JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-19
Proclama. Alle og enhver, som maatte have noget at fordre eller andrage under Skiftet efter forrige Eier af Borre Mølle ved Colding, afg. Peder Schwensen og efterlevende Enke Kirstine Schwensen fød Holtegaard, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Inden samme Tids Forløb ville Debitorerne ogsaa afgiøre Boets Fordringer, Herredsskontoiret i Colding den 28de September 1813. Westengaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-19
Bekiendtgiørelse. At Færgefarten imellem Fans og Strandby nu er ordnet efter Anordning af 24de Octbr. f. A., samt befalede Signal med Flag og Stang der anbragt, At jeg efter Kongl. Privilegium nu har overtaget bemeldte Færgerie, og de dertil bestemte Fartøier ved lovligt Syn kiendte forsvarlige; At Ingen, som ei ere personlig bekiendte, eller forsynede med lovligt Pas, kan vente sig overførte, At hver Dag - naar ei Storm eller Js i Vandet forhindrer det - til hver Ebbe= og Flodtid (der antages for den Sammesom den tydske Calender bestemmer for Altona) herfra afgaaer den befalede Børtbaad til Strandby, og der enhalv Time opholder sig, for at didføre og hidbringe Reisende og Gods.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-19
At min Færgerettighed strækker 1 Miil paa begge Sider af Strandby, og at ingen Anden paa denne Distance, under anordnet Straf, maa overføre Reisende eller Gods som ikke tilhøre ham selv, eller er Brændsel til Øen. At de anordnede tartmæssige Færgepenge skal betales paa mit Contoir af Enhver, som ankommer til eller reiser, fra Landet, og ikke til Færgefolkene, andet end hvad Nogen vil give dem i Drikkepenge. Ligesom og den Reisende om misfornøiet med disses Forhold, anmodes at henvende sig til mig da jeg ikke skal mangle at tilholde dem at opfylde deres Pligter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-19
Alt dette kundgiøres herved til Alle og Enhvers Underretning 3 Gange i Stiftsavisen. Fans, den 1ste October 1813. Niels Jacobsen, Kongelig priviligeret Færgemand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-19
Fiint hegler Hør kan faaes tilkjøbs hos Dessaner heri Byen. Kastors Dame=Halke, Mands=Spaanhatte, Hakkelse. knive af fransk Fabriqve m. m. bekommes hos Jørgen Schmidt i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-19
Kurge Darstellung, politischen Verhaltens Dannemark. in den lettern Jahren a. af Overlærer Behrmann, saavel den tydske som danske Udgave af dette i flere offentlige Blade, som særdeles læseværdig, omtalte Skrift, er nu at faae her paa Adresse=Contoiret for Bogladeprisen, 7 Mk. 6 s. den tydske og 5 Mk. 6 sk. Rbengeden danske Udgave contant Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-19
Forsøg til en almeen forstaaelig Oversættelse af Pauli mindre Breve og Jacobs Brev, af Doctor, Frost, Sognepræst til Waardasse ved Colding, er færdig fra Pressen og faaes i Aalborg hos Hr. Boghandler Sadolin, i Wiborg hos Hr. Kammerraad Just, i Randers hos Hr. Bogtrykker Elmenhoff, i Aarhuus hos Hr. Bogtrykker, Elmquist, i Horsens hos Hr. Bogbinder Holst, i Coldinhos Hr. Bogbinder Meelbye, i Odense hos Hr. BogbindeF. Milo, i Ringkiøbing hos Hr. Fuldmægtig Kølbye og her i Ribe hos Giestgiver Hr. Captain Ramsing for 4 Rbmk. Navneværdie. NB. J Fortalen paa sidste Side, maae, istedetfor hele læses halv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Den sidste Post medbringer saa godtsom ingen Efterretninger fra Krigsskuepladsen. Den vestphalske Moniteur fortæller, at nogle Hundrede Cofakker viiste sig den 28de Septbr. for Cassel, men bleve saaledes modtagne, at Lysten maatte forgaae dem til at komme igien. Dog har Man siden erfaret, at General Czernischew rykkede ind i Cassel den 30te Septbr., efterat Kongen og de fleste Tropper havde forladt Staden. Russerne fore her frem paa samme Maade som i Hamburg, aabnede Fængslerne, udstedede Proclamationer, bemægtede sig hvad de forefandt af Penge og Kostbarheder og skyndte sig bort, da de hørte, at de franske Tropper nærmede sig. General Alax drog den 8de October med en Deel af sin Division igien ind i Cassel; Kongen og Hoffet fulgte ham og havde Grund at være tilfreds med Jndbyggernes Opførsel i deres Fraværelse. - Den 13de Octbr. lod et fiendtligt Parti, som bestod omtrent af 4000 preussiske Jnfanterister og 100 Cosakker, med 1 Canon sig see for Fortet ved Rothenburg og droge efter et frugtesløst Angreb mod Bremen. Anføreren og 30 andre Døde bleve paa Pladsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
