JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-06-07
Udtog af et Brev fra Christiania den 24 Mai 1813. Han er her kjereste Ven! Prinds Christian Frederik er kommen og er modtagen med den Jnderlighed, som 6te Frederiks Sendebud til hans hengivne og troe norske Folk fortjener det. Den raske Conrad Falsen bragte ham og Major v. Broch i en aaben Baad, alle klædte som Matroser, fra Fladstrand til Hvalløerne. Paa den sidste Deel af Reisen brugte de en svensk Lods; da de vare steegne i Land, betalte de ham godt og sagde: "Du kan sige: at du har ført Prindsen af Danmark til Norge." Fredags Aften kom Prindsen til Frederikstad og tog samme Aften til Moss. Løverdags Eftermiddag Kl. 5 var han her. Prinds Frederik og hans Stab, Kommandanten, Stiftamtmanden og Biskoppen med flere vare tagne ham imøde til Greverud 1 1/2 Miil herfra. - Ligesaa det borgerlige ridende Korps og det ridende Jægerkorps. Paa Egeberg stege begge Prindser til Hest. Alt Militairt var opstillet i Gaderne fra Torvet af, og fra det Øieblik han naaede Byen jublede: "Hurra! Velkommen, Gud velsigne Kongen!" ham imøde. Da han steeg af, forefandt han næsten alle øvrige Autoriteter og Embedsmænd samlede, og vi fik strax Audience. Han sagde med Hjertelighed og en ædel Anstand: "Jeg er kommen til Norge efter Kongens Villie og mit eget inderlige Ønske. Gud give jeg kunde være dem nyttig! Jeg har efterladt mig i Kjøbenhavn det kjæreste jeg har i denne Verden - min Søn; men jeg glemmer det over den Modtagelse jeg her finder. Derpaa bad han Prinds Frederik gjøre ham personlig bekjendt med de tilstædeværende, og sluttede med at sige, at han ønskede at see os alle efter Søndags=Gudstjenesten. Ved denne almindelige Kour holdt han en kort Tale, takkede deri den ædle Prinds Frederik for hans Trofasthed mod Kongen og Landet. "Gud lønne Dig derfor, sagde han, og omfavnede ham: "modtag min Tak og mit inderlige Venskab!" Taarene stode dem begge i Øinene. De kan troe, at for enhver som elsker vor Konge og vort kjære Tvillingrige, og som tænkte paa vor Stilling, var dette baade rørende og modindgydende. Hvad kunne ikke disse 2 Mænd, virke, naar de oprigtigen ville, for den ædleste blant Konger. Prinds Frederik er en høist retskaffen Mand og hænger med sin hele Siel ved Kongen og Landet. Efter Kouren spiste omtrent 30 af os paa Ladegaarden i følge Prinds Frederiks egen mundtlige Jndbydelse. Alt er nu ispændt Forventning om hvad der vil skee, og enhver jeg tør freidigt sige det - 999 a 1000 - ere beredte paa ethvert Offer, som fører til vort eneste og kjæreste Ønske Broderbaandets Vedligeholdelse. med Danmark. For Resten er min individnelle Troe, at Mangel vel paa mange Stæder vil vorde stor fra nu og til Høsten, men med Guds Hielp vil Nøden ikke blive saa almindelig, at Forventningen (hvis den næres) at hungre os tamme, opfyldes. J det Hele kan man regne, at 2 Parter af Agrene i Aggershuus og Christiansand ere tilsaaede - om de øvrige Stifter veed jeg ikke ret Beskeed. Giver Gud et saa godt Aar, som alt tegner til, da kan Høsten blive ligesaa riig, som i vore bedste Aar; thi Bonden saaer almindeligviis for meget. J Aar kan han kun saae sin bedste Jord, og har bedre Tid at behandle denne med Omhu.
Viborger Samler, 1813-06-07
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret: Byfoged i Sorøe, Birkedommer og Skriver samt Landvæsenscommissair M. Møller og Proprietair Lemcier til Calløe, udn. til virk. Kammerraader; Exam. Jur. A. P. Bjerg, som Landvæsenscommissair i det gamle Kjøbenhavns Amt, forundt Kammerraads Rang efter Rrugforordningens 7de Klasse No. 2; Amtsorovst Carstensen og Landvæsenscommissair Hjardemaal tilladt at udtræde af Tiende commissionen for Thyeland og Vester Hanherred i Thisted Amt, og Proprietair Skonau og P. Tofting til Diernis igjen udn. til Medlemmer af samme Commission. Anden Lærer ved det Schaarupske Skolelærer Seminarium i Fyen, M. Holm, udn. til Landmaaler.
