JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Proclama. Jen 7de Juni næstafvigte, er Factoren ved Ørebaks Handel, GudmundAgmundsen, ved Døden afgaaet, og hans Stervboe taget under Skifterettens Behandling; thi indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, alle benævnte Stervboes saavel Debitorer som Creditorer ; de Første for at betal til mig, som ordentlig Skifteforvalter, det de skylde til sal. Gamundsens Stervboe, og de Sidste for at beviisliggjøre deres Fordring for mig, under Tab af deres Krav, og i sin Tid at modtage det dem beviisligen tilkommer. Arnes Syssels=Contoir, den 25de August 1824. Th. Sveinbiørnsson, Sysselmand i Arnes Syssel. de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen af døde afskedigede Søecapitain Peter Nicolai v. Schindel, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde for undertegnede Skifteforvalter for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Frederiksborg, den 28de September 1824. Aarøe. Creditorerne saavelsom Arvingerne efter i Sønderstrup Bye, Holbets Ami afdød Tienestekarl Peder Sørensen, der skal have testamenteret samt ligge sine Efterladenskaber til Søsterens Maren Larsdatters Sønner Pede og Jens sammesteds, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til under Skifte at varetage deres Partie. En Skiftesamling i Boet afholdes her paa Skriverstuen, Løverdagen den 23de October 1824. Universitets=Godsets Skriverstue i Ringsted, den 20de September 1824. T. L. Gruner. Enhver, som maatte have nogen Fordring, være sig af hvilket somhelst Slags paa Stervboet efter afgangne Madame Roside Balinn her i Horsens indaldes herved paa Stund af Placat af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, regnet fra den Tid at dette Proclama lovlig er publiceret, at melde sig med Beviisligheder og Paastande i saa Henseende til Skifteforvalteren for Horsens Kiøbsted, under det Tab, som er bestemt ved Placat af 26de Marts 1790. Det bemærkes, at fornævnte Madame R. Baling, hensad i uskiftet Boe efter hendes forden ved Døden afgangne Mand Joel Baling, der i sin Tid var Borger og Kiøbmand her i Byen. Horsens, den 25de September 1824. N. E. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Creditorerne i Stervboet efter Told- og Consumtionskasserer Nicolas Clausen heri Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og godtgiøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter. Hiørring, den 20de September 1824. S. Poulsen. Pritte und lette Bekaantnachung: Die Erden des verstordenen Schiffers Johann Jacobsen Braderup und seiner Ebefran Anna Braderup hieseldst haben deren Nachlaz dem Gerichte, zur concursmatzigen Reguliung ubergeden. Es ist demach uder diesen Nach las so wie auf Antrag eines Glandigers uder die Haabe und Guter des hiesiger Braantweinbrenners Philip Jensen, unter Vorbehalt der Rechte der Creditoren, Concurs der Glandiger erkann, weshalb mit alleniger Ausnahme det nur Zinsenangade gesetzlich verpstlichteten protocollirten Glandiger, und der an das uder die Erdmasse der Braderupsmen Chelente unterm 25sten Februar d. J. erlassene Proclam at indgandum siatum bonorum sich bereits gemel deten Creditoren, Alle und Jede, welche Anspriche und Forderungen, ste ruh ren her ans melchem Grunde sie wollen, an den Nachlatz der Braderupscher, Chelente oder an den Brantweintrenner Philliv Jensen zu haben vermeinen, so wie deren etwanige Schuldner und Pfandbesitzer ein for allemal aufgefordert und befehligt werden, dieserwegen innerhalb 12 Wochen, vom Tage der letten Bekaantmachung dieses Proclams an, bey Strafe der Ansschliesung, doppelter Zahlung uud bey Verluft des Pfand-nd Compensationsrechts, und zwar dito Auswartigen unter Procuraturbestellung, im Stadtsecretariate hieselbst Angade zu thun, ihre dessalligen Documente urschriftlich vorzuzeigen und abschriftlich bey dem Professionsprotocolle zurückzulassen, demnachst aber weitere Verfugung zu gewartigen. Flensburg, den 25sten September 1824. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Stadtsecratair.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
