JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-09-30
Efter Reqvisition af vedkommende Dom og Udlægshaver, blive følgende, Borger og Avlsmand Ditlev Pedersen i Viborg tilhørende Eiendomme, nemlig: a) en Gaard beliggende i denne Byes Redergade under nyt Assurance No 94, bestaaende af: 25 Fag deels teglhængte, deels straatækkede med derved liggende Hauge; b) en i samme Gade lige over for Gaarden beliggende Hauge; og c) tvende Stykker Jord paa Byens nordre Mark mellem Landeveiene til Aalborg og Randers, angivne at indeholde, det ene 9 Tdr. 6 Skpr., og det andet 2 Tdr. 7 1/2 Skpr. Udsæd, hver Tønde beregnet til 8000 Alen, stillede til Bortsalg ved tre Auctioner, som afholdes paa Biborg Raadhuus: Onsdagen den 5te November den 19de ) førstkommende, - den 3die December) hver Dags Formiddag Kl. 11. - Ved tredie Auction vil tillige blive bortsolgt: et Egebord og tvende Bænke, som tillige ere udlagte. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning saavel for Panthavere, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, som for Lysthavende. Viborg, den 19de September 1834. F. D. Dett.
Berlingske Tidende, 1834-09-30
Proclama. Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands-Over=, samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, er Alle og Enhver, som maatte have noget re ligt Krav paa afdøde forhenværende Brændeviinsbrænder Hans Christian Dinesen og ligeledes afdøde Hustrue Christiane Marie, fød Callesen, be af Staden, med 12 Ugers Varsel, af os, som myndige Arvinger efter de a døde, indkaldte til for vor befuldmægtigede, Hr. Cand. juris Fuldmægtig Schaffer, boende i Kattesundet Nr. 110, at anmelde og beviisliggiøre saadan, deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 29de September 1834. P. C. B. Dinesen. H. W. B. Dinesen. pr. Hundt 1 1/4 (Hermed følger 1 Ark Tillæg.) Aar 1834.
Berlingske Tidende, 1834-09-30
Tillæg, No. 233. Tirsdagen. til den den 304 September. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt, forlagt og redigeret ved Brødrene Berling.
Berlingske Tidende, 1834-09-30
Bekiendtgiørelse. fra Committeen for at grundlægge en Jndretning til moralsk fordærvede Personers, men især den opvoxende Ungdoms Forbedring.
Berlingske Tidende, 1834-09-30
Da Undertegnede i Midten af Aaret 1830 sammentraadte forat virke til moralsk fordærvede Menneskers Forbedring, erkjendte vi, at vi i Særdeleshed maatte henvende vor Omsorg til Børn, hos hvilke Fordærvelsen ved Lediggang, slet Opdragelse og Forførelse var kommen til Udbrud, og saaledes bidrage til at standse det Onde i dets Opkomst. For at disse Børn kunde ledes paa en bedre Vei, vilde det være nødvendigt at udrive dem fra deres hidtilværende Omgivelser og underkaste dem et nøiagtigere Tilsy- og en med deres Tilstand passende Ledelse. For en Deel kunde dette, især ved mindre Børn opnaaes ved at anbringe dem hos Pleieforældre paa Landet, men det var tillige aldeles fornødent saaledes som det med Held i andre Lande er skeet – at grundlægge en Stiftelse, i hvilken de Børn kunde optages, hos hvilke Fordærvelsen allerede var større og de slette Vaner mere indgroede, thi til at modtage Saadanne vilde Pleieforældre sielden være villige, og disse vilde ogsaa sielden være istand til at anvende de Midler, hvorved Hensigten alene kunde haabes opnaaet. Hidtil havdes hos os ingen Anstalt, hvor saadanne Børn kunde hensættes, Disse Grundsætninger bleve bestemt udtalte i det allerunderdanigste Andragende, som vi under 25de Juli 1830 igiennem den kongelige danske Cancellie indgave til Hs. Majestæt Kongen, hvoraf det Væsentlige findes indført i Collegialtidenden for 1830 Nr. 45. og i den Jndbydelse, som vi efter allernaadigst meddeelt Tilladelse, under 24de Decbr. f. A. udstedte til vore Medborgere. Efter afdenne Jndbydelse ved velvillig Medvirkning saavel fra de kongelige Collegier, som fra andre Autoriteter, Formændene for Corporationer o. Fl. var bleven bekiendtgjort overalt i Landet, anmodede vi ved Slutningen af det følgende Aar og Jndsendelse af samtlige paategnede Planer og vare saaledes i Begyndelsen af 1832 istand til at oversee de Midler, hvorover vi til Opnaaelsen af vort Øiemed kunde disponere.
