JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Den danske Fisker Kruse i Skagen er af Hs. M. Kongen af Preussen bleven belønnet med Rednings-Medaillen, at bæres i et dertil hørende Baand. (H. R.)
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Kjøbenhavn, den 21de Juli. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 3 3/4
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Seierøe Sognekald i Sjællands Stift, 280 Rd.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Andet Regjeringsraad Embedet i Tranquebar, og de dermed forbundne Embeder som Gouvernements=Secretair, Overformynder og Notarius publicus. – Bogholder- og Revisor Embedet i Tranquebar. - Embedet som 3die Medlem af Raadet i Frederiksnagorre og de dermed forbundne Bogholder, Eqvipaagemester- og Auctionsdirecteur-Embeder sammesteds. – Embedet som Secretair ved Raadet i Frederiksnagore og de dermed forbundne Archivarii, Bye- og Skifteskriver-, Notarii publici samt Kasserer-Embeder. – Et Fuldmægtig-Embede ved Gouvernementet Tranquebar.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: Den 9de Juli er Sognepræst for Seierøe Menighed under Sjællands Stift, L. Winsløv, beskikket til Sognepræst for Øster-Larsker og Gudhjem Menigheder paa Bornholm; Cand. theol. og Overlærer ved SøeEtatens Drengeskole, J. G. W. Hahn, til Sognepræst for Hyllested Menighed i Sjælland.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Under Rentekammeret. Den 3die Juni er Lotto-Assistent H. v. Qvalen, beskikket til Generalkasserer ved Lottoet i Altona; den 1ste Juli, Amtssecretair ved Husum Amtshuus, F.C. F. Jacobsen, til Herredsfoged i Cropp og Meggerdorff Herreder i Gottorff Amt, den 2den, Jnspecteuren over Cavalleriet, Oberst C. L. Berger, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, udnævnt til Kammerherre, den 3die, Amtmand i Rendsborg Amt, Hofjægermester Grev J. C. v. Reventlow-Criminil, Amtmand i Nordborg og Sønderborg Amter, Landmand Grev E. v. Rantzau, Overretsraad i den Holsten-Lauenborgske Overret, Landraad Grev F. v. Reventlow, og Amtmand i Flensborg Amt, Grev H. v. Reventlow ligeledes udnævnte til Kammerherrer; den 5te, den hos Hs. Kongelige Høihed, Prinds Frederik Carl Christian hidtilværende Marschal, Ritmester Grev C. Ahlefeldt, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til herefter at være Hoschef ved Hendes Kongelige Høiheds Prindsesse Wilhelmine Maries Hof, med samme Rang som den, der hidtil har været ham tillagt.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 3die Juni, Brandmajor og Chef for St. Thom Brandcorps, Procurator A. A. Kiellerup, til Advocatus regius paa St. Thomas, den 4de, Told- og Consumtions-Underbetjent i Aarhuus, A. W. Starck og Livjæger, J. C. Meinung, til Told- og Consumtions-Underbetjente i Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Kjøbenhavns Havnepriser, den 19de Juli 1834. Hvede, Østers. Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dito, Holst. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Dito, Siell. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Dito, Loll., Dito, Langel. Rbd. - Mk. - s. - Rbd. - Mk. - s. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Rug, Holst. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Dito, Dansk Dito, Østers. Rbd. - Mk. - s. a - Rbd. - Mk. - s. 2 Rbd. - Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, radet Byg, Gradet 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Havre. - Rbd. - Mk. - s. - - Rbd. - Mk. - s. Ærter, Smør, Holst. 44 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Dito, Fyensk. 32 Rbd. - Mk. - s. a 36 Rbd. - Mk. - s. Dito, Siell. 40 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Td. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. - Mk. - s. a 10 Rbd. 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
