JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Hvorledes disse Ministeriets Anskuelser ville blive anseete af den spanske Nationalstolthed, viser sig tydeligt nok af de Efterretninger, som indløbe fra alle Kanter i Spanien og som staae i skarpeste Modsætning til den juste - milienske Varsomhed, hiint Manifest heelt igjennem aander. Bladet Vapor af 30te indeholder Følgende: "Barcellona er til forvandlet til en stor Feltler. Efterretningen om de uværdige Forholdsregler, som Regjeringen i Madrid har grebet til, efter, for et Øieblik, at have dæmpet Urolighederne det paa Stedet, have opfyldt hele Barcellona med Forbittrelse og Uvillie. Alle oves i Vaaben. Om faa Dage ere 16 Batailloner Borgergarde, bestaaende af Stadens fornemste Indvaanere, fuldkommen organiserede. Kjøbmænd, Adelige, Grundheiere, Advocater, Kunstnere, Alle have med Glæde grebet til Vaaben. Vee dem, der turde vove at udfordre disse Kræfter til Kamp. For Fremtiden vil Halvøen blive den Kampplads, paa hvilken de store europæisk politiske Jnteresser bringes til en endelig Afgjørelse. J Kampen mellem Rom og Carthago, mellem Cæsar og Pompejus, mellem Evangeliet og Koranen, mellem Napoleon og England, var Spanien Krigstheater; saa være det da ogsaa nu den Kampplads, paa hvilken Oplysningens og Mørkhedens, Frihedens og Slaveuriets Tilhængere gjøre hinanden Seiren stridig!!"
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Efter det ovenomtalte Manifest har Dronning-Regentinden i en Erklæring til Nationen kundgjort sine Motiver til et Decret af 3die Septbr., som indeholder følgende Bestemmelser, der neppe synes skikkede til at dæmpe den Aand, paa hvilken Bladet Vapor" ovenfor leverede os en Prøve. 1) Juntaerne, som usurpere den kongl. Magt, erklæres lovstridige. 2) De skulle strax opløses efter dette Decrets Kundgjørelse. 3) Enhver Modstand imod denne Bestemmelse straffes efter Lovens Strænghed. 4) De Embedsmænd, som ikke efterkomme dette Decrets Bud, ere afsatte og skulle iøvrigt tiltales. 5) Det forbydes at erlægge Skat efter Juntaernes Paabud o. s. v. Decretet slutter med, at opfordre alle Embedsmænd til at vaage over dets strængeste Udøvelse. Jmidlertid seer Regjeringen sig selv nødt til at give efter for den offentlige Mening. Hoftidenden har nemlig endnu et Decret af 3die Septbr., som paabyder en øieblikkelig Restitution af de geistlige Godser til de Kjøbere, som under Cortes=Perioden fra 1820 til 1823 kom i Besiddelse af dem. Saaledes er da endelig Ferdinand den 7des navnkundige Decret af Septbr. 1823, der gjorde saa voldsomme Indgreb i vel erhvervet Eiendomsret, ophævet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Alle øvrige Efterretninger fra Spanien og Madrid bære mere eller mindre, tomme Rygters Præg, hvorfor vi oppebie næste Post, der udentvivl vil bringe os paalidelige og vigtige Efterretninger fra den urolige Halvs. Kun een Efterretning, directe fra Malaga, af 26de August, synes at gjøre en Undtagelse, idet den med rene og tydelige Ord forkynder, at Linietropper og Borgergarder have gjort fælleds Sag i at proclammere Friheden, at man har sendt 1000 Mand til Granada, for at udbrede Oprørsaanden derhen, og at man, i Et og Alt, gjør fælleds Sag med Arragonien, Catalonien og Valencia, for at tvinge Regjeringen til at give efter Jtalien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
J Genua er Cholergen for Øieblikket meget ondartet. Afde Angrebne helbredes neppe mere end Fjerdedelen og de Fleste bortrives efter 3 til 4 Timers Sygdom. Fra 23de til 29de August var Antallet af Døde voxet til omtrent 200 daglig. Kongen af Sardinien har forladt Turin, hvor Sygdommen er i Aftagende, og vil under nærværende Omstændigheder, aflægge et trostende Besøg i det betrængte Genua,