Berlingske Tidende, 1834-09-30
Kiøbenhavn, den 29de Septembe. Hauch. Hegermann-Lindeneror
Berlingske Tidende, 1834-09-30
Et udførligt Regnskab over samtlige Jndtægter er nu uden nogen Bekostning for Foreningen bleven trykt – ligesom hele Regnskabsføringen ikke har foraarsaget samme nogen Udgivt – og kan af enhver Contribuent afhentes paa Comptoiret i Medundertegnedes Conferentsraad Holtens Bopæl, Gammelstrand Nr. 154, 1ste Sal. Et Antal Exemplarer vil ogsaa blive de Herrer Amtmænd, Biskopper og Andre, som have ydet os velvillig Bistand, tilstillede.
Berlingske Tidende, 1834-09-30
J Henseende til de tegnede aarlige Bidrag henstilles det, som det forstaaer sig, til de ærede Contribuenter, hvorvidt de maatte være villige til at erlægge Bidragene for den forløbne Tid. Det vilde være til giensidig Lettelse, dersom de vilde behage at afgive det Beløb, som de ere sindede at skienke, paa det ovennævnte Comptoir, hvor det til indeværende Aars Udgang modtages hver Søgnedag, undtagen Tirsdag og Løverdag, fra Kl. 10 til 2 og fra Kl. 6 til 9, imod Qvittering af mig, Holten, eller paa mine Vegne af Secretair Stæger. Efterdenne Tids Udløb ville til dem, der ikke selv have meldt sig, dobbelte Qvitteringer, nemlig deels lydende paa Beløbet for de foregaaende Aar, deels paa det for indeværende Aar, blive omsendte her i Staden. Det Samme vil ogsaa finde Sted i Henseende til Bidragene fra Provindserne, forsaavidt det vil være muligt at finde Nogen, der er villig til at paatage sig Indkrævningen.
Berlingske Tidende, 1834-09-30
Som ovenfor bemærket, tiltræder Grev Holstein fra nu af Committeen, hvorimod Committeens hidtilværende Medlem, Conferentsraad Carstens, formedelst svageligt Helbred og mange andre Forretninger, har seet sig nødsaget til at fratræde. Efter Forløb af saa lang Tid, som behøves til at skiønne Fremgangen af de nu begyndende Foranstaltninger, skal Committeen ikke undlade atter at meddele offentlig Beretning. er 1834. ne. Kierulff. Mynster.
