Berlingske Tidende, 1802-11-26
Det nyttige Selskab i Bergen. Selskabets Stiftelsesdag den 11te October blev, efter Sædvaae, høitidelig erindret paa Samlingssalen og tillige af Selskabets Præses Hr. Etatsraad og Præsident de Fine bekiendtgjort følgende Præmier og Agtelsestegn, som Selskabet i Aar har tilstaaet dem, som ved roesværdig Flittighed ved Jord= og Agerdyrkning i dette og forrige Aar have udmærre sig, nemlig: 1) Kirketieneren til Nyekirken her i Bergen, Peder Røsler, tilkiøbte sig i Aaret 1787 af store Sandvigens Eier Hr. Jan Gaarman et Stykke Udmark, beliggende oven for Nyehavn, som bestod af en Myhr, næsten utilgiængelig for Kreaturer formedelst sin Blødhed og nogle Bakker med Steenuhr, deels begroet med Ener og Lyng. Udi Aaret 1789 begyndte han med at rydde og indhegne Stedet, og af den opbrudte Steen muerde en Flor, 3 Alen lang, 11 dito bred, 4 dito høi, Muren 1 1/2 Alen tyk, og der ovenpaa en Høelade; derefter opbyggede han et Træe Vaaningshuus med 2de Stuer, Kiøkken, Spisekammer og Sovekammer og et Overværelse. Siden har han Aar efter andet udtappet Myhren med 1300 Alen dybe Veiter, opgravet 135 meget store Rødder, meest af Fyrre og Eeg, af den opkastede Jord af Grøvterne, tilligemed Tuer af Myhren, har han kiørt over 1000 Læs, hvorved Myhren og Bakkerne ere brugte til Ager og besaaet med Byg, Havre og Vinterrua. Af den opbrudte Steen har han opsat 672 Alen Steengierde, 2 1/2 Alen høi, 1 1/2 Alen bred i Grunden; han har muret en Kielder, 6 Alen lang, 6 dito bred, 3 dito høi, hvoraf næsten den halve Deel er heelt Bark og Kielderen tækket med Steen=Heller og Brandfrie. Ligefor Huset har han anlagt en Have, 40 Alen lang, 38 dito bred med Steengierde omkring og i Haven plantet 20 Frugttræer af forskiellige Sorter, meest forskrevne fra Holland og Hamborg, alle i god Væxt; ligesaa en Urtehave med endeel Kirsebærtræer, han har og gravet og ladet mure 2de Brønde, fra Byen har han hvert Aar udført over 300 Læs med Giødning til Jordens Forbedring, avler nu 4 til 5 Tdr. Korn og Havre og føder 7 til 8 Melkekøer, der, hvor han det første Aar ikke kunde føde et Faar. Efter adskillige Medlemmers Anmodning er han indkommen med denne Efterretning, og har Selskabet for denne hans roesværdige Handling, som er almindelig bekiendt, tilstaaet ham en af Selskabets Medailler. 2) Jens Larsen, Selveier af 1/2 Part i Gaarden Wotle i Mielde Skibrede, Nordhordleyns Fogderie og Hougs Præstegield, har efter paalidelige Attester i Aar ophævet Fælledskab med sine Naboer, flyttet sine Huse øverst i Børgierdet, hvorved Giødningen fordeelagtig kan anvendes og byttet sin Ager og Bøe, samt opsat en Steen Flor, 17 Alen lang, 10 dito bred, ham tilstaaes for Fælledsskabs Ophævelse en Præmie af . . 100 Rdlr. 3) Hans Olsen har efter paalidelig Attest opryddet og bebygget et Huusmandsplads under Gaarden Sætre i Muster Sogn og Findaas Præstegield, Laurvns=Bakken kaldet, hvilken han af 8de Udmark har indhegnet og om gierdet med 540 Alen Steengierde, 2 Alen høit, 1 dito bredt, og hver ei fandtes Steen, opsat 250 Alen Lyng gierde; han har bygget en tømret Stue, Stabur, Høe lade, Koestald, 1 Alen i Qvadrat, tækket med Steen Heller, et tømret Smaalehuus og et af Steen, 8 Alen langt, et Jldhuus og Bardenost; i sidste Aar udsaaet 1 1/2 Td. Havre og 1/2 Td. Potatos, føder nu 7 voxne Kreature og 20 Faar, ham tilstaaes for første Huusmandspladses Jstandsættelse en Præmie af . . 