AVERTISSEMENT. Callundborg broderlige Fugleskydnings-Selskab.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Ved den den 9de og 10de d. M. afholdte Fugleskydning tilfaldt Gevinsterne Efteranførte. 1) Ringen, en Sølv Smørkniv, Hr. Landmaaler Lund, ved Hr. Kiøbmand H. C. Ostermanns Skud. 2) Venstre Vinge, en Sølv Theeste, forgyldt, og en dito Sukkertang, Her Mægler Ditmer, ved Hr. Kiøbmand Roeskildes Skud. 3) Høire Vinge, en Sølv Kageskee, Hr. Kiøbmand L. Hesselberg, ved Hr. Forvalter Erichsens Skud. 4) Rumpen, en Sølv Punscheskee, forgyldt, og en dito Peberbøsse, Hr. Kiøbmand Kaufmann, ved Hr. Kiøbmand Roeskildes Stud. 5) Hovedet, en Sølv Flødekande, forgyldt, Hr. Kiøbmand N. D. Ostermann, ved Hr. Kiøbmand H. C. Ostermanns Skud. 6) Brystpladen, en Sølv Theepotte, Hr. Handelsbetient L. Jørgensen, ved Hr. Kiøbmand J. W. Holst's Skud. Og blev Hr. Jørgensen altsaa Selskabets Fuglekonge for dette Aar. Brandt, Callundborg, den 14de Juli 1834. Selskabets Secretair. Dalde von R. Willer. erfundene und erprobte Schweizer-Krauter-Oel, zur Verschönerung, Erhaltung und zum Wachsthum der Haare, so wi auch zur ganzlichen Heilung der verschiedenen Arten von Kopfschmerzen, vurde bei der arstlichen Untersuchung in Berlin, Magdeburg, Dresden Leipzig und in mehreren andern Haupt- und Residentsstadten, als unsthadlig anerkant, und der Exfinder – der sig daruber auchentisch aussuelsen vermagdaraufhin von den betreffenden Behorden der offentliche und freie Berkaug desselben vermittelst Commissionairs bevilligt. Die von Zeit zu Zeit ihm gugekommenen und stets eingehenden gahlreichen Briese und Zeugnisse dienen hiesuals evidente Belege. Von den vielen Zeugnissen, woburch die vorzügliche Wirkung dieses Dets auf das Unzweidentigste dargethan ist, glaubt der Erfinder desselben følgende wenigge dem geerten Publikum nicht vorenthalten zu dursen: Erstes Zeugnis. Ein ihm von dem Kaufmann Herrn I. Ph. Michold in Köln, gugekommener Brief vom 27. Februar 1831, lantet im AustugJch freue mich, Jhnen bethatigen zu konnen, das mir von mehreren "Seiten die besten Versicherungen zugekommen sind, daff Jhr Kranteral, den Haarwuchs zu befordern, mit dem besten Ersolg gebraucht wird. Zweites Zeugnis.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Das in der Schweiz erfundene Kranteröl ist wirklich in seinen Wirkungen, so, wiees der Erfinder desselben angiebt. Der unterzeichnete verfor durch Krankheit alle seine Haare, probirte Vieles værgebens, wurde endlich af dieses Oel aufmerksam gemacht. Durch fleissigen und vorgeschriebenen Gebrauch saa man schon in zen Tagen ein Menge junger Haare. Rach sechs Wochen war der gange Kopf dicht mit Haaren beseet, so daff sich meine gange Gemeinde uber diese schnelle und dichte Beforderung der Haarwuchses burg dieses Oel vervunderte. Dieses bezeugt: Rosingen in Baiern, den 6. August 1831. dig. Chomas Kant, p. A., Parr=Vikar. Drittes Jengis. Obgleich schon viele Beweise der Wirtsamtet des Willerschen Kranterieum Wachsthum der Haare vorhanden find, so finde ich mit ann ang veranlast, blesenigen Personen, die noc an dem guten Erfølge dieses Deels prisen, sollen, eine mir von enigen Tagen gemaatte Angelge von dem Søbne des Mid Baum, Pachter in Schwelgern, der schon seit langer Zeit eine grosse kable Stelle auf dem Kopf hatte, und fehr vile Mittel vergebens brauchte, bekannt zu machen. Ein einziges Flaschen davon, das er gang nach Borschrift gebrauchte, war hinreichend, das Haar in seiner früheren Starke und Schonheit bergestellt zu sehen. – Ein zweiter sprechender Beweis ist angeführt im Korrespondenten von und für Dentschland, No. 210. Heilbrunn om Reckar, den 2 November 1831. Sin. Joh. Moriz Weisert, jun. Viertes Zeugnist. Austug eines Schreibens von dem Kaufmann Herrn. J. C. Carle in Worms, datirt von 30. Nov. 1831. Mehrere Abnehmer, die ich uber den Ersolg ihres Krauteröls fragte, liessen mich vernemen, daff dieses Oel wirklich die Eigenschaft besige, wi solche in der Gebrauchsanweisung angegeben ware, und freue mich, ihen diese Nachricht mittheilen zu konnen. Fünstes Zeugnist.