i Odense, cen i Haderslev, og een Dag i Flensborg. Udgivterne for Budet skal, som det heder, udredes af Sigt- og Sage falds=Kassen. Lüster er nu tilladt at sætte sig ned paa Vesterbro uden for Khavn.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Advocat Klingberg har formedelst Svaghed frasagt sig at være Defenfor for M. C. Bruun.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Aalborg den 14 Februarii.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Jagttagelser over Kulden paa Termom Re anm. liddag. Budolphi Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Mørch. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Aalborg Byenyt. Den 7 Februarii mælde sig til Ægteskab, Enkemand Niels Christensen og Pigen Mette Christensdatter.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Døbt. Den 10 Februarii i Frue Kirke Skoemagersvend Rasmus Lunds Datter Elisabeth Kirstine, Fadderne: Skoemager Ole Kløves Hustrue, Mette Jacobi Mildrup, Skræder Davidsen, Hattemager Ølst, Skoemager C. Haverslev, Skoemagersvend Anders Olesen. Baravet. Den 11 Februarii Skoftikker Jens Lunds Søn Johannes, 12 Uger gammel.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Avertissements. Fredagen den 21 Februarii førstkommende Klokken; Eftermiddag, bliver efter Begiering ved Auction i Kiøbmand Christen Krafts Gaard her i Byen bortsolgt, endeel brugbar Fiskeredskab, og som forinden Auctionen kan besees hos bemeldte Hr. Kraft, nemlig nogle Sild Bundgarn med Rader samt tilhørende Steg af diverse Størrelse; Aal og Sild=Ruuser med Steg; en nye Eege Kaag, bygt til 6 Bundgarn, med Mast, Seil og Aarer m.v.; 2 Bøge Saltekar og en Kobberkiedel paa 4 Tdr. Rum. Aalborg den 12 Februarii 1800. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Fredagen den 7 Martii førstkommende, Formiddag Kl. 10, holdes Auction i afg. Herredsskriver Hans Fanøes i boede Huus i Nørre Sundbye, over et Sønden for beliggende og hans Stervboe tilhørende Huus, bestaaende af 4 Fag med dertil liggende Toftjord; derefter bortsælges Stervboets Løsøre Effecter, bestaaende af circa 200 Lod, Sølv, Kobber, Mæssing, Tin, Jern og Træetøi, Borde, Stole, Speile, 1 Chatol, 2 Ottedags Sanguhrer, Sengeklæder og Mandsklæder, 1 Jagtvogn, endeel Uhrmager= Snedker= og Smede Værktøi m.m. Aalborg den 11 Februarii 1800. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
J. H. Leths Haandbog tilselv Bekiendtskab af Jndhold: Om det menneskelige Legems indvortes og udvortes Deele, samt om den menneskelige Siels Liighed og Uliinhed med Dyrenes, har nyelig forladt Pressen og bekommes indb. hos mig for 2 Mk. Faaes og Forsøg til en ristelig Børnelærdom 6 s. og den nyeste Bondepractica til Nytte for Landmænd og Agerdyrkere 14 s., med mange fleere, i Aalborg paa Vestergade hos Søren Borup, Boghandler.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Udi min anbetroede Collection er udi 1ste Trækning af det 47de Kongel. Kiøbenhavnske Classe=Lotterie udkommen følgende Numre med vedtegnede Gevinster neml. No. 3727 med 50 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Til forestaaende 2den Classes Trækning, kan hos mig bekommes Lottosædler mod Betaling efter Planen og de som have havt Lottosædler hos mig til 1ste Classe, ville behage ved Fornyelsen til 2den Classe, at lade samme tilbagelevere, da det er Collecteurerne paalagt at fordre de aftrukne Classers Sædler tilbage. Aalborg, den 12 Februarii 1800. O. Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Mit tilhørende Sted paa Hjørnet af Nyegade og Brødregaden, som beboes af Vertssuusmand Christen Møller er underhaanden at faae tilkiøbs, Stedet bestaaer af 13 Fag Huus med panellede Værelser og vel vedligeholdt, samt Brønd i Gaarden, og en liden Frugthauge, heel beqvem for en Vertshuusmand, en Professionist eller enhver anden honet Familie; den halve Deel af Haugen kan og særskildt erholdes tilkjøbs af tilgrændsende Naboer, naar de i Tide derom behager at accordere med Eieren. Anders Nørgaard, Skoleholder.