JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Breve fra Fiume melde, at Engellænderne have gjort Landgang ved Pola, aldeles ødelagt Redouterne og Forskandsningerne og anlagt et stort Magasin sammesteds. - 6 russiske Fregatter have sat Tropper i Land i Mascara Dalmatien og standse Communicationen med Ragusaa. - Engellænderne beskyde Venedig.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Dressen, den 20de Novbr. Efterat en Courter i Gaar var ankommen til Churførsten fra Keiser Napoleon, bleve strax den udenlandske Minister, Grev von Loos, og Krigsministeren, Generallieutenant von Low, afskedigede og Ærevagten trukket bort fra Generallieutenant von Lows Bolig. Man taler om flere Afskedigelser.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Regensburg, den 21de Novbr. i Frankerig skal have forlangt af Østerrig for Bayern, Sal. burg, Birchtesgaden og Jnndistrictet, samt Østerrige Deel af Polen, ifald Kongeriget Polen bliver oprettet igien; hvorimod Østerrig skulde faae hele sit forrige Schlesien tilbage. Disse Fordringer skulle være gjorte af overordentlige Gesandter fra den franske Keiser, hvoriblandt man især nævner den ved det udenkøndske Departement som Chef ansatte General Durant. Frankerig skal ogsaa have protesteret mod en østerrigsk Armees Forsamling ved Grændserne af Polin, og forlangt, at den skulde trække sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Augsburg, den 22de November. I Gaar ankom det 8de franske Kyrasseerregiment hertil, som 3 andre i disse Dage skulle følge. De komme fra Øvre Jtalien og udgiøre tilsammen 1500 Mand. De skulde cantonere her i Egnen til nærmere Ordre, men i Gaar kom der Ordre, at de uopholdelig skulde fortsætte deres Marsaligge til Berlin.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Carlsrube, den 22de Novbr. Den anden tildeels ny oprettede Afdeling af vor Contingent har nu begivet sig paa Marschen til den store franske Armee. Disse Tropper marschere over Frankfurt, Erfurt og Spandau, for at forene sig med den første Afdeling af vore Tropper, som siden den 1ste October have marscheret med den store Armee. Herved kommer vort Contingeutscorps til at bestaae af 6 til 7000 Mand. Det bortmarscherede Cavallerie har afleveret sine Histe til det tilbageblivende, og faaer i Spandau Heste, som Keiser Napoleon har forsæret vor Storhertug.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Storhertugen har udnævnt Arveprindsen til General af Jnfanteriet, til Minde om hans første Feldttog og fordihan har bivaaner det vigtige Slag ved Jena.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Paris, den 24de Novbr. Den store Armees 31te Bulletin, dat. Berlin, den 12te Novb. : "Garnisonen i Magdeburg defilerede den 11te for Marschal Neys Corps. Vi have 20 Generaler, 800 Officierer, 22000 Fanger, hvoriblant 2000 Artillerister, 54 Faner, 5 Standarter, 800 Kanoner, 1 Mill. Pd. Krudt, en stor Ponton=Equipage og en uhyre Mængde Artillerie=Forraad. - Oberst Gerard og Generaladjutant Nicord have i Morges i det 1ste og 4de Corps Navn overrakt Kriseren 60 Faner og 22 Standarter, som bleve tagne med Blüchers Corps ; 4000 opsadlede Heste, som bleve gjorte til Bytte, føres til Potsdam. Man sagde i den 21de Bulletin, at Blüchers Corps leverede 16000 Fanger, hvoriblant 4000 Cavallerister. Man har taget Feil; det var 21000 Fanger, hvoriblant 5700 Cavallerister; saa at vi ved begge Capitulationer have faaet 120 Fanek og Standarter og 43000 Fanger. Vi have i dette Feldttog fanget over140000 Mand, erobret over 250 Faner, over 800 Feldtstykker paa Valdpladsene og over 4000 Kanoner i Berlin og Fæstningerne.