JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1804-01-01
Til Vejfiskalen paa Kbhvns Amt. (Efter Tilsendt.) Sidstledne 3 Jan. rejste jeg fra Kbhen til Lyngbye og fandt Vejen saa god, efter saa stor en Mængde af nedfalden Sne, at jeg ikke kunde undlade offentlig at bevidne Dem min Tak paa egen og andre Rejsendes Vegne. Bestyrelsen deraf gjør min Herre Ære; men jeg begrider og, at De ej altid, vel endog kun sjelden kan være personlig nærværende. Jeg følte derfor, at jeg burde, hvad vel flere Rejsende burde, gjøre Dem min Jndberetning om eet og andet, hvilket den, der stundom skal see med andres Øjne, ej altid faaer at vide: Vejene var i det Hele gode, fra Vognmændenes Kro til Alleen vel smal for 2de modende Vogne; det Stykke ligefor Hr. Horns Gaard maadeligt, hvor der findes adskillige smaae Slag eller Styrter i den faste Sne og det Stykke fra Marienborg til Lyngby allerfuldkomnest. Naar man ellers berragter den Mængde Sne, som er falden paa dette Stykke Vej, at den ligger der endnu for en stor Deel. til 3 Al. dyb, saa beundrer man at T. har kunnet samle de fornødne Folk til saameget Arbejde; thi regner man en Smule efter Kubit A aal, saa vil det let udfindes, at her er gjort mere Arbejde end paa de øvrige 14 Mil, hvorfor jeg ogsaa fandt det urimeligt, hvad man vilde indbilde mig i Lyngby, nemlig at denne ene By (det skulde da vel vær dette ene Sogn havde gjennemkastet og bestandig ryddeligholdt dette Stykke.
Politivennen, 1804-01-01
Om Stenkullenes uhyre Dyrhed i Kbhvn. Naar man seer at Magistraten, af sit Brænde Forraad - der er til for at være Borgerne en Lettelse i de dyre Brændselpriser - ikke kan overlade Stenkullene ringere, end for 14 Mk. Td., som er 42 Rd. Læsten; saa maae man virkelig studse. Enhver som veed hvad Stenkul gælde i England og Skotland, og kjender Landenes korte Afstand fra Danmark, nødes til at troe, at der maatte udfindes en Maade hvorpaa Magistraten kunde anskaffe Staden engelske Stenkul for saadanne Jndkøbspriser, at det igjen kunde udsælges til mindre end 1 Rd. Td. - Maaskee vilde det være en Vej dertil, om man i England lod lisitere et betydeligt Parti Stenkuls Leveranse hver Sommer her i Havnen. At lisitere her i Byen vil ikke due. Maaske vil Magistraten selv udtænke, eller en Handelskyndig til den opgive, noget Bedre; men det er vist nok, at Stenkul bør kunne haves i Kbhvn til en taaleligere Pris.