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Blandede Efterretninger. Kongen af Preussen har, ifølge Efterretninger fra Breslau, havt det Uheld at faae en Contusion paa Knæet, ved det at en Gensdlarmes, som ikke kunde styre sin Hest, kom til at ride paa ham. Stødet har dog ikke havt videre Folger, end at Kongen har maattet blive 2 Dage længere i Breslau og først den 13de Septbr. kunnet indtræffe i Kalisch, De londonske Blade publicere nu en af Hr. Hume i en Parlaments=Committee afgiven Beretning om de saakaldte Orange=Loger. De existere ei alene over hele England og i Colonierne, men ere ogsaa udbredte i hele den brittiske Hær. Medlemmerne kjende hinanden ved visse Tegn og Ord; med Undtagelse af Soldater og Matroser, svare de alle et aarligt Pengebidrag. Foregivende er det Jnstitutionens Diemed, at sikkre den anglicanske Kirke Overvægten; men der er ingen Tvivl om, at den ogsaa har en politiske Tendents. Alle Anstrængelser, for at undertrykke Logerne i Hæren, have været forgiæves. Ogsaa Geistligheden er meget indviklet i Sagen: Biskoppen af Salisbury er Ordenens Lord=Prælat, og Præster ere paa flere Steder Mestre af Logerne. Udenfor Moderlandet have Orangisterne deres stærkeste Tilhang i Ny-Syd Wales og Vandiemens=Land Jrland tæller ikke færre end 200000, mestendeels bevæbnede Orangister; London selv 40000 o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Kjøbenhavn, den 16de September. J Forbindelse med hvad vi tidligere heri Bladet have meddeelt angaaende Andragender, der kunne ventes forelagte den forestaaende Stændersforsamlig i Roeskilde, er det os behageligt at kunne tilføie, at iblandt Sjællands Landdistricts Deputerede Hr. Kammerraad Drewsen efter Forlydende agter at gjøre Forslag til Afskaffelse eller Jndskrænkning af de saakaldede Kongereiser, der ere paalagte det ufrie Hartkorn; til Forandring i det for Tiden for Landmanden saa trykkende Veiarbeide, og til en Revision af Brandassurancevæsenet paa Landet. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Kjøbenhavns Grosserer Societets-Committee, har i Dags Adresseavisen bekjendtgjort Følgende: "For at de af Handelstandens Medlemmer, der maatte ønske noget Andragende indgivet til den forestaaende Stændersforsamling i Roeskilde, kunne faae Leilighed til at gjøre Grosserer-Societets-Committeen bekjendt dermed, eller i al Fald fremføre det igjennem samme, at older Committeen en Generalforsamling paa Hjørnet af Boldhuusgaden og Stranden Onsdagen d. 23de Sptbr. førstk., Middag Kl. 12, hvilken Dhrr. Grosserere indbydes til at overvære. Man imodeseer en Jndbydelse i lignende Aand og Tendents til Hovedstadens øvrige Borgere fra den lebhvnske Borgerstands Repræsentanter: Stadens 32 Mænd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Ledige Embeder. Præste-Embedet ved Almindelig Hospital og Abel=Cauthrines Boliger, 340 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Befordringer og Afgang. D. 15de Aug. er caracteriseret Premierlieutenant ved det 3die jydske Jnfanteri-Regiment, R. L. v. Münnich, forfremmet til virkelig Premierlieutenant i Regimentet. De 1ste Septbr. har Hs. M. Kongen allern. approberet det af Academiet for de skjønne Kunster trufne Valg af Dr. med. Regimentschirurg S. A. W. Stein til Professor i AnatoAmi ved Academtet. D. 9de er Auditeur af Armeen og Prøveprocurator U. N. Fugl beskikket til Procurator ved samtlige Over- og Underretter paa de danskevestindiske Øer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Kjøbenhavns Torvepriser, den 18de September. Rug, Td. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, Pdt., Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. Byg, brdt., Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 2 s. Rog Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s., Srs. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Eg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 18de September. Hamb. 2 M. - k. S. 2041. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank 3 Sp. 201 ½, solgt til 12 Mk. 4 1/2 s., Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. i Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro. Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 100 a 101 i B. Sp. 18laldt 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 101 a 101 ½ r. S. i Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig af 1832. 