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Mandagen den 10 Martii næstkommende Formiddag Kl. 10 Slet, bliver i Løystrup Nyemølle under Galten Herred, ved offentlig Auction opraabt, og, om antagelig Bud skeer, uden fleere Auctioners Holdelse bortsolgt bemeldte, nær ved Løystrup Ladestæd liggende Nyemølle af Hartkorn Mølleskyld 3 Tdr. 2 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb., med dertil værende Jord og anseelige Skov af Hartkorn Anger og Eng 4 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., og Skovskyld 4 Skp. 2 Fdkr., alt frie Hovedgaardstaxt. Conditionerne, efter hvilke den betydeligste Deel af Kiøbesummen først betales i Snapstinget 1801, kan forinden faaes til Eftersyn hos Hr. Bøie i Laurberg, hos Hr. Forvalter Stemmer paa Bidstrup, hos Hr. Birkedommet Høeg i Randers og hos Borgemester Hviid. Aarhuus. Nyemølle den 4 Febr. 1809.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Paa Gunderstedgaard er tilfals for Liebhabere 50 Stykker, gode og velfødte Forderstude, som vel kan blive overfødet.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
De som maatte have noget at fordre udi Stervboen efter ved Døden afgangne Gaardfæster Thomas Morten. sen i Linderup i Østerbrøndeslev Sogn paa Nipstrup Gods, ville behagentlig melde det udi Stervboestædet paa 6 Uges Dagen den 10 Martii førstkommende. Nipstrup den 27 Janu. 1800 Schmidt, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1800-02-14
Jeg agter strax Underhaanden at sælge mit iboende Huus i Skolegaden bestaaende af 7 Fag, 2 Etage høit, hvorudi 3 Under og 3 Overværelser, 4 smaae Kamre, et Huus i Gaarden 8 Fag, indrettet til Bryggers, Jldebrændsel og Stald, med Gaardsrum og Have til Aaen. Bygningerne ere deels at nye opbygte, og deels satte i god Stand. Om forlanges kan for det meste Kiøbesummen ventes Kiøberen betryet. Tvende 2 Etage Vinerne og 2 Bilæggere, samt en Kobber Gruekiedel paa 1 Td., følge med i Kiøbet. Liebhavere til denne, for en jevn Familie, en respektavel Enke, en Professionist eller Vertshuusmand beqveme Boepæl, behager at melde sig. N. Be de øvrige 9 Fag at Huset til Gaven, indrettet til 4 Familier, der svare aarlig 80 Rdlr., med 3 Kakkelovne, Have til Aaen og Gaardsrum, hvorudi 1 Pompe paa Rende fra Aaen, kan tillige, eller og særskildt, faaes tilkiøbs. Ravnkilde. N. B. Hos sal. Bruusgaards Enke i Aalborg kan nu som forhen bekommes frisk og godt Haugefrøe, ligesom og i Foraaret halve og lavstammede Frugttræer af forskellige got de Sorter, alle af Landets egen Opelskning, m.v.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Trykkes og udgives 2
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Jtalien. Admital af Keith, er tilligemed den engelske Minister, Versom afreist fra Livorno til den kris. Gen. Otts Hoved er i Lucce, for med ham. og Gen. Klenaat aftal imod Genua til Vands og til Lands. - Om Ursdaerne paa Corfica haves. nu den Efterretning, at September overfaldt. Korserne de franske Ti ret Steder. Ved Fiumordo blev 5000. een da 400 over: gave sig krigsrangen. andre Tidersmartede Franske ligeledes ligge under. Fornærværende ville Korserne give sig under de koaliserede Magters Skyts. Men Republikanerne vente en hastig Understyttelse fra Julon, hvor det bekiendte Linieskib Guerrieur, med adskillige Korvetter ligge seilfærdige. - Den mod Malta bestemte allerede Magt er nu ankommen for denne Øe og Angrebet paa Forterne er begyndt. Brødmangelen i Rom traatter saa stor, at man maae sætte en Vagt af 12 Mand for hver Bagerbod, hvor Brød uddeles. - Ludvig 18 har tilskreven Kardinalkolegtet, og forsikret at ville anerkiende den, det maatte vælge til Pave. "Naar den som regierer over Kongerne, siger han, har sat Os paa Tronen igien, skulle Vi retferdiggiøre Titelen af den Allerkristeligste Konge og Kirkens førstfødte Søn." -J det Piemontesiske er en omstændelig Skatte-Forordning kommen for Lyset. Godseierne betale 1 til 7 Procent. Jøderne ere heller ikke forglemte. - J Ven dig har Besk ningen maattet forsterkes med 10 Barailloner. Ogsaa der helder man til det Gamle. Et Skib er afseiler fra Neapel med en Ladning af 300 Demokrater, hvilke skulle udlosses ved de franske Kyster. - Til Rom ere bege de forrige Konsuler bundne paa Hænder og Fødder, indbragte. De bleve til Skiendsel førte paa m. P. F. Wandal. Estiet giennem Staden, og derpaa bragte til Endelsborg.