JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
J Bratsbergs Amtstidende meldes, at Kjøbmand O. D. Steen i Laurvig er, som svigagtig Fallent, af Overretten dømt til at bøde sine tre Mark og til at arbeide i Jern sin Livstid.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 26de August. Professor Schouw. indleder sin i vort Løverdags Nummer omtalte Afhandling saaledes: "Det er ikke uden Bekymring, at den rolige og sande Ven af Trykkefriheden i den sidste Tid har været Vidne til, at Beslaglæggelser og Pressesager hyppigere end nogensinde have fundet Sted, og at der, om man saa maa sige, er opstaaet et endnu fjendtligere Forhold mellem Autoriteterne og en Deel af Pressen end tilforn. Adskillige Grunde kunne imidlertid have bevirket, at Mænd der tidligere jevnligen have udtalt sig om Pressens Anliggender, have holdt sig tilbage. Skjøndt man nemlig paa den ene Side kunde have den Overbeviisning, at en saa hyppig Anvendelse af Presselovgivningen som den nærværende, der for de Fleste faaer Udseende af at hidrøre fra et Forfølgelses system, hverken er politisk rigtig eller ret passende med et Regjeringscollegiums Værdighed, og at man, om man var i dets Sted, i det høieste i saa af Tilfældene vilde have benyttet den ved Lovene tillagte Myndighed, – saa maa man, naar man uden Eensidighed betragter Sagen, indrømme, at Misbrug af Pressen have fundet Sted, og at der hos Mænd af forskjellige Anskuelser maae være forskjellige Meninger om naar Presselovgivningen skal anvendes. Det kan heller ikke med billighed forlanges, at Regjeringsmændene skulle komme til det samme Resultat som Trykkefrihedens Venner, hvormeget man end kan beklage, at de Grundsætninger, Regjeringens Organer hylde, saa lidet samstemme med den almindelige Mening. Derimod kan Trykkefrihedens Ven ikke til naar han er kommen til den Overbeviisning, at Autoriteterne i deres Kamp mod Oppositionspressen fortolke Lovbud paa en Maade, som ikke kan bestaae med sunde Fortolknings Grundsætninger, og derved unddrage de Skribenter, der deeltage i den periodiske Literatur, den Afgjørelse af Sagerne ved Domstolene, som udgjør Kjernen i vor Trykkefrihed; hvorved der opstaaer en Usikkerhed i Pressens Benyttelse, som let kan afholde mangen fædrenelandselskende Skribent fra at yttre sig over Dagens Anliggender."(Berl. Td.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Den ved Hof- og Stadsretten paadømte Sag imod Kjøbenhavnsposten var anlagt for Artiklen i Nr. 97 "Om Besættelsen af Amtmandsposter."
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Efter Forlydende kan Orla Lehmann imorgen ventes tilbage fra Udlandet med Dampskibet fra Kiel Carstensen skal have forskrevet 6 Kamphaner fra England, for at ogsaa Kjøbenhavnerne i Tivoli kunne nyde Skuet af en Hanekamp.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Fra Før meldes i Flensb. Zg., at H. K. H. Kronprindsen den 16de d. M. beærede Justitsraad, Birkedommer Nielsen i Nieblum med sit Besøg og med ham reiste udfor at besee de paa Marken imellem Landsbyerne Gothing og Borgsum liggende Gravhøie, i hvilke Justitsraaden har ladet foretage Udgravninger, og fundet adskillige Askekrukker. H. K. Høihed tog selv Haand i med ved disse Efterforskninger og fandt nogle Metalstykker. Desuden besaae Kronprindsen Ruinerne af en gammel Fæstning ved Landsbyen, Borgsum, der blev erobret og sløifet af Kong Valdemar, Voldstedet er endnu 3040 Fod høit og har 400 Skridt, i Omkreds. - (H. K. Hhd. Kronprindsen er i Fredags retourneret fra Fohr til Frederiksgave og ventes i denne Uge til Odense.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
