JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Den spanske Dronning-Regentinde har faaet et uventet Besøg. Hendes Broder, Prindsen af Capua, der som bekjendt var flygtet fra Neapel med sin smukke Elskerinde, Mis Penelope Smith, er kommen til Madrid, og har sat Hoffet i en slem Forlegenhed. Folk storme til paa Gaderne, naar de spadsere, forat see den delige Jrlænderinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Et løierligt Optrin fandt nylig Sted i Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
En forhenværende Huushovmesterinde hos en afdød Minister for de udenlandske Anliggender, som mod Dennes Arvinger havde tabt en betydelig Proces, var geraadet i en saa bundles Gield, at Fængslet allerede var hende vis. Pludselig forsvandt hun, og først efter 4 Ugers Forløb fandt man hende i en Grenadeer Mondering. J Gjeldsarresten maatte hun skifte sin krigerske Dragt med en qvindelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Fra forskjellige Steder, navnligen fra Breslau og Mailand, haves Efterretninger og Gjensynet af den Hallevske Komet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
J et Præstegield ved Calmar i Sverrig er en Huusmandskone nedkommet med et dødfødt Pigebarn, der havde to Ansigter med tre Øine, af hvilke det ene sad imellem begge Ansigter. Halsen var meget bred og Brystet stort, men alt Øvrigt af almindelig Dannelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Fædrelandet. J nærværende, for Hestevæsenet i saa høi Grad, interesserede Tid torde det ikke være upassende, at fornye Erindringen om et Hestevæddeløb, som i Christianden Femtes Tid fandt Sted mellem den daværende Overstaldmester, Baron v. Haxthausen, og den engelske Gesandt Molesworth. Det gjaldt 1000 hollandske Dukater, og gik ud paa, med en dansk Hest, i 3 Qvarteer, at tilbagelægge Veien fra Kjøbenhavns Nørreport til Frederiksborg Slot Comtrent 4 1/2 Miil). Gesandten valgte selv Hesten blandt fem Andre, som tilhørte Baronen. Den blev øvet et Par Uger iforveien. Til at ride den valgtes En af Baronens Folk, Pengene deponeredes hos Grev Gyldenløve. Der var truffen saadan Foranstaltning, at Veien, paa Væddeløbsdagen, var aldeles fri og uhindret, samtlige Ledde og Bomme vare aabne overalt, To af de ovennævnte Herrers Tienere placeredes, den Ene ved Khvns Nørreport, den Anden ved Frederiksborg Slotsport, Begge med Uhre i Hænderne, forfærdigede af een og samme edsvoren Uhrmager. Resultatet af Væddeløbet blev, at Baron Haxthausen vandt. Ved i 42 Minuter at udføre dette næsten utrolige Ridt, naaede hans Staldkarl nemlig Maalet end- og 3 Minuter for den fastsatte Tid, hvorfor gaves ham 100 Dukater i Douceur og Løfte om en Plads i det kongelige Livree. Hesten, som var liden og til gerhaaret, skjøn af Bygning, styrtede imidlertid, før man kunde faae den ind i Stalden, og blev siden udstoppet og afleveret til Kunstkamret. Her saae man den længe hængende i en Ring under Loftet, indtil den atter bragtes til Frederiksborg Slot, hvor den nu findes hensat paa en af Gangene i tredie Etage tilligemed Kong Frodes Hjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
