JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Lissabon, den 22de November. Den herværende Garnison, som hidindtil bestod af 4 Jnfanterie-Regimenter, er bleven formeret med endnu 3, og det, som der siges, af den Aarsag, fordi de engelske Tropper, som endnu bestandig holde Forterne ved vor Havn besatte, skulle blive opfordrede til at trække bort tilligemed den engelske Flaade, saasnart Freden med Frankrige var fra fransk Side bleven antaget og Ratificationerne udvexlede. Paa nærværende Tid ere kun 5 engelske Linieskibe og 2 Fregatter i vor Havn i de øvrige ere afseilede til Cap St. Vincent og Egnen ved Caloir, for at holde Øie med den spanske Flaade. Engelænderne have besat det herværende Arsenal, og bruge det som deres leget. De have ogsaa her et stort Magasin af Skibsfornøden. heder og Levnetsridler. Man troer, at de herefter bestandig skulle reparers og proviantere deres Skibe her, dog kuni hver Gang, efter vor sluttede Tractat med Frankrige.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Mayland, den 2den December. Paven har nu formelig erkiendt den cisalvinske Republik, men Mark=Ancona har erklæret sig for republikansk, og vilserene sig med den cisalpinske. Jmellem Hoffet i Florenz og tisalpinien bliver handlet om, at overlade til Toscana Rebubliken Lucca mod Provindsen Lunigiana. Paa den franske besandts alvorlige Forestillinger har Paven ogsaa fundet sig bevæget til, at afskedige den østerrigste General Provera, sin allerede var afreist til Rom, for at paatage sig Commanden over de pavelige Tropper. Den hellige Fader har ogsaa maattet skiænke mange Personer, som vare fængslede i Rom i Civitavechia formedelst Stadsforbrydelser, deres Frihed. Den cisalpinske Republik har taget fra Hertugen af Parma sin hele Landstrækning ved den nordlige Strandbred af Po under det Foregivende, at han paa en uretmæssig Maade sad den, og Jndvaanerne ønskede at forenes med den cishinske Republik.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Paris, den 6te December. Afvigte Nat ankom Overgeneral Buonaparte i Følge med So General Berthier hertil fra Rastadt med den udvexlede Freds ratification. General Championet kom foriveien og meldte hans Ankomst. Det officielle Blad af 4de indeholder en ikke officiel Artikel under den Opskrift: mod Engeland, følgende meget heftige og truende Dekiamation: "Et dybt Had besiæler hele Werden mod det britiske Folk. Naar vore Tanker henvender sig til denne Nation, aande de ikke andet, end en rasende Vrede og Hevn; vore Taler igientage intet andet end Udkast til Undergang og Død, og dog ere disse gruelige Tanker, som have bemægtiget sig alle vore Raadslagninger, Jdeer og Udtrykke, indgivne af den helligste Retfærdighed. Thi Aarhundredes Barbarie og Forræderie maa ved et eneste Slag, blive straffet; og 30 undertrykte og plagede Nationer maa ved et eneste Folks Dristighed erholde Hevn. Det Raab, den maae ødelægges, bliver derfor daglig istemmet paa vore Gaader, i vore Templer, og fra vore archontiske Talerstole. Friheden forene alt Mod, udslukke al Uenighed, og forsamle alles Villie mod Verdens Flende; lader os uden Forhaling styrte ind med vore seierrige Lantser i Leopardens Side; han døe og hans afskyelige Fangst være den trøstende Teophæe, som Freden frembringer Verdens Vel. Albions Venner, Slaver af deres Skatte, og stolte af deres sieldne Lykke, maae deele Straffen og Forskrækkelsen med den! Det vaklende Lissabon skal endelig ved sin Alliertes frygtelige Skjæbne blive bragt til