JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
En Stytte sig nu ey kan skikke For dine Lige, dog, hvad meer, Men jeg vil lade andre tale, Som Mænd og Lys blandt Lærdes Flok: En Fogh er død, dog ey at prale, Du var hans Yndling; men ey nok: En Langebæch endnu i Live, En Worm, hvo nægter dem vel Rang Blandt ægte Lærde, og som skrive? Men de tør vidne: Tænk engang; Jeg fra den sidste kunde vise Et Brev, hvor han beklager sig, At Jylland skulde nu forlise En Mand, her fast ulignelig. Din Lærdom da dit Navn kan pryde, Men meere: Lærd dog ey Pedant. Al Stolthed var for dig en Lyde; Du Ære, Yndest, derved vandt: Vidd, Lærdom, vidste du at ære, Dog meer du agtet Mennesker; Du lærd ey erne vilde være, Men og en Mennesk Ven i sær. Man Ros Man store Lærde saa beskriver: En Bayle kiærlig mod enhver. Cartes, Gassendi, jo opliver Enhver, i deres Selskab er. Beskedenhed er hos en Locke, Alt det hos dig jeg fundet har; Min Ven hvo kan den Sandhed rokke, Jeg selv dertil et Vidne var. De tre Aar, jeg hos dig frembragte, Min Lærer, min Gamaliel! Jeg lærte Lærdom, Dyd, at agte, Og fandt hos dig en oplyst Siel. Til Jylland som en Herrens Hyrde Du kom, din Stav din Rigdom var, Dog uforsagt, dit Embeds Byrde, Du tog, og samme troelig bar. Da Himlen havde dig velsignet, Som Fattig, du var bleven riig, Du da hin Broder efterlignet, Der sagde Jeg har nok for mig. Til Slægt og Fattige du skienkte, Din store Giver Rente gav, Ja Publikum du og betænkte, For det du takkes i din Grav. Jeg meere kunde vel fremføre Til Ære for dit Navn; men see! Din Skygge hvisker mig i Øre: Tie stil! Misundelse vil lee. Jeg tier da, min tause Tanke, Skal hos mig selv forbærge sig, Min Ven! mig brydes kun en Skranke, Jeg haaber der at finde dig, Hvor Viidenskabers Bog oplades, Og ingen Sandhed dølges kan, Der ey i mange Skrivter blades; Thi Boeligen er Sandheds Land. i Jeg kun din Bortgang vil erindre: Du døde, det er alles Maal, Da Du tænkte meer men andre mindre, Og villig drak din sidste Skaal. Min Socrates! Du gik imøde. Din Død med stor Frimodighed, Catones Navn dig kunde støde, Maaskee om du var selv herved. En sund Philosophie duærte, Dog Stoicus du ikke var, Du følte Sygdom, Sorg og Smerte, Dog med Taalmodighed den bar; Men, hvad var Aarsag, at du kunde Som Kæmpe møde Stød og Død, En Stoisk Viisdom ingenlunde, Ved større Kraft du giennembrød, Jeg veed, at du med dine Tanker Paa Golgatha bevandret var, Her Sielen fandt den Havn, det Anker, Man paa Parnassey fundet har. Her du din Viisdom, Lærdom, lagde For den Korfæstes Fødder ned At helliges; Du tænkte, sagde: Paa Bierget ligger, hvad jeg veed. Al Verdens Frelser mig skal lede Jgiennem Evighedens Port, Alvidenhed er strax tilrede, Og veed, hvad jeg har liidt og gjort. Farvel da, æreværdig Fader! Dit Vel vi ey misunde dig, Men du os andre efterlader: Et Savn, som føles meest af Mik Til den Almindelige Hielpe-Casse er i denne Uge indkommen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
Den 16. Martii er Sr. Saurbier tilsendt 1 = = Den 21. ved Cassens Aabning befandtes i smaa Mynt = = = = = 8 Udi Papiir med Hosskrift: Af en som erindrer de Fattige, ved en anden frembaaren . 1 Nok med Hosskrift: Naar jeg frygter, da haaber jeg. = = = = = 1 Ligeledes i Papiir en Ducat med Devise: Gud, som altid til det Gode, Har saa naadig tænkt paa mig. Jeg en Skierd til Armes Baade, Legger ned, deel viiselig. 2 .Er 32 11 For hvilke Gaver allerskyldigst takkes. Den Gud, som elsker en glad Giver velsigne dem i alt det, de udrække deres Haand til Dødsfald.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