100 Rdlr. 4) Christen Gundersen, Selveier, boende paa Gaarden Kielstad i Indre Dahle Skibrede og Wigs Sogn, har paa sin Gaard forrige Aar opbygget en Steen=Flor, 29 Alen lang, 15 dito bred, 2 1/2 dito tyk, med fornøden Lysning og Tag over Møddingen, samt Hørlade ovenpaa samme Flor, ham tilstaaes for første Steenbygning en Præmie af. 6 Rdlr. 5) Halvor Olsen, en af Beboerne paa Gaarden Wærgeland i Ladvigs Skibrede og Evenvige Præstegield, som ligger en Miil fra Sognefiorden, har udflyttet og opsat et Steengierde, 618 Alen langt, 2 3/4 til 3 Alen høit, og ved at rydde Stenen af Ager og Eng forbedret den saa, at han nu høster 3 til 4 Tdr. Havre meere end tilforn og feder 2 til 3 Køer mere, har desuden muret et Fæehuus, 12 Al. langt, 9 dito bredt, 2 dito høit af 2de Høider, og en Flor til Vædre, 8 Alen lang, 6 dito bred, 3 dito høi, ham tilstaaes for største Steengierde en Præmie af 6 Rd. 6) Lars Halstensen, Selveier paa Gaarden Jstad Wossevangens Tinglang, har i Aaret 1801 udtørret et stort Morads ved 909 Alen steensatte Hulvetter fra 2 til 3 1/2 Alen dybe og 1 1/2 dito brede. Stenen dertil er tegen af Engbunden og derved tillagt en Ager paa 4861 Qvadratalen og Engbund paa 8861 dito Alen, ham tilstaaes, for største Mængde steensatte Veiter en Præmie af . 6 Rd. 7) Lasse Olsen Jndre Methun, Selveier, har meget forbedret sin Gaard med at opføre et Steengierde omkring sin Gaard, 720 Alen langt og saa forsvarligt, at det ude holder alle Kreaturer, med at opsætte 3de Steen Færhuse, et til Geider, 10 Alen langt, 6 dito bredt, 3 dito høit, et til Faar, 9 Alen langt, 1 dito bredt, 3 dito høit, og en Vaarflor til Køer, 12 Alen lang, i dito bred, 3 dito høi, forsvarlig murede og saa beqvemme satte, at Gjødningen vel kan nyttes, ham tilstaaes for største Forbedring, paa sin Gaard en Præmie af . . 10 Rdlr. 8) Jon Daulsen Egeland har, især i de 3 sidste Aar ryddet en Plads under Eyds Anner og Fieldbergs Præstegield, har opsat et Steengierde, 340 Alen langt og høit nok til at frede Pladsen, ligesaa optaget 150 Hulveiter, hvortil Stenen, saavelsom til Gierdet er tagen af Boen og opsat et Steen=Giødningshuus, og af Tømmer en Stue, Stabur, Koestald og Faarehuus, føder nu 4 Køer, 14 Faar, avler 5 Tdr. Korn og 4 til 5 Tdr. Pot tos, ham tilstaaes for Huusmandsplads en Agtelse af . . .. 5 Rdlr. 9) Torsten Jversen Øsste Mielde Selveier, har i dette og forrige Aar forbedret sin Gaard ved at rydde Ager og opsætte en Steenflor, 16 Alen lang, 9 dito bred, med en Høelade over, ham tilstaaes for Steenbygningen en Agtelse af 5 Rdlr. 10) Mathis Bendixsen Hiertaas, Gaardmand, har i dette og forrige Aar meget forbedret sin Gaard ved at udføre sit Steengierde, 465 Alen i Længde og Bredde, og opsat et nyt Steengierde, tillige 555 Alen langt, ham tilstaaes for Steengierde en Agtelse af = 5 Rdr. 11) Lars Erichsen Dugstad, Gaardmand af WossePræstegield, har i Myhret Mark udi Aaret 1799 opsat 220 Alen Hulveiter 1 2/3 Alen dybe, og i 1861 ligesaa 412 Alen, 2 1/2 Alen dybe, ham tilstaaes for steensatte Veiter, en Agtelse af 5 Rdlr. 12. Ole Johnsen Tuenæss, Gaardmand i Arne Skibrede, Nordholdehus Fogderie, har i Aar opsat en Steenstor, 15 Alen lang, 8 