JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
Provindsial=Stænderne i Roeskilde. Nr. 61 og 62 indeholder Discussionen over Sagen angaaende Grev Reventlows Andragende om Affattelsen, af en almindelig Lovbog. J Committeens Betænkning om denne Gjenstand, anføres blandt andet mod en saadan Petitions Indgivelse: "at Regjeringen for Øieblikket er beskjæftiget med at ordne de for Landets almindelige Jnteresser vigtigste Forhold, og flere Andragender fra Provindsialstænderne gaae ud paa at fremkalde dertil sigtende Anordninger, det synes da under enhver Omstændighed tilraadeligt at opsætte Petitionen om en nye Lovbogs Affattelse, indtil hine mere paatrængende Anordninger ere udarbeidede. Men vilde et sligt almindeligt Lovarbeide maaskee blive uoverkommeligt for Regjeringen ved Siden af de speciellere og nødvendigere, som umiddelbart forestaae, saa ville det endnu mere blive Tilfældet for Provindsialstænderne, naar de, medens de endnu ere deelte i tvende Forsamlinger, skulle hver for sig give Betænkning om en almindelig Lovbogs mangfoldige Bestemmelser. Committeens Secretair, Hr. Algreen Ussing, anførte som det vigtigste, der kunne være mod i det nærværende Øieblik at andrage paa Udarbeidelsen af en Civil-Lovbog, at vi med Hensyn til saamange af de vigtigste Forhold ere i en Overgangs Periode – som alle haabe til det bedre. Vore Landboeforhold skulle saaledes uddanne sig, og mange tusinde ønske Forandring i dem. Vore kirkelige Forhold ere i en tildeels sørgelig Spænding og Bevægelse; Næringsbrugene navnlig Haandværkerne ønske større Frihed; Handel og Søfart ville ogsaa løsnes fra mange Baand. Alt dette erkjender enhver fornuftig Mand blot at kunne iværksættes efterhaanden; ingen Tid forekom derfor Taleren mindre skikket til at ville firere alt ved en nye almindelig Lovgivning, end den nærværende, paa Grund af disse og andre af den kongl. Commissarius anførte Grunde, billigede Forsamlingen med 47 mod 18 Stemmer Committeens Jndstilling, at man ei for Tiden burde indgaae med den omhandlede Petition. - Herefter foretoges Sagen angaaende Skibsjournalers og Logbøgers Affattelse, at nemlig Forsamlingen ville andrage paa, at den for de danske Søefarende saa særdeles byrdefulde Afgift ved Autorisationen af de befalede Journaler og Logbøger for Fremtiden, maatte bortfalde. Discussionen blev ikke sluttet. (Stænd. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
Fra Kjøbenhavn melder Handelstidenden under 9de De. Efterat vi allerede have seet flere her i Staden, hjemmehørende Skibe, kommende fra Messina med Frugt seile forbi med Bestemmelse til forskjellige østersøiske Havne, har i Dag den første Messinafarer for i Aar lagt gjennem Bommen, Skipper Dahl, Skonnerten Ida."Et nyt Stykke: En Hytte og hans Hjerte, Lystspil i 3 Acter af Scribe og Alphonse, har vundet meget bifald paa det kongelige Theater. Samme Aften gaves det gamle, meget moersomme Syngestykke: Bødkeren, hvori Othinienseren Hr. Foersom udførte Hovedrollen. Det vil sikkert interessere mange af dette Blads Læsere, at see, hvorledes "Dagen" i denne Anledning omtaler denne ypperlige Comiker: "Denne Skuespiller - hedder det – "glimrer ikke ved Talent til at udføre mange meget forskjellige Roller, men ved det sjeldne Genie, hvormed han forstaaer at udvikle og fastholde den Personlighed, han giver enhver af sine Roller. Kun meget saa comiske Skuespillere have en saadan Natur i enhver af deres Bevægelser og ingen danske Skuespiller har navnligen den Styrke i at give sit Fingerspil Betydning. Den meest opmærksomme Tilskuengriber næsten aldrig Hr. Foersom i en Mine eller Bevægelse, der ikke staaer i nøieste Forbindelse med hele Rollens Anlæg, og med Hensyn til Sandhed i Fremstillingen fortiener han sikkert at regnes til de ypperligste Kunstnere, der have betraadt den danske Scene. V. behøve ikke at tilføie, at hans kraftige ægte Komik, der ofte fremkaldte den Latter, som det er Comoedien værdigt at fremkalde, lønnedes med levende Bifald."(Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