Sidst afvigte 5. hujus er Kiøbmand Frederich From i Nyekiøbing paa Morsøe, hans Hustrue Mad. Mette Anders Dotter Høyberg død i sit 58 Aar.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
(Den Kiøbenhavns Post er i Onsdags udebleven,
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
Bekiendtgiørelse. Titelbladet og Registeret til forrige Aargang følger i Dag gratis med No. 12 til dem, som holde disse Efterretninger, ellers koster det 4 s. Den belovede Fortegnelse paa deres Navne, der nu for indeværende Aar. efter Anmældelse holde dette Ugeblad, skal med første ligeledes udkomme, saasnart den endnu fra et par Stæder seilende Underretning indløber, at enhver, der haver noget at bekiendtgiøre, og til sin egen eller andres Nytte at indrykke, kan deraf desbedre see, hvor vidt disse Efterretninger circulere.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
De, der her til Bogtrykkeriet fra forrige Aar, efter tilstillede Regninger, maatte endnu være noget skyldige, ombedes at ville inden denne Maaneds Udgang see samme afgjort hos Bogholderen Sr. Saur bier. Og siden Registeret til forrige Aargang nu er udkommet, vil man og formode, at de, der er endnu have erlagt Betalingen for samme Aargang, inden denne Maaneds Udgang betale deres holdte Ugeblade. J vende Pakboder blive førstkommende Paaske at faae til Leye. hos Engelb. Brink her i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
Sidstafvigte Løverdags Eftermiddag er paa Veyen imellem Sohngaardsholm og Sønder=Tranders en hvid Engelsk Mynde med lysebrune Øren en bruun Plet midt i Panden, og ligeledes paa den venstre Side, fra sin Eier bortløben. de ces Naar samme maatte vorde tilbageleveret, loves Finderen, eller den, som derom vil give Oplysning, en Douceur i Fin delen af Eieren, som her fra Bogtrykkeriet anvises.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
Iisdagen den 10 April førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet vorder udi Sr. Frider. Chr. Wormstrups iboende Gaard foretaget og holdet offentlig Auction saavel over bemeldte Gaard, som en ham tilhørende og i Kattesund beliggende Leye=Vaaning, saa og 2de Skibs=Parter, nemlig en sextende Part udi Schnau=Skibet Frue Magdalen kaldet, her ved Byen beliggende, og en tolvte Part udi Schnau=Skibet Jngeborg Margrethe kaldet, for nærværende Tid paa Reyse fra Frederichshald i Norge til Engeland; Thi vilde Liebhaberne behage til samme Tid at indfinde sig, da Conditionerne paa AuctionsStædet skal vorde bekiendtgjorte. Aalborg den 19 Martii (Samtlige Credi= og Debitorer, samt Mr. Anders Tveed i Aalborg paa sin salig afdøde Kiærestes, Mad. Friderica Anne Sophie Ryder, sal. Hr. Rommers, Vegne, indkaldes endnu eengang for alle i disse Jydske Efterretninger at møde, eller paa deres Vegne at møde lade, i Brad sted Degneboeligs Stervboe efter afgangne Mad. Giertrud, Poulsen, sal. Hr. Rydders Enke, den 24 April. a c. Klokken 9 om Formiddagen til Skiftets endelig Slutning. Skifte=Stedet den 16. Martii 1770.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
Hos Farveren N. S. Worsøe, boendes paa Vestergade her i Aalborg, kan som i en Deel Aar ey her har været brugelig, faaes Vadmel overskaaren, saasom han har ladet Overskiere=Redskab sætte i god brugbar Stand, saa enhver kan vente sit Tøy til Nytte accommoderet; Ligesom og hos ham kan faaes en smuk Stue med Udsigt til Gaden, for en honet Person enten strax eller til næste Flyttetid til Leye.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
Sal. Mads Kyndes Enke lader herved bekiendtgiøre, at hun vil sælge hendes iboende Huus, beligende paa Algaden her i Aalborg, som er i god forsvarlig Stand; Thi vilde Liebhabere behage at accordere med hende derom. Sal. Mads Kyndes Snedkers.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