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Den polske Grev Potocky og flere fornemme Polakker ere i disse Dag ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Moniteuren melder, at Kaperen Reciproctte, der er besat med 44 Mand og commanderes af Capitain Pouchin, har den 15de d. M. ved de engelske Kyster ved Entring taget den engelske Brig Providence paa 160 Tønder, armeret med 6 Kanoner og besat med 120 Mand af det 53de engelske J fanterieregiment. Jkkun 8 Franske sprang ombord paa det engelske Skib, hvis Dæk var opfyldt med engelske Soldater, uden at skrækkes over deres Mængde raabte de til deres Kammerater og Hielp, og Fienden var saa forvitret, at han ikke tænkte paa at forsvare sig. Capitain Pauchinhar bragt 66 af disse Fanger til Cherbourg; Resten lod han blive paa Prisen, da en engelsk Fregat var i Nærheden. Samme Dag erobrede han ogsaa det engelske Skib Prince de Cowes og bragde det op til Cherbourg. En anden fransk Caper har bragt 2 engelske Skibe, det ene paa 200 og alt andet paa 160 Tønder, op til Ditppe og en Chaluppe paa 120 Tønder til Vimereur.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Breve fra Madrid give en Oplysning om det spanske Hols 2 Proclamationer, der have opvakt saa stor Opmærksomhed. De melde nemlig, at man havde faaet Efterretning om, at Hoffet i Marocco havde, efter engelsk Tilskyndelse, fattet den Beslutning, at giøre Landgang paa Kysterne af Andalusien med 40000 Mohrer, og Proclamationerne vare derfor blot udstedte i den Hensigt, at sætte benævnte Kyster i Forsvarsstand. Da senere Efterretninger forestillede denne Fare mindre truende, fulgte Contra ordre fra Hoffet i Madrid. Hvorvidt denne Oplysning. et grundet, lader sig ikke bestemme.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Vore Tidender melde, at man i Niza har faaet et Brev, der beretter, at Deyen i Algier udruster sig mod Frankerig.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Magdeburg den 25de Novbr. J disse Dage ere 21 Skib med 800 Kanoner fra Dresden og andre sachsiske Tøihuse, samt 9 Skibe med 6000 Centner Krudt ankomne her paa Elben og losses her under Opsyn af en saaske Capitain og en fransk Artillerielieutenent. Man kiender ikke dette Artilleries egentlige Bestemmelse. En Mængde Kanoner ere igien bleven ført fra vore Volde og bragt ved reqvirerede Bønderheste til Burg, hvorfra de skulle føres videre til Betlin.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Haag, den 25de Novbr. J Forgaars bragde en Coureer fra Generallieutenant Dumouceau Efterretning om Hammelns Capitulation, der in beholder følgende: "Den preussiske Garnison overleverer sine Vaaben, Kanoner, Faner og Heste og begiver sig paa Marschen til Frankerig, hvor den er krigsfangen. Officiererne beholde deres Heste og Bagage, og Soldaterne deres Tornystre. Officiererne kunne begive sig hvorhen de lyste, men ere krigsfangne paa Parole og maae ikke føre Vaaben, mod Frankrig og sammes Allierede, førend de ere blevne udvexlede; de Officierer, som ikke ville benytte sig af denne Tilladelse, kunne følge Garnisonen til Frankerig, hvor de skulle nyde Krigsfangers sædvanlige Underholdning : Kongen har udnævnt Oberst de Mellet til Commandant i Rinten. J denne Fæstning, som General Daendels besatte den 8de med 2 hollandske Batailloner, fandt man 60 Kanoner og 36 Centner Krudt.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Nürnberg, den 25de Novbr. Den keiserle franske Commandant i Bayreuth, General Legrand, har tilkiendegivet de sammenkaldte Betienter ved Krigs- og Domainekammeret sammesteds: "At Førsten dømmet fra nu af Kal forvaltes provisorisk paa fransk Fod og alle Jndtægterne flyde ind i egne dertil anviste Kasser, hvoraf intet uden Embedsmændenes Gage maae tages.