JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-31
Efter Vedkommendes Forlangende bliver, paa Aarhuus Raadhuus, Løverdagen den 25de Jan. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, foretaget offentlig Auction over Jørgen Jensens og Søren Laursens eiende og paaboende Gaardparceller under Hæst Bye, i Triege Sogn, den førstes af Hartkorn 3 Tdr., og den sidstes af Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb, med de til hver Parcel især hørende Bygninger, i Hæst Bye, og indavlede Afgrøde. Eiendommene agtes bortsolgt uden flere Auctioners Holdelse. Hasle J. Herredscontoir, den 30te Decbr. 1832. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-31
Mit Udsalg af Kammerraad Drewsens Papirer er nu atter completteret med følgende Sorter: Propatria No. 1, 2, 3. Biekube No. 1, 2. Post, Belin, Boxlyspapiir Concepe, 8 & Spunds Cardus- og Maculatur Papir. Priserne ere i den senere Tid formedelst Værkets bedre Drivt med Dampmaskine, betydelig nedsatte, ligesom Papirernes Qualitet er forbedres i den Grad, at de kunne coneurere med de bedste Hol Marcus G. Bech, landske. i forrige Snells Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-31
Adressekontoiret anviser en Læder Agestol med Remmer og Krøge, til een Person, og et særdeles godt Skiærmbrædt tilkiøbs : Nyeste Harmonia, eller Visebog for Damer 18293. Forglemmigen Nytaarsgave for 1823, med Ingemanns Portrait; Kirkens Band, Ridderskuespil at Søloft, faaes hos J. Jessen. Ved A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-31
Atter er Aaret. Vandret sin Gang: Faa gav det Blomster, Faa gav det Sang: Brat paa sin Vinge. Drog det sin Vei Folket det stirrer: Finder det ei. Drog du alene Hen over Hav Did, hvor du muret Haver din Grav, Fulgte ei med dig, Qvalfulde Vee, Qvinden hin gustne, Som aldrig maa let, Kampenes Jammer, Blodig og bleg, Flagrende Haaret, Hvid som en Væg, Sværdet til Hjaltet, Boret i Barm, Strakt paa den tunge, Langsomme Karm Fulgte ei med dig. Tærende Nød, Qvinden hin fule, Værre, end Død, Fulgte ei med dig Lumskhedens Svend, Hin, som bag Broderfærd. Myrder sin Ven? Hovmod, der træder. Armod paa Barm, Dumhed, som vækker, Lede og Harm, Niden, blaalæbet, Syg i sit Blik, Ravende Lyst paa Haltende Krik, Spotten hin Usle, Spot for sig selv, Frænde af Ondskabs Rivende Elv? Feighed, som kaarer. Feireste Eng, Marvløs i Knokken, Kaadmundet Dreng, Fulgte ei med dig, Midnattens Trold, Ruders og Kløvers. Malede Skjold? Lykken, hin Falskes. Tjener saa dierv, Rig kun paa Løvter,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-31
Fattig paa Skjerv Fulgte, Hendragne Hine dig ei. Drog du alene Atter din Vei. Vel, hvad hin mørke, Skjebne har sat, Gjetter ei Skjalden: Nat være Nat. Hil da din Søster, Hil hendes Færd! Lystig lad Tiden nu Svinge sit Sværd! Broget maa blinke. Hammer og Staal: Kun blandt det Ædle, Vælge vi Maal. - Brudt er min Harpe, Livsblomsten svag: Hvor er da Haabets, Glædernes Dag? Fattig, mit Ønske. Rækker jeg tro: Aaret os skienke Gammen og Rol. Sølvefter Hert,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Aar 1823. No. 1. Fredagen. den 3die Januar. Den til Forsendelse :med Brevposterne Kongelig allernaadigst. privilegerede Aarhuus Stiftstidende. Ved det nye Aars Begyndelse. Aarene spinde, Aarene komme, Vexlende Bølger paa Evigheds Hav, Faa glide hen før Aaret er omme, Snart i en Bølge vi finde vor Grav. Stedse vi skue ud i det Fjerne, Dunkelhed dækker den anede Kyst. Haabet er ene vor trøstende Stjerne, Den gyder Ro i vort ængstede Bryst Kamp er vor Lod i Jordlivets Mørke, Svaghed og Mismod betygger vor Aand, Men under Strid vi voxe i Styrke - Engang vi seire ved Almagtens Haand. Natten bortviger, Mørket forsvinder, Dagen os vækker til Lys i til Fre Evigheds Morgen herlig oprinder, Seirende staae vi paa Salligheds Bred. Sandheds og Kjærligheds himmelske Rige, Det er vort Maal, vor attraaede Havn, Did gjennem Kamp vi skal seirende stige, Styrked i