JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Loven om Pairværdigheden er nu bleven underskreven af Kongen og offentlig bekjentgjort, som en Deel af Chartet, i hvis 23de os Sted den træder. 13 Pairs have anmeldt for Præsidenten i Kammeret, at de renoncerede paa deres Værdighed, fordi de formeente, at naar dens Arvelighed var afskaffet, kunde de ikke gjøre Landet mere Nytte i denne Egenskab. Marquis af Dreux=Brezs forlangte, at deres Skrivelser skulde forelæses, men Kammeret besluttede næsten eenstemmig, at dette ikke skulde finde Sted. Det hedder, at mange flere Pairer ville følge disses Exempel, naar først Lovforslaget angaaende Carl den 10des og hans Families Forviisning er bleven afgjort. Hertugen af Broglio afgav den 9de i den dertil udvalgte Commissions Navn en Beretning om bemeldte Forslag. Han vilde, at de tvende Udtryk: Erkonge" og Forviisning, skulde udslettes af Loven, som indeholdende en unyttig og ubillig Forhaanelse. Han sagde, at man hverken burde efterligne Conventet, der kaldte Ludvig den 16de Capet, eller Bourbonnerne, som kaldte Keiser Napoleon ved sit Familienavn: Bounaparte, men lade Carl den 10de beholde sin Titel af Konge. Ligeledes foreslog han, at man istedetfor Forviisning skulde sige. Det forbydes Carl den 10de &c. at betræde Frankrigs og dets Coloniers Gebeet. Den franske Regjering er noget misfornøiet med, at adskillige af de udenlandske Diplomater i Paris holde saa megen Omgang med gamle Bekjendtere, af hvilke mange, som en Følge af Revolutionen, staae i Opposition mod det nærværende System og betegnes som Carlister. Den østerrigske Gesandts Hotel hørte, under den forrige Regjering, til et af de Steder, hvor disse Circler især forsamlede sig og det nærværende franske Ministerium har besværet sig over, at Le Belgien.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Den belgiske Moniteur forsikker, at der fra London, er indløben Efterretning om, at det østerrigske Hof har billiget Conferentsens Fremgangsmaade og de af samme foreslaaede 24 Artikler, imidlertid modsiges dog denne Paastand fra andre Stæder, og noget Afgjort og Officielt meddeles endnu ikke. Rimeligst synes den Efterretning, at de 3 østlige Magter (som man kalder dem i Paris, have erklæret kun i Forening med Kongen af Holland at ville ratificere Tractaten, samt protesteret mod enhver Anvendelse af Vaabenmagt til sammes Fuldbyrdelse. Hermed stemmer den galante Tone vel overeens, som hersker i Conferentsens sidste Svar af 4de Januar, paa Kongen af Hollands Jndvendinger mod Tractaten, som deri besvares med største Respect, men uden dog at de egentlige Stridspuncter derved forandres. Det lader ligeledes til, at man har besluttet at udsætte Natificationsterminen i 2 Maaneder, om man i den Tid skulde kunde komme til Accord og saaledes vil denne Sag formodentlig endnu i nogen Tid sætte Statsmændenes Hoveder og Coureerhestenes Fødder i Activitet, thi det er nok længe siden, at nogen politisk Sag saaledes strabadserede Courererne, som den belgiske, især siden Spørgsmaalet blev om den bekjendte Tractats Ratification eller Jkke=Ratification.