(Brudstykke, af et Brev fra en Bonde i Slesvig af 20de August: - Hvad Sprogsagen angaaer, da er samme hidindtil næsten bleven betragtet af de fleste Bønder her i Nordslesvig som en ligegyldig Sag, da det er et aandeligt Slaveri, hvori Nationen har gaaet i flere Aarhundreder, og man kan jo vænne sig til Alt, selv til det Allerværste; men nu, da der er kommen saa stort Røre i denne Sag, have mange af Bønderne ogsaa faaet Øinene bedre aabnede, og det er beundringsværdigt, hvilket Mod enkelte Bønder heri Østeramtet vise for at forsvare de Danskes Rettigheder. Jeg tillader mig herpaa at fremføre et Exempel, som en Skolelærer, der iaftes kom fra Haderslev fortalte mig. Der har, som De vist veed, dannet sig en Forening af 75 danskesindede Mænd her i Nordslesvig for at træffe de fornødne Anstalter til at forhindre Tydskens videre Fremtrængen. Formanden og Secretairen for benævnte Forening begge Bønder) have for faa Dage siden været paa Øen For for at tale med Hs. Maj. Kongen, og blandt Andet havde de ogsaa talt med ham om at faae deres Mindetavle, om Kong Frederik den Sjette ophængt i Thinghuset i Tønning, hvorfra Øvrigheden havde tvunget den til at borttage Samme. Denne Tavlesag, hvorved Cand. Niss Hansen maatte gjøre Afbigt til Herredsf. og Advoc Kjær og Redact. Koch blev mulcteret for at have optaget Niss Hansens Artikel, kjender De vistnok allerede af de offentlige Blade. Da de 2 Bønder kom hjem, gaaer Formanden ind til Amtmanden i Haderslev og bebreider ham hans Forhold at han nemlig havde holdt med Advocaterne og ikke med Bønderne i denne Tavlesag, og forlangte deres bortviste Tavle, ophængt. J Førstningen modsagde Amtmanden det ganske, men da den Anden, navnlig H. Nissen trængte paa, at de vilde have den ophængt og de nok ellers vidste Veien til Fohr, hvorfra de kom, udbad Amtmanden sig 8 Dages Frist, saa skulde han give Svar paa det Forlangte. H. Nissen sagde, at den længste Betænkningstid, han vilde give, var 24 Timer, nok er det, de bleve begge enige om 2 Dage, men, tilføiede H. Nissen, ikke en Time længere. Efter denne Tids Forløb indfinder han sig og forlanger Svar paa sit Andragende – Advocat Kjær sad da hos Amtmanden og var nær ved at falde i Staver. Amtmanden bad nu i det Gode, at de skulle lade denne Sag fare, men da H. Nissen atter trængte hart paa, sagde Amtmanden, at de nok maatte ophænge Tavlen, men de skulde ikke skrive Noget derom i "Dannevirke. – – Hvad mig selv angaaer, da har jeg stor Forkjærlighed for det danske Sprog og den danske Nation; thi, endskjøndt det Tydske kan være ligesaagodt inden sine, som det Danske inden sine Grændser, saa kan ethvert Menneske, der bruger sin Eftertanke, ikke andet end harmes over den uforskammede Fremfærd og Foragt, Tydskerne have udvist imod os." (Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Ogsaa i Svendborg interesserer man sig for det vigtige fædrelandske Anliggende: danske Læreanstalters Oprettelse i Nordslesvig. For at vække og udbrede Erkjendelsen af denne Sags Vigtighed, og samle Bidrag til at fremme Øiemedet, ere Dhrr. Pastor Hall, Consul H. C. Lihme, Kammerj., Byfoged Moltke, Cancellie., Herredsfoged Bruun, samt Borgerrepræsentanterne Gjæstgiver M.A. Lacoppidan, Kjøbmand L. J. Baagøe og Kjøbmand Bønnelykke sammentraadte i en Forening.