JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Der ere fra ældre Tider, især fra Slutningen af 17de Aarhundrede, eller fra den Tid, Politievæsenet i Hovedstaden kom i bedre Skik end forhen, udkomne forskjellige Anordninger om Gadernes Renholdelse; men den første udførlige Anordning derom er af 7 May 1777, der i det Hele endnu er gieldende og ved hvilken de foregaaende Anordninger om denne Gjenstand ophævedes, men senere ere nogle nøiere Bestemmelser og Forandringer foreskrevne ved Plak. 19 Apr. 1779, 14 Juni 1780, 8 May 1788, 1 Juni 1796, 19 Sept. 1798, 12 Nov. 1798. Instruction for Opsigtsbetjentene 16 Jan. 1801, Pl. 17 Juni 1806 og 26 Aug. 1816 f. Reser. May 1777, 2 Juni 1786, Pl. 26 Juni 1795. Gaderenovationen deler sig i Sammenseining og Skufning, og Bortkjørsel. Det er en Regel, at Grundeierne feje og reenholde, hver for sin Grund, undtagen Torvene, offentlige Pladser, Tver kister, lukte Afløbsrender, og Slamkister. Disses Reenholdelse er bortliciteret; Bortførselen skeer ogsaa efter Licitation, og i denne Henseende er Staden efter Licitations Conditionerne deelt i 24 Distrikter, og det er bestemt, hvilke Dage om Ugen i hvert Distrikt, og til hvilket Klokkeslet Bortførselen skal skee, Feiningen er sat i Forbindelse dermed. Vedkommende, som skulle besørge Feiningen, ere nemligen tilsagte til hvilken Tid de dermed skulle være færdige. Feiningen maa ikke begyndes uden 1 1/2, 3/5 eller i det høieste en Time førend Bortkjørsels=Klokkeslettet, alt i Forhold tilden Strækning, der skal reengjøres. J øvrigt ere mange hensigtsmæssige Bestemmelser, – saasom for Vintertider, at Gaderne, naar Slædeføre indfalder, ikke maa ganske renses, men at i alle store og reelle Gader, paa Torve og Pladser, saa megen Snee skal blive liggende, til Beqvemmelighed for Reisende og Kjørende, at Slæder kunne fremkomme, (Anordn., Mai 1777 § 17.) – at Gade-Jsen ikke maa opstødes, førend efter Tilsigelse, saaledes at den strax kan blive bortkjørt; at Glas, Potteskaar, Søm og deslige ikke maa udkastes paa Gaderne. (ibid. § 11) - o. s. fr. Licitations Summen for Renovationens Bort førsel var for Aaret fra 1 Oct. 1824 til 30 Sept. 1825 i alt 24520 Rbdl. Sølv. For det følgende Aar til 30 Sept. 1825 kun 20990 Rbdl. Sølv. (Coll. Tid 1825 S. 643.) Naar høje Foderpriser indtræffe, er den naturligviis høiere, og betydeligen høiere, saaledes var der mellem Aaret fra 1 Oct. 1826 til 30 Sept. 1827 og det følgende Aar til 30 Sept. 1828 den store Forskjel af 21380 Rbdl. Sølv, som Licitations Summen var mindre i det sidste end i det første Aar. For Aaret fra 1 Oct. 1828 til 1 Oct. 1829 er Licitations Summen 20490 Rbdl. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Til Bestridelsen af de Udgivter, Gaderenovationen medtager, er henlagt Port- og Passagepengenes Beløb, dernæst en Godtgjørelse af 1100 Rbdl. Sølv af Vægterkassen for Opsigtsbetjenternes forøgede Lønninger, ifølge Rescr. 5 Dec. 1800. § 4 og 11, og endeligen paabydes en Renovationsskat, som aarligen er forskjellig efter Fornødenheden. Til Gade-Renovationens samtlige Udgivter, nemlig foruden hine Licitations Summers Beløb, ogsaa til nogle Lønninger og Pensioner m. m. beregnedes fra Aaret 1827 en Sum af 47800 Rbdl. Sølv, for Aar 1828 kun 25960 Rbdl.; for 1829, 29200 Rbdl. Renovationsskatten har været opkrævet for 1826 med 14000 Rbdl. Sølv, for 1827 med 20000 Rbd., for 1828 med 10000 Rbdl., for 1829 med 12000 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Hvad Renovations=Bekostningen har været Aar 1736, altsaa for henved hundrede Aar siden og i en Række af paafølgende Aar, viser følgende Liste. (Af Addr. Av. 1763 No. 127. Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Udgiften. udkjørte Læs. Rbdl. udkjørte Læs. Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Udgiften. Rbdl. Atter om Alhedeskoven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Fra Hr. Consistorialraad Bierregaard er i Randers Avisen Nr. 96 indført følgende Giensvar til Hr. Pastor St. St. Blicher, paa dennes sidste (i Skilderiet Nr. 60 optagne) Ord om Alheden. Jkke skulde vi vel længer kjede baade Læseren, og os selv, med at disputere over et Anliggende, hvorom D. V. idetmindste for en stor Deel erkjender dem for at være enig med mig. De tilstaaer saaledes, at De 1) er eng med mig i, at det var et Misgreb, at vælge en Træart (Fyrren) til Anlægget, der formedelst sine dybtgaaende Rødder mindst fordrager Alen, 2) at De er enig med mig 1, at det var et Misgreb, i 20 Aar at fortsætte Fyr anlæggene, 3) at De er enig med mig i, at mange til Skovanlæg mere beqvemme Steder kunde være valgte. Her mangler kun, for i sidste Punkt ogsaa at være blevet ganske enig med mig, at De skulde oprigtigt og rentud have tilstaaet, at der neppe i det hele Land lod sig finde et til Træplantning slettere Sted; thi hvilket kan vel være slettere end et saadant, hvor Alen ei alene findes over ligere eller dybere, men hvor Jordbunden derhos ofte er saa yderst ringe, at flere ere af den Formening, at Træplantning vilde der endog uden Alvanskeligen lykkes.) da jeg opfordrer Dem til at angive et for Træplantning i det hele taget mindre skikket Terrain, naar undtages de to modsatte Yderligheder, Vesterhavets Sandklitter og Jndlandets Moser. Vel henviser De til Gran nen, som et Modbeviis for at Alen ligger for dybt til at kunne skade, og for at Bunden ikke maa være saa slet; men deels ere de ældste af dette Slags Træer kun faa, deels ikke af den Beskaffenhed og Størrelse, som De angiver, og deels have de endnu for langt tilbage til, at man fra disse J D. V. benegter vel, at der ikke findes Al fra Overfladen til 1 Alens Dybde. Men husker jeg ikke meget feil, saa tilstod selv Skovrider Micheelsen, da jeg for mere end 30 Aar oftere omvandrede i Anlæggene, at der endog i Overfladen gaves Al, og gjorde mig opmærksom derpaa. Muligen kan den løse Sand siden den Tid af Vinden være hendreven og have lagt sig over samme. Saaledes er Sanden f. Ex. i Kompedals eller gammel Frederiksdals Plantasie hist og her sammendrevet og ophobet. J det sammesteds ifjor begyndte ny Anlæg er Alen, om jeg ej feiler, stundom strax under Overfladen. At Jordbunden i Anlæggene maa være meget slet, synes De selv at antage, da de opfordrer Hr. Forstraad Bang, til at sige os, om ikke samme kan bidrage med til Fyrrens Mislykkelse. Og er dette Tilfældet, maa den vistnok være saare slet, thi saalænge jeg har plantet, der er omtrent ligesaalænge, som der er plantet paa Alheden, har jeg sat den snart hist snart her i skarp og ringe Jord, uden at den mislykkedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
for en meget betydelig Urigtighed, som man skyldte Sandhed at rette - idetsted sagt: Vistnok var det et Misgreb, til Forstanlæg ei alene at vælge et saa ilde beskaffent Jordstykke, men hvad end mere er, at vælge den for dette Jordstykke sig mindst skikkende Træart, ja at fortsætte hermed i hele 20 Aar, imedens man paa et andet Sted (RandbøHede) begyndte ligesaa upassende. Resultatet af disse Forsøg maatte og kunde derfor ikke andet end blive uheldigt. Men derfor maa man dog ikke ganningsselskabs Planteskoler i Sjælland kunne formedelst den store Afstand ikke være af stor Nytte for Jylland. Blot et Par Exempler vil oplyse det. Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Assessor Kayerød i Aalborg erholdt for et Par Aar fra førstes Planteskole 24000 Naaleplanter. Under deres lange Transport hengik saa lang en Tid, at de alle fordærvedes. Selveier Jens Madsen, i Flye, Viborg Amt, fik i sidstafvigte Efteraar ligeledes en heel Deel Træplanter fra sidstes Planteskole, der formedelst den lange Transport kom ham paa 27 Rbdlr. Saa nødvendige for Jylland vare Planteskoler i Jylland selv. ske opgive Haabet om et noget lykkeligere Udfald af de senere Forsøg med mere passende Træarter og til den Ende see Tiden an - saa vilde neppe je eller nogen anden have rørt en Pen imod Dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Jkke vil jeg til Kiedelse videre indlade mig paa, i hvilken Bund og Situation voxne Træer, ere mest udsatte for at omkastes af Storme, Kun maa jeg bemærke, at De urigtigt har angivet Tiden, paa hvilken de to haardeste Storme ere indtrufne (den 10de April 1793 og 11 Marts 1823) thi de sværeste Storme i de sidste hundrede Aar fandt Sted den 23 Decbr. 1747 – i Aaret 1770.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Søndagen den 11te April 1793 og Mandagen den 11te Marts 187.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
De opfordrer indstændigen Hr. Forstraad Bang til at dømme os imellem. Mig er det forekommet som Andre, at man vel, uden enten at træde hans Forstkyndighed eller Redelighed for nær, tør excipere mod hans Dommercompetence i en Sag, hvormed han staaer i en saa nær Forbindelse. De vil, at han skal sige os, hvad der er at vente for Fremtiden. Jeg svarer endnu engang Fremtiden vil bedst kunne sige os, hvad der er at vente for Fremtiden. Og hermed farvel Alhede!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Af Hr. Jürgensen's Metalthermometre ere ogsaa nogle hundrede Stykker efterhaanden fuldførte, og afsatte; de ere ikke allene komne til de fleste af Europas Hovedstæder, og store Byer, men ogsaa til Ost- og Vestindien, Nordamerika og saa fremdeles. Hr. Jürgensens Portrait, malet af C.A. Jensen, stukket af C. C. W. Eckersberg følger med 4de Bind af Profess. Dr. Ursins Magazin, for Kunstnere og Haandværkere, og dermed hans Levnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Aalborg Byes og Omegns Sparekasse. Af det aflagte General-Regnskab for Sparekassens 5te Aar fra 1 Juli 1828 til 30. Juni 1829, er en Extrakt bekjendtgjort, tilligemed følgende Oplysninger: Interessenternes Antal har i dette Aar været 1016, der have i Kassen indestaaende 105790 Rbdlr. 9 Sk. Sedl. og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Ved det foregaaende Aars Slutning var Antallet 844, og deres Tilgodehavende 82707 Rbd. 20. Sk., altsaa for i Aar en Forøgelse af 172 Interessenter og af Kapital 23082 Rbdl. 85 Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Af Sparekassen tilbagebetaltes i Regnskabsaaret den ikke ubetydelige Sum 26041 Rbdl. 5 Sk., som i Almindelighed uddrages til Anvendelse ved Bosættelse, Indkjøb af Eiendomme, Bortlaan mod Pant i faste Eiendomme, Børns Anbringelse, Confirmation, Giftermaal, Begravelse o. s. v. Af bemeldte 1016 Interessenter vare omtrent Halvparten Børn, for hvilke Forældre successive havde gjort Jndskud, tildeels ligefra Indretningens Begyndelse. Saaledes have 450 Børn indestaaende 29739 Rbdl. 9 Sk. Desuden staae for 22 Discipler af Aalborgs Cathedralskole 1120 Rbd. 44 Sk. indtil de afgaae til Akademiet. For 17 ugifte Fruentimre staae i Kassen 2808 Rbdlr. 45 Sk. (det foregaaende Aar havde 136 den Sum 19941 Rbdl. 16 Sk.), og 193 Tjenestepiger og Tjenestekarle have ialt indestaaende 21443. Rbd. 17 Sk.; (ifjor havde 103 den Sum 10593 Rbd. 71 Sk., og i Sparekassens 3die Aar havde ikkun 76 endnu benyttet denne Indretning. Fremdeles have 21 Haandværkssvende og Lærlinger in sk. 13 Haanddestaaende 1870 Rbd. 80 Sl. værksmestere 1314 Rbd. 69 Sk. - 8 Vertshuus mænd 1812 Rbd. 14 Sk. - 17 Forvaltere og Contoirbetiente 4209 Rbd. 55 Sk. - For 35 geistlige og verdslige Embedsmænd gjemmer Kassen 7784 Rbd. 64 Sk. - Deraf har 4 Præster 941 Rbdl. 14 Degne og Skolelærere 2374 Rbdl.; 4 Seminarister 1165 Rbdl. 16 s., og 13 civile Embedsmænd 3304 Rbdl. 48 sk. - End videre have to Officierer 604 Rbdl., og 4 Underofficierer 190, 42 sk. samt 6 Søfarende 701 Rbdl. 22 sk. Af bosiddende Bønder, saavel Gaard som Huusmænd, Fiskere og Bønderkarle have 93 indestaaende 5875 Rbdl. 14 sk.; og tre Proprieteter 481 Rbdl. De øvrige 5716 Rbdl. 3 sk. tilhøre 31 forskjellige Foreninger og Stiftelser, som Laugskasser, Ligkasser, Skolekasser, Fattigkasser, Sygekasser o.s. v. A. A. 130.