Politivennen, 1804-01-01
Om Tyendes Skiftetid. Det er ikke længe siden, at Kongen ved en Forordning har bestemt Opsigelsetiden imellem Mestere og Svende til 14 Dage, istedet for at den for var paa et Fjerdingaar. Det var at ønske, at dette til fredeligt Samliv saa virksomme Bud ogsaa kunde udstrækkes til det egentlige hende. det Tilfælde, at Herskabet er urimeligt undgik det stakkels Tyende et tre Maaneders haardt Tyrannie, og i det langt ideligere Tilfælde, at Tyendet er uduligt, skarnagtigt og ondskabsfuldt, spartes Husbonden og Madmoderen for en lang Tid at Udstaae næsvise eller bevogte utroe Mennesker. Man troer ikke heller at nogen derved kunde komme i Mangel paa Tyende.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 6 Rd. 4 Mk. Rug, Td. 5 Rd. a 5 Rd. 5 Mk. Byg Td.- 21 Mk. Havre Td. 15 a 1 Mk. Ærter, hvide, Td. 24 a 27 Mk. Fersk Flesk. Lpd. 11 Mk. Æg Snesen, 40 Sk. Smør, Pd. 1 Mk. 8 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) Det paaankede Rendebret i Skvaldergaarden er borttaget, men ingen lagt isteden, saa at man i Mørke staaer fare for at træde i den dybe Rendesteen, ligesom og Gaden ikke for ofte fejes. 2) Næsten alle Fliser paa Fortoget i Raadhusstræde fra Hjørnet af Vandkunsten til Hjørnet af Gammeltorv ere skævtliggende, nogle endog indtil Farlighed, og mange Mennesker have i Tøvejrodagene faldet der. 3) Ligeledes er Fortogsfliserne meget sletliggende i Ny Kongensgade bag Slottet, uden for Hjørnebygningen til Filosofgangen. 4) Paa Gammeltorv, paa Grosserer Laurisens Gaard, er et Klokke Udtræk, som ikke allene er temmelig langt, men hvad der her egentlig ankes paa, sidder alt for højt. En Mand, som ilende gik forbi, og holdt sig tæt op til Bygningen, for at undgaae de slibrige Fliser, fik et meget smerteligt og farligt Stød af den i Ansigtet, tæt ved det ene Øje. Man ønskede, at alle Bygmestere vilde finde det passeligt at anbringe Udtrækket i 1 1/2 Al. Højde omtrent over Jorden.
Politivennen, 1804-01-01
Et Særsyn i det nittende Aarhundrede. Neppe skulde man troe, at der paa en Tid, da der dog ikke blot skrives meget, nen ogsaa gjøres meget til Skolevæsenets Bedste - kan gives en Bye - end sige at Sogn - i Danmark, hvor man i en Række af Aar, har maattet savne al Skoleundervisning, og dog er det Tilfældet. - J et vist Sogn paa Falster, har i de sidste 10 Aar ingen Skoleholder været, thi saalænge er det siden, den sidste derværende blev blind, og ophørte at forrette Embedet. Vedkommende vægrede sig ved at indsætte en ny - som man siger - paa Grund af, at den Gamle ej kunde undvære Skolelønnen. Dog, det er ikke troeligt, thi skiøndt en saadan Handling kan synes at tilhøre et følsomt Hjerte, bærer den dog neppe Præg af Fornuftens Stempel og Medlidenhed med eet Jndivid, paa et helt Sogns Ungdoms Bekostning, vorder - efter mine Tanker - neppe retfærdigt. - End mere, det er 3 Aar siden, bemeldte Gamle døde, og endnu er ingen ny - uagtet alle Opfordringer - indsat. Hvad Under? om i et saadant Sogn, det Tilfælde har indtrusset, at en, der antegnede sig til Fonfirmation, ej endnu kjendte Bogstav.; - thi var der end - som man maae formode, skjøndt man ej indseet det - de meest gyldige Grunde til denne skadebringende Opsættelse, bliver det dog stedse sørgeligt, at Oplysningen maa taale et saa voldsomt tilbagevirkende Stød, paa Steder, hvor den saameget kunde behøve uafbrudt Fremskriden. - Hvor nedslaaende maae det ikke være for Stedets oplyste Religionslærer, at see sine Bestræbelser tabe saameget af den tilsigtede Nytte? da en stor Deel af hans Menighed er uskikket til at modtage hans Undervisning, den han ikke kan nedstemme til Skoleholderens første Funktioner. Udbye Præstegaard ved Præste d. 5 d. 1004. Nic. Fred. Sev. Grundtvig. Kanddat i Theologien.