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Den preussiske Statstidende indeholder en Skrivelse fra Bryssel af 8de Januar, Himlen maa vide, hvilken overordentlig Efterretning her maa være indtruffen, thi her er en Fart og en Tummel som om Verdens Ende forestod. Vore Permitterede ere indkaldte, Borgergarden er forsynet med Patroner, Forstærkninger ere marscherede til Grændsen, og vore Kaffehuus=Politikere spaae, at Fjendtlighederne ville tage deres Begyndelse den 16de Januar, fordi - som det hedder - 3 Magter definitiv have forkastet Tractaten af 15de Novbr. Og hvad siger Moniteuren hertil, Den fortæller, at Conferentsen i London i en den 4de Januar affattet (nylig omtalt) Protocol har besluttet at blive ved sin tidligere Bestemmelse og skjøndt den endnu ikke meddeler dette Actstykke (det er siden bekjendtgjort, fortjener den dog vel saamegen Tiltro, at hine Rygter maatte forsvinde. Hvortil altsaa disse Krigsrustninger, Tantæne animiscælestihus iræ? Skulde man maaskee have i Sindeat storme Citadellet i Antverpen, hvis Holland ikke rømmer det til den bestemte Tid, Dette Rygte har rigtig nok gaaet, men det er for taabeligt til at man kan gjentage det endog blot halv for Alvor. Kongen er vendt tilbage fra Antverpen og har yttret sig temmelig utvetydig over den ufortjente kolde Modtagelse, som han har funden der. Ved en stor Concert, som blev given i det philharmoniske Selskabs Sal til Kongens Ære, var det, skjøndt Subscriptionsprisen var lav, saa tomt, at man, for ikke at vise Kongen tomme Bænke, tog adskillige af disse ud. En lignende Mangel paa Opmærksomhed yttrede sig Aftenen i Forveien i Theatret, som Kongen beærede med sin Nærværelse og hvor det næsten ganske manglede paa Damer. Ved de offentlige Audientser indfandt sig kun Stadens Civil- og Militair=Autoriteter samt de engelske, franske og buenoscapresiske Consuler, men ingen af Adelen eller den fornemme Handelstand. Ved den store Mynstring skal endog ved Siden af Raabet: Vive le Rii, have ladet sig høre en usømmelig Piben. Jntet Under altsaa, at Kongen er meget utilfreds med Resultatet af sin Antverpenerreise og skal have sagt til Borgermesteren der: "Jeg fortjener ikke en saa kold Modtagelse at Staden Antverpen. Det er ikke mig, som har skabt Revolutionen, tvertimod have Belgierne hentet mig og jeg er kommen for at forhindre Blodsudgydelse. - General Belliard er endnu ikke kommen tilbage fra Paris, hvilket opvækker nogen Forundring, derimod indtræffe daglig omflakkende Franskmænd hist og her i Landet, hvor de enten optræde som sædvanlige Jnformatorer og oprette Pensions-Anstalter, eller som St. Simonismens Apostle søge at erhverve denne fordærvelige Lære nye Tilhængere. Paa Grund af vor Eulturtilstand kan man med Hensyn paa denne Lære kun antage Et af Tor enten finder den, som alt Halvforstaaede, og Overspændte, især naar det kommer fra Frankrig, talrige Tilhængere, eller - hvad der er sandsynligere - det lykkes vor Geistlighed at faae de første St. Simonister formelig uddrevne af Landet - et Resultat, som man kunde friste til at kalde en velgiørende Act af vor Jntolerance. F.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Kjøbenhavn. Efter Forlydende vil alt i Løbet af denne Maaned Udarbeidelsen af de forskjellige Lovforslag med Hensyn til Provindsialstændernes Jndførelse, vorde fuldendt. Men førend disse, ved Hs. M. Kongens allerhøieste Sauction, erholde Lovskraft, ville de, som man erfarer, blive forelagte adskillige dertil kaldte, agtede og kundskabsrige Mænd, til nøiere Drøftelse, saavelsom og ved Trykken til den offentlige Mening Bedømmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
De theologiske Studenter have overrakt deres høitagtede Lærer, Prof. Clausen, hans Buste i Marmor tilligemed en Adresse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Mag. Lindberg skal have ansøgt Hs. M. om allerhøieste Tilladelse til at maatte holde Prædikener for sine Tilhænger i Frederikskirken paa Christianshavn, da de ikke meere kunne rummes i det Lokale, hvori de hidtil have holdt deres Forsamlinger udenfor Staden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
