JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-15
Da det ved 3die Auction over Gaarden Matrikul No. 48, 49 og 50 paa Corsøer Kiøbstæds Ahlgade gjorte høieste Bud, ikke er bleven approberet, saa stilles denne Gaard, som findes udførligt beskreven i Statstidenden og Stagelse. Avis No. 68, 69 og 3, efter Vedkommendes Begiæring, til 4de og sidste Auction som afholdes paa Corsøer Raadhuus Fredagen den 29de dennes i Middagsstunden, for da, om nogenlunde antageligt Bud skeer, absolut at bortsælges. Corsøer den 14de November 1822. Bernth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-15
Fredagen den 22de November førstkommende og følgende Dage om Formiddagen Klokken 10, bliver i Sorøe afholdt offentlig Auction over endeel Løsøre og Effecter, bestaaende af Sølv, Linned, Sengeklæder, Meubler og Kjøkkentøi, saavelsom en betydelig Deel Beger og tvende Vogne m.m., tilhørende forrige Forvalter ved Sorøe, Akademie, Thieles Boe. Trykte Cataloger over det Sælgende ere nogle Dage forinden Auctionen at erholde paa Byefoged-Contoirene i Slagelse, Ringsted og Sorøe; hvilket herved bekiendtgiøres. Sorøe den 14de November 1802. H. H. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-15
Onsdagen den 20de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 9, vorder i Nordruplunds og Ødemark Skove ved offentlig Auction bortsolgt endeel Vindfælder og toptørre Træer, især af Eeg og Bog, samt nogle friske Træer af samme Slags uden for Skovene. De Lysthavende ville behage at møde ved Nordruplund. Slagelse den 8de Novbr. 1822. Birch. Arrefæste under det Kongelige Falkegaard, Communitets Gods i KarebellieBye, Tæts øse Sogn, Holbeks Amt, af Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Alb og Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. med Besætning og Jnventarium, Niels Pedersen tilhørede, bortsælges ved en eneste Auction, som vedkommende Auctions-Directeur har bestemt afholdt Onsdagen den 27de d. M. om Middagen Kl. 12 paa den sælgende Gaard. Conditionerne kunde forinden erfares hos Undertegnede. Ringsted den 2den Novbr. 1822. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-15
Et Hollænderie af 150 a 200 Køer, ønskes i Forpagtning til Mai 1823. De som reflectere herpaa, ville behageligen henvende Dem til Hr. Hollænderie-Forpagter Bog vad paa Første pr. Ringsted, som anviser den SøgendeTimeviis Underviisning i Regning, svavel med hele Tal som Brøk, i Hovedet og paa Tavle, gives for en P. J. Hansen. billig Betaling af paa Hiørnet af Løvegaden og Nyeportstræde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-15
En Dreng som har Lyst at lære Farveriet, kan strax blive antaget; nærmere Anviisning gives fra Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-15
En complet Vindovn med Tromle kan faaes tilleie Avis-Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-15
En stor horsteensk Vogn, en Kornrensemaskine, et Klædeskab, et Kryderieskab, samt en Stegevender med Lodder kan for billig Priis faaes tilkiøbs i Stillinge, Præstegaard, hvirom handles med Præste-Enken Mad. Lange i Stagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-15
J Snedkermester Langes Gaard paa Slagelse Smedegade, ligger en betydelig Deel Eege Bøge- og kogt Elmetræes=Planker, som alle ere tørre og gode, til Salg for meget billige Priser. For en Skræddersvend er strax Arbeide at bekomme Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-15
Skipper H. L. Bagge, som i Dag er afreist fra Corsøer til Lybek, hvor han agter at opholde sig i 8 Dage, med tager Fragtgods tilbage til Corsøer og omliggende Steder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Saalænge Janitscharernes Ortas ere forenede i Hovedstaden kan Halets Plan, at opløse dem, ikke udføres; derfore har han i lang Tid tænkt paa at finde Midler til at bortfjerne dem fra Constantinopel; men Janitscharerne, som kiende denne Plan, have hidindtil bestandig modsat sig den befaling, at afmarschere (de ville vel gjøre det; men saa forlange de, at Sultanen skal følge med) nogle Detaschementer er vel opbrudte til Donau for