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Om Høsten melder Thisted Avis: "Rugen er ustridigt den meest lovende Sædart i de enkelte sandigere Egne af Thy, hvor den er Hovedsæden; den bugner under Vægten af sine Kjærner og vil fylde meer end sædvanligt, i Kjærnen og Laden. Ogsaa de Enkelte, som af Brødmangel have tærsket nogle Traver, antage, at den vil skjeppe meget rigeligt. J Hanherred og Egnen sønden for, har Rugafgrøden fyldt Størstedelen af enkelte Mænds Lader. – Efter Rugen ere Ærterne og Vikkerne de fortrinligste Sædarter; begge ere ypperligt bælgsatte; Vikkerne ville blive fuldstændigt modne, og da Ærterne nu have lagt sig eller afblomstret, er der de fleste Steder Udsigt til, at de blive nogenlunde modne, skjøndt man ikke uden Grund længe frygtede for, at de skulde forgroe sig. - Kartoflerne, som med deres Blomster iaar have lignet blomstrende Ærtemarker, have staaet særdeles vel sluttede, og det kan ikke feile, at de jo maae give en tilfredsstillende Høst. – Derimod synes Thyllands to vigtigste Sædarter : Byg og Havre ikke at staae i Forhold til dette frugtbare Aar og Provindsens frugtbare Jordbund. Den velgjørende, milde Sommerregn indfandt sig saa sildigt, at mangen Bygkjerne ikke kom op, og meget Havre blev tvegrødet og næsten alt er kort i Straaet. Begge Sædarter, ere godt kjernesatte; men Havren er tynd og kun lidet bedre end forrige Aars Mislykkede, og Byggen ikke fuldt saa god de fleste Steder, som ifjor Fra Rasphuset i Kjøbenhavn er for kort Tid siden bleven løsladt en 7-aarig Fange, ved Navn Jens Mathiesen, der har tilbragt omtrent de to Trediedele af sit Liv i forskillige Straffeanstalter; men hvis gode Opførsel i en lang Aarrække i Rasphuset, hvor han i de sidste 40 Aar har siddet arresteret, nu har bevirket hans Løsgivelse. Jens Mathiesen er født i Frederiksstad i Norge, hvor hans Fader levede som pensioneret Militair. Først var han i Malerlære i Christiania; gik derpaa med en Skipper til Kjøbenhavn, hvor han fik Tjeneste som Opvarter for et Herskab, hos hvilket han forblev i halvandet Aar, men da han havde Slagsmaal med nogle Cadetter, som vare i Huset, løb han bort af Tjenesten og lod sig hverve ved et af Regimenterne; her blev han 3 Gange straffet med Spidsrod for Tyveri, og derefter inddømt til Arbeide i Kjøbenhavns Fæstning paa Livstid. To Gange brød han ud fra Kjøbenhavns og een Gang fra Kronborgs Fæstning, begik nye Tyverier, blev to Gange strøgen til Kagen og een Gang brændemærket, og den 29de April 1803 under stræng Bevogtning indsat i Rasphuset, hvor han siden uafbrudt har opholdt sig. Han fortæller selv meget naivt om sin Jndsættelse i Rasphuset, at den daværende Politimester i Hovedstaden, ved at meddele ham Resolutionen om denne hans Jndsættelse, yttrede: "at han nu havde sørget for, at han (Fangen) kunde komme et Sted, hvor han kunde komme til Rolighed; – og jeg trængte jo ogsaa til at komme til Rolighed," sagde Jens Mathiesen thi jeg var en (Aftenbl.) forvildet Krabat."