Viborger Samler, 1813-06-07
Under Postkasse-Pensions-Directionen: Cancelliesecretair N. Winge udnævnt til Chef for Directionens Secretariat, og Fuldmægtig H. Westergaard forundt Prædicat af Registrator.
Viborger Samler, 1813-06-07
Bekjendtgjørelser. Skiftet efter afgangne Sognden Benjamin G. Richter i Breum, hvis Dødsfald er forhen bekjendtgjort i Viborg Samler No. 96 d. 30te Novbr. 1812, foretages i Breum Præsteard. Tiirsdagen d. 15 Junii 1813, om Formiddagen Kl. 9, hvortil den afdødes Arvinger, samt Credi og Debitorer indkaldes, hine for at paasee deres Arveret, disse, for at legitimere deres Fordring, og for at betale deres Gield, da Skiftet formodes at blive sluttet samme Dag. Roslef Ørsted. d. 24 Mai 1813. Stjernholm. Nogle Værelser, samt Stalderum til Hester, er i forrestaaende Snapsting at faae til Leie i Mathisgade hos N. S. Faab.
Viborger Samler, 1813-06-07
Et smukt mobleret Værelse med 2de Gjæstekamre, kan i Terminen bekommes hos Mad. Hasselbalch, i St. Mathisgade.
Viborger Samler, 1813-06-07
Brevoblater faaes atter hos Just.
Viborger Samler, 1813-06-09
No.
Viborger Samler, 1813-06-09
(Af Altona Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1813-06-09
Krigsskuepladsen.
Viborger Samler, 1813-06-09
Paris d. 27de Maj. Hs. M. Keiserinden har som Regentinde modtaget 2de Seierstidender fra Armeen; den første om det ved Bautzen vundne Slag d. 20de Mai og den anden om et Dagen derpaa den 21 Majved Hoch kirchen af Hs. M. Keiseren holdet Slag, hvorved den franske Hær har vundet den fuldstændigste Seir over den russiskepreussiske Hær. Vort Tab var begge Dage ubetydeligt. Efterretningen var dateret Kl. 5 Efterm. d. 21de. Keiseren befandt sig da i bedste Velgaaende i Hochkirken. (Hochkirchen, bekjendt forhen af den Seir Østerrigerne der i Aaret 1758 vandt over den preussiske Hær under Frid. 2, ligger 2 1/2 Miil østlig for Bautzen og denne 10 Mile, fra Dresden.)
Viborger Samler, 1813-06-09
Armeen marscherer til Glogau (28 Mile fra Hoch kirchen.)
Viborger Samler, 1813-06-09
Den 19de Maj forlod Hs. M. Keiseren Dresden. J de 8 Dage Armeen hvilede fra Slaget af, blev Armeen i Sachsen betydelig forstærket især med Rytteri og Artilleri.
Viborger Samler, 1813-06-09
Pariser Garnison modtog d. 20de Maj ved Barrieren Hertugen af Jstriens Liig, som d. 1ste Mai faldt, og under Sørgemusik ledsagedes det til Jnvalidernes Hotel og bisattes derefter i Domkirken.
Viborger Samler, 1813-06-09
Schlesien d. 28 Maj. I Gaar Aftes var Hs. M. Keiser Napoleons Hovedqvarteer i Liegnitz.
Viborger Samler, 1813-06-09
München d. 15de Maj. I Dag ankom Hs. K. H. Prinds Vicekongen af Jtalien hertil med adskillige Generaler i sit Følge. Efterat Hs. K. H. havde taget Frokost hos sin Svigerfader Hs. M. Kongen af Bayern, reiste Han strax til Mayland.
Viborger Samler, 1813-06-09
Mayland d. 18de Maj. I Dag Middag ankom Hs. K. H. Prinds Vicekongen hertil fra Dresden. Kanonerne forkyndte denne glædelige Begivenhed.
