JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Tractaten af Chaumont er igjen bleven fornyet. Som bekjendt blev denne Tractat sluttet under Toget 1814, medens der underhandledes i Chatillon, mellem Østerrig, Preussen, England og Rusland paa 20 Aar, i den Hensigt, at enhver af disse Magtet lovede saa ofte det gjøres nødigt at stille 150,000 Mand, for at sikre Europa mod den franske Overmagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Fransk Grændse, den 16 Nov. De 700 Mitlioner, som skulle betales af Frankrig, blive fordeelte saaledes: 400 Mill. til de 4 store allierede Magter, 50 Mill. til de faldne Preusseres og Englænderes Enker og Børn, 100 Mill. til de 29 tiltraadne Magter, 187 er halv Mill. til at anlægge Fæstningsværker, 12 en halv Mill. skulle ligeligen deles mellem Danmark, Spanien og Schweitz. Reclamationerne skulle efter Forlydende deles i 3 Classer. De skulle deels betales i rede Penge, deels i consoliderede Fonds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
London, den 17 Nov. Den franske Regjering skal have gjort nogle herværende Handelshuse Forslag angaaende et Laan, for, derved at betale de i den nye Tractat bestemte Krigs-Contributioner. Disse have forlangt Caution, hvilken ei kan under nærværende Omstændigheder tilveiebringes; dog skulle Underhandlingerne være blevne fortsatte. Privatbreve fra Paris melde, at de Deputeredes Kammer har indgivet 2 hinanden ganske modsatte Forslag. Ifølge det ene skulde, paa faae Undtagelser nær, alle i Sammensværgelsen i Marts indviklede Personer faae Tilgivelse; det andet driver paa ufortøvet Anklage og Straf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Wien, den 11 Nov. Efter de nyeste Beretninger fra Jassy er man der i en ei ringe Bekymring for en ny forestaaende Krig. Den russiske Sydarmee forstærkes dagligen, ogsaa Tyrkerne formere sig meget paa Grændsen. J Servien ere Urolighederne udbrudte igjenn. Servierne havde underkastet sig, men de 2 Paschaer, som Porten havde udnævnt, for at bringe Betingelserne i Rigtighed, vare Fjender. Den af dem, som kom først, overtalte Servierne til at drive den anden, naar han kom, ud af Landet, og derover blev dette ulykkelige Land atter Skueplads for Krig og AnarFra Jtalien meldes, at en vigtig Omstændighed, som bidrog til, at Militair=Retten dømte Murat strax til at henrettes, var denne, at man hos ham fandt en stor Pakke med trykte Proclamationer, hvorved han vilde oprøre Folket mod den derværende Regiering. Ogsaa førte han blandt flere vigtige Documenter et i kongelig Form affattet Decret, hvori han udnævnede en Person til Vice=Konge af Neapel, dog stod Navnet, in blanco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Erkehertuginde Marie Louise og Grevinden af Lipan(Murats Enke havde, kort før man fik Murats Endeligt at vide, en Sammenkomst i Laxenburg, hvorved Grevinden forestillede Erkehertuginden sin Familie. Den lille Napoleon var ei tilstede derved. Zurich, den 13de Novbr. Munkene og Nonnerne af Ordenen de la Troppe, som hidtil have opholdt sig i Canton Freburg, skulle nu vende tilbage til Frankrig i deres forrige Klostere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Aachen, den 17de Novbr. Fyrst Blücher, der skal indtræffe her den 20de, vil forblive her, saalænge hans Nærværelse i Nærheden af Frankrig giøres nødig Grev Gneisenau bliver for det første endnu nogen Tid ved Armeen paa fransk Gebeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Brussel, den 16de Novbr. Hertugen af Willington har beordret sin Adjutant, Geen, en Chef fordet engelske Genie=Corps, der