JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1717-05-01
Neder-Elben. Sidst udi denne Maaned havde vi her med Brevene fra det Meklenborgske, at det lood sig ikke ansee, at de Caris. Tropper skulde saa snart endnu drage af Landet, i hvorvel den Czaris. Gen. Weide der havde fordret af Undersaatterne allehaande Sager til Ross-Bø rer, at føre sine Syge ved sin Armee af Landet: Ti hand havde ladet sig forstaae, at de udi Polen staaende Cariske Tropper, saa snart hand maatte faae Vished om, at andre Tropper skulde vilde komme at fordrive ham af Landet, strax skulde komme der i Landet tillige med ham at modsette sig dem. Brevene fra Græven-Hag mælde, at den Holsten-Gottorpske Gesandt, Græve Reventlau udi Arnheim, forgiæves havde bemøjet sig at komme Baron Gørts i sin Arrest i Tale, eller at tilbringe hos de Herrer Gen. Staterne ham i sin Frihed igien, og er denne Baron, hvorvel for hen saa er skrevet, ej given anden Frihed, end i Begyndelsen, der er og intet derom, at ham Maanedligen skulde være af Kongen til Engelland tillagt 500 Pund Sterling til hans Pleie. Og som benævnte Gesandt ei heller her udi Freds-Fordraget for sin Herre eller Kongen af Sverrig har kundet udrette noget, er hand dragen af Frankerige. Nu de Herrer Gen. Staterne have besluttet, ej at vilde sende en Orlogs-Esqvadre af Øster-Søen, lade Kiøbmændene, som did handle, selv leje adskillige Fregatter og bemande dem med dobbelt Mandskab til Handelens Sikkerhed.
Nye Tidender, 1717-08-01
Danmark.
Nye Tidender, 1717-08-01
Kiøbenhavn. Den 4de i denne Maaned haver Hans Kongl. Majest. allernaadigst forordnet Monsr. Hans Hansen Seidelin til at være Secreterer i Hans Majests. Danske Cancellie. Den 21 ditto er Monsr. Joachim Richart Paulli ligeled bleven beskikket til at være, creterer i Hof-Retten paa Kiøbenhavns Slot. Den 28 dito er Hendes Kongl. Majests. Dronningens og Hendes Princesselige Højhed, Princesse Sophie Hedvigs FødselsDag paa Frederichsborg heel højtideligen holden.
Nye Tidender, 1717-08-01
Udi denne Maaned ere her for Staden fra Frankerige havnede og indkomne henved 100 Mand med deres Familier, adskillige fornemme Konstnere og Bygnings-Mestere, som Czaren med sær dem meddeelte Friheder og forsættede Besolding der haver antaget sig til Tieniste, agtende sig herfra ad Petersborg med første føjelig Vind.
Nye Tidender, 1717-08-01
Udi Kongl. Majests. og Universitets privilegerede Boog Trykkerie er i denne Maaned
Nye Tidender, 1717-08-01
efter Hans Kongl. Majests. saa aller Christligste Anordning blevne trykte Texterne til een almindelig Taksigelses og Bede-Dag, som den 5 Novembr. 1717 skal holdes over alt i begge Rigerne samt Jsland og Færøe tilligemed Bønnen der skal bruges den 31. Octobr. 1ste, 5te og 7de Novembr. saa længe Jubel-Festen skal vare for den os af GUD for 200 Aar ved Guds udvaldte Redskab Dr. Morten Luther og hans Efterfølgere forleente Evangelis Lyys og Lærdom.
Nye Tidender, 1717-08-01
Sverrig. Stokholm. Her er mand stædt udi stor Frygt og Fare for Rysserne, som sig med Vold og Magt over Øsel søge at trænge sig her ind i Riget. Fra Lund i Skaane have vi at vores Konge sig der opholdte endnu, og at Hans Majests. Kriigsmagt var der fordeelt udi Qvarterene, det og en Deel høje Officerer vare forløvede at maatte til deres Helbred reise af Suurbryndene.
