JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Tangsaltkogningen er en Gjenstand for den huuslige Jndustrie, men qvalificerer sig ingenlunde til større Anlæg. Kelpbrænding og Tang brænding maa ikke forvexles; thi Forbrændingsmaaden er forskjellig. Det første kræver stærk Jld og skal omrøres; det sidste en dæmpet eller ulmende Jld. Endvidere er det Klevertangen, som benyttes til Kelp, men til Salt kan ikke bruges andet end den lange Bindeltang, saalænge den er grøn, og denne grønne Tang falder ikke uden omtrent i sex Uger om Efteraaret og fjorten Dage om Foraaret, hvortil skulde man da i den øvrige Tid af Aaret bruge Graderhusene, Kogehusene, Heste, Vogne med øvrige Apparater, Bestyrere, Mestere og andre Arbeidsfolk m.m. Anvendelsen, af de Jndretninger, som findes ved Oldeslohe og Valløe, hvor man ved Gradeerhuse giver Saalen mere Lødighed, er passende der, da Oldeslohe Saltkilde neppe er 2lødig og Havvandet ved Valløe ligeledes omtrent 2lødigt, er endelig nødvendig der for at spare paa Brændselet, hvoraf alligevel meget forbruges; men ved Tangsaltluden, som sædvanlig, naar den tages fra Tapkarret og gydes i Kiedelen, er lødig, falder Gradering bort." Vigtigere var det, siger Obersten, om en Patriot vilde offentlig bekjendtgjøre en sikkrere og lettere Maade at rense Tangaskeluden, end de bekjendte med Blod, strid Sand eller en Skaal." Jøvrigt tilstaaer han, at Tang er hans Kjephest, og Udgiveren kan altsaa ikke forundre sig over, om denne virksomme Mand høist ugjerne seer denne sin Hest rides af den, der ikke kjender den, eller i det mindste ikke forstaaer at styre den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Plakat, angaaende Forhøielse af de Afgivter, som ved Udførsel af Heste til fremmed Sted svares i Hertugdommene. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, &c. &c. Gjøre vitterligt: Da Toldafgivterne, som ved Udførsel af Heste til fremmed Sted hidtil i Hertugdommene ere blevne erlagte, ikke længere staae i rigtigt Forhold til Hestenes nærværende Værdi, saa ville Vi allernaadigst, at af hver Hest, som fra Vore Hertugdomme Slesvig og Holsteen herefter til fremmed Sted udføres, svares i Told 3 Rdlr., i extraordinair Afgivt 1 Rdlr. og Tillægsafgivt til Skatkammerfondet 1 Rdlr., følgelig af hver Hest i alt 5 Rdlr. Slesvig=Holsteensk Courant; hvilke Afgivter ogsaa skulle ydes af Danske Heste uden Godtgjørelse for de allerede i Dannemark betalte Told rettigheder. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunder danigst have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 4de Marts 1809. Frederik R. Malling. Frelsen. Moltke. Stoud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Placat, hvorved de af Staden Kjøbenhavns offentlige Casser, som staae under dens Magistrats Bestyrelse, tillægges Præference for Fordringer hos deres Regnskabsbetjente og disses Cautionister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Hans Majestæt Kongen har, under 28 Febr. sidstleden, behaget allernaadigst at resolvere saaledes: "Vi ville have Staden Kjøbenhavns offentlige Casser, som staae under Magistratens Bestyrelse, for Fremtiden tillagt samme Præference for Fordringer hos deres Regnskabsbetiente og disses Cautionister, som Vor Casse nyder hos Vore Regnskabsførere og Oppebørselsbetiente." Denne allerhøieste Resolution kundgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. Det Kongelige Danske Cancellie, den 2den Martii 1809. Kaas. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad, Berner. Lassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Udtog af en Skrivelse fra Flensborg af 17 Febr. Ligesom allevegne, saaledes hjemsøges vi ogsaa her af en Mængde politiske Rygter. Man taler om en nær forestaaende Forandring i det Svenske Cabinets System, og underholder sig med endeel andre Gisninger, hvis Værd eller Uværd det maa forbeholdes Tiden at afgjøre. - Colonialproducterne blive daglig sjeldnere i vor Egn og følgelig dyrere, til Lykke kan man for det meste undvære dem, og man begynder efterhaanden ret godt at finde sig i Savnet. Landmanden har nu for det meste indført Øllebrød om Morgenen isteden for Caffe, og adskillige Personer her i Byen have allerede optaget denne Skik, hvorved Helbredet og Pungen befinde sig lige godt. Alle Fornødenhedsvarer haves ellers i Overflødighed og til lave Priser. En Tønde Rug f. Ex. betales med 4 Rdlr. 1 Mk., 1 Pund Smør med 5 til 6 Ls., 1 Pund Oxekjød med 3 til 4 Ls., en Snees Æg med 7 L. og en Favn Brænde koster i det høieste 6 a 6 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
- J Hamborg er Søgningen efter Brændeviin for nærværende Tid meget stærk. - Huusfoged Brek ling i Hadersleben er død i disse Dage, og Præsten Witt i Neuenbrok i Steinburg Amt er ligeledes afgaaet ved Døden for kort Tid siden. Dette Kald, som bortgives af Hs. Maj. Kongen, er et af de største og meest indbringende i Hertugdømmerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Med sand Fornøielse see vi vort Landværns Vaabenøvelser. Folkene ere nu alle klædte med sand militair Smag, og vise en Lyst og Behændighed i Tjenesten, som gjør dem og deres Foresatte ligemegen Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Blandt alle de Høitideligheder, som have havt Sted i Anledning af vor gode Konges sidste Fødselsdag, er i Udgiverens Tanker den, det Jydske Skarpskyttercorps foranstaltede, een af de skjønneste. Kun synes Anmeldelsen derom i offentlige Blade noget ufuldstændig. Man veed ikke af den, om Bataillonscommandeuren, Hr. Oberstlieutenant v. Sundt blot har foranstaltet eller selv bekostet den, eller om de samtlige Herrer Officierer have taget Deel i Omkostningerne, eller om de ere baarne af Besparelsen ved Corpsets under Herr Capitain von Sehesteds Bestyrelse velindrettede Marquetenterie. Denne Oplysning fattes endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
J Mecklenborg er udkommen følgende Anordning: Vi ere komne overeens om med det Kal Danske Gouvernement, for i Fremtiden at forebygge den hidtil af Danske Capere gjorte vilkaarlige og ilde forstaaede Anvendelse af det Danske Caperreglement til Mecklenborgske Kjøbmandsskibes Opbringelse: at det Danske Caperreglements Forskrivter ogsaa i Fremtiden og fra nu af, skulle saaledes efterleves af Mecklenborgske Kjøbmandsskibe, at samme efter den deri foreskrevne Orden og Fuldstændighed skulle indrette deres Papirer og forelægge Gouvernements Burcanet samme, som da, efter befunden Rigtighed og Overensstemmelse med benævnte Caperreglement, meddeler Skibene Tilladelse til at løbe ud og Attest paa deres Bestemmelse, og hvorved udtrykkelig attesteres, at det Danske Caperreglements Forskrivter til al Uregelmæssigheds og Jndvendings Forebyggelse nøie ere opfyldte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
J det vi tilkiendegive dette Gouvernements Buxequet i Rostok til nøie Efterlevelse, paalægge vi tillige samme, at underrette de derværende Kjøbmænd om den føiede Foranstaltning. – Ludvigslust, den 18 Febr. 1809. Friedrich Franz. Skibene maa være forsynede med efterfølgende Papirer: 1) Biilbrev, 2) Maalebrev, 3) Kjøbebrev. 4) Pas for Skipper og Skibsfolk. 5) Mønster rolle. 6) Søbrev. 7) Toldattest. 8) Certificat over Skibet. 9) Certificat over Ladningen. 10 Certepartie. 