JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Efter en temmelig lang Vaabenstilstand er der atter udbrudt Krig i vor Litteratur. Hr. Schulze, Forfatter af den physicalske Aarbog, har udgivet Criticus attonitus, eller den nedtordnende Journalist &c., som er stilet mod Hr. D. D. Wolff. Hovedanledningen til Striden ere nogle Snegle. Sært nok er det, at de Udtryk, som Hr. Schulze finder sig fornærmet ved, have staaet i et Hefte af D. Wolffs Journal for 1803, og altsaa ere 2 Aar gamle. Et saadant gammelt, næsten tilgroet Saar, burde nok neppe oprippes. Criticus attonitus er et ganske originalt Stridsskrivt, fuldt af Bitterheder og Pudseerligheder. Det er inddeelt i 4 Afdelinger: 1) Jndledning, 2) Antikritik, 3) Kampen, 4) Slutning, derpaa følge adskillige physicalske Stykker, som ikke vedkomme Striden. Forf. anfører, som Beviis paa sin Lecture, et Catalog over de Skrivter, han har læst, lige fra det Svenske Academies Afhandlinger indtil - Pucelle Orlean. Han ender med: "saaledes overlader jeg da Hr. Doctoren Kamppladsen ganske allene; jeg skal med Fornøielse see Hr. Doctoren sqvadronere paa Kryds og paa Tvers og gjøre pudseerlige Krumspring, hvoraf jeg og Publicum vil have Comoedier - Adien, Hr. Doctor!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
D. 2 Sept. aabnes igjen den Danske Skueplads med et nyt Stykke: de to Figaror, Comoedie i 5 Acter af Martelly, Om den Franske Keiser fortælles nu følgende Anecdote. Da han, som Førsteconsul havde været i Lyon, laae han med sin store Suite Natten over i Cosnes. Om Morgenen kom Værtinden med en Regning paa 50 Louisd'orer. Reisemarchallen fandt den ubillig, og kom i Ordstrid med Værtinden. Førsteconsulen blev opmærksom, og spurgte hvad der var paa Færde? Da han erfarede Sammenhængen, sagde han til Værtinden, at hun maatte nedstemme Fordringen. Med megen Anstand og Høflighed sagde nu den snilde Kone: "den forrige Konge, Førsteconsul har altid betalt det samme." Førsteconsulen befalede nu strax, at man skulde betale hende hundrede Louisdorer, som er dobbelt saa meget, som hun begjerte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Nyeste. kilderie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Blandede Nyheder. Natten d. 3 Aug, udbrød der Jld i Toldstædet Frederikssund, hvorved der af de 31 Gaarde og Huse, som Byen bestaaer af, afbrændte 18. Til liden Ære for Brandanstalterne paa Landet skal der kun have været en eneste skrøbelig Sprøite i Frederikssund, og de to, som kom fra Slangerup og Frederiksværk, kunde ikke udrette meget, da man manglede Brandstiger. Hr. Major Ticherning fra Frederiksværk og Hr. Skuespiller Knudsen fra Jægerspriis, havde hver paa sin Fløi bidraget særdeles meget til at standse Jldens videre Udbredelse. De fleste af Bygningerne vare assurerede, og den almindelige Brandassurance taber omtrent 15000 Rdlr. ved denne Jldebrand. D. 5 d. M. i Middagsstunden hørte en Mand, som spadserede i Rosenborg Hauge, et Fruentimmer holde Bøn i een af de afsides Buskager. Dette forekom ham besynderligt, og han og nogle flere fulgte efter dette Fruentimmer, som, efter fuldende Bøn, gik hen til Vandet ved Sampsons Støtte. Da hun var kommet derhen, vilde hun til at springe i Vandet. Man forhindrede hende deri, og da man æskede hendes Forklaring, erklærede hun i en veemodig Tone, at hun var givt med en Snedker, der allerede strax efter Brylluppet havde holdt til med et andet Fruentimmer og at hun derpaa havde forladt ham, men at han nu, da hun var vendt tilbage til ham, atter stod i Forbindelse med dette Fruentimmer o. s. v. Fiskerkonerne ved gammel Strand have nylig udmærket sig ved en hæderlig Handling. En lille Dreng paa omtrent otte Aar mistede ved Stranden en Eenrigsdalers Bancoseddel, hvormed han fra sine Forældre var hensendt til Bryggerlaugshuset for at bestille Øl. Bevæget af Barnets Taarer og Klagen, der frygtede for at komme hjem, bleve de enige om, at skillinge sammen, saa Drengen fik sin Rigsdaler igjen. J Anledning