JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-15
Torsdagen den 20de Juni d. A. Formiddag Kl. 10, blive ved offentlig Auction, som holdes paa Herredstingstedet Nibe, 4de og sidste Gang opbuden for absolut at bortsælges Pandum ufrie Hovedgaard i Voxlev Sogn, AalborAmt, med Hartkorn Jordskyld 30 Td. 5 Skpr. 1 Fdkr. og den nedlagde betydelige Vinter- og Vaarsæd, tilhørende afgangne Jnspecteur L. C. Rosenbechs, og han efterlevende Enkes fælleds Boe, paa hvilken Eiendom ved de derover holdte 3 Auctioner ikke er gjort antageligt Bud. Gaarden kan tiltrædes saasnart Budet approberes, hvorom Erklæring afgives strax paa Auctionsstedet. Conditionerne erfares hos undertegnede Auctionsforvalter, og ved Auctionen, Nibe den 13de Mai 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-15
Fredagen den 21de Juni d. A. Formiddag Kl. 10, blive ved offentlig Auction, som holdes paa Henrichsdal, 4de og sidste Gang opbuden, for absolut at bortsælges, om antageligt Bud skeer: Gaarden Henrichsdal, som er en Parcel af Linde borg Hovedgaard i Aalborg Amt, hvilken Parcel har Areal, særdeles gode Jorder, af 176 Tdr. Land Ager, 146 Tdr. Land Eng, og 7 Tdr. Land Tørveskiær a 1400 Alen, uden Hartkorn og uden Skatter, forsaavidt di grunder sig paa Hartkorn, da samme afholdes af Herlighedseieren, Lindenborg Grevskabs Besidder, hvorime den aarlige Arvefæsteafgift er 382 Rbd. Sølv; den i Jo derne nedlagte betydelige Vinter= og Vaarsæd medfølges tilhørende afgangne Jnspektør L. C. Rosenbechs og han efterlevende Enkes fælleds Boe, paa hvilken Eiendom ved de derover holdt 3 Auctioner ikke er gjort antageligt Bud. Gaarden kan tiltrædes saasnart Budet approberes. Conditioner erfares hos undertegnede constituerede Skifteforvalter i over meldte Boe, og ved Auctionen. Nibe den 13de Mai 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-15
Torsdagen næstkommende 23de Maj Formiddag Kl. 10, bever i Ridemanns Mølle afholdt offentlig Auction over er deel Ind- og Udboe, bestaaense af, Sølv, Kobber, SteentSengesteder, Sengeklæder, Borde, Stole, Skabe, et Stueur, Sophaer, Kiøkken= og Brygger=Redskaber, Hestetøi, Avlsredske ber, samt 4 Bester og 5 Køer m. m., tilhørende P. B. H. legaards Fallitboe; Alt imod contant Betaling ved Hamme slag eller naar paafordres. Ribe, den 8de Mai 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-15
Torsdagen den 23de d. M. om Formiddagen Kl. 9 slet følgende Dage, bliver i Gaarden No. 243 paa Hiørnet af Bi pens- og Marenturisgade, afholdt offentlig Auction over 5 Kiøbmand Henr. Chr. Juuls Fallitboe tilhørende Varelag- og Udboe, bestaaende af Jsenkram og Galanterie=Vare, GlaPorcellain, Steentøi, Vogne, Avlsredskaber, samt 2 Heste i 2 Køer, hvorover trykte Kataloger 8 Dage før Auctionen ka erholdes uden Betaling hos den antagne Jndcassator Raadma- og Stiftsrevisor Wølfferdt. Aalborg den 8de Maj 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Udlandet. Anliggenderne i Østen. Opstand paa Øen Scio. Wien, den 4de Mai 1822. Den østerrigske Jagttager melder i en Beret ling fra Constantinopel (af 10de April ) Følgende om Op anden paa Scio: "Paa Sydkanten af Øen, ikke langt fra Forbierget St. Aena, ilandsatte Jnsurgenterne, under Beskyttelse af 8 næske Brigger, den 23de Marts 3 til 4000 Mand, der Hvde indskibet sig paa 30 til 40 smaae Fartøier, og marherede strax de tyrkiske Tropper imøde, understøttede af nogle Feltstykker. Tyrkerne gjorde tapper Modstand, men matte omsider vige for den overlegne Magt og retirere til stellet. Herfra forsøgte de den 31te Marts et Udfald led 500 Mand, hvilket atter endtes med en Rettrade. surgenterne have besat Ydre=Staden med 18 og 24punge Feltstykker og ville sandsynligviis søge at tage Kastellet, led Storm, før Garnisonen kan faae Forstærkning. Beningen er imidlertid tilstrækkelig forsynet med Krigs- og stundforraad og vil