JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Skotlænderen Coulthard har paa en Parcel af Pleielt Bye i Nærheden af Esrom opført Udhusene til sin Gaard af Leer og Straae; skjønt denne Grund ligger paa et høit Sted, udsat foralle Vinde, kan man dog endnu ikke, efter 6 a 8 Aars Forløb spore mindste Skade af Luftens Paavirkning." Paa samme Maade er en Bondegaard i Pleielt opført, og flere have begyndt at forsøge denne Bygningsmaade til Bønderhuse. Et Udhuus, 30 Alen langt, 10 Alen bredt, 3 a 4 Alen høit, har kostet, efter Accord, 200 Rdlr. at opføre, nemlig Leervæggene. (Af Nye occonomiske Annaler, 1ste Bind, 2det Hefte, 1812.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
J Handels- og Jndustrie=Tidenden for 1812. No. 3 (ogsaa indført i Skilderiet) have Udgiverne alt gjort opmærksomme paa den engelske Søe=Lieutenant John Bells Opfindelse, ved Hielp af en Bombe at kaste et Toug i Land fra et strandet Skib, hvorved det blev muligt at redde Mandskabet. Denne Opfindelse er af Vigtighed og blev derfor og belønnet af det Londonske, Selskab til Kunsternes Opmuntring. - Senere har en Capitain Man by udfundet en lignende Maade at redde Skibbrudne. Hans Opfindelse er bleven undersøgt og har fundet megen bifald. Der omhandles nu i Parlementet at tilstaae Capt. Manby en Belønning for denne Opfindelse, hvorved, som Taleren udtrykker sig, ikke alene brittiske Sømænds Liv reddes, men hele Verdens Sømænd, da Opfindelsen, nu er bleven gjort saa simpel og saa let, at den ene behøver at være kjendt, for at blive almindelig antaget. - Capt. Manby har opfundet tre Morterer af forskjellig Størrelse, den største udkaster en Kugle fæstet til et Reeb i en Fjerdedeel Miil den anden fører den 300 Yards, og den mindste 100 Pards. Det er vel sandt, at Skibene ikke altid strande saa nær Kysten; men naar man betragter med hvor stor Mængde det hænder, vil denne Opfindelses praktiske Nytte være indlysende. - Den største af Mortererne kan bæres af 2 Mand paa en Bærebør, den anden endnu lettere, og den tredie kan een Mand bære paa Ryggen. - Mr. Wilberforge bemærkede, at mange Mennesker vare reddede paa Nordost Kysten af York Shire ved Capt. Manby's Opfindelse, og Mr. Lacon, at Besætningen af Skibet Venus, som forrige Sommer strandede ved Aarmouth, og bestod af 7 Mand, ene skylder denne Opfindelse deres Lid. - Denne Sag er af Parlementet overdraget til en Comittees (Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, d. 1 Juli. Virkningerne af den tilbagevendte Fred, have langt fra endnu ikke viist sig i den Grad, som man havde haabet. Vor Cours staaer endnu bestandig imellem 500 og 550, og dette er en vigtig Aarsag til, at Handelen ikke kan drives med Eftertryk. Under en saa trykkende Cours og saa betydelig medgaaende Omkostninger bliver det kun faa Handlende mueligt, at forskrive Varer. Medens der i Handelen hersker en stor Dvale, og Standsningen i alle Næringsgrene som en Følge deraf er betydelig, ere Prisen paa de fleste Livets Fornødenheder næsten ligesaa dyre som før Freden. Rugen er i de sidste Tider endog stegen noget, og et Pund Oxekjød koster endnu 16 Mk. D., som beregnet i rede Sølv, udgjør omtrent 10 sk. Andre Fødevarer ere ligeledes meget dyre. Et Pund sjællandsk Schweizerost koster 6 Rdlr. D., og et Pund maadelig Lax 12 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