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Bamberg, den 25de Novbr. Fra Warschau er den Efterretning indløbet, at den første russiske Colonne er bleven afskaaret og fanget. Den skal beløbe sig til 36000 Mand. En Contribution af 2 1/2 Mill. Fr. er paalagt Førsten dømmet Bayrtuth.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Posen, den 25de Novbr. Storhertugen af Berg ankom hertil den 21de. De franske Tropper ere allerede passerede over Weichsel og man venter hvert Øieblik den Efterretning, at de ere rykkede ind Warschau. Departementet Posen leverer i 14 Dage 8684 Rekruter til 4 Regimenter Infanterie.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Keiser Napoleon har sagt til de Deputerede, som vare sendte til ham til Berlin, at han ikke vilde erklære den polske Nations Existene, førend han saae 30 til 40000 Mand bevæbnede Nationaltropper i vort Land. Her i Staden, er derfor opretter en Contrakkasse for de Pengebidrag, som indkomme til Nationaltroppernes Udrustning og Bevæbning. En Opfordring dertil er skeet i en Proclamation, hvori de polske Fruentimre tiltales saaledes : "Agtværdige Modre! Ofter Eders udvortes Prydelser, Eders Klenoder og Guld; pryder Eder derimod med gode Patrioters Krands, da skulle vi alle giøre os værdige til Napoleon den Stores mægtige Beskyttelse."
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Allerede ere 20000 Geværer som Keiser Napoleon har skienket de polske Tropper, der nu formere sig, ankomme til Zirke.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Borgermester Schatzscheider i Golland, som, uagtet det udstedte Forbud, havde virket til Troppe- og Heste Udskrivninger for Fienden, og Borgermester Dissert i Obersigko, der har overleveret en polsk Commandant, som overbragte Befalinger fra General Bowbe. ere dømte til Døden af Marschall Dav. gent
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Münster, den 26de Novbr. Endeel hollandske og franske Regimenter marscherede tilbage til Holland strax efter Kongen af Hollands Tilbagekomst. Derimod ere enkelte smaa Detaschements hollandske Tropper igien passerede her igiennem til Armeen. J Dag er en stor Mængde Kanoner og Munitionsvogne kommet tilbage igien fra den hollandske Armee.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Den 25de Militair=Divisions Hovedqvarteer kommer fra Lüttich til Wesel, hvilken Stad med et District af 4000 Tolser formelig skal forenes med det franske Rige.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Lübeck, den 28de Novbr. Vor Stad er nu taget i Besiddelse i Hs. Keiserl. franske Majestæts Navn.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
I Dag er udkommen en Notification angaaende Declarationen om de engelske Eiendomme, hvoraf især den 2den Art. er mærkelig. Den lyder saaledes: "J slige Declarationer skulle de af enhver Declarant tilkiøbte og allerede betalte Varer og Produkter adskilles fra de tilkiøbte, men endnu ikke tildeels eller fuldkommen betalte Varer og Produkter.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Berlin, den 29de Novbr. Følgende officielle Actstykke i Henseende til Krigen og de brittiske Øers Blokering. er udkommen her :
