JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-14
J Onsdags Aftes gav Hr. J. C. Lemming, Student og forhen Musikdirecteur ved det Kgl. Theater i Rio Janeiro, en stor Vocal og Jnstrumentalconcert paa det Kongel. Theater. Hr. Lemming er født paa Falster, og forlod for endeel Aar siden sit Fædreneland, da Skjebnen førte ham til Rio Janeiro. Hans Spil paa Violin, saavel som paa Guitar, vandt udmærket bifald. Han behandler begge disse Jnstrumenter som Virtuos, og med en beundringsværdig Færdighed. Over Mademois. Pfeiffer og Hr. Schneider. fra Bayern, som i denne Tid have viist deres Konst paa vort store Theater, læses i Theater kritiken i Dagen No. 35 følgende Bedømmelse: "Mademoiselle Pfeiffer udmærker sig især ved runde Armbevægelser og ved den Grazie, Lethed, Energie og Færdighed, hvormed hun udfører hendes Entrechats, Pas de Gavotte og Cabrioles. (Dette Konstord svarer temmelig godt til det Peersyvske Springdans.) Alle hendes Bevægelser ere smidige og skjønne; hendes Stillinger udtryksfulde uden at være pittoresque. Med Hensyn til Stillinger vilde det maaskee ikke være paa urette Sted at anmærke følgende: Ligesom Grazie er Sjælen i Dansen, saaledes ere Stillingerne Basis for al Dans, og en væsentlig Deel af Pantomimen eller den høiere Dansekonst. Enhver skjøn, Stilling udfordrer nødvendig Decence, Aplomb eller Fasthed, Lethed og Accuratesse. Er den enten ugraziøs eller usikker, eller endog vaklende, og der kan spores kjendelig Anstrængelse derved, saa ophører den at behage Øiet. Desaarsaa vare enkelte af Madame Ginettis Stillinger ikke egentlig skjønne, endskjøndt hun udførte dem med den høieste Gad af Lethed, Accuratesse og Sikkerhed, fordi de ikke vare decente. Deslige konstige brukne Stillinger fortjene følgelig hverken at anbefales eller at efterlignes; de sees heller aldrig af Parisernes Terpsichore, Mademoiselle Bigottinii, og i Paris vilde dog Mad. Ginettiefter Kienderes eenstemmige Dom, først blive den tolvte i Rangen. At Demoiselle Pfeiffer ikke har viist deslige konstige, ugratisse Stillinger, hvilket Flere have anmærket som en Mangel ved hendes Dans, troer Anm. netop at være et Fortrin ved den. Jkke desto mindre maa man tillige erkjende, at hendes Stillinger langtfra ikke ere saa brillante og maleriske, som mange af Mad. Ginettis og Mad. Jansens, der ved denne Forestilling dansede en skjøn serieux Sølv, og som desuden overgaaer Demois. Pfeiffer meget med Hensyn til Perouetter og den seriense Characteerdans. Dem. Pfeiffers Udvortes er meget vakkert, hun har en veldannet Figur, et talende Ansigt og smaa Fødder. Hvad Hr. Schneider angaaer, da staaer han tilbage for Funck, men danser forresten ikke uden Smag og Lethed. Dem. Pfeiffer jun., som fremstilte Amor, kan ikke sammenlignes med den sletteste af vor Bournonvilles Elever.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-14
Den Svenske og Norske Post, som ellers almindelig indtræffe hertil om Onsdagen, ere endnu i Dag Formiddag Kl. 11 ikke ankomne. Man formoder en eller anden pludselig indtruffen Begivenhed at være Aarsag til denne Postens Udeblivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-14
Kjøbenhavns Børs d. 13 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 388, a vista 393. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. 16 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 400. Specier solgtes til 24 Rbmk. a 24 Rbmk. 2 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 98. Norske Rigsbks. 28. Dito Species. 18. Svenske Sedler 6 Rbmk. 8 s.a 6 Rbmk. 10 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-14
