JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Saasnart det erfares at Bourmont har stillet sig i Spidsen for de spanskkarlistiske Rebeller, skal bemeldte Korps have Ordre til at overskride Pyrenæerne for, i Forening med Dronningens troe Tropper at undertrykke et Forsøg som ikke allene kan have de betænkeligste Følger for den pyrenæiske Halvøe, men ogsaa for Frankrig selv. Kongen havde sendt en af sine Adjutanter til Madrid med et egenhændigt Brev til Dronningen, Donna Maria Christina. Den 4de October om Morgenen var der en diplomatisk Forsamling hos Talleyrand; Grev Pozzo di Borgo, Lord Granville og den østerrigske Gesandt vare tilstede. Man forsikrer, at den russiske Ambassadeur var traadt op i Spaniens Navn. – J Gazette med, læses: "Cholera er atter udbrudt i Paris. J 48 Timer vare 18 Cholerasyge bragte paa Hospitalet, Hotel dien, af hvilke 7 døde inden 4 Timers Forløb., Tydskland. Den 29de Septbr. var den Dag, paa hvilken Hertugen af Bourdeaur opnaaede sin Myndighedsalder. Mange franske Carlister havde som bekjendt, begivet sig til Prag for at gratulere ham. Den unge Hertug af Fitziames (en uægte Stuart) overratte Prinds Henrik Kaarden og Sporerne som vare sendte ham fra Paris. Carl X var ikke tilstede, det hedte, at han tilligemed Dauphine og Mademoiselle vare tilsomst afreiste til Triest, for den at træffe sammen med Hertuginden af Berry. For Øieblikket finde meget vigtige Ministerialkonferentser Sted i Wien, men ogsaa disse forhandles med den største Hemmelighed. Man troer at de angaae Tydskland, da Præsidentesandten ved den tyd ske Forbundsdag var bleven kaldt dertil. Gjennem Frankfurt passere Kourerer frem og tilbage. Rygterne tale og forestaaende Territorialforandringer, blandt hvilke at Frankfurt skal tilfalde Bayern, Rhinbaiern, forenes med Rhinpreussen, o. s. v. – Keiseren af Østerrig havde nylig ved en Troppemønstring det Uheld, at hans Hest sank ned med ham i et dybt Morads, og væltede omkuld paa Siden tilligemed Hs. M., der blev heel tilselet, men kom dog ingen Skade til. J Jtalien skal der i disse Dage holdes Mønstring over to Leire paa 75000 Md. østerrigske Tropper Norge. Antallet af de i og ved Drammen stedfundne Cholera-Tilfælde var indtil den 1ste dennes 54, af hvilke 3 i Liers Præstegield. De Dødes Antal i Drammen var 53, og hidtil vare kun 3 blev ne helbredte. Alle Aldere og begge Kjøn angribes, deraf, og Sygdommen synes at tiltage i Styrke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Mandagen den 30te Septbr. blev Treschow begravet, og havde det største Følge man har seet der. Først blev han baaret af Frimurere, derpaa af Studenter, Embedsmænd og Borgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Fædrelandet. Khvn. den 11te Octbr. Hs. Excellence keiserlig russisk Minister Baron v. Nicolay er ankommen hertil i Onsdags.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
J Torsdags afreiste herfra Greverne C., M., og L. Pazezozieck, Hr. Tscherkowski og Podlewski Da man nu i vore Boutiker kan næsten finde Alt til Salg hvad Mennesket formaaer at tanke sig som Luxus, sees nu en Boutik at anbefale sig med den for om et ringeagtede saa dog ei stort ændsede Handelsartikel, Jord. J det Store kan vel ingen være vigtigere end Jord, men naar man tænker sig samme udsolgt Skjeppeviis til de forskjellige Priser fra 2 Mk. til 8 s., saa kan man ei Andet end beundre den Danskes tiltagende Jndustrie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