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Gjæstgivergaarden paa Vestergade i Odense, (der tidligere har tilhørt Hr. Strøm) er, tilligemed Gjæstgivergaarden ved Skibhusene, af Hr. Bollhorn solgt til Hr. Consul Fugleberg deraf Byen for 17,000 Rbd. (H. Av.) Som et Exempel paa at den fyenske Jordbund paa sine Steder ikke staaer tilbage for den holsteenske, anfører Hemp. Av. med Hensyn til den tidligere omtalte Kæmperapsplante paa Godset Ascheeberg, at der paa Hr. Kammerherre Winds Rapsmark paa Sanderumgaard, iaar blandt Andet er avlet en Rapsplante, som afgav det enorme Udbytte af 59,800 Korn; men da Graaspurvene havde valgt denne Rapsbusk til deres Tumleplads og derved flere 1000 Korn gik tabt, saa kan det vistnok antages, at, hvis Busken var bleven behørigen conserveret, vilde Optællingen uden Overdrivelse være steget til imellem 60 og 70,000 Kjærner. Bemeldte Plante var 2 1/2 Alen høi og omtrent 3 Alen i Omkreds, med en uhyre Mængde Sideskud. Af lignende Planter fandtes iøvrigt ikke saa. At nogle af Kjærnerne vare svange, følger af sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Under et Tordenveir i Mandags Morges slog Lynilden, ned i Randrup Præstegaard ved Ribe, der øieblikkeligen stod i Lyslue. Præsten med Konen vare bortreiste. Kun Ube(Ribe Av.) tydeligt af Jndboet blev reddet.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Som Mærkeligheder ved Fohr, hedder det i en Artikel om denne Ø i Hemp. Av., bør omtales Østerfiskerierne, der drives i Nærheden, ja endog umiddelbar udenfor Wyck, hvorØsterserne ved lavt Vande kunne opsamles med Hænderne. Ligeledes er den Maade, hvorpaa Vildænder her fanges, høist original. Paa forskjellige Steder af Øen ere nemlig 3 smaa Damme, som hver for sig er omgiven af en Vold med Buske. Paa 6 til 8 Steder gaae Kanaler, som fra 10 Alens Brede efterhaanden blive snævrere, og som for endeel ved Siderne og foroven ere bedækkede med Fiskenæt, hvilket ender sig med en Ruse, hvori Ænderne fanges. J de omtalte Kanaler forledes de vilde Ænder at gaae, deels ved den henstroede Føde der bydes dem, og deels ved dertil afrettede Lokkrænder, hvoraf der altid haves et passende Antal, undertiden nogle hundrede ved hver Fuglekøie, og hvoraf endeel hvert Efteraar udsendes, for at lede den vilde Skares Flugt til disse Steder.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Handels- og Skibsefterretninger. Den kgl, brittiske Regjering har indrømmet danske Skibe, med Hensyn til Udførelsen af Steenkul fra England, aldeles lige Behandling med engelske Skibe, saaledes at Steenkul, udført i danske Skibe, ikkun svarer samme Afgifter, som naar de udføres i engelske Skibe, hvad enten Udførelsen finder Sted, (Hals. Td.) til danske eller fremmede Steder.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Agger-Canals Skibsliste. Udg. D. 24de Aug.: A. Gunnuldsen f. Skive t. Østerr.; S. Ammundsen f. do. t. Grimst., O. Jensen f. Lemv. til Grimst., J. L. Weigner f. Nykjøb. t. Mand. Alle m. Korn; O. Stæhr og H. Groth, Begge f. Nykjøb. t. London m. Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Hals Skibsliste. Jndk. D. 25de Aug.: H. Klemensen, og Chr. Olsen f. Tvedestr.; O. Larsen f. Tonsb., Alle m. Træl. D. 26de. I. Clausen f. Leith m. Steenkul, F. Lafs f. Cappeln m. Fedevarer. D. 27de : H. F. Petersen f. Kbh. m. Passag, og Stykg. C. Andersen f. Tønsberg m. Træl. N. Jørgensen f. Hartlep. via Frohvn., hvor han har losset sin Steenkulsladning. D. 28de: P. Johansen f. Østerr. m. Træl N. F. Lar fen f. Rudkjøbing m. Egeplanker, Hvedemeel og Kommen. –
