JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Efter en Keis. fransk Anordning skulle ved alle ved Havet liggende Departementer saaes, plantes og fredes saadanne Vexter, der kunne bidrage til at befæste Dunerne. J Fremtiden skulle ingen Fyr, Gran, Torn, Lerketræer eller andre sand elskende Planter, der bidrage til at vedligeholde Dunerne, plantes uden med udtrykkelig høiere Tilladelse. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
J Egne i Frankrige, som tilforn bleve anseete som aldeles upassende til Fabriker og i hvilke de ogsaa vare aldeles usædvanlige, anlægges de nu efterhaanden, tildeels for Øvrighedens Regning. Did henregnes især Fabrikerne i Vender og i de pyrenæiske Bjerge. Ligesaa har Jordavlen og Landets Dyrkning god Fremgang i disse Egne. J Pervignan er, under en Maltheser, navnlig Savoas Bestyrelse, anlagt en Keiserl. Bomuldsplantage. Ogsaa er Bomuldens Dyrkning faldet herlig ud der; Frøet dertil blev sendt fra Neapel til Overpyrenæernes Departement, og lykkedes særdeles godt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Denne Bomuld overgaaer i Godhed i hver Henseende langt den fra Neapel. En stor Mængde Landboer have lagt sig efter at dyrke denne kostbare Plante. (Allg. Handlungsz.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Mærkeligt, hedder det fra Vestphalen, ere de Forandringer, som ere frembragte hos den isralitiske Nation ved de borgerlige Rettigheder, der ere blevne dem indrømmede. Ved den nylig oprettede Nationalgarde staae Christne og Jøder; de trække paa Vagt og gjøre Ærestjeneste. Selv den Kongelige Garde har adskillige Chefer og Officierer af denne Nation, ligesom og de Regimenter, der ere sendte til Spanien, tælle en Deel Jøder, der udmærke sig ved Tapperhed og forfremmes efter fortjeneste. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Mariboe, den 1ste Julii. J Østerulsløvs Sogn skal i de sidste 8te Dage være døde 8 Mennesker. De trende vare gamle, men de øvrige 8 deels Middelaldrende, deels Unge. – Jblandt de Unge var en Dreng paa omtrent 14 Aar; der, beskjeftiget med at udkjøre Gjødske, døde pludseligen paa Vognen af Næseblod. - Den 28de og 29de Junii hørtes her en stærk Skyden. - En Convoy, som er kommen Øster fra og som i nogle Dage havde lagt Sydvest for Lolland, er den 19 f. M. passeret Langelandsbeltet N. efter og sees ei mere fra Lollands Kyster. – J disse Dage have vi ved Døden mistet her en af vore ældste, agtværdigste og virksomste Medborgere, nemlig Vævermester Jens Rasmussen. Han var 75 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Da Hs. Majestæt Høistsalig Kong Frederik den 5te reiste igjennem Lolland imodtog han som Chor Dreng, tilligemed en endnu levende agtværdig Olding, Høistbemeldte Hs. Majestæt med en Lykønsknings Sang, fra den Æreport, der ved den Leilighed var opført ved Byens Østreport. Hans Død var stille og blid, som hans Hjerte ædelt, hans Daad ustraffelig og hans Vandeel retskaffen. Fred med hans Støv. - Afvigte Søndag havde vi her en utaalelig Hede. Det har tordnet af og til, dog har den ingen videre Skade gjort, end at den har slaaet ned i Christiansædes Skove og spaltet nogle Træer. Forleden slog den ned i den saakaldte Kyllinge=Skov under Søllestedgaard, ved hvilken Leilighed et par Heste bleve løbske. (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Odense, d. 2 Julii. Den 26 Junii holdtes i Odense det aarlige Landemode. Ved den foregaaende Gudstjeneste prædikede H. H. Hr. Amts prost Lütken over vor Tidsalders