Ved allernaadigst Bevilling af 21de dennes er det mig tilladt ved Proclama V sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus StiftsAvis, trende Gange efter hinanden, at indkalde alle dem, som maatte formene sig at have noget at fordre efter afgangne Kiøbmand Gjerth Hansen, Prip, i sin Tid i Horsens, og at saadan Jndkaldelse skal være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Paa Grund heraf indkaldes alle De, som maatte formene at have, nogen som helst Fordring paa Stervboet efter bemeldte Gjerth Hansen Prip, til inden Aar og Dag at fremkomme med deres Paastande og Beviisligheder, for Skifteforvalteren for Horsens Kiøbstæd under det Tab, som ved den allernaadigste Bevilling er bestemt. Horsens, den 22de September 1824. N. E. Schmidt. Deri Byen er ved Døden afgaaet Kirstine Cathrine Liebe, Enke efter den for mange Aar siden ligeledes her ved Døden afgangne Told- og Consumtionsbetient Johan Henrich Tircke, uden at efterlade dem Børn eller Livsarvinger. Under Boets Behandling er fremkommen et imellem disse Ægtefolk, den 9de December 1791 oprettet og under 20de Januar 1792 allernaadigst confirmeret Testamente, hvorefter nu Boet bliver at dele imellem de Afdødes fælleds Arvinger efter Loven. Om Mandens Arvinger haves aldeles ingen Oplysning, og af Konens Arvinger er fraværende, hendes Søstersen, Lars Andersen Høyer, som har været boesat i Haderslev Amt, men paa hvilket Sted, eller om han endnu opholder sig der, og om han er død og har efterladt sig Børn, vides ikke.
Berlingske Tidende, 1824-10-08
J Følge heraf, og i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1818 og Forordningen af 5te Juli 1822, mokaldes herved, til at møde under Skiftet i bemeldte Boe, der behandles af undertegnede, som Skifteforvaltere, saavel de fraværende Arvinger med Aar og Dags Varsel, Personlig eller ved Fuldmægtig, for at legitimere deres Arveret, og med 12 Ugers Varsel de, som paa Boet maatte have nogen Fordring, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for os, hvorhos de, som skylder noget til Boet, ligeledes inden sidstnævnte Tidsfrist anmodes at betale deres Debit. Med Hensyn paa Boets Omstændigheder, bliver denne Jndkaldelse allene indrykket i Statstidenden og Fyens Stiftsaviser, til alle Vedkommendes Efterretning. Odense Raadstue, den 30te September 1824. Borgmester og Raad. Oslle og Enhver, som maatte have nogen Fordring i efternævnte Stervboer : i 1) Stervboet efter afg. Styrmand Peter Nissen Lausen, som farede med Skipper Schou. 2) Stervboet efter Matros Anders Johnsen Blach, som farede med Skipper Thorsen. 3) Stervboet efter Dragon i Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment, Hans Niss. 4) Stervboet efter Fruentimmeret Anne Kirstine Christensdatter, som opholdte sig hos sin Søster, Muurmester Schundorffs Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer via Boerne for den competente Skifteret. Arvingerne efter de under No. 1 til 3 inclusive anførte Afdøde indkaldes med lovlig Varsel til at legitimere dem. Aarhuus Kiøbstæds Skifteret, den 27de September 1824. Fleischer. Olsen. Som eneste Arving efter min afdøde Broder, forhenværende RegimentsQvarteermester paa Tranqvebar, Mathias Byre, er det jeg herved, efter Kongelig naadigst Bevilling af 30te Juli d. A., der for vedkommende Retter er læst, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui alentii, med og den Danske Statstidende, 3de Gange efter hinanden, indkaldes alle Dem, Aar og Dags Varsel, i den Norske Rigstidende, Christiania Jntelligentssedler som formene sig at have Noget at fordre efter bemeldte Regiments=Qvarteermester Byre, da inden foreskrevne Tids Forløb for mig og undertegnede minLangværge, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring. Frederikshald i Norge, den 21de September 1824. Anne sal. Bremer, Som Enkefrue Bremers Laugværge, fød øvre. M. Seip, Capitain og Ridder af Sværdordenen.