JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
Under Jndsendt læses i Ribe Avis. "Som bekjendt, har det for nogle Aar siden været i Værk at gjennemstikke Klitten, for at danne en bedre Jndseiling til Ringkjøbing; men efter førte Klager af Brugerne af de ved Fjorden tillagte lave Enge, som formeente disse Enge udsat for farlige Oversvømmelser, naar Gabet gjennemkastedes saa nordlig, opgaves dette for Ringkjøbing og Omegn saa vigtige Foretagende. For kort Tid siden har det været paatalt at lade Kanalen blive kun en god halv Miil nordlig for det nuværende Gab, hvorved Engene ikke udsættes for Fare, og Opseilingen væsentlig forbedres; men ogsaa dette Foretagende gaaer nu i Langdrag, som er meget at beklage, da ved Sø fartens Ophør, Næringsløshed og Armod maa blive herskende i Ringkjøbing og Omegn. Gid vor gode Konge vil paany antage sig dette saa lønnende Foretagende!
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
I Kbhvnsposten læses følgende Spørgsmaal. Er det passende, at en Stutmester, som selv har en vigtig Stemme ved Udsættelsen af de unge Heste, der paa Grund af forskjellige Aarsager, f. Ex. incurable Sygdomme, ei egne sig til at beholdes ved Stutteriet, ved den i denne Anledning stedfindende Auction for en meget høi Priis kjøber en Hest, der er erklæret for incurabel Udsætter han - der jo ifølge sin Stilling som Stutmester bedst maa kjende Hesten - sig ikke muligen for, at Folk, som ei ere overbeviste om hans Jnteresse for Stutteriets Tarv, maa antage, at han ei har taget vedbørligt Hensyn hertil ved at vetere paa dennes Udrangering, da den høie Priis synes at forudsætte, at hans selv ei har været saa fuldkommen overbeviist om Sygdommens Ulægelighed."¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
J Kbhvnsp. læses følgende Spørgsmaal indsendt fra en Kjøbmand i en af vore Provinds=Kjøbstæder: "Naar en Kjøbmand forstrækker sine Kunder med Varer og Contanter, at betales til bestemte Terminer; men disse Kunde behage tvertimod Overeenskomsten, at udsætte Betalingen i halve og hele Aar, og Kjøbmanden, for i sin Handel at erstatte denne Udeblivelse, maa trassere paa sin Banquier i Hamborg, og herfor betale 1/4 pCt. for Trækning, 1/4 pCt. ved Dækning og desuden 5 pCt. Disconto p. A. kan dals siges at hiin Kjøbmand giør sig skyldig i Aager, naar hans beregner sine Kunder 5 pCt. Disconto p. A. af de Summer, som ikke til rette Tid ere blevne erlagte, For at erholde Oplysning om Størrelsen af det Ansvarsk som hviler paa Kammerraad, Dr. juris Kalks Seqvestrationsbo, indkaldes fra Vordingborg Byes og Birks Jurisdictioner, de Vedkommende i - 132 Skifter, til at give Møde paa bemeldte Byes Raadhuus den 12te, 14de, 19de, 21de og 28de Mai, for at fremme de usluttede Boer. Langfredag faldt i Sjælland, især mellem Hirschholm ogsk Lyngby, et saa langvarigt Hagelveir, at flere Reisende forsikkre, ikke at have erfaret et stærkere og længere vedholdende eller mere udstrakt. Landet var derved bleven som vinterklædt, Academisternes Antal i Sorø er for Tiden saa høit, som det endnu aldrig har været. Det er stegen til femten, som undervises af fjorten Lærere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
En Bondekone i Nimtofte Sogn paa Mols har fundet, i Jorden to Ørenklokker fra Hedenold, som ere blevne sendte til det kgl. Museum for nordiske Oldsager, hvorfra derom erfares, at de ere de første i sit Slags som vides nogensinde at være fundne her i Norden. Findersken har faaet en Douceur derfor.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