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Hs. Majestæt Keiserens og KongensBudstad til Senatet.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Senatorer.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Under de Omstændigheder, hvori Europas almindelige Anliggender befinde sig, vil Vi tilkiendtgive Dem og Nationen de Grundsætninger, som vi have antaget til Rettesnor for vor Politik. Vor overordentlige Moderation efter enhver af de tre første Krige har været Aarsag til denne paa følgende. Saaledes have vi havt at kæmpe imod en fierde Coalition, er Maaneder efter den tredies Oplysning, 9 Maaneder efter hine udmærkede Seiervindinger, som Forsynet forundte Os og som skulde sikkret det faste Land en langvarig Rolighed. Men Engellands Jndflydelse strækker sig tidligere eller tildigere til et stort Antal af de europæiske Cabinetter, og uden en varig Fred med denne Magt kan vort Folk ikke nyde Fredens Velgierninger, som er det første Maal for Vore Arbeider og den eneste Gienstand for Vort Liv. Uagtet Vor triumpherende Stilling ere Vi ved Vore sidste Underhandlinger med Engelland hverken blevne standsede ved dets hoffærdige Sprog eller ved de Offere, som det vilde paalægge Os. - Øen Maltha, hvorpaa denne Krigs Ære ligesom hængte, som Engelland beholdt med Tilsidesættelse at Tractaterne, og som var den første Aarsag til Krigen, havde Vi afstaaet. Vi havde bevilget, at Engelland, foruden Besiddelsen af Ceylon og Riget Mysore, ogsaa beholdt det gode Haabs Forbierg. Men alle Vore Bestræbelser maatte strande, da Bor Fienders Cabinetsforsamlinger hørte og med, at være besilede af den ædle Ærgierrighed, at forene Verdens Vel med deres Fædrenelands nærværende Velfærd og denne med varig Held; men for Engelland kan dette Held ikke være varigt naar det grunder sig paa en overspændt og uretfærdig Politik, som skal berøve 60 Millioner Jndvaanere, af deres rige og brave Naboer, al Handel og Skibsfart. Strax efter den engelske Principal Ministers Død bemærkede Villet, at man ikke havde nogen anden Hensigt ved Underhandlingernes Fortsættelse, end at tilstørre den i sin Fødsel. qvalte fierde Coalition.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
J denne ny Stilling have Vi antaget til uforanderlig Grundsætning i Vort Forhold, ikke at rømme Berlin, Warschau og de Provindser, som ved Vaabenmagt ere faldne i Vore Hænder, førend den almindelige Fred er sluttet, førend de Spanske, Hollandske og Franske Kolonier ere tilbagegivne, den ottomanniske Magts Grundvold er befæstet, og førend dette store Riges fuldkomne Uafhængighed. som er Vort Folks første Jnteresse, uigienkaldelig er bleven consacreret.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Vi have sat de brittiske Øer i Blokade stand, og taget Forholdsregler imod samme, som vare Vort Hierte imod. Det har kostet Os Overvindelse, at lade Privatpersoners Jnteresse være afhængige af Kongernes Tvistigheder og efter saamange Aar i Civilisationen at vende tilbage til de Grundsætninger, som caracteriserte Barbariet. i Nationernes første Tidsalder ; men Vi ere blevne nødte ved Vort Folks og Vare Alliertes Vel til at bruge de samme Vaaben imod den fælleds Fiende, hvoraf han betiener sig imod Os. - Disse Beslutninger, som foreskrives ved en billig Følelse af Giengieldsret, ere hverken blevne indskudte ved Lidenskab eller ved Had. Hvad vi have tilbudt efter de tre Coalitioners Opløsning, som bidrog saa meget til Vor Folks Hæder, der tilbyde Vi endogsaa nu, da Vore Vaaben, have erholdt ny Triumpher. Vi ere færdige til at slutte Fred med Engelland; Vi ere færdige til at slutte Fred med Rusland og Preussen, men den kan kun blive sluttet paa saadanne Grundlæg, at ingen, hvo det end er, maa anmasse sig nogen Ret til Overmagt i Henseende til Os. Kolonierne maa tilbagegives Moderlandet og Vor Handel og Jndustrie maa sikkres den Flor, hvortil de maa kunne bringes. Skulle disse Foranstaltninger endnu paa nogen Tid bort fierne den almindelige