var her sysselsat med Planen for de nye Fæstninger, som skulle anlægges, til Paris. Den nye Fæstnings=Linie skal gaae fra Nordsøen indtil Maas og langs denne Flod, for at giøre Forsvaret til Mastricht fuldstændig. Efter dette Udkast skulle ogsaa Stæderne Haag og Lyttich befæstes. Stutgaardt, den 18de Novbr. Under den 13de d. M. har Kongen besvaret ved et Reskript Stændernes Erklæring af 26de Octbr., hvori de atter indstændigen bade om at faae sin gamle Statsforfatning igien. Kongen erklærer deri, at han ei holder sig forpligtet til at erkiende Hertugdømmet Würtembergs forrige Forfatning som Rettesnor for det hele Kongeriges politiske Forhold. Han vil ei tvinge Hertugdommet til at antage Constitutionen; men hvis det er vil indlade sig i at danne en ny for det hele Kongerige forbindende selskabelig Tractat saa seer han sig nødt til at give dem den gamle, men de nye erhvervede Lande og Gebeter en ny Forfatning. For dog at forebygge denne Adskillelse, foreslaaes en Bassis til en ny Constitution. Boston, den 2den Octbr. Aarsagen hvorfor den americanske Commodore Decatur lod Deyen i Algier faae de ham fratagne Skibe, var denne, at Deyen befrygtede at vorde ombragt af sine Undersaatter, hvis dette ei skeedte. Den 10de Juli afseglede Commoderen, til Tripolis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Den hollandske Flaade, bestaaende af 5 Fregatter og 2 Krigs=Schalupper, laae for Algier. Den ombord, værende hollandske Consul fra Alicante gjorde samme Fordringer, som den americanske Commodore; men Deyen vilde ei indlade sig deri. Den hollandske Flaade venter paa Forstærkning, for at bombardere sig Fred, og tage den udløbne Deel af den algierske Flaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Stokholm, den 14 Novbr. Det forrige norske Storthing havde besluttet, at Undersøgelsen af Gen. Lieut. Haxthausens Opførsel, som Statsraad, under Krigen, skulde henvises til en Krigsret, og det nærværende Storthing har bragt denne Beslutning i Udøvelse, uden at Regjeringen har blandet sig deri. Anderledes forholder det sig med Gen. Lieut. Staffeldt. Ifølge den norske Constitution kunne kun Statsraader, Medlemmer af Høieste=Ret og af Storthinget indstævnes for Rigsretten. Da nu Staffelt ei var i Statsraadet, kunde han ei forhøres for denne Ret. Han har selv drevet paa at faae sin Opførsel under sidste Feldttøg, undersøgt og dette skal skee af en egen dertil udnævnt Over=Krigs=Commission.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst, fynske samt indske Av. og Udg.; Altona, d. 22 Nov. Den 26, 27 og 29 d. M. skal den danske Armee=Contingent gaae over Elben, og uden Ophold fortsætte sin Marsch over Bremmen, Almeel og Antwerpen saa den mod Slutningen af Decbr. indtræffer paa den franske Grændse. Nogle i Bevæbningen og Udrustningen af dette Corps foretagne Forandringer have noger opholdt Afmarschen. Det er en Division, der bestaaer af 2 Brigader, hvoraf den første eller Linie=Brigaden, commanderes af General v. Bachmann, er sammensat af følgende Corps: 1 Bat. af Dronningens Reg., 1 Bat. Fyen, 1 Bat. Jylland, 2 Eskadroner Dragoner af Prinds Ferdinands Reg., og 1 Batterie 6 pundige Kanonet. Den anden eller lette Brigade, under Oberst v. Waldechts Command, bestaaer af det flesvigske Jæger=Corps, det holsteenske Skarpskytter=Corps, 2 Eskadroner Dragoner og et Batterie 6 pundige Kanoner. Desuden gaaer det skjønne altonaiske Grenader Compagnie og et Detaschement Husarer med som Bedækning for Hovedqvarteret, ligesom ogsaa et forholdsmæssigt Artillerie=Park og Feldlagareth=Train følger. Prinds Frederik af Hessen commanderer dette Corps, og den øvrige Deel af Auxilair=Corpset forbliver samlet i Holsteen under Prindsens Overbefaling. Geen. Lieut. v. Kardorff overtager Commanden over den tilbageblivende Deel af Auxiliair=Corpset, og i Prinds Frederiks Fraværelse ogsaa Gen. Commanden i Hertugdommene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