forsvare sig til det Yderste." Grækerne i Constantinopel dadle denne Expedition som sindig og formastelig og undskylde den blot som en Diver ven til Fordeel for Morea. Nogle paastaae, at Planen til er lagt af en paa Scio født Officeer, der har tient der Napoleon i Ægypten. Men det lader dog som den er er gaaet ud fra Samos. Efterretningen om dette retagende har i Smyrna vakt en Bestyrtelse uden Lige, det staaer til at befrygte, at de herboende Tyrkers FanaEme derved vil faae ny Næring. J Constantinopel har i ingen Følger havt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Storadmiralens Flaade gaaer med det Første i Søen, at vove et afgiørende Slag mod Jnsurgenterne paa Smyrna, den 6te April.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Jforgaars fik vi Efterretning og høistvigtige Begivender paa Øen Scio, der er beboet af omtrent 100000 Græker (af hvilke Fierdeparten findes i Hovedstaden) og kun tæller nogle tusende Tyrker. Derved bekræftebes, hvad der siden den 24de f. M. allerede var hørt som Rygte og den 27de og 28de havde havt adskillige urolige Optrin til Følge her i Staden. Den 23de Marts landede nemlig 44 til 5000 Sammiere paa Scio mellem Talaro og Thimiano. Pludseligt bleve Øboerne sammenkaldte ved Signalblus fra Biergene og snart voxte deres Antal til henimod 30000 Mand. Tyrkerne i Staden udsendte 500 Mand paa Recognoscering: de kom snart tilbage og forkyndte de Christnes Anmarsch. Omtrent paa samme Tid viste disses Fortropper sig paa Høien Torloti, som behersker Staden, og i Hus og Hast kastede sig Tyrkerne, omtrent 4000 Mand stærke, ind i Kastellet, i det de bortslæbte 80 af de anseete ste græske Jndbyggere og deriblandt Erkebispen med sig som Gidsler. Staden var som uddød, medens Kanonernes Torden fra Kastellet og Høien Torloti holdt alle Gemytter i Spænding. Kl. 3 om Eftermiddagen marscherede Grækerne ind, anførte af Præster, der bare Korsets Banner. Overalt tonte Raabet: Leve Friheden, Overalt bleve Befrierne modtagne med aabne Arme. Næste Dag forblev Alting roligt indtil Middag, da nogle og tredive Tyrkeruformodentligen stormede ud paa Torvet fra Kastellet, for at hente Levnetsmidler. Den 25de blev Paschaen opfordret til Overgivelse og Grækerne tilbøde ham fri Afmarsch, men han afslog Alt og vedblev den 26de og 27de at beskyde Staden og de græske Skibe. Lægen Logotheti, som staaer i Spidsen for Expeditionen, opretter nu en provisorisk Regiering. Den græske Flotille, der sværmer mellem Øen og Fastlandet, tæller, foruden de mindre Skibe, 6 Goe letter og 14 Brigger. Disse vigtige Tildragelser have sat os i stor Urolighed her og Tyrkerne begyndte paany at giøre Jagt paa de ulykkelige Græker. Paschaen gjorde hvad der stod i hans Magt, for at forebygge blodige Optrin, men det var ikke muligt. Mordene hørte ikke op, saalænge der saaes en Græker paa Gaderne. Jgaar skulle Grækerne paa Torlotti have plantet en Kanon af svær Caliber, da det Skyts, som før var opstillet her, ei kunde tilføie Kastellet, synderlig Skade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Triest, den 26de April. Jgaar hidkom et Skib, der var afseilet fra Smyrna den 11te April. Af de medbragte Breve sees, at Grækernes Jnsurrection paa Scio atter har foranlediget blodige Optrin i benævnte Stad. Tyrkerne myrdede atter et betydeligt Antal Christne af alle Nationer og ved Skibets Afgang var Roligheden endnu ikke tilveiebragt. J Archipelagus ere nu de fleste græske Øer i fuld Oprørsflamme.