JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Den Viborger Samler anfører følgende Ønsker, Da man dog almindelig begynder Aaret med at ønske, saa mener Samlerens Udgiver, at det er passende at ønske følgende Ting bragte i Mode; thi uden Mode er dernu ikke at tænke paa endog den simpleste Forbedring. 1) At man i Kiøbstæderne optog den gamle Skik, som endnu mange store Stæder bruges, at lade sig bære isteden for at kjøre i Kareth. Saadanne Bærestole eller Portochaiser have mange Fortrin for gamle og svage Folk, der ikke let kunne stige i de nu brugelige Karether, eller ikke taale deres stødende Bevægelse. De kunne bæres op af Trapper og behøve ikke at staae af paa Gaden, hvorved de i ondt Veir saae Smuds paa Fødderne. Slige Bærere kunne og nemt komme forbi hinanden paa Gaden. Endelig koste de mindre at vedligeholde end de kostbare Karether, behøve ei som disse store Vognremisser, 2 Mennesker og 2 Heste, alle dyre Skabninger, at underholde ; behøve da ikke at koste det Herskab meget, som ofte i de mindre Byer maae lade deres Vogne agere Hyrevogne ved Bryllupper, Barsler, Baller, Visitter. 2) Da Heste og Vogne nu ere saa yderst kostbare, var det pengesvarende, naar Bønden især brugte Enspændervogne enten med 2 Hiul eller som bedste for Hesten med 4re Hiul; der kom nu an paa at saae en god Form til disse Vogne og især til Seletøiet, hvarpaa det saameget kom an. J andre Lande ville man hiertelig lee, naar 2 gode Heste trak saa lidet som Bondevognene nu almindelig. 3) Kartoffelploves Jndførelse paa Landet, for at spare Menneskearbeide og giøre dette Dyrkning end mere udbredt. Vel dyrkes de almindelig ber i Jylland; men kun i det smaa hos Bonden; og dette Aars Misvext og deres Dyrhed og Brugelighed giør en forøget Dyrkning høist vigtig. 4) Gulerød, ders og Erters Dyrkning paa Marken overalt i Landet, fordi begge Dele afgive betydelige Næringsmidler for Mennesker og Kreaturer. 5) Plantning i det Stor af Frugttræer, Piil og Ell, for dog at levere vore Børnebørn noget som kaldes Træer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
J Christiania Avis findes adskillige Spørgsmaale, fremsatte og besvarede angaaende det meest passende Sted, til Universitetets Anlæg i Norge; og Resultatet nævner i alle Henseender Kongsberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Vor Danske Kunstner, Høier, forlader nu Rom. Foruden andre historiske Arbeider, beskiæftiger han sig især nu med Fremstillingen af Ossian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
En Karl har i Khavn paa et Sæbefabrikke kiøbt en Otting, men taget en Fierding Sæde istedet, som ikke bemærkedes førend Fierdingen var borte. Han beklager sig da neppe over Coursen ved dette Kiøb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
En Skrædder i Khavn bekiendtgiør i Aviserne saa betale contant have vel ogsaa den Fordeel at faae billigere Kiøb, og smrere Befordring, uden at fireres med de, blandt Godtfak, sædvanlige Slags Løvter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Skomager Jens Poulsen i Randers melder Familie, og Venner, at hans Fader er død, som hedte Poul Brendviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Fra Arresten i Garding er flygtet 2, og fra den med Militairvagt besatte Fængsel paa Slottet Reinbek endog 7 Forbrydere, som nu forfølges med Stikbreve, som yderst farlige for den offentlige Sikkerhed. I hele den østlige Deel af Hertugdømmet Holsteen, hvor i gode Aar lettelig kan avles 30,000 Tønder Hørfrøe, findes endnu kun 2 Oliemøller. Efter Forlydende anlægges nu paa det landgrevelige Gods Panker enOliemølle, der gandske kommer til at ligge paa sit rettet Sted. J Segeberg vilde i Sommer en drivtig Privatmand anlægge en Oliemølle i forening med en nye anlagt Kornmølle, men af Mangel paa Understøttelse kunde han ikke fuldføre sin Plan. - Skabe, at kun saa saare saa vil i vort Land bidrage til slige nyttige Anlæg; hvorfore de ogsaa saa sielden trives hos os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 21 Decbr. er Cancelliesecretair og