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Udg. D. 26de: H. Hansen t. Leith med de fra Læso hidførte pommerske Bjælker. N. Mikkelsen t. Hors., ball. D. 27de: N. H. Mandet. Rand. med en Rest af en fra Altona indbragt Stykgodsladning. N. Petersen t. Kiel m. Havre. M. Alstrup t. Kbh. m. Muurst., Sild og Uld. H. C. Andersen og A. Sørensen t. Hurup, ball. D. 28de: I. Clausen t. Hobro m. Muurst. N. Evensen t. Østerr. m. Korn og Fedev. H. Schjerve, t. Aarh. med den f. Holmestr. indbragte Trælastladning. (38 Skibe, hvoriblandt 11 Raaseilere, passerede sydefter den 25de. Ellef Thomsen og J. Holm ligge her for Udg.) – Vinden den 28de: S., maadelig Kuling, blandet Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Reisende. Ankomne med Pakkeposten f. Sæby. Md. Madsen. Med "Liimfjorden igaar, f. Lemvig: Skolelærer Hansen med Kone, Pastor Schönau, Farver Glasberg, Byfoged Kuhnell med Familie (5 Personer); f. Ottesund. P. Nielsen; f. Nykjøb.: Guldsmedsv Etzeraad, Skolelærer Yde, Exam. jur. Thygesen, Pastor Mørch; f. Løgster: Skomagersvend Kjær. Etatsraad Brink-Seidelin, Kjøbm. F. Fischer, f. Beistrup. Pastor Nielsen, Md. Meyer med Datter. (Jalt 21 Pass.) Med Hede igaar, fra Lemvig: Capt. Foremann, f. Thisted, Md. Jensen med Søn, Md. Schultz, Proc. Nyborg med Kone og Datter, Fru Bregendahl, Md. Lychegaard med Datter, Maren Christensdatter, Hr. Færch, Gartner Nyegaard, Jfr. Wittendorff, Handelsbetjent Høyer, f. Løgstor, Bødkermester Møller, Hr. Tegder. (Jalt 17 Pass.) Med Dagvognen igaar Aftes, fra Horsens: Jørgen Nitschke; f. Rand. Fru Lange, FrøkenRauchmaul, Jfr. Tommesen, Architect Heinrich, Hr. Hacke. Afgaaede med Personposten igaar, til Kolding, Pastor Fibiger med Kone; t. Hors. Propr. Sachmannn, t. Hobro: Propr. Steinthal, Murer Olesen. Med "Iris" igaar til Kjøbenhavn: Grosserer Tutein med Frue og Datter, Frøken Cathr. Dorschens, Jfr. Spreckelsen, Jfr. Wad, Stadshauptmand Kruse, Stiftsphysicus Speyer, Jfr. Otterstrøm, Pastor Jørgensen, Grosserer Bendix, Frøken Louise Aagaard, Enkemad. Beder, Assistent S. Møller med Kone og Barn samt Svigerinder Sostrene Hedevig og Adelaide Trojel, Volenteur Grove, Sæbefabrikant Heilmann, Etatsr. Brink Seidelin, Hr. N. Gleerup, Proc. G. Nyborg med Kone og Datter, Kjøbm. C. Fischer, Skibscapt. Foremann, Pr.Lieutn. Fr. v. Chenon, Kjøbm. S. Møller. Stud, med. Satterup, Pigen Jnger Nielsen, Eleverne Jens og Martin Wahl, Møller H. Roed, Forvalter P. Roed, Glarmester Nordqvist, Guldsmed Smith, Hr. Ernst Møller, Farver Welsch, Landmand Chr. Selchow. Gartner Rygaard, Værtshuusholder Lassen med Kone, Jfr. Mariane Jversen, Handelsbet. L. Høyer, Forvalter F. Wesenberg. 4 Dækspassagerer. (Jalt 52 Pass.) Til Hals: 6 Pass. Med Hebe" imorges: t. Løgstør. Md. Olsen, Md. Møller, Hr. N. Møller, Jfr. Holst, Bødker Møller, Pigen Elis. Olsen, Kjøbm. Lauriz Nielsen; t. Nykjøb.: Pastor Mørch, Pastor Fenger; t. Thisted, Apotheker Dahlerup med Kone og Datter. Hr. Staun; t. Agger: Handelsbet. Ravn, Bager Smith, Student Smith, Assessor Kayerød, Overkrigscommissair Qvist, Kjøbmand Winckel, Propr. Trojel, Hr. Remisch, Hr. Schunemann, Hr. Fr. Herskind, Consul Wiibroe. Consul Jens Herskind, Bogholder Kjerulff, Kæmner Wulff, Kjøbmand Lundt. (Jalt 28 Pass.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 3die September, om Eftermiddagen Kl. 3, tager Fugleskydningen for iaar sin Begyndelse ved det broderlige Skyttelaugs Skydebane. De dertil anskaffede Præmier ere allerede færdige og staae til Eftersyn hos Hr. Guldsmedmester Hjordt paa Vestergade, hos hvem tillige en Plan er henlagt, paa hvilken Enhver, saavel af Selskabets Medlemmer, som udenfor Samme, behagelig kunne tegne, hvormange Lodder de ønske. Loddet betales med 2 Rbd., hvorved dog er at bemærke, at ethvert Medlem af Selskabet har et Lod uden Betaling. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
