Berlingske Tidende, 1836-03-23
Det er ved Statsgieldens totale Adskillelse fra Finantserne og Henlæggelse under en Nationalbestyrelse paa den ovenfor angivne Maade, og ved Stats udgifternes Formindskelse ved Besparelser og Jndskrænkninger i de enkelte Dele af Statshuusholdningen. Kun heri seer jeg Frelse for Danmark, og jeg vilde svigte min Pligt, om jeg ikke udtalte dette som min faste og urokkelige Overbeviisning. Det er blevet vort store og ophøiede Kald at frembære Folkets Ønsker for Kongens Throne, og det er paalagt os i vor hele Virksomhed kun at udtale vor samvittighedsfulde Overbeviisning om, hvad vi troe, at der kan fremme Landets Vel. Det er denne Ret jeg benytter ved at anmode Forsamlingen om at indgive en Petition til Hans Majestæt om, at disse Nationens tvende Hoved ønsker maae blive opfyldte. At en saa omfattende Forandring i en af de vigtigste og meest forviklede Grene af Statsbestyrelsen ikke er noget Øiebliks Værk, behøver vel ikke at bemærkes, og det er saaledes ikke at tænke paa, at der, om ogsaa Hans Majestæt strax maatte lade træffe de fornødne Foranstaltninger i denne Anledning, vil kunne blive forelagt den nærværende Forsamling noget Resultat, af de Forhandlinger, der i dette Øiemed maatte blive paabegyndte. Jmidlertid er Sagen af en saa paatrængende Vigtighed, at den maa ønskes fremmet snarest muligt; den er derhos af et saadant Omfang, at den kræver de dygtigste Kræfter for hurtigt at tilendebringes, og den er et saadant Nationalanliggende, at den, som i sin Tid Nationalbankens Grund lægning, synes at burde ordnes ved særlige, af Nationens Midte dertil udvalgte Mænd. Stændernes Forsamling bør derfor, efter min Formening, andrage paa, at en provisorisk Finants commission, som Hans Majestæt allernaadigst. maatte behage at udnævne, men som formeentlig ikke burde bestaae af Embedsmænd alene, maa blive nedsat til at samle og bearbeide alle de fornødne Materialier til Ordningen af Landets hele Finants- og Credit-Væsen, for derefter at udkaste en Plan, deels til Statsgjeldens Adskillelse fra Rigets Finantser og dens fremtidige Organisation paa den ovenfor antydede Maade, og deels til Besparelser og Jndskrænkninger i de forskjellige Grene af Statshuusholdningen. Denne Commission maatte derhos angive Midler til, hvorledes Udgifterne foreløbigen kunne dækkes, indtil de Besparelser kunne sættes i Kraft, som maatte findes tilraadelige men som ikke strax kunne indtræde, og hvis et nyt Laan, i dette Øiemed skulde være aldeles uundgaaeligt (hvilket dog ikke antages at ville blive Tilfældet, da Statens Activer formeentlig ville kunne dække Underballancen for den første Tid, og de mange ovenomhandlede specielle Fonds siden ville kunne tjene til Gjeldens Reduction, maatte den tillige foreslaae, paa hvilken Maade et saadant Laan, der dog kun burde skee tilGjeldens Afbetaling og saaledes ikke virke nogen forøget Byrde for Staten, lettest kunde arrangeres. Hvis Nationalbanken til hiint Øiemeds Opnaaelse skulde giøre nogen Slags Opofrelse af dets lovhjemlede Rettigheder – Noget, som dog paa ingen Maade synes tilraadeligt, da dette, med saa stor Opoffrelse grundlagte og for Landets Pengevæsen saa vigtige, Jnstitut bør blive udenfor al saadan Berørelse med Finantserne – da kan i alt Fald, som ovenbemærket, ikke Bankbestyrelsen, men kun Bankens samtlige Actionærer, igjennem dertil selvvalgte Repræsentanter, meddele Samtykke til nogen saadan Eftergivelse af Bankens Rettigheder. Ligesom den nævnte Finantscommission maatte forfatte et fast Statsgjeldsreglement, i Overensstemmelse med hvilket den fremtidige Statsgjelds-Bestyrelse havde at bekjendtgjøre et aarligt Regnskab over Bestyrelsens Virksomhed, indeholdende nøiagtig Forklaring over Gjeldens Størrelse og dens