Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-01-07
J de to store Tydske Stater, Østerrige og Preussen, herskede den største indvortes Rolighed. Provinsialstændernes Forsamlinger i det sidste Land gik meget fredelig af, hvilket nyelig har viist sig i Provinsen Westphalen og Rhinlandene; hvor der vel blev debatteret med Varme og Livfuldhed; men ogsaa tillige med den Sindighed og det Maadehold som karakteriserer den sande Patriotisme. Ogsaa i Hannover, hvis nye Statsforfatning erholdt den 26de September Kongens Sanction, blev samme ønskelige Moderation iagttaget; men i de sydlige og vestlige Tydske Stater gave sig meget stærke Spændinger tilkiende imellem Stænderne og Regenterne. - J Baiern yttrede sig en saare uroelig Stemning; mange Personer bleve arresterede, hvoriblandt den bekiendte Taler i Stændernes Forsamling, Borgmester Behr i Würtzburg; Frieherre v. Closen forlod Landet. J Baden blev den ligeledes heftige Frieheds-Taler, Hofraad Rotter afskediget. J Storhertugdømmet Hessen yttrede sig de alvorligste Spændinger imellem Regieringen og Folkets Repræsentanter. J Kurhessen forlangte disse Sagsanlæggelse mod Ministeren Geheimeraad von Hassenpflug; Regieringen modsatte sig med den største Jver den bekiendte Taler, Professor Jordans Udvælgelse paa nye til Medlem af Kammeret, og da Stænderne antoge hans Udvælgelse, blev Sessionen hævet den 18de Marts. J Kongeriget Würtemberg antog dog disse Misforstaaelser den alvorligste Karakteer. Der yttrede sig i Hovedstaden Stuttgard en saadan Frieheds stemning og Misnøie mod Regieringen, at Kongen truede at ville forlægge Regieringens Sæde derfra til Ludvigsburg. Da Stænderne protesterede mod den Tydske Forbundsdags Beslutninger, saa ophævede Kongen Sessionen den 22de Marts. Den blev paa nye aabnet, og da Kongen sluttede dens Møder ved Aarets Udgang, saa yttrede han sig misfornøiet med det andet Kammers Fremgangsmaade, og erklærede, at det var hans Forsæt at ville slutte sig til Forbundsdagens Bestemmelser. Det blev saameget mere nødvendigt at denne blandede sig ind i de forskiellige Tydske Staters Anliggender, som det viiste sig tydeligt at et politisk Sværmerie bemægtige sig meere og meere Ungdommens, især den Studerendes og de lavere Folkeklassers Gemytter, hvilket ikke gaaer ud paa mindre end at kuldkaste alle Regieringer, tilintetgiøre alle bestaaende Rettigheder og omdanne alle Tydsklands Stater til en almindelig føderativ Republik, ligesom den Nordamerikanske, og hvorved de slet ikke lade sig afskrække af det uheldige Forsøg, som var gjort i Frankrige paa at indføre en saadan Statsforfatning. Dette demokratiske Svæmmerie udbrød i April til et fuldstænOprør i Frankfurt om Main, hvorved de Sammensvorne havde til Formaal at omstyrte Forbundsdagen, og at vælge denne Rigsstad til et Centralpunkt for deres revolutionaide Planer. Et saa rasende og ungdommeligt Foretagende maatte naturligviis mislykkes, men det havde til Følge af Staden blev besat af Østerrigske og Preussiske Tropper og at Forbundsdagen nedsatte en Committee for at undersøge Sammenhænget med denne Sag, ogsaa i Tübingen og i Freyberg forefaldt store Studenter Tumulter hvilke nødvendigen maae lede til den Jdee om ikke alle Universiteter burde forlægges til de store Stæder; hvor det vilde Burscheliv falder bort, og den studerende Ungdom kan aabnes Adgang til cultiverede Familie-Cirkler.