JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Paris, den 6 Jan. Her er i disse Dage passeret noget, som for sin Selsomhed fortiener at berettes. En ung Pige kom den 28 Dec. som var en Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. Søndag i Kirken til St. Etienne du Mont, imedens der blev holdt Messe, hvor hun gabede paa alt det, hun saae for sig, med saadan Forundring, ligesom hun aldrig havde seet deslige. Hun gjorde en Person, til hvilken hun vendte sig, saa underlige Spørsmaal, at denne, siden han ikke vidste, hvad han skulde svare, bragte hende til Præsten ved samme Kirke. Efterat Præsten havde spurdt hende adskilligt, og faaet saadant Svar, at han ikke noksom kunde forundre sig derover, lod han hende bringe til General-Politie=Lieutenanten, Hr. Berrier; Da denne selv havde paa det nøyeste examineret hende, kunde man ikke faae meere at vide, end at hun Aftenen før var gaaet ud af et Haus, hvor hun bestandig havde levet indelukt, men den gang havde hun fundet Døren aaben, og havde ikke kundet holde sig for Nysgierighed at gaae ud. Hun var gaaet den heele Nat over, uden at vide, hvor hun gik hen, og om Morgenen var hun kommen i det store Huus (Kirken) hvor man havde fundet hende, fordi hun havde seet Døren aaben. Hun lagde dertil, at man havde holdt hende til at boe udi et Kammer, af hvis Vinduer hun intet andet kundet seet, end Toppene af nogle Træer. Der havde hun levet med et Menneske, som man havde lært hende at kalde Papa, og med en Pige, som hun havde kaldet for Syster. Denne Mand havde mang Kaarder, og en stor Mængde Guld=Uhrer. Han gik gemeenlig ud om Aftenen, og kom først hiem igien om Morgenen. Af alt dette har man meget troligen sluttet, at bemeldte Menneske maa være en Tyv, som har holdt denne Pige fra Barns Been op indelukt hos sig, og har ikke ladet hende faae Kundskab om andet end det, der hører til Livets Fornødenhed, eller til hans besynderlige Tieneste. Hr. Berrier har ladet hende bringe i et Kloster, indtil man faaer bedre Oplysning om Sagen, og opdager Huuset, hvor hun har boet. Tilløbet af Mennesker, for at see denne forunderlige Pige, har siden den Tid været meget stort. Man plager hende for Gitterverket, hvor man pleyer at tale med Nonnerne, med saa mange Spørsmaal, som hun ikke veed at besvare, og da hun selv viser sig fortredelig derover, saa bliver nu ingen meere tilladt. Man vil føre hende udi et Compagnie omkring i Staden, for at faae hendes første Opholds-Sted at vide.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Dublin, den 27 Dec. En Tidlang siden ere her adskillige Skrifter imod Vice-Kongen og heele Regieringen i dette Rige udkomne, som sigte til at stifte Meenighed og Oprør, ja vel endogsaa en Rebellion, deslige man i forrige Tider har havt i dette Kongerige. Vores Parlament selv er derudi paa det skammeligste angreben, og der er paa en uforskammet Maade dømt om dets Handlinger. Ved Randsagning har man befundet, at en Apotheker, navnlig Charles Lucas, har været Ophavsmand til disse Skrifter. Men neppe saae denne sig røbet, saa tog han Flugten, hvorpaa han formedelst en Act af Parlamentets Underhuus er bleven erklæret for en Fiende af Fædrenelandet, og overalt givet Ordre, at holde ham fast, hvor han maatte findes.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
London, den 9 Jan. Baron Theodor, fordum Konge af Corsica, har gjort heret nyt Optog. Han har, ligesom ofte tilforn er meldet, bestandig opholdt sig i denne Stad, omendskiønt mange ikke have villet troe det. Man veed, at han har havt 5 eller 6 adskillige Vaaninger, som han altid har skiftet, for ikke at blive kiendt. Men i Søndags 8 Dage har Hr. - - , som sidste gang gik i Caution for ham, truffet ham i en Karret, og ladet ham arrestere. Han sidder da nu atter fangen, og det er ikke vel mueligt for ham, at komme løs igien, førend han har betalt den sidste Skærv. Her ere 3de Danske Missionarier, som vil gaae herfra til Ostindien, navnlig Hr. Boltzenhagen, Hutemann og Schwarz. Den Kongel. Consul i Tetuan Hr. Latton, som er af den Maroccanske Keysers Alcaide der paa Stedet paa det grummeste bleven medhandlet, er endelig slupper fra sin Elendighed, og med sit heele Følgeskab, samt alle Engelske Slaver, derfra til Gibraltar ankommen, efter at vores Gouverneur sammesteds, Hr. General Bland, havde bragt en Convention med Keiseren af Marocco i Rigtighed.