J Slutningen af forrige Maaned faaes paa flere Steder i Liimfjorden, omkring Morsø, Flokke af Vildænder, i en saadan Mængde, som man ikke veed forhen at have observeret. Man antog dette som Forbud paa tilbagevendende Fiskeri, og har funden dette glade Haab stadfæstet, idet der i denne Tid paa flere Steder i Fjorden, i Særdeleshed ved Ottesund og Sallingsund, er fanget Sild i usædvanlig Mængde, saa at man flere Gange har erholdt 120 Ol Sild eet Dræt. Silden har altsaa fundet Veien igjennem Kanalen ved Agger, og denne vil saaledes i dobbelt Henseende blive af største Vigtighed. (Thisted Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Cichorie=Fabrikanterne Ottens og Wulff i Jtzeboe ere ifærd med at anlægge et Sukkerkogerie af Runkelroer, hvilken Jndustriegreen for Tiden gjør saa megen Lykke i Frankrig og Tydskland. Tre Holstenere ere allerede reiste til Baiern og Preussen for at lære Runkelroe=Sukkerets Fabrikationsmaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Af en dansk Kunstners Brev fra Rom. (Meddeelt hertil Avisen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Den 3die Februar. Nu lever jeg, som om jeg vilde slaae mig til Ro her for det første, og kan heller ikke indsee, hvorledes Man saasnart skulde kunne forlade denne hellige Stad, uagtet et Brev fra Bindesbøll i Athenen har bragt mit Blod i stærk Circulation. Architecten Hansen skriver saagar, at han til Sommeren gaaer til Palæsting og Ægypten. Bindesbøll og Rørby ere i dette Øieblik i Constantinopel. – Man laver nu her Alt til Karnevalet, som begynder paa Løverdag. De pavelige Dragoner have meget travlt med at indstudere deres Rolle, da det er deres vigtigste Maneuvre at paradere i Karnevalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Den 5te Februar. Jdag har jeg seet Fru Lætitia Buonaparte som Liig. Hendes Ansigt svarte gandske til de Forventninger, Man maatte gjøre sig om hende. Det var grandisse Former. Dernæst har jeg idag begyndt at male paa mit første Malerie i Rom, og det ikke uden Angst. Det skal ikke forestille Andet end en Vinterseene, nogle Drenge sidde og varme sig om en Kulild. Et større Malerie har jeg anlagt, som skal blive et Parti af pianza di bocca della verita med Vestatemplet og Peterskuppelen i Baggrunden. - Paa Søndag ere vi inviterede til den Puggaardske Familie tilligemed, Gud veed, alle de, der blot vil komme til Maskerade, enten det er Bekjendte eller ei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Den 10de Februar. Maskeraden er lykkelig overstaaet. Jeg var en lang, opløben Tøs med en Basun=Engel maske for det nederste Ansigt, og en Paryk a Venfant. Blunck var min Moder, og en halv Jtaliener (en Maler) min Fader. Vi lode os melde som Signor Conte Aquavita con sua famiglia eil Signor Conte umbra dilatte. Küchler fulgte med som min Forlovede. Jeg hedte Rosolie (et Slags født Brændeviin her.) Jeg morede mig kosteligt. Pludseligt hørte Man en Tambourin, og Petz holdt tilligemed nogle tydske Kunstnere, klædte i forskjellige italienske Costumer, kom dandsende ind, fulgte af nogle Tyrolere, som ogsaa opførte Nationaldandse. Thorwaldsen havde smurt sig et Par store Knebelsbarter. Karnevalet er nu i fuld Gang, og bringer En reent udaf Concepterne. Løverdagmiddag, før endnu Kanonskuddene havde aabnet Festen, saae jeg alt de første Masker komme springende ned af Corso, og spøge med de Forbigaaende. Hver Dag bliver det muntrere. Det er en Glæde at see, hvor nydeligt Folk omgaaes i denne Trængsel. Corso er neppe saa bred som vor Bredgade, og to Rækker Vogne kjøre bestandigt op og ned, medens den øvrige Plads er bedækket med Fodgjængere. Du kan vide, at Nogle gaae paa Stylter af min Høide, uden at blive revet om. Jgaar kom en Vogn, hvori der sad tre delige Romerinder (for de kan rigtignok være deilige), og saa havde de en stor Jisbjørn i Vognen, som forsvarte dem drabeligt med Confetti, og en Diævel kjørte Vognen. En simpel Stouer med en Fruentimmerdragt, eller en lille Dreng der har smurt Ansigtet over, sat en Papiirshat paa og Briller af Appelsinskaller, gjør sig akkurat ligesaa vigtig som enhver Anden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Den 