tilsyneladende Mangel af Religion og den Kulde, som vises mod den offentlige Gudsdyrkelse". Taleren viste, at Religion var uudslettelig hos Mennesket; men virkede saa lidet i vore Dage, fordi dens Organ, den offentlige Gudsdyrkelse, ei vistes den tilbørlige Agt. Efterat de sædvanlige Forretninger vare endte, oplæste Hr. Professor Andresen, Sognepræst for Vissenberg Menighed, Fortsættelsen af sin i Fjor begyndte Afhandling om Konfirmationen, denne Handlings Høitidelighed, Vigtighed og Forberedelsen til samme, og Hr. Provst Gottschalk ligeledes sin fortsatte Oversættelse af "Johan Chrysestoms Bøger om Præstembedet". (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Ribe, 8, 2 Julii. Den afbrændte Bye imellem Hadersleb og Kolding hedder Maustrup. Det er nu opdaget at Jlden var paasat, og Gierningsmanden sidder arresteret i Hadersleb, hvor han i Forhørene skal have bekjendt, at han for nogle Aar siden ligeledes satte Jld paa en anden Bye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
En Mand i Vilslef blev, da han stod i sin Dør med sin Kone og en anden Kone, i Søndags Aftes truffen af en Lynstraale. Manden døde paa Stedet, og begge Konerne faldt i Besvimmelse; den ene Kone kom sig dog snart, men den anden ligger endnu i Dag tilsengs. (Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mod Man kan For Ottende Aargang. No. 55. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 9 Julii 1811. Om den herskende Dyrhed. Intet er i denne Tid almindeligere end Klagerne over den herskende Dyrhed. Fra Hytten til Palladset, fra den Laveste til den Øverste i hver Stand, er Hovedgjenstanden for hver Samtale næsten ikke andet end de dagligen stigende Priser paa alle Livets Fornødenheder og Ufornødenheder. Hver især føler meer eller mindre Virkningen af denne Stil gen. Jntet Æmnes Undersøgelse og Udvikling synes derfor i dette Øieblik af større Almeeninteresse end denne Prisernes uophørlige Stigen. Alting i Verden har vel sine Grændser, og den saa voxende Dyrhed maa ogsaa engang faae Ende, om ikke paa nogen anden Maade, saa dog ved en kommende Fred, som ikke evig kan udeblive; men da vi ere ligesaa uvisse om, naar denne saa almindelig ønskede Fred vil komme, som om dens Jndflydelse paa vort Pengevæsen, og i saa Fald sammes Tilbagevirkning paa Priserne, saa bliver det altid en gavnlig Sag, at opsøge Kilderne til dette store Onde og foreslaae Midler, om ikke til dets fuldkomne Afhielpelse, saa dog til dets muelige Formildelse. Sagen lader sig betragte fra en dobbelt Synspunct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Den nærværende Dyrhed maa i Hovedsagen betragtes fra en ganske anden Side end Dyrhed i Almindelighed, og det er kun kortsynede Mennesker, der raabe paa at fastsætte Maximum, Taxter og overhovedet at anvende Tvangsmidler under Omstændigheder som de nærværende. Hverken Coursen eller opdrevne høie Priser lade sig her med Magt nedtvinge. Forfatteren af denne Undersøgelse vilde aldrig tilraade nogen Stat, hvis Repræsentativer var i Synken og som i Følge heraf hjemsøgtes med Dyrhed, at anvende Strænghed. Han vover at paastaae, at den snarere forøger end formindsker det Onde. Da ingen Grundeuur i denne Statsygdom lader sig tænke, uden at dens første Aarsag til dens Existence, Mangel paa virkelig Sølv valuta, hæves, saa er det kun unyttigt, ja end- og ofte skadeligt, at vise en Anstrængelse, hvis Virkninger umueligen kunne være af nogen Varighed. Jntet er i Grunden lettere at standse end en slet Cours og