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Udenlandske Efterretninger. London, den 1ste October. I Tirsdags Aftes ankom Hr. Canning til Glocester=Lodge, og igen Morges er han afreist til Hs. Majestæt i Windsor. sin Guldsmed, Aldermann narratt, er nu valgt til Lordmajor, istedet for den afgaaede, Hr. Waithmann, som erholdt eenstemmig Tak for sin Embedsforvaltning.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Skibet Broughion, som forlod Cartagena i Columbien den 4de August, medbringer ingen Nyheder fra Peru. Efter den ColumbiskStatstidende af 11te Juli havde Gen. Bolivar gjort Askald paa den Gage af 30,000 Piastre, der ved en Lov af 23de Juli 1823 var hans tilstæret som Præsident og Feltmarskal indtil Krigen i Peru bliver tilendebragt. Han vil tjene Republiken uden Betaling. - Hr. Mosquera, Medlem af Senatet, havde tilstillet vor General-Consul Hr. Henderson, en Deel Pitoya=Bark, et Columbisk Product, med den Begjæring, at han i Europa vilde lade prøve, om dette ikke kunde bruges i Stedet for Chinabark.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Times beretter: "Den 9de September blev der i Staden Cor holdt en Forsamling, for at høre, hvad Medlemmerne af det Londonske Bidelselskab, Hr. Noel og Capt. Gordon vilde foreslaae til denne Anstalts videre Udvidelse i Jrland. Disse Deputerede blev kun slet behandlede og Hensigten slog feil. De betydeligste Talere imod dem vare Hr. O Connel og Hr. Shiel, som begge opførte sig noget usømmeligt. Hr. O Connel paaslod paa sin rumore Maade, men - som vi maae tilstaae - meget rigtig, at Kundskab i GudsOrd maatte føre til Pavedømmets Udrøddelse, hvorfor han betragtede det Foretagende, at udbrede Bibelen, som et Forsøg til at drageJrisenderne fra deres "Fædres Religion." Hvor ofte maa man ikke høre dette Udtryk, Fædres Religion. Sandelig, dersom det skulde regnes Jrlænderne til gode, at de saaledes hænge ved deres Fædres Religion, saa maatte det jo være endnu meere fortjenstligt, om de bekiendte sig til deres første Forfædres afgudiske Skikke, som gik forat for Christendommen.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Et af vore Blade anbefaler at tillade Jndførselen af fremmede Vine imod en maadelig Told, for derved at befordre den almindelige Sundhed og paa det at vi kunne ophøre at være et Porter, og Brændeviinedrikkende Folk. Deri paastaaes at Halvdelen af den Por viin og fem Sjettedele af de hvide Vine, som fortæres i London, ere Producter af indenlandske Presser, og blandede af Capsviin, Engelsk Brændeviin, Malas og det saakaldte Sveets. Disse Bedre gerier, hedder det, blive paa Guernsen saaledes drevne i det Store, at Udførselen derfra til London næsten tyve Gange overstiger, hvil, der indføres paa Øen, saa at der for hver Pibe Viin, som indføres, igjen udføres tyve.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Den af Commissarier fra begge Sider nedsatte Commission, der skillde afgjøre de Fordringer, som Spanske eller Engelske Undersaat te, giensidig maatte gjøre i Anledning af Opbringelser af Skibe i Krigsaarene har endnu ikke afgjort nogen saadan Sag. De Brittiske Commissarier faae aarlig 5000 Pd. Sterling.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
En Luftskipper ved Navn Sadler er kommet til Skade paa sin 31te Birt, i det han dalede.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Bladet Morning-Chronicle er nu selv af den Mening, at Sagerie i Peru staae gunstigt for Independenterne. Muligheden af, at General Bolivar igjen kunde have besat Lima, ligger meget nær, da Gen. Canterac har maattet rømme denne Hovedstad, for at forbinde sig med Gen. Valde; Gen. Bolivar har indbudt Gen. Morillo, Greve af Cartagena, til at nedsætte sig i Columbien.