Den Baierske National-Tidende Nr. 16, München d. 19 Jan. 1818, indeholder følgende: " En Ubenævnt fremstaaer i det Amber ger Ugeblad imod Yttringen af Mishag i Thea terne. Han siger: "Skuespilleren fremtrædet som Forretningsmand *), og han kan ikke tvinges til at modtage offentlige Jnjurier *), maar en Skomager syer slette Skoe, saa kan man gaae til en Anden, eller anklage ham, men man kan deraf ikke tage nogen Anledning til at udpibeham paa offentlige Gader og Stræder *); i det mindste er han ikke forbunden til at tage det derimod *). En Skuespiller, som kun hæver sig lidet over det Slette, har allerede Fordring paa et høiere Trin af Haandteringerne *), ogsaa har øfte Hændelsen og Lidenskab Deel i dette Tegn paa Mishag 5). Endelig vil han, at Politiet, først skal forbyde og advare, derpaa fordeele visse forklædte Folk paa alle Pladser i Parterret, og lægge nøie Mærke til dem, der gjøre Allarm. Disse skulde de da ikke tabe af Sigte; men om end Allarmen i Skuespilhuset blev nok saa stor, skulde de ikke foretage noget, men i alt Fald endog pibe eller trampe selv med, for ikke at gjøre sig mistænkte 7). Den anden Dag derimod optager Politiet et Forhør, og lader sig ved ingen Udflugt vildlede i Straffens Udøvelse; men dog bør det for første Gang kun straffe lempeligen, saa at Omkostningerne med denne Expedition, dækkes 2). Forfatteren (vedbliver Bladet) lader ved sit besynderlige Forslag formode, at han endnu ikke, har været i noget i stort Skuespilhuus, og mende vilde Politiet beqvemme sig til, paa ovenanførte Mande ved sine Betienters Forklædming, at etablere efter hver Forestilling en Retsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-14
Anmærkninger. 2 Ganske rigtig, og det tiltet høiere Begreb, da offentlige Konstfremstillinger endnu subsummeres i dette Begreb. *) Deslige Yttringer af Mishag involvere ingen Jnjurier. Theaterdirectionen og de fremstillende Konstnere slutte en Overeenskomst med Almeenheden, efter hvilken de første paatage sig den Forpligtelse, at vække den sidstes Velbehag, derfor betaler den sidste sine Penge, og den har Ret til, naar den skuffes i sin Forventning, at yttre sit. Mishag, hvilket er en nødvendig Følge af det første; thi der bliver ingen anden Erstatning for Publicum. Dette simple Retsforhold lader sig ikke bestride. Den, som altsaa udsætter sig for den offentlige Mening (Bifald og Mishag), og i Forveien contraherer derom, den lider a den sidstes Yttring ingen Jnjurier, fordi det Væsentlige af en saadan, Ærskrænkelse, mangler her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-14
Det samme gielder om Theater=Kritiken, der maa have samme Ret, som hver Tilskuer. Men efter den Ubenævntes Argumentation, falde alle Recensioner og Critiker overende. Skomageren kan jeg saggive; men ikke Skuespilleren og Directeuren. *) Deri kan han handle som han vil. *) Jo høiere han staaer, desto høiere Bifald vil han lønnes med. ) Der kan gives deslige Tilfælde, men kun undtagelsesviis, og Undtagelser kunne ikke tjene til Regel. ") Ret? Hvor ingen Forbrydelser er, der finder heller ingen Straf Sted. Vore, paa moralsk Frihed grundede Love, skjende i det mindste intet til deslige. *) Det er vel og Hovedsagen, og den Ubekiendte er uden Tvivl en siden Tydsklands Be vielse brødløs Mouche. *) Visselig ikke! Det har andet at bestille, end at bekymre sig om Ting, der ligge uden for dets Virkekreds. Det offentlige Konstværk hører for Critikens og den offentlige Menings Domstoel. Saaledes var det i Oldtidens meest polerede Stater, i Athenen og Rom., og saaledes er idet, Gud og vor liberale Forfatning være lovet, ogsaa hos os Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Den hidtil ved Skatternes Oppebærelse brugelige Cataster eller Matrikul er fra 1775.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Den i Danmark brugelige Matrikul er fra Christian den Femtes Tid. Under denne Konges Regjering fandt en almindelig Jordopnaaling Sted, og Beregningsvæsenet stod under den daværende Professor i Mathematiken ved Kjøbenhavns Universitet, Jens Dinesens Bestyrelse. Hvor megen Tid det udkrævede, sees bedst deraf, at denne Opmaaling varede fra 1681 til 1690. Hartkornet blev bestemt i Forhold til Jordens Godhed, en Tønde Udsæd beregnet til 1400 Alen, og Jorden classificeret i god, middelmaadig, skarp og ond Jordart. Disse 44 Classer gieldte for Sjælland og Fyen. J Jylland var Jorden deelt i 6 Classer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