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Blandede Efterretninger. Apollonikon, et nyt høist mærkværdigt musikalsk Instrument, opfundet af Robson og Flight. Overturen af Webers berømte Opera Oberon er sat paa samme. Dette musikalske Stykkes vilde og excentriske Charakteer vanskeliggjør i høiere Grad end noget andet Stykke Efterligningen af sædvanlig Instrumental Musik ved mekaniske Midler, og i den Grad at, skjønt saare vanskelige Stykker af Mozart, Haydn, Cherubini, Beethoven og Weber selv ere udførte paa Apollonikonnet, fandt Flight dog fornødent, at sætte til samme en Bi=Indretning, for at dette kunde veje op med Tryllehornet i Oberon. Denne Indretning bestaaer i en Deel Piber, anbragte uden for Kassen, hvilke aabnes lidt efter lidt ved en Mekanisme fra Tasterne. En der har været Vidne til Udførelsen af den nævnte Ouverture, strax efter at samme var sat paa Instrumentet, beskrev det Jndtryk, samme gjorde paa ham, saaledes: "Jeg erindrer ikke, at jeg nogensinde er bleven paa en behageligere Maade overrasket og tilfredsstillet ved nogen offentlig Fremstilling end ved et Besøg, som jeg nyeligen aflagde ved Apollonikonnet. J Begyndelsen kunde man aldeles ikke fæste Liid til hvad man dog bestemt vidste, thi man vilde gjerne have svoret paa, at Tonerne kom fra et Orchester, i rigeste Maal besat af de første Kunstnere. Skjøndt vi vel kjendte de her anvendte Midler, hengik dog nogle Minuter, førend jeg kom til at troe, at en saadan Mangfoldighed af vexlende Toner kunde fremkaldes ved den blotte Omdreining af et Haandgreb, der sætter den svære Masse af Valtser, Ar ler, Hjul, Taster, Dæmpere o. s. v. i Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Kjøbenhavns Børs d. 28 August 1829. Hamburg 2 M. - vista 2. Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1483 140 Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 89 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 86 1/2 i Banco. Dito Dito. . . . . . . Nationalbank-Obligationer. - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) i Sedler. Dito Dito. . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 195) - i Banco 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . .... i Banco. 61 1/2 62 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer, 66 1/4, Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Nyeste kilderie af ben, avn. angaanaanaaSexogtyvende Aargang. No. 70. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 September 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Endnu engang Noget om Kjøbenhavns Gaders Historie. (For der meste efter anden utrykte Deel af Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse.)(See Nr. 10. 1. 1). anvendes Hyskenstræde, en af Stadens ældste Gader, har sit Navn af de tydske Kjøbmandskarle, eller Pebersvende fra Hansestæderne, hvilke kaldte sig selv Hauschener, og Gaden Hauschen, eller Huschenstraat, det er Gaden med de smaa Hytter og Kramboder, opslagne for en kort Tid, hvor de opholdt sig, medens de udsolgte deres medbragte Handelsvarer. De Danske kaldte den, efter Beboerne, Tydskernes Gade. Paa Hjørnet af Gaden og Vimmelskaftet, hvor siden Løveapotheket anlagdes, stod det tydske Compagniehuus. (Orig Havn. p. 44 og 195.) Klædeboderne. Man finder den i gamle Breve benævnt: tabernæ pannicidarum 1392, 1415, Platea Klæthebode 1370. Vicus pannicidarum 1476. (Origin. Havn. 193). Den har faaet sit Navn af Klædebodlauget, hvorom tales i Kong Christian 3dies Brev, dateret Mikkelsaften Aar 1049, hvori fastsættes hvad de som ere i samme Klædelaug maatte sælge, nemlig allehaande Klæde, Fløiel, Damask, Silketøi, Sardug etc. Paa Hjørnet ved Nørregade har i fordums Tid Stadens ældste Raadhuus staaet indtil Aar 1492. Knabrostræde skulde rettere hedde Knagbrostræde efter Oprindelsen til Gadens Navn. J gamle Dage gik for Enden af Gaden en Bro over Stranden til Slotsholm, hvilken Bro, som blot var for Gaaende, var for begge Ender og i Midten besat med Knager. Den blev ogsaa kaldet Letbro og Rødebro, dette sidste fordi den var malet rød. J et gammelt Dokument af Aar 1419 nævnes Letbrostrædet. (Origines Havniens, 195. 