Viborger Samler, 1813-06-09
Wien d. 25de Maj. Hoffet begiver sig om 2 Dage til Sommerresidents paa Slottet Laxemburg. Hs. Keiserl. Høihed Arveprindsen ledsager Deres Majestæter. Erkehertugerne forblive i Wien, og begive sig kun til Laxemburg for at aflægge Keiseren Regnskab for deres Administrationer.
Viborger Samler, 1813-06-09
Ved et keiserlig Patent er fastsat, at der skal forfærdiges Anticipationsbeviser (Banksedler) for 45 Million Gylden. Samme indeholder Forholdsregler for at afværge deres Forfalskning og Belønning for sammes Opdagelse.
Viborger Samler, 1813-06-09
Dresden d. 12te Maj. Sidste Nat tilbragte Hs. M. Kongen af Sachsen paa Lystslottet Segnitz paa Grændsen. Hs. M. Keiser Napoleon havde underrettet Kongen om, at Han ville berede sin høie Allierede et høitidelig Jndtog i sin Hovedstad og selv føre ham derind i Spidsen af sin Garde. Kongen begav sig derfor i Dag Middag fra Slottet Segnitz til den store Have udenfor Pirnaporten, hvor Keiseren og var. Den første Samtale mellem begge Souveræner under fri Himmel, var meget rørende. Keiseren omarmede Kongen af Sachsen, som ei kunde undertrykke sin levende Følelse derover. 6000 Md. Kavalleri reed foran begge Monarker. Derefter reed Vicekongen af Jtalien i Spidsen af franske Marskaller, Generaler og Officerer. Jnfanteri af alle franske Korps paraderede paa begge Sider fra Haven af til Slottet, hele Regimenter stode i Slagorden paa Nytorvet, hvorover Toget gik. Ved Pirnaer=Forstaden, mødte Magistraten og de civile og geistlige Embedsmænd.
Viborger Samler, 1813-06-09
Da Borgmesteren ville holde sin Tale til Kongen, tilkjendegav Hs. M. ved en Bevægelse med Haanden, at denne især maatte stiles til Keiseren, som Hovedstadens Befrier. Keiseren hørte en kort og passende Tale og besvarede den med Udtrykke, som ere Hans høie Aands Særkjende.
Viborger Samler, 1813-06-09
Man anmærker, at Hs. M. Keiseren i Fjor omtrent paa samme Tid, neml. fra 16de til 29de Maj. var her i Dresden.
Viborger Samler, 1813-06-09
Altona d. 3die Junii. Siden Søndagen d. 30te Maj tildrog sig vigtige Forandringer i vort Nabolag. Hamborg blev paa denne Dag atter underkastet Hs. M. Keiser Napoleon og besat af de Franske. Nogle Dage før vare Fjendtlighederne aldeles ophørte. Allerede om Onsdagen d. 26de forlode de Svenske Hamborg og d. 28de ligeledes Bergedorf (2 Mile fra Hamborg) kun General Boye med sin Stab blev der tilbage.
Viborger Samler, 1813-06-09
General Tettenborn fortsatte dog endnu meget ivrig Forsvarsanstalterne og bragte de for Porten opkastede Skandser næsten færdige og plantede Kanoner der. Hans Hovedqvarteer havde han bestandig tæt til Grændsen af det danske Amt Reinbeck. Natten til Lørdagen bemægtigede de Franske sig Ochsenwerder, der kun ved en smal Arm af Elben skilles fra Fastlandet. Samme Nat fyrede de fra 2 1/2 til Kl. 4, heftig paa Hamborg, og deres Granater, skjøndt de ikke tændte, gjorde dog ikke ubetydelig Skade paa Husene. Russerne besvarede det temmelig levende med svære Kanoner. Den 29de rykkede Slesvigske (skal nok være fyenske) Jnfanteriregiment paa 4 Batailloner, under Oberst v. Castonier, ind i Altona og der parlementeredes meget fra alle Sider. Natten derpaa var stor Bevægelse blant det danske Militær, et stærk Batteri Kanoner førtes frem; Ordonantserne rede frem og tilbage. Borgerne vare heri Uvished om det forestaaende og turde ei lægge sig til Hvile. Om Morgenen fik man at vide, at General Tettenborn