af det ved Helsingøer i Foraaret, sjunkne Fyenske Skib, som førtes af Skipper Jens Lind, spørger et af vore Blade, om der ei endeligen engang maatte skee noget, enten ved at nedsende nogle Canonbaade eller en Kran for at tage det op, da Færgefolkene i Helsingøer med deres usle Redskaber ikke formaae at udrette noget derved. Man har vidst at kunne optage Vrag af Blokskibe, og en Jagt paa 12 til 13 Læster skulde, uagtet den staaer heel og holdet i Vand, og det er Sommerdag og godt Veir, ikke kunne bringes op, Det burde saa meget mere skee, som den staaer paa et Sted, hvor saa mange tusinde Skibe lettelig kunne løbe an paa Vraget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Det hedder, at den nederste Etage af Kammerherre Lerches forrige Gaard skal indrettes til det Kongelige Bibliothek. Mærkeligt er det, at denne Gaard, som der nu er bleven givet over 80,000 Rdlr. for, - en Priis, som endda maa ansees for billig, naar man henseer til Bygningens Størrelse, - var bleven overladt af Kong Frederik den Femte til en General Lerche for 15,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Sidste Tirsdag afgik 5 Kurvevogne og 2 Kareter til H. K. H. Kronprindsen, som med Høie Gemalinde agter at begive sig til Søbadet i Travemünde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
J disse Dage saae man den Comptoirfuldmægtig, som er dømt til at gaae i Slaveriet indtil han afbetaler de 23,000 Rdlr. han har forvandsket, arbeide blandt Slaverne ved den ny Bro, som nu anlægges ved Citadelporten. Men det lader som han ikke lettelig vil kunne udholde dette vanærende Liv, thi allerede i Onsdags blev han syg, og maatte derfor bringes paa Sygestuen. Jkke faa Menneskevenner smigre sig med, at han i Betragtning af sin Brødes Natur maaskee vil kunne vente sig en Formildelse i hans Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Paa Engene ved Viborg staaer Vandet ofte høit op paa Høstakkene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
J Stokhuset i Kjøbenhavn sidder der atter adskillige Matroser arresterede, som have begaaet Tyverie paa en Kielsk Paquetbaad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Den dramatiske Hanefægtning i Christians sund er endnu langtfra ikke endt. Skoleholder Ro bach er fremtraadt paa Kamppladsen med et Svarpaa 4 1/2 Piller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Paa den saakaldte Helge Ands Holm ved Stockholm har man ved at grave nylig fundet en Mængde Pandeskaller af Mennesker, der, efter al Formodning, ere blevne dræbte i Stockholm forskjellige Beleiringer, under Christian den Andens Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
De nye Rigspostvogne, som gaae paa den Tydske Side, mellem Frankfurt, Strasburg og Basel, ere saa fortræffelige til Befordring, at de endog kunne medtage Brevsækken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Veien over Bjerget Cenis er nu færdig, og aabner de skjønneste Udsigter, og tjener til Exempel paa hvad Menneskehænder formaae. 400 ridende Franske Grenadere passerede nylig denne Vei, og vare det første Cavallerie, som hidtil har betraadt den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Efter den sidste Fredsslutning med Deyen af Tripolis betaler Nordamerica for de Americanske Fangers Frigivelse. 60,000 Piastre, under den Betingelse, at det Fremtiden ikke behøver at yde ham mere nogen Retribution.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Paa Corfu hersker der en Smitte, som dræ der i en Tid af 4 Dage, og som man anseer for den gule Feber, der er bragt did ved Skibe fra Archipelagis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Opfindelsen af Voliceferne (Tilvognene) gjør i Frankrige ingen Lykke. Kun en eneste er endnu i Brug paa den fortræffelige Vei fra Paris til Orleans. Eieren finder ikke sin Regning derved, da Udgivten overstiger Jndtægten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Den trefoldige Krone, som Napoleon har foræret Paven, er af det fineste Guld og besat med meget store Ædelstene. Paa hver Krone findes halv ophøiet Arbeide af Guld. Alle tre forestille den catholske Gudstienestes Fornyelse i Frankrige, Concordatets Oprettelse og Keiserens Kroning. Grunden er glasseret hvidt Fløiel. Paa Spidsen, seer man Gregorius den Tredies berømte Smaragd. Den veier 404 1/2 Carat og indbefatter et Diamantkors. Kronen er udarbeidet med største Elegance.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