Paa Oxholm i Aalborghuus Amt er hos Forpagteren. sammesteds til Kiøbs underhaanden at bekomme 50stkr. unge og fra Vester Egnen indkiøbte Køer, 6, 7 a 8 Aar. gamle, som skal kælve ved forestaaende Paaske og 1. Maji Dags Tider; Skulle Kiøberne forlange den Partie, som de kiøbe, overfød paa Gaarden til Voldborg Dag, kan det og i Kiøbet accorderes. Ligesaa er og sammesteds til forestaaende Sæde=Tid god, reen, stor, broged Sæde=Havre, for billig Priis at bekomme.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
Doct Sverdrup har indsat nogle Bøger til Conrector Gottschalch, for der at sælges. Fortegnelsen paa dem kan sammesteds faaes til Eftersyn. Af Mangel paa Liebhabere bleve Kokedals Stude ikke solgte paa den berammede Auction, hvilket tiener Liebhabere til Efterretning, som samme ved Accord sig ville tilforhandle. Kokedal under Aalborg Stift den 8 Martii 1770.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
Skifte=Retten udi Sr. Jens Thagaards FallitBoe udi Aalborg giør herved bekiendt, at, formedelst indfaldende Omstændigheder, bliver Mandagen den 2 April næstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet paa Herregaarden Clarupgaard ved offentlig Auction absolute bortsolgt 126 Stkr. gode Føede=Stude, Boen tilhørende, hvoraf 56 Stkr. besynderlig er i særdeles god Stand, saasom paa samme for en Tid lang er bleven staldet. Ligesom og samme Tid og Sted bortsælges en sort 5 Aars Hoppe, og en sortebruun 3 Aars Dito, samt en sort 3 Aars Heste=Plag.
Jyske Efterretninger, 1770-03-23
efter de Conditioner, som paa Auctions=Stedet blive bekiendtgjorte. Aalborg den 14. Mart. 1770.
Jyske Efterretninger, 1770-03-30
Tanker i ModNange Tanker kuns forvolde, M. At man ey kan leve vel; Derfor skal du Maade holde J din Sorg, bekymred Siel! Du forspilder kun din Glæde, Og forhindrer selv din Roe. Sorgen faaer hos dig sit Sæde. Meere, end du vel kan troe. Men hvor skal man faae den Tømme, Der kan styre Sindet saa, At det ikke skal inddrømme. Fleere Tanker, end det maae Jngen kan dig bedre raade, End at du da i din Gud Søger Fred, og ved hans Naade Holder Modgangs Timen ud. Lad det være al din Længsel, At du Gud behage kan, Derved brister snart dit Fængsel, Og du naaer til Friheds Stand; Naar du veed, at Gud dig under, Da kan du og lide paa, At, hvad han med dig begynder, Med dit Beste skal bestaae. Alt, hvad du da forefinder, Som dit Sind kan ængstes ved, Skal ey foraarsage Hinder. J dit Hiertes sande Fred. Du skal lade af at sukke, I dit Huus fornøyet boe, Og de Tanker udelukke, Som forstyrre vil din Roe. Haab paa Herren alle Dage, Og forlyst dig i hans Ord; Du skal da vist see og smage, At han har beredt et Bord, For dig, saa dig ey skal fattes. Af alt Godt til Liv og Siel; Lykkelig bør du at skattes, Naar i Gud du lever vel. (Følgende er indleveret.) Qvæ Tibi pro tantis meritis, o Avuncule! gratum (Testatura animum jam monumenta struan? Marmore si possem Te, aut ære locare perenni, Non essent meritis marmora digna Tuis. Tu mihi, cum caros rapuissent fata parentes, Tunc aderas curis consiliisqve pater. Te pietas, Te prisca sides reddebat amatum, Et nisi virtutis, non Tuus hostis erat. Ergo Ergo Tuar memori virtutes mente tenebo, Ponee sejunctos junkerit ille dies. Has lincolas cineribus & memoria avunculi optimi, Dni. Nicorat Jönsk. Possessoris Prædioli Ballegaard, nec non Antigrapharii Regii ad Telonium Hadsundense prope Mariagriam, sacras esse volut unicus defunctier fo rore nepos Andreas Brinchmann, Colleg. 4tæ Class. Schol. Cathed. Wib.
