JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-09-01
De Jøder, som ved deres Ankomst i Hr. Majestæts Land te kunde opgive nogen ærlig Næringsvey, som de ere i Stand, til at drive, eller navngive det Sted, hvorhen denden nogen Omven agte at begive sig, maa ey meddeles Pas, til at reyse videre. Skulde de desuagtet vove at indsnige sig i Landet : vor de sendes tilbage, efterat være blevne straffede som Landtrygere.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Naar nogen i Hertugdommene boesiddende Jøde vil Reise til Danmark, skal han fra Øvrigheden paa det Sted, han er, være forsynet med et saadant Pas, som i 1ste Post er bestemt. Jøder, som vil reyse til Sverrig, maae, naar deres Ve falder igjennem Kiøbenhavn, passere denne Hs. Majestæts Mesidents; men ey opholde sig længere end 3 Dage. Skippere, Færgemænd, Baadførere, Vognmænd og enhver anden, som befindes at have indbragt fremmede Jørder i Hs. Majestæts Stater uden behørigt Pas, bør betale et paa disses Udførelse af Landet medgaaende Omkostninger: og derforuden bøde 5 Rdlr. til Politie=Kassen for enhver Persen, de saaledes have medtaget.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Den 10de Julii er Pastor Matthias Georg Krohne Maa Helgoland beskikket til Pastor i Ottensen, og Candida s Nicolaus Christian Stuhr til Diaconus i Viol, i Amtet Predsted.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Den 17de Julii er Examinatus Juris Wisti Søndergaard Grundt Bevilling at være Procurator i Wiborg.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Den 24de Julii er Conferentsraad Johan Friderich Hein nas allernaadigst forundt Rang med Generalmajorer. Lige des er Pastor Laucentius Bertelsen i Nyekiøbing i Odsherhed beskikket til Pastor i Hoptrup i Amtet Hadersleb.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Den 14de August er Capellan Mag. Hr. Nicolai Ulrich, Bah beskikket til at være residerende Capellan ved Frue Kirke Aalborg og Sognepræst til Anneret Sønder Tranders.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Den 19de August er Sognepræst Hr. Christian Friderich, Hast confirmeret at være Sognepræst for Karrebecks Menighed i Sielland; Studiosus Johan Georg Koren ligesaa for Vallensved Menighed i Sielland; Catechet Christian Ohu- og beskikket at være Sognepræst for Niim og Underup Menigheder i Aarhuus Stift; Candidatus Gerhard Faye confirmeret som Capellan pro Persona til Schouge Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Den 28de August er Candidatus Juris Peter Møller, beskikket til at være 2den Copiist i den første Deputeredes Contoir i det Danske Cancellie. Samme Dag er CandidatuAndreas Dahl confirmeret som Capellan pro Persona til Næs Præstegield i Aggerhuus Stift; Præst Hr. Nicolai Dresing, beskikket til Præst ved Warton Hospital i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Den 9de September er Justitsraad og Vice=Landsdommer Adam Gotløb Kraft beskikket til Landstingshører og Skriver i Sielland og Møen. Under samme Dato er Premier=Majoren ved det Aarhusiske Jnfanterie=Regiment, Carl Frederich von Müller, benaadet med Caracter som Oberst lieutenant af Jnfanteriet. Under Dato Frederichsberg Slot den 16 September 1783. er udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At de Hans Majestæt udi Sin allerhøieste Forordning af Dato 1ste Maji d. A. angaaende et, i Forbindelse med det ved Forordningen af 11te Martii næstforhen udskrevne Paalæg, aabnet Laan paa Annuitæter til 3 Procent, have tilsagt, at de nærmere Bestemmelser i Henseende til de for dette Laan udstædende Annuitæts Bevisers udvortes Jndretning ; Maaden hvor paa disse skal betegnes, for ved de aarlige Trækninger at kunde skilles fra hinanden; det som ved Renternes Modtagelse, Ansøgningerne om sammes Anviisning paa en eller anden af Hs. Majestæts Casser uden for Kiøbenhavn, og Annuitæts=Bevisernes Transport bliver at lagt tage, samt hvad eller henhører til Contoirernes Jndretning og Bestyrelse, med videre, til sin Tid skulde blive bekiendtgjort: Saa har Hs. Majestæt, endskiøndt den paa dette Laan aarlig afbetalende Summe endnu ikke kan bestemmes, formedelst manglende Efterretninger om den dertil subscriberede fulde Summes