Venskabs og Kjærligheds Favn. Salligheds evige Billeder vinke, Blidt gjennem Mulm anes Sandhedens Glands Sollyset straaler, Stjernerne blinke, Vække og nære vor høiere Sands. Venligst dog straaler fra høiere Zoner, sen kan Julenat fødtes til Jord, Troens og Haabets og Kjærligheds Toner Løde til Støvet i Englenes Chor. Ja, medens Taagen vort Øie formørker, Leder det sikkert vor vaklende Fod, Blinde det lyser, Svage det styrker, Banghed og Tvivl det opfylder med Mod Medens vi svæve fra Bølge til Bølge, Haabe og skue mod Evigheds Kyst, Stadigt dets ledende Straale vi følge: Aanden det lyse, det qvæge vort Bryst
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Janitskarernes Magt er nu saa stor, et den ellers saa tjerve Sultan kun er et Redskab i deres Hænder. Han har maattet underskrive et Hattischerik, som inddrømmer Janitskarerne Sæde og Stemme ved alle Rigets vigtige Forhandlinger. Han har maattet lade begge sine Yndlingers Haleds og Storvezierens Hoveder opslaae paa Serailets Por samt give Ordre til at henrette alle Overofficererne paa den af Grækerne saa ynkeligt tilredte Flaade. Han maa hver Dag enten afsætte eller forvise nogle af det høieste Embedsmænd, og uden at torde ny har han maattet være Vidne til, at man plyndrede og opbrændte Haled-Effendis Pallais, hvor man ventede at finde Skatte for tohundrede Millioner Piastre! Den nes to Bankører, Jøden Haskiel og Grækeren Argrolus, er slæbte i Fængsel, for at pines til at opdage, hvor Skattene forvares. Med ængstelig Bekymring seer man i Constantinopel de kommende Begivenheder, imode. - Om Chorschid Paskas Endeligt erfares nu, at han rigtignok paa Storsultanens Ordre, skulde været bragt til Hovedstaden som Forræder, thi her beskyldte man ham for at være i Forstaaelse med Grækerne, men at han foretrak, at give sig selv Oden ved Gift den 25de Nov. Hans Skatmester og gans Hoved ere førte til Constanimopel, men ved vans Død har ogsaa hele hans Armee opløst sig, saa Grækerne formodentlig snart faae Larissa i Besiddelse. Albaneserne have strax derpaa kaaret en af AlyPaskas Sønnesønner til Paska af Janina, hvorfra de have bortdrevet den af Porten nysudnævnte OmaPaska. - Endnu et andet haardt Stød for Portens i brøstfældige Throne er det, at Perserne have erobret i Bagdad, en af Tyrkiets rigeste og største Stæder i deele Asien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Spanien. Endelig har Mina ved Storm indtaget Staden Urgel, dog ikke Fæstningen endnu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Efter en heel Dags Masakre blev Staden plyndret men hver Dag siden giøre Jnsurgenterne Udfald fra Citadellet. - I Cadix har man opdaget en Sammensværgelse, hvis Hensigt var at udlevere Staden, til Troeshæren. - Den gamle Gjenganger Merine spøger endnu omkring Burgs og Vittoria; Oden nel derimod har ladet fine Folk fordeele sig i Smaadobe, for saalunde at følge efter ham til Frankrig, hvor man nu snart kan samle en betydelig Spanioler vær - J Madrid gik det Rygte, at Wellington ventedes dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Portugal. Eftersom Dronningen standhaftigen vedbliver at nægte sit Navns Underskrift paa Konstitutionsakten, saa har Kongen seet sig nødsaget til, ved en Forordning at forvise sin Gemalinde fra Portugals Rige. Men da Hs. M. ved ti Lægets Vidnesbyrd har godtgjort, at hun virkelig er saa syg at hun for Tiden ei kan reise, saa har Kongen tilladt hende, at forblive paa Lystslottet Ramathan indtil hendes Helbred er tilbagevendt. Men begge hendes Døttre har man taget fra hende, de imod skulle vine til Læger blive hos Exdronningen indtil hun kan reise, dalde saa skulle følge hende indtil Grændsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Sverrig Den 23de Decbr. om Aftenen ankom Hs. K. H. Kronprindsen hiem igien til Stockholm. Borgs en af Sverrigs meest blomstrende Landstæder, syv Mile fra Gothenborg, er ved Ildsvaade heel afbrændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Norge, Biskop