Jyske Efterretninger, 1770-03-30
J bemældte Hr. Provst Spliids Embeds Tid den 15. Sept. 1722. skeede denne mærkværdige Sieldenhed i Wreilef=Kirke, at en Calvinist, Friderica Maria Richard, som tiente for Mademoiselle paa Wreilef=Closter hos Velbr. Frøik. Wind. nu Sal. Grævinde af Holstein, overtraadde fra Calvin Lærdom til vor Evangeliske Lutherske Troes Bekiendelse.
Jyske Efterretninger, 1770-03-30
Efterat hun i Overværelse af Hr. Mag. Jørgen Bergh i Wraa og Hr. Peder Spliid i Børglum samt i heele Meenighedens Paahør havde offentlig aflagt Rede og Rigtighed for sit Salligheds Haad, skriftede hun privatim og communicerede strax, hun var fød i Sveitz, Faderen Johan Frederich Richart og Moderen Magdalene Daniels Datter. Hun skal have været gift, hvilket hun dog her holdt hemmeligt. Hendes Mand skal have været en Silkevæver, men som var gaaet i Armod, hun fik ham undertiden tilskreven, men fortiede omhyggelig sin Religions Forandring. bemældte Hr. Provst Spliid døde 1732. den 20. December. 9. Hr. Johan Henrich Huusmann, fød i Kiøbenhavn 1704, ældste Søn af Ober Conducteur Peter Huusmann og Frue Charlotte Bruno, ordineret til Præst paa China for det Asiatiske Compagnie 1730. af Biskoppen over Siellands Stift Doct. Christen Worm, som tilforn 1704 harde døbt ham i St. Nicolai Kirke i Kiøbenhavn, hvor han og blev indviet til Præste-Embedet; thi vor Frue Kirke laae da i Aske, og var saaledes den første Lutherske Præst til China fra Dannemark. Over hvilken Hen= og Hiem Reyse han har skrevet en Journal, som 1732, blev skreven indleveret til Kongen, og næste Aar ved Trykken publiceret. Han er kaldet til Wreilef og Hæstrup 1733. den 20 Februarii af Sal. Kong Christian den 6. creeret til Provst i Pindse=Landemode 1755, gift første Gang med Sal. Obristlieutenant Dikhofs Døtter, Cathrine Margrette Dikhof, som døde 1756, uden Børn. Gift anden Gang med Magdalene Elisabeth Qvæccius, Sal. Major Qvæctii, Dotter, og med hende avlede en Dotter Charlotte Abigael, bemældte Hr. Provst Huusmann, som endnu lever, har i Aaret 1765, resiqueret sit Provste Embede.
Jyske Efterretninger, 1770-03-30
Til den Almindelige Hielpe-Casse er i denne Uge indkommen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1770-03-30
Den 23 Martii blev Hr. Wandall tilsent: 5 Ducater med Hosskrift: Til Nødlidende Huusarme . Den 24, blev ham ligeledes tilsendt under Forseigling, med Devise: Jeg vil bede, vaagen blive, Dig alt øvrigt overgive, Gud, jeg veed, du hører mig; Thi jeg troer fast paa dig = = 6 - Den 28, ved Cassens Aabning befandtes nedlagt i Papiir indsvøbt 2 Bancosedler med Hosskrift: Jeg søgte Herren paa min Nøds Dag: Psalm. 77. v. 2. = = 2 = = Nok aparte i Penge =Er 19 = = Paa Cassens Vegne takkes allerskyldigst; Værer velsignede J Christelige Hierter, J glade Givere, J ædelmodige Menneske=Venner, som antager Eder de Trængende og ved Kierligheds Øvelser efterlader Eders Børn Guds Velsignelse til Arvedeel. Eders Bønner og Almisser skal komme op i Jhukommelse for Gud, thi den Siel, som velsigner, skal selv blive velsignet, og ham skal tillegges ydermeere, Ganske uformodentlig paa denne Tid af Aaret er Fiorden, her ved Byen anden Gang bleven deelagt med Iis, saa ey allene de til Afseyling færdige liggende Koffardie=Skibe. ere indfrosne, men der har endog over i 10 Dage været en almindelig Kiøre Vey over Fiorden fra og til Wensyssel, hvor usædvanlig stræng Frosten har været, samt hvorledes den har i disse Dage taget til og af, kan sees af følgende Jagttagelser paa et Thermom. Reaumur der har hængt i fri Luft imod Nord; Man har observeret Morgen og Aften Kl. 3. og Kl. 11, at Kulden har saaledes været under Frysepunkten. D. 20 om Morgenen 9 Sr. Om Aftenen = = 9 Gr. 21. om Morgenen 6 1/2 Sr. - Aftenen = = = = 22 om Morgenen 6 -- Aftenen = = 5 - 23 om Morgenen 4 . . - Aftenen = = 5 - 24, om Morgenen 6 1/4. - Aftenen = = 4 - 25, om Morgenen 4 1/4. - Aftenen = = 9 - 26. om Morgenen 8 - . - Aftenen = = 6 - 27. om Morgenen 8 -- Aftenen = = 5 - 28 om Morgenen 2 - - Aftenen Tor Veyr.