Berlingske Tidende, 1834-09-30
Modeweg. Caspersen.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Aar 1834. No. 234. Bo Onsdagen. den 11te October. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. lingske poutiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
London, den 19de Septbr. – For nylig døde her Richard Heber Esqv., den berømte Bibliophil, der saa hielperigt og virksomt understøttede Sir Walter Scott ved hans Samling af Scotske Ballader og Sange, og til hvilken den femte Sang i hans Marmion er stilet i Form af en poetisk Epistel. Hans Huus i London, hvori han døde, var fra øverst til nederst fyldt med Bøger, hvert Bord, hver Stol, hver Gjennemgang vare fulde af Bogreoler. Han eiede i Broadway et andet Huus, som fra Gaarden op til Loftet var fuldproppet af mærkværdig Bøger. Han eiede et Bibliothek i Oxford, et i Hodnet, et andet af uhyre Omfang i Paris, et i Antwerpen, et i Brussel, flere andre paa forskjellige Steder i Nederlandene og Tydskland. En Londoner Journalist har beregnet, at naar alle disse Forraad af Bøger skulde forauctioneres, vilde Salget efter et maadeligt Overslag vare 365 Dage.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Den 23de Septbr. – Man erfarer i Dag med en Ex pres fra Falmouth, at Briggen Nautilus-, var ankommet dertil fra Lissabon, og havde medbragt vigtige Efterretninger af 14de d. M.; dog var disses Jndhold endnu ubekjendt; foreløbigt vidste man kun, at det portugisiske Pairs-Kammer havde antaget Lovforslaget med Hensyn til Dronningens Formæling, og at en Dampbaad skal være afsendt for at afhente Hertugen af Leuchtenberg. Don Pedros Sundhedstilstand var hverken bedre eller slettere. Gode Efterretninger ere indtrufne fra Jamaica, af 2den August. Flere hundrede bortrømte Negere vare frivilligen vendte tilbage; blandt dem bemærkede man en Kone, der for 25 Aar, siden havde forladt sin Herre, og nu kom tilbage med sine tre Børn.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Nogle af vore Colleger-, siger Courier, ere ganske indignerte over den opkomne Tanke, i Edinborg at foranstalte et Festmaaltid til Hertugen af Wellingtons Ære. Os huer den og vi ønskede at være nærværende, for ved det første Besøg i Scotland af vor Tids store Feldtherre at deeltage i det almindelige Beviis paa fortjent Agtelse. Cobbet vil i Jrland for det første nogle Uger holde Forelæsninger over Statsvidenskaben.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Fra Malta berettes af 1ste September, at man for det første ikke havde til Hensigt at trække vores Flaade tilbage fra Archipelet. Den 29de August var Britannian (120 Kanoner), kommende fra Malta med Forraad, stødt til den. Ogsaa var paa Carron Sir Robert Jnglis henseilet; hans Reise skal staa i Forbindelse med Planerne til Indretningen af en Communication med Jndien ved Dampskibsfarten.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Man skriver fra Constantinopel af 26de f. M., at Troppe-Jndskibningerne, for at marschere til Konich, endnu stedse vedvarede; derimod vare de tvende Regimenter, som vare lerede ved Chunkiar-Skelasse, paa Seraskierens trængende Befaling skaffede til St. Stephano, hvorfra de skulde gaae til Gallipoli.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Divanet havde fattet denne Beslutning, da det havde faaet Efterretning om Udrustningerne i Toulon.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Fra Sincapore er det første Skib, Columbia, ladet med 380 Kasser Thee, kommet hertil.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Paris, den 21de Septbr. – Touloner-Flaaden, over hvis sande Bestemmelse bestandig har hvilet et saa hemmelighedsfuldt Slør, er den 15de d. M. atter indtruffet paa Rheden ved Toulon. Den bestaaer af fire Linieskibe, tvende Fregatter og en Corvet. Efter Journal des Debats er Flaaden kun indløbet i Toulon, for at ombytte det gamle, ubrugbare Linieskib Duquesne med Scipion, og at indtage friske Levnetsmidler, for derpaa den 1ste October atter at stikke i Søen, og tage Vejen til Levanten. Men denne Bestemmelse er den samme, man for lang Tid siden har gjettet paa, og bedre underrettet er man endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
