JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Keiseren og den Romerske Konge bivaanede Gudstienesten i Capuciner=Kirken. - Den 6te forhen, som var en Fredag, holdt Jøderne i Frankfurt ogsaa en Høytidelighed i Anledning af dette Valg og Kronning, da deres Synagoge var illumineret udi og indvendig, og en smuk Musik blev der opført. J Hamborg holdtes en Fest i denne Anledning den 7de April, begangen med Prædiken og Bøn, og da Eftermiddags Prædiken var til Ende, blev ringet en Time med alle Klokkerne i Staden, samt lovnet 3 Gange 100 Kanonskud af Stadens Volde. Saadan høytidelig Taksigelses Fest holdtes ogsaa i Hildesheim den 9de April, og i Regensborg den paa følgende 6te Mai.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Den 8de gave Kryseren og Kongen Afskeeds=Audience til en Deputation af Stadens Raad, ved hvilken Opvartning de Deputerede havde smykket sig med de Foræringer, som de havde bekommet af Deres Majestæter, nemlig: De 2 regierende Herrer Borgmestere med en Guld. Medaille, hvorpaa den Romerske Konges Brystbillede, besat med Diamanter, De 2 ældste Herrer Syndici, med en Guld=Kiæde, hvori hængende Keiserens Brystbillede, og den yngste Syndicus, en Guld=Medaille, med den Romerske Konges Brystbillede. Den 9de gav Erkehertug Leopold ligeledes Afskeds=Audience. De tilstæde værende Churfyrster toge nu ogsaa Afskeds Audiencer fra Keiseren og Kongen.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Jmidlertid anlangede en Coureer til Wien den 6 om Aftenen, som didbragte den Tidende, at Kronningen var fuldbragt den 3die April, og Dagen derpaa, om Aftenen, anlangede for samme Stad Greve Gundacre Colloredo, Rigs Vice-Cancellerens ældste Søn, som var en af de Cammerherrer, hvilke, som forhen meldt, bleve udnævnte til at høytidelig tilkiendegive Valget og Kronningen. Han lod samme Aften melde sin Ankomst ved Hoffet, men saasom hans Jndfart i Staden maatte have skeed om Aftenen i Mørkningen, blev den udsat til den 8, som var Søndag, Kl. 1 Eftermiddag, da han drog ind igiennem Stuben=Porten, til den Keyserlige Hofborg, med 20 blæsende Postillioner foran, og ledsaget at 2 Post-Officerer, 2 Postmestere, og en Postskriver. Han steeg af paa den saa kaldede Spanier Basten, og blev indladt til Keiserinde=Dronningen, hvor og alle de Keiserl. og Kongelige Børn komme tilsammen, dem han berettede sit Ærinde. Derfra forføyede han sig til den K. K. Hof= og Stats Canceler, nu Fyrste Kaunitz, og drog derpaa igiennem og over de fornemmeste Gader og Torve, under Postillionernes bestandige Blæsende, og Tilskuernes Glædeskrig. Ved denne Leylighed forærede Keiserinde-Dronningen Greven af Colloredo, en Ring med Brillanter, og en Guld=Daase, ligeledes besat med kostbare Steene. - Den paafølgende 9de indfandt sig den høye Adel, som var tilstæde i Wien, ved Hof set i Galla. Keiserinde Dronningen med de 2 Erkehertuger og 7 Erkehertuginder, som vare i Wien, begave sig med deres Suiter til Metropolitan=Kirken, hvor Te DeumLaudamus blev istemmet og anden Gudsdyrkelse forrettet, da imid imidlertid en Bataillon og et Grenadeer Compagnie, som vare opstillede paa Kirkegaarden under 2 Faner og Feldtmusik, gave en tredobbelt Salve; ligeledes ringedes alle Klokkerne i og uden for Staden, og løsnedes 100 Kanonskud af Stadens Volde. Andre