Bech i Christiania døde som mesteds den 20de Decbr. Agent Jacob Nielsen, Ridder af Dannebrogen, er død paa Skandsgaarden, ved Kongsvinger. - Ved Indseilingen til Østeriisøers Havn er strandet en Galease fra Apenrade, hvorved Skipperen, to Matroser og en Passageer druknede. Bandinger. Den spanske General Qvesade har i Paris havt en lang Samtale med Udenlands ministeren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Til den græske Stad Argos var der kommen en Gesandt fra Engelland. At hans Budskab maa have været behageligt, kan sluttes deraf, at Regierings medlemmerne gave ham et prægtigt Gjæstebud. Man har gjort den vigtige Opdagelse, at den af Vesuv udkastede Materie er blandet med Sølv og Guld af det sidste meest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Berlins Øvrighed kundgiør i Aviserne, at en undvegen Kiøbmand Bernhard er dømt for en bedragersk Bankerot til at være æreløs og hans Navn slaaes op paa Galgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Fra Frankfurt har Bankørhuset Rothschild afsendt for 6 Millioner Gylden Guldstænger til St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Der skrives fra Sachsen: "J en af vore Nabo stater har Regieringen ladet spørge alle de paa Vartpenge staaende Officerer, om de have Lyst til at gaae i russisk Militairtieneste. og over Guliano styrtede nylig sammen, hvorvepostilien med samt hans Vogn og Brev sæk blev ført bort af Strømmen, saa alle Brevenfra det hele Europa til Neapel ere tabte for een Postdag. Stotholderen i Jrland, Willingtons Broder, har formedelst de Inlutteringer som vistes ham i DublinsSkuespilhuus, afskediget Politiemesteren og alle hans Undergivne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Den meget agtede Godseier, Major v. Liljeborn i Vestaotland, er død af en forgiftet Kap Theevand, og hans Forvalter, som mistænkt, fængslet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Fædrelandet. Kap. den 31te Decbr. Onsdagen den 1ste Januar er Ordensdag for Ridderne af Elephanten. Den russiske Gesandt, Baron Nicolay, høi. tideligholdt Juleaften sin Keisers Fødselsdag med en glimrende Diner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Mandagen den 23de Dec. disputerede Cand P. Paulsen for Licenciatgraden i Lovkyndigheden. En Duel, som i disse Dage gik for sig udenfor Staden mellem to Herrer, som ved en Concert et af de første sluttede Selskaber, vare komne i Trætte om en Dame, var givet Stof til Samtaler i Jule helligdagene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Den 15 Januar giver den unge Werschall, som man holdet for Danmarks nuværende første Violinspiller, en stor Concert paa Hoftheatret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Helsingøer. Efter Forlydende har Kronprindsen af Sverrig, i Anledning af hvis Hjemkomst et Skib kom paa Grund ved Helsingborg Møller, naadigst tilsagt de Skadelidte fuld Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Odense. Vi have nu en streng Jule Vinter, men hidtil uden Snee. Allerede hører man flere Ulykker af at vove sig paa Jsen. Jblandt andre druknede første Juledag en Dreng paa Dallund Søe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Som en Sieldenhed maa det ansees, at en levende Odder for nogle Dage siden kom ud fra en Stald der ved Byen, og blev dræbt. Den har ventelig søgt hertil fra Kanalen eller Næsbyehoveds Søe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