J den nordiske Tilskuer læses en Fortegnelse over det kjøbenhavnske Universitetsbibliotheks Velgiørere, ved dets Bibliothekar R. Nyerup. Af denne Fortegnelse sees, at Bibliothekets første Grundvold lagdes 1482, ved en Gave af 24. Voll., som foræredes af Universitetets Vicekantsler Dr. Med Peder Albertsen, der ved Universitetets Stiftelse spillede saa betydelig en Rolle. Blandt de øvrige Velgiørere tæller Kong Jacob 6te af Skotland, der, 1590, da han hospiterede paa den theologiske Professor H. Slangerups og den medic. Prof. Anders Christensens Forelæsninger, forærede Bibliotheket 7 Voll. og et Guldbæger, som ødelagdes i Englændernes Bombardement 1807. Den største Foræring, saavel ihenseende til Bøgernes Mængde, som Vigtighed, fik Bibliotheket, 1685, af Præsidenten i Kbhvn, Dr. zuris Profesfor Peder Resen. Al den herlige Bogforraad, som Vibliotheket havde faaet ved Gaver fra 1482 til 1698, blev et Offen for Jldebranden 1728. Aar 1730 kom det nyeanlagte Bibliothek ved Prof. Arne Magnussens Død i Besiddelse af dennes mageløse Samling af islandske Haandskrifter. Kouferenceraad F. Rostgaard forsynede, 1745, nogenledes sin Synd mod Videnskabernes udødelige Yndling, L. Holberg, hvis litterariske Forfølger han var, ved at forære Bibliotheket, foruden nogle trykte Bøger, 534 Haandskrivter. Hans Portrait findes sammesteds ophængt. Det rundtom i Bibliotheket ophængte Herbarium virum, med Glas og Ramme, er foræret 1793 af Dr. W. Hahn. Fortegnelsen over Bibliothekets Begavelser, agter Hr. Prof. Nyerup, med Bibliothek commissionens Tilladelse, at lade ved en Skjønskriver indføre i Biblithekets Libres daticus, en Levning fra Jldebranden 1728, som paa lidet nær, indbefatter lutter rene Blade Den bestaaer af 25 Pergammentsblade, og Bindet er overtrukket med rødt Fløiel, og paa alle fire Hiørner forsynet med dobbelt Sølvbeslag. Paa Pladerne findes udgravne Universitetets Jnsignia fra 1535. Makulaturpapir betales i dette Øieblik saa dyrt, at mangfoldige gamle, men desuagtet nyttige og læseværdige Værker, maa vandre til Urtekræmmeren, med hvem ingen af de sædvanlige Bogkjøbere saa let kan udholde Kappestriden paa Auctioner. Bøger, som Swiffts Værker paa Tydsk, Josephi jødiske Historie i samme Sprog, solgtes nyligen til Makulatur. Jo tykkere en Bog, en gammel Foliant eller Qvartant, er, destommere Fare staaer den for, som hvert andet Fedenød, at falde for Slagteøren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Professer Fin Magnusen, agter i indeværende Vinter, tvende Dage om Ugen, at holde Forelæsninger over Havamal, Voluspa og de i den magnæanske Kommissions Udgave af Sæmunds Endeas 1ste Deel indeholdte Sange, som tilsammen udgjøre den vigtigste Grundvold for fædrelandsk Mythologie og sand Kundskab om de gamle Nordboeres moralske Grundsætninger og Leveregler. En dansk, saavidt muligt ordret, Oversættelse af disse ældgamle Digte skal foredrages, tilligemed en foreløbig Oversigt i Jndledninger til hvert Digt især, og de nødvendigste Forklaringer tilføles i korte oplysende Anmærkninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Under 17 Novbr. er C. v. Stocken meddeelt Bevilling til at at drive Gjæstgiverie i Slagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Ved