JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-14
Efter den for Compagniets Repræsentanter og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen, ved det 31te Assurance-Aars Slutning, efter Udbyttets Fradrag i Activer rede Sølv, Sølv, Sedler og Tegn. 1,209,868 Rbd. 95 sk. De fra 1ste April til 30te Juni, 1830 indkomne Præmier og Policepenge have an. . r. S. 10,162 – 21 draget For Brandskaber er udbetalt i samme Qvartal. . . r. S. 4940 – 37 Den løbende Risque var, den r. S. 6,721,680 – 30te Juni 1830. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie paa Vare og Effecter, den 7de August 1830. Hammerich. Lassen. Engelhart. Møller. Zelzer-Vand 1830, i Dunke, faaes hos Julius Lorenzen i Slagelse. Lax, extra god, er idag arriveret hos Kiøbmand Kalkar. En ung Pige ønsker sig anbragt til 1ste Novbr. hos en Præste eller anden Familie paa Landet for at deeltage i Huusholdningen tilligemed Syening og andre indvendige Sysler. En blid Omgang ønskes, og hun er tiltreds med en liden Løn. De herpaa Reflecterende ville melde sig i Kiøbenhavn i Knabrostræde No. 134 2den Sal. J Horbotiken paa Hiørnet af Frederiksberggaden og Kattesundet er tilkiøbs en stor Deel Skibsseil af fiin og grov Dug, som ere extra gode, endeel godt Tougværk af Ankertoug og staaende og løbende Gods, Vandfade med Jernbaand, forskiellige større og mindre Ankere og Anker Kiættinger, Jern Merseskiøder, Master og Rundholter, Skibspomper &c., alle Demensionerfladt, rundt og fiirkant, Stangern, extra god norsk Fredsild, Jslandsk Klipfisk, Hamp og Hampeblaar, som alt sælges til billige og nedsatte Priser. N. C. Hviid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-14
Prospekt, af et Skilderie, passeret i Karrebeksminde den 11te Juli 1830.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-14
J Lods Lars Sørensens Huus var ovenmeldte Dato en Skipper fra Marstal, som med sit Fartøi laae i Havnen; han havde for Moerskab skrevet en Arie, som dersteds blev foreviist og siungen, der var intet i som kunde fornærme Nogen. Et formodentlig Lommehoved, dygtig født, har derimod sammenlmurt en anden Arte som sigte de til Chicane og Ondskab, hvorudi blev talt om en Vægter, dygtig lang m. m., en grov Fornærmelse for Vedkommende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-14
Den 12te Juli om Morgenen ved Solens Opgang, observeredes af Toldbetienterne samt Lodsen, at være malet paa Skipper Gottliebs Jagt fra Stege paa Aaterendens ene Hiørne, en Arm udstrakt med en Morgenstierne. Paa Skipper Hans Bagers Jagt var malet paa Roghatten en liden marmoreret Ræv Paa de øvrige Skibe i Havnen intet; men der imod havde det behaget en af de Graaegiæs som falder i Beltet, at hænge sig i Lodsens Flaglinie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-14
Da det beroer paa om den forbedrede og tillige bedre ordnede anden Udgave af Sophrosynes 1ste Bind i Octav kan udkomme, at det fornødne Antal af Subskribenter ville tegne sig for den, saa udbedes at de Herrer, som have modtaget Subskriptionsplanerne, ville sende dem tilbagetil Undertegnede inden denne Maaneds Udgang. Slagelse den 7de August 1830. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-14
Trykfeil i No. 64. Side 1040, Linie 22, Garto, læs: Gasion.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Den Vest-Siællandske Avis eller Ugeblad. Slagelselse. uden, og indenlandske Historie. Dagens vigtigste Nyheder. Redigeret af Hr. Paster Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. No. 66. 16de Aarg. Tirsdagen den 17. August 1830. No. 66. 16de Aarg. en 17. August 1830. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Betragtninger over den nye Franske Revolution.