Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Ligesom Sognefogdernes Forretninger i de senere Aar ere aftagne, saaledes er deres Godtgjørelse tiltagen. Man erindre sig blot for en Deel Aar tilbage, medens Hovedlandeveiene vare under Grundforbedring eller nye Anlæg, hvilken Uleilighed og Tidspilde en Sognefoged havde med Tilsigelser, og med paa langtfraliggende Steder at overvære Arbeidets Udførelse og senere, efter endt Grundforbedring, med Sognets tildeelte Veies Vedligeholdelse. Efterat dette Arbeide ikke meere forrettes in natura, er Sognefogden befriet for en betydelig Byrde, men er endnu ligefuldt fritaget for Amtsrepartitionsfonds-Udgivter hvorunder dette Arbeides Udførelse er henlagt. - Ligesaa er det med Biveis=Arbeidet. Det er rigtignok i Communalanordningen bestemt, at Sognefogderne i Forening med Politimesteren have at drage Omsorg for, at Sognene ere forsynede med de fornødne Biveie, samt at disse forsvarlig vedligeholdes; men Sognefogderne have i Sogneforstanderne en betydelig Bistand saavel ved Tilsigelse som ved Opsigt med Arbeidets Udførelse. En Sognefoged har ikke flere Reiser eller mere Tidspilde i denne Henseende, end som en Sogneforstander, der ligefuldt maa forrette Arbeide paa Biveiene lige med Sognets øvrige Hartkornsbrugere, medens Sognefogdens Opofrelse erstattes ham derved, at Huusmændene udføre hans Part af Arbeidet. Naar nu Sognefogden selv forrettede Veiarbeide for sit Hartkorn, kunde dog de arme med Hoveri (thi dette kan ogsaa kaldes Hoveri) bebyrdede Huusmænd fritages for dette Gangdagsarbeide, som man jo ikke kan fortænke dem i at udføre med megen Ulyst. Hvis jeg blev valgt til Sognefoged, da vilde jeg hellere selv sætte min Part istand paa Biveiene, end see mine Sognemænds sure Mine, naar de bleve tilsagte at gjøre det, ogsaa for derved tillige at kunne sige til disse: nu har jeg sat min Part istand, gjør nu Eders ligedan. Sognefogderne have hidtil havt havt nogen Tidspilde, med at udfærdige Lister og opkræve de saakaldte Herredskassepenge, men herfor blive de ligeledes i Fremtiden fritagne, efterat denne Skat nu skal udredes af hvert Sogns Fattigkasse. - Sognefogden har endnu, som forhen, om Vinteren ved Sneefog at befare Veiene i Sognet, og naar Opkastning er nødvendig, da at beordre Oldermændene at tilsige Beboerne dertil. Her maa Sognefogden vel være tilstede, men saa sparer han da ogsaa sine Folk, og er Sognet vidtløftigt, bliver han endvidere assisteret af en anden dertil beskikket Mand, der ligeledes fritages for Sneekastning. - Sognefogden er pligtig at vaage over tilbørlig Orden i Sognet, men siden Communalanordningen udkom, har han faaet en betydelig Bistand af Sogneforstanderne. Ligeledes er han pligtig at modtage alle Breve fra Birket, Amtstuen, Amtsraadet osv., og naar de ere Sognet vedkommende at besørge dem til Oldermændene, men saa er han ogsaa fritaget for alle Konge-, Kirke-, Skole- og Sogne reiser m.m. Han er pligtig, naar det forlanges, at være tilstede ved Registrerings=, Taxations= og Boniterings=Forretninger, samt foretage Udpantninger, men for disse Forretninger maae Vedkommende betale ham sine Reiser og Tidspilde. Man antager at de fornuftigste, meest upartiske og uegennyttigste Mænd ere udnævnte til Sognefogder, og man har da saameget mere Grund til at vente, at de ville være villige til at afstaae en Jndtægt eller Fordeel, hvis de have den ufortjent og paa deres Medborgeres Bekostning; og naar Udnævnelse af Sognefogder skulde foregaae, da er der vist Ingen, som kjender bedre til Mændene i et Sogn end Sognets egne Beboere, saa det altsaa vist var tilraadeligt, at de bleve valgte paa samme Maade som Sogneforstanderne, og maaskee passeligst til en Functionstid af 3 Aar.