En berømt Kunstnerinde, Fortepianospillerinden Mad Louise Dulcken (forrige Jfr. Louise David), er i disse Dage ankommen hertil Staden, og agter at lade sig høre i en offentlig Concert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Hovedstadens Musikyndere ville sikkert endnu erindre sig hendes mesterlige Spil i den Concert, hun gan her ved sin sidste Nærværelse for flere Aar siden. Siden den Tid skal hun endmere have uddannet sit glimrende Talent, og har nylig med stort bifald ladet sig høre i sin Fødestad Hamborg, Bremen o. fl. St. Hun har i nogle Aar opholdt sig i Engelland, hvor hun er dets tilkommende Thronarvings, den unge Prindsesse Vittorias Lærerinde. Det er paa en Kunst reise fra London til Petersborg at hun dennegang besøger Kjøbenhavn. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Efter Forlydende kan Herkules=Kunstneren, Theodorowich ventes hertil, og vil søge Tilladelse til at give Forestillinger paa Vesterbroestheatret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
hvns Børs-Cours den 11te October 1833. Hamb. 2 M. a vista . 207. 4 PC. R. Obl. 101 a 101 1/2 r. S. Species 208 1/2. 12 Mk. 8 s., 6 PC. N. Laan 103 a 303 1/2 B. N. Sp. S. . . . 157 1/2 Rbd. - 4 pC. dito. . . . . . 100 B. 1 PC. kgl. Obl. . . 91 1/2. - 4 pC. N. Obl. . . . 100 r. S. Dito . . . . . . . . . 88 B. - 4 pC. N. St. Obl. – . Nat. Obl. 101 1/2 a 102 r. S. - 3 PC. d. Obl. . . . . 71 L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Befordringer og Afgang. Kasserer ved Khvns. Fattigvæsens Hovedkasse, R. Platou, efter Ansøgn, i Naade entlediget, og udnævnt til Cancellieraad. Cand. theol. H. Kaarsberg til Sognepræst for Norderøens M. blandt Fær perne. A. de Bethmann i Bordeaux udnævnt til Hofagent. Auscultant ved den slesv. Overret, S. v. Moltke, til Kammerjunker. Agent Gandil beskikket til Revisor ved Banken, i den efter Ansøgn, entl. Justitsraad Staahls Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg: Ritmester v. Engelsted, Handelsfuldmægtigerne Jensen og Philipsen, Fisker H. Jappe, Skrædersvend Schielderup, Jnformator Schjelderup, Jfr. Schon, Kammerjunker Halling, Mad. Christiansen, Major Sehestedt med Søn, Apotheker Bagger, Forvalter Hoffgaard, Handelsbetjent Nielsen, Mad. Krøyer, Landmand P. Gram. Fra Kallundborg til Aarhuus: Kammerjunker. v. Berger, Forst- og Jagtjunker v. Berger, Jomfrue G. Schmidt, Exam. juris Reess, Kjøbmand, J. H. Levy. Jomfr. C. Phillipsen, Handelsbet. K. Levin, Cand. theol. Paludan, Madame Meier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Bekiendtgjørelser. At min uforglemmelige Kone Frederikke Lovise Jansen fød Holm ved en blid og rolig Død, den 8de d. M., efter flere Aars tiltagende Svaghed, omskiftede Tiden med Evigheden, i sit Alders 64de og vort Ægteskabs 23de Aar; dette blev min sørgelige Pligt at bekjendtgjøre Familie og Venner. Skanderborg, den 12te October 1833. Mathias Jansen. Jsaac Davidsen er død i Morges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
De af Byens Jndvaanere, der herfra have erholdt Hundetegn udleverede, erindres herved om at lade disse fornye inden denne Maaneds Udgang. Aarhuus Politiekammer, den 15de Octbr. 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Placat. Tirsdagen den 29de October førstkommende, og, saavidt fornødiges, den følgende Dag, bliver paa Peterminde i Trige Sogn, efter Forlangende af Hr. Landvæsenscommissair og Universitetsforvalter Møldrup. ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Jnd og Udboe, saasom Borde, Stole, Speile, Kakkelovne, Kjøkkentøi af Messing, Kobber og Tin, Porcellain og Steentøi, Brygge= og Meierieredskaber, Vogne, Plove, Harver, Hestetøi, endeel Køer, Kalve og Faar, m. m. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 14de Octbr. 1833. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Den til den 22de dennes berammede Auction paa Raadstuen heri Byen, over et Partie Kaffe, Tobaksblade og Klude, bliver herved efter Vedkommendes Begjæring tilbagekaldt. Ringkjøbing Byefogedcontoir, den 11te Octbr. 1833. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Gaardauction i Ribe. Onsdagen den 30te dennes, Formiddag Kl. 11, bliver i Følge Begjæring fra dHrr. Kammerherre Directeur v. Lowzow samt Kammerjunker og Lieutenant v. Blücher, afholdt een eneste Auction, til Bortsalg af den dem tilhørende, men hidtil udleiede, paa Hjørnet af denne Byes Grønnegade og Korsbrødregade beliggende Gaard No. 278, med Hauge og tilliggende Jorder, nemlig: en Ager paa nye Hede No. 14, og fire Agre paa gamle Hede i Lodden Nr. 28. De sidste fire Agre blive ogsaa separat opraabte. Den velindrettede og velvedligeholdte Stuebygning. hvorunder er en god Kjelder, bestaaer af 9 Fag 1 Etage til Grønnegade, men har desuden oven paa tvende Værelser i Endegavlen til Korsbrødregade, og et Qvistværelse ud til Gaarden. Udhuset bestaaer af 4 Fag Grundmuur, indrettet til Stald, og umiddelbar dertil støder en smuk Hauge. Gaarden har en behagelig Beliggenhed, med umiddelbar Udgang til Marken og Udsigt til en stor Landstrækning med flere Landsbyer, samt til de i Ribe Aae ind- og udseilende Skibe. Auctionen afholdes i selve Gaarden, hvor da Conditionerne ville bliver bekjendtgjorte, blandt hvilke foreløbig bemærkes: at den halve Deel af Kjøbesummen, først fordres udbetalt til 11te Juni 1834, og at Resten kan blive indestaaende i Eiendommene paa første Prioritet. De nærmere Conditioner kunne forinden Auctionen erfares hos Procurator Madsen her i Byen, der tillige paaviser Eiendommene, som efter Aprobationen strax kunne tages i Besiddelse af Kjøberen. Skulde Eiendommene ikke blive solgte, ville de være at erholde til Leie. Lysthavende indbydes. Ribe, den 11te October 1833. H. G. Tranberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
At Contoiret for dette Steds Færgevæsen fra den 15de dennes er henflyttet til Stedet No. 428 paa Fiskergaden, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Aarhuus, den 12te October 1833. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
2de gibsede Værelser med eller uden Meubler, og om forlanges Staldrum og Karlekammer, er strax at faae tilleie eller næstkommende Nye=Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
J Gaarden No. 339 paa Mindegaden er saavel Værelser med Kjøkken &c., som og Lofter og Pakhuse at faae tilleie, naar man henvender sig til Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Hos Undertegnede er i disse Dage arriveret en betydelig Deel Vare, hvoriblandt sorte og couleurte Merinos, sorte og couleurte Thibets, Moireens, Tartans, Brunell, couleurte Sirtzer i moderneste Desseins, et Partie særdeles smukke Florsbaand og Livbaand, Flors= og Crep=Tørklæder og Schawler, glatte og figur. Silketøier, meget svære sorte Satintørklæder for Herrer, graae halvsilke Strømper for Damer, et betydelig Partie Hampe= og Creas-Lærreder, et Partie bleget og ubleget Tvist samt couleurt dito, særdeles smukke Silke=Veste, Lærreds=Bolstere til meget billige Priser, Bomuldslærred, Flonell, Strikkegarn, Vrikke-Silke, og mange andre Artikler, som fremdeles sælges til de billigste Priser af Vitus Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Bomulds & Linneds Lysegarn faaes hos P. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Bomulds Lysevæger til Lamper faaes hos C. J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Gode holsteenske Oste til 5 Mk. Lispd. og Boghvedegryn til 5 Mk. Skjeppen kan faaes hos Lars Koch Sunde Faar og Jaarige Beder kunne erholdes i Blegind Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Paa Rathlousdahl kan for billig Betaling modtages 50 Stude paa Foder i Vinter, naar man derom henvender sig til Jnspecteur Terndrup paa Peters minde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
No 167. den 17 October. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Nyheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