101a 101 1/2 i B. 18 a 49 Rbs. Tegn. 1 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 10 rator, r. S. Rente) 993 1/2 Rbd. Sd. ner 4 pCt. uopsig, norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sal. - . - i B. Dr. Dr. 914911 i Banco. 3 pCt. nye dsk. Obl. 74 a 75 Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 14 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 9 a 94 i B. Do. Do. 101, i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Hamborg, den 18de September. Bordeaur 1881. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; L. S. 13 Mk. 101 s. Madrid 46. Cadix 457. Lissabon 513. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 204. Species 1/2 Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Blandede Efterretninger. Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagni paa Varer og Effecter har indberettet til Cancelliet at Compagniets Repræsentanter og Tilforordnede have, for at lette og udvide Assurancerne, fundet sig foranledigede til for det Første at forandre det nu bestaaende Præmie=Regle ment saaledes, at den hidtil erlagte Forhøielsespræmie i Almindelighed ikke skal fordres for de Forsikkringer, som henhøre under de tvende første i Octroyens 5 8 nævnte Klasser, saa at Præmien herefter, uden Hensyn til Summernes Størrelse, bliver i den 1ste Klasse 1/4 pCt. og i den 2den Klasse 3/4 pCt. pro anno, undtagen naar de Gienstande, som forsikkres, bevares i Bygninger, hvori der drives saadan ne Næringsveie, som isærdeleshed ere forbundne med Far for Ildsvaade, saasom: Apotheker, Brændeviinsbrænderier, Bryggerier, Maltgjørerier, Bagerier, Sukkerraffinaderier, Salt, syderier, Sæbesyderier, Lysestøberier, samt alle Fabrikker, som enten drives ved Damp eller hvis Arbeider ei kunne udføres uden ved Hielp af Jld. Derimod bliver i Henseende til Assurancer, som henhøre under 3die Klasse, det nu gielden de Præmie=Reglement indtil videre uforandret. Den af de bornholmske Kjøbstæder valgte Deputerede til Stændersforsamlingen, Cancellieraad og SandslugtscommissairJespersen, har paa Grund af Sygdom undskyldt sig for at møde, og Suppleanten, Procurator Marckmann, er derfor indkaldt til Møde i hans Sted. Ligeledes har den Deputere de af Lolland=Falsters Stifts Sædegaardseiere, Geheimeconfer renceraad Greve af Hardenberg-Reventlov, erklæret sig udaf Stand til at mode i Stændersforsamlingen, fordi hans Syn er saa svækket, at han maatte befrygte at blive aldeles blind ved anstrængende Forretninger. Da den første Suppleant i hine Sædegaardseieres Valgklasse, Kammerherre, Greve af Reventlov, alleredt er indkaldt til Møde, har den kongelige Commissair, med Hensyn til de Spørgsmaal, dei Forsamlingen maatte opstaae i Anledning af, at Kammerherre Baron Rosenørn Lehn, foruden at være valgt til anden Suppleant i forbemeldte Valgelasse, tillige er valgt til Deputeret af de sjællandske Sædegaardseieres Valgelasse, givet fornøden Communication saavel til Kammerherre, Baron Rosenorn Lehn, som til den tredie Suppleant Justitsraad Friis til Gedsoergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Blandt de Andragender, der ville blive forelagte Stænders forsamlingen i Itzeho, nævnes fra flere Sider et om Stændersforhandlingernes Offentlighed. "Stændersforsamlingerne, hedder det i Kieler=Correspondensbl., maae selv fortolke Fordn. af 15de Mai og selv beslutte, hvad der er at gjøre i et Tilfælde, der, efter deres egen Anskuelse, torde kræve en authentisk Fortolkning, og der tilføies det Ønske, na Spørgsmaalet maa blive decideret saa snart som muligt efterat Forsamlingen er bleven aabnet, paa det at Tilhører, endnu kunne erholde Adgang i dette Aars Session, hvi Andragende derom, som man vel tør haabe, gaaer igjennem I Kbhvosten læses i den Cohnske Sag endvidere Følgende I Kjøbenhavnsposten Nr. 213 har en Unavngiven fundet for godt at lade indrykke en mig vedkommende Bekjendtgjørelse Da denne i høieste Grad for mig er ufordeelagtig, kan jeg ikke undlade at søge at vise, at dens Jndhold er aldeles urigtigt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