fremkonstlet Dyrhed, som ikke hidrører af virkelig Mangel. Man skaffe Sølv tilveie, og Coursen vil falde af sig selv; man forøge Concurrenten af Sælgere og Arbeidere, og alting vil synke ned igjen til sine gamle Priser. Men hvor man kan gaare med Coursen, der er Pengevæsenet i Uorden; hvor man kan opskrue Priserne paa Livets Fornødenheder, der maa enten virkelig Mangel derpaa finde Sted, eller Pengene have tabt saa meget i deres paalydende Værdie, at det i Grunden ikke er Varene som stige, men Pengene, som falde. Men uagtet man ikke kan nægte, at den første og vigtigste Grund til den hos os herskende Dyrhed er Coursens Slethed, saa er det dog vist, at mange Baarsager betydeligen forøge det Onde. Disse Blaarsager ere især, I. Virkelig physisk Mangel paa visse Producter. 2. Konstig eller fremkonstlet Mangel. 3. Betydelige Summer i Folks Hænder, som ikke ere vante til Penge og vide at gjøre tilbørligt Brug deraf. 4. Aagerie ved Producters og Fornødenheders Salg. S. Den i Forhold til de andre Stænder for høit stigende Velstand i Bondestanden. 6. Den alt for høie Priis paa Jordegodser og Forpagtninger. 7. Hokerie, som gaaer i det Store og griber alt for stærkt om sig, overhovedet alt for mange Mellem handlere, Mellemsælgere, Speculantere &c. 8. Haandværksaagerie, som saa urimeligen opdriver Arbeidslønnen. 9. Luxus. 10. Synkende Moralitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
En gammel Præsts Skrivelse til vore nye Biskopper over Fyens og Ribe Stifter(Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
4) De ville fremdeles, høiærværdige Medbrødre, ikke tabe Præstens Fremgang i Kundskaber, af Sigte. Det er det eneste, hvorved den geistlige Mand kan hævde sit Embeds Værdighed og sin Jndflydelse hos de Fornuftige. Det er ogsaa det eneste, hvorved han kan vorde sin Menighed saa nyttig som muligt. En Blind kan ikke lede en anden Blind, uden at de begge staae Fare for at falde. Saaledes og her. Jeg fordrer ikke det umulig. Kun Fremgang, ikke Tilbagegang, ikke Stillestaaen, hvilket ikke kon have Sted uden Tilbagegang. Kun Fremgang i hvad der engang ved Akademiet er lært, særdeles Fremgang i den praktiske populære Theologie og Philosophie for Kiøbstædpræsten, desuden Fremgang i den lærde Theologie og Philosophie, og de dermed forbundne Auxiliair Videnskaber. Har han Hoved og Ævne dertil, saa lad ham gaae videre, gaae ud i flere Videnskaber i den videnskabelige Agricultur og Technologie, i Mathematiken, Phystken o. s. v. Det medfører altid en større Aandsdannelse, og kan være ham selv og andre til mangfoldig Nytte, ligesom det og alletider geraader ham til Ære. De ville altsaa høiærværdige Guds Mænd, som den værdige høist fortjente Biskop Dr. Hansen, føre et Slags videnskabeligt, dog ikke imponerende Opsigt over Deres underordnede Religionslæreres Fremgang i Videnskaberne, ligesom De Selv ville gaae foran med Deres lysende Exempel! De ville veivise, opmuntre, fremme, bidrage til at fremskaffe Alt, hvad som kunde føre Deres geistlige Mænd frem til en større videnskabelig Kultur. Derved hædres Standen og tusindfold Nytte og Gavn fremvirkes derved for Fædrenelandet. 