J Forordningen om en aarlig Afgivt af Besiddelse, Nytte og Brug af faste Eiendomme d. 1 Octbr. 1802) hedder idet (§. 44).: "Da den nu gieldende Matrikul, ved sin Ælde, formedelst mange siden den Tid, da den blev forfattet, foregaaede Forandringer, er bleven mindre beqvem, til derefter at paaligne alle nye Skatter og offentlige Byrder, har Kongen besluttet at lade forfatte en ny Matrikul saavel for privilegeret som uprivilegeret Jord i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Justitsraad N. J. Neergaard, Eier af Gundersløvholm, har i sit for ikke længe siden udgivne lidet Skrift om Danmark Skattevæsen, undersøgt denne Gjenstand, vel ikke med den Udførlighed, som den kunde fortjene, men dog med sjelden Sandhedskjerlighed. Han mener, at det ti forhenanførte Anordning bestemte Forhold ikke synes at være det rigtige. Uforholdsmæssigt finder han det, at en Tønde Land af den bedste Jor svarer kun lidet mere i Afgivt end en Tønde Land af den allerringeste i Jyllands opbrudte Heder. Efter hans Mening burde 1 Tønde Land af de ringe af Jyllands til Skat, ansatte Jorder, i det allermindste, forholde sig til en Tønde Land bedste Jord, som 1. 10, men efter Forordningen beskattes det i et Forhold som 10. 14. - Det vilde lede os for langt bort fra Maalet, omstændeligen at undersøge denne Paastands fuldkomne Rigtighed, men at Afgivterne af Jorden, ere i Almindelighed hos os ulige fordeelte, derom synes ingen Tvivl at være tilbage. Jmidlertid skal der arbeides paa en ny Matricul, og Begyndelsen være gjort med Jylland. Naar denne engang bliver færdig, ville hine Klager falde bort af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Hvad Landskylds Paalæggelse i Almindelighed angaaer, da har den gjæve T. Rothe yttret sig herover ligesaa frimodigen som kraftfuldt, i sin Bog om vort Landvæsenssystem, der, skjøndt Tingene siden han skrev den, meget have forandret sig, dog indeholde mangfoldige Jdeer, der endnu fortjene at tages til Eftertanke. Med Rette paastaaer han deri, at naar Agerdyrkningen trykkes, saa bliver Virkningen den samme, som naar Hjerteaaren i det menneskelige Legeme trykkes, thi da frembølger fordærvende Følelse det hele Blodomløbsværk igjennem. "Det er et let Arbeide", siger han: "for en Finantsminister at tage Statens Jordbog for sig, beregne til hvad mere Værd Jorden er stegen; derefter lægge den een eller flere Rigsdalere paa hver Tde. Hartkorn. Strax kan vel en betydelig Summa vindes, og man kan bramme med den flux formerede Statsindtægt; men aldrig skal Manden, der vil gaae denne lette Vei, der maaskee ei havde Sielsævne til at gaae en anden møisommeligere, vel krævende længere Tid, men dog sikkre re, aldrig skal han for de politiske Tænkere faae høiere Ære, end en dristig Plusmager." Matrikulskatten kalder T. Rothe et Klenodie for vor Agerdyrkning, som holder Veien aaben for alt Slags Bondevindskibelighed." Betragter man denne Skat fra visse Sider, saasom dens Retfærdighed, den Ubekostelighed, hvormed den kan indkræves, og dens Oppebærelses uskadelige Jndflydelse paa Sædelighed, saa fortjener den nægteligen hiin Benævnelse. Men skal den have alle disse Egenskaber, saa ere de Vanskeligheder, man møder ved dens Ansættelse, heller ikke faa. En Matricul, som skal svare til sit Øiemed, maa Tid efter anden forandres, og en saadan Forandring udfordrer baade megen Tid og Bekostning. Den nærværende østerrigske Matricul er ikke ældre end 43 Aar, og dog seer man sig allerede nu nødsaget til at forfatte en ny. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Jndenlandske Efterretninger. For nogen Tid siden blev i Mariboe en Koe kjøbt for 140 Rbd., der veiede 38 Lpd. 12 Pd. Talgen af denne Kog veiede allene 8 Lpd. og Huden, 5 Lpd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Det ved Fanøe strandede Skib, som var afsureret i Hamborg for 30,000 Rd., fandtes ved Bjergningen at være ladet med Sand og Steen istedetfor Vare. Paa grundet Mistanke og Bedrageriet blev Skipperen og Mandskabet arresteret og afhørt, og paa Rygtet herom til Aarhuus forsvandt Personerne Musmann og Schwedler. Beklageligt, at slig Niddingsfærd skal kunne spørges fra vort