Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-04-04
Da al Udvikling af Culturen beroer paa Forbindelsen imellem Menneskene, saa er ogsaa Enropa af Naturen bestemt til at være Culturens Land indtil det kan blive afløst af Amerika, som har den Mexicanske Havbugt og de mægtigste Floder. Hvor compakt og flodløst er ikke Afrika kun ved Nilen har dets Cultur blomstret, ligesom Asiens kun ved det sorte Hav og Middelhavets Kyster, og der hvor Oceanet beskyller dets sydlige og østlige Kyster; men dets sammenhængende Landmasse er af en uhyre Udstrækning; Ørkener og Bierge indtage dets tempererede Egne og dets mægtige nordlige Floder vende sig mod Jishavet. Men hvilke to herlige dybt indgaaende Vandveie aabne ikke Østersøen og det Middellandske Hav med alle deres Jndbugtninger for Europa, hvilken ypperlig Vandvei er Forbindelsen af det sorte Hav og Archipelet med hinanden, Hvilke store Kyststrækninger udbrede sig ikke i denne Jordens Deel paa alle Sider, hvormange seilbare Floder udgyde sig ikke i alle Retninger, og hvilken Beliggenhed for Communicationen til alle Sider besidde ikke de Brittiske Øer? Hvo vil undre sig over at de ere blevne Hovedpunktet for den Europæiske Cultur, Europa har over 500 Floder, som kunne bære Skibe, Canaler forbinde allerede mangfoldige af dem, og aabne Vandforbindelser imellem ganske modsatte Have; thi foruden Frankeriges, Ruslands, Hollands og Englands talrige mindre Canaler, aabner den Caledoniske Canal en Forbindelse imellem Nordsøen og det Atlantiske Hav, tvertigiennem Skotland; den Holstenske Canal imellem Nord og Østersøen; Trolhötta Canalen, som det kan ventes, imellem den Bothniske Bugt og Østersøen; den Langedocske Canal imellom det Atlantiske Orcan og Middelhavet; Catharinas Canal, imellem det hvide og caspiske Hav; andre Canaler forbinde dette Hav med Østersøen, og dette med det sorte Hav, og endelig vil formodentlig engang den Tid komme, at en Canal imellem Donau og Rhinen vil forbinde det sorte Hav og Nordsøen med hinanden. Disse talrige Vandforbindelser høre til Culturens skiønneste Frugter og tiene til en Hæder for det menneskelige Kiøn. - Europas største Floder kunne opstilles i følgende Orden efter deres Størrelse: Volga, Donau, Dniper, Loire, Don, Dvina, Rhinen, Düna, Elben, Tajo, Veichselen. Garonne, Rhone, Oder. Ebro og Po Men den historiske Berømmelse, som ikke altid binder sig til den physiske Storhed, har hidintik fulgt foruden Donau, Rhinen, Elben og Tajo, tillige de langt mindre Floder: Tiber, Seine, Themsen og Reva; Jordlivets Gang bestemmes saaledes ikke altid af den physiske Bygning af Jordens Overflade, og den aandelige Storhed ret er sig saa ofte ikke efter den legemlige. – Fra de store Biergstrækninger udspringe de anseeligste Floder, og imellem disse høie Steentaarne samle sig de store og interressante Vandbeholdninger, som kaldes Søer, undertiden midt imellem Biergene, og undertiden imellem deres Fødder og de Sletter som udbrede sig fra dem. Denne Rigdom af Søer forhøier Helvetiens øvrige Naturskiønheder; med mindre Skiønhed men i større Mængde stimle de ligesom sammen i Europas nordligste Egne; Lappland og Finnland og det nordvestlige Rusland er Landsøernes egentlige Hiem; og ligesom det hører til Ruslands Kiæmpenatur at være i Besiddelse af den største Europæiske Flod, saaledes er ogsaa den største Land søe i denne Verdens Deel i Ladoga-Søen) dets Eiendom. - Det er bemærket: at Europa fornemmelig skylder foruden sine Beboeres oprindelige Characteer og sit tempererede Clima, tillige sine fortrinlige naturlige, ved Konsten forbedrede Anlæg, til indbyrdes Forbindelse imellem dets Beboere og til Forbindelse med de øvrige Jordens Deele, sin Overvægt over disse i Henseende til Culturen, og det er bemærket at ikke allene dets Floder og Kyster; men fornemmelig de store Jndløb af Oceanet imellem imellem dets Lande maae tilskrives dette naturlige Anlæg til saadanne Forbindelser. Europa har 5 saadanne indgaaende Have, og hvilken anden Jordens Deel kan maale sig med det i en saa fordeelag tig Naturbeliggenhed. Australien eller Nyeholland er en indsluttet Landmasse paa Bugten Carpentaria nær, Afrika ligeledes og det Middellandske og det røde Hav forøge kun dets Kyst strækninger. Asien har den Persiske Bugt og den Bengalske og Bugten ved Korea, men de trænge forholdsviis ikke nær saa dybt ind i dets Land masse. Amerika allene kan ved den Mexikanske Bugt og ved sine store Landsøer i Norden nogenlunde maale sig med Europa og dens Floders Størrelse tiene det til Erstatning for det manglende. Det er derfor begribeligt, at et Land, som er saaledes bygget, og er saaledes beliggende, som Europa, maatte blive Hovedsædet for Culturen, eller i det mindste Planteskolen for dens Udbredelse. Disse 5 Jndløb af Oceanet ere naar de ordnes efter deres Størrelse følgende: A. Det Middellandske Hav. 38,000 Qvadratmile stort, foruden det Adriatiske Hav og Archipelet. Afrika og Vestasien have vel ogsaa Part i det; men det tilbyder sig dog fornemmelig ved sine store Jndløb for Europa som et Hielpemiddel til Culturen. Dette Hav er mærkværdigt i physisk og historisk Henseende. J physisk fordi Jndstrømningen af Vandet fra det Atlantiske Ocean er større end Ud strømningen i det mindste saavidt man kan bemærke det, saa at det ikke kan forklares hvor dets Vandmasse bliver af, især da saa mange og store Floder udgyde sig i det, uden af Bortdunstning ved underjordisk Jld, som dets vulcaniske Øer røbe; og det er historisk vigtigt fordi dets Kyster vare Middelpunktet for de vigtigste Begivenheder som den gamle Historie omtaler, for Phoenicernes og Carthageniensernes Handel, for disses Krige med Rom og for Grækernes og Romernes Foretagender. Politiken tog sin egentlige Begyndelse ved dette Hav, og har derfra i vore Tider udvidet sig til hele Jordens Overflade. At Middelhavets fleste og største Øer tilhøre Europa, kan ogsaa give denne Jordens Deel større Adkomst til Besiddelsen af dette Hav end Afrika eller Asia; med Rette bærer det forresten Navnet af det Middellandske Hav, da det er indsluttet af tre Jordens Deele. B. Nordsøen eller det Tydske Hav. Man kan med Føie kalde dette Hav et Jndløb af Oceanet, uagtet det har et smalt Udløb igiennem Canalen, især da et videre Jndløb gaaer fra det ind i Østersøen. Den egentlige Indgang til det er i den brede Aabning imellem Schetlands Øerne og Bergen. Normannernes Krigstog og Englands Erobring af de danske Konger i Fortiden have givet det sin største historiske Vigtighed. (Fortsættes.)