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Frankrig. Exdirektor Bartholym ankom tilligemed hans Broder til Paris den 30 f. M. om Natten, efter en meget besværlig Reise. Han havde haft det Uheld, at velte fomgange underveis. - Den tyrkiske Gefandt har faaet Depesker fra sit Hof, hvorpaa han høvde en Ham ale med Minister Taleyrand. - Nylig sagde een til Bonavarie, at han andrengede sig formeget. Jnden 2 Maaneder svarede han, skal jeg neppe have nødig at arbeide 3 Timer om Dagen." - Emigrantlisten er nu nesten sluttet. De skal være forslaaet, at udstrye af denne Liste alle Oldinge og alle Børn, som formedelst deres Umyndighed maatte følge med deres migterende Forældre. - Carnot, Cochon, Barrere, med flere, have nu af Bonapatte faaet deres fulde Frihed og alle borgerlige Rettigheder igien. Nylig blev den store Leverandeur Ouvrandts Huus omringet af Vagten alle hans Papirer forseglede, og paa hans Formue lagt Beslag, han selv skulle arresteres, men fandt Middel til at undkomme. Han havde modtaget en Summa af 64 Millioner for Leverancer, men kunde ikke saa ganske giøre Rede der for. - Krigsministeren Berthier siger i en Bekiendtgiørelse: "Forøddernes Tid er omme. . . . . J, som elske Republiken, eders Pligt er det, at hielpe Ministeren, at trænge igjennem de Skyer, som skiuler Jntriquanterne, Spidsbuderne og Aagarerne ved Leverantskontrakterne for ham, &c."- Man er her saa lidet vandt til at see Statskaarder bæres, at en Sverdfeger, til hvem en udenlandsk Agent kom for at kiøbe sig en staal Kaarde til sin Audients, ansaae ham for en Komediant. "Tag de denne Flenger, sagde han til ham, den koster mindre og giør samme Effert paa Paterret. - Efterretningerne om Krigen mod Chouanerne, lyder heel gunstige.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Helvetien. Udkastet til den nye Konstitution er nu bekiendtgiørt. Helvetten inddeles i 10 Departementer. Et Lovgisningskammer af 221 Lemmer for slaaer Lovene, og Folkeraadet af 90 Lemmer afsiger Forslagers Antagelse eller Forkastelse. Statsraadet, af 9 Lemmer, fulbyrder Lovene, haan hæver den indre og ydre Sikker, hed og giør Anvendelse af den offentlige Magt. Det udnævner Ministre, Agente, Generaler a. J ethvert Departement er et Opdragelses Raad. At staaende Armee holdes i fredstider kun 3000 Mk. paa Bene. -Et National-Jury, af 215 Lemmer, udnævner Lemmerne af Lovg. Kammeret, Folkeraadet, Statsraadet, Kassations- og Departements Retterne a., tilintetgiøalle disses Atter, i Tilfælde af Konstitutionsstridighed, o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Tydskland. Det, den wiener Hoftidende allerede den 21 Dec. ankyndigede, nemlig, at den russiske At mee skulde i 2 Kolonner, under Generalerne Rosenberg og Derfelden, vende tilbage til Rusland, gaaet nu i Opfyldelse. Den 28de f. M. afreiede Genera lissemus, Grev Suwarow Jtalisky, med suitte, fra Prag. efterat have opholdt sig i denne Stad siden den 20 Dec. De andre rusiske Generaler vare allerediforveien afreist hiemefter. Den 26 passerede den første Afdeling af Tropperne giennem Deusch Brod i Bøhmen, Kolonnerne følge meget hurtig paa hinanden. Den 4 Febr. tiltraadte og det kondelske Korps sit Til baget og. - Detuaaret vedblive nogle at paastaae at den Misforstaaelse imellem de høie keiserlige Hoffer, som anledigede Russernes Tilbagekaldelse, stod endnu til at jevnes, og at Hiemtoget ikke kom virkelig til at gaae for sig. - 3 engelske Kourerer ere efter hinanden passerede igiennem Prag til Vien. Fra Berlig er ligeledes dertil ankommen en overordentlig Koureer, hvis Devesker skulle tage Hensyn paa Fredsforslag. Fra Erkehering Carl skal og en Depeske være indløbet med et Brev fra Konsul Bonaparte addresseret til Keiseren. - J Breisgau a. ere allerede 16000 Mand af den ferrillige Benæbning og af Landstormen beredte. Fra Landstormen ere blot Doctores Medicine og Apothekere, Møllere, Bagere etc. befriede.