JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
Forpagtnings Auction. Da det ved Forpagtnings Auctionen paa Hovedgaarden Moesgaaed den 21de Januar d. A. gjorte høieste Bud, er blevet forkastet, saa bliver Forpagtningen af bemeldte Eiendom, beliggende i Ning Herred, Aarhuus Amt og beskrevne i denne Tidende No. 96, 97 og 98 f. A., stillet til nye Auction, som holdes paa Hovedgaarden Mandagen den 1ste April førstkommende, Formiddagen Kl. 10, hvortil Lysthavende herved indbydes. Hads & Ning Herreders Contoir d. 17de Marts 1833. Lanng.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
Torsdagen d. 11te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver i Saltøebye Skole afholdt Licitation over en Hoved Reparation paa Skolebygningen og 4 nye Fag som bliver at tilbygge, efter Conditioner, Tegning og Overslag som vil blive fremlagt ved Licitationen, og forinden ere til Eftersyn paa Saltøe Skriverstue. Forsløv den 18de Martii 1833. Leuning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
At Slagelse Kiøbstads Hovedregnskab eller Regnskabet over Byens bekonomiske Jndtægter og Udgivter for Aaret 1832, fra i Dag af i 3 Uger, henligger til Eftersyn paa Raadstuen for Byens Jndvaanere, det bekiendtgiøres, herved. Slagelse den 20de Marti 1833. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
Prædiken paa 2den Søndag i Fasten, i St. Michels Kirke i Slagelse, af P. A. Fenger, Sognepræst til Slotsbjergbye og Sludstrup Menigheder, kan fra forn kommende Tirsdag, erholdes hos Hr. Bogbinder Møller i Slagelse for 12 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
En pensioneret Mand af Embedsclassen, ønsker sig beskjæftiget med Regnskabsforring, skrive Regninger, Breve, Ansøgninger, Klager, Leie- og Lære-Contracter, eller reenskrive Documenter og litteraire Manuskripter, m. m. For Korrecthed og Nøiagtighed indellaaes. – Han paatager sig tillige at forfatte Selskabssange og Vers i forskiellige Anledninger. Uden at give sig Skin af et Non plus ultra i en rigtig Versification, tilbyder han sig ogsaa at improvisere paa Vers, efter det ham opgivne Æmne. Vielgeschrei und wenig Wolle, er ikke hans Symbolum. Betalingen for hans Arbeide vil blive billig. Avisexpeditionen anviser. De af Slagelse Kiøbstads Jndvaanere, som ikke have betalt de dem for deres Børns eller Pleiebørns Udeblivelse fra Slagelse Kiøbstads Borgerskole i Februar Maaned d. A. dicterede Mulcter, advares herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 2den Juni 1830, om inden 8 Dage fra Dato at betale disse Mulcter, der ellers ved Udpantning vil blive inddrevne. Slagelse, den 23de Marts 1833. Sylow. Nyt Froe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
Rødt og hvidt Kløverfrøe, fiint og grovt Raigræs, Spergel, Themothei, Lauserne, Esboselt, bekommes hos Urtekræmmer Jorgen D. Schmidt ligefor Vesterport, i Kiøbenhavn. En Kobber Kiedel, paa 3 Tønders Størrelse, a 3 Mk. Pundet, anvises tilkjøbs at Bogtrykker Magnus. Of i Nestved, paa HjörMaltgiøreriet net af Kiøbmager, gaden og Riddergaden No. 28, leverer godt, sundt Brygmalt til billigste gangbare Priser og byttet for godt sundt Byg imod Malt lön 3 Rbmk. pr. Tönde. Bestillinger til Undertegnede udbedes saa betimelig at samme kan udføres i rette Maltgiørings Tid. l. Kornbeck. Thaers Agerdyrkningslære, 4 Dele, ønskes tilkjøbs Billet med Prisen bedes aflagt hos Vogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
2 gibsede Værelser med Kiøkken og Brændehuus er at faae tilleie til Paaske Flyttetid. Nærmere Anviisning giver P. Fobian.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
En Dreng, af honette Forældre, kan strax eller til Paaske blive antaget i Malerlære i en af Siællands Kiøbstæder, naar han melder sig hos Hr. Kiøbmand Bo relle i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
En Dreng, der er confirmeret, ønsker sig anbragt til Handelen, enten strax eller til Paaske, han skriver og regner godt og har nogen Kundskab i det tydske Sprog. Jfald det ønskes, kan han faaes en Tid paa Prøve. Avis Expeditionen anviser den Søgende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