Paquetskibet Coureren, ført af Skipper Brasch, der, ifølge sin regelmæssige Fart paa Kbhvn., afgik fra Aarhuus den 24de f. M. med 50 Matroser, udskrevne til Hs. Majestæts Tjeneste, samt 12 Passagerer og endeel Stykgods er Natten efter forliist paa det nordvestlige Rev af Hesseløen. Saavel bemeldte 50 Matroser som alle Passagererne, Skibsmandskabet, endeel af den indehavende Ladning og Takkelagen er bjerget, men Skibet selv er Vrag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
En Guldsmed i Aarhuus er funden hængt i Marselisborg Skov. Først havde han villet skyde sig, men var bleven overrumplet og frataget Pistolen. Man nævner som Aarsagen, at hans fraskilte Kone havde modsat sig hans Giftermaal med et andet Fruentimmer. Han har for nogle Aar siden været bosat i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
Kjøbenhavns Bombebøsse har i 1ste Kvartal 1835 havt i Jndtægt, ved Bombebossens Aabning den 8de April fandt tes i samme 31 Rbd.; fra Niels Bolvigs Bo indkommer 111 Rbd. 16 s. r. S. og 103 Rbd. 57 s. S. og T.; for Contrabøger var indkommet 75 Rbd. S. og T.; tilsammen 125 Rbd. r. S. og 186 Rbd. 7 s. S. og T. Dens Eiendomme udgjør: 1) Gaarden Nr. 167 paa Hjørnet af Dybens- og Skvaldergade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdi 14,000 Rbd. r. S.; 2) Jnventarium af Senge m. m. 2900 Rbd. r. S.; 3) i Actier og Obligationer: i Sedler 1194 Rbd. 8 s., i Sølv og r. S. 26,784 Rbd. 185 1/2 s.; Summa, i Sedler 1194 Rbd. 8 s., i Sølv og r. S. 43684 Rbd. 85 1/2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
Døde. Frederikke M. Harboe, 23 Aar; M. A. Rosing, f. Klingberg; Værtshuusholder N. Hansen; C. M. Schousgaard, f. Bøgind, 67 Aar ; Elline V. Sørensen; alle i Kbhvn. Provst H. B. Trojel, 65 Aar, i Helsingøer. M. S. Thuesen, f. Bruun, i Skielskjør. Møller S. Jørgensen, i Borrebye, Mølle i Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 1ste Mai. H. B. Bloch f. Rørvig, best. t. Moss m. Rug. D. 2den: S. Sørensen f. Kbhvn. m. Salt. og Stykg. - Udg. D. 2den: J. Norberg og H. Hansen t. Norge m. Korn og Transitg. J. Hansen t. Gudumlunds FaAbrik, ball. S. Pedersen f. Aalborg, N. Hansen og L. Thorbjørnsen f. Randers, H. Sørensen og H. Pedersen f. Aalborg, D. Andersen f. Mariager, A. Christensen f. Aarhuus, alle t. Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
Bekjendtgjørelser. Det behagede den gode Gud ved Døden at bortkaldet hvor elskede Fader, Skomagermester Poul Ravn, i hans 62de Aar, i Søndags Formiddag Kl. 9, efter 2de Aars Svaghed og 1/2 Aars Sygeleie. Hvilket herved bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 4de Mai 1835. R. C. Bang, Th. C. Bang, H. M. Jespersen, Skomagermester. Skomagermester. Hattemagermester.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
En Jomfru ønsker sig anbragt hos en dannet Familie. Hendes Ønske er, at kunne deeltage i Huusholdningen, hvorimod hun er villig til at erstatte den øvrige Tid med Syning, da hun der er temmelig ferm. Paa Løn renonceres aldeles. Kun er en selskabelig Omgang Maalet for hendes Bestræbelser. De herpaa Reflecterende, ville behage at aflevere billetter paa Adressecontoiret, mærkede F. L.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
At der i afdøde Geheimeraad C. F. Skeels og Frues Bo holdes en Skiftesamling Tirsdagen den 26de Mai d. A., Kl. 3 Eftermiddag, paa min, Koefoeds Bopæl, Nyhavn v. S. Nr. 22, 1ste Sal, for at modtage Arvingernes Erklæring med Hensyn til en Boet tilhørende Fordring, bliver herved, i Henhold til Pl. 21de April 1824, 3 2, bekjendtgjort. Kjøbenhavn, den 24de April 1835. P. Møller. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