J Bug, 1/2 Miil fra Herzogenbusch blev en Skomagerkone d. 16 Martii 1801 forløst med en Søn, som, da han blev født, var saa stor som et Barn paa 5 Aar, og da han var et halvt Aar gammel, løb omkring i Nabolavet, uden at nogen behøvede at passe paa ham. Uagtet han nu kun er paa femte Aar, er han 3 Alen, 11 1/2 Tom. høi, og har Arme paa 5 1/2 Fod og Lægge af 11 Tommers Omfang. Han har derhos alle Kiendetegn, paa Mandbarhed og Skjæg paa Hagen. Han er tvær, og har et ubehageligt Udseende. Moderen har havt 8 Børn førend hun fødte ham, men de ligne ham ligesaalidet som det, hun siden har født.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Sandheden af denne Beretning bekræftes ved Døbeattesten og Øvrighedens Vidnesbyrd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-09
Endelig have de i Gaar ankomne Engelske Tidender, som gaae til d. 2den August, medbragt en officiel Beretning om den forenede Franskspanske Flaade. - Det Engelske Admiralitet har d. 31. f. M. ladet bekjendtgjøre, at Cutteren the Frisk, som ankom samme Dags Morgen, har medbragt Depecher fra Admiral Cornmallis, der indbefattede et Brev fra Viceadmiralen Sir R. Calder, dat. d. 23 f. M. Dette Brev, som findes ordlydende aftrykt, melder, at Sir Cardeel den foregaaende Dag havde mødt den Franskspanske Flaade, under 43 B. 30 L. 11. 17, og indladt sig i en Fægtning med
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
samme. Den bestod af 20 Linieskibe, tre store Skibe en slute paa omtrent 50 Canoner, 5 Fregatter og 3 Brigger. Den Engelske Magt bestod derimod kun af 15 Linieskibe, 2 Fregatter, Cutter og 1 Lugger. Vind og Veir favoriserede den forenede Flaade; Lufren var saa taaget, at de Engelske neppe kunde see deres Skibe ret forud eller agter ud, og at det var ganske umueligt for dem at benytte sig af Signaler. Efter fire Timers Fægtning tog Cardel det Spanske Linieskib San Rafael paa 64 Canoner, og Linieskibet Firma paa 74 Canoner, som begge efter hans Ordre bleve sendte til Engelland. Det sidste er ved Fiendens Jld blevet meget ilde tilredt. Flaaderne tabte hinanden af Sigte, og det var Vice admiralens Hensigt, som havde endnu 14 Linieskibe tilbage, atter at begynde Slaget næste Dag. Man havde den Gang endnu ingen Efterretning om Nelsons Escadre. De Engelske havde 44 Døde og 158 Saarede. - Man mener, at den forenede Flaade er gaaet mod N. eller N. V., efterat den var bleven seet den 20 Julii. Skibet Curieux, som forlod den, under 33 B. 58 L. seilede i en Tid af 17 Dage til Engelland. Ved dets Ankomst blev der strax sendt Depecher til Anføreren for Escadren ved Brest, derpaa til Admiral Stirlin ved Rochefort med Ordre at støde til den Ferrolske Escadre. Begge bestaae af 15 Linieskibe og have allerede i 8 Dage krydset ved Forrol, uden at øine den forenede Flaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Det forrige Danske Linieskib Holsteen paa 64 Canoner, som blev taget paa Kjøbenhavns Reed den 2 April, er blevet sat fuldkommen istand igien paa Dudmann's Skibsværft, og skal uopholdelig gjøre Krigstjeneste. i Et Mandfolk paa 30 Aar, og en Pige paa 15 Aar, som begge ere blinde, have nylig holdt Bryllup i Engelland. ***
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke Nyeste Skilderie Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
