Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
her i Odense den 10 dennes holdtes Talen af Hs. H. Hr. Biskop Plum. Luthers Ord, at Skolevæsenets og den offentlige Opdragelses Forbedring er Kjendemærke paa Tidsalderens Forbedring, gav Taleren Anledning til at undersøge Spørgsmaalet: "Hvilke ere de virkelige Forbedringer, Fædrelandets Almueskolevæsen i vor Levetid har opnaaet Le Anmelderen har paa Anmodning faaet meddeelt et Sted, deraf, hvilket han, som Fyenboe, ikke kan nægte sig at anføre ordlydende: "Vor Tidsalder, hedder det, har udmærket sig ved en egen Deeltagelse i Skolevæsenets vigtige Sag. Vi have seet denne gode Aand vækkes hos os og yttre sig kraftig. Den er endnu i frisk Minde, den første Yttring af denne liberalere Aand i Almueskolevæsenet, som sporedes i vort Fædreneland; og hvor skulde den kunne glemmes af os, da det var i denne Provinds den viste sig, i denne Provinds, hvorfra dens lysende Exempel udgik og virkede i en viid Omkreds, Det er nu 32 Aar siden Brahetrolleborg fremstillede dette Mønster ved sine 3 Skolers forbedrede Jndretning. Det fulgtes Aaret derpaa af Herresædet Lindenborg i Jylland, og faa Aar derefter af Christianssæde i Lolland og Løvenborg i Sjælland. Humanitet og Jver for Menneskevel forenede Stifterne af disse Skoleforbedringer ikke mindre end Slægtskabets Baand. Deres Bestræbelsers Held, deres vidt adskilte Virkekreds, deres af Dannerkongen bekræftede Forholdsreglers Offentliggjørelse maatte virke til, at Skolesagen blev Almeensag. Nu vaktes Lyst til at efterligne, og mangen Skoleplan for enkelt Landsbye eller Kjøbstæd lagdes og udførtes. Deriblandt var ogsaa den Lahnske Skoleindretning, hvis Stifters Fødselsdag vi her høitideligholde. Sildig fik den Indgang i vor Stiftsstad, denne for Skolevæsenet virksomme Aand, som allerede længe havde været vakt faa Mile, derfra, og udbredt sin Jndflydelse til alle Fædrelandets Egne. Men kom den sildig herind, den virkede des kraftigere, og foranledigede en Stiftelse, der overgaaer dem, vi nævnede, i Opofrelsens Storhed, og vidner, hæderlig som disse, om Borgersind og Jver for Oplysning. Jmidlertid var Trangen til duelige Lærere bleven følelig. Læreanstalter vare oprettede, for at afhielpe denne Mangel, først i Nærheden af Kjøbenhavn, og kort derefter ved Trolleborg. Geistlige, som Steenvinkel i Assens, Ebbesen paa Als og Paludan Müller Kierteminde paatoge sig at danne allerede ansatte Skolelære, medens en Boisen i Vesterborg, Hammond i Brønbyvester, Wedel i Skaarup, Krarup i Borris og Flere anlagde Seminarier for tilkommende Lærere. Skribenterne virkede i Forening med disse praktiske Mænd, Theorien for Elementarunderviisningen under søgtes, Methodelæren bearbeidedes, mangehaande Hjelpemidler fra Udlandet omplantedes paa dansk Grund. Efter saadanne Forberedelser udkom den provisoriske Skoleanordning af 1806, hvorved de liberalere Grundsætninger i Almueunderviisningen hævdedes. - Disse ere Hovedtrækkene af de danske Almueskolers Historie for et Tidsrum af 20 Aar, beregnet fra det Fremstød, Skolesagen fik ved 3 Landsbyeskolers Anlæg i Fyen. Seenere har det, som kun var provisorisk, faaet faste Loves Kraft. Skoleforbedringen. berver nu ikke meere, som i fordum Dage, paa Enkeltes, Velvillighed. Som Enhver, endog af laveste Stand, har Fordring paa Oplysning, saa erkjendes og hævdes denne hans Menneskerettighed allevegne. Man erkjender, at den spæde Plante maae opelskes og fredes, om Træet engang skal bære i god Frugt. er Deres Høiheder Prinds Gouvernøren og Gemalinde bivaanede ogsaa iaar denne Skolefest. Efter Talen behagede Høisamme naadigst at tage de af Stiftelsens 70 Pigebørn, i under deres duelige Lærreindes Anviisning, forfærdigede Haandarbeider i Øiesyn, og Hs. Høihed Prindsessen nedlod sig i med Engleblidhed til at tiltale og opmuntre de smaae Piger, til Flid og Dyd.