JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-11-01
Fra den 29de October til 25de November d. A. ere her i Staden copulerte 107 Par, fødte Drenge 118, Piger 108, tilsammen 226; døde Mænd 76, Qvinder 81, Drenge 42, Piger 46, tilsammen 245, ere altsaa 19 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 15, Apoplexie 2, Barselseng 6, Blodgang 3, Blodstyrtning 1, Brok 1, Brystsyge 38, Druknet 2, Durch løb 1, Feber 6, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 23 Frisler 1, Gicht 2, Halsyge 2, Hidsig Feber 2, Hikke 1, Hængt sig selv 1, Jnflammation 2, Kighoste 1, Koldfyr 1, Kopper 6, Krampe 3, Nærvesyge 3, Skarlagens=Feber 1, Skiørbug 2, Slag 29, Steen 1, Svindsot 5, Trødske 2, Tænder 5, Tærende Syge 29, Uangivne Svagheder 31, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 5.
Berlingske Tidende, 1786-11-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 29de October til 25de November d. A. af Patienter indkomne 186. udgaaet 149, døde 29; af Barselqvinder indkomne 57, udgaaet 54, døde 5, af Børn fødte 53. - Jblandt de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Arbeidsmand knust en Finger med et Stykke Brænde; en Pige faldet paa en Trappe med heed Mad, og skollet en Arm; en dito forslaaet sig ved at vælte med en Vogn; en dito nedfaldet i en Kielder og forslaaet sig; en Kone i Vildelse skaaren sig over Maven paa 3de Steder med en Kniv, en Arbeidsmand forstødt en Hofte ved at nedfalde af en Trappe, en Soldat faldet og brækket en Arm; en Arbeidsmand faldet paa en Port Krog og stukket samme op i den høire Arm, en Koffardie Matros faldet paa Gaden og forvreet en Fod i Ankelen; en Pige faldet paa Gaden og forstødt Hoften; en Matros faldet igiennem en Loftslem og meget forslaaet sig; en Kone stukket et dybt Hul ind ved det ene Øie med et Spid. T T Fortsættelse af Efterretningen fra Norder-Jolandaf 16de August d. A. (See disse Tidender for October. Maaned S. 79.)¬
Berlingske Tidende, 1786-11-01
J næstafvigte Kirke=Aar 1785 ere i Holum Stift copulerede 43 Par, fødte Drenge 42, Piger 50, tilsammen 92. Deriblandt Uægte 3. Døde af Mandkiøn fra 1 til 10 Aar 116, fra 11 til 20 Aar 111, fra 21 til 30 Aar. 70, fra 31 til 40 Aar 59, fra 41 til 50 Aar 63, fra 51 til 60 Aar 90, fra 61 til 70 Aar 67, fra 71 til 80 Aar 28, fra 81 til 90 Aar 10, tilsammen Mandkiøn 628. Af Qvindekiøn fra 1 til 10 Aar 104, fra 11 til 20 Aar 136. fra 21 til 30 Aar 87, fra 31 til 40 Aar 66, fra 41 til 50 Aar 79, fra 51 til 60 Aar 83, fra 61 til 70 Aar 103, fra 71 til 80 Aar 59, fra 81 til 90 Aar 14, over 100 Aar 1, tilsammen Qvindekiøn 741. Tilsammen døde af Mand- og Qvindekiøn 1369. Altsaa ere flere døde end fødte 1277. Mennesker, og ved Sammenligning vil man befinde næsten 15 døde imod 1 fød. - Herved anføres Mærkværdigt: dødfødte 3, døde af Slag strax efter Fødselen 1, af Hidsig Feber 138, hastig døde 30 (af hvilke 1 i Søvne, og nogle formedelst utienlig Spise), Slag 1, Pleuris 1, Greeb 14, Spedalskhed 6. Skiørbug 3, Brystsyge 21, Tærende Syge 2, Guulsot 3, Ørepine 1, Kighoste 6, Vattersot, 10, Alderdom 19, Faldende Syge 1, Onde Bylder 1, Gicht 2, Kræft 3, Dysenterie 4, Druknede 12, Frosne, ihiel paa Marken 12, af Hunger, Sult og Elendighed 832 Mennesker. Desuden uangivne eller bortflygtede, og paa fremmede Stæder bortdøde uden Stiftet. Ved at sammenligne 1784 Kirke=Aars Liste med denne (NB. det Antal, som findes indrykket i de Berl. polit. Tidender No. 88 f. A.,er indrettet efter det civile Aar, og derfor giver nogen Forskiel fra Kirkeaars=Regningen, som her følges); befinder man i begge Aarene i Holum Stift de Fødte ikkun 319, de Døde derimod 3742, og af disse igien 2867 døde af Sult og Elendighed (de Bortflygtede og andensteds Bortdøde uberegnede). Et alt for smerteligt Beviis paa Nordlandets Tilstand, men Gud skee Lov, og vores allernaadigste Regerinden varmeste Tak, Vei til Forbedring er alt aabnet; endskiønt yderlig Mangel paa Creature endnu trykker alt for mange.