No. 87. Den 12 Augustii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Almeenaand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Enhver Nation, som bestyres efter rig lige Grundsætninger, bør betragtes som en eneste Familie, hvis hele Lykke beroer paa den Aand, der besieler den. Naar denne Familie aand udmærker sig ved Lyst til indbyrdes Samdrægtighed, Lyst til at fremme med fælles Kraft og Opoffrelse enhver Ting, der kan bidrage til Familiens Tarv og Hæder, Lyst til at pleie og opelske huuslige Dyr, saa blomstrer en saadan Familie ligesom et Træ ved Vandbække, hvis Frugter fremkomme i rette Tid, hvis Blade aldrig visne, hvis Stamme med Aarene bliver tykkere og tykkere, hvis Grene alt mere og meere udbrede sig. Berherskes den derimod af Partiaand, under den blindt hen enhver fremmed Ting, bortødsler den sin indbyrdes og gjensidige Kraft til at undertrykke Alt, hvad der kan vedligeholde dens Familieaand og opelske huuslige Dyder, da synker den ligesaa hastig som den ellers vilde steget. Den bortviisner som et Træ, hvis bedste Safter og kraftigste Næring ranes af fremmede Snylteplanter, hvis Stamme hentærres, hvis Grene og Blade bortvisne, hvis Frugter aldrig modne, hvis Frø adspredes af Vinden, og hvoraf kun enkelte Korn komme op af Jorden og med Tiden blive til Træer i en aldeles fremmed Jordbrund, hvor Tilfældet fører dem hen. Dette billede passer sig ogsaa paa enhver Nation. Hvad Familieaand er hos enkelte Familier, det er Almeenaand hos hele Folkeslag. Hvad opmuntrer vel mere til Vinskibelighed, Konstflid og stor Daad end Forfædrenes Exempel? Hvilken Søn rødmer ikke ved at forlade den Bane, som hans Fader har fulgt med Held og Hæder? Hvilken Datter glæder sig ikke ved at kunne ligne sin Moder, som agtedes og æredes for sine huuslige Dyder, Det var denne Aand, ikke blind Fødsel, ikke Lykkens usle Tærningspil, der bevægede fordums Mennesker til at bestemme arvelig Adel. De forudsatte, at en Aand, der udgjorde Fædrenes Stolthed, maatte kunne gaae i Arv fra Slægt til Slægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
J intet Land i Verden findes en høiere Grad af Almeenaand, end i Storbritannien. Der kan den menneskelige Opfindelsesaand vove Foretagender, som i ethvert andet Land vilde forkastes med haanlig Latter. Derfor har Engelland ogsaa lige fra Newton til Jennert været Opfindelsesrigets Vugge. Enhver stor og for hele Menneskeslægten gavnlig Opdagelse maa næsten hentes fra de stolte og i den senere Tid saa miskjendte Britter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
En Engellænder lærer af levende Sprog, i Almindelighed intet andet end hans Modersmaal, men dette lærer han ogsaa til Gavns. Han behøver heller ikke at lære andre Sprog end Modersmaalet, thi denne Simplicitet i Sprog underviisningen letter ham Veien til at lære Videnskaber og Konster, og naar man vil være upartisk, maa man tilstaae, at Engellænderne næsten besidde de første Mesterværker i hver Videnskab og Konst, hvortil Nationens Almeenaand, dens Understøttelse og Opmuntring har bidraget saa meget. Der indgydes Folket fra Ungdommen af Kjerlighed til alt hvad der er Nationalt, og dette bliver en Spore til de fortræffeligste Handlinger. Det var i Engelland, hvor man i de nyere Tider saae en Franklin fødes, der fra en simpel Bogtrykker blev til een af Verdens største Mænd i Ordets sande Betydning. Denne Almeenaand besieler Regjeringen ligesaa fuldt som Folket. Uagtet den haver, de Baand, som, under Navn af Laugsrettigheder, i mangt et andet Land dræber Vindskibelighed og Kappelyst, veed den dog ved Patenter, at sikkre enhver, der opfinder, var det end nok saa ubetydelig en Ting, den Fordeel, der med Rette tilkommer ham for hans Opfindelse. Saadanne Baand ved Siden af saadanne Friheder lade sig kun tænke i et Land, der besieles af sand Almeenaand. Vel overskrider denne stundom de tilbørlige Grændser, og kaldes derfor af andre Nationer Nationalhovmod; men hvilket Land i Verden har uden fremmed Hielp, og kun ved sin egen indvortes Kraft bragt det videre end Engelland? Hvor taler, tænker og skriver man friere end der? Næsten indskrænket til den Jordbund, som fra Cæsars Tider har udgjort Albions Rige, er Storbritanien, uden at