Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-06-08
England. Den 29de Mai kom det i Underhuset til en lang Debatte om Corporationsbillen for Jrland. Sir R. Peel holdt en lang Tale, som lød meget forsonligt, hvori han erklærede sig beredvillig til at yde Ministrene sin Bistand for at udnævne det Jrske Spørgsmaal. Denne Beredvillighed tilskriver man Hertugen af Wellingtons Jndvirkning. Sir Peel vil ikke modsætte sig, at Tienden forandres til en Grundskat, som Grundeieren kan indløse, og at Jndløsningssummerne anlægges i offentlige Fonds, kun maa ingen Deel af Tienden anvendes til verdslige Øiemed. Med Hensyn til Corporationsbillen selv indrømmede han Principet af frie Valg; som Stæder, der skulde have frit valgte Communal=Øvrigheder, betegnede han Dublin, Belfast, Kilkenny, Londonderry, Limerick, Drogheda, Cort, Waterford, Sligo, Galway, Clommel, mindre Stæder skulde først da erholde frit valgte Corporationer, naar Borgerne udtrykkeligt yttrede Ønsket om at erholde dem Ogsaa angaaende de Rettigheder, der skulde indrømmes Corporationerne, erklærede han sig enig med Regjeringen; kun skulde Politiet stilles under Kronens directe Control. Lord J. Russell svarede i en Tone, hvoraf man maa slutte, at en gjensidig Overeenskomst har fundet Sted imellem Ministrene og Sir Peel. Det er mærkeligt, at O'Connell aldeles taug under disse Forhandlinger, og at de liberale Blade gjøre Sir Peel og Torybladene Lord Russell Complimenter. Mange troe imidlertid, at denne Tilnærmelse ikke vil vare længe. – J Nærhed af Canterbury ere Uroligheder forefaldne, hvis Lige Englands Historie i længere Tid ikke kan opvise. En Person, der kaldte sig Sir William Percy Honewood Cour tenen og Malteserridder, men egentlig heed John Nicholls Thom, var i October f. A. udgaaet fra Daarekisten i Kent, skjøndt han ikke var ganske helbredet. Denne Ulykkelige, som ogsaa kaldte sig Konge af Jerusalem og allerede i 1833 havde befordret Uroligheder i Kent, drog i de sidste Dage af forrige Maaned igjennem Grevskabet og forestillede Landmændene, at de bleve undertrykkede saavel ved Lovene i Almindelighed som især ved Fattigloven, naar de vilde stille sig under hans Anførsel, vilde han bevirke, at deres Klager bleve afhjulpne, og skaffe dem Rigdom og Velstand. Omtrent 100 Personer sluttede sig til ham og opfordrede de øvrige Landmænd til at gjøre det Samme. Den 30te Mai tidligt om Morgenen indfandt han sig med omtrent 60 Bevæbnede i Sittingbourne, hvor han for 25 Shill. tracterede sit Mandskab i Vertshuset. J Landsbyen Broughton, stak de et Brød paa en Stang, fra hvilken en hvidblaa Fane veiede, hvorpaa en liggende Løve var afbildet. Saaledes gik de fra et Sted til et andet, hist og her fandt slemme Optøier Sted, og Sir William skjød en ung Bonde med egen Haand. Øvrigheden udsendte nu en Afdeling Soldater for at adsprede den samlede Hob, da et Forsøg paa at arrestere Ophavsmanden var mislykket, og denne endog med et Pistolskud havde dræbt den mod ham udsendte Konstabel. Tropperne ilede til paa Vogne og traf Hoben den 31te Mai om Middagen i Nærheden af Dunkirk. Oprørerne vare for det Meste bevæbnede med Knipler, nogle ogsaa med Geværer og Pistoler. Da Soldaterne nærmede sig, trak de sig tilbage til en Skov, hvor de bleve opfordrede til at overgive sig; men Sin William traadte ganske koldblodig frem og skjød den commanderende Lieutenant for Fronten af sit Compagnie. Strax derpaa blev han selv skudt af en Soldat og døde paa Stedet. Derpaa kom det til en blodig Kamp, hvori endnu 11 Personer bleve dræbte og mange andre farligt saarede, ogsaa nogle Nysgjerrige kom ved denne Leilighed tilskade. Mange Personer ere arresterede og en Undersøgelse imod dem indledt. Om Anførerens Personlighed haves meget forskjellige Angivelser; han synes at være af fremmed Extraction, men talede alle Englands Dialekter med lige Fuldkommenhed. En Tidlang kaldte han sig Grev v. Rothschild og Thompson, ofte har han orientalsk Costume og mange massive Guldkjæder. Den Veltalenhed, hvormed han forstod at indsmigre sig hos de lavere Klasser, skal have været overordentlig; men det er ingen Tvivl underkastet, at han var afsindig. - J Tortola, Revis og Montserrat er det besluttet at ophæve Negerslaveriet i alle Former fra 1ste August, en lignende Beslutning ventes paa Barbadoes.