En ulykkelig Moder efterlyser sin forførte unge Datter som den 13de Decbr. forlod sin Condition hos Cancellieraad Jørgensen, og siden ikke har været at finde, men rimeligviis i Fortvivlelse har endt sine Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Ved den den 14de Januar faldne Snee er Kane- og Slædefarten i og omkring Staden kommen i den livligste Gang. Jsærdeleshed var dette Tilfældet den 15de (Søndag). Fra om Formiddagen til ud paa Aftenen lød paa Gader og Torve næsten uophørlig Bjældeklang og Pidske knald, og det ene elegante Tog af Kaner afløste det andet ligesom der ogsaa paa alle befærslede Steder i og udenfor Hovedstaden vrimlede af Promenerende. Udenfor Staden, gjaldt de fleste Lystfarter Herr Casadabans i forrige Sommer etablerede, smagfulde Restaurationssted Seelyst, og Bellevne. D. K. H. Prindserne Frederik Carl Christian og Ferdinand deeltoge begge Dage i denne Forlystelse. For nogle Dage siden ankom det de Bachske Kunstberiderselskab hertil fra Gothenborg. Det tæller henved 30 Medlemmer, iblandt disse Flere, der skulle høre blandt de fortrinligste Kunstberiddere i Europa, og Selskabet har et Antal af 30 ypperligt dresserede Heste, af hvilke enkelte kunne udføre de frappanteste Kunststykker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Ved indeværende Aars Begyndelse bestod den Kgl. SøEtat af 3 Admiraler, 4 Kontra=Admiraler, 5 Kommandeurer, 15 Kommandeur=Kapitainer, 20 Kapitainer, 27 Kapitain=Lieutenanter, 41 Premier=Lieutenanter og 44 Second Lieutenanter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
J forrige Vinter afbrændte et Sted Venneminde, kaldet, ved Jagtveien; Mistanke faldt paa Eieren, Strand toldbetjent Langebek, og det saa betydeligt, at han blev arresteret og Sag desangaaende institueret mod ham. Underretten fandt ham skyldig, men ved Høiesteret er han frikjendt, Assurancesummen ham tilkjendt, og skulle Auctions omkostningerne udredes af det Offentlige.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
J Sundbyvester paa Amager fandtes forleden Dag hængende i et Træ en ubekjendt Mandsperson, der havde hos sig nogle Dokumenter, lydende paa Navnet: Frit Hovmann.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Schrydstrup Sognekald i Ribe Stift, 210 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 17de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 a 151 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/2 a 41 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 489 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 83 1/2 i Banco. Nationib. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 r. S. Ditto Ditto 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 a 10 1/2 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 a 99 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9 a 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblg. 59 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 62 1/2 a 62 1/2 L. St. Hamborg, den 17de Januar. Bourdeaux 189 1/2. Petersborg 91. London 13 Mk. 6 1/4 s., k. S. 13 Mk. 7 3/4 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 35, 40, 2 M. 35, 20. Kjøbenhavn 213. Species i dann. Disconto - 5 1/2 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Blandede Efterretninger. Commandanten paa Kronborg Fæstning ved Helsingøer,