Beslutning. Hamborg og Stæderne ved Elben maae for bestandig bøie deres stolte Nakkerl. Hannover omringet at vore Phalander tabe sit Navn, og Erindringen af dets Stolt hed, Kan det gaae an, saa lader os bære Folkeforbittrelsens Svøbe endnu videre, lader os binde dette amerikanske Folk, denne Lognens Broder, der, som en utæmmet Jver for Albions Udsvævelser, efteraber dens uhyre Politik, og indhyllet i Underfundigheds Kappe bibringer den bedragne Republik saa følelige Stød; det er ikke meere Tid, at lægge Skiul paa dens Uregelmæssigheder, og den øverste Retfærdighed tør ikke straffe store Forbrydere, uden tillige, at ramme dens ivrigste Medskyldige. Armeen er beredt, og vort Mod venter paa Signal. Et hidindtil ikke meget berømt Element skal være Vidne til vore nye Bedrifter. Den brittiske Tiger forlader sig forgiæves paa Havets Løfter, forgiæves troer han sig sikker ved sine beskyttende Bølger; vor vedholdende Hævn skal overstige Bølgernes Vrede og Vindenes Opstand. Oceanet skal blive overvundet, og naar det brøler over Forliset af sine Sønner, skal det erholde nye og meere berømmelige Sønner. Buonaparte har givet de venetianske Linieskibe, som han har bemægtiget sig, og som for det meste førte Navn af Engle, Evangelister og Helgene, andre Navne efter de franske Generaler og erobrede Steder &c., f. Ex. la Harpe, Stengel, Dubois, Mantua, Lodi og Rivoli Paris, den 7de December.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Overgeneral Buonaparte kom i Gaar Kl. 4 incognito Følge med General Berthier hertil med den Keiserlige Ratifircation paa Difinitivfreden, og begav sig derpaa til det endnu forsamlede Directorium. Han blev imodtaget som i en Familie, som Fædrenelandets og Frihedens Skiødebarn, og skal den 10de have sin høitidelige Andience i det dertil udpyntede Palais Luxemburg. Directoriet skal derpaa give ham et aabent Taffel, ved hvilket Directorerne, Ministrene, Præsidenterne og Secretairerne i 500des og de Gamles Raad, Gesandterne, Præsidenterne og Commissarierne ved de herværende Forvaltningsgrene skulle spise. Buonaparte skal inden 8 Dage vende tilbage til Rastadt, men General Berthier skal derimod blive her i vigtige Anliggender, eller gaae som Ambassadeur til Wien.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
London, den 3de og 12te December. Den portugisiske Ambassadeur Marquis Pombeira, som havde leiet sig Værelser her paa et Aar, er pludsseng afreist herfra med sin Gemalinde. Da han kom hertil, var enseparat Fred imellem Spanten og Engeland i Værk, men Tractaten i Campo=Formido har ført med sig en hurtig Forandring i Spaniens og Portugals Politik. Portugal har ladet sig bevæge af de nye Omstændigheder og de franske Trudsler til at ratificere sin Fred med Frankrige, og som et Underpant sendt 3 1/2 Million Crusader eller 385000 Pund Sterling i Juveler, til Paris. Formodentlig vil det nu komme til at betale meere end der var stipuleret i Begyndelsen. Depecherne fra Lissabon, angaaende denne Forandring, ere den 6te blevne Kongen forelagte af Lord Grenville. - Vore Blade for i Dag forsikre, at vore Tropper nu have faaet Ordre, at vende tilbage fra Portugal. Portugiserne ville ikke meere skaffe dem Proviant. Den største Deel af den portugisiske Armee trækker sig tilsammen til Lissabon. De portugsiske Statsministre, Mello og Pinto tage deres Afskeed. Den franske Commissair i Lissabon Matthien vaager over, at Tractaten med Frankrige bliver opfyldt. - Alle engelske Tropper have faaet Ordre, at holde sig