Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-05-24
(Jndsendt.)(Slutning; see forr. No.) - e) Frugttræer vilde jeg ligeledes tilraade Bonden at anskaffe sig i større Antal end nu, og til deres Opelskning skulde han ikke allene bruge Haugen, men endog enhver anden ledig Plads ved Udkanterne af sine Marker. De bedste Frugter, naar de bleve varlig afplukkede og sorterede, kunde da borsendes, og vilde vist ikke indbringe saa meget Lidet. Den ringere (mindre velsmagende) Frugt kunde bruges til Husets eget Brug, deels til at tørre, deels til at præsse Most af, der, som bekjendt, er en velsmagende og sund Drik. En Ting, der meget vilde bidrage til Frugttræers almindeligere Dyrkning, var, i visse Districter at oprette Planteskoler, (som af flere er foreslaaet) hvor Bønderne, for en billig Betaling, kunde afhente udsøgte og gode Træer, og sammesteds værende Gartner skulde da give de Forlangende Underretning i at pode, omsætte og beskjære de allerede voxende Træer. - Kom dette istand vilde snart vore Landsbyer faae det behageligste Syn og deres Beboere de bedste Fordeele. f) Fiskerie. Denne Næringsgreen, som Danmarks Beskaffenhed giver saa herlig Leilighed til, bliver, i det mindste paa Lollands Kyster, ikke af Bønderne afbenyttet, som den kunde afbenyttes. Naar Fiskeriet blev drevet hensigtsmæssig, vilde det vist være en indtægsriig Kilde. Et Forslag vil jeg i den Henseende gjøre, nemlig: J enhver Bye skulde adskillige af de meest formuende Bønder træde sammen og udruste endeel Baade, forsynede med de brugelige Fiskeredskaber, og da overlade dem til et vist Antal Huusmænd, at gjøre Brug af, imod at disse svarede 3 eller 1/2 Part af Jntraten til Baadejerne, ikke in Natura, men i Penge, og det først naar det Fiskede var solgt. Den meste Fangst vilde formodentlig bestaae af Aal, Sild og Torsk, disse kunde da nedsaltes og forsendes. Dette Middel anseer jeg for, at vilde kunde sætte Fiskeriet i Gang; - dog maaskee en Anden, der har større Jndsigt i Tingen, kunde og vilde give et bedre Forslag, og for dette vilde jeg gjerne træde tilbage med mit. Blev nu disse her omhandlede Producters Dyrkning almindelig og Fiskeriet kom i Gang hvor mange Hænder, som nu mangler Arbeide, vilde ikke derved komme i Virksomhed, dog vil jeg troe, at Ukyndighed i Behandlingsmaaden vil forhindre dets Fremgang. Rigtignok har Landhuusholdningsselskabet ladet meget skrive til Bondens Underretning; men hvortil nytter det, naar disse ikke læser det, da de anseer den Udgivt, de gjør til Bøger (Psalmebogen og Bibelen, undtagen, som den aller unyttigste Udgivt, de nogensinde kan gjøre. Dog, herimod kunde vel ogsaa findes Raad; f. Ex, om det blev nogle Kyndige paalagt, iblandt de flere gode Skrivter, vor Litteratur eier til Landmandens Bedste, at udsøge det meest Passende og Hensigtsmæssige (det maatte især udmærke sig ved Korthed og Tydelighed). Var dette nu fundet, skulde det ved en Befaling indføres i alle Landsbyeskolerne, og Skolelærerne da paalægges at forklare det, som Børnene ei ret forstode. Herved vilde den tilkommende Generation blive oplyste i de forskjellige Dyrknings- og Tilberedelsesmaader. Men, for ret at oplyse nuværende Generation, var det vistnok det bedste Middel, at oprette et Selskab, ligt Bibelselskabet, som uddeelte Bøger uden Betaling. Villien er god, om nu Evnen er ringe.