JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-06-27
Stævning. Nicolai Ditlev Amund Ræder, Overauditeur, Borgemestet og ByeN. foged, samt Bye- og Raadstueskriver i Horsens; Giør vitterligt: at Begiæring af afgangne Claus Cortsens Enke, Anne Cathrine Harboe, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 9de Marts 1832, Jhændehaveren af en af hendes første Mand, afgangne Skipper Johannes Nielsen, den 13de Juni 1811 til Sognefoged og Gaardmand Niels Jensen i Ølsted udstædt Panteobligation, stor 1000 Rd. D. C. omskreven den 20de Juni 1813 til 350 Rbd. Sølv, mod 2den Prioritet i Gaarden No. 195 og 196 i Fugholmegaden heri Byen, tinglæst den 3de Januar 1822, at møde for Byetingsretten, som holdes paa Horsens Raadhuus den første Tirsdag i October Maaned 1833, der og da med bemeldte Obligation at fremkomme, og sin lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citantinden i modsat Fald, overeensstemmende med Bevillingen, vil paastaae og forvente berørte Obligation aldeles mortificeret. Forelæggelse og Landag er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 1796. i Bekræftelse under mit Navn og Segl Horsens, den 16de Juni 1832. Ræder. (L. S.) ads Rod, Kongelig Majestæts Landvæsens-Commissair i Wiborg Amt, Mr. Herredsfoged og Skriver i Middelsom og Sønderling Herredet; Gier vitterligt: et for mig haver Procurator Holm for Mammen Byes Gaard mænd andraget, hvorledes dem under 25de Mai d. A. er forundt allernaadigst Bevilling til, ved Stævning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i den danske Statstidende, Wiborg Stiftsavis og den altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel, at maatte indkalde den eller dem, som maatte have ihænde en af Ole Aadsgaard og Niels Johnsen paa egne og øvrige Mammen Byes Gaardmænds Vegne til Huusmand Laurs Pedersen Skaun i Winkel under 19de Februar 1807 udstædt og den 26de f. M. tinglæst Panteobligation, stor 135 Rd. D. C. med 1ste Prioritet i et Huus paa Mammen Byes Mark med Hartkorn i Skpr. 3 Fdkr. 2 4/5 Alb., til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomsdertil at beviisliggjøre, og at saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulle melde sig, maae der paa meerbemeldte Obligation erhverves Mortificationsdom, samt hvorledes de nu attraae denne Mortificationssag paatal. Henhold til Forestaaende, herved den eller dem, som Thi indstævne. maatte være Jændehaver af forbemeldte Panteobligation, til at møde forNiddelsom og Sønderlyng Herreders Ret paa Wiborg Raadstue den første Torsdag i October Maaned 1833, for der og da i foranførte Anledning af Rettens Mortificationsdom. galvelsmodig. arbag et afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 196. Middelsom og Sønderling Herreds Fogderie, Wlborg, den 7de Juni, til at hans han og 2 Rbd. - pro 1 a m. a.
Berlingske Tidende, 1832-06-27
ved Proclama af 13de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Eieren at Annbøllegaard Johan Vird, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, hvilket herved bekiendtgiøres. Fuglse Herreds=Contoir i Rodbye, den 21de Juni 1832. Jbsen.
Berlingske Tidende, 1832-06-27
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 27 - 1832 J 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Justitsraad og Birkedommer Christian Olsen Rimestad og efterlevende Enke, Frue Anne Wilhelmine Rimestad, født Richter, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 25de Juni 1832. Buedvald. Nollerup.
Berlingske Tidende, 1832-06-27
Creditorerne i Stervboerne efter: Afdøde Huusmand Peder Andersen Lund i Vesterboe, og Huusmand Jørgen Blaks Enke, Karen Rasmusdatter i Uttersløv, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hammerich. Nakskov, den 21de Juni 1832. Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter1) Huusmand Morten Jørgensen Kalløe af Knudskov; 2) Maren Olesdatter, forhen afdøde Gaardfæster Jacob Pedersens Enke, af Knudsbye, 3) Huusmand Hans Pedersen af Pløjeskoven, og 4) Christiane Jacobsdatter, forhen afdøde Gaardfæster Rasmus Nielsens Enke i Over=Bindinge: bliver herved indvarslet til inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter for Rosenfeldts Gods. Rosenfeldt, den 8de Juni 1832. Sørensen.