Freds Gienoprettelse, da vilde denne, Forhaling, hvor kort den end maatte være, synes Vort Hierte for lang. Men Vi ere overbeviste om, at Vore Folk vil behørigen sætte Priis paa Kogskaben, Vore politiske Bevæggrunde og tilligemed Os indsee, at en partiel Fred blot er en Vaabenstilstand, hvorved Vi tabe alle vore erhvervede Fordele, for at give Anledning til en ny Krig og at Frankrig blot kan finde held i en almindelig Fred. Vi befinde Os i en af hine Tidspunkter, som ere vigtige for Nationernes Skjebne og det franske Folk vil vise sig værdig til den Bestemmelse, som venter samme. Det Senatus=Consult, som i have befalet at forelægge Dem, og som i de første Maaneder af Aaret vil stille Conscriptionen, for 1807, som under sædvanlige Omstændigheder først var et udtage i Septbr. Maaned, til Vor Disposition, vil blive fuldbyrdet med Jver saavel af Fædre som Børn. J hvil At skiønnere Øieblik kunne Vi ogsaa fremkalde de unge Franskmænd til Vaaben, For at begive sig til deres Faner, have de at passere Vore Fienders Hovedstæder og de Valpladse, som ere blevne berømte ved deres gamle Vaabenbrødres Seiervindinger. Givet i Berlin den 21de Novbr. 1806.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Undertegnet: Napoleon. Hugues B. Maret. Minister Statssecretair. Første Rapport fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til Hs. Majestæt Keiseren og Kongen. Sire! En fierde Coalition har dannet sig. Den er bleven gjort til Skamme i mindre endeen Maaned. J mindre end een Maaned har Preussen seet sin Armee, fine faste Pladser, sin Hovedstad og sine Provindser i Deres Majestæts Magt og beder nu om Fred. - Ved de foregaaende Coalitioneforlangte ogsaa enhver af Frankrigs Fiender Fred, saasnart han var overvunden og fik den. Man haabede at enkelte paa hinanden følgende Fredsslutninger skulde føre til en almindelig, ærefuld og sikker Fred. Tre Gange er dette Haa tilintetgjort, tre Gange har Erfaring viist, at Frankrig Moderation og Stormodighed bestandig blev ført bag Lyset, ved at følge dette System. Enhver adspredt Coalition har avlet en ny og Frankrig er bleven truet med evig Krig. Det franske Rige har naaet en Grad af Magt og Stør hed, hvorefter Deres Majestæt ikke har tragtet. Fra alle Sider angrebet med et Raserie uden Lige, og sat i det Alternativ, enten at seire eller døe, har Frankerig blot kæmpe for sit Held og har seierrig blot betient sig af Stiervindingerne, for at lægge sin Moderation for Dagen. Det har ikke tilintetgjort dem, som vilde tilintetgiøre Frankerig; der har gjort umaadelige Erobringer og blot beholdt en liden Deel deraf, det vilde have beholdt endnu mindre deraf, dersom de blinde Lidenskaber, som rasede omkring samme, ikke havde sat det i den Nødvendighed, at forstørre sig til sin egen Frelse. Men da det fierde Gang er bleven angrebet med samme Had og samme Hensigt til Tilintetgjørelse, har Hs. Majestæt ingen anden Hensigt, end at opnaae det, som er uundgaaeligt nødvendigt til Hans Folks Vel. Men dette Øiemeed kan De ikke opnaae, naar De ikke gandske benytter Deres store Fordeele og forbeholder Sig Deres Erobringer til Skadesholdelses Gienstande ved den almindelige Fred.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
