JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Da Forhøret ikke den første Dag kunde tilendebringes, dekreterede Dommeren ham Huusarrest, indtil Forhøret som i Mandags kunde fortsættes. Men hvilket Syn, da Birkedommeren om Mandagen kom i Gaarden, fandt han Manden opdraget af Brønden, hvori han med en Fart havde nedstyrtet sig; men igjen, da Vagten var strax tilrede, ved dennes og Fleres Hjelp kom op. Han maatte nu bringes tilsengs og Forhøret standse, indtil han atter kom til sig selv. Jmidlertid gav denne Tildragelse en endnu større Formodning om, at han var den sande Aarsag til den afskyelige Gierning. Af det Svar han siden gav paa Dommerens første Spørgsmaal, nu var han falden ind til Gud og da han tillige havde yttret for Konen, at han ikke troede at kunne holde længere Stand, blev besluttet at Præsten tilligemed Mandens Kone, som var meget bedrøvet, skulde gaae ind til ham og formane ham. Nu brast han i Graad og bekjendte sin Forbrydelse. Ved Forhørets Kontinuation blev da oplyst, at han bemeldte Onsdag Morgen omtrent Kl. 3 besluttede Gierningen, gik ind i sin Foderloe og slog Jld i en Fyrtønde, antændte derved et Stykke Trøske, hvormed han gik op paa Høeslyden og stak det ind under Taget. Han gik derpaa ud af Gaarden efter Marken til. Saasnart Nogle, som vare til Smede, bemærkede Røgen, løb de afsted, for at faae Naboerne vaagnede, og da Gierningsmanden saae disse Folk komme, gik han i al Rolighed tilbage ind til sin Kone og kaldte paa hende og Børnene. Han er derpaa i Tirsdags under stræng Bevogtning ført i Arrest til videre Tiltale og fortjent Straf Undgieldelse for sin begangne Udaad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Aalborg, d. 24 Junii. Paa det i Gaar holdte Dronninglunds Marked blev Smørret solgt fra 12 til 24 s. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Aarhuus, d. 26 Junii. J Onsdags Formiddag mellem Kl. 8 og 9 havdes her et stærkt Tordenveir med svære Haal og Regnbyger. Ved Skanderborg skal Lynilden have slaaet ned og afbrændt et Huus, og i Egnen af Frysenborg have slaaet en Qvie ihiel. - En Dreng fra Skiering fik forleden, ved at sove paa Marken, en stor Snog i sig, men var saa heldig at faae den til at spadsere ud igjen, efterat den i flere Dage havde havt Logis i Drengens Mave. - J Coliud Sogn ved Greenaae faldt forleden Dag et vanvittigt Drengebarn paa 12 Aar ned i en Brønd, medens Forældrene og Folkene vare i Marken. Hændelsesviis kommer Søsteren og vil trække Vand op, og seer til hendes Forfærdelse Broderen dernede. Hendes Skrig hørtes af Seminarist Heldt, der strax ilede til, og uagtet Drengen nu var siunken til bund, fik han ham dog op, og bragte ham ved forsigtige Forholdsregler tillive igjen. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Kjøbenhavns Børs d. 30 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 255. Amsterdam 2 M. 236, a vista - . London 2 M. 10 1/2 Rbd. Paris 2 M. - . Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. til 15 Rbmk. 6 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 96 1/2 pr. 100; Oblig. 92 1/2 a 93. Norske Rigsbks. 21 til 21 1/2. Svenske Sedler 72 til 74 Rbs. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Blandede Efterretninger. Maria Rübel, en Clairvoyant (Klarsynet) i Langenberg (Hertugdømmet Berg).