Undercancellist ved Høiesterets Justitscontoir P. N. Hjorth, efter aflagt Prøve, beskikket til Secretair ved Protokollerne i bemeldte Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Den 24de, Præsidenten i Christiansands Magistrat Lieutenant K. Knudsen udnævnt til virkelig Cancellieraad Cand. Juris N. A. Hasle til Procurator ved alle Over og Underretter i Danmark og Norge, Høiesteret allen undtagen. Den 27de, personel Kapellan H. Schreber, til Sognepræst for Handrup og Kirke Skiensved Menigheder i Sielland; personel Kapellan J. C. Valeur til Sognepræst for Mygind, Krogs og Skiørring Meni heder i Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Under Oeconomie- og Commerce-Collegiet Den 4de Decbr. er afskediget Premierlieutenant og nu værende befalingsmand ved Kystmilicen K. Bolvig beskikket til Branddirecteur i Hiørring Amt, i den afdøde Branddirecteur, Major Onings Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Udenlandske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
(Af Altona Mereur og Hamborg Correspondent.) Frankrig. Jfølge private Beretninger fra Spanien, forventer man i Andalusien at erholde Tilførster af Korn og Levnetsmidler til Middelhavets Havne fra Afrika, tillige forsikres deri at der ved Badajoz samlet sig et betydeligt Korps, hvis Bestemmelse endnu er ubekiendt, og at der ved Madrid taltes om en nye combineret Expedition til Portugal, hvortil et Armeekorps fra Estremadura skulde medvirke, hvormod man vilde bringe i Forbindelse, hvad Rygtet paastod, om Anstalter til en Beleiring af den portugisiske Festning Elvass. - Alt forhen er ommeldt, med hvilket Barbare Mæglerne i London behandle de Ulykkelige, som de paatage sig at bringe tilbage til deres Fædreland, hvorledes de af dem tage uhyre Priser for at bringe dem over paa en ussel Fiskerbaad, og derpaa lade dem nogne og blottede kaste paa den hollandske Kyst, i Fare for at omkomme tusinde Gange af Elendighed og Kulde eller bortrives af Bølgerne. Som et Exempel paa den skiendige Fremgangsmaade imod disse Ulykkelige, leveres en i Rotterdam afgiven Erklæring fra 2 af saadanne nyelig landsatte: Disse bleve først paa Skibet frastiaalen Alt hvad de havde med sig, og uagtet de klagede til Skibschefen, fik de Jntet igien. Derpaa slængtes de i en Baad, for at sættes i Land paa Kysten af Walchern, men da de ikke kunne lande ved Kysten, maatte Baaden vende tilbage med dem til det engelske Skib. Kapitanen modtog dem kun med største Vanskelighed, og da de vare komne om Jord vilde han med Pistolen for Brystet aftvinge den 10 Guineer for Folkenes forgieves Arbeide, men da de af ham bekiendte Aarsager Jntet eiede, kunde de heller Jntet betale, og bleve endelig kastede ombord paa er hollandsk Fiskerbyse, som maatte tage dem med. (J Hamborg Korrespondent haves nu en nye Liste paa over 900 saadanne Landsatte)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
England. Bladet the Statsman meddeler en Foregnelse paa alle Landgangstog, som ere gjorte fra Eng hud i Løbet af Krigen fra 1793 - 1809, hvilke ere følgende: Under Pitts Bestyrelse: 1. J Februar 1793 afsendtes 35,000 Mand under Hertugen af York til Frankrigs Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
J Mai 1794. 10,000 Mand under General Mor til Bretagne. J Juni 1795. Expeditionen til Qviberon med 12,000 Mand under Puysaye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
J Mai 1798, 1200 Mand under Coote, for at forstyrre den Hollandske Skibsfart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
J August 1799. Expeditionen til Helder med 27,000 Englænder og 2,000 Russer under Hertugen af York og Generalerne Hermann og Essen. Under Fors Bestyrelse: J Julii 1806: en Expediton af 5000 Mand under John Stuart, for at fordrive Franskmændene af Jtalien. Under Portlands Bestyrelse: J August 1807. Expeditionen til Kiøbenhavn, 20,000 Mand, under Catheart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