(Over Paris, den 21de Septbr.) – Fra Krigsskuepladsen, lyde Efterretningerne endnu som for fjorten Dage siden, ligesaa modsigende og ligesaa ubestemte. Den 10de d. M. – beretter en Depesche stod Zumalacarreaui ved Munaviz, nær Estella. Hvad Den Carlos angaaer, da ville Nogle vide, at han er hos Jumalacarregni, medens Andre fortælle, at han paa det ombygeligste holder sig skjult. Denne Uvished om hans Opholdsted, saavelsom Zumalacarrequis Fjernelse og Elisondos Besættelse af Rodils Tropper have bragt stor Nedslagenhed over Carlisterne i Bastan-Dalen. Juntaen har i de sidste fjorten Dage været uden Penge. - En anden Depeselse melder, at Cholera har anrettet store Ødelæggelser i Bilbao; 100 Mennesker døde der hver Dag af denne Sygdom, og blandt Andre var den franske Consul blevet Offer for samme. Jnsukrectionen skal ingen videre Fremskridt gjøre i Biscara. "Journal des Debats meddeler et Udtog af Bolletin de Guipuzcon, dateret St. Sebastian, den 10de Septbr., hvori der gives en Oversigt af de bekjendte Grunde, hvorfor det endnu ikke er lykkedes at bringe de insurgeerte Provindser til Rolighed. Til Skildringen af den sørgelige forløbne Tid knyttes ikke synderligt glade Blik ind i Fremtiden. Rigtignok - hedder det – forudseer man med Vished, at det omsider vil lykkes Rodil at blive Herre over Opstanden, men først efter samtlige fire Provindsers totale Ødelæggelse. For at gjøre en hurtig Ende paa Jnsurrectionen, behøves den samtidige Anvendelse af et betydeligt Troppeantal, og i saa Fald lader det sig neppe beregne, hvormeget den spanske National-Ære kunde lide under en forbigaaende Jntervention fra Frankrigs Side, hvilken dog kun vilde strække sig indtil Ebro. - Det er imidlertid ikke de tre baskiske Provindser og Navarra alene, der laborere af Jnsurrectionen; af Meddelelser fra Barcellona seer man, at det heller ikke i Ca talenten mangler paa talrige Jnsurgent-Bander, der i mangfoldige Smaalægtninger med Dronningens Tropper skulle være komne til Kort. – Man venter nu i Madrid en vidtløftig Beretning om et Nederlag, Curvilla skulde have lidt, ogsaa talde man meget om de Ødelæggelser, en talrig Jnsurgent-Bande havde anrettet i Sletterne ved St. Roque, ikke langt fra Gibraltar, ydskland.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Triest, den 13de Septbr. Efterretningerne fra Grækenland lyde foruroligende, Kolokotronis Parti er traadt aabenbart frem imod Regjeringen, og har forsøgt en insurrectionel Bevægelse. Det skal ogsaa være lykkedes dette Parti at bevæbne ender Landsolk i Omegnen af Patras, og at bemægtige sig denne Stad. Rebellerne skulle have oprettet et Regentskab, og i en Proclamation havederklæret Regentskabet i Nauplia for ulovligt, ren derimod have indbudt Kong Otto, at begive sig i deres Midte, og at residere i Patras indtil sin Fuldmyndigheds=Alder. Flere fornemme Bayrere skulle ligeledes være opfordrede til at forlade Landet. Disse Begivenheder have vakt stor Bekymring i Nauplia. Rigtignok skal en Modproclamation være udstedt, hvori Medlemmerne af det nye, saa kaldte Regentskab benævnes Højforrædere, og Anstalter være trufne til Nauplias Sikkerhed; men den vedvarende Bevægelse i Maina, og den Mængde Misfornøiede der findes i Landet afgive dog bestandigen ilde Forbetydning, dersom det skulde lykkes et Parti at sætte sig fast paa en Punkt, og der danne en Slags Regjering. Kong Otto synes vel at være afholdt af Mængden, og alle Partier forsikkre at være ham hengivne; men han kan dog ikke være en Bolt for den Alle, og han maa nødvendigviis holde fast ved den engang indførte Orden. Men dette vil vanskeligt kunne opnaaes paa en fredelig Maade, og Regjeringen i Nauplia maa gaae fremmed Strenghed. Hvorvidt den væbnede Magt, der for Øjeblikket staaer til dens Tjeneste, er tilstrækkelig hertil, kunne vi ikke bedømme.