Politivennen, 1802-01-01
Postfart fra København til Hamborg over Lolland. Allerede for meer end en Snees Aar siden var det Forslag gjort, at lade Hovedkommunikationen med Tydskland gaae over Lolland til Femern eller Helgenhavn. Det bevistes, at denne Vej var 26 Mile kortere, end den som nu følges, og at de Vande man her maae sætte over, ere vel flere men lettere til alle Tider at befare. Det er fuldkommen sandt, at Farvandet imellem Lolland og Femern yderst sjælden, maaskee i et heelt Aarhundrede neppe een Gang, tilfryser eller tilstoppes med Drivtis. Farten hen og hid vilde altsaa ikke lide nær saa megen Standsning om Vinteren over dette Farvand, som nu i det store Belt. Ligeledes er det vist nok, at de to smaae Sunde imellem Siælland og Falster og imellem Falster og Lolland ikke enten om Sommeren eller om Vinteren ere saa ubekvemme for Farten, som det lille Belt imellem Assens og Aarøsænd. Næsten uhørt er det, at nogen Færge eller Færgebaad er forulykket imellem Sjælland og Falster. Derimod er ved Aarøjunds Færgeløb Ulykkestilfælde ikke sjældne. smellem Falster og Lolland oversættes aldrig med Sejlfartøj. En Forkortelse af Vej af 26 Mile og Befarelse af bekvemmere Farvande, altsaa tillige en mulig hyppigere Postvexling ere altfor vigtige Gjenstande, at vort ivrige Postamt ikke skulde foreslaae og vor opmærksomme Regjering vælge denne Kommunikation, saasnart de Hindringer, der nu ligge i Vejen derfor, først ere ryddede tilside. Saaledes er det nødvendigt, først at Vejen imellem Køge og Vordingborg og derfra til Færgegaarden, Vejene i Falster, Lolland og Femern, og i Holsteen fra Helgenhavn til Pløn, sættes i den tilbørlige Stand. En Ting, som maaske endnu vil medtage adskillige Aar. Ved Færgestedet imellem Sjælland og Falster ere dernæst nogle meget ønskelige Forbedringer at gjøre. Det Sted, hvor Færgegaarden paa Sjælland ligger, er lige saa usselt valgt som den falsterske Færgegaard er vel anlagt. Man seer ogsaa heri en af de fordærvelige Følger det medbringer at Færgesteder kunne være i Privatmands Eje. Mange Gange skeer det derfor, at Færgen maae løbe ind i Vordingborg Havn naar Strømmen og Vinden hindre fra at krydse op i Masnøsund til denne abderitiske Færgegaard. Men herved møder det Tilfælde, at Vinden, hvis den midlertid springer om, gjør Tilbagesejligen vanskelig. Det eneste rette Sted for Færgegaard og Bro paa sjællandsk Side er paa Masnøes sydlige Kant ved det saakaldede Masnøhoved. Og dette Sted vilde sikkert vælges hvis Fægeløbet var Kongens. De Bekostninger som en Skib-Broes Anlæg her vilde fordre, saavelsom en Forbindelfesbro imellem Masnø og Sjælland, vilde af en kyndig FærgeløbsKommission (thi saadan en er ligesaa nødvendig som en Vejkommission, og vil derfor vist nok engang oprettes) ansees meget vel anvendte, for at sikkre sig næsten uden Undtagelse en Hidfart og Henfart e, blot een Times Tid. Da Vejenes Korffed er et saa væseytligt Øjemed, saa maaase man ønske at Postfarten imellem Falster og Lolland skede ved Guldborg istedet for ved Sundby. Herved sporedes vel kun et Par Mile, men man fik tillige en kortere Overfart. Thi Sundet er ved Guldborg meget smallere end ved Sundby. og aabent naar det hisset hverken kan briste eller bære. Dog maatte ved Guldborg paa den falsterske Side bygges et Herbergerhuus nede ved Skibsbroen, da det nuværende er forlangt derfra. Det forstaaer sig selv at Skibsbroer og Fartøjer matte være anderledes og bedre end nu befindes. J Lolland maatte paa den sydlige Kyst anlægges Færgested med hvad dertil hører. Her opstaaer det Spørgsmaal hvor dette bedst skulde lægges? Paa Sydkysten af Lolland er kun to Havne: Kramitse og Nysted; med mindre man vilde regne Draxminde med, som dog i senere Tider er bleven meget opgrundet. Nysted Havn er god og sikker, men foruden at den ikke ligger lige for Qverfarten, saa at Sejdladsen blev et Par Mile længer, er her en temmelig vanskelig Ud- og Jndfart, der fordrer anden Vind end den egentlige Overfart. Af disse Aarsager synes Krammitse at burde gives Fortrinet. *) Men valgtes dette Sted, saa blev det fornødent at gjøre en Kørevej dertil fra Rødby, og til det Øjemed at tildæmme de smaa Aabninger imellem Fastlandet og de Øer som ligge paa østre Siden af Krammitse, og endelig ved Krammitse selv at bygge bekvemt Herbergerhuus og Skibsbro. Havnen selv er liden, men tryg. Hvis Overfarten skulde skee til Helgenhavn, vilde den meget ofte blive langvarig nok, da man skulde dreje om Femern og have to Kurser. Det vil altsaa sikkert vælges, at anlægge en lille Smakkehavn paa Nordsiden ) Den Tanke er bleven yttret, at Lolland kunde faae Færgested paa to Steder, for større Fartøjer eller Smakker i Nysted, og for Baade i Krammitse. Efter al Rimelighed vilde Følgen være, at alle Rejsende søgte til det større, og at det mindre af Mangel paa Søgning forfaldt. af Femern. Femersund er smalt og vil ingen Vanskeligheder give. Den som skriver dette er Sømand, og har tillige rejst denne Vej mangfoldige Gange. Han troer at Regjeringen ved sine store Planers Gjennemdrøftning ikke vil forsmaae eller forbigaae hvad han her over Emnet har fremsat, og ønsker at alle de, som kunne give flere eller bedre Oplysninger i Sagen, ligeledes vilde meddele dem, for at Udførelsen fuldkommen maae kunne svare til Hensigten.