JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Hals Skibsliste. Jndk. D. 9de Decbr. J. Jensen f. Frohvn. m. Hvede, - Udg. Den 9de: H. J. Emig t. Flensborg, ball. L. C. Kjerbye t. Vedbek m. Klude. P. Baadsgaard t. Kbh. m. Uld og Korn. D. 11te: P. Jensen til Gothenborg m. Uld og Skind. Vinden. D. 8de: V.; d. 9de, N.; d. 10de: SSV.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Aalborg Torvepriser, den 13de December. Oxekjød 4 a 5 s.; Kalvekjød 5 a 6 s.; fersk Flesk 7 a 8 s.; saltet Flesk 8 a 9 s.; Herregaardssmør 18 s.; Bøndersmør 13 a 14 s. Pundet. - Rug 2 Mk. 10 sk. Skp. - Kartofler 8 s. Skp. - Æg 16 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Aalborg Kirker. 3die Søndag i Advent prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hr. Licent. theol. Pastor Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Døbte. Den 7de Decbr., Commandeersergeant N. Myginds Søn, Lauris Peter Nicolai Mygind; Fadd. Fru Kammerherrkinde Moltke, Frøken Hegermann, Kammerjunker v. Rodenborg, Capit. v. Schleppegrell, Premier, lieutenant v. Sidelmann, Kjøbmand Ferslew, Fuldmægtig Grønnerup, Overbrandinspecteur og Tømmermester Boss, Handelsbetjent og Lieutenant ved det borgerlige Jægercorps Galthen. - Skomagermester N. Gregersens Datter, Caroline Dorothea Gregersen; Fadd.: Jomfruerne Bierring og Borch, Cancellieraad Jensen, Kammerraaderne Lund og Juul, Procurator Møller, Stiftsfuldmægtig Ostenfeldt, Kjøbmændene Torm og Simoni, Garverientrepreneur Smith, Skomagermester Elmquist, Fuldmægtig Nissen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Farver Nitschels Søn, Michael Gottfried Nitsche, Fadd. Barnets Forældre, Fru Rittmer, Garver Krogbeck, Bundtmager Hermann. Begravede. Den 10de Decbr.: Arbeidsmand Christen Thomasens Datter, Christiane Bolette Christensdatter, 2 M. 1 Uge. - Den 11te: Slagtermester C. Cornelius's Søn, Jens Christian, 1 1/2 Aar. - Den 12te: Slagtermester J. S. Hedegaards Hustrue, Jnger Marie Larsen, 40 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Ved Tallotteriets 1228de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 64. 80. 38. 13. 75.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Bekjendtgjørelser. At det behagede den Algode, i Aftes Kl. 63, ved en stille og rolig Død, at kalde til sig min inderlig elskede, og retskafne Mand, min ømme og tro Ledsager, Borger og Gjørtlermester Peder Aastrup, i hans Alder 72 Aar. og 2 Maaneder, og vort 46aarige lykkelige Ægteskab vel signedes med 5 Børn, hvoraf det ene modtager ham i Evigheden. Efter mange Aars Svaghed, endte han sin jordiske Bane. 2 Sønner og 2 Døttre sørge med mig over den Hedengangne. Dette Sorgens Budskab undladet jeg ikke at bekjendtgjøre for Familie og Venner. Aalborg, den 13de December 1834. Ane salig Aastrups, født Nielsdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
At det behagede det alvise Forsyn at bortkalde fra os idag Eftermiddag Kl. 2 ½, vort eneste kjære Barn Jogschim Otto Carl Heilmann Herskind, 7 Maaneder 5 Dage, tillade vi os herved sørgeligst at meddele Familie og Venner. Aalborg, den 11te Decbr. 1834. Hanne Herskind, Jacob H. Herskind. født Heilmann. Til Efterretning for alle Vedkommende bekjendtgjøres herved, at der paa Tingstedet i Lyngby holdes en Skiftesamling i Stervboet efter Morten Petersen af Myr huset i Vive Sogn, Tirsdagen den 23de d. M., om Eftermiddagen Kl. 1. Nørgaard, den 9de December 1834. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Mandagen den 22de Dennes, om Morgenen, kan, i Hr. Gjæstgiver L. Petersens Gaard i Marenturisgade, faaes extra gode, fede, slagtede Gjæs, saa og extra gode levende Kalkuner, hvoraf de fleste ere Haner, som Aftenen forud indkomme fra Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Meieriet paa Vestervigkloster er nu bortforpagtet, hvilket herved bekjendtgjøres. C. Møller. Velsmagende Lage=Augurker, og extra godt tyndt Blanksværte for 6 s. Pægelen kan faaes hos Tjener Schult, En Dreng kan til Nytaar antages i Dreierlære hos Thustrup.