I Kiøbenhavnsposten, af 6te Februar var paa sidste Side anmældt, at der under Gaarsdagens Dato var udkommen et kongeligt Patent om Sammenkaldelsen af Stænderforsamlingen i Viborg til den 11te April Under 7de var Kiøbenhavnspostens" Redaction bleven paalagt at tilbagekald denne Meddelelse, samt tillige affordret Erklæring om: hvorfra den havde erholdt Samme? J sit Nummer af 8de Dennes har den nu aftrykt denne sin Erklæring, der i det Væsentligste gaaer ud paa: at den meddeelte Beretning grunder sig paa de factiske Omstændigheder, at bemeldte Patent var færdigt fra Trykken i det schulziske Officin og Exemplarer af Samme afleverede til det kgl. danske Cancelli, for at afsendes med Posten, saavelsom at det tillige ei blot var bestemt til at offentliggjøres i Collegialtidenden;" men ogsa allerede sat i Qvist's Officin, for at trykkes i Gaars nummeret (6te Febr.) af benævnte Blad. Da alle disse Omstændigheder" siger Kjøbenhavnspostens Redacteur vare vitterlige for Mange, ligesom jeg ogsaa i Fredags samstemmende har hørt dem paa flere forskjellige Steder og jeg umuligt kunde antage, at denne Sag skulde holdes hemmelig, kunde jeg ikke drage i Betænkning at offentliggjøre Samme, hvortil jeg maatte føle mig saa meget mere tilskyndet, som jeg derved saae mig istand til at berigtige et tidligere i mit Blad indført Angivende, med Hensyn til Dagen, paa hvilken den ommeldte Stændersamling skulde sammentræde. At Afsendelsen af det trykte Patent og Sammes Offentliggjørelse i Collegialtidenden siden, i Følge Hs. Maist. Kongens allerhøieste befaling, er bleven stillet, i Bero, kom ikke saa tidligt til min Kundskab, at jeg kunde tilbageholde det omqvæstionerede Jnserat i mit Blad."(Rd. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
J det officielle Afsnit af det nylig udkomne Hæfte No. 29 af "Archiv for Søvæsenet, leveres følgende Liste over den danske Flaade, den 1ste Januar 1836. Linieskibe 7. Dronning Maria, Waldemar, Frederik, den 6te, Skjold, et nyt under Bygning værende (hvert paa 84 Kan.); Danmark (66 Kan.) og Phoenir (58. Kan., ved sidst afholdte Besigtigelse erklæret utjenstdygtigt); Fregatter 8. Freyn, Havfruen, Rota, Bellona, en ny under Bygning værende (hver paa 46 Kan.), Minerva, Nymphen og Fylla (hver paa 40 Kan.); Corvetter 5, Galathea (26 Kan.), Najaden, Diana, Fortuna og Flora (hver paa 20 Kan.); Brigger 5, Møen (18 Kan.), St. Thomas (16 Kan.), St. Jan, Alart (begge i Vestindien) og St. Croix (hver paa 12 Kan.); Skonnerter 3. Elben (8 Kan., oplagt i Altona), Delphinen og Pilen (hver paa 6 Kan., den sidste oplagt i Nyborg); Kuttere 3. Helsingøer. Maagen og Svalen. Ro-Flotillen bestaar af 56 Kanonbaade, 2 Kanonjoller og 4 Morteer-Chalupper. Kattrup Gaard og Gods, i Holbek Amt, er i disse Dage, med Besætning og Inventarium solgt af Hr. Kammerjunker v. Mylius til Hr. Oberstlieutenant, Baron v. Adeler for 150,000 Rbd. S. og r. Sv. (Sig. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