J Søndagsaften gav det Beckerske Skuespillerselskab: Donna Diana, et spansk Lystspil i 5 Acter, af C. West, hvilket de, som alle deres Forestillinger, gave med det heldigste Ensemble, og med den til Costumet udfordrende kostbare Garderobe, der kunde lade sig see paa ethvert fyrsteligt Theater med Brundring. Enhver Rolles Udførelse fortjente Kjenderes bifald, og især udmærkede sig som sædvanlige Jomfru Beckers henrivende Minespil og rigtige Dition som Donna Dian, ogsaa den unge Konstner Hr. Schte, som Prinds af Urgel, vandt fortjent bifald. kort Enhver gav sin Rolle med Flid og Held. Ligesaa saaes iforgaars her det merkomme iteressanteLystipil: det bethiemske Barnemord; hvor atter Hr. Schütze udmærkede sig saa heldig som Maleren, hvis anthusiastiske Konstfølelse og Letsind Dig, teren har skildtet med saa levende Farver, og vandt Alles bifald. Paa Fredagsaften gives Schillers: Pigen fra Ocleans, til Benefice for vor almeen yndede Stu spillerinde Jfr. Adolphine Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Mariboe. J Nykjøbing paa Falster sælges nu et Pund Oxekjød for Skilling. Den 5te Dec. hængte en Garversvend sig i Stege paa Møen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Anholt. Paa Hiemreisen til London strandede Lord Wellington her forgangen Onsdagsaften og brast stykker, faa Jndvoldene fløde ud i Havet. Det var et engelsk Skib, som bedte saa, og kom fra Petersborg med Planker, Talg og Hør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Viborg den 30 Dec. Liimfjorden er allerede saa stærk tilfrossen, at man tidet over den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Den 4de Januar er det Viborgeravisens halvhundredaarige Jubilæum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Ved den 1068 Trækning i Altona ere følgende Nummere udkomne: 36. 81. 5. 71. 23.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Dødsfald. Geheimekonferentsraad G. L. v. Ba low i Ratzeborg, Arvelandmarskal i Hertugdømmet Lauenborg, Storkoes af Dannebrogen; Frue Etatsraadinde Schirach i Glückstadt; Auditeur Wisløff i Mariboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Khyns, Kours, den 31te Decbr. - 250 Specier 15 Rbmk. Obligationer 77 1/2 a 78. Norske Sedler 12 1/2 a 13.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse : Hr. Pastor Hald; i Aftensang Hr. Catechet Steenberg; i Hospualstikken Hr. Catechet Steenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Bekiendtgiørelser. J Søndags Aftes Kl. 10 døde min inderligelskede uforglemmelige Kone Mariane Lærche, født Møller i hendes 52de Aars Alder, efter nogle faa Dages Sygdom. Mindet og hvad hun var mig som dyrebar Ægtefælle vil seent eller aldrig udslettes af min Siel, og med Kummer deklager jeg og 4re Børn, at hun saa tidlig skulde bortrykkes fra os. Fred være med hendes Aand, den Forklarede! Aarhuus, den 1ste Januar 1823. Christen Lærche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
For fraværende Slægt og Venner maa jeg sørgeligst bekiendtgiøre, at min elske Broder Magnus Cohn, blev os ved Døden berøvet den 24de Decbr. d. A. i en Alder af 22 Aar, efter 7 Ugers heftige Sygdom Forrisset og Enhvers Deeltagelse i min billige Sorg, frabeder jeg mig al skrivtlig Bevidnelse om Samme. Ringkiøbing, den 31te Decbr. 1822. M. A. Cahn, Tirsdagen den 7de Jen første Kl. 2 Eftermiddag, foretages offentlig Auction hos Gjæstgiver Wahl, ved Aaen over 3de gode Senes Klæder og 3de Lysthuus Sengesteder, samt en 1 Etage Jern Kakkelovn, m.m. alt udlagt for resterende Kongelige Skatter. Hvilket herved bekiendtgiøres. Aarhuus, den 2den Jan. 1823. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Onsdagen den 8de Jan. næste, Kl. 2 Eftermiddag foretages off ning Auction hos Smedemester WighiSkidengyden over et indlagt Skatol en Bøge Sopha med 12 Stole, udlagt for resterende Skatter. Thi ville Lysthavende give Møde fornævnte Tid og Sted. Aarhuus den 2den Jan. 1823. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Efter Reqvision fra Prokurator Nielsen i Aarhuus, bliver den 14de Jan. førstk. om Formiddagen Kl. 11 paa Raadstuen her i Byen ved offentlig Auction for Vedkommendes Regning bortsolgt: Et nyt moderne Guldrepeteer Uhr og Et dito Dame i Uhr, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte. Uhrene ere forinden til Eftersyn hos Re Aarhuus den 1ste Jan 1823. qvirenten. Fleischer. Auctionsdirecteur Jfølge vedtagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Værtshuusmand Peder Pedersen Liis. berg og Hustrue vorder den bemeldte Afdødes Stervboe tilhørende Gaard beliggende paa Hiørnet af Fægtden og Studsgade, stillet til en 5te Auction, Fredagen den 10de Januar 1823 Kl. 10 Formiddag og der absolut uden at der reserveres Betænkningstid til Bud, dets Antagelse eller Forkastelse, bortsolgt. Aarhuus, den 1ste Januar 1823. Fleischer, Auctionsdirecteur, Tirsdagen, den 7de Jan. 1823. Formiddagen Kl. 11 slet, dito, den 21de Jan., Formiddagen Kl. 11 slet, og Fredagen, den 7de Febr., Formiddagen Kl. 10 slet, bliver den Jens Kristiansen i Remmerslund Bye, Hedensted Sogn, Hatting Herred eiende og iboende Gaard, med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 1 Skp. 3 Fdkr. opbuden til Bortsælgelse. Eiendommene indeholder et Areal af circa 24 Tdr. Land, hvortil er god Høebiergning og Tørveskiær. De tvende første Auctioner afholdes paa Herredscontoiret i Hornsyld, sidste derimod i Gaarden selv. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne, hvortil Lysthavende indbydes. Bierre Hatting Herreders Contoir i Hornsyld, der Brorson. 20de Decbr. 1822. Tirsdagen, den 7de Jan. 1823. Formiddagen Kl. 10 1/2 slet, dito, den 21de Jan., Formiddagen Kl. 10 1/2 slet, og Fredagen, den 7de Febr., Middag Kl. 12, bliver afholdt offentlig Auction over Konge- og Kirkestorn, samt Kirke, Qvægtienden, af 10 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn i Hedensted Bye, samt over et Stk. umatriculeret Jord paa Hedensted Mark omtrent 3 til 4 Tdr. Land, alt tilhørende Anders Hansen Winthers Opbudsboe i hedensted. De tvende første Auctioner afholdes paa Hettedscontoiret i Hørn. fyld, men sidste Auction, hvorved tillige bortsælges Op udsmandens Jnd Udboe og Creature, paa den. nes Boepæl i Hedensted Bye og Sogn, Hatting Herred. Lysthavende indbydes, og tjenet denne Bekjendtgjørelse, tillige Pante-Creditorerne til Efterretning, overeensstemmende med Plakaten af 22de April Bierre Hatting Herreders Contoir i Hornsyld den Brorson. 20de Decbr. 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Efter Vedkommendes Begiæring bliver Torsdagen den 9de dennes Kl. 10 Formiddag paa Raadstue Pladsen i Horsens, foretaget Auction over en sortebruun Udsætter Hest, af Hs Høihed Prindsesse Charlotte Frederikkes Staldetat, hvilket herved bekiendtgjøres. Horsens den 2den Jan. 1823. N. C. Schmidt. const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Hvide Vexlys til 6 og 8 pr. Pd., nye Citroner og Pomerantzer kan erholdes hos Marcus G. Bech, boende i forrige Snelle Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
En Pige som forstaaer lidt Madlavning i en Huusholdning, hvor Konen selv gaaer med, kan strax faae Condition Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Stedet som for Tiden beboes af Komd. Appelser til førstkommende Paaske Fløttetid at faae til Leie, naar man derom henvender sig til Carl Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
3de Værelser i underste Etage og 3de Værelser i anden Etage for en eller tvende Familier er til Paaske Fløttetid at faae til Leie hos Snedker J. Meyer paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
En beqvem Leilighed for en honet Famit er at faae til Leie til Paaske Fløttetid hos Uhrmager, Caspeller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Det stort Uhæld har i Dag ramt et stakkets fattige pensioneret Fruentimmer at tabe sin nys modtagne Pension paa Gaden, bestaaende af 18 Rbd. Sedler, nemlig en 5 og 13 Enrigsdalersedler. At de muligt tunne være faldne i et retsindet Menneskes Hænder, er hendes Haab, og med et taknemmeligt Hjerte vil hun gjerne give Finderen en Douceur derfor Paa Graven No. 17 boer den Uhældige som tadte Altdet hun skulde leve for den hele Vinter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-03
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-04