gamle Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Efter at Barometret fra sin sidstommeldte, meget lave Standpunkt 27 - 6 langsom begyndte at stige og uden at Vinden forlod det sydlige Hjørne der nu i lang Tid har bragt os Slud og Uveir, naaede det iforgaars 28 - 10, uden at Vinden forandrede sig, bragte os deligt Foraarsveir og Natfrost. Jmorges var det endnu med samme Vind 2 Sr. Frost, og er dette, som sandsynligt, en Følge af den sydlige Horizonts Rensning, saakan vel endnu naar Vinden omsider gaaer Østlig, komme streng Vinter nok. Lerken lod sig høre, Dage for Kyndelmisse. - dog det gjorde den og saa 1779, og endda gik vi ind i Foraaret uden nogen mere Vinter; men Østen Vinden udeblev samme Aar til langt inde i Sommeren. (Jversens Av.) Efterretninger om Corsøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
I Anledning af det i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 9 Anførte, angaaende Brændeviinsbrænden paa Landet, opgives Følgende: der bruges i Skotland ved Afgifternes Svarelse af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Brændeviinsbrænderier. Brænderiredskaber, Kiedler og Kar, ere der, som i Kjøbstæderne her, maalte og Jndholden antegnet. Afgiften er bestemt efter hvad der kan frembringes med Redskaberne i een Maaned, naar de benyttes saa got og saa meget muligt. For en Maaned betales da Afgiften forud, og Eieren eller Brugeren har derefter ubehindret og uden videre Tilsyn Benyttelsen af sine Redskaber i den Maaned, saa godt han veed, vil og kan. Efterladenhed eller slet Brug er naturligviis hans Skade, men kan han bruge Redskaberne tiere eller bedre end Beregningen har forudsat, er dette derimod hans lovlige Fordeel. Betaler han ikke Afgiften forud for næste Maaned, forsegles hans Redskaber, og han kan da lade dem saaledes henstaae ubrugte og uden Afgifts Svarelse, saalænge han vil, indtil han atter vil begynde og betaler forud for en Maaned Afgifter, indrettede efter en vis Tid, synes at kunde anvendes ogsaa ved store Brænderier paa Landet under Opsyn af nærmeste Embedsmænd, og ville formodentlig have til Følge, at Vedkommende gjorde sig Umage for at bruge Redskaberne paa den fordeelagtigste Maade mueligt, thi ellers vilde det ei svare Regning, og dette var da godt baade for Staten og Landmanden. Qvægavlen ville tiltage, og, som en Følge deraf, Kornavlen. J Tilfælde af saa betydelig Misvært, at Mangel paa det fornødne Brødkorn befrygtes, kunde al Brændeviinsbrænden, i det mindste paa Landet, forbydes, og altsaa alle Brænderieredskaber forblive under Forsegling. saa beslag udi at i afde beslag udi at i afde
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Kjøbenhavns Børs d. 17 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 386, a vista 385. Amsterdam 2 M. 390, a vista - . London 2 M. 16 2/3 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 390. - Specier solgtes til 23 Rbmk. 8 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 97 1/2 a 98. Norske Rigsbksedler 29. Dito Species. - Svenske Sedler 6 Rbmk. 6 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Norge. Efter Foranstaltning fra Regjeringen bleve de til Norges andet ordentlige Storthing ankomne Repræsentanters i Grundloven befalede første Samling, der dennesinde maatte indtræffe Mandagen den 2den Febr., ved Herolder bekjendtgjort i Christiania Søndag Middag den 1ste Febr. Kl. 12, under Escorte af en Commando ridende Jægere med to Trompetere. - Den 6te Febr. anmeldte sig en Deputation af ni af Storthingets Medlemmer, af hvilke Statsraad M. H. Rosenkrantz, Storkors af Dannebrog, Commandeur af Nordstjernen. og Dannebrogsmand, var ordførende, for den forsamlede Norske Regjering, og anmeldte, at Storthinget, i Overeensstemmelse med Grundlovens 74de §., havde constitueret sig, og anmodede derfor, at Storthinget maatte af Hans Majestæt blive aabnet. Hs. Excellence, Rigets Statholder, Greve Carl Mørner, En af Sverriges Riges Herrer, Ridder og Commandeur af Hs. Kongelige Majestæts Ordener, Ridder af Kong Carl den Trettendes Orden, m.m., tilkjendegav Deputationen, at han ved naadigst