Berlingske Tidende, 1832-06-27
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 19de hujus, som vil blive læst inden den Kongelige Landsover= samt Hof= og Stadsret, saalydende: i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Os Elskelige Frue Jacobine v. Sperling, født Saabye, Enke efter Kammerherre og Oberstlieutenant ved Husar-Regimentet Ditlew Magnus Adolph Ulrich v. Sperling af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hendes herom at runderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Frue Jacobine v. Sperling, født Saabye, ved Proclama, sub poena priclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle Dem, som formene sig at have noget at fordre hos hende og fornævnte hendes afdøde Mand, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Os Elskelige Vor Statsraad og Kammeradvocat Gregers Schack paa hendes Vegne at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Vor Landsovekket samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 19de Juni 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Nonrad. Lassen. M. Lange. Hansen. Bentzen, Wilse.
Berlingske Tidende, 1832-06-27
Bevilling for Frue Jacobine v. Sperling, født Saabye. Enke efter Kammerherre og Oberstlieutenant ved Husar-Regimentet Ditlew Magnus Adolph Ulrich v. Sperling af Kiøbenhavn, til ved Proclama i Aviserne at indkalde hendes og bemeldte hendes afdøde Mands Creditorer, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre hos Enkefrue, Kammerherinde Jacobine v. Sperling, fød Saabye, og hendes afdøde Mand Kammerherre og Oberst=Lieutenant ved Husar Regimentet DitleMagnus Adolph Ulrich v. Sperling, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for Undertegnede, som dertil bemyndiget, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 22de Juni 1832. Schack, Statsraad og Kammeradvocat, Nørregade Nr. 229.
Berlingske Tidende, 1832-06-27
Ved Proclama, der er læst inden Horsens Byetingsret, og vil blive lag Bi den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Havnefoged og forhenværende Skipper Niels Smedt her i Horsens, med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Skifteretten i Horsens, den 16de Juni 1832. Ræder.
Berlingske Tidende, 1832-06-27
Hvo som maatte have noget at fordre i afdøde Uhrmager Andreas Guldagers og efterlevende Hustrue Cecilia Catharine, fød Petersens, fælleds Boe af Ringsted, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i Boet. Ringsted, den 23de Juni 1832. Harholl.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
M. F. 58326307.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Udenlandske Efterretninger: Ægypten og dets Vicekonge.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Kjøbmændene ville desuden ikke gjerne have noget med Vicekongen at bestille ; ikkun med største Møje kunne de faae deres Penge, naar de sælge ham noget, derimod lader han sig betale 6 Maaneder forud for sine Varer, og leverer dem af en slettere Qualitet, end han har lovet. Medens Mehemed Ali, ved at bevilge almindelig Handelsfrihed og Eiendomsret, kunde have gjort sit Folk rigt og lykkeligt, og sig selv ved moderate Afgifter mægtig og yndet af sine Undersaatter, foretrak han, at forarme sit Land i ved ublue Paalæg, og gjøre sig selv til en Gjenstand for almindeligt Had. Han er altfor klog til ikke at indsee, at denne Regjeringsmaade nødvendigen maa føre til hans Lands Undergang og følgelig til hans eget Fald; men af Alt skjønnes tydeligen, at han i lang Tid har pønset paa vidtudstrakte Planer, og at det er hans Agt, at opoffre Ægypten, for