Aalborg Stiftstidende, 1843-01-20
Af Thisted Amtsraads sidste Forhandlingers Offentliggjørelse – der ved en omhyggeliget oplysende Fremstilling udmærket sig fremfor Aalborg Amtsraads Extract – hensætte vi følgende: Cancelliet har begjært Amtsraadets Betænkning, om det ikke maatte ansees hensigtsmæssigt at foretage en Omdeling af Vester- og Øster-Han, samt Kjære og Hvetbo-Herreder, saaledes, at Vester-Han- og Kjær-Herredet hver for sig kom til at udgjøre særskilte Jurisdictioner, samt Øster-Han- og Hvetbo-Herreder sammenlagdes til at udgjøre en egen Jurisdiction. Amtsraadet var enig i, at det var ønskeligt, om den paatænkte Forandring kunde komme istand til Politivæsenets bedre Fremme i disse Herteder. - Cancelliet havde ligeledes forlangt Erklæring i Anledning af et Forslag til et nyt Thing, Raad- og Arresthuus i Nykjøbing Kjøbstad og om det Forhold, i hvilket Omkostningerne hertil skulde udredes af Kjøbstaden, og Herrederne. Tegning og Overslag, der andraget circa 9000 Rbd., vare vedlagte. Jdet Amtsraadet bemærkede, at den udkastede Plan var i en altfor stor og pragtfuld Stiil og at der burde udarbeides et Overslag, som ei oversteg 5000 Rbd., for hvilken Sum det er vitterligt, at en hensigtsmæssig Bygning maa kunne erholdes, vedtoges eenstemmigt, at Forholdet for Omkostningerne burde sættes saaledes, at Kjøbstaden udredet 1/4 og Herrederne 3/4 af disse. Fra Rentekammeret var forespurgt, om Amtet var villigt til for Repartitionsfondets Regning at overtage Skovanlægene i Thisted Amts Sandslugtsstrækninger. Eenstemmigen blev vedtaget, at, da de nævnte Foretagender have viist sig aldeles uhensigtsmæssige, ingen Anledning fandtes til at gaae ind paa det skete Forslag. – Efterat Planen til et Amtsygehuus havde ligget til Eftersyn paa flere Steder i Amtet vare indløbne 2 Skrivelser fra Communalbestyrelsen i Nykjøbing og Sogneforstanderskabet for Frøslev og Mollerup, hvori der protesteres imod Deeltagelse i samme, ligesom Kammerraad Stadell tilkjendegav, at Beboerne paa Mors, ifølge Erklæringer til ham, helst ønskede sig aldeles befriede for Deeltagelse i denne Indretning, hvorhos han bemærkede, at han formeente, Communalbestyrelsen i Nykjøbing attraaede et Sygehuus i denne Kjøbstad oprettet, hvilket da vilde kunne benyttes af Landboerne paa Mors. Slutteligen bemærkede Kammerraad Stadell, at, om et Sygehuus i Thisted kom istand, han paatvivlede, der lovmedholdeligen kunde tages Hensyn til et større Locale, end det, der kunde formodes nødvendigt til syphelitiske Patienter og syge Reservet. J sidstnævnte Henseende tiltraadte Pastor Balslev Kammerraad Stadells yttrede Formening. Fra Thisted Borgerrepræsentantskab var indløbet en Skrivelse, i hvilken de forlangte Sagen stillet i Bero indtil det var afgjort, om et paatænkt Fattighuus i Thisted kom istand; hvortil Provst Michelsen gjorde den bemærkning, at et Fattighuus, i Thisted formeentligen ikke vilde gjøre et Sogehuses Jndretning overflødig, da hint ikkun tog Hensyn til syge Fattiglemmer. Da det dernæst var sat under Afstemning, hvorvidt Forslaget kunde nyde Fremme, blev det med 6 Stemmer imod 2 vedtaget, at Sagen med alle didhørende Documenter skulde indsendes til høiere Afgjørelse. – Sogneforstanderskabet for Kjettrup og Gjøttrup havde fremsendt Andragende om, at maatte erholde hvert sit særskilte Communalvæsen. Men da ingen særegne Grunde vare paaviste og paaberaabte, fandt Raadet sig ei beføiet til at anbefale dette Andragende. - Cancelliet havde forlangt Amtsraadets Betænkning over en Regning paa Amtsfattigkassen fra Districtslæge Nyrop paa 75 Rbd. 24 s. over en Soldats Cuur og Pleie. Pluraliteten (6) af Amtsraadets Mid– Man vil erindre, at der for et Par Aar siden opholdt sig her i Kjøbenhavn en Grev Lionel de Chabriklant, Attache