JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Constantinopel, den 15de April. Mellem de her endnu værende asiatiske Tropper, og de paa fransk Fod dannede Artillerister er det hidtil ofte kommet til blodige Optrin, som man troer, der ikke vil blive Ende paa, uden de asiatiske Tropper skaffes af Veien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Wien, den 9de Mai. Efter en til Ungern afgaaet befaling skal det mod Tyrkerne i Grevskabet Bi have staaende Observationscorps hurtig og anseelig forstærkes, ligesom og Rusland har draget en Cordon paa 100000 Mand paa de russiske Grændser, fra Oczakow af til Bender og Kaminie. Her tvivler man forresten aldeles ikke paa, at jo Roligheden bliver vedligeholdt, og de øvrige Tvistigheder bilagte med det gode. Adskillige Tropper have vel faaet befaling at rykke til Grændserne; men det var blot Forsigtighed, og der er ikke givet mindste Befaling at oprette Magaziner for dem. Man forsikkrer, at det franske Directorium ikke har betinget sig nogen særdeles Fyldestgiørelse for Begivenhed af 13de April, men derimod nogle andre Ting. Ogsaa hedder det, at Bernadotte aldeles ikke kommer tilbage (men i hans Sted Tallien, som ikke er gjenvalgt til Lovgivningen, blive sendt her, som Gesandt). Den Coureer, det franske Directorium sendte hid, og som for kort siden er over Rastadt vendt tilbage til Paris, har ingen trefarvet Cocarde, og da han kom igiennem Linierne og de herværende Militairposter, raabte han paa brudt tydsk til de Tilstædeværende: God Ven, for ikke af Folket at være udsat for nogen slem Behandling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Jtalien, den 30te April. J Orvieto, Pietri, Velletri, og flere Stæder i den romerske Republik have været betænkelige Uroeligheder, saa at stærke franske Detachements have maattet gaae derhen fra Rom. Paa førstnævnte Sted ere Uroelighederne igien stillede. Ogsaa i den cisalpinske Republik herske mærkelige Giæringer, og frygter man for et nærforestaaende Udbrud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Directoriet har sendt de Yngres Raad et Budskab, hvori det forlanger, at kraftige Anstalter maae føyes til at indskrænke den nærværende Pressefrihed, uden dog derved at røve Borgerne den Rettighed at meddele Publicum deres Meeninger. Dette Forlangende foranledigedes ved Naboemagternes hyppige Klagen over disse Skribenters overdrevne frie Skrivemaade. (Formodentlig er det franske Directorium, hvis Sindelag i Henseende til Skrivefriheden er noksom kundgjort, den betydeligste af disse Naboemagter). Raadet har nu nedsat en Commission at overveie dette.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Turin, den 26de April. De piemontesiske Flygtninge vovede paa forskiellige Puncter af vort Territorium at giøre et Jndfald, men vor Regierings vise og virksomme Forholdsregler tilintetgjorde alle deres Anslag. Et Corps Oprørere, som trængte ind i Lucernedalen, blev slaaet af Landboerne i Bolevio og Villar. Et endnu langt stærkere Corps leirede sig ved oven Novarra, besatte der adskillige Egne, plantede Frieheds træet, og inddrev store Contributioner. Men den 21de blev dette Corps angrebet, og totaliter slaaet af de Kongelige Tropper; Tabet af døde og saarede var meget stort hos Rebellerne, og de øvrige bleve deels fangne, deels flygtede de til Biergene, hvor de maatte lade de nes Kanoner, Heste, og Bagage blive i Stikken. Ved Acqvi, paa Grændserne af den liguriske Republik, kort sagt, allevegne seirede man over Oprørerne, adspredde dem, og slog dem aldeles.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Rom, den 21de April. J Havnen ved Civitaverchia ligge nu adskillige franske Transportskibe, og i denne Uge ere adskillige Halvbrigader rykkede derhen, for at indskibes. Did gaae og i disse Dage 2 Cavallerieregimenter, som lade deres Heste blive tilbage, og blot tage Ridetøyet med. Hvorhen dette Tog egentlig skal gielde, er endnu en Hemmelighed. Man formoder, at de ere bestemte til en Landgang i Sicilien, andre lade dem marchere mod Portugal. Saameget er vist, at Kongen af Neapel har 40000 Mand staaende paa Grændserne, og er selv i St. Germano. (Paa samme Tid klage engelske Blade over den franske Gesandts Almagt