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Portsmouth den 29de September. Den Kongl. Fregat Thetis paa 46 Kanoner er ankommen fra Cap-Coast=Castellet med Depescher, som melde Assiantiernes fuldkomne Nederlag i en den 11te Juli forefalden Træfning, hvori Kongen personlig commanderede sine Tropper og Oberstlieutenant Sutierland den Brittiske og allierede Krigsmagt; vore Tropper havde et Tab af 500 Mand Døde og Saarede, for største Delen af Fantierne. Den eneste Officer, der faldt paa vor Side, et Lieutenant Svanty, en vakker un Mand af det Konglige Afrikanske CorpsAssiantiernes Tab er endnu ikke angivet; deres Magt blev anslaaet til 15000 Mand. Vore Tropper havde Leilighed til at gjøre Brug, af Feltstykker, fra hvilke der affyredes Drue= og Kartætschskud, som anrettede saa stor Ødelæggelse blandt Fienderne, og forskrækkede dem saaledes, at disse aldeles ikke viste nogen Tilbøielighed til at fornye Slaget, endskiønt de vare komne i det faste Forsæt at tage Castellet. Slaget forefaldt omtrent 3/4 Miil fra Staden; en Deel Søsoldater, og Matroser vare landede, og toge Deel i samme. Da Thetis forlodCappe=Const, den 22de Juli, havde man siden Slaget hverken hørt eller seet noget til Fienden, uagtet der var udsendt militaire Partier for at opsøge ham. Det antoges derfor, at han havde opgivet Kampen, og trukket sig tilbage til sit Land, men at han paa sit Tilbagetog derhen igjennem de ulykkelige Fantiers Land endnu skrækkelig vilde medtage dette.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Da Oberst Grant var ankommen, overgav Oberstlieut. Sutherland Commanden til ham, og er kommen tilbage til England med Thetis.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
En Skrivelse fra Fortet St. Georg deel Mina melder, at Oberst Williams, der som bekjendt, paa det Assiantierne af den Kongl. Nederlandske Regjering givne Ord opholdt sig der, nu er fri Paris den 30te September.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Hs. Majestæt har igaar holdt Revne paa Marsmarken. Avis-Censuren er igjen ophævet. En Kongelig af Greven af Penronnet contrasigueret Forordning desangaaende af 29de dennes lyder saaledes: "Forordningen af 15de August, hvorved Forordningerne af 31te Marts og 26de Juli 1821 igjen vare satte i Kraft, bliver herved hævet. Aviserne for i Dag ere endnu meget tilbageholdende. De kjendte ikke deres Lykke.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Man anslaaer Omkostningerne ved den afdøde Konges Begravelse, til fem Millioner. Næsten i al den Tid, Hs. Majestæt, vor nu regjerende Konge, tilbragte i St. Cloud var Hs. Kgl. Høihed Hertugen af Orleans ogsaa der, ifølge Hs. Majestæts eget Ønske, og blev behandlet med den største Udmærkelse.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Hoffet i Turin har ikke alene anlagt to Maaneders Sorg for Ludvig den 18de, som var en Svoger af Kong Carl Felix, men endogsaa befalet at Theatrene og andre offentlige Steder skulde være lukkede i fem Dage.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Den 1ste October. De ministerielle og royalistiske Blade indeholde Artikler i Anledning af Hertugen af Bordeaux's i Forgaars indtrufne Fødselsdag.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Alle vore Aviser indeholde nu Lovtaler over Regjeringen i Anledning af Censurens Ophævelse. Etoile meddeler alle disse med den Bemærkning, at dette maaske er den eneste Gang, at de alle ere enige, De meddele nu Efterretninger om Gen. La Favettes Ankomst til Nordamerika, og de Høitideligheder, hvormed han blev medtaget.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
J. de Paris melder fra Madrid, at Politie=Jntendanterne i Barcelona, Cadix, Corunna og Salamanca, samt General=Capitainerne i Sevilla, Corunna, Valencia og Saragossa ere afsatte, og at Sen O'Donnell, der commanderer i gl. Castilien, er bleven forflyttet til Galicien. Derimod melde directe Efterretninger, at Pøbelen i Belmonte, i Provindsen Cuenca, i Salamanca a. har fordrevet Politie=Intendanterne og Øvrighedspersonerne, som vilde hindre den i at mishandle de saakaldte Negros. Gen. Cruz var endnu ikke bleven forhørt.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Kongen af Spanien vilde først efter sin Ankomst til Escurial modtage Hr. Jea Bermuders Eed, som Statssecretair. Denne Minister var vel i Besiddelse af sin Portefenille, nien endnu ikke den 2de afreist til St. Jldesonso, for at aflægge Kongen Beretning om de vigtige Conferencer, som han i Paris har havt med de store Magters Ministre, saavel som med Hr. Rotschild.