Berlingske Tidende, 1792-06-01
i følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 5te hujus, bliver herved med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske ligste Tidender, uden Contoirets Efterretninger og geledes mercur, samt Christiania Antelligen Blade, ogsaa eller hinanden alt paa præciin er parparuuldning: og og en og indkaldede som maatte formeene at have nogen gerganger Tiltal til det nu godagede Friderichsmindes Kobende, Nøder og dagle Annerer, Nummegade gode Gascheends Amts Aggershuus Stift i Norges egen at lært og iøvrige Eieren dermed at fremkomme, denne Krav inden forskenne Tids Forløb at ansees og og leggiøre for os underskrevne, som forden værende intet urer for dette nu ophævede Jnteressentskab. desalte Mart. Kiøbenhavn, den 14de Mai 179. d. A. Petid. Dennamus. M. Rested. D. C. Bladt. 3 Efter hans Sengel Mart attraahat Basammanden Dans Dato er kan de Kiøbenhage des og Sla det indsende, deed at de paa de med deres Dags Varselene hans snseet et nogen lade denne og hans den den, dog saae paa Salen. han inden hans paa Se dennegade. Sandhed, saasnart Senne, der sagde en gaarden almindeligt gods Aar, paa de eller attigen overgade hamrender, opternes a. - gen, dermed at melde saa har hans dennegade. detter Mølgende ansen og saamegensgade ere andenden den alernaadige Gangs og deres Koldinger dennegade den manar. paadedransmaae Kagen Plan. paa andet efter allene han ved denne han der paa Kiøbes og sagde og dereierlade er anlagde og have har dershed men hanseile at de Dage de Stedet elle og desandt og holdes Sagensgade maadedatter som skal have gaaet og dannedes et ad ligede have ladagssageeseddendegade Sndelsgad kan deres saasnaregadegaards og maae jeg saaa Slave saaledes de stod paa deres et taler gaaet over hagstagersgade de sorgange hans paaling angivende at modedanens fordede og bageganges. -med lovlig begge har ledes havende. megen tilsidste paageles god og tilt temmationen sattemmig langssergang. angade til. og naar sales salg paa Dørregaag glegge efter allernaagen gang at hannemgade da et søndestaaes ogsassessegade er hender og og og sandeligter lade svare. saa der hans en gods ogsaa have ansees og seer delser, at passere pige og lade dagssagede. handling hermed andgade er at Bogsaa gode og der god eller havernes sande sagde dens Dandsgademaliegade og angade sle passereres ogsaa at ligeledes eeneste Tid og gods ogsaa gode dennes som siden hans Sognegade. givergang. Daaren ang begangensgade anden Slagtigere over sig alleredegade. emands ogsaa ansees deres denskaber og søges endog saaledes Debage. vi som ofte og dog allagaae de og hele Drenge og og dog saa le Plessernes egetagelse eenledigede dets goderedes deres gaar der overgangede og gods. - da lader den at nogende Kaldsalget. rene dagle man alle og et ring paa Compagninggade. regade dennegaden og og desangade Sidendes Sadeles god Søndagssagerer. baade destammende Arvinger, laan idater. Den Ban at dintinde et uden den teren særskatte Tidsaatadens Sagen senesteresserne sande medens dennem den dannen. da Dagen, saatte at saa ingen dannammen. omen Standsaacongang at dandse. nesen, der sendes. inden dennegaden. neralmer. engaargangemanges. paarden. de bringernemmemmerne: endeele. ansees og god og legende sendes de see en tage det Kaliegade har De de 6 Januari d. A. er den bidtilværende Underrette: et Stein i Panterg allernaadigst bestiet til denne Adser. ligget Daa Christiansborg Slot er den 29de Februari. de paa Landet i Hr. Magaars Bias Dan. lange den at Anarhøistsammes Hr. Fader. Sal. den paa ankommene, ved den 20de Arnille Brand. romaganter Kiøbstæderne i Danmark af 13de. var at gaaragt sine Tilladelse, Tid efter anadressantilsaadan en Mængde, andenden en ninggaden, panden merkene Byrde, ind ingen erstatte harrandre deres Brandskaber saadan ner, saa i Betragning deraf, som fordi Jldekandet forefaldes aftere og efter Bygningsmanden. et Aasanerne foraarsaget større Skade, end een elsbaadige pasaner mangsaamelede tildrig aldeles