J henved 30 Aar har jeg som Kjøbmand i Ringkjøbing været bosat og der drevet en betydelig Handel med Landets Producter Ved denne min Virksomhed har jeg, hvilket de paalideligste Mænd have gjort sig en Glæde af at bevidne, betydeligen gavnet ikke alene Ringkjøbings nærmeste Omegn, men hele den sydvestlige Kyst af Jylland. Jmidlertid er jeg selv ved uheldige Omstændigheder, som det ikke stod i min Magt at afværge, blevet min ved Flid og Sparsommelighed erhvervede Formue berøvet. Men med Formuen tabte jeg hverken Lyst eller Mod til at fortsætte mine for Landet gavnlige Forretninger, og søgte derfor Hjælp hos mine Medborgere. Jeg søgte ikke forgiæves, thi overalt kom man mig imøde med en Velvillie, der overgik mine dristigste Forventninger. Ved den Bistand, jeg allerede har erholdt og endnu kan vente, tør jeg med Grund haabe, ligesom forhen at virke og med Taknemmelighed eengang at tilbagetale mine Medborgere de Summer, de have laant mig - At jeg nu, fordi jeg hos Flere har søgt den Hjælp, jeg humuligen vilde kunne have erholdt hos Een, ikke bør kaldes Betler, vil vist Enhver, der veed, hvad dette Ord betyder, indrømme mig og saaledes med mig foragte den, der ved et saadant Ord, hvad enten det af Ubesindighed er henkastet eller med Overlæg er brugt, søger at nedsætte mig hos mine Medborgere, hvis Agtelse jeg altid har anseet for et af Livets største Goder, og som jeg stedse skal bestræbe mig for at vinde. M. A. Cohn, Borger og Kjøbmand i Ringkjøbing. Idet Red., med Hensyn til Hr. Cohus Berigtigelser, forstørstedelen kan referere sig til sine bemærkninger ved de tidligere leverede af hans qvel underrettedes Ven i Dagen, troer den blot at burde tilføie, at Noticen om Hr. Cohn i Nr. 213 af d. Bl. ingenlunde er en Bekjendtgjørelse, som en Unavngiven har fundet for godt at lade indrykke, men, som dens Plads under Nyheder noksom viser, en fra Redactionen hidrørende Artikel, der tilstrækkeligen synes motiveret ved den i flere af vore Provindsialblade indførte Annonce om Hr. Cohn, hvortil den ogsaa i det Hele refererer sig. Hr. Cohns Foragt, maa Red. da bede henviist til den, der først offentligen har skildret hans Færd. Forudsat, at Facta ligge til Grund for denne Skildring, hvilket endnu hverken af Hr. Cohn eller hans Ven er mod beviist, vil det forresten være let at skjønne, hvorvidt Benævnelsen: "Betler i stor Stiil, er bleven tillagt Hr. C. med eller uden Føie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Af en i Lollands og Falsters Stifts-Avis af 11te Ds. indfort Bekjendtgjørelse erfares, at der i bemeldte Stift og tes oprettet et Et Selskab til Oplysningens og Jndustriens Fremmel, at dette Foretagende allerede paa flere Steder har fundet forønsket Fremgang og ikke faa contribuerende Medlemmer have tegnet sig. Det interimistiske Forstanderskab for Selskabet har indbudt til en Generalforsamling den 22de Dr., hvor da et Udkast til Lovene for Selskabet vil blive fremlagt til almindelig Bedømmelse og Valg paa en Bestyrelse foretages. Selskabets Hovedformaal ler, forbedret Agerbrug og Jndustriens Fremme, saavel paa Landet som i Kjøbstæderne." Medlemmer opfordres til ved Forsamlingen at fremkomme med de Forslag, de finde passende og hensigtssvarende til dette Formaals Opnaaelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
I et af en ung Æsthetiker, Hr. N. M. Aalholm, redigeret norsk Blad. "Vestlandske Tidende, findes indført en interessant Beretning om et Besøg, Redacteuren, under sit nylige Ophold i Paris, har aflagt hos P. A. Heiberg i frue croix des petits champs. Denne 76aarige Olding, den ældste af vore nulevende Skribenter, har i de sidste 3 Aar lidt af en Øiensvaghed eller rettere sagt Blindhed, der ganske har forbudt ham baade at læse og skrive. Med den Resignation, der caracteriserer store Sjæle, omtalte han denne, for en Mand i hans Stilling især, store Ulykke og yttrede Jeg fører, kan De troe, et trist Liv, i 3 Aar har jeg ikke kunnet læse i en Bog eller skrive et Ord. Jeg gaaer sielden eller aldrig ud; thi jeg