I Staden Pesto i det Østerrigske, tildrog sig for nyelig følgende sørgelige Begivenhed: En Mand havde 12 Aar, i hans Huus underholdt en i Lænke værende Biørn. Dyret, som man troede var tamt, rev sig løs og kastede, sig over en 7 Aars gl. Dreng, beed ham den ene Arm at og rev det ene Øie ud, og var sandsynlig bleven gandske sønderrevet, dersom ikke Dyret ved et Skud stror var blevet brabt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Nogle Adelige i Nærheden af Schønbrun anstillede den 10de December en Jagt, som formedelst sin Nyhed sortiener at anmærkes. Man lod nemlig nogle Fasaner, og Duer flyve ud paa en Eng, paa hvilke blev skudt at de i en Kreds opstilte Skotter, istedet for Harer havde man sammenbragt en Mængde Kanier, men som deels formedelst Kolden, deels formedelst Lokalets Nyhed skee vilde løbe ud, og maatte derfor nedlægges i Sædet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Hertuginden af Anbalt-Dessan er død den 20de Decbr. i hendes 61 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
J et Munkekloster paa Bierget Athos har man funden et Haandskrift med 80 graske Lystspil, som formodes at være af Menander. 3. J Mai 1808. 14000 Mand under Moore, som skulde været Hielpetropper for Sverrig. 9. J Juli 1808. 10,000 Mand, under Arthur Willesleye, til Spanien. 10. J August 1809. atter 10,000 Mand under Samme sammesteds hen. 11. Den 3die Expedition til Spanien, bestaaende af 28,000 Mand under John Møøre. 12. J April 1809. atter 30,000 Mand sendt til Spanien efter Wellesleyes Forlangende. 13. J Juni 1809. en Expediton af 18,000 Mand under S. Stuart, som toge Øerne Jschia og Procida i Besiddelse. 14. Expeditionen til Viiessingen af 50,000 Mand under Grev Chatham. (264,200 Mand ere saaledes i 16 Aar udsendte fra de Brittiske Øer; hvormange monne vel være komne tilbage?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Blandede Efterretninger. (af ovennævnte Blade.)J Wien havde man Mangel paa Tienestetvende og Daglønnere, saalænge Overflødigheden af Papiirpenge gjorde Mange af Pøbelen til indbildte Matadorer, men nu siden Reduktionen, er der Rok, som ønske at tiene et Stykke Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
J et Munkekloster paa Bierget Athos har man funden et Haandskrift med 80 graske Lystspil, som formodes at være af Menander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Bekiendtgiørelser. Videre har jeg til Frue Thaarup modtaget fra en klære Velynder, som ikke her vil nævnes . . . 4 Rdlr. Min elskede Naboeven, Hr. Gottschalk i Odder 5 -Hr. Boghandler Elmquist i Aarhuus . . 5 - Allerforbindtligst takkes paa Vedkommendes Vegne. Disse 14 Rd. ere afsendte ved Anviisning til Frue Thaarup. - Men har ogsaa Præsten selv givet noget Bidrag?" For at besvare dette Spørgsmaal (som er gjort mig af En- og formodentligen kan tænkes af Flere) staaer det her anbragt, at mit Bidrag 15 Rd. i Penge, og Fødevahre for meer end 15 Rd. var allerede forud indsendt. Randlev den 8 Jan. 1812. N. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Godt Hvedemeel og Perlegryn er igien at faae hos undertegnede, hvor tillige tiøbes Jller- og Hareskind til de høieste Priser. Joseph Leviin et Comp. Fra Adresse=Contoiret anvises gode Formelys tilkiøbs. 500 Rdlr. ønskes tillaans indtil næste Snapsting. Adresse=Contoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
En Reise-Koffert forlanges tilkiøbs. Uhrmager Ka spelle paa Svinetorvet anviser Kiøberen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Gode norske Spægesild, tørre Kirsebær og godt Lybsk Peberrod bekommes hos Jørgen Kiersgaards Sønner. Brunt Pudersukker anvises tilkjøbs fra AdresseContoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Da Arvingerne efter efterskrevne, til forskiellige Tider, ved det paa Nørre Jyllands Tøihuus indqvarterede Artillerie=Compagnie, bortdøde Artillerister, endnu ikke have meldt, sig hos undertegnede Skifteforvaltere for at modtage Beløbet af deres Efterladenskaber, saaledes som her for enhver findes anført, nemlig : 1) Underkonstabel Rasmus Jensen Bromp 4 Rd. 20 1/2 s. 2) . . . Niels Christensen Lindberg 1 18 1/2.3) . . . Rasmus Andersen Balle . 