Jyske Efterretninger, 1770-03-30
Bekiendtgiørelse. Skifte=Retten udi Sr. Jens Thagaards FallitBoe udi Aalborg giør herved bekiendt, at, formedelst indfaldende Omstændigheder, bliver Mandagen den 2 April næstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet paa Herregaarden Clarupgaard ved offentlig Auction absolut bortsolgt 126 stkr. gode Føede=Stude, Boen tilhørende, hvoraf 56 Stkr. besynderlig er i særdeles god Stand, saasom paa samme for en Tid lang er bleven staldet. Ligesom og samme Tid og Sted bortsælges en sort 5 Aars Hoppe, og en sortebruun 3 Aars Dito, samt en sort 3 Aars Heste Plag, efter de Conditioner, som paa Auctions=Stedet blive bekiendtgjorte. Aalborg den 14 Mart. 1770. Tvende Pakboder blive førstkommende Paaske at faae til Leye. hos Engelb. Brink her i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1770-03-30
Tisdagen den 10 April førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet vorder udi Sr. Frider. Chr. Wormstrups iboende Gaard foretaget og holdet offentlig Auction saavel over bemeldte Gaard, som en ham tilhørende og i Kattesund beliggende Leye=Vaaning, saa og 2de Skibs=Parter, nemlig en sextende Part udi Schnau=Skibet Frue Magdalena kaldet, her ved Byen beliggende, og en tolvte Part udi Schnau=Skibet Jngeborg Margrethe kaldet, for nærværende Tid paa Reyse fra Frederichshald i Norge til Engeland; Thi vilde Liebhaberne behage til samme Tid at indfinde sig, da Conditionerne paa AuctionsStedet skal vorde bekiendtgjorte. Aalborg den 19 Martii Hos Farveren N. S. Worsøe, boendes paa Vestergade her i Aalborg, kan, som i en Deel Aar ey her har været brugelig, faaes Vadmel overskaaren, saasom han har ladet Overskiære=Redskab sætte i god brugbar Stand, saa enhver kan vente sit Tøy til Nytte accommoderet; Ligesom og hos ham kan faaes en smuk Stue med Udsigt til Gaden, for en honet Person enten strax eller til næste Flyttetid til Leye.
Jyske Efterretninger, 1770-03-30
Den høie Hr. Skifteforvalters Fuldmægtig Anders Grønbech, udi Stervboen i Jerslev Herred, Horsens Sogn, Nye Kroe, efter ved Døden sammesteds afgangne Rasmus Schiøtz Hustrue, Else Kirstine Peders Datter, lader herved i de Jydske Efterretgninger bekiendtgiøre, at Skiftet efter benævnte Afdøde vorder til endelig Slutning foretaget paa Birchelse næstkommende 10. April. Formiddagen Kl. 1 Slet, hvorfore enhver Vedkommende og de da sig allerede ved forrige Skifte=Sessioner anmældte Creditorer sig behagentlig vilde indfinde benævnte Tid og Sted, da enhver, efter sine Bevisers Medfør, kan imod vedbørlig Qvittering vente sig betalt, hvad da efter gjørende Liqvidation over Stervboets beholdne Formue pro Qvota kan tilkomme. Birchelse den 26. Martii 1770.