De. De fleste andre Artikler, som Brændeved, a. ere næsten ligesaa dyre, som i Fjor, da Coursen var 2000 og derover. Paa Gienstande der henhøre til Livets Behageligheder, er næsten ikke at tænke, med mindre man er forsynet med Penge i Skjæppetal. Jordbær, som Tode kaldte Nordens Druer, og som saa mange Mennesker pleie at gotte sig med om Sommeren, ere vel at faae, men til 24 Rd. De Pundet. Dyrehaugen, der i fordums Dage tjente Kjøbenhavns Jndvaanere til uskyldig Moro, kunde nu med Ret kaldes den dyre Hauge, thi blot en Flaske simpelt Øl koster her 2 Rdlr. De, og man seer derfor langt fra ikke meere saa mange Folk vandre derud i Aar, som de forrige Aar. Overalt befinder den sig i en saa sørgelig Forfatning, at den kunde give Æmne til den førgeligste Elegie, og det er sært nok, at i en, i visse Henseender, saa poetisk Tidsalder, som den, hvori pi leve, endnu ingen Skiald har stemt sin Guldharpe til et Sørgeqvad over Dyrehaugen. Naar man undtager en Fenerfresser, nogle udstoppede Dyr, et Par Gynger og nogle Spillemænd, saa ere alle Dyrehaugens fordums Herligheder ligesom ved en Troldom forsvundne. Jmidlertid er Hovedstaden dog ikke ganske blottet for vinteragtige Sommerforlystelser. Den Franckske Trop fra Odense vedbliver at give Forestillinger paa Hoftheatret, opfører endog das Donauweibchen, som end ikke det store Theater hidtil har seet sig istand til, og mangler ikke fuldt Huus, naar det giver dette Stykke, saa man kan sige: Naar Dig ingen Karper byder Nøies Du med tørre Jyder!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Odense, den 28de Junii. Den saakaldte Maarkat har un ogsaa faaet Jndpas her i Odense, hvor den huserer slemt i endeel Gaarde. Dette skadelige Dyr udbreder sig alt mere rundt om paa Landet her i Fyen, og anretter frygtelig Ødelæggelse paa Æg, Høns, Kyllinger, Ællinger og Gjæslinger, saa at skal det vare ved, vil om kort Tid alt Fjærkræe være forsvunden. Selv den strunke Stork gaaer det ikke bedre. Flere Gange har dette Blad allerede i foregaaende Aaringer gjort opmærksom paa Nødvendigheden af at standse denne Plage, uden at Man har hørt der hidtil er virket alvorlig til dens Udryddelse, hvilket dog ved Anviisninger, Præmier eller andre Opmuntringer vel (Hempels Avis.) maatte være mueligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Kjøbenhavns Børs den 1ste Juli. J disse Dage solgtes her ved Auction; Et transportabelt Statsfondsbeviis, udstædt for 4000 Specier, hvoraf svares Rente 3 pCt. i Species for 65 Rbd. 3 Mk. N. V. pr. 100 Specier; et consignabelt Bankfondsbeviis for 1100 Specier, er dito for 1000 Specier, et dito for 900 Specier, for 88 Rbd. 3 Mk. N. V. pr. 100 dito; 18 Actier i det kjøbenhavnske Brandassurance-Compagnie paa Varer og Effecter for 449 a 475 Rbd. N. V. Stykket; 30 dito i det almindelige Brandassurance Compagnie paa Varer og Effecter for 55 a 58 Rbd. N. V. Stkt. ; 10 hele Actier i Speciesbanken for 626 a 628 Rbd. N. V. Stkt., 6 qvart dito i samme for 167 Rbd. 3 Mk. N. V.; 5 Actier i Sukkerraffinaderiet St. Croix for 478 a 495 Rbdlr. N. V.; 5 dito i det asiatiske Compagnie for 85 Rbd. N. V.; et Brandkasse Anunitetsbeviis for 526 Rd., bærende 3 pCt. Rente for 29 Rbd. N. V. pr. 100. Cours. Hamb. 2 M. 516 3/5, a vista 520 3/4. London 2 M. 18 1/2 Rbdlr., a vista 1832. Spec. 520. - Specier solgtes til 31 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