have gjort synderlige Erobringer i Europa, ) blevet til een af de første og mægtigste Stater i Verden. Hvad andet end dets Nationalaand har det at takke for alt dette, Sammenligner man nu vort Fædreneland med Engelland, saa maa man beklage, at der hersker saa liden Almeenaand iblandt os. Vort Modersmaal behandles af Landets egne Børn næsten som et fremmed Sprog. Vor Ungdom *) Dets Erobringer i begge Jndierne har gjort det til en rig, men ikke til en stor Nation. maa lære at tale og skrive Tydsk, Fransk og Engelsk, førend den endnu har noget rigtigt Begreb om sit eget Modersmaal. Derved værnes den fra Barndommen af til at betragte sit eget Lands Sprog og Frembringelser, som uvigtige biting, og dens Nationalfølelse dræbes. For ret at overtydes om, hvor meget Tydskheds= og Franskhedsaand der endnu hersker hos os, behøver man kun at spørge de Boghandlere, der handle med udenlandske Skrivter, hvor mange Tydske og Franske Bøger der aarligen indføres i Dannemark. Man vil finde, at der afsættes i Dannemark næsten flere udenlandske end Danske Bøger. - Mueligen vil man her indvende, at der ikke skrives meget hos os, som kan gaae i lige Rang med Udenlændingernes Arbeider, og denne Jndvending er maaskee tildeels ikke ganske ugrundet. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
hvad i al Verden skal der vel opmuntre nogen til at skrive for et Land, hvis Sprog end ikke yndes af dets fleste indfødte Jndbyggere, for Læsere, der istedet for at hæve og belønne Skribenten, enten ikke læse ham, fordi han skriver i deres eget Modersmaal, eller og nedtrykke ham, fordi han ikke støber sine Arbeider i en Tydsk eller Fransk Form? Hvor kunne vi f. Ex. vel vente at faae mange gode dramatiske Stykker, saalænge den usleste Tydske eller Franske Fare faaer Fortrin for Danske Skuespil, Der, hvor der hverken er Hæder eller andre Belønninger at høste, hvor al Følelse for det Nationale er forsvunden, handle de opvakte Hoveder, der føle Kald til paa een eller anden Maade, at gavne Almeenheden, sædvanlig efter Klogskabens Regler: de søge kun at nyde Livet, og ødsle ikke til Unytte deres Kræfter paa at opsøge Perler paa Havets Bund, som siden trædes under Fødderne af uskjønsom me Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Der, hvor der hersker Almeenaand er man overbærende mod enhver fædrenelandsk Frembringelse, det være nu i den intellectuelle eller physiske Verden, og denne Overbærelse, forenet med Agtelse for Alt, hvad der er indenlandsk, modner omsider Genier og sande store Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Hvad der i Førstningen kun har været en spæd Plante bliver omsider til et ærværdigt og skyggefuldt Træ. Selv andre Nationer faae Agtelse for et Folk, der besieles af en saadan Almeenaand og Almeeniver, Vort Dannemark er i visse Henseender paa Veie til at kunne naae dette store Maal, og der er allerede gjort vigtige Skridt fremad. Maaskee der snarere end man troer vil komme en Tid, at Almeenaand vil be sjele det hele Danske Folk, og at Dansk Sprog og Danske Sæder ville udgjøre alle Danskes sande Stolthed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Blandede Nyheder. Cancelliepræsidenten Hr. Kammerherre Kaas, som i denne Tid gjør en Reise i Hertugdommene, har nylig opholdt sig nogle Dage i Hamborg, hvor han blandt andet har taget Spinde= og Tugthuset i Øiesyn. Han forlod d. 6 Aug. Hamborg, og reiste over Loviselund til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Konstberider Chiariny, der endnu daglig viser sine Døttres og Folks Konster paa Vesterbro, skal, efter Sigende, have i Sinde at vælge sig her til Lands en bestemt og stadig Ridebane. Han vil nemlig nedsætte sig i Dannemark og kjøbe sig en Landeiendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Af Bekjendtgjørelsen fra Skydeselskabet i Kjøge. seer man, at det ikke, som alle andre saadanne Selskaber, betjener sig af det snurrige Udtryk, Fuglekonge, der er saa meget mere upassende, som en saadan Konge sædvanligst pløier med andres Kalve, men kalder den "Lykkelige" kun slet og ret: "Selskabets Formand. For at bibringe Borgerne i Ny-Sorøe Amters Kjøbstæder en bedre Underviisning end hidtil i den borgerlige Milits, ere to Officerer, nemlig Hr. Capitain Seier af Kongens Regiment, og Hr. Lieutenant Luders af Marinerregimentet komne did. Capitainen nyder 2 Rdlr. og Lieutenanten 1 Rdlr. daglig i Diæt af Kjøbstædernes Kæmmercomptoir, foruden frit Qvarteer og Befordring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