offentlige Glædes=Høytideligheder ville man lade beroe med, indtil Keiseren og Kongen komme did tilbage. - Man berettede, at over den indløbne Efterretning om at det Romerske Kongevalg var faldet ud efter Ønske, benaadede Keiserinde Dronningen 2de Tyve, som sidde paa Livet for at have bestiaalet det Keiserlige Klæde Kammer for nogle Maaneder siden, saaledes, at de i Steden for Døds Straf skulle sidde 10 Aar i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Den 9de April bekiendtgjorde det Churmaynziske Rigs Directorium dette nu fuldbragte Romerske Kongevalg og Kronning, ved Rigsdagen i Regensborg, hvor følgende Keyserl. Commissions=Decret blev bragt til Dictatur.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Efterat det guddommelige Forsyn har behaget, den 27de i afvigte Maaned Martii, at bringe de i Frankfurtam Mayn forsamlede Herrer Churfyrsters, samt de fraværende Chur fyrsters befuldmægtigede Gesandteres eenstemmige Valg til Romersk Konge, samt efter Hs. Keiserl. Majestæts dødelige Afgang (hvilken den Allerhøyeste ville naadigst afværge endnu i lang Tid, den ganske Christenhed til Beste, til Romersk Keiser, paa Hs. Romersk Keyserl. Majest. Francisci, vores allernaadigste Keisers og Herres, elskeligste ældste Søn, den Allerdurchl. Stormægtigste Fyrste og Herre, Hr. Joseph.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Kongel. Arveprinds til Ungarn, Bøhmen, Dalmatien, Croation, Sclavonien &c., Erkehertug til Østerrige, Hertug, til Burgundien, Lotthringen og Baar, Storprinds til Toscana a. som og derpaa den 3 April er bleven kronet med alle brugelige Høytideligheder; Saa, efter Hs. Keyserl. Majestæts allernaadigste befaling, skulle Allerhøystsammes ved den forrehavende Rigsdag befuldmægtigede høystanseelige Hr. Principal-Commissarius, Hr. Alexander Ferdinand det hell. R. R. Fyrste til Thurn og Taxis, Greve til Valsasina, Friherre til Imden, Herre til de fri Rigsherskaber Eglingen og Osterhasen, saa og til Herskaberne Demmingen, Marktischingen, Trugenhofen, Balmershosen, Dutterstein, Wolforthem, Rossum og Menseghem &c. Arvemareschal for den souveraine Provinz Hennegau, Ridder af det gyldene Vlies, begge Deres Romersk Keiserlige Majestæters virkelige Geheime Raad, saa og Arve=General= og Ober=Postmester i det hellige R. R., Burgundien og Nederlandene &c. uforhalet meddeele Churfyrsternes, Fyrsternes og Stændernes her ti stædeværende fortreffelige Raadsherrer, Sendebud og Gesandtere Efterretning om denne lykkelige Tildragelse, ey paatvivlende, at jorde, tilligemed alle tro Patrioter, gierne, og med hiertelig Glæde erfare saadant Udfald, og ikke heller fra deres Side efterlade at sige den godgiørende Gud ydmyg Taksigelse derfor, og at inderlig anraabe hans Almagt om Himmelens Velsignelser fremdeles. Hvornæst Hs. Høyfyrstel. Naade, den høystanseelige Keiserl. Principal-Commissarius forbliver Dem hengiven med venlig, saa og bevaagen og naadig Velvillighed. Signatum Regensborg, den 7 April 1764. Alexander, Fyrste til Thurn og Taxis. (L. S.)J Følge heraf blev man den 12te eenig over, og bragte den 16 April til Dictatur, ved Churmaynz, følgende Rigs=Lykønskning:
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Hs. Romersk Keyserl. Majestæts vores allernaadigste Herres ved nærværende Rigsforsamling befuldmægtigede høystanseelige Principal-Commissarius, Hs. Høyfyrstelige Naade, Hr. Alexander Ferdinand, Fyrste til Thurn og Ta ris a. bliver herved tilbørlig tilkiendegivet, i Rigets Chur fyrsters, Fyrsters og Stænders Navn: Efterat det allermildest har behaget Hs. Keiserlige Majestæt, at ved et udfærdiget særdeles Commissions=Decret lade Churfyrsternes, Fyrsternes og Stændernes her værende Raadsherrer, Sendebud og Gesandtere tilkiendegive, at den Allerdurchlanchtigste Stormægtigste Fyrste og Herre, Hr. Joseph, Kongelig Arveprinds til Ungarn, Bøhmen, Dalmatien, Croatien, Sclavonien &c., Erkehertug til Østerrige, Hertug til Burgundien, til Lotthringen og Baar, Storprinds til Toscana, er ved det guddommelige Forsyn, og ved de Herrer Churfyrsters, samt ved de Fraværendes befuldmægtigede Gesandteres, som have været forsamlede i Frankfurt am Mayn, deres eenstemmige Valg, den 27de i forrige Maaned udvalgt til Romersk Konge, og i sin Tid Romersk Keyser; Saa har man herved fra den almindelige Rigsforsamlings Side, villet betegne den inderlige Glæde, som man føler over denne høystvigtige Tildragelse, som er almindelig glædelig for det hele tydske Fæderneland, kraftig til at vedligeholde den høystskatteerlige Rolighed, og til at afvende skadelig Tvedragt og Vildfarelser; ogsaa af Hiertens Grund ønske, at den guddommelige Almagt ville for alle Ting bevare Hans RomerskKeiserlige Majestæt ved allerhøyeste Velgaaende og fuldkommen Sundhed, indtil i de sildigste Tider, samt fremdeles velsigne Hans berømmelige Regiering, til det hele Riges Trøst, dernæst ogsaa mildest velsigne Hs. Romersk Kongel. Majestæt med lige Velgaaende, og tillegge ham alt hvad som kand tiene til Høystsammes egen og det hellige Romerske Riges almindelige Velfærd, til Hs. Keiserl. Majests, inderlige Velbehag, saa og til det hellige Romerske Riges Fornøyelse og Opkomst. Hvornest ogsaa herved aflegges allerunderdanigst Tak for denne, efter allerhøyeste Keiserlige befaling skeede Bekiendtgiørelse. Hvornest Rigets Churfyrsters, Fyrsters og Stænders nærværende Raadsherrer, Botschaftere tere og Gesandtere paa det beste og sømmelig anbefale sig hos Hans Høyfyrstel. Naade, den Keyserl. Hr. Principal Commissarius. Signatum Regensborg, den 13de April 1764. Churfyrstel. Maynziske Cancellie. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Keiserens, Kongens og Erkehertug Leopolds Afreise fra Frankfurt tilbage, gik for sig den 10de April: Forud vare gangne Keiserlige Skrivelser til Spise=Stederne, om at tilberede og indkiøbe det for Hoffet udfordrende, at hvilke man vil anføre den, som under 4de April gik til Regensborg, saa lydende: Franz, af Guds Naade udvalgt Romerske Keiser, til alle Tider Rigets Forøger &c. Ærværdige, Elskelige Troe! Efter lykkelig fuldbragte Romerske Kongevalg og Kronning, have Vi berammet den 10de hujus, at tiltræde Tilbage=Reysen til Wien, og den paafølgende 16 at atter komme til Regensborg. Vi begiære derfore herved Naadigst af Eder, at J ville føye fornødne Anstalter i at de Fødevahre, som findes anførte paa den herved so gende Liste, maatte tilveyebringes Dagen forhen, im at den paa denne Vores Reyse i Følgeskabet værende HeKiøkkenskriver, strax erlegger rede Betaling derfor. Sa dan Os af Eder betegnende Føyelighed, ville Vi taknermelig erkiende ved alle Leyligheder, og forblive Eder me Keiserl. Naade bevaagen. Givet i Frankfurt am May den 4 April 1764. Franz. Vr. Rudolph, Græve von Collored, Ad Mandatum Sacr. Cæs. Majest. proprium, Christian August, Friherre vog Beck. Udskrift: De Ærværdige, Vores og Rigets elskelig Tro N., Staden Regensborgs Kæmmerer og Raad.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
