Viborger Samler, 1846-07-30
Justitsr. Ussing har ved sit andet Andragende i den roesk. Forsamling viist, at han i det mindste ikke er nogen Ven eller Allieret af det roesk. Aristokrati, og dets ivrige Ordførere, en Scavenius og Neergaard, have ogsaa strax med slet dulgt Forbittrelse udtalt deres Beklagelse over et saadant Attentat paa deres gamle dyrebare, nedarvede eller tilkjøbte, Standsprivilegier, hvilken Følelse, den kgl. Commissarius ganske synes at deele. Men idet Ussing med megen Udførlighed og Grundighed har motiveret selve Andragendet, har han ganske koldsindig undslaaet sig for i den indledende Behandling at gaae ind paa de opstillede Modbemærkninger, hvorpaa da ogsaa Forsamlingen uden videre har antaget Andragendet tilComiteebehandling med 39 St. mod 24. Men den dertil valgte Comitee - siger Kbhp." - giver rigtignok ikke stort Haab om, at dens Majoritets Betænkning vil blive meget overeensstemmende med Andragendet: den kom tilat bestaae af: Prof. Larsen (59), Ussing (55), Plesner (50). Stampe (49), Scavenius (29), Knuth (29) Steenfeldt (28). Andragendet gaaer ud paa, at der maa blive forelagt næste Stænderforsamling et Lovudkast sigtende til: 1) At de adelige Godseieres og Lehnsbesiddernes Hals og Haand og Sigt- og Sagefaldsret ophæves, saa at der herefter i Henseende til Forbryderes Anholdelse, Tiltale og Afstraffelse saavelsom Bøders Erlæggelse, forholdes paa Adelens Godser efter de almindelige i Riget gjældende Regler. 2) At Lehnsbesiddernes Amtmandsmyndighed ophører, og de dertil horende Rettigheder og Forpligtelser, hvad saavel Øvrighedsmagten som den dømmende Function angaaer, henlægges under de ordinaire Overøvrigheder og Domstole. 3) At den Lehnsbesidderne og de complette Sædegaardseiere tilkommende Skiftejurisdiction og dertil hørende Overformynderi ophæves, og Skifte- og Overformynderivæsenet underlægges de ordinaire Retsbetjente. 4) At Lehnsbesiddernes og Adelens Ret til at foreslaae geistlige og civile Embedsmænd ophører med de nærværende Personers Besiddelsestid, og at det Samme strax maa finde Sted med den lignende Ret, som endnu tilkommer enkelte Bestyrere af offentlige Stiftelser, eller i alt Fald ved de nærværende Bestyreres Afgang. 5) At den Bestemmelse, at de grevelige og friberlige Birkedommeres Domme skulle indankes umiddelbart til Høiesteret, ophæves, at de private Birkedommere berettiges til at foretage de samme Retshandlinger som Herredsfogderne og de kongelige Birkedommere, saasnart dette ved forefaldende Vacance i de sidstnævnte Embeder kan skee; og at Lehnsbesiddernes Skiftebehandlinger, saalænge disse endnu finde Sted, skulle indankes for Landsoverretten, i Stedet for, som nu, for Høiesteret. 6) At den Grever og Friherrer samt Adelen og de med Adelen lige Privilegerede, ifølge L. 1212. og 1211, samt Grevernes, Friherrernes og Adelens Privilegier, tilkommende Ret, for det Første i alle Sager og fordet Sidste i Livs- og Æressager, at søges umiddelbart for Høiesteret, bortfalder, saavelsom de singulaire Bestemmelser om Arrest og Execution, der nu existere for de nævnte Personer, saaat der i alle disse Henseender bliver med dem at forholde efter den almindelige Lovgivning. 8) At den Greverne ved deres Privilegier af 25de Mai 1671 § 22 tilstaaede Rettighed til at holde Gaardsret aldeles ophæves.