ved det neapolitanske Hof, over dette Hofs Frygt for Frankerig, der giør, at det lukker Øynene ved 100 Slags Neutralitets Overtrædelser, og over den Mængde neapolitanske Undersaatter, hvormed de franske Skibe ere bemandede). Veien mellem Rom og Ancona er fuld af franske Tropper, der marchere frem- og tilbage; de kommende beløbe sig til 8000, som deels ere bestemte hid, deels til Civitavecchia. J Rom blive ikke stort over 6000 Mand. Jndretningen af en Nationalgarde er endnu ikke i Stand, den finder her megen Vanskelighed; en af Tribunatet herover nedsat Commission har nys udkastet en ny Plan desangaaende; men der endnu ikke er undersøgt, end sige, antaget. J Begyndelsen skulde alle Fremmede nødes til at tage paa Vagt; men nu blive de, da det er imod Constitutionen, udelukkede derfra. Excavalieren Piranest, der forhen uden at være erkiendt af Hs. Hellighed, var svensk Minister ved den pavelige Stoel, og for faa Aar siden havde en hæftig Feide med den neapolitanske Minister Acton, angaaende den armfeldtske Sag, og nys med 600 Studi aarlig Pension har faaet sin Afskeed, har afslaaet disse, da ingen republikansk Borger maae nyde Pension af fremmede Magter, og i Dag ved en offentlig Erklæring indbudet alle Exnobili, der have baaret Stierner, Kors, Ordensbaand og de l. den 29de April at møde paa Capitoliet, og høytidelig at brænde alle disse Forfængeligheds og Usselheds Jnsignia, som han Mayland, den 2den Mai. Neppe havde Turiner Avisen officialiter mældet Jnsurgenternes Nederlag i Overnovara, for man erfarer, at den 26de April et andet Jnsurgentcorps fra Corresio har anfaldet et Kongeligt Corps ved Poszuolo, og efter en haardnakket Fægtning dræbt 100, og taget 2–300 til Lange. Jnsurgenthøvdingen har derpaa skrevet til den Kongelige Commandant i Alexandria, og bedet ham, at behandle de fangne Jnsurgenter som Krigsfanger, og ikke tvinge ham at bruge Repressalier mod de ved Poszuolo fangne Tropper. Den 27de skulle Jnsurgenterne have bemestret sig Staden Asti. Ogsaa i Egnen ved Acqvi skulle de have gjort 8 Kanoner og 60 Heste til Bytte, og 500 Mand til Fange.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Den 26de er i Genua gjort Begyndelse med at indskibe de franske Tropper, og allerede den 28de ere over 80 Transportskibe med Tropper og under Escorte af Fregatter og Galleier gaaet til Seils fra Genua til St. Fiorenzo paa Corsica, som er Hovedsamlingspladsen, og Foreningspuncten for alle nuværende Søerustninger. Didhen er ogsaa den toulonske Flode bestemt. Man venter endnu i Genua adskillige tusende Franske til Jndskibning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Rom, den 30te April. Vi vente her 3500 Polakker, under Dombrowskys Commando, der skulle indlemmes i den romerske Legion. Vor Republiks Grendser sættes i god Forsvarstand. J Særdeleshed befæstes Staden og Havnen Ancona meget stærk, og skal blive vor Republiks Hovedvaabenplads.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Venedig, den 4de Mai. Paa nogle Dage herske Bevægelser mellem de Keiserlige Tropper. Nogle marchere til Nedretyrol, andre til Costnizzer Søen. Ved den ferrariske Grændse opkastes Batterier. De ved Jndløbet af vor Havn liggende Øer sættes i bedste Forsvarstand; General Devins skal faae Overbefalingen over de Keiserlige Tropper i Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Wien, den 12te Mai. Som bekiendt, gik en Tid lang adskillige Rygter, der bebudede en Forandring, af adskillige deels offentlige, deels hemmelige Artikler i Campoformidofreden. Man talte f. Ex. om Mantuas Tilbagegivelse, Graubundter Landets Besættelse af de Keiserlige, anden Skadesløsholdelse for Hertugen af Moden, istedet for Breisgau o. s. v. General Buonapartes Bortkaldelse fra al Deeltagelse i Underhandlingerne hiemlede endnu mere den Formodning, at hans Værk Campoformidofreden ikke gandske vilde gaae i Opfyldelse. Men Keiseren har nu bestemt erklæret sig derfor, og Cobenzels og Buonapartes (endnu meget afgjorte Sending til Rastadt synes sikker Borgen for, at alle Clausuler af Campoformidofreden ville opfyldes. Med alt dette fredelige Udseende vedbliver vort Hof at sætte sig paa respectabel Fod, og Troppemarchen til Bayern vedbliver.