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Vien, den 16de September. – Handelshuset Reyer og Schlikhar tilstillet Regjerings-Præsidiet 4000 Gylden C. M. til de ved Branden Forulykkede i Wiener-Reustadt. Redactionerne af Bladene: den Østerrigske Jagttager og Vandreren have aabnet en Collecte i samme veldædige Øjemed.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Den 12te September udbred Jld i Byen Hauskirchen ved Brünner Landevei. Den greb i Hast med en saadan Magt om sig, at man uagtet den hurtigste Hjelp, først blev Herre over Jlden efterat sex og fyrretyve Huse vare lagte i Gruus og Aske.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Den 17de September. - Hendes Majestæt Keiserinden har skjænket til Understøttelse for de Brandlidte i Wiener-Neustadt. 3000 S. C. M.; Hs. Majestæt den yngere Konge af Ungarn og Kronprinds 2000 S. C. M. og Hs. Keiserlige Højhed Erkehertug Anton 1000 G. C. M. i samme Øjemed. Selskabet: den Østerrigske Kejserstats Musikvenner, havde besluttet i Løbet af September at give en Concert til Fordeel for de Brandlidte i Wiener Reustadt.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Den 18de September. - Hs. Majestæt Keiseren har ved en Cabinetsskrivelse, dateret Brünn den 15de dennes, til den øverste Canzler, Grev v. Mittrowsky skjenket, 10000 Gülden C. M. til de Forulykkede i Wiener-Neustadt.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Holland. Amsterdam, den 23de Septbr. Handelsblatte indeholder i sit sidste Nummer et Decret fra Ærkebispen af Leon, som titulerer sig selv Carl tes Premier-Minister, hvoraf man seer, at det ved Baron Haber for Don Carlos indledte Laan ingen videre Fremskridt har gjordt.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Belgien. Jmellem Mons og Ath har en høist ulykkelig Tildragelse fundet Sted Nogle Børn stiale i flere Dage Æbler fra en Forpagter i Umilly. Endelig greb Forpagterens Søn en af de Skyldige og for et Exempels Skyld, har han den ulykkelige Tanke at ophænge Drengen ved Benene paa det samme Træ, hvorhan havde stiaalet Æblerne. Det er sandsynligt, at det unge Menneste ikke anede sin Handlings sørgelige Følger og kun vilde forskrække den lille Æbletyv; men da han efter nogen Tid vendte tilbage, for at binde ham løs, levede han ikke meer. Alle Bestræbelser, for igjen at kalde ham til Live, vare frugtesløse.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Grækenland. Af Hofraad, Prof. Fr. Tiersch's Værk over Grækenland, meddeler Dansk Literatur-Tidende (No. 8) følgende Notitser: Det græske Fastland, med 22 Eparchier, 30 Stæder og Flekker, og 811 Landsbyer, har omtrent 206,000 Jndbyggere – neppe Halvdelen af hvad det havde for Krigen; Morea har 35 Eparchier, 86 Stæder og Flekker, og 1335 Landsbyer, med en Folkemængde af omtrent 429,250 Sjæle, hvoriblandt Mainotterne, der udgjøre omtrent 15,400 Familier, ere iberegnede; de 33 beboede græske Øer endelig have omtrent 1776, 185 Jndbyggere; saaledes det hele græske Kongerige kun noget over 811,000 Mennesker paa 1100 Quadratmile; i Stedet for at Tiersch antager, det med Lethed kan føde fem Millioner Mennesker, naar engang alle dets Hjelpekilder ere satte i Virksomhed. Hvad Grækenland engang som Handelstat vil blive, kan man allene slutte deraf, at efterat dets Handel under Krigen mod Tyrkerne var aldeles tilintetgjort, besidder det nu allerede en Handelsmarine af omtrent 1000 større og mindre Fartøjer, og indenfor det nye Kongeriges Grændser kan man antage, der allerede leve omtrent 30,000 Handelshuse og Kjøbmandssamilier.