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmaal om Adresaviserne. Er det ret at Vekommende, som indlevere et Avertissement til Jndrykkelse i Adressavisen skal bie 8, ja undertiden 14 Dage inden samme bliver indrykket, hvorved det ofte hænder sig, at Sedlen som indleveres paa Adrescontoiret bortkommer, og Jndsenderen seer sig nødt til at betale et desuden dyrt Avertissement to Gange, hvilket Spørgeren kan bevise at være skeet. Hos hven skal man i saa Fald søge den fornødne Regres? Var det ikke bedre, at Vedkommende, som forlanger noget indrykket i Aviserne, havde sit Avertissement in dublo forfattet, hvoraf det ene forbliver paa Adrescontoiret og det andet i Jndsenderens Værge; dette maae være paategnet af Secretæren eller hvem han dertil befuldmægtiger, med Jndleveringens Dato og hvad derfor er betalt. Denne Maade synes mig at kunne sikkre Jndsenderen for at betale to Gange, og Secretæren kunde da i Tvistigheds Tilfælde blive overbevist, og forskaanes for mange deraf ellers flydende Ubehageligheder.
Politivennen, 1804-01-01
Statitisk Ønske i Hensigt til Helsingør. Det er ikke allene til Oplysning for Statistikeren, men ogsaa ønskværdigt for Fædrenelands Elskeren, at vide de Fabrikanternes Tilstand og Flor i Staten, til hvis Fremme denne har arbejde eller understøttet med betydelige Summer. Til disse Fabrikker tør man og henregne Genever Brænderiets Anlæg og Pudder og Stivelse Fabriken i Helsingør. De ere for flere Aar anlagte, men hidtil har man endnu ikke seet noget offentligt om deres Fremgang og Flor, deres Exporter og deres for Staten indbringende Nytte. Man ønsker derfor, og ønsker maaskee ikke forgjæves, fra en paalidelig Haand at kunne læse nogen offentlig Underretning desangaaende, der vil modtages med saa megen større Fornøjelse, jo større deres stigende Flor og deres for Staten indbringende Fordeel er.
Politivennen, 1804-01-01
Om Ligenes Opgravning paa Assistenskirkegaarden. Udgiveren har i denne harmelige Anledning erholdet mange flere Bidrag, end det i adskillige Nummere blev muligt for han at indrykke. Endeel af dem ere imidlertid saadanne, at et slet ikke fortjene Plads. De øvriges væsentlige Jndhold er følgende: No. 1. Man siger, at de skændige Graverkarle ikke kunne dømmes efter Loven i nogen stor Straf, da der intet Lovsted kan opgives imod den skete Misgjerning. Hav dog den Godhed, Hr. Udgiver, at opfordre vore Jurister til at igjendrive en saa harmelig Paastand o. s. v. No. 2. Uden at tale om, at disse nedrige Mennesker dog sikkert ved højeste Jnstants ville tildømmes en Straf, som paa en Maade køler den offentlige Forbittrelse, - troer man at selv Underdommerne maatte kunne analogisk dømme dem, som dem der begaae Jndbrud og Tyveri. Den Plet jeg køber, paa en vis Tid, af Kirkegaarden, for der at indlogere min Døde, er min med samme Ret, som et Værelse i mit Hus o. s. v. No. 3. - Vær saa god ved denne Lejlighed at igjentage deres forhen gjorte Forslag til Orden paa Kirkegaarden. Dette synes nu at behøves, da Stedet ellers vil tave al sin Tillid o. s. v. No. 4. - Jeg troer at det vilde være et nu baade nødvendigt og kraftigt Middel imod Tanken, at saadanne Afskyeligheder oftere kunde skee, at Kirkegaardsmuren nedrives paa enkelte Piller nær, og at Mellemrummene mellem disse udfyldes med et højt Jerngitterværk, da man saaledes stedse uden fra kunde see hvad der foregik o. s. v. No. 5. - For Fremtiden bliver nok en Hovedvagt nødvendig ved Begravelsesstedet, og hvad denne maatte koste til Garnisonen vilde vist let kunne samles ved frivillige Bidrag. Gid denne Vagt allerede stod der, og udeholdt alle Uvedkommende o. s. v. No. 6. Ved denne Lejlighed maatte man ønske Misdæderne under Forhørene adspurgte, om der ved de Lig, hvis Kister de aabnede var undertiden Tegn til at Bevægelse var skeet af den Begravede efter at han var lagt i Kisten, om han f. Ex. havde vendt sig, forrevet eller forstødt sig og s. v.
