Berlingske Tidende, 1829-04-24
Theorttiske Opgaver. Janmark besidder mange Naturproducter, som vi deels ikke nøie kiende, deels ikke noksom benytte, uagtet mange af dem kunde bruges til Gavn for Samfundet. Aarsagen dertil er, deels at de danske Provindser ikke ere nøiagtigen undersøgte i Henseende til alle Naturrigerne, deels at vi ikke have Hielpemidler til at kiende Naturproducterne Savnet er i Henseende til Planteriget afhiulpet ved de Haandbøger, som haves angaaende de danske Planter, men i Henseende til Dyreriget og Mineralriget er endnu intet hensigtsmæsigt Forsøg dermed skeet, hvilket Selskabet, derfor ønsker at fremskynde. Da Antallet af de danske Dyrarter er alt for stort til at Selskabet tor haabe at een Mand kan med nogen Udførlighed, og efter egne Undersøgelser, paa engang bearbeide den hele Fauna, saa vil det vedblive at udsætte efterhaanden Præmie for Beardeidelsen af enkelte Dele af samme, og udlover denne Gang en Præmie af 100 Specier for de tvende følgende Opgaver 1 For den bedste theoretiske og practiske Veiledning til vore Fiskes Historie og til Kundskab om Fiskenes Behandling med Hensyn til disses Opbevarelse. Foruden fuldstændige Kiendetegn, paa Slægterne og Arterne og en udførlig Beskrivelse af de sidste maatte Dyrets Opholdsteder og Eiendommeligheder tillige angives. 2. For den bedste systematisk naturhistoriske Beskrivelse af de skadeligste Jnsecter med Angivelse af de fortrinligste Midler til at afværge og formindske deres Skadelighed. Da det især er i Larve tilstanden at Jnsetterne anrette den største Ødelæggelse, saa maae ogsaa deres Larver og deres Levemaade beskrives. Spstemmet som storfatterne følge, maae især have den Egenskab, at man let og sikkert kan opsøge og udfinde Jnfectet derefter, og i passende Jndledninger bør saavel Sy stemmet som de brugte Kunstord forklares. Som Fordringer fælleds for begge Opgaver tilføies endnu, at der ved de forskellige Arter maae henvises til gode Figurer naar de haves ; at de danske Benævnelser i de forskiellige Provindser maae anføres; og at et eller flere Steder, hvor Dyret enten af Forfatteren eller af Andre virkelig er fundet, bør angives. 3. For den bedste danske Haandbog over de danske Mineralier, en Præmie af 100 Specier. Denne Haandbog maatte saavidt muligt, være indrettet saaledes, at den allene, uden andre Hielpemidler, kunde veilede til at kiende Fossilierne hvor de fandtes; tillige maatte ved enhver Art eller Afart, som i occonomisk eller technisk Henseende er vigtig, meddeles Underretning om dens Anvendelse. 4. For den bedste beskrivelse over de Masser, der forekomme i Danmark, under Navnene Leer, Mergel, Kride og Kalksteen, en Præmie af 75 Specier. Det kommer her fornemmelig an paa at angive de Egenskaber, hvorved de forskjellige Varietetet kunne kjendes fra hverandre, at giøre Rede for deres Anvendelse saavel i Landvæsenet som i Kunster og Haandteringer, samt at nævne de Districter eller enkelte Steder i Landet, hvor de findes; men dog vilde det tillige være Selskabet kjærkomment at see Efterretninger og Lagenes Leiring over hverandre, og om alle de Omstændigheder, hvoraf man kan gjøre Slutninger om deres relative Alder. Foruden disse Opgaver, kundgjør Selskabet, at enhver nogenlunde betydelig, videnskabeligen forfattet Forarbeidelse til en systematisk dansk Faunaeller til en dansk Mineralogie, vil være Selskabet velkommen og dens Forfatters Bestræbelser vorde efter Omstændighederne godtgjorte. Disse Præmier ere gieldende indtil Udgangen af Aaret 1830. Salt bruges til vore vigtigste Producter, Smør, Ost, Kjød, Fisk, naade blive Handelsvarer. Med Kornets lave Priser maa deres Vigtighed til tage; men deres Værd beroer for en stor Deel paa Beskaffenheden af det Salt, som dertil anvendes. Derpaa tages for lidet Hensyn af vore Landsmand. Hollænderne have i høieste Grad forøget disse Producters Værdie og Rygte ved Saltets omhyggelige Rensning fra de uvedkommende Substantser, saasom Glaubersalt, Gyps, saltsuur Kalk, saltsuur Talkjord, hvilke findes i de almindelige Søe= eller Bergsalt, og ikke alene svække Saltets Virkning, men ogsaa meddele Fødemidlerne en ubehagelig Afsmag. Derfor vaages saavel Holland, som i England, ved offentlig Foranstaltning over, at ikkun raffineret Salt anvendes til