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Maria Rübel er 19 Aar gammel og født i Nærheden af Langenberg. Hun tjente hos en Bonde i Velbert, og blev af denne sendt ud i Skoven, for at hugge Enebærbuske. Det var Vinter, og Jorden frossen; hun faldt, og saarede den venstre Haand med den fløve Ende af Øxen, saa at Haanden qvæstedes og der kom Splinter deri. Hun blev behandlet af en Saarlæge i Nabolavet, der tog to Splinter ud. Jmidlertid paafulgte Helbredelsen meget ufuldkomment, og Saaret grote fast til. Der yttrede sig katoleptiske Krampetræk, der af Vildfarelse antoges for epileptiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Henimod Kl. 8 kom Nogen, der bragte den Efterretning, at hun i et Huus i Nabolavet var falden i Søvn, og laae i en heftig Krampehøste. Vi gik derhen. Hun laae baglænds paa en Stoel, i Armene paa Konen i Huset – i en qvælende Hoste, hvoraf hele Ansigtet var hovent. Hun kunde ikke tale. Da hun ved Haandpaalæggelse var noget beroliget, sagde hun man skulde lægge hende noget Blaasteen (Lapis infernalis) paa Saaret, for at vække hende, da hun ellers ikke kunde paagne. Man vilde ikke gjøre dette. Haanden blev bunden op, og Saaret paa maanetisk Maade aandet paa. Hun begierte, at den skulde trykkes. Haardere, Haardere, raabte hun Hun vaagnede. - J det hun vaagnede raabte hun, O, vee, og fortrak Ansigtet til Graad. Hun blev nu spurgt, hvorledes hun var kommen i denne Tilstand, Hun vilde ikke sige det. Den anden Dag erfarede vi, at Datteren i Huset, hvor hun var i Besøg, havde strøget hende - at hun havde bedet denne, ikke at gjøre det, men da denne endnu et Par Gange var bleven ved at gjøre det, faldt hun i hiin Søvn og Krampehoste; den anden Pige havde, af Angest, da hun hørte dette, listet sig bort. - Det Mærkværdigste ved denne Begivenhed syntes mig den hurtige Opvaagnen - og den pludselige Overgang fra een Tilstand til den anden; - dernæst, at hun bedømte Saarets Trykning i to Tidsmomenter, der laae saa nær sammen, saa forskjelligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Jeg underskrevne Joseph Woodward, førende Skibet Adamant af Hingham, opdagede paa min Reise fra Penobscot til Hingham, sidste Løverdag Klokken 2 P. M. Agementicus, seilende V. N. V. ti Miles Afstand, paa Vandets Overflade, Noget, som syntes at være omtrent af en Storbaads Størrelse. Jeg formodede, det var Vraget af et Skib jeg mødte, men ved at nærme mig samme saaes til min og mine Folks Forhauselse at det var en uhyre Søe-Slange. - J det vi kom den nærmere snoede den sig sammen og skjød sig fremmed en skrækkelig Hurtighed. Da Vinden har paa, blev det nødvendigt at gjøre en Vending, og, ved igjen at nærme os den, snoede den sig sammen som forhen og kom tver for Skibets Fordeel i en Afstand af ikke mere end tredsinstyve Fod. Da jeg havde et Gevær ladt med en Kugle skjød jeg det af paa dens Hoved. Kuglen og Skudet hørtes tydeligen ramme den og kastes tilbage, som affyret mod en Klippe. Men den rystede gyseligen sit Hoved og Hale, snoede sig igjen sammen og kom imod os med langt opspærret Gab. Jmidlertid havde jeg igjen ladet mit Gevær, og agtede at afskyde samme i dens Gab, men den kom os saa nær, at jeg frygtede for Følgerne, og lod det være. Den kom tæt under Bugen af Skibet og dersom det ikke var bleven holdt i Afstand, skulde den have kommet om Bord til os. Den sank ned under Skibet, Hovedet i en betydelig Frastand paa den ene Side af samme og Halen paa den anden. Den bevægede sig