at komme i Besiddelse af andre Lande, der da maaskee atter maae falde som Offere for en anden Erobringsplan. Organisationen af en for et saa lidet Land uhyre Land og Søemagt opslugte alle de Skatter, som han udpressede af de ulykkelige Ægypter. Taaleligt vilde det endda have været, at underholde en Landarmee af 50,000 Mand, thi Soldaterne klædes, fødes og indqvarteres slet; men de mange europæiske Jnstructeurers, Lægers og Pharmaceuters, i Særdeleshed de høiere Officerers, taabeligen ødste Lønning kræver meget betydelige Summer. Vicekongen vidste uden Tvivl, hvor lidet han kunde regne paa en Tyrks Troskab; dette er den sandsynlige Aarsag til hans mageløse Gavmildhed mod hine Officerer. - Men det egentlige Svælg, der finger alle de Penge, som Vicekongen kan opdrive, at hans Marine. Overorse man, at Mehrmed All i saa Aa har ladet tredive Krigskibe bygge, blandt hvilke fire Linieskibe, otte Fregatter, ligesaa mange Corvetter og mindre Skibe, saa indseer man let den væsentlige Aarsag til Landets Udsuelse, men tillige hans Hensigt, at føre Krig med en Søemagt, som han haaber at overvinde. - Og hvilken anden Marine end Portens skulde Mehemed Ali vel have tænkt paa Altfor vel veed han, at han aldrig vil kunne maale sig med en Europæisk Flaade; da en Hofmand nyelig sagde, at han frygtede, at Sultanen, dersom han følte sig for afmægtig til at underkaste sig, vilde skjænke Ægypten til Englænderne eller Franskmændene, og at disse da vilde sende en Armee mod ham, svarede Vicekongen meget rigtigt: Dersom England eller Frankrige vil styrte mig fra min Throne, saa vente de vel ikke indtil vor Sultan giver dem Tilladelse, thi Sultanen kan ligesaa lidet som jeg værge sig; men Englands og Frankriges gjensidige Rivalitet lader mig ikke frygte noget i denne Henseende. Mehemed Alt kan altsaa ved at lade en saa talrig Flaade bygges, -der, fordi saavel alle Materialier som Arbeidere maae hentes fra fremmede Lande, har kostet uhyre Summer, - ikke have havt nogen anden Tanke, end derved at tiltvinge sig Uafhængighed af Porten, eller maaskee endog at sætte sig paa sin Fiendes Throne. (Sluttes i Morgen.)
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Paris, den 16de Junii. Besynderligt nok er det, at man endnu ikke med nogenlunde Vished kan angive de under den sidste Revolte Dræbtes Antal. J Begyndelsen regnedes dette (meget overdrevent) til 5000, som en Trykseil i et franske Blad forøgede til 15000.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Kjøbenhavn, den 28de Junii. Formedelst det Dampskibet Frederik den Sjette, tilstødte Uheld, og dets Reparation, som deraf blev en nødvendig Følge, ere de udenlandske Aviser i Gaar udeblevne.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Ved Allerhøieste Resolution af 4de f. M., bekjendtgjort fra den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, under 4de Juni, har det behaget Hans Majestæt Kongen Allernaadigst at approbere følgende nærmere Bestemmelser i Henseende til den philosophiske eller saakaldte anden Examen ved Kjøbenhavns Universitet: 1) Det skal herefter ikke være nogen Studerende ved Kjøbenhavns Universitet tilladt, ved Enden af sit første academiske Aar at indstille sig til den philosophiske Exammens tvende Prøver paa eengang i samme Exammenstermin. - 2) De, som beviisligen formedelst Sygdom eller andet lovligt Forfald ere blevne forhindrede fra i det første Foraar efter overstaaet Examen artium at underkaste sig bemeldte Exammens første Prøve, kunne, efter derom til det philosophiske Faculterindgiven Begjæring og derfra erholdt