De sidste franske Poster ere udeblevne fra Altona. En Coureer, afsendt fra Hovedqvarteret Layb ach den 25de Septbr., bringer den Efterretning til Maylland, at Fienden samme Dag havde angrebet Forskandsningerne ved Tschernusse med 3000 Rd., 4 Canoner og 300 Heste. 2 Batailloner og 100 Jægere af Garden forsvarede Værkerne under Gen. Fontanas befaling, og afsloge et tregange gientaget Angreb. Endelig drog Fienden sig tilbage med et Tab af henimod 4000 Mand. hvoraf 140 Døde eller haardt Saarede bleve liggende paa Valpladsen. Besætningen tabte kun 12 Døde og 76 Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Communicationen mellem Jnnsbruck og Brixen er igien tilveiebragt, idet en Division af den italienske Armees Rejerve under General Giflenga er rykket ind i sidstnævnte Stad og dækker saaledes Tyrol og Veien fra Lienz til Pusterdalen. De østerrigske Tropper, som vare rykkede frem til Brenner, droge sig paa første Efterretning om de Franskes Ankomst tilbage. Samfærselen mellem Jtalien og Tydskland gjennem Tyrol er fuldkommen friMoniseuren indeholder en Artikel fra London af 28de Septbr., som siger, at efter engelske Krydseres eenstemmige Beretning udruster Man i alle franske Havne Eskadrer der meenes at være bestemte til America Escadren, som ligger for det meeste seilfærdig i Viiefingen, bestaaer af 15 Linieskibe, 6 Fregatter og 30 Brigger; den observeres af 11 russiske og engelske Linieskibe, en Fregat og 2 Brigger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Fortsættelse af de i Senatsforsamlingen den 4de October fremlagte Actstykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
2. Beretning angaaende Forholdet med Østerrig. Jndhold: Efter en Udsigt over de fire foregaaende Krige mellem Frankrig og Østerrig, hvoraf Frankrigs Maadehold under sine Seirvindinger fremlyser, nævnes især Viener=Freden som et Exempel paa en sielden Moderation. Troede Man end ikke paa nogen evig Fred, saa smigrede Man sig dog i det mindste med, at den vilde blive af Varighed. Birkelig afskedigede Østerrig, sine Armeer og henvendte sin Omhu paa Finantserne og den indre Bestyrelse. Krigen udbrød med Rusland. Østerrig forekom Frankrigs Ønsker og gjorde fælleds Sag med det. Statskyndige studsede over en Forbindelse, som de meente stred mod dette Cabinets hemmelige Tilbøielighed, medens andre troede, at det muligt havde antaget Kaunits's System, og ligesom ved Tractaten af 1756 vilde forsikkre sig en lang Fred som det bedste Middel til at læge Statens blødende Saar. Men de toge feil. Alliancen af 1812 havde ikke sin Grund i noget System, men i Omstændighederne. Saasnart Østerrig troede Frankring forladt af Krigslykken, forlod det ogsaa dets Partie. Da det imidlertid lede Mangel paa Penge og Tropper, maatte det for det første skiule sine sande Hensigter og tilbød sig som Ven at mægle paa samme Tid, som det begyndte sine Hver vinger. Den daværende Finantsminister, skiønt en personlig Fiende af Frankrig, modsatte sig ikke destomindre Krigen; han maatte vige Pladsen for en Anden. Nu tænktes ikke meere paa Occonomie, Man skabte Papiirspenge i Millionertal og overled sig med blind Jver til Krigen. Forgieves forestilte oplyste Mænd, at der var ingen Armee meere, at Man burde have blevet neutral 1812, at Østerrig ved at forholde sig rolig destobedre kunde lagttage og benytte Omstændighederne; det for Krigen stemte Partie svarede, at Frankerig var ikke længere hvad det havde været; Kiernen af dets Tropper var omkommen paa hiint ulykkelige Vintertog. Havde Østerrig endog kun Uøvede at stille i Marken, saa havde det ogsaa kun med Uøvede at stride Det franske Rytterie, som afgjorde Seiren ved Regensburg og Wagram, var ikke meere og lod sig ikke saasnart tilveiebringe paany. Øieblikket var kommet for den østerrigske Ørn at ydmyge den franske og drive Frankrig, tilbage inden for dets gamle Grændser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