11) Connossement. Følgende er bleven bekjendtgjort paa Børsen: Den Kgl. General-Postdirection har under Dags Dato behaget at tilmelde, at efter modtaget Jndberetning fra Fladstrands Postcomptoir, er en Postskipper fra Norge ankommen dertil og har berettet, at han formedelst fiendtlig Forfølgelse har været nødsaget til at kaste de medhavende Poster overbord, samt at det, efter ellers modtagne Oplysninger om, hvilke Poster der ere afsendte fra Norge, er sandsynligt, at de ovenmeldte sænkede Poster have været Original=Posterne fra Christiania af 31 Dec. f. A. samt 3 og 6 Jan. d. A., og Duplicat-Posten af 27 Decbr. Hvilket jeg ikke skulde undlade herved at bekjendtgjøre til Efterretning for de Herrer Handlende. Kjøbenhavn, d. 7 Martii L. N. Hvidt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Ved Parolen den 10 Martii er følgende bleven bekjendtgjort: Ved Rescript til General-Post-Directionen have Vi allernaadigst befalet. a) at den Skillemynt, som er udmyntet til Brug for Vore Kongeriger, ikke af noget Post=Contoir i Vore Hertugdomme maa modtages til Forsendelse med Posten, for at befordres ud af Landet til fremmed Sted; og at bemeldte Skillemynt ikkun da maa antages til Forsendelse med Posten til noget Sted i Vore Hertugdømme, naar Bestemmelsen er, at Samme skal indgaae til noget Sted i Vore Danske Provindser. b) at ingen Sum i bemeldte Danske Skillemynt, som overstiger Beløbet af 1 Rdlr. D. C., maa forsendes med Posten fra noget Sted i Vort Land Jylland, til noget Sted i Vore Hertugdømme, ei heller fra noget Sted i Vort Land Fyen og underliggende Øer til Vort Land Jylland eller til Vore Hertugdomme, hvorimod Forsendelse fra Jylland til Fyen skal blive ubehindret og uformeent. c) som Skillemynt bliver at ansee saavel det til en deel Rdlr. D. C. udprægede Numeraire, som og alle Danske Courant 4 s., 2 s. og 1 s.d) fra Sjælland, Lolland og Falster maa hverken til Fyen, Jylland, Hertugdommene eller noget fremmed Stæd forsendes med Posten, Skillemynt i større Sum end 1 Rdlrs. Beløb, ei heller Sølv og Guld i Almindelighed, saa at Penge=Forsendelsen fra Sjælland, Lolland og Falster indtil videre allene skal indskrænkes tilForsendelsen af Bancosedler, for hvis Forsynkning der dog i paakommende Fare for fiendlig Opbringelse bør drages al muelig Omsorg. e) Skillemynt, samt Sølv og Guld i Almindelighed. maa ei heller overføres over store Belt fra Sjælland, Lolland og Falster, om endog Forsendelsen iøvrigt maatte skee for privat Regning, uden at Posten dertil benyttes. f) Overførselen af Skillemynt samt Sølv og Guld fra Fyen og underliggende Øer over store Belt til Sjælland, Lolland og galster skal ikkun for saavidt finde Sted, som den requireres eller foranstaltes af nogle af Vore Embedsmænd eller nogen af Os anordnet Auctoritet. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for vedkommende Militaire og i Særdeleshed for de ommanderende Søe-Officierer ved store og lille Belt, paa det at de kunde være vidende om denne Vor allerhøieste Befaling og sig derefter allerunderdanigst forholde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Fastemarkedet i Odense sidstleden var uselt, baade af Sælgere og Kjøbere, ligesom Markederne overalt have været siden Krigen begyndte, og som vor Handel nu er i det Hele. De faa Heste, der vare, betaltes uhyre dyrt. Smørret ligesaa, men der var kun lidet af begge Deele. Men i de 2de Dage forud, da Bønderne pleie at bringe Vadmel og Lærred til Byes, gjorde disse god Handel. Der gaves 4 Mk. for en Alen Vadmel, 2 Mk. 4 s. for en Alen Blaarlærred, 3 Mk. og derover for Alen af Hørlærred, og Dynevaar betaltes trefold dyrere end tilforn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Cours af Danske Banco=Sedler mod Species 206 1/4 PC., som udgjør for 1 Rdlr. Species 2 Rdlr. 6 s. D. Cour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Postefterretninger. Endnu bestandig lyde Efterretningerne fra Østerrige meget krigerske. Under d. 25 Febr. skrives fra Wien: Adskillige Regimenter fra Ungarn ventes her i disse Dage, men deres videre Bestemmelse er endnu ubekiendt. De Grenadeerregimenter, der ligge i Garnison her, bryde i Dag op til Bohmen. De andre Batailloner have Ordre af holde sig marchfærdige til d. 4 Martii. Man seer meget Attillerie og Bagage istandsættes og enkelte afgaae. - Ogsaa i Frankrige synes mange Tin at bebude en nærforestaaende Krig. De første Franske Tropper, der ere ankomne til