JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Blandede Efterretninger. Frankerig. Alle Godser, som tilhøre Personer af det Østerrigske Huus, især i Toskana, skulle seqvestreres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Rigs-Journalen har en Artikel fra Vien om den Skræk Slaget ved Raab, Arbeidet, hvorved Keiserens Geni vil omstyrte Donau=Barrieren, Troppesamlingerne i Brohovedet ved Linz a. har indsaget de Østerrigskindede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Grev Metternich beskyldes for, ved sine falske Beretninger at have smigret nogle ærgjerrige Prindsers Lidemkaber, og ikke holdt sig fri for nogle urolige Menneskers Jndflydelse, som gjerne vilde, at deres Forvovenhed skulde ansees for Sjælstorhed. Han sammenlignes i denne Henseende med Hr. v. Lucchesini, som Preussen maae anklage for sine Lidelser &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Tydskland. Penge=Koursen i det af de Franske besatte Østerrig har noget forbedret sig. Fra det Salburgske og den erobrede Deel af Ungern drives meget Slagterqvægtil Vien, hvor en Snedker og en Saddelmager forleden bleve skudte, fordi de havde skjult Østerrigske Fanger og Vaaben. Man har meget beklaget, hedder det, at disse Mænd viste deres Patriotisme paa en Maade, der maatte blive dem selv skadelig. Da Østerrigerne rykkede ind i Dres den, raabte de: leve Kongen af Sachsen, hvilket Raab da ogsaa Jndvaanerne igjentage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
I Vestpfalen tales om Oprettelsen af en nye Æresorden, Enhver Underofficeer og Soldat, som udmærker sig, eller i 10 Aar tjener exemplarisk, skal have en Guld= eller SølvMedaille, hvormed forbindes en Pension af 100 eller 50 Franes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Penge-Cours. Hamborg den 11 Juli. Penge - Vexel 2 M. 290.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Udenlandske Efterretninger. Helsingøer den 7 Juli. Det ene Linieskib dernede har krydset frem og tilbage baade i Gaar og i Dag. J Gaar Eftermiddag lod det ved Slupper og Barkasser jage efter nogle af vore Kapere, som gik ned af Gilleleie og maaske syntes det for dristige, der fyredes mange Skud, adskillige fjendtlige Kugler bleve skudte i Land, nogle gik over Gilleleie ind i Skoven. Om de have gjort Skade vides endnu ikke. Kaperne kom alle uskadte tilbage og under Landbatteriernes Skyts. Ogsaa i Eftermiddag har man hørt svære Skud der neden fra. Nogle Fartøier, Galeaser og Jagter, sees ligge nede hos dem. Briggen, som førte Fangerne hid, lagde sig ovre ved Raa. Den blev herfra i Dag forsynet med Kjød og Grønt, men Vinen hvormed man ogsaa kjærligen vilde forsyne den, blev paa Broen viist tilbage som stridende mod Kongelig Anordning. - Den 10 Juli. En af vore Kapere kom i Gaar fra Fladstrand, hvor han har krydset nogle Maaneder, men ingen Prise gjort, fordi fjendtlige Fartøier ere i Farvandene saa mangfoldige, at Kaperne ere ofte i største Fare for at nappes af udsendte Barkasser og Slupper. - Kronborg Geværfabriden 9 Juli. J Nat gik Allarmtrommen her og alt kom hastig Bevægelse og Allarm, da man troede, at de engelske Krigskibe, som ligge under Kullen, sendte Barkasser hil for at gjøre Landgang. Jmidlertid var det ikke mindre og ikke meere end 4 svenske Baade, som en Kaperlugger fra Kjøbenhavn havde taget under svensk Land og bragt hid af Ellekilde til, men da de ingen Signal havde oppe, antog man dem for fjendtlige, saa man nær havde skudt paa dem. Klokken var omtrent 2. En Baad har lidet Kalk, en anden noget Rug og lidet Flesk men deres øvrige Jndehavende er i det Hele saare ubetydeligt. - Korsøer den 9de Juli, Den fjendtlige Førselsflaade, som i lang Tid er seet at ligge i Samsøebeltet, har nu taget Stilling under Kjerteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
J Sprogøebeltet er ellers ingen fjendtlige Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