Det er det titchenske Skuespillerselskab, der kan ventes om 14 Dage til Horsens. Det dirigeres fortiden af Hr. Rau, og spiller endnu i Svendborg. (Horf. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
For nogen Tid siden kom en Bonde om Aftenen kjørende til Ans Kro. Han bandt sine Heste, efter hans Formening, meget forsigtig, og gik ind i Kroen. Noget efter hører han en Vogn kjøre, løb til Døren, og borte vare Heste og Vogn. Flur løb han bag efter; men i rask Trav løb Hestene til deres Hem, 1/3 Miil fra Kroen. Manden kom noget efter, og spurgte sin Karl om Heste og Vogn. Denne havde rigtignok hørt en Vogn komme giennem Gaarden; men ingen seet. Ved tændte Lygter kunde de spore Hestene ud af Gaarden, over en Mose- og Hedevei, forbi Frausing, igjennem Hinge, hvor de havde gjort en Vending i en Mands Gaard; derfra over Vinderslevgaards Vase, forbi Vinderslev Kirke, Skovhuset, Byens Hauge, og fandtes først anden Dags Formiddag imellem Voergaard og Knudstrup, hvor de stode ganske stille paa en Rugager. – Naar man tænker sig, at Hestene uden Fører i Nattens Mørke, Storm og Regn, gjorde en Tour af 3 Mile, uden at vælte Vognen, eller det Mindste deraf var tabt, undtagen Vogn kjæppen, Hestene vare bundne ved, saa falder det næsten utroligt; men er dog ganske vist. (Vib. Sm.) Om det ved Tverstrand inddrevne, kantrede Vrag har Man siden erfaret, at det er ladet med Planker: men iøvrigt er Intet opdaget, som kunde lede til nogen rimelig Formodning om dets Nationalitet. J en stærk Storm af SV. i Natten til den 24de Januar er det drevet bort til Kunstederne i Skagens Tolddi(Hols=Td.) strict.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
Med Forbanseelse læser man i Aarhuus Stiftstidende en Opfordring til Danmarks Geistlighed, der siges at være udgaaen fra ni Præster i Aarhuus Stift, som dolere over, at den geistlige Stand ikke saaledes som den ønskede, kan deeltage i de Glædesyttringer hvoraf Landet har gjenlydt over den Agtelse og Tillid, Hs. Majestæt Kongen har viist Folket ved at indrømme det en raadgivende Stemme i de vigtigste fædre landske Anliggender, fordi det maa forekomme dem som om den, medens Landets øvrige Børn ere saa rundeligt betænkte, næsten spiller et Stedbarns Rolle." Efterat have omtalt deres uopfyldte Haab om trykkende Vilkaars Forbedring, undsee de ni Præster, sig ikke ved at fremsætte saa grundløse Paastande, som: at Præsten hverken er valgbar eller valgberettiget, at den geistlige Stand er saa ganske og saa offentligt udelukket fra al Deeltagelse i den betydningsfulde Valghandling, at den i Stænderforsamlingen er uden Stedfortræder, og at gjøre Sjællands hædrede og værdige Be skop, Dr. Mynster, bittre Bebreidelser, fordi han ikke har talet et Ord, ikke et eneste for sine stakkels Ordensbrødre." Endeligen slutte de med en Opfordring, til deres Embedsbrødre i hele Riget om, i en Petition at indkomme for Stænderne med deres Forslag, Ønske og Besværinger. Tænder Funken, som vi haabe yttre de, – da Tønder vel ingensteds fattes, saa træde vi helst tilbage i Skyggen, og for beholde os kunat underskrive, hvad de Fleste maatte bifalde, o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
Hr. Biskop Mynster begynder en Erklæring," har i denne Anledning har afgivet (i "Dagen" og den berlingske Tidende, med det Ønske, at det Angivende, at Opfordringen er udgaaet fra ni Præster, maatte v. urigtigt, thi det vilde" – siger han - være megeat beklage, om der i vor Stand fandtes saa Mange som helst vilde træde tilbage i Skyggen" for den fra at angribe navngivne Mænd." De imod H. H. fremsatte beskyldninger og Personligheder paatrykket han derpaa deres rette Stempel, med den ham egne Blidhed og Rolighed, der burde være enhver christeli(Hemp. Av.) Geistligs Prydelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