302. Jonge 1 D. 394.) J Aaret 1724 blev denne Bro ganske borttaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Om lille Kirkestræde hedder det i Jon ges Kjøbenhavns Beskrivelse 2den Deel: at Nikolai Kirketaarns Hovedportal er her, men at Jndgangsporten til Kirken ikke havde været aaben uden Pestens Tid 1711, formedelst den stærke Vindfang og Træk, som herrigjennem faldt ind i Kirken. Formedelst Husenes tætte Indbygning op til den høie murede Tilbygning som her var sat til Kirken, var Vejen saa smal, at Vogne ikke her kunde komme frem; men da det her tæt op til Taarnets Udbygning beliggende Huus blev af den rasende Pøbel ruineret paa den for Rigerne og Staten uforglemmelige Dag d. 17 Jan. 1774. saa blev samme Huus, der ellers var af Ælde forfaldet, efter Stadens Øvrigheds Foranstaltning ganske nedrevet, og dets Grund nu udlagt til Gadens Udvidelse, saa at her nu kan kjøre en Arbeidsvogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
J Hvælvingstrædet, som gaaer fra St. Nicolai Kirketaarn til Admiralgaden, ligger Kirkens Fattiges Skolehuus Nr. 219, en af Grundmuur ny opført Bygning, hvori Skolens Lærer, har frie Værelser. Dette Stræde har sit Navn af en Hvælving, hvor en Kanal eller Arm af det salte Vand havde i fordums Tid sit Løb under de smalle Gader ved St. Nicolai Kirke, og var for Rummets Skyld skjult med Huse. Samme Kanal blev afskaffet i Kong Frederik 2dens Tid, hvilket en af Cancellie-Arkivets Registranter beviser. At det salte Vand har her i fordum Tid skaaret sig ind, og dannet tre Holme, eller smaa Øer, viser Olig. Jacobæi Fragment, historie. Ms. med disse Ord: Locus in quo hodie situm est tem plum D. Nicolai, in insulas tres olim disscissus, ab undis mariuis alluebatur, det er: Det Sted, hvor nu Nicolai Kirke er bygt, var i fordum Tid adskilt i tre Holme, og blev overskyllet af Havets Bølger. Hin benævnte Skolebygning blev kjøbt 1779, og det ældre mindre, som Skolen før havde, blev samme Aar ved offentlig Auction bortsolgt. Skolen har betydelige Midler, og om dens Legater læses i Hoffmanns Samling 9de Deel S. Skipperboderne kaldtes i fordum Tid al den vidtløftige Strækning, som nu indbefatter Gaderne: Laxegaden, Hummergaden, Dybensgade, Admiralgaden, Sqvaldergaarden etc. Al denne Grund var i de ældre Tider oversvømmet af Havets Vand, som da løb ind imellem Bremerholm, Slotsholm og Byen. Efterat hele dette Distrikt, efterhaanden var opfyldt, blev i de følgende Tider en stor kongelig Frugthave med Lysthuus anlagt, saa og en Vingaard med tilhørende Bygninger. Derfra Navnet Vingaardstrædet, for den Gade, som siden fremkom, da Grundene, efter Rosenborg, Haves Anlæg, bleve bebyggede. Christian 4de lod siden i denne Egn opbygge Boliger for sine Sø Officierer, som da kaldtes Kongens Skippere, samt til Styrmænd og andre til Sø-Etaten henhørende, og derved fremkom hint Navn for disse Bygninger og Gader, nemlig Skipperboder. Da siden de saakaldte Nyboder bleve anlagte 1632, see Slange S. 74, kom Skipperboderne i andre private Folks Eje, og det gamle Navn er efterhaanden forsvundet. Store Kjøbmagergade. Derom i Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse 1 D. S. 337. J den Deel af Stadens østre Side, som hører til Kjøbmager=Qvarteer, ligger den saa kaldte David Skolemesters Gaard, hvor, siges i Jon ges utrykte anden Deel, de smukkeste