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Haag, den 13 Jan. J gaar var Krigs-Raadet overordentligen forsamlet, og undersøgte den Officiers Forhold, som efter Hans Durchl. Ordre, med 76 Mand Dragoner havde været commanderet til Harlem, og som efter Borgmester Deutzes Befaling er dragen derfra igien, førend alting var kommen i Rolighed. Man betragter dette hans Forhold som en Ting, der har givet Anledning til all den Uorden, der efter den Tid er paafulgt i bemeldte Stad. Thi strax efter at dette Detachement var marcheret derfra, har Borgerskabet lukket Portene til, og da samme Commando blev siden ved General-Major de Cornable ført tilbage derhen igien, havde Borgerskabet allerede posteret, sig inden for Portene, og have strax 2 gange givet Fyr paa Commanden, ere ogsaa blevne staaende paa den Post saa længe, indtil forbemeldte Commando havde vendt sig til en anden liden Port, hugget den i Stykker, trængt sig der igiennem indi Staden, og nødt Almuen til at tage Flugten, som derpaa har igien posteret sig udi Ordre de Bataille paa Torvet, og skudt paa Avant=Garden, som bestod omtrent af 50 Mand, hvorved en Sergeant af Svidser-Garden er bleven ihielskudt, og en Soldat blesseret. Efterat man derpaa havde svaret dem med en god Salve, hvorved der faldt 4 Mand af dem, nemlig 2 døde og 2 saarede, have de atter taget Flugten, og retireret sig paa Raadhuuset, for der at sætte sig fast og forsvare sig; men da Commendanten ogsaa lod Raadhuuset med opstukne Bajonetter attaqvere, fandt Borgerskabets Officerer for raadeligt, at gaae ud, og submittere sig for Hans Durchl. ArveStatholderen, samt udi heele Borgerskabets Navn bede om Pardon. Hr. de Cornable har svaret dem: Han var ikke skikket for enten at straffe eller at give Pardon, men for at holde Styr og Orden, hvorudover han vilde raade dem, at enhver maatte forføye sig hiem til sit Huus, hvilket de da ogsaa have giort; hvorpaa han har ladet besætte Raadhuuset samt 4 af de fornemmeste Gader. Samme Øyeblik har han, efter Hans Durchl. Arve=Statholderens Ordre, ladet kalde heele Magistraten sammen, og givet dem en stærk Reprimande paa Hans Durchl. vegne, endelig har han baaret Omsorg for, at Oppermændene ere blevne arresterede. Om deres Deputerede, som her ere blevne arresterede, høres slet intet, og de sidde for nærværende Tid paa Fange=Porten. Fiscalen Wybo er reyst til Harlem, for at faae Efterretning om een og anden Omstændighed. Een af de i Harlem arretterede Borgere har hængt sig i Fængselet. Man skal hænge ham med hans Patron=Taske og Bajonet ved Fødderne i Galgen, ligesom de tvende, der ere ihielskudte i Tumulten. Man taler ogsaa allerede om en streng Execution, hvorved Oppermændene skal lide den haardeste Døds Straf. Jmidlertid har Collecten over heele Holland sin Fortgang, og ingen har Hierte til at knye derimod. Den Kongel. Store Britanniske fuldmægtige Minister, Græve af Holdernes, erholdt den 10 hujus en Expresser fra London, og affærdigede ham strax videre til Norden. Af hans Depeches vil man i blant andet have den Efterretning, at Store=Britannien formedelst sin Credit ved det Tyrkiske Hof havde contribueret meget til Tractatens Fornyelse imellem Sverrig og Porten.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Würzburg, den 7 Jan. For nogle Uger siden gjorde man her idel saadanne Bevægelser, der tegnede til Krig. Vore samtlige Jnfanterie= og Cavallerie=Regimenter fik Ordre, at holde sig færdige til Marche. Man tog ogsaa alle fornødne Mesures, at sætte Tropperne udi god Stand. Af Tøyhuuset blev hentet Krud og anden Munition, og man bestemte 25 Canoner, som skulde bruges i Krigen, der truede os. Det hedde overalt, at Krigen var uforbigængelig; men Omstændighederne have forandret sig, og inden kort Tid tør alting være udi forrige Rolighed igien.