JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-12-14
J Tirsdags talede Sir John Sinelair anden Gang heftig mod de 120000 Matroser, som man atter vilde bevilge den engelske Søetieneste. Han sagde, at hans Mening efter koldt Overlæg var endnu den samme. Statrammerets Can ler har i sit Svar i Gaar ikke taget i Betragtning den Hielpsom vi havde at vente af de russiske, portugisiske og neapolitanske Eskadrer. Vore Finantser vare i en slet Tilstand. Fordeel sen af vor Søemagt var i Besynderlighed daddelværdig, Man brugte ikke mindre end 30 Fartøier til Vagtskibe, hvilket var for meget. Ved Slutningen af den amerikanske Krig var vi komne ud med 110000 Matroser, omendskiønt Fienden, da havde 140 Linieskibe, men disse vare nu hensmeltede til 70 J Forhold vilde altsaa nu henimod 55000 Søefolk være no Skulde der paa eengang blive Fred, maatte vi nedsætte vore 400000 Tropper og 120000 Matroser til 50000 Tropper og 30,000 Matroser. Naar nu paa engang 240,000 Mand, maatte aftakkes, saa maatte Huset selv betænke, om det ikke vilde være raadeligt, at formindske efterhaanden denne Mængde. Ved Agerdyrkningen var nu en overordentliMangel paa Folk man loe) og enhver Mand, som man unddregKrigen for Landdyrkningen var en ønskværdig Gevinst. Hav man engang besluttet, at blive ved at fore Krigen, skulde man beflitte sig paa Raadelighed. Hr. Wallace, een af Admiralitets Lorderne, forundrede sig meget over hvorledes man kunde indvende noget mod den foreslagne Bevilling, da efter hans Mening ingen Vægring i Henseende til Matroserne kunde have Sted uden Fare. Admiralitetet havde virkelig efter Lord Duncans Seier gjort et Forsøg paa en Redution af Matroserne; men der var bleven vovet saa meget derved, at det strax igjen havde seet sig nødt til, at anholde om et Tilskud af 10,000 Mand. Hvad Vagtskibene angaae, hvorom den ærede Baronet fornemmelig har talet, saa sees tilstrækkelig af hans Bebreider, ser i denne Punkt at han ikke paa det beste er underrettet. Bemeldte Fartøier vare virkelig intet videre endJmodtagelseskibe for de nye hværvede Matroser, og sig samme bleiede man at fordeele dem paa de tienstgiørende Skibe. derfor vare Vagtskibene hverken unyttige eller byrdefulde men befordrede Tienesten paa en meget væsentlig Maade. Og hvad havde da Parlementet i Aaret 1782 efter Lord RodnesSeier gjort: Havde det ikke formeret i det følgende Aar den engelske Søe Etat med 10,000 Mand, Parlementet havde stedse handler saaledes, at man saa, at det aldrig efter Ge befindende formindskede Tallet paa Matroserne, men be naar det blev nødt dertil. Det var sandt, at vi kundele hielpe os med ferre Søefolk og blot spærre de fiendtlige Havn, men dette hedte, at føre en blot forsvars= og ikke en OffensKrig, og det blot for et Par Tilsinde Matrosers Skyld. Hanselv var en Ven af Besparelse, men billigede ikke, at man udstratte den indtil Sparelse af den nødvendige Anstrængere. Meer end alting misfaldt ham, naar man lemlæstede vore Bestrædelser og vilde udstrække Enden paa denne vigtige Kamp indtil en uoverseelig Længde.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Frankfurt, den 1ste December. Et offentlig Blad siger i en Efterretning fra Wisbaden, af Befordringsvæsenet ved den franske Armee bliver igien med Virksomhed oprettet, og at Stæderne vare allerede bestemte hvor Magasinerne skulde anlægges. Manne selv skal efterdenne Beretning blive forsynet for 1 1/2 Aar med Kiød og Træfrugter. Om denne sidste Foranstaltning har man endnu ik bort noget i vore Egne. - Den franske Gesandt i Muncher, har efter nyere Beretninger fra Regensburg havt en privatAndene hos Churfyrsten og skal ikke forlade Munchen. Efter en nye churførstelig Forordning skulle geistlige Godser, for 15 Millioner blive sermariserte.