Capitelstaxten paa 1835 Aars Afgrøde er i ViborStift sat saaledes: Rug 5 Rbd. 27 s., Byg 3 Rbd. 89 s., Havre 1 Rbd. 70 s., Alt Sølv pr. Td. Kjøbenhavns Børs den 9de Februar 1836. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 203, Species 202; Specier solgtes til 12 Mk. 1 s.; B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speier 181 2 Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 1/2 a 48 1/2 Rbs. Teen; 4 pCto engl. Obligationer (uden Renter) 90 1/2 a 91 Rbd. i Sedler.; ( Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februa, 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
Kjøbenhavns Havnepri er den 5te Februar 1835. Holsteensk Hvede, 2 R. - M. - s. a 2 R. - M. - s. Siellandsk dito, 4 R. 2 M. 8 s. a 4 R. 4 M. 8 s. Rug, f. Provnds, 3 R. 3 M. - s. a 4 R. - M. - s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
AVERTISSEMENTS. Jeg finder mig som Læge forpligtet til at bekjendtgjøre, at Børnekopper nu ogsaa ere udbrudte her vesten Byen, hos den derboende Slagter. - Enhver gjør altsaa bedst i, at skye det benævnte Sted, naar flere Aar ere forløbne siden Vaccinationen paa dem blev anstillet; men i øvrigt vil Politiet nok træffe de fornødne Forholdsregler. - J Morgen, Torsdagen den 18de Februar, revaccinerer jeg paa Raadhuset Kl. 1, for saavidt den Vaccine, som jeg seer mig i Stand til at tilveiebringe, kan slaae til. Wittendorff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
Jfølge vedkommende Udlægshavers Begjering tilbagekaldes herved den til den 18de Martførstkom, over Jens Bierregaards Gaard i Willerup Bye Westervig Sogn berammede Auction. Hassing-Refs-Herreders Contoir i Teglgaarden den 16de Februar 1836. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-17
Tirsdagen den 8de Marts 1836 om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Hassing- Refs Herreders Tinghuus i Westervig Sogn afholdt en Skiftesamling i afdøde Amtsprovst Ridder, Peter Christian Bendixes Boe, hvilket overeensstemmende med Placat 21 April 1824. til Efterretning for Vedkommende herved bekjendtgjøres. Hassing- Refs-Herreders Contoir i Teglgaarden den 12 Februar 1836. baaFischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
No. 21. Ao. 1836. IIIISTED Kongelig allernaadigst privilegerede. Albaolv og Avertissemblivende, eller: Den nordrimbrike Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 20de Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
Politiske Nyheder. America. Man har nu erholdt Præsidenten Jacksons Budskab af 18de Januar med Hensyn til Forholdenne med Frankerig. Han underretter der Kongressen om, at den nordamericanske Charges d'Affaires i Paris havde faaes Ordre til at affordre den franske Regjering dens definitive Bestemmelse med Hensyn til Udbetalingen af den stipulerede Godtgjørelsessumma, som Betingelse for Tractatens Opfyldelse har imidlertid den franske Regjering forlangt en Acts Udstædelse, hvori de forenede Staters Regjering skulle erklære, at den beklager den Uenighed som er opstaaet mellem begge Lande, at denne Uenighed beroer paa en Misforstaaelse, at de aldrig har været dens Hensigt at drage den franske Regjerings Redelighed i Tvivl, eller at antage en truende Stilling mod Frankerig o. s. v. Forlanger Frankerig kun en Erklæring, at vi ikke nærede