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Hs. Exellence, Generallieutenant v. Scheel, har endt sin jordiske Vandel i den høie Alder af 81 Aar. Udgiveren af Politivennen, Major Kristensen, har tilegnet den sidste Aargang af dette af Uden nogensinde at have seet Ds. Exell., eller havt den Ære at være kjendt af Dem, har dog endeel af Deres Livs Vandel ikke været skjult for mig. Jeg vil ikke omtale de Forbedringer i Landbruget, som De i sin Tid indførte paa Deres vidtløftige Gods Antvorskov, hvilke have baaret og endnu yde velgjørende Frugter for hele Landet; heller ikke vil jeg nævne Deres Velgiørenhed mod Bombebøssen og det almindelige Hospital, hvorved De har reist Dem et varigt Minde, men at De i Løndom har afhjulpet mangen uforskyldt Fattigs Trang, deels ved at forunde ham Arbeide, deels ved gavmild Understøttelse: det bør jeg ikke fortie; men tillader mig derfor, ved at tilegne Dem dette Bind af et Blad, der ofte var den Fattiges Talsmand, offentligen at bevidne Dem min dybe Høiagtelse, hvormed jeg forener mit og Manges oprigtige Ønske: at Forsynet vil gjenskjænke Dem Deres tabte Helbred og forlænge Deres daadrige Liv, saa at De først seent maa vandre didhen, hvor al Misundelse og Miskjendelse ophører.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Ligesom Andersen sidst i Aaret udgav en Samling af Vignetter til danske Digtere, saaledes har ogsaa Bladet Kbhvns. Skilderie leveret Nytaarsaftens Vignetter til det danske Theaterpersonale, og ligesom der af hine blev her i leveret nogle til en Mundsmag, saaledes meddeles nu ogsaa et Par af disse: Fru Heiberg. I dette Øiepar, paa disse Læber Stræber Hr. Amor og Hr. Komus om en Priis at vinde. Det er en Huldgudinde, Lidt jordisk vel, men med et himmelsk Blik, Og en guddommelig Mimik. Mad. Wexschal. Naar Abrahamsen, Heiberg og Larcher er hver for sig: Charitte, Og Jomfru Heger, som vi for har seet, en Aphroditte, Hvad er vor skjønne Madame Wexschal da - Venus Urania. Jfr. Jørgensen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Det er en Kunstnerinde, Pallas Minerva paa vor Scenel, Hun som Elisabeth og Triumphens Meier stander eene. Jfr. Verning. I Dandsens Theorie hun er vist klogtig, Og i dens Praxis saare dygtig, Ret smukt er hendes Legem bygt, Men hendes Ansigt er lidt stygt, For Afsky, Had og Vrede fik Hun god Mimik. Hr. Nielsen. Der hvor Natur og Kunst sig sammenslynge, Maa Sands for Kunst sig dagligen forynge, b) besøde Grundeiendomme, eller i 5 Aar have dyrket skattepligtige Jorder, c) ere Borgere i en Kjøbstad, eller have en Grundeiendom, J 300 Rbd. Værdie i en Kjøbstad.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Forfatteren gaaer nu over til en kort Udvikling om Beaffenheden af Forfatningerne i adskillige andre Lande og ger blandt andet: "Man vil finde, ved nærmere at gjøre g bekjendt med Repræsentationen i England, hvis store nomalier, at f. Ex. 8 Deputerede vælges af 14 Personer, 3 8 andre Deputerede af 19400 Personer have nu foran diget Reform Billen, at Kjøbstæderne i det Hele er indommet en langt større Valgret end Landdistricterne, og at an af de sidste kræves Grundbesiddelse, derimod i Kjøbstæerne et Retsforhold, som ofte er stridigt og ikke tilbyder den Garantie, som vor Borgerret giver Staten." (Fortsættes.) Digterens Lyksalighed. (Harlequin Port declammerer.) Lyksalig den hvem Phøbus Harpen rækker! Hvis Tinding han med Laurbærkrandsen dækker, Hans Lod er skjøn, hans Herlighed er stor - i Ord.han paa Begeistrings stærke Ørnevinger. Sig himmelhøit fra usle Jord opsvinger, Mens Hoben efter ham forhauset seer - og leer. Om end hans Bane her var trang og mørk Han gjor et