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Berlin, den 1ste December. Efter en Skrivelse fra Lüblin i Vest=Gallerien skal en Adutant fra den i Jtalien værende General Dombrowskivære bleven paagrebet her i Egnen med en anselig Sum Penge og indbragt. Da man endnu bestandig frygter for Jnsurrection, saa blive Undersøgelserne med Statsfangerne, som befinde sig i Krakan fortsatte med megen Jver. J Besynderlighed skeer dette mod Jgnaz Potter, Marchal Malachowsk og General Wadzingsk. Ved begge de Sidstes Forhører er den kongelige preussiske Regieringsraad von Bachmann bestandig nærværende. Efter endt Undersøgelse ville de formodentlig blive bragte tilbage til Warschau. Vore Blade indeholde føgende: Wien, den 24de November.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Formedelst nærværende Tids Omstændigheder blive efterstaaende Bøn nu oplæst i alle her værende Kirker og solgt i alle her værende Boglader: Bøn paa den Christ=Catholske Kirkes almindelige Anliggenheds Tid om guddommelig Beskyttelse for sammes Overhoved, Hs. Hellighed Pius V. "Almægtige, evige Gud, vor Herre og Fader i see ned paa din Menighed, som nedkaster sig for din Almagts og dheds Trone, og hør vor ydmyge Bøn for din Søns Statholder paa Jorden, for vort geistlige Overhoved, for vor hele lige Christ Catholske Kirkes Forstander. Ligesom de Troende i Jernsallem uden Afladelse paa den Tid, da Petrus var brodes Hænder gjorde Bon for ham til Dig, (Apostlernes Giern. 12, 47, saa bede vi og for Pius Vi, som det alvise Forsyns undgranskelige Raadslutning har overvældet med Kummer, og til Prøvelse af hans Dyd overgivet til Forfølgelse. Afvend, o Herre, fra ham disse Trængsler; Glæd din Tiener med din Naades milde Soelstraale. Bring ham tilbage til det Sæde, som han har maattet forlade, forandre hans Forfølgeres Sindelag; borttag deres Forblindelse, paa det de i ham maae erkiende og ære din Salvede; opfyld vort Haab, at vor Troe ikke vakler; tænk paa din Søns Ord som har bygget sin Kirke paa denne Klippe, og lovet, at Helvedes Porte ikke skulle overvælde den. Tillad ikke, o Gud at, da Hurden er slaget, ogsaa Faarene skulle blive adspredte Giv din Tiener Styrke i Prøvelsen, paa det han ikke maae ligge under, giv ham et Hierte fuld af rykkelig Fortrostning, paa din Godhed, fuld af ydmyg Hengivenhed i din Villie, fuld af Sagtmodighed og Kierlighed mod hans Fiender. Trøst din Kirke, som er bedrøver for sin Fører ; velsigne den og ophold den for Dig. Du har kjøbt den af Verden med din Søns Blod, Du har udvalgt den til din Arvedeel, paa det den maae erkiende og elske Dig og engang være lykkelig i dens Medlemmer ved Nydelsen af den Sallighed, som Dehar beredt dem, der elske Dig. Ved Jesum Christum vorHerrede. Amen.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Kiøbenhavn, den 14de December. Den 30te November er Candidat Johan Siegfried Dirck. sen confirmeret til Præst i Westerhever i Landskabet Eiderstedt. Den 5te December er Hans Andreas Lorenzen beskik tet til Skovfoged i Friderichsthal i Angeln. Den 3de f. M. er Kammerjunker von Revenfeld efter Ansøgning i Naade entlediget fra sin Overførster=Betiening, og i hans Sted Kammer, Jagt, og Forstjunker Wilhelm Carl Christian August von Warnstedt allernaadigst udnævnt til Overførster i det 3die holsteenske Forstdistrict.