Tilladelse, stædes til denne Prøve i Slutningen af den næstpaafølgende August Maaned. - 3) De, som, uden at kunne behørigen oplyse saadant Forfald, ikke til rette Tid i det første academiske Aar, have underkastet sig den philosophiske Exammens første Prøve, have derved tabt Adgang til at indstille sig til denne Prøve tidligere end til det næstfølgende Foraar; det skal imidlertid være dem tilladt, endnu i deres første academiske Aar til sædvanlig Tid at underkaste sig bemeldte Exammens anden Prøve, dog saaledes, at de forinden, i August Maaneds Slutning, indstille sig til særskilt Prøve i Mathematik og derved erholde Characteer. - 4) De, som i deres første academiske Aar til rette Tid have indstillet sig til den første Prøve af Examen philosophicum, men have forladt den efter at have erholdt Nul eller Characteren Non cortemmendus i een Rubrik eller Haud illaudabilis i to Rubriker, skulle være underkastede den i næstforegaaende 3die Post givne Bestemmelse, uden at noget Slags Forfald i dette Tilfælde kan ventes antaget for gyldigt. - 5) Det vil iøvrigt, med Hensyn til de Studerendes Adgang til at nyde Communitetsstipendium og Regentsbeneficium, have sit Forblivende ved Bestemmelserne i Reglementet af 30te Juli 1818 65 4 og 17, saaledes, at de Studerende, som ikke i deres første academiske Aar have absolveret den philosophiske Examens tvende Prøver i det Mindste med Hovedcharacteren Haud illaudabilie, tabe Adgang til at erholde ovennævnte Stipendium og Beneficium samt Ret til fremdeles at nyde samme, forsaavidt de allerede i det første academiske Aar ere komne i Besiddelse deraf. - 6) Foranførte Bestemmelser træde strax i Kraft saaledes, at de blive at anvende paa de Studerende, som i Aaret 1831 have underkastet sig Examen artium.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Da den til det Kongelige Danske Cancellie indkomne Beret, ning om Ægteviede, Fødte og Døde i Aaret 1831 ikke indbefattede Bornholm eller Medlemmer af det mosaiske Troessamfund, meddeles herved Jndholdet af de derom senere til Cancelliet indkomne Beretninger, efter Collegialtidenden Nr. 25.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Paa Bornholm ere i Aaret 1831 ægteviede 18 Par, fødte 9 af Mandkiøn og 350 af Qvindekjøn, i alt 736, blandt hvilke 37 vare uægte, nemlig 23 Drenge og 14 Piger. Forholdet af de uægte Fødsler til de ægte, der, beregnet over hele Danmark, var som 1. 9, har saaledes paa Bornholm nærmet sig det af 1 19. De Dødfødtes Antal har i f. A. været 35, nemlig 21 Drenge og 14 Piger og Forholdet af dem til de levende Fødte er saaledes som 120. Antallet af de Døde paa Bornholm i f. A. er 452, nemlig 232 Mandspersoner og 220 Fruentimmer, saa at der følgelig har været et Overskud af 284, Fødsler over Dødsfaldene, hvilket er 62 a 63 pCt. flere Fødte end Døde. De Døde have opnaaet følgende Alder: 10 Aar og derunder 132, fra 10 til 20 Aar 14, fra 2030 Aar 29 ; fra 30-10 Aar 7, fra 4050 Aar 33, fra 5060 Aar 62, fra 6070 Aar 60; fra 7080 Aar 64, fra 8090 Aar 32 og fra 9-100 1. - Blandt det mosaiske Troessamfund Bekjendere have i Aaret 183125 Ægtevielser fundet Sted; Antallet af de Fødte har været 75, nemlig 38 Drenge og 37 Piger, og af Døde 79, nemlig 40 af Mandkiøn og 39 af Qvindekjøn. - J Beretningen for det hele øvrige Danmark er Antallet af Fødte i f. A. opgivet til 37621. Lægges hertil de 736 paa Bornholm og de 75 Mosaiter, udkommer et Totalbeløb af 38,432 Fødsler. Antallet af de Døde i Danmark var i hiin Beretning 38,519; lægges hertil de 452, der ere døde paa Bornholm og de 79 Dødsfald i det mosaiske Troessamfund, har Antallet af de i hele Riget Døde udgjort 39,050. Underbalancen af Fødsler ved Siden af Dødsfaldene formindskes saaledes 280, og Resultatet bliver, at over hele Danmark 618 ere flere Døde end Fødte, saa at hines Tal overstiger disses noget over 1 ½ pCt.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