Nye Tidender, 1717-08-01
Den Franske Gesandt, Græven de la Marqve, opholdte sig der stædsvarende hos Hans Majest. til at bevege Hans Majest. til et Freds-Fordrag, hvor til Hans Majest. med visse Vilkaar vel vilde forstaae sig, men bestaaer endnu mesten der paa, at hans høje Betiente, Græve Gyllenborg og Baron Gørts, som vel nu skal være i Holland og Ængelland løsgivne af deres Arrest, men ikke endnu aldeles paa fri Food Hans Majest. udleverede, og som det siges at H. M. vil brude dem fremdeles udi andre Kongens Forretninger og Ærinde,
Nye Tidender, 1717-08-01
hos andre Potentater, hvor imod Kongen af Store Brittannien højeligen endnu sætter sig og hos de Herrer General Staterne paastaaer Baron Gørts ej saaledes at maae komme løbs: Til med vil Kongen have anden Plads berammet til Freds Forhandlingen end Brunsvig, hvortil Hans Majest. nu haver udnævnt dog hans Gen. FeldtMarskal, Græve Velling og General Rank, saasom Freds Fuldmægtige. Hos Armeen i Skaane haver Hans Majest. oprettet et Trabanter-Compagnie, af 240 Mand, samtligen et ugift, og dygtigt Folk, derhos var hans Gen. Adjutant beskikket at være Capitain Lieutenant, havende sin Rang med Gen. Majorerne, Caperalerne derhos med Oberst Lieutenanterne, og de Gemene med Majorerne, saa at Kongen vil selv være Oberst ved samme Compagnie. Kongens Armee,
Nye Tidender, 1717-08-01
under General Mørner staaer endnu ved Sviin-Sund foruden at have taget sig noget fore, en Deel deraf, henved 8000 Mand, er dog under Gen. Major Palme Qvist rykt tilbage ind i Ba hus Lehn paa en visse Pas mod Fienden at opføre en mægtig Skandse, hvortil en stor Deel grove Skyt alt did var bragt, om Fienden skulde lyste der at indbryde. Fra Carls-Crone skrives, at Kongens Orlogs Flode fuld stærk der udi Havnen nu aldeles var seilfærdig at gaae i Søen. Liefland.
Nye Tidender, 1717-08-01
Reval. Efter at den Czariske Orlogs-Flode med et stoort Antal Champanier, hvorpaa hen ved 3000 Mand var indskibet under Czarens Gen. Admiral Aprarin var for nogenstund her fra i næstforleden Maaned gaaen i Søen, haver den gjordt en Landgang paa Gothland, og som hand er haver befundet nogen Leilighed der sikkerligen at kunde sætte og befæste sig mod de Svenske, som udvigte der fra paa hans Ankomst for at komme fuld stærkere igien, som de havde bedre Leilighed til end hand, haver hand ladet udplyndre Landet, tagende til Bytte med sig en stor Mængde Tiære, Beg, Kalk og andre BygningsMaterialier, foruden et stoor Antal Qvæg, og saaledes her havnet igien, hvad Anslag videre paa Sverrig kand haves, yttrer sig vel her med det første, eftersom fra Cronslot til Flodens Forøgelse endnu ere indkomne flere OrlogsSkibe, og mand fornemmer at her atter laves til et Søe-Tog, Pryssen.