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Fra Stadens Raadstue, er den 12te Decbr. d. A. udkommet: en Brødtart, hvorefter Bagerne her udi Staden sig indtil videre have at rette: 1) Brød af sigted Hvedemeel, Fransk eller rasved Brød for æst skal veie 9 Lod 3 Qvintin. Den af de privilegerede franske Bagere bagende Franskbrød skal for2 sveie 10 Lod i Qv. Hvede Simler skal for 4 s. veie 5 Lod. Rundebrød for 1 sk. 6 Lod. Hvede Tvebakker for 1 sk. 4 Lod. 3 Qv. 2) Brød af sigted Rugmeel: Et Fireskillings Suurbrød skal veie 27 Lod. Et Toskillings dito 13 L. 2 Qv. Et Eenskillings dito 6 L. 3 Qv. Rug Tvebakker, vel igiennem tørrede, for 1 s. 4 L. 3 Qv. 3) Brød af grovt maled Rugmeel: Et Fire og Tyveskillings Brød skalveie 11 Pd. 3 L. 1 Qv. Et Sertenskillings dito 7 Pd. 12 L. 3 Qv. Et Trettenskillings to 6 Pd. 2 Qv. Et Sydskillings dito 3 Pd. 7 L. 3 Qv. Et Fireskillings dito 2 Pd. 2 L. 3 Qv. En Skofte for 1 s. 16 L. 3 Qv.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Det andet Indskud af de her i Staden subskriberede Actier i det under 4de Aprild A. allernaadigst octroierede almindelige Brand=Assurance-Compagnie paa Vare og Effecter modtages fra den 11te December d. A. indtil den 31te Januarii 1799 alle Sognedages Formiddage, Løverdagen undtagen, fra Kl. 10 til 12 Slet i Compagniets Hoved Contoir, som holdes paa Børsen sidste Dør paa høire Haand mod Christianshavn, af Bogholder Kiersing, som imod at Jnterims=Beviserne for det første Jndskud tilbageleveres, extraderer Subskribenterne eller de anmeldte og noterede nye Eiere de paa deres Navne udfærdigede Actiebreve; hvorimod de, som have nanmeldte Transporter, hvilke først efter at Betalings Terminen er til Ende den 31te Januarii 1799, kunne antegnes ved ovennævnte Contoir, erholde, naar de erlægge den anden Termin, en af Bogholderen undertegnet Jnterims Qvittering, som efter Terminens Udløb omvexles imod de til saadan Tid paa deres Navne udfærdigede Actiebreve. benhavn, i Directionen for ovennævnt den 10de December 1798. Falbe. Hammerich. Mengs. Wolqvartz. At følgende ere antagne til Commissionairer i Danmark fordet almindelige Brand=Assurance=Compagnie for Vare og Effecter, og forsynede med det i saa Henseende Fornødne, nemlig: Hr. Amtsforvalter Danchel i Naskov i Lolland. Hr. Jnspecteur Fasting paa Christianssæde i Lolland, Hr. Borgmester Broch i Nyekiøbing paa Falster.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
De Herrer Landsdommer Bendz og Cancellieraad Ewald conjunctim, i Odense. Hr. Justitsraad og Borgemester Balle i Ribe. Hr. Auditeur og Herredsfoged Stabell i Randers, og De Herrer Ober=Auditeur og Borgemester Hornsyld og Hospitalsforstander Schou, conjunctim, i Aalborg, Det bliver herved bekiendtgjort til Efterretning for Vedkommende, som ville lade deres Meubler, Effecter, Vare, Creature, Redskaber a. assurere, paa det de behageligen kunne henvende dem til ovennævnte Commissionairer, hos hvem de tillige kunne erholde Blanqvetter til Angivelser. Kiøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand Asseurance-Compagnie for Vare og Effecter, den 27de November 1798. Falbe. Hammerich. Menge.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Wolqvart. Vacance: Slaglille og Biernede Sognekald i Sielland, 469 Rdlr. 20 s.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Tirsdag Morgen den 18de Decbr. afgaaer den Kongelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen før fra Kl. 1 til 5, paa Kiøbenhavns Norske Post=Contoir.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
