Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-11
24. Under den i afvigte Mai Maaned indtraadte Vacance i det 7. Jordemoderdistrict, der efter det at Cancelliet under 25. Septbr. 1813 approberede Regulativ for Jordemoderdistricterne i Ribe Amt, bestaaer af Brorup, Lindknud og Holsted Sogne, er der fra Sogneforstanderne i Lindknud Sogn indkommet Andragende om, at dette Sogn maa udtræde af hiin Forbindelse og danne et eget District. Efterat være gjort til Gjenstand for Forhandling i et Fællesmøde af Sogneforstanderskaberne for hine 3 Sogne og af Stedets Herredsfoged, er det af denne Embedsmand indstillet, at den attraaede Adskillelse maatte stedfinde. Da Amtsraadet maatte erkjende det hensigtsmæssigt, at ophæve den hidtilværende Forbindelse mellem disse 3 Sogne, der ogsaa med Undtagelse af Brørup Sogn, er indrømmet af Forstanderskaberne, approberede man, i Forventning af Sanction fra det kongl. danske Cancellie, at Lindknud Sogn fra 1 Januar 1847 udgjør et særskildt Jordemoderdistrict, hvis Jordemoder, overeensstemmende med Anordningerne, erholder af Repartitionsfonden aarlig 20 Rbd. og af Districtet de anordnede Emolumenter. Det vacante Jordemoderembede i Brorup og Holsted Sogne kan altsaa nu besættes under Hensyn til denne Afgang. 25. Andragende fra Gaardeier Anders Christensen i Dostrup om at Amtsraadet vil opføre et Bolværk for Strømmen, som ved Fæbro gjennemskjærer, Landeveien mellem Ribe og Tønder, paa Grund af at Vandet bortskyller af hans Jord og Bymændene i Døstrup ikke ville opfylde en herom i 1825 med den daværende Eier indgaaet Overeenskomst, da Broen paa den Tid blev flyttet til sin nuhavende Plads. Af Døstrup Sogns Forstanderskab er det fundet billigt, at Byen besørgede Bolværket opført med fornøden Opfylding i Bækken, og til Klageren udredede 12 1/2 s. aarlig mod at han holder Bækken ryddelig, men da Bymændene ikke have villet erkjende, at der paalaae dem nogen Forpligtelse med dette Bolværks Vedligeholdelse, er det henstillet, om ikke det attraaede Beskyttelsesværn maatte anskaffes for Repartitionsfondens Bekostning. Amtmanden, der i Archivet havde søgt Oplysning om den foregivne Flytning af Broen, meddeelte, at under den høie Vandflod, som stedfandt i 1825, bort flød nogle af Undervælene i denne Bro, men ved Broens derpaa følgende Jstandsættelse var der ikke Tale om dens Flytning, tvertimod indberettede Herredsfogden, at Bromaterialiet var saagodtsom nyt, og at de altfor korte Underpæl kunne benyttes ved Fløiene, saa at, naar en Flytning har fundet Sted, denne er skeet uden Amtets Samtykke. Amtsraadet maatte hertil svare, at ligesom saadanne Beskyttelsesmidler ikke andetsteds ere bekostede af Amtet, saaledes fandt man ikke her særlig Anledning til at paabyrde Fonden en Udgivt, som den attraaede; thi hvad enten den omhandlede Bro er flyttet i 1825 eller ikke, hvilken Flytning dog var et Medlem af Raadet bekjendt, er det vist, at Gaardens nuværende Besidder har forefundet Broen staaende paa dens nuværende Plads og været fuldkommen vidende om, at der ikke fra Amtet blev givet nogen aarlig Erstatning for et Bolværks Vedligeholdelse, som maa antages at være svaret af Bymændene. 26. Amtsraadet approberede en af Amtet under 15. Juni sidstl. bifaldet Foranstaltning, at nemlig de Lodseiere, der ved Udskiftningen i 1845 af Malt Herreds mindre Landeveie, vare anviste Veistykker østen og vesten for samt i Estrup Gaard paa Varde-Kolding Veien, og nu fritages for disses Vedligeholdelse derved at bemeldte Vei paa hiin Strækning fortiden er under Grundforbedring, tildeles til Vedligeholdelse istedet herfor Budfogdernes Veistykker, samt 84 Alen af Nr. 66 Hans Andersens Veianpart, da denne Grundeier, senere end Veindskifningen, har faaet Nedsættelse i sit til Grund for Udskiftningen lagte Hartkorn. 