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Reisekufferter i alle Størrelser faaes hos Jens Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Ægte blaae og grønne Diffler, fiint Kastorine og Kalmuk, et godt Sortiment af alle Couleurer fine og grove i Klæder og Kirsay, fine Sirtser; alle Couleurer Tvister, blegede og ublegede Tvister, Bobinetter, Florbaand og Flortørklæder m. m., nylig hjemkomne Varer. Jens Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Enhver, som har noget at afgjøre med mig i Pengeaffairer, behage derom i min nuværende Sygdom, at henvende Dem til Kjøbmand Jens Ferslew hersteds, snarest muligt, hvis Qvittering skal være mig god Betaling. Aalborg, den 10de Decbr. 1832. Joh. P. Hansen, af Flensborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Hvor et Par moderne store Speile, 22 Alen høie, 12 Alen brede, med heelt sleben Glas, kan faaes tilkjøbs for billig Priis, anviser Stiftsbogtrykkeriet. Gode Vatter kan faaes billig hos R. P. KnacherLaard. Lys.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Gode Formlys a 20 Mk. Lpd. bekommes hos Broder Møller. Et Mahagonie Theebord og et Par Mahagonie Spilleborde med masive Blade, er tilkjøbs hos Snedkermester Tvenstrup, boende paa Hjørnet af Møllergaden og Hielmerstald.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Refsnæs Veirmølle kan til 1ste Mai 1825 erholdes i Forpagtning naar man desangaaende henvender sig til Forpagteren af Refsnæs Hovedgaard, J. thor=Straten.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Flere Couleurer Uldgarn til Strømper faaes hos H. P. Schmidt, Hjørnet af Algaden og Kirkegyden. Kataloger til Auctionen den 15de Dennes erholdes gratis paa Algaden hos Klokker Claudi. Skudsmaalsbøger til Mandfolk a 54 s. og Fruentimmer, a 32 s. Sølv, faaes hos Collecteur Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Et smukt durabelt fuldt mahonitræes Chatol med Skab, er tilkjøbs Vestergade Nr. 50, Priis circa 70 Rbd. For en eenlig Person kan Kost og Logis faaes hos Reebslager J. Kahlsen paa Klosterjordet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Taschenbücher for 1835 findes til behageligt Eftersyn hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
En Dreng kan til Nytaar blive antaget i Guldsmedlære, hos Krøyer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukket Maskine, sælges i alle Sorter, og i Partier til videre Forhandling, med en passende Rabat, hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Hos Undertegnede udsælges Lys med Bomulds Væger a 20 Mk. pr. Lspd., gode Koge=Ærter a 3 Mk. Skp., gode Ost a 4 Mk. 8 s. pr. Lpd. Nørre-Sundby, den 9de December 1834. Anton Andersen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Den mig tilhørende Gaard, Skjerumgaard kaldet, beliggende i Skjerum Sogn, der med sine Parceller ialt har contribuabelt Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdk. 2 ½ Alb., og hvis paastaaende særdeles vel indrettede og solide samt tilstrækkelige Bygninger af Nyt ere opførste afvigte Aar, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Foruden at Jorderne ere i god Drift, er der et betydeligt Areal af uopdyrket Hedejord, og Vilkaarene ere favorable for Liebhabere. Man henvende sig til Undertegnede, eller til Hr. Kjøbmand Sørensen i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Skjerumgaard pr. Frederikshavn, den 7de December 1831. Christopher Westphal.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Proclamata. Creditorerne i Boerne efter: 1) Den i September Maaned indeværende Aar i Gandrup Mølle i Kjær Herred afdøde Møllerkar, Jens Peter Christoffersen; og 2) Den i October Maaned indeværende Aar i Engersgaard i Hvetbo Herred afdøde Aftægtskone, Maren Jensdatter, samt forhen afdøde Mand en Jacob Mikkelsens og anden indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde 1 og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørre-Sundby, den 6te December 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Auctioner. Ved Auctionen efter Madame Holst bliver ogsaa bortsolgt