havde erklæret Borgerskabet i Hamborg, at han ikke mod den sig nærmende Overmagt saae sig istand til at forsvare Staden, hvorefter han med Resten af sit og største Deelen af det nyoprettede Korps drog sig fra Staden til Bergedorf. Hamborg blev derpaa ved en Adjutant fra Hs. D. Prindsen af Eckmühl opfordret til at nedlægge Vaabnene, underkaste sig Hs. M. Keiser Napoleon og, indtil de Franske kom, lade et dansk Korps besætte Staden til Ordens Vedligehold. Alt dette indgik Hamborgerne. Et betydeligt Korps Danske med Jnfanteri Rytteri og Artilleri rykkede mod Middag derind; Oberst v. Waldek var ansat til midlertidig Kommandant. Endnu samme Aften kom uventet de franske Tropper til Hamborg, hvorpaa de danske Tropper atter afmarscherede her til Altona. De franske Øvrigheder ere atter i Virksom hed og Staden er aldeles rolig. I Gaar afleverede Borgerne deres Vaaben og Krudt. J de sidste urolige Uger have mange Familier forladt Hamborg, hvorved Staden maaskee har mistet fierdeparten af sine Jndbyggere; men man venter dem tilbage, nu da Roligheden er vendt tilbage. Mellem de bortgaaede Russer og de Franske, skal i Egnen af Bergedorf være forefalden en blodig Fægtning.
Viborger Samler, 1813-06-09
Hs. M. Kongen har udnævnt Oberstlieutenant v. Aubert til Kommandant her i Staden.
Viborger Samler, 1813-06-09
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1813-06-09
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Den 26de Mai er Hr. Montesqvion kommen i gjennem Metz, med nærmere Efterretning til Parie om Slaget ved Hochkirchen.
Viborger Samler, 1813-06-09
Den 31te Maj er det befalet Hamborgerne inden 24 Timer at aflevere alle Vaaben, Krudt og Kugler m. m. til den franske Maire. Overtrædelsen straffes efter Militærlovene.
Viborger Samler, 1813-06-09
J Paris er siunget Te Deum for Seiren den 2den Maj, og paa Flaaden i Helder er Seiren og med Te Deum høitideligen erindret samme Dag 15000 Md. fra Jtalien, gik den 20de Mai gjennem Bayern for at støde til den franske Hær Dres den. Dagen efter Slaget ved Lützen, udstædte Keiser Napoleon en Kundgjørelse til sin Hær, hvori Han siger: "Soldater, Jeg er tilfreds med Eder. J opfyldte min Forventning! - - J have bragt den russiske og preussiske Hær i Uorden - Slaget ved Lützen overgaaer Slagene ved Austerlitz. Jena, Friedland og Moskwa. J det sidste Feldttoreddede Fjenden sig for vore derved, at han, i Følge sine Forfædres Barbari, stak sine Stæder og Landsbyer i Brand. Ogsaa kom de frem til vore Egne ledsagede af sletsindede Undersaatter og Flygtninge fra Tydskland, Frankrig og Jtalien, prækende Afnarki, Borgerkrig og Mord. Mellem Veichsel og Rhinen ville de stifte en moralsk Brand og danne Ørkener imellem dem og os. De Forblindede, kun lidet kjendte de de tydske Folkeslags sunde Forstand, og Hengivenhed for Regenterne og Orden, og ligesaalidet de Franskes Magt og Tapperhed. Paa een Dag have vi tilintetgjort disse Mordkomplotter. V. ville drive dem tilbage til deres afskyelige Klima. I deres Jisørkener, Slaveriets og Barbariets Hjem, hvor Mennesket behandles værre end Dyret, skulle de herefter blive rolige. Soldater, Jtalien, Frankrig, og hele Tydskland takker Eder."
Viborger Samler, 1813-06-09
Kongen af Sachsen har udnævnt Greve Einstede, til sin Minister for udenlandske Anliggender.
Viborger Samler, 1813-06-09
Fra Gøttingen skrives, at Akademiet, under Krigen ikke har afbrudt sine Studeringer, eller deeltaget i Rustninger.
