Berlingske Tidende, 1767-04-20
Rigets Stænder have altsaa anseet det for deres Pligt, med alle Rigets troe Jndbyggere at frembære for Hs. Kongel. Majest. deres underdanige og Ærbødigheds fuldeste Taknemmelighed for denne Hs. Kongel. Majests. og Hs. Kongel. Majest. Dronningens høystpriseligste Omsorg for Nærings-Veyenes Til vært og Fremtarv. Og have Rigets Stænder i samme Henseende anholdet, at disse Fabriker, som ere anlagte paa Deres Kongel. Majestæters egen Bekostning, maa nyde alle de Fordeele got af, som i Almindelighed ere tilkiendte andre deslige Værker, og at følgelig de ved Drottningholm anlagte Væverker maa faae Deel i den almindelige Discontering, samt at Jern- og Staal-Fabrikerne maa Forholdsviis discontere af den Fond, som ved indeværende Rigsdag vorder indrettet for disse Slags Fabriker. S. D. Paa de af Secrete Ulskottet anførte Grunde, have Rigets Stænder i Underdanighed tilskyndet Hs. Kongel. Majest., at den Forandring, som Aar 1756 skeete med Galere=Escadren, maa for det meste forvandles og rettes efter Regierings-Formens 2den K., og efter det Kongel. Admiralitets-Collegii Jnstrux af Aar 1737, deres Foreskrift- og Jndhold, og noget nær sættes tilbage i dens gamle Jndretning, hvorved Riget, som nu underholder 2 Stater, nemlig den ganske forrige Militaire med en stor Deel af den civile Stat, samt den i Aaret 1756 indrettede Deel af Marine-Corpsets militaire og civile Stater, kan med Tiden blive den sidstbemeldte Stat qvit, og komme i Stand til at anvende de Midler, som Personernes Løn have medtaget, paa hvad som ellers til Jndretningen udfordres. Og uagtet at endeel Officiers skal strax, ved Marine Corpsets første Opretning, have gjort dobbelte Befordings-Trin, og endeel atter have avanceret paa ny ved andre Opretninger; disse Officiers ogsaa ere bleven befordrede uden Henseende til 1756 Aars Tieneste Betænkende, efter Generalens for Galererne Gotbefindende, uden Accord eller Penge Afgift, saa dog have Rigets Stænder holder for at være lempeligst: 1) At ingen Løns Jndeholdelse eller Besparing skeer fortere, end eftersom de nu tienende Officiers gaae af, undtagen hvad den Dag-Tractament paa 200 Dal. Stimt. maanedlig angaaer, som Oberste Lieutenanterne nyde aarlig tilligemed Lønnen, for de større Omkostninger de have maattet giøre som Chef, hver ved sin Escadre, men hvilke Omkostninger nu ophøre tilligemed Chelskabet. 2) At paa samme Grund bør alle disse Officiers, i Henseende til Rang og Løn, nyde deres havende Bestallinger got af, og imod deres Løn vorde Tienestegiørende ved Galere Floden, indtil de afgaae eller befordres, eller indtil de kunne vorde indsatte paa de Regimenter eller Corpser hvorfra de ere komne, i dem de da nyde den Tour til Befordring, som de nu skulle haft, dersom de havde forbleven i samme. Hvoraf og følger, at de, som ere kommen fra Admiralitetet, saa og de, som ikke fra Officier ved noget Regiment eller Corps til Lands ere blevne befordrede ind i Marine Corpset, have lige Befordrings-Ret, saa at de, som have været ældre Officiers, nyde deres Tour got af. 3) At det bør paa lige Maade, forfares med Civil-Staten, saa at den beholder sin Løn, imod at giøre vedbørlig Tieneste ved Galere-Staten. 4) At hvad angaaer Civil-Staten ved forrige Commissariat, hvilken Aar 756 blev qvit fra Forretninger, og hvoraf endnu endeel Personer lønnes uden at giøre Tieneste, da bør Cheffensee derhen, om og naar de kunne komme til at giøre Tieneste for deres Løn, samt, ved forefaldende Vacancer, at lade dem vederfares Ret, og Riget jo før jo hellere vorde befriet fra at udgive Løn paa Extra Stat. 5) At Underofficierer ne og deres lige ved Marine-Corpset ogsaa nyde deres indehavende Løn, imod at giøre behørig Tieneste ved Galere Floden. 6) At de Gemeene anvendes paa saadan Maade, som best giøres behov, og som stemmer overeens med Rigers Fordeel, enten ved Galererne eller ved Floden. Derhos have Rigets Stænder tilkiendegivet deres SecreUrskot, at saasom det, at tilbagebringe bemeldte Jndretning i en god Skik, udkræver til Chef en Mand i sine bete Aar, af fuldkommen Jndsigt, Drift og Raadighed, samen til Versts-Arbeydet bevandt Mand, som kiender de FinskSkærgaarde, og har haft Leylighed til at indsee de ForsvarsPlaner, som ved denne Rigsdag ere vedtagne, tilligemeForsvars-Værket i Finland, paa det at han med fuldkom men Kundskab derom maa kunne følge det, som Secret Utskottet har haft til Maal udi en saa vigtig, og det gansk Fæderneland meget angelegen Sag, altsaa maa Secrete skottet i Underdanighed anholde hos Hs. Kongel. Majest. at til Chef for denne Escadre vorder med Raads Raad i nævnet en Sørofficier, uden Henseende til Tour og A. ciennitet.