Berlingske Tidende, 1786-11-01
Blandt de i afvigte Aar Døde ere en Barselkone, samt, foruden i afvigte Aar navngivne, en Student, Simon Gud Gudmundsen, selv anden druknede paa Skagefiorden i Martii Maaned; en gammel Student og riig Proprietair, John Arnbiørnsen til Giljaae, henimod 70 Aar, døde af Alderdom i Maji, item 2de Præste=Koner, og 2de Præste=Enker.
Berlingske Tidende, 1786-11-01
J indeværende Aar 1786 er død Magnus Gudmundsen, forhen Chirurgus i Nordlandet, 46 Aar, i Februar, efter 6 Aars elendigt Sengeliggende, af Spedalskhed; en Præstesøn, Dimittendus fra Skolen, navnlig Johan Biarnesen, 21 Aar gammel, af Kopperne, i Julii, een af Bisp Thorarensens Sønner, navnlig Theodorns Arnesen, i 14de Aar, udi August af Kopperne, efterat hans Broder i forleden Vinter og døde af samme Sygdom i Skalholts Stift. Endelig anmærkes det ulykkelige Tilfælde, at 1 Baad med, duelige Karle, hvilke alle omkom, kantrede i ondt Veir paa Skagens Søe i Skagefiords Syssel i Januarii Maaned. Men til Slutning tilføies, at ligesom Heste Mangelen end nu trykker fast alle Jndbyggerne i Almindelighed, saa haver og slaget sig til et nyt Uheld af anden Art, og andre meget ringere Creaturers Forliis, der dog føles af Hyrderne i Særdeleshed, nemlig den fra Vestfiordene i vore Egne sig udbredte Hunde=Pest, da disse Bester miste Lyst til at nyde end den beste Mad og Drikke, Sandsernes Brug og Kræfterne, og rave ret i Forvildelse, med Hoste og Hikken, indtil de enten crepere, som oftest, eller komme sig langt om længe. Af en anden Skrivelse fra Holum, den 23de Sept. 1786.
Berlingske Tidende, 1786-11-01
AVERTISSEMENTS. Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkiøbt mig efter min 2 sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. 23. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s.; Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel og Evangelie=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1786-11-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1786-11-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. - 1 Rd. 4 Mk. 8 s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. - s. Holsteenske, = 16 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 48 a 500 Rd. Mk. - s. Siellandsk, Td. . - Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. - - Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. 4 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Graasey, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. - s. = = tør, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Klipsisk Skpd. . . 16 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. 3 Mk. - s. Jslandsk dito, Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. 22 Rd. - Mk. - s. Klipfisk, Skpd. = 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Priis-Courant. Kliplanger Skpd. 20 a 21 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 4 Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. . 6 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. - Rd. - Mk. - s. Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. Tran Td. = = 17 a 18 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Engelsk Td. . . - Rd. - Mk. Fransk Td. . Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd.
Berlingske Tidende, 1786-11-01
Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd.
Berlingske Tidende, 1786-11-01
Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd.