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Norge. Christiania, den 25de September. J Følge officiel, tilden Kongelige Norske Regjerings Departement for Kirke- og Underviisnings Væsenet indløben Beretning, er af bemeldte Departement under 22de September bekjendtgjort, at den endartede Cholera-Sygdom er udbrudt i Ladestedet Fahrsund.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Efterretninger af blandet Jndhold. Den franske Sømagt har for Nutiden 2 Admiraler, 8 Vice Admiraler, 1 Contre-Admiral i Reserve, 28 Skibscapitainer af første og 42 af anden Classe, 78 Fregatcapitainer, 81 Corvet capitainer, 450 Skibslieutenanter og 5 Søpræfecter – i Alt 713 Officerer.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
J Burns-Travels into Bokhara findes følgende saare paafaldende Yttring: "Naar Kamelerne tørste ere de meget lidende. Det er en meget almindelig Vildfarelse, at de, saa længe det skal være, kunne leve uden Vand. De vorde sædvanligviis meget matte og døe den fierde Dag, og ved Hede skeer dette ofte tidligere.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Nylig blev der holdt Auction efter en Apotheker Bandel i Alost. Cataloget var meget besynderligt. Den Afdøde efterlod sig ikke blot 3000 Kobberstykker og Malerier, 283 Statuer og Have-Ornamenter, men desuden 200 Stkr. Porcellain, 133 Lysekroner, Lysearme og Candalabre, 1100 Speile, 72 Stue og Lomme=Uhre, 530 Par Beenklæder, 800 Kjoler, 780 Par Strømper, 500 Par Handsker o. s. v. Han var ugivt, levede med sin Søster, saae ingen Mennesker og gik aldrig ud. J Følge Efterretninger fra New-York fra Juli Maaned havde heden i America naaet en hidtil ukjendt Grad. Det Fahrenheitste Thermometer viste næsten bestandigt 920 og den 16de saagar 939 i Skygge. Livskraften var sin Opløsning nær Mennesker og Heste styrtede døde og i Gaderne; de første fordi de havde nydt en kold Drik, de sidste af Mathed. Tømmermænd, Murere, og næsten alle i det Frie arbeidende Haandværkere, havde ophørt med deres Forretninger. Den 15de sank tre Arbeidere i Hudson-Street døde til Jorden.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Chinas Befolkning bestod – efter Martins Britis Colonies. – i Aaret 1393 af : 60 Millioner 545,811 Jndivider, i 1743 af: 157,301,755, i 1762 af: 198,214,553. i 1792 af: 307,467,200, og for nærværende Tid af: 352 Millioner, 866,602 Jndivider paa et Fladeindhold af 1 Million, 219,749 engelske Quadrat Mile, saa at der komme 288 Personer paa hver Miil. Denne Befolkning er, skjøndt bestandigt det Modsatte paastaaes, ikke overordentlig, naar man betænker, at der i England kommer 289 Mand, i Jrland 292 og i Nederlandene 320 paa een engelsk Quadrat-Miil, Bufson, Laurids Smith og mange Flere have fortalt mærkværdige Ting om Hunden, og vi tænke vist ligesaa meget godt om dette Dyr, som alt det Fortalte indeholder. Paa Mont martre (ved Paris) vækker et af disse kloge Dyr i høi Grad Opmærksomhed: det er eensjet og leder tvende Blinde, Den ene af disse Blinde synger og den anden accompagnerer ham paa Violin. Hunden sidder logrende foran dem, holder en Tallerken i Munden og brummer dertil saa rørende og harmonisk, at man ikke veed, om han ledsager Orchestret eller vender sig til de Omkringstaaendes Gavmildhed.