J Anledning af det vort danske Norden saa vigtige Æmne Om Skov=Opelskning - opgivet af Landhuush. Selsk i de Berl. Tid., tillader sig en Patriot, ved No. 1 at tilføie følgende: Naar det er got besvart, enten Plante=Skoler ere mere eller mindre nødvendige, m. m. af dette Nummers Jndhold -a) Hvor skal og bør da Skov - i det nye, kornlandske og tildeels øboelandske og horizontale Danmark egentligen anlægges og opelskes: b) Efter hvilke Planer, Fremmedes eller vore egne de speculative og tilsyneladende rigtige, eller efter de mere væsentligen i Kongens Stater, og det locale grundede e) Cæter par. - er der bedre Lye, end umiddelbar ved de isolerede større og mindre Avlsgaarde, i Læ for de meest skabende Vinde, hvilke ikke alle ere vestlige - d) Er det mueligt, at 10-20 og flere Aars Purrer og Kryblinger - Circ. iisd. man, i de kolde og - Kuld nærende store Skove, skal kunne i lige lang Tid naa op til Skiønhed og Dimension med den Ungskov, som tidligere græsfrie har ranket sig i mildere Luft? Erfaringen taler høit og ærligen, og ingenlund glemme her: Tætslutningens trevne Vext - i hiin Hiem, c) - Skulle Selveierens Bøsse, Hunde og Katte, foruden meget andet, ikke gjøre mere Nytte her, end Millioner Musefælder - og mange Snese smaa Betient og - Vogtere - i det Store, Og hvilken Beregning for Clausens skiønne Fædreland, hvilke Renter for Sekler - af den velgiørende Udskiftning : for Forstvidenskaben - i det Private og Detail, Og - hvor nødvendigt et Led - i den rigtigst sluttede Klæde - af dansk Agerbrugs=Systemmet, og hvor uundværligt for Theorien af den naturligste Hegnemaade, som - en hellig Green af sam med Og - kunde dansk og norsk Myer - sikrere komme Cours med Peruisk Metal, Crediten snarere finde Fodefæste- og Statskassen Hypotheker, Patriotismen grønnere For maale at krone. - Kongens Kammer værdigere Minde reist med det 19de Aarhundrede - end ved en Operation der paa denne - ja just paa denne Maade - giorde Epoke - i Landets occonomiske Historie. - Kunde? - Kunde 2 - Spørgsmaal.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Naar en Præst paa Landet i Følge de Kongelige Anordninger og Extra Skatten ansætter paa de Fattiges Rubrique er saadan yderlig fattig Enke, der med 3 ganske smaa Børn ingen Udveie seer til nødtørftig Udkomme, og som altsaa nyder Deel i de ubetydelige Fattiges Penge, som paa Landet kan være at uddeele. Skulle det da vel være lovligt eller billigt at Godsets Forvalter, for at besvare Proprietairer Extra Skattens Udgift, affordrer en saadan nødlidende Enke denne Skat, og naar da endelig Præsten selv i Sognet forunder hende og hendes smaa Børn den fornødne Huuslye, fori enhver anden, som ei vil indestaae for Extra Skattens Udredelse, vægrer sig for at antage hende til Huse. Kunde det de vel tilkomme Præsten at betynges med dennes eller slige andre Almisse=Lemmers Extra-Skat, fordi han i deres Trang af sterer dem med Huuslye til Hominem esse mortuum - Amaa non magis existit inter nos Ubiqve mors est - optime hos cavit Deuscripere vitam nemo non homini potest At nemo mortem - mille ad han aditus patent Hafni ter.