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Frankfurt, den 14 Jan. J nogle Dage har her gaaet Ord om, at der skulde være en liden Skiermydsel forefalden imellem de Maynziske og Würzvurgiske Tropper, hvorved de første skulde være komne til kort; men man har endnu ikke faaet Confirmation derpaa. Jmidlertid siges, at Chur-Maynz har givet Ordre til sine Undersaater, der boe i det bekiendte District, Bierg=Strædet kaldet, at det unge Mandskab skulde holde sig færdig til Marche. Af disse Omstændigheder synes det, at Tvistighederne imellem de tvende Hoffer ere endnu ikke i Mindelighed bilagte, og at deraf let kunde komme Vidtløftighed. Men ingen kand bilde sig ind, at eet eller andet Partie skulde være saa ivrigt, at de ikke skulde regardere paa de Keyserlige Formanings=Skrivelser.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Hamborg, den 18 Jan. Breve fra Polen melde, at man i Warskov med Længseventet efter Hans Kongel. Polske Majestets Ankomst i hans Kongerige, siden der er intet andet Middel til at stifte Fred og Enighed imellem Magnaterne. Jmidlertid tvivles paa en extraordinaire Rigs-Dags Holdelse, siden desuden i October Maaned skulde holdes en ordinaire. Hildburghausen, den 5 Jan.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Siden Hendes Kongel. Høyheds, vores Durchlauchtigste Hertugindes Høye Ankomst, har dette Hof faaet ligesom et nyt Liv. Den hele Tid siden har været ligesom en Kiæde af de prægtigste Divertissemens; og den paakomne Vinter maa end- ogsaa befordre Hoffets Fornøyelse, saasom de DurchlauchtigstHerskaber baade den 12te og 13de passato diverterede sig med Kane=Kiørsel, som skeede under Paukers og Trompeters Lyd, og med et Optog, saa prægtigt som det nogen Tid er seet.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Dresden, den 14 Jan. En Expresser, som nylig fra Frankrige fra Marchallen af Saxen er her ankommen, har bragt Hoffet den Efterretning, at bemeldte Herre har besluttet, udi næstkommende Foraar at gjøre en Reyse til Polen, og sluttes deraf, at saadant skulde skee i Henseende til det Curlandske Hertugs=Vall. Først udi No. VII. den 23 Januar. 1750 Martii Maaned er Hoffets Reyse til Warskov berammet at skulle gaae for sig. J Bøhmen findes paa nærværende Tid henved 40000 Mand indqvarterede foruden Besætningerne.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Kiøbenhavn, den 23 Jan. Den 19 Dec. 1749. er Sogne=Præsten til Ostenfeldt udi Husum Amt, Hr. Rinck, Allernaadigst bleven bestilt til Slots= og Garnisons Præst i Glykstad. Den 5 Jan. 1750. er 2den Stads-Præst i Delmenhorst, Hr. Georg Lammers, Allernaadigst bleven bestilt til første Stads-Pastor sammesteds. Vinter=Prædikanten til Ovelønne ligesaa til anden Stads Præst i Delmenhorst. Den 19de er Sub-Cantor Wrede i Oldenborg Allernaadigst bleven beskikket til Sogne-Præst til Neuenhuntorff. Den 22de haver Hans Kongel. Majest. Allernaadigst gratificeret Major Stibolt paa Christiansøe, med Commandeur=Capitains Caracter, og tillige beskikket ham til Commandant sammesteds, udi afgangne Commandeur Neuspitzers Sted. Derimod haver Ober-Conducteur Wulfsen, som Capitain og Chef erholdet det der værende Garnisons Compagnie i ovenmeldte Commandeur=Capitaine Stibolts Sted.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
J gaar nød Hans Excellence, Hr. Geheime Raad og Ober Staldmester Græve af Laurvigens Palais den Ære, at Monarken benaadede det med Sin Allerhøyeste Nærværelse, og behagede Allernaadigst at indtage Middags Maaltidet hos Hans Excellence, hvor denne Allerhøyeste Giæst blev med største Magnificence tracteret; og efterat Hans Majestet ved adskillige Naades Tegn havde givet Sin Allerhøyeste Contentement tilkiende, vendte Allerhøystsamme tilbage igien til Residenz-Slottet Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