Ved Kokkedals Teglværk kan, nu og fremdeles, erholdes heelbrændte Muursteen for 8 Rbd. pr. 1000 Stykker, halvbrændte Ditto for 5 Rbd. pr. 1000 Stykker, samt, efter 16de Mai, Steenkalk til 5 Mk. pr. Tønde. Attraaes saadant, kan Leverancen skee ved Attrup Strand for moderat Betaling. Kokkedal, den 1ste Mai 1835. v. Stocken.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-05
Særdeles gode og solide Meieribotter, dito Smørfjerdinger, m. m. m. Bødkerarbeide, kjøbes meget billig hos Chr. Dochedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Den russiske Fyrste Lübecki, som i længere Tid har opholdt sig i Paris, og der været seet med skele Øine, fordi han skulde underhandle om en Pengesum, som det forrige Storhertugdomme Warschau formeentlig har at fordre hos Frankrig, skal nu pludselig lave sig til sin Afreise til Petersborg, da han, under Forhandlingerne, paa eengang har gjort den ubehagelige Opdagelse, at det egentlig er Frankrig, der faaer Penge tilgode og for dette Tilfælde er Fyrsten ikke forsynet med de fornødne Jnstructioner, men foretrækker at afhente disse personlig i Petersborg. De franske Journaler ere imidlertid af den Mening, at disse for Frankrig saa gunstig Udsigter rimeligst ville have til Følge, at denne Gjeldsag, kommer til at gaae aldeles i Staae.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Indenrigs=Ministeren, som ikke længere kan komme ud med de af Kammeret i 1831 tilstaaede 2 1/2 Millioner aarlig til at bestride Udgifterne for de i Frankrig sig opholdendes fremmede Flygtninges Fornødenheder, har nu andraget paaat maatte erholde en Supplementar=Credit af 560,000 Fr. for Aaret 1835, foruden hine 2 1/2 Millioner. Man kan med Rette kalde disse Flygtninge kostbare Gjæster, men paa den anden Side maa man glæde sig over den Gjestfrihed, som vises disse Ulykkelige og ansee den som en af Civilisationens skjønneste Triumpher.) Ved at andrage paa at erholde en Credit for i Aar af 250,000 Fr. til at festligholde Juli=Revolutionens Aarsfest, har Indenrigs=Ministeren Hr. Thiers grebet Leiligheden til at holde en Lovtale over denne politiske Begivenhed. "Det gielder her, siger han, om at festligholde en af de største Begivenheder i vor Historie, en hæderlig Epoke, lige dyrebark for Regjeringen og for Folket, en Epoke, som fra Slægt til Slægt vil mindes med stedse stigende, stedse meere andægtig Taknemmelighedsfølelse. Revolutionen, som forskaffede os Juli Monarkiet, erhverver sig stedse større Ret paa vor Hyldest, efterhaanden, som Tiden modner de Fordele, som ere dens Frugter. Erfaring har lært, at hiin Revolution har været besielet af en Aand, der forer til Orden og til Frihed, og at den ved Klogskab formaaer at bevare, hvad den med Mod har tilkæmpet sig. Derfor sømmer det sig for Natonen, paa en glimrende Maade at høitideligholde denne Aars fest, og Begivenhedens Skueplads maa ogsaa være Festens " Belgien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Den nyfødte Tronarving blev den 26de April døbt af Erkebispen af Mecheln i Slotscapellet i Brussel, i Nærværelse af de høieste civile og militaire Embedsmænd. Fadderne vare: De Franskes Konge og Dronning, den Sidste personlig nærværende, den Første repræsenteret af sin Søn, Prindsen af Joinville. Daaben skal egentlig have været berammet til den 27de, men en Coureer, som den 25de indtraf fra Paris, foranledigede den kongelige Familie til at blade den hellige Handling foretage en Dag tidligere. Grunden hertil kan