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Berlin. Den franske Gesandt Beurnonville behandles her med megen Agtelse. Strax den første Kourdag spillede han med Dronningen. Beurnonville boet udnu i Solen (Hotel de Rusie) af Mangel paa et Ly ets, som staaer ham bedre an. Et nemlig, som vel et anstændigt, men ikke kostbart.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Tyrkiet, Parwen Oplu skal med Gevalt have besat De det Letkorte ved Nissa, og hans hele Armee, et sterk Bevægelse. - J Alliaus=Traktaten mellem England og Porten er blant andet Skipuleret, at ingen af disse Magter slutter Separarfred med Frankrig, og at Porten lader i det mindste en Armee af 100,000 Rd. agere imod Franskmændene i Egypten.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Rusland. Da Keiseren har en merkelig Tilvexi Rigsindkomsterne ved Toldvæsenet i Petersborg, har han, til Tegn paa hans Tilfredshed, skienket Jnspectøren over Tolden, Etatsraad Lutke, og 3 andre Embedsmænd, Ringe med Brillanter og Underholderen en med Brillanter besat Daase.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
J Petersborg er nu oprettet et tydsk Theater, hvori den hele keis. Familie har tagen en virksom Andeel.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Man melder, at Keiseren ladet forfærdige en Guldkalk, besat med kostbare Edelstene, af 60,000 Dalers Værdie, og er bestemt til Foræring for den nye Pave, naar har første gang holder Messe i St. Peders Kirke.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Sverrig. Den 29de f. M. ankom Kongen til Nørksving. Rigsdagen skal aabnes med deres Majesteters Kronnings=Ceremonier. Valgene til Rigsdagsdepaterede skulle allevegne fuldføres inden 12 Dage. Saa hastig det blev bekiendt, at Rigsdagen skulde sammenkaldes, stige Fondene 10 Procent. Alt henvender nu sin Opmerksomhed paa den forestaaende Rigsdags Forhandlinger, og man har det bedste Haab om et lykkeligt Udfald af vore Rigsanliggender. Kongen har skienket 10000 Rdlr. til Gustavs Indretning for de fattigt Arbeidsfolk i Stokholm. J disse Dage blev af denne Stads Noblesse etc. anstillet en Lyst-Kanefart tilligemed et Bal, hvorved 4000 Rdr. bleve samlede til Understøttelse for bemeldte Hustavs Arbeidsanstalt.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Hamborg. Paa Efterretningen om GeneralWashingtons Død, besluttede de indfødte Amerikanere her, i 3 Dage at hidse de forenede Staters med sort Flor besat alag paa halv Stang fra de amerikanske Skibe, til Sorgs=Tegn, og den tredie Dag, efter 15 Kanonskud, at lade det vare fra dets egentlige Plads; samt at man ville bære et sort Florsbind om den venstre Aem til den Afdødes Minde og som et Taknemligheds tegn.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Blandede Efterretninger. Til Studerings- og Skolevæsenets Forbedring i de østerrigske Land, har Keiseren besluttet, at nedsætte en ny Hotkommission, bestaaende af 3 Hofraader, med 3 Assesserer og det fornødne Cancellie-Personale.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Her von Chrenfeld i Vien holder nu forelæsninger over Bie-Avien, hvori han tillige giver praktisk Undervisning. Han siger sig at bestode den ganske ubekiendte Hemmelighed, at tillave Honningen saaledes, at den tabet Honninglutten, og kan tiene istedet for Pukker til at forsøde alle varme Drikke, hvorved man blev sat i Stand til, at formindske om Summa af mange Millisoner, som udvandre fra mange Staler for Sukker. For at befordre den tydske Litteratur i Paris, er det iverk, at anlegge der et tydsk Læsebibliothek.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
J Bologna er drøken Maria delle Dønne bleven forlenet Dokforgraden i Medicinen og Chirurgien. Hun et 21 Aar gl., og udholdt alle Prøverne fortræffelige.
Jyske Efterretninger, 1800-02-17
Ruseumet for Oldsager i Paris lader den første franske Komiker, Moliere, et Minde oprette ved en hvid Narmortavle paa det Huus, han blev født i, med den simple Jndskrivt: "J dette Huus blev 1620 Jean Bopiiste Moliere sød.