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Rastadt, den 14de Mai. Cobenzi confererer her Dag og Nat, saavel med de preusiske og franske Gesandte, som med Rigsdeputationen. Sagerne behandles overmaade alvorlig. Grev Cobenzl skal have erklæret: Den sidste franske Notes Fordringer ville i intet Tilfælde blive bevilgede, for skulde alting paa ny afgiøres med Vaaben. Denne Erklæring skal ved en lignende Yttring fra et andet stort Hofs Minister have faaet megen Vægt; Cobenzl skal og i Forveien være underrettet om, at det franske Directorium ikke har i Sinde, at paastaae sine sidste Fordringer. Den eneste Punct, der torde blive bevilget, er Ehrenbreitsteins Sløifning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Angaaende Skadesløsholdelserne og Sæcularisationerne udspreder man, at disse ikke torde blive afgjorte her i Rastadt. Andre meene, at disse, især med Hensyn til de store Magter, alt ere berigtigede mellem Preusen, Østerrig, Frankerig, og Bayern. Saavel den østerrigste, som saxiske Gesandt, have erklæret sig meget stærkt mod de sidste franske Fordringer, og vil formodentlig Afslaget med første komme de Franske til Hænde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Schafhausen, den 11te Mai. De 4 smaa Cantoner have vel forpligtet sig til at antage Constitutionen, men adskillige vigtige Puncter ere endnu at berigtige, de ville især i deres Cantoner ikke lide nogen Religions friehed og Liighed, men blot taale den catholske; heller ikke paatage dem de øvrige Cantoners Gield, siden de ingen have. Fremdeles give de ingen Contribution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Man regner Antallet af de i de forskiellige Fægtninger faldne Schmyzere, Glarnere, Urnere, og Untervaldnere til 1800, de Saarede til 600; ogsaa de Franske skulle have tabt mangfoldige, og deres betænkelige Stilling i Defileerne bidraget meget til de taalelige Freds Vilkaar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Paris, den 10de Mai. Det synes stedse meere, at stadfæste sig, at de fiendtlige Planer mod andre Regieringer, som man tilskriver Directoriet, ikke ere grundede. Poultier havde nylig i sin Lovenes Ven indrykket en - saa kaldet – Ansøgning fra Europas Konger til Directoriet, af meget satyrisk Jndhold, og ydmygende for de kronede Hoveder. Derover erklærede næste Dags Redacteuren sig saaledes: Hvis ikke det undertegnede Navn beroeligede i Henseende til den Artikels Hensigt, kunde man ikke andet end holde den for troeløs, og der erkiende Engellands Jndflydelse (!) Hvortil dette Had, der maae vække Uroe, og oplive Haddet paa ny. Frygter man, at den det faste Land tilbagegivne Fred skulde vare forlænge . . . . Den kiender ilde Directoriets Grundsætninger, der paadigter den anden Hensigt, end samvittighedsfuld at opfylde de sluttede Tractater, hvori det har vidst at foreene Seierens og Sindig hedens Fordeele o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
J Gaar erklærede Poultier (paa en meget ufyldestgiørende Maade) at Artiklen ikke var af ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
London, den 15de Mai. Med største Løndom har Regieringen foranstaltet i Margate en Søerustning, der alt er afgaaet til sin Bestemmelse, og bestaaer af 5 Linieskibe, 5 Fregatter, 8 Canonbaade, 2 Bombardeerskibe, og adskillige Transportfartøyer med over 4000 Mand Landtropper ombord. Da Tropperne marcherede did, hedde det, de vare blot bestemte til Margate, der at tiene til Bedækning under Landsforrædernes Proces.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Det hedder, denne Rustning er bestemt til de hollandske Kyster, især til Helvoetsluis og Viessingen, der at ødelægge de Kanonbaade og andre Skibe, Hollænderne have samlet, og om mueligt, bemestre dem Øen Walcheren, hvorved de regne paa de misfornøyede Hollænders Understøttelse; andre troe, det gielder de franske Havne. Captain Popham har Commandoen derover, og for desbedre at holde Toget hemmeligt, var i Harwich, Dover, og alle Kents, Esser, Norfolk og Suffolks Havne lagt saa strængt Beslag paa alle Skibe, at ikke engang noget Kornskib fik Tilladelse at seile derfra til Torvet i London.