(Af Lübecker Avis.) Wien, d. 17de Junii. Efter et Aars Fraværelse kom Hs. Majestæt Keiser Frants igaar tilbage. til sin Residentsstad. De til Toget hørende Personer samlede sig allerede i Morges en Galla i og ved det K. K. Theresiske Ridderacademie. Hs. Keis. Kongl. Majestæt, ledsaget af de behmiske Stænders Livvagt, hvortil Hs. Kongl. Hd. Erkehertug Kronprindsen i sit Regiments Uniform, og Hs. K. K. Høihed Erkehertugen, Storhertug af Würtzburg sluttede sig, kjørte fra Schønbrun til Akademiet og satte sig Kl. 10 til Hest. Toget, hvis Pragt og Glimmer er vanskelig at beskrive og vidner om Keiserstatens Magt og Rigdom, gik derpaa under en vedvarende Canonild og alle Klokkere Ringen til den gamle Kartnerport, hvor Hs. Maj. Keiseren og Kongen blev modtaget af Øvrigheden og hilsedes velkommen med en skjøn Tale. Toget gik derpaa til St. Stefanskirken, hvor et høitideligt Vi love dig Gud, blev afsjunget, Klokken 1 ankom Hs. Majestæt til Hofburg. Om Aftenen var saavel Staden, som Forstæderne illuminerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Paris, d. 15 Junii. Journal des Debats paastaaer, at Bonaparte befalede i Moskau at præge en Mynt, der paa den ene Side skulde have den Omskrift: "Napoleon, de Franskes Keiser og Car over alle Russer; paa den anden: J Himmelen. regierer Gud, paa Jorden Napoleon." Vox Konges Kronning skal være fastsat til den 25 August. General Bertrand har ikke forladt Elba; man har forvexlet ham med en Officier af samme Navn. J Løverdags afreiste Hertugen af Angouleme til Brest, for som Storadmiral af Frangrig at tage Havnen der i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Madrid, d. 3 Junii. Alle Efterretninger fra det Jndre lyde gunstigen for den Kongelige Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Livorno, d. 1ste Junii. Den 29 Maj indtraf her et hurtig seilende Skib fra det i Genua stationerede Admiralskib til det i vore Vande værende Skib Jndus med Befaling, øieblikkelig at gaae under Seils med de her garnisonerende sicilianske Tropper. Begge de engelske Skibe skulle samle sig i Vandene ved Porto=Ferrajo og paa en betegnet Høide aabne de af Admiralen forseglede bekomne Ordrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Carlsruhe, d. 19 Junii. Siden den 16de befinder Hs. Maj. Keiserinden af Rusland sig i Baden,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Rastadt, d. 17. Junii. De østerrigske Tropper trække nu bort; derimod forblive de russiske Tropper her saalænge til Keiser Alexander er vendt tilbage fra Engelland for i Selskab med sin høie Gemalinde at vende tilbage til Rusland. Holland. Den souveraine Fyrste i Nederlandene var neppe kommet tilbage fra Paris til Haag, før han allerede igjen forlod sin Residents for at begive sig til London. Den 12te indtraf de russiske Storfyrster Michael og Nikolaus ind til Amsterdam, besøgte den følgende Dag den ved Peter den Stores Ophold især mærkværdige Bye Saardam, og fortsatte, efter at de havde beseet Stadens øvrige Mærkværdigheder, den 14de igjen sin Reise videre frem over Utrecht.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Berlin, d. 25de Junii. Ved en den 15de fra London afgaaet og igaar Middags hertil indtruffen Courer, som ogsaa af Privatskrivelser, er fare vi, at de høie Monarker agte at opholde sig i London til den 23de eller 24de. Siden vil Hs. Majestæt Keiseren af Rusland gaae over Haag til Carlsrue, Hs. Majestæt Kongen af Preussen gaaer over Boulogne og Dison til Neuschatel, en Provinds som endnu ingen preussisk Monark beærede med sin Nærværelse. Begge Monarker samles da igjen, som man paastaaer, i Carlsrue eller i Man chen. England. Den