(Den heri ommelte Liste ville vi meddeele Læseren i følger de Maaneds=Tidende.)(Fortsættelsen følger:)
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. Holstensk. 5 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Rug Holstensk Td. Høste Sild Td. 6 Rd. 4 Mk. Jydskenkelt 5 Rd. 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Dansk Td. 3 Rd. 3 Mk. Norsk Sild Td. 4 Rd. 2 Mk. a 5 Rd. Fyensk 5 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Holstensk Hvede Td. Tran Tønden. 16 a 17 Rdlr. 4 Rdlr. a 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Laalandsk Td. . 5 Rd. 3 a 4 Mk. Salt. til Provinz. Firke. Byg Tønden : 2 Rdlr. 2 Mk. Norsk Tønd. 3 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. Gryn Tønd. 5 Rdlr. 4 Mk. Spansk Tønd. 3 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Kiøbenhavns Malt Tønden 2 Rdlr. 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Havre Td. 1 Rd. 1 a 3 Mk. Fransk Td. Torve=Kiøb, for Jndvaanerne. Gryn Tønd. 6 Rd. 4 Mk. a 7 Rd. 4 Mk. Brænde. Boghvede=Gryn Tønd. 5 Rdlr. 2 Mk. Erter Tønden, 2 Rdlr. 4 Mk. En Ahme Rhinsk Viin. 62 a 82 Rdlr. Et Bonde Læs, 5 Mk. a 1 Rd. 1 a 2 Mk. uden Rigs 37 a 57 Rdlr. Et Læs Torv. 1 Rd. 1 Rd. 1 Mk. Fæde Vahre. Et Oxsehv. rød Viin. 68 a 78 Rdlr. Kul Tønden 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Jslands salted Lammekiød Tønden. uden Rigs 48 a 58 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Viin. 40 a 48 Rdlr. Forring. Fleskrøget Lispd. R. M. a R. 2 Mk. uden Rigs 22 a 30 Rdlr. Høe et stort Læt Rd. 2 Mk. Oste Fynske Skpd. 13 Rd. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin, Dito mindre 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. Holsteenske Skpd. . 15 Rd. 86 a 90 Rdlr. Halm et Læs 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. Smør Fynsk Td. . 22, a 30 Rdlr. uden Rigs 46 a 50 Rdlr. Sællandsk Td. . 30 a 32 Rd. Tælle Lisp. 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. 4 s. Humle. Høns og Fiederværk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Brunswiger) Skpd. 80 Rdlr. Kalkonske gamle Parret 1 Rd. Mk. Garleb600 Rdlr. unge Parret Norsk Jern Skippd. 11 Rd. 3 Mk. a 12 Rd. Capuner sæde et Par 1 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Bergens Fisk Skpd. 12 Rdlr. Tiære Tønden 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 3 Mk. mavre et Par Graasey salted Td. Hør Skipd. 20,3036 Rd. efter dens Høns gamle Parret 3 Mk. tør Skippd. 5 a 6 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 23 Rdlr.) Bonite. unge Parret. 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1765-06-01
Klipfisk Skippd. 20 Rdlr. Kyllinger et Par 1 Mk. 8 a 12 s. Norsk Torsk salted Td. 14 Rd. 4 Mk. Brænde. Favnen. Ænder et Par 1 Mk. 4 a 12 s. Jslandsk Td. 6 Rd. 4 Mk. Pommersk Fyr 3 Rd. 4 Mk. Duer et Par 1 Mk. 8 a 10 s. Jslandsk tør Fisk Skpd. 11 a 12 Rdlr. 4 M. Pommersk Bog 5 Rd. 2 a 3 Mk. Æg en Snees .