successive Forringelse, med tilføiet Oplysning om Antallet af de indfriede og annullerede Obligationer, der offentligen burde foranstaltes tilintetgjorte, saaledes maatte Commissionen fremdeles udkaste et Finantsbudet, der nøiagtigen og fuldstændigen maatte vise Landets aarlige Jndtægter og Udgifter og disses detaillerede Anvendelse, hvilket, med de Forandringer og Jndskrænkninger, der Tid efter anden maatte for regaae, aarligen maatte bringes til offentlig Kundskab. For at dette Budget kunde give Undersaatterne en aldeles nøiagtig Kundskab om hele Landets Skatte- og Afgifts-Væsen, maatte det være ledsaget af en oplysende Forklaring om Størrelsen af de Byrder og Afgifter, der, foruden Skatterne til Statskassen, paahvile saavel Landet som Kjøbstæderne, hvilken Oplysning ikke kan være vanskelig at meddele, da der aarligen til Cancelliet og Rentekammeret indkomme schematiske Beretninger over disse Byrder; hvorimod den er aldeles nødvendig, naar Man skal have nogen sikker Mening om, hvorvidt Hartkornsbrugerne og Kjøbstædborgerne ere istand til at bære flere Byrder, end der allerede paahvile dem. Endelig maatte denne provisoriske Finantscommission udkaste en Plan til Organisationen af den tilkommende Statsgjeldsbestyrelse og udarbeide et Reglement for Bestyrelsens Virksomhed, hvilke Attstykker vilde komme til at svare til Octroien og Reglementet for Nationalbanken. Naar samtlige disse Gjenstande af den provisoriske Finantscommission vare tilendebragte. og derefter Hans Majestæt forelagte og af Allerhøistsamme approberede, hvilket formodes at kunne skee i Løbet af et halvt Aar, naar Sagen strax paabegyndes og uafbrudt fortsættes, maatte den udarbeidede Plan derefter forelægges Stænderne til derover at afgive deres Betænkning, for at den nye Statsgjeldsbestyrelse med Begyndelsen af Aaret 1837 kunde træde i Virksomhed, og det nye Finantsbudget til samme Tid offentliggjøres, som fremtidig Regel for Landets Jndtægter og Udgifter. J dette Øiemed maatte derfor en extraordinair Sammenkaldelse af Rigets Stænder finde Sted i Slutningen af næste Aar, for at dette vigtigste Statsanliggende af Nationens Repræsentanter kunde blive prøvet og overveiet, og Sagen derefter indstilles til Hans Majestæt til endelig Antagelse. Dette er det Forslag, jeg har troet at burde forelægge Forsamlingen i en Sag, der er af den største Vigtighed for Landet, og jeg tillader mig, i Overensstemmelse med alt Foranførte, at indstille til Forsamlingens Overveielse, at der til Hans Majestæt maa blive indgivet en allerunderdanigst Forestilling, som maatte gaae ud paa følgende Punkter: 1) At Statsgjelden, hvis Af- og Tiltagen siden Freden nærmere ønskes oplyst, for Fremtiden maa aldeles fraskilles Landets Finantsvæsen, og, i Lighed med hvad der er skeet i Preussen, underlægges en Nationalbestyrelse, paa samme Maade som det er Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette skeet i Henseende til Rigets Bank- og Pengevæsen. 2) At der, for at tilveiebringe Ligevægt i Statens Jndtægter og Udgifter, maa, da Landet intet yderligere Skattepaalæg taaler, skee de fornødne Besparelser og Jndskrænkninger i de forskjellige Grene af Stats huusholdningen; at navnligen Udgifterne til Armeen og til Flaaden, til det udenlandske Departement og til Pensioner og Gratialer maae underkastes den nøiagtigste Revision, og alle blot mulige Jndskrænkninger deri foregaae; og at derefter et Finantsbudget, der nøiagtigen og fuldstændigen maatte vise Landets Jndtægter og Udgifter og disses detaillerede Anvendelse, fremtidigen aarligen maa blive bragt til offentlig Kundskab. 3) At en provisorisk Finantscommission maa blive nedsat, saavel til at udkaste en Plan til Statsgieldens Adskillelse fra Rigets Finantser og dens fremtidige Ordning paa