Jyske Efterretninger, 1770-04-06
(Om Folke=MænAngelænderne, som paa nogen Tid har begyndt at giøre Beregning over alle Ting, have og for kort siden villet udreigne, hvor meget et Menneske er værd. De have troet at udfinde, at et sundt og stærk Menneske er just saa meget værd, som han omtrent kan kjøbes. og sælges for i Algier, nemlig hundrede Ducater; Men det er let at bevise, at saadan Reigning er alt for ringe i Besynderlighed i et Land, hvor der endnu er Mangel paa Arbeydere, og hvor Afgifterne tillige ere store. - Dersom man regner, hvad et sundt Menneske indbringer Staten ved det han giver i Consumption, hvad Fordeel hans Arbeyde forskaffer Staten, og hvad han kan giøre til til Folke=Mængdens Formeerelse, saa lader det sig letteligen bevise, at et eneste ringe og sundt Menneske er langt meere værd for Staten end en Capital af tusinde Daler. Det er allerne Menneskene, der udgjøre en Fyrstes Magt, Rigdom og al hans Storhed; thi jo fleere Undersaattere, jo florisantere Regiering, dette uagtet bliver der dog endnu alt for lidet tænkt paa Folke=Mængdens Formeerelse. - Hos de Romere havde Lovene anordnet haarde Straffe, for dem, som levede i eenlig Stand, og ikke ville gifte sig, derimod bleve gifte Personer opmuntrede ved anseelige Belonninger; De gifte Personer havde overalt Rangen for de Ugifte, og de, som havde i Ægteskab avlet 3 Børn nøde endda besynderlig Fortrinnet. Disse Love vare i sig selv meget vise, og skulde have gjort meget god Virkning til Folke=Mængdens Formeerelse, dersom tillige sammes Hoved Hindringer vare blevne ryddede af Veyen, nemlig den alt for store Yppighed og Overdaadighed i sær hos Fruentimmer. Da Raadet engang gjorde derom en alvorlig Forestilling, sagde Augustus, Han vilde regiere sin Kone, og enhver skulde og regiere sin. Men en at Raadsherrerne gjorde derpaa igien det Spørsmaal til Keyseren: Hvorledes han da bar sig af, at han kunde regiere sin Kone, Kong Ludvig den 14, vilde i det mindste have Ord for, at han gjorde noget til Folke Formeerelsen, sit Land. Han udgav en Lov at en Fader, som havde 8 eller fleere levende Børn, skulde aarlig faae 300 Livres.
Jyske Efterretninger, 1770-04-06
De nyere Tiders Historier forestille os ikke et eeneste Exempel paa en Regent, som saaledes har gjort noget til den Sag. Fruentimmers Udstyr kan og henregnes til en besynderlig Art af Overdaadighed, som tillige har stor Jndflydelse i at hindre Folke=Mængdens Formeerelse. De fleeste Mandspersoner ville nu efter denne indførte Skik, ikke gifte sig, uden med mindre de kunne faae et anseeligt stort Udstyr, de gaae undertiden saa længe efter en riig Medgift, indtil de blive nogle gamle Pebersvende, og døe ugifte; De fleeste Piger derimod, som ikkuns har liden eller slet ingen Udstyr, og ingen riig Arvepart i Vente, blive sielden giftede eller anmodede om at gifte sig, hvor gode Egenskaber, og huuslige Dyder de end kunne besidde, for hvilke de dog 20 Rd. burde have Fortrinnet. Der er visselig intet Land i Europa, hvor jo den tredie Deel af Fruentimmerne døer enten som gamle Jomfruer eller som svagelige og syge. - Man bar tilforn i nogle gamle Republiqver ikke overladt det til Borgernes eget Gotbefindende at udstyre deres Døttre, og dersom Lovene satte tilstrækkelige Grændser for Yppighed, vilde det vist nok blive et af de kraftigste Midler til at befordre Folke Mængdens Formeerelse, maaskee, dersom Forstiellen i Fruentimmerets Udstyr blev indskrænket, nogle tillige da blev betaget den fornemste Grund til Forfængelighed, Ødselhed, Yppighed og Herske=Syge. - - Det er unægteligt, at Folkets Formeerelse voxer og tiltager, jo meere Frihed og Næring tiltager i en Stat, da