omkring os omtrent i fem Timer. - Jeg og mine Folk havde sandsynligen her den bedste Leilighed, til at see den. Efter mit Skjønnende var den i det mindste to Gange saa lang som mit Skib, nemlig ce Hundrede og tredive Fod, dens Hoved var omtrent af en Stor Baads Størrelse, nemlig fjorten Fod; dens Krop neden for Halsen i det mindste sex Fod i Diameter, dens Hoved var stort i Forhold til dens Krop, dens Hale var dannet som den saakaldte Squid, Kroppen var af mørk Farve, og lignede Rygraden af en Hayfisk, dens Øren vare omtrent tolv Fod fra Enden af Hovedet, og dens hele Udseende var meget skrækkeligt. Maaden, hvorpaa den snoede sig selv sammen, syntes at skee ved at sammentrække sin Krop paa en Deel Steder i perpendiculaire Directioner, og sætte sin Hale saaledes, at den kunde skyde sig frem med stærk Kraft, den kunde trække og snoe sig i hvilkensomhelst Stilling med tilsyneladende stor Lethed og den skrækkeligste Hurtighed. Hingham, May 12te 1818. Joseph Woodward. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femtende Aargang. No. 53. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 Juli 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Skildring af den danske Handels Skjebne fra Aaret 1807 til 1818. (Fortsat, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Da nu saa mange Varer, der hidtil laae opdyngede, saavel i Privates som i det asiatiske Compagnies Pakhuse, vare komne ud blandt de Handlende, og der allene ved Compagniets to Auctioner 1808 vare solgte for 18 Tønder Guld Varer, saa bragte dette ikke blot stort Liv i Handelen, men gav ogsaa Anledning til en ny Speculation Handel paa Tid.. Udsigterne til Fred bleve ved det System, Napoleon havde valgt, og den Urokkelighed, Storbritanien satte ham imod, alt svagere og svagere. Man begyndte nu at frygte for vort Pengevæsen, og denne Frygt avlede den Tanke, at man maatte, saa meget som mueligt, sikkre sig, skjøndt den dog endnu kun opstod hos Enkelte. At adskillige Varer, som Steenkul, Tælle, Salt stege anseeligen i Prisen, var ikke saa meget en Virkning af hiin Frygt, som af virkelig Mangel, da disse Fornødenheder jevnligen brugtes i Mængde, og man for Krigen aldrig var eller behøvede at være betænkt paa at have saa stort Forraad deraf, som af Colonialvarer, der ikke allene havdes til egen Fornødenheds Tilfredsstillelse, men ogsaa som Handelsartikel. Jmidlertid lagde denne Mangel paa sande Fornødenhedsvarer dog den første Spire til hiin ulyksalige Speculationsaand, der har ødelagt saa Mange, og ligesaa meget fremskyndt som forøget Landets Trængsler. Men under de fleste Fornødenheders Stigen i Prisen, stode den første af alle, Kornvarer, dog endnu stedse meget lave, og i Begyndelsen af Aaret 1808 kostede en Tønde Hvede kun 6 Rd. til 6 Rd. 2. Mk. D. C. Fynboer, der laae her med store Ladninger af denne Artikel, maatte endog oplægge den af Mangel paa Afsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Ved Handel paa Tid forstod man at sælge Varer imod et Beviis, der gaves Kjøberen for at han havde kjøbt, og Sælgeren at han havde solgt et bestemt Qvantum Varer for en bestemt Priis, og som skulde modtages inden en vis Tid. J Begyndelsen kjøbte og solgte man Varer, der virkeligen vare til, men ligesom Tallet af dem, der ønskede at sælge Varer, uden at eie dem, eller at kjøbe Varer, uden at have de fornødne Penge dertil, voxte, saaledes blev det alt mere og meere Brug, at kjøbe og sælge i Luften. Naar Tiden kom, at den sidste Kjøber skulde modtage og den første Sælger udlevere Varerne, saa var Beviset for Kjøbslutningen allerede gaaet igjennem en halv Snees Hænder. Var det Solgte til Forfaldstiden steget, saa betalte den sidste Kjøber Avancen til de øvrige, vare de derimod faldne, saa maatte hver især betale hvad der var tabt. Stundom retournerede de solgte Vare fra den tiende Kjøber til den allerførste Sælger, som med stor Avance kjøbte sine egne Varer tilbage, uden at de vare komne ud af Pakhuset. De fleste Colonialvarer vedbleve at gaae til Hamborg, men da Handelen, næsten kun kunde drives over Land, var Fragtkjørslen især igjennem Hertugdommene meget betydelig. En Artikel, som ikke saaledes kunde udsendes, uden med stor Fare for Opbringelse, var Viin. Man beregnede, at Kjøbenhavn, efter Krigens Udbrud, havde et Forraad af 18000 Oxehoveder, og da man antog, at der i Almindelighed forbrugtes aarligen 6000, hvorunder indbefattedes Alt hvad der blev sendt fra Hovedstaden ud paa Landet og til Provindserne, saa havde man i det mindste Forraad for tre Aar, og da dette Forraad jevnligen forøgedes ved de Vine, som indbragtes med prisdømte Ladninger, saa kunde denne Artikel i de første Aar ikke stige saa overordentligen. En af vore Grosserere havde liggende 3000, og en anden 2900 Oxehoveder forskjellige Vine. - Svenske, norske, islandske og grønlandske Producter vedbleve ogsaa at stige, fordi de, ikke uden Frygt for Opbringelse af fiendtlige Krydsere, kunde føres hertil, og kun ved opbragte Priser kunde der bødes paa den store Mangel deraf. Tran, tørre Fiske, Jern, Glasvarer stege især. Faste Eiendomme stode længe i den gamle Priis, fordi Mange endnu drømte sig Mueligheden af et nyt Bombardement. Først i Slutningen af Aaret 1808, da denne Frygt var forsvunden, og Pengevæsenet af Grunde, som vi strax komme til at omtale, tog en ufordeelagtigere Vending, begyndte man at kjøbe Eiendomme og betale dem noget over deres gamle Priis. En af de første Gaarde, der paa den Tid solgtes til saadan Priis, var den forrige Fiedlerske paa store Kjøbmagergade. Den betaltes med 32,000 Rd. D. C. Nogle tyve Aar forhen var den solgt for 9000 Rd. Ligesom Coursen truedes med Forværrelse, søgte Regjeringen ved passende Midler at sætte Skranker derfor. En af dens første Skridt, i saa Henseende, var at tilkjøbe sig det asiatiske Compagnies Beholdninger af Cattuner og Theer, efter sidste Auctions høieste Priser; med et Tillæg af 10 pCt. Avance paa Cattunerne, 15 pCt. paa de grove og 20 pCt. paa de fine Theer, imod at Betalingen skeete i Kgl. Obligationer. Det Hele udbragtes til et Beløb af 362,000 Rd. D. C. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
J Børsenhalle-Listen meddeles en Beretning fra Capitain J. C. Altmann af det under dansk Flag seilende Skib Nordborg, dateret Havannah den 25 April &c. af følgende væsentlige Jndhold: den 9 April afseilede Skibet fra Havannah, og allerede den 11 blev det anholdt i Florida Bugten af en Sverøver under Buenos=Ayres Flag, som tog Skibet og satte Capitainen tilligemed Mandskabet efter fem Dages Fangenskab iland paa en lille kun af 2 Fiskere beboet Øe, Bai de Cadix kaldet, uden Andet end Klæderne hvori de gik og stode. Men ikke nok dermed. Næste Dag kom Røverne iland paa Øen bevæbnede og med det djævelske Forsæt at ville myrde hele Besætningen, for derved at skiule deres Skjændselsdaad. Efterat have drevet de Ulykkelige ind i en Fiskerhytte, tilkjendegave de dem denne Plan, med Betydning, at Capitainen skulde blive den sidste. En af Mandskabet blev nu fremtrukket; men i det samme to af Røverne lagde an paa hans blotte Bryst, sprang Fire af de Andre ud af Hytten og flygtede ind i Buskene, uden at rammes af de Kugler, Man sendte efter dem. Da deres Hensigt, at udslette ethvert Spor af deres Niddingsværk, herved var mislykket, lode de de Andre i No. og drog ombord igjen. Capitainen med Mandskabet begav sig derimod paa Veien til Havannah, hvortil han efter mange udstandne Besværligheder paa en Fodvandring af 60 Mile, og ofte uden i 6 Timer at have nydt saa meget som en Drik Vand, lykkelig indtraf den 24 April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Kjøbenhavn, den 3 Juli. J Handelen vedbliver det at være meget stille. Endeel Sukkere, ere vel i den sidste Tid blevne udskibede herfra til Østersøen, men i det Hele er der ingen Søgning efter Varer, og de hidkomne Ladninger, som ideligen sættes til Auction, blive usolgte, og maa oplægges til bedre Tider. Ligesom vor Cours forbedrer sig, falde Varepriserne i Numerair, og enhver vil derfor heller sælge end kjøbe. Den hidkomne, det asiatiske Compagnie tilhørende, Ostindiefarer, Frederik den Sjette, hvis første Bebudelse bragte Compagniets Actier til at stige indtil 440 Rbdlr., har ved sin Ankomst frembragt den modsatte Virkning, man havde Føie til at vente: Actierne ere, istedet for at stige, tvertimod igjen dalede til 340. Skibets indehavende Ladning bestaar af: circa 368003 Pund Salpeter, 54391 Pd. Sumatra Peber, 144743 Pd. hvid Jngefær, 27750 Pd. Mocca Caffe i 185 Sække, 3883 Pd. Bengalsk Jndigo i 150 Kister, 10292, Pd. Calliaturtræe, 137793 Pd. Jalune Bomuld i 503 Baller, 6200 Stykker Gorras Birbom 1ste Sort, 10806 Stkr. dito middel, 8000 Stkr. dito ordinair, 800 Stkr. dito blaae, 14700 Stkr. Bas tas Jugden, 15300 Stkr. dito Chitabully, 1000 Stkr. dito Muradabad, blaae, 116 Stkr. Sallempores Madras, 1000 Stkr. Cassas Chanderpore, 500 Stkr. Hammans dito, 2000 Stkr. Mamudies Meergunge, 600 Stkr. dito blaae, 1000 Stkr. Gouripore, tærnede, 500 Stkr. blaatærnede Kystmynster, 1500 Stkr. fine blaae Guilladeur, Tørklæder, a 10 Enkelte, 300 Stkr. dito ordinaire, a dito, 1500 Stkr. Soot Romals, fine, at - Af Kornvarer søges her 15 Enkelte. Byg under ringe Forraad endnu begierligt. Hvede er afsættelig, men de øvrige Sorter ere flaue. Priserne noteres som følger: Siellandsk Hvede 14 a 14 1/2 Rbdlr., Lollandsk dito 12 1/2 a 13 1/2 Dansk Rug 8 a 8 1/2, Østersøisk dito, til Udførsel, 9 3/4 a 10; Siellandsk Byg, 2 radet, 8 a 8 1/2, dito 6 radet 7 1/2, Jydsk dito 6 1/2 a 7, Siellandsk Havre 5, Jydsk dito 4 a 4 1/2; Ærter 8 1/2 a 9 Rbdlr. pr. Tønde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Ved en Kongel. befaling er Forordn. af 7 Nov. 1682 indskjærpet derhen, at ved ingen Begravelse nogen Beværtning ved dækket Bord maa finde Sted *); at al Blomsterstrønning, imedens Graven endnu er utilkastet, skal være forbuden, og at det, i ethvert Tilfælde, hvor der bruges anden Liigvogn end den ringeste, bør være ufravigelig Pligt, at bruge Bedemand, hvilken staaer til Ansvar for, at disse Bestemmelser nøie efterleves. Allerede for adskillige Aar siden har derværet anket i nærværende Blad over den Skik, som i senere Tider er bleven saa almindelig, at strøe Blomster ved Jordefærd, uden mindste Hensyn til den Afdødes Stilling, Kald og Fortjenester i Livet. Ei at tale om det Upassende i at anvende saadan Blomsterstrøening saa ganske i Flæng, medførte det ogsaa den store physiske Uleilighed, at de unge Piger, der skulle strøe disse Blomster, om Vinteren vare saa tyndt klædte, at de, ved at tage ud til Assistencekirkegaarden og forrette Ceremonien i saadan Paaklædning, efter kyndige Lægers Forsikkring, ofte paadroge sig en Helsot. Enhver Menneskeven kan derfor ikke andet end glæde sig over det anførte Kongebud. Hvad Beværtningen ved dækket Bord ved Begravelser angaaer, da er det en Brug, som let kan og virkeligen og saa tildeels var udartet til Misbrug, især blandt Borgerlige af Haandværkstanden; i det den mindre Formuende, for at være sine meere velhavende Medborgere liig, og vise den Afdøde den sidste Ære, paa saadan Maade, at han eller hun, kunde komme ufortalt i sin Grav, som man sagde, ofte nødsagedes til at sætte sig i en Gield, der trykkede lang Tid efter at den Afdøde var forglemt. Det skal ikke have været sieldent at see Anretninger ved Jordefærd, som ved det meest stadselige Bryllup. *) J Forordn. af 7 Nov. 1682, §. 8, hedder det: "ei heller maa intet Mad, Drikke, el Confect til nogen for eller efter Begravelsen, gives; Hvo herimod handler bøde 500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
J forrige Uge indtraf atter i Nærheden af Frederiksberg et mærkværdigt Dødsfald. Enken efter Gaardmand Jørgen Petersen i Valby døde i den høie Alder af 102 Aar, og blev i Gaar, d. 3 Juli, begravet i Hvidovre Kirkegaard. Hun havde været to Gange gift; men den første Gang kun meget kort. J sit andet Ægteskab fødte hun to Døttre, hvoraf den ene endnu lever og er henved 60 Aar gammel. Hun døde netop samme Dag, hun for 70 Aar siden anden Gang havde Bryllup, og hørte til en Familie, hvis Medlemmer alle have været af stærk Legemsbygning og opnaaet en meget høi Alder. Hendes endnu levende Søster er 70 Aar gammel. Hun har næsten aldrig i sit lange Liv været syg, og indtil for omtrent tre Aar siden endog altid kunnet forrette noget, især spinde. Hun var stedse meget arbeidsom, sparsommelig og gudfrygtig, og lige indtil sit Endeligt i Besiddelse af sin fulde Samling. Hun har oplevet fire Jubelfester: Reformationsfesten 1717, Jubelfesten i Anledning af Reformationens Jndførsel i Danmark 1736, Jubelfesten i Anledning af den oldenborgske Stammes 300de Aars Regjering i Danmark 1749, og endeligen Reformationsfesten 1817. Hun fødtes og døde i et Tvillingaar1717-1818. Til sit Hvilested ledsagedes hun af et Udmærket stort Følge af Sognenes og Omegnens Folk, som elskede og agtede hende, og hvoraf de, som nu staae paa Gravens Bred, have været Børn, da hun allerede var temmelig bedaget. Sognepræsten, Hr. Frechland, holdt en kort Tale ved hendes Grav, og efterat han i Jndledningen havde berørt de mange Afvexlinger i Menneskelivet, og de store Verdensbegivenheder, hun havde oplevet, gjorde han Tilhørerne opmærksomme paa, hvad der befordrer en høi Alder, og hvad der især gjør den ærværdig og lykkelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Man har gjort den bemærkning, at under Christian den Syvendes Regjering en Trediedeel af Hovedstaden er opbygt af ny, og derimod 934 Bygninger brændte 1795 og 305 i 1807, altsaa ligeledes omtrent en Trediedeel, at i Danmark, ligge siden Harald Blaatand, ingen Konges Regjeringstid, naar man undtager Christian den 4de, har varet saa længe som hans Efter den store Jldebrand 1795 vare inden Slutningen af Aaret 1795, 163, og ved Udgangen af Aaret 1799, 539 af de 934 afbrændte Gaarde og Huse igjen opbygte og for største Delen beboede. Nu derimod, da allerede over 10 Aar ere forløbne siden Hovedstaden hjemsøgtes af Bombardementet, staaer endnu en stor Deel af Nørregaden, Kultorvet og flere Gader ubebygt, og fulde af øde Tomter. Paa nogle Steder har man vel i den sidste Tid begyndt at bygge, men Arbeidslønnens og Materialiernes Dyrhed ere Aarsag i, at det kun gaaer meget langtsomt med Bygningen. Man kan ikke vente, at Tomterne ville blive bebygte, saa længe Eiendommenes Priis, endog beregnede i Sølv, staaer 1/2 Deel under deres oprindelige Værdie, og altsaa kunne kjøbes fuldfærdige meget lettere end bygges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Torsdag styrtede en Mandsperson sig nedfra Rundetaarn, og fandt sin Død paa Stedet. En forbigaaende Kone var nær blevet slaaet ihiel af ham i Faldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Nyborg. Torsdagen den 25 Juni indviedes den nye anlagte Kirkegaard her ved Byen ved en passende kraftfuld Tale paa Stedet selv af Hs. Høiærværdighed Hr. Pastor C. Nyholm. Den talrige Forsamling afsang ved denne Leilighed 3de af Hr. Nyholm valgte Psalmer, ledsaget af Jnstrumental Musik. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Kjøbenhavns Børs d. 3 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 252. Amsterdam 2 M. 231, a vista . . London 2 M. 10 Rbd. 36 s. Paris 2 M. - . Spec. 256. - Spe tier solgtes til 15 Rbmk. 6 s. a 15 Rbmk. 6 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 96 1/2 pr. 100; Oblig. 92 1/2 a 93. Norske Rigsbks. 21 til 21 1/2. Svenske Sedler 72 til 74 Rbs. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Endnu nogle Ord i Anledning af Kort til Skolebrug, Næsten imod sin Villie nødes Anmælderen ved det af Recensenten fremførte Ræsonnement, der ligesom skal betyde et quast Forsvar for sin i Litteraturtidenden fremsatte Mening, og en quastGjendrivelse af Anm. Bemærkninger derimod, til endnu eengang at tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
da heller intet vil fremføre. Kjerulfs Geographi for Ungdommen har Rec. læst, men veed ikke, at Hasseløe alt for endeel Aar siden ved Dæmning er gjort landfast med Falster, og saaledes har ophørt at være en Øe; paa Kortet viser en liden udgaaende Spids strax sønden for Nykjøbing (hvilken Landpynt ellers havde været urigtig) formodentlig denne fordums Øe, som altsaa ikke mangler. Angaaende Definitionen af Sundet, da kan det vel være, at Rec. aldrig har hørt omtale Sjællands herlige Kyster lange med Sundet imellem Kjøbenhavn og Helsingør, saasom ved Rungsted og flere Steder, og derimod mener, Engellænderne at være landede ved Vedbek paa Kysterne af Østersøen, og vist er det, at Anmelderen intet videre svarer, i hvor logisk Rec end maatte finde for godt, at besvare disse sidste faa bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-04
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. bortkasseFemtende Aargang. No. 54. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Solden. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7. Juli 1818.