17 1/23.4) . . . Anders Rasmussen Egens 17- 39 3/8.5) . . . Niels Nielsen Hyllested, 7- 20 3/8.6) Overkonstabel Ole Johnsen . . 8 - 28 3/8.7) Underkonst. Christen Rasmussen Hadberg 2 - 691. 8) . . . Niels Ottesen Tryes. 27- 20 1/2 Saa indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel at melde sig for os, for at bevise deres Arveret, og modtage ovenanførte Beløbe, efter Fradrage af de paagaaende Omkostninger, da Arve=Beløbene i Mangel heraf - som anveløse Capitaler - vil vorde afleverede i den Kongelige Kasse. Randers Raadstue den 6te Jan. 1812. Magistraten og Byfogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
For mine inden og udenbyes Velyndere og Venner bekiendtgiøres, at jeg er flyttet fra Skolegade til Broberg, og boer hos Mads Scheibye, hvor jeg som forhen vil have mig recommanderet, da jeg forfærdiger alle Slags nye Kaaber=Arbeide og reparerer gammelt. Aarhuus, den 1ste Januarii 1812. Poul Falling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Hvor et godt meubleret Kammer med et lidet Pulterkamer ved Siden, er næste Flyttetid at faae til Leie, anviaf Frue Krarup paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Nye Kasketter og Straahatte faaes og syes ved Mind No. 157. Sammesteds kiøbes gamle Straahatte af Ma Melbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
De som endnu festerer med Betaling for kjøbte Va ved Auctionen paa Raadstuen den 28de Octbr. d. A. vibehagel. snarest mueligt afgiøre samme med undertegnede Them.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Her i Byen er for faa Dage siden ved Døden afgang Borger og Brændeviinsbrænder Poul Holms Hustrue, B. lette Schrøder, og Boet af os som Stedets Skifteforvetere, strax taget under lovlig Behandling; og da End manden har angivet: at den Afdøde allene har efterlasig en Datter, ved Navn Helene Kierstine Spørring, og med Steenhugger Frederich Remte i Kiøbenhavn; s. bliver saavel fornævne Arving, som Boets Creditore herved indkaldte at møde i Boet 30te Dagen den 15, Januarii 1812, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, de ført for at legitimere sin Arveret, og iagttage sit Bedste und Skiftet, og de sidste for paa anordnet Maade at anmelderes Krav i Boet. Randers, den 20de December 1811. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Randers Amts Huusholdnings Selskab Forsamling, er for Januarii udsat til den 29de y sædvanlig Tid, hvor da de for Hør, Hamp, Kartofler, hiemmegjort Tøier udsatte Præmier æskes og uddeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
For en Skytte, der tillige kunde gaae tilhaande i Tilsynsmand ved Landbruget, kan skrive og regne nog er en Tieneste ledig ved en Herregaard. Adresse=Contoigiver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
En hvid og sorteligret Tæve=Hønsehund er bortkomme fra Stiftamtmandens Gaard Mandagen den 30te Decb For sammes Tilveiebringelse loves en passende Doucer, Dersom en god sort Puddelhund skulle være frakomme nogen Reisende mellem Randers og Aarhuus, da er samme i god Behold hos Selveiergaardmand Rasmus Pedersen, Halling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Fra Rasmus Jensen i Liisberg Bye er bortkommet Gimmerlam, heeløret og en Krog for i hvert Øre, med Tegn om Halsen med fire Bogstaver, For hvis Tilvebringelse loves en Douceur. Et Bedelam, som er uklipper og findsret, er optai Liisberg Bye hos Rasmus Jensen, hvor Eieren im Omkostningernes Betaling kan erholde det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-08
Trykfeil. J forrige No. 2den Side 1ste Spalte Linie 2 neden: istedenfor 5 Novbr. læs 5 Januar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
Indenlandske Efterretninger. (Af Statstidenden, Dagen, Khavns Skilderie og Fyen Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