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Odessa, den 18de April. Jntet Nyt fra Constantinopel, De mæglende Ministre, have overgivet deres Noter, men vente endnu paa Svar. Den sidste Note, der blev tilsendt Grev Lützow ved overordentlig Leilighed, skal være bleven forfattet i Wien i Overeensstemmelse med Herr v. Tatischeff. Ogsaa Lord Strangford har i sine tidligere Noter anbefalet Fyrstendommernes belovede Rømning. Øen Scio's Erobring er i den græsk-tyrkiske Krig en Tildragelse af høieste Vigtighed. Lykkes det Grækerne, at holde sig derpaa, vil Constantinopels Forbindelse med Ægypten blive meget indskrænket. Derom synes ogsaa Porten at være overbeviist, da den har sendt Storadmiralen med Flaaden til Scio. Den 4de D. havde han en Privataudients hos Storherren, hvorpaa han heisede sit Flag paa Admiralskibet. Dagen efter afseilede han fra Constantinopel med en Eskadre, bestaaende af 7 Linieskibe, 5 Fregatter, 5 Corvetter, adskillige Bom barder og andre Smaaefartøier. Om han vil udrette Stort, vil Tiden vise. Hidtil have Grækerne spillet Mestre paa Søen, og om han end, som det hedder, har 3000 Mand Landingstropper ombord, saa er det dog lutter Skrabsammensfolk, som ikke giver Haab om store Bedrifter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
St. Petersborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
J de politiske Forhold er endnu intet Lys oprundet. Med spændt Forventning imodeseer Man endnu Herr von Tatischeffs Tilbagekomst og Resultaterne af hans Sendelse. Vi gaae Alt, hvad der vil komme, imøde med trøstigt Mod, da vor Monark Viisdom og Kiærlighed til sit Folk er os Borgen for, at Ruslands Lykke vil vorde fremmet, hvad enten det bliver til Krig eller Fred.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Kiøbenhavn. Den høieste Gevinst i Klasselotteriets anden Klasse, 4000 Rbd., udkom dennegang paa Amben (17 - 217) hos Herr Kontrolleur Kastrup i Kiøbenhavn, og af de to næste, hver paa 1500 Rbd., den første paa Amben141 - 217) hos Herr Jacobsen i Helsingøer, den anden paa Amben (17 - 41) hos Herr Kasserer Kleekamp i Kiel. Af Fyenske Kollectioner erholdt Herr Ribers i Svendborg Amberne (180 - 217) og (180 - 205) hver med 300 Rbd., og Herr Kiøbmand Classons i Faaborg Amberne (45 - 217 (45 - 73) og (45 - 81) hver med 50 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Prof. Ochlenschlagers Portrait er udkommen, lithograferet af Professor Clemens. Prisen er 2 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
J Løverdags (den 11te Mai ) opførtes første Gang paa den Kgl. Skueplads, Christian den Fierdes Dom, et fædrelandsk Skuespil af Nicolai Søtoft, og blev modtaget med fortient bifald. Æmnet til Stykket er bekiendt af O. Mallings Bog om store og gode Handlinger, og skiøndt det just ikke er det frugtbareste eller beqvemmeste for et Skuespil, har Forfatteren dog vidst at skabe et smukt og rørende dramatisk Malerie deraf. Charactererne ere i det Hele vel udførte, og Dictionen godt Paa Skuepladsen vinder Stykket meget, især ved Hoved rollens ypperlige Udførelse af Dr. Rygge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Onsdagen den 8de Dennes fungerede Pastor Schiødt første Gang som Præst ved det Kongelige DøvstummeJndstitut og antog, efter en vakker Tale, en Døvstuetil Konfirmation.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Dr. J. K. Høst berigtiger i Statsvennen Landsdommer Badens Formening, at Historien intet skulde have med Moralen at giøre, hvis Skole han efter den ædStatsphilosoph Mably viser at den netoper. "Og nu slutter han - kommer Doctor Baden og vil forvise Men len fra Historiens Grund? Dog, hvo skulde meere kun undre sig over nogen Paastand fra Dr. Badens Pen, eft alt, hvad Man fra den har seet!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Siden Reformationen ærer Siellands Stift i sin u værende lærde Biskop, den syttende. De første femte opregnes i Jonges Kiøbenhavns Beskrivelse S. 14 o. og nogle flere Oplysninger om dem i samme Skrivt Se 179 o. f. hvor deres Gravmonumenter ved Frue Kirke beskrives. Den sextende var Biskop N. C. Balle, som 178. blev adjungeret og succederende, og 1783, da L. Har døde, virkelig Biskop. 1808 fra dette Embede med Pe sion entlediget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