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Nyeste Post-Efterretninger. Den vigtigste Efterretning, som den udenlandske Post har medbragt er unægtelig den nyeste man har fra London af 8de August: at man veed af en paalidelig Kilde: at Hertugen af Vellington, som havde modtaget Efterretning om, at Carl A. har isinde at besøge England, har strax med hele Cabinettets Samtykke udfærdiget en Skrivelse til ham, at han kun kan blive modtaget som Privatmand. Man troer derfor at dette Besøg vil bortfalde. – Man skriver forresten fra London, at man ikke formaaer at beskrive den Enthusiasme, som udbredte sig i City da et tredie Oplag af Bladet Times forkyndte, at Kongen af Frankerige og hans Familie havde beqvemmet sig til at forlade Frankerige og gaae til Cherbourg. Man kunde ikke tænke paa nogen Forretning. Den 8de havde man i London faaet Efterretning om, at man vil tilbyde Hertugen af Orleans den Franske Krone. - Denne Efterretning bekræftes ved de nyeste Efterretninger fra Paris af 7de August, det var paa denne Dag almindelig bekiendt i Paris: at de Deputeredes Kammer har erklæret den Franske Throne for vacant, at det har antaget nogle Modificationer i Chartet efter Hr. Berards Forslag, og at det har erkiendet Hertugen af Orleans for Konge i Frankerige. Hr. Berard har nemlig rapporteret for Kammeret i en nedsat Commissions Navn: Commissionen har eenstemmigen antaget, at Thronen maae erklæres for vacant. Angaaende Statens Religion stemmer den vel for, at den Erklæring i Chartet forandres, at denne er den romersk-catholske; men at den Bekiendelse skal dog føies dertil, at denne Religion er Majoritetens af det Franske Folk. Den antager at den nye Konge skal for Kammerne aflægge Eed paa Constitutionen, som staaer under Fædrenelandskiærlighedens og Nationalgardens Beskyttelser. Angaaende Par rernes Kammer vil den lade sig nøie med at de 76 Pair, som Hr. Villele fik udnævnet, skulle udgaae af Kammeret; endelig holder den det for nødvendigt at Kronen bliver Hertugen af Orleans tilbudt. Kammeret antog Hr. Berards Propositioner efter nogle Debatter. J Anledning af disse vigtige Forhandlinger har der været en Deel Folkestimlen og Tumlen udenfor Kammerets Palads.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Mange Personer udvandre af Frankerige til Tydskland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Moniteuren indeholder en halv officiel Artikel om Begivenhederne i Rambouillet og Kongens derpaa fulgte Afreise. Man kunde ikke, siger den, lade en bevæbnet Magt blive staaende ved Hovedstadens Porte, som ikke stod under Stadmagten. og som allerede ved sin Nærhed opvakte en farlig Gjæring hos Folkemængden i Paris. Virkelig tog denne Gjæring Overhaand i Hovedstaden paa en saa frygtelig Maade, at man havde Grund til hvert Øieblik at frygte for at hele Folkemængden, skulde sætte sig i Bevægelse og paa egen Haand marschere til Rambouillet. Under disse Omstændigheder indsaae Generalstatholderen at det var nødvendigt at forekomme den Uroe som et længere Ophold af Kong Carl den 10de i Rambouillet ikke kunde have undgaaet at frembringe, at stille Anførere i Spidsen for denne Bevægelse, som kunde regulere den, og derved forebygge de befrygtede Uordener. Han følte tillige at hans personlige hengivne Sindelag og hans Slægtskab giorde ham de samme Forholdsregler til Pligt, som hans Pligter imod Fædrenelandet udkrævede, især den Pligt at standse Blodsudgydelsen og at forhindre de Franske fra at fornye de giensidige Masakkrer, Generalstatholderen besluttede derfor i Tide at fatte en rask og kraftfuld Resolution. Han befalede derfor Gen. Lafayette at bryde op med 6000 Mand Nationalgardere til Rambouillet, i det Haab, at denne Demonstration vilde være tilstrækkelig for at lede Folkebevægelsen, og at formaae Carl X til den eneste Beslutning som saa mange forenede Omstændigheder maatte tilraade ham, den, at begive sig bort og at opløse de Tropper, som endnu vare forsamlede omkring ham. Efterat Moniteuren derpaa har priset den Enthusiasme, hvormed 40 til 50,000 Mand reiste sig af sig selv, saa vedbliver den: imedens Hertugen af Orleans med saa megen Resolution opfyldte sine Pligter som Statens Overhoved, saa forsømte han ikke heller paa den anden Side, hvad han skyldte saavel Ulykken, som Frankeriges Værdighed. Han