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Petersborg, den 5te Mai. Her har Premierminister Kanzler Bedsborosko i Keiserens Navn udstædet den Proclamation, at i Anledning af det franske Directoriums Bekiendtgiørelse af 23de Nivose, at, saafremt noget Skib med engelske Vare, af hvad Nation det end er, tillades at gaae giennem Sundet, skal det ansees som formelig Krigserklæring mod Frankerig (?) har Keiseren befalet 22 Linieskibe og 250 Galleyer, under Admiral Kruse og Maltheser Ridder Litta at gaae til Sundet, der at beskiærme den almindelige Handel mod Directoriets aabenbare Undertrykkelse o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Paris, den 14de Mai. Følgende ere de til Candidater, 500 Raadet har bragt i Forslag til den ledige Directeurplads, Treilhard, Monge, Garat, General Brune, Gohier, Exminister, General Moulis og Ernouf, Colombel, Genissieux, begge Exconventionelle, og Duval. Talleyrand, og Berthier have alle deres Stemmer uagtet, ikke kundet faae Plads paa Listen. Begge Raad have al Modstand uagtet antaget Bailleuls Forslag mod de seeneste Valg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Kiøbenhavn, den 25 May. J Tallotteriets 640 Trækning i Altona, den 22de udkom følgende Nummere: May.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-25
Fra Pressen er nylig bleven færdig: Begyndelses Grunde til Natur=Læren, anden og forbedrede Udgave ved Kammerherre og Hofmarschal Hauch, 1ste Deel 1 Rdlr. 3 Mk., hvoraf 3 Mk. godtgiøres ved den anden Deels Modtagelse, som med det første kan ventes færdig. - Prosaiske Forsøg af Prof. Rahbek, 5te Samling, 3 Mk. - Samlingen af Forordningerne for Aaret 1797, faaes hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroe- og Læderstrædet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Kiøbenhavns Aar No. aur. ann. duun, Post-Tidender. um. derlande. nua,
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Mandagen, den 28 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Petersborg, den 4de Mai. J en Militairbefaling fra 28de April tilkiendegives alle Chefs, under intet Paaskud at forestille Underofficerer, der ikke ere Adelsmænd, til Fændrikker, da ikke blot til Overofficerer, men og til Portepee, og Under fændrikker blot maae tages Adelsmænd, og disse Poster kun med Adelsmænd besættes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Riga, den 28de April. Efter privat Breve fra Petersborg vil Keiseren i Sommer foretage en Reise giennem en Deel af sine Stater, og gaae til Casan og Astrachan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Paa sidste lieflandske Landdag aabnede Landmarschal Sievers de lettiske Bønder Udsigten til at faae deres Friehed igien, da han ved sin Veltalenhed bevægede Nationens Adelige til ogsaa at være ædle mod deres Medmennesker. Ved ham blev Grundeiendom, Sikkerhed for tyrannisk Medfart, og Deel i alle Retter, der have Jndflydelse paa hans Stilling, og Rettigheder, tilstaaet Bønderne. Bonden maae ikke meere, som hidtil, vilkaarlig sælges af sin Herre, men Adelsmanden maae mælde det først til den høyere Jnstanz (som naturligviis ogsaa er Adel). De gamle Vaabenbøger ere Basis for Foreningen mellem Adelsmand og Bonde. Skeer Bonden Uret, kan han beraabe sig paa disse gamle Documenter, som hvert Gods besidder. Vil Arveberren ikke høre, kan Bonden klage over ham. Ved Keiserens egenhændige Underskrift er denne Reform blevet til lovlig Navn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Den russiske Gene
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Berlin, den 19de Mai. ralfeldmarschal Fyrste Repnin er hidkommet fra Peters Man anseer denne hidkomst, som en Begivenborg. hed, der i alle Tilfælde ikke hører hen mellem de ubetydende, og der torde bidrage sit til at afgiøre det store politiske Problem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Prag, den 12te Mai. J offentlige Blade findes den Efterretning, at i Egnen ved Eger en stærk Armee drager sig sammen. Man nævner endog adskillige did beordrede Regimenter; men med saa liden Grund, at netop Tropper, dem man angav som paa Marsch derhen, for det meeste have taget en gandske modsat Vei, blandt andet Jnfanterieregimentet Hertug Carl, der er marcheret til Budveis. J vor Gisningrige Tid maae slige Efterretninger altid giøre Opsigt, men i Grunden lader sig meget lidet slutte deraf. Der skeer blot en Forandring i Troppernes Dislocation, der rimeligviis vil endes med, at de ikke hidhørende Regimenter gandske drage sig tilbage. Skiøndt man aldeles Wien, den 12te May. ikke tvivler paa, at jo Freden med Frankerig vil blive vedligeholdt, efterlades dog ikke Forsigtighedsanstalterne, i Henseende til det Militaire. J Geværfabrikerne arbeides Nat og Dag paa at forfærdige lette Geværer til Jnfanteriet, ogsaa i Tøyhusene og Krudtmagazinerne er Artilleriet i største Virksomhed, saa at endog af Jnfanteriet bruges derved.