Ved Fuldblodshingsten Palamon, som tilhører et Jnterressentskab i Svendborg Amt, kan endnu modtages nogle Hopper til Bedækning i dette Foraar a 10 Species pr. Stk., naar man behager derom at henvende sig til Krigsraad Lasson i Svendborg, hos hvem Hingsten er opstaldet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
En Mand, som i mange Aar har forestaaet et Teglværk og som tillige forstaaer at forme Tagsteen, ønsker sig i samme Fag anbragt til 1ste Mai. Gode Anbefalinger om Duelighed og god Opførsel kan forevises. Man behager at henvende sig til Bogtrykker Magnus i Slagelse, som giver nærmere Underretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-23
En Eiendomsgaard paa Kirkestillinge Mark, en Miil fra Slagelse, med velvedligeholdte Bygninger, i hvilke 2 Familier kunne have Bopæl, hvortil er 4 Tdr. 1 Skp. 21 1/2 Alb. Ager og Engs Hartkorn, med et Areal af circa 60 Tdr. Land gode Jorder, af hvilke de 40 Tønder ere Agerjord og omtrent de 20 Tdr. Engbund og Tørveskiær, hvorpaa kan aarlig avles mellem 50 og 60 Læs Høe og skiæres 60 a 70 Læs Tørv, er formedelst Eierens Svaghed, med eller uden Besætning og Jnventarium, underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes strax eller 1ste Mai d. A. - J Gaardens Jorder er forrige Efteraar faaet 5 Tønder Rug, der tegner meget godt, og kan fornøden Hielp til Vaarsædens Lægning erholdes, naar man derom, saavelsom om Kiøbet henvender sig til Eieren Gaardmand Bertel Eilertsen i Østerstillinge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Ugeblad. Slagelse den uden og inden landske Historie. tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 19de No. 25. Tirsdagen den 26. Martii 1833. Tirsdagen den 26. Martii 1833. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Hertug Carl af Brunsvigs Skjebne efter Slotsbranden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
(Af Le Due Charles de Brunswick avant et depuis la Revolution de Brunswick en September 1830. Alexandre Mesniere diteur 1832.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Den durchlauchtige Hertug Carl af Brunsvig, blev med sin Broder, Hertug Wilhelm, efter sin Faders, Hertug Frederik Wilhelm tidlige Død, den 16de Juni 1815 i Slaget ved Waterloo, Konge Georg den 4de af Storbrittanniens Myndlinger. Begge Brødrene bleve opdragede deels i England og deels i Lausanne, og det meget slet som Hertug Carl har paastaaet i egenhændige offentlige Documenter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Da Forbundsdagen havde besluttet at bruge Tvangsmidler mod Hertug Carl for at tvinge ham til at tilstaae sin Formynder Georg d. 4de Satisfaction, hvilken han havde fornærmet, saa forlod Hertugen sit Land og begav sig til Paris, men derfra retirerede han tilbage til sit Land da Julirevolutionen af 1830 var udbrudt og havde sat ham i Skræk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Ved Opløbet i Brunsvig den 7de September 1830 kom først Cancelliebygningen i Brand og da Militairen ikke formaaede at dæmpe Tumulten og Folket trængte ind i Slotshaven, saa tog Hertugen Flugten ud af Staden med en Escorte Cavallerie og nogle Vogne, formeente at han havde været i Livsfare, forblev Natten over i Vechelde med Captain Bosse og to Ordonantsofficere, og istedet for at opsøge sig en anden Residence i sit Land, saa begav han sig over Hildesheim og Minden til England.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Man vilde have fundet i de Værelser i Slottet, som Hertugen havde forladt, nogle Æsker med Gift, foruden en sort og en rød Dagbog J den første fandt man de Personers Navne, som Hertugen vilde belønne, og i den anden, deres, som han vilde straffe eller paa hvilke han vilde hævne sig. - Den 8de September søgte man med Militairens Hielp at slukke Slotsbranden i Brunsvig, og da 1500 af de anseeligste Borgere havde bevæbnet sig, saa blev Roligheden, strax tilveiebragt. Hele Borgerskabet i Residentsstaden forsamlede sig derpaa og udstædte en Addresse til Hertug Wilhelm, Hertug Carls Broder, som stod i Preussisk Militairtieneste, og anmodede ham deri om at overtage