allerhøieste Reskript af 18de Octbr. til Aarhuus Stifts Øvrighed, er det bestemt, at den befalede Deeling af Størring, Stjær og Galthen, samt Skjelle, Skjørring og Laasbye Sognekald, maa udsættes, indtil den nuværende Sognepræst ved førstnævnte Kald, J. C. Winther, forflyttes, eller ved Døden afgaaer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Med Hensyn til, at det i Reskript af 27de August 1762, bekjendtgjort ved Raadstue=Placat af 1ste Septbr. næstefter, bestemte Svendestykke for en udlært Sadelmagerdreng ikke længere kan ansees for hensigtssvarende, har det behager Hs. M. Kongen, under 25de f. M., allernaadigst at resolvere: at Svendestykker ved Sadelmagerlauget, saavel i Kiøbenhavn, som i de øvrige Kjøbstæder, skal bestemmes derhen, at den udlærte Dreng, istedetfor at beklæde en ordinair Sadelbom, skal forfærdige en Ride=Hovedstoel, bestukken med Silke, Wordingborg, den 19de Novbr. Fredagen d. 17de Novbr. ved 12 slet, foregik en bedrøvelig Begivenhed i Nye rød Kjøbsted, pr. Wordingborg, nemlig: at Peder Pedersen, Brændeviinsbrænder, maatte see sin Eiendom lagt i Aske, tilligemed al sin Jndboe, torsken og uforsken Korn, en stor Ho den Brænde og Tørv, Gaards= og Avlingsredskaber, med andet meere, saa og 7 Qvægshøveder. Det er en stor Eieudom, hvoraf var høstet betydelig. Alle 4 store Længder stod i lys Lue da Folk og 5 Sprøiter kom, der altsaa intet kunne udrette uden at slukke og redde de øvrige Naboer. Jlden var paasat af deres Barnepige, 15 Aar gammel, confirmeret i Fiør, ved at tage en Glød og kaste ind i Faarehuset. Hun har bekjendt sin Forseelse, og er arresteret for at nyde hendes fortjente Løn. Disse Folk ere nye Begyndere, men nu reent ruinerede. Cours, den 24 Novbr. Hamb. 2 M. 647, avista 655. Amsterd. 2 M. 610. London 2 M. 26 femottendedeel Rbd. Spec. 655. Specier solgtes til 39 en halv Rbmk.; for Committesedler blev givet (med Rente) 73 a 73 en halv pr. 100. Oblig. 51 og 52. Norske Sedler 51 a 51 en halv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Ribe. Døbt: I Domkirken d. 26 Novbr., Kjøbmand Peder Jørgensen Weiens Datter, Carolina. Fadd. Mad. Høiberg. Jfr. Dynesen, J. Knudsen og F. KochAnskes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Søndagen den 3die Decbr. er Bal i Ribe forenede Klubselskab. De som ønske at deeltage ville behageliget tegne deres Navne paa Listen, som er fremlagt hos Hr. Giestgiver Ramsing. Ribe, den 27de Novbr. 1815. Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
J Anledning af at Fuldmægtig Hansen af Veile, har indsendt en Ansøgning om Ægteskabs Ophævelse imellem ham og hans fraskildte Hustrue Catrine Wissing, og dennes Opholdsted ikke vides; saa indkaldes hun herved med 6 Ugers Varsel at møde her paa Stiftamhuset. Onsdagen den 17de Jan. 1816 om Formiddagen Kl. 11, for at afgive Erklæring om hun er villig til at fortsætte Ægteskabet med fornævnte hendes Mand eller ikke. Ribe Stiftamthuus, den 28de Novbr. 1815. H. Koefoed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Løverdagen den 9de Decbr. førstkommende Formiddag Kl. 9 lader Jens Krummeldein, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction bortsælge sin Gaard No. 145 paa denne Byes Sanderports Gade, bestaaende af 8 Fag til Gaden, 6 Fag Baghuus og 2 Fag Halvtag, med tilliggende Haugeplads og følgende Jorder, nemlig en Fenne i de store Lodder og en Dito i de smaae Lodder paa Sønderports Mærsken. Strax derefter bortsælges endeel Straahavre, Høe og Klyne samt noget Ind= og Udboe. De Lysthavende ville behage at indfinde dem bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne kan erfares. Ribe, den 27de Novbr. 