Viborger Samler, 1813-06-09
Udenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1813-06-09
Kjøbenhavn, d. 4de Junii. Den 31te Maj, mod Aftenen, overleverede en engelsk Søe-Officeer, som i en Cutter under Parlementair=Flag var ankommen her paa Rheden, en Skrivelse fra den ved det svenske Hof accrediterede engelske Gesandt Thornton og fra den engelske General Hope, samt en anden fra den svenske Hof cantsler Baron Wetterstedt, begge daterede fra det engelske Orlogskib Defiance under Admiral Hope i Kjøge=Bugt. Tillige blev meldt, at den russiske General, Baron van Suchtelen, befandt sig ombord paa samme Skib, for at tage Deel i de Fredsunderhandlinger, som fra engelsk Side bragtes i Forslag ved de omtalte Skrivelser, og hvortil den ovennævnte Gesandt og General sagde sig at være befuldmægtigede, ligesom den svenske Hofkantsler til at underhandle med Hensyn til den tvetydige Stilling, som nu finder Sted mellem Dannemark og Sverrig.
Viborger Samler, 1813-06-09
Efter det, som herover allerede tilforn er bleven bekjendt, ville Kongens troe Undersaatter i begge Riger og i Hertugdømmerne ikke forundre sig over at Kronprindsen af Sverrig har i Hs. svenske Majestæts Navn gjort det gjeldende som et Beviis paa Maadehold og Uegennyttighed, at der fra svensk Side nu kun fordres Afstaaelsen af Tronhjems Stift og hvad der er beliggende mellem Samme og den russiske Grændse. De ville deri blot finde et gjentaget Beviis paa de ublue og paatrængende Fordringer, der i den senere Tid have udsat de nordiske Rigers Jndbyggere for at see sig den fredelige Tilstand mellem dem indbyrdes berøvet, som er overeensstemmende med deres fælleds Velfærd. De ville ikke finde det mindre stridende mod deres Tænkemaade og mod Nationalfølelsen, at der tillige er gjort den Fordring, at 25000 Mand danske Tropper skulle stilles under den svenske Kronprindses befaling, fori Forening med svenske og andre Magters Tropper, at bruges i det nordlige Tydskland mod Frankrig. Paa samme Grundvold have de engelske Befuldmægtigede foreslaaet at underhandle om Fredens Gjenoprettelse med Storbrittanien, hvorved nøie er bleven bemærket, at forinden de i Jylland og Holsteen befindtlige Kongl. Tropper bleve overladte til densvenske KronprindsesRaadighed, maatte der ikke ventes nogen Vaabenstilstand til Bedstefor Skibsfarten. Ved Fredsslutningen skulde Colonierne tilbagegives, men ikke Øen Helgoland, og heller ingen Erstatning tilstaaes for Flaadens Tab.
Viborger Samler, 1813-06-09
Enhver af disse Rigers og Landes Jndbyggere vil forud være overbeviist om, at disse Tilbud ere efter allerhøieste befaling blevne besvarede paa en med Kongens Værdighed og Statens umiskjendelige Jnteresse overeensstemmende Maade. Parlementairen vendte herfra tilbage den 2den Juni om Eftermiddagen. Ham var foreskrevet ikke at oppebiSvar længere end 48 Timer. Hs. Majestæt, inderligen rørt over den Nød, som er en uafvendelig Følge af en langvarig Forsvarskrig, der standser Næringsveiene og hindrer Samqvemmet mellem Dannemark og Norge, havde, som forhen bekjendt, gjort den storbrittanniske Regjering Fredsforslag, uden at den, til hvem det var overdraget at forebringe disse, blev hørt. Mod de Forslag, til samme Hensigt, som gjennem den engelske Gesandt i Stokholm vare allerede i Forveien bragte til hans Regjerings Kundskab, kan der paa ingen Maade, med Grund, gjøres Jndvending, fordi man derved gjorde Paastand om Tilbagegivelsen af alt, hvad der ifølge af Krigens uventede Udbrud var frataget Hs. Majestæt, eller en Erstatning derfor, og om at sikkre Hs. Majestæt Besiddelsen af hans Stater. Naar to Regjeringer, efterat en Krig er udbrudt, nes om igjen at slutte Fred, er intet sædvanligere, end at der fordres Erstatninger; men saadanne Fordringer fremsættes ikke som et ufravigeligt, foreløbigt Vilkaar, uden hvilket Underhandlinger ei engang skulde kunne finde Sted. Det vil derimod bemærkes, at de Forslag til Underhandlinger om Fred og Forlig, der nu ere gjorte af den engelske Regjerings Agenter og den svenske Hofcantsler, gjøres aldeles afhængige af saadanne foreløbige Betingelser, hvortil slet ingen Grund findes i den Krigs Hendelser, hvori Danmark er indviklet med Engelland. Begge forbenævnte Regjeringer søge at give deres Fordringer et Anstrøg af Retmæssighed ved at beraabe sig paa de imellem dem indbyrdes indgangne Forpligtelser, ifølge hvilke Kongeriget Norge er bestemt til at gjøres Sverrig underdanigt, ligesom om man deraf kunde udlede nogen Forbindtlighed for Kongen til at opfylde hvad der til hans Skade er indgaaet mellem Hs. Majestæts Fjende og en Naboemagt, hvis Behersker tragter efter at skille Tvillingrigerne fra hinanden, ved at underkaste sig Norge.