Beløb, dog fundet for godt, nu saadan Henseende allernaadigst at fastsætte og anordne som følger: Udfærdigelsen af de for gjorte Indskudde til dette Laan meddelende Annuitæts Beviser, saavelsom sammes Transport, de deraf faldende Renters Beregning, og de deroverholdende Bøgers Førelse skeer udi de ved Hs. Majestæts allerhøieste Placat af 8de Martii 1786 for Annuitæts Laanet af 1785 i Vores Residents=Stad Kiøbenhavn oprettede Hoved og Contra Annuitæts Contoirer, hvilke Hs. M. dertil ved Sin Resolution af Dags Dato allernaadigst have udnævnt og beskikket : og bør altsaa de udstædende Annuitæts=Beviser være underskrevne af Hoved Bogholderne i begge Contoirer, Cancellieraad Michael Næsted og Revisor Jacob Petersen, samt at Controlleurerne i begge Contoirer, Secretair Wilster og Secretair Hans Jørgen Kirksteen, eller i en af disses Forfald af den udi hvert Contoir beskikkede Reserve, Secretair Mathias, Christian. Christian Clasen og Lotto=Revisions-Chef Henrich CarSchuz. De over Annuitæts=Beviserne holdende Bøger føres af Hoved Bogholderne i hvert Contoir efter de Bogstaver, og de Nummere af hvert Bogstav, hvormed Annuitæts Beviserne blive efter den næstfølgende 3 §. betegnede. Controlleurerne derimod føre Bøgerne efter Annuitætseiernes Navne i alphabetisk Orden.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
J Overeensstemmelse med de udi foregaaende Her ansønGrundsætninger, har Hs. Majestæt og allernaadigst apiberet følgende Formular til de for Indskudde til dette Laan, stædende Annuitæts=Beviser, nemlig : Litr. No. Rdlr. dansk CommoUdi de Bøger, som holdes over det ved Forordningen af 12 Maji 1789 aabnede Laan paa Annuitæter til 3 Procen, findes under ovenanførte Bogstav og Num antegnet for Rdlr. dansk Courant, og ud dette Bevises retmessige Eier Renterne og Capitalen udbrini Overeensstemmelse med bemeldte Forordnings Bydende, Kiøbenhavn udi de Kongelige Annuitæts Contoirer den not. not. i Hoved=Contoirets i Contra Cotoirets Hovedbog Contrabog Hovedbog Contrabet. fol. fol. fol. fol. N. N. N. N. N. N. N. N. 3 Procent Annuitæts Beviis, og skal disse Annuitæts=Beviser desuden forsynes i det øverde venstre Hiørne med et særskilt dertil forfærdiget og af Hs. M. jestæt allernaadigst approberet Stempel. Til disse Annuitæters Transport i begge Annuitets=Contoirets Bøger, saaledes som det i Henseende til Annuitain Laanet af 1785 er anordnet, skal disse Contoirer være aabnet hvi hver Mandag og Fredag, de paa disse Dage indfaldende Hellig Dage undtagne, fra Klokken 11 til Kiøkken 1 om Formiddagen, og fra Klokken 3 til Klokken 5 om Eftermiddagen ; og forrettes disse Transporter uden Betaling af bemeldte Con nede alle derved foraarsagede Bekostninger. J hvert Aars Hirers Betiente, da Hs. Majestæt af Sin Casse vil lade ud Maji og Junii Maaneder skeer derimod ingen Transporter, af dette Laan, paa det Contoirernes Betiente i dette Tid sum kan have Leilighed til at forsatte de behørige Beregningen. er de til næstfølgende 1ste Julii af Annuitæts Laanet forhldende Renter, med Angivelser paa hvilke af Hs. Majestæts Hasser samme i Overeensstemmelse med 13 og 16 Hers Jndhold maatte blive at anvise.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Ligesom det efter forestaaende 5 s. beroer paa enhver Godtbefindende, at lade sig for den indskudte Summe meddele eet eller flere Annuitæts=Beviser, saa staaer det som og frit for, naar han derefter finder for godt, enten lade eet Annuitæts=Beviis dele i flere mindre Summen udtil 25 Rdlr., eller og at samle flere i eet Beviis, naar de samlede Annuitæts Beviser ere udstædte under eet og sam Bogstav. Derimod kan flere Annuitæts Beviser, ud tore Beviis, siden dets Jndfrielse i saa Fald ved den aarlige dre under forskellige Bogstaver, ikke samles udi eet AnnuTrækning ikke for dets fulde Summa vilde kunne bestemmes, ler den fornødne Rigtighed over sammes Forrentelse og Afbeling uden megen Vanskelighed føres og iagttages.