6) Men som De da ikke ville tabe Geistlighedens videnskabelig Kultur af Sigte, saaledes ville De heller ikke forglemme, at vaage over den moralske. Thi hvad ere vi vel med alle vore Kundskaber, naar de ikke stædes til Jndflydelse paa Hjertet og Sæderne og Tænkemaaden? Hvad ere vi vel, naar Hjertet derved ikke stemmes til ædel Retskaffenhed, og varm, luende Følelse for Menneskenes Vel til virksom og gavnrig Daad? Hvilken Skjendsel ere vi ikke da med alle vore Jndsigter, naar Hovedet er fuldt af mange ypperlige Kundskaber, men Hjertet er haardt, og Sæderne raae, og Vandelen bærer Præg af lav Egennytte og nedrig Vindesyge, og Barmen er fuld af Lumskhed, og Falskhed, De ville altsaa med Varme antage Dem den vigtige Opsigt over Deres underordnede Geistliges moralske Kultur! De ville værne mod alle uværdige Sysler, som geistlig Mand af lav Tænkemaade og vanærende Vindesyge kunde overlade sig til eller deeltage i. De ville sørge for, at de, som drive saadanne Ting af Nød, for at opholde Livet, hielpes, og at de, som drive det af Vindesyge, uden at behøve det, fjernes bort af den geistlige Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
9) Endelig ville De, Høiærværdige Medbrødre, ikke forglemme, efter den nøieste Prøvelse og den strængeste Upartiskhed, for vedkommende høie Kollegium at fremstille baade den værdige og uværdige Embedsmand, De har under Dem, paa det at den værdige og fortjente Mand kan erholde den ham af Landsfaderen tiltænkte Formildelse i sine Kaar ved bedre Levebrød, og den uværdige advares til Forbedring. At bringe enhver paa sit rette Sted, det Sted, der er meest passende for hans Talenter og Kundskaber, er vist et meget vanskeligt, men ogsaa et meget vigtigt Arbeide. De vide Selv, hvormeget derved tabes, naar den lærde, retskafne og talentfulde Mand, som kunde virke med stort Held og uberegnelig Velsignelse for nærværende og kommende Slægter, i de største og vigtigste Menigheder i de store Stæder, sidder heni de smaae Landsbyekald i de fjerne Egne, hvor Aanden dræbes og al Lyst slappes, og alle Kundskaber tabes. De veed hvor megen moralsk Skade der kan afstedkommes, naar Mænd af indskrænkede Kundskaber, faa Talenter, liden eller fordærvet Smag, træde op som Lærer i de store Stæder eller for de til høi Kultur opsvungne Menigheder. O da hvilken Ulykke, hvilke Udsigter! Der er ingen Tvivl om, at vor elskelige Frederik, vore for Landets og Medborgeres Vel omhyggelige Collegier, jo gjerne vil have den værdige Mand paa den værdige Post. Miskjend derfor ikke endnu denne Bøn Høiærværdige Medbrødre! De gjøre Deres til at høie Vedkommende vorde opmærksomme paa de værdige Mænd, De have under Dem, som fortiente en værdigere Plads, en Virkekreds, som var afpasset efter deres Talenter og Kundskaber, ligesom og at de, som staae paa saadan en Plads, som de ikke kunne føre værdigen, gaae tilbage til saadanne Steder, hvor de med ligesaa stor Jndkomst, ja endogsaa med større, om det skulde gjøres fornødent, kunde stifte Nytte, i det mindste ikke give nogen Forargelse. Jeg havde endnu meget mere at sige Dem, Høiærværdige Medbrødre, men jeg maa standse herDet er mig nok, at have draget Grundtrækkene i Skildringen. Det øvrige ville og kunne De langt bedre end jeg fuldkomme. Himlens Velsignelse ledsage Dem paa den herlige Bane, som ligger forDem, til Gavn for Medborgere, til Ære og Glæde for Dem Selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Indenlandske Efterretninger. Bekjendtgjørelse. - Premier-Lieutenant de Falsen, Commandeur af Dannebrog, har indsendt en til ham af Premier-Lieutenant Ridder Wigelsen afgiven Rapport, af følgende Jndhold: "Jeg er herved heldig nok til at kunne tilmelde Deres Velbaarenhed Erobringen af den engelske Orlogsbrig the Fasegaard paa 10 atten pundige Caronader, 2 sexpundige Canoner og 1 halvtredsindstyvepundig Morteer, commanderet af Lieutenant