den Hensigt at tiltvinge os vores Ret, mere ved Frygt end ved dets Retfærdighedskjærlighed, da er denne Erklæring aaben. og udførlig meddeelt af vores accrediterede Gesandt, men forlanger Frankerig en servil, nedværdigende Gjentagelse af denne Act i Udtrykke, som den selv vil dictere, da vil den aldrig erholde samme; den Aand der besjæler det americanske Folk, dens lovgivende Magts Værdighed, og den executive Magts faste Beslutning forbyder dette Naar Frankerig vedbliver den Væg ning ikke at ville opfylde Tractatens Betingelser, kan det ikke med Rette beklage sig over, at vi gribe til saadanne fredelige Midler til at afhielpe samme, som Folkeretten og Tingenes Stilling retfærdiggiør, og det synes mig at være hensigtsmessig og tilfredsstillende at gjengielde Frankerigs Vægring ved at forbyde Jndførselen af franske Producter, og franske Skibe fra at løbe ind vore Havne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
Vor Charges d'Affaires Tilbagekomst har været ledsaget af offentlige Forkyndelser og franske Søendrustninger, der ere bestemte for vore Vande, og jeg maa derfor fra vores Side andrage paa store og hurtige Bevilgelser af Penge, for at kunne formere vores Marine og fuldstændiggjøre vore Forsvarsværker paa Kysterne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
Jtalien. Fra dette Land meldes nu to mærkelige Dødsfald. Natten til den 2den Febr. døde Madame Lætitia Bonaparte Napoleons Moder i hendes 86de Aar af fuldkommen Afkræftelse. Hun var født den 24de August 1750 i Aaccio af Familien Romolini. Allerede i flere Aar havde hun været blind, og som en Følge af et Hoftebrud sengeliggende, hun tog liden Andeel i Verdens=Begivenhedernes Gang, og saae kun faa Fortrolige hos sig. Siden Napoleons Fald har denne Kone kun erholdt Hjøbsposterfra sin Familie, den sidste Sørgepost var om Prindsessen af Montforts Død, hvilket hun tog sig meget nær. Historien kan ikke fremvise nogen Dame, der en Tid lang, har været saaledes overøst med Lykke, som Lætitia Bonaparte, og ingen har været underkastet haardere Prøvelser, og har saaledes udtømt Lykkens bittre Kalk til Bunden. - Det andet Dødsfald er Dronningen af begge Sicilierne Marie Christine, som den 31te Januar er død af en Galdefeber, der angreb hende 8 Dage efter hendes Nedkomst hun har været gift siden den 21de November 1832, og er en Datter af den afdøde Kon Victor Emanuel af Sardinien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
Engeland. Fra London meldes under 12te Febr. at Billen angaaende Forandring af Tiender i Engelland og Vales blev den 11te Febr. læst første Gang i Underhuset; Stedet for Tienden skal erlægges en Pengesum ma, der retter sig efter Kornets Værdie i de sidste 7 Aar, og som een Gang for alle skal bestemmes. Den 22de f. M. skulle Billen læses anden Gang. De sidste Efterretninger fra den brittiske Legion, dateret Vittoria af 22de Januar melde, at Engelændernes Haab om snart at see Krigen tilendebragt, er bleven skuffet, th efter et meget pralende Opraab til den engelsk Legion, blev denne posteret paa Hærens høire Fløi, givet befaling til at rykke frem og træng te ogsaa Fienden tilbage fra flere Positioner men forblev derpaa i hele 3 Dage uden Efterretning fra Hovedqvarteret, og saae sig derpaa nødsaget til at drage sig tilbage til Vittoria, og strax efter at Tilbagetoget var begyndt, indløb ogsaa Befalingfra General Cordova dertil, efter at han havde forskaffet, hele de 30 Batailloner Carlister Leilighed til at vende sig mod General Evans ene og derved