at undertrykke Jnsurrectionen i Vallachiet og Moldau; men Hovedcorpset er selv forblevet i Constantinopel; af samme Grund vægrede Janitscharerne sig ved at marschere til Grækenland for af forstærkeChorschids Armee. Man troer endog, at det har været een af Hovedaarsagerne hvorfore Halet ønskede Krig med Rusland for at finde en beqvem Leilighed til at faae Janitscharerne bort fra Constantinopel. J dette Tilfælde skulde, som man paastaaer, Janischarernes Ortas fordeeles iblandt de forskjellige Armeecorps, hvilket udentvivl vilde have lettet Opløsningen af dette Corps. – Halets Modstandere troede allerede at have triumpheret over ham og at det skulde lykkes dem at bortfjerne ham fra Serailet ved at overdrage ham en nye Embeds post; men denne Effendi var klog nok til at vælge, en saadan Post, saa at han kunde blive i Nærheden af Sultanen, thi som Redschandschi har han en Statssekretairs Forretninger og da han tillige er Storseglbevarer, saa maae han forsyne alle Sultanens Hatti Sheriffs og Firmans med sit Segl. Fra den Tid af, at han har forestaael disse Forretninger gives der ingen anden Stalsembedsmand omkring Sultanens Person, og han udøver en afgjørende Jndflydelse paa Sultanens Beslutninger. Men da en Despots Lune er meget uvis og foranderlig, saa er man begierlig efter at erfare, om han længe vil beholde denne saa udmærkede Yndest hos sin Herre, hidindtil ere alle Jntriguer mislykkedes. som vare spillede imod ham. Forresten skal Halet staae i en nøie Forbindelse med Lord Strangford og Sir Thomas Maitland; ogsaa skal han tilforn have staaet i en saadan Forbindelse med Ali Pascha af Janina og Mehemed Ali af Ægypten. (Janitschar corpsets Beskaffenhed, og det Forhold hvori det staaer til Sultanen ligger en Hovedgrund til den Tyrkiske Regierings Svaghed, og formodentlig nær forestaaende Undergang; vi kunne bestandig belave os paa at faae at høre om store Oprør i Constantinopel eller selv om en total Revolution; alting hænger der i en Traad og man veed ikke hvilket Øieblik den brister og den raadne Bygning styrter sammen, hvis Fald maaskee dog tilsidst vil sætte heele Europa i Lue.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Nyeste Post-Efterretninger. Den udenlandske Post er ankommen og har medbragt en Mængde Efterretninger, som vise at der hersker et forfærdeligt Røre i de politiste Forhold. Den Spektakkel der er derover er større end den Kundskab man har om det virkelige Sammenhæng dermed, eftersom Forhandlingerne i Verona ere endnu ikke bekiendtgjorte og i det høieste kun et svag Skimt lyser frem af de Rygter derom, som ere i Omløb. Det er derfore ikke godt at gjøre sig nogen Forestilling om hvad der er foregaaet og hvad der skal passere; imidlertid maae man tænke noget om enhver Ting, i hvor bunkel den end er. Vi ville derfore ogsaa giøre et Forsøg derpaa ved denne Leilighed; det har da Udseendet af, at Sagen saaledes forholder sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Der skrives fra Amsterdam under 8de November: Der hersker en stor Bevægelse paa vort Pengetorv, En Stafet fra Paris følger efter den anden og enhver medbringer nye Rygter. Man taler om truende Farer, hvori Kongen af Spanien befinder sig, om Congressens Opløsning, om Fordringer paa Erstatninger af Omkostninger som Rusland har gjort, om at den Franske Observationsarmee, som staaer paa Grændsen erfærdig til at angribe o. s. v. Følgerne deraf vise sig paa det politiske Barometer, nemlig paa Børsen. De Spanske, Neapolitanske og Østerrigske Fonds ere faldne, især de første, meget betydelig Alle disse Rygter skulle have udbredet sig ifølge en overordentlig Coureer, som den Storbrittaniske Ambassadeur i Paris har faaet den 4de November og som han endnu samme Nat expederede tilbage til Verona. - Man har Efterretninger fra Paris, som naae til den 4de November altsaa 5 Dage sildigere og det var til den Tid endnu blevet værre med Statspapirerne. De Neapolitanske Fonds holdt sig endnu bedst, men alle de Øvrige, især de Spanske, vare funne dybt. Der var ingen Mangel paa Penge, men enhver holdt