derimod Trang og Trængsel hindrer, opsætter eller udsætter mangfoldige Ægteskabe. - Et Monarkie, hvor Agerdyrkningen er i Floer, hvor der er overflødig Fæe=Drift, hvor indenlandske Fabriqver og Manufacturer ere bragte saa vidt til sit Maal, at man kan undvære fremmede Fabriqve=Vahre, og Pengenes Udførsel derved forebygges, der har Staten ingen. Mangel paa Folk, der er alt, hvad der behøves til dets Magt, Storhed og Lyksalighed 6. Lykkeligt er det Land, hvor Undersaattere leve i Fred og Roe, uden Krig og Elendighed, hvor der ikke er Nærings=Mangel, hvor Ødselhed og Fylderie ikke tager Overhaand, hvor Skatterne ikke ere for høye, men hæves paa saadan en Maade, som ikke er Nærings=Standen, i sær Handelen og Fabriqve Væsenet til Skade, hvor Enhver uden Nød og Bekymring kan ved sine egne Hænders. (k. Skulde nogen herved faae Lyst til at ville vide, om, og hvor vidt vores Danske Stat kan behøve Folkets Formeerelse, da vil man henvise dem ei allerne til det 2 og 3. Stykke af det Oeconomiske Magazins 5. Bind, men især til Hr. Otte Didrich Lütkens Grundige Undersøgninger angaaende Statens almindelige Oeconomie, et Skrift, der for 10 Aar siden er udkommet: De, der ellers ikke kiende denne høylærde Forfatter af Person og Omgang, kan af alle hans udgivne Skrifter lære at kiende hans store Jndsigt og skarpsindige Tænkemaade, der gjør ham til en ligesaa retsindig, som nidkiær, Patriot. ders Arbeyde fortiene sit Livs Ophold, og gifte sig med sin Lige efter sin egen Tilbøyelighed, J saadant et lykkeligt Land vil enhver gifte sig, og dets Beboere blive, jo fleere, jo meere lyksalige. -
Jyske Efterretninger, 1770-04-06
Hielpe=Cassens Blance for Martii Maaned.
Jyske Efterretninger, 1770-04-06
Jndtægt. Rdlr. Mrk. s. Beholdningen fra forrige Maaned = 50 = = See videre No. 10. = = No. 11. = = = 2 4 - No. 12. = = = No. 13. = = = 19 .Er 895 15 Udgift. Rdlr. Mrk. s. Den 5. April uddeelt til 77 Huus=Arme, Syge og Nødlidende i Budolphi Sogn = Ligeledes til 48 i Frue Sogn = = 13 - Til de 63 Lemmer i begge Fattig=Huusen. blev hver for denne Gang givet 4 s. = =
Jyske Efterretninger, 1770-04-06
Cassens øvrige Beholdning til Martii. Maaneds Udgang =Er 89 5 15 Til den Almindelige Hielpe-Casse er i denne Uge indkommen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1770-04-06
Den 4 April befandtes ved Cassens Aabning nedlagt en Banco=Seddel, som var til Sr. Saurbier indsendt den 29. Martii = 10 - Nok 6 heele 2 Marks Stykker. = = 2 - 12 Er 12 = 12 For hvilke Gaver allerskyldigst takkes: Gud opfylde deres Hierter med Glæde, deres Huuse med Velsignelser, og al deres Nødtørftighed, efter sin Rigdom, i Herlighed, i Christo Jæsul saa blive baade de Fattiges og vores inderlige Ønsker og Forbønner opfyldte paa alle og enhver, der forbarmer sig over de Trængende, og ved denne Hielp opfylder tillige vores Glæde.
Jyske Efterretninger, 1770-04-06
Adskilligt. Skipper Oluf Petersen af Aalborg, som med sit førende 20 Re Skib, den unge Christian, havde lagt omtrent 1 og en fierdedeel Miil fra Halse indfrossen udi Jisen 14 Dage, blev den 28 Martii forceret af Jisen at gaae til Søes, hvor han meestendeel under Læsøe har paa 3die Dag svævet i den alleryderste Nød; Skibet har været saa haardt beklemt af de anstøtte Iis=Stykker, som vare paa heel og halv Miils Størrelse, og meer end 1 Alen tyk, at det ikke lignede sig selv, Roeret blev sønderbrækket, og Folkene hvert Øyeblik af Frygt for Skibet maatte siunke) holdt Baaden, parat, for, om det havde været mueligt, at frelse Livet, er nu, Herrens Navn være lovet efter saadan udstanden Fare, dog lykkelig kommet af Jisen, og igien ankommet for Halse Tønder den 31. ejusd.