J Kiøbenhavns Adresseavis ønsker en meget un Kongelig Embedsmand af god moralsk Dannelse, hvi Jndkomster for Tiden ere smaae, sig Middagsmad, elle ogsaa et Værelse hos en ung eller middelaldrende Enke, men uden at have et behageligt Væsen og nog Formue nytter det ikke at melde sig. Det forsikkres tillig at den Reflecterende ikke vil finde sig skuffet, men tilfremed at indlade sig - Hvor let et Rygte udbredes og troes, det saae Man en Snees Aar siden i Kiøbenhavn, da hele Staden for talte som Kiendsgierning, at en Vægter paa Vestergahavde raabt Kl. 8 i denne Gade og Kl. 9 i Roeskidhvilket Man paastod skulde være tilgaaet saaledes, at Va teren, efterat have raabt Otte, faldt paa at sætte sig inen just uden for et Giæstgiversted holdende tom Karet, der at sove Rusen ud, og at han, da han saaledes sove ankom til Roeskilde, steg ud af Kareten, men da han hø Vægteren raabe, troede, at han endnu befandt sig i 8 havn, og gav sig til at raade Ni. Efterat Man har moret sig med denne Historie en heel Uge, opdagedes og der, at den allerede adskillige Aar i Forveien har været læse i en tydsk Roman, hvoraf en Spøgefugl havde ta og localiseret den. Man seer heraf, hvad Man Alt i faae Mængden til at troe. Cours den 14de Mai. Hamb. 2 M. 250, a vista 353. Specier 254. - Specier solgtes til 15 Mk. 4 s. Obligat. (med Renter fra 11te December 1821) 75 1/2 176. Nationalbank-Obligationer af Laanet den 2den Februar 1820) 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 124 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 3/8. - Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Odense. Den 13de Mai holdtes for en talrig Forsamling paa Gymnasiets store Høresal med sædvanlig Høitidelighed tredie Gang den anordnede Konfirmation for Ungdommen af den mosaiske Troesbekiendelse, hvorved 5 Ynglinger og 8 Piger, deels fra Fyens øvrige Kiøbstæder, efter aflagt Prøve paa deres Kundskab i Religionen, bleve af Hr. Katechet Cohn optagne i de Ældres Samfund med de bedste Velsignelsesønsker for deres Fremtids Held. Hals. Den 14de Maj. Afseilet, N. Nielsen til Kiøbenhavn. Den 15de. Jndkomne, S. P. Hansen fra Altona. A. K. Førnes fra Norge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Døde. Forstander ved Varton Stiftelse Oberstlieutenant Jacobsen, 69 Aar; Seil=Flag= og Compasmager L. P. Nysted, 7 Aar ; Mad. C. M. Huulegaard, født Jversen, 70 Aar; Jfr. Hanne Bang, 34 Aar; Brændeviinsbrænder P. Marcussen, Mad. C. T. Schmidt, 103 Aar; Viinkyper Erichsen, 75 Aar; Alle i Kiøbenhavn. Tvende Børn paa 9 og 11 Aar, Christian og Emil Møller, druknede i Mudderet af Nørrefælleds Dam ved Badning. Mad. A. C. D. Schmar, født Hellesen, i Lyngbye. Jørgen Langhoff Sognepræst for Liunge og Braabye, Menigheder. Mad. M. A. Rogt, født Schjødt, i Verninger Præstegaard. Jfr. B. Justesen, 19 Aar, i Aarhuus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Ved Tallotteriets 1057de Trækning i Altona udkom: No. 16. 4. 50. 24. 45.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Aalborg Kirker. Siette Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup. - Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Henneberg; i Frue Kirke Hr. Fuhr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Ægteviede. Den 14de Maj, Lieutenant ved det borgerlige Artillerie og Architect A. W. Egerod af Kiøbenhavn og Jfr. A. M. M. Christensen. - Fribødkermester L. H. Jæger og Chr. Møllers Enke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Bekjendtgjørelser. Ved en blid og rolig Død, behagede det Gud i Eftermiddag Kl. halv 4 at bortkalde fra dette til et bedre Liv, vores inderlig Askede Bedstefader Pibefabrikant Johann Adolf Rømer hans Alders 74de Aar, hvilket vi sørgeligst bekiendtgiør for Familie og den Afdødes mange Venner. Nørre Sundbye den 17de Mai 1822. Jokum Jensen Beck. Johanne Beck, fød Bisted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
