Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-19
Sverrig. Jnrikestidningar No. 64 af 7de Juni 1810 har følgende betræffende det os Danske ogsaa saa smertende Dødsfald, Prinds Karl Augusts. – Efter erholden Underretning om Hs. K. H. Kronprindsens dødelige Frafald, udnævnede Hs. Maj. Livmedikus Pontin og Prof. Berzelius, at begive sig skyndsomst til Skaane, for i flere derværende Lægers og Landshøvdings Friherre Rolckens og Lagmand Flinckens Overværelse at aabne Liget. De afreiste herfra den 1ste d. om Morgenen og næste Dag om Middagen kom Kornet Ehrenheim som Kurer med følgende Protokol: "Protokol, holden ved Aabningen af høis. Hs. K. H. Kronpr. K. August Lig, udi Qviddinge Præstegaard i Kristian stads Len, Søndre Aasbo Herred og Qviddinge Sogn, d. 30 Maji 1810. Efterat Hs. H. Mandagen den 28de Maji mellem 2 og 3 Eftermiddag var død, foretoges i Dag hans Ligs Aabning i Nærværelse af Kabinetskammerh. Sr. Sparre, Oberstlieut. og Over adj. Holst, Stedets øverstbefalende Offic. m. m., Friherre Liewen, vagthavende Officierer Lin. Ysedom og Kornet Ehrenheim, samt kgl. Hosprædikant og Mag. Brook, Præst i Qviddinge. – Af bemeldte Herrer, spurgtes de nærværende Læger, 1) om Hs. K. H. virkelig var død, hvortil saameget sikkrere svaredes et beklageligt Ja, som Lugt og andre Forraadnelses tegn alt vare der. 2) Om Aabningen kunde opsættes til Svar og befaling derom kom fra Stokholm, Lægerne svarede eenstemmigt, at Opsættelse længere end i Dag vilde volde at man glippede de Oplysninger man ved Aabningen attraaede. – Saaledes besluttedes: at det kgl. Liig endnu i Dag Kl. 2 Efterm. skulde aabnes, som da og skede af undertegnede kgl. Livmedikus Dr. Rossi, med Hjelp af Licenciat Halenius, samt i Nærværelse af tilkaldede Læger fra Lund kgl. første Livmed og Prof. Dr. Engelbart, Prof. Annat. D. Florman, og Prof. i Fødselshielpekunsten Dr. Liliewalch. – Først betragtedes det kgl. Ligs ydre Beskaffenhed og befandtes: 1) Legemet snarere fyldigt end magert, 2) Jntet udvortes fra aarsaget synligt Tegn, undtagen en ganske ubetydelig Blaaning paa det foreste Led af høire Middelfinger. 2) Hovedet opsvolmet, blaarødt og Ansigtets Blodkar udspændte. Af Mund og Næse var fremtrængt en Mængde, blodblandet Vand og Fraade. 4 Halsen, som og var noget svulmet, Brystets øvre Deel, hele Ryggen, Nates, Bag- og Skrævsiderne af Laarene, Scrotum Penis og Inguina vare blaae. 5) Underlivet var opspændt og blaaplettet hist og her. – Mellem ydre integumenta og Hovedskallen befandtes Venæ meget udspillede med Blod, især paa den høire Side. Paa selve Cranium merkedes ej ringeste Tegn til Brud, Sprække eller deslige. Mellem dura og pia mater, samt paa flere Steder i Gyri Cerebri var det Blod. Ventriculi Cerebri indeholdt noget over tre Spiseskeer fulde blodblandet Serum. Da den store Hjerne var udtaget befandtes paa Tentorium saavel over som under meget Blod. Den lille Hjerne var stærkt blodsprængt, og især i Basis Granii fandtes blodsprængt ud af Aarerne, hvilket strakte sig ned i Canalis vertebralis. Alle Sinus vare fyldte med flydende Blod. – Jnden Thorax aabnedes bemærkedes, at de fleste af Cartilagines Costarum vare forbenede (ossifiserede. Efter Aabning af Brystet fandtes Mediastinum anterius usædvanligen belagt med Fedt. Brysthulhederne indeholde omtrent 6 Spiseskeer fulde af meget blodblandet Vand, Selve Lungerne vare friske. Pericardium havde ikke uden i sædvanlig Mængde Serum men Hjertet var slapt, sammenfaldet og blodtomt. Hvor Luftrøret grener sig fandtes en kalkagtig Concretio. - Abdomen aabnedes, hvorved udgik en Mængde stinkende Luft, fra imellem Tarmene og Peritonæum, Omentum Mesenterium, Mesocolon og Mesorectum vare usædvanligen belagte med Fedt. – Maven var i naturlig Tilstand, og indeholdt to Spiseskeer fulde af en gjokoladefarvet Vædske, hvori fandtes 3 til 4 smaae Gryn af Sandskoens Størrelse, men som lagtes paa Gløder hverken sloge Lue eller gave nogen Lugt. Ved Tarmene var inter at anmærke, uden dette, at Intestinum jejunum syntes noget blyfarvet. Appendix vermiformis var fort af Farve. Leveren fandtes usædvanlig stor og mørk, samt Galdeblæren sammen falden og indeholdende knap en Spiseskefuld Galde. Milten var af naturlig Størrelse, men var sort af Farve, meget mør, næsten opløst, omgiven af en sort Vædske, som indeholdtes i den om Milten liggende Cellulosa. Nyrerne vare i Leie, Størrelse, Farve og Consistence naturlige, men inden i og uden paa den høire fandtes en Mængde Olie, som aldeles savnedes i den venstre. Urinblæren, som var som, viste ellers intet at bemærke. Tilsidst giortes Aabning i Nakken, langs efter Vertebræ Colli, men hvoraf ingen fandtes paa mindste Maade beskadet. Aar og Dag som oven. Rossi. G. C. Halenius. (Herpaa følgeUnderskrivterne af de forhen nævnte overværende Herrer og tilkaldede Læger. – – Undertegnede Læger, anmodede at yttre sig over Aarsagen til HøisHs. K. H. Død, ere, efter nøjagtigste Overlæg, af den eenstemmige Mening, at Hs. Kgl. Høyhed har faaet sin Død af Apoplexi. Bemeldte Læger troe, at først Svingel, og snart derpaa en Insultus Apoplecticus er paakommet Hs. K. H. under hans Ridt, at dette Anfald af Slag har voldet hans Nedfald af Hesten; men at Faldet ingenlunde var Aarsagen til Døden. Denne Yttring bestyrkes endog derved, at Hr. Oberstlt. og Overadi. Holst forsikrer, at han faae Hs. K. H. vakle paa Hesten, kort for den hos. Herre faldt. Aar og D. o. s. v. (Her følge Underskrivter af Engelhart, RossiFlorman og Liliewalch – – (Fortsættes i Morgensdag, da det vil sees, at Kongen forlangte Kollegii Medici Udsagn, som blev, at Prindsen døde af et Slag.) (Dagen.)