Regieringen i sin flygtede Broders Sted. Da Hertug Wilhelm havde ofte raadet sin Broder Carl til igien at udsone sig med sin Onkel Konge Georg den 4de, saa var Hertug Carl misfornøiet med sin Broders Ophold i Berlin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Da Hertug Carl kom til England, saa haabede han at kunne snart udsone sig med Konge Wilhelm; men erholdt kun med Møie en Audience i Brighton. De Engelske Aviser erklærede sig heftigt imod ham, og Lord Aberdeen søgte, endskiøndt forgiæves, at formaae ham til at resignere med en betydelig Pension, denne var forresten saa overdreven, at Brunsvig kunde ikke have betalt den. Hertugen forlangte derimod Hannovers Biestand for at blive indsat paa nye i sin Stat; men da dette ikke lykkedes, saa besluttede han at sætte sig i Besiddelse deraf ved hvervede Troppers Hielp og at betiene sig dertil af en indfødt Baiers Biestand, en Baron Bender af Bienenthal, som havde taget Flugten til London og var bleven der kastet i en Gieldsaarrest. Da han var kommen paa frie Fod, saa lod han sig i en anstændig Klædning præsentere for Hertugen i dennes Boelig i Jermyn Street; han giorde Hertugen glimrende Løfter, som virkede saa meget stærkere paa ham, som han var forladt af alle sine Smigrere paa Bitter nær Hertug overdrog ham ved et Patent Commandoen over den Krigsmagt, som skulde hverves og udnævnede ham til Statholder i Brunsvig. Bender, som frygtede for paa nye at komme i Slutteriet, overtalte Hertugen til at begive sig til Calais, paa Grund af det var farligt for ham at forblive i London, hvor det Wellingtonske Ministerium just dengang blev styrtet. J November 1830 kom han dertil; derfra begav Hertugen sig til Metz for at opkiøbe trefarvede Cocarder, som siden skulde fordeles i Brunsvig. Herfra afreiste Hertugen til Frankfort og udstædte derfra den 26de November en Proclamation til Brunsvigerne, hvori han lovede dem en liberal Statsforfatning og at de maatte udplyndre de Rige, og erklærede, at han paa nye vilde tage sit Land i Besiddelse; men ingen troede paa hans Løfter. Han og hans Feldtherre uden Krigshær begav sig til Fulda. Fra Fulda reiste han til Gotha, da han ankom til den Preussiske Grændse stødte mange Lediggængere til ham; her anmodede de Preussiske Embedsmænd paa Grændsen ham om at forlade Landet. Han tog nu Retningen med sine Folk til Osterrode i det Hannoverske; men da han der fornam en Gjæring, som ikke var til hans Fordeel, saa tabte han paa engang Modet, og tog om Natten Flugten ud af en Bagdør paa Giestgivergaarden, tilligemed en Fransk Tiener, ved Navn Desjardins, og lod hele Armeen i Stikken. Man siger at han saarede sig selv i Armen med en Dolk, for at besmykke sin Flugt; i Publikum lod han udbrede, at Mordere, som vare leiede af den Brunsvigske Regiering, havde biebragt ham Saaret. Dessardins, som vidste det rette Sammenhæng dermed fik en Pension for at holde reen Mund. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Nyeste Post-Efterretninger. Jmellem Landstænderne i Khurhessen og Regieringen har hersket en betydelig Disharmonie, som er nu kommen til Udbrud. Jblandt andet vilde Regieringen ikke erkiende den bekiendte Oppositions talers, Professor Jordan fra Marburg, Udnævnelse til Repræsentant. J Mødet den 18de Marts antog Stænderne med stor Majoritet, at intet kunde være videre i Veien for Gyldigheden af Jordans Udvælgelse, især da Overretten havde paakiendt i Sagen til Fordeel for Valget. LanddagsCommissaiten, Regieringsraad Koch, androg nu paa, at Jordans virkelige Optagelse i Forsamlingen skulde udsættes til Differencen imellem Regieringen og Stænderne kunde blive hævet; men efter nogle Debatter blev Forslaget forkastet med en stor Majoritet. Kort efter blev det forkyndet, at Landdagen var opløst, de Deputerede forlode strax Salen. Den næste Session er berammet til den 15de April.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
