JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-03
Ved Proclama af 17 d. M., som er læst for vedkommende Underret, og snarest muligt bliver læst for den Kangelige LandsOverret, ere Kreditorerne i Stervboet efter afdøde Ungkarl og Gaardfæster Hans Jørgen Hansen af Nordenbroe under Grevskabet Langeland, med 12 Ugers Varsel indkaldte til, inden forbemeldte Tid, med deres Fordringer at fremkomme, og samme for undertegnede kommitterede Skifteforvalter i Boet at beviisliggjøre. Hvilket herved bekjendtgjøres. Tranekjær den 24 Octbr. 1831. Denker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-03
Da Pastor Claussen i Ultebølle er afgaaet ved Døden den 22 Septbr. d. A. og hans Efterladenskab er bleven taget under Rettens Behandling, saa opfordres herved alle hans Kreditorer, Debitorer og Pantindhavere, under lovmæssig Varsel, til at angive deres Fordringer og deres Gjeld til Massen, inden 12 Uger efter dette Proklams sidste Publikation hos Skifteforvalteren, Provst Burchardi i Kettinge, Kreditorerne maatte fremlægge de originale Dokumenter, hvorpaa deres Fordringer beroe, og efterlade deraf verificerede Afskrivter ved Protokollen. De Fraværende maatte beskikke de fornødne Fuldmægtige ad acta Kettinge den 26 Octbr. 1831. Burchardi. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjø vitterligt, at Vi, efter Os elskelige Vores Kancellieraad og Herredsfoged Peter Friestedt af Vor Kjøbstæd Odense udi Vo. Land Fyen, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Kancellieraad og Herredsfoged Peter Friestedt ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt de fyenske Aviser 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20 Febr. 1717, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 29 October 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-03
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. M. Lange. Hansen. Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-03
Bevilling for Kancellieraad og Herredsfoged P. Friestedt til, ved Proklama i Aviserne, at indkalde sine Kreditorer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-03
Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling indkalder jeg herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle mine Kreditorer, af hvilkensomhelst Benævnelse, med deres havende Krav at fremkomme og for mig, inden den i Bevillingen foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre. Odense den 29 October 1831. Peter Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
60 Aargang. Nr. 171. Fyens Stifts. Kongelig allene privilegerede Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Kancellieraad. Fredagen. 4 November 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Jndhold. Om Krig og Fred. Belgiske Anliggender. Pohlskerussiske Anliggender (Fæstningen Zamoses Underkastelse). Grækenland (Almindelig Opstand). Tydskland (Opløb i Frankfurt ved Mayn). Frankerig (Lovforslag om Elementairunderviisningen). Storbrittannien. Cholera. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Fædrelandet. Blandinger. Om Krig og Fred. At det mellem Holland og Belgien skulde komme til en ny Krig, er ikke sandsynligt. Derimod ophører Frankerigs Forhold til de øvrige Magter ikke at vække Bekymringer for Europas Rolighed. Vel er Hertugen af Mortemart udnævnt til fransk Gesandt i Petersburg, istedetfor Hertugen, af Creviso; men det russiske Kabinet skal i det Hele være ugunstigt stemt mod Frankerig, og det vil ikke formindske Spændingen mellem begge Magter, hvis den pohlske Armee, som det hedder, bliver aldeles opløst, og Officererne ansatte ved russiske Regimenter. J de preussiske Rhinprovindser skal Troppernes Antal være bragt til 125,000 Md., som ere satte under Generallieutenant v. Müllings øverste befaling, og over Regimenternes Fuldtallighed holdes saa strængt, at 300 preussiske Soldater i Maynz ikke have kunnet erholde Tilladelse