27. En Besværing er skeet fra Jordemoderen i Henne (det 20de Jordemoderdistrict) over at hendes Bolig i Klinting By er meget forfalden, saa lav at hun ikke kan gaae opreist under Bjelkerne, kun med en Vide af 7 Alen og opfort paa en fugtig Jordbund, hvorfor hun har været nødsaget til at leie sig Bopæl andetsteds, og har Sogneforstanderskabet ogsaa erkjendt Nødvendigheden af, at en ny Embedsbolig opføres for Jordemoderen, men ønsket Udsættelse hermed til 1848. Det blev under Hensyn til den af Herredsfogden afgivne Betænkning og til at Jordemoderen ikke har gjort Fordring paa Huusleie for Aarene 1846 og 1847. bestemt, at der i Aaret 1848 skal opføres en forsvarlig Jordemoderbolig, helst efter Licitation, som afholdes i 1847, saaledes at Bygningen kan være under Tag til Midtsommer 1848, og vil Jordemoderen være at tilstaae Huusleie fra 1. Mai 1848 indtil Huset er i tilbørlig Stand saaledes at hun uden Skade for Sundheden kan beboe samme. 28. Et Overslag blev fremlagt paa 52 Rbd. 76 1/2 s., som det er antaget ville medgaae til Reparation af Boldingbro i Aastrup Sogn, beliggende paa en Bivei, som ikke for har været mindre Landevei, derimod er det, efter hvad Formanden oplyste, paa en Ansøgning fra 3 Lodseiere bleven bestemt ved et Reskript af 26. Mai 1814, at Ribe Amt skal, mod Bropengenes Ophør, overtage Broens Vedligeholdelse, saavidt angaaer Materialiers Anskaffelse og Arbeidsløn, hvorimod Kjørsel og Haandlangerarbeide saavelsom Jordopfylding afholdes af Sognet. Det blev af Raadet vedtaget, at en Licitation over Broens Reparation kan afholdes og approberes af Amtet naar Resultatet findes antageligt, men ved det næste Møde ønsker man sig forelagt den Correspondence, der har været ført 1814 om denne Bro. 29. Paa et Forslag fra Veiinspecteuren om at Christen Vilhelmsen Stald af Siig, Entrepreneur for Veianlæget ved Løyelbro, maatte tilstaaes 5 Rbd. for noget forøget Arbeide, svaredes, at naar Entrepreneuren til en af Amtsraadmedlem J. Nielsen nærmere bestemt Tid oplyser, at han forsvarlig har repareret den forøgede Grøvtbeklædning, vil det fordrede Beløb af 5 Rbd. blive udbetalt. 30. Ved Mødet den 26. Mai d. A. Nr. 16 overdroges det Amtet at foranstalte et Rækværk anbragt paa Dæmningen ved Endrupmølle, da det hertil forfattede Overslag opløb til 281 Rbd. 57 s., en Bekostning, der maatte ansees altfor uforholdsmæssig, endog om man ved Veiens Grundforbedring vilde følge den nuværende Linie og ikke omgaae Møllegaarden og de derværende private Broer, blev Sagen stillet i Bero, og Veibetjent Jacobsen overdraget at forfatte Beregning over Bekostningen ved Dæmningens Udvidelse, og efter hans Plan vil denne Udvidelse, indskrænket i Syd til 120 Alen, og indbefattet en Reparation af Dæmningens nordre Side samt Anbringelse af 24 Steenafvisere, kunne gjøres for 80 Rbd. Under de tilstedeværende Omstændigheder valgte Amtsraadet, at lade Dæmningen udvide efter Veibetjentens Forslag og efter afholdt Licitation, og overlades det Amtet, da Sagen ikke kan udsættes til næste Samling, at afgjøre Licitationsbuddene. 31. Formanden meddeelte Raadet, at han under 19. f. M. har paa givet Anledning fra Ribe Kjøbstads og Riberhuus Birks Side svaret, at der ikke en noget til Hinder for at det nødvendige Material til Kjøbstadens Veistykker paa Tønder Landeveien tages paa Amtets Grund, naar tjenligt Material ikke findes i ligesaa nær Afstand paa Kjøbstadens egen Grund, men hvad Erstatning herfor som og for Vei til og fra Stedet, hvor Materialet tages angaaer, da maa denne være Repartitionsfonden vedkommende; ligesom det og af Amtet samtidig bifaldtes, at det Fornødne til et Opsyn med Gruusgravenes Anvendelse maatte udredes af Ribe Byes og Riberhuus Birks Politikasse, under Tilføjende, at Amtet ansaae sig uberettiget til, uden foregaaende Forhandling i Amtsraadet, at overføre denne Udgivt paa Repartitionsfonden, ligesom det samtidig afgjordes, at Længden af den Veistrækning, som belægges med Material skal afgive Maalestokken for Erstatning og for Andeel i Taxationsomkostninger, naar Amtet og Byen i Fælleskab afbenytter Leer- og Gruusgrave.