1815. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Onsdagen den 28de Decbr. førstkommende Formiddag Kl. 10, bliver efter Simon Jepsens Begiering paa Kirkebyegaard i Nørfardrup Sogn, paa denne hans Boepæl afholdt offentlig Auction over adskillige Parceller af bemeldte Gaards Jorder, alt i Overeenstemmelse med det kongelige Rentekammers Bevilling af 18de d. M. og de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt er denne at en Deel af Kiøbesummen kan blive staaende i Eiendommene i 3 Aar uopsagt. De Lysthavende ville behage at indfinde dem bemeldte Tid og Sted. Ribe, den 27de Novbr. 1815. tilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Fra Undertegnede er bortebleven 2de hvide uklippede Faar af spansk Race. For Tilstædebringelsen eller Oplysning som kan lede til Spoer efter disse Faar, betaler jeg en passende Douceur. Ride, den Hans Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Dos undertegnede 4 Ribe, faaes gode Hvidkaal for billig Priis. Jørgen Hansen, Klein med i Grønnegade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Hos Undertegnede faaes gode sorte Filt Hatte og gamle istandgjorte for billig Priis. Ribe, den 27de Novbr. 1815. Niels Rasmussen, i Peder Dovns Slippe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Bekiendtgiørelse. Under 22de d. M. har Politiet, hos Gaardmand Jes Pedersen i Veien anholdt en stor Tiste der er vedkiendt af Jens Starup og Familie sammesteds, som deres Eiendom. Ved at aabne samme er deri befundet en Mængde Fruentimmer Klæder, af Ebbelt og Sirtz, Huer af Silke og meget Hoved Li ned, endeel hvide Musselins figurerede Tørklæder, forskjelLige Forklæder af Silke og Tamt, nogle sine Hørlærreds Særker og agner samt et Sæt flyngede hvide Bomulds Gardin Fryndser, m.v. Da nu saavel Mængden af de Fornævnte Sager, som den hemmelige Maade hvorpaa denne Kiste er indbragt i Jes Pedersens Huus, opvækker betydelig Mistanke om at deriblandt kunde være stiaalne Sager, saa bekiendtgiøres saadant herved med Anmodning til enhver, der ved de i den senere Tid her i Egnen ud vede grove Tyverier har mistet noget, at møde i Veien Løverdagen den 9de Decbr. førstkommende Formiddag Kl. 9 hos Sognefogden Poul Pedersen, hvor Kisten, dernu er under Forsegling, vil blive aabnet og dens Jndhold foreviist. Giørding Malt Herreders Contoir, den 24de Novbr. Schrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Løverdagen den 16de Decbr. næstkommende Formiddag Kl. 10, bliver, efter Eierens Begiering, Nyegaard i Rindum Sogn, ensterdedeel Miil fra Ringkiøbing, lillet til offentlig Auction som holdes paa Gaarden. Den er indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden og dens Bygninger, som i alt bestaae af 80 Fag, ere Grundmuur. Jorderne staae for contribnabelt Hartkorn 12 Tdr. og ere fortrinlig gode. Agermarken og Engene er indhegnet, og paa Engene nær, ligge alle Gaardens Jorder i Forbindelse med hinanden ved Gaarden. Endeel af Kiøbesummen kan blive staaende nogle Aar mod Pant i Gaarden. Lysthavende indbydes. Ringkiøbing i Ulfborg Hind Herredsfogderie, den 23de renlund. Novbr. 1815.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Mandagen den 11te Decbr. førstkommende om Formiddagen Klokken 11, bliver paa Veile Byes Raadstue, efter Vedkommendes Begiering, ved offentlig Auction bortsolgt. endeel Obligationer til Beløb omtrent 11000 Rbdlr. Sølvværdie, afdøde Kammerraad Kruse og Frue, der eiede Hvalgaard, deres Dødsboe tilhørende. For denne Obligations=Maase haves sikkert Pant for største Deel. Herreds=Contoiret i Weile, den 22de Novbr. 