kan ikke gaae udenfor Døren uden Ledsager. Mine Øine have ogsaa tvungen mig til at afbryde al Correspondence, undtagen med min Søn. Med ham corresponderer han paa Fransk, ved Hjælp af en Eerivain public.) Jeg venter ham til Paris om et Par Maaneder og ønsker meget, at han kommer, for at jeg kan faa ordnet mine Sager; thi jeg maa jo snart foretage den lang Reise. Heiberg er en stor og robust Mand, der endog som Olding gaaer opreist og er temmelig føer. Hans Ansigt har et Præg af Aand, Fasthed og Satire, som især bliver kjendeligt under en Samtale. For Øvrigt ligner han i høi Gra det Portrait af Gorbitz, som findes foran i hans Erindringer, Den Berlingske Tidende trykkes nu siden den 14de Dei en fra England forskreven Hurtigpresse eller Trykke maskine, hvis Construction meget afviger fra de hidtil heri Landet indførte. Fra Nytaar vil Bladet ogsaa blive udstyret med et smukkere Udvortes, ligesom Udgiverne tillig love: "fremtidig at ville opbyde Alt og ikke skye nogen Opoffrelse, for at holde Skridt med Tiden og opfylde det Offentliges billige Fordringer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Natten til den 18de D. løb i det mørke Veirligt paa Grund i Vixø Bugt Briggen Betsy Dryder, Ept. Will. Gibson, af Newcastle, ladet med Talg og Huusblas, kommende fra Petersborg og bestemt til London; men, da Briggen havde kastet circa 25 Foustager Talg overbord, blev den igjen ved Strandboernes Hjælp flot og afseilede til sin Bestemmelse. En stor Deel Talgfoustager ere bjergede. Reisende s fra Kallundborg til Aarhuus: Pastor M. Hammer; Skomagersvend Gregersen; Handelsmand Chr. Pedersen, Proprietair R. Poulsen; Bonden P. Jensen; Handelsmand H. Gjølbye, Komd. Stegmann, Jfr. Monberg; Mad. K. Ballin; Cancellieraad Rasmussen; Bogbinder Møller; Farver, Simon; Skuespiller Grumstrup; Fru Justitsraadinde Sørensen; Jfr. Wad; Hattem. Schnell, Barbeer Hartmann, Mad. Engelbreth; Snedker Irmischer, Pastor Schou med Søn; Møller Wichmann, Handelsbetjent Weilbye, Gjordemoder FürstKbud. Calmer; Fru Bruun med 4 Børn; Frøken Schønheder, Døde. Elise Dolgorucki, 26 Aar; Ch. Fischer, f. Møller, 30 Aar. A. M. Wyst, f. Petersen, 47 Aar; A. Ph. Bregendahl, 6 Aar ; Ane C. Ch. Kettelsen, 32 Aar; Farver J. O. Jensen, 31 Aar; Alle i Kbhvn. Lorenz Petersen, Eier af Mørkhøigaard i Gladsaxe.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Bekjendtgjorelser. Løverdagen den 3die October, om Aftenen Kl. 7, afholdes Generalforsamling i Selskabet Enigheden. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Paa en Gaard i Nærheden af Aalborg kan faaes Arbeide for to Tøndetærskere og Tjeneste for en Røgter. De Søgende, som maae forevise gode Skudsmaal. ville henvende sig til Adresse-Contoiret og nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Skipper L. Bech afseiler paa Søndag til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og lidet Fragtgods. Skibet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
En Embedsmands Enke heri Byen ønsker et Pigebarn Kost og Logis, for billig Betaling. Cantor Greger, sen anviser. Aalborg, den 29de August 1833. Hörfrö kjöbes af J. B. Kaarsberg. Det til Forstærknings-Bataillonerne henhørende Mand skab af Aalborg Amts 16de Lægd, Budolphi Sogn, de opholder sig her i Byen, indkaldes herved - med Undtagelse af de, som enten have legitimeret sig som Gaard eller Huuseiere eller i Rollen have Vedtegning Reservel - til at møde til Mynstring for Landmilice-Sessionen, de for bemeldte Lægd holdes paa Raadstuen Onsdagen den 28de October, Morgen Kl. 8. I Udeblivelses-Tilfælde kunne de vente at blive mulcterede. De, som for ovennævnte Session agte at fremlægge Adkomstbreve, have at forevise disse paa Byfoged-Contoiret. forinden Løverdagen den 17de October næstkommende. Aalborg Byfoged-Contoir, den 21de September 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