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Jn Beziehng auf obige Kranteröl-Empfeblung erlaube ich mir zu bemerken, daff das Deel den gemünschten Erwartungen gang entspricht. Seit ungefehr einem halben Jhre bin ich im Besitze dieser Riederlage, undes gehen mir beinahe wochentlich frohe Nachrichten uber den guten Erfølg und schnelle Wirksamtet dieses Dels ein. – Da viele Personen, denen das Del ganz zu ihrer Zufriedenheit wirkte, in offentlichen Blattern nicht genant sein wollen, so bin ich aber bereit, bei Abreichung eines Flaschchens die Zeugnisse beizufügen. Heilbruun om Reckar, den 29 Januar 1832. Sig. Joh. Moriz Weisert, jun. Sechstes Jengnist. Ein von Herrn Friederich Voigt, Kaufmann in Oldenburg, datirt vom 8. October 1832, erhattenes Schreiben, druckt sich unter andern wortlich so aus: Bereits sind mir mehrere schmeichelhafte Versicherungen als Beweise für de vorssigliche Wirksamket dieses vortreflichen Haaröls eingegangen, wo alle andern Mittel auch nicht die geringste Spur einer Besserung warnehmen tiessen, ich tiebe von meinen Abnehmern von Zeit en Zeit Erkundigungen ein, welche ich nicht ermangeln werde, ihen immer mitzntheilen. Siebentes Jengnis.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Von den Kranteral des Herrn K. Willer unterhalte ich das Commissions lager, undes lausen nedst vermehrten Auftragen noch vielsache Belobungen uber die gute Wirkung dieses Artikels ein. Jch habe fogar den Auftrag erhalten, den künstigen Abnehmern die Namen allgemein vererter hiesiger Einwohner i nennen, um sprechende Beweise uber die alle Erwartung ubertreffende gute Wirkung mundlich eingolen zu konnen. Freiburg im Breisgau, den 12 Februar 1834. sig. Ludvig Faller. Achtes Jengnist.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Der Unterzeichnete, als Besitzer der Hauptniederlage des K. Willerschen Schweizerkranterels für die gesamme Schweiz, bezeugt hiermit zur Stener det Mahrheit, daff der Absas desselben während 2 1/2 Jahren bis hente noch immerFugenommen har, woraus herzuleiten ist, daff dieses Oel wirklich diesenige Eigenschaft enthalt, für welche es der Erfinder schon efters in den offentlichen Blattern (mit Zeugnissen begleitet) angekundigt hat, Basel, den 22. Februar 1834. sig. Christoph von Christoph Burchardt.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Daff ich mich von der Richtigket obiger Angabe durch genommene Einsicht, den betreffenden Büchern des Herrn Christoph von Christoph Burckhardt, des Bürgers und Handelsmanns dahier, ubergengt habe, beurkundet mit Unterschrift, und angewohnten Jnsiegel: Basel, am 23 Februar 1833. (L. S.) Walter Merian,
Berlingske Tidende, 1834-07-21
offentlicher Notar. Wir Bürgermester und Rath des Kantons Basel, in der Schweiz, bezeugen hiemit, daff øbstehend Herr Walter Merian ein offentlicher und geschworner Notarius sey, dessen Jnstrumenten und Schriften in und ausserhalb Rechtens villiger Glaube, beigemessen werden kann. Ju Gezengnis dessen haben Wir Gegenwartiges mit Unserm gewohnlichen Kantonsinsiegel und der Unterschrift Unseres verordneten Staatschreibers verwahrt lassen. Basel, den 23 Februar 1835.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Der Staatschreibers: Braun. Neuntes Zeugnist.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Ein von Herrn Karl Wagner aus Olmig eingegangenes Schreiben vom 7. Juli 1835 lantet im Auszuge: Jum Schluse bemerke Jynen noch, daff ich de Wirkung Jhres SchweizerKranter-Deles an einem Manne, der schen seit einigen Jahren vorn auf dem Kopfe eine grosse kaste Stelle hatte, versuchte, nach Berlauf von sechs Wochen war jene Stelle schon mit Haaren von ein Zoll Lange bedecke. Ueber diesen Ersolg ist derselben jo erfrent, daff er Jynen dafür recht herlich dankt. SeinRame ist Joseph Tierda, Caligraph danier. Jehntes Zeugnis.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Ein Bestellungschreiben von den Herren Gebruder Tecklenburg in Leipzig datirt vom 22. October 1835, worin sich unter andern eine Stelle sindet, die die dieses Oel auf die ehrendste Weise erwaynt, sie lantet: lebrigens konnen auch wir Sie mit der angenehmen Nachricht erfruen, daff im Lauf dieser eben vergangenen Messe zwei Herren bei uns waren, die, nach dreis und viermonatlichem Gebrauch Jhres Kranter-Dels, kable Stellen a Hinterkopse mit jungen neuen Haaren bewachsen, erhalten haben. Es kanne nicht feylen, das bei so glanzenden Resultaten Jyr Kranter-Oel sich bald einen europaischen Ruf erwerben wird. Eilftes Jengnis. Zum Beweis, daff das von K. Willer erfundene (dem vererter Publicum langst rüblichst bekannte Schweizer-Kranter-Øel in seinen Wirkungen sich fortwährend wohltharig aussere, und fogar in jungster Zeit Eigenschaften