1815. Dahl, Byefoged og constitueret Herredsfoged Christen Nielsen Meilgaard der forhen har staaer som Rotter ved det Slesvigske Rytter=Regiment, men hvis Opholdsted nu ikke vides, indkaldes herved med 4 Ugers Varsel at møde her ved Amthuset for at afgive Erklæring, over en af hans fraskilte Hustrue Catrine Jacobsdatter i Veile til Hans Majestæt indgiven allerunderdanigste Ansøgning om deres Ægteskabs aldeles Ophævelse og Tilladelse for hende til at indgaae nyt og andet Ægteskab, Veile Amthuus, den 24de Novbr. 1815. Sermer, Alutmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Tirsdagen, den 5te December næstkommende, Formiddag Kl. 9, vorder ved Odden paa Farve, efter Hr. Kiøbmand Jacobsens Begiering ved offentlig Auction bortsolgt: a) Skroget af den snelseilende Kaperlogert L Renard med Roer og videre. b) Adskillige gode Skibsmaster, Pompe med Tilbehør, og endeel Rundholter. c) Endeel gode Seile og Tougværker med Blokke; d) Dito større og mindre Skibsankere og Ankertouger. e) Dito Kakkelovnsplader og Ballaste Jern, samt ledige Foustager. 1) Særdeles godt Kobberkokstøi og en Kobberkamin med Rør. 8. Endeel meget gode Skydegeværer, Dønnerbøsser, Pistoler, Sabler med meere; saa og, om Lysthavere gives, endeel større og mindre Kanoner med Raperter a., saavelsom et Partie Kugler og Krudt, Bøssestene m. m.b) En Skibsbaad og endeel Skibstømmertøi med m.m. Alt sælges mod Betaling rede Sølv i S. H. C. og med 4 Ugers Credit. Til Alt indbydes herved Lysthavere. A. Norup. Fans, den 8de November 1815.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Auctionsforvalter. Nyegaard i Eising Sogn frie Hovedgaardstaxt, 23 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. nietiendedeel Alb. med paastaaende Bygninger samt Helt Fiskerie ved Giedahl og Fiskeriet i Aarn Rimmerminde med Garn, Baade og alt til Fiskeriet henhørende agter Eieren Christen Lundsgaard. ved en eneste Auction som holdes paa bemeldte Nyegaard, Onsdagen den 6te December næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet og nogenlunde antagelig Bud skeer at bortsælge. Gaardens Eiendomme ere noksom bekiendte af fortrinlig Godhed, og kan aarlig græsse og fordre 800 store Stude, 16 Køer, 12 Heste og 40 Faar. Af Jldebrand haves tilstrækkelig, og Fiskeriet yder Eieren en ikke ubetydelig aarlig Indtægt. Videre Beskrivelse ansees ufornøden, da Libhaverne som ikke kiende den, behagentlig vil tage Gaarden og Eiendommene i Øiesyn, der er beliggende ved Lumstorden 2 Mile fra Holstebroe og 2 Mile fra Skibe. Af Kiøbesummen kan en betydelig Deel blive staaende i Eiendommen som kan tiltrædes strax med sin fulde Avl eller til næste Maidag. Holstebroe, den 6te Novbr. 1815. v. Jessen, Cancellieraad, Bye= og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Formedelst anden Bestemmelse agter undertegnede underhaanden at bortsælge sin iboende Gaard her i Ribe, beliggende paa Søndreportsgade under No. 145, bestaaende af 8te Fag Huus til Gaden og 7 Fag Baghuus samt 2 Fag Halvtag. Med Gaarden følger dens tilhørende Eiendomme paa Søndreports Mærsk, bestaaende af en Fenne i de store Lodder og en dito i de smaae, samt en god Frugthauge med en betydelig Deel Frugttræer. Endeel Havre i Straaet og flere Læs Mærsk Høe kan ogsaa faaes naar man henvender sig til Ribe, den 14de Novbr. 1815. Jens Johansen Krummelbein.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
Udenlandske Efterretninger. (elf Hamb. og Altona Aviser.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