J London havde man den 15de Marts ikke faaet nye Efterretninger fra Oporte; men man havde faaet den Lissabonske Hoftidende af 1ste Marts, den indeholder vel som sædvanlig en Skildring om de Constitutionelles slette Forfatning i Oporto; men omtaler aldeles ikke, at enten Don Pedro eller hans Tropper ville med det første rømme Staden, og man begynder nu at troe, at det derom udbredte Rygte var bragt i Omløb af de Personer, som for Øieblikket ere beskiæftigede med at optage i London et Statslaan for Don Miguel. Fra England blive mange Forstærkninger afsendte til Oporto.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
De Rygter man har havt om det nærværende Systems Tilbagegang i Spanien synes at være ligesaa upaalidelige. J de nyeste Efterretninger fra Madrid hedder det nu at Greven af Punorrostro har ladet trykke en meget friemodig Tale om Sammenkaldelsen af de Cortes. Hr. Zea Bermude skal derpaa have skildret denne for Kongen som at være i høi Grad revolutionair. Da Greven erfarede dette, saa udbad han sig en Audience hos Kongen, hvori han saaledes vidste at overbevise ham om det Modsatte, at Hr. Zea blev anmodet om ikke videre at modsætte sig Dronningens Ønske. - Det Engelske Blad Globe skildrer Tingenes Tilstand i Spanien, som gunstig for Dronningens Regiering: En Commission af tre Personer er nedsat for at undersøge de gamle Love om de Cortes. Der hersker større Trykkefriehed i Madrid end forhen, og et offentligt Blad udlader sig med megen Friehed mod Absolutisterne, og de Kongelige Forordninger som meddeles i Hoftidenden indeholde meget nyttige Foranstaltninger til at befordre den offentlige Underviisning, Landets Cultur og Statens Opkomst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Den nye Hollandske Gesandt, Baron Dedel, er ankommen til London og indført hos Lord Palmerston ved Baron van Zuilen. Bladet Times har holdet en Lovtale over ham og sætter ham høit, over hans Forgiænger. Jmidlertid ere dog de Hollandske Statspapire faldne betydeligt paa Børsen i Amsterdam, ogsaa i Hamborg den 22de, som er vel en Følge af at den combinerede Engelske og Franske Flaade under Admiralerne Malcolm og Ducrest ere d. 13de afseilede fra Dünerne og have den 17de ved den herskende Østenvind, viist sig tæt under den Hollandske Kyst. Man havde talt 4 Engelske og 3 Franske store Krigskibe. Den Har lemmer Courant anfører forskiellige Meninger om Aarsagen til Statspapirernes Fald, saaledes at Hr. Dedels Jnstructioner ikke ere befundne fyldestgiørende. Dette Blad troer at vide, at Hr. Dedel er bemyndiget til at afslutte en Vaabenstilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Af Beretninger fra London sees, at Escadrerne vare afseilede inden Hr. Dedels Ankomst. Det er imidlertid begribeligt at Fortsættelsen af de combinerede Escadrers Krydsning og Formodningen om Jkkeantagelsen af den foreslagne Vaabenstilstand, maae virke ufordeelagtigt paa de Hollandske Statspapire.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Fra London berettes: at Lord Durham har nedlagt sin Post som Geheime-Seglbevarer paa Grund af hans svagelige Helbred, han er bleven ophøiet til Viscount Lambton og Greve af Durham. J det Engelske Underhuus debatteres endnu paa det heftigste om den Jrlandske Bill, og den anden Læsning af Billen er endnu ikke dreven igiennem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Oppositionen søger at svække billens Kraft ved at anbringe Amendementer ved den. - J en Forsamling af omtrent 100 Parlaments=Medlemmer blev besluttet at afsende en Deputation til Lord Althorp for at spørge, om Ministerne ere villige til at antage Udvælgelsen af en Undersøgelses-Commission for at udforske Aarsagerne til den Nød, som har hersket og endnu hersker blandt de Haandtering drivende og de productive Folkeclasser, og som har udsat enhver Eiendom for Fare, for at afgiøre om denne Nød ikke staaer i Forbindelse med det nærværende Pengevæsen og om dette ikke kunde forbedres; Forsamlingen exciperede i Forveien imod den Beskyldning, at den var bestælet af nogen Partiskhed eller Fiendtlighed mod den nærværende Regiering. Lord Althorp svarede, at han vilde overlægge Sagen med sine Colleger; men han kunde ikke give sit Samtykke til at en saadan Committee blev udvalgt. Herpaa blev en nye Forsamling holdet, hvori Medlemmerne