Paradiis dog af en Ørk, Han i et Hav af Jdealer svømmer - han drømmer. Stolt i sin Kraft han trodser Skjebnens Harm, Ei Sorgens Pile saare kan hans Barm; Thi langt ophøiet over den han flyver - han lyver. En Skat han udi Fantasien eier, Som ei den hele Verdens Guld opveier, Han kjender intet Savn og ingen Nød - undtagen den for Brød. Hvo ligner ham i Herlighed i Glands, Kaar, smykket med den skjønne Digterkrands, Som Præst han stander ved Apollos Alter - i Pialter. Var han ei til, hvad maatte Verden savne Hans Meed er jo at glæde og at gavne, Hans Standpunct, hæderligt og høit for vist -ja i en Qvist. Selv den som staaer paa verdslig Høiheds Tinde Jv søge vil hans Gunst - hans Sang at vinde. Hvor findes den som Skialdens Storhed naaer - paa Bidstrupgaard. Ham alle Mand i hele Landet kjender, Man elsker ham, man bærer ham paa Hænder, Man tusind Blomster paa hans Bane stroer, ja - naar han døer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Jndsendt.)¬ J Aalborgs Stiftstidende No. 3 for dette Aar meldes under Overskrift Hals, at der i afvigte Aar 1831 vare dertil fra Søen indkomne 803, og derfra udseilede 833, Skibe og Fartøier, og senere opgives i No. 6, under Artiklen Aalborg, de herfra i samme Tid uderpederede Skibes Antal at have været 819, hvoraf maatte kunne uddrages den Slutning, at 16 udgaaende Skibe forliste imellem Aalborg og Hals. Dette har dog lykkeligviis ikke fundet Sted, og begge foranførte Opgivelser ere urigtige, da der i Aarets Løb i Alt kuns indkom 790 Fartøier og Baade, som ere anmeldte paa Toldkammeret i Aalborg, og der udklareredes i samme Tid kuns 763, hvoriblandt kuns eet Skib. Heri er medregnet smaa Baade til og fra Helsingør, Læss, Skagen, Frederikshavn, Sverrig a. Alle de øvrige mere Opgivne have ikkuns været Fisker=, Tørve= og Sandbaade, som ikke komme udenfor Tolddistriktet og følgelig ingen Toldklarering gjøre. Af de Jndkomne have 344 løst Kvarantænepas; de øvrige kom indenlandsfra eller fra Østersøen. Skovgaard, Mægler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Døde. Fru Caroline Suckov, f. Castenschjold; F. A. Thorsøe, 58 Aar; Dreierm. D. A. Bostrøm, 67 Aar; A. M. Petersen, f. Rasmussen, 31 Aar; Slagtersvend B. Jacobsen, 40 Aar; F. Ibsen, f. Dulsmann, 71 Aar; alle i Kbhvn. Captain i norsk Tjeneste H. U. W. Fabricius, 48 Aar, en Kjøbenhavner. Generallieutenant v. Scheel, 81 Aar, i Helsingøer. Forhenv. Overlærrer C. D. Lund, 64 Aar, i Slagelse. C. Toxen, f. Petersen, i Kjøge. Justitsraad Mourier paa Møen. Etatsraad J. C. Ryberg, 66 Aar, til Frederiksgave. Charlotte Holm, 57 Aar; R. Thomsen, 62 Aar; begge i Odense. G. Møller, f. Krøyer, 27 Aar, i Svendborg. H. Christensen, Eier af Kongsgaard i Ribe Stift. Fru C. M. Stadfeldt f. Bay, 66 Aar; H. Bøie, 56 Aar; begge i Randers. Kirkesanger J. Graver, i Volidum. M. Møller, f. Lerche, i Fransberg. - Enken A. M. M. Bauersachs, f. Hagen, (forhen gift Richter), H. H. Bauer, 59 Aar; begge i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Aalborg Torvepriser, den 2de Januar. Oxekjød 5 a 6 s.; Herregaardssmør 20 a 22 s.; Bønder smør 17 a 18 s. Pundet. - Kartofler 13 a 14 s.; Rug 5 Mk. Skjeppen. - Æg 20 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Aalborg Kirker. Jmorgen prædiker til Høimesse i Budolphie Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Døbt. Den 10de Januar. Pastor Krarups Søn, Christian Marinus Krarup; Fadd. Fru Stifts provstinde Stochholm, Jomfru Kofoed, Assessor Kayerød, R. af Dbr., Præsterne Aabel, Henneberg, Fogh og Boesen, Kjøbmand Green, Viinhandler Weile, Stiftsfuldmægtig Ostenfeldt. - Den 15de Januar. Møllekudsk N. Sørensens Datter, Ane Kirstine Nielsdatter; Fadd.: Mad. Mørk, Pigen K. Jensdatter, Skipper Mørk, Værtshuusholder I. Christensen, Børstenbinder N. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Begravede. Den 11te Januar. Værtshuusholder A. Chr. Sørensens Søn, Jens Christian Sørensen, 6 Dage. Naalemagermester Chr. Østergaards Kone, 39 Aar. Den 20de. Toldbetjent J. Weiles Enke, Maren Cathrine Holm, 74 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Døbt. Den 15de Januar. B. Jørgensens Datter Oline Christine Jørgensen; Fadd.: Lars Pedersens, Hustru, Pigen C. Jørgensen, Jens Larssen, J. Pedersen, og A. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Ved Tallotteriets 1358de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 75. 70. 69. 55. 89.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Bekjendtgjörelser. Afler et Sygeleie af 19 Dage hensov i Dag Morges Kl. 7, til et bedre Liv, min 3ngste Sön, ENS P. de NB., 22 Aar gammel. Overbeviist om, et Buller, der kjendte kan, deler min billige Sorg, Jrabeder jeg mig al Bevidnelse om Deeltagelse. Birkelse, den 18de Januar 1832. H. de Skeel. födt Comtesse Trompe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
I Aftes Kl. 9 døde vort kjære Barn, Christiane Birgitte, i en Alder af 9 Maaneder, hvilket sørgeligst bekjendtgjøres Familie og Venner. Aalborg den 21de Januar 1832. C. B. Hegermann, S. Hagermann, f. Boggild. Major
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
J Anledning af Hans Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsdag, bliver den 28de Dennes Assemble og Bal i Klubselskabet Enigheden, hvilket deeltage indbydes saavel Selskabets Medlemmer, som ogsaa Damer og Herrer udenfor Selskabet. Entre-Billetter til denne Høitidelighed afhentes hos Klubdirecteur, Kjøbmand P. Pagt, inden den 2de Dennes og betales med 8 Rbmk. Sedler og Tegn af Medlemmer og 10 Rbmk. af Jkke Medlemmer af Selskabet. Aalborg, den 29de Januar 1832. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Stedet Nr. 126 i Lille Rygade er at faae tilleie til Paaske=Flyttetid. Ch. M., sal. Jacobsen. Til Paaske=Flyttetid d. A. ønskes tilleie 3 a 4 Værelser, med Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder; det Øvrige erfares paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Almanakker for 1832 faaes nu igjen, 10 s. - Skrive og Reise=Calender, 36 s. - Smaa Contoir-Calender, op klæbet paa Pap, 16 s., hos R. Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
De Enker som ere berettigede til Pension af Aalborg Byes Enke=Pensions-Stiftelse fra 8de August 1798 (demoldenborgske Enke=Casse, underrettes herved om, at Pensionen for afvigte Aar nu hos mig kan erholdes mod Leve Attest og Quittering, med 5 Rbd. 29 s. - Det bemærkes derhos til Efterretning, at ifølge den allernaadigst approberede Fundats herefter allene de Enker komme i Betragtning, som inden Juni Maaneds Udgang have indleveret Leve=Attest. Aalborg, den 19de Januar 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
J Stedet Nr. 42 paa Vestergade er en net Beboelse foren liden Familie at faae tilleie til næste Flyttetid; man henvende sig desangaaende til Hr. Bager Harhorn. Tilkjøbs,
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