Viborger Samler, 1813-06-09
Kongen er uforanderlig i sin Beslutning at holde over sine Rigers Forening. Landsmænd, Vi ville understøtte Hs. Majestæts utrættelige Bestræbelser for Fædrenelandets Velfærd og Uafhængighed, Med ham ville vi gaae alle Farer, imøde, og Gud og den retfærdige Sag skal være vor Løsning! Ved at lægge næsten uovervindelige Hindringer, iveien for Korntilførselen til Norge, er Hensigten at svække de kjække Nordmænds Mod ved deres Hustruers og Børns Raab om Brød, ved Oldingernes Mangel paa nødtørftig Føde. Det er de Vaaben, som anvendes mod et uskyldigt Folk, for at friste det til Utroskab mod dets retmæssige Konge, der uafladeligen er beskjeftiget med at afhielpe dets Trang og som intet har efterladt for at tilveiebringe Fredens Gjenoprettelse paa antagelige Vilkaar, men som ikke vil række Haanden til at sønderrive Foreningen mellem de ham lige kjære, af Hs. Forfædre arvede Tvilling=Riger.
Viborger Samler, 1813-06-09
Hs. Majestæt Kongen har, under 1ste denne Maaned, behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst, at alle Renter, som ifølge Forskrivningernes Jndhold, ere forfaldne eller forfalde til Udbetaling efter de i §. 11. af Vor Forordning af 5te Jan. dette Aar bestemte Terminer, skulle erlægges og betales efter den bemældte Vor Forordning tilføiede Tabel Litr. B., beregnede fra den næstforegaaende 11te Decbr. Termin 1812 eller senere speciel stipulerede Renteforfalds Termin; derimod skulle alle Rentebetalinger, som ere forfaldne før de i §. II bestemte Terminer, behandles efter fornævnte Vor Forordnings 31te 6. Hvilket kundgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. Det Kgl. danske Cancellie, d. 2 Juni 1813. Røde Mølle, 1 Miil fra Ribe afbrændte Natten til 1ste Junii.
Viborger Samler, 1813-06-09
Spørgsmaal: Var det ikke ønskeligt og et indbringende Foretagende, om een af vore Kobberstikkere, ville stikke de Kart hvoraf de almindelige Skoleatlasser bestaae, paa det man ikke skulle med store Bekostninger lade de i Nürnberg stukne, komme fra Hamborg. Der kan ikke være Tvivl om, at det jo ville betale sig got; da Danmark Skoleungdom aarlig forbruger ikke ubetydelige Exemplarer deraf. Papiret kunne vist nok fabrikeres i Landet selv.
Viborger Samler, 1813-06-09
Ledige Embeder. Sælboe Sognekald i Trondhiems Stift, 525 Rbd.; Nimtofte og Thostrup Sognek, i Aarhuus Stift, 130 Rbd.
Viborger Samler, 1813-06-09
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Cancellie=Secretair, W. C. Danchel, udnævnt til 3die Dommer og Assessor i Kjøbenhavns Politie Ret. Slotspræst paa Kronborg Fæstning, samt Garnisonspræst i Helsingøer, H. P. Sandal, tillagt Prædikat af Professor, med Rang 6 Klasse No. 3.
Viborger Samler, 1813-06-09
Under Rentekammeret: Lieutenant ved det slesvigske Jnfanterie Regiment, C. v. Kiene, udnævnt til Landmaaler.
