Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-03-13
Fortsættelse af No. 10. J Henseende til Pligterne mod sig selv, erindres disse faae Regler: Du bør forbædre og forøge baade din Siæls og Legems Kræfter. Siden Siælen er ypperligere end Legemet, bør man fornemmelig stræbe at pryde samme med grundig Kundskab og reene Tilbøyeligheder. Jo mere du kan lære i Værden jo bedre. Og bør du lære saa længe du lever. Siden Siælen ej kan finde nogen sand og varig Fornøyelse i nogen skabt Ting, hvor ypperlig og salig den er, saa maa Siælen være udødelig og i sær skabt for Ævigheden. Den bør derfor opløftes over det Jordiske og alt meer og meer lære at kiende det høyeste Væsen af dets skabte Ting og deres vise Styrelse. Man bør bevare sit Legeme, sine Lemmer og sin Hilsen i mueligste Maade og intet opoffre deraf, uden det høyeste Væsens Ære og Fædernelandets Bæste udfordrer det. Men naar en af disse Hensigter kan opnaaes, maa du med Fornøyelse vove Liv, Hilsen og Lemmer. Et godt Navn og en god Samvittighed skal man søge. Ære af at være duelig og nyttig for Fædernelandet er bedre end Rigdom og Midler; Thi disse Ting bæres oftere af Æseler end modige Hæste. Holdt dito Legeme altid reent; Thi Ureenlighed foraarsager Sygdomme. Hold og dine Klæder reene og klæd dig ordentlig, men just ikke prægtig; Thi at fornøye sig i Pragt og Stads hører Børn til. Væn dine Børn af begge Kiøn, end og fra Vuggen af at blive haardføre til at taale Vind, Veir og Kuld, at de kan være dets beqvemmere til Fædernelandets Tiæneste. End og alt for ømme og kiælen opdragne Pigebørn ere en Vandheld og Skade for Landet; Thi kiælne og skrøbelige Mødre avle svage Børn. Væn Ungdommen ej til Kræsenhed i Spise, men at kunde trives af haard Kost, om du end har store Midler; Thi kommer Modgang og Fattigdom siden paa, kan de da bedre skikke sig der. Vær meget betænksom i at love noget; Men hold redelig hvad du har lovet, end og med din Skade; Thi Æren er bædre end Rigdom. Jntet krænker din Ære meere hos de Fornuftige endat vise dig uredelig mod Fædernelandet, og at vidne Løgn for en Ræt med frie Villie og oplagt Raad, med mange fleere detslige Regler. J sær vare disse Folk at rose for deres gode Jndretninger med deres SkoleVæsen og Ungdommens Underviisning; Thi foruden at bemeldte deres moralske Cathechismus blev dem indprentet, ligesom fra Vuggen af, endog af Mødre og Ammer, saa havde de overalt PrøveSkoler saavel for Pige som Drænge Børn, og det overalt i Landet. J Hoved=Staden Sidon, som en stor og Folkerig Stad, vare trende saadanne Skoler for hvert Kiøn. J Skolerne for Drenge Børn vare 4 a 5 Lærere til hver Skole. En lærte Drenge=Børnene at regne og skrive visse Timer. En forklarede Religionen og Moralen for dem. En lærte dem Sprogene, nemlig Ægyptisk og Syrisk, som de mest polerede og gamlere Sprog i Østen paa den Tiid; Thi Grækerne og deres Sprog var endda upolleret og med Ræsten af Europa, som et Barbarie, havde Navn hos dem af Chitims Øer. En underviiste i Historierne og en i Mathematiske Videnskaber, hvorved de i sær provedederes Skiønsomhed. Der vare visse Timer om Ugen indrettede for hver Lærer, at Børnene ej skulde blive kiede ved stedse at tygge paa et og det samme, men stedse have Forandring. Og for at opmuntre Sindet dets bædre, bleve de og visse Tider lærte til at spille paa Jnstrumenter, danse, ride og deslige, hos dem brugelige Legems Øvelser. De Børn, som man fornam at være af de beste Hoveder og have best Begreb, satte man siden i dertil indrettede philosophiske Skoler, omtrent som nu i Europaa de saa kaldede latinske Skoler) hvor Religionen, Philosophien og Moralen bleve drevne med større Fliid og hvor de lærte det ægyptiske Sprog, i hvilket de fleeste Bøger vare da skrevne, som indeholdt de dybe Ting af Philosophien og hvad der hørte til Religionen, samt Politiken. Disse blevne opdragne til Lærre re, Præste og Betiente i Staden; men de, som ikke vare af godt og skarpt Begreb, bleve satte til Handelen, Søemandskab, Agerdyrkningen og Landvæsenet, eller til en og anden mechanisk Fabrik, samt til Krigsvæsenet, de, som man fornam en sær Hurtighed og Mod hos. Til enhver af disse Haandteringer havde de særdeles Skoler, saasom Krigs-Skoler, Handels-Skoler, Søemands-Skoler, ja endog Agerdyrknings=Skoler. J disse Prøve=Skoler og i sær i deres philosophiske Skoler bleve ingen gemene Børn antagne; Thidisse Folk holdt for, at saadanne Børn havde en grov og plump Opdragelse, som dog stedse hængte ved dem, hvad Ære-Stand de end og siden kom udi, paafølgelig forplantede sig altid noget af det grove fra dem og til deres Børn igien. Men til saadanne gemene og fattige Folkes Børn vare andre fattige Skoler, en, to og fleere alt efter en hver Stads Storhed og Folkerighed. er lærte disse Grundene af deres Religion, item ovenmelte moralske Cathechismus, hvortil var kun en Lærer i hver Skole, den lærte visse Timer om Ugen, Drenge og visse Timer Pige-Børnene.