russiske Flaade, der var i Begreb med at afseile, har faaet Contraordre, og den vil endnu ikke afgaae i een Maaned, da Keiser Alexander med endeel af sin Garde vil indtræffe paa en og samme Tid i sit Rige. Den vil da naar den forlader Engelland, først gaae til Cherbourg, for at hente Tropper ombord. Hertugen, af Orleans er kommen til London, for, som man paastaaer, at formaae de forbundne Magter at tilbagegive Neapel til sin Spigerfader, Kong Ferdinand af Sicilien. Der skal dog allerede være dis poneret over Neapel, men Kong Ferdinand erholdt Skadesløsholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. dos RosoEllevte Aargang. No. 54. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 5 Juli 1812. Axene En Ager stod, beklædt med gyldne Straa, de fulde Ax til Jorden monne række, kun hist og her man over Mængden saae en Vippe stolt sit tomme Hoved strække. Steder, Papa, udbrød en lille Dreng, hvor høit den ranke, stolte Vippe stræber, mens Pøbelens foragtelige Sleng, i Støvet fød, til Støvet evigt klæder." Min kjere Dreng, gav Faderen til Svar"lad Skinnet ei herefter dig bedrage; det Ax er let, som ingen Kjærne har, og kun de lette over Mængden rage. Saaledes seer iblandt os Mennesker den Vises Øie til det samme Væsen; thi viid, jo tommere et Hoved er, jo høiere i Sky det stikker Næsen. Schaldemose. Diævelen og Sanct Pacom. Efter det Franske.) Engang traf Sanct Pacom og Fanden paa samme Lillehuus hinanden, Pacom bad just sin Aftenbon. Jo, jo " skreg spottende den Lede: "det er det rette Sted at bede, min Herr Pacom han er en Kjøn!" Tie stille, dumme Diævel!" svarer den fromme Mand: "hvad som opfarer til Himlen, tager Gud til sig, og hvad som falder, er for dig. Schaldemose. Dialog. Claus. Broer Jens hvi gav Naturen ei de Smukke et Skjæg, som mig og dig Jens. Broer Claus, fordi de ei kan Munden lukke imens de rage sig. Schaldemose.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Indenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongelige Slesvig-Holsteenske Cancellie i Kjøbenhavn er, under den 6 Juni d. A., udfærdiget et Patent af følgende Jndhold: Efterat ved Cancellie-Patentet af 26 Marts d. A. var bekjendtgjort en Kongelig allerhøieste Resolution, ifølge hvilken Udførelsen af de i Forordningen af 24 Febr. d. A. §§. 10-12 indeholdte Forskrifter angaaende franske Undersaatter og deres Eiendom skulde indtil videre være udsat, har Hs. Maj. Kongen under 9de f. M. allernaadigst resolveret, at samtlige i forommeldte Forordning af 24 Febr. d. A. befalede Foranstaltninger skulle være aldeles ophævede; dog med Undtagelse af det Beslag der er lagt paa de af franske Capere til Havne i Hertugdømmerne opbragte Priser, hvilket Beslag fremdeles skal vedblive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Odense, d. 1ste Juli. Hs. Excell. Overkammerjunker v. Buchwaldt er beskikket til at overføre høistsalig Kong Christian VII Liig fra Rendsborg, til den Kongelige Begravelse i Roeskilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Af en Skrivelse fra Alsøe den 28 Juni, Løverdag Morgen den 26 dennes blev vor ophøiede Fyrstes Liig i et meget høitideligt Tog ført fra Augustenborg Slot til den høifyrstelige Begravelse i Slotskirken ved Sønderborg. Et overordentligt talrigt frivilligt følge af Jndvaanerne fra Augustenborg og Gravensteen, saavelsom alle Præster, Forpagtere. og de fleste Skolelærere og Degne i begge Distrikter havde indfundet sig. Da Toget naaede