Københavns Adresseavis, 1781-06-13
De som endnu i denne 11 Junii Terminer har Capitaler paa Renter at udsette, kan faae samme sikker og vel anbragte, naar Vedkommende derom melder sig i Silkegaden Nr. 66 hos Mauriz Frydensberg. Fortsættelse om Hegnet. (See No. 94.)Man siger, hvorfor kan Hartkornet ikke lige saavel være den Regel hvorefter Hegnet deeles, som de kongelige Skatter, Hoverie og Landgilde beregnes. Men hvorfor skal Hartkornet, som er den Maalestok, som Regieringen har ladet bestemme til derefter at tildeele enhver Jordebruger de offentlige Byrder, saa som de kongelige Skatter, Kongereyser, Landeveienes Reparation a. (Hoverie og Landgilde bestemmes ikke efter Hartkornet allene, tillige være den Regel, hvorefter man skal bestemme nye og private Byrder, allerhelst, da denne Maalestok er saa meget ulige og forskiellig. Vel har Hartkornet de fleste Stæder været den Regel, hvorefter Mand og Mand udi en Bye i Fælledskab har deelt deres fælleds Gierder, og i dette Tilfælde er det rimeligt og rigtig, at Hegnet deeles efter Hartkornet; thi gemeenlig har alle Mand udi Byen Jorder adsplittet mellem hinanden efter Hartkornet, de har alle lige langt til dem, og derfor har de alle Fordeel efter Hartkornet, og følgelig er deres fælleds Gierder, som for deres konomiske Indretnings Skyld er opført mellem deres Marker, deelt imellem Byemændene efter Hartkornet, men ved Fælledskabets Ophævelse mellem Bye og Bye, eller Mand og Mand, der er det rimeligere og naturligere, at de paastødende tager halv Hegn, hvilket jeg i det efterfølgende skal vise. Man siger, at dersom Hartkornet ikke skulde blive den Regel hvorefter at Hegnet mellem Bye og Bye, blev at bestemme, men at de paagrændsende skulde tage halv Hegn, da vilde de smaae Byer faae for meget Hegn imod de store, og det saa meget, at de snart vilde blive ødelagte, hvortil jeg svarer, at naar det mellemværende Hegn bliver deelt efter Hartkornet, da faaer de større Byer udi det Hele meget meer Hegn paa Hartkornet, end de smaae, hvilket jeg tilforn har viist, og skulde de smaae Byer blive ruinerede, fordi at de fik det halve Hegn omkring deres Markeskiæl, saa maae Fælledskabets Ophævelse mellem Mand og Mand, som endnu udfordrer langt meere Hegn, være et gandske ødeleggende Onde, og dog seer man, at der daglig flere og flere gaae ud af Fælledskab, enten maae derfor det halve Hegns Tagelse for de smaae Byer være gandske taaleligt, eller og de som gaaer ud af Fælledskab haster til deres egen Ødeleggelse. - Og hvorledes skulde det halve Hegns=Tagelse for de smaae Byer være gandske ødeleggende, da det er saa accidentel, om de have store eller smaae Byer til Naboer, og mon den lille Byes Markeskiæl enten bliver længere eller kortere, fordi den grændser til en stor eller liden Bye. Og for at vise hvor favorabel at Hegnets Tagelse efter Hartkorn kan være for en Bye, og hvor byrdefuld det efter de locale Omstændigheder for en anden Bye af samme Størrelse, som den første kan skive, da vil jeg antage tvende udi Størrelse og Hartkorn lige store, men paa tvende Stæder fra hinanden beliggende Byer, b. og c. begge disse Byer er hver paa 50 Tdr. Hartkorn, men den ene Bye b. grændser til 4 Byer hver paa 100 Tdr. Hartkorn, da fik denne Bye, naar Hegnet blev deelt efter Hartkornet 1/2 Deel af Byens Omkreds at hegne. Setter man nu, at den anden Bye c. havde 4 Byer til Naboer, hver Bye paa 25 Tdr. Hartkorn, og Hegnet her ligeledes skulde deeles efter Hartkornet, da faaer Byen c. 3 af sin Omkreds at hegne. Vilde man sige, at naar Byen, d. havde 4 Byer til Naboer, hver paa 100 Tønder, Land, da burde, naar Figurerne skulde være eens dannede, Byen c have 8 