De Herrer, som agte at skyde ved forestaaende Fugleskydning, ville behagelig enten møde eller lade møde hos Hr. Viinhandler Krebs, Løverdagen den 2den September, om Eftermiddagen Kl. 6, for at man, ligesom de foregaaende Aar, kan faae det Fornødne arrangeret med Hensyn til selve Skydningen. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Af den offentlige Examen i Aalborg Cathedralskole begynder i Aar Torsdagen d. 7 September, og fortsættes daglig til Torsdagen d. 21 September, hvor Formiddag 8-12 og Eftermiddag 36, bekjendtgjöres herved til behagelig Underretning ikke blot for Disciplenes Fædre, Foresatte og Værger, men og for Enhver anden Velynder af videnskabelig Underviisning, som herved i Almindelighed indbydes til at beære Skolen med deres Nærværelse. Aalborg, d. 28 August 1843. Tauber.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
De, som have anmeldt Börn til Optagelse i Aalborg Cathedralskole til Efteraaret, ville behage at lade disse möde paa Skolen Mandag Morgen d. 2 October d. A., Klokken 8, for at deres Modenhed for Skoleunderviisningen da kan blive prøvet. De maa medbringe deres hidtil brugte Læsebøger og desuden Tavle og Papir til Regne- og Skriveprøven. Aalborg, d. 28 August 1843. Tauber.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Den eller de, der for en billig Betaling ville overlade en Udenbyesboende Berlingske Tidende", Fædrelandet, Kjøbenhavnsposten", "Corfaren" og "Schouws danske Uge bladt til Gjennemlæsning, ikke over 8 Dage efter at disse ere ankomne, bedes derom at henvende sig til Hr. Kjøbmand L. Nielsen. Bladene skulle regelmæssigt blive afhentede og tilbageleverede efter nærmere Aftale.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Hvor en Pige med god Anbefaling kan faae Condition til 1ste November som Kokkepige anvises fra Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
En fattig Karl, som heri Aalborg har tabt en Pung, hvori 3 Rbd., beder den, som maatte finde samme at indlevere den paa Adressecomptoiret. Glarmester=Diamanter. af en fortrinlig god Bonitet med Jndfatning, bekommes til bestemt og billig Priis i Bernh. Rets Bog- og Kunsthandling.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Theemaskiner. Af de saakaldte Selvkogere, som bringe koldt Vand i Kog i 8 Minutter, bekommes saavel af Kobber som Messing hos Kobbersmed Hvilsom ved Vesteraa. For et flink, rask, ungt Menneske er der strax eller til 1ste Novbr. heri Byen, en fordeelagtig Plads ledig som Opvarter. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Raps. i Partier til Modtagelse inden ultimo September kjøbes til høieste Priis af Emil Schrøder.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Da det ved Auctionen den 18de dennes, paa Stedet Nr. 360 i Svingelens Gade heri Byen L. C. Høgsteds Enke tilhørende, gjorte Bud, ikke er tillagt Approbation, saa bliver, efter Vedkommendes Begjæring, bemeldte Sted paa ny opraabt til Salg ved een Auction, som afholdes i selve Stedet, Torsdagen den 7de September, Formiddag Kl. 10. Conditionerne henligge til Eftersyn paa Procurator Davidsens Contoir. Aalborg, den 28de August 1843. J Auctionsdirecteurens Fraværelse. C. Hansen, Flom.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Et broderet Lommetørklæde er funden i Bispensgade og indlagt paa Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Proclama, hvorved de mandlige Descendenter efter afdøde Peder Nielsen de Moldrup og Hustru Mette Laasby med Aar og Dags Varsel indkaldes til at legitimere deres Adkomst til Besiddelsen af det for Tiden vacante Moldrupske Fideicommis. Christian Fischer, Kgl. Majestæts virkelig Justitsraad, Herredsfoged Skriver i Hassing Refs Herreder.