11te Februar. Der hører rigtignok Noget til, at gaae saadant et Karneval igjennem, uden at blive reent konfus. Jdag har det været giove di grasse, og vi har været i Sabinerkneipen; der traf vi en italiensk Familie, som kjender de danske Kunstnere. Vi saa sammen, og hialp til at gjøre Spektakkel, saa godt vi kunde. Det er umuligt, at gjøre sig et Begreb om den Commers og Skrigen. To Masker, af hvilke den Ene spilte Fløite og den Anden Guitar, agerede Orchester i Kneipen. Da vi gik derfra, fulgte de med og spillede nogle Dandse underveis; dette gjorde os det umuligt, at gaae forbi den næste Kneipe; vi maatte ind og dandse Saltarella. Mit Sparesystem kan jeg, i denne Karneval tid, ikke gjennemføre konseqvent. Det er f. Ex. umuligt, at lade være at kjøbe Blomster og Confetti, for at kaste hen til disse italienske Ansigter, som svare saa smukt graxia!" og at ville bestille noget Andet i disse 10 Dage, er ligesaa umueligt, som at høre sin egen Stemme under en Artilleriesalve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Den 13de Februar. Jgaar Aftes var jeg hos Prindsessen, hvor der hver Fredag er Soire. Der blev dandset, men jeg saae kun til, deels fordi jeg kun kjendte een Eneste af Damerne, og deels fordi jeg, paa et saadant Sted, er har Courage til at tale Jtaliensk. Man maa nemlig først af en Bekjendt fremstilles for den Dame, Man vil dandse med. Men næstegang troer jeg bestemt jeg dandser, for jeg gik strax hjem og studerede paa de uregelrette Verber. Endskjøndt det er koldt, blomstre dog alle Mandeltræerne. Jeg troer, Man faaer mere Respect for Naturen, naar Man seer den Yppighed, som hjemme hos os kun boer i Phantasien, virkelig leve og røre sig. Man kan næsten græde, uden at vide, om det er Glæde eller Bedrøvelse. Skulde imidlertid Du eller Nogen ville have ondt af dette, saa svarer jeg som Matrosen, da det bebreidedes ham, at han var kuldseilet, og han ingen Undskyldning vidste: "Kanskee jeg maatte inte. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Den 18de Februar. Nu er da hele Lystigheden forbi, og Fasten kommen istedet. Men Du maa dog høre noget om Slutningen af Karnevalet. Den sidste Dag tog en Nordmand og Jurist, Hr. Krogh, som nylig er kommen hertil, en Vogn, hvori han selv, Küchler. Sonne, Thønning og jeg sadde forklædte som Marinari og havde kjøbt et halvt Centner Confetti, det vil sige, af de Simple, som bestaaer af Gibskugler, hvormed Man tildænger dem, Man har et godt Øie til, eller ogsaa, naar det er Nogen, Man under lidt Godt, giver man dem først Lidt af dette, for at gjøre dem opmærksomme, og derefter noget rigtigt Sukkergodt eller Blomster. Jsær havde vi en heftig Bataille med en Vogn, der var udstafferet som en Fæstning og fuld af antikke romerske Soldater. Det er uvist, hvilket Parti der egentlig seirede. Slutningen af Festen var virkelig bet Hele værdigt. Det hedder moccoli-Aften. Saasnart det begynder at mørknes, tænde alle Folk deres moccoli (smaae Voxlys), og da gaaer der en ny Kamp løs. Man søger nemlig paa alle Maader at slukke hinandens Lys ud, og naar det lykkes, raaber man af alle Kræfter: sui! senza moccolo! – og Du kan troe det er en Skrigen. Vognene blive bestormede, franeden og fra Vinduer og Altaner, med Tørklæder bundne paa lange Stokke Faaer Nogen sat i et Tørklæde, bliver det brændt. Dameerne staae bagest ved Husene med deres Lys, og blive forsvarede af Herrerne. Ud fra Vinduerne stikkes der lange Stænger med Lys paa, og det seer smukt ud, naar Man staaer ved Enden af Corso og seer den Vrimmel af Lys Nogle har lange Rør, hvorigjennem de skyde en Stang med et Lys paa, og trække det ned i Røret, naar