1/2 Alen bred, ham tilstaaes, for Steenbygningen en Agtelse af = = 4 Rdlr. 13) Paul Michelsen Lande, Selveier i WandelvensPræstegield paa Søndmør, har i Aaret 1800 opsat en Steenkrafios, 14 Alen lang, 2 di opbred, 3 dito høi og 2 dito i Grunden, har desuden i 1799 og 1800 opsat et enkelt Steengierde 72 Favne langt, 1 1/2 dito høit, for dermed at indhegne et Stykke af Udmarken, ham tilstaaes, ligesaa for Steenbygning en Agtelse af. 4 Rdlr. 14) Johannes Olsen Nordre Wedsætter, Selveier i Mielde Sogn, har i Aar opsat en Steenstor, 15 Alen lang, 9 dito bred, 2 1/2 dito høi, har været den første som begyndte med at skiære Tørv og har lært andre det da Stedet har Mangel paa Brænde, ham tilstaaes ligesaa for Steenbygning en Agtelse af 4 Rdlr. 15) Jens Andersen Atramentsdalen, Huusmand under Gaarden Netteland i Qvindherrets Sogn, har i 2de Aar udtappet en Myhr med 690 Alen aabne Veiter, de fleste 1 1/2 Alen dybe, paa denne Myhr kan han aarlig høste 4 Tdr. Korn og 3 Læs Høe, ham tilstaaes for største Antal aabne Veiter en Agtelse af 3 Rdlr. 16) Mons Monsen Øiste Mielde har i nogle Aar op ryddet en Plads i Indre Boges Urmark i Haugs Præstegield og opsat en Steenfior 12 Alen lang, 7 1/2 dito bred, med Høilade oven paa, opsat et Steen=Smedehuus, 7 Alen langt, 5 dito bred, samt et Steer=Møllehuus tækket, med Heller, ryddet Ager og Eng, saa han nu faaer 5 Tdr. Havre og føder 4 Køer og 8 Faar, ham tilstaaes for Rydningsplads en Agtelse af 4 Rdlr. 17) Mons Rasmussen Jonasdalen har begyndt med at rydde en Plads i Kolevogs Udmark og opsat en Steenstor, tækket med Heller, og et Steennest, ham tilstaaes en Agtelse af . . 3 Rdlr. 18) Ole Knudsen Foste, af Lindags Præstegield og Saurnes Sogn, har i November Maaned 1801 skudt en voxen Biørn, ham tilstaaes en Præmie af . 2 Rdlr. 19) Michel Rasmuston Hope, af Lindaas Præstegield, har i 1802 skudt 7 Ørne, hom tilstaaes ligesaa 2 Rdlr. 20) Mons Larsen Hosteland, af Mads fiorden i Lindaas Præstegield, har i Aar skudt 4 Ørne, ham tilstaaes en Agtelse af 1 Rdlr. 21) Bondekonen Anna Olsdatter Haldkelsvig, af Woldens Præstegield paa Søndmer, har efter paalidelige Attester i de 3 sidste Aar ved Hielp af sin Datter og en Pige, i sit eget Huus spundet, vævet og farvet 457 Alen ulden og linnet Tøier, og Ulden dertil for det meste af egne Faar, hende tilstaaes en Guldring eller i Penge 5 Rdlr. Michel Olsen, Leilænding paa Gaarden Gourheel, har indsendt Tingsvidne at han udi Aaret 1798 har fanget førsten Brygde og siden samme Aar 5 andre, og i Aaret 1800 atter 2 Stkr. Brygder, og efter et Middeltal at tegne, faaet 12 Tdr. Tran af hver, tilsammen 156 Tdr. Tran; men da Premien for Brygdesangst allerede er ophævet, kunde ham intet tilstaaes. De andre indkomne Premie Æskninger kunde ikke komme i Betragtning, fordi nogle vare af liden Betydenhed, andre for langt hen i Tiden og i nogle ikke Aarene anmeldte. H. J. Frechen, Selskabets Secretair. Dette nyttige Selskab tog sin Begyndelse den 29 Januarii 1773, altsaa hidindtil vedligeholdt sig udi næsten 30 Aar. At det ei har gjort sig uværdigt til dette Navn, bør man troe enhver Veltænkende, endog uden for Selskabet, der be stiæles af sand Patriotisme, og ingen urigtige Fordomme, eller andre deslige Bevæggrunde, vil og kan tilstaae det. Dets Bestrædelser til paa egen