Berlingske Tidende, 1786-11-01
Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 400 Rd. Humle. Brunsviger) Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. - -Rd. - Mk. - s. Brabandsk, Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. = = 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd. efter dens Roen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr. Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell = = 4 Rd. 5 Mk. - s. Pommersk Bøg, 5 Rd. 2 Mk. - s. Holsteensk Bøg = = Rd. - Mk. - s. Jydskenkelt, 5 Rd. 2 Mk. - s. Fyensk., Rd. - Mk. - s. Birk . . Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-11-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 2 a 4 Mk. - s. Et Læs Tørv., 1 Rd. 5 Mk. - s. Kul Td., 3 Rd. 3 Mk. 8 s. Foering. Høe et stort Læs, 5 a 6 Rd. - Mk. -et mindre dito = = 3 Rd. 5 Mk. - s. Halm et Læs = 3 a 5 Rd. - Mk. - Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret, 2 Rd. 4 Mk. - s. = = unge Parret = 2 Rd. - Mk. - s. Capuner sede et Par = 1 Rd. 4 Mk. - s. = = mavre et Par Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret, 4 Mk. - s. - unge Parret, = 3 Mk. - s. Kyllinger et Par = = Mk. - s. Giæs levende Stk., 5 Mk. - s. Slagtede Stk. = 3 a 4 Mk. - s. Ænder et Par = = 5 Mk. - s. Duer et Par . Mk. - s. Æg en Snees, 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Fra de Tyrkiske Grændser, den 10de October. Storsultanen Abdul Hamed befinder sig paa nogen Tiid meget svagelig, og hans Sundheds=Omstændigheder give intet Haab meer om, at han skal leve længe. De ivrige Musselmænd, for hvilke det nye Navn: Taurien, er forhadt, og endnu ikke kunne forglemme deres gamle Halvøe, Crim love sig under hans Thronfølger, Selim, lykkeligere Tider, Tyrkerne i Bosnien erkyndige sig ofte paa Grændserne, om ikke den Preussiske Monarkes Død skulde have nogle Følger.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Man forsikrer, at den Venetianske Gesandt i Constantinopel er sammesteds bleven sulteret, og af Pøbelen overkastet med Skarn, da han kom tilbage fra en Conference med Reis Effendi. Sidstnævnte havde forhen i Conferencen, da han atter anholdte om Satisfaction for Pachaen af Scutaris Fornærmelser, sagt ham reent ud med en haansk Mine lige Øinene: at Republikens Bundsforvantere vel skulle forskaffham den forlangte Erstatning, og at han kun skulde vende sig som forhen, til dem. Der siges og, at Porten nu vægrer sig at svare Hr. Bulgakow paa de meest ligegyldige Gienstande, endskiøndt den sidste ikke lader mangle den nødvendige Paadrivning, og indleverer Noter paa Noter, for at kunde indberette sit Hof noget. Porten derimod undskylder sig snart med en eller anden Medlems Sygdom af Divanet, og undertiden lader det ligefrem, at denne eller hin Gienstand ikke angaaer den høie Port.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
London, den 17de October. J forrige Uge blev en fra Ostindien tilbagekommen Officeer, ført for Kongen, og havde den Ære, at overlevere Hs. Majestæt Beskrivelsen over en i Bengalen ved de militaire Officerers Subscription oprettet mild Stiftelse, hvori de at Engelske Officerers og Soldaters hyppige Beblandelse med Asiatiske Fruentimre avlede uægte Børn blive underviste den christelige Religion, det Engelske Sprog og de nyttigste Videnskaber. Den Kongelige Commandeur en Chef for Landmagten i Jndien er Præsident for denne Stiftelse: hvori 400 Børn af begge Kiøn nyde i nærværende Tiid Opdragelse under givte Engelske Geistliges Opsyn. Det Ostindiske Compagnie selv har skiænket Stiftelsen 4000 Pd., og befalet, ligeledes i de øvrige Præsidentskaber at anlægge saadanne, og formodentlig vil ogsaa Kongen giøre samme en Gave. Denne Stiftelses Børn, som forhen vare ganske tabte for Selskabet, kunne nu, efter at have nydt Opdragelse, da de paa Mødrene Side ere Paarørende af Landets Jndfødte, og tale baade det Engelske og deres Moder=Sprog, tiene som Redskaber til at udbrede den christelige Religion og de finere Kundskaber i det hedenske Afguderies og den mahomedanske Forblindelses vidløftige Gebet, og under denne Synspunkt bliver ovenmeldte Jnstitut endog af den Engelske Geistlighed betragtet med megen Fornøielse.