udnævnede derfor tre Commissarier, som skulde vaage over Kongens Sikkerhed indtil han var kommen til Grændsen. Disse reiste foran Colonnerne og bade Kongen i Menneskelighedens Navn om ikke at ville lade udgyde Fransk Blod uden at det kunde nytte noget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Hertugen af Ragusa var hos Kongen (endskiøndt det skal være ganske vist at Dauphin var yderlig forbittret paa ham. Han skal med en saadan Heftighed have revet Kaarden fra ham, at han saarede sig selv i Hænderne, og han skal endog have befalet at 12 Gardere skulde bore ham igiennem med deres Bajonetter; men dog betænkte han sig og sagde: Han er en Forræder, men man skal skaane ham. Kongen skal derpaa have taget sig af ham og stillet Dauphin til Freds) Den store Folkemasse havde kun faa Officeere, hvoriblandt var 10 til 12 Elever af den polytekniske Skole. Men de formerede sig dog i Colonner og Natten gik hen i den bedste Orden. Tropperne havde ingen Levnetsmidler og maatte bivouaqvere efter 10 Timers Marsch uden at nyde det mindste. Nu vel da, raabte man fra alle Sider, vi ville bie med at spise til i Morgen, saa ville vi smage Schweitzernes Suppe. Kl. 3 om Morgenen slog man Generalmarschen, og nu kom alle paa Benene. Gen. Pajol havde imidlertid erfaret, at de Kongelige havde taget Flugten. (Commissarierne havde imidlertid formaaet Kongen til at reise). Alle hans Bestræbelser for at standse Nationaltroppernes Marsch var forgiæves. Alle strømmede til Rambouillet hvor en stor Deel af de Kongelige havde ladet deres Vaaben blive tilbage Man spiste her til Middag, men fik ikke andet at leve af end Brød og Viin blandet med Vand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Det er en slem Omstændighed at Høsten har i Aar faaet et maadeligt Udfald i Frankerige. Der er nu givet Ordre til Armeen i Algier at plante den trefarvede Fane. Der har været en heftig Storm, men Flaaden har ikke lidt meget; denne vil foretage en Expedition til Tripolis. De Tyrkiske Militzer ere afseilede til Smyrna og Dryen fra Mahon til Neapel; derfra vilde han dog begive sig til Livorno. Hans Følge bestaaer af 118 Personer, hvoriblandt 58 Fruentimmer, som ere saaledes pakkede til, at de ikke kunne see, og at man maae lede dem ved Haanden. Hans Følge beviser han samme Opmærksomhed som da han var regierende Fyrste. (To Fyrstehuse ere saaledes paa samme Tid paa en Landflygtighedsreise; det ene mod Østen og det andet mod Vesten; - hvor Skjebnens Gang er beundringsværdig!) Eece Homo! De trende, fra Fæstningsarbeidet paa Kiøbenhavns Østerbroe, bortrømte Slaver, skal efter Forlydende være paagrebne og indbragte til Skielskiør Arrest.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Kiøbenhavns Børs, den 10. August 1830. Cours. Hamborg 2 M. - avista 210. - Species 209 1/2 (d. 10. August 1829, 208.) Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 9 s. (i Fior 12 Mk. 7 1/2 s.) Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 88. Dito uden Renter i Sedler 92 a 92 1/2 Rbdlr. (i Fior 88 1/2 a 88 3/4.) Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2. Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 107 1/4 Rbdlr. 4 PC. Rigsbanksobligat. Rent. pr. 6te Jan. 102 1/2 a 103 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 PC. - Dito dito til 4 PC. 100 a 100 1/2. Nye Dito Dito i r. S. til 4 PC. 100 1/2 a 101. 4 PC. uopsigel. norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species, 66 Rdlr. B. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 67 a 67 1/2 Rbd. NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bcomk. Norske Speciesedler 153 a 153 1/2 Rbd. (Jfior 149.) - Svenske Sedler 50 sk. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Bekiendtgiørelse. De af Kiøbstædens Jndvaanere, som ifølge de med Amtets Udrantningsordre til mig indleverede Reliane - tister endnu staae tilbage med Kongelige, Skatter, Bye skatter og Consumtionsafgift for første Halvaar 1830; advares herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 2den Juni d. A., endnu eengang, om uopholdelig at indbetale Restancerne til mig inden Løverdagen den 21de dennes, da imodsat Fald Udpantning strax vil blive foretaget uden flere Advarsler eller Erindringer. Slagelse den 13de August 1830. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