J Anledning af Hr. Pastor Laurentius Aagaards Død i Aller, den 11te Mai 1832. Varig Fryd man ei herneden finder, ofte blegner Kummer vore Kinder, Sorg og Graad er ofte Støvets Lod. Mange, mange ere Livets Glæder, ak, men mange og dets Bitterheder, ofte hvasse Torne spire for vor Fod. Ynglingen en tidlig Død bortkalder, Manden i sin Kraft, i bedste Alder segne ofte maa for Dødens Bud. Under Nydelsen af Livets Glæde mangt et bittert Tab vi maae begræde, tie, sukke og tilbede Viisdoms Gud. Ogsaa Du, min Ven, hvis ædle Hierte, kierlig deelte Venners Fryd og Smerte, døde tidlig; bittert er dit Savn Rolig smillte end dit brustne Øie, Lønnen for din Fromhed, Flid og Møie er et hædret, almeenagtet Navn. Jngen God sin stille Kummer dølger, Godes Tak, Velsignelse Dig følger, aldrig, aldrig kan vi glemme Dig. Skyldfrit var dit Liv, din Død var rolig, derfor nu i Gravens stille Bolig : hviler Du saa født, er lykkelig. Stedse skal Du i vort Minde leve, stedse os dit billede omsvæve; - o ved Dig vi var saa lykkelig. Og hvergang vi til din Gravhøi træde, vil en stille Taare Øiet væde, vidne om, hvor høit vi elskte Dig. . ........ den 24de Mai 1832. En oprigtig deeltagende Ven.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Falbydeseteratur. De som fra 1ste Juli ville tiltræde Subskriptionen paa Bladet Dagen, ville behage at tegne sig i Stormgaden No. 201 J Provindserne, hvor den som følge af Post Gebyrerne forhøiede Priis fra 1ste Juli er nedsat, modtages Subskription paa alle PostContoirerne. Jovedbøger og Journaler i alle Størrelser og Formater, saavet Hummerede som paa engelsk Maade linerede med blaae og røde Linier, og iøvrigt indrettede overstemmende med den Kongl. Forordning af 1ste Juni d. A., forefindes til behageligt Udvalg, H. J. Bing, hos Fronprindsensgade No. 56.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
AVERTISSENT. Stubbekiøbing. Underhaanden et tilkiøbs en Gaard i I Stubbekiøbing med vel vedligeholdt. Bygninger og beqvemt indrettede Værelser for en, endog temmelig stor, Familie af Middelstanden; med ubetydelig Bekostning kunne Værelserne og saa indrettes til 2de mindre Familier. Til Gaarden er godt Vand, en god Hauge samt 2de saakaldte Frihedslodder, hver paa omtrent 1000 QvadratAlen. Beliggenheden er, formedelst den fale og smukke Udsigt til Stranden og flere Stedet, meget behagelig. J Kiøbet kan ogsaa, om forlanges, ik 8 Tdr. Land god Jord paa Byens Mark. De herpaa Restenerende vide der hage at henvende sig til Hr. Consul Benzon eller Klokker Clausen i Stubbekiøbing.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
sen honet Mands Søn, som har Lyst til at lære Dreierprofessionen, kan strax blive antaget hos Konstdreier Dettinger i Kiøge; i Kiøbenhavn gives nærmere Anviisning paa Hiørnet af Klosterstræde No. 91 - 92, Boutiken.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
paa et behageligt Landsted, 1/2 Fierdingvei fra Hovedstaden, kan hos en Pedannet Familie modtages Pensionairet for 160 Rbd. om Aaret, og hvis det er unge Mennesker gives en god Opdragelse; Billet, mrkt. J. No. 13, aflægges paa Contoiret.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