til at drage hjem, skjøndt deres Tjene. stetid var udløbet, fordi de Rekruter, der skulde erstatte dem endnu ikke vare ankomne. Frankerig begynder og ved den spanske Grændse at gjøre betydelige Udrustninger, og naar Klassen fra 1831 er indkaldt, hvortil Krigsministeren har gjort Forslag i de Deputeredes Kammer, vil Armeen udgjøre 500,000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Belgiske Anliggender. J et Øieblik som det nærværende, da Fremtiden er saa uvis, er det naturligt, at foruroligende Rygter af alle Arter have været i Omløb. Snart hedte det, at den hollandske Armee rykker frem paa alle Punkter, snart at en engelsk Flaade var underveis for at tvinge Holland; men skjøndt Regjeringen her er utilfreds med Fredsbetingelserne, og synes at betragte den af Konferentsen fastsatte Tilstand blot som provisorisk, har dog Prindsen af Dranien tilkjendegivet, at Fiendtlighederne ikke ville blive fornyede fra hollandsk Side, og ifølge hermed overeensstemmende Depescher fra Haag var Marskal Gorard ogsaa begivet sig tilbage til Manbenge. Paa belgisk Side, og fornemmelig i Antwerpen, har Al været forberedt til Krig, og langs med Grændsen er opreisStraamænd, ved hvis Antændelse et muligt Angreb skulde forkyndes paa den hele Linie. Kabinettet og Kong Leopold, skulle ifølge den preussiske Statstidende især være blevne stemte for Freden ved Efterretningen om, at de, hvis de 24 Artikler ikke bleve antagne, i ingen Henseende kunde regne paa Frankerigs Bistand. J Repræsentanternes Kammer, hvor Forhandlingerne angaaende Freden føres inden lukte Dørre, have adskillige Stemmer hævet sig mod samme, og selv Udenrigsministeren Hr. v. Meulengere, har erklæret det for sin personlige Mening, at Frankerig vilde rykke Belgien til Hjelp, saasnart det blev angrebet. Hjelp udenfra vilde ogsaa være nødvendig; thi om Belgien end ikke, som Lord Palmersion har udtrykt sig, fik sex Nationer imod sig, saa er dets Hær dog for svag til at føre en Krig paa egen Haand, blot med Holland. Ogsaa Senatet handler og Fredstraktaten i en hemmelig Kommittee. Uagtet de 24 Artikler kaldes Londonnerkonferentsens Ultimatum; seer det endnu ikke ud til at ville tage nogen Ende med Protokollerne, som stedse angaae nøiagtigere Bestemmelser med de allerede fattede Beslutninger. Man er saaledes naaet til den 52de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Pohlskerussiske Anliggender. Fæstningen Jamose har endelig den 24 Octbr. ubetinget underkastet sig Keiserens Naade. Ogsaa Modlin blev af Oberst Ledokowski, efter Raadslagning med de øvrige Ofsicerer, overgivet uden nogensomhelst betingelse paa Naade og Unaade. Garnisonen bestod ialt af 6220 Md. Jfølge petersburgske Blade skal Besættelsen af det krakanske Gebeet, kun betragtes som en midlertidig Forholdsregel, der ophører, saasnart Rusland er med de tvende andre beskyttende Magter blevet enigt om, paa hvilken Maade en lovlig Tingenes Orden der atter kan blive indført. General Rüdiger har her lagt Beslag paa 4 1/2 Million Gl., som var fravendt den pohlske Bank af Rebellerne; ligesaa har han ogsaa der truffet et for disses Regning anlagt Vaabenfabrik. De Bankfonds, som den revolutionaire Regjering den 8 Septbr. medtog fra Warschau, ere bragte tilbage til Hovedstaden af Bankdirektøren, Grev Lubienski. De keiserlige Livgarderegimenter, som hidtil have ligget i Warschau, drage efter hinanden i Vinterqvarteer, og erstattes af andre Regimenter: Byen har iøvrigt et meget krigersk Udseende, og Kanoner, ere plantede paa forskjellige Steder. En heel Division besætter desuden Omegnen, og de til samme hørende 4 Artil. leriebatterier forlægges ligeledes til Warschau. Alle de Byrder, hvorover Pohlakkerne nu besvære sig, maae de i de warschauske Blade læse, at de selv have paadraget sig, og de beskyldes i denne Anledning for gen grov Jnkonseqvents.