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Den hidtilværende Kongl. Spanske Gesandt i Washington, Reapel og London, Ridder Ons's, er reist igjennem Bordeaux til sin J Broder i Montouban.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Den 2den October. En Kongl. Forordning af 23de f. M. meddeler en General-Pardon til alle Deserteurer &c. De Reyalistiske Tidender lægge stærk Eftertryk derpaa, at Forordningen og Censurens Ophævelse, som ene og allene skyldes Hs. Majestæts og hans Søns ophøiede Sindelag, blev udstædt paa Her egen af Bordeaux's Fødselsdag.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Berlin, den 5te October. J Forgaaes aabnedes Mødet af Provindsial=Stænderne for Mark Brandenborg og Nedre=Lausitz ved en Tale af den Kgl. Commissarius. J det første Møde blev der besluttet en Takadresse til Hs. Majestæt, Kongen, og valgt Medlemmer til adskillige Commissioner.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Statstidenden melder fra Petersborg : "Som man siger, saa overdringer den til London afgangne General=Adjutant, Grev Osharomski, Kongen af England en egenhændig Taksigelsesskrivelse fra vor Monark for den ved Englands Mægling tilveiebragte gode Forstaaelse imellem vort Hof og Porten.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Hildbughausen, den 3die October. Under 4de September har Hertugen af Sachsen Meiningen med deelt sit Land en repræsentativ Constitution. De 21 Landstænder, vælges ligeledes af Riddergods=Besidderne, af Borger= og af Bondestand, den. Af hver af disse tre Stænder udnævner ogsaa Regenten er Deputeret. Den, som Fyrsten vælger iblandt Riddergods=Besidderne, er ogsaa tillige Landmarskal, dersom ikke to Trediedele af Landskabet fremfører gyldige Grunde der imod. Stats= og Hofbetjente ere ikke udelukkede fra Valgene. Enhver Deputeret af Borgerstanden maa det mindste have Ar Gylden i aarlig Indtægt. Regenten kan, uden at angive nogen Grunde, nægte at antage et Lovforslag. Frankfurt, den 2den October.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Man skriver fra Lüttich, at Ex Keiserinden af Haiti er kommet der igjennem paa sin Reise til Jtalien, ledsaget af tvende Døttre en Selskabsdame og nogle Betienter. Hendes Pas er udstædt af den Kongl. Neap. Gesandt i London, og lyder paa : "Madame Louise Christophe, Renterierinde paa St. Domingo. Mad. Christophe, der - som bekjendt - er sort, taler meget flydende Fransk. Hun bærer bestandig et sort Slør, igjennem hvilket hendes Ansigtstræk neppe ere kjendelige, og synes nødig at ville vise sig. Fra Jtalien meldes, at den nye Vei over Cadore Dalen, fra Porrarollo til Valle S. Martino, omtrent 10, Metrer lang, den 15de August er aabnet for alle Slags Befordringstøi, og kan be reises med den største Lethed. Den er af herligt Arbeide, og for nærværende Tid den korteste Vei fra de Adriatiske Havne til Tydskland, Madrid, den 22de September.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Jfølge den Fortegnelse, som Over=Intendanten har modtaget at de herværende Politie=Commissarier, er Antallet af de Personer, som under Constitutionen have været i National-Milizen, eller som ere fulgte med Regjeringen til Sevilla og til Cadix, saa stort, at om alle disse Personer virkelig efter Ordene i denne Kgl. Forordning skulde fordrives herfra, saa vilde Madrids Folkemængde synke ned til 20,000 Sjæle. Det er derfor besluttet, at ikkuns de skulle vises bort, som offentlig have erklæret deres Hengivenhed for det constitutionelle i System. Der bliver sendt enhver saadan Person et Pas, med den befaling, at han inden 24 Timers Forløb skal forlade Staden. Jblandt de mange hundrede Personer, som saaledes ere forviste Hovedstaden, ere mange Koner, hvis Mænd ere i Gibraltar. Forflere af dem har Gen. Digeon forgiæves anvendt sin Jndflydelse, for blot at skaffe dem Tilladelse til at forlænge deres Ophold i 24 Timer. Næsten alle Politie=Forordninger, som udstædes i denne Tid, ende med en Opfordring til Angivelse, og med Løfte om Belønning og Navnets Fortielse. Fire Compagnier af den Kongelige Garde gaae til Escurial, forat afløse de fire, som i de sidste tvende Maaneder have havt Tjeneste hos Kongen.