Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Nu har jeg i fyrgetyve Aar boet i Kjøbenhavn, men ikke har jeg i de tredive deraf oplevet saamange Perioder i Handelen, som i et eneste af de sidst forløbne to, og ingensinde fortjente den mere Navn af periodisk, end i det sidste Aarti. Strax efter Krigens Udbrud begyndte Colonial varernes Periode. Jntet var den Gang bedre at speculere i end Caffe, Sukker, Jndigo, der ikke blot stege med Coursen, men selv i Sølv. Saa kom Thee, der i Begyndelsen kunde kjøbes paa Compagnie Auctionen for 1 Rdlr. Pundet men omsider steg til 80 Rdlr. De. Ved Siden af hiin Periode indtraf Caper-Perioden. Denne var meget simpel. Man kjøbte sig en Fisker, eller Tørvebaad, besatte den med 6 til 7 drabelige Karle, hvoraf den fornemste fik Navn af Capitain, gav hver af dem en Sabel, en Pistol og en Hukkert, lod dem seile ud paa Rheden, og næste Dag hjembragte de en Ladning, der gjorde Rederen og Capitainen og Mandskabet til rige Folk, der kunde leve som store Matadorer. Eiede man ikke saa mange Penge, at man selv kunde kjøbe sig en saadan Qvase, med Tilbehør, saa lod man sig nøie med at være Entrepreneur. Man lod udgaae en skreven Jndbydelse til Deeltagelse i Entreprisen, gav sin Caper baad et frygteligt Navn, saasom den lille Diævel, Mandarin, Schinderhannes o. s. v., og flux indfandt en Snees Libhavere sig, der tegnede sig og betalte 100 til 200 Rdlr. for en Actie. Gjorde den en Fangst, saa var det godt, gjorde den ingen, saa lod man Jnteressenterne sørge for Resten. Den, som ikke havde Lyst eller Leilighed til at være Caperreder eller Caperentrepreneur, speculerede i Jordegodser, Bøndergaarde, Gaarde og Huse i Kjøbstæderne. Man kunde kjøbe et Gods til Tønder Gulds Værdie, uden at eie mere, end der netop behøvedes til det Stempelpapir, hvorpaa Kjøbecontracten skulde skrives. Det var Faste Eiendomsperioden, og den varede ligge til Forordningen om Pengevæsenets Forandring udkom. Den afløstes af Statspapirsperioden, hvor Obligationer a. stege lige fra 96 til 470. Men nu kom den store Cours Periode, hvor Coursen gik op fra 400 til 14000. Jngen vilde nu eie Papirer, af hvad Navn nævnes kunde. Alle ville have Varer, Sølv, faste Eiendomme. Forvirringen og Forblindelsen var almindelig. De ældste og erfarneste Kjøbmænd søgte at skille sig ved Alt, hvad der kaldtes Papir, kjøbte Caffe, som man nogle Maaneder forhen kunde faaet for 6 Mk., til 38 Mk., og Bomuld, til 40 Mk. Pundet. J Boutikerne og hos de Handlende vedblev man at forhøie Priserne, ikke blot hver Dag, men næsten hver Time. En Balle Trykpapir steg fra 500 til 1000, og fra 1000 til 2,500 Mk., i en Tid af en Maaned. Sølv, Sølv var det, man almindeligen skreg paa Min Kokkepige vilde kjøbe sig et Par sorte Jyde strømper, men hvor hun kom hen, forlangte man 10 til 12 Rdlr. D. C., som det den Gang hedte. Har hun Sølv, raabte Hosekræmmeren, saa skal hun have dem for 2 Mk. 2 s. Hun løb hjem, sankede nogle skimlede Sølv-To= og Eenskillinger sammen, og nu fik hun et Par Strømper. Denne Sølvtørst varede nogle Uger. Noget bedrog hertil, at man just paa den Tid kunde indbetale sin Bankheftelse med 1/2 Dele i Sedler og 1/2 i Sølv. Man løb allevegne omkring og kjøbte Sølv til hver Priis, ja betalte paa Auctioner endog 75 Mk. for Loddet. Men den Bue, som spændes for stærkt, maa snart briste. Med eet forandrede Coursen sig; ligesaa hurtigen som den var stegen, faldt den. Freden kom, og nu maatte Alting jevne sig af sig selv. Denne Periode rystede de ældste Huse og de største, i det mindste i Jndbildning, rigeste Speculanter, ligesom en stærk Orcan Skovens Træer. De, som havde sat størst Mistillid til vore Sedler, saae snarest deres indbildte Rigdom opløse sig, som en stor Sneemand i Tøveir. Nu kom Handel og Rørelse, og med disse Disconto Perioden. Ligesom man forhen havde havt saa mange Sedler, at man ikke vidste hvor man skulde blive af med dem, saaledes manglede man dem nu i saadan Grad, at man med Glæde betalte 20 til 25 PC. Fornuftige Folk indsaae meget vel, at Jngen vilde længe kunne udholde at betale en saadan Disconto. Følgen deraf var ogsaa Bankerotter, Angivelser o. s. v. De, som eiede Capitaler, begyndte nu at frygte. Penge imod sikkert Pant bleve i Mængde at faae, og som en Følge af den synkende Privateredit, steg den offentlige Credit. Statspapirer og Committeesedler stege efterhaanden 50 PC. - Spørger De, hvilken Periode er da nu den herskende, saa maa jeg svare Dem: ingen. Handelen i det Store ligger, og de Ladninger, som ere komne hertil fra Vest- og Ostindien, finde ingen Afsætning, og maa oplægges; faste Eiendomme ere ingen Gienstand mere for Kjøb og Salg, og enhver vil heller sælge end kjøbe. Til Banco og Sølv er der intet synderligt Behov, da der ikke forskrives meget fra Udlandet. Til Disconto ere ingen Capitaler at anbringe, og for at være sikker, og ikke udsætte sig for at miste hele Capitalen ved Bankerotter og Angiverie for Aager, sætter man helst sine Penge ud til lovbestemte Renter mod Hypothek, eller kjøber Statspapirer. For den reelle Kjøbmand er dette en meget uheldig Periode. Jkke kan han sidde ganske stille, og vover han at røre sig, saa udsætter han sig for Tab, om ikke ved andet, saa ved Coursens Vaklen. Man har længe klaget over Pengemangel, men nu, da ingen Laaner, der agter at betale det Laante, kan udholde mere at betale 20 til 26 PC. Disconto, og ingen Udlaaner, der gjør Regning paa at faae sin Capital igjen, mere skjøtter om at laane noget til Folk, der tilbyde sig at betale saadan Disconto, sporer man ingen Pengemangel mere, og Disconton er siunken til 8 PC. Over Pengemangel klage nu kun de, der ikke kunne faae noget laante paa deres Forskrivninger eller paa Panter, som i Grunden ingen Panter ere. Den Tid maa ogsaa snart komme, hvor Capitalisterne ville see sig nødsagede til at sætte deres Capitaler i Prioriteter, naar de ville have dem sikkert anbragte. Allerede nu ønske mange at gjøre det, men man kan ikke fortænke nogen Mand, at han ei skjøtter om at sætte sine Penge i anden eller tredie Prioritet af en Eiendom, som efter nogen Tids Forløb maaskee bliver solgt for det samme, som første Prioritet lyder paa. Deres oprigtige Ven &c.