Politivennen, 1804-01-01
Bøn til Helsingørs Øvrighed og Foresatte. (Eftet Tilsendt.) At Helsingør er et dyrt Levested og i mange Henseender langt dyrere end Kbhavn, er upaatvivleligt. Mange Viktualier forskrives derfor fra Kbhvn. endog af Høkere, for lettere Pris, end de kunne faaes i Helsingøer. Bønder af Egnen, som køre Halm og Tørv til Kbhvn., købe ofte der Rug og bringe til Torvs i Helsingør, hvorved de altid vinde 34 a 6 Mk. pr. Td. eller saa meget at de dog have deres Hjemfragt betalt. For denne deres Erhvervgren fortiene de ogsaa snarere at roses end lastes. jo større Garnison der ligger i Byen desto højere stiger alting i Priis, desto flere Klager høres over Dyrheden. En ugift Person kan nu neppe erholde et Middagsmaaltid for ringere end 8 a 10 Rdr. om Maaneden. Men hvor mange af Middelstanden have vel Raad til at kunne taale denne Udgivt? De ringere især af Garnisonen maa søge Marketenterne, hos hvem de ikke kunne vente at blive qvægede med Oxekjød og Oxekjødsuppe, som dog er vel den meest nærende og kraftigste Spise om Vinteren. Nej det er for dyrt, Taxten for høj, og at denne altid sættes lig med Taxten for Slagterne i Kbhvn. er vel ikke saa ganske billigt. J Kbhvn. maa jo Slagterne betale større Konsumption end i Helsingør. Til Kbhvn. kunne jo Bønder fra Landet hele Aaret igjennem indføre fersk og frisk slagtet Kjød. J Helsingør allene i Slagtertiden *). J Kbhvn. kunne Jndvaanerne altid blive forsynede med fersk Kjød. J Helsingør kun om Torvedagene - kunne ofte om Sommeren og naar Reden ligger fuld med Skibe, ikke faae det, maa ofte betale det dyrere end fremmede Skippere, fordi disse tage det i Kvantiteter, hvortil Menigmand og den ringe Borger er uformuende. At Slagtere som andre deres Medborgere bør kunne leve og have deres Udkomme, er saare billigt og kan kun modsiges af den Misundelige. At de altid ville kunne leve og godt leve, bliver en Vished saalænge Skibe fra Nord og Øster maa passere Sundet. Forfatteren af dette fremsætter derfor for Byens respektive Øvrighed og værdige Foresatte, som i mange andre Henseender have roesværdig bidraget til Byens Vel, og sørget for Stadens Tarv, denne ligesaa indstændige som billige Bøn. Gjør et Forslag til Regieringen eller ansøg den om den Frihed, at Bønderne eller Bønderslagtere i Egnen af Helsingør, maa ligesom hine til Kbhvn. did indføre fersk hugget Kjød naar og hvor meget de ville. Mange ønske denne Bøns Opfyldelse. Mange ville, især af den ringere Alme og militære Stand, have Gavn deraf, og disse mange ville alle med forenet Stemme prise de Mænds ædle Tænkemaade, som udvirkede en slig Kongl. Tilladelse. Tænker og handler, og Lønnen være ædle Handlingers blide Følelse!