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Fra den 29de August til 26de September ere her i Staden copulerte 67 Par, fødte Drenge 126, Piger 98, tilsammen 224; døde Mænd 77, Qvinder 50, Drenge 5, Piger 49, tilsammen 232; ere altsaa 8 flere døde en fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder, Afsindighed 1, Alderdom 9, Apoplerie 1, Barselseng 1, Blodgang 3, Blodstyrtning 1, Brystsyge 21, Bylder 1, Dit net 3, Durchløb 1, Dødfødt 2. Falden til Døde 1, Feber 1. Forkiølelse 1, Forraadnelsesseber 6, Frisler 1, Galdefeber 2, Gicht 3, Hidsig Feber 5, Hoste 1, Hovedpine 1, Justinmation 3, Koldbrand 2, Kopper 31, Krampe 2, Lungesyge 1, Mavepine 1, Nærvesyge 1, Rørelse 1, Slag 43, Svindsot 1, Tænder 6, Tærende Syge 27, UangenSvagheder 38, Vattersot 6.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Udi det Kongelige Friderichs Hospital ere fra den 300 August til 26de September af Patienter indkomne 155, udgaaet 139, døde 166. - Jblant de Jndkomne var formedelst ulykkelig Hændelse: En Vægter nedfaldet af en Stige og brækket et Laar.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Slutningen af Prætendentens Carl Edvards Live Levnet, Skjebne og Eventyr. (See disse Tid. fo April Maaned f. A. S. 31.)
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Da jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt: Ingenieurkonsen, tillige med nogen Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Cantain van Staldes holdningsmuur, opiist ved Exempler af lærere, drig begivenheder, og forklaret ved 38 Planer, nukne i Kobbensaa detten giøres hermed at sammere at bekomme paa alle Be sen Baglader, des Hr. Galdendalt Silkegaden, og hos masaFriderichaverggaden, nogle saa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Al. og paa Trykpapir for 5 Rdlr. Nicolens Møller.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Kongelig Hof=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
I det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : Caellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. War, dan, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir. Cand. Breve, oversat af L. T. Wandall, paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans TrøsGrunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammen kan og faaes Gaaner den første Skipper i 2de Sange oversat P. T. Mandall for 8 s. Mis Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, 15 Acter, Vi Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. paa Tryk=Papiir og Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. San mesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af 30 fatteren til de Philosophiske Drømme, oversat af P. T. W., beTryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Korn. Rug, Holsteensk, Td. . - Rd. - Mk. - s. . Dansk, Td. . 4 Rd. 1 a 2 Mk. 2 s. Hvede, Holsteensk, Td. 7 Rd. 2 Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
kollandsk, Td. 7 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. . 6 Rd. 1 Mk. 8 s. Byg Td. . . 2 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Bog=Gryn Td. . . 6 Rd. - Mk. - s. Malt Td... 3 Rd. 5 Mk. - s. Havre Td. . . 1 Rd. 3 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Havre Gryn Td. 7 Rd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Boghvede=Gryn Td. 3 Rd. - Mk. - s. Erter Td. . . 4 Rd. 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Fede=Vahre. Jsl. salte Lamekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. . 1 Rd. 3 Mk. - s. grønsalte, Lpd. 1 Rd. 1 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. . - Rd. - Mk. - s. Holsteenske, 11 a 12 Rd. - Mk. 2s. Smør, Fyensk, Td. 24 a 28 Rd. - Mk. 2 s. Siellandsk, Td. 34 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 32 a 34 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. - Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. . . tor, Skpd. 7 a 8 Rd. - Mk. 2 s. Klipsisk Skpd. . 17 a 20 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Jslandsk dito, Td. 7 a 8 Rd. - Mk. 2 s. dito tør Fisk Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. 2 s. Klipsisk, Skpd. = 18 a 20 Rd. - Mk. - s. i Kliplanger Skpd. = 13 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 4 Mk. - s. . Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. 2 s. Norsk Vaar=Sild Td. 2 Rd. 2 Mk.. s. Høst=Sild Td. . . Rd. - Mk. 2 s. Tran Td. . 