J Mandags Formiddag holdt Hs. Majestæt Kongen Mønstring over den kongelige Livgarde til Fods. Allerede Klokken 6 om Morgenen drog Korpset med klingende Spil udaf Øster Port, havende sin Chef, General Greve v. Baudissin, i Spidsen. Klokken omtrent 7 kom Kongen for Fronten, red Linien op og nu begyndte Øvelserne. Disse udførtes, som man kunde vente sig af dette herlige mandskjønne Korps, med Livelighed og Raskhed. Saare vanskelige og skjønne Evolutioner fuldførtes ypperligen. Da Korpset i Parademarsch, skulde trække forbi Hs. Majestæt, lod Kongen de Kongelige Prindsessers Vogne stille saaledes, at de best kunde nyd Synet. Kl. 9 1/2 forlod Hs. Majestæt Kongen under Korpsets 6 Gange gientagne Hurra Linien og reed over paa Nørrefælled, for at holde Mynstring over alle Rekruterne ved Regimenterne. Hs. Høihed Prinds Christian, Gouvernøren, endeel Generaler og mange Stabsofficerer vare overværende ved Mynstringen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Under 5d. M. er udkommen en Plakat, hvorved Straf for Udførsel af de ædle Metaller samt Skillemynt bestemmes. Ligesom Vi - hedder det - under 8 Marts d. A. have allern. fundet Os foranlediged til at forbyde Udførsel af de ædle Metaller møntede eller umøntede i Almindelighed og af Dansk Skillemønt over Beløbet af 1 Rigsdaler i Særdeleshed fra Sjelland og omliggende Øer, samt af samme Skillemønt fra Fyen og Jylland; saa bestemmes herved endvidere, at hvo, som befindes at overtræde dette Forbud paa nogen Maade ved Udførsel til Lands eller til Vands, skal derfor have den fulde Værdie af det som saaledes udføres, forbrudt til Fordeel for Opdageren, eller Anholderen."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
J Aarhuus har man paa nye indskjærpet den om Forprang gieldende Forordning. Man har seet sig foranledigen hertil, fordi enkelte vindesyge Mennesker have tilladt sig ikke blot i Gaderne, men ogsaa ved udsendte Folk uden for Porten og paa Landeveiene at opkjøbe de Varer, der vare bestemte at falbydes paa offentlig Torv der i Byen, hvorved Priserne paa Livets Fornødenheder bleve opdrevne til en der hidtil ukjendt Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Ved Klasselotteriets 4de Klasses Trækning i Mandags udkom Nr. 30811 med 12000 Rd. hos Carstensen, No. 25828 med 50 Rd. hos Mad. Riissing i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Alt hvad de aarlige Kjøbenhanske Veddesvemninger have ydet, er intet imod, hvad nylig ved Prøver i det civile gomnastiske Jnstitut er fundet, nemlig at En har svømmet i Længde 6600 Danske Alen uden nogen Mellemhvile, altsaa 600 Alen over en halv dansk Miil. Denne Mestersvømmer, thi det fortjener han at kaldes, er Skolelæreren Ge fra det Blaagaardske Seminarium, der ogsaa selv er ansat som Skolelærer, og som desuden er udmærket i Dykning og i at svømme med berget Menneske. Det bør tilføies, at denne høist mærkelige Svømmeprøve foretoges langs Flaadens Flydebroe paa Nyholm, hvor Strømmen gaaer stærkt, og fuldendtes i 3 Timer 25 Minutter, uden Klæder, Saavel Hr. Just i Viborg, som Apotheker-Enken Mad. Rübner i Aalborg har havt den Fortræd, at Falsknere have eftergjort deres, for at hielpe paa Mangel af Smaaepenge, udstædte Beviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Paa Beltet fra Fridericia til Middelfart var et ungt Menneske fra Lyng den 9 d. saa uheldig at falde ud af en Baad og drukne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
J Aalborg Avis læses følgende Jndrykkelse: Til de Danske Fangers Trøst og Gavn lever i London den Danske Præst U. F. Rosing. Det vilde være en Glæde for Jnsenderen, der selv er Søemand og af Erfaring har lært hans Værd at kjende, at see denne Mand i sin Tid belønnet for sin Godhed, J Aarhuus har Politiemmesteren alvorligen indskjærpet Jndvaanerne at sørge for Gadernes Reenholdelse, som har saa betydelig en Jndflydelse paa Sundheden og den offentlige Beqvemmelighed. - Ved denne Leilighed maattte iman ønske, at det saakaldte Pjente Dam her i Odense der istedetfor Vand allene fremviser en stinkende Muddersamling, enten reensedes eller og Pladsen opfyldtes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Syvende Søndag efter Trinitatis prædiker i St. Knuds Kirke. til Høimesse Præsten Lund og til Aftensang Klokker Ferslev Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
