JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-02-06
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saa lydende : Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, giøre vitterligt: at Vi efter Høiesterets Advocat Wivet, af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans for afgangne Commerceraad Hans Lindholms Enkefrue, Os elskelige Maria Elisabeth Lindholm, fød Barts, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun, bemeldte Maria Elisabeth Lindholm, fød Barts, ved Proclama sub poena prælcusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Merkur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte hendes afdøde Mand Commerceraad Hans Lindholm og hans Stervboe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for hende at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadant Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stadsret. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 21 December 1803. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Moltke. Reiersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Hansen. Bevilling for Maria Elisabeth Barts, afgangne Commerceraad Hans Lindholms Enkefrue, til ved Proklama i Aviserne at indkalde Creditorerne efter hendes afdøde Mand og hans Stervboe. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt protocolleret Mandagen den 19de December 1803. Borch. Jndkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle og enhver, som til min afdøde Mand Commerceraad Hans Lindholm, hans Stervboe, og Arvinger formene at have noget Krav, hvad Navn det endog maatte have, og hvorfra saadant end maatte reise sig dermed inden formeldte Tids Forløb, at fremkomme og samme at anmelde og beviisliggjøre for mig her i Kiøbenhavn, da ethvert retmæssig Krav skal blive fyldestgjort. Kiøbenhavn den 25 Januar 1804. Som Laugværge, Wiwet. M. E. Lindholmende Barts.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Ved Proclama af Dato 17 December 1803, som er læst i B. Siælland Landsting den 21de f. M., og i Roeskilde Byetings=Ret den næstfølgende 22de, samt i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 2den Januar d. A., ere Colditorerne i Stervboet efter Bøger og Møller Johan Daniel Smith, i den saa kaldede Strand=Mølle, under Roeskilde Byes Juris diction, indfaldet med 6 a 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for samme Byes civile Skifteret: ligesom enhver, der maatte aære noget skyldig til Boet, er advaret at indfinde sig med Betaling inden fornævnte Tid. Hvilket til snærmere Efterretning herved bekiendtgiøres. Roerkilde Raadstue den 28de Januar 1804. J Følge Placaten af 26de October 1792, bliver herved alle desom maatte have noget at fordre hos afdøde Karen Jene datter og efterlevende Mand Andreas Matias Lassen i Høve Bye, Tramlev Herred, Aarhuus Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel i de Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts offentlige Tidender, til at melde sig hos mig, som Skifteforvalter, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Aarhuus den 25de Januar 1804. Petersen, Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Licitation. Onsdagen den 29de Februarii førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Korsøer Raadhuus foretaget og holdet offentlig Licitation over een ikke ubetydelig Reparation paa Korsøer Kirke, bestaaende af Muur, Tømmer, Snedker, Smede, Maler og Glarmester=Arbeide, samt Orgelets Jstand, sættelse; alt paa de Conditioner, som nærmere paa Licitations stædet skal blive bekiendtgjort, og forinden tilligemed Overslagene er at faae til Eftersyn hos undertegnede Kirkens Jnspekteurer. Korsøer den 26de Januar 1804. Hern. Klagenberg.