J Onsdags, den 21 hujus, blev, saasom hvert Aar sædvanlig skeer, Capituls=Taxten for Siællands Stift paa 1749 Aars Afgrøde forfattet, saasom følger, a Tønden: Rug 2 Rdlr. Byg 1 Rdlr. 1 Mk. 8 skl. Havre 4 Mk. 8 sk. Iblant udpasserende Personer var, den 22de hujus, Hr. Major Cordorff af Hr. Græve von Ahlefelds Regiment, som reyste til Nestved. Samme Dag ankom en anseelig Transport Recruter for det Høylovl. Holsteenske Jnfanterie=Regiment, kommende fra Mühlhausen.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Ligesom man tilforn engang i Anledning af den endnu vedvarende bedrøvelige Qvægsyge, har meddeelt Publico og de Trængende en probat befunden Recept for dette Onde, saa meddeeles her endnu en anden, som iligemaade er brugt paa høye Herskabers Gods, og har viist en ønskelig Virkning. Recepten er denne Tag en Oxe-Galde; slaae derpaa en Pot af den stærkeste Brændeviin, kom en Haand fuld Salt deri; kom det i en Flaske; bind den vel til; grav den ned i Jorden, og lad den staae i 24 Timer; slaae det af igien, og giv et sygt Hoved dette ind udi 3 Portioner, nemlig den ene Trediedeel om Aftenen, den anden om Morgen, og den tredie om Aftenen derefter igien. Galden tages af et slagtet Høved, og er lige meget, en tet det har havt Sygdommen en Tidlang eller er, dog ikke af saadan et Hoved, som er creperet deraf. Denne Galde, meleret med Brændeviin, kand holde sig i 6 a 8 Uger, længer ikke. Endelig er det Tid, at man fornøyer deres Curiositet, som længe have ønsket, at see en udførlig Beretning om Hendes Kongel. Høyheds, den Durchlauchtigste Hertuginde af Saxen-Hildburghausen, og Hendes Durchlauchtigste Gemahls høye Ankomst til Deres Residenz, og dem kand man numegenledes contentere formedelst følgende Extract af et Brev fra Hildburghausen, skrevet af en Stands-Person af den høye Svite.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Efterat vore Durchlauchtigste Herskaber havde forladt de Kongel. Danske Stater, og fra Altona sat Reysen videre fort, havde vi bestandig det deyligste Veyr, man kunde ønske sig, saa at endog Hendes Kongel. Høyhed tillige med sin Durchlauchtigste Gemahl adskillige gange fandt Behag i at staae af Vognen, og at spadsere et Stykke Vey til Fods; og med saadan Fornøyelse ere Høystsamme ogsaa, tillige med heele Svitten, den 22 Nov. 1749, lykkelig og ved Høyeste Velgaaende her ankomne. En Times Færd uden for Residenzen saae man allerede en Mængde Mennesker med Glæde=Skrig komme det Durck, lauchtigste Par i mode. Efter en halv Times Kiørsel passere de Høystsamme igiennem den første Ære-Port, hvor De ved en Deputation bleve complimenterede formedelst en kort, men vel forfattet Tale. Et Qvarteers Tid derefter passerede de Durchlauchtigste Herskaber igiennem den 2den Ære-Port hvorved samme Ceremonie blev iagttagen. Nær ved denne anden Ære-Port var et prægtigt Tælt opslaaet, under hvilket Hendes Durchlauchtighed, den Hertuglige Frue Mode med Hendes Durchlauchtigste Frue Dotter, Hans Durchlauchtigheds Hertugens Princesse Syster, og alle høye Dames, forventede det Durchlauchtigste Pars høye Ankomst. Her behagede Hendes Kongel. Høyhed med sin Durchlauchtigste Gemahl at staae af Vognen, og bleve af de Durchlauchtigste Fyrstinder med usigelig Tendresse imodtagne. Ved Teltet, holdte de Hertuglige Parade=Vogne tillige med en Mængde, høye Stands-Personers Vogne udi deres prægtigste Eqvipage. De Durchlauchtigste Herskaber satte sig i den prægtigste af bemeldte Parade=Vogne, og hvor stort det høye Train har været, kand sluttes deraf, at, da det Durchlauchtigste Par passerede ind af Stads=Porten, var den sidste Vogn endnu ikke kommen forbi Teltet. Fra Stads=Porten indtil Slottet stod et Regiment udvalt Mandskab en Haye i prægtigste Parade, og ved Slots=Porten stod et Antall unge Personer af begge Kiøn klædde som Schæfere og Schæferinder, som, efterat det heele Train var passeret ind, holdte en lystig Dands paa