man ikke forklare sig, og Publicum, som havde glædet sig til de store offentlige Fastligheder, som nu gere afbestilte, finder sig paa en ubehagelig Maade skuffet i sine Forventninger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Ægypten. De seneste Efterretninger fra Alexandrien lyde sørgeligt. Pestens Ødelæggelser udbrede sig over alle Ægyptens Provindser. J de sidste Dage af Marts steg Antallet af Døde i Alexandrien dagligt til 250 Personer og derover. Paa de enkelte Handelskibe, som endnu befandtes i Havnen, var Pesten udbrudt og paa en østerrigsk Handels-Brigantine, som allerede var gaaet under Seil, da Sygdommen yttrede sig, bortrev den paa det korte Stykke Vei fra Alexandrien til Candien den største Deel af Mandskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Grækenland. Som det synes begynder Regieringen at forandre sin Politik ved at yde den gamle Armees Hovdinger nogen mere Opmærksomhed, og ved at udsone sig med Grev CapoJstrias Parti, som ikke er ubetydeligt. Den har ogsaa det Formaal, efterhaanden at afskaffe og tilbagesende de kostbare hvervede Tropper og at erstatte dem med en National-Miblits, hvorved en stor Deel Jndivider, der nu drive et omflakkende Liv i Laconien og Rumelien, ville faae Leilighed til Ansættelse. Ved at oprette et Gensdarmeri og Veipoliti har man anbragt en Deel af de ældre Officerer, som opholdt sig sig paa de joniske Øer, og om hvis Dygtighed og Brugbarhed Navnene Missolungi, Souli, Argos og mange andre Steder bære de hæderligste Vidnesbyrd. Disse Mænd tale i Almindelighed flydende fransk og italiensk, og beklage sig bittert over Regentskabet, som hidtil havde besat deres Poster med Udlændinge og Ynglinge uden Erfaring. For det Ønske, at den nuværende Konge af Belgien var bleven Grækenlands Konge, anfører man endnu bestandig den rimelige Grund, at man af en Prinds af det franske eller engelske Huus havde kunnet gjøre sig Haab om en kraftigere Hjel til at fremme Landets Vel. Jmidlertid er denne Anskuelse ikke trængt ned til Almuen, som i det Hele føler sig tilfrede og er den unge Kong Otto hengiven. De græske Journalister, som iøvrigt ere frimodige nok, feile i Anskuelserne af hvad der egentlig baader den unge Stat mest. Hvortil nytter en Juri og en Coder, saalænge Grækeren kan unddrage, sig Lovens Straf ved en Flugt ind i Bjergegnene, og hvortil gavner Underviisning ham, saalænge han hverken har Hytte eller Brød, ja ikke engang en Ploug, til at dyrke sin Jord med? Endnu finder man ødelagte Vaaninger overalt i Grækenland, og man begriber ikke, hvorledes Jndustrik- og Agerdyrkning skulle kunne hæve sig, naar Regjeringen ikke finder Midler til at fordeele Jorderne blandt de græske Bønder, og derved fængsle dem til et Hjem, eller til at indkaldet fremmede Agerbrugere og Haandværkere af alle Classer, af hvilke der kan dannes ordentlige Colonier. En berygtet og farlig Røver, Kontubinisios, er nu fanget, og Egnen, hvori han huserede, derved paany gjort sikker.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