Smør, Kjød, fisk, og Saltraffinaderiers Antal har for eget sig i disse Lande og udbredt sig derfra i de fleste europæiske Stater. At befordre lignende Anlæg her i Landet og tillige at udbrede Kundskal om det raffinerede Salts fortrinlige Brug, dertil ønskede Selskabet at bidrage, og udsætter derfor sin 2den Guldmedaille for den bedste Anviisning til Anlægget af et Saltraffinaderie i det Store, Man venter Behandlingsmaaden tydeligen fremsat, forklaret ved Chemiens Sætninger, stadfæstet ved egne Forsag eller Erfaringer fra lignende Værker, beviist ved medfølgende Prøver, Der maa følge et nøiagtigt Overslag saavel over Bekostningerne ved Anlægge, som især over dem, Værkets Drift udfordrer; Beregning over, hvor meget de i Handel gjængse Saltarter tabe i Qvantitet ved Raffineringen og hvortil Affaldet kunde anvendes, saaledes at der tydeligen kan sees til hvilken Priis fuldkommen reent Salt burde leveres i Forhold til Prisen paa det urene. Skjøndt det ikke gjøres til nogen væsentlig Betingelse, vilde det dog være Selskabet behageligt, ved en kort og tydelig Fremstilling at meddeles Oversigt over de Fortrin, et vist Qvantum af ovennævnte Producter vilde erholde ved at behandles med rafineret Salt, for at de, der beskjeftige sig med Saltninger, kunde blive overbeviste om den Fordeel, rafineret Salt Anvendelse vilde yde dem. Blandt de Jndførsels=Artikler, som Danmark aldeles kunde undvære, fordi de hos os kunne tilveiebringes ligesaa gode, som de bedste udenlandske, ere Ostene. Man har alt for længe siden indført Speizerostens Tilberedning hos os, og dadenne Jndustriegreen bestaaer, maa den være lønnende. Men den røde engelske Ost, Gloucester=Osten saavelsom den hollandske Ost ere dog de, der i Almindelighed meest yndes hos os, og hvoraf aarligen betydeligt indføres. Selskabet udsætter derfor sin 1ste Medaille i Guld til den Landmand, som ved en Anviisning meddeler Det Maaden, hvorpaa den ene eller den anden af disse Oste tilberedes, og som findes villig til, mod passende Betaling, at lære Kunsten til et Par af Selskabet valgte Personer. Med Anviisningen maatte følge en Ost til Prøve, hvoraf kunde skjønnes, at den Ost, hvis Tilberedning lærtes, i alle Henseender nøiagtigen svarede til en af hine fremmede Oste; thi om den her frembragte endog blot i uvæsentlige Dele, som f. Ex. i Farven, afveeg fra den originale, var dette allerede nok til at standse eller vanskeliggiøre dens Afsætning, saavel hos os som til Udlandet. Anmærkning. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise udenpaa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Pramie. Afhandlinger, som ikke have vundet Præmie, kunne, tilligemed de dertil hørende forseglere Sedler, erholdes tilbage inden 6 Maaneder, at regne fra Præmie=Mødets Datum, efter hvilken Tid Selskabet ei længer dertil er ansvarligt. I Henseende til de Afhandlinger, som vinde den største Præmie, forbeholdes Selskabet sig Ret til, om det finder for godt, at besørge dem udgivne, men Fordelen af Udgivelsen tilfalder ganske Forfatteren. De Afhandlinger derimod, som vinde de andre Præmier, maa Forfatteren selv lade trykke, dersom Selskabet ei inden to Aars Forløb, fra den Dag Præmien er tilkjendt, lader dem udgive. Lader Selskabet deraf blot trykke Udtog, da beholder Forfatteren Ret til, selv at lade det hele trykke, naar han finder for godt; men findes der, i nogen ikke belønnet Afhandling, Jdeer eller Jagttagelser, af hvilke Selskabet ved Trykken ønsker at gjøre Brug, da antages det, at den Forfatter, som ikke inden den ovenfor foreskrevne Tid har fordret sin Afhandling tilbage, deri har samtykket. Navngivne Forfattere, hvis Værker allerede ere trykte, have ingen Adgang til Præmier eller Belønninger, saasom Selskabet blot tager under Bedommelse de Skrifter, som, forinden de trykkes, ere i Haandskrift indleverede. Hvis Nogen skulde have begyndt at udarbeide Afhandlinger efter nogen af Opgaverne i de forrige Præmie=Lister, er Selskabet villigt til at tage dem i Betragtning, og tilkjende extraordinaire Præmier, om de saadanne fortjene. Det vil og med Fornøielse modtage og efter deres Værd belønne Afhandlinger og andre vigtige Materier, Landhuusholdningen eller Kunstfliden vedkommende, for hvilke Præmier ikke endnu have været eller ere udsatte.