SlotsPladsen. At heele Staden om Aftenen har været paa det prægtigste illumineret, er let af sig selv at slutte. Dagen efter, som var Søndagen, skeede udi Slots=Kirken solenne Taksigelse til Gud for denne de Durchlauchtigste Herskabers lykkelige Ankomst, hvorved Te Deum blev siungen. Efter Prædiken bleve Canonerne løsnede, og af det paraderende Jnfanterie en tredobbelt Salve given. Om Manddagen blev der holdt et prægtigt Ball, og om Tirsdagen blev et Fyrverkerie afbrændt, hvis Mage her ikke er seet tilforn, og som iblant andet præsenterede et Ære-Tempel, som ikke uden Admiration kunde ansees.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Om Onsdagen var der atter Ball, om Torsdagen Apartement; og om Fredagen, som var den 28 Nov. blev Hendes Majestets Enke-Dronningens af Danmark Allerhøyeste Fødsels=Fest med største Magnificence celebreret; om Aftenen blev der dandset en Masqve, hvorved da ogsaa de Høye Herskaber beviiste sig særdeles naadige over heele Hoffets Fornøyelse.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende Skippere indkomne: Fra 16de til 21 Jan. Jørgen Cramer, fra Frederichshald, med Tømmerlast, Peter Olsen, fra Amsterdam, med Støkgods; Jens Jørgensen, fra Aarhuus, med Kornvahre; Christen Hellesen, fra Langesund, med Jern og Tømmerlast; Hans Lorensen, fra Sønderborg, med Muursteene; Jan Junker, fra Corsøer, med Magazin=Byg og Havre; Albrigt Petersen, fra Stubkiøbing, med Magazin=Rug.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Avertissemens. Med Kongel. Allernaadigste Tilladelse Lader den Nordhollandske Kunstmester bekiendtgiøre, at tilkommende uge er den sidste gang, han øver sine exercitier; begyndelsen er hver aften kl. 5. hans mechaniske statuer ere og at see timeviis om eftermiddagen fra kl. 3 til 10. Otto Grun, constituered Byefoged i Stege paa Møen, ladet 3de postdage bekiendtgiøre at forrige Byeskriver Peter Brandtes enke Bodille Sommer, sammesteds ved døden er afg. uden livs arvinger; hvorfore indkaldes hendes andre arvinger, om nogle maatte være til, saavel som credi= og debitorer inden aar og dag at indfinde sig hos bemeldte skifteforvalter med lovlig beviis, da enhver efter stervboens tilstand skal vederfares den ret loven tilholder. Et sølv lommeuhr, og en toilletræske, er for nogle uger bleven bortstaalen; sølv uhret var med en fruentimmerklæde, og paa det yderste huus var udstukken et vaaben, iskildtet stod en trane, som holt en kugle i den ene fod, oven over hielmen stod en stierne, ellers var uhret noget stort og gammelt arbeyde, Toillet æsken vog 8 lod og var af den nyeste facon, paa laaget var udstukken en krone med en vild mand; kunde nogen give tilforladelig efterretning herom, kand han melde sig hos Sr. von Hütten paa Kiøbmagergaden, og af hannem nyde 10 Rdlr. til recompense.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Mandagen den 26 Jan førstk. om Formiddagen kl. 9 slet, skal endeel guld- og sølvmynter, samt gevæhr og ridetøy, ved offentl. anction til de høystbydende bortsælges udi Sr. Andreas Mossins idoende huus paa Østergade beliggende, hvor catalogi sammesteds kand bekommes.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Magistraten i Holbek lader bekiendtgiøre, at afg consumptions forpagter Jver Hvids efterladte forhen iboende gaard i Smedelundtgaden, med alt tilhørende som den nu befindes, saa og den lige over for gaarden liggende vel indrettede tømmerplads, samt derpaa findende pakhuuse, vorder Fierde gang opbuden til auction her i Holbek, førstkommende 30 Jan. formiddagen ved 10 slet, thi ville liebhaverne sig til bemlt. tid udi ovenmelte gaard indfinde, hvor auctionen holdes.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Saasom de biergede vahre af skipper Thomas Olesen fra Flensborg, her til byen med skipper Philip Møller ere ankomne, saa lader S. W. Michel Schrøder herved bekiendtgiøre, at de samtlige Hr. Jnteressenter, som have havt nogen vahre med dette skib, vilde behage at møde tilkommende Onsdag eftermiddag kl. 2 slet, paa Christianshavn i den 3die gaard fra knippelsbroe, venstre haand, og bringe deres merke og numer med, saa kand de faae deres vahre. udleveret mod omkostningers erleggelse.