satte denne i en meget critisk Tilstand, hvoraf han dog forstod at hielpe sig ud. Blandt Officererne i den brittiske Legion, herskede stor Misfornøielse mod Cordova, som i Følge deres Mening, enten af Chicane, Uduelighed eller Feighed, havde sat General Evans i den farligst Stilling. Cordova var imidlertid med en Deel af sine Tropper og den franske Fremmed=Legion, opbrudt til Pampelona, hvorhen den brittiske Legion skulle følge. Frænkerig. J Paris circulerede den 10de Febr. følgende Liste paa et nyt Ministerium, man ventede kom i Stand: Hr. Dupin Præsident for Conseilet og Justitsminister, General Flahalt Minister for de udenlandske Anliggender, Marskal Molitor Krigsminister, Hr. Gauthier Finantsminister, Grev Montalivet Jndenrigsminister, Hr. PassyHandelsminister, H. Sauzet for den offentlige Underviisning, og Admiral Rosamel for Marinen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
(Neue Zeitsing.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
Udenlandsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
Provindsial-Stænderne i Roeskilde. J No. 63 og 64 findes Slutningen af Sagen om Ophævelse af Forordningen omLogbøger og Skibsjournaler, og i Forsamlingens Jndstilling til H. M. Kongen an drages paa at Forordn. af 19de Marts 1817 om Skibsjournaler og Logbøger maatte vorde ophævet, mod at det maatte blive befalet, at de i Lovens 4-2-19 paabudne Journaler skulle være gjennemdragne og authoriserede af vedkommende Authoritet, som ellers har at paa tegne de øvrige Skibspapirer, og at dette skeer, uden Ophold og Bekostning for Skipperen." Derpaa foretoges Sagen angaaende Ligningen af de med Stænderforsamlingen og de forudgaaende Valgforhandlinger forbundne Omkostninger. Det Forslag, som Stændernes Forsamling, efter H. M. Ønske i denne Henseende meddeelte, er i Korthed af følgende Jndhold: at de ved de foregaaende Valg foraarsagede Udgifter for hver Valgelasses Vedkommende, fordeles under Eet med den Andeel af de øvrige Omkostninger, som falde paa samme Valgklasse, dog derfra undtaget Kjøbmændenes Valgelasse. At der med Hensyn til Valgomkostningerne for Kjøbstædernes Valgelasses Vedkommende forholdes saaledes, at enhver Kjøbstads Kæmnerkasse umiddelbart, afholder Omkostningerne ved Valgforhandlingen. i samme; derunder indbefattes Omkostningen ved Valgdirecteurens Reise a., og at det iøvrigt overlades til Valgdirecteuren at fordeele de ubetydelige Omkostninger som ei vedkomme Valg forhandlingen i den enkelte Bye mellem de forskjellige Kjøbstæder, der maatte høre under Districtet, efter det Forhold, som han finder pas fende, og derefter at lade sig det paa enhver Bye faldende Beløb udbetale af dens Kæmner kasse. At samtlige Omkostninger, som ei hidrøre fra Valgene, bæres af Kjøbenhavns Valg. classe med 1, af Kjøbstædernes med 1/1, af Sædegaardseiernes med 11, og af de mindre Landeiendomsbesidderes med 1/2, medens 83, faaledes som af Hs. Majestæt er bestemt, foreløbigen udredes af den kongel. Kasse. At de paa Kjøbstædernes Valgelasse, foruden Valg. omkostningerne faldende Udgifter, fordeles paa hver Kjøbstæd, efter samtligges Folkemængde, saaledes som den ved den sidste Folketælling er befunden, og at Ligningen af enhver Kjøbstæds Andeel igjen skeer efter Formue og Leilighed, og derhos under Eet med de Communal-Afgifter, der saaledes udredes At de paa Sædegaardseiernes Valgelasse faldende Udgifter, fordeles mellem Eierne af alle de Sædegaarde, som, hvis iøvrigt Besidderne dertil vare qvalificerede, vilde give Valgret i denne Valg classe, og at Fordelingen skeer i Forhold til Gaardens tillagte frie eller ufrie Hovedgaardstarts Hartkorn, dog at denne Byrde efter dens Natur, og uden Hensyn til de med Brugerne af disse Gaardes til Hovedgaardstaxts=Hartkorn ansatte Jorder tidligere oprettede Contracter, blive disse Brugere aldeles uvedkommende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