marschfærdige paa første Vint. - Den Flaade, som er bestemt til Kanalens, Nordsøens og JrlandsBedækkelse, bestaaer af 54 Linieskibe, 6 paa 50 Kanoner, 20 Fregatter og en Mængde andre bevæbnede Fartøier. -De nye Kanonbaade, som skulle bygges, for at forsvare Kir sterne imod de Franske, blive større end alle hidindtil brugte, og skulle fore Kanoner af 28 til 36 Pund. Medens Ministeren daglig har den besværlige Forretning, at forsvare i Underhuset sine nye paalagte Skatter, var Whigklubben talrig forsamlet, og Hr. For og Sheridan talede meget hæftig mod de nye Paalæg og Ministeren. For sagde, han vidste ikke, om han skulde kalde dem en Taxe, en Reqvisition eller Confiscation. Sheridan talede med Afskye derom, og paastod, at al Erhværvelsesflid og alle Kunster vilde qvæles ved samme. J hans heftigste Jver raabte hans Ministrene komme i Parlementet, og føre Jammerklager, over, at de Franske ikke ville indlade sig i Underhandlinger, med dem. Hængte eller halshuggede skulle de blive, at de have bragt Landet i saadan en Forfatning; i hvilken det franske Directorium saaledes kunde behandle det." – Carl Fortalede dog med mindre Heftighed herom. Efterat han nok engang havde paastaaet, at hans Nærværelse i Underhuset kunde paa nærværende Tid slet ikke være til nogen Nytte, sagde han: "Ministrenes System er fra Grunden af feillagtigt saa at endog en rigtig Foranstaltning maae slaae feil i deres Hænder. En Fredsunderhandling, indledet af Personer, hvis ganske Opførsel havde viist, at de vare utilbøi lige til Freden, og tillige begunstigede et System, som var gandske str dende imod den yttrende fredelige Tænkemaade, maatte slaa Feil." – J Forgaars var Hr. Fox imod Sædvane ved Hof set, og overleverede Kongen en af 4803 Jrlændere underskreven Suppliqve fra Grevskabet Down, i hvilken der bedes om de nærværende Ministres Afskedigelse.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Strasborg, den 9de December. Blandt de franske Tropper herske nu mange Bevægelser, En Deel af samme trækker sig ind i Pfalz, og nærmer i Staden Maynz. Troeværdige Personer forsikre, at 3 fra ske Halvbrigader skulle om nogle Dage tage denne vigtig Fæstning i Besiddelse. Andre Tropper marchere til Ove rhinen og Mønt Terrible, og forsamle sig, som der siger tildeels i Egnen af Belsont. Dette Troppecorpses Besten melse er endnu ubekiendt. At forresten Erguel og Münster dalen, som Dele af det forrige Bispedømme Basel, skul blive besatte af vore Tropper, og forenede med Mønt=Ter ble, synes nu at være uden for al Tvivl. Fra den høire Ro Strandbredde passere nu mange Tropper her igiennem 6 nen, som deels marchere til Armeen mod Engeland, der til Nederrhinen, hvilke sidste man bestemmer til en første Expedition.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Maynz, den 10de December. Paa nogle Dage er saavel det keiserlige Skyds, som de største Deel af den øvrige keiserlige Krigsforraad bleven udiefra vor Fæstning, og skal blive transporteret til de østerrig Grændser. I Gaar Morges marcherte Minerer= og Skandgravercorpset herfra, og det hele Hospital blev bortfort. Deelserlige Tropper have nu overhovedet forladt det hele Landp. denne Side, og da Arriergarden i Dag trak sig tilbage, tyde Franske strax efter dem. J Aften ere villigesom blogneaf dem, da de ogsaa paa hin Side have besat Stæderne Flør, heim, Hochheim og Mosbach. Kort foriveien rykte endnu tre Batailloner Hessen Darmstadtske Tropper ind.