besluttede, at holde fast ved deres Grundsætninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Den Tyrkiske Gesandt, Namik Pascha, har havt Afskeds-Audience hos Kongen af England og begiver sig tilbage til Constantinopel. J Wien ere Statspapirene faldne noget ved ufordeelagtige Efterretninger, som man vilde have faaet fra Constantinopel. Der meldes nemlig fra Belgrad, at en Fransk Coureer skal have bragt Efterretninger derfra af 27de Febr. af det Jndhold: at den Russiske Flaade laae i Canalen ved Constantinopel formedelst Modvind, men var beredet til ved den første føielige Vind at afseile til Sisapolis. Men nu fortælle Rygterne, at den har faaet betydelige Forstærkninger. Det hedder almindeligt, at Englands og Frankerigs Ambassadeure have med en saadan Alvor paadrevet, at den Russiske Flaade skal forføie sig bort, at de selv have truet Sultanen med et Brud naar det ikke skeete. Herpaa skal Porten have svaret, at den først maatte have et tilstrækkeligt Garantie for Mehemed Alis Hensigter; men nu tilbød Admiral Roussin sig at ville garantere, at den Ægyptiske Vicekonge vilde slutte Fred paa de betingelser, som Sultanen havde meddeelt Admiralen, som et Maximum for hans Tilstaaelser. Da den Franske Ambassadeur havde derpaa underskrevet den udkastede Fredstractat i Mehemed Alis Navn, og den K. K. Østerrigske Jnternuntius havde saameget som mueligt understøttet Englands og Frankerigs Repræsentanters Forslag, saa anmodede Sultanen den Russiske Flaade om at trække sig tilbage, hvorimod han af Agtelse for den, tilbød den en anden Tyrkisk Havn, som en foreløbig Stations=Punkt. Man siger at den afsluttede Tractat gaaer ud paa, at Mehemed Ali erkiendes for Souverain og erholder Paschalikket Acre, imod at betale en aarlig Tribut, hvorimod Sultanen beholder 2/3 af Syrien, nemlig Paschali kerne Aleppo og Damask. Man tilstaaer nu med Føie, at alt dette seer underligt ud, og mener at det seer ud som at Frankerige staaer i en nøie Forbindelse med Mehemed Ali, og man siger at den Franske og Russiske Ambassadeur i Constantinopel staae i et spændt Forhold til hinanden; de ugunstige Rygter fra Constantinopel, skriver man fra Wien, som have nedtrykt Statspapirene fortiene saa liden Tiltroe, at man ikke tillader sig i Aviserne at meddele dem. (Det her Fortalte synes at have sin Rigtighed og er ganske overordentligt mærkværdigt. Redakteuren af dette Blad, som forud bekiender, at han er en Jdiot i Politiken, giør sig en ganske aparte Forestilling om det sande Sammenhæng derved; men som han ikke drister sig til at sige offentligt; saameget tillader han sig blot at yttre, at han troer at Algier ligger i Baggrunden for det Passerede.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Det fortiener at fortælles: at den Østerrigske Keiser har foræret den Franske Ambassadeur, Marskal Maison, ved hans Afskeds Audience en pragtfuld Daase, besat med Juveler af 5000 Gyldens Værdie, en Udmærkelse, som rørte Marskallen til Taarer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Extrapost. Den Petersborgske Avis giør den bemærkning: at de usædvanlige stærke Rustninger i de Franske Havne, hvorpaa Englænderne allerede ere blevne opmærksomme, lade vist nok formode et betydeligt foretagende. - J England veed man nu hvad Admiral Roussin har taget sig for i Constantinopel og Bladet Times tilskriver den Engelske Legation en betydelig Medvirkning derved. Journal des Debats indeholeer et langt, vigtigt og paafaldende Stykke derom. Udrustningerne i Toulon ere meget betydelige. – Statspapirene ere faldne i Wien ifølge det Rygte, at en Russisk Armee har passeret Balkanbierget. - J Hamborg har man Efterretninger fra Smyrna af 20de Fearuar: den 18de Februar ankom en Deputation dertil fra Jhrahim, hvorpaa et andet Gouvernement blev provisorisk indsat; en nærforestaaende Jndrykkelse af Ægyptiske Tropper var forkyndet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Jndenlandske Efterretninger. Under 16de Februar har Hs. Majestæt resolveret, at den Ane Rasmusdatter for begaaet Mordbrand under 10. f. M. overgangne Høiesterets Dom saaledes formildes, at hun