et hendes Bo tilhørende Fortepiano paa 5 Octaver. Aalborg, den 13de December 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Efter Begjæring af Procurater Dannises i Aalborg, paa vedkommende Dom og Udlægshavers Vegne, bliver, ved Auction, som atter afholdes i Hals Ladegaard, Tirsdagen den 23de Dennes, Formiddag Kl. 9, bortsolgt, mod contant Betaling, følgende, F. A. Kyllesbeck dersteds, tilhørende og udlagte Effecter, nemlig: et Mahagonie indlagt Skatol, og 3de store Sølv Potageskeer, samt 3de dito Fiskeskeer; hvilket herved bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Nørre-Sundby, den 10de December 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Auctionsplacat. J Følge Reqvisition fra Hr. Godsforvalter Larsen, paa Langholt, bliver, for derr. Consul von der Pahlen, & Kall af Frederikshavn, deres Regning, Onsdagen den 24de Dennes, Formiddag Kl. 10, afholdt Auction paa Langholt Hovedgaard, over circa 200 Tønder gammel Rug, henliggende paa Langholts Lofter. Absolut Salg finder Sted og Conditionerne vil blive favorable for Kjøberne med Hensyn til Betalingen. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 11te Decbr. 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Efter Reqvisition fra Cancellieraad og Procurator Jensen, paa Vedkommendes Vegne, bliver, Fredagen den 19de December næstk., Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction i Kjøbmand Jens Raschs Gaard ved Østeraa her i Byen, til Bortsalg af adskillige Varer, saasom: endeel Bomuldsgarn, Organsin, forskjellige Baand, Knapper, Knive og Skeer, nogle Saxe, Syle, Borer, Gardinrocetter, Oliehoveder, Sele= og Buxespænder, Messinghegter, Dametasker, Jldersaxe, Hængsler, Blysom og andre Søm, Speilglas, nogle Hakkelseknive og Holeer, m. m. Catalog og Conditioner ere forinden til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten. Lysthavende indbydes. Aalborg, den 3die December 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Efter Reqvisition af Frocurator Møller, bliver, Tirsdagen den 7de Januar næstkommende. og fölgende Dage, afholdt offentlig Auction i Klubben Enighedens Locale, over en betydelig Bogsamling i forskjellige Sprog og Videnskaber. og hvorover trykte Cataloger ere at faae hos Boghandler Lundt her i Byen. Aalborg, den 4de December 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
De Deputeredes Kammer aabnedes den 1ste Decbr., men den forventede Kamp imellem Ministeriet og tier partie fandt endnu ikke Sted ved det første Møde, formodentlig fordi intet af Partierne vilde vove Angrebet, eftersom de vel begge ansee Terrainet gunstigere til Forsvar end til Angreb. Jmidlertid ventede man i Paris, at denne Kamp vel ikke vilde udeblive længe, ja man nævnede endogsaa Mødet den 5te, som det, ved hvilken den maatte bryde ud. Ved Mødet den 2den tog allerede en Hr. Janvier Ordet og fremsatte forskjellige Spørgsmaale, nemlig: hvorledes det var gaaet til, at den agtværdige Marschal Gerard var traad ud af Ministeriet, hvorover de øvrige Ministre efter hans Udtrædelse vare blevne uenige og foranledigede til ligeledes at udtræde, J hvad Hensigt Ministeriet af 10de November var bleven dannet? Hvorledes det var gaaet til, at de 5 udtraadte Ministre pludselig vare blevne af andre Tanker og havde forvandlet deres tidligere Stolthed til en saa føielig Eftergivenhed, Sluttelig spurgte han, om de fremdeles vilde hænge ved deres gamle System, eller følge et aldeles nyt Disse Spørgsmaal ville vistnok foranledige interessante Debatter, men, betræffende Systemet, har mansk allerede et Svar i en Artikel i Journal des Debats af 1ste Decbr., der uden Tvivl kan ansees for det nærværende Ministeriums Program og vel ogsaa derfor har faaet Plads i benævnte Blad. Det Væsentligste deraf lyder saaledes: Jngen Amnesti, forinden Processen for Pairs Retten er endt; en Amnesti, som hemmer Retfærdighedens Løb, betager den Anklagede Ret til, at erklæres for uskyldig, naar han virkelig er det, og berøver Samfundet Ret til, at revse de samme tilføiede