16 a 20 Rd. 2 Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td., 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Engelsk Td. . . Rd. - Mk. Fransk Td. . Rd. - Mk. Vine. En Adme Rhinsk Viin . 60 a 65 Rd. udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 400 Rd. Humle. Brunsviger) . 30 a 85 Rd. - Mk. 2 s. Garteber ) Skpd. 70 Rd. - Mk. - s. Brabandsk ) . . 70 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 13 a 14 Rd. - Mk. Tiære Td. . 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. - Mk. Hør Skpd. . 40 a 52 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 34 a 33 Rd., Brænde. Favne. Pommersk For 5 Rd. 3 Mk. Pommersk Ell., 5 Rd. 3 Mk. Pommersk Bog 6 Rd. a 7 Rd. 2 Mk. Holsteensk Bøg. . 7 Rd. - Mk. Jydskenkelt. 6 Rd. 4 a 5 Mk. Fyensk. 6 Rd. 4 Mk. 1. Birk. - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1789-09-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs. 1 Rd. 2 a 3 Mk. Et Læs Tørv. 1 Rd. 2 a 4 Mk. i Kul Td. Rd. 2 Mk. 3. Foering. Høe et stort Læs 2 Rd. 4 Mk. t. et mindre dito . . 1 Rd. 4 Mk.; Halm et Læs, 1 Rd. 2 a 4 Mk. Høns og Flederværk. Calkunske gamle Parret Rd., Mk. . . unge Parret 1 Rd. 2 Mk. Capuner fede et Par. =Rd. - Mk. 16. . . mavre et Par Rd. - Mk. Høns gamle Parret = 3 Mk. et unge Parret = = 3 Mk. 1. Kyllinger et Par . . 1 Mk. 121. Giæs levende Stk. 2 Mk. 8 s. a 3 mk. 6. Slagtede Stk... 3 Mk. Ænder et Par . . 3 Mk. Duer et Par . . . - Mk. t. Æg en Snees, 1 Mk. 4.
Berlingske Tidende, 1789-09-04
Fra de Engelske og Hannoverske Troppers Leir ved Guntor, paa Kysten af Coromandel i Januarii 1789. (Af en Hannoversk Officeer)
Berlingske Tidende, 1789-09-04
Den 24de August 1788 fik det til Madras i Garnison liggende 15de Churhannoverske Regiment Ordre af Gouverne: mentet, at holde sig færdig til at indskibes, og den virkelige Tindskibning skede den 29de i samme Maaned. Gouverneuten, Sir Archibald Campbel mynstrede foriveien dette Regiment. Vi vare kun 5 Dage med Skibet Bringewater paa Søen og bleve udskibede i Cadraputnam. Derfra gik Regimentet til Ongole, hvor et Corps, bestaaende af benævni 15de Churhannoverske Regiment, 4 Batailloner Seapoer, 2 Compagnier Artillerie og 2 Escadroner sort Cavalleriebrsamlede sig. Denne Krigshær var bestemt til at indsætte gien en Jndisk Fyrste, som af sin vare Broder var bleven betrængt fra Tronen. Vi toge de tre stærkeste befæstningen Hueconda, Walleconda og Condewir, uden at løsne noget Farp Skud, i Besiddelse, og derpaa ogsaa Fyrstens Hovedsidentse tilligemed Fortet Guntoir, ved hvilket vi nu staae Leir. Vi have derved bekommet et Land i Besiddelse, der i langt større end Kongen af Engelands samtlige Tydske inde. J Begyndelsen havde vor Naboe, Tippo Saib, hiet at indvende imod dette Foretagende, men meget mere ligede vor Gouvernements Beslutning, at indsætte igien Ged bevæbnet Haand den retmæssige Tronfølger. Men siden hues han at have forandret sine Tanker, og af Frygt for at Et Jndiske Compagnie skulde under hint ædle Paaskud skiul i egennyttig Erobringsfuge, har han yttret sin Misforielse her over. Af hans Krigsfolk staae derfore paa forskalde Stæder og ikke langt fra vore Grændser Corpser af 30, 40 50000 Mand; dog holdes der i den Anledning en Con ses i Rajaen af Golcondals Residentsstad Hendrabad, hvor Engelsk Deputered og en Gesandt fra Tippo Saib have ladt sammen for at afgiøre denne vigtige Sag. Udfaldes ning. af denne Underhandling vil altsaa snart afgiøre Fredens Vedvarelse i vor Egn, eller en uundgaaelig Krig af stor Vigtighed. - Siden mine sidste til Europa afsendte Breve er det endnu i Henseende til Tieneste Reglementet og Forholdet imellem de Kron, Engelske og Churhannoverske Regimenter, samt Compagnietropperne, foregaaet den Forandring, at Compagniets Officerer have faaet Kongel. Patenter. Førend dette skeedte, commanderte her den yngste Kongelige eller Churhannoverske Officeer den ældste Compagnieofficer at samme Rang. Dette Forhold gav ofte Anledning til Stridigheder i og udenfor Tienesten, saa at Hovedsagen og Gouvernementets Fordeel undertiden leed derunder. J Betragtning heraf har Hs. Majestæt Kongen efter Generalgoverneuren Grev Cornvallies derom gjorte Forestilling behaget at benaade Compagniofficererne med Patenter, hvorved de giøres lige med de Kongelige.