Rescript fra Hs. M. Kongen var bemyndiget til at aabne Storthinget paa Høistsammes Vegne, hvilket vilde skee næste Dags Formiddag den 6te Febr., Kl. 11 Slæt. Til den berammede Tid begav Hs. Excell. Statholderen, ledsaget af Dhrr. Statsraader, Høiesteret og øvrige Authoriteter, sig til Storthingets Forsamlingsted, og blev da Norges Riges andet ordentlige Storthing paa den i Grundloven bestemte Maade høitideligen aabnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Bekjendtgjørelse. Onsdagen d. 18de Febr. afholdes i St. Pedersstræde No. 120 en Auction over en betydelig Deel Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Cataloget faaes for 16 Rbs. paa Auctionsstedet og hos Universitetsboghandler Brummer, paa Østergade Nr. 52. Chr. C. Wettwer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og do. lemtende Aargang. No. 15. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 Februari 1818. Noget om Sangens Forbedring ved den offentlige Gudsdyrkelse paa Landet; et Forslag, tilegnet Dhrr. Componister. Non semper en sunt, qvæ videntur, prima krons decipit multos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-21
J Anledning af visse opblæste Nedskuelser, paa Almeenhedens eenstemmige Dom. Menekkates en indbilsk Nar – saa vidt sit Galskab drev, At han: "Menekrat-Jupiter Kong Philip hilser!" skrev. Med ynksomt Smiil hiin høie Drot saa svared galne Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-21
Kong Philip ønsker Menekrat - Helbred og - sund Forstand!" Blok Tøxen. Loses Steentryk=Kort Wistnok skylder man Hr. Lose Tak, fordi har giver den danske Ungdom en saa hensigtsmæssig Samling af Landkort i Hænde, til saa billig Priis. Men, da hans hele Bekjendtgjørelse herom vidner om roesværdig Stræben til Fuldkommenheds Maal, vil han vist ei heller optage det ilde, naar Anmelderen her gjør ham opmærksem paa nogle Feil, der findes paa Prøvekortet og saa meget mindre der bør taales, som det just er Kortet over Fædrenelandet, om hvilket man maatte vente, at det udfærdigedes med udmærket Omhyggelighed, især da vi dertil have saa gode Hielpemidler. Hals Skandse ligger, som bekjendt, ved Liimfjordens Udløb i Kattegattet, paa nordre Side, men paa det uilluminerte Prøvekort findes den ei, og paa det illuminerte er den anlagt tæt norden for Hobroe Fjord, hvor Landsbyen Alt ligger, altsaa 4 til 5 Mile sydligere, end dens rette Beliggenhed. Ligesaa er Grændsen for og Benævnelsen af Aalborg Stift anført aldeles urigtig. Dette Stift har ikkun Aalborg Bye, med tvende smaaLandsogne, sønden for Liimfjorden, og ligger i øvrigt ganske norden Fjorden, eller i samme. Her derimod ere Aalborg Amts 7 Herreder, Fleschum, Hellum, Hindsted, Hornum, Slet, Aars og Gislum Herreder, der alle høre til Viborg Stift, henførte til Aalborg Stift. Anmelderen maa ei fortie det Fortrin ved Hr. Loses Kort, at Navnene paa Storagen og Skjernaae ere tilføiede her da de mangle, end- og paa det, i forrige Aar, fra Søekort Archivet udgivne Kort, paa hvilket og findes den Feil, at Byen Skjern er anført aldeles urigtig, der omtrent, hvor Byen Hammershøi ligger, imellem Viborg og Randers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-21
Et Ønske vil Anmelderen endnu tilføie, at Navnene Lechraborg, Herlufsholm, Brahetrolleborg, Augustenborg, Guddom lund, Løkken og Vexøe maatte finde Plads paa Kortet, ligesom og Navnene Nørreriis og Ørnebjerg formodentlig der vilde være hvor dansk Mand velkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-21
Jndenlandske Efterretninger. Hver Menneskehedens, Sandhedens og Religionens Ven maa det inderlig glæde at erfare, at Harms har fundet sin Mand. Foruden flere Værdige, som have optaget den dem tilkastede Handske, er Talen her især om et under Titelen Menneskeforstand nylig udgivet Skrift, af Hr. Meyer, Præst til Hagenberg paa Als, hvori de Harmsske saakaldte Theses ere ikke blogjendrevne men tillige fremstillede i deres hele Usselhed. Hr. Meyers Skrivt aander heel igjennem blid Religiøsitet, forenet med Jver for Sandhed, og ægte attisk Vid, men tillige Fanatismens og Hierarkiets svorneste Fiende, som selv med Varme udbrydet: "Gud opholde Kongen intet uafhængigt Kirkeregimente!" En saa kraftig Modgift kan umuelig forfeile sin Virkning, og som der ofte flyder Godt af det Onde i Verden, har Man ogsaa hine christelige, Forstand og Følelse lige oprørende Theses, at takke, at Mænd med saa fortrinligt Kald dertil have opladt Røsten i Menneskets helligste Anliggende. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-21