Fornærmelser ved en formelig høitidelig Dom, en saadan Amnesti vil Ministeriet ikke bidrage til at bevirke!! Siden, naar Dommen er sæl det, kan den kongelige Benaadningsret træde imellem med Tilgivelse eller Formildelse, Alt eftersom den offentlige Jnteresse fordrer det. - Jngen Udvidelse af Valgrettigheden. Af de nu for Øieblikket Valgberettigede, som i Almindelighed befinde sig i Velstand og dog vel maa antages at kunne offre den vigtige Valgforhandling en halv Dagle af deres Tid, har man allerede savnet mange ved Valgmøderne. (Hør, hør, Hvorledes vil man da kunne vente, at see et større Antal Valgberettigede ved disse, naar man 1 til dem vilde give saadanne Borgere Adgang, hvis ringere Velstand maa lede til den Slutning, at Nødvendigheden af at erhverve ogsaa maa levne dem mindre Tid. - Men i det Vigtigste i Programmet er uden Tvivl den bestemte uforbeholdne Erklæring, at en bevæbnet Intervention i Spanien vil finde Sted, saasnart Jsabella den 2dens Sag trues med Fare og Seieren alt for tydeligt begynder at erklære sig for Don Carlos. Selv ligeover for det Wellingtonske Ministerium fordølger det franske Cabinet slat ikke den Deel af sin Politik, som angaaer Spanien, og erklærer, at alvorlig Fare for den spanske Frihed vil fremkalde en Jntervention fra Frankrigs Side, og man vil ikke engang vente med at tage denne Bestemmelse, indtil Hielpen æskes nanden Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
Ved Hoffet er man ikke ganske uden Bekymring for Udfaldet af den forestaaende parlamentariske Kamp og skal allerede have udkastet en ny Ministerliste, som man har i Baghaanden, i det Tilfælde, at man skulde lide et Nederlag.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
Spanien. Efter Beretninger fra Paris er der i det sydlige Spanien forefaldet Begivenheder, som under nærværende Omstændigheder kunne blive af stor Vigtighed. Da Journal des Debats, som er Kilden til disse Efterretninger, maa antages mat være altfor meget interesseret ved at lægge saa liden Vægt, som muligt, paa dem, til at man kunde forudsætte Overdrivelser, maa man snarere antage, at dette Blad end- og kan have dulgt noget af Sandheden. Journalen meddeler en Skrivelse fra Madrid af 25de Novbr., som beretter, at den uheldige Fægtning ved Viana, den 27de og 28de October, i hvilken General O'Doyle blev fangen, har fremkaldt en betænkelig Reaction i Andalusien. Carlisternes altfor lydelige Glædesyttringer have høilig forbittret Borger garderne i Granada, Malaga, Cadix og Almeira. De have foretaget sig voldsomme Skridt, som Øvrighederne kun have sat en svag Modstand imod. I Granada have Borgergardisterne anlagt den grønne Cocarde fra 1822, bragt Cortesconstitutionen et Vivat og tvunget den derværende Gouverneur til at stemme i med. Fra de øvrige Stæder har man vel ikke saa omstændelige Beretninger, men saa meget veed man, at Urolighedsaanden i den cortesconstitutionelle Retning griber mere og meere om sig. Dette nye Onde vækker saamegen mere Bekymring hos den spanske Regjering, som den heelt vel veed, at Cortesconstitutionen; fra 1822 har mange Tilhængere hos Nationen og selv ikke savner disse i Procuradorernes Kammer. Denne Bekymring maa ogsaa være saa meget alvorligere nu, da det netop gjaldt om, ved en fordobblet Energie, at gjøre Ende paa Carlismens Sag, forinden den Wellingtonske Administration, fæster Rødder i England og lader sine Grene beskygge Prætendenten i Spanien. At man var paa Veien til at udvikle en saadan Energie, seer man af en Beslutning i Procuradorernes Kammer, ved hvilken man har overdraget Regjeringen en dictatorisk Myndighed til at udskrive 25000 Rekrutter for Aaret 1835, men det vil holde haardt at skaffe, de deril fornødne Pengesummer, da det projecterede Statslaan vel allerede har mødt Hindringer ved Efterretningerne om Ministerialforandringen i England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