Augsburg, fortsætte deres March over Lech, og endskiønt det hedder, at de gaae til Jtalien, troer man dog, at de komme til at staae ved Jun. Den Sach siske Armee sættes med stor Virksomhed i march færdig Stand. Det hedder, at Dresden skal forsynes med det fornødne Artillerie og en stærk Garnison. Paa Grændserne begynder det at see meget krigersk ud. J Dresden gjøres store Anstalter, der bebude intet mindre end Fred. Slottet i Weissenfels istandsættes, for i Tilfælde af Krig at optage høie Herskaber. Efter Journal de Lempireorganiseres Rhinarmeens Administrationer. Hertugen af Auerstadt skal med det første bryde op fra Erfurt og tage Veien til Bamberg, Nürnberg, o. s. v. Divisionerne Morand, Goudin og Friant, der forhen udgjorde det tredie Corps, ere i Begreb med at forlade deres Cantonnements. Tropperne i det Bayreuthske, under Generalerne Friant og Despagne, maa om faa Dage begive sig paa Marchen ligesom de i det Hannoverske. - Selv Moniteuren. der hidtil ikke har talet noget synderligt om Forholdene mellem Østerrige og Frankrige, leverer nu et opsnappet Brev fra en Avisskriver i Wien til en Avisskriver i Hamborg, dat. Wien d. 4 Febr., saaledes lydende: J Samtalerne om Krig og Fred og om den Deel Østerrige vil tage der var i nogen Tid meget vaklende, som især hidrørte deraf, at man den Gang ikke vidste, i det mindste ikke bestemt vidste, i hvilket Forhold Østerrige staaer mod Rusland. Hvor meget man end paa den ene Side beroligede sig med, at Rusland, iagttagende sin egen Tarv under nærværende Tidsomstændigheder, snart vilde forandre sit Sindelav, saa kunde man dog ikke dølge sig, at de store Anstalter mod Norden, af Ungarn ikke kunde være uden Hensigt og kun mod dem, der over de Karpathiske Bjerge kunde forsøge at bryde ind i Ungarn. - Men siden i Gaar taler man igjen i en ganske afgjort Tone om Krig. Den hele Østerrigske Magt skal deles i 3 Armeer. Keiseren paatager sig selv Overanførslen, og under ham skal Gen. Qvarteermester Chasteller staae. Den anden Armee commanderes af Erkehertug Carl, under ham Førsten af Lichtenstein og Gen. Qvarteermester Meyer v. Helden feld. Den tredie Armee commanderes af Erkehertug Johan. Gen. Qvarteermester under ham Gen. Bach. Sandsynligviis kommer denne Armee til at staae i det Jndre-Østerrige. Siden i Gaar er Statsraad Fatsbender General-Jntendant ved Armeen; Grev Traurau og Grev Carl Zichy ere udnævnte til Armee Ministere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Om Portens Forhold vides endnu intet bestemt. Den Engelske Gesandt Adair har endnu ikke holdt sit Jndtog i Constantinopel, men man venter hver Dag at han vil holde det. – Jmellem den Østerrigske Jnternuntius og det Franske, Hollandske, Spanske og Sachsiske Gesandtskab hos Porten er der udbrudt alvorlige Misforstaaeler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Saragossa havde d. 3 Febr. endnu ikke overgivet sig. Det gjør en rasende Modstand. Efter en Privatskrivelse fra Leiren ved denne Fæstning af 9 Febr. er der forefaldet et stort Slag mellem det 5te Franske Armeecorps og Spanierne, der vilde gjennembryde de Franske Linier og bringe den beleirede Stad Undsætning. Spanierne bleve paa alle Sider kastede, mistede 1500 Mand paa Valpladsen og Resten flygtede til Bjergene. Saragossa skal nu undermineres Gade for Gade. Fæstningen og Linietropperne, som mangler Levnetsmidler og Munition, havde allerede strakt Gevær, dersom Munkene ikke commanderede der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Da Saragossa sidst i December saae, at det vilde blive beleiret, søgte det at danne Oprørskarer i Arragonien, der kunne forurolige de Franske i Ryggen. Palafor, der commanderede i denne Stad, afsendte om Natten sin Broder, Don Francesco i en liden Baad. Denne valgte Alcanitztil sit Opholdsted, og nu greb Jnsurrectionen om sig i denne Egn. General Vatter har nu indtaget Staden med et Corps af 600 Heste og 1200 Mand, taget mange Krigsfanger og forefundet anskelige Magaziner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-11