Man slaaer derefter. Nogle bære det i Balloner af Papiir, som Man gjør sig Umage for at slaae itu, eller stikke i Brand. Kort, det er en frygtelig Tummel. En Time efter ave maria bliver Alt slukket, og derfra gaaer Man til et Maskebal i Theatret. Jeg er glad, at det er forbi, endskjøndt det har moret mig overordentligt. Det er ordentlig et Arbeide for os Nordboere, at more sig saalænge. Nu maa Man være flittig ovenpaa. – J Mandags var der et brillant Maskebal hos Prindsessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Den 19de Februar. Jgaar og idag har jeg for Mørke og Regn ikke kunnet male, saa jeg har maattet tære paa de uregelrette Verber igien. Det gjør mig noget utaalmodig at jeg er kommen hertil i en saa stræng Vinter. – Sluttelig vil jeg fortælle Dig Lidt om mit daglige Liv her. Om Morgenen Kl. 14 staaer jeg op, og gaaer da ned til en Cassi Corso, hvor jeg nyder et Ølglas fuldt af Caffe med en Kiffi til, og læser lidt i Aviserne. Derpaa gaaer jeg enten hjem, for at arbeide, eller hen for at see Noget af Roms Herlighed. Kl. 19 kan Du træffe mig i via condotti hos Lepre, hvor alle de Danske spise til Middag under en dygtig Støi af alle Tilstedeværende. Eftermiddagen bliver anvendt ligesom Formiddagen. Kl. 24 (avemaria) kan man atter træffe alle Mand i Cafd greco, hvor der da tillige bliver holdt Raad om, hvorledes Aftenen skal tilbringes. Medailleuren Krohn og hans Kone ere komne hertil; de ere Begge mine Bekjendte fra Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Bekjendtgjørelser. Efter 8 Dages Sygeleie bortkaldte Gud den 13de Marts, ved en blid og rolig Død, min elskede Mand, Hans Navn, Sognepræst for Dalbyneder, Raaby og Sødring Menigheder, i hans Alders 59de Aar, efterat vi i 23 Aar og 8 Maaneder havde deelt Glæder og Sorger med hinanden. Skjøndt forberedte ved hans Svaghed i de sidste Aar, føler jeg og 7 Børn dybt Tabet af en kjærlig Mand og Fader. Mariane Ravn, født Sørensen. At Ligningen over Gang=Arbeide og Kjørsel for Byens Veivæsen pro Aaret 1836, i 8 Dage fra Dato. henligger hos Hr. Kjøbmand eligeret Borger Bang til Eftersyn for enhver Vedkommende, bekjendtgjøres herved Aarhuus, den 19de Marts 1836. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Efter Begjæring af Aarhuus Toldvæsen, foretages Auction i Stemplingskontoiret, Tirsdagen den 22de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, over endeel ved Grændsen og i Ebeltoft af Toldvæsenet anholdte Varer, saasom: 1911 Stkr. diverse Tørklæder, 756 Al. Bomuldstøi, 283 Al Merino, 361 Al. Sirts, 146 Al. Scherting, 57 Al. Bæverteen, 50 Al. Nanqvin, 35 Al. Vestetøi, 27 Al. Klæde, 46 Al. Fløiel, 21 Al. Olmerdug, 18 Al. Manschester, 15 1/2 Al. Popling, 4 1/2 Al. Kalmuk, 3 Al. Bommesie, 25 Stkr. afpassede Forklæder, 2 Stkr. Bomulds Huer, 1 Schawl og 9 Stkr. hvidt Musselin. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 18de Marts 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Jfølge Begjering af Aarhuus Fattigvæsenscommission, afholdes Licitation i Arbeidsanstalten næstkommende Onsdag den 23de dennes, Eftermiddag Kl. 3 Slet, over Leverance af fersk Oxekjød til Stiftelsens daglige Forbrug i Tidsrummet fra 1ste April til 30te Juni d. A.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 19de Marts 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Fredagen den 25de d. M., om Formiddagen Klokken 10, foretages Auction i Udfløttergaarden Steenig paa Hørret Mark over afdøde Mads Pedersens og Hustrues Efterladenskaber, bestaaende i Sengeklæder, Borde, Stole, Kister, Messingkjedler, Kjøkken=, Brygge og Bagerredskaber, nogle Tønder og Melkekar, en Grue kjedel, 1 Slæde med Ansæt, en Deel Markredskaber, nogle Køer, Qvier, Kalve, Faar, 1 Stud og 4 Soe, m. v. Lysthavende indbydes. Vilhelmsborgs Birkekontoir, den 18de Marts 1836. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Jfølge Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver, bliver den Kjøbmand Leemeyer tilhørende og iboende Gaard No. 199, paa denne Byes Brødregade, med detilbyggede Sted No. 284 i denne Byes Trangsstræde med deriværende Kakkelovne, samt tilhørende Gaards og Haugeplads, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 18de April, 2den Mai, og – 16de dito, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadstue, hvorimod 3die Auction i selve Gaarden. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 11te Marts 1836. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Samtlige Arvinger efter den paa Stantrup Mar afdøde Opholdsmand Jacob Jensen og forhen afdøde Hustrue Ane Rasmusdatter indkaldes herved til et Skiftemøde, som afholdes paa disse Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus, Tirsdagen den 29de denne Maaned om Formiddagen Kl. 10, ved hvilket om mueligt, Skiftet attraaes sluttet. – Det bemærkes: at under Skiftets Behandling ere følgende Personer opgivne som Arvinger: Jacob Jensen i Horndrup, Kirsten Jensdatter i Monberg, Jens Nielsen i Stautrup, Rasmus Nielsen i Tebstrup, Lauritz Nielsen paa Hylke Mark, Maren Jensdatter i Aarhuus Hospital, Peder Rasmussen i Østerbye, Lars Rasmussen i Beder, Karen Rasmusdatter i Langballe, samt Børnene efter en Søster til den afdøde Kone, som har boet i Ogstrup. Saavel de Navngivne, som de flere Arvinger, der maatte melde sig, have – forsaavidt dette ikke allerede er skeet – at legitimere deres Slægtskabsforhold til og Arveret efter de Afdøde, ved den ovenbenævnte Samling. - Hads & Ring Herredscontoir, den 10de Marts 1836. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
J Medfør af Kongelig allernaadigst Bevilling af 12te Februar dette Aar, der er læst ved Horsens Bo thing og den Kongelige Landsoverret i Wiborg og er saalydende: "Di Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi efter Skifteforvalteren i Kjøbmand Niels Rasmusen Uhrups Opbudsboe, Os Elskelig, Vor Overanditeur, Borgemester og Byfoged Ræder, i Vor Kjøbstad, Horsens, beliggende i Skanderborg Amt, udi Vort Land"Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Skifteforvalteren i bemeldte Uhrups Boe ved Proclama sub poena præ"clusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske "Mercur, samt Aarhuus Stiftsavis, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden fore"skrevne Tids Forløb, for Skifteforvalteren at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter "Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; "dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til an"det indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værnething, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. "Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. – Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 12te Februar 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. "rsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen. "Bevilling for vedkommende Skifteforvalter til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Niels Rasmussen Uhrups Opbudsboe." indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Kjøbmand her af Byen Niels Rasmussen Uhrups Opbudsboe, til inden Forløbet af saadan Tid, der regnes fra dette Proclamaes sidste Bekjendtgjørelse, for mig at anmelde og at beviisliggjøre deres Fordringer. Skifteretten i Horsens, den 17de Marts 1836. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Friske Citroner faaes i Hundredeviis til nedsatte N. F. Lemmich. Priser hos Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Borgerat til Stiftstidende arhunLøverdagen den 19de Marts 1836. Forlangte Jndrykkeler. En Kjøbenhavners forcerede Livsproces. Physiologerne sige: Livet er en langsom ForbrændelsesProces. Langsom De behage kun at sige saa. Vel bestride vi ingenlunde Suurstoffets Assimication med Legemet under Lungernes Mægling; Professorerne ved Universitetet bevise den hver Dag. Men see vi bort fra den dyriske Oxygenation og betragte Livet fra den aandige Side, saa bemærk vi med Skræk, at Forbrændingen desværre gaaer rask fra Haanden; for rask, og fra Dag til Dag raskere. En Fader, som kjender Tidsaanden, siger, f. Ex, i Kjøbenhavn til sin Søn, den aldrende Verden forstørrer, for de følgende Generationer, Jntelligentsens Budget. Historien vorder umaadelig, nye Videnskaber skyde frem af Erfaringer og Jagttagelser. For at holde Skridt med sin Tid, maa en dygtig Dreng nutildags vide tigange saameget som hans Fader og Bedstefader. Oldtiden maa sluges i en Fart, døde Sprog lærres, Historien og dens Mindemærker studeres – thi allerede staae de levende Sprog for Døren. Tydsk, engelsk, fransk, italiensk, spansk, indisk, og Gud veed hvad for Literatur, venter ham, for, saasnart som muligt, at overlevere ham til Naturvidenskaberne. Muntert, min Søn, Lær Mathematik, Chemie, Physik, Geologie, Astronomie -"Min Gud, Fader!" Hvad, dumme Dreng, Vil Du, at Man skal ansee Dig for en Jgnorant i Verden, Alle disse forberedende Kundskaber maa Du foreløbigt have erhvervet, for at være moden for Statistik, Statsoekonomie, Lovgivning, &c. Vil Du sidde som en Peer Thot, naar der tales om Verdens store Forhold og Begivenheder, – Til Vederqvægelse kan Du lære Musik. – See til at blive en Virtuos paa et eller andet Jnstrument; lær at male, ride, synge. Skynd Dig, Tiden presserer, Folk ere difficile. Et encyklovædisk ungt Menneskeer en meget almindelig Ting, naar han ikke udmærker sig ved en eller anden Specialitet. "Og Tiden til at gjøre, at see, at lære alt dette? Tiden, O, den slaaer godt til. Har Du i Ugens Løb besøgt to Baller, en Concert, et Par Forestillinger paa det kongelige Theater; har Du aflagt de fornødne Visiter hos Tante og Onkel, gjennemløbet et Dusin Blade, taget Ørsteds Time med, besøgt Kunstnernes Atteliers, seet Dig om paa Børsen, eller hos Reitzel, tittet lidt i David's og Nathansons Skrifter, leveret en Tegning til en reisende Kunstner, indes Stambog, og deslige, saa kan du siden i desstørre Mag hengive Dig de alvorlige Studier, som skulle aabne Dig Ærens og Virksomhedens Bane. Resten af Dagen kan Du efter Behag, anvende paa Meditation over den nyeste Philosophie, paa Melancholi, Drømme og Lediggang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
Hvad tykkes Læserne om denne langsomme Forbrænding Og man undrer sig over Manglen paa originale Productioner, Undrer sig over, at see flere Brochurer, end gode Bøger, Mere Anmasselse end Dybde? Mere Plagiat end Jmags nation? Ønske J virkelige Tænkere, Opfindere, Digtere, Malere, Tonekunstnere, Saa tillader dog, at Verden drager lidt Aande! Men er slig en forceret Livsproces ogsaa amusant? – Som det kan falde! – Lede, Overmættelse kan ligesaa vel liste sig ind i et saadant Liv, som i det Træge, Beskuelige Der hører Lykke til, om Livet igjen skal komme i Ligevægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-19
De høistærede Herrer Avisredacteurer i de øvrige Stifts stæder anmodes om, af nærværende Anmeldelse at optage Hovedindholdet i deres resp. Tidender.