dem tilbage og vil først oppebie den Vending Tingene ville tage. – Der er en saadan umaneerlig Bevægelse i Pengeforholdene, at den 8de November passerede der allene igiennem Brussel 6 Handelscourerer fra Paris til AmsterdanVore Efterretninger fra denne sidste Stad naae til den 12te November som melde, at følge de omløbende Rygter vare Kornpriserne stegne, især Havren; og i følge de Efterretninger, som de nyelig indtrufne Stafetter havde medbragt vare Statspapirerne faldne endnu flere Procenter og endnu den 12te stod det meget slet med dem. Man tilskriver deres Fald en Note, som de paa Kongressen forsamlede Monarker have udstædet til Kongen af Spanien; bliver denne gunstigt modtaget, saa ville Statspapirerne snart stige igien; men i modsæt Tilfælde falde endnu dybere. Dersom dette skeer saa frygter man for at mange Personer, som have stærkt speculeret i Statspapirerne ville komme til at fallere; dog ere endnu kun ubetydelige Falliter udbrudte. -¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
J London, hersker ikke mindre Bevægelse, Allarmen siger man er større der end den har været i den heele sidste Krig De Engelske Consoliderede Fonds faldt næsten 3 pCto paa een Dag. Den Bekymring og paniske Skræk, som er udbredet over Besidderne af de spanske Gieldsbeviser, overstiger al Troe. Alle udenlandske Statspapirer vare den 9de faldne, endnu dybere. Man udbredte endog det Rygte at Congressen var opløst og at Hertugen af Vellington var paa Tilbagereisen til England. Bladet Coureren som meddeler denne Efterretning ønsker, at den ikke maae bekræftes, da det nu var et meget upassende Tidspunkt til at der skulde begynde Uenigheder imellem Kongerne og Keiserne i Europa; men i sit nyeste Nummer siger Coureren at man har Grund til at troe, at der ikke ere ankomne sikkre Efterretninger, som have foraarsaget denne paniske Skræk Derimod siger Blader Times at den kan forsikkre ifølge en gyldig Authoritet, at Hertugen af Vellington er paa Tilbagereisen. Fra Verona selv skrives ogsaa under 1ste Novbr. at Hertugen af Vellington reiser tilbage til London saasnart de Europæiske Anliggender, som interressere England ere afgjorte, da England paa ingen Maade vil blande sig i de Jtalienske Anliggender. Man paastaaer i Verona at Keiser Alexander var endnu ved den anden Conference af den Meening, at en væbnet Jndblandelse i de spanske Anliggender burde finde Sted under visse Omstændigheder; men Hertugen af Vellington skal have erklæret sig derimod ifølge de politiske Grundsætninger, som man i den nyeste Tid har forkyndet at være den Engelske Regierings System, som vil overalt vedligeholde Freden. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Hs. Majestæt Keiser Alexander har meget opmærksom gjennemlæst Protocollen over de Conferencer, som Lord Strangford har holdet med Reis Effendi Man forsikkrer imidlertid, at den Russiske Minister for de udenlandske Anliggender, Greven af Nesselrode, stemmer paa det nøieste overeens med Fyrsten af Metternichs System, som gaaer ud paa at vedligeholde den nærværende Tingenes Orden i Europa uforstyrret. Han er egentlig den Minister, som leder Ruslands politiske Forhandlinger og han bliver kun heri assisteret af General von Tatitsche, og Grev von Lieven. Stroganof og Capo d'stria holde sig endnu i en Afstand, hiin i Dresden og denne i Schweitz, Knuden ligger egentlig i at formaae Porten til at afsende Gesandtere til Kongressen eller til Grændserne for at berigtige alle Misforstaaelser med Rusland, men som den hidintil bestandig har vægret sig ved at giøre. Man troer nu at Kongressen vil opfordre Porten dertil. Vil den saa ikke give efter, saa er der gjort alt muligt forat undgaae Krig, men denne skal dog stedse føres, af Rusland i Forstaaelse med de andre Magter. Det er da naturligt, at det vil blive en Følge deraf at Congressen vil vare meget længe, hvilket ogsaa bekræftes i Efterretninger, som man har fra Verona. – Det giør forresten Opsigt, at der berettes fra Petersborg; at man bemærker, at der arbeides med stor Virksomhed paa de Russiske