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
En underordnet Agent fra en fremmed Magt har, som det hedder, efter sit eget Hofs Befaling, for nogle Dage siden maattet udlevere alle sine Papirer, der ere sendte til strengeste Undersøgelse, da denne Person skal have havt Omgang med mistænkelige Fremmede
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Fra Schveits og visse andre Egne er her kommet betydelige Capitaler, der siges at skulle blive her i Bevaring til større Sikkerhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Frankfurt, den 15de Mai. Efterretninger fra Rastadt i offentlige Blade sige: Man troer, at den franske Regiering vil opgive nogle af sine i Rastadt, sidst gjorte Fordringer. Hovedvanskelighederne for Rigs freden skulle for det meeste være hævede. Den franske Regiering skal have billiget de moderate Forslag, der fra Hofferne i Wien og Berlin ere den gjorte. Den Keiserlige og Rigs-armees Hovedqvarteer, som hidtil var i Friedberg ved Augsburg, skal med første igien forlægges til det Neder-Østerrig; ogsaa de Tropper, der skulde samle sig ved Linz, have faaet Contraordre. Det hedder, Sieyes i vigtige Anliggender gaaer til Berlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Dusseldorf, den 13de Mai. Den dirigerende bergiske Minister Hompesch er ved en Coureer i største Hast kaldet til München, og ufortøvet reist did. Hertugdommet Berg vil, efter al Anseende, falde til Jndemisationsmassen, og blive preusisk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Paris, den 14de Mai. Som en saare vigtig og vanskelig Seier maae det betragtes for Directoriet, at Commissionens Forslag mod de uvelkomne Valg gik igiennem; og er dette saameget mere synderligt, som det tilintetgjorde Gienvalget af mange af de meest anseete og kraftfulde Lovgivningslemmer, saasom Lamarqve, hvis Brøde Jourdan ikke utydelig yttrede at være den Kraft, hvormed han havde fremsat sin Meening i seenere Tider; Gay Vernon, der i Talot fandt en diærv Talsmand, der paastod at ansees saa meget mere upartisk, som han nys havde havt en temmelig levende Tvist med Gayvernon; Thomas Lindet af Oldingsraadet, hvis Valg navnligen erklæredes ugyldigt. Mange mærkelige Yttringer faldt der fra hiine Talere, saavelsom fra Gavernon, der tog sin Afskeed, og fra Lamarqve selv, men fornemmelig fra en aldeles ny, men diærv Taler, navnlig Carbelot, som samtlige advarede Lovgivningen vel at vogte sin Uafhængighed. Men alt forgieves.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
J Oldingsraadet finder man med Forundring ikke de Talere, der ellers pleie at være i Spidsen, naar der gives constitutionstridige Resolutioner at bekiæmpe. En Lecoulteur, Laussac. Lacuee, Tronchet o. fl. d. I. overlod her Kampen til Marbot og Bordas. Mange Vink ere midlertid i denne Debat undslupne angaaende 18de Fructidor, som tydeligen vise, at begge Raad ikke meere betragte deres store Føielighed paa denne Dag med de sædvanlige Øyne. Mærkeligt nok er det forresten, at det ikke synes, som det har været Terroristerne saameget om at giøre, at bringe deres Høy dinger i Lovgivningen, som i den høye Nationalet, og at altsaa hertil de fleeste Valg have maattet casseres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Paris, den 16de Mai. Oldingsraadet har - som man kunde formode – med 126 mod 38 Stemmer udnævnt Borger Treilhard til Directeur. J det diplomatiske Corps skee mangfoldige Forandringer, og næsten skulde man, efter de udnævnte Personer, troe, at Directoriet af denne Vei vilde skille sig ved saadanne Exlovgivere, hvis Jndflydelse det frygtede. Saaledes siges