Sønderborg, forenede Stadens Magistrat og Deputerede sig med det, og paa Slotspladsen endnu hele Byens Geistlighed. Ved Jndkjørselen til Sønderborg fremstillede sig foran Liigvognen tolv hvidklædte Piger, hver med en Krands paa Armen og strøede Blomster lige til Kirken, hvor de lagde deres Krandse paa Kisten. Efter en høitidelig Kirkemufik her var opført og en Sang afsjunget, holdt Hofpræst Germar en rørende og syndig Tale. Hs. Durchlauchtigheds Jhukommelse vil blive i velsignet Minde blandt alle Gode og Retskafne, som kjendte ham og vide at paaskjønne hans Fortjenester som Menneske og Statsmand. - - Den sørgelige Tildragelse ved Middelfart i Søndags berettes saaledes: 9 unge Mennesker, hvoraf de 6 Pigebørn, vare udseilede i en liden Baad, og da de kom imellem Lyngs Odde og Skierbeks Mølle kantrede Baaden, i det de vilde kippe Storseilet. Heldigviis traf det sig, at en Fisker fra Lyng, ved Navn Peder Lyng, just laae paa Vandet med sin Baad, denne kom strax til og fik de Syv reddede, hvoraf dog den Ene, Morten Skippers Enkes Datter, døde strax efter at hun var bragt i Land. Men havde bemeldte Peder Lyng ikke strax været tilrede med sin virksomme Hjelp, da havde de Alle maattet drukne. De to mindste Piebørn, som bleve og endnu ei ere fundne, var Skipper Ole Eriksens og Gjæstgiver Jakob Holms Døttre. Maatte imidlertid denne ulykkelige Begivenhed tiene andre unge Mennesker til Advarsel om ikke at vove sig saa uforsigtig i Faren, (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Odense, d. 1ste Juli. Der har været en Ladning østersøisk Rug i disse Dage faldbuden for 80 Rdl. d. C. Tønden; men fandt ingen Kjøber. - Børs-Coursen er denne Postdag 635. - Ubegribeligt er det skjændige Agitagespil, der drives paa Kjøbenhavns Børs, nu Danmark Udsigter dog ere saa gode, Freden giver saa mange Leiligheder til store Stats Besparelser, Rigsbanken har saa rigelig Fond tilat faae Crediten for sine Repræsentativer til at stige. Endogsaa Hamborgerne notere 10 til 20 Procent bedre Cours end vi selv. - Mon ikke Undersøgelser ogsaa kunne finde Sted i Danmark, liig dem i Engelland, hvor endog den tappre Lord Cochrane med flere anseete Personer ere tiltalte og dømte for Stokjøbberie, som de have frembragt ved kunstige falske Udspredelser,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Den 17de Juni gav Medlemmerne af den Kongel. danske Regjeringskommission i Altona, Grev Conrad Ranzau til Breitenburg, Amtmand Johansen, Oberstlieutenant d'Aubert og Kammerjunker v. Krogh. Hs. Exellenz, den Russisk Keiserl. General Grev v. Benningsen og Gemalinde en glimrende Fest i det Rainvilleske Hotel, som begyndte med et stort Bal. Saasnart Greven og Grevinden traadte ind i Spisesalen, viiste sig i Baggrunden pludselig Peter den Stores Statue til Hest, som sees i Petersburg, og bag samme hørtes en russisk Nationalmusik. Over Taffelet udbragte Grev Ranzau Hs. Majestæt Keiseren af Ruslands Skaal, som besvaredes af Grev Benningsen med en Skaal for Hs. Majestæt Kongen af Danmark. Efter Bordet var Dansesalen forvandlet til en yndig Hauge med Udsigt til bekjendte russiske Landskaber og den Grimmaiske Port, gjennem hvilken den tappre Feldtherre var trængt ind i Leipzig. Først Kl. 6 om Morgenen skiltes den glade Forsamling fra hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Aarhuus Avis.) Ribe, d. 1ste Juli. J Onsdags Eftermiddag slog Lynilden ned i et Huus ved Aabel, imellem dette og Hadersleb, og lagde i meget kort Tid det Hele i Aske. - Af en gammel Kone og Mand, som beboede Stedet, vilde Konen, efterat have veddet sit Knipleskriin, endnu bjerge noget, gik ind i det antændte Huus, og fandt sin Død. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Den 6te Maj afreiste Sognedegn og Skolelærer O. Dahl af Maglebye paa Langeland til Søes fra Ristinge til Schlesvig, for her at arrangere en ham tilfalden Arv. Baadfører Mads Nielsen, (eller Mads Jespersen) Nordenbroe af benævnte Maglebye tilligemed en anden Søemand Jørgen, Bøi fra Ristinge overførte ham. Bestemmelsen var kun at blive 6 Dage borte; men da 7 Uger forløb uden at man hørte noget fra dem, og efter adskillige ubesvarede Skrivelser til Schlesvig, nu endelig erfares, at Jngen af dem har været der, formodes at de ere forliste. Amtsprovst Saxtorph paa Langeland anmoder derfore Alle og Enhver at give ham eller Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Herholdt i Rudkjøbing Efterretning om Ligene, nogensteds maatte være opdrevne og begravede, eller en Baad seet drivende i Søen. Baaden var af Eeg, klinbygget, omtr. I Commercelæst dr. og førte Jagttakkelage, havde Kabys for og et lidet Skab agter. Degnen Dahl havde blandt flere Papirer i en rød Tegnebog, en Copie af et Testamente, og en Fuldmagt lydende paa Hr. Blom i Rudkjøbing, men med dennes Paategning Dahl tilbageleveret. Baadfører Mads Nielsen havde blandt andet en sort Tegnebog med 1300 Rdlr. De, hos sig og ovenfor begge hans Tommelfingre var et Skibsanker tegnet med Tudsk. - Alle 3 efterlade sig Koner med smaae uforsørgede Børn i trange Kaar. (Riber Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Jfølge Hs. Majestæts Befaling er det forhenværende 3die Departement under det danske Cancellie indgaaet, og de Sager, som derunder forte rede henlagte under det 5te Departement. For Fremtiden ere der altsaa ikkun 5 Departementer i det danske Cancellie, nemlig 1ste Departement (som hidtil, for Geistligheden, Skolevæsenet og øvrigt Hidhørende); 2det Departement, som hidtil for Justits- og Politievæsenet i Sjælland med underliggende Øer, 3die Departement for Justits- og Politievæsenet i de øvrige danske Provindser og Besiddelser; 4de Departement for Forsvarsvæsenet, m. v., og 6te Departement for Revisionsvæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Kjøbenhavns Børs den 5te Juli. Cours. Hamb. 2 M. 616, a vista 520. London 18 3/4 Rbdlr. Spec. 520. - Specier solg. tes til 31 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
(Af Lübecker Avis.) Madrid, d. 7 Junii. J Følge endeel Sammenkomster Lord Wellington som Befuldmægtiget for Storbritannien og andre allierede Magter har holdt med det nuværende spanske Ministerium, har Kong Ferdinand undertegnet en Erklæring, hvori han forbinder sig til paa ny at sammenkalde Cortes for at give Spanien en Constitution, der er passende med de nuværende Tider. Jnquisitionen og Geistligheden faae derved nogen Jndflydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Fra Rhinen, d. 22 Junii. Preussernes Styrke, der skulle blive ved Rhinen, angives til 70 a 80,000 Mand. Regner man hertil Østerrigerne og Bayrerne, der i samme Øiemed ere bestemte, og hvis Antal man anslaaer til 40,000 Mand, saa bliver forhaanden, uden at iberegne Engellænderne i Holland og Braband det Armeecorps der staaer i Rhinegnen, paa 120,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Paris, d. 21 Junii. Hertugen af Welling. ton er kommen hertil, og