an som entdeckt worden seyn, wodurches sich merseitig als nuslich erweist, hievonzengt følgender Auszug eines neuerlichen Bestellungschreiben des Herrn Friedrich Voigt ans Oldenburg, datirt vom 3 December 1835, lantend: Daff ich das Haar-Del eines ser grossen Beifalls erfrent, glaube ich skuldig zu seyn, Jnen anguzelgen, besonders istes auch noch gegen Kopfweh, so wie sonstige Kopfleiden mit dem bestem Erfølge benugt, und Leidenden dadurch Linderung so wie Heilung verschafft worden, uberdem ist nur eine Stimme egend nachthellige, søndern nur kraftige Bestandtheile gefunden habe. Hamburg, Juni 1834. (L. S.) G. Schmeisser, Dr. & Chemiken Zum Beweis der wahren Acchtheit dieses Dels, und zu Kenntniss wie das selbe angewendet werden soll, ist jedes Flaschen mit des Erfinders Pettschaft K. W. und die umwickelte Gebrauchsanweisung nedst Umschlag mit egenhandigen Namenszug verseben.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Von diesem Oel ist dit einzige Riederlage für Hamburg bei Herren J. B. Rump & Co., gr. Reichenstrasse No. 22, allwo das Flaschchen gegen poreofrie Einsendung von 4 fl. 30 kr. (4 Mk. Court oder 1 1/rs. Preuss. Court.) zu haben ist K. Willer, zu Zursach in der Schweiz. Jen af Siællands Kiøbstæder, hvortil der er god Seillads, og en god Kornhandel, er et Sted med et derværende Brænderie, Bryggerie og Maltriolle, underhaanden at faae tilkiøbs. Stedet er stort og indrettet til to Familier, og har en god Beliggenhed til hvad Næringsvei der vilde drives. Det kan om ønskes, faaes samlet eller i mindre Dele, med eller uden Brænderie. Lysthavende ville behage at indlægge en Billet paa dette Blads Contoir, Pilestrædet No. 118, mrkt. M. B.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Auctioner. Onsdagen den 23de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. bliver ved Auction i Huset No. 267 i store Grønnegade, bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Messing, Jern- og Bliktøi, Porcellain og Steentøi, Meubler, Linned, Sengeklæder, m.v., tilhørende afdøde Skrædermeste Wolffhechels og ligeledes afdøde Enke Marie Elisabeth, Wolffhechels fælleds Boe, imod Betaling til Exam. juris Torm, boende i Nørre Allee No. 71. De trykte Fortegnelser erholdes 3 Dage før Auctionen, saavel paa Auctionsstedet som i Studiistrædet No. 79, i Kielderen, for 4 Rbs. Exemplaret.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Fredagen den 25de Juli 1834, om Formiddagen Kl. 9, afholdes paa J Kiøbenhavns Toldkammer Auction over Manufacturvarer, ifølge Forordningen af 2den April 1814. Varene bestaae udi Klæde, Torten, Merinos, Sirts, Bomulds og andre Tørklæder, m. m.; tillige bortsælges nogle confiskerede Varer, hvoriblandt 20 Æsker Cigarer og 20 Dusin Malerpenster samt for første Kiøbers Regning nogle uafhæntede Varer. Trykte Fortegnelser faaes paa Stemplings-Contoiret nogle Dage førend Auctionen.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Tredagen den 3de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver, ifølge Execution og Udlæg for Skatter, ved Auction første Gang opbuden til Bortsælgelse: Gaarden No. 30 paa Vesterbroe. 2den Auction afholdes Fredagen den 22de August og 3die og sidste Auction, hvorved Gaarden absolut bortsælges, afholdes Fredagen den 5te September. førstkommende, begge om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5 Conditionerne og Vurderingsforretningen ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38. Denne Bekiendtgiørelse tiener Panthavere og andre Vedkommende til Efterretning, ifølge Placaten af 22de April 1817. følge Forlig og Udlæg, bliver ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Fredagen den 8de August, ) hver Gang. 2den om Middaden 22de 3die Auction - den 5te Septbr. førstk., ) dagen Kl. 12. opbuden til Bortsalg. Gaardmand Morten Christiansens Gaard i Eibye i Glostrups Sogn, paa Kiøbenhavns Amt, med Bygninger, assurerede for 1,200 Rbd. Sølv, og Jørder af Hartkorn 7 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr., samt Besætning, Inventarium, Grøde og Afgrøde. De tvende første Auctioner foretages paa Hr. Justitsraad og Birkedommer Frederiksens Contoir, Vesterbro Nr. 52, men tredie og sidste Auction, hvorved Salg absolut attraaes, paa den sælgende Eiendom. Conditionerne m.v. erfares hos Undertegnede, boende i Landemærket No. Denne Bekiendtgiørelse er tillige til Efterretning for Parthaverne, i Medfør af Placaten af 22de April 1817. Kiøbenhavn, den 18de Juli 1834. Eltong.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Proclama. J følge udstedt Proclama, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Hans Wuxen; Ehrendahl og efterlevende Hustrue, paa Lysemosegaarden i Bogense Sogn, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre Deres Krav. Windinge Herreds-Contoir, Nyborg, den 9de Juli 1834. G. H. Moltke.