- Garnisonen i Athenen, som bestaaer af 3 Batailloner Jnfanteri, 1 Uhlan-Esquadron, og et Artilleri-Compagni staaer i Leir udenfor Staden. Jmellem Grækerne og de fremmede Soldater hersker ikke altid den bedste Forstaaelse, og det kommer ikke sjeldent til blodige Optrin, der dog ikke have nogen politisk Tendents eller Aarsag, men som ofteste hidrøre fra Stridigheder i Værtshusene.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Blandede Efterretninger. Jfølge Beretninger fra det gode Haabs Forbjerg skulde, Kafferne nu være tilbagetrængte næsten paa hele Kyststrækningen, og man agtede naturligviis endnu at drive dem et godt Stykke længere indenfor deres egen Grændse. Colonisternes Total-Tab anslaaes til over 2 Mill. Pd. Sterl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Den østerrigske Gesandt Gr. Bombelles skal have faaet befaling: hverken selv at overlevere sit nye Creditiv i Bern eller sende sin Legationssecretair dermed; Posten skal overbringe Brevet. - Dette skal sagtens være et Tegn paa Ringeagt og Fortrydelse; men det vilde alligevel være en god Lettelse for Skatteyderne, hvis Diplomaternes hyppige Coureervexlen, stundom om heel ubetydelige Gjenstande, kunde saavidt muligt indskrænkes! For omtrent et Decennium siden foreslog en Hr. Wein hold adskillige tragikomiske Midler mod et Onde, som man dengang med Gru saae imøde, nemlig Overbefolkning. Hvorlidet dette er at befrygte, fremlyser tydeligt deraf, at vor liden Verdensdeel alene har Strækninger af Millioner Tønder Land som ligge øde og af flittige Hænder kunde forvandles til de frugtbareste Agre. Efter J. B. Montfalcon gives der alene i Frankrig umaadelige Strækninger af Sumpe og Moradser, som udbrede pestagtige Dunster, og ere stadig Kilde til Sygdomme. Nu beregne man lignende øde Strækninger i Jtalien, Ungarn, Polen, Rusland, Østpreussen og Tyskland, vort eget Fædreland ei at forglemme. Men Vanskeligheden, bestaaer vel i at skaffe de Forskud, med hvilke der kunde begyndes; thi Amerikas Exempel i de sidste 100 til 150 Aar har viist, hvad Sumpe og Moradser kunne blive til Den nye belgiske Jernbane er nu saavidt færdig, at man den 1ste Mai har aabnet Kjørselen paa den mellem Mecheln, og Brussel. Ni smykkede Vogne skulde forestille de O Provindser og optage disse Provindsers Deputationer. Kabretherne skulde optage de høie Statsembedsmænd og sandsynligviis ogsaa Kongen. Den colossale Dampvogn,Elephanten, medtager en liden Hær af 1200 Mand med Vaaben og Bagage af Garnisonen i Brussel. Hele Veien, eller 4 danske Miil, skal tilbagelægges i en halv Time, og naar Banen er fuldendt igjennem hele Belgien, kan dette Kongerige bereises efter Breden i fire og efter Længden i afem Timer. Eri=Kanalen, som nylig er aabnet imellem New=York og Eri=Søen, frembyder et af de overordentligste Beviser paa de heldbringende Følger af at forbedre et Lands indre Forbindelser. J 7 1/2 Maaneder i 1834 udgjorde Læstedrægtigheden af de Skibe, som gik igjennem Alexander=Slusen, vestlig for Shenectady, et større Beløb end hvad Aaret forud var komAmet til og afgaaet fra New=York, saavel af amerikanske som af fremmede Skibe, og dog er New-York en af de største Søhandelstæder i Verden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
J afvigte Aars sidste Hælvte er i Rusland, saavel af de keiserlige som private Hytteværker, ialt vunden over 142 Pud Guld og over 47 Pud Platina. (Et Pud er, som bekjendt, 40 Pund.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Den udmærkede engelske Romanforfatter, Hr. Edvard Lyt ton Bulwer, vil, efter Forlydende, om føie Tid blive udnævnt til Baronet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Man har allerede indseet, at den nye Retssal ikke vil være stor nok til at rumme alle de Pairer, Advocater, Anklagede og Vidner, der ere bestemte til at agere ved Processen, og hvis Antal vil beløbe sig til henimod 1800 Personer. En Pair skal nylig i Anledning heraf have sagt, at der kun gaves eet Middel til at drage Vedkommende ud af denne Forlegenhed, og at dette var, at sammenkalde Pairsretten i Dalen Josaphat, især da den hele Proces har meget Liighed,