At de paa de mindre Landeiendoms Besidderes Valgclasse faldende Udgifter, fordeles paa det Hartkorn, som bliver tilbage efter Fradrag, af Kjøbstædsjordernes, saavelsom det i forrige Punct nævnte Hartkorn. At Skov og Mølleskylds Hartkorn bliver at regne halvt mod Ager og Engs Hartkorn, og endelig at Udgifterne for hver Stænder=Forsamlings Vedkommende for Kjøbstædernes og Sædegaards ejernes Valgclasse, fordeles paa 2 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
(Stænder=Tidenden.) Jstedetfor at det hidtil, ifølge allerhøieste Rescript af 26de Jan. 1798, har været Pligt for enhver Bager i Aalborg, fra November Maaneds Udgang til 1ste Mai at have i det ringeste 30 Tdr. Rug og 10 Tdr. Hvede liggende paa sit Loft, skal det nu herefter, ifølge allerhøieste Rescript af 8de Januar d. A., paaligge Bagerlauget i Aalborg, i det nævnte Tidsrum i det Hele at have et Forraad af 500 Tdr. Rug, og 100 Tdr. Hvede til Byens Forsyning, for hvilket Qvantum det, som forhen, skal indestaae ved Ligning mellem dem selv. (Coll. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
Den af sin Sag med Veivæsenet bekjendte Proprietair Hansen i Fyen, der nylig, rimeligviis ved Mordbrænderhaand, ogsaa hjemsøgtes af Jldsvaade, er først i afvigte Maaned, ved en i den kgl. Lands Over- samt Hof= og Stadsret, falden Dom, bleven berettiget til at føre Vidne til sit Forsvar imod Hr. Capitain v. Recke, hvilket var bleven ham nægtet ved Underretten. Der er saaledes hengaaet over et Aar, uden at Sagen er bragt videre, end den var, da den begyndte. J Samme er afsagt ikke færre end 12 Kjendelser, hvilke Hansen har al Føie til at vente underkjendte; men uden at der vil kunne tilkjendes ham Omkostningerne. For Underretten har han ei kunne erholde Beneficium, og da der er al Sandsynlighed for, at Sagen, endnu vil drage flere Aar hen, ville Udgifterne saaledes overstige hans Kræfter. Der er nu bleven gjort Hr. Hansen Tilbud om Sagens Afgjørelse i Mindelighed, og hvor nødig han end indlader sig herpaa, vil han dog, saafremt hans Medborgere ei ved denne Leilighed yde ham virksom Bistand, see sig nødsaget dertil, da han vistnok ikke kan forsvare for sin Familie at tilsætte Resten af sin ved mangehaande uforskyldte Tab allerede betydeligt forringede Formue paa at forfølge en Sag, der, idet den er af den største Jnteresse for det Almindelige, kun viser ham Udsigten til forøgede Tab, Krænkelser, Forfølgelse og Chicaner. Redactionen af Kjøbenhavnsposten (hvoraf nærværende Beretning er tagen) tilbyder sig derfor at modtage de Bidrag, Enhver maatte ville yde Hr. Hansen, til at drive hans Veisag igjennem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-20
J den senere Tid er i Svendborg bemærket, en Deel falske Rigsbanktegn, saavel af 2 Skillings og 3 Skillings som af 6 Skillings og Markstykker. De ere alle støbte, formeentlig af Bl. og Tin, og givne en Kobberfarve, der dog meget snart ved Slid afgnides, ogsaa ere de kjendelige ved deres Blødhed, da man med Lethed, kan skjære i dem og bøie dem med meget liden Kraft; Overfladen er ei heller aldeles glat, rimelig som Følge af den formeentlig brugte Stø(Hemp. Av.) besand.