Politivennen, 1804-01-01
Bekjendtgjørelser. 5) Det tilsendte Bidrag, underskrevet Nykøbing, og hvori paaankes, at Genstligheden i en Vakanse istedet for skifteves at præke, lejer en gammel Kloster dertil kan ikke saaledes indrykkes, med mindre Forfatteren opgiver sit Navn.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 6 Rd. 4 Mk. Rug, Td. - 5 Rd. a 5 Rd. 5 Mk. Byg Td. 21 Mk. Havre Td., 15 a 16 Mk. Ærter, hvide, Td. 24 a 27 Mk. Fersk Flesk. Lpd. 11 Mk. Æg Snesen, 40 Sk. Smør, Pd. 8 Mk. 1 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) Løverdagen den 14 fik en Forbigaaende velklædt Person i st. Kannikestrædet af nogle Skarnagere ej allene sine Klæder meget ilde tilsølede, men enog Ansigtet ganske overstænket; det skede ved Paalæsningen da Vognen holdt saa nær ved Fortoget, at det tynde Gadeskarn ved hver Skovlfuld stænkede over. Da herfra ingen Lejlighed var til at gaae tilside og de ved Latter syntes at gotte sig herover, indrykkes det her, for at deres Husbonde, som man haaber, vilde til enhver Forbigaaendes Bedste, see at saa det ændret for Eftertiden; især da det synes modstridende, at de som ere satte til at bortskaffe Skarn, just hermed overøse Folk, og deres Latter viste at samme, om det og var skeet af Uforsigtighed, dog ingen lunde fortrød dem.
Politivennen, 1804-01-01
Til General Post Amtet. Uagtet den hamborger agende Post kom i i Tirsdags, var der dog Fragtbreve, som først i Fredags Kl. 4 bleve ombragte. Det vilde være overflødigt at afmale, hvor ubehagelig enhver Sinkelse af postsendte Sager er, og man er overbeviist om, at det vil blive Vedkommende indskærpet, at være ordentligere herefter.
Politivennen, 1804-01-01
Til Vedkommende. Paa et offentligt Kontoir haves den herlige Orden, at de, som have Penge paa Obligationer, ved Jndtrædelsen erholde et Nummer, for siden derefter at opraabes. Saa skjønt og retfærdigt dette er, saa harmeligt var det, sidste Gang, at see sildigere Ankomne kaldede tilside, og et tidligt, dertil henlagt Nummer dem tilstukket. Man ønsker at denne Uordens Uanstændighed maatte indsees af den, som begik den, for ikke oftere at igjentages, da man stærkere vil paaanke det.
Politivennen, 1804-01-01
Erklæring vedrørende Sagen Navert e. Floberg. Da jeg har troet og troer, at denne Sag ikke vil være ganske uden Jnteresse for det nuværende og efterkommende oplyste danske Publikum, ligesom den er saare vigtig for min Ære og mit Vel; saa har jeg uafvigelig, skiønt ugjerne, seet mig tvungen til, bestemt ikke at undlade noget, som kunde tjene til at sætte bemeldte Sag i det klareste Lys, og derfor samlet, endnu flere usvækkelige Bevisligheder imod de Urigtigheder, som Hr. Professor Ravert har tilladt sig at anføre. Dette, har foraarsaget det Ophold i dette Blad, som hidtil har existeret. Ved at samle, hvad der endnu er tilbage, sinder jeg, at Sagens fulde Udførelse her, maaskee turde blive for langvarig, da andre interessante Materier, ogsaa bør have Plads, ogsaa formener jeg, at det foregaaende, ad interim, er nok til at forvisse, at jeg ene er Opfinder af den brændebesparende Stueovn, om hvis Construction og Fordele jeg har udgivet Beskrivelse, gelejdet med fornødent Kobber. For dem af det ærede Publikum, som herefter vil skjenke Sagen og mig Opmærksomhed, udkommer med det Allerførste en liden Afhandling herom. Gid jeg maatte blive den sidste Opfinder af en nyttig Jndretning for det Almeene, som saaledes fortrædiges for sit Arbejde, mange Aars Forsøg og Grublen! Gid de Ubehageligheder jeg har maattet døje, fordi jeg stedse søgte at være nyttig, aldrig blive nogen min Eftermands Lod. Dog et retfærdigt og skiønsomt Publikums Omdømme, være min Løn. Floberg.