Det hører vist til at fuldstændiggjøre Begrebet om den engelske Presses Tøileløshed, her at meddele Følgende Londons Communeraad havde tilstillet Kongen en Adresse hvori han anmodes om, at betroe Styrelsen af Landets Anliggender til saadanne Mænd, som have vidst at vinde Folkets Tillid og Hengivenhed. Herpaa svarede Konge ganske kort, at det til alle Tider havde været og fremdele, vilde være hans alvorlige Hensigt at afskaffe Misbrug og at forbedre Landets Tilstand, og at han var overbeviist om at de Ministre, han udnævner, ville vide at komme dette hans Hjertes Ønske imode, og saaledes erhverve og bevar sig baade hans og Folkets Tillid.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
Hertugen af Wellingtons Organ, Bladet Standard finder for godt, at ledsage dette Svar med følgende Jndledning: "Saaledes lyder Kongens i Sandhed værdige Sva paa Communeraadets uforskammede Adresse. De Dyr til hvilke det blev givet, forstaae det sandsynligviis ikke; men det Maadehold, den Værdighed og den Rolighed, som caracteriserer Svaret, indeholder Revselse nok ved sin skjærende Contrast mod det Overmod, som hersker i Adressen. Heraf tager Morning Cronice, Anledning til at gjør følgende bemærkninger: "Som Herren er, saa følge hans Svende. Er Herren fornem og overmodig i sin Færd, vil Tjeneren snart vorde det. Vor Collega (Standard, har allerede vidst at tilegne sig Hertugens hele Uforskammenhed Dyr, vil man høre, og et saadant Sprog fører ma imod Kongerigets første Commune, hvis Medlemmer til alle Tider have forfægtet Englands Frihed og indtage en saa udmærket Plads i vor Historie. Dette en uforskammet Dictators Organ sætter Londons Borgeres Repræsentanter i Classe, med Markens Dyr, og holder dem for Væsener, med hvilket man ei kan tale et fornuftigt Ord. Det træffer sig imidlertid uheldigt for Hertugen, at denne Middelstand, som hans behandler saa haanligt, netop er den, der har Magt til at constituere Underhuset, og om ogsaa Hertugen er en dristig Mand, vil denne Middelstand dog viiste ham Seiren af Hænderne. Lad ham længe nok lære sine Organer at kalde Londons Borgere Dyr, med lange eller korte Øren blad ham længe nok overøse Landets Corporationer med SkjeldsJord, Alt vil dog falde ud til hans egen Skjændsel. Den engelske Folk lader sig hverken ved Smigreri eller ved Trudsler skræmme bort fra den engang valgte Vei til at naa sit Maal.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
Sverrig. Det maa naturligt have vakt megen Opmærksomhed, at det svenske Statsraads samtlige Medlemmer, paa Grev Mor siner nær, som var fraværende, ere satte i Anklagetilstand for i Rigsretten, fordi de, imod Constitutionens Bestemmelse, paa enny have forelagt Rigstænderne et Forslag fra Regjeringen, der een Gang var forkastet. Dette Forslag gjaldt en Bevilling til at gjøre et Laan paa 2 Millioner Rdlr. Banco, bestemte til at sætte Hypothek-Foreningerne i Stand til at understøtte Landmanden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
Jfølge Aftonbladet er der afgaaet Depescher til de svenske Gesandte ved de udenlandske Hoffer, for fra første Haand at underrette dem om det Havari, som det kongelige Statsraad ved denne Leilighed har lidt, og om den egentlige Anledning dertil. At Sagen paa høiere Sted sees fra en alvorlig Side, sporer man baade heraf og tillige af den Omstændighed, at Taleren i Constitutionscommitteen, Præsident Friherre Cederstrom forgjeves har anholdt om Audients hos Kongen. Ved nærmere Betragtning bliver denne Begivenhed ogsaa i politisk Henseende ikke uvigtig og i alt Fald ubehagelig for Statsraadet, omendskjøndt det just ikke efter Grundloven er underkastet nogen egentlig juridisk Ansvarlighed. Men uden al Tvivl vil det hos de fremmede Hoffer have et underligt og, man kunde sige, frygteligt Udseende, at det hele svenske Regjerings=Personale stilles for Retten, formedelst et Forslag, som er udgaaet fra Kongen selv, og de Slutninger, man vil kunne drage af denne Kjendsgjerning om den Anseelse og Tillid, Regjeringen nyder hos Folket, ville neppe blive fordeelagtige. Saaledes synes Nemesis at have indfundet sig i Constitutions=Committeen, umiddelbart efter den uhørte Vending, som Trykkefriheds=Sagen for ikke længe siden tog, ved en, endnu ikke glemt, Anledning. Ubehageligt maa det ogsaa være for Deres Excellencer, at remstille sig for Retten i den nysgierrige, gabende Hobs Paasyn. Eller - skulde man kunne undgaae at møde personlig: Vælger man den kongelige Hoftet til Møderne, da ere Remiscenserne der just ikke behagelige. Man har derfor Formodning om, at Retten ved denne Leilighed vil forsamle sig i Rigssalen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