et næsten nyt Chatol med Opsat og Mahogni=Indretning i Klappen, forresten Alt af blank østersøisk Eeg; Liebhabere, henvende sig til Reebslagermester Gleerup, hos hvem samme er indsat.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Undertegnede anbefaler sig med conservations og alle andre Sorter Briller og Lorgnetter, slebne efter nøiagtig Øienmaaler; Barometre, enkelte og dobbelte; Termometre med Qviksølv og Spirritus, paa Messing, Tin= og TræSchaler, samt mæske, bade og reise Ditto; hollandske og Bismer=Kornvægte, Alcohollometre og Gradestokke, Gaslamper, Compressions- og Platina=Fyrtøier, Kapsler til Knaldhytter, samt reparerer alle ovenstaaende Dele, Kikkerter, Octanter og alle andre til det optiske og mekaniske Fag henhørende Artikler, alt til de billigste Priser. K. C. Knudsen, i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Hollandsk Hør, heglet og uheglet, faaes hos F. C. F. Hartmann, paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Et Leiested i Urbansgade, 6 Fag, 2 Loft høi, indrettet til 3 Beboelses=Leiligheder, er til Paaske=Flyttetid at faae til Leie, og hvorom kan accorderes med Niels Kjærsgaard paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Et Leiested ved Ny-Mølle, med 2de Stuer, Kjøkken og Qvistkammer, er til Paaske, eller strax at faae til Leie, om samme kan accorderes med Niels Kjærsgaard. At en Samling i afg. Pastor Hübertz af Skivum, hans Dødsboe, bliver afholdt paa mit Contoir i Wildsted, Torsdagen den 16de næste Maaned, Kl. 10 Formiddag, bekjendtgjøres herved i Henhold til Pl. af 21de April 1824. Wildsted, den 17de Januar 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
En Beboelse i Havnens Vaaningshuus er at faae tilleie til Paaske=Flyttetid. Aalborg Havne-Contoir, den 19de Januar 1832. Brink.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Hvid Gulvsand kan faaes hver Dag a 20 sk. pr. Tønde hos Johan Rauberg i Kattesundet. Næstkommende 28de Januar bliver Bal i Hiørring hos R. C. Blichfeld.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
J min iboende Gaard i Urbansgade ere Værelser at erholde til Leie næstkommende Flyttetid. i Johan Gottl. Kohsel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
En 1/2 Tds. Kobberkjedel er tilkjøbs hos Nørholm, Uhrmager.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Fra Presen er udkommen: 1) Den almindelige Retslære af M. H. Bornemann, Etatsraad, Doctor og Professor i Lovkyndighed, 1ste Deels 1ste Afdeling, 2 Rbd. 2) Tordenskjold, original historisk Roman, af J. C. Lange, 1 Rbd. 48 s. 3) Nye Forgylder og Lakeerbog af Geyert 64 s. 4) Aarsagerne til den danske Hesteavls Forhold, samt Midlerne til dens Opkomst, af Hertugen af Augustenborg, 48 s. 5) Skrivelse om en Fattigbestyrerdjævel med et Par Ord om hvorledes en Fattigbestyrer ikke bør være, af M. Vinther, 16 s. 6) Appel til Kongen og Folket og Major Mangor og Kammerherre Benzon, af M. Vinther, 32 sk. 7) Sendebrev fra Cholera-Sotten til Janus Rotteromantanus, af M. Vinther, 16 s. 8) Zaire - I Haab om Gjæstfrihed, 64 s. 9) Merope - Til Tak for Gjæstfrihed, 64 s.Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Jfølge allernaadigst dertil forundt Privilegium har undertegnede etableret sig som Farver her i Byen, og anbefaler sig til Farvning, Trykning og Presning af uldne og linnede Tøier, m. v.; idet jeg forsikkrer at billig, hurtig og reel Behandling, skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Frederikshavn, den 17de Januar 1832. Ærbødigst. J. Reincke, Farver.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Som Bødkermester her i Byen, efterat have gjort Mesterstykke i Kjøbenhavn, anbefaler jeg mig til enhver, der har Brug for mit Arbeide, lovende billig og reel Behandling. Frederikshavn, den 18de Januar 1832. P. Thygesen, Bødkermester.