(Med Extraposten.) Tyrkiet. En Koureer fra Constantinopel skal have bragt Depescher til Wien og Paris af største Vigtighed. Jndholdet deraf var endnu ikke blevet officiel bekjendtgjort, men Rygterne fortalte, at Sultanen var bleven dethroniseret, hans Søn, Abdul Meschid, en 10aarig Prinds, sat paa Thronen, og de fremmede Gesandter flygtede til Scutari. J Paris fortaltes, at den franske Regjering havde sendt en Telegrafordre til Toulon, at der uopholdeligen skulde afsendes en Forstærkning til den i de orientiske Farvande stationerede franske Flaade. – Øen Cyperhar gjort Opstand mod Porten. De tyrkiske Soldater havde overfaldet Stadens Jndvaanere og anrettet et skrækkeligt Blodbad imellem dem, samt spidde paa Pæle 19 Personer, blandt hvilke Østerrigs og Engellands Consuler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Spanien. Kongens Dødsfald anmeldtes saaledes i den af Lægerne sidst udgivne Bulletin, af 29de Septbr.: "J Morges bemærkede vi en Lammelse Kongens venstre Haand, og endskjøndt dette Symptom syntes at indskrænke sig til Armen, overbeviste vi dog snart om en farlig Obstruction i Lungen, Foruden det Trækplaster, som allerede i nogle Dag var anbragt i Nakken, lagdes endnu andre paa Brystet og under Fødderne. Vi forbleve observerende ved Kongens Seng, og saae ham spise som hidindtil. De trak vi os tilbage, for at lade ham være allene med Dronningen. Men Kl. 3 rørtes Kongen af et Slag, der i mindre end 5 Minuter endte hans kostbare Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Man har nu faaet den meget vigtige Efterretning fra Madrid, at der slet ikke existerer noget Regentskabsraad, men at Enkedronningen har gandske allene overtaget Regentskabet for hendes Datter. Den Madriter Hoftidende af 30te Septbr. indeholder følgende under 29de udstædte Decreter, som officielt stadfæster dette: 1) Til Præsidenten for det kongl. Konseil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Det har behaget Gud i Dag Morges Kl. 3 at bortkalde min dyrebare, høitelskede Gemals, Kong Ferdinands Aand, til sin himmelske Sallighed. Med den naturlige Smertesfølelse, som en saa sørgelig Begivenhed maa indgyde mig, underretter jeg som Dronning og Regentinde (gobernadera) medens min durchl. Datters, Dronning Jsabella 1s Mindreaarighed, Kon seilet om denne Begivenhed, for at det kan tage de under disse Omstændigheder nødvendige Forholdsregler. Undertegnet af min Kongl. Haand." 2) Til Don Fr. de Zed Bermude. Som dette Kongeriges Dronning-Regentinde medens min durchl. Datters, Dronning Jsabellas Mindreaarighed, og for at Rigets Anliggender ikke skulde lide noget ved min dyre bare og høitelskede Gemals Død, har jeg stadfæstet Statsministerne D. Fr. Bermudes, D. Joseph de la Crux, d' Ofalig, de Gonzalles og Martinez i deres administrative Functioner. Dette er min Villie. Meddeel den til Enhver det angaaer. Undert. af min Kongl. Haand. 3) Til Præsidenten for det kongl. Konseil. Tilfreds med det gode og loyale Forhold som Kongerigets Øvrigheder have udviist, og ønskende at Statens Anliggender ikke skulle lide noget ved min dyrebare og høitelskede Gemals Død, har jeg som Dronning-Regentinde i min dyrebare Datters, Dronning Jsabellas Navn, stadfæstet dem alle og enhver i deres administrative Functioner, og befaler dem deri at fortfare, samt at give mine Undersaatter, som ere dem underordnede, Fred og Retfærdighed. Dette er min Villie. Meddeler den til Enhver det angaaer. Undert. af min Kongl Haand."J London gik det Rygte, at Don Carlos var allerede indtruffen til Spanien, og i Toledo proklameret til Konge. Men i the Courier er det bleven erklæret for upaalideligt. Om de formeentlige Følger som Kong Ferdinands Død vil drage efter sig, ere næsten alle franske Aviser enige deri, at den aabner Spanien Udsigt til en bedre Fremtid, følge lig maa betragtes som en lykkelig Begivenhed, og at D. Carlos neppe vil kunne realisere sine formeentlige Rettigheder til den spanske Throne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Kong