Byer, hver paa 25 Tønder at grændse til, da vil jeg gjerne concedere sligt, saasom at Byen c. derved endnu fik 3 af Hegnet ved Skiellet. Kan her nu være nogen gyldig Aarsag, at af disse tvende lige gode og store Byer, kan den ene Bye c. taale at tage 3, og den anden Bye b. kuns 1/2 Deel af Omkredsen at hegne, og mon Byen b. ikke bedre kunde tage det halve Hegn, uden at blive ødelagt, end at Byen er nu kan tage 1/2 af Omkredsen at hegne, og dog ikke faae for meget at hegne, allene af den Aarsag, at Byen c. har den Ulykke, at grændse til mindre Byer. Ja det er billigt, at en Bye bør vinde ved en sterkere og tabe ved en svagere Naboe, siger man mig; men saa kunde jeg vel ogsaa giøre Fordring paa endeel af min meere formuende Naboes Midler. Havde Forfædrene været saa gode Agerdyrkere, at de havde indseet, at store Byer vare skadelige for Ager, dyrkningen, da havde de neppe dannet saa store Byer, som man adskillige Steder finder, dersom at Agerdyrkningen havde været deres fornemste Handtering, ja havde der allevegne enten blevet enkelte Gaarde eller smaae Byer, hvilket ligesaa let kunde skee et Sted, som et andet, hvorledes mon da Forfægterne for Hegnets Tagelse efter Hartkornet vilde falde paa en Regel, at deele Hegnet saa ulige og ubillig, som naar det deeles efter Hartkorn? Jkke allene af det som anført er, men endog den daglige Erfaring bekræfter, at de smaae Byer har Fordeel for de større, og det formedelst Jordens forskiellige Afstand. Skulde derfor Beboerne af den foranførte store Bye. A. indsee dette, og beslutte, i Steden forA. at indrette 4 min  m. dre Byer m.m., hvoraf enhver blev af - - Størrelse og Hartkorn lige med Byen m m.a, da var det og billigt, at m. fik lige saameget Hegn som 4, men da denne økonomiske sidste Indretning med K. ikke vedkommer 4, man Hegnet mellem A. og a., det er Linien og per tilforn deelt saaledes, at Aderaf faaer 3/4 og a 1/2, de 3/4 af og p. som tilforn tilfaldt den store Bye A tilfalder nu den angrændsende, Bye m. Kunde det nu være billigt, at endskiønt, at 3 og m. ere lige store og lige gode, saa kan dog den ene Bye, a ikke taale, at tage meere end 1/4 af Hegnet o. p., og den anden Bye m. kan derimod taale at hegne 3/4 af o. p., og saa urimelig, som Forskiellen her er viist saaledes vil den de fleste Steder forekomme, hvor at Hegnet bliver deelt efter Hartkornet. Men maaskee man vilde svare mig, at saalænge som A. bliver som den er, bør den tage Hegn efter Hartkornet med and grændsende a., men saasnart som A. bliver gjort mindre, bør Hegnet omdeles efter de paastødendes nye Hartkorn, dog vil jeg neppe vente mig denne Jndvending, saasom jeg dertil vilde tage mig den Frihed at sige, at saa var den hele Bygning, som Forfægterne for Hegnets Tagelse efter Hartkorn har opført, kun Spilfægterie; thi saasnart en stor og en liden Bye, enten vilde eller skulde skilles fra hinanden, hvor let var det ikke for den store Bye, at udflytte en Gaard ved Markeskiellet, og saa fik den lille Bye strax meget meere Hegn end den store Bye, indtil at den line Bye, enten udflyttede eller udskiftede en Gaard derimod, og da vilde den lille Bye endog efter Hartkornet faae lige Hegn med den store, om begge Gaardenne vare ligestore, og meere Hegnend den store Bye, om Gaarden, af den lille Bye, som de fleste Steder vilde hænde sig, var større, end Gaarden af den store Bye, og naar saadan Omdeeling skulde finde Sted, vilde man ofte finde Leylighed at paalægge de smaa Byer endog efter Hartkornet meere end der halve Hegn. Alle disse Fornærmelser enten paa den ene eller anden Maade, blive forebyggede, naar det mellemværende Hegn blev deelt lige imellem de paagrændsende.