Berlingske Tidende, 1834-07-21
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Landmaaler og Huuseier Erik Torm af Tikiøb By og Sogn under Cronborg District, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel fornævnte Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Cronborg Amtstue, den 10de Juli 1834. Fasting.
Berlingske Tidende, 1834-07-22
Aar 1834. No. 173. Tirsdagen. den 22.
Berlingske Tidende, 1834-07-22
Juli. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Aflidenents-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-07-22
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-07-22
Paris, den 13de Juli. De her udkommende Blade vedblive at indeholde en Mængde Artikler angaaende Theatervæsenet. Brevet til Theaterdirecteurerne i Anledning af den gjenindførte Censur lyder saaledes: Den 11te Artikel i Decretet af 8de Juni 1806, der endnu er gjældende, giver den administrative Autoritet Ret til at forbyde theatralske Forestillinger. Den har en Deel Aar ved forskjellige Leiligheder seet sig nødsaget til at gjøre Brug af denne Ret. Da Manuscripterne ikke meddeeltes den, har den i de fleste Tilfælde først kunne gjøre noget Skridt., efterat Directeurerne allerede havde anvendt store Bekostninger for at bringe Stykket, paa Scenen. Derved have disse lidt betydelige Tab, og gjort Fordringer paa Erstatning, der dog ikke kan tilkomme dem. Directeurernes Klager gjorde det indlysende, at der maatte tages en ny Bestemmelse med Hensyn dertil. J den Anledning har jeg allerede mundtligt – og det gjentages herved efter Forlangende skriftligt underrettet Dem om den Beslutning, Ministeren for de indenlandske Anliggender har taget. Det staaer Dem frit for at forebygge Tab, ved at fremlægge Manuscriptet til de nye Stykker, for Opførelsen. De ikke fremlagte Stykker blive uden videre forbudne, naar de, ifølge deres Jndhold fortjene en Anvendelse af Decretet, og De maae da tilskrive Dem selv det Tab, De komme til at lide ved unyttigt anvendte Bekostninger. – Chefen for Divisionen forde skjønne Konster og Theatervæsenet, Cave Journal des Debats yttrer sig paa følgende Maade angaaende Opløsningen af Grev Greys Ministerium: Vor uskrømtede Sorg ledsager den store Ministers Tilbagetræden, hvem Magten opsøgte i Oppositionens Rækker, blandt hvis hæderligste og indsigtsfuldeste Førere han hørte, under den farligste Crisis, hvori den engelske Constitution nogensinde har befundet sig. Vor uskrømtede Sorg ledsager den Ministers Tilbagetræden, der paatog sig det møisommelige Arbeide, at iværksætte en Parlamentsreform, uden at det nogensinde lykkedes Partiernes Lidenskabelighed eller de Hindringer, der lagdes ham i Veien, at forlede ham til at overskride de Grændser, han havde sat sig ved sit ophøiede Arbeide, Misbrugs Afskaffelse. Endnu vides ikke hvilket nyt Uheld, hvilken ny Jnconseqvents hos de politiske Partier, af hvilke det engelske Parlament er sammensat, der er den egentlige Anledning til Grev Greys Tilbagetræden. Men saameget er vist – det være os tilladt ogsaa ved denne Begivenhed fortrinsviis at fremhæve det for Frankerig vigtigste Synspunkt – at Grev Greys politiske System var grundet paa saa haandgribelige Sandheder, paa saa bestemte Anskuelser, og efterlader saa dybe Spor af sin Tilværelse, at det ikke synes muligt for hans Efterfølgere, hvor de end vorde, at omgjøre eller forandre hans politiske Systems Natur. Den ministerielle Arv pleier ikke at tiltrædes efter en Dags Forløb; vi ville derfor oppebie hvem den vil tilfalde, for da at belyse de Forhold og de Betingelser, der finde Sted derved.
