Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-22
J Fahlun indgik han Venskab med Browallius, som siden blev Biskop i Abo, og raadede ham til at see sig om efter en rig Brud, ved hvis Hjælp han kunde blive Doctor og komme til at reise i fremmede Lande. Linnæus fulgte dette Raad og gjorde et dristigt Skridt. Han anholdt om Stadsphysicus Moræus's ældste Datter, med hvem han allerede var bleven enig, og fik et hurtigt Ja, til sin egen og Andres Forundring; dog var det ikke efter Moderens Sind. Nu tiltraadte han sin store Reise til Udlandet, gik over Lübeck til Hamborg og derfra til Amsterdam, hvor han opholdt sig i ofte Dage, og reiste derfra til Harderwyk, hvor han blev examineret og disputerede som Doctor. Nu besøgte han mange Lærde, iblandt Andre Burmann, van Royen og Gronovius, af hvilke den Sidste forekom ham at være den meest videbegiærlige og anbefalede ham, at søge den store Boerhaves Bekjendtskab. Efter otte Dages Ansøgen fik han Tilladelse at komme til ham i Leyden, og røbede saa store Jndsigter i Botaniken, at Boerhave raadede ham til at blive i Holland for stedse; men da Linnæus ikke vilde samtykke heri, medgav han ham mange Hilsener til Burmann i Amsterdam, og nu var hans Bane paa engang jevnet. Burmann tilbød ham et prægtigt Værelse, Opvartning og Kost ved sit eget Bord, altsammen paa flere Aar. J denne behagelige Forfatning udgav han sine Fundamenta" og Bibliotheca botanica", med hvilke Bøger han erhvervede sig stor Berømmelse. Men allerede efter nogle Maaneders Forløb opsøgte den rige Banquier Clifford ham og indbød ham til sin prægtige Have i Hartecamp, bad ogsaa Burmann, at han vilde overlade Linnee, efterdi Boerhave havde anbefalet samme ligesaa meget til ham som til Burmann. Altsaa blev Linnee, hos Clifford, hvor han kunde leve som en Prinds, forskrive alle Planter og kjøbe alle Bøger. Jkke længe derefter ønskede den tydske Apotheker Seba hans Hjælp for at udarbeide den tredie Deel af sin Thesaurus rerum naturalium, men, da Linne ikke vilde forlade Clifford, saa overdrog han denne Forretning til sin Ven Artedi. Clifford derimod gav Linne fri Reise til England, hvor han ikke alene saae de sjeldneste Planter i Oxford og Chelsen, men gjorde ogsaa mange behagelige Bekjendtskaber. Dillenius, som i Begyndelsen var intet mindre end blid, fik ham tilsidst saa kjær, at han tilbød ham at leve og døe hos sig, forsikkrende, at hans Professorløn, var tilstrækkelig for dem begge, men Jntet kunde bringe Linne til at svige sit Løvte, at vende tilbage. Han afslog Alt, endog et nyt Tilbud, fra Boerhave, at reise paa Regjeringens Bekostning til det gode Haabs Forbierg, derfra til Colonierne i Amerika, og ved sin Hjemkomst at modtage et Professorat. Han undskyldte sig med adskillige Grunde, men den egentlige var dog den, at han havde en Brud i sit Fædreland. Paa samme Grund afslog han ogsaa siden endnu et Forslag fra Boerhave, som vilde sende ham til Surinam og forestillede ham, hvilke vidunderlige skjønne Planter, der voxede hist, og at han i faa Aar kunde erhverve sig adskillige Tønder Guld. Endelig sagde han ogsaa Jarvel til den ædle Clifford, hos hvem han havde levet saa sorgfrit, herligt og glimrende, og som slet ikke kunde give sig tilfreds over hans Opsigelse. (Sluttes i næste Nummer.)