Ferdinand VII var født den 14de October 1784. Skjøndt Spanien ofte har fristet den sørgelige Lod at have ulykkelige og tyranniske Regjeringer, har det dog neppe nogensinde for gjennemgaaet en saadan Række af Lidelser som de, hvorunder det sukkede medens Ferdinand VII førte Sceptret. Hvorlunde Jesuiterne, Jnqvisition og Klostre blev gjenoprettet under hans Regjering, hvorlunde det hemmelige Politie drev sit afskyelige Spil med at fængsle og henrette Spaniens gjæveste Mænd, det er noksom kundbart. Hvorlunde Blod og Taarer vædede Spaniens Jordbund, er endnu i frisk Minde, og Historien vil fælde en stræng Dom over den nu hedenfarne Konge. "Maatte han - siger et offentlig Blad, for den allerhøieste Dommer finde den Barmhiertighed, hvorom saamange Tusinder herneden forgiæves anraabte ham!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Portugal. D. Miguels Angreb paa Lissabon, den 14de Septbr. var bleven forraadt D. Pedro ved en Deserteur af Bourmonts Armee. Angrebet var skeet af 4000 Md. og 2000 Md. Reserve. Eieren af Qvinta Profeta havde frivillig ladet Miguellisterne komme ind i sine Besiddelser, hvorfor han nu sidder i Fængsel. De franske Officerer havde gjort de største Anstrængelser for at holde Soldaterne i sluttede Kolonner; men sauve qui peut blev Feltraabet da de første Kugler slog ind i deres Rækker, og alle Forsøg paa at tilbagebringe Orden vare frugtesløse. Den 16de streifede nogle miguellistiske Guerillas omkring Belem for at plyndre, men bleve af D. Pedros Tropper, tvungne til at retirere tilbage til Queluz. Saasnart de miguellistiske Militser og Frivillige erfoer, at Bourmont og øvrige franske Officerer forlod D. Miguel, vare ogsaa de i skareviis dragne afsted til deres Hjem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
J Lissabon jublede man over Bourmonts Bortgang. Man fortalte der, at D. Carlos havde givet store Pengesummer til D. Miguel at han kunde føre Krigen for. Hvorledes Tingene egentlig staae i Portugal, hedder det i engelske Aviser: veed man endnu ikke. At ingen af de to Regjeringer er synderlig befæstet, synes imidlertid at være vist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Frankrige. Aviserne fortælle, at den franske Regjering har knyttet adskillige Betingelser til den unge Dronning af Spaniens Anerkjendelse, blandt hvilke den, at Hs. M. ligeledes skal anerkjende Dronning Maria af Portugal samt afholde sig fra al Jndblanding i de portugisiske Anliggender, hvilket allene skal overlades til Kabinetterne i London og Paris. For at være beredt paa alle kommende Begivenheder lader den franske Regjering uopholdeligen samle to Observationskorps ved Pyrenæerne, det ene ved Bayonne, det andet ved Perpignan, støttende sig paa et Reservekorps ved Toulouse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Stemningen i Egnen af Marseille og Toulon synes meget betænkelig. Man havde endogsaa maattet lægge Militair i 15 Landsbyer. Allevegne herskede en saadan Forbittrelse mellem Carlister og Patrioter, at man hvert Øieblik kunde vente Udbruddet af en blodig Kamp. Carlistiske Agenter gjennemstreifede Landet og udspredte, at den piemontesiske Hær, understøttet af 100,000 Østerriger, stode i i Begreb med at overskride Var, for igjen at sætte Henrik Vte paa Frankrigs Throne. J Marseilles Gader brøltes uophørligt: "Henrik Vte leve!