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Avnskes. det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Dan Broderskabs tilhörende Bygninger, med Hauge Vænge og Grunde, uden Stadens Vesterport beliggendSkydebanen kaldet, bliver til förstkommende Maydat faae til Leie eller Forpagtning; Liebhaberne vilde de angaaende skriftlig henvende dem til Hr. HotbogtrykN. Møller, senior, boende i Store Kongensgade No. 254, hvor Conditionerne tillige kan erfares. Administrationen for benævnte Selskab, den 10 December 1798. Jeg tager mig herved den Frihed at indbyde dem iblant min) Medborgere, som have tegnet sig hos mig, for at hædre den nu afdøde Birckner, at de enten selv eller ved Fuldmægtige ville møde hos mig Onsdagen den 2den Januarii, om Eftermiddagen Kl. 4, i mit Boepæl i Knabrostræde Nr. 115. for at aftale Anvendelsen af de indkomne Penge. Jeg anseer mig nødt til at antage de Udeblivende for enige i den ved dette Møde tagne Beslutning. P. Collet.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Alt det har behaget Gud i Dag ved Døden at bortkalde Hr. et Cancellieraad Erich Must, i hans Alders 70de Aar, fra denne Verden, det skulle vi som Kongelig allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier og Formyndere for hans efterladte umyndige Søn, ikke undlade herved sørgeligst at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner, om hvis oprigtige Deeltagelse vi giøre os forsikrede, uden skrivtlig Bevidnelse. Tronhiem, den 29de Novbr. 1798. E. M. Angell. Carsten S. Wensell. Den 4de hujus døde min Mand, Andreas Christian Henne Sognepræst til Brundlaunæs Præstegielde i Grevskabet Laurvigen, i sit Alders 64 Aar, af Apoplerie. Hvo det kiendte hans Værd, som Ægtefælle og Fader, vil vist beklag hans for mig og 9 efterladte Børn alt for tidlige Bortgang. Condolence frabedes. Den 5te Decbr. 1798. C. sal. Hennes. Hof= og Stadsrets=Procurator Hans Gottsche forlod, denne Verden og indgik til det Bedre den 5te Decbr. d. A. i sit Alders 38 Aar; hvilket jeg herved sørgeligst, som Svoger, ikke skulle undlade at bekiendtgiøre for ærede Familie og Venner. Kiøge, den 11te Decbr. 1798. N. N. Blumensaadt, Apothequer.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
At det har behaget Gud den 9de December om Morgenen bortkalde Jomfr. Birgitte Bruns i hendes Alders 52 Aar. bekiendtgjøres herved for fraværende Slegt og Venner. Kiøbenhavn den 14de December 1798.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
At det behagede den Allerhøieste den 12te December ved en i salig Død at bortkalde min inderlig elskede Søn Johan nes Bruun, Præst til Frederichsberg og Hvidoure, og saaledes lykkelig at ende hans langvarige og haarde Lidelser, den bekiendtgiøres herved sørgeligst Venner og Bekiendte. Else Chatrine sal. Bruuns.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
At det har behaget den almægtige Gud, Natten imellem den 9de og 10de December, at bortkalde fra mig og Børn ved en salig Død, min inderlig elskede Kone Wibet, Dorrethee, fød Mahler, i hendes 48 Aar, dette bekiendtgiøres efter nu brugelig Maade for Slegt og Venner. Jens Brøllund.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Jos Directeur Schulz Hiørnet af Høybro Plads og Læderstræde Nr. 64 faaes : Om Egennytte og Utaknemmelig hed, af Friherre Adolph Knigge, et Sidestykke til Bøgen om Omgang med Mennesker, oversat af det Tydske ved Hr. Mag. L. Hasse. For 3 Mk. 8 s. indb. 4 Mk. 8 s. Vey Fr. Brummer, Østerstrasse No. 34, ist das Verzeich. nitz der in diesem Jahr nen heransgekommene Bücher gratis zu haben. Nylig har forladt Pressen: Udsøgte Fortællinger af A. Aasontaine. 1ste Binds 1ste Hefte. Oversat ved K. L. Rabbeck. Jndeholder 1) Hevnen; 2) Lykke og Ulykke; 3) Det lykkelige Levnet; 4) Jntriquer - og er at saae hos Frid. Brummer paa Østergaden No. 34 for 40 s.