Københavns Adresseavis, 1765-02-20
Correspondence. Svar paa Brevet fra den Ubekiendte om Syge=Cassen. (See Nr. 15.)Man har ikke troet andet, end Syge=Cassens Plan jo blev underkastet Critiqver. Men da sammes Jndretning ikke er skeet uoverlagt, ville man atter meddele nogle Anmærkninger over de indsendte Tanker. a. Uge=Skillingerne ere saaledes fastsatte, som man har formeent, enhver kunde best være tient med. De Haandverksfolk, som enten ere boesiddende her i Staden eller agter at blive det, kunde af deres ugentlige Fortieneste ey savne 8 Sk. saa meget, naar de ingen Arbeyds=Dag spadserer, som naar de holder Fri Mandag; og ville de ikke interessere i 1ste Classe, saa savner de endnu mindre 4 Sk., naar de interesserer i 2den Classe. Alle de Fattige, som nyder Almisse af Conventhuset fra 24 Sk. og derover ugentlig, skulle vel heller ikke stort kunde savne 1 eller 2 Sk. om Ugen, naar de fandt Behag i at blive Jnteressentere i denne Classe. b. Naar en Syg saa got som intet fortærer imod en Frisk, kand saadan en vel lade sig nøye med 1 Rdlr. ugentlig: Dog, det synes at være bedre efter den foreslagne Indretning, at en Jnteressent i alle 4re Classer, for 10 Sk. ugentligt Indskud, kunde igien i Sygdoms Tid nyde 5 Rdlr. om Ugen; men her sees ikke, hvorledes saa stort et Lofte kunde holdes, naar Cassen skulde loves nogen Bestandighed. Vil man sige, at Mængden af Jnteressentere skulde giøre det, saa maae man slutte, at iblandt en stor Mængde Jnteressentere kunde og blive en stor Mængde syge. Den udkomne Planer grundet paa en Beregning over et vist Tal Jnteressen, tere, thi det er daarligt at bygge uden Grund. Overskrider Tallet det i Planen fastsatte, er det des bedre, og da kand dens syge Lemmer altid være visse paa at faae Tilleg Man har ved den gamle saa kaldede Guld huus=Casse seet Frugterne af en ugrundet løfterig Plan men man har ikke vildet gaae saa ubetænkt til Verks. c. Der findes nok i Planen, som kand opmuntre de Veidømmende. Men dersom det er Jndskuddet, og de første Qvartal=Penge, som skulle betales forud, at der afholder de Lysthavende at interessere: saa er nu den Vanskelighed for de fattige Lysthavende allerede bleven ophævet ved nogle høy, og ædelmodige Gemytters skienkte Gaver til denne Casse, formedelst hvilke et temmeligt Antal i denne Casse er blevet fri for Indskud udi 3die og 4de Classe, og man tør giøre sig det visse Haab, at flere lige saa ædelmodig sindede ville understøtte saa nyttig en Indretning, om de endog som Ubekiendte ville helst takkes og æres. d. Det om Spare=Bøssen synes nok at være et artigt Project, men hvad Nytte kunde en Syg have af 52 Sk., ifald han blev sengeliggende i en 4 a 5 Uger, imod i samme Tid at nyde 2 Mk. ugentlig og fri Tilsyn af en Chirurgus. Naar saadan en havde tillige sine 2 Mk. af Conventhuset, synes det, han var vel tient med at være Jnteressent i Syge=Cassens 4de Classe, og endnu bedre, at være det i nogen af de andre. Med Medicamenters Foreskrivning lemper Lægerne sig gjerne efter Patienters Tilstand. Der tør maaskee findes Medicamenter paa Apotheckerne for billig Priis, der ere lige saa kraftige for Fattige, som dyre Medicamenter for Rige. Saaledes formener man, uden at giøre en nye Plan og Indretning til Syge=Cassen, at den med Tiden skal finde fine Velyndere og sine Jnteressentere, da der nu intet Jndskud skal betales af de Fattige, som derudi ville indtræde, og ingen Qvartals=Penge skal erlegges forud. Jndskrivningen skeer hos Cassens Bogholder Sr. Peder Steenstrup, boende paa lille Kiøbmager=Gaden hos SnedkerWiinberg. Videre spørges: 1) Om man har noget sikkert Middel, inden kort Tid at kunde blege Bomulds=Garn, Cannesas og deslige, uden dertil at bruge Kalk eller Svovl? 