J Februar forbandt det wienske Cabinet sig som Allieret med Frankrigs Fiender at stille 150,000 Mand den 20 Junii. Denne Magt, hedte det, skulde tiene som en Modvægt mod det Partie, der ønskede Krigen; selv var det uforandret mod Frankrig og vilde kun Freden; det forestillede derfor Danmark, Sachsen, Bayern, Würtemberg, endog Reapel og Vestphalen, at de ingen Rustninger meere behøvede at giøre. Disse Rænker kunde blot for et Øieblik skuffe en umistænksom Politik. Forbauset over Seirene ved Lürgen og Würschenbegyndte det østerrigske Hof at vakle og giøre de meest modsigende Fordringer: det vilde blive Frankrigs Allierede, men ikke opfylde Tractatens Stipulationer; - det vilde opkaste sig til Mægler, men tillige vedblive Forbindelse med vore Fiender. Man gav til Svar, det kunde forlade sin Alliance, dette saae Frankrig heller end saadan Vaklen. Man anrog dets Forslag til en Congres; men hvorledes udførte det sin Mægling, Congressen i Prag var ingen Congres. Rusland og Preussen havde efter Compagnens uheldige Aabning været tilbøielige til Underhandlinger, naar de ikke havde kunne haabe at drage Østerrig ind med i Kampen og vælte Krigens hele Byrde paa det. Saaledes lod dette Rige sig ved en falsk Politik indville i en Krig for fremmed Interesse. Det haabede at kaste Os tilbage til vore gamle Grændser; men kunde det for Alvor troe at opnaae dette i nogle Maaneder, Der hører 20 Aars Seire. til at ødelægge Frugten af 20 Aars Seire. Thuilleriernes Cabinet har ikke ladet sig føre bag Lyset. De Preussen faldt fra, forudsaae det Forandringen i OsterrigsSystem og skreed til overordentlige Udskrivninger. Denne Forsigtighed har sat de franske Armeer i Stand til at kunne byde deres Fiender Spidsen. Men, saaledes slutter Beretningen - da de forbundne Magter giøre de stærkeste Anstrængelser, da hele Europa er under Vaaben, og foruden regulaire Armeer ogsaa Landværn og Landstorm, opbydes til Kamp, saa skylder det franske Folk sin Ære og Sikkerhed at vise en ny Energie; det maa erobre en fast Fred med Kraftyttringer, der svarer til dem dets Fiender giøre, for at udføre en grændseløs Ærgierrigheds Plan, 3. Den forhen bekiendte Alliance tractat af 14de Marts 1812 mellem Østerrig og Frankrig. Til denne ere føiede 11 hemmelige Artikler, hvori Polens Oprettelse til et Kongerige omtales, og Østerrigs Besiddelse af Gallicien isaafald garanteres; dog projecteres at omtuske en Deel af dette Land mod de illyriske Provindser. Faaer Krigen et lykkeligt Udfald, forbinder Hs. Majestæt, de Franskes Keiser sig til at skaffe Keiseren af Østerrig en saadan Udvidelse af hans Gebeet, som ikke blot kan holde ham skadesløs for Krigens Opofrelser og Byrder, men tillige bære Vidne om begge Souverainers inderlige og varige Forening. 4. Skrivelse fra Fyrsten af Schwars enberg til den østerrigske Minister i Stokholm, Grev v. Neipperg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Fyrsten af Schwarzenberg underretter Ministeren om det nærværende Baand mellem deres og det franske Hof, og anmoder ham om, at anvende sin Jndflydelse for at formaae den svenske Regiering til en Diversion i Finland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst., Dagen f. Av. s. Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Kiøbenhavn, den 17de October.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Bekiendtgiørelse. J Følge Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Befaling bekiendtgiøres herved Udfaldet af et Angreb, som Fienden den de i denne Maaned har foretaget paa den høire Fløi af det danske Auciliair=Corpses Stilling ved Rateburg. Da Fienden som den hele Dag havde allarmeret Forposterne, om Eftermiddagen imod Mørkningen trængte med en betydelig Styrke frem fra Seedorff, Dacgan og over Salem, trak Major og Ridder v. Späth, som stod i Kogel med sin Eskadron og et Compagnie, sig tilbage til Weissenhirsch, efterat alle Forposter lykkeligen havde gjort deres Retraire, ved hvilken Leilighed Corporal Jahude med sin