Kiøbenhavn, den 6te Juar. Løverdagen den 4 Januar nød det Kongl. Stiftelse be Døvstumme de første Frugter af en Arbeide, i det en kunde overlevere til Borgersamfundet et Pigebarn 3 Ynglinger, som uden dens Tilærelse have været efor det. Fire af dens Elever: Botilla Christiansen fra Vamdrup ved Colding. Fredrik Christensen. Kristian Rosenbek og Daniel Høier, alle her fra Byen, leve paa denne Dag med Stiftelsens høie Fortsattes Tillaelse antagne til Confirmation i Trinitatis Kirke. Stif sens Catechet Schram udførte med Anstand og Vær lighed Confirmationsakten, i Overværelse af Hs. Høi3d Prinds Christian, det Kongl. danske Cancellies Med immer, Biskopperne Balle, Münter, Bech, Kiøbenhvns Geistlighed og et stort Antal af Stiftelsens Vel dere. Spørgsmaalene forelagdes Confirmanderne ved Haandalfabetet, og besvaredes af dem skrivtlig paa en lavle ; i øvrigt fulgtes det foreskrevne Ritual. Efteratsonfirmationen var endt, modtage de Confirmeerte saasom Stiftelsens Lærere Sakramentet. Ved Palmer som bleve afsiungne, hørtes blæsende Instrumenter, Orgelet, og Kirkens Værge, saavelsom dens Betiente, lyde, ved at anbringe alle dens Decorationer, intet sømt til Forskiønnelsen af denne sieldne Høitidelighed Under 24 Decbr. f. A. har det behaget Hs. Majestætlernaadigst at tillade, at Conventualinderne i Gissel sot adelige Jomfruekloster i Siælland maae, fra den Tid de ere confirmerede, saavelsom Priorinden i bemeldte Kloster, bære paa den venstre Side af Brystet i et smalt vatret rødt Baand et Ordensten af følgende Beskaffenhed, nemlig : et lidet hvidt emailleret Kors med afrundede Hiørner og rød og forgyldt Kant, paa den øverste Linie af Korset en forgyldt Kongelig Krone, i den øverste af Korsets Spidser, umiddelbart under Kronen, F. V., i den høire, 1701, i den venstre, 1812, i den underste, Gyldenløve, som Stifter af Klosteret, og i Midten i en rød Qval, den 28 Januari. Og maae denne Orden af nuværende Priorinde og Conventualinder i fornævnte Kloster, for første Gang, anlægges paa Hs. Majestæts Fødselsdag den 28de Januar 1812, og af de efterkommende, saalænge Klosteret staaer, stedse bæres uforanderligen paa den foran forklarede Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
Maskeraden paa det Kongl. Hoftheater den 5te Jan. havde overordentlig mange Deeltagende. Ballet selv var yderst glimrende og pragtfaldt. Tre herlige Musik kere forhøiede Dandsens Nydelse fra Kl. 9 Aftenen til Kl. 6 Morgen. Belysningen var skiøn. Orden og Anstændigheden stor. De Dandsendes Antal saare talrigt. Alt aandede Munterhed og Glæde, hvortil og nogle saare heldigen udførte Caracterroller bidroge sit. Ogsaa var der under Glædens Nydelse tænkt paa fraværende i Elendighed sukkende Medbrødres Lidelser, ved en til milde Gavers Nedlæggelse indrettet bekrandset Piedestal, paa hvis Spidse stod indgravet med forgyldte Bogstaver: "For Danske Mænd i fremmed Fangenskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
Den 31te f. M. faaes en Barkasse med hvidt Flag fra den imellem Liimfjorden og Mariagerfiord krydsende fiendtlige Fregat og Brig at styre lige mod Landet til Huurup; men gik igien østlig tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
Fra Oxbye Strand i Nyemindegab ere opdrevne følgende døde Legemer, formodentlig af de strandede engelske Linieskibes Besætninger, nemlig 2 Fruentimre, 2 Negere, 77 Mand klædte som Matroser og 11 som Soldater, samt en Civilist og en Officeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
J Anledning af de Engelske Orlogskibes Stranding leverer Kbhvns Skilderie følgende: Engellænderne havde i Aaret 1807 ved at overfalde Danmark i den dybeste Fred, tænde dets Hovedstad i Brand, dræbe mange at dets Oldinger, Qvinder og Diende i et uhørt Bombardement, blandt andre Orlogskibe bemægtiget sig det efter vor afdøde Konge opkaldte Rangskib Christian den Syvende. Fire Aar derefter seer man et af Britternes største Krigskibe, St. Georg, der bærer deres Konges Navn, drives af Stormen hen paa den Danske Kyst og søndersplittes paa Dansk Grund. Saaledes udebliver aldrig Himlens retfærdige Hevn, og det engelske Folk maatte, ligesom dets Ministere, være aldeles slaaet med Blindhed, dersom det ikke her tydelig saae Guds Finger. Men hvor døv den brittiske Regiering end hidtil har været for Himlens advarende