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Auctioner. En Stervboet efter afgangne Blyetækkermester CanuS Friderich Schau tilhørende og i Hillerød Kiøbsted, beliggende Gaard, med dertil liggende Lod i Byens Overdrev, samt et Stykke Jord i den saakaldede Rændelæggervang tær uden for Kiøbsteden, bliver ved offentlig Auction opraabt til Bortsælgelse til eftermeldte Tider, nemlig: første Gang den 1ste Februar, anden Gang den 15de i samme Maaned, og tredie og sidste Gang, saafremt antageligt Bud skeer, den 7de Martii 1804; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres: ligesom og at Auctionerne, som hver Gang begynder Kl. 10 og Formiddagen, afholdes i Gaarden. For de, som kiende disse gode og vel vedligeholdte Eiendomme, er en Beskrivelse over samme unødvendig; men for de, som dermed ere ubekiendte, meddeles følgende Beretning. Gaarden, hvortil er betydelig Gaardsrum, er beliggende i den saakaldede Slotsgade, tæt ved Byens Torv, bestaaer i alt af 50 Fag Muur og Bindingsværks Bygninger, der ere beqvemme, saavel til Boepæl for en honet Familie, der ikke ville drive borgerlig Næring, som for co Næringsdrivende. Haugen ved samme, som er indhegnet med nyt Planke= og Stakitværk, indeholder omtrent 5 Skiepper Land geometrisk, er beplantet med 102 for største Deel unge Frugttræer af gode Slags, og midt i Haugen er beliggende en Fiskepark. Lodden i Overdrevet, der er godt opdrevet, og i det hele indhegnet, indeholder imellem 9 til 4 Tønder Land Agerjord og er af samtlige Byens Overdrevslodder den Kiøbstæden nærmes beliggende. Jorden i den saakaldede Rændelæggergang indeholder i alt 9 Tønder Land geometrisk, deraf er omtrent de : Tønder god Pløieland, det øvrige er Engbund, og hvor et Aar imod et andet kan høstes 24 Borgerlæs bedste HaarbundsHøe. Eiendommene paavises forinden Auctionen, naar forlanges, af Jørgen Christian Domeyer i Stervboets Gaard, eller af undertegnede ved Frederichsborg Amts-Contoir. Rasmussen. Holm.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Onsdagen den 8 Februarii førstkommende, om Eftermiddag gen Kl. imellem 1 og 3 slet, bliver Bager Johan Frederich, Martens Fallitbor Bagergaard, beliggende under No. 178 paa Hjørnet af Borger= og Dronningens Tvergade, ved 4de Auction opbudet, for til den Høistbydende absolut at bortsælges. Gaardens Beskaffenhed kan af de opslagne Placater nærmere er fores ; ligesom og Auctions=Conditionerne faaes til Eftersyn hos Procurator Kinch, boende i Helsingøersgaden No. 317.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Borsdagen den 9de Februar førstkommende, om Eftermidda& gen Kl. imellem 2 og 4, bliver, i Følge Execution og Udlæg, ved Auction opbuden, og, om antagelig Bud skeer, til den Høistbydende bortsolgt Kiøbmand Christian Larsens tilhørende og paa Hiørnet af Storrestræde og Ulkegaden No. 397 beliggende Gaard, bestaaende af 7 Fag til Størrestrædet og 6 Fag til Ulkegaden, alt Grundmuur, 3 Etager høi med Kielder under. J Gaarden et Baghuus 5 Fag, Grundmuur, 4 Etager høi med Kielder under og Udgang til Hummergaden, indrettet til Pakhuus med Vognremise og Hestestald. Jmellem For= og Baghuset en Bygning 3 Fag Muur og Bindingsværk, indrettet til Locum og Hønsehuus. J Gaarden en Portion fersk Pompevand, alt efter Vurderingsforretningens nærmere Udvisende, der til ligemed Konditionerne ere til Eftersyn paa Advocat Wivets Contoir i Gothersgaden No. 13.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Fredagen den 10 Febr. førstkommende, om Middagen Kl. 12, U bliver ved Auction paa Børsen bortsolgt: 10 Actier i Sukker=Raffinaderiet paa Nørregade. afg. Jomfrue Elisabeth Hammers Stervboe telhørende. Conditionerne, tilligemed Actiebrevene, er forinden til Eftersyn hos Procurator Langballe, der boer paa Kultorvet No. 77. Ja der ved 3die Auction over afgangne Borgemester Rosteds Gaard og Huse den 28 Decbr. sidst ikke skeete antagelig Bud, saa bliver den 17de Februar næstkommede holdet 4de og sidste Auction over disse Eiendomme, bestaaende af: 1) En Gaard, beliggende paa Algaden under No. 21, som bestaaer af: a) Et Forhuus, 2 Etager, 17 Fag Muur= og Bindingsværk, indrettet til Værelser, b) En Sidelængde 2 Etager, 11 Fag Muur= og Bindingsværk, indrettet til Kiøkken og Bryggerhuus, e) En Tværlængde dito Bygning, een Etage, 14 Fag, indrettet til Staldrum og Pakhuus. d) en dito 7 Fag til Leieboelig. e) En dito Sidelængde, 6 Fag, til Hestestald og Vognremisse. Ved Stedet er en god stor Frugthave, 2) Et Huus, beliggende under No. 23 paa Ahlgaden, 9 Fag Muur= og Bindingsværk, som endnu staaer under Bygning uden Tag. 3) Et Huus ligesaa paa Ahlgaden under No. 29, bestaaer af a) Et Forhuus 15 Fag, indrettet til Værelser, b) En Sidelængde, indrettet til Leieboliger og e) en dito Sidelængde til Kiøken og Bryggerhuus. Korsøer den 29de Januar 1804. R. J. Klagenberg, Borgemester.