Berlingske Tidende, 1834-07-22
General Devaux, en Franskmand, der har spillet en betydelig Rolle i Orienten og været Overanfører over den persiske Militairmagt, er for kort Tid siden død i Kermanschal i Persien. Han skal være bleven forgivet af Landets Store.
Berlingske Tidende, 1834-07-22
Fra Ancona meldes at den pavelige Regjering har udstædt en Circulair=Skrivelse til Legationerne, hvorved det befales, at holde Skifteheste i Beredskab for Don Miguel, der af denne Vei agter at begive sig til Rom.
Berlingske Tidende, 1834-07-22
Efterretninger fra Corfu over Ancona bekræfte Efterretningen om, at Colocotroni er dømt til Døden, men at Straffen er forandret til tyve Aars Fængsel.
Berlingske Tidende, 1834-07-22
London, den 15de Juli. J Portsmouth har man givet Admiral Napier et offentligt Maaltid. Han reiser atter til Portugal, men vender snart tilbage til England, og har erklæret, at han, dersom en Vacants i Parlamentet skulde indtræffe, vil optræde som Candidat for Portsmouth.
Berlingske Tidende, 1834-07-22
Det er desinitivt overdraget Lord Melbourne at danne et nyt Ministerium. Lord Althorp anmeldte dette i Underhuset den 14de d. M. og Lord Meelbourne bekræftede det. Don Pedro skal lide af et Slags Lungesyge, og de forskjellige Rygter om hans Helbredstilstand have paa Børsen frembragt afvexlende Stigen og Falden af de portugisiske Fonds. For at befordre Brevvexlingen mellem England og Jndien har nu Hr. Rob. Tod, en britisk Kjøbmand, der boer i Damascus, men tillige eier et Huus i Bagbad, oprettet en Coureerlinie mellem disse to Stæder og Bassora. Han er i sit Foretagende bleven understyttet af den britiske Resident i Bagdad og Bassorg; Oberst Taylor, og af de nuværende Autoriteter i Sprien. Hver tyvende Dag afgaaer en Coureer fra Damascus, og ankommer efter 16 til 23 Dages Forløb til Bassorg, hvorfra Brevskaberne. afgaae med det første Skib til Bombay. Mellem Constantinopel og Aleppo gaae Regjeringens Tatarer hver Maaned, og tilbagelægge Veien sædvanligt i 15 Dage. Paa denne Maade undgaaes den Usikkerhed, der er forbunden med Reisen tilsøes. Til Veien mellem London og Constantinopel regnes i det Høieste 30 Dage, derfra til Aleppo med en Tatar 15, til Damascus 7, til Bagdad i det Høieste 15, til Bassora 7, tilsammen 74 Dage. Mellem Bassora og Bombay er Forbindelsen mere eller mindre hyppig, efter de der herskende Vinde. J Tilfælde, hvor Bekostningen ikke tages i Betragtning, kunde næsten Halvparten af hiin Tid spares, thi en Expres behøver fra London til Constantinopel kun 16 til 18 Dage, og en Tatar gaaer, mod en klækkelig Betaling, derfra til Aleppo i 6. Det Hele er bedste passende for Breve, Passagerer turde af flere Grunde foretrække Veien over Alexandrien.