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Efter Begivenhederne paa den sydlige Kyst er der forefaldet blodige Optrin i mange af vore Stæder. J Pampelona maatte den Franske Garnison blive under Gevær i 48 Timer, fordi Folket rasede imod det constitutionelt findede, og Urolighederne vare endnu ikke bilagte, da Curreren afgik med denne Efterretning til Regjeringen.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Det er noget ganske usædvanligt, at en Statssecretair overtager i Portefruillen, førend han har kysset Kongens Haand, og aflagt ham i Troskabs=Eden personlig. Jmidlertid har Hr. Zea=Bermuder seet sig nødt til at handle saaledes, da der, paa hans Anmodning om at maatte komme til la Grania, blev ham svaret fra Hs. Majestæts Omgivelse: at Hoffet den 22de vilde bryde op til Escurial, hvor Hs. Majestæt vilde modtage ham. Det er ingen Tvivl underkastet, at der i de Forslag til Laan, som i Paris bleve gjort denne Minister af det Rotschildske Huus, især var de betingelser, at en Fjerdedeel skulde tages i Cortes=Obligationer, og at Klostergodserne skulde sættes i Pant for Laanet. Men det er sletikke sandsynligt, at dette Angreb paa den nu mægtigste Stand i Staten vil kunne gaae igjennem.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Den 18de blev om Natten to Soldater af det forhenværende Rytter=Regiment Farnesa dømte til Døden af Militair=Commissionen, fordi de havde hørt til en i Provindserne Mancha og Cuenca under den forrige Landshøvding i sidstnævnte Provinds omstreifende Bande; de skulle være grebne i en Hule, hvor de gjorde Patroner. Om Midnat bleve de bragte til et Capel, og den 19de om Morgenen tidlig 6 skudte.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Den 24de September. General Digeon er kommen tilbage fra Grania, hvorhen han var reist, for at gjøre Hs. Majestæt Forestillinger.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Bayenne den 15de September. Det 24de Livregiment vil med det første rykke ind i Stæder, og de det lader til, at endnu andre Regimenter skulle følge det. en Handelsskrivelse fra Sevilla af 28de August melder, at alle Huse og Bon tiker den 26de og 27de vare lukkede der, fordi Pøbelen ikke kunde lidet at de Fornemmere, saavel Mandfolk som Fruentimmer, gik Fransk Klædedragt. De Personer, som handlede derimod, bleve saa ilde tilredte, at man frygtede for manges Liv. Selve Rytterre, gimentet St. Jago, som vilde holde Orden, blev kastet tilbage af Pøbelen. Jngen Constitutionel vover mere at gaae ud af Huset Man veed ikke, naar denne Tingenes Orden - eller rettere Por den - vil faae Ende.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
Den 23de September. Troppebevægelserne i vort Detar3. tement vedvare. Flere Corps ere allerede gangne over Bidassaa, og rykkede ind i Spanien. De ere bestemte til at besætte Saragossa, hvor Spanierne, endskjønt allerede flere Franske Troppeafdelinger ere der, endnu udgjøre Fleertallet ; ved disse nye Franske Troppers Ankomst maae de Spanske fuldkommen rømme Saragossa. Mun siger, at foruden disse nu i Spanien indrykkede Hjelpetropper, som udgjøre omtrent 6000 Mand, endnu andre 10000 Mand holdt sig færdige til at rykke ind i Spanien. Den Spanske Regjering skal have forlangt denne Forstærkning af den Franske, der ogsaa bevilgede den.
Berlingske Tidende, 1824-10-11
I Grændseprovindserne hersker der stor Gjæring; flere af de meest bekjendte Guerillas=Anførere skulle paa hemmelige Veie over Pyrenæerne være trængte ind i Spanien og gjennemstreift Landet i Forening med deres gamle Vaabenkammerater. Man sagde endog, at General Mina var ankommen til Navarra, og havde skaffet sig mange Tilhængere. Dette er imidlertid, efter hvad de nyeste Efterretninger fra England meddele, gandske ugrundet.