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Blandt de Officerer, som ere henviste til Moskau, befinde sig ogsaa Fyrst Michael Radziwil. Kun Saadanne - hedder det - over hvem der formedelst Opsætsighed er nedsaKrigsret, ere straffede med Døden." Underofficererne og de Simple ved Romarinos Korps have faaet Tilladelse til at vende tilbage til deres Fædreland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Grækenland. Ved Telegraphen har Man over Toulon modtaget den sørgelige Nyhed - som dog trænger til nærmere Bekræftelse - at Grev Capodistrias skal være snigmyrdet i Napoli di Romania. Hans Politik har givet Anledning til, at Man har beskyldt ham for Despotisme og Afhængighed af Rusland, og i hvilken Grad Stemningen er imod ham vise ikke allene Begivenhederne paa Hydra, men mangfoldig andre Stæder og Distrikter have indsendt Adresser til Regjeringen med Besværinger over, at Konstitutionen ikke bliver overholdt. Sex smaae hydriotiske Skibe, som den russiske Admiral vilde bemægtige sig i Bugten ved Koron, bleve af Mandskabet borede isænk, og de øvrige gave sig under det trefarvede (franske) Flags Beskyttelse, hvilken ogsaa blev dem tilsagt af en fransk Krigsbrig. Kalamata er indtividere bleven militairsk besat af de Franske, og der er udbrudt en heel Revolution. Udentvivl har Capodistrias mærket, at han ikke kunde holde sig i et Land, som er saa vanskeligt at regjere. Opdraget i en Stat, der ikke er Frihedens Hjem, kunde han ikke blive enig med et Folk, som fremfor Alt vil være frit. Grækenlands Tilstand kan iøvrigt nu ventes, atter at ville blive taget i alvorlig Overveielse af Londonner=Konferentsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Tydskland. Den forhadte Port Spærring har foranlediget nye Optøier i Frankfurt ved Mayn. Da den uden foregaaende Bekjendtgjørelse var indtraadt tidligere end ellers, den 24 Octbr., angreb en Sværm af flere tusinde Mennesker Vagten ved Hanauerporten med Steenkast, hvorved adskillige Personer bleve saarede. Den følgende Aften bleve Uordenerne endnu alvorligere, og Hoben fyrede endog skarpt paa Vagten, saa at 3 Mand bleve saarede, af hvilke een strax døde. Borgervæbningen kaldtes nu til Vaaben, og først Kl. 2 om Natten adspredte Folket sig. Den 26de udstædtes af Raadet en Bekjendtgjørelse, hvorefter det Passerede vilde blive underkastet en stræng Undersøgelse. Tillige opfordres Borgerne til at bidrage hver i sin Kreds til at forebygge disse Uordener, som for størstedelen vare foranledigede at Mennesker, der slet ikke høre hjemme i Frankfurt, og Haandværkerne er det paalagt at holde deres Svende og Drenge hjemme om Aftenen. Senere er Alt gaaet roligt af, og det formodes, at det aldrig vilde være kommet saavidt, naar ikke en Borger og Aftenen den 24de var bleven saaret af en Militair, som dog ikke hørte til Vagten, samt at disse Optrin endelig vilde give Anledning til, at de forhadte Spærringspenge blive ophævede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Forhandlingerne i de Deputeredes Kammer have i den Be senere Tid fornemmelig angaaet et Forslag til, at der maatte tilstaaes Øvrighederne en udvidet Magt mod Chouandanderne og de opsætsige Konskriberede. Statsraadspræsidenten søgde ved denne Leilighed at vise, at Regjeringen Jntet havde forsømt for at gjenoprette Roligheden i Vesten, og blandt andet vare de geistlige Anstalter, som begunstigede Uro stifterne, ophævede. Jøvrigt erklærede han, at Regjeringen nødig tog sin Tilflugt til Undtagelseslove; men dadlede skarp de Embedsmænd i hine Egne, som af Frygt for Rebellerne havde nedlagt deres Poster. Naar Man har paataget sig at bringe Lovene i Udøvelse - sagde han - da maa Man gjøre det, om det og skulde koste Livet." Alle hine Departementers Deputerede fordrede Undtagelseslove, paastode, at det Onde hidrørte fra Holproods Emissairer, og besværede sig over, at deres Klager ikke ændsedes. Hertil erklærede Seglbevareren, at Øvrighedspersonerne