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Da Erkehertug Ferdinand paa sin Reise til Dower kom igjennem Devises, blev ham og hans Gemahlinde, samt Følge og Betientere givet hver i deres Vogne et Brød til 1 Penny. Hertugen spurgte om Aarsagen, og man sagde ham, at for mange Aar siden kom en fattig Væver, plaget af Hunger, og uden Penge eller Bekiendtere, reisende igjennem Devises, og blev vederqvæget af en Velgiører. Denne fattige Væver var siden i Coventry bleven en velhavende Mand, og gjorde ved sin dødelige Afgang et Testamente, efter hvilket enhver Reisende, som paa denne Dag kom igjennem Devises, skulde gives et Penny Brød. Dette skeer hvert Aar, og Erkehertugen fandt saa stor Behag i Anecdoten, at han tegnede den op paa sin Skrivtavle, og tilligemed sin Gemahlinde spiste smillende af det forærte Brød.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
London, den 20de October. Parlementet bliver nu vist først aabnet efter Nyeaar, hvorover Oppositionspartiet vil giøre mange Anmærkninger; men Ministrene haabe, at Handelstractaterne med Rusland og Portugal skulle i dette Mellemrum komme i Stand, og Parlementet aftsaa faae Leilighed til at debattere i Steden for over een, over flere Commerce=Tractater.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Paris, den 20de October. Urolighederne i Holland blive anseete for saa farlige, at man næsten maatte troe, at de kunde endes med Arvestatholderens Fordrivelse. Hs. Durchlauchtigheds Personale, og de unge Mennesker, som ere omkring ham, skulle en og allene være Gienstanden for Patrioternes Had. Begge Dele kan dog kun af ilde underrettede Personer troes og paastaaes. En Deeling af Holland, saavelsom en nye Deling af Pohlen, hvorom man taler, maae for Resten henføres blandt politiske Drømme; i det mindste kan den vist ikke have Sted, førend en almindelig Revolution i Europa's System, gaaer for sig.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Under de mange Profecter, som paa nærværende Tiid ere paa Tapetet, er een af de fornemste, at give Protestanterne Borgerret. Disse flittige og i lang Tiid troe Undersaattere ønskede bestandig, at blive regnede blandt Statens Borgere, og nyde deres Rettigheder; men det Kongel. Edict, som igienkaldte det bekiendte Edict af Nantes, nægtede dem samme. Ministeriummet er nu og virkelig alvorlig betænkt paa, at indføre mere Friehed for Protestanterne i Frankrige og overhovedet en større Tolerance. Et Beviis herpaa er, at det er bleven 100 Qvakerfamilier, som bleve forfulgte af de intolerante Presbyterianer i Staten Massachuset, tilladt at ned sette sig ved Dunkirken, og givet dem al den Bistand, de forlangede, tilligemed fri Religionsøvelse. Besynderligt er det at disse Folk have forladt en Fristat, hvor de ingen Frihed fandt, og søgt samme i et Monarchie, der ellers er saa udskreget for Jntolerance.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Haag, den 21de October. J samme Øieblik, som Hs. Durchlauchtigheds Arvestatholderens nye Skrivelse til Generalstaterne forlod Pressen, ere fra det mægtige Modparties Side blevne bekiendtgjorte 2de ihenseende til deres Ophavsmænd vel lidet betydende. men ihenseende til deres Jndhold forunderlige Skrivter, i hvilke Hs Durchlauchtighed paa det haardeste bliver angrebet. Det første er en af Raadsherrerne i Zierikser ved Pluraliter fattet Resolution ihenseende til det Svar, som skal gives Hoffet i London og Berlin. Strax i Begyndelsen tilstaae Raadsherrerne: "At det er gandske usømmeligt, at lade Memoirer, som blive Republiken overleverte af fremmede "Magters Ministre, deres Jndhold maae være hvilken der vil, blive ubesvarede, og de ville altsaa vel taale, at begge Hoffers Missiver bleve besvarede, kun at det maatte skee paa en "Maade, som var en uafhængig Republik værdig Hvad derimod den nu regierende Konge af Preussens nye Missive angik, saa kunne de ikke beslutte sig til at give de sædvanlige Deputerte den saadan uindskrænket Fuldmagt til sammes Besvarelse saasom der let kunde blive gjort en Brug af samme, som ikke stemmede overeens med Staternes Mening. - Herpaa komme Raadsherrerne til Republikens nærværende Stridigheder, ved hvilken Leilighed de paa det hadefuldeste fremsætte Arvestatholderens Anliggender, indslettede med mange Usandheder: Hs. Durchlauchtighed, sige de, forsikrer vel, at han vil opofre alting for Fædrenelandets Vel, og underka1ste sig sine Souverainers befaling &c.; men dette stemmer ikke overeens med hans Handlinger. J Krigen mod EngePland har han ladet Statens Søemagt i Uvirksomhed, og ved Uenighedernes Udbrydelse med Keiseren vare Republikens Grændsepladser forfaldne og værgelse, og det Militaire blottet fra alt, til behørig at kunne stille sig i Marken.