fritages for at lægges paa Steile, men derimod udstaaer simpel Livsstraf, og den 20 Febr. afgik allerhøieste Reskript til Amtmanden over Kiøbenhavns Amt om Livsstraffens Fuldbyrdelse. - Den Domfældte begik Forbyrdelsen, for at hævne sig paa en Mand, til hvem hendes Mand havde tilbageleveret Fæstebrevet paa en Jordlod, hvoraf han ikke kunde udrede den aarlige Afgift, og som hun uden al Grund formeente dem at være forurettede af. Foruden hans afbrædte endnu en anden Gaard og et Huus. Da Jldspaasættelsen skeete om Natten, vare flere Mennesker i yderste Fare for at indebrænde; men hun tænkte, som hun har udtrykt sig, at den Gud vil bevare, er uden al Fare, og at Gud, som er alvidende, vilde styre det til det Bedste. Efter forøvet Misgierning gik hun ogsaa tilbage og lagde sig atter i sin Seng, hvor hun slumrede lidt. Baade, Manden og Børnene sov endnu, og da den Første, efter at have seet Jlden og forføjet sig til Brandstedet, længer op af Morgenen gik hiem og fortalte sin Kone, at de tvende Gaarde stode i Brand, yttrede hun blot: det er fælt. Den anden Mand, hvis Gaard ogsaa brændte, havde just seet Ane Rasmusdatter, da hun om Natten forføiede sig barbenet hen til Gaarden, hvilket gav Anledning til Opdagelsen. J det Hele var hun meget overtroisk og troede at være forbyttet i sin Barndom, men ikke mindre raae og hævngierrig, som overalt lad, uordentlig og ligegyldig i sit Huusvæsen. Saaledes antog hun Manden, paa hvis Gaard hun satte Jld, for en Jordtyv og altsaa den største Synder, som Gud burde straf se ved at lade Lynilden afbrændte hans Gaard; men da dette ei var skeet, havde hun udført det, hvilket kom ud paa eet o. s. v. Om Forsynet og Jesu Forløsning giorde hun sig de krasseste og fordærveligste Forestillinger, tildeels en Følge af slet Opdragelse, og det er sørgeligt, i den Anledning at læse, at der endnu skal findes hyppige Spor af slig en tyk Overtroe hos Almuen. Jøvrigt vilde hun gjerne leve, og søgde at frelse sig for Straffen ved en forstilt Sindsforvirring, hvortil dog Lægerne ikke have fundne noget Spor Der fandtes saaledes ingen Anledning til at indstille Domfældte til Benaadning, saa meget mere, da Livsstraffens Eftergivelse i dette Tilfælde maatte bidrage til at vildlede Mængdens Begreber om Misgierningens Størrelse og Afskyelighed, og den almindelige Sikkerhed antoges derfor at kræve Straffens Fuldbyrdelse. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: Den 6te Marts er Stadsphysicus i Kiøbenhavn, Dr. Med. B. A. Hoppe beskikket til Professor, med Rang i femte Klasse No. 8, den 8de, Hoschirurg hos Hans Kongelige Holhed Prinds Frederik Carl Christian. C. F. Holmer, og Hoschirurg hos Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinand, E. P. A. Schwarzkopl. forundt Titel af Livchirurger. Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 9de Februar er Controlleur ved Havnene i Kiøbenhavn, Kammerraad H. C. Møhl, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget; Vagtmester ved Husarregimentet P. D. Schnipp, Dannebrogsmand, beskikket til Grændsecontrolleur ved Toldskieller mellem Hertugdommet Slesvig og Nørre-Jylland; den 12te Directeuren ved Øresunds Toldkammer, Geheime Conferentsraad F. Moltke, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, efter Ansøgning i Naade, entlediget fra bemeldte Embede, fra 1ste April d. A. at regne, med Pension, og i hans Sted beskikket Kæmmereer, ved Øresunds Toldkammer, Kammerherre, Oberst A. G. Krogh. Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, til Directeur ved bemeldte Toldkammer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 26de Februar er Privatdocent ved Universitetet i Kiel, Dr. Philos. C. T. Johansen, beskikket til Professor extraordinarius i de orientalske Sprog og sammes Litteratur ved Kiøbenhavns Universitet. Den 5te Marts. Mag. Art. C. Ramus til Lector i Mathematik ved sidstmeldte Universitet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-03-26
Døde: Bagermester Schov, 41 Aar, Nattten imellem den 2den og 3die Marts, i Callundborg. – Justitsraad og Amtsforvalter Levinsen, 49 Aar, den 8de Marts, i Ringkiøbing.