650 Rbd. Sedler af Umyndiges Midler under Saltøe og Harrested Godsers Overformynderie kan, imod anordninge mæssig Sikkerhed, erholdes til Laans hos Forvalter Tolderlund paa Saltøe pr. Nestved. kand Eiendom.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
En Land-Eiendom i den sydlige Deel af Sielland er underhaanden tilkjøbs paa antagelige Vilkaar; den har et Areal af circa 270 Tdr. Land Ager og Eng foruden et Overdrev paa 63 Tdr. Land, 130 Tdr. Land indhegnet, Skov og god Tørveskiær. Nærmere Underretning faaes i Vimmelskaftet No. 136, 2den Sal.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Srifte-Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
At Skiftet efter afgangne Sognepræst Thomas Andreas Borup her Al Byen bliver foretaget paa mit Contoir sammesteds, Mandagen den 30te Julii næstkommende, Kl. 10 Formiddag, og at Repartitionen i dette Boe, samme Dag vil blive fremlagt, kundgiøres herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, til alle Vedkommendes Efterretning Skanderborg, den 19de Juni 1332. Bliefeldt.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Licitation. Tirsdagen den 5te Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 1, bliver ved Licitation, der afholdes ved Joenstrup Seminarie Bygning, opbuden; Jstandsættelsen af den tømmersatte Broe over Jvenstrup Møllegge, paa Veien imellem Bringe og Ballerup Byer. Conditioner og Overslag ere forinden til Eftersyn paa constitueret Birkedommer Kellers Contoir, Østerbroe No. 128.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Auctioner. andagen den 2den Juli førstkommende, om Eftermiddagen mellem Kl. M. 3 - 5, bliver, formedelst forandret Bestemmelse af Eieren, anden Gang opbudet til Bortsælgelse: Gaarden No. 179 i Borgergaden, med tilhørende Brændeviinsbrænderie. Eiendommen, hvorfor ved første Auction er ikkun buden 11600 Rbd. Sølv, er i Stadens Brandkasse assureret for 18000 Rbd. Sølv og giver i aarlig Leie 1442 Rbd. Sedler. Auctionen afholdes paa det sælgende Sted og de særdeles favorable Conditioner samt Adkomstdocumenterne, ere forinden til Eftersyn hos Procurator, Dahl paa Vestergade No. 43.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Ved en tredie Auction som afholdes Mandagen den 16de Juli førstkommende, vil Eiendommen blive absolut bortsolgt. orsdagen den 5te Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 Log 4, bliver, ifølge Forlig og Execution, ved Auction 4de og sidste Gang, samt uden at flere Auctioner blive afholdte, opraabt til absolut Salg : Huset No. 228 i Aabenraae, Rosenborg Qvarteer heri Staden. For Eiendommen, der er assureret for den Sum 7000 Rbd. Sølv, og som er vurderet for 5200 Rbd., er ved 3die Auction budet 3050 Rbd. rede Sølv. Conditionerne, Vurderings=Forretningen og flere Salget vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Fuldmægtig Meldola, boende i Læderstrædet No. 36.
Berlingske Tidende, 1832-06-28
Torsdagen den 5te Juli 1832, opbydes ved en offentlig Auction paa Hirsch& holm, som begynder Kl. 11 om Formiddagen, følgende Effecter 1 Districtets Skove: J Rudeskov. Slingede Lægter og Sidebaand, 11 1/2 Fr. tørt Bøgebrænde, 20 Fr. Ellebrænde og Fagotter, 5000 Bunker Qvas og Gran, Elle og Bøg. J Selsøelund. 100 Fr. Stødebrænde, 16 Fr. beskadiget Brænde, BøgeBrænde og endeel Egeqvas. J Stadse Vang. 10 Læs deels tørt, deels afbarket Ege=Udhug J Tottekiød, 3 Fr. beskadiget Bøgebrænde, 5 Fr. Fagotiet, noget afbarket Ege=Udhug og beskadiget Egetømmer. Omtrent 40 Skpd. Speilbark i Rudeskov, Stadse Vang og Tokkekiøb Det sædvanlige Græs til Høeslet i Tokkekiøb, Stadse Vang, Folehave og Rudeskov. J. Schade.