i Vende havde erholdt de fornødne Jnstruktioner, og at Regjeringen paa ingen Maade vilde afvige fra det engang antagne Maadeholds system. Krigsministeren bemærkede, at det ingenlunde var sandt, at Man skulde have opofret Vestens Rolighed for et smaaligt Nag til en agtværdig General (Camarque), og Denne bevidnede udtrykkeligen, at han selv havde forlangt at maatte afgive sin Kommando til en Anden, ligesom det stedse vilde være lettere at overvinde en Jnsurgenthær paa 30,000 Md. end omstreifende Bander paa 40 til 50 Md. Statsraadspræsidenten forsikrede atter, at Faren i Vende blev meget overdrevet, og at der ved Urolighederne i Paris blev saaret tre Gange saa mange Mennesker (i Alt 250) som i hele Vendee. Han bebreidede de Deputerede, at de vilde gjøre Ministeriet mistænkt for at holde med Carlisterne, og sagde blandt andet: ville Kamrene tiltage sig Bestyrelsen, da er ingen Regjering mulig." Ministeren for de udenlandske Anliggender forsikrede, at naar den udvortes Fred først var sikret, vilde ogsaa Landets Jndre blive roligt. Hr. Obillon=Barrot ansaae det for Restaurationens største Forbrydelse, at den med Flid havde hindret Civilisationens Fremskridt i de vestlige Provindser. Da Hr. Tracy beskyldte Seglbevareren for at spotte med Pohlens Skjebne, erklærede Denne, at han talede tvertimod sin Overbeviisning. Hr. Cabet paastod, da han beskyldtes for i en trykt Piece at have sigtet Ministrene for Statsforræderie, at han vilde staae ved hvad han havde skrevet. Endelig blev Forslaget, de vestlige Provindser angaaende, henviist til Ministerraadet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Den 24 Octbr. forelagde Hr. v. Montalivet et Lovforslag, angaaende Elementarunderviisningen. Med Hensyn til Hr. Briquevilles Forslag angaaende den forrige Kongefamilie, blev det bestemt, at den skulde være evig forviist fra Frankerig og dens Godser inden 6 Maaneder sælges. Det samme vedtoges med Hensyn til Napoleons Familie. General Lamarques Forslag til Nationalgardens Mobilisering blev heftigt bestridt af Casimir Perrier, som meente, at Faren ikke var saa stor, at Man derfor burde sætte 300,000 Familier i Uroe. "Hæren vil - sagde han - være tilstrækkelig til at afslaae det første Angreb, og den Dag vil ikke komme, da det virkelig blev nødvendigt, at Nationalgarden rykkede i Feldten. Efter adskillige Debatter, hvori Marskal Claugel ogsaa med Heftighed deeltog, blev Forslaget endelig afviist. Formodentlig vil Regjeringen tillade, at der bliver oprettet en pohlsk Fremmedlegion. Blandt Kongens Eskorte sees i den senere Tid, naar han viser sig paa Gaden, ogsaa 2 Politiesergeanter, hvilket Temps erklærer for ligesaa ukonstitutionelt som unødvendigt. Det nye Skuespil En fransk Marskals (Neys) Proces er af Politiet forbudt at opfør res paa Nouveautes=Theatret, og da Publikum i flere Aftener forlangte Stykket opført, og Theaterdirektionen erklærede kun at ville vige for Magten, maatte en Politiekommissair træde frem paa Skuepladsen og gjentage Forbudet, hvorpaa Man sang sig mæt paa Marseillerhymnen. Rygtet siger, at Regjeringen har ifinde at opgive Algier. At Bona mistedes maa ene tilskrives den franske Bataillonschef Huders Uagtsomhed, da han hverken havde besat Jndgangen til Fæstningen eller Kommunikationspunkterne med de paa Rheden liggende Krigskibe. Saaledes lykkedes det Beien af Constantineh at bemægtige sig Slottet og forjage de franske Tropper, efterat de længe havde fægtet tappert i Gaderne. Huder selv blev truffet af en Kugle, just da han var i Begreb med at gaae ombord paa Skibene, og Tropperne vendte da tilligemed en Bataillon, som samme Dag var sendt dem til Undsætning, tilbage til Algier. J det Hele ere alle de arabiske Folkestammer paa Afrikas Nordkyst i heftig Gjæring, og i Tripolis er der udbrudt Uroligheder, hvorved Deien selv er kommen i en farlig Stilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