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Af en Skrivelse fra Maynz, den 11te December. J to Dage have vi nu været gandske indsluttede. Daglig siges der, at de Franske skulle tilligemed Rigstropperne besætte Fæstningen, men det er endnu ikke skeet. I Gaar var General Lefevre her med 2 Adjutantere, opholdte sig her nogle Timer, og reiste derpaa over Oppenheim til Offenburg. J Gaar besatte de Franske alle Stæder saasnart de Keiserlige forlode dem, og omringede Maynz paa begge Sider. J Weissenan staae de Franske tilligemed Rinstropperne, og paa hiinSide ere opstillede franske Patrouiller indtil vore Porte; ogsaa i Castel, befinde sig 50 Mand franske Jægere. De Keiserlige bortføre i største Hast Dag og Nat alt det dem tilhørende herfra. Greven af Salm Grumbach commanderer Rigstropperne, og den maynziske General Ried er Vicecommandant. General Feldtmarskallieutenant Neu skal i Dag eller Morgen afreise herfra. At Maynz skal blive besat at de Franske synes ikke meere at være underkastet nogen Tvivl. Kun Dagen er endnu ikke bekiendt: thi snart heder det, at det skal skee den 15de, snart, naar Buonaparte kommer tilbage igien til Rastadt. Saa meget har man allerede hørt fra Creuznach og Alzey, at de civile Betientere for Maynz og Rhinlandene ere allerede ankomne den 9de fra Paris.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Amsterdam, den 12te December. I Boulogne, Calais, Dunkirchen og Ostende skulle bygges Kanoneerchalupper af en nye Opfindelse, hvortil Søeministeren har sendt Planen til bemeldte Havne. De skulle besættes med 36 pundige Kanoner, og man lover sig stor Nytte af dem ved den foretagende Landgang paa Engeland.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Directoriets Befaling, at rykke de ved Maas, i det Lüttichske, Limburgske og Luxemburgske værende Grændse-Toldcontoirer frem indtil Rhinen, lader næsten ingen Tvivl meere tilovers om den Hensigt, at forene den ved den venstre Rhin strandbredde liggende Deel af Tydskland med den franske Republik. Man melder ogsaa, at Arbeidet paa at fordeele i Departementer Landene af Julich, Pfalz, Ziveibrücken, Trier og Colln, som ligge paa den venste Rhin Strandbred, de, allerede er fuldendt, og ufortøvet skal blive bragt i Udførelse. Alle der værende Klostre skulle blive ophævede.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Hanau, den 12te December. De keiserlige Tropper trække sig meget hurtig tilbage. De have allerede inddrømmet Rigstropperne Philipsburg, og ladet bortbringe alt Artillerie og Munition, hvortil 450 Vogne med 4 Heste ere blevne opfordrede i det Badenske. Man har og paa det hurtigste bragt bort det keiserlige Skyds fra Maynz. Den keiserlige Commandant General Neu er allerede bortreist herfra, og Maynz er maaskee allerede besat af de Franske. Den samme Skiæbne forestaaer Chrenbreitstein. Her følge et Par Breve fra Maynz, som bestemt angive dennes Skjæbne:
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Maynz, den 10de December. Den 15de skulle de Franske trække ind i vor Stad; denne Efterretning er allerede bleven sendt Churfyrsten ved en Coureer til Aschaffenburg. Den 8de ere de rykte ind i Werms, og derfra trukne til Oppenheim. Siden den Tid ere alle om os liggende Landskaber, Gunzenheim, Brezenheim, Marienburn, Mombach, Laubenheim, a. besatte af dem. Da den østerrigste Arriergarde i Dag trak sig tilbage, have de Franske nærmet sig vor Fæstning indtil under Murene, saa at vi i dette Øieblik ere ganske indsluttede. Ogsaa paa den høire Strandbred have de besat Hochheim, Flørsheim, Mos bach, Bieberich a., saa at vi ganske ere i Beleiringstand. De erobrede franske Kanoner ere blevne overleverte til franske Commissarier.