J Erganzungsblatter der Litteraturzeitung 4 Jahrg. 1 B. No. 4, findes en Recension over Hr. Prof. Schumachers medicinischechirurgische Bemerkungen T. 1, hvori Forf. ikke lastes som den, der har skrevet en maadelig Bog, men som den, der, efter Rec. Dom, har behandlet sine Syge "efter inconseqvente Regler, eller ved Midler, som stride mod alle fornuftige Jndicationer. Angrebet rammer altsaa ikke Forf. som Skribent, men som Embedsmand. Hr. Prof. Herholdt er i sidste Numer af lærde Efterretninger fremkommen med en Replique mod denne Recension, og har beviist det Ugrundede og Skjæve i denne Recensents Raisonnement. - Men man maa kun beklage, at denne Replique er skreven i et Sprog, som Recensenten neppe forstaaer, og i et Blad, som ikke saa lettelig vil komme ham for Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Mad. M. Hermansen i Kjøbenhavn er af Landhuusholdningsselskabet bleven belønnet med en Præmie for et Stykke Tøi paa 28 Alen til Kudskesædedækkener, som hun i Fjor har forfærdiget af halv Hundehaar og halv Linnedgarn. Denne Præmie vil neppe kunne opmuntre til mange lignende Exempler, saalænge man offentlig slaaer Hunde ihiel som skadelige Dyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Hr. Capitainlieutenant Acheleye er bestemt til at afløse Hr. Capir. Gether, der i nogen Tid har været stationeret ved de Danske Colonier i Vestindien med Fregatten Fylla Det hedder, at man endnu i Sommer kan vente adskillige Russiske Linieskibe her paa Reden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Portraitmaleren Hr. Lange har leveret tolv illuminerede Prospecter af indenlandske Egne, som ere ret vakkre og smagfulde. Prospecten ved Kalkbrænderiet uden for Østerport udmærker sig især ved sine interessante Situationer og naturlige Fremstillinger. Hr. Lange har endnu fire Stykker under Arbeide, som vil udkomme med det Første, og fortjener unegtelig Opmuntring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Den 3die d. M. skal H. K. H. Kronprindsen og Gemalinde have begivet sig til Søbadet i Travemünde. Alting i Verden faaer en Ende, men ikke Theaterstriden i Christianssund. En Annonym er atter fremstaaet i Trondhjemsavisen som dramatisk Selskabers Talmand med en Haranque paa 4 Piller. For at bevise deres Uskyldighed anfører han i en meget pathetisk Tone blandt andet: jeg veed vor første Dramaturg og Æsthetiker, den ædle Rahbek, har selv spillet i dramatiske Selskaber; jeg har selv hørt og læst hans Mening om dem, hans ædle Satire over deres Misbrug - tildeels bekjendt af hans Tilskuere – men aldrig veed jeg, at han har fordømt denne Selskabsmoro, inden sine Grændser, som Uskylds og Moralitets Grav." Som et Beviis paa, at Theatret endog er Dydens og Uskyldighedens Skole, anfører han endvidere: den værdige Mad. Rossing, - den ædle Mad. Dahlen, den elskværdige Mad. Heger ere imellem de Flere i en ung Alder indtraadt paa Skuepladsen, omsvævede af Naturens og Konstens Gratier, og dog, hvor usmittet er ei deres Hæderskrands, som Koner og Huusmødre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
D. Neuman agter til næste Vinter at udgive Bidrag til Kundskab om Jorddyrkningens Tilstand, i Christianias Omegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-12
Paa Strandveien ved Hovedstaden, saae man nylig den Familie, der i et Huus i Charlottenlundskov pleiede at koge Caffe og Thee for Folk, at ligge med Børn, Dyner og øvrige fattige Eiendom ved Veien udenfor Charlottenlund.