Skibsværfter baade Østersørn og det sorte Hav. – Det Rygte var usandt at Kongen af Neapel er død. Han er tilligemed Kongen af Sardinien ankommen til Verona den 31te October. Ogsaa skal det være usandt at Napoleons Møder er død i Rom. Det er Forresten mærkelig hvad der meldes fra Verona, at betydelige Arrestationer ere saavel foregaaede der som i Pada og Venedig. Den Franske ministerielle Journal indeholder en udførlig og saare mærkværdig Betragtning i Anledning af de foruroeliggende Rygter som have været udbredte i Paris (som formedelst sin Udførlighed kan først blive meddeelt næste Gang, og søger derved at beroelige Gemytterne; men det har ikke lykkedes den, og Mistilliden til Statspapirerne varer ved; man angiver Aarsagerne dertil, at det Ultimatum, som er blevet afsendt til Madrid, er af den Natur, at det vanskeligt bliver antaget, og England har bestemt vægret sig ved at tage Deel deri. – Det Engelske Blad Coureren siger: at det strider imod Europas Jnteresse at ønske Spaniens Svaghed, og at Frankrige kan ingen Jnterresse have ved at forlænge Parthiekampen i Spanien; men at det maae ønske en roelig frie Regiering, hvormed den kan indlade sig i Handelsforbindelser. Forestillinger og Raad kunne tillades, men ingen uretfærdig Jndblandelse, thi enhver saadan vilde kun tiene til at forlænge Resultatet og maaskee giøre det ganske umueligt: Til Slutning erklærer Coureren: at England, ikke forlanger nogen udelukkende Han deel paa Spaniens Kyster eller Colonier; men at det ønsker at Spanien vil erkiende sine Coloniers Uafhængighed, fordi dette Rige vil selv vinde derved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
De nyeste Efterretninger man har fra Spanien melde: at General Espinosahar den 27de October ved St. Cruz de Campezu med 3000 Mandtotalslaget Qvesados Bande, som bestod af 2,500 Mand, hvorved 500 Mand bleve dræbte og mange bleve gjorte til Fanger; hans heele Armee er opløst og han skal neppe have 100 Mand tilbage. – Ogsaa Merino er den 29de bleven slagen ved Lerma og den 31te ved Roa og har taget Flugten med 10 Ryttere, som han kun havde endnu hos sig; Castilien er saaledes renset for hans Bande og beroliget. Den bekiendte Zavala har ogsaa seet sig nødsaget til at forlade Navarra og er ankommen til Bajonna. Det siges at være sikkert, at General Mina har begyndt at gaae angrebsviis tilværks, efter at han har erholdet de fornødne Forstærkninger, og at han har erobret Fæstningen Castelfolit, thi den Spanske Ambasse deur i Paris har den 7de om Aftenen modtaget en Coureer derom fra Madrid, som var afgaaet derfra den 31te og hvor man var i fuld Jubel over denne Seier. Ogsaa meldes fra Barcellona under 26de October, at Mina angreb Castelsollit den 20de October og lod to Miner springe, hvorpaa han endnu samme Aften bemægtigede sigte Taarne. Jnsurgentscheferne toge Flugten fra Fæstningen til Biergene; man fratoge dem en Fane og Mina slog de Tropper, som havde forladt Fortet; den 24de indtog han, ifølge sin officielle Beretning, Staden efter en Fægtning, som varede i Timer, hvorved han bemægtigede sig alle faste Positioner. Troens Soldatere desserterede hyppigen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Mina staaer nu selv i Castelsolit med 10,000 Mand imedens en anden af hans Divisioner maneuvererer imod Tremo for ogsaa at tage denne Stad. 2000 Fanger skulle være indbragte til General Minas Hovedqvarteer foruden meget Artillerie, som han har taget. Staden Barcellona er bleven frivillig illumineret. Minas Armee skal bestaae af 20,000 Mand. Man kan vel ikke tvivle og Sandheden af denne Efterretning, da man læser Minas egenhændige Skrivelse derom dateret fra Høiene ved Castelfolit, hvori han beretter: at Staden er efter 7 Dages Beleiring og efter en meget haardnakket Modstand er falden med alle sine Fæstningsværker i National-Armeens Hænder. De Ultra Blade søge vel at giøre denne Efterretning tvivlsom, men den Modsigelse og Forvirring, som hersker i deres Beretninger, og de forgiæves Bestræbelser Regentskabet har anvendt for at aabne et Laan i Paris, vise