og Commandeur Thomas England, bemandet med 3 Officierer, en Secretair, en Doctor, 2 Styrmænd og 33 Mand. De øvrige af Mandskabet vare afsendte med Priser til Engelland. – Da Veiret stillede af i Gaar Eftermiddag Kl. 4, roede jeg ud fra Fornæs med de mig underlagte 4 Canonbaade, og fik Kl. 6 Briggen i Sigte 3 Mile af Land, liggende til Ankers. Jeg gjorde strax Jagt paa den, som ikke saasnart opdagede mig, førend den lettede og forcerede fra mig; men da vi fik Brise af S. O. Vind styrede den imod mig, i Haab at kunne engagere Canon baadene. Lykken begunstigede imidlertid mit Forehavende, ikke før var den paa Canonskud, førend det atter løiede af, og jeg begyndte Affairen med en levende Jld, som uafbrudt vedvarede fra Kl. 8 1/2 til Kl. 12, da Briggen, efter et kjækt Forsvar, meget beskadiget paa Skrog og Takkelage, efterat have 1 Død og 7 Saarede, strøg sit Flag og overgav sig til den mig allernaadigst anbetroede Rveflotille. Jeg satte strax Cours med den til Udbyehøi, hvorfra jeg observerede Deres Velbaarenhed kommende mig imøde. - Flotillen har betydelig Skade paa Seil, Takkelage og Aarer, har mistet en Mast og har 2 Mand saarede, den ene af disse mistede den venstre Arm. - Mine Officierers og Mandskabets gode Conduite og Raskhed kan jeg ikke noksom anbefale." – Briggen the Saseguard til Ankers ved Udbyehøi, den 30te Junii 1811. Wigelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt at lade Premierlieutenant og Ridder Wigelsen i Særdeleshed og de ham ved denne Affaire undergivne Officerer og Mandskab i Almindelighed, i Anledning af denne Erobring, tilkjendegive Sin særdeles Tilfredshed og Tak. – Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, den 6te Julii 1811. Bülow, Generalmajor, Hs. Majest. tjenstgjørende GeneralAdjutant og Chef for General=Adjutant Staben, Commandeur af Dannebrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Aalborg, den 8 Julii. Sidste Mandag den 1ste Julii blev af den hertil ankomne commanderende General S. T. Hr. Generalmajor v. Telleqvist, Commandeur af Dannebrogen, holdet speciel Revlle over Byens 2 Borger-Compagnier og det borgerlige Jægercorps, alt under Anførsel af Hr. Stadshauptmand Borup og Korpsernes Høistcommanderende, saavelsom over det 3die jydske Jnfanterie-Regiments Depot Mandskab, under Anførsel af Depot-Commandeuren Hr. Capitain v. Giørt, hvorved tillige af de forskjellige Corpser bleve gjorte adskillige Øvelser og Colutioner, for hvis Udførelse den commanderende General bevidnede samtlige Vedkommende sit fulde Bifald. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Viborg, den 4de Julii. Snapstinget igjennem vedvarede den stærke brændende og utaalelige Hede og først i Søndags Aftes den 1 Julii faaes fjerne Lynglimt; der, som man siden hører, har tændt et Par Lader i Vestersalling. I Gaar Eftermiddag havde vi her et stærk Tordenveir i 2 Timer; den medfølgende stærke Regn afkjølede dog ikke Luften, der endnu i Dag var lige heed. Atter er noget Regn faldet og Tordenskyer sees overalt paa Horisonten. (Viborg Samler)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Ribe, d. 6 Julii. Natten mellem Søndag og Mandag blev paa Hanningheedegaard mellem Ringkjøbing og Varde dræbt 7 Kreature af Lynilden; paa Lundenæs slog den ned gjennem en Skorsteen og sprængte en Kakkelovn, uden at tænde. Derimod antændte den Ølstrup Præstegaards Lade og lagde samme i Aske. Flere Stæder der i Egnen, skal Torden og Hagelveir have anrettet stor Skade. - Udtog af et Brev fra