J Lyon have Fabrikarbeiderne gjort Spektakler i Anledning af en ny Tarif for Arbeidslønnen. Ministrene fortsætte Krigen mod de offentlige Blade, hvoraf nogle atter ere konfiskerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Storbrittannien. Adskillige af de sidste Valg ere ved kjønnet Jver hos Reformens Venner faldne ud til deres Skade, og kun den politiske Forening i Birmingham synes at holde dem i Aande. Som et Beviis paa, hvor forhadte Biskopperne ere, anfs. res, at Biskoppen af London ikke tør prædike i Kirkerne, da detter ham sagt, at Alle i saa Fald ville gaae bort. Bisperne af Carlisle og Durham ere brændte in efsigie. Modde Lorder, som stemmede mod Billen, er Stemningen den samme. Deres Yeomanry=Soldater ville ikke tjene under dem, og saaledes er der nu i Engelland Sjælehyrder uden Hjorde og Oberster uden Soldater. Reformstriden har og saa havt Jndflydelse paa Lordmajorvalget i London, som endnu ikke er tilende. Forsamlingerne ved Hoffet ere indtil videre afsagte; men Grunden dertil skal kun være, at alle Ministrene ere paa Landet. At de ville holde sig, hvorledes det end gaaer med Reformbillen, er endnu den almindelige Overbeviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Cholera. Ved at gjøre opmærksom paa, hvor lidet Cholera hidtil har grebet og sig i Altona, bemærker Merkuren, at Døds faldene vilde have været færre, naar de Syge altid havde faaet Hjelp itide, og dertil været forsigtigere. J Almindelighed har Man havt overdrevne Forestillinger om det Onde, og derfor i denne Henseende gjort for meget. Saaledes er der i Hamborg indrettet tvende Hospitaler til 400 Personer, skjøndt det stadige Antal af Patienter er nogle og tredive. Til Ansættelsen af Læger, Opvartere, Dragere o. s. v. er der anvendt store Summer, som kunde have været sparet; men overhovedet er det kun Erfaring, som her kan afgive den rette Maalestolk. Saavidt Merkuren! - paa alle andre befængte Steder tales der imidlertid i en anden Tone, da Man sjelden ved Sygdommens Udbrud har været beredt paa at modtage den. Fra den 27 til 31 Octbr. bleve i Altona 6 Personer angrebne af Sygdommen, 4 af Mandkjøn og 2 af Qvindekjøn, 3 bleve helbredede og 4 døde. Af 20 Syge ere altsaa nu ialt 4 helbredede, 11 døde og 5 endnu under Behandling. J Landsbyen Ostorff (3/4 Miil vestlig for Altona) er den 30te død en Jndvaaner af Cholera, og i Ott marschen samme Dag en 75aarig Kone fra Hamborgerberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Den 1 Novbr. vare i Hamborg 23 Personer paany blevne angrebne, 9 helbredte og 14 døde, og de Syges Antal i det Hele steget til 610, de Helbredtes til 142 og de Dødes til 326. Endnu vare under Behandling 142, og 12 vare døde indbragte. Sygdommen har nu ogsaa yttret sig paa forskjellige Steder i det Hannoverske, i Lüneburg, paa Øen Wilhelmsburg og i Krautsand, hvorhen den er bragt af en Skipper fra Hamborg. De Døde vare hidtil alle Folk af den ringere Klasse og meere eller mindre hengivne til Drik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
J Frankfurt ved Oderen er Qvarantainetiden nedsat fra 30 til 20 Dage. Berlin har ialt indtil den 30 Octbr. havt 1891 Syge, 584 Helbredte og 1184 Døde; i Behandling, vare endnu 108. J Wien, hvor Sygdommen yttrer sig heftigst i Forstæderne, vare indtil den 22 Octbr. 2748 Syge, 1178 Helbredte og 1281 Døde. J Kronstadt har Cholera atter viist sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Fædrelandet. Blandinger. Kjøbenhavns Bombebøsse har i 3die Qvartal 1831 havt en Jndtægt af 266 Rbd. 33 s. r. S. og 106 Rbd. 52 s. S. v. T. Med sin Gaard og Jnventarium eier den nu i Alt 37,424 Rbd. 63 1/2 s. r. S. og i Sparekassen 1261 Rbd. 24 s. S. C. T.