To Magter, som ere Fiender af Europas Rolighed, have forenet sig, for at forplante Tvedragt og Krig. Gienstandenne for deres Ærgierrighed ere forskjellige; men et lige Ha besieler dem mod Frankerig, fordi de veed, at Frankerig ikke kan ophøre at sætte sig mod deres fordærvelige Hensigter. Uophørlig beskieftigede med at søge og vække Fiender mod samme, betiene de sig til den Ende af alle Slags Konstre, og Jntriguer, Trudsler, Caresser, Bestikkelser, Bagtalelser, og i det de stræde efter at overfalde og bringe alt under Aaget, biskyge 3. densigt. gaaer underpaa.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Berlin den 20de November 1806. Hs. Majestæt Keiser Napoleon reiste herfra Natten tilden 25de med heele Hovedqvarteret. Ogsaa den keiserl. Garde og Marschal Soults Corps brækkede op herfra den 25de. Samme Dag ankom Førsten af Ponte-Corvo og siden hans Armeecorps hertil. J Forgaars ankom den hidtilværende franske Gesandt i Wien, Hr. de la Rochefoucauld, hertil. b. Vort Fredshaab er meget svækket. Marschal Durøe, ankom hertil den 27de, uden at bringe Depescher, og siden hans Afreise er ingen Coureer afsendt af GeneralZistrow.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Keiser Napoleon har ladet Arveprindsessen af Hessen, Cassel, der laae i Barselseng her ved de franske Troppers Jndmarsch, anvise 18000 Fr. maanedlig.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Hannover den 1ste Decbr. Fæstningen Nienburg har den 25de Novbr. overgivet sig til de Franske. General Savar havde ladet Commandanten opfordre. Før Capitulationen vare slet ingen Fiendtligheder forefaldne mellem de Franske og Preusserne. Paa Capitulationsdagen rykkede de Franske strax ind, efterat den preussiske Garnison var marscheret ud og fordeelt i de omliggende Byer.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Efter Forlydende skulle ogsaa de mecklenburgske Lande tages i Besiddelse i de Franskes Keisers Navn.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Skrivelse fra Hamburg, den 2den Decbr. Den 29de Novbr. fik vi me en Coureer de meest beroligende Efterretninger fra Custrin, hvor Keiser Napoleons Hovedqvarteer paa nærværende Tid er. Vor Bank skal ansees som en ufornærmelig Helligdom. Vi beholde kuns en liden fransk Besætning og 1000 Mand Stadsoldater.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
J Forgaars bleve Portene allerede besatte af hamborgske Tropper og de franske Tropper er marscherede herfra paa omtrent 700 Mand nær. Man siger, de skulle tage Velen over Schwerin og Strelitz, ved hvilken Leilighed nogle politiske Forandringer skulle bekiendtgiøres. Vi vente General Laval, der er bestemt til vor Commandant. En Deil af de franske Tropper, som vare her, marscherede allerede for nogle Dage siden herfra til en anden Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
J Fredags reiste en Deputation, bestaaende af 2 Senatarer og 2 Kiøbmænd til Kriser Napoleon. Raadet har bekiendtgjort, at Transporten af alle Varer, som ikke ere forbudne ved det keiserl. Decret af 21de Novbr., fra nu af er fri. Afsenderne af slige Varer erholde et Pas mod en nøiagtig Angivelse af Varerne og deres Bestemmelse. Enhver Urigtighed i Angivelsen drager Varernes Confiskation efter sig.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Den 27de Novbr. blev af Raadet og Borgerstanden besluttet et contributionsmæssigt Laan, for at bestride de ved Stadens nærværende trykkende Forfatning fornødne store Udgivter. Efter samme er enhver Borger og Jndbygger her i Staden, hvis Bidrag af Kopskat beløber sig til 30 Mk. Cour. og derover, forpligtet til, endnu før Udgangen af indeværende Aar at tilskyde til dette Laan ti Gange saa meget i Banco, som han betaler i Courant i Kopskat for sin egen Person. Dette Laans Afbetaling begynder om 5 Aar og afbetales i 25 Aar med en 25de Deel aarlig. For Laanet betales 3 Procent Renter aarlig.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Staden Lübecks Deputerede bleve modtagne i Berlin med største Godhed og fik de meest beroligende Forsikkringer. Keiser Napoleon vilde være i Warschau den 2den Decebr.