At det har behaget det alvise Forsyn, at bortkalde til et bedre Liv paa en Søereise fra Norge den 15de Mai sidst, min underlige elskede gode Mand, Skipper Jørgen Hietting, i hans Alders 48de Aar; bekiendtgiøres herved sørgeligst for fragerende Familie og Venner, af hans dybtsørgende Enke. Aalborg den 17de Mai 1822. Marie Hietting, fød Lassen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
At det i Dag Morges Klokken 3 1/2 behagede det alvise Forsyn ved en stille og rolig Død at bortkalde min inderlig elskede Mand og Ti efterlevende Børns ømme Fader, Kjøbmand og Dannebrogsmand Christen Jensen heri Lykken i sit 60de Aars Alder, undlader jeg ei herved veemodsfuld at tilkiendegive fraværende Familie og Venner, idet jeg tillige udbeder mig forskaanet for skrivtlig Condolance, der kuns ville forøge min Sorg. Lykken den 15de Mai 1822. Else Jensdatter, sal. Jensens.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Udkommen er : Nr. 20 af den cimbriske Mercur, et Ugeblad af blandet Jndhold, udgivet af Jørgen Thisted. Det indeholder: Om Fattigvæsens=Regnskabet i Aalborg. - Sørgeqvad ved Efterretningen og J. Schusters Død, af Schjern. - En Vandtud i Høiheden. - Maltheser-Ridderen, sluttet. - Bidrag til Missionairers Understøttelse. Aalborg den 18de Mai 1822. Albert Borch.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Løverdagen næstkommende 1ste Junii Formiddag Kl. 8 holdes en Samling paa Voergaard i afgangne Proprietair Niels Steenilds Boe, hvorved et Forslag angaaende de udestaaende Fordringer og det meere som snarest maatte kunne bevirke Boets Slutning agtes forelagt Ligatarierne og Arvingerne; hvilket herved kundgiøres af undertegnede Executores Testamenti. Sæbye den 14de Mai 1822. Boeck. Poulsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
En stærk og beqvem Reisevogn med Chalesche, kan faaes til Kiöbs for den billige Priis 70 Rbd. " Man behager at henvende sig til Giæstgiver Brünnes for at afslutte Handelen J. C. Ripamunti, Chemiker fra Malland, har den Ære herved at underrette det høistærede Publicum om, at han logerer hos Herr Kiøbmand Broder Møller ved Østeraae, og anbefaler sig med adskillige chemiske Apparater. Han opholder mig kun kort Tid her i Byen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Auctioner. Onsdagen næstkommende 29de Mai Formiddag Kl. 9 bliver ved Auction i de af afgangne Præstenke Madame Ferslev her i Sæbye beboede Værelser bortsolgt hendes efterladte Effecter bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Messing, Linned, Senge- og Gangklæder, og adskillige Meubler af Stole, Borde, Speile, Skatol, Kiøkken- og Bryggeredskaber og andet Huusgeraad. Og bortsælges tillige herved adskilligt Sølv tilhørende et andet Boe, nemlig en Sølvtheepotte med Fad, en Sukker skaal 18 Spiseskeer, 12 Theeskeer, 2de Sølvbægere m.v. Sæbye den 11te Mai 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Ved Auctionen den 22de Dennes i Stadshauptmand Kruses Gaard, sælges tillige circa 100 Pd. fiin fabrikeret Senop, hvoraf Prøve ved Auctionen skal blive foreviist. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Efter Begiering af Procurator Juul i Aalborg, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver ved Auktion paa Lundbyegaard den 28de Mai næstkommende om Formiddagen Kl. 9. bortsolgt en betydelig Deel hos Proprietair Biering sammesteds udlagt Gods, saasom Sophaer, Stole, Borde, Speile, Schatoller, Skabe, Dragkister, Sengesteder, Sengeklæder, Kakkelovne, Kiøkken= og Brygger-Redskaber, hvoriblandt en stor Kobber Grubekiedel og endeel Kar, Heste, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harrer, m. m., hvilket herved bekiendtgiøres, med Tilføiende at Salget skeer imod contant Betaling. Nibe den 4de Mai 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-18