J Boet efter afgangne Capitain Hans Helmut v. Lüttichau og efterlevende Enkefrue til Vildste Mølle bliver her paa Contoiret, Onsdagen den 14de October næstkommende, Eftermiddag Kl. 4, afholdt en Skiftesamling, hvortil herved, overeensstemmende med Pl. 21d April 1824 92, saavel Arvinger som Creditorer indkalde at møde. Aars=Sleth Herreders samt Løgstors Birks Contoir. i Løgstør, den 15de Septbr. 1835. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Stævning. Tilforordnede i den kongelige Lands Fjerde Classe. Overret, samt Hof= og Stads=R. 1835. i Kjøbenhavn. Giøre vitterligt: at efter Begjæring af ProcuratHaagen, som Mandatarius for Arvingerne efter afdø 3de Justitsraad og Kjøbmand Jacob Kjellerup af Aalborg, og i Henhold til den disse under 14de Juli sidste leden allernaadigst meddeelte Bevilling til Eiendoms=Dom Erhvervelse paa 2de i bemeldte Afdødes Bo forefundne kongelige Obligationer for Umyndiges Midler, nemlig Nr. 934, udstedt den 11te Juni 1813 til Peder Tødsle Hegelund for 1000 Rbd. Sølv, og Nr. 35, udsted, under samme Dato til afgangne Pakhuusforvalter Kodings Enke, Dorthea Hegelund, for 500 Rbd. Sølv, hvilke Obligationer, efter de i Boet forefundne Oplysninger, formeentlig ere samme tilhørende, indstævne herved, med Aar og Dags Varsel, Arvingerne efter bemeldte Peder Tødslev Hegelund og afgangne Pakhuuusforvalter Koldings Enke, Dorthea Hegelund, samt den eller dem, som formene til fornævnt Obligationer at have nogen Adkomst, at møde for os her i Retten, som holdes paa Stadens Raad= og Domhuus den første ordentlige Retsdag i December Maaned 1836, for med saadan Adkomst at fremkomme og samme lovligen af beviisliggjøre, da, saafremt Jngen inden foreskrevne TidForløb skulde melde sig, Arvingerne efter afgangne Justitsraad og Kjøbmand Jacob Kjellerup paa meerbemeldte Obligationer ville erhverve Eiendoms=Dom. Forelæggelse bortfalder efter Forordningen af 3die Juni 1796. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift. Kjøbenhavn, den 7de September 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Nyeste Postefterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Spanien. J Mangel af officielle Meddelelser i de franske Regieringsblade, paa en Tid, da man med Vished kunde an sage, at Regjeringen ikke savnede tilforladelig Kundskab om Tilstanden i Spanien, maatte man i Paris nøies med Bebetningerne af de sydfranske Journaler. Det viste sig imidlertid, at ogsaa Bladet Messager havde været vel underrettet, da det allerede den 11te Septbr. meddeelte, at Regieringen, igjennem Telegrapher, havde Kundskab om en Folkebevægelse i Madrid, som var lykkedes. De ministerielle Blade indrømme nemlig nu, at slige Efterretninger virkelig tre indløbne, men yttrer dog derhos nogen Tvivl om deres Paalidelighed. De ledsage deres Beretninger med Undskyldninger for, at de meddeles saa seent, omtrent paa følgende Maade: "Depescher fra Bayonne, som Regjeringen erholdfor nogle Dage siden, omtalte et Brev fra Saragossa, der indeholdt, at Constitutionen af 1812 var proclammeret i Madrid. Efter dette Brev skal ogsaa der være dannet en Junta, Dronningen have givet efter for Bevægelsen og det nye Ministerium atter være ombyttet med et nyere med Hr. Arguelles i Spidsen. Men dette Brev havde ingen officiel Caracteer, og dets Dato (som dog imidlertid ikke angives, sammenlignet med de officielle Beretninger fra Madrid, efter hvilke Alt der var roligt den 4de, syntes med Grund sat vække nogen Tvivl om disse Efterretningers Authenticitet Regjeringen følte sig da, under disse Omstændigheder, for samlediget til, ikke at kundgjøre Nyheder, der manglede Paalidelighed, og seer sig heller ikke endnu istand til, enten at bestride dem eller indestaae for dem, da Luftens Tilstand, i de senere Dage ikke har tilstedet Telegrapheringen." Jør rigt indskrænke Regjeringsbladene sig til at omtale en fornyet Adresse, som Juntaen i Saragossa har tilstillet den spanske Regentinde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
En Telegraph=Depesche fra Toulon har Efterretninger fra Marschal Clauzel i Algier. Efter disse er Addel=Kade slaaet den 29de August ikke langt fra Oran; i Træfningen har det franske Artilleri spillet Hovedrollen og Fjendens Tal skal være meget betydeligt.