Hertugdommet Slesvig den 4de Julii. Fra alle Kanter hører man dette Aar bedrøvelige Efterretninger om de skrækkelige Virkninger af Lynilden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Sidst afvigte Søndag Aften afbrændte en stor Gaard i Uldahl, Schydstrup Sogn, en Gaard i Landsbyen Jels og Veirmøllen ved Mølbye i Oxenvadt Sogn, alle antændte ved Lynild. Om Aftenen kunde man herfra see Brand 4 forskjellige Steder. Ved Tordenveiret i Gaar syntes Lynilden atter at have nedslaget, thi i Egnen af Langet wedt eller Scholtburg, kunde man see en græsselig Røgskye. Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Mariboe, den 4de Julii. J Gaar tildrog sig en høist sørgelig Hændelse. Christopher Skræder, her fra Byen, der var som Expressebud leiet til Nyekjøbing, blev af Hr. Skovrider Winkelmann, funden i en meget ynkelig Tilstand i GuldborgAlee ved Soesmarke. Formodentlig havde han i den stærke Hede gaaet over sine Kræfter, ja vel og paa Veien drukket for meget raat Vand. Som en sand Menneskeven pleiede bemeldte Hr. Winkelmann den Ulykkelige saa godt, som han kunde i sit Huus, hvorudi han med en ædel Gjestfrihed optog ham; men efter 2 til 3 Timers Ophold døde han. Han efterlader sig 5 Børn, 3de voxne og 2de smaae og uopdragne. Dagen forhen var han med at bære en af sine Medborgere til sit Hvilested.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
J afvigte Maaned vare Priserne paa Korn og Fedevarer følgende: 1 Tde. Hvede 14 Rdlr., 1 Tde. Rug 8 Rdlr., 1 Tde. Byg 6 Rdlr., 1 Tdr. Havre 5 Rdlr., 1 Tde. graae Erter 10 Rdlr., 1 Tde. hvid dito 10 Rdlr., 1 Pd. røget Flesk 3 Mk., 1 Pd. fersk dito 2 Mk., 1 Pd. Kjød 32 s., 1 Pd. Smør 4 Mk. 8 s., 1 Pd. Ost 20 s., 1 Pd. Talg 6 Mk., 1 Slagtenød fra 100 til 150 Rdlr., 1 Faar 12 Rdlr. og et Sviin fra 14 til 600 Rdlr. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Videnskabernes Selskabet i Paris har tilskrevet Hr. Dr. Ralff et meget forbindtligt Brev for hans heldige Jnsugural-Dissertation, med det hæderlige Tillæg, at samme er forundt Plads i Selskabets Bibliothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Den 24 Junii d. A. døde i Aarhuus Magister C. Grosman i en Alder af 79 Aar. J en Række af henved 30 Aar (nemlig fra 1760 til 1789) havde han været Lærer og Conrector ved Aarhuus lærde Skole, og i de sidste 20 Aar af hans Levetid sit Syn og sine Lemmers fulde Brug berøvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
J Fredags Eftermiddag tordnede det særdeles stærkt i og omkring Kjøbenhavn. J Frederiksberg By slog Lynilden ned paa adskillige Steder, men dog uden at gjøre nogen Skade. Hr. Justitsraad og Assessor i Landsoverretten samt Hof= og Stadsretten C. H. Carstens, er tillige udnævnt til Kongens Foged i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Skolelærer H. N. Boche i Aarhuus roses i den Hempelske Avis for den Jver, hvormed han har vaccineret alle Børnene i hans Skole, undervist 3 Timer hver Søndag omtrent 30 Haandværksvende og Drenge, uden at tage nogen Betaling derfor, og endog selv betalt Lys dertil i forrige Vinter; hans Bogsamling staaer ganske frit for dem, og i Fjor har han ladet 2 Piger paa sin Bekostning lære at flette Straa. Kun beklager man, at han sukker i et Embede paa mindre end 2000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