At det har behaget Forsynet, efter nogle Dages Sygdom, ved en stille og rolig Død, at bortkalde min elskede Broder, Hr. General-Adjutant J. de Poulsen i Wiborg, der er sidstlevende Mand af denne Familie, har jeg herved Æren, at bekjendtgjøre Familie og Venner, hvis Deeltagelse jeg med Taknemmelighed, uden nogen Bevidnelse, erkjender. Odene den 12 Juli 1809. Enke Grevinde de Trampe. nes de Poulsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Efter mange Aars Svaghed og 5 Ugers Sygeleie hensov rolig min kjære Kone Marie Gregorie Phillipine Mygind fød Arensbach, den 1 Juli sidstleden i hendes Alders 67 Aar og 8 Maaneder; hvilket for fraværende Slægt og Venner sørgelig bekjendtgjør Nørreaabye Præstegaard d. 6 Juli 1809. H. Mygind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Mandagen den 17 Julii om Eftermiddagen Kl. 4 bliver efter Dom og Udlæg Huusmand Peder Knudsens Eiendoms Huus og tilliggende Jord i Meelbye ved Auction bortsolgt, og da der ved første Auction allerede er gjort Bud for Vurderingen, ventes Eiendommen samme Dag absolut bortsolgt. Stuehuset bestaaer af 9 Fag, med Lofte over de 4 Fag, og 2 stag Udhuse, ved hver af Enderne indrettet til Stald og Tørvehuus. Jordernes Hartkorn er 5 Skpr. 2 1/3 Alb., og indeholder omtrent 4 Tdr. Land. De Lysthavende samt Høistbydende anmodes bemeldte Dag at give Møde. runde, Scham og Schoubye Herredscontoird 10 Juli 1809. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, af 26 Januar 1809, der er læst inden Svendborg Bye-Ting den næstpaafølgende 30 dito, og i den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn den 13 Februar 1809. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i mine afgangne Svigerforældre Kjøbmand Gumme Graae og Sophia Elisabeth Bondos, ber i Byen, deres Stervboe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forbemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for mig, som afgjør enhver retmæssig Fordring. Svendborg d. 8 Juli 1809. Clemmen Clemmensen, Kiøbmand i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Mandagen den 17 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 9 1/2 bliver paa Nyemarks=Gaarden i Haarslef Sogn Auction afholdt over flere og betydelige Græslodder til Høeslet, som paa Stedet anvises, hvor Konditionerne ogsaa bekjendtgjøres. De Lysthavende anmodes, bemeldte Tid og Sted at give Møde. Lunde, Scham og Schoubye Herredscontoir d. 10 Juli 1809. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Mandagen den 17 Julii om Eftermiddagen Kl. 5 bliver paa Harritzlefgaard ved Auction bortsolgt et smukt Egeskatol med Skab nogle Støvler, Skoe og andet meere, afgangne Forvalter P. S. Thornings Stervboe tilhørende; Thi ville de Lysthavende behage bemeldte Tiid og Sted at give Møde. Lunde, Scham og Schoubye Herreds=Kontoir d. 10 Juli 1809. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Mandagen den 24 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 11 bliver paa Langensøe Birketings=Stue foretaget Licitation over en Hoved=Reparation paa HavreheedSkolen i Vigerslev Sogn efter det derover forfattede OverSlag og Tegning, der, tilligemed Konditionerne, forinden Licitationen, faaes til Eftersyn paa Langensøe Skriverstue. Odense den 13 Juli 1809. H. Friis, Birkedommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Mandagen den den 24 Julii næstkommende Formiddag Kl. 10 Slet bliver her i Nyborg efter det Kongelige Feldt Kommissariats Resolution ved offentlig Auction paa Høisammes nærmere Approbation bortsolgt: 3265 Potter KornBrændeviin, som hidtil har været oplagt til militair Depot, efter de ved Auctionen bekjendtgjørende Konditioner. Nyborg den 11 Juli 1809. Beck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Det er endnu jævnlig Tilfældet, naar ledige Konditioner anmeldes fra Adressecomtoiret, at Mængde af Breve fra Søgende indløbe, som Alle æske omstændelig Svar, Oplysning om Lønnen m. m. - J denne Anledning seer jeg mig atter nødsaget at bekjendtgjøre, at som det vilde være unyttig Tidspilde at besvare alle slige Breve, saa kan det allene ventes, enten fra Komtoiret i de Tilfælde og for saavidt det angaaer samme, eller fra Vedkommende selv, hvis de Søgende komme i Betragtning. Odense den 11 Juli 1809. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
For en duelig Seminarist er en Huuslærerplads ledig. Anviisning giver Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-14
Først i næstkommende Uge bliver ved Freltofte brændt Tørv til Kul.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-17
Krigs-Efterretninger. Fra Donquens Bredder forevarsler Alt nærforestaaende, blodige Optrin. Natten til den 2den Julii er en Deel at den Franske Armee gaaet over til Øen Lobau; Bayrerne under Wrede havde Ordre at marschere fra Linz til Viens Omegn, ogsaa skulde efter Beretninger fra Frankfurt, Sachserne og General Marmonts Korps, jo selv den Jtalienske Armee imellem den 5te og 7de d. støde til den store Armee, som da ufortøvet vilde passere den endnu meget urolige Flod, hvorover 4 Broer til dette Øiemed ere slagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-17
Erkehertug Johan staaer nu i en Leir ved Bøs, paa Øen Schutt, og Erkehertug Karls Armee skal efter et usikkert Rygte have forladt sin Stilling, og trukket sig tilbage til Wolkersdorf. Bombardementet den 26de f. M. skal have lagt nogle af Presburgs Gader i Aske. Det hedder, at den Franske Kommandant i Raab, General Ludvig Narbonne tillige skal bestyre Alt, hvad hidtil af Ungern er erobret. J Vien er en nye Proklamation, der formaner Jndvaanerne til Orden og Rolighed, anseer fornøden, og i det sydlige Østerrig kan Roligheden heller ikke være fuldkommen tilveiebragt, saasom Kommunikationen mellem Vien og Triest næsten i hele forrige Maaned har været, og endnu er ganske afbrudt. Vorarlbergerne lade igjen høre fra sig. Neppe havde de erfaret, at de Würtembergske Tropper vare brudte op imod Mergentheim, og Østerrigerne i Franken, før de den 29de f. M. rykkede frem til Tettnang, og gjorde et falskt Angreeb paa de Badenske Troppers Front, medens en anden Hob, underrettet om at den Würtembergske Flotille paa Bodensøen var afvæbnet, bemandede en Deel Skibe, og satte 450 Mand stærk, fra Bregen; over til Constanz, hvorfra de, inden de mod dem afsendte Tropper kunde naae dem, førte en 40 Fanger og et Par gamle Jern Mørsere med sig tilbage. Saasnart Kongen af Würtemberg, der imidlertid var med et Armeekorvs marscheret til Ellwangen, erfarede dette, og tillige troede at have Vished om, at Østerrigerne trak sig igjen ud af Franken, ilede han tilbage, for at gjøre Ende paa disse Streiferier. Efter Beretninger fra Erlangen var den Østerrigske Generalgrev Kienmayer den 1ste d. M. i Bayreuth, og den venstre Fløi af General Am Endes Korps tilligemed de Brunsvigske Tropper i Plauen, altsaa hverken ude af Franken eller Sachsen. Dette bekræftes ogsaa ved Breve fra Leipzig, hvor man den 5te har hørt en stærk Kanonade, og vil vide, at Kongen af Vestofalens Operationsplaner stillet imod den Bøhmiske Fæstning Theresienstadt. Ogsaa er Kongen af Sachsens Hjemreise for det første udsat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-17