AVERTISSEMENTS. Løverdagen den 21de August d. A., Formiddag Kl. 10, lader Frue Withusen paa hendes Boepæl paa Bredegaden heri Byen, formedelst Bortreise, ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Kommoder, tvende store Speile, Kiøkkentøi m.v.; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 12te August 1830. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Tirsdagen den 24de dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver afholdt 3die og sidste Auction over den Stervboet efter afgangne Gaardmand Lars Pedersen i Gryde rup i Boeslunde Sogn, tilhørende Eiendomsgaard, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., ved hvilken Auction, som afholdes i selve Stervboegaarden, Eiendommen absolut agtes bortsolgt. bemeldte Stervboe vil iøvrigt blive afholdt en Skiftesamling paa Raadstuen her i Byen, førstkommende Fredag den 20de dennes, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Vester-Flakkebierg Herreds-Contoir i Skielskjør den den 13de August 1830. Foss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Fredagen den 27de August førstkommende, om Middagen Kl. 12 Slet, bliver paa Lundbyegaard ved Præstoafholdt Auction over sammes Bortforpagtning paa 11 Aar, fra 1ste Mai 1831 at regne. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos LandsOverrets=Procurator Nye gaard, boende i Gothersgaden No. 330 i Kiøbenhavn, saavelsom paa LundbyegaardsSkriverstue. Wordingborg den 5te August 1830. Kinch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Landeiendom i Siælland til Salg. En Landeiendom, omtrent en Miil fra en af Siællands bedste Kiøbstæder, med en god Boelig for enhver anstændig Familie, samt gode Ladegaardsbygninger, en god og stor Frugt- og Lysthauge, er underhaanden til Kiøbs. Til Eiendommen hører 340 Tdr. Land af Siællands bedste Hvedejord, en meget stor og god Tørvemose, en Kirke, hvis Tiende aarlig indbringer vir trent 250 Tdr. Byg, 100 Tdr. Hartkorn meget godt Bøndergods, som forretter Hoverie til Gaarden. Eng videre følger med Eiendommen Besætning af Heste, Koer, Avls- og Meierteredskaber m.v., saa og en god Tærskemaskene, saavel som den i Jorden nedlagte Sæd, nemlig omtrent 50 Tdr. Ventersæd og 110 Tdr. Vaarsæd og en Deel Kartofler der alt lover en udmærket riig Høst. Pengeconditionerne kan blive fordeelagtige for Kiøberen. Det nærmere erfares ved en en personlig eller i portofrie Breve snarest at henvende sig til Arsesfor Neergaard paa Wedbyegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Et lidet Partie nylig hiemkommen hollandske Vare, bestaaende af Schiedammer Genever, smaae Erdammer og Stoltzer Oste, de Tonnenboier No. 9 og 11, samt Rull tobak, udsælges daglig til billigste Priser, saa faaes ogsaa fiin blaae Java Caffe, fiin og ford. Hasan, samt Congo Thee, lyst St. Croix Puddersukker, smaae grønne Sweitzer Oste, hvid og marmoreret fransk Sæbe, med alle mulige Sorter af Colonialvare hos Slagelse den 31te Juli 1830. Julius Lorentzen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Sengetæpper.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Fine og ordinaire uldne Sengetopper, hvoriblandt at de meget fine og store engelske Blankets indtil 4 enhalv Al. lande, samt gode stukne Kattuns og Shertings ditorstoppede med fineste Bomuld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Gardin-Fryndser, bestaaende af nye og smukke hvide i forskiellige Mønstre, som da couleurte uldne og Silke dito med dertil hørende Qvaster og Betræksnorer, bekommes til billigste Priser hos T. Høyer, Østergade No. 11 i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
