Berlingske Tidende, 1834-01-28
Wien, den 13de Januar. J en Skrivelse fra Wien, indrykket i den Hanoverske Tidende og derfra i Allgemeine Zeitung, læses følgende interessante Artikel. – Østerriges Handel med Tyrkiet har taget et nyt Sving Det kan ikke feile, at jo hele Europas Deeltagelse vil vorde vækket ved de Afsætningsveie, der herved aabner sig, og til hvis Benyttelse fortrinligviis Østerrige, men ikke desto mindre ogsaa en stor Deel af Tydskland indbydes ved dens geographiske Beliggenhed. – Allerede for nogle Aar siden havde i Wien dannet sig et Actieselskab, for ved Hjelp af Dampskibe at indføre en regelmæssig Skibsfart paa Donauflyden. Dette Selskab anvendte i Begyndelsen blot et eneste Skib, men da den betydelige Gevinst snart forøgede dets Capital, bragte Selskabet det saavidt, at det kunde sætte tre Skibe i Gang. Selv disse forslaae nu ikke mere til at afhielpe den stigende Trang. Jmidlertid kunde disse hidtil ikke overskride Tyrkiets Grændser, men maatte standse i Semlin Forældede Fordomme om Umueligheden af at kunne gjøre Dynauen seilbar indtil dens Udløb i det Sorte Hav, men endnu mere Paschaerne af Widdin og Orsovas slet forstaaede Jnteresser, saavelsom Portens Ligegyldighed, syntes at lægge loverstigelige Hindringer i Vejen. Og dog vare Fordelene ved et saadant Foretagende altfor indlysende, til at ikke de, der først havde indladt sig herpaa, ogsaa skulde gjøre Forsøg paa at overvinde hine Vanskeligheder. Efterat det ovennævnte Selskab havde anstillet Efterforskninger over Donauens Løb, og derved forskaffet sig den Overbeviisning: at det ved Udholdenhed og Penge vilde være mueligt at overvinde de physiske Hindringer, lykkedes det at vinde flere Ungarske Stormænd for dets Hensigter. En Plan forelagdes Hs. K. K. Høihed Erkehertug Palatinen, der fuldkommen billigede samme, og understyttede den hos H. M. Keiseren. En Commission blev udnævnt, under Forsæde af Grev Stephan, Secheny, for at fondere Donauen i sin hele Længde, forelægge de fornødne Foranstaltninger og gjøre et Overslag over den omtrentlige Summa, som vilde kunne medgaae til Opnaaelsen af hiint Øjemeed. Til samme Tid indledede man Underhandlinger med Porten, med Fyrst Milosch og med Paschaerne af Widdin og Orsova, for at gjøre samme gunstigt stemte derfor. Porten forekom den Østerrigske Regjerings Ønsker, maaskee meere formedelst dens nuværende politiske Stilling, end for den Fordeel, som den haaber derved at erholde; Paschaerne og Fyrst Milosch bleve vundne deels ved Forestillingen om den aabenbare Nytte heraf, deels ved Foræringer. Den Sidste fandt endog saa megen Behag i denne Plan, at han tilbød sig at tage flere Actier. – Derpaa bleve Jngenieurer afsendte, for at optage en Plan over Donau. De vendte tilbage med den Vished, at alle Hindringer kunde overvindes. De største Vanskeligheder fandtes i Omegnen af Orsova, hvor Donaustrømmen tvinges ind imellem snævre Sidevægge, der dannes af to, 400 Fod høje Klippetoppe; her driver den sine Bølger frem med en frygtelig Hurtighed, styrter sig over de Klipper, der standse dens Løb og danne tre Vandfald, hvoraf det sidste er bekjendt under Navnet "Jernbroen. Jntet Skib kan befare disse Vandfald, uden at blive opslugt, og alle Anstrængelser maatte her strande, dersom man ikke havde fundet et Middel til at undgaae dette Sted, ved at drage en Kanal, der omgiver samme. De forberedende Arbeider hertil ere allerede blevne udførte med den maadelige Sum af 80,000 Gylden Sølvmynt, og man formoder, at hele Udgiften ikke vil komme til at overstige 200,000 Gylden, en Sum, som den Osterrigske Regjering vil give hertil. – Selskabet vil paa sin Side anvende en Capital af 300,000 Gylden Sølvmynt, deels til Udrustningen af 3 Dampskibe, der skulle bygges i England, deels til Kjøbet af Maskiner til at bortrydde de grundede Steder, der hyppigt dannes ved Vandets Strøm. Denne Capital bliver tilvejebragt ved Udstedelsen af Actier, hver paa 500 Gylden Sølvmynt, og man haaber i faa Aar at gjøre en overordentlig Gevinst, efterdi Ungarn er umaadeligen riigt paa Frembringelser af enhver Art, og disse lige indtil dette Øjeblik have savnet næsten enhver Afsætningsvei. Ligeledes vil Skibsfarten blive saa meget mindre vanskelig, som Wallachiet har Overflødighed af Steenkulsgruber.