Extract, af Aalborg Kiøbsteds Almue Skolevæsens Regnskab for Aaret 1820. S. og 2. Rbd. M.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-20
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-20
Kiøbenhavn. Bibelselskabet for Danmark holdt sin aarlige General samling, den 14de Mai, Eftermiddag Kl. 5. SelskaEs Directeur, Hr. Prof. og Dr. Theol. P. C. Müller, Adt Talen. Derefter oplæstes Beretninger og hvad der afvigte Aar saavel i Udlandet, som i Fædrenelandet er ket for Bibelens Udbredelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-20
Professor Møller siger i 3die Beretning fra Bibelselskabet. 76. "Jndenlandske og udenlandske Bibelskabers Antal ger endnu stedse; og dertil bidrager saavel den hos uropas Folkeslag tilbagevendende Gudfryggheds Aand, som det brittiske Selskabs Mønster, understøttelse og nidkiere Sendebud." Forresten maae det læde enhver god Christen, af samme Beretning at erfare, sande Hædersmænd ere i Spidsen for Filial=Bibelselskaserne, f. Ex. Kammerherre Stampe i Præstø, Grev Schulin i Lyngby, General=Major Benzon paa St. Croix s. v.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-20
Det af Dr. Høst nysbegyndte Maanedsskrift Chronos deholder blandt Andet: Bidrag til Historien af det struenkiske Ministerium, efter Originaler, og Noticer om det i Um af Dr. Grater stiftede Selskab: Gesellschaft der Dalenfreunde an der Donauk, hvis Formaal er at udbrede stundskab om Danmarks Sprog og Litteratur i Sydtydskand. Dhrr. Nyerup, J. Møller, Finn Magnussen, 3 Dr. Høst ere dets udenlandske Medlemmer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-20
Det i Berlin udkommende og med Tidsskriftet: "Der Besellschafter oder Blatter for Geist und Herz, følgende Blad: "Zeitung der Ereignisse und Ansichten No. 56, 3de April d. A. meddeler blandt andre Efterretninger om den bøhmiske Litteratur ogsaa den, at nogle af Oehlenschlagers dramatiske Værker, f. E.: Corregio, Arel og Valborg, o. a. f. ere oversatte ved Professor Sir i det høhmiske Sprog, der ogsaa tales og læses i den største Deel af Ungarn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-20
Da i Aaret 1770 et Antal Videnskabsmænd fattede den Beslutning at opreise en Ærestøtte for Voltaire, fik d'Alembert det Hverv, skriftlig at bede Friedrich den Anden af Preussen om Tilladelse til, at hans høie Navn sattes i Spidsen for Subskribenterne. Den store Konge svarede, at man kun behøvede at underrette ham om, hvad man af ham forlangte, da han Jntet vilde nægte til denne Støtte, hvilken var meere ærefuld for dem, der opreiste den, end for Voltaire selv. - D'Alemberts Giensvar, lød saaledes: Deres Majestæt ønsker at vide, hvad vi bede om til dette Mindemærke. Een Daler, Deres Majestæt, og Deres Ravn. - Friedrich gav en betydelig Sum. - Ogsaa Christian den Syvende skiænkede en betydelig Sum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-20
Det synes som Herr Landsdommer Doctor Juris Baden er bestemt til at giøre Epoke ikke blot i vor, men i Verdens Literatur. - J Statsvennen No. 46 forrige Aar læstes, at Grækerne havde over et Par tusinde Sekler (200000, to hundrede tusinde Aar, været Slaver nu af den ene, nu af den anden fremmede Overmagt. Dette kunde maaskee ansees for en Skriverfeil. Men nu træder Herr Landsdommeren atter frem, i Stats vennen No. 15 indeværende Aar, og forkynder, at "i en Række af to tusinde Sekler (200000, to hundrede tusinde Aar) og derover har Lægekunsten været mere og mere videnskabelig behandlet." Man syntes af denne Gientagelse beføiet til den Slutning, at det er Landsdommer Badens ramme Alvor med de tohundredetusinde Aar, hvorom han altsaa maa have nogle slaaende Beviser i Baghaanden; for saa gammel har man dog ikke før udgivet Menneskeslægten, end sige Lægekunstens videnskabelige Behandling.