Politivennen, 1799-01-01
Uordner paa Slotspladsen. Kan noget være afskyeligere, end det ved Bolværket paa Slotspladsen, af Gadeskarn og Skyllevand, formodentlig ogsaa af Menneskeskarn sammendyngede Morads, som nu har lagt der saalænge, at det er skimlet? nej, intet er afskyeligere; i Særdeleshed nu, da saavel Kjøbenhavns egne Jndvaanere, som ogsaa Landboerne komme der, for at indkjøbe deres Vinterprovision, og da ej ere istand til at gaae langs med Bolværket fra et Skib til et andet, men maae først gaae lange Omveje. Man skulde troe, at de Personer som burde have Opsigt derover, enten ikke vil eller ikke kan see dette saa ilde lugtende Morads, som baade giver et stygt Udseende og tillige indgyder Modbydelighed for de Fødevare, som ere saa tæt hosliggende. Ligeledes bliver man ilde plaget af den Stank, som Natrenovationsvognene foraarsage paa Holmensbro; da det, som skylles ud af Vognene stedse bliver liggende, og ved hver Nat forøges, endskjøndt de over Broen gaaende borttage en stor Deel deraf med deres Fødder. Hvor ubehageligt dette er for enhver, der maae passere disse mældte Veje, og især for den, som maae indaande denne farlige Lugt, medens ommeldte Bro er ophidset, er ligesaa let at indsee, som at det viser hvor Upaapassende Opsynsmændene er derover. Peer Gammelstrand.
Politivennen, 1804-01-01
Til Magistraten i Helsingør. Mange vilde blive hele Magistraten i Almindelighed, og den brave Hr. Justitsraad Bierusen, Stedets Politimester, i Særdeleshed uendelig Tak skyldig, om 2 a 3 Lygter uden for Svingelporten fra Bregaards Raffinaderie til Ankersmeden bleve anbragte, da denne Srækning i det gyselige Mørke, der hersker, og Vejen overmaade slet, er heel farlig mangen Gang at passere; da en ny Lygte i disse Dage uden for denne Ports Consumtions Contoir er anbragt, formodes og haabes de Ovenmeldte ei at blive glemte.
Politivennen, 1804-01-01
Spørgsmaal om Kobersmedde. (Efter Jndsendt.) Naar en Kobbersmed indflytter i et Naboelang, er han da berettiget at være dets Plage, ved at anlægge Værksted paa Gaden, og er det ikke mod det han skylder den Almindelige Rolighed, at giøre saadan Larm paa Gaden, at Heste for de Forbikiørendes Vogne forskrækkes, og er neppe at faae forbi, og at man i 6te Huus derfra neppe kan høre hvad man siger for denne utaalelige Larm, som svære Hamre paa en tynd Plade frembringe, der er den meest utaaleligste Støjen som kan frembringes? Man kan vel antage at enhver som vil fortsætte en Haandtering, maae dertil forskaffe sig Plads i Huset, saa at han ikke er til Plage og Byrde for en heel Gades Beboere!
Politivennen, 1804-01-01
Dito om Vægterlarm. Mon det var ubilligt forlangt, at naar Vægteren om Morgenen Kl. 5 skal vække alle dem, som ved den Tid finde deres Fordeel ved at staae op, at disse Handlende anskaffede sig smaae Klokker, hvorpaa han kunde ringe; saa havde dog ikke heele Gadens Beboere nødig at blive vækkede af de svære Slag, som Vægteren maae give paa Døre og Vinduesskuder, for at faae at vide: nu stod Spekhøkeren, Hørkræmmeren, Kældermanden op; dette synes ikke urimeligt, om disse Herrer kunde bekymre sig lidet om deres Naboers og Gjenboers Rolighed, men maaskee de tænker: jo flere vaagne, jo flere Købere, eller maaskee de tænke slet intet.