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Kjøbenhavn, den 1ste October. Af Dagen for i Gaar erfarer man, at en ærværdig Olding og Folkelærer, Sognepræsten for Taarnbye Menigheder paa Amager, Hr. L. D. Bruun, Onsdagen den 24de September i Kredsen af ti tilstedeværende Børn og Børnebørn, flere Beslægtede, Venner og anseete Geistlige højtideligholdt sit halvhundredaarige Embedsjubilæum. For Gudstjenesten indfandt sig omtrent 30 af Sognets meest anseete Mænd, for paa hele Menighedens Vegne at lykønske den Olding, der 43 Aar deelte dens Glæder og Sorger. Hs. Højærværdighed Hr. Dr. Theol. Biskop Mynster overrakte Jubeloldingen en fra Hs. Majstæt udstedt Bestalling som Consistorialraad. Kl. henimod 1 ledsagede samtlige Tilstedeværende Jubeloldingen til den festligt smykkede Kirke. Efter Jndgangssalmen blev en til Dagens Højtidelighed forfattet Palme af Hr. Pastor Boye i Søllerød afsjunget. Derpaa prædikede Capellanen Hr. Pastor C. Bruun over Salomons Ordsprog 16. 31. Graae Haar ere en delig Krone, naar de findes paa Retfærdigheds Vei. Efter Prædiken blev en af Hr. Pastor Visbye forsattet og af Hr. Secretair Hartmann componeret Sang afsjunget. Herefter fremtraadte Jubeloldingen, og frembar i en kort Tale sit rørte Hjertes Tak for de mange Prøver, 80 Aar bragte ham paa Forsynets faderlige Omhu; ligesom han ogsaa bevidnede Menigheden sin Erkjendtlighed for de Beviser, han stedse modtog paa deres Agtelse, Tillid og Kjerlighed. Et undsletteligt Jndtryk paa hans Nærmeste maatte den rørte Stemning gjøre, hvormed Menigheden modtog den Velsignelse, med hvilken den dybt rørte Jubelolding sluttede sin Tale. – Efter endt Gudstjeneste overrakte Sognets Fogder og Landets Formænd Oldingen en massiv Sølvpokal med passende Jndskrivt, ledsaget af en meget hjertelig Taksigelses-Skrivelse fra Menigheden. – De i Sognets Fattighuus værende Gamle og Fattige nøde Festdagen, Middag og Aften, et rigeligt Maaltid af Jubeloldingen. Dagen efter beværtedes de ligeledes paa Sognefogdens Foranstaltning, for det Overskud man havde af Menighedens Sammenskud til det Jubeloldingen overleverede Erindringstegn. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Tempelherren og Jødinden, Opera. J Morgen: Dobbeltgængeren, Lystspil i fire Acter af Franz v. Holbein, oversat af det Tydske, og Bødkeren, Syngestykke i een Act, med Musik af Monsigny.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 30te September 1832. Hamborg 2 M. - a vista 207. - Species 207 1/2. Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 7 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bco. 87. Dito uden Renter, i Sedler 90. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 1/2 a 102. Dito i Sedler 105 1/4 a 106 1/2 Rbd. Norske Speciesedler 172 1/2 a 173. Svenske Sedler 47 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 71 1/2. Norske Laan til 4 pCt. Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) 99 1/2 a 100. Dito dito i rede Sølv 99 1/2 a 100. Dito dito til 4 pCt. 100. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 100. 4 pCt. uopsigelige Norske StatsObligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbank-Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 101 a 101 1/2 Rbd. rede Sølv. Ved Tallotteriets 1405te Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 45. 41. 7. 56. 83.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
At det har behaget den algode Fader, Mandag den 22de dennes, efter et kort Sygeleie at bortkalde min inderlig elskede Pleiemoder Christine Jngartine Gydesen, fød Jngersen, fra denne Verden til et bedre Liv, i sit Alders 74de Aar; bekiendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Haderslev, den 24de September 1684. Christiane Birgitte Simesen, fød Beeg.
Berlingske Tidende, 1834-10-01
Literatur. Paa Bladet "Dagen" modtages Subscription til Qvartalets Begyndelse, den 1ste October, i Stormgaden Nr. 204, 2den Sal, og i Provindserne paa alle Post-Contoirerne.