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
med Dommedags=Processen. Jfølge The Cork=Herald havde en Officeer ombord paa Krigsbriggen Buzard skrevet, at Briggen den 18de Septbr. i Nærheden af Øen Fernando Po havde efter 7 Timers Jagt og 45 Minuters haardnakken Kamp opbragt Skibet. Formidabler, commanderet af en spansk Søeofficeer i kgl. Uniform, med ikke færre end 726 Slaver - et overordentlig Antal- og sendt Skibet til Sierra Leone. Spanierne havde 6 Døde, 5 haardt og 9 let Saarede, Buzards2 haardt og 4 let Saarede. Denne Tildragelse torde foranledige den engelske Regjering til at gjøre den madridske Regjering Forestillinger, da denne ifølge Parisertractaten af 1817 har opgivet Slavehandelen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Journal des Debats melder fra Malland under 11te f.M., at den paa Livstid til carcere duro dømte GrevGonfalonieri og den til 20 Aars Fængsel dømte Hr. Castiglia af Keiser Ferdinand ere aldeles benaadede, som ogsaa at Prinds Begiojos's 2 Aars Fængsel er formildet til 3 Maaneders.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Pariserbladet bon sens fortæller, at Pairskammeret har villet lade sin nye Retssal assuere i Brandkassen; men at denne kun har overtaget Risicoen til en Præmie, som eller kun forlanges for Skuespilhuse, Menageri=Fjælleboder o. døl Paa Ladegaardsgardet ved Stockholm skal iaar igjen holdes en stor Leir, under Kronprinds Oscars Overbefaling. Ligeledes skal der ogsaa Sommer udrustes, en Bataillon Kanonjoller til 20 Dages og Nætters Øvelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Paa de africanske Kyster ere 4 Slaveskibe med næsten, 2000 Slaver opbragte. Paa det ene var der af 700 Slaver allerede død 300.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Af Kæmperne i Revolutionen 1830 ere 1060 hædrede med Jernkors-Ordenen; Samme er ogsaa tildeelt Medlem merne af den Commission, som dertil var nedsat, tilligemed deres Sønner, Brødre og Fædre. -
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Pariserkræmmerne børste og banke allerede deres National gardeuniformer, for fra den 5te d. at assistere Pairsretten, til hvis Disposition en Afdeling af samme til Hest og til Fods hver Dag vil være i Beredskab.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Berlinerne, der for Øieblikket conversere meget om Deres preussiske og russiske Majestæters forehavende store Maneuvre, ved den schlesisk polske Grændse, kunne ikke overvinde Frygten for, at deres Konge ved disse krigeriske Øvelser enten ganske maatte lade sig afholde fra i Aar at reise til ToplitzerBadet, eller at han dog først sildigt paa Aaret maatte finde Leilighed dertil, hvilket Altsammen let kunde virke skadeligt, paa Hs. Majestæts Sundhed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Anvendelsen af de overflødige Kirkerevenuer i Jrland til ikke ganske kirkelige Jnterresser set Princip, der betegnes som den fornemste Tanke, der inspirerer det nye Arrangement), truer, ikke med at frembringe værre Ulykke, end at nogle hundre detusinde Pd. St., istedetfor som hidtil at anvendes til ladet Præsters Fornøielse, nu ville kunne blive benyttede til Folkeunderviisningen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