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Med det her udi staden oprettede og af Hans Kongl. Majest. allernaadigst confirmerede pensions-societet, hvor manden indsetter for hustruen og hustruen for manden, avanceres dagligen med Jnteressenters indtegning. Denne cassa distingverer sig ved denne fordeel, at om end hustruen døer før manden, er dog pengene ikke forgieves udgivne, i det den længst levende, være sig mand eller hustrue, nyder lige saa vel til begravelses penge, som og udi aarlig pension, saa er og fundations indretningen saaledes, at dette ver i fremtiden kand holde bestandighed, hvorfore man og haaber inden kort tid, at see Jnteressentskabet complet, efter det fastsatte antall. De som maatte finde behag udi dette societet at indtræde, vilde anmelde sig til indtegning udi Adelgaden i Linden hos Sr. Hans Wilhelm Schreve, hvor og de for cassen udnævnte Committerede, bret i Torsdag eftermiddag fra kl. 2 til 4 ere forsamlede.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
Da en huusmand ved navn Jacob Nielsen, som boede i Nærum, her paa Frederichsdals gods, sidstleden 13 Sept. ved døden er afg. Khavn, og hans lidet efterladte strax d. 15 dito, lovlig blev registreret og vurderet, og dernæst ved offentlig auction bortsolgt, en befunden af saa ringe betydenhed, at det ikke formaaer et ordentl. proclama at udstæde, giøres dette dødsfald 3de gange i de danske aviser bekiendt, og tillige advares, at skiftet efter ham foretages, her paa Frederichal d. 6 Febr. førstk. thi ville saa vel hans creditorer som arvinger, hvilke sidste, saa vidt er bekiendt, skal være en søster som endnu lever ved navn Bendthe Niels dotter, ægteskab med Abraham Jensen Bay, brendeviinsbrænder boende i Dronningens bredegade i Kiøbenhavn, en broder Ole Nielsen vognmand, forhen boende i Borgergaden, hans efterladte Børn, og en søster Anne Niels dotter, forhen i ægteskab med Johan Raader, hendes efterladte børn, men da ey vides om der er fleere arvinger eller deres ophold sted, saa anmodes de som til stede er, til bemlt. tid om formiddagen kl. roslet, at indfinde sig her i mit huus paa Frederichs dal, de første at bevise deres krav, saaledes som efter død mand fordres, og de sidste at legitimere sig efter loven, da enhver efter boens fattige tilstand skal vederfares, hvad lov og ret medfører. Frederichsdal d. 14 Jan. 1750. Laurs Nielsen. Paa Hirschholms Amt er ved døden afg en bonderdreng, navnl. Peder Jensen, og efterladt sig en liden arv, som ham efter sine forældre Jens Christophersen og hustru Anne Mads dotter, forhen kroe folk i Wangede paa Khavns Amt er tilfalden; og da samme afdøde Peder Jensen, iblant andre hans arvinger, skal have havt en farbroder ved navn Johan Christophersen, som for over 20 aar siden har begivet sig herfra til Norge, hvorom ingen efterretning haves, enten hvor han sig opholder eller om han endnu er i live eller kand have efterladt sig livsarvinger; thi bliver altsaa herved, i steden for ordentl. proclama til overretterne, som stervboen ikke taaler at bekoste, 3de postdage efter hinanden i de danske aviser bekiendtgjordt, at skiftet efter meerbemt. Peder Jensen er berammet at holdes paa Hirschholm skriverstue d. 18 Mart. næstkommende aar 1751. til hvilken tid alle saavel inden, som udenrigs arvinger, debi= og creditorer indkaldes at møde eller møde lade ved skiftet, og enhver, heldst de, som vil arve eller fordre, at see sig forsynet med saa gyldige beviser, som efter loven i slig tilfælde udkræves; hvorefter daenhver kand vente at vederfares hvad ret er. Hirschholm d. 21 Jan. 1750. C. Ulstrup.
Berlingske Tidende, 1750-01-23
En stor skibs baad med tilhørende mast, seil, og redskab er under haanden at faae til kiøbs hos seylmager Jacob Diderichsen ved Nye Børs.