Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-04-02
Slagelse. J Dagen Nr. 66 og 67 læses nogle Bemærkninger af en gammel Normand om følgende Spørgsmaal: "Hvorledes have Kjøbstad= og Land bo-Forholdene i Danmark og Norge udviklet sig siden Krigens Udbrud 1807, og har den Norske Statsforfatning af 1811 i denne Henseende viist sig meere heldbringende for Folket der, end den Danske Statsforfatning hos os," Da enhver Underretning om Norges sande Tilstand i denne Tid har særlig Jnteresse, ville vi meddele et Udtog af denne Artikel. Forfatteren bemærker først, at ved hans Ankomst til Danmark for over 30 Aar siden fandt man i Provinds kjøbstæderne i Almindelighed kun Enetages Bygninger, for en stor Deel straatækkede og med leerklinede Vægge. Kjøbstæderne havde meget faa Handelsmænd, hvis Handel indskrænkede sig fornemmelig til nogen Samhandel med Norge og forøvrigt med Hovedstaden. Haandværksklassen stod paa et saa lavt Trin, at man for at være ordentligt klædt maatte forskrive Fodtøi og Klædningsstykker fra Hovedstaden, Hvor betydeligt Kjøbstædernes Tilstand siden den Tid er forbedret, er bekjendt. Ligeledes ere Landboforholdene i høi Grad forbedrede. Hvo som formaaer at føl Glæde over Landets tiltagende Velstand, han vil nyde denne Glæde i rigt Maal ved at skue hen paa Boudestandens, af dens stigende Velstand og bedre Dannelse udgaaende, Bestræbelser for at opføre nye hensigtsmæssigere og bedre Bygninger, forbedre Bo og Besætning, og indrette sin Bedrift paa en til Øiemedet mere svarende Maade." Skadelig Nydelse af Brændeviin er næsten ligesaa sjelden hos Bondestanden som hos Borgerstanden, og Forf. kjender flere Egne, hvor en Bonde vilde finde sig i høi Grad beskæmmet, dersom han i beruset Tilstand tog fra Kjøbstaden iblandt sine Ligemænd. Prisen paa Bøndergaarde stiger: man vil i Fyen, hvor de nyere Agerdyrkningsprinciper have gjort sig meest gjeldende, ei let kunne kjøbe en Bondegaard paa 30 til 20 Tdr. Land Middeljord under 5 til 8000 Rbd., medens Priserne i Sjælland, der har bedre Jorder, staae endeel lavere. Hvo som vil negte, at den stræbsomme Danske Landmands Udsigter ere lyse, han fornegter al Sandhed." Hvorledes seer det ud i Norge? "paa hvilken ufuldkommen og med Folkets Vel lidet stemmende Maade det Norske FolksRepræsentantet gave røgtet deres vigtige Hverv i Be nogle af Statens allervigtigste Anliggender, derom haves tilstrækkelige Beviser i de overdrevne Toldsatser saavel paa Jnd, som Udførselsartikler, i den høie Post taxt, i Loven og Brændeviinsbrænden, i den stedse udviste Karrighed mod Videnskaber og Kunster, i den lidet værdige Afprutten af Pensioner til de hæderligste af Landet meest fortjente Mænd." Da Forf. faa Aar efter Adskillelsen besøgte Norge, yttrede Almuen kun liden Sympathie for den nye Forfatning, medens derimod Mange omtalte Christian VIl's Regjering som den lykkeligste i deres Liv. J Aaret 1818 forsamlede Bønderne fra mange forskjellige Egne sig i Tusindeviis og satte sig i Anmarsch mod Christiania for at virke paa det da forsamlede Storthing; da var det Embedsmændene, som det lykkedes at styre tilfreds paa det ellers saa rolige og befindige Norske Folk. - Ved Krigens Udbrud 1807 herskede en almindelig Velstand i Norge, saavel i Kjøbstæderne som paa Landet. Stiftstæderne havde i Særdeleshed flere mægtige Handelshuse, der dreve en udstrakt Handel og en ei mindre udstrakt Fragtfart.