Nye Tidender, 1717-08-01
Pillau. Den 9 i denne Maaned er Skipper Claus Petersen, her havnet fra Dantsig, som fortæller, hvorledes at Rysserne virkeligen 3000 Mand stærk havde gjordt en Landgang paa Guth land, som over alt og i sær ved Pharon havde udplyndret Landet, derefter de havde begivet sig om Borde, og den 29 i næst forleden Maaned igien stukket i Søen, tagende sit Lob NoordDost paa, mand slutter der af at de maae igien have taget Ve sen af Reval. Denne Skipper udsiger, at hand den 26 ditto var afseilet fra Landsohr, til hvilken Tiid da udi Stokholm var gjordt Beslag paa alle der værende Skide, særdeles paa de, som vare til ladde med Jern. Jngen Ængelske Skibe vare der indkomne i Havnen. Den 2 i denne Maaned er hand seilet fra Guthland og haver ej fornommet til nogle Skibe i Søen. P. S. Med i Gaar-Dags Post haver mand visse Efterretning, det den Cariske Orlogs-Flode var havnet for Riga igien. Dantsig. Den 17 i denne Maaned var den Czariske Gal leie-Flottille herfra vel gaaen til de R. Seils med ind menter, men derimod er den Cariske Gen. Qvarteer=Mester Hr. Skak her indkommen for at regulere Qvarteerene i denne Stads underliggende Lande for 18000 Mand Moscoviter, som ere fra Polen paa Togget her hid ad af de Tropper, som under Feldt-Marskal Czeremetof, og Fyrsten Repnin i Polen have staaet, hvilket og virkeligen maatte skee, saa fremt denne Stad ej vilde med det allerførste træde til et Forliig med Fyrsten Dolhorukky paa Czarens Vegne, som paastaaer for denne Stads Forseelse imod Hans Majest. at skal erlegge til ham 100000 Rigsdaler og udruste en Deel Fregatter mod Svensken, hvorudover vel sluttes, hvad forBeængstelse vi ere stædde udi, saasom os trues, at vi og vores Handel baade til Lands og Vands skal vorde indspærred, og vores Skat-Kammer er saaledes udtømmet og Jndvaanerne i disse Tider blevne saa medtagne, at vi neppe kunde udrede den tredie Part, men Czaren vil enten have alt, eller lade fare fort med Stadens Jndsværrelse.
Nye Tidender, 1717-08-01
Fra Posen skrives, at af de under Gen. Veide udi det Meklenborgske standne Tropper 4 Regimenter og hid vare forventende, for dennem og Proviantet, var bestilt.
Nye Tidender, 1717-08-01
Tydskland. Fra den Kæiserlige Feldt-Lejr for Belgrad. Udi Søndags Natten den 15. denne Maaned er, efter Kriigs Raadets Slutning, Hr. FeldtMarskalt, Græve Palfy, under Anledningen af en tyk Taage rykt ud af vores heel fast forskandsede Feldt-Lejr mod den sig meget faster befæstede Tyrkiske Lejr, ikkun en fierding Veys fra os slagen, som havde trende Befæstnings-Linier og Graver op kast for, derinde en Armee stood vel over de 150000 Mand stærk, med 15000 Mand, hannem og strax derpaa Hans Durchlytighed, den Kæiserlige Gen Lieutenant, Prinds Eugenius, med 20000 til 25000 Mand fuldte hvorpaa Feldt-Marskalk Palsy med sine underhavende Trop der giorde første Angrib paa den Tyrkiske Leir. Som da Fienden. det maatte formærke, at vi vare alt under deres grove Skyt, søgte hand paa alle Maade, sa Food for Food og Mand for Mand at bestride os Overgangen i sin Leir, saa vældeligen, at Striden maatte vare fra i Dag Morges førend det ræt dagedes indtil ud paa samme Dags Eftermiddag hen mod Klokken 3, da Fienden blev næst Guds Bistand saa overvældiget, det hand maatte begive sig aldeles paa Flugten ud af sin Leyr og der paa Valstædet efterlade sig snart hen ved 30000 Mand døde, hvilke vare mestendeels Janitskarer, det beste Kiærn af Tyrkens Krigsmagt, der iblant mange Fornemme end og Janitskarernes Aga, Tyrkens Feldt-Skyt 150 Stykker, al tilhørende Krud og Lod, alle Telter, Feldt-Tøig og Tross, desligeste Kriigs-Cancelliet, saaledes da denne Seiervinding er saameget des herligere, at med saa skiellige faae Tropper mod saa overmaadig mægtig en Armee har formaaet at tilfegte sig den.