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Egholmsgaards Avling og Hollænderie, under Grev- skabet Christiansholm i Lolland, bliver ved Auction Mandagen den 20 Februar 1804, paa bemeldte Egholmsgaard, Eftermiddag Kl. 2 slet, stillet til Bortforpagtning i 3 Aar, fra 1ste Maji dette Aar. Gaardens tilliggende Agerlander 77 Tdr. 2 Skpr., inddeelt i 3 Marker, samt Engbund og Græsninger 65 Tdr. 6 Skpr. Til Gaardens Avlings=Drivning er fornøden Hoverie af 20 Hoverie=Bønder. Conditionerne er til Liebhabernes Eftersyn hos Forvalter Juel paa Christiansholm, der og foreviser Gaarden med dens Tilliggende Kiøbenhavn den 4 Februar 1804. F. C. Raben.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Skrivelse fra Constantinopel den 24de Decbr. Endeel tyrkiske Krigskibe, som ere ankomne hertil fra Alexandrien, have bragt den ubehagelige Efterretning, at Arnauterne og Araberne have forenet sig og erobret Alexandrien. De fleste fremmede Consuler sammesteds havde indskibet sig, for at undgaae en slet Behandling. Man siger, at den franske Handelscommissair, den keiserl. og joniske Consul ventes hertil. De nærværende Uroligheder i Egypten tilskrives fremmed Jndflydelse.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Rebellerne i Rommelien forstærke sig atter.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Skrivelse fra Jtalien den 17de Januar. Engellænderne føre endnu stedse mange Levnetsmidler fra Sleilien til Maltha, hvor den engelske Garnison er 4000 Mand stærk. Alle Siciliens Havne ere lukkede for de spanske Skibe formedelst den gule Feber. En nordamericansk Fregat og 2 Cuttere overvintre i Syracusaa.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Daglig løbe endnu Coffardiskibe ind til Genua med Colonialprodukter og andre Varer.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Anden Skrivelse fra Jtalien den 19de Januar. Alting faaer nu igien et meere krigersk Udseende. To Compagnier italiensk Artillerie tilligemed en stærk Vaaben=Transport er nylig afgaaet fra Mayland under Eskorte af en talrig Husar=Division Lucien Bonaparte kom først i denne Maaned i strængeste Jncognito fra Florenz til Rom, hvor han lodsig melde hos sin Søster Prindsessen af Borghese under et fremmed Navn, for desto behageligere at kunne overraske hende. Efter een Dags Ophold fortsatte han Relsen til Neapel.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
General Caffarelli, den første Consuls Adjutant, reauterer nu de plemontesiske Legioner.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Skrivelse fra Paris den 27de Januar. Man forsikkrer, at der ere Omstændigheder indtrufne, som ville forhale Expeditionen imod Engelland i det mindste i en Maaned. Man veed nu ogsaa, at Tropperne virkelig allerede have været indskibede paa Brester Flaaden, men at denne Flaade endnu ikke er løbet ud. Den første Consuls nye Reise til Kysterne skeer sandsynligviis incognito; Dagen og Timen, naar den skal gaae for sig, holdes hemmelig.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Den første Consul har ofte Samtaler med sin Sveger General Murat, især siden han har tiltraget sin ny Fuuction, som Gouverneur i Paris. General Murat faaer uden Tvivl stor Myndighed i Paris, fornemmelig under den første Consuls Fraværelse. Hans Gage skal være bestemt til 300000 Fr. aarlig : Fra Calais meldes følgende : Uagtet de uhyre store Udrustninger vil Landgangsforsøget paa Engelland neppe kunne foretages, for Martil Maaneds Udgang, fordi der udfordres endnu megen Tid, deels til at faae det hele Armament færdigt, deels til at forene de forskiellige Divisioner Krigs- og Transportskibe i Boulogne og forøge Nationalflottillen sammesteds indtil 1500 Seilere. Alt dette maae først skee, førend den første Consul tager Commanden ved Kysterne."
