Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-04-27
Udenlandske Efterretninger. Der er atter skeet et Mord-Attentat paa Kongen af Frankrig. En Telegraph-Depesche fra Paris af 17de April angaaende dette Attentat lyder saaledes: Jgaar Eftermiddag Kl. 5 1/2 er der bleven skudt paa Kongen, da han vendte tilbage til Slottet fra en Kjøretour i Parken ved Fontainebleau. Tre Kugler have truffet den aabne Vogn, Lykkeligviis blev hverken Kongen eller Nogen af Følget saaret. Gjerningsmanden er arresteret. Grunden til hans Forbrydelse synes at være personlig Hævn." Dette er nu det ottende Attentat, der er forovet imod Ludvig Philips Liv de syv første Kongemordere vare: Bergeron, Fieschi, Alibeand, Meunier, Darmes, Hubert og Quenisset; den senest paagrebne ottende Morder hedder Le comte og har været Overførster i Fontainebleaus Skov, med et aarligt Gehalt af 60000 Fr., men var siden 1ste Januar ikke længere i Tjenesten; han er 48 Aar og skal have et meget pirreligt og heftigt Gemyt. Da han man siger formedelst Tjenesteforseelse fik sin Afsked, svoer han, at han nok skulde hævne sig, men Jngen anede paa hvilken Maade. Han samlede derpaa den 16de ds. et Bundt Grene udenfor Dyrehavens Ringmuur og fyrede derfra hen paa den kongelige Vogn, hvori Kongen, Dronningen, Prindsesse Adelaide (o Kongens Søster) og Hertuginden af Nemours sadde, men Jngen af dem saaredes, da Kuglerne prellede af paa Vognens svære Guldfryndser, en Forladning faldt imidlertid imellem Kongen og Dronningen (Andre sige, at den faldt paa Grev Montalivet). Ludvig Philip bevarede, hele sin Koldblodighed og sagde, da Vognen i Forvirringen holdt stille: "Men vi skulle jo til Slottet – kjør blot til Lecomte, som efter Nogles Udsagn skal være en i Napoleons Feldttoge med Æreslegionen decoreret Soldat, har været i det første Forhør, hvorpaa han bleve ført til Fængslet i Luxembourg, rimeligviis for senere at blive stillet for en Pairsret. Ministrene, de udenlandske Gesandter og Deputeredekammeret in corpore have strax aflagt Kongen deres Lykønskningsbesøg. Den østerrigske Gesandt, Grev Appony, har paa Grund af dette Attentat udsat sin paatænkte Reise til Wien. Man frygter for, at denne Begivenhed vil bevirke, at Dronning Victoria ikke, som tidligere bebudet, iaar vil besøge Paris. – Den russiske Storfyrst Constantin er den 11te de med en russisk Eskadre paa 5 Skibe ankommen fra Neapel til Toulon. Storfyrstens Ankomst i dette Øieblik, da de polske Sympathier saa stærkt bevæge Gemytterne, sætter det franske Ministerium i ikke ringe Forlegenhed. Prindsen af Jon ville skal have vægret sig ved at være Storfyrstens Fører og gjøre ham Flaadens og Frankrigs Honneurs, og Regjeringen har derfor opgivet sin Hensigt, at modtage ham med Pragt og give ham talrige Feste tillands og tilsøes, og besluttet, at lade det blive ved almindelige Høflighedsbeviisninger; Storfyrsten paa sin Side har taget det Parti at reise incognito, og ønsker ingen officielle Æresbeviisninger". Til Festlighederne i Anledning af Besøget, som man venter af Dronning Victoria, træffes der derimod storartede Forberedelser. Lovlosheden, Mordseenerne og Plyndringerne i Galizien vedvarer. De endnu levende Familier, der have Noget at tabe, vedblive at søge deres Frelse i Flugten.