Blandinger. For hele Europa, idet mindste for de kommende Slægter, aabner den brittiske Nationalgjæld, som saa gandske er voxet dette Lands Betalingsevne over Hovedet, mørke Udsigter. Man kan tænke sig hvilken Forvirring det vil foraarsage naar engang en Gjeld paa 800 Millioner Pund Sterling somtrent 3,200 Millioner Specier) skal ved et Lovbud reduceres til det Halve; da ikke allene en saadan Kapital forsvinder : af Pengemassen, men ogsaa 10 - 15 Millioner Pd. St. i Renter komme aarlig mindre i Omløb blandt Folk, end de have været vante til i en heel Række af Aar. Det maa frembringe et Stød, der ligesom et Jordskjælv vil foraarsage en Rystelse i alle borgerlige Forhold og Forbindelser ikke allene i Storbrittanien men ogsaa i hele Europa, thi Exemplet vil da paa en frygtelig Maade virke overalt. - Det er saalunde ingen Tvivl underkastet, at der forestaaer de fleste europæiske Stater en Gjenfødelse. Der vil komme en Tid i Engelland, da det vil blive umuligt at opdrive de Skatter, hvormed saavel alle Renterne af Nationalgjælden skulle betales som de øvrige Statsudgifter berigtiges. Denne ulykkelige Periode kan nu vel ikke komme paa eengang, men vil efterhaanden nærme sig ligesom Agerdyrkning og Næringsveiene geraade i Forfald. Men den nye Verden vil hæve sig paa den gamles Ruiner. Ostindien vil afryste sine Lænker; Ægypten Persien, og maasker flere fra Tyrkeaaget befriede Riger, ja endog de australiske Øer hæve sig til en høiere Rultur og Magt og saalunde nedtrykke Europa, at det af sin nu værende Storhed kun vil have tilbage den Erindring, som Historien opbevarer derom, og den Hæder, som tilkommer det, for at have opdaget og kultiveret den største Deel af Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-01-04
(Af Politisches Journal.)Med Vished kan forudsees, at der forestaaer en total Omvæltning i alle Nationers indvortes og udvortes Forhold, de maae saa giøre hvad de ville. Det er ingen følge af Regenternes personlige Feil og Liden. skabelighed, man tør tvertimod paastaae, at ingen Tidsalder har været mere fri for politisk Lidenskabe. lighed og havt flere veltænkende Regentere end denne, men det er en uundgaaelig Følge, af, at det foregaaenen Krisis i Menneskeslægtens Natur, da den træder, ud af Ungdommens og gaaer over til den modne Manddomsalder. Saaledes, som Skaberen lader visse Forandringer foregaae i Menneskets Legeme, naar Sjelen skal gaae over til en ny Periode af Styrke og Modenhed; saaledes tilveiebringer Albestyreren visse Hovedforandringer i hele Menneskelivets Forhold naar Menneskeslægten skal giøre et Hovedskridt fremad. Det rigeste Land paa Jorden (Amerita) forblev i sin Raaheds Tilstand, saalænge til den til Kulturen fortrinlig bestemte Race af Menneskeslægten opnaaede den Modenhed, at den kunde tage imod det og give det den Forædling, som passer for det. Tidens Fylde er nu opnaaet, og Hovedrollen i Politiken vil nu gaae over fra den gamle til den nye Verden. Denne Bestemmelse er forhaanden, ingen menneskelig Viisdom, formaaer at afvende den, og den Kamp og de Giæringer, som ville blive en uundgaaelig Følge af denne Overgang, ville kun tiene til at befordre den. Den eeneste Udsigt for Europa til at redde sin Velstand, som ler endnu tilbage for det, er, ved det tyrkiske Riges Undergang at bane sig nye Veie til Asiins og Afrikas Rigdomme. Forsynet tilbyder det just for Tiden denne Frelse. Betænk Europa, hvad Tidens Aand tilraabet Dig: Slut indbyrdes Fred og Enighed, søg Sandhed, og Oplysning som et betinget Gode, og forlad den Tro, at et aandeligt Mærke kan have nogen sand velgiørende Virkning ; hver Stat maa søge at blive uafhængig i sit eget Skjød, ved Orkonomie i sine Statsindretninger og ved en tidlig fattet Beslutning hos Nationerne selv, at holde sig til de Nydelser Forsynet har skiænket dem i deres eget Land og i Tide at undvære Amerika. J faa Ord: bliv oekonomisk og tarvelig og nøisom og oplyst. Hvis ikke, da svæver Tugtelsens Riis over Dit gamle men uvise Hoved og bevirket Din Undergang og Amerikas Storhed.