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Det vedholdende Regnveir er til stor Byrde for vore Tropper, der campere under Baraker ved Kysterne, hvorfor ogsaa mange af dem ere lagte i Cantonnerings=Quarterer.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Moniteuren melder atter officiel, at en Division af Fløttillen har holdt en Trefning med nogle engelske Corvetter imellem Dunkirchen og Granville, og at Corretterne bleve efter en halv Times Fægtnag tvungne til at tage Flugten og søge de engelske Havne, for at reparere den bekomne Skade.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Den forrige Commandant i Parie, General Junot, er nu ankommen til Arras, for at tage Commandoen over en udvalgt Division, bestaaende af 6000 Mand Jnfanterie, 1500 Mand Cavallerie og 500 Mand Artillerie, der skal udgiøre en Deel af Landgangsarmeen. Nylig ere 1200 genuesiske Matroser ankomne til Dunklichen og Beulogne.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Søeministeren har tilmeldt Præfecterne i Departementet Maine og Loire, at Skibefarten paa Floderne atter skulde sættes i Virksomhed og ingen flere Søemænd tages fra Sti dene, saasnart de udskrevne Contingenter i ere afsendte til Brest.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Financeministeren har givet Ordre, at alle Skibe, som afseile fra vore Havne, herefter skulle visiteres strengt for at hindre Udførsen af Sølv, saasom Mæglerne hidtil have opkiøbt en stor Mængde Dalere og sendt dem over Bordeaux til Nordamerica.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Fra Havre meldes, at de Kanonbaade, der skulde hente Kanonerne fra den engelske Fregat, der er strandet ved Re ville, ere komne tilbage med 16, som alle ere meget brugbare. E. Sk. All. Generaler, der skulle deeltage i Expeditionen mod Engelland, have faaet Ordre, at indskibe sig paa Flottillen, som sættes i seilfærdig Stand, for at kunne agere ved første gunstige Vind.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Skrivelse fra London den 27de Januar. Man forsikkrer, at vor Canalflaade, der blev fordrevet fra Brest ved den heftige Storm den 19de, atter har indtaget sin Station. Ved samme Storm bleve ogsaa endeel af vore krydsende Fregatter drevne tilbage til Duinerne, hvor de forsynede sig med Proviant, og ere derpaa atter udløbne.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
En Kanonbaad er strandet ved Plymouth og en Kanoneerbrig, er bleven overseilet ved Portsmouth. En fransk Kaper og 2 andre Skibe ere total forliiste ved Falmouth. En af vore Fregatter og flere Skibe have lidt stor Skade.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Alle Volontaircorpserne faae nu skarpe Patroner, endog 1de Grevskaber, hvor man aldeles ikke kan formode en fransk Landgang. - Volontaircorpserne i London fik den 25de Ordre, at samles Dagen efter paa Paraden med deres hele Feldtequlpage. Denne Ordre gav strax Anledning til mange salske Rygter. Man sagde, at Fienden havde gjort Landgang paa den sydlige Deel af Engelland, at Bresterflaaden, var løbet ud og at Admiral Cornmallis havde mistet 3 Linieskibe. Paraden var blot bleven befalet formedelst visse Regulationer, som angaae militaire Pligter.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Lord Hawkesburys Erklæring, at neutrale Skibe, der komme fra Holland, ikkun maa løde ind i Duinerne og Par mouth, bliver ikke fulgt. Daglig ankomme slige Skibe fra Rotterdam til Theemsen.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Frygten for et Fredsbrud imellem Storbrittannien og Spanien er igien forsvundet. Den portugisiske Minister her i London har faaet den paalidelige Efterretning, at NeutraUtets=Acten imellem Frankerig og Portugal er bleven under tegnet fra det portugisiske Hofs Side den 19de Decbr., samt at en lignende Act imellem Frankerig og Spanien er bleven sluttet paa samme Tid i Madrid.