skal være opdaget er Hamat, en Kiøbaaderne Hr. Mai. Deeltalter den Tidanenshavnant Brand. Brandskaber. den - nant Hinsands paaligget at lagttage, saa de de Mai sat i en nye Anordning ladet samle og sammen drage, at haar Hs. Manar ansee nottigt og nødvendigt i anseende til saadan almindelig Drandserntring allene forKiøbaaderne i Danmark, og derfor herand allernaadigst ophæver den forbemeldte Anordning af 13de Januarii 1761. og langere desangaaende faldne Resolutioner og udgivne Re stifter, samt til den Ende allernaadigst bøder og befalet :Alle Kiøbstadbygningsruet Hs. M. Ale Danmart (ste benhavn undtagen, for saavidt de der allerede ere forsikrede. eller Eften ikke udi denne Indretning frivillid ville indtræde hvad enten da ere pinate aller andliqve, aristlige eller verdsge, Gaards aller Huse, store eller smaa, nye aller gamle, med hvad Maan de nævnes kunne, skulle herefter som hidindtil inddendes erstatte harrandres Brandskaber, hvorimod alle Drandsorsikringe Kasser for enkelte Kiøbstæder, Kiøbenhavns Brandkasse allene undtagen, fremdeles skulle varendeles forbude. a. 3. Aar Sogninger skulle tørtes lovlig en forsvarlig ved to dertil af vedkommende Ostighed udmeldte kyndige og uparniske Mand after deres rette Værder saaledes, som Bygningernes Beskaffenhed og Tilstand paa den Tid foresluden, en Tarangemandene med Fed kunne betræfte, og ser den saaledes ved Taxationen ansatte Summa antranes til Korntring. Jndhagninger om Gaarde og Hauger af gaae, Plantevaar, eller Stattet kanne og tareres til . men ikke Clarder, Trøre aller Varter, en den Japantaria og Redskaber, som atte ere muus eller gaaetage, aller saa aart at de i en Jldebrand alle kunne dertslettes. Dag tillader Hs. Majestæt allernaadigst, at en Kirke. Kirke eller anden Sygning, som bestaaer af saa dette Man, at den alle kan formodes at vilde ganske adelst det Jldebrand, man efter at den først er tarret og amer maa alle Gardie, naar Stren eller Vedkommende forlange det, nedsattes andet Fordringen til saadan Samme, som den Læsentantningen skiønnes at være den høie Skade. Boghanden ved Jldebrand nogende kan ude, nansom og gene den Jndkomster allesammattensaner dal. at en saadan Samma, end vider maae udførtes indta- og dan Medfarelse skal skee for hver Lange eller Sal. ninger, da Taratione Summen allene anføres inden Al. nen, maa Forsikring: Summen derimod udføres, bør, den naar laand og bliver at lantage. Man da almindste Omedsnings gotteining i afvigte Aar et foretaget ovre. samlig Kiøbaader, saa forsikres de dans omfarte Damenge. ogsaa efter dette Forterganger, inden formed gordade: eller Forandring, eller efter 10 Aars Forløb, en anden Taraman vorder sal. Taratione Forretningerne skalle i Almindelighed være omstændalet og indeligen forsattede, og deranføres Kiøbs. dens, Nødent, Qvarterets eller Fierdingen, Sabens ader Stades, samt Emens og Beboerens Navn, tilligemed Halets Mammer. over Lange, saasom Stuehuus, Starhuus, Tverdage, sen, anføres, beskrives og tares for sig, hverdes førsen. den malets Dogsmanns Beskabenbad, men den er : Grundmuur, Blandingsmaar, eller kunnet Egerader Forre. Bindingsværk, hvor mange gaaaler Alenlang og død og mange Etager der, samt Qvin, Kalder og Værelser, hans den disse ere indrettede med Pant, Sarat, Sidning Kakkelovn, indmurede Kilders med eller uden Skovnen. og om den er lattet med Steen eller StraataLarationen udføres altid saaledes, en dan kommenlagt forat Gaardens eller Huset Spaningen kan udgiøre sæde og dale nogle 10 men. ade Taxatiandsgarterninger udsagtiges nu forma i det hastig Dage efter Forminen og saa gaae paa dette der Magistraten aller Boglanden deraf at andlende Saadan saa det drage til Hr. Mosendt General Lands Dage. en Comman Caning saa til Salammanden og sommes dette saaledes, at en Repariitionalermandsender. des andet storman kande og havde vare andrager de. tale Mamaralen. Børsenden eller den Menne Danderselen andag dag, ved paa Rehmesaa andre Granspaa at de ved Formagaae Opholdste Beye. niandgadte Samme.