kun alt for meget Rigtigheden deraf, desuden ankomme der mangfoldige Flygtninger til Frankerige. – Kampen vil nu gaae for sig paa Liv og Død og formodentlig vil det constitutionelle Parthie snart erholde fuld komment Overhaand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Man læser nu i en Skrivelse fra Constantinopel. følgende Skildring af Portens nærværende Politik. Divanet er for Øieblikket i en kiendelig Uroe, som man tydelig seer af de Forholdsregler, som det har taget; det søger imidlertid at holde gode Miner og især at holde Almuen rolig og at styrke den i Troen paa at Porten under Mahomeds Beskyttelse er uovervindelig. Divanet bryder sig hverken meget om Krigen med Perserne eller om Krigen med Grækerne, da den har fra Fortiden af havt Exempler paa vor let det har været at erobre Morea; dets Hovedopmærksomhed er henvendt paa Kongressens Forhandlinger, da det troer, at naar det blot kan faae denne Storm til at gaae over, saa skal det nok komme ud af Resten. – Den mangler ikke Armeer, som den kunde afsende til Morea, men det vil bære sig ad som det giorde i Aarene 1768 og 70 da det i hele te Aar var en rolig Tilskuer af den Opstand, som Russerne opvakte i Morea, indtil det var fuldkommen sikkert fra Norden af, hvorpaa, det da i to strækkelige Maaneder giorde en Ende paa Jnsurrectionen. Det, som Porten giør til sit Hovedformaal, er at skaffe Penge tilveie for at kunne føre Krigen med Eftertryk mod de allierede Magter, dersom det giøres fornødent, den har derfore befalet, at al Sølv og Guld skal indleveres i Mønten, hvorved Sultanen og hans Yndling er foregaaet ved sit Exempel, og hvorved man vil nøde de rige Tyrker, som have store Masser af Guld og Sølv liggende til at giøre det samme, og hvorved Regieringen vil kunne erholde store Hielpekilder. De rige Armenske Kiøbmænd og Jøderne, imod hvis Natur det strider at skille sig ved deres Guld og Sølv, tage Flugten til alle Sider; derimod lader det til at Porten vil ophæve den farlige Foranstaltning, som den har taget ved at udpræge nye Mønt af et slet Gehalt, da Janitscharerne have viist sig saa urolige, og man frygter for Oprør af dem, naar de slette Penge paa deres Lønningsdag skulle uddeeles til dem. Det hedder, at Mufti skal have erklæret at man maae betragte den Pest, som er udbrudt nylig i de nordlige Tyrkiske Provinser som et Beviis paa Guds Naade, da de udenlandske Magter forhindres derved fra attrænge ind i Tyrkiet. At Tyrkerne have lidt et betydeligt Nederlag i Morea bekræftes; Porten søger derfore at vinde Tid, at redde fine Fæstninger og derfore at afslutte en Vaabenstilstand med Grækerne: thi ikke allene gientages Efterretningen derom fra den Tyrkiske Grændse, at CorschidPascha har befalet sine Beier og Underbefalende overalt at tilbyde Grækerne en Vaabenstilstand i Thessalien og Epirus; men man har og Efterretninger fra Corfu om at Omer Vrioni, som commanderer i Arta har foreslaaet Chefen for det Græske Armeecorps at afslutte en Vaabenstilstand, og man forsikkrer at der til Larissa skal være ankommen et Firman fra Sultanen hvori der gives Ordre til at afslutte en saadan Vaabenstilstand, overalt. – Der berettes nu saavel fra Semlin som fra Corfu at der er d. 14de Octbr. forefaldet et nyt frygteligt Slag ved Lutarchi i Ætolien, hvori Tyrkerne bleve aldeles slagne og hvorved Resten af deres Armee maatte retirere til Prevesa. (Fortsættelsen følger).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Jndenlandske Efterretninger. J den senere Tid har den Kiøbenhavnske Ungdom faaet et nyt farligt Legetøi ihænde, bestaaende af et i Papir indviklet Knaldstof, som ved at kastes mod Jorden giver et stærkt Knald. Paa Østergade, det Kiøbenhavnske Centrum for Lapsestreger, drives især dette Uvæsen hver Aften, som vil være vanskeligt at standse anderledes, end ved at stoppe Kilden eller Fabricationen af slige Redskaber.