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Hs. Durchlauchtighed selv har maattet erklære Generalstaterne, at han ikke besad den særdeles Beqvemhed til at commandere en Armee, og ansøgt om at bruge Grev Maille bois dertil; ligesom Hs. Durchlauchtighed og i Consulent Acten klarligen har viist, at han ikke besidder Kundskaber no til at beklæde de Poster og Værdigheder, hvortil Republiken har ansat ham, og hvorfor den rigelig betaler ham. Af Agtelse for Hs. Durchlauchtighed og hans Familie havde man overseet alt dette, i Haab om, at Hs. Duchlauchtighed vilde med Tiden meere bestræbe sig for at lagttage sin Poster, og forandre den besynderlige og med Nationens Jnteresse stridende Tænkemaade; men Hs. Durchlauchtighed syntes tvertimod, jo længere jo mere at afvige fra hans "Souverains og hele Nationens Tænkemaade. - Disse og flere saadanne Steder vise noksom, hvilken Jndflydelse der har virket paa Raadsherrerne af Zeriksee, da de forfattede denne Resolution.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Det andet Skrift er en ved Ophidselser af Hs. Durchlauchtigheds Fiender foranstaltet Adresse til Staterne af Holland, til hvis Underskrivelse man har vidst at overtale 923 Personer, i Harlem. Denne Adresse skal egentlig ikke være andet en Critik over et Udtryk, som Prindsen i sin Skrivelse til Staterne af Holland af 26de September har betient sig af, og hvori han siger, at Staternes Misgunst til ham reiste sig allene deraf, at visse Lemmer i Statsforsamlingen fæstede Troe til dem, der ikke fortiente at troes, og hvis eneste Øie mærke var, at gjøre Skaar i de ham og hans Familie forlehnede Prærogativer. Af dette Sted i Prindsens Brev tager Adressen, Anledning til at kalde ham den første Aarsag til Voldsomheden, ne i Geldern, og at han ved dette uforsvarlige og strafværdige Forhold havde forspildt Staternes og hele Nationens Fortrolighed. - Da Urigtigheden af disse Beskyldninger er allerede noksom viist, og da Personer af Jndsigt desuden kiende Maaden, hvorpaa saadanne Adresser bringes i Stand, saa skulde nærværende ubetydelige Adresse fra Harlem aldeles ikke have fortient at blive meldet, dersom samme ikke af dens Forfatter var bleven bragt for Lyset just paa samme Tiid, som Hans Durchlauchtigheds Skrivelse til Generalstaterne udkom.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Pohlen, den 22de October. J den tyrkiske Fæstning Koczim ventes en nye Pacha med et Antal Tropper, og med alle Fremmede, som komme dertil holdes et vaagent Øie. J Litthauen siges flere Russiske Tropper at forsamle og trække sig imod Dnister. Adskillige Russiske Regimenter, som hidindtil laae fordeelte i det indre af Landet, ere beordrede mod Cuban og Egnen af Caucasus, for at forstærke det der værende Russiske Troppekorps.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Antverpen, den 25de October. Rygtet gaaer, at Schelde endnu i denne Maaned skal blive tilsperret fra Hollands Side, og det ikke meere være os tilladt at handle med denne Republik.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Berlin, den 26de October. Hs. Majestæt Kongen har ved Parolen ladet bekiendtgiøre: at da Hs. Majestæt Keiseren har tilladt Officererne ved sin Armee, at bereise de Kongel. Preussiske Lande, saa skulde det og være Officererne og de samtlige Militaire af den Kongel. Armee tilladt, at reise igiennem de Keiserl. Stater.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
For alle Deserteurer af den Kongel. Preussiske Armee er under 4de hujus udgivet en General=Pardon; dog ere fra denne almindelige Kongel. Benaadning saadanne Misdædere. udelukte, paa hvis Forbrydelser de guddommelige og menneskelige Love have lagt Døds og Livtids Fæstningsstraf.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