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Rusland. Hs. M. Keiseren var den 28de Septbr. om Aftenen lykkelig og vel kommen tilbage til St. Petersborg. Som man forsikkrer staae 100,000 Md. russiske Tropper koncentrerede ved Modlin. Fyrst Metternich har af Kaiser Nicolaus faaet en overmaade prægtig Gulddaase, besat med Diamanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Sverrig. Den Stockholmer Statstidende gjendriver Pariserbladenes bemærkninger om Hertugen af Leuchtenbergs paatænkte Formæling med Dronning Maria, i hvilken Anledning Carl Johann, hvis Søn er Svoger til Don Pedro, skulde have tilbudet en Subsidiesum af en halv Million Rdlr. "Den Monark - hedder det – som det svenske Folk frivillig har valgt, følger en høiere og mere aaben Politi, end at bruge hemmelige Agenter og blande sig i Anliggender, hvilke langt bedre kunne afgjøres af de vedkommende Familier og Personer selv." Døsfald. Pakhuusforvalter Rousing, Mad. Bantzon, Skrædermester Krumveg, Slagter Feiser, Fridolin Müller, Madame Wessel, Emilie Junge, P. Voigt, Ludv. Hansen, Alle i Khvn. Frue Grevinde Moltke født bille paa Glorup i Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Copulerede. J Aalborg den 11te October. Hr. Pastor Neergaard og Jfr. J. Eibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg: Med Dampskibet, Onsdag Morgen. Handelsfuldmægtig Jensen, Jfr. Schou, Kammerjunker, Halling, Mad. Christiansen, Apotheker Bagger, Forvalter Hoffgaard, Handelsbetient Nielsen, Mad Krøyer, Cand. chirurg. Wendelboe. NB. Størstedelen af disse Passagerer vare først gaaede herfra med Smakken i Mandags, men komne tilbage i Tirsdags, efter at have for Modvind lagt Natten over ved Nordsminde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Forlangt Jndrykkelse. Til Publikun Efter at have læst Hr. Jungersens Skrivelse til mig i dette Blads 163de Nummer, faldt jeg paa den Tanke, at et uopdraget Menneske havde brugt hans, en dannet Mands Navn, for under et saadant Skjul at sige mig Grovheder, men snart overbevistes jeg om, at man just af Skrivelsen kunde kiende, at han var Forfatteren. Jntet var lettere, end til Giengield at give ham Grovheder, men da jeg ikke ønsker, at blive sat i Klasse med ham, og jeg desuden af Erfaring veed, at det er mang Menneskers Svaghed, at de udbryde i Skjeldsord, naar de mangle Beviser paa deres Sags Retfærdighed, vil jeg ikke udøve slig Giengieldelse. De, der forstaae det tydske Sprog, have allerede dømt om vor Strid, jeg vil derfor kun anføre nogle Exempler paa, hvor slet Hr. Jungersen forstaaer sit Modersmaal, og deraf slutte man, om det kan anlages, at han forstaaer andre Sprog bedre. Saaledes skriver han, Linie 31 og 32 hvad kan da tænkes latterligere end at vil optræde som Dommer." Her er Ordet vil urigtigt, da Jnfinitivet, ville, bør bruges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-17
Naar man i det tydske, franske eller engelske Sprog af Høflighed tiltaler en Person med det personlige Pronomen i Pluralis, sættes Verbet ogsaa i Pluralis, i Dansken sættes det derimod i Singularis. Det er altsaa urigtigt, naar Hr. J. Linie 3741 siger: "De tilregne mig." De udtrykke Dem." Af Linie 39 seer jeg, at Hr. J. maa have studeret en snurrig Grammatik, da han af den har lært, hvad Conjunctivus af Jndicativet er. For dem, der ikke forstaae Grammatiken, vil jeg nærmere forklare dette. Conjunct. er den betingede, Jndic. den bestemte Maade at tale paa. Begge udgjøre altsaa, om ikke modsatte, saa dog forskjellige Deele af Verbet, et Heelt, og kunne derfor ikke udgjøre Deele af hinanden. Støvlehælen er en Deel af Klædedragten, Vesten ligeledes, begge udgjøre, om ikke modsatte, saa dog forskjellige Dele af et Heelt, og kunne derfor ikke udgjøre Deele af hinanden. Hr. J. Udtryk betyder altsaa omtrent det samme, som Støvlehælen af en Vest. Linie 43 siger Hr. J. at jeg skriver tydskedansk. Tydsk Dansk er Dansk, der vrimler af Germanismer; Dansk Tydsk er Tydsk, hvori findes Danismer. Hr. J. kunde altsaa med mere Rimelighed have sagt, at jeg skrev Dansk Tydsk. Da det ikke er at formode, at Hr. J. vil forandre sit Sprog, og jeg ikke har Lyst til at svare paa hans Grovheder, vil jeg for Fremtiden kun korteligen bemærke de Feil, han maatte begaae. Aarhuus, den 14de October 1833. C. F. Petersen.