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Blandede Efterretninger. Frankerig. Staden Luttich er bestemt til Samlingsplads for det ny Regiment let Cavallerie, der skal oprettes under Hertugen af Ahrember, perne engageres paa 4 Aar.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Hr. Laland har bekiendtgjort, at Hr. Pons i Marseille har den 10de Novbr. opdaget en lille Commet, der er den 97de i Lalande Catalag. Cometen er ikke synlig for det blotte Øie. Det er den 6te, Hr. Pous har opdaget siden den 11te Julii 1801. Uden Hr. Pous Utrættelighed og den skiønne Himmel i Provence vilde denne Commet ganske være undgaaet Ostronomerne.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Capitain Falca, der var som Krigsfange med nogle andre Franske paa en engelsk Goelette, har bemestret sig samme og er ankommen til Port Maurice men sin Prise. Viin og Oliehøsten er faldet saavel ud i det syelige Frankerig, at de ældste Folk ikke kunne erindre saa rigelig Høst.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Preussen. Natten til den 23de Novbr. er 27 Fæstningsarrestanter undvigte, efterat de havde faaet deres Lænker af sig, fra Magdeburg. Man har en nu ikke faaet mindste Spor af dem.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Spanien. Man har opdaget Platina i Minerne ved Guadalcanal og tilsendt Nationalinstitutet i Paris nogle Prøver deraf. Jtalien. Føren Fra Diavold blev fanget vare alle hans Folk og hans 2 Adjutanter fangne; han var selv let saaret og havde kastet alle Vaaben og en Deel af sine Klæder fra sig for ikke at blive kiendt. Da han blev grebet, tilstod han, at han havde skiult en stor Pung med Guld og Klensdier og en Fane, som han havde faaet af Admiral SidnerSmith, i en Skov, hvor man ogsaa fandt disse Ting Fanen blev baaret foran ham, da han første Gang blev ført i Forhør i Neapel.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Kiøbenhavn, den 5te December. Den engelske Fregat Astraa, som stødte paa Anholt, er i Gaar Eftermiddags halet ind igiennem Bommen, for om mueligt at repareres i Dokken. Ved dens Ankomst hertil var den saa læk, at den bestandig maatte have 60 Mand til Asiøsning ved Pomperne. Stormast og Mesanmast gik over Bord, da den stødte paa Revet.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Jgiennem det danske Cancellie er under 21de f. M. udfærdiget et Tillæg til Reglementet af 31te Januar 1806 for Kongens Livjæger=Corps. At den til Cancelliet indgivne Beretning om Skiftevæsenets Tilstand i begge Riger sees: at i Aaret 1804 have i Danmark været 6349 Skifter under Behandling, hvoraf 4411 ere afsluttede og i Norge 7105, hvoraf 4636 ere sluttede; i begge Riger ere altsaa behandlede 13454 Bkiften og 9047 sluttede. Ved Udgangen af Aaret 1804 stod i Danmark 1938 og i Norge 2469 Skifter usluttede, hvoraf 766 i Danmark og 959 i Norge befindes at være begyndte for Aaret 1804.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
J Søndags den 30te rykkede det fyenske Dragonregiment, ind i Odense efter en Fraværelse af over et Aar. Eieren af Krogshøi, Major Schøller von Krogh, som er Chef fordet ovenselske borgerlige Kavallerie, var med Korpsets Personale reden Provindsens kommanderende General Baron Rantzau, der er Regimentets Chef, i Møde til Krogshøi, Miil herfra, og beværtede der hele Regimentet med Frokost.
Berlingske Tidende, 1806-12-05
Efter Ankomsten til Odense beværtedes Regimenters Officerer med en Dine paa den store Klubsal at Kammerherre Fabritius Tengnagel til Weilegaard. Allevegne blev Regimentet modtaget af glade Venner.