2) Hvorledes et Fasanerie best og beqvemmest kand an legges, og hvorledes dermed skal omgaaes 3) Hvorledes den beste Maade og Omgang er med Mannagryns Høstning eller Samling og Behandling: 4) Hvorledes Conferen kand skaffes igien paa falmt eller plettet Tøy, 5) Da det er meget magt paaliggende baade for Kirken, og Staten, at de Unge bliver rettelig dannede i vel indrettede Skoler, og betimelig lærte til at fænke reent og fundt om Gud og Skabningen; saa spørges, om man, for at opnaae dette Maal, ey kunde treffe bedre Anstalter, end de nærværende ved Skolevæsenet; saa at Gudfrygtigheds og Dydens Øvelse ey anvistes de Unge ved Tvangsmidler; men at sammes Lærdom kunde saaledes foredrages, at den blev virkende paa de Unges Gemytter til utvungen Lyst og Kierlighed til det Gode, 6) Jkke allene i Engeland, men endog i Churfyrsten dømmet Bayern har man allerede for 100 Aar siden op fødet Børn uden Ammer. Den første, som gjorde Begyndelse dermed, var en fornemme Frue, som har havt 17 eller 18 Børn, og opfødet dem allesammen meget vel Hendes Maade, som siden med god Lykke er bleven efter fulgt af alle dem, der har forsøgt det samme, var følgende: En Time efter Barnets Fødsel giver man det lidet Mandel=Olie og Søe=Løg med Sukker=Candis, og saa faaer det den hele første Dag og Nat intet videre. Om Morgenen Klokken 6 giver man det Meelsuppe af det allerfineste Meel, og Klokken 9 eller 10 giver man det Vand at drikke, der er tillavet paa saadan Maade, som strax skal blive ommeldt; dette maa man giøre hver Dag. Klokken 1 og Eftermiddagen faaer det atter Suppe, og om Aftenen to eller tre gange af Vandet, saa meget det vil drikke. Klokken 9 giver man det Suppe igien, samt at drikke, og saa faaer det ingen Suppe, førend Klokken 9 om Formiddagen Vandet bliver saaledes tillavet: Man tager en PegelVand, og kommer saa meget Annis derudi, som man kand holde imellem to Fingre, dette lader man koge saa længe som Æg, derefter kommer man et Sukkerbrød i Vandet, og bekker det til, indtil det bliver koldt. Saa dant Vand maa man lave hver Dag friskt, og naar Barnet behøver det, saa setter man det med Sukkerbrødet i en Skaal hed Vand, indtil det bliver Melkevarmt. Naar Børn i 7 eller 8 Maaneder paa denne Maade bliver op fødde, saa ere de friskere og sundere, end om de havde diet Ammer, der ofte ere usunde, og næsten altid Slaver at deres Affecter. J Bayern bliver næsten alle Børn paa denne Maade opfødde. J Særdeleshed kunde denne Maade være unttig i Hittebørns Husene. Spørges: Omden fortiener ey bifald: Priis=Spørsmaal: Fra Gottingen giøres for 1765 det Philologisk Historiske Spørsmaal. Hvor vidt kand man oplyse og give Efterretning om den Gamle= og Middel=Tids Handel over det Caspiske og sorte Hav, For 1766 giøres det physiske Spørsmaal. Da anseelige Botanier, mener, at adskillige Slægters Sammenblandelse ved Planterne kand frembringe Varieteter, ligesom iblant Dyrene, saa ønster det kongelige Societet, at see dette Spørsmaal afgjort af Erfaringer, og ikke af Formodninger. Skulde Svaret blive bekræftende, vilde det være tienligt, tillige at give Agt paa de Love, hvorefter disse Varieteter retter sig, i Henseende til de Slægter, som de har deres Oprindelse fra.