Paris, den 20 Nov. Alle Fredsbetingelser ere fastsatte og skulle idag underskrives. Imorgen reiser, Fyrsten af Hardenberg. Idag underskrive de Allieredes Ministre den sidste Fredstractaten tilføiede Convention, der efter Forlydende skal angaae Staden Hamborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
Man forsikrer, at Paris fra imorgen af skal ei mere besættes af fremmede Tropper. Militair=Posterne skulle overgives til Tropperne af den 1ste Militair Division.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
Man siger, at Marschal Masseng har ladet sig give Pas, for at forlade Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
Vore Tidender gjentage, at Carnot og Sieyes begive sig til Preussen. Det alvorlige Eftertryk, hvormed Ministrene og Kamrene nu gaae tilværk, har allerede foranlediget flere Udvandringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
General Flahaut har faaet Tilladelse til at maatte drage til et fremmed Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
Blandt de mange Tilhængere af Napoleon, som drage til America, og allerede have for en Deel sendt deres Formue did, høre blandt andre Caulaincourt, Chaptal, Lacspibe a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
Hertugen af Reggio arbeider, utrætteligen paa at rense Nationalgarden i Paris, og snart vil man i dette skjønne Corps ei see andet end Venner af Kongen og Orden. J alle nogenlunde betydelige Stæder samle de mere velhavende Borgere sig, for at danne lignende Corps, og snart vil der opstaae en Magt, der kan holde alle Fiender af Orden i Tømme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
Det 10de Linie=Regiment, som Hert, af Angouleme commanderede i det sydlige Frankrig, befinder sig paa Marsch til Paris. I Chalons dannes et stærkt Cavallerie=Corps paa 6700 Mand, der skal indlemmes i den kongelige Garde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
Den 21de skulle Debatterne i Neys Proces begynde. Baron Segnier, første Præsident i den kongelige Ret, har allerede afhørt 16 Vidner, hvoriblandt Hert. af Reggio, Prindsen de Poix a. De Deputeredes Kammer vil afsende 25 Medlemmer, for at bivaane Processen. For de fremmede Gesandter blive særegne Sæder indrettede. Ney har sendt en Skrivelse til de allierede Magters Ministre, hvori han forlanger, at den den 3die Julii afsluttede Convention i Paris, i hvilken blev stipuleret Amnestie for Alt, hvad der var forefaldet før den 20de Marts, maa blive anvendt paa ham. Marschalinden har i denne Anledning havt en Conference med Hertugen af Wellington, der svarede hende, at hiin Canvention ei var ratificeret af Kongen, og hans Allierede altsaa ei kunde mægle i denne Sag. Marschallen har mod denne Jndvending indleveret en ny Note. Førende Baron Segnier forhørte ham, bad han ham om at modtage en Erklæring, hvori han takkede Kongen, for, at han tillod ham at blive stillet for Pairerne, gientog, at han havde gjort Alt for Fædrelandet, og sluttede med. at, hvis han kom til at ligge under, døde han som en vildfarende Undersaat, ei som Forræder. (Der yttres ellers i Gagette de France Tvivl om Ægtheden af Neys Skrivelse til Ministerne.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
J Anledning af Neys Proces patronilleres der overmaade stærkt om Aftenen og hele Natten igiennem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-01
Foruden Garden og de bevæbnede Borgere ere de fremmede Tropper i Casernerne beredte til paa første Vink at være ved Haanden. Neys Tilhængere begynde dog nu at frygte for hans Liv, idet de troe, at det nærværende Ministerium, holder det nødvendigt at statuere et stort Exempel.