J Følge det norske Vicestatholderskabs Resolution, er Prisen paa Salt ved Walløe Saltværk indtil videre forhøiet til 9 Rdlr. for en Tønde af 250 Punds Vægt, uden Foustage, der koster 1 Rdl. 64 s. pr. St. (J Kiøbenhavn betaler man nu 10 Rdlr. for et gammelt Vinfoustage!)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Den 30 Julii sælges i Christiansand det pris dømte Galeaseskib Sjøman, med dets indehavende Ladning, som blandt andet bestaar af 3236 Bundter forskjellige hvide Netteldugs Tørklæder, 1014 Stkr. trykkede Bomuldstørklæder &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Christiansand, d. 29de Junii. Den Keiserl. Franske Consul og Handelscommissair i Norge, Hr. Ferrand, har ladet bekjendtgjøre, at Skibet Jndustrie, fra Stokholm, med Ladning, opbragt af Caperen le Figaro fra Boulogne, hvis Opbringelse er erkjendt god og gyldig ved en af den Keiserlige Priseret afsagt Dom, bortsælges ved Auction i Christiansand d. 12 Aug., efter Reqvisition fra den der sig nu opholdende Hr. Henri Dupont, Kjøbmand i Calais, som Befuldmægtiget for Caperrederiet i Boulogne. Ladningen bestaar af 3425 forskjellige Fyrreplanker og 1526 Stænger svensk Jern. Ved den J Bergens Avis læses følgende Bespisning mange af Byens ædle Jndvaanere have ydet Fattige og betiende Børn, har det lykkes ei allene at afholde disse fra Gaden; men ogsaa at kunne opdrage dem til nyttig Virksomhed. Flere af disse Børns Arbeide og Flid, der daglig kan erfares i Arbeidsanstalten, ere vi forsikkrede om vil være det bedste og gladeste Vederlag for den Møie og Udgift, som denne ædle Daad har voldet de Familier, der qvægede disse Forladte ved deres Bord. Men da dette skjønne Pant paa Nutidens frivillige Veldædighed fortjener ei allene at være offentlig bekjendt, men bevaret som et erindringsværdig Minde, saa ville vi førend disse Ædle, der have allerede udmærket sig som de Fattiges sande Fædre og Venner, offentlig nævnes, give de flere god Jndvaanere, der hidtil ikke have havt saadanne Kost gjængere, Anledning at kunne deeltage i denne menneskekjærlige Daad, ligesom vi tillidsfulde vente, at disse første Velgjørere, der ved denne Handling have stiftet saa megen sand Nytte, ei allene ville vedblive at vise en Goddædighed, Tidens Trang gjør nu end mere vigtig og veldædig; men behagentlig vil opgive de Børns Navne, som bespises, og hvorom de skal anmodes af Mænd, hvis Følelse og Deeltagelse for uopdragne fattige Børn, vil understøtte vor Plan til deres Dannelse. Da Hensigten er ligesaavel at sørge for disse Børns Opdragelse, som Mættelse, saa vil og enhver Retsindig lettelig indsee, at det kraftigste og næsten eneste Middel, vi have, at holde dem til Orden og Skolegang, er, at de kun de Dage nyde deres Kost, naar de have været som de bør, hvorfor vi maae pligtmæssigen anmode Enhver, at de for Eftertiden ikke give noget Barn Spise, naar de ei medbringe et Tegn, at det har været i Skole, eller er sygt, hvilket Tegn skal bestaae i et Kortblad, særskilt for hver Dag i Ugen, med Dagens Navn. Mueligheden til at gjøre de Fattiges Børn vindskibelige er det sandeste Middel at standse Armoden; og fordenne Muelighed, der i flere Henseender allerede nærmer sig til Virkelighed, haabe vi enhver god Borger vil opofre Noget, og ligesaa menneskekjærlig som urokket holde over den Orden, som er nødvendig at fremme Hensigten. - Over-Commissionen for Fattigvæsenet i Bergen den 20 Junii
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-09
Kjøbenhavns Vexelcours den 8de Julii. Tirsdags var Speciesbankens Cours af danske Bancosedler mod Spec. 770 PC. - J Tirsdags solgt tes Hamb. Bco til 787. S. og 792 k. S. J Fredags til 788. S. og 794 k. S. Spec. 771. Postefterretninger.