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Den enge ske Eskadre ved St. Domingo, som GeneralRochumbran har overgivet sig til, bestod af 3 Linieskibe paa 74 Kanoner og en Fregat. General Rochambeaus Corps i Cap Francois var i meget slet Forfatning og blev blokeret af Negrene for Landsiden. Negergeneralen Dessalines truede tilsidst med Storm, ifald Cap Francois ikke blev rømmet inden 36 Timer, hvilket bevægede General Rochambeau til at tilbyde Commandeuren for den engelske Eskadre, at overgive sig til ham. 2000 hvide Jndvaanere ere bragte til Jamalemed de franske Tropper. - Man siger, at Negrene paa St. Dominaa allerede længe for Øens Rømning inddeelte sig i de samme Stammer, til hvilke de have hørt i Africa, og der, som bekiendt, føre bestandig Krige mod hinanden i Africa. Man troer derfor ikke, at det vil blive raadeligt for Engelland, at sætte sig fast paa St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Skrivelse fra Haag den 28de Januar. Den Deel vor Republik maae tage i Krigen og de franske Udrustninger, udbreder stor Virksomhed, saa vel ved Landarmeen som ved Marinen. Regieringen har udstedt adskillig Beslutninger angaaende de 13 dataviske Batailloner, der ere bestemte til Expeditionen mod Engelland, for at holde strenDisciplin og forebygge Desertion, naar samme ere landede paa det fiendtlige Gebeet. Der er ogsaa skeet et stort Avancement ved Marinen.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
En Deel af det bataviske Troppecorps, der er bestemt til Expeditionen mod Engelland, har uformodentlig faaet Ordre, at begive sig til Texel, hvor den bataviske Flaade er forsamlet.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Regieringen i Provindsen Holland har tilsendt alle Anthoriteter i Departementet Exemplarer af Reglementet, angaaende de 18000 Mand franske Troppers Underholdning, med Ordre : "at rette sig nøle efter dette Reglement og ikke opfylde nogen fransk Officiers eller Commissairs Requisitioner, naar de ikke ere authoriserede i Reglementet; samt, da benævnte Reglement er dateret den 22de Martii 1803, at underrette Statsdirectoriet og Krigsministeren om alle mod samme stridende Requisitioner, som franske Officierer eller Commissairer kunde have gjort eller endog erholdt.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Regieringen har saaet sikker Efterretning om at Viceadmiral Hartfink er med sin til Ostindien bestemte Escadre ankommen til Rio Janeiro i Brasilien.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Endeel franske Colonister, som ere flygtede fra St. Domingo have begivet sig til Louisiana.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Skrivelse fra Viiessingen den 31te Januar. Udrustningerne til den store Expedition fortsættes med uafbrudt Jver. Man venter endnu hertil 108 pressede Fartøier, til Flottillens Forstærkning. Overgeneral Monnet og Contreadmiral Verheul har nylig mistret Fløtillens Mandskaber, og vise sig daglig paa Rheden. Præfecten i Schelde Departementet har opfordret alle Søefolk til øiebliklig Tieneste med Trudsel, at blive behandlede som Deserteurer naar de ikke melde sig inden 3 Dage og derpaa strax begive sig til Ostende.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den første Consuls Virksomhed er utrolig stor. Nylig var han 4 Timer paa Jagt i Skoven ved Boulogne. Om Eftermiddagen Kl. 4 kom han tilbage til Paris, holdt Statsraad til King om After en arbeidede derpaa med Søeministeren, efter et kort Aftensmaalte, til Kl. 12, tog faa paa Bal hos Madame Bonaparte og dandsede til Kl. 3. om Morgenen.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Den første Consul har ladet 42000 Fr. udbetale til den berømte Fontana i Florenz for anatomiske Præparater i Vox, som han har leveret efter Bonapartes Bestilling.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Den berømte Astronom B. Delambre begynder nu igien at kunde skrive og gaae, efterat han et heelt Aar har været lam paa alle Lemmer af en podagrisk Rheumatisme.