En Jomfrue, der paa egen Haand kan bestyre en stor Landhuusholdning, kan til November erholde Tieneste paa en Herregaard. Bogtrykker Magnus i Slagelse giver nærmere Underretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Paa Værsløvgaard pr. Callundborg, kan erholdes Arbeide for et Par Mænd, helst Holstenere, ved Grøftsgravning, et Par Maaneder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
2de Skoledisciple kan faae Kost og Logie i Slagelse efter Anviisning af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
En 2 Etage Vindovn med Tromle og Rør kan erholdes tilkiøbs. Avisexpeditionen anviser Sælgeren. Zelzer-Vand 1830, i Dunke, faaes hos Julius Lorenzen i Slagelse. Lax, extra god, er idag arriveret hos Kiøbmand Kalkar Rettelse i No. 63. Side 1, 1ste Spalte, Lin 15, der ogsaa her, læs: der og her.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-21
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 16de Aarg. Løverdagen den 21. August 1830. No. 67. ved Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-21
Kongen steeg nu langsomt op af Thronens Trin og hilsede paa det naadigste alle dem som stode nærmest ved ham. Den provisoriske Commissair for Justits Departementet, Hr. Dupont de L'Cure, opfordrede derpaa Præsidenterne for Pairernes og de Deputeredes Kammer til at underskrive Sessions-Protokollen, hvilket ogsaa skeete. Kongen blev modtaget med den livfuldeste Jubel da han forlod Paladset. Folkestimmelen syntes at være drukken af Glæde. Utallige mange Mennesker stimlede sammen omkring hans Følge, som bestod af et Detaschement af Nationalgarden til Hest, og af en Jnfanteriebataillon af samme Garde. J Vinduerne og paa Tagene i de nærliggende Huse saae man ikke andet end lutter Hoveder. Kongen var til Hest og hilsede venligt til høire og venstre Side; Mange Mennesker nærmede sig til ham og trykkede ham i Haanden; andre grebe hans Sønners Hænder og meddeelte dem Bønskrifter eller Lykønskninger. Dronningen, som havde i Conferencesalen opholdet sig i Midten af Folkestimmelen og havde talt med den, besteeg nu en aaben Vogn, som kun var forspændt med to Heste. Den Kongelige Familie vendte tilbage til Palais Royal, hvor der blev givet en stor Middagsmad. Pairerne, de Deputerede og andre anseelige Borgere vare tilstæde; alle fatt sig omkring Kongens Bord, imedens dette i Carl X. Periode var kun aabent for regierende Personer. Efter Bordet lod Kongen sig see flere Gange paa Terrassen, og spadserede med Hr. Cassimir Perrier under Armen, med hvilken han længe og med megen Varme holdt en Samtale Man erfarer nu at Kongen har antaget det Navn Ludvig Philip 1., de Franskes Konge. Nogle vilde have han skulde kalde sig Ludvig Xl. eller Philip VII., andre derimod at han skulde kalde sig Ludvig 1. eller Philip 1. Hertugen af Chartres skal ikke føre Titelen af Dauphin, men at Kronprins (Prince royal). Det hedder at Palais Royal skal vedblive at være den Kongelige Families Boelig, hvorimod Tuillerierne skulle være b. stemte til Kamrenes Møder. - Kong Ludvig Phillix har, som man hører, skrevet til Kongen af England og bedet ham om at lade ham faae den Fangnes paa St. Helenas dødelige Levninger; de skulle lægges under Piedestalen af Seiersstøtten paa Pladsen Vendome. - Gen. Bertrand, som var med Napoleon paa St. Helena, skal være udnævntil Gouverneur for den polytechniske Skole. De unge Elever af denne Skole, som have udviist en saadan Helteaand under Revolutionen, have ikke villet modtage de 12 Æreslegionskors, forbundne med Lieutenantscharacteer, som vare blevne dem tilsendte, for at blive uddeelte til dem efter eget Valg, men have erklæret: at de alle 300 have udviist lige Mod og altsaa ikke kunne udfinde et saadant Valg. Desuden ville de ugierne bære et Ærestegn for en Scier, som var kiøbt med Fransk Blod, endelig vare de bestemte til at træde i den Franske Armee, og de ville ikke at deres broderlige Enighed skulde lide noget derunder. - Storcanzleren for Æreslegionen havde oversendt Hertugerne af Chartres og Nemours Æreslegionens Storkors; men de unge Prinser vægrede sig ved at modtage dem, da de erklærede: at de endnu ikke havde giort noget, hvorved de havde fortient en saa stor Udmærkelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-21