Stemme, saa vil og maae den dog nu indsee, at Danmark baade ved sine Landes Beliggenhed og Urokkeligheden i sine Grundsætninger er een af Englands farligste Fiender. Alle de Ulykker, som dets Flaader hidtil have mødt i vore For vande, vare en følge af dette Forhold. For at udføre et æreløst System maa det afsende sine Convoier paa en usædvanlig Aarstid, og udsætte sig for Farer, der noksom vise dets Financers og Handels ulykkelige Tilstand. For at vedligeholde Skyggen af en saakaldt Sørhandel opofret det 2 Linieskibe og 1500 Mand allene i vore Farvande, Hvilken Nation paa Jorden har vel nogensinde kjøbt sin Handel saa dyr, Da den ved det Danske Hof i Aaret 1794 accrediterede engelske Minister Halles saae paa Slotspladsen Christiansborg Slot i Luer, sagde han med et satanisk Smill: "For det, som nu brænder, kunde Danmark ført Krig i fire Aar." Det var i den dybeste Fred, at en Mand, der skulde forestille Kongen af Englands Person, vovede i flere endeens Nærværelse at yttre, dette. Det Danske Folk er for ædelt til at glæde sig over en naturlig Ulykke, tilstøder den end dets blodigste Fiender. De Ulykkelige, der fandt deres Grav i Bølgerne, beklager det som Mennesker ; det havde anstrængt sin sidste Kraft, for om mueligt at redde dem; men i det det falder dybt ned i Støvet og betragtet forsynets skiulte Veie med hellig Ærefrygt, kan det dog ikke andet end tilraabe sine Fiender, ved at betragte dem som Ødelæggelsens Redskab i en uretfærdig Regierings Hænder : Seer her forræderlets Løn, og glemmer ei, at Hevnens Time aldrig udebliver!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
Ved Auction paa Børsen i Kbhvn den 31 Decbr. f. A. solgtes : Kakkelovne til 80 a 83 Rdlr. Skippd., bedste Steenkul 25 Rdlr. 4 Mk. a 26 Rdlr. 1 Mk. Tønden, norsk Komme 54 Rd. 3 Mk. a 56 Rd. 4 Mk. Tøn4tomme Søm 11 Rd. a 11 Rd 2 Mk. 1000de, blan Tran 172 Rdlr. Tdn., Citroner 150 a 183 Rdlr. Foustagen; at med Told.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
Saa galt om i Helsingøer er det vel dog nepptilgaaet mange flere Steder sidste Nytaars Aften: derfra skrives nemlig, at denne var en Skrækkens Aften for Mange, især for nervesvage Mennesker; ikke i mange Aar har ma paa Gaderne hørt saa mange Pistol- og Flinteskud som denne Aften. Man vil endmere vide, at man har hav en Svinghasse paa en Slæde, og affyre samme flere Gange udenfor eller vel endog mod nogle Huse paa Standgaden. Ved Knaldets Virkning sprang 13 store Rider i et Huus, 3 i et andet, alle til den kostbare Priis 6 a 8 Stykker, og nogle mindre i et tredie Hvor meget end Politiet eftersporede disse kaade Mennesker, kund de dog ikke vorde opdagede, paa en enke Dreng nær, hvem man fratog en Pistol. Jlde eller at sligt Skylerie endnu skal kunne finde Sted, og ikke vorde forebygget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
Khvns Politiesen har dennegang et meget interessan, Kapitel om Gadeprang, Kraaseprang, Smørprang Æggeprang og fleskeprang. - Dog, for Jyderne behøves denne Sildring ikke; de kiende og føle dette Uvæsen desværre tilfulde. Her drives det endog et gros under alleslags velgiørende Benævnelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
En Student ud Universitetet i Kiel har for usædelt Opførsel faaet casilium abeundiKbhaves Cours, den 6 Jan. 1812. Seneste Cour af danske Bankosedler mod Specie775 Procent. - Disconto 6 Procent. - Hamb. Bank solgtes til 766 Proc. L. S. og 769 Proc. k. S. J den 877 Trækning i Altona er udtrukken følgen Nummere: 30. 39. 60. 86. 20.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
Aarhuus. Telegraph-Efterretninger. Den 4, 5, 6 og 7 Jan. Jntet fiendtligt osserveret Den 8 Jan. Kl. 11 fra Hals: at den for nog Dage siden paa Grund løbne Brig ved Hals, er igien sto Den 9 Jan. Jntet fiendtligt observeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
Prædikanterne paa Søndag. Høimesse. Aftensang. Domkikken Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Johnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-01-10
Udenlandske Efterretninger.