J Berlin bygges nu et Jern=Dampskib, 100 Fod langt, og 20 Fod bredt, men som kun skal stikke 18 Tommer dybt, og bruges til Farten imellem Berlin og Hamborg. En Pampher fuld af Gift og Galde er udkommen i England under Titel af: "Tanker om det brittiske Aristocratii, Morning Herald yttrede det Haab, at Lord Brougham ikke var Forfatter dertil; men National erklærer nu at den ædle Lord ganske bestemt er Forfatter til dette Skriftder er et af de meest veltalende og bidende, der nogensinder udkommet fra hans Haand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
J St. Petersborg haves den Modsætning af næsten alle andre Landes Hovedstæder, at der sammesteds haves næsten kun halvt saa mange Fruentimmer som Mandfolk. J Fjor havde nemlig bemeldte Stad 411378 Jndvaanere, af hvilke 288,766 af Mand, og 152,612 af Kvindekjønnet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Blandede Efterretninger. Efter Forlydende til Hs. M. Kongen, paa sin Reise til 1 Sommer til Hertugdømmerne, tilbringe flere Uger i Kiel, 3 Log residere paa det nye indrettede kgl. Slot sammesteds. I Generalforsamlingen den 27de April i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug" gav en liberal Tilsætning til en af den oprindelige Plans Paragrapher et af Medlemmerne Anledning til, ved at takke Bestyrelsen for den Redebonhed, hvormed den havde stræbt at give Selskabets Organisation al den Fuldkommenhed, den formaaede, at udtale den Overbeviisning, at kun den servileste Aand eller den meest rasende Uforstand kunde ville som Revolutionaire og Demagoger, stemple Selskabets Stiftere, iblandt hvilke man tæller Mænd, der er Universitetets Hæder og Danmarks Stolthed, og i hvis Kreds staaer en Mand, der vil leve i Folkets Kjerlighed og Historiens Aarbøger længe efterat de Døgnvæsener, som tør tillade sig slige Udtryk, ere hensunkne i Støv og Glemsel - en Overbeviisning, som hele Forsamlingen, ved et længe vedholdende Bifaldsraab vedkjendte sig som sin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
En vigtig dansk Stiftelse, om hvis occonomiske Forfatning Jntet vorder offentliggjort, er det kgl. KunstacademiI den under 28de Juli 1814 givne Fundats, bydes i 5 28, at der i Academiets høitidelige offentlige Møde skal oplæses en Forklaring om det Vigtigste, som ved Academiet er foregaaet og virket i det forbigangne Aar, og at denne Forklaring bliver at foredrage Hs. Majestæt, tilligemed en Beretning om Academiets occonomiske Tilstand. Jngen af Delene vedkommer altsaa efter Lovens Ord Publicum videre, end at det høitidelige Møde er offentligt, saavidt det indskrænkede Locale tillader, og at altsaa Oplæsningen af Forklaringen vorder mere udbredt, end Beretningen om Academiets occonomiske Tilstand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Atter har en Kunsteritik voldt Retssag; en Hr. Jacobsen har i Kbhvn. Adresseavis maattet gjenkalde sine Yttringer i Borgerbladet om det Gauthierske Kunstberiderselskab, som Følge af Ubetænksomhed og Overilelse, tilføiende: at hans Bedømmelse af deres Kunst, kan ikke komme i nogensomhelst Betragtning, fordi han mangler den fornødne Jndsigt deri. Maatte saadan Selvkundskab vorde lidt mere udbredt, Ved allerhøieste Resolution af 8de Febr. sidstl. er Admiralitetet bemyndiget til, naar Generaltoldkammeret foreslaaer 2 eller 3 Officerer, da at commandere een af disse til at fungere under bemeldte Collegium, ved Overbestyrelsen af Toldkrydsvæsenet, enten som Krydsinspecteur eller Krydscontroleur, i en Tid af 3 Aar, efter hvis Forløb han igjen melder sig til Søetatens Tjeneste, samt at han, medens han er commanderet til bemeldte Poster, aflægger Søofficeers Uniform, fratræder Gage i Marinen og gaaeres af Toldvæsenet, hvorhos han iøvrigt skal kunne indkaldes til Tjeneste i Marinen, naar Collegiet anseer Saadant for nødvendigt.