Der meldes fra England: at Posten fra Calais ankom til Dover den 11te, og da den afgik var just en telegraphisk Depesche indløben, som meldte: at Fyrsten af Polignacvar arresteret. Exministeren Hr. von Guernon Rainville er ligeledes bleven anholdet i Tours, uagtet han udgav sig for at være en Tiener og lod som han ikke kunde tale rigtig Fransk. - En Opstand var begyndt at udbryde i Vendee: Gen. Despindis havde trukket sig tilbage dertil med 400 Mand, og samlet 13 til 1400 Bønder omkring sig; men han er bleven arresteret, og 25 Vendechefer have forsamlet sig i et Slot og besluttet at holde sig rolige. – Alle Schweitzertropperne blive nu afskedigede og bringes bort over Grændsen. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-21
følge Lægernes Jndberetning beløber sig de Dødes og Saaredes Antal den 27de, 28de og 29de Juli til imellem 7 og 8000. - Den forrige Konge reiser overmaade langsomt, man venter imidlertid at han kommer den 11te Aug om Aftenen til Cherbourg. Alle de Tropper han havde omkring sig har han afskediget; desuden deserterede en stor Mængde af dem. Kong Carl X. skal have efterladt sig 45, Dauphin 4 og Hertuginden af Berri6 Millioner Frankers Eield. Man har undret sig i Paris over denne langsomme Reise, og en Mængde Nationalgardere have begivet sig hen til hine Egne for at beskynde den. Den 7de ankom han til Laigle, han havde endnu den gang 1200 Mand og 2 Kanoner hos sig. Endskiøndt hele Folkemængden var constitutionel, saa raabte dog ingen leve Chartet; de fleste toge ogsaa Hattene af. Man troer at Kongen har endnu bestandig haabet paa at der skulde indtræffe en heldig Forandring, og Hertugen af Angouleme skal have sagt: at om 3 Maaneder vil hans Brodersøn sidde paa Thronen. Kongen skal være meget nedslaget; Dauphine er mere fattet, men er simpelt klædt. Hertuginden af Berri havde iført sig Mandfolkedragt og syntes at være meget sørg. modig; men hendes to Børn ere muntre og tegemed hinanden. Daurhin seer ud som han ingen Følelse har. Den hele Kongelige Familie kjører i en forgyldt Hofvogn med 8 Galladeste for Marskal Marmont og 8 til 10 høie Dificere ere Hertugen af Buckingham i Kongens Følge. skal have tilbudt den Bourbonske Familie sin Gaard paa Landet til er Opholdsted. Men den Engelske Regiering vil udentvivl ikke interressere sig for denne Familie. Kong Vilhelm W. skal have sagt: at Carl X. var hans Ven; men han beklager at han var bleven forført, især af Præsterne. Han skal ogsaa have sagt; at Carl X. skulde have fulgt hans Exempel og søgt at have Folkestemningen paa sin Side. J det hele taget er det Engelske Folks Stemning ganske til Fordeel for den forfaldne Revolution, og man troer at den nye Regiering vil strax blive erkiendet i England. Allene Bladet Coureren begynder at yttre sig noget ufordeelagtigt derom. J London samler man Penge for at understytte de Personers Efterladte, som bleve dræbte under Revolutionen i Frankerige. Den Franske Regiering vil ogsaa udstæde en Taksigelse derfor til den Engelske Nation. - Det synes som at nogle Rustninger have fundet Sted paa Grændserne af Frankerige saavel i de Tydske Stater som i Frankerige selv. Man havde talt om at Preussem vilde marschere med 150,000 Mand imod Frankerige; men skriver man fra det Brandenborgske, man veed af en sikker Kilde at den Preussiske Regiering paa ingen Maade vil bland sig i de Franske Anliggender; den føler sig saa sikker og rolig, at den er beskiæftiget med at opfordre Communerne i Stæderne til en nye Organisation af Borgergarden. Høstmaneuvrerne i Rhinegnene skulle holdes, men ikke commanderes af Kongen selv. Pøbelen i de Preussiske Rhinlande, skal have begaaet nogle Excesser. - Dertales om, at en Spansk Armee, commanderet af Jnfanten Francisca de Paula, har været bestemt til at understøtte det royalistiske Partie.