Som et Tillæg til de i dette Blad meddeelte Efterretninger om Skoven ved Corsøer (som i Holbergs Geographie kaldes Klarskov) Fan endnu føies følgende paalidelige Efterretninger: i 1802 blev Skoven opmaalet af Landinspecteur, Lieutenant Pedersen, og befandtes da at udgjøre et Areal af 213 Tdr. 4,769 Alen Land. Aaret 1800 befandtes Skoven at indeholde 3524 Bøgestammer, som bleve taxerede til 3508 Favne Brænde, og 330 Eegestammer. Det er forresten faldet Redakteuren ind, om det ikke var til Fordeel for Corsøer Bye successive at nedlægge denne Skov, og at indtage disse 213 Tdr. Land til Fordeel for Communen; deels til Agerbrug og deels til Græsning for deres Creature, og derimod at bruge de 1100 Tdr. Land (thi saa stort troer jeg Arealet er) som ligge paa Halskovs Odde til Skovplantning. Denne store Jordstrækning bruges nu blot til Græsning, og ligger meget ubeleilig for Byen, da Jndvaanerne skulle passere Vandet for at komme til den, hvorfor den ogsaa bliver blot benyttet til Overdrev, og paa en meget ufuldkommen Maade, naar derimod 50 Tønder Land bleve indtagne af Corsøer Skov for hver 250 eller 300 Tønder Land af Halskovs Odde, som bleve beplantede med Skov, saa kunde Ombytningen uden Vanskelighed udføres; Brænde salget af den ryddede Skov vilde tjene til at dække alle Omkostninger og til den nye Skovs Anlæg; og Byen vilde befries fra en stor Uleilighed med sin Græsning, som den nu er underkastet, og aabne sig store Jndtægtskilder i Fremtiden. Er endog Jordbunden paa Halskovs Odde skarp og sandet, og ikke tjenlig til Bøge= og Egetræer, saa kunde Den bruges til Grun= og Fyrretræers Beplantning. Redacteuren erklærer dette Forslag for ikke andet end en Jdee, som maaskee er moden og uudførlig; og han modtager gjerne en indsigtsfuld Corsørianers Betragtning derover, tog motiverede Gjendrivelse deraf. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-21
Ved Gulvets Omlægning i Mariboe Domkirke er for nogle Dage siden i en muret Begravelse funden en Messingplade med følgende Paaskrivt: Anno 1602 Løverdagen den 6 Februari døde ærlig welbyrdig Jomfro Margrete Norby som var Abdis i Maribo Closter paa sitte An och var terlig och welbyrdig Peder Norbys Dacer paa Veye Gaard: Gud gifve hende med alle Guds Børn en aledelig Opstandelse. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-21
Nyborg, den 15 Febr. Jdag maa Nyborg, Post og Færgefartøier tredie Gang i Vinter tye ud til Slibshavn formedelst Jis, som samler sig paa Fjorden. Herfra ventes altsaa at den Hamborger saavel Brev, som Pakkepost idag komme til at afgaae til Sielland. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-21
Odense. En Plage, hvorover næsten alle Landboere høres bittert klage, da den falder dem snart byrdefuldere end deres egne Fattiglemmer, er den Sværm, som under Benævnelsen af Haandværksvende daglig og næsten timeviis hjemsøger dem, og ofte med Grovhed afnøde dem Reisepenge. Disse vandrende Caravaner gjennemstrømme Landet i alle Retninger, og det fortjente høilig at tages under Overveielse, hvilke alvorlige Midler der lod sig anvende for at styre dette systematiske Dagdriverie. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-21
Kjøbenhavns Børs d. 20 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 378, a vista 383. Amsterdam 2 M. 357, a vista . . London 2 M. 16 2/3 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 387. Specier solgtes til 23 Rbmk. 4 s., for Committee, sedler blev givet (med Rente) 110 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 96 1/2 a 97. Norske Rigsbksedler 2 a 28. Dito Species. - . Svenske Sedler 6 Rbmk. 5 s. - Disconto 6 PC. ma