Berlingske Tidende, 1789-09-04
Fra den Russisk Keiserlige Armees Hovedqvarteer ved Oliopol, den 9de August.
Berlingske Tidende, 1789-09-04
Vor Armee, som hidindtil har camperet ved Oliopol, paa hiin Side Bug, er i Gaar brækket op, og Fyrst Potemkirevil i Dag eller Morgen følge efter samme.
Berlingske Tidende, 1789-09-04
Utraine, den 20de August. Hovedstyrken af den Tyrkiske Krigsmagt har trukket sig mod det Octakowske Tartarie og er ved Jsaccia gaaet over Donau. Den bestod af 3 Afdelinger, den første af 40000, den anden af 50000, og den tredie af 30000 Mand, hvilke sidste dog ere blevne tilbage ved den over Donau slagne Broe. Heraf seer man, hvorfor Tyrkerne i dette Aar i et saa forholdsmæssigt ringe Antal mod forrige Aar have ladet sig see paa de Keiserl. Kongel. Grændser, og man seer videre deraf, at Octakow er Hovedgienstanden for deres Expedition.
Berlingske Tidende, 1789-09-04
Wien, den 20de August. Slaget ved Focksan har været intet mindre end afgiørende. En nye Coureer fra Prindsen af Coburg skal have bragt den Efterretning, at Serasker Dervisch Mehmed har standset 6 Mile fra Focksan, forenet sig med den største Deel af det Manrojeniske Corps, og giør Mine til at rykke videre frem. Mod Bannatet rykke Tyrkerne bestandig talrigere frem. J Dalen ved Schupaneck tæller man henimod 30000 Mand. Det hele mod Bannatet stillede fiendtlige Corps, saaledes som det strømmer frem over Orsowa, regnes for 60 til 70000 Mand. - Landon har førend sin Afreise fra Gradiska redu- og gjorde meer Skade en Gavn. Flere Breve melde, at denne reret det Bosniske Friecorps, fordi det begik mange Excesser, til Asmarch fra Gradiska til Belgrad, saae man Glæden i gamle Helt bliver daglig ligesom yngre. Da han lod blæse cherende Armee er ved Boliefte, hvor alting skal være den hans Ansigt. Sammelpladsen for hans i 5 Colonner mar 23de hujus. Med September skal Belgrads Belering begynde.
Berlingske Tidende, 1789-09-04
Warskan, den 22de August. Man venter her om kort Tiid Efterretning om et alvorlige imellem Oczakow og Ackierman, hvor de sidste talrigt have Optrin imellem Russerne og Tyrkerne i Egnen af Cogglaa Ber indfundet sig. Fyrst Potemkin har detacheret et Corps af sin Armee derhen, for at angribe og fordrive dem.
Berlingske Tidende, 1789-09-04
Feldtmarskal Fyrst Potemkin er samme Nat afreist til Krim Fra Grændserne af Utraine meldes under 11te hujus, at og vil vende tilbage over Oczacow til Qvarteret ved Jassiren Russiske Armee sammesteds sendes megen Proviant, saa Ved Bender er intet uden smaa Skiermytsler forefaldet. Til til Krim. - De under Rusland staaende Krimmiske Tartarer, velsom svært Artillerie. - En anseelig Tyrkisk Flaade er seilet have tilbudet deres Tieneste mod de Svenske.