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Vore Tidender melde følgende besynder ige Reclamation Georg den 2den havde en naturlig Søn med den smukke Engellænderinde Wilkens. Denne Søn bestemte han en aarlig Pension af 10000 Pd. Sterl. der vare hypothecerede paa de kongl Godser i det Hannoverske. Den unge Wilkens traadde i Militairtieneste, ægtede 1744 en Kiøbmandsdatter i Gent, og antog, efter hendes Faders Forlangende, den katholske Religion. Siden den Tid fik Wilkens ingen Pension fra Engelland, og alle Ansøgninger derom vare forgleves. Han døde 1768 og hans Kone 1801. De efterlode 6 Børn, af hvilke den yngste længe har været Professor i Gent. Denne har nu overrakt den første Consul en Memoire, hvori han søger og Erstatning i det Hannoverske for den Pension, som ikke er bleven hans Fader udbetalt fra 1746 til hans Død 1768. Denne Pension beløber sig til 5 Mill. 28571 Fr. Criminal=Tribunalet i Bryssel har dømt 3 Mordere til Døden og 9 Barquerotterere og andre Bedragere til Slaveriet. Jblant Morderne var en Faarehyrde, der viste stor Jndsigt i Lovkyndigheden og var sin egen Defensor. Da han var bleven dømt til Døden og Præsidenten sagde ham, at han havde 3 Dage til at appellere i, svarede han, at hans Proces var fuldkommen instrueret efter Formen, og at han ikke troede at kunne vente noget af en Appellation.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Nogle Mennesker i Amiens bleve nylig arresterede, fordi man ved at grave i en Klosterkirke fandt et Liig, som syntes at være nylig begravet og hvis Hoved var skilt fra Legemet og Hierneskallen giennemsauget. Man formodede, det var Liget af en fremmed Kiøbmand, som kort forhen var forsvundet i Amiens. Endelig bragde man i Erfaring, at det var Liger, af en Gouverneur i Arras, som blev halshugget i Amiens 1641 og halsammeret af sine Venner.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Et fransk Kystskib er nylig forliist ved Bordeaux. Af 22 Personer bleve ikkun 2 reddede.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
J Belgien seer man allerede de velgiørende Følger af den strenge Forbud mod alle engelske Manufacturvarer. En af de fornemste Fabriker sammesteds har for nærværende Tid 3000 Arbeidere, adskillige andre have 1500 til 1800.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Ved at anmelde den tyrkiske Storadmirals Død anfører Noniteuren, at denne Mand var en af Bonapartes store Beundrere.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Major Marmahon er den eneste reisende Engellænder i Frankerig, som ikke er gjort til Krigsfange, men kan leve i Frihed i Paris. Denne Udmærkelse har han erhvervet sig ved adskillige Tienester, som han har beviist Madame Bona, partes Familie i Vestindien, hvor han commanderede. To fangne Engellændere, den ene en Grev Hamilton, ere atter flygtede fra Verdun. De øvrige engelske Fanger spille, dandse, synge og drikke hele Dagen.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
En 60aarig Kone i Paris, ved Navn Henriette Talllard, er nylig bleven forløst med 2 sunde og velskabte Drengebørn.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Paa Martins=Theatrets Dør skal efter en af vore Jour naler sættes den Jndskrivt: Her spiller man Comoedler til Hest og til Fods.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
I Paris er Veirliget nu saa mildt, et Damerne nu har lagt al Vinterstads tilside og vise sig igien i Thuilleriernes Hove i giennemsigtige Kniplingsklæder. De unge Herrers Regligeedragt bestaaer i en Slags Skipperhat, sort Kiole og Vest, Skindbuxer, store Støvler med gule Kraver. J deres Haand bære de en meget lille Stok.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
En ubehagelig Søndenvind har i 4 Uger hersket i Bayenne. Armosphæren er varm, især om Natten. Nordlye oplys Horizonten og sætte overtroiske Mennesker i stor Skræk. Jmidlertid er dette Veirlig Aaarsag til mange Sygdomme. Engelland. En hollandsk Capitain, som skulde bringe 1000 Flinter til en fransk Havn, er istedet derfor seilet til Themsen, hvor han er lykkelig ankommen med Flinterne. Den franske General Boyer gaaer nu paa sit Æresord tilbage til Frankerig. Man troer, han overbringer et Forslag, fra vor Regiering angaaende Krigsfangernes regelmæssige Udvexling.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
To Chalupper kantrede nylig ved Plymouth, hvorved 19 Mennesker druknede.
Berlingske Tidende, 1804-02-10
Den franske Fregat Creole, som blev taget ved St. Domingo, er forliist paa Reisen til Europa. Mandskabet er blevet reddet.