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Algier, den 26de April. I Dag gaaer det Venctianske Gesandtskab herfra ad Marocco, for at giøre Keiseren Freds=Forslage. Rom, den 11te May.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Sidstleden Mandags, Tirsdags og Onsdags Aftener, have alle her af Pohlsk Nation værende, haft deres Huse illuminerede, i Anledning af deres nye Konges Udvælgelse.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Genua, den 8de Mai. Fra denne Havn ere 2 Galerer udløbne imod de Tyrkiske Corsarer; de samme skulle tillige forhindre de Misfornøyede paa Corfica at beleyre St. Bonisacio ogsaa til Vands som de allerede have truet med.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Cadix, den 30te April. En Convoy, som var bestemt til Havanna, er gangen under Seyl den 25de hujus: Den bestaaer af 2 Fregatter, 1 Tartane og 5 Transportskibe, paa hvilke det Lissabonske Regiment med megen Munition, blant andet 6000 Flinter, ere indskibede.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Neapolis den 30te April. De yngste Breve fra Sicilien berette, at 2 Jtalienske og 3 fremmede Skibe ere gangne under den 17de hujus i de Sicilianske Vande.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Constantinopel, den 15de April. Den 31te Mart. om Morgenen brød Jld løs i den Deel af denne Stad, som kaldes Tophana hvilken vedvarede i 12 Timer med stor Hæftighed, og afbrændte ved 500 Huse. Pesten grasserer og stærk, og har nylig bortrevet 2 Personer, i den Franske Ambassadeurs Hotel. - Den 7de huj. reyste Oberste Stankiewitz herfra af Pohlen, ledsaget af en Vizier=Agast, og med videre behøvende Befordring. Om Hr. Alexandrowitsch, som paa Republikens Pohlens Vegne skulle komme i hans Sted, hører man intet tale, men erfarer af Breve, at han skal have efterladt sig sin Secretair Hr. Boscamp paa Grændserne, og selv have reyst tilbage til Warschau. - Den 17de Mart. reyste herfra en Herre, som man siger at have Ordre fra Storherren, at indbyde den nye Tartar=Kan hid, Men da en saadan Jndbydelse bekom hans Formand saa ilde, er man begiærlig efter at erfare, om ikke denne vil blive meere Trykken til at komme.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
London, den 21de Mai. Den 16de hujus har Græve von Bothmar, Kongens af Danmark extraordinaire Envoye, indført samme Hoffes Consul, Hr. von Passow, hos Græven af Sandwich, hvilken skal besørge de Danske Sager her, i bemeldte Græve von Bothmars Fraværelse. - Fra Jamaica berettes, at 4 Hollandske Chalouper med Cochenille, Jndigo, Campechetræe og Sølv, ere anholdte og opbragte i Campeche Bay, som Fahrtøyer, der dreve utilladelig Handel. - Væverne have i disse Dage gjort en Slags Oprør, Da Hertugen af Bedford den 16de var paa Veyen til Overhuset, blev ham kastet en Seddeel ind i Vognen; da han af den erfarede at Væverne ikke meente ham det ret got, saa drog han lige udaf Staden, til sit Landgods, uden en gang at vende til sin Boepæl i denne Stad. Hos Silkehandler Hr. Carr, at hvem Kongen og den Kongel. Familie pleyer at kiøbe, have de slaget alle Vinduerne til Gaden, ind med Steene, ja belavede sig paa at rive hans Huus need, da imidlertid en Trop Dragoner kom tilstæde og afværgede det. De have desuden vovet adskillige andre Foretagender, blant andet for Hertugens af Bedford Pallads, hvor de have kastet Dragonerne og Soldaterne med Stene, saa at disse nødedes til at trække ud imod dem, og at dræbe nogle, samt adsprede Resten. Nu, siden den 19de, synes det at være stille, da ikke allene 3 til 4000 Mand af Stadens Miliz staaer i Be reedskab at holde Styr paa Pøbelen, men endog nogle flere Regimenter ere paa Marchen, at indqvarteres i Nærværelsen ved denne Stad.