har i Forgaars gjort Kongen sin Opvartning. Den berømte Madame Recamier - der af Napoleon var forviist fra Hovedstaden, kommer nu tilbage fra Lyon. - Paa Bonapartes Befaling maatte den liden Garde som omgav hans Søn (betitlet Kongen af Rom) oftere om Natten pludselig røre Trommen, for saaledes at vænne Barnet til det store Spil med Mennesker, Brüssel, d. 19 Junii. Den 24de bliver hele Flandern forladt af Preusserne og holdes kun besat af engelske og belgiske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Warschau, d. 10 Junii. Den polske Armee kommer til at bestaae af 50,000 Mand, hvoriblandt 20,000 Mand Cavallerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Stokholm, den 8 Junii. Den 3die dennes havde vor Hovedstad den Lykke at see Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen indtræffe hertil efter Fuldendelsen af et af de mærkværdigste og ærefuldeste Feldttog, som Historien nogensinde har forherliget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Alle de Kongelige Herskaber vare kjørte Hs. Kgl. Høihed imøde. Borgerskabet paraderede og Over statholderen Grev Carl Mørner holdt en Tale, som Hs. Kongel. Høihed i naadigste Udtryk besvarede. Folketrængselen var saa stor, at H. K. H. maatte stige af Vognen ved Jndkjørselen til Slottet og fortsætte Veien under Jubelraab til Fods. Gudstjeneste holdtes i Slotscapellet den 4 Juni for at takke Gud for H. K. H. lykkelige Tilbagekomst. Paris, den 18 Junii. J Gaar indrykkede 10,000 Mand Linietropper i høitidelig Optog herind. Lyon rømtes den 8de af østerrigske Tropper og besattes igjen af vore Tropper den 9de. Runkeloesukkerfabriken i Rambouillet tilligemed alt Tilbehør, bortsælges efter Kongelig befaling den 23 Junii. Til Cherbourg er ankommet 9 engelske Linieskibe, 2 Corvetter og 2 russiske Fregatter for at tage den 9000 Mand stærke Division af russiske Garder ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
London, d. 20 Junii. Den 17de dennes ere Freds-Ratificationerne udvexlede af Lord Castlereagh og Grev de la Chane, og i Dag er Freden høitideligen proclameret. J Dag bivaanede Hs. Maj. med to preussiske Prindser og Feldtmarschal v. Blücher Parlamentsforhandlingerne i Overhuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Man forventede ogsaa Hs. Maj. Keiseren af Rusland, men han kom ikke. D. 22 Juni vil den store Søtræfning finde Sted i Spithead.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Fra den norske Grændse, d. 12 Junii. Skulde Krigsoperationer mod Norge være nødvendige, saa turde, som man paastaaer, Angrebet ikke allene skee fra Landsiden, men ogsaa en stærk Landgangserpedition finde Sted fra Søsiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Den 30te Juni var en af de stolteste og mærkværdigste Dage, som Hamborgs Aarbøger have at opvise. Det var Æres=Dagen, paa hvilken den Hanseatiske Legion vendte tilbage fra Valpladsen til sin befriede Fædrenestad. Den modtoges, under Canonernes Torden, af en Deputation fra Senatet; 75 hvidklædte Piger overrakte de heltemodige Fædrenelandets Sønner Laurbær- og Ege krandse; alle Gader hvorigjennem Toget gik, vare oversaaede med Mennesker, og Vinduerne til Husenes Spidse opfyldte med Damer og Piger, der bestrøede Krigerne med Blomster. Om Aftenen gaves paa Byens Theater Stykket Forløsningsdagen; hele Byen var illumineret. (Efter Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-05
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.