Feldtvagt af 6te Husar=Escadron vidste paa en god Maade at opholde Fienden. Jmellem 2 smaae Skove, som skulde passeres, kom Second=Lieutenant v. Ewald. af bemældte Escadron, med Arriergarden i Jlden med Fienden, og efterat man havde forvisset sig om at disse Skove endnu ikke vare fiendtligt besatte, rykkede Majoren med den ham underlagte Commandsinden for Forhattet ved Weissenhirsch, hvor den 2den Husar Escadron og Jægercompagniet Wegener ogsaa var ankommet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Da Oberstlieutenant v. Schaumberg, som ligeledes stod ved Weissenhirsch med een Bataillon og 2 Canoner, derpaa fik befaling fra General Prinds Frederik til Hessen, igjen at indtage Salem og de 2 smaae Skove, blev det første Sted strax besat, og overdrog Oberst=Lieutenanten Major v. Spath Skovenes Besættelse med Jæger=Compagniet Slesvig, et Musqueteer Compagnie under Capitain Schultz, og den 2den Division af Majorens Escadron, 32. Mand stærk, under Premier Lieutenant og Ridder v. Ewald, og dennes yngre Broder Second=Lieutenant v. En ald. Jæger=Compagniet fik befaling at trænge ind i Skovene, Musqveteer=Compagniet blev posteret til høire og venstre af Veien, og Husarerne opmarscherede paa Veien. Fienden, som var posteret foran Skovene, trængte ved Jægernes nærmelse frem mod disse med et stærkt Hurra=Skrig og nødte dem til at trække sig tilbage, hvilket dog skeete i den største Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Premier=Lieutenant v. Ewald, som troede at blive vaer en Pulk Kofakker langs med den ene Skov, bad om at maatte attaquere og giorde med sine brave 32 Husarer et saa lykkeligt Angred, at en heel Bataillon fiendtlige Skarpskyttere deels bleve nedsablede, deels fangne, deels jagede paa Flugt. Een Officeer og 34 Mand tilligemed 18 Saarede bleve indbragte, et meget større Antal Fanger undkom i Mørket. Den fiendtlige Bataillons=Commandeur blev nedhugget, og Fienden har, som man erfarer, efter Affairen i Nattens Mørke skaf set sine Døde og Gaarede bort fra Valpladsen paa 13 Vogne. Auxilicircorpsets Tab bestaaer kun i 1 Husar og 2 Jnfanterister saarede, dog ingen dødelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Paa samme Tid bleve de danske Forposter ved Brunsmark angrebne, hvorved 1 Mand af de jydske Dragoner blev skudt, men Fienden trak sig igien tilbage. Ligeledes have de fiendtlige Forposter, som havde besat Møllebakken ved Kogel, Dagen efter Affairen trukket sig tilbage, og denne Høide og Bye er igien bleven besat af Auxiliaircorpsets Forposter. Det fiendtlige Corps har efter Fangernes Udsigende været 1800 Mand stærk, under GeneralDørnbergs Commando Major v. Spath nævner med Berømmelse, foruden de 2de Lieutenanter v. Ewald, Divisionsadjutanterne v. Scholten og v. Rømeling, som tilfældigviis vare tilstæde og frievilligen toge personlig Deel i Affairen; fremdeles Capitain Licht og Lieutenant Hedemann, samt adskillige Husar=Underofficerer og Husarer. Lieuten. Schmidt
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
af Jægercompagniet Slesvig, som var beordret at ind trække den i Nærheden af Kogel posterede Feltvagt, har skiøndt omringet af Fienden, udført dette saa heldigen, at han ikke mistede en eneste Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Da fornævnte 2 Lieutenanter v. Ewald, ved den ommeldte skiønne Attaqve af Husarerne, særdeles have udmærket sig, saa har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt til Belønning for deres roesværdige og tappre Forhold, at benaade Premier=Lieutenant og Ridder v. Ewald med Dannebrogsmændenes Sølvkors, at udnævne Second=Lieutenant Eduard v. Ewald til Ridder af Dannebrogordenen 4de Klasse, og endvidere til Dannebrogsmænd at udnævne følgende Husarunderofficerer og Husarer, nemlig: Franz Jahuke, Hans Heinrik Nøvke, Johan Frederik Gottschalck, Vicecorporal Barchmann, Husarerne Johan Heinrich Koch, Johan Ecker, Claus Henrik Bauer og Hans Schnoor, hvilke alle af Major v. Spath navnligen ere anbefalede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Regimentschirurgen ved det Slesvigske Jnfanterie=Regiment og Chirurg Kirchner af den 6te Husar=Escadron