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Ved den extraordinaire Generalforsamling i det Kongel. octroyerede danske asiatiske Compagnie, sidstafvigte Torsdag den 14de Nov., forelagdes Jnteressenterne det, i forrige Generalforsamling, den 19de Sept. d. A., Uafgjorte, men til den bestandige Commissions Betænkning Henviste, til Afgiørelse, i følgende Qvæstioner: 1) Bør Directionen nedsættes fra 4 til 3 Personer, 2) Bor Revisorerne nedsættes fra 3 til 2 Personer, 3) Bør Compagniets Secretair tiltræde Directionen som Directeur, og dog vedblive sit Embede som Secretair, og bør han, som Directeur, ikke (ifølge Octroyen og Conventionen) være Eier af 3 Actier, som maae staae paa hans Navn et Aar, førend han kan komme paa Valg som Directeur, – Ved No. 1 besluttede Generalforsamlingen "Det kunde skee fra Begyndelsen, af næste Handelsaar, ved No. 2: "Det kunde ligeledes skee, dog med Modificationer". Spørgsmaalet i No. 3 Bor Compagniets Secretair tiltræde Directionen som Directeur, og dog vedblive sit Embede som Secretair, blev ved Ballotering afgjort med 39 Stemmer Ja mod 36 Stemmer Nei, hvoraf følger, at Directeur-Embedet kan forenes med Secretair Embedet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Gaarden No. 176 i Norgesgaden, som er i Brandcassen forsikkret for 38,400 Rbdlr. Sølv, er ved fierde Auction, den 5te d. M., solgt for 6,875 Rbdlr. Sølv, altsaa noget nær for en Siettedeelaf Assurancesummen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Kiøbenhavn, den 15de November. Af en offentlig Bekiendtgiørelse angaaende Mynstringen over
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
det Kiøbenhavnske Brandcorps i denne Maaned seer man, at dette Corps har 223 større og mindre Sprøiter foruden 80 andre, henhørende til de Kongelige Slotte og Palaler, Concelliet, begge Theaterne, Hospitalerne, Casernerne &c. De ovenmeldte 223 Sprøiter have en Besætning af 3624 Mand, og Vandtilførselen besørges af Bryggere, Bagere, Vognmænd a., med 179 Skuffer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
den cimbriske Merkur læses en interessant Beretning af Amtsprovst Abel om Hædersmanden Calmar (Kirkesanger og Skolelærer i Mosbjerg) og hans Kurer, hvoriblandt en paa en Karl, som ved en Kanontransport fra Løkken til Fladstrand i Aaret 1808 blev overkiørt saaledes, at de to Hjul af Styk vognen gik over den ene Arm og det ene Laar, som naturligviis derved paa det skrækkeligste bleve sønderknusede. J Farens Øieblik tyede Man til Calmar, under hvis Tilsyn Karlen helbrededes og var Mikkelsaften saa rask, at han til Calmars inderlige Glæde dandsede en Mennet i hans Nærværelse. Da Øvrigheden affordrede ham sin Regning, svarede han: "i saa mange Aar har jeg helbredet flere hundrede Mennesker uden Betaling, skulde jeg da tage noget af min Konge?" Paa Jndberetning herom modtog Calmar i Mai 1800 Bevidnelse om Hs. Majestæts allernaadigste Tilfredshed og Tilladelse til at praktisere som Læge, hvorved han befriedes for Vedkommendes Efterstræbelser og Faren for at tiltales som Qvaksalver. Endnu fortiener at bemærkes, at den brave Calmar, som Olding paa 74 Aar, vedbliver endnu at fortsætte sine menneskekiærlige Kurer med samme Flid og Uegennyttighed som i hans yngre Aar. For nylig har han endog afskaaret en Gevært paa en aldrende Kone, som veiede 2 1/2 Pund, og hun er nu restitueret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Kiøbenhavns Børs, den 15. November. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 247. Amsterd. 2 M. 236 1/4 London 2 M. 11 1/2 Rbd. - s. Paris 2 M. - Spec. 251. (D. 15. Novbr. 1821, 258. Sp. solgtes til 15 Rbmk. 1s. (Jfior 15 Rbmk. 10 s.) Oblig. (med Renter fra 11te Juni 1822180 1/2 a 81 (Jfior 7 1/2 a 75.) Nationalbank Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 126 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbksedl. 13. (Jstor 12 1/2 a 13.) Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-19
Kiøbenhavns Torvepriser, den 15. November. Rug, Tdn. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Tdn. 4 Rbdlr. 2 Mk. 8 3 a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Tdn. 2 Rbdlr. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. Mk. 8 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s.