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Gjør vitterligt: at den sidste Besidder af det Moldrupske Fideicommis, som nu træder istedetfor det af sal. Peder Nielsen de Moldrup og Hustru Mette Laasbye i Aaret 1731 oprettede Vestervigske Stamhuus, Hr. Capitain Hans Christian de Moldrup i Grenaa, i forrige Aar ved Døden er afgaaet uden mandlige Descendenter, og at der i den Anledning ifølge det kongelige danske Cancellies Resolution af 18de Juli d. A. af Undertegnede, som Fideicommissets Bestyrer, skal udfærdiges Proclama, hvorved Prætendenterne, som formene sig berettigede til Besiddelsen, med Aar og Dags Varsel opfordres til at legitimere deres Adkomst til Fideicommisset. Thi bliver hermed, i Henhold til min i den Berlingske Tidende forhen indrykkede Opfordring af 27de Marts d. A., ved dette Proclama, som 3 Gange indføres i den Berlingske Tidende, Altonaer Mercur og Aalborg Stiftstidende med Aar og Dags Varsel, som regnes fra den Dag, da denne Jndrykkelse sidste Gang kommer i de offentlige Tidender, indkaldt de mandlige Descendenter efter Erigenten Peder Nielsen de Moldrup, som maatte formene dem berettigede, at melde dem hos mig, Justitsraad, Herredsfoged Fischer i Teglgaarden, Vestervig Sogn, Thisted, Amt, og fremkomme med lovlige Beviser for deres dentitet og Slægtskab til den længst afdøde Stifter af det Vestervigske Stamhuus. Til Efterretning for Vedkommende tilføier jeg, at Fideicommissets rentebærende Kapital ved Udgangen af Juni Termin d. A. udgjorde 32,241 Rbd. 20 s., hvilken Sum ved Renternes Oplæggelse skal stige til 59,800 Rbd., som var Fideicommissets oprindelige Størrelse. Hassing-Refs Herreders Comptoir i Teglgaarden, den 16de August 1833. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
Efter Begjæring af Dherrer Proprietairer, Brødrene J. C. Foss og S. Foss, afholdes offentlig Auction Tirsdagen den 26de September næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, over Avlsgaarden Vester riis, paa Gaarden selv, hvilken er beliggende 3 Miil vesten Hobro i Rinds Herred, Viborg Amt. Gaardens Hartkorn er 12 Tdr. 3 Skpr. 2 3/4 Alb. Ager og Eng. Arealet er ialt 705 Tdr. Land, hvoraf Ager 230 Tdr., Eng 30 Tdr. og Mose og Hede 435 Tdr. Af Heden er en stor Deel tjenlig til Opdyrkning, ligesom og endeel af Engene. Mergel haves af god Beskaffenhed og beqvem beliggende. Engene kunne ved Vanding, hvortil der er Anledning, betydelig forbedres. Gaardens Bygninger ere alle solide, for det Meste Egebindingsværk med Muur, deels straatækket deels teglhængte og ved Gaarden, som er omgivet af Træer, findes en liden Lund i god Opvært. Eiendommen kan tiltrædes til 1ste November d. A., og af Kjøbesummen kan sandsynlig endeel blive indestaaende i Samme. Auctionen agtes prøvet saavel over Eiendommen samlet som over samme adskilt i 9 forskjellige større og mindre, deels bebyggede deels ubebyggede Deele. Conditionerne kunne fra Dato erfares hos Eierne paa Astrupgaard pr. Nibe og paa Vester riis pr. Hobro, fra hvilket sidste Sted Eiendommen tillige paa Forlangende forevises. Dette bliver saaledes til behagelig Efterretning for Liebhavere bekjendtgjort. Rinds-Gislum Herreders Contoir i Hobro, den 28de August 1843. Holm, const.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-29
J Hr. Roes Fraværelse redigeret af J. Chr. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Skiftetidende Aaror Adresse-Avis. No 174 Aar 1845. Torsdagen den 31te August. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Gudstjeneste. 12te Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Frue Kirk Hr. Pastor Bruun. Til Aftensang Hs. H. Hr. Provst Hertel. – J Nørretranders Kirke Kl. 9 1/2 Hs. H. Hr. Provst Hertel. – J Søndertranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Bruun.