11. Simon Dingøren har i 3de Aar meget forbedret sin Gaard, og i Aar brudt Ager til 3 Tønders Udsæd, ham tilstaaes en Agtelse af 3 Rdlr. 12. Brødrene Elling og Niels Dagsønner Riisaas af Dus Præstegield, som forhen ere belønnede, har i Aar skudt 9 Ørner, dem tilstaaes tilsammen en Agtelse af 1 Rdlr. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Helsingøer, den 3die November. Den 30te og 31te October var Vinden O. N. O. med godt og stille Veir, og ankom i disse 2de Dage 8 Skibe fra Østersøen. Den 1ste November var Vinden S. S. O., og ankom samme Dag 16 Skibe fra Østersøen. Den 2den hujus var Vinden V. S. V., og ankom 6 Skibe fra Østersøen. I Dag er Vinden N. V., og ved Postens Afgang vare ingen Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Kiøbenhavn, den 3die December. Den 29de September d. A. er Capitainlieutenant Thomas von Feldtmann beskikket til virkelig Capitain og Compagnie-Chef ved det andet Aggershusiske Jnfanterie=Regiment. Samme Dag er Sognepræst Hr. Peder Munch beskikket at være Sognepræst til Lands Præstegield i Aggershuus Stift; Sognepræst Hr. Johan Henrich Reinhardt ligesaa at være Sognepræst til Waage Præstegield i Aggershuus Stift. Den 6te October er Studiosus Owe Steenberg beskikket at være Præst ved Arresthuset i Kiøbenhavn. Den 13de ejusdem er Cancellie=Secretair Johannes AmbrosiusKiisbye beskikket at være Revisor ved det oprettede Revisions Contoir til at giennemgaae de indkommende Extracter over forefaldende Skifter; Cancellie-Secretair Peter Johan Monrad beskikket at være Cancellist i den anden Deputeredes Contoir i det Danske Cancellie; David Monrad ligesaa at være Copiist i bemeldte Contoir.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Den 31te October kom Skibet Finmarken, Capitain P. Petersen, og Skibet Jomfrue Gerdrut, Capit. N. Ploug, fra Jsland med Fisk, Tran og Uldengods. Den 1ste No. vember gik Skibet Friderica, Capit. P. P. Bohn, til St. Croix i Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Fra den 21de til 28de October d. A. ere her i Staden copulerte 31 Par, fødte Drenge 23, Piger 35, tilsammen 58; døde Mænd 15, Qvinder 14, Drenge 12, Piger 18, tilsammen 59. er altsaa 1 fleer død end født. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 7, Barselseng 2, Blodgang 3, Brystsyge 7, Druknet 1 Durchløb 2, Forraadnelses=Feber 6, Hastig Død 1, Hidsig=Febre 1, Kighoste 1, Kopper 1, Nyfød 1, Nærvesyge 1, Slag 9, Steen 1, Tænder 6, Tærende Syge 3, Uangivne Svagheder 5, Vattersot 1.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Vexel=Cours, den 31te October. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 84 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 22 3/4 sk. pr. Liv. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 134 1/4 14 Dages Sigt 135 1/4 Dito i Courant 2 Maan. Dato 130,14 Dages Sigt 131. pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 139. 14 Dages Sigt 140.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
AVERTISSEMENT. J Overeenstemmelse med den 215 af det private Livrente a) Societets Plan, bliver Secietetets aarlige GeneralForsamling foretaget næstkommende 29de November en Eftermiddagen Kl. 3 1/2 i Badstuestræde No. 76, hvor de Herrer Jnteressentere vilde behage at møde. KiøbenhavniDerectionen for det private Livrente=Societet den 30te October 1786. Bruun. Krebs. Høst.
Berlingske Tidende, 1786-11-03
Følgende Skrifter ere nu færdige fra Pressen og bekommes hos a Agent Gyldendal i Silkegaden No. 66. 1) Anhang til Brevene om Proprietærerne og Bønderne i Dannemark af Fædernelandets sande Ven, 8 s. paa Tryk= og 10 sk. Skrivp. og indheftet 2 s. mere. Brevene selv, hvortil dette Anhang hører, faaes endnu for 3 Mk. paa Tryk= og 4 Mk. paa Skrivp. og indheftet 6 s. mere. 2) Andet Binds 1ste Stykke af Eenstydige Danske Ords bemerkelse, oplyst ved Betragtninger og Exempler af Benjamin Georg Sporon, 24 s. paa Tryk= og 32 s. paa Skrivp. Det hele første Bind kan og endnu bekommes for 4 Mk. paa Tryk= og 1 Rdlr. paa Skrivp. 3 Almuens Lærer 2det Bind 2det Stykke heftet 20 sk. paa Tryk og 32 s. Skrivp. 4) Anledning til den naturlige Religion af L. Smith, Professor og Rector ved Tronhiems KatedralSkole a. for 24 s.