Blandede Efterretninger. Rdlr. J hine 12 Aar er den altsaa bleven 42,976720. Rdlr. formindsket, trods Cordonerne, Krigsrustningerne ifølge Juli Revolutionen og den bevæbnede Neutralitet imod Polen, under dets Kamp med Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
Under det Jordskjælv, som den 15de Octbr. d. A. hjemsøgte en stor Deel af Ungarn, fik Jorden paa flere Steder i armtykke Revner, hvoraf der fremsprudlede Vand, blandet med Sand. Sandet er bleven chemisk undersøgt og befunden fuldt af Svovl og Salpeter; der er aftegraat, saa fint Meel, og giver Explosion, naar det kastes paa Jlden. Paa andre Steder fyldtes pludselig de tørre Eng=Grøfter med, Vand, ligesom ogsaa Vandet steeg usædvanlig høit i Brøn denne. Skibsfolk og Fiskere, som vare paa Theist og Sta mos, bleve betagne af Skræk, da begge disse Floder pludselig satte høie Bølger og gik over deres Bredder. Paa nogle Steder styrtede Posthestene paa Landeveiene til Jorden, vedden stærke Rystelse, og af et Bjerg fremsprudlede saadant Vandstraale, at dens mudrede Vand snart oversvømmedes den nærliggende Landevei i den Grad, at Hestene maattes vade i det til Knæerne. - J Natten til den 18de October har man havt en stærk Jordrystelse i det Siebenburgste Prince, der nylig paa Londons Børs tillod sig de grove ste Mishandlinger imod Hr. Rothschild, er selv en Mosaisk og Slægtning af det Rothschildske Huus. Hr. v. R. stal ofte have understyttet ham med smaa Pengesummer; men da Prince desuagtet vedblev at være i Pengeforlegenhed, slog han Haanden af ham. En Creditor lod ham nu sætte i Gjældsarrest, og alle hans Breve derfra til Hr. R. bleve ubesvarede. Da han atter kom paa fri Fod, var det han hævnede sig paa den foranførte Maade. Stifteren af det berømte Rothschildske Huus og Faderen til saa mange europæiske Monarkers endnu levende og vi kende Creditorer, var Mayer Anselm Rothschild i Frankfurt, der afsluttede sit første Laan med Danmark. I det faderlige Huus i Frankfurt boer nu hans ældste Søn, Anselm; en anden, Salomon, har opslaaet sin Bopæl i Wien en tredie, Nathan, boer i London, en fjerde, Carl, i Neapel, en femte, Jacob, i Paris. Fælleds=Foretagenderne afgjøres i Frankfurt. Hele Strækningen langs med Jernbanen fra Liverpootil Manchester, som dog forendeel gaaer igjennem kun lidet dyrkede Egne, skal nu have faaet Udseende af en Have Denne mærkelige og hurtige Forandring er imidlertid slet ikke at undre over, naar man betænker, at det, at boved Jernbanen, omtrent er det samme, som at boe udenfor een af hine to store Stæders Porte. Thi om en Gartner endog boer midtveis imellen begge, vil han dog i en Tid af en halv Time kunne være tiltorv een af Stæderne med sine Varer. Afstanden imellem Liverpool og Manche, ster er omtrent 8 danske Mill. Paa Slottet Prado, ved Madrid, skal ganske uventet være ankommen et lidet Drengebarn, som Jngen vil vid hvem tilhører. Enkedronningen har imidlertid med sand moderlig Kjærlighed taget sig af den Lille, og en KammerJ Lyon gaae befæstningsarbeiderne til at kue Jndvaanerne raskt fremad, men Fabrikerne, der skulle ernære dem, lige saa raskt tilbage. Flere tusinde Hænder ere ledige.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-15
I Hersbruch er en heel Familie i afvigte Maaned bleven qvalt ved Kuldamp fra en Kakelovn i Soveværelset. Faderen og et 9 Aars Barn kom rigtignok igjen tillive, da man om Morgenen traadte ind i Værelset; men døde endnu samme Dag. Kun en Brud, der maa have havt, mere Lyst og Kald til Livet, end de Andre, blev reddet.