Politivennen, 1804-01-01
Dito om Jldløs. Kunde den Jndretning ikke træffes, at Taarnvægteren eller den, som giver Signal til at der er Jldløs, tillige udraabte i hvilken Gade omtrent eller i det mindste i hvilket Qvarteer af Byen Jlden er, og at de øvrige Vægtere da, tilligemed deres Brand- Skrigen, ogsaa raabte hvor Jlden er? - Mange Fruentimre vilde derved spares for den dødelige Angst de almindeligen ere i, inden de faae at vide hvor Jlden er, og om den er i deres eget Huus eller hos nogen af deres Familie, Bekjendtere 1; og selv for den, som kunne bidrage til at hielpe eller redde, er det ikke uvigtigt strax at være underrettet herom, og ikke behøve først at løbe den halve Bye igjennem, for ved et Klokketaarn at see, i hvilket Qvarteer Jlden er, eller hændelsesviis faae det at vide. At det især var gavnligt for Sprøjterne og Slufferne strax at vide hvor de skal køre hen, og at dette maatte bidrage til Jldens hurtigere Slukning, vil venteligen let indsees. Klokkeslagene kunne ikke heller høres over hele Staden.
Politivennen, 1804-01-01
Om Bommene ved Stadens Porte. Da en Ulykke, som den, der nylig er hændet ved vester Ports Bom (da Klodsen paa den korte Arm, ved at gaae ned, ihielslog et ungt Menneske) let kan indtræffe oftere, saa var det at ønske, at Vedkommende vilde føje den Foranstaltning, at omkring det Sted, hvor Klodsen gaaer ned, oprejstes et Stakitværk.
Politivennen, 1804-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Den i No. 296 paaankede SneSamling paa Øresunds Toldkammer Plads i Helsingør er allerede under 10 Jan. d. A. ved en offentlig Bekjendtgjørelse aldeles forbudt for Fremtiden, dels fordi man med Sneen henførte der Ureenlighed, dels fordi man misbrugte det givne Tegn, som ej af nogle blev leveret tilbage.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 6 Rd. 4 Mk. Rug, Td. 5 Rd. a 5 Rd. 5 Mk. Byg Td. 21 Mk. Havre Td. - 15 a 16 Mk. Ærter, hvide, Td. 24 a 27 Mk. Fersk Flesk. Lpd. 11 Mk. Æg Snesen i 56 Sk. Smer, Pd. 2024 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) Uden for det Huus paa Kiøbmagergade, hvor Bagersvendene har deres Kroe, (Nummeret paa Huset skal jeg ikke sige, da Side har fortæret det) mangler et Rendesteensbret, hvis Savn er saa meget desto større, som Trappen til Huset ligger lige ud til Rendestenen, og Klæderne, hvormed det forrige Bret har været bunden, let, især i Mørke, kan tage fat i en Fod, og kaste Personen om. 2) J Strandgaden paa Kristianshavn uden for No. 39 er paa Rendebrettet en opstaaende Jernhage, hvorover allerede flere ere faldne og have slemt beskadiget sig. 3) J store Grønnegade uden for No. 251 er en ligesaadan fra Brettet opstaaende skadelig Hage. Husejeren kunde dog gjerne lade samme slaae lidt ned.
Politivennen, 1804-01-01
Mere om det skoleholderløse Sogn paa Falster. P. M. Udgiveren ombedes at indrykke følgende i næste Politiven! J min Anmældelse i Politivennen No. 299 er, mod min Villie, indløbet den Fejltagelse, at det omtalte Sogn er unævnt. Da man - maaskee - heraf kunde tage Anledning til at troe, jeg vilde ved en saadan Ubestemthed kaste Skygge paa en heel Provinds, eller at beskylde mig for en Frygt, der ved bevislige Tings Bekjendtgjørelse var saare utidig, saa anseer jeg det for Pligt at anmærke, at Sognets Navn er Eskilstrup, samt at det hører under Vesterborg Gods. Thorkilstrup paa Falster d. 19 Jan. 1804. N. F. S. Grundtvig.
Politivennen, 1799-01-01
Bekjendtgjørelser. Den i No. 27 anmælte løse Figursten paa Børsens Vestside er alt taget under Forbedring. NB. Lige over for ligger et omfaldet og ituslaget Skilderhus, som burde borttages.