Berlingske Tidende, 1789-09-04
Wien, den 22de August. 10de Septbr. blive aabnet. Endnu er man fra alle Siden Man vil nu vide, at Belgrads Beleiring skal henimod den overordentlig beskjæftiget med, at bringe svært Skyds og don fra 2 Sider bringe de til Beleiringen bestemte Tropper, Munition til Semlin. Efter den udkastede Plan, skal Lau til Servien; de Croatiske og nogle hidindtil ved Semlin frem mod Fæstningen; men Hovedarmeen bliver ved Panestaaende Regimenter gaae ved Schabacz over Sau, og rykke tillige er bestemt til Belgrads Beleiring, og det andet leirer sig zowa ført over Donau og deelt i 2 Corpser, af hvilke det ene imellem Semendria og Belgrad, for at afværge Undsætning, til Hielp. Under Feldttøimester Clairfats Commando bliver i Fald Storvisiren skulle ville komme den beleirede Fæstning burgske Corps d'Armee trækker sig bestandig videre i WallaTyrkerne tilbage fra at trænge frem, besynderlig, da det Co36000 Mand i Bannatet, hvilke tilstrækkelig kunne holde berede sig til en alvorlig Modstand. Man regner, at Garchiet ind mod mod Donau. Tyrkerne synes paa deres Side at nisonen fra Begyndelsen til Midten af denne Maaned er bleven formeret med 3000 Mand, hvilke tillige have bragt en Lieutenant, Først von Anhalt=Cothen, er Dag afreist til anseeligt Forraad af Levnetsmidler med sig. Feldtmarskal, Armeen. - Saavel fra Bannatet som Syrmien har man faaet den sørgelige Efterretning, at de sædvanlige Sygdomme, begynde nu igien at yttre sig iblant Tropperne.
Berlingske Tidende, 1789-09-04
Paris, den 24de August. J Nationalforsamlingens Sessioner arbeides der ivrige paa det første Capitel af Constitutionen om Menneskets Rettigheder, og man troer at Nationalforsamlingen vil i Dag blive færdig dermed, saa at samme kan i Morgen, som en Ludwigsfesten, blive overleveret Hs. Majestæt Kongen. Hvad man hidindtil har læst derom i de offentlige Blade, vare kun projecterte Artikler. Efter mange Debatter ere følgende Artikler virkelig af Nationalforsamlingen blevne fastsatte og antagne som henhørende til Constitutionen : 1) Menneskene fødes frie og lige i Rettigheder og saaledes forblive de. Forskiellen maae allene være grundet paa den almindelige Nytte. 2) Hensigten med ethvert Selskab maa bestaae i Vedligeholdes sen af Menneskets naturlige og ingen Hænd underkastede Rettigheder. Disse Rettigheder ere Frihed, Eiendom, Silterhed og Modstand mod Undertrykkelser. 3) Grunden til al Souverainitet er væsentlig hos Nationen. Jntet Samfund og ingen enkelt Person kan udøve nogen Magt, som ikke udtrykkelig udflyder derfra. 4) Friheden bestaaer deri, at man kan giøre alt, hvad der ikke skaber andre Altsaa har Udøvelsen af ethvert Menneskes naturlige Rettigheder ingen andre Grændser, end de, som forsikre de øvrige Mennesker en frie Brug af disse selvsamme Rettigheder, og disse Grændser kunne kun bestemmes af Lovene. 5) Loven maae kun forbyde saadanne Handlinger, der ere Selskabs skadelige. Alt, hvad der ikke er forbudet, kan ei heller hindres, og ingen kan tvinges til at giøre det, som Lovene ik byde. 6) Loven er Udtrykket af den almindelige Villie. Al. Borgere have Ret til personlig eller ved Repræsentantere medvirke til Lovens Dannelse, der bør være lige for alle hvad enten den beskytter eller straffer. Da alle Borgere er lige i Lovens Øine, saa bør de og alle have lige Adgang i alle Værdigheder, Embeder og Betieninger, efter der Beqvemhed, og uden al anden Forskiel end den, som deres Dyder og Talenter giver dem. 7) Jntet Menne kan anklages, heftes eller holdes heftet, uden i de Tilfælde, som Loven bestemmer, og efter den Form, samme foreskever. De, som udbede sig vilkaarlige Befalinger, udfærdi, dem, sætte dem i Udøvelse eller lade dem udføre, bør straff Enhver Borger, som i Kraft af Loven kaldes eller gribes, be strax være følgagtig. Ved Imodsættelse vil han giøre sig straskyldig. 8) Lovene bør kun fastsætte Straffe, som ere alles og aabenbar nødvendige; og ingen kan straffes uden et en fastsat og forinden Forbrydelsen skeede allerede bekiendtgiesamt vedbørlig anvendt Lov. 9) Da man holder ethvert Ma neske for uskyldigt saa længe indtil det er bleven dømt, sk. maae al den Strenghed, som ikke fornødiges til at forsikre s. dets Person, dersom sammes Heftelse skulde være uvilkaarnødvendig, paa det skarpeste holdes tilbage ved Loven.