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Fra Pressen er nu færdig: Første Deel af vort Aarhundreende, eller Skildring af de interessanteste Merkværdig beder og Begivenheder og største Mænd i det attende Aarhundrede, en Haandbog i den nyere istorie af D. H. Staver, oversat af det Tydske efter den nyeste Udgave, og tilkiøbs hos Agent Gyldendal i Klareboderne No. 9 for 1 Rdlr. paa Tryk= og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Postpapiir. Kiøberne behage tillige at lade deres Navne antegne som Subskribentere paa følgende Deel. Vigtige Spørsmaale i Anledning af den i Høiesteret den 10 B. Novbr. d. A. afsagde Dom over forrige Kiøbmand Braband, faaes for 4 s. hos Bogtrykker M. Seest i lille Kongensgade No. 90 lige for Posten. Ansøgning til Kongen og Afskeed til det danske og norske PubliAl rum fra forrige danske Borger M. N. Braband; faaes for 6 s. hos Bogtrykker M. Seest i lille Kongensgade 90 lige for Posten. Hundrede satprisk politiske Spørgsmaal og Svar, indrettede, i Form af Gaader, efter vore Tiders Tarv, saasom: Hvad Frankrig ligner; Hvad finder man sikkerst hos de Franske; Hvilken Stat er oplyst; Hvad er Samvittighed; Hvor kan Trykkefrihed bedst tillades; Hvorfor er Jldebrand saa dyr : Hvilken Bonde er frie; Hvad lade Tyrkerne sig nøve med; Hvorfor findes der saa sielden Oprør; Hvo er grov imod Rusland; Kan Verden forgaae med Jld; Hvad for stemplet Papiir burde være høiest; Haver Norden Poenixer; Hvor er man vel; Hvorledes gaaer man reenest paa Kiøbenhavns Gader; Hvor groe Videnskaberne ikke; Kan Stude patte Følle i Hopper; Hvilket Rytterie koster meest; Hvor findes ingen Tyve; Hvorledes bliver en Toldrulle et Mesterstykke; Hvorfor ere de levende Mennesker sieldne kloge; Hvo kiører raskest, men kortest; Hvilken Ruus soves aldrig ud; Hvorfor staaer Friheds Støtten, uden for Byen; Hvorfor ere Kirkerne ofte saa tomme; Hvad lærer Engeland og Frankerig os, ie. Da Spørgsmaalene ere alle fatteret, men Svarene bagvendte, saa kan de og tiene til mørende Underholdning i Selskaber, som et nymodens Kortspil, hvis Titel det og bærer. Prisen er indheftet 20 sk. J H. Schubothe, paa Børsen No. 5. Dort Begreb af de menneskelige Færdigheder og Kundskaber, i indeholdende en kort Udsigt over Mennestets Naturhistorie, dets borgerlige Jndretninger, Næringsveie og Tvang, samt hvorledes denne afhielpes ved Kunster, Haandværker og Haandarbeider. For Realstoler og det borgerlige Liv, samlet ved M. Hallager, Skolelærer. Man finder her Menneskets Legemsbygning, Siælevner, Temperamenter, forskiellige Farver, og ders Trang forestillet, samt hvorledes denne afhielpes ved Indretning af Stater og Love, og disse forsvares ved Krigen; de militaire Jndretninger til Lands og Vands; og endelig om de forskjellige Næringsveie; Konster, Haandværker og Haandarbeider, Klasserne inddeelte, i Hensigt til Føde, Klæde, Boliger og andre Beqvemmeligheder, fra Mølleren, Bageren og Bryggeren til Salt og Sukkersyderen, Conditoren og Destilateuren; fra Skræderen indtil Perlestikkeren, fra Linnedvæveren indtil Tapetvæveren og Kniplersken.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