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Petersborg, den 29de April. Det Keiserl. Videnskabers=Academie her havde i Aaret 1761 opgivet til Priis=Spørsmaal for 1763, følgende: Det er alle Erfarne i Smelte= og Hytte Væsenet bekiendt, at de fleste Erzer, førend de kunde tages deels i Røstung, deels i Smeltning, behøve, for at udsmeltes, adskillige Tilsætninger, og det deels for at de fremmede, ikke til Metallen hørende Deele, maae afskilles fra dem, deels ogsaa for at de metalliske Deele kunde desto beqvemmere og reenere nedslaaes deraf. Det spørges derfor, om det skulle være mueligt at adskille de metalliske Deele fra Erterne paa en kortere og mindre kostbar Maade, saa at man ikke behøver dertil at bruge saa mange og deels kostbare Tilsætninger, som hidindtil er brugt? Eller og maaskee nogle faae af deslige Tilsætninger kunde udfindes, som med Nytte kunde bruges til alle Erz=Arter, Academiet ønsker at disse Spørsmaale, maatte oplyses baade med grundige Beviser og tilforladelige Erfaringer."Nu er vel herover indkommen et Værk til Academiet, hvormed det kunde være tilfreds, saavel i Henseende til de Grundsætninger som det indeholder, som til de derpaa bygte og ved Academiet eftergjorte Forsøger; men, da det strider imod dette, saavelsom imod alle andre lærde Sælskabers Indretning, ved deslige Leyligheder at dømme over et enkelt Arbeyde, og da alligevel ingen flere ere indløbne, hvormed man kunde anstille en Sammenligning, har Academiet med Forsæt villet lade Elskerne af Smelte= og Hytte=Væsenet Tid endnu, i Haab at endnu fra andre Hænder maatte indkomme Besvaringer, som vare fuldstændige re, og komme Academiets Hensigter nærmere. Men, da dog sligt er ikke skeed, giør Academiet hermed bekiendt, at det endnu engang fremsætter ovenmeldte Spørsmaal for enhver Erfaren, dog med disse Betingelser: 1) At Skrifterne maae ikke allene være Theoretiske, men ogsaa practiske for fattede, og saaledes, som Forsøgerne kunde eftergiøres i det større. 2) Maa tilstrækkelige Erfaringer tydelig tilføyes. 3) Beder Academiet sig forskaanet fra Skrifter som ere blot speculative, eller grundede paa alchymiske Grundsætninger. 4) Maa Skrifterne være her indløbne i det seeneste til 1ste May 1766. Præmien er 1000 Ducater, og bliver den 30te Junii 1766 tilkiendt den beste Afhandling.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Madrit, den 7de Mai. J en Skrivelse fra Gouverneuren for de Phillippinske Øer, under 5te Julii 1764, har Kongen erholdet den Beretning, at da samme Gouverneur havde foreviist de Engelske Commandanter i Manilla og Cabite, det Londonske Hoffes Ordre, at de skulle lade de Spanske Tropper tage samme Pladser i Besiddelse, have de Engelske nøye efterlevet samme Befaling, og den 31te Mart. samt 9de April samme Aar trækket af med deres Tropper. Limoges, den 17de Mai.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
J denne Province ere nylig opdagede 2 Kul=Miner, den ene ved Landsbyen Las=Mais, og den anden 2 Mile fra Brive. Kullene i denne sidste Mine, skal være saa gode, som de beste Engelske.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Warschau, den 22de Mai. J Curland har Adelen, som har været forsamlet til Landdagen, indstævnet Hertug Ernst Johan til Relations=Retten i denne Stad, uagtet herfra gangen skærpede befaling til at adlyde denne Hertug, saa og den Russisk Keiserl. Gesandt i Curland, Hr. Simolins, i Landdags=Stuen givne Erklæring paa sin Keiserindes Vegne, hvorved han skriftlig giver tilkiende, at Keiserinden anseer denne Landdag for ugyldig, hvilken at udsætte, og igien foretage, Adelen ingen Ret har haft til, hvorfore alt det, som paa den er forhandlet, holdes for aldeles uefterrettlig, da Adelen var pligtig at hylde og adlyde Hertug Ernst Johan uden videre Jndvendinger, hvilke vel burde paaføre dem stor Tiltale og Uleylighed.