Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-10
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Pairssagen er nu bragt til Ende, og Ministeriet har seiret. Den 27de December blev den 29de, som ophæver Arveligheden, antagen; Dagen efter antoges de øvrige Paragrapher, alle, paa een nær, uden Discussion, og endelig gik hele Lovudkastet igjennem med 102 Stemmer imod 68. Minoriteten, i Kammeret er høilig forbittret over Arvelighedens Afskaffelse; Mange skulle være tilsinds at fratræde deres ærdighed, hvorefter en ny Creation, især af Deputerede fra Centrum, forventes. De Deputeredes Kammer beskjeftiger sig for Tiden i Særdeleshed med Civillisten og Budgettet for 1832, samt med Pensionerne for de Befordrede i de 100 Dage. Af Forhandlingerne seer man, at Udgifterne for 1832 ere betegnede til nærved 1100 Mill. Fr., og at Renterne, af Nationalgielden, Pensionerne iberegnede, beløbe sig til 345 Mill. aarlig. Hvad Civillisten, som især tildrager sig offentlig Opmærksomhed, angaaer, da ere Commissionens Meninger deelte imellem 14 Mill. og 12 1/2 Mill. En ganske anden Anskuelse af denne Sag, have Jndvaanerne i Bourges, som i et indsendtBonskrift opfordre Kammeret til ikke at bevilge Mere end 1/2 Mill., som er den Sum, der i Republikkens 8de Aar blev udsat for den første Consul. Man seer heftige Debatter i Møde, og der har allerede ikke været Mangel paa haarde Ord. Saaledes beskyldte forleden General Lamarque Regjeringen for, at den lagde hverken Folke=Souverainitetens eller den guddommelige Rets Principer til Grund for sin Bestyrelse, og at den lod Tronen hvile paa Skyer, som intetsteds havde nogen Støtte. - En forestaaende Forandring i Ministeriet ansaaes endnu for kort Tid siden for fuldkommen afgjort, paa Grund af Grev Sebastians Sygelighed og Marschal Soults Uenighed, med Præsidenten; men de to Sidste skulle nu være forligte og den Første i saa ønskelig Forbedring, at han snart igjen kan overtage sin Pottefruille. - Fra Strasburg skildres Tilstanden i Lyon som høist sørgelig. Man vil der, hedder det, tvinge Hungeren med Bajonnetter og Kanoner, et Middel, der aldrig kan slaae an, og som i Fremtiden vil bringe bittre Frugter. Lyon, hedder det videre, befinder sig i Linietroppernes Hænder; men lad en Demonstration, udenfra nøde Regjeringen til at trække Tropperne, bort, da vil Fortvivlelsen atter bryde løs med ny Styrke: Lyon er bleven en Vulkan, som mere end een Gang vil ryste Frankerig. Den samme Skrivelse roser Ex=Præfecten Dumolards Forhold, som viist og ædelt. J Strasburg selv fandt forleden urolige Optrin Sted, i Anledning af, at en Deel gamle Kanoner, mærkværdige ved deres Størrelse og antikke Form, som i sin Tid vare tagne fra Østerrigerne, bleve bortførte. Man troede nemlig, at de skulde sendes Østerrig til Foræring; men Øvrigheden beroligede Folket med den Forsikkring. at de gik til Paris. Parises befæstning giver Oppositionsbladene, Anledning til slemme Formodninger og nye Bastiller o. s. v., hvilke de ministerielle Blade gjøre sig Umage for at gjendrive. - J Toulouse har farlige Folkeopløb atter fundet Sted, og i Grenoble er Tilstanden endnu meget betænkelig. - Det er mærkværdigt at Frankerigs Forhold til Rusland synes ganske at have forandret sig. De offentlige Fonds ere stegne, og dette tilskrives en Forsikkring, som Krigsministeren skal have givet Vexel=Agenternes Synditat, at de med fuldkommen Sikkerhed kunde overlade sig til deres Operationer; thi ingensinde havde en Krig været usand synligere end nu. Videre erfarer man, at Keiseren af Rusland i en egenhændig Skrivelse til Grev Pozzi, di Borgo har tilkjendegivet sin allerhøieste Tilfredshed med Begivenhedernes senere Gang i Franketig. samt derhos givet de fredeligste Forsikkringer. Ja, der siges endog, at Keiseren har tilsendt Casimit Per tiet en russisk Ordens Storkors tilligemed en smigrende Skrivelse, for hans politiske Forhold. J Forbindelse hermed staaer Rygtet om en Overeenskomst mellem de 5 Magter, ifølge hvilken det skulde staae Kongen af Holland frit for, enten at anerkjende Belgiens Uafhængighed, eller - at erobre dette Land tilbage.