fra Bundtmageren til Handskemageren, fra Mureren og Tømmermanden indtil Stukkatoren, fra Grovsmeden indtil Juveleren, Uhrmageren og Myntmesteren : fra Snedkeren til Kunstdreieren og Orgelbyggeren; fra Glaspusteren til Diamantsliberen og Graveren, fra Pottemageren til Porcelains fabrikøren, fra Giørtleren indtil Klokke= og Billedstøberen, o. s. v. Tillige findes en Beskrivelse over de raa Materialier som de forbruge, saasom Glas, Svovel, Vittil, Auun, og Salpeterværket, Krudtmøllen, Metallerne og Halvmetallerne hvorledes disse behandles til Brug for Fabriker, Biergværte, drivten, Grube= og Hyttebygningen Ertsernes Udrindning : Staalhytten, Staalbytten; Jernstøberiet: Jern Kobber, og Messinghammeren; Messingbrænderiet; Blye Bleghvidts- og Spanskgrønts=Fabriker, og saaledes findes her 180 forskiellige Haandteringer, hvis Omgangsmaade og Haandgreb er beskrevne. Den sælges paa Børsen No. 5 for 80 sk. paa Tryk 1 Rdlr. 16 s. paa Skrivpapiir, indb. 16 a 32 s. mere. J. 3 Schubothe.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
da det allernaadigst er bleven tilladt, at de fra mit Bogtrykterie tvende Gange om Uger udkommende Aviser. Jydske Efterretninger kaldet, maae for General=Postkassens Regning: sendes overalt i Dannemark og Hertugdommene med Brevposten, og som kan erholdes naar de vorder bestilte, paa ethvoriPostcomtoir, saa maae jeg bede de Herrer Postmestere, forinden Aarets Udgang at give mig Efterretning om den sædvanlige Af og Tilgang, paa det jeg derefter med nogen Vished kan bestemme Avisens Oplag; thi om nogen efter Nytaar maatte behage at bestille nogle Sæt, kan samme neppe bekommes : uden fra den Dag de vorde bestilte, hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning for de som nu enten holder eller i tilkommende Tid ønske at holde ovenmeldte Aviser. Aalborg, den 3die December 1798. P. F. Wandall, Eier af Bogtrykkeriet.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
J allerunderdanigst Følge Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saa lydende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til B. Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gjort Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at Landfoged Hesselholdt paa Vort Land Læssøe, som Skifteforvalter efter afgangne Søren Nielsen Børums Enke, afgangne Maren Biørnsdatter Dam af Westerøe Sogn paa bemeldte Læssøe, maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, med Aar og "Dags Varsel, indkalde bemeldte afgangne Maren Biørnsdatter Dams Arvinger, saa og med samme Tids Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter meerbemeldte afgangne Maren Biørnsdatter Dam, inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, de første deres Arverettighed, og de sidste deres havende Krav ; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vore Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 19de October Under vort Signet. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Brandt. Schou. Colbiørnsen. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1798-12-14
Landfoged Hesselholdt paa Læster Bevilling til ved Preclama i Aviserne at indkalde Arvinger og Credito rer efter afgangne Søren Nielsen Børums Enke. Maren Biørnsdatter. Jndkaldes herved, sub pæna præclusi & perpeturdlentii 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgste Jydske Efterretninger og den Altonaiske Mercur, alle dem, som formene at have noget at fordre i afgangne Maren Biørnsdatter Dam, sal. Søren Nielsen Børns Enkes Stervboe paa Læssee, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnt Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Tillige indkaldes med samme Tids Varsel den Afdødes Arvinger til at bevise deres Arverettighed. Klitgaard paa Læffør den 6te November, J. Hesselbolt.