og fleste Hyrekudske Karether og Jagtvogne kan daglig faaes til Leie, og hvor i forrige Tider har været en Gade, kaldet lille St. Annæ-Gade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Om Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse og hvad deraf er utrykt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Min Mening har jeg nu bekjendt og forsvaret. Det staaer til Dem, om vi To nu her skulle tie, og lade Samtiden og Fremtiden tale – jeg frygter ingen af dem – eller om vi længere skulle fortsætte en Controvers, der, imod min Villie, er gaaet over i en anden Toneart, end den af mig angivne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Indenlandske Efterretninger. En Stiftelse for Enker og Døttre af samtlige Borgerklasser ventes snart istand bragt, den blev grundlagt paa deres kongel. Højheders Kronprindsesse Carolines og Prinds Frederik Ferdinans høje Formælingsdag d.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
1 Aug. Betydelige Bidrag ere allerede indkomne, saavel i større Summer, som i mindre. Fra mange af de kjøbenhavnske Laug ere Bidrag samlede. Fra mange Enkelte ere Bidrag af 1, 2, 3,20 Rbd. o. s. v. indkomne. Fra Andre ere modtagne større Bidrag paa 100, 200, 500, indtil 1600 Rbdl. Sølv. Mængde af hine smaa Bidrag, ydede med velvillig Aand efter Ydernes forskjellige Evner og Vilkaar, er naturligvis saare velkommen, til i Forbindelse med de større, som de mere Formuendes Velvillie yde, at bringe en Stiftelse istand, der kan blive af saare velgjørende Følger. Udkastet til Plan og Fundats for Stiftelsen er færdigt, og vil om føje Tid udkomme paa Prent. J Overkrigskommissair Øst's Arkiv d. A. Nr. 4 er Indbydelsen til Subskriptionen, optaget, og Liste over de indkomne Bidrag, hvilken i de følgende Hæfter fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Om Kirkernes Antal i Siellands Stift, skrev mergius 1754 følgende: Hvor stort Kirkernes Antal har været efter Reformationen, derom differere de, som have opregnet dem. Tycho Brahe har antegnet i sine skrevne observat. astrou, at der da fandtes i Sjælland 336 Kirker (Danske Mag. 2 D. 209). Jens Wolf i Enc. r. Dan. tæller 354. Noget rigtigere skriver A. Bærntsen i sin Danmarks frugtbare Herlighed, at der er 394. Dr. Peder Palladius i den Tractat) om de Stykker, som Guds salige Ord skal holdes ved Magt med, af Guds Naade og Miskund, skriver 1953 til Provsterne in synode Roschild., at han for ti Aar siden havde visiteret alle Sognekirker udi Sjællands Stift, og, haver siden ikke været ham mueligt at fare saa gjennem Sjælland, Sogn fra Sogn, som han gjorde den Tid, mere af Guds blotte og bare Miskund, udi 390 Sognekirker. Nu omstunder - 1754 findes 398 virkelige Sognekirker i Sjælland og tilliggende Øer, nemlig 31 Kjøbstædskirker og 36, Landsbyekirker. Foruden disse . 398 Kirker. ere af indviede Slotskirker og Kapeller ved Klostere og Herregaarde. indviede Kapeller ved Hospitaler og Sygehuse. Paa Færøerne = = = Bornholm J Tranquebar, paa de vestindiske Øer, *) Som er indført i dansk Magaz. 8 D. 64 o. s. og i Guinea. saa at det sjællandske Biskopdoms Kir ler i Europa, Asien, Afrika, og Amerika er nu i Tallet. Hvilke Forandringer ere hermed siden 1754 foregaaede,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Den første Biskop, som Sjællands Stift havde efter Reformationen, var Dr. Peder Palladius. Han skriver om sin Fader: "Min sal. Fader, ved Navn Esbern Jensøn, en Borger i Ribe, en læg Mand, der aldrig havde lært et Bogstav, straffede mig haardeligen med Ord i hans Alderdom og i min Ungdom, ude imellem Ribe og Bierige, fordi jeg var en Pebling og gik i Skole, og kunde dog ikke opregne for ham alle Søndags Evangelier paa mine Fingre, som han kunde strax opregne for mig, han og hans Lige, som ikke singe saadant at høre, som man nu faaer at høre af Guds Naade, førend i deres Alderdom etc.