Fra Pohlen haves endnu en Deel gammelt Nyt om Sandomirs Erobring af Østerrigerne, som skal have kostet disse omtrent 2000 Mand foruden Overløbere. Magasinerne vare i Forveien tømte, og kuns en Deel af det Østerrigerne tilforn fratagne Artillerie kom her igjen i sine forrige Eieres Hænder. Kommunikationen mellem Krakau og Lemberg er nu igjen aaben. Den 30te f. M. forsøgte Østerrigske Detaschements at hente deres Lazareth i NoveMiasto, men tilbagedreves af General Kosinsky. Jmidlertid maae de dog nok fra en anden Kant være trængde frem paa venstre Bred af Piliza, dersom det bekræftes, at hidsige Fægtninger ved Rama og Petrikan skulle være Aarsag til at Posten fra Warschau den 5te d. M. udeblev i Breslau. Fyrst Poniatowskis Armeekorps, der staaer paa høire Bred af Weichsel, er nu i Begreb med at gaae over denne Flod, og i Forening med de Pohiske Generaler Zajonczek og Dombrowski, samt med Russerne, at marschere videre frem imod Radom. Om denne nye Krig i Almindelighed har den Petersborg, ske Hof=Tidende omtrent følgende mærkelige Yttringer: Hvilke Bestræbelser har Rusland ikke anvendt, for at vedligeholde Freden paa Fastlandet. Da Krigen begyndte, troede man, at Engellands Skatte vilde strømme til Østerrigs Understøttelse, og Engelske Armeer overalt virke i Forening med Østerrigs. Dog, det Engelske Ministeriums Erklæringer (i Parlamentet) vise, hvor ugrundede disse Forventninger vare. Det sætter endog en Ære i, ikke at have lover Østerrig noget Bestemt. Hvor meget Blod skulde Øster. rig ikke have sparet, naar det havde foragtet ophidsede Lidenskaber, hellere raadført sig med sin egen Fordeel og vedligeholdt Freden under den Garantie, Rusland og Frankerig tilbød! - En nye Lære for Alle, som af Lidenskab forandre politiske Systemer, eller tilraade saadan Forandring: J Anledning af Hr. Cannings Erklæring i Parlamentet: "at Engelland hellere ønskte, at Sverrig sluttede en separat Fred, bemærker samme Tidende, at den Svenske Regjering følgelig ved slet Jntet, uden sin egen Tilbøielighed. hindredes fra at antage det af Rusland foreslagne System. Fyrst Schwarzenberg, tilforn Østerrigsk Minister i Petersborg, skal med hele Gesandtskabspersonalet være ankommen til Brünn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-17
Bayern har til den indvortes Sikkerheds Tilveiebringelse forøget sine 6 Reservebatailloner med 6 nye oprettede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-17
Den sidst anmeldte store Engelske Expedition, synes at gielde det Nordlige Tydskland. Fra Ritzebuttelæses saaledes under 8 Juli følgende: "I Gaar Eftermiddags lagde 10 Engelske Krigskibe sig til Ankers 1/2 Miil, fra Curhaven. Alt kom i Bevægelse. Kort efter bleve virkelig 500 Mand Engelske Tropper satte i Land ved Dose 1/2 Miil herfra. De faa Franske, som fandtes her i Egnen have trukket sig til Stade. J Morges Kl. 5 kom de Engelske hertil og besatte de her opkastede Batterier. De fleste at deres Officerer ere her, den største Deel af Tropperne er derimod forblevet i Curhaven. Flere Tropper ventes, endskiønt det hedder, at Hoved=Landgangen er skeet ved Bremerlehe ved Veserstrømmens Udløb. - En senere Skrivelse fra Hamborg af 11te d. M. melder fremdeles, at de ved Curhaven den 7de d. M. landede Engellændere vare ikke over 350 Mand stærk. J Ritzebittel have de bortført og indskibet Kanonerne og sprængt Batterierne i Luften. De have derpaa for største Deelen igjen indskibet sig og vende blot nu og da tilbage til Landet i smaae Afdelinger. Deres Skibes Antal ved Mundingen af Elben har forøget sig til 18. Alle disse Skibe synes at have Tropper ombord. Man har hidtil endnu ikke hørt noget til, at fjendtlige Skibe have viist sig for Weseren. Om Slaget ved Belchite, i Arragonien, 6 Mile sydlig for Saragossa, haves følgende Details: Gen. Suchet manøvrerede i Flanken paa den fjendtlige Linie. Hans Artillerie bragte samme i største Uorden. Nogle Krudt vogne fløi i Luften, og Alt tog Flugten. Blake vilde fore sit Kavallerie frem, men blev tilbagedreven af det 4de Husar-Regiment. Jnsurgenterne tabte her hvad Artillerie, de havde tilbage, og Gen. Suchet forfulgte dem til Alcaniz, hvor han ankom den 19de Junii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-17