ved det franske Gesandtskab, der gav Folk nok at tale om paa Grund af hans Pragt og Overdaadighed og ikke mindre paa Grund af hans Udskeielser – man vil saaledes erindre, at han gav et Bal for en Deel af Hovedstadens offentlige Damer –, hvorved han viste sig som en sand Pariser Løve, og heller ikke manglede den for en saadan Løve almindelige Egenskab: en betydelig Gjæld. At denne Hr. Chabrillant, der hører til en af de rigeste Familier i Frankrig, har fortsat det Liv, som her tildrog sig saamegen Opsigt, ogsaa efterat han var vendt tilbage til Paris, fremgaaer af en Retssag, som ifølge Gazette des Tribuneaux blev paadømt i Paris den 29de Decbr. sidste leden, og hvori Hr. Chabrillant spillede en Hovedrolle, Det Resume, som hans Faders Advocat, Hr. Barroche, gav af Sagen, er i Hovedsagen følgende: Hr. Lioner de Chabrillant havde fra en tidlig Alder hengivet sig til sin tøilesløse Smag for Fornøielser, og de Udgifter, som disse foranledigede, oversteg ofte hans Evne. J Novbr. 1841, fyldte han først sit 22de Aar, og allerede var ikke alene den Deel af hans Mødrenearv, som han havde erholdt til sin Disposition, sat overstyr, men han bortskyldte ogsaa betydelige Summer, saasom: til Hestehandlere i Paris 13,700 Fr., til Lærredshandleren 1335 Fr., til Guldsmeden 10,839 Fr., til Sadelmageren 6,368 Fr., til Tapetmageren 4,200 Fr., til Skrædderen 7,806 Fr., desuden 40,000 Fr.s i Danmark og en Mængde Klatgjæld, som han havde gjort paa sin Reise. Han kunde imidlertid endnu vente en betydelig Sum Penge som Rest af Mødrenearven, der forvalte des af Faderen, foruden hvad denne vilde efterlade, og da den unge Mands Letsinhed var bekjendt, fik en vis Hr. Boucharelles, en gammel Rotar, der forhen havde havt at bestille med Familiens Sager, den Jdee, at tilliste sig Chabrillants Mødrenearv for Spotpriis. Boucharelles vilde unødig blotte sit Navn, og han fik derfor en vis Hr. Tronnoy til at paatage sig Sagen. Ved megen List og paa Grund af Chabrillants daværende Pengeforlegenhed overtalte man denne til at afstaae sin Mødrenearv imod at erholde 100000 Fr. i forskjellige Terminer; men af denne Sum erholdt han kun 12,000 Fres., da Hjælperne og Hjælpershjælperne maatte betales og andre Udgifter dækkes. Omsider fik Chabrillants Fader Sagen at vide, idet Boucharelles fremstillede sig som Eier af Mødrenearven; men Notaren blev skuffet i sin Forventning; Faderen indledede en retslig Undersøgelse, og denne har klart lagt Bedrageriet for Dagen, hvorfor ogsaa Retten har erklæret den imellem Chabrillant og Trannoy paa Boucharelles Vegne stipulerede Contract ugyldig, idet Chabrillant kun er pligtig til at tilbagebetale de 12,000 Fr., som han har erholdt af de laante 100,000 Fr. Sognepræen for Gladsaxe og Herløv Menigheder, Provst Otto Grundtvig (Digteren N. F. S. Grundtvigs ældste Broder) er død i Løverdags efter nogen Tids Svagelighed, men dog uden foregaaende Sygeleie. Den Afdøde, der var gift med en Datter af Biskop Balle, var tidligere Provst paa Lolland. (Dag.)- Antoine Bournonville (den nuværende Ballet mesters Fader) var født den 19de Mai 1760 i Lyon, modtog sin første Uddannelse i Wien under den berømte No verre, dandsede 1780 og 81 paa de kgl. Theatre i Paris og London, engageredes 1782 som første Solodandser i Stockholm, hvor han blev indtil 1792. Da han i dette Aar var paa Gjennemreisen til Paris, bebuterede han i Kjøbenhavn, og efter Gustav den Tredies Død Ansættelse her som første Solodandser og Lærer, i hvilken Stilling han fungerede indtil 1823, da han afgik med Pension, og hans Virksomhed i denne Tid her som Dandser, Mimiker og Dandse-Compositeur er noksom bekjendt. Han døde den 11te ds. paa Fredensborg Slot, hvor Kongens Liberalitet havde skjænket ham et yndigt Asyl for hans Alderdom. (Berl. Td.)