Bekostning at befordre Vindskibeligheds Udbredelse ved practisk Opgave, især for Jord dyrkningen, troer man ei bør miskiendes af nogen, der ved local Kundskab er underrettet, hvor meget den største Deel af dette Stift tiltrænger Opmuntring, formedelst Naturens Stedmøderlighed mod dette frem for de øvrige Stifter i Norge, for saavidt dets havende Jord, men og umilde Clima angaaer. At Selskabet ofte har været betænkt paa, giennem Publicitetens Vei, at fremstille til Skue de Forbedringer ved Jordbruget m. v. her i Stiftet, som giennem den lange Række af Aar ere blevne belønnede, det er en Sandhed; men at saadant ei hidtil er skeedt, dertil har maa skee en Slags utidig Beskedenhed været den fornemste Aarsag. Nu da det dertil paa nye opfordres af adskillige veltænkende Mænd, kan og bør de ei unt gaae, herved at give en summarisk Fortegnelse paa de af Selskabet belønnede Forbedringer, især ved Jordbruget her i Stiftet, fra dets Jndretnings Begyndelse i Aaret 1773, og viser da dets Optegnelse, at der fra dets første Jndretning til i Aar ere følgende Forbedringer ved Jordbruget blevne belønnede, nemlig for : Fælledsskabs Ophævelse. Øde Gaardes Jstandsættelse 4 Stkr. Huusmændspladser Steengiærder. 63863 Alen. Steensatte Vester eller Grøfter, Aabne Velter eller Grøfter, 31593 Alen. Ryddede Enge til Kiørs, Faars Foster 1214 Stkr. Ryddede Aare til Udsæd. 230 Tdr. Dito til Jndhøstning = = Steenhuse = = 212 Stkr. For Brygder . Dræbte Øine. Dræbte Ræve Dræbte Biørne Foruden disse ere Præmier uddeelte for Potatos eller Kartoffel=Avling, der her maaskee, frem for i nogle af de andre Stifter i Norge, er forholdsviis bleven bragt til en velsignet Udbredelse, saaledes, at ofte mange Fattige ere blevne ræddede fra grumme Hungersnød, men hvis frembragte aarlige og betydelige Qvantitet her bliver ugiørligt at bestemme. Ligesaa ere Præmier udgivne for en stor Deel medicinske Urter, Meelbær, Enebær og Jslands Moss Jndsamling; for en stor Mængde af ulden og linned Stoffers Forarbeidning; for paa adskillige Steder i Stiftet plantede Frugttræer, for Træeskoe; adskillige fremsendte Modeller, hensigtende til Jordbruget; Teglbrænderie; Pottemager Arbeide; Børnekoppers Jndpodning paa Landet; 2de Sogne=Apotheker; bekostet og ligesaa en Jordbør; Tiæreovnes Jndretning; nye Fiskegrundes Opdagelse; for lang og troe Tienestetid. Derforuden ladet trykke og uddele afgangne Professor Strøms Afhandling om Sygdomme paa Landet; Justitsraad Birchners og Koppeindpodningen; afgangne Klokker Jægers om Træers Plantning; Eiderstedske Faars Anskaffelse; engelske Faars Tillægning; Sækkenods=Brug, uden at melde og Engs Rydning efter Alenmaal, og Høe efter angivne Læs. For alle disse Aars Forbedringer ved Jord= og Agerbruret m. v. har Selskabet udbetalt til 892 Concurrentere udi Præmier, dets Medailler og øvrige forskjellige Agtelstegn, uden at regne Selskabets aarlige Udgivter for Huusleie, Budets Løn, Postpenge og Jndførelse i Aviserne, en Summa af mere end 5000 Rdlr., der af dets Medlemmer ved enhvers velgiørende aarlige Indskud ere med ligesaa sand Patriotisme blevne udbetalte, som af de Belønnede med glad Opmuntring modtagne, og som saaledes giver det oplivende Haab om Selskabets fremdeles Vedvarenhed. Rigtigheden af denne summariske Fortegnelse bevidner de fine. Frøchen.