Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-25
Den 14de November blev en stor Deel af Londen 3die Gang illumineret. Mange Personer ere blevne saarede og kommen tilskade ved disse Spektakler. Der bleve kaste de Sværmere ind i Vognene, Hestene bleve skye og mange Personer bleve traadte under Fødderne; ogsaa alle Theaterne bleve prægtigt illuminerede. Lord Castlereagh havde ikke illumineret; men opstillet en Dragon, Vagt uden forsit Huus. – Man bereder sig nu overalt paa at understrive Lykønsknings-Addresser til Dronningen, og paa at indgive Bønskrifter til Kongen, om at afskedige Ministerne. Lord-Majoren har sammenkaldet et Commune=Raadsforsamling til den 21de November, for at underskrive en saadan Lykønsknings Adresse, ogsaa vil man tillige bede Kongen om at indrømme Catholikerne fuldkomne, Borgerretigheder. Hs. Majestæt Kongen er for nærværende Tid i London, men man troer at han vil reise til Brighton, og tilbringe den største Deel af Vinteren der. De offentlige Papirer ere stegne 1/2 Procent, men ikke saameget, fordi de bleve i sig selv saa stærkt søgte, som fordi mange Speculantere havde den Troe at billen skulde passere, forbundet sig til at sælge et større Antal af Stoksend de vare i Besiddelse af. – Mangfoldige af Landets Store have nu aflagt Visiter hos Hs. Majestæt, iblandt hvilke ete Hertugerne af Norfolk og Bedford; Greverne Albemarle og Oxford, Hertuginden af Sommerset og flere. - Greve Grey talte ved Slutningen af Mødet i Overhuuset den 10de meget haarde Ord mod Ministerne. Han anklagede dem for, at de havde gjort sig skyldig, i de største Overtrædelser af deres Pligter; da de blot havde fulgt eensidige Beviser, og havde skiænket de meest overdrevne og ugrundede Bagtalelser deres Tillid (lydeligt Biefald, de havde sat Nationen i saa mange Maaneder i den største Bevægelse, tilveiebragt en almindelig Standsning i alle offentlige og private Forretninger; og forskaffet Fienderne af den indvortes Fred og Rolighed en høist gunstig Leilighed, dersom de havde villet brugte den. De havde bedraget deres Konge, insulteret deres Dronning (et langtsomt, Hør, Hør, fra alle Sider, og de havde givet den almindelige Sædelighed et Stød ved at udbrede de afskyeligste Udsagn, som Huuset har saalænge været beskiæftiget med at høre paa (Hør, Hør!) J de haardeste Udtryk fordømte Greven ligeledes den Mailandske Commissions Forhold, som er blevet udnævnt ikke forat udforske Sandheden, men for at forskaffe Vidnesbyrd for Forbrydelsen, og at man i England kun har fundet en alt for stor Tilbøielighed til at troe alle de Anckdoter, som Agenterne og Vidnerne have opfundet imod Dronningens Ære og Rygte. Enden er nu bleven derpaa, at efter alle disse hemmelige og offentlige Forhør, og efter alle de Fornærmelser, som det kun har været mueligt at udvise imod Dronningen, at billen er bleven opgivet vel uden Grunde, men sandelig uden al Retfærdiggiørelse. Han maatte endelig forsikkre de ædle bord paa den anden Side, at Storbritanniens Folk ikke, vil lade sig nøie med at denne Forholdsregel bliver tagen tilbage, men at det vil fordre en stræng Undersøgelse over dens Grundvold og Oprindelse (Stort Biefald!) – Denne Tale kan maaske betragtes som et Forbud paa en Minister-Forandring, især da der skal finde den største Disharmonie Sted imellem Hr. Canning og de øvrige Ministere.)De Franske Fonds slige betydeligt. Financerne bedre sig kiendeligen. Det Kongelige Huus kan nu omgives med en større Glands, da Financernes Tilstand ikke gjør det længere nødvendigt, at Kongen afgiver 5 Millioner Franker af sin Civilliste til Statens Fornødenheder. – Kongen har eftergivet Gravler og Bouton Livsstraffen. (Disse havde nemlig ved Raketter søgt at forskrække Hertuginden af Berry. - Den Engelske Minister Hr. Canning har havt Audience hos Kongen den 10de November; han blev forestillet ved Hertugen af Nichelicu; den 13de November har han forladt Paris. – Den Franske Legations Secretair Hr. Mor rien er afgaaet med vigtige Depescher fra Troppau til Paris. – Den Østerrigske Armee vil den 18de November antage en concentreret Stilling ved Pofloden; Artilleriet forventes at være den 16de ankommet til sin Bestemmelse. – Den Neapolitanske Liniearmee som bestaaer af 45000 Mand er deelt i 4 Corps, hvoraf det første under General GabrielPepe, er bestemt til at forsvare Grændsen; det andet under General Carascofa, skal besætte det snevre Pas ved St. Germand; det tredie under General Filangeri, skal besætte begge de Abruzzos, og det fierde under Milani vil tage en Position i Egnen af Otranto, Brundust og Taxent. 200000 Militzer som commanderes af General Wilhelm Pepeere paa Benene for at understøtte Tropperne, 50000 Carbonaris ville danne sig til Gueriller for at føre Krigen paa den Spanske Maade. Regieringen klager over Mangel paa Artillerie, Vaaben og Munition, og over General Rugent, som under sin Administration havde forsømt at anskaffe det. – Hele Armeen har ikke uden 30000 Geværer, men den forventer 50000 fra Franske Fabriker og der siges, at en stor Deel deraf er indskibet i Marseille. De indenlandske Fabriker levere om Maaneden 6000 Stykker; Militsen og Guerillerne vil man bevæbne. med Jagdflinter, hvorpaa man vil sætte Bajonetter, og med Piker. – Den Engelske Admiral Moore er bleven forestillet Kongen. Man mener, at hans Eskadre vil blive saalænge liggende i Havbugten, ved Neapel indtil de i Troppau forsamlede Monarkers Beslutning er bleven bekiendtgjort. (Mon han vil tage Passagerer med sig derfra.)