Det ligger ved Floden Guadaloye, i Saragossaa Proces, og forsvares af et Slot Statistisk Udsigt over Sverrig H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Musiken af Hr. Concertmester Du Pup. Dil Danmark og Norges havkrandsede Kyst Dig, Tvillingerige, vi love! Hver Søn Du har baaret ved moderligt Bryst med Fryd vil sit Liv for Dig vove! For Konge og Frihed, for Arne og Land, gaaer villig i Døden den nordiske Mand! Vi Alle har sluttet en broderlig Pagt; vort hellige Baand kan ei briste! Vor Saa er den gode, og Ret trodser Magt, kjæk staaer hver i Kamp til den sidste Om Dødsenglen truende for ham end staaer, han tænker paa Fredrik, for Danmark han slaaer! Ja, Fredrik, vor Kongel vor Fader, vor Ven! med Dig vil vi bløde og stride! Vor Løn er Dit Bifald, vor Lykke er den, Du paa Dine Sønner vil lide! Du, Konge, hvad Sted i Dit Land Du end er, en Vognborg af trofaste Mænd om Dig seer. Saa herlig en Livvagt et kjøbes for Guld ved Dyder kun er den at vinde. men Kriger og Borger er Frederik huld ham signer hvert Barn og hver Qvinde! At virke for ham og for Fædreneland, er fælleds Attraa i hver Alder, hver Stand. Vor Eed vi gjentage, Du høre den, Gud, Dig, Danmark, at hævne vi sværge. Vor Konge, vi sønlig adlyde Dit Bud! Dig, Fødeland, ville vi værge, For Konge og Frihed, for Arne og Land gaaer villig i Døden den nordiske Mand N. F. Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Jndenlandske Efterretninger. Af Breve fra Bergen erfares, at Hr. Justitiarius Stephensen er dertil ankommen, og at han venter at kunne komme til Jsland i Martii. Han medtager et Partie Kartofler, for at fremme deres Dyrkning i Jsland. J Bergen har Prisen paa Kartofler været 2 Rdlr. Tønden, men er nu stegen til 14 Mk. Landmanden ved Bergen lægger stærk Vind paa denne Sæd, saa at han kan sælge mange 1000 Tdr. Jnstruction for Børs-Commissairen i Kjøbenhavn. I. Det er Børs-Commissairens fornemste Pligt, at vaage over den under 22de December 1808, om Børsens Holdelse i Kjøbenhavn, allernaadigst udgivne Anordnings, saavelsom andre om Mæglervæsenet og Commercien udstædte Forordningers nøiagtigste Efterlevelse, for saavidt ham kan være vedkommende. Til den Ende bør han paa de sædvanlige Børsdage indfinde sig paa Børsen i den befalede Børstid, samt ikke forlade den, førend Coursen er sat, og Børsforretningerne ere tilendebragte. Saavidt mueligt, bør han være agtpaagivende paa Vexelnegotien paa Børsen, og forskaffe sig Underretning om, hvad Summer hver Børsdag blive kjøbte eller solgte igjennem Mæglerne, for derefter at kunne controlere disses Opgivender, og forebygge Urigtigheder ved Coursens Bestemmelse, som det især paaligger ham stedse at overvære. 2. Hvergang Børsforsamlingen er endt, bør han ved Børstjeneren til General-Land-Oeconomie og Commerce-Collegium lade indlevere en trykt Coursseddel, hvori Vexel=Coursen saavelsom Coursen paa Speciesmynt og Discontopræmien ere antegnede. Det samme iagttages i Henseende til Assecurancepræmien, naar Forandring deri er forefaldet. Tillige bør han have Tilsyn med de i Forordningen for Mæglerne her i Staden af 22de December f. A. befalede Priiscouranters og Skibslisters nøiagtige og betimelige Udgivning og Jndleverelse paa vedkommende Steder. 3. Ligeledes bør han indfinde sig paa Børsen, naar sammesteds holdes Auctioner udenfor sædvanlig Børstid, for der at lagttage det Fornødne efter Børsanordningen. 4. Saasnart skee kan efter fuldendt Auction, indsender han til General-Land-Oeconomie og Commerce-Collegium en Catalog over de bortsolgte Varer med tilføiet Antegnelse over de, forde fornemste Artikler, betalte Priser. Naar ingen Auctions-Catalog har været trykt, indsender han en skrivtlig Anmeldelse over de vigtigste Varearticler, med tilføiet Nota over Priserne. Det samme iagttages ved Skibe, Skibsparter og Handelseffecter, som bortsælges ved Auction paa Børsen. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Børs-Commissairen bør afholde sig fra al Handel, Vexelnegoce og anden til Kjøbmandsaffairer henhørende Bestilling, saavel for egen som fremmed Regning, ei heller deri med andre være deeltagende, alt efter den Eed, som han ved sit Embedes Tiltrædelse haver at aflægge. 6. Børs-Commissairen bør have en igjennemdragen og af General Land-Oeconomie- og Commerce-Collegium authoriseret Protocol, hvori han indfører hvad Sager af Vigtighed i Børstiden maatte forefalde, samt hvorledes opkomne Tvistigheder enten af ham ere forligte eller henviiste til Politieretten. 7. Over de af ham efter Auctionerne, saavel inden, som udenfor Børssalen, ved Børstjeneren oppebaarne Gebyrer, holder han et særskilt Regnskab, hvoraf han ved hvert Qvartals Slutning indsender Qvartals Extract og ved Aarets Udgang det fuldstændige Regnskab til General-Land-Oeconomie- og Commerce-Collegium, til hvilket han ligeledes har at aflevere den ved Aarets Udgang i Casse havende Beholdning, imod derfor, efter aflagt Regnskab, at erholde Qvittering. Til Sikkerhed for de hos ham indestaaende Penge, stiller han tilstrækkelig Borgen ved enten at deponere Valuta, eller at give antagelig Sikkerhed for den Summa 4000 Rdlr. 8. Naar Varer ere anmeldte til Bortsælgelse ved Auction paa Børsen, som ere saadan Bedærvelse underkastede, hvoraf Skade for Sundheden kunde være at befrygte, saa bliver det BørsCommissairens Pligt, forinden Auctionen holdes, at lade sig Varerne forevise, samt, i Tilfælde af grundet Mistanke om deres Beskaffenhed og Tilstand, derom at gjøre Jndberetning til Stadens Politiemester, som haver at foranstalte det i saa Henseende videre Fornødne. 9. Naar Bøder, efter af ham stiftet Forliig, blive at erlægge, som i Overeenstemmelse med Anordningen for Børsens Holdelse dens 8de §. skulle anvendes til Børssalens Reparation og Vedligeholdelse, lader han dem indkræve af Børstieneren, og afleverer Beløbet til Formanden for Grosserer=Societetet, som derfor bør qvitere. Qviteringerne indsender han med hvert Aars Udgang til General-Land-Oeconomie= og Commerce=Collegium, tillige med Udskrivt af sin Protocol, til Forklaring om de ved Forlig afgjorte, eller til Politierettens nærmere Paakiendelse henviste Sager. 10. Naar Børstjenerens Post bliver ledig, antager han en anden i den Afgaaedes Sted, efter dertil i Forveien at have erhvervet General-Land Oeconomie- og Commerce-Collegii Approbation. Og ligesom Børstjeneren staaer under hans umiddelbare befaling, saa staaer det og Børs=Commissairen frit for, i Forseelsestilfælde at afskedige ham fra sin Post, efter derom i Forveien at have indhentet bemeldte Collegii Samtykke. II. Paa det Børs Commissairen, som Øvrighed, af alle Tilstædeværende kan kjendes og nyde den vedbørlige Respect, skal han stedse møde paa Børsen i den for ham reglementerede Uniform. Ligeledes bør han paasee, at Børstjeneren ei indfinder sig paa Børsen, uden at være forsynet med det for ham reglementerede Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 6 Martii 1809. Det frivillige Jægercorps, som her blev oprettet kort efter Krigens Udbrud, og som bestod af Studenter, Seminarister og Handelsbetjente, er bleven opløst, og dets Personale indlemmet i Stadens Borgervæbning. - Adjuncturen ved Hovedkirken her i Staden er i følge allerhøieste Befaling bleven forenet med Sognekaldet ved Garnisonskirken. - Ligesom de Studerendes Antal, der maaskee eengang var uforholdsmæssig stort, i Almindelighed har aftaget, da saa mange unge Mennesker have bestemt sig til Handel, Landvæsen, og i de senere Tider tildeels til den militaire Stand, saaledes spores det samme ved vort Universitet. Studenternes Antal er nu neppe halv saa stort som for 20 Aar siden, og især lægge langt færre sig nu efter Theologien end forhen.