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Stockholm, den 14de Mai. Da man har i Sinde at anlegge en agende Post, paa den Maade som de Udenlandske, til Handelens og Manufacturernes Befordring, har Hs. Kongel. Majest, efter Rigets Stænders Forlangende, udfærdiget en circulair Ordre, til alle sine Ministere ved fremmede Hoffer, at de enhver skulle indsende Beretning om Post=Indretningerne paa det Sted hvor de residere. Forehavendet vil dog have sine Vanskeligheder, i sær formedelst de høye Klipper og Bierge, samt at Stæderne ere gjerne hinanden meget langt fraliggende. - Secret=Utskottet har paa nye, og udførligere tilkiendegivet Stænderne, at det ikke kunde dølge for dem de Ubilligheder, som Tid efter anden have indsneget sig ved Banken, og hvilke, dersom man ikke forderlig raader Bod paa dem, ville tilføye baade Banken og hele Riget saa skadelige Stød, at mange Mennesker ikke i deres Lives Tid skulle kunde forvinde det. Secret=Utskottet sætter som en GrundRegel, at Bankens Sikkerhed og Styrke bestaaer ingenlunde i gangbare Sedler eller Haandskrifter, men i virkelig Forraad paa klingende Myndt. Erfaringen har viist, at at førend Banken i Aaret 1738 besluttede at laane Penge paa faste Godser, besad den saa anseelige Capitaler i Guld, Sølv og Kobber=Myndter, at den manglede Rum til at forvare dem, og at Vexel=Coursen har immer været under 36 Mark, eller lige, i det mindste lidet høyere, fordi man havde tilstrækkelig nok for at indløse Bankens Transport Sedler. Men fra den Tid af befinder Secret-Utskottet at Sagerne have været saa ilde bestyrede, at ikke allene Banke Deputationen har i Aaret 1738 foreslaget Rigsdagen at tillade, at man aarlig maatte udføre Kobber til 8 Tønder, Guld, og saaledes i en Tid af 13 Aar, Rigets hele Forraad, nemlig 50000 Skpd., og det i den Hensigt, at derved skaffe Sølv ind i Riget; men at tillige saadant Underslæb, ved en uadskillelig Forbindelse med det øvrige i Forvaltningen, har mærkelig svækket Bankens Privilegier, Forfatninger og Styrke &c. - J Sagen imod Borgmester, Kierman, har den store Deputation under 3die hujus meddeelt følgende Afskrift af sin Protocol: "Ved at undersøge denne Sag, har Deputationen befundet saadanne Omstændigheder, som have beføyet den til at forsikre sig Borgemester Kiermans Person bedre og nøyere end hidindtil er skeed: han skal derfore forvares i et almindeligt Fængsel. Og efterdi han da ikke selv kan drage Omsorg for sine Midler og sin Handel, vil man underrette hans Curatorer om denne Beslutning ved en Afskrift af Protocollen, og tilsige dem, at de have at tilkiendegive Borgemester Kierman, at han kan give en eller anden af sine Paarørende, eller hvem anden som han har Tillid til, Fuldmagt til at, tilligemed Curatorerne, tage hans Gods i sikker Forvaring. Curatorerne tilholdes, at drage Omsorg for at hverken hans Gods eller noget af det, som vedkommer hans Contoir, formindskes eller forkommes, indtil at Rigsdagen kommer til Endskab med denne Sag, de skulle ogsaa see til at de Sager og Fordringer, som han kunde have i andre Lande, hvor han har haft Brev=Vexling, blive bevarede, indtil de dem vedkommende Sagers Udfald.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Thorn, den 23de Mai. Den 20de hyldede denne Stad, som den ældste af de 2 Preussiske Stæder, Hs. Majestæt Kongen af Pohlen og Storhertug af Litthauen, Stanislaus Augustus, i hvis Navn Biskoppen af Cujavien imodtog Huldningen. Samme Kongel. Legat reyste herfra den 21de, under Kanoners Løsning, af Marienburg.
Berlingske Tidende, 1765-06-03
Hamborg, den 24de Mai. Det er forhen bekiendtgjort, at man paa Unter-Elben, fra Egnen ved Svingens Jndløb i Elben af, og derfra videre til Grauer=Ort og Assel, har opfundet et nyt og dybere Farvand end det hidindtil bekiendte, hvilket har været belagt med 4 hvide og 4 sorte Tønder, hvorimidlertid alligevel de Tønder, som laae i det forrige Farvand, ere blevne liggendes hidindtil; man bekiendtgiør derfore, at de bemeldte Tønder i det forrige Farvand ere nu borttagne, saa at allene de nye Tønder tiene de Søefarende til Veyledelse.