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Den virksomme og retskafne Borger, Justitsraad, Forligelses=Kommissair og Kjøbmand, samt Eier af Visborggaard, Jacob Kjellerup i Aalborg, er Løverdagen den 29 Octbr. afgaaet ved Døden efter 9 Timers Sygdom i apoplektisk Tilfælde, 71 1/2 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Kjøbenhavns Børs=Ko Hamb. 2 M. - k. S. 212. Spec. 211. solgt til 12 Mk. 10 1/2 s. Norske Spec. Sedl. pr. 100. Sp. 152 a - Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 45145 1/2 s. T. 4 PCt. Kongel. Obligationer: (u. Rente) 87 a 87 1/2 N. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito . . . . dito 82 a 82 1/2 Bco. Nationb. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito 107 1/2 a 108 Rbd. Sedl. vurs den 1 Novbr. 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
4 PCt. uopsigelige Rigsbank- Oblig. 100 ½ a 101 Rbd. r. S. 6 PCt. norsk Laan 102103 B. 14 PCt. dito dito 98 a 98 1/2 Bco. 4 PCt. nye norske Oblig. lydende paa r. S. 99 1/2 100 r. S. 14 PCt. uopsigel. norske Stats Obligat. - . - Rd. Bco. 5 PCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.)61 1/2 a 62 L. St. Asiatiske Actier - a - i Sedl. Bank-Disconto. - 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Ved Tallotteriets 1174 Trækning i Wandsbeck udkom:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
AVERTISSEMENTS. Det er med dyb og inderlig Smerte, jeg herved bekjendtgjør for deeltagende Venner, at min elskede Mand, Beltpostfører og Dannebrogsmand Jesper despersen, indslumrede til den evige Hvile Natten mellem den 11 og 2 Novbr. Fortrolig med Faren og med varm Følelse for sin Pligt, saae han ofte Døden nærved i sit stundom møisomme Kald, og naar mit Hjerte ængstedes da førte den kjærlige Gud ham frelst tilbage til mig og Mine. - Det var Herrens Villie, at Døden skulde overraske ham paa Sygeleiet i en kraftfuld Alder af 57 Aar. Nu staae vi sørgende ved hans Grav, thi Kjærlighed til Hustrue og Børn laae dybt i hans Hjerte, men, Gud være lovet, at jeg tillidsfuld tør nyde den Trøst: Han gik bort fra dette Jordliv, hædret med sin Konges Naade, sine Medborgeres Agtelse, sine Undergivnes Kjærlighed. Med denne Trøst vil jeg lære mine Børn at velsigne hans Minde, indtil vi Alle engang gjenforenes hisset, hvor han nu er lykkelig, thi hans Gjerninger fulgte med ham. Nyborg den 3 Norbr. 1831. Aaren sal. Jespersen, fød Egholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
At det blev min og mine Børns tunge Lod at miste min inderlig elskede Kone, Johanne Madsen, fød Krøyer, Kl. 6. om Morgenen den i dennes, da hun efter flere Ugers Sygeleie blev bortkaldt fra dette Livs Lidelser til det Bedre, i hendes Alders 46de Aar; det tilkjendegives herved fraværende Familie og Venner, med den Overbeviisning, at Enhver, der kjendte hende, vil deeltage i min Sorg, hvorfor skriftlig Bevidnelse frabedes. Hendes Vandel var from og god, og mit og min 6 umyndige Børns Tab uerstatteligt; ene den Almægtige og Tanken om Gjenforeningen formaaer at gyde Trøst i vore bedrøvede Hjerter. Svendborg den 2 Novbr. 1831. H. Madsen, Kjøbmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
At Bødkermester Thomas Nielsen her af Byen er erklæret umyndig, og Kjøbmand M. D. Jacobsen hersteds beskikket til hans Værge, det bekjendtgjøres herved. Assens Byefogedkontoir den 2 Novbr. 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Gundorph. En duelig Møllersvend søger om en Kondition strax. Anvises af Fæstemand. H. Olsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Skipper A. H. Andresen er ankommen til Kjøbenhavn, og afseiler derfra til Odense saasnart mulig, samt medtager Fragtgods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Det musikalske Leiebibliothek er flyttet fra Vestergade til Klingenberg i Hr. Justitsraad Falbes Gaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Et Partie Kapsfrøe kan endnu bruges. Odense den 3 Novbr. 1831. N. Weber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-04
Gode præparerede Pennefjer til nedsatte Priser ere at erholde hos Wagner i Overgade No. 31.