Viborger Samler, 1813-06-09
Under General-Toldkammeret: Told-Jnspecteur i Kjøbenhavn, Kammerraad Berner, i Naade, og med Pension, entlediget fra dette Embede. constitueret Told- og Consumtionskasserer i Odense, H. Opitius, udnævnt til virkelig Kammerraad.
Viborger Samler, 1813-06-09
Døde Kiøbenhavn; Capt. i Søe-Etaten og Overkystbefalingsmand P. F. v. Vichfelt 41 A. forhen Provst i Tudse Herred, og Sognepræst for Hiembech og Svinninge Menigheder C. B. Nissen. Slagelse. Kiøbmand J. A. Kierulff 66 A. Lotto Kollectur, og Boghandler J. Hatting 40 A. Kiøge: Apotheker J.H. Discher. Rudegaard, Frue Overkrigskommissairinde A. H. M. Rist fød Flicher 31 A. Lillekornerup, Mølle. M. Johansen 45 A. Huusbye Præstegaard: Sognepræst for Huusby og Nissum Menigheder C. Siersted 53 A. Røminge Præsterd. Studi olus Chirurgiæ F. L. Bendz 21 A. Randers, Kiøbmand Jens Juul 5 3/4 A.
Viborger Samler, 1813-06-09
Bekjendtgjørelser. De som have Penge til Laans af Viborg Stifts Publique Midler, anmodes at henvende dem til Stiftsrevisor Baadsgaard her i Viborg for inden Terminen at erholde deres til det Offentlige udstædte Panteobligationer efter Forordningen af 5te Januar 1813, paategnet til Omskrivning i Rigsbankpenge. Viborg, den 9de Juni 1813. Jespersen. Bloch.
Viborger Samler, 1813-06-09
NB. Thiele og Wingsgaard, beliggende i Sønderlyng Herred i Viborg Amt, der drives med fuld Hoverie, og hvis Besætning er Stude, bliver til 1ste Mai 1814, til nye Forpagtning ledig, hvilket herved kundgjøres til Liebhabernes Efterretning, naar Auction i saa Henseende afholdes, skal nærmere blive offentliggjort. Thiele, den 7 Juni 1813. Lund.
Viborger Samler, 1813-06-09
De som haver Lotterie Sedler under min Collection her i Randers vilde behagentlig erindre sammes Fornyelse til forestaaende 4de Classe, efter Sedlernes Paategning; Saa er og nogle Kjøbelodder til bemeldte Classe hos mig at bekomme. Stabell.
Viborger Samler, 1813-06-09
Som en Følge af Postens forandrede Gang og Samlerens deraf følgende tidligere Udgivelse, ville de som ønske Bekjendtgjørelser indførte i Viborg, Avisen, behage at indlevere samme Tiirsdag og Fredag Aften, da de ellers ikke med Vished kunne loves indrykkede i den derpaa følgende Avis. A. F. Just.
Viborger Samler, 1813-06-09
Hos Harald Sindahl i St. Hans Gade, er en Stue at faae til Leie i Snapsting, samt Stalderum til 2 Heste.
Viborger Samler, 1813-06-09
Hvo, som har Böger til Laans fra det dramatiske Selskab, bedes at tilbagelevere dem, da der snart skal skee Overlevering af samme til den fölgende Direction. Nogle Værelser, samt Stalderum til Hester, er i forestaaende Snapsting at faae til Leie i Mathisgade hos N. S. Fogh. Kobberstykker.
Viborger Samler, 1813-06-09
Løverdagen d. 25de Juni førstkommende, bortsælges ved Auction som holdes paa Viborg Raadstue, om Formiddagen Kl. 9, en sielden og betydelig Samling af Portræter og andre Kobbere, henhørende til den danske Historie, i Folio, Qvart, Octav og mindre Formater. Samlingen der er samlet med stor Flid af sal. Hr. Etatsraad A. R. de Lasson, indeholder over 1000 Kobbere og er i 2 Bind heftet paa Karduspapiir. Fraværendes Kommissioner, naar Prisen tillige opgives, antager sig Kammerraad Just i Viborg, naar han i portofrie Breve derom anmodes.
Viborger Samler, 1813-06-09
Den danske Statskalender for 1813 er nu at faae i Viborg hos A. F. Just.