Tallien at skulde gaae til Wien, Guillemardet til Madrid, Lacombe St. Michel til Constantinopel, og Sieyes til Berlin. Francois Neuschateau skal være bestemt til Fredsunderhandling med Cobenzi, saafremt denne vil antage det ham gjorte Forslag, at mødes med Exdirecteuren inden Frankerigs Grændser, som denne ikke i de første to Aar maae forlade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Her løber det Rygte, at en engelsk Eskadre af 13 Skibe skulde være uden for Toulon. Et Angreb paa Øen Marcou, veed man nu her at være mislykket. Et seenere, hvoraf et uhiemlet Rygte lovede liden Held, og endog nævnte, hvo først skulde have besteget Øen, synes heller ikke at have opnaaet Maalet, da sildere engelske Efterretninger intet mælde derom. Paa de franske Kyster lande de Engelske ikke sielden, og brænde Huse og Fiskerhytter af. Nys have de i Finsterre Departementet ødelagt alle de Signaler, de fandt i Meulons Vagthuus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Fra Holland ventes i Dunkirchen over 300 bevæbnede Smaafartøyer, og de i Texel og Maas seilfærdige Krigskibe og Fregatter skulle ligeledes bruges til Toget mod Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
London, den 18de Mai. Af Breve fra Dover og Deal sees, at den hemmelige Expedition fra Margate først afgik i Onsdag. Den tog først sin Cours af Cherbourg, men om Eftermiddagen vendte den sig ad Ostendekanten. J Dag vil man forsikkre, at den skal være bestemt at tage Øen Goree, omtrent otte engelske Mile fra Helvoetsluis i Besiddelse. Hele Expeditionen, der har Nordsøelotser ombord, bestaaer af 33 Skibe, hvorpaa 2300 Soldater, og 300 Artillerister. Det Rygte, at den alt skulde have taget Staden Middelborg og Den Walcheren, er uden Tvivl, for tidligt (saa meget mere, som hollandske Efterretninger af seenere Datum intet vide deraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Regieringen antager ikke alle dem, der tilbyde deres Tieneste til Landets Forsvar, da deriblandt kan findes ildesindede, men er meget vagtsom paa dem, der under hiint Paaskud øve sig i Vaaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Prindsen af Vallis over sig nu daglig i at fægte, og celebrerer sin Gemalindes Geburtsdag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Fra Nordamerica har man Efterretning, at de nordamericanske Gesandtes Behandling i Paris skal have foreenet alle Gemytter til at ønske Krig, og Forbund med Engelland; ogsaa skal Kongressen have bevilget 900000 Dollars til at udruste Skibe at krydse mod
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Frankerig. Derimod har Spanien afstaaet Frankerig, Louisiana og begge Provindserne Florida. Fra Lord Vincents Flode er kommet Depecher, hvori han formodentlig bad om Forstærkning. Det hedder, at den spanske Flode har befaling at løbe ud, og vove et Søeslag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Genua, den 5te May. De 80 Transportskibe som den 27de April seglede med Tropper herfra, ere den 30te lykkelig ankomne til Toulon. Man troer, at vi her faae fransk Garnison.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Florents, den 2den May. J Løverdags fik vort Hof Efterretning, at et fransk Corps Tropper er kommet til Radicofani, og synes at marchere af det toscanske; man sendte en Brigadeer did, og erfoer, at det kun beløb sig til 300 Mand. Dog synes de Engelske at frygte for Livorno.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Schveits, den 14de Mai. Bondeopstanden i det solothurnske bliver alvorligere, siden Mariabilledet fra Einstedeln er borttaget. Bønderne have fra Schøneveld til Olten omhugget alle Friehedstræer, og true, at sætte Jld paa Staden Olten selv, hvorhen da og alle i Egnen ved Arau staaende franske Tropper ere ilede, ogsaa i Arau har man plantet 4 Kanoner for Raadhuset. Mod Sitten maae de Franske ligeledes sende Tropper, da 2 til 3000 mod Revolutionen revolterende Valliser ere indbrudte der, have bemestret sig Staden, og fængslet Valgmændene, og selv den franske Resident Mangourit undgik kun med Møye deres Rasenhed. J det solothurnske har Mengand maattet redde sig fra dem med sine Pistoler. Det hedder, Valliserne igien skulle være fordrevne fra Sitten.