Berlingske Tidende, 1829-12-01
London, den 21de November. Vore Journalister vedblive at yttre deres Misfornøielse med Resultaterne af den sidste Krig imellem Rusland og Tyrkiet, endog de mildere betingelser, som Seierherrens Ædelmodighed lader haabe, mishage dem. J denne ane de blot (især the Times) hemmelige Hensigter, og deres latterlige Egnisme kan ikke forsyne sig med den Jver, at Verden skylder Ruslands Seire, en fri og uhindret Skibsfart i Middelhavet og der, sorte Hav, medens Oppositionsbladene paastaae, at England aldrig har bekymret sig om Søhandelens almindelige Frihed. Hvor let - sige disse vilde det f. Ex. have været for Lord Exmouth, da han tvang Algier til at slutte Fred, at gjøre Ende paa Barbareststaternes Søerøverier ogsaa mod andre civiliserede Nationer; men han havde dertil ingen Jnstructioner. Uagtet the Times, før et agte Blad, hylder det Canningske System, synes det dog ikke at have sattet det, eller at kunne prientere sig i cosmopolitiske Jdeers Anvendelse. Virkningerne af to paa hinanden følgende Aars slette Høst i vort Land, paa en Tid, da netop Landocconomiens Drift berøves en Kilde til Creditomsætning, nemlig de Noter paa eet Pd. St. som Privatbankerne i Provindserne udstædte, yttre sig nu i denne viglige Folkeclasse paa en høist sørgelig Maade. Kornet, som næsten allevegne som vaadt i Huus, taaler ikke at gjemmes og maa derfor bringes til Torv, hvor dets Quillet og de sammen stimlende Sælgeres Mængde volder, at det maa sælges for en ringe Priis. Formindskelsen i Landmændenes Jndtægter nøden dem til at slagte deres Qvæg, og Kjødpriserne ere lave af samt me Aarsag som Kornpriserne. Naturligviis maa denne Tingenes Stilling have Misfornøielse til Følge. Mange Forpagtere have opsagt Grundejerne Forpagtningscontracterne. I Almindelighed vil denne Naturens Umildhed have den Virkning, at Grundejerne nødes til at nedsætte Forpagtningsafgiften, en for vor NationsJndusikke væsentlig Fordeel, thi naar Forpagtningsafgifterne vorde billigere, ville ogsaa Producterne kunne sælges for bedre KjøbHvalfangsten har havt et slet Udfald. J Aaret 1821 bleve til Hull 17000 Tønder Tran indførte, i Aar kun 9000 Tdr. En ikke ulærd Jøde, Benjamin Wolff, lod sig for nogle Aar siden døde; som det synes, meente han det ærligere med Christendommen end mange andre Apostater. Derefter studerede han med største Jver Theologie og blev ordineret til Missionær Nu ægtede han den rige Lady Georgine Walpole, en meget dannet, men, ligesom han, halvforrykt Dame (eneste Datter og Arving af Lord Orford, meer bekjendt som Hotace Walpole, under hvilket han, inden han arvede Lord Orfords Titel og Rigdom, udgaman Gonen sine gentale Skrifter, og vist ingen Fanatiker). De ga hinanden det Løfte at prædike Evangeliet for Jøderne i Jern lem, reiste did, og begyndte deres udpostoliske Mission med f Jver, men uden synderligt Held. Jøderne i Jerusalem, hvis disse paatrængende Helvter vare til stor Besvær, forsikkrede 3 schaen, at havde faaet Breve fra deres Troes forvandte i Amst dam, at de Glauren Wolff egentligen, under det Paaskud, at vi omvende Jøderne, havde den revolutionære Hensigt, at christ Musselmændene og forlede dem til Frafald fra Troen og Sul nen. Paschaen lod Missionæren hente, og give en saa de Bastonade, at hans Liv er i Fare og han allerede har sendt Testament til Bristol, ogsaa har paal. an sammen en mig en nananaa Hamborg, den 25de November, Senatet har den 20de d. M. fornyet Mandatet, at ing Udvandrede, der Hobeviis reise til Lands eller Vands, maa me tages i Hamborg, men ufortøvet skulle tilbagevises. Skipper der medtage saadanne Udvandrede, skulle strax føre dem bort for det hamborgske, Territorium og paa egen Bekostning sørge for deres Underholdning. de paa mig sam