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Af en anden Skrivelse fra Maynz, den 10de December. Alt keiserligt Skyds og den meste Krigsforraad ere af de Keiserlige i nogle Uger blevne bortskaffede med største Jilfærdighed. Det hele Lazaret er ligeledes bortført. 3000 Mand Hessen Darmstædtere ere rykte herind, men have mistet, man veed ikke hvorledes, deres Bagage. J hele Landet paa denne Side er ikke en eneste Østerriger. Om faa Dage have vi fransk Besætning.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Kiøbenhavn, den 22de December. Onsdagen den 27de December er Ordensdag for Ridderne. af Elephanten og Dannebrog.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Ved Tallotteriets 585 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 58. 85 9. 28. 32.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Tirsdag Morgen den 26de Decbr. afgaaer den Kongelige Erpresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen før, fra Klokken 1 til 5, paa Kiøbenhavns Norske Post"Contoir. Til Sal. Frideric Thaarup, fød d. 28 Oct. 1786, død d. 28 Novbr. 1791. Ei Du saae Din Faders Afskeedstaarer, Moders sidste ømme Kys ej tog - Til den Grav, som deres Hjerter saarer, Bratte Qvalers vrede Hær Dig drog. O men Du er frelst af Kampens Møje - Om Dit lille Gravsted hvile Fred! Sød som Freden i Dit fromme Øje, Som Din lyse Himmelsalighed.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Efter langvarig Brystsvaghed behagede det den alvise og gode Gud ved en stille og rolig Død den 16 Decbr. sidstl. at hiemkalde til et evigvarende lyksaligt Liv min inderlig elskede gamle Fader, Tavetmagermester Lars Nielsen Lynge, i sit Alders 83 Aar; hvilket jeg herved giver mig Frihed at bekiendtgjøre for Familie, Slægt og Venner, forvisset om Deres Deeltagelse i min billige Sorg, frabedende mig at skrivtlig Condolence. F. Lynge. Dele Svine=Avlen eller fuldstændig Underretning om Svinenes Røgt, Pleie og Behandling, deres Benyttelse, Kundskab om deres Sygdom og sammes Helbredelse af Dr. og Prof. J. C. Gotthard, har forladt Pressen i Odense, og sælger hæftet for 16 s. paa Børsen No. 5 hos J. H. Schubothe. Blandede Tanker, nærmest angaaende Helsingøer og dens Overdrev, af en Helsingsraner, faaes i Helsing, ver hos Hr. Pastor Gruner og i Kiøbenhavn hos Bogtrykker, Brünniche ved Holmens Kanal No. 9 for 16 s. Tryk= og 20 sk. Skrivpapiir. Det Overskydende fra Udgivterne tilflyder Fattige. Nok en Draabe i det store Hav af Skrifter om Skrive Al friheden, til Commissionen af Hr. Assessor J. 6. Barens. Nogle Jndvendinger imod uindskrænket Skrivefrihed bevarede 1771 af Conferentsraad Sporon, med Motto: En god Vise kan man ikke qvælde for tid; og med Dedication til Hr. Assesser Sporon fra Udgiveren Prof. Nyrup faaes hos Brummer paa Østergade, Liunge paa Børsen og Poulse i Antonistræde; den første for 16 sk., heft. 18 s., og den sidste for 2 s. - Paa samme Steder faaes og Hr. Translateur Helbergs Draabe i det store Hav af Skrifter om Skrivefriheden for 6 s., heft. 8 s.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Nyeste Samling af Selskabssange, især for blandede Al Selskaber af begge Kiøn for 797 af Nationens ynde, de Digtere, 100 Sange i alt, bekommes hos Undertegnede paa Trykp. for 3 Mk. 8 s. og paa Skrivp. 4 Mk. 8 s.; paa Trykp. kan den saaes heft til 4 Mk. paa Skripp., indb. i V. B. 5 Mk. 8 s., Fr. B. 1 Rdlr. De to foregaaende Samlinger koste paa Skrivp. indb. i V. B. 10 Mk. hos Hofboghandler S. Poulsen i Antonistræde No. 324 og 325. Nytaarsgave for Damer for 1798, af bekeindte og endel i de Digtere kan nu faaes uindbunden for 5 Mk., i Papiir, med forgyldte Zirather 6 Mk., i Marmorbind og Frans bind Mk., i Taft og Atlaskesvind med forgyldte Snit og forgyldte Zirather, simple og pyntelige Foutteraler 9 Mk. og 2 Rdlr. hos Hofboghandler S. Poulsen i Antonistræde No. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Sammestedt er og i Commission at bekomme: Tandstikkere, Perlekrandse og Tankeringe, Nytaars gave 1798, heft. 20 p. Brudstykke, over Dagens religiøse Giæring heft. 14 s. bemisk Philosophie, eller den nyere Chemies Grundfandheder, fremsatte i en nye Orden af Fourerov, Læge og Professor i Chemien i Paris, fordansket ved C. L. Schjødt, faaes tilkiøbs fremdeles hos Bogtrykker Christensen i Adelgaden No. 299, for 2 Mk. i Materie, indb. 1 Mk. og heftet 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Hos Bogtrykker Christensen i Adelgaden Nr. 299, er udkommen Moralskegatternriske Forsøg ved V. Knor, oversatte af det Engelske efter 6te Udgave, med Hensyn paa danske Læsere. Første Deel. - Af de Lill. Forsøg, som denne Deel indeholder, handler det 111die om classiske Forsvar. IV. Om at tragte efter Fuldkommenhed. V. Om Frygt at holdes for sælsom. V. Om simple Fornøyelser. VII. Om Handelstandens Characteer. Vill. Om Geistlighedens. 1. Om Hør lighed af egennyttige Principler. A. Om Romaners Læsning. Kl. Om Stilens Simpelhed. XIV Om lærde Mænds Klager. VIII. Daarlig Nysgierrighed efter at vide hvad man taler om os vores Fraværelse. K. Om den nyere Kritik. Kl. En dyrket Forstand, nødvendig i Eensomhed. All. Om at affectere udmærkede Mænds Lyder. & XIV. Genier vise sig ikke til Fordeel i det daglige Liv. & R. Om Ordkritik. Avi Mangel paa Legemlig Skiønhed, Aarsag til Dpd. XVII. Om dem, som ikke ere bundne til nogen Stand. & RIK. Hvorledes Alderdommen behageliggiøres. & XIV. Plinius den yngre. AVII. Videnskaber en Kilde til Trøst. XIR. Verdensmandens Egennyttighed. Kl. Homer Vida. De Thau. Kl III. En ærlig Mands Værd. Kl. V. Sculptur. Musik. Oldsager. II. Moden. Ill. Frygt for at ældes. Anden og sidste Deels Jndhold: I. Hvorledes man skal læse til Fordeel. 11. Vi bør hædre vort Levnet. III. Philosophisk Critik gavner lidet Geniet. IV. Et godt Rygte, vigtig allene med Hensyn paa Egennytte. V. Lærde Fruentimmers Affectation. VI Forældres Adspredelsesyge. Vil. Til Ynglingen. 1. Haugedyrtningens Fornøielser. A. Den alvorlige og den muntre Philosophie. All. Religion og Moral bidrage til Tækkelighed. III. Amindelsesindskrifter. IV. Blographie. V. Krigens Naragtighed. V. Dagens Selskabsamtaler. VII. Hiertets Godhed. VIII. Epictets Haandbog. Kl. Stilens Liftighed. K. Levende Forfatteres Uleiligheder.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
II. Sindstyrelse. All. Tragediers moralske Virkninger. IV. Pudseerlighed. Kv. Nationalmodgangs Nytte. VI. Literarisk Levnet fører ofte til Uskietsomhed. EXVII. En Hovedstads Sæder. AVIIl. o. f. Bogtrykkerkunsten og dens Virkninger. R. Kl. Logik og Metaphysik. R RIII. Aabenhed i Adfærden. XIV. Et Raad imod Utilfredshed. V. Videnskabsdyrkerens Liv gjerne uskyldigt. ARVI. Pathos. XVII. Læsning for Morskab. & XVIII. Ringelbergius's Anviisning til at studere. 22 RIR. Magelighed et Offer for Smag. Kl. Kun gode Hierter nyde Naturen. All. Stores Lastefuldhed. Kl. 11. Føleri. Kl. 11. Taalemod, ikke Følesløshed. IIV Cicero og Chesterfield. Kl. V. Nordisk og østerlandsk Poesie. Kl. V. Ringeagt for Oldtidsværker. Kl. VII. Brevskrivere, Kl. VIII. Petrarcha. IIR. Theophrast. I renophon og Plato. Hver Deel koster 4 Mk. paa Trykp., 5 Mk. 8 s. paa Postp., indb. i et Bind 9 Mk. 8 s., hver Deel for sig 1 Mk. og heftet 6 s. mere.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
Fra Pressen er udkommen: det 10de og sidste Hefte af Huus d) lægen. En Bog til Nytte for oplyste Familier, der ikke altid kunne raadføre sig med en Doctor, af Doctorerne Buchan, Sprengel og Tode. Dette hefte indeholder foruden en Fortegnelse paa de enkelte og sammensatte Lægemidler, tilligemed, om Sandsernes Brug; Øyets, Ørets, Smagen, Lugten og Følelsen; Gifte: mineralske Gifte; Bid af giftige Dyr. Veneriske Sygdomme: om Drypperter, Efterdrypperter og den indgroede veneriske Syge. Fruentimmer Sygdomme: den maanedlige Ren else, Svangerskab og Ufrugtbarhed. Børne Sygdomme: Arp, Trødske, Udslæt, Tænder og den Engelske Syge. Friske Saar, om at brænde sig og Knusninger. Gamle Saar: Laxationer, Beenbrud, For strækninger og Brok. Pludselige Dødsfald : Druknede skadelige Dampe, Virkninger af en meget stærk Kulde, Virkninger af en stor Hede. Andre Tilfælde som udfordre hastig Hielp. Qvalte, Folk som døe i Convulsioner m.m. Man har altsaa her i dette og de tilforn udgivne hefter en Bog, som nøagtigen angiver Sygdommenes Natur og de derimod brugende simpeste og paalidelige Lægemidler; og da den ved Hr. Professor Todes tilforede Anmærkninger er gjort mere brugbar for os, saa kan man anprise den som en Bog, der burde eies af alle oplyste Familier, især af dem, som boe langt fra Læger, og fornemmeligen vilde den være til stor Nytte for De Herrer Præster og Proprietairer, som ved denne Bogs Brug i Has kunne komme den ringe Almue til Hielp. - De som maatte savne et eller flere Hefter bedes jo før jo hellere at lade afhente samme, da man efter nogen Tids Forløb ikke kan overlade enkelte Hefter. Prisen paa dette Hefte er 28 s. paa Tryk og 64 s. paa Skrivp. Det hele Værk koster paa Trykp. 2 Rdlr. 72 s. og paa Skrivp. 3 Rdlr. 64 s. P. Liunge, paa Børsen No. 3.
Berlingske Tidende, 1797-12-22
J Følge en Hr. Doctor Medicinæ John Gordon af St. Croix, allernaadigst meddeelt Bevilling af 24de November 1797, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 27de i f. M. og A., indkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle saavel inden som udenlands boende, der formene sig at have nogen, enten privat eller fra hans Embede hidrørende Fordring paa bemelte Hr. Doctor John Gordon, af hvad Navn, eller paa hvad Grund, eller ved hvad Anledning det maatte være, saavel som disses Arvinger, Executorer, Legatarier, Creditorer eller andre til hvilke disses Ret maatte være hiemfalden eller overdraget, med Aar og Dags Varsel fra Bevillingens Læsning ved Hof= og Stadsretten og derom skedte sidste Bekiendtgiørelse, og med 6 Maaneders Varsel de paa de danske vestindiske Eilande sig opholdende eller boende, fra den Tid Bevillingen er læst ved alle Ober= og Underretter paa bemelte Eilande, og derom skeete sidste Bekiendtgiørelse, at fremkomme og beviisliggiøre saadanne deres Fordringer paa St. Croir for bemelte Hr. Doctor Gor den selv, eller i hans Fraværelse for Hr. Doctor Adams sammesteds, saafremt de vil vente deres Fordringer skulle blive anseete for gyldige. Paa bemeldte Hr. Doctor John Gordons Vegne. Christian Lund, Fuldmægtig hos Advocat Rottbøll.