Beleiringen af Girona begyndte d. 9de f. M., da Løbegravenne aabnedes. Den 14de begyndte Jlden mod Fæstningen, hvorved Kanonerne paa 2 fjendtlige Redouter demonteredes. Den 17de blev et Udfald tilbagedrevet. Den 19de beskødes Fortet Mont-Joui, og Fjenden forlod af Skræk 2 Redouter. Ogsaa den 3die blev saa ødelagt, at Fjenden følgende Dag selv sprængte samme i Luften J alle disse Redouter ere 7 Kanoner erobrede, og man troer ikke at Fæstningen længe vil holde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-17
J Barcellona have de Franske lykkeligen opdaget er Sammensværgelse, der havde til Hensigt, at overgive Staden til de udenfor krydsende Engellændere. Ophavsmændene ere alt henrettede. Den sidste Rest af den Keiserlige Garde i Spanien er afmarscheret til Tydskland, og Kongen er under Bedækning af 4000 Mand afreist fra Madrid til Toledo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-17
Den Engelske Expedition fra Sicilien, som, 200 Seil stærk, i f. M. over 10 Dage har krydset omkring ved de Neapolitanske Kyster, har hidtil ikke høstet anden Nytte af sine Landgangsforsøg, end Erobringen af Øen Jschia, nogle Mile fra Neapel, (hvor dog 2 til 300 Jnvalider den 26de f. M. efter 2 Dages Angreeb endnu skulle have forsvaret sig i Slottet imod 6000 Engellændere), og nogle Røverier ved Messina-Sundet, som Sicilianske Banditer toge Leiligheden i Agt til at plyndre, da Tropperne i Calabrien, formedelst den fjendtlige Flaades Nærværelse maatte koncentrere sig. Allevegne hvor de ellers have landet, ere de tilbagedrevne med Tab. Den 26de, da disse Efterretninger afsendtes fra Neapel, viiste hele Flaaden sig udenfor Bugten, der fører til denne Hovedstad. Men Kongen selv var tilstæde paa Kysten, og saa stor en Mængde Tropper er samlet omkring Neapel, at Omegnen lignede en Leir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-17
Den krigerske Joachim havde 2 Dage iforveien udstædt en Proklamation til sin Hær, hvori Hs. Maj. iblant Andet siger: "Soldater, i lang Tid sukke J over Eders Uvirksomhed; J vansmægte efter Slag. Eders Længsel skal blive stillet. Denne Fjende, som ikke rødmer over i Forening med Røvere at angribe mine Provindser, gjør Mine til at ville betræde Landet. Vi optage Stridshandsken, og snart skulle J rense mine Stater fra den frække Fjende, som fra hiin Naboe organiserer Mord, Rov og Plyndring. Soldater, Snart skal Vor Keiser sige: "Ogsaa min Armee i Neapel har gjort sin Pligt; jeg er tilfreds med den." General Stuart og Admiral Martin, Høistkommanderende for ovennævnte Engelske Expedition, have ogsaa udstædt en Proklamation, hvori de formelig frasige de Tyve og Banditer, som under Paaskud at være Kong Ferdinand Vis troe Undersaatter, og at handle i Forbindelse med Engellænderne, øve de skjændigste Forbrydelser, deres Beskyttelse, og anthorisere samt opfordre det Neapolitanske Politie, ja hver velsindet Jndvaaner til at sørge for den offentlige Rolighed, indtil de Personer lovligen kunne udnævnes, til hvilke den borgerlige Administration i disse Provindser skal betroes. Dette har da givet Anledning til en Proklamation fra Jntendanten i Calabrien, hvori han skrømt viis erkjender de Herrer Engelske Kommandanters Godhed, der fra rum Søe beskjæftige sig med Politiet i det Jndre af Neapel, men lader dem tillige vide, at aldrig har Politiet været bedre haandhævet, end siden deres Flaade stak i Søen og at Landets Sikkerhed overholdes af en Konge, hvis Tap. perhed Engelland selv har følt. "Forresten, saaledes slutter Jntendanten, fortjener General Stuart al Agtelse, for at han erklærer sig mod slige Røverier." Ogsaa ved Europas modsatte Ende vile Engellænderne sig. 3 af deres Fregatter have bemægtiget sig Havnen ved Kolai Jishavet, og derfra bortført al den Forraad af Salt Tougværk &c., som tilhørte det Russiske Handelselskab paa det hvide Hav. Endnu den 28 f. M. krydsede de her, for at opsnappe Kornskibene fra Archangel, men da disse have faaet Ordre, ikke at udløbe, faae de vel for denne Gang at nøies med det allerede gjorte Bytte. Dette er det første Angreb Engellænderne have udført paa Russisk Grund.