Nye Tidender, 1717-08-01
Den Kæiserlige Armees Foed Folk haver havt Leilighed særdeles at lade see sin Tapperhed i denne store Striid og u-forfærdet Angrib, da Fienden, som forvist beregnedes at være 150000 Mand stærk ved derimod vores saa ringe Mandskab blev tvungen til at begive sig paa Flugten og efterlade saa mange Døde og til Striden saa meget fornødne Sager i hans saa vel befæstede Leir, med tredobbelte Beskiærmelse-Linier omgiven, som hand saavel havde kundet beskytte sig lude, og ihvorvel der hør stor Styrke til at bestige saadan en Lejr, dog have vi ikke mist mere end 4000 Mand døde, blant dennem vores Feldt-Marskal Lieutenant, Hr. Græve Ve len, Hr. General Hauben, Hr. Oberst-Lieutenant Taxis, den unge Græve Palfy og den Marqvis Clevici sig befinde, de Qvæstes Antal kand mand endnu ikke vide. Hans Durchlygtighed Prinds Eugenius, som her og der, hvor største Fare loed si see, for at opmuntre Folket til Striden, haver ikkun en forfløjen Kugle givet en Skramme paa Haanden, desligeste og FeldtMarskalk Palfy er bleven i Begyndelsen af Trefningen noget lidet qvæst. Fæstningen Belgrad ligger nu i sit yderste og haabe vi inden faae Dage at blive Mestere deraf. Ængelland.
Nye Tidender, 1717-08-01
London. Kongen holder endnu Hof udi Hamton-Curt, og foruroes Hoffet der ikke lidet, det Kongen af Spanien og Hertugen af Savoyen, saasom Konge til Sicinen, men Kæiseren er begreben i den store Krig mod Tyrken, skal vilde antaste Kongeriget Neapolis og Hertugen af Savoyen det Mæslandske, eftersom siges, at Spanien alt til den Ende skal have en Orlogs-Flode i Søen med nogle 1000 Mand paa og Hertugen af Savoyen skal og have slaget sig i Forbund med Spanien, at opnaae de hannem ved det Y trechtske Freds-Fordrag i det Mæj landske forsættede Stæder, hannem af Kæiser Leopoldo overdragne vare, og ham siden igien fratagne, hvorover ikke alleneste Frankerige, men end og Store Brittannien ere Forløvere, derfore og Hans Majest. haver besluttet at sende Lord Cadogan og Oberste Stanboye af Frankerige og Græven-Hag, der med samme Hoffer at paasinde Middel og Raad, at den Kriige due i Tide maatte dæmper.
Nye Tidender, 1717-09-01
Danmark.
Nye Tidender, 1717-09-01
Kiøbenhavn. den 4de i denne Maaned haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst beskikket Monsr. Andreas Lachman, Laugmand over Hedemarken og Oplandene, til at være tillige med Høist benævnte Hans Majests. Assistence-Raad.
Nye Tidender, 1717-09-01
Den 10de ditto opbragte Capitain Vosbeen her paa Rheden, tvende Svenske Spanie-Fahrer af hvilke den ene var tillad med adskillige Slags rare Vine, men den anden med Spansk Salt, hvilke have faret i Søen med Hollandske og Lybske Passer, og befandtes, at Skipperen paa det ene Skib var boesat i Gottenborg, men den paa det andet en Stokholms Borger, som tillige med havde svoret sit Borgerskab, i Lybek.
Nye Tidender, 1717-09-01
Den 29de ditto er det Kongl. Octroyerede Ost-Indiske Danske Compagnies Skib, kaldet Salvator Mundi, med en riig Lading af allehaande Ost-Indiske Vahre, fra Tranqvebar i Ost-Indien kommet for Anker her for Staden.
Nye Tidender, 1717-09-01
Hertugen af Meklenborg-Sverin ligger udi Hr. Raad Flathohans Hauge og betienes af Kongens Carosser og Laqvaer, naar Hans Durchlygtighed agter at drage til Hove. Hver Time venter mand her Græve Flemming fra Saksen, men om Kongen til Polen skulde komme hid, haves ei nogen Vished om.
Nye Tidender, 1717-09-01
Fra Neder-Elben. Alle Efterretninger, som ere indkomne i denne Maaned fra Holland om Baron Gørt hans lønlige Bortreise fra Zutphen, komme derudi samtydig over eens, det hand saaledes maae have taget Veien ad Frankerige, hvilket det Store Brittanniske Hof vel vil tage til Eftertænkning, efterdi det af hannem sammenspundet Forræderie med de Ængelske Rebeller mod det Kongl. Huus der haver, haft sin Ophaf. Brevenene fra Mæyland og Livorno mælde for vist, at den Spanske Orlogs Efqvadre skal fiendligen have angrebet Sardinien og den 16de i næstforleden Maaned kast der Folk i Land for at antaste Cagliari, men som Vice-Statholderen der paa Landet haver afskaffet en deel paalagde nye Told, ere Jndbyggerne temmelig stillede til freds, saa at samme Esqvadre hverken med Landet eller Fæstningen skal faae nogen Magt.
Nye Tidender, 1717-09-01
Fra Sverrig mældes, at der vel fra Carls-Crone 12 Svenske Orlogs-Skibe have været i Søen, men som Kundskab indkom, at de Engelske Orlogs-Skibe endnu opholdte sig ved den Kongel.
Nye Tidender, 1717-09-01
Danske Orlogs-Flode, stavnede de tilbage igien ind i Carls-Crones Havn, 4 af dennem gik der Oord af, at de igien skulde aftakles. Med Vismars Fæstnings Nedbrydelse fares der endnu stærk fort, og ere Minerere did beordrede, som skal lade Murene sprænge, at de for Vinteren kand være nedlagte og ligemed Jorden. Som Hans Kongel. Maj. til Danmark vel med det første skal vilde bryde opfra Gottorp, have adskillige Fornemme af Landets Adel des mangfoldigere indfundet sig der i Hoffet, at giøre Hans Majst. deres underdanigste Reverence.
Nye Tidender, 1717-09-01
Brevene fra Hanover vilde forsikre at Czaren ej paa sin Reise skal have været i Samtale med Land Græven af Hessen-Cassel, men aleneste Gen. Rank i hans Ærinde sig indfundet hos Czaren. Polsk Pryssen. Dantsig. Med den Forderinsom Caren ved Fyrsten Dolhorukki paastaaer at vil have afdenne Stad, som beløber sig til 600000 Rdlr. staaer det saa endnu hen til denne Dag den 19de i denne Maaned, saasom tilforne, Stadens Øvrighed haver tilbudet ham eengang for alle 160000 Rdlr. men samme Fyrste vil dog ikke tage derimod, uagtet at Vojvoderne af Culm og Velsk noksom have forestillet ham Stadens slette Leilighed og Forseelsens Ringhed, hvorfore der paagieltes saa stor Summa Penge. Hans Cariske Majst. forventes her inden 2 eller 3 Uger, imidlertiid bliver Czarens Gen. Feldt-Marskal Czeremetog med sine underhavende Regimenter stille staaendes ved Star gaarden og General Veide hans komne fra det Meklenborgske ikke vidt derfra. Udi vores Vær der staae 3 Regimenter Foodfolk og et Regiment Rytterie, hvilke gaardeligen undertrykke Jndbyggerne. Det synes at hverken disse eller andre benævnte Tropper saa snart skal enten vilde forlade dette Land eller Store Polen, saasom der paa 6 Stæder indrettes saa store Magazyner ligesom disse Cariske Tropper vilde have her og hisset deres Vinter-Qvarterer, hvorfore og Caren vel lader giøre sit Tilkrav saa u-maadelig stor.
Nye Tidender, 1717-09-01
Frankerige. Paris. Fra Alicanten haves af den 24de i næstforleden Maaned, at der atter var havnet et Spansk Orlogs-Skib, kommen fra Cadix, bevæbnet og bemandet med 70 Stykker og 280 Mand, til hvilket endnu et andet, med 60 Stykker, desligeste en Brander og BombardereGalliotte strax derpaa forventedes. Saa bleve og for Cadix 14 Fartøig med Proviant og Gevær samt andet Kriigs-Tilbehør tilladde, som derpaa skulde følge, den Spanske Orlogs Flode, for Cagliarii under Sardinien er for Anker, at angribe samme Fæstning, til Styrke og Undsætning. Fra Cartagena og andre Havne forventedes end og flere Landings-Skibe, hvilke og under Ledsagelse af benævnte Orlogs-Skibe og Fregatter, endnu en stor deel Koorn skulde afhente og saaledes med de fra Barcellona sejle af den Spanske Flode.
Nye Tidender, 1717-09-01
Jtalien. Genua. Den 4de i denne Maaned havde vi her de Tidender med en Skipper, kommen fra Mahone, at Besætningen udi Cagliari derfra var temmelig bleven forøget, desligeste Gouverneuren der inde havde saare vel gjort Anstalt til Modværn mod den Spanske Orlogs-Flode, end og forjaget alt unyttigt Folk ud af Fæstningen, og paa det hand og Gouverneuren paa Neapolis desmere maatte være forsikret om Adelens Troeskab der i Landet, havde hand derimod taget en deel Adelens Børn til Gisseler ind til sig. Fra benævnte Fæstning var end og et Ængelsk Skib, 7 Dage derfra herhid værende under Veis, her havnet, hvis Capitain berettede, at der hand derfra seilede, havde den Spanske Orlogs-Flode der paa Strømmen indfundet sig, og allerede kast en Deel Foodfolk og Rytterie i Landet, og der hand var under Seil, noget ude i Søen, hørde hand et heftigt Skyden, hvoraf hand sluttede, at samme Fæstning maatte flux være da antastet. Ængelland.
Nye Tidender, 1717-09-01
London. Dette Hof haver i denne Maaned i Særdeleshed raadslaget, hvorledes et Forliig best maatte kunde treffes imellem Kæiseren, Kongen af Spanien og Kongen af Sicilien, angaaende Neapolis, Sardinien og Mæyland, som Kæiseren ved det Ytrechtske Freds-Fordrag mod hines Villie blev samtykt inde at beholde, og Kongen af Store Brittanien samt Kongen af Frankerige ere gangne i Forløfte fore, og herfra baade til Frankeriges, Spaniens, Savodens og Kæiserens Hof Gesandter ere udsendte til at overtale disse Potentater til et skiellig Forliig, saasom Kongen af Spanien haver en Orlogs-Flode Søen for at tage sig selv til Nætte, og vel saaledes alt gjordt en Landgang paa Sardinien; Men mand frygter for, at den store Seiervinding, som Kæiseren haver tilfegtet sig mod Tyrken, ikke skal lade sig bevege til at afstaae noget af de Lande og Riger, som hannem med Nætte paa et Freds-Fordrag er tilkiendt saa skal og Kongen af Spanien ej vilde indlade sig i denne Forhandling med Kæiseren, førend hand kunde formaae Kæiseren til at aflegge den Titel af Catholiske Konge, som af Arilds Tiid haver fuldt den Spanske Konge, hvilket og vel vil være een af de største Stridigheder og Hindringer for Potentaterne, som dennem vilde forlige.
Nye Tidender, 1717-09-01
Nederlandene. Græven Hag. Mand giver det her for vist ud, at adskillige Potentater skal søge at indtræde med udi den oprettede Triple-Alliance, eller og med denne Regering og andre Potentater til deres Sikkerhed, tragte at stifte en Convention imellem sig, blant hvilke Kongen af Pryssen, som det fornemmes, skal vel være med, og føjes end og til dette, at den Kongl. Pryssiske Gesandt, Hr. Baron Kniphusen skal desfordelst gaae herfra ad Paris, der at giøre sligt Forslag hos Kongen af Frankerige. Her gaaer Rygtet, at Baron Gørts herfra Landene er saasom ukiendt gaaen af Frankerige.
Nye Tidender, 1717-10-01
Danmark.
Nye Tidender, 1717-10-01
Kiøbenhavn. en 1ste i denne Maaned er Hendes Kongl. Majest. og øvrige Høj Kongl. Herskab, efter at Hans Prindselig Høyhed Prinds C. A. havde til Middag havt dennem til Tafel vig sin her for Staden liggende LystGaard, indkommen her paa Kiøbenhavns Slot. Sammestæds de den 11 ditto, udi Hans Majests. og Kongl. Høiheds Fraværelse, højtideligen holdte Kongens da indfaldne lyksalige Fødsels-Dag, desligeste og her udi Universitetet skede, udi Hans Majests. Alders det 47 Aar. Til samme Tid Hans Kongl. Majest. dog haver allernaadigst optaget deres Excellencer Geheime Raadene og Ridderne af Dannebraag, Hr. Græve Skak og Hr. Hans Henrich von Ahlefeld, udi den høipriseligste Elephant-Ridder-Orden.
Nye Tidender, 1717-10-01
Den 19de ditto kom Hans Kongl. Majest. tillige med Hans Kongl. Høyhed, efter deres lykkelig aflagde Reiser udi Fyrsten dommene og Provincierne, her ind paa den Kongl. Residence Kiøbenhavns-Slot.
Nye Tidender, 1717-10-01
Den 24de ditto blev den afHans Kongl. Majest. saa Christligst anordnede Jubel-Fest her af Prædike-Stolene for Menighederne forkyndet og under Paukers og Trompeters Klang her i Staden paa alle Hiørner. overlyst ved Herolderne i deres Herolds-Dragt kundgjort at skulde saare højtideligen holdes i Kongens Riger og Lande fra den 31 Octobr. til den 7 Novembr. næstkommendes og fornemmeligen den 31 udi denne, og første, femte og 7de i tilkommende Novembris Maaned sær helligholdes Gud til Lof, Priis og Ære for sit sande EnangeliLyys, som den allerhøieste Gl. her i disse Nordiske Riger og Lande lood optændes for 200 Aar siden, den 31 Octobr. ved sit udvalde Redskab Dr. Morten. Luther. Den 25de ditto lood Hans Kongl. Majest. udstedde sin allernaadigste Forordning om Korn Skatten for Aar 1718, desligeste og i Fyrstendommene SlessvigHolsteen og indlemmede Lande. Den 26 ditto, holdtes Hans Prindselige Høyheds Prinds CARIS lykkelige Fødsels-Dag udi Hans Høyheds det 38 Aars Alder meget høitidelig. Den 31 ditto, som var den anordnede første Jubel-Festes Dag, helligholtes den sær højtideligen udi Hans Kongl. Majests. Residences, Kiøbenhavns Slots Kirke, hvor Hans Majest. samt højelskelige Gemahl og øvrige Kongl. Huus særdeles i HerRes glædde sig over det udi disse Riger og Lande saa naadeligen af GUD optændte sande Enangelii Lyys og vedvarende saliggiørende Oords Lærdom, udi sine Geheime Raads og høje Betienters Opvartning og Nærværelse, ladendes med Trompeternes og Herpaukernes Lyyd, opsiunge og istemme med den Psalme: O Gud vi lofve Dig, efter at Prædiken var endet: Og saa ligeledes ladet det grove Skyl om denne Fæstnings Volde trende gange give Fyr og Fryde-Skud.
Nye Tidender, 1717-10-01
Samme Dags Formiddag udi det Kongl. Kiøbenhavns Universitet af Summo Theologe, S. S. Theologiæ Professore og Consistorial Assessore, Dr. Hans Bartholin, holdtes en ziirlig Latinsk Tale om det sande Guds Dords Lyys i disse Nordiske Riger og Lande, som for 200 Aar siden optændtes, og den vedvarende salige Lærdoms Fortplantelse til denne Dag, hvorfor Gud skede Ære, Lof og Tak, udi Overværelse af Hans Majests. Raad og fornemme Kongl. Betiente. Ligesaa Consistorial Assessor og Professor Philosophiæ, Mag. Andreas Frøllund, saasom Kiøbenhavns Skoles Rector, om Eftermiddagen og holdte slig en Tale der udi Skolen. Skue-Pengen, som Morgen den 1 Novembr. anden JubelFestens og alle Helgenes Dag skal udkastes, er saaledes myntet paa første Side: Omkring Randen; FRIDERICUS. IIII. D. G. DAN. NOR. VA. G. REX. Kongens Bryst-Billede paa et Piedestal, hvorpaa staaer. Mig gav Gud det Jubel-Aar Jubel-Æren Gud selv faar P. B. Paa Reversen. 1. Omkring Randen. I Noord nu triumpherer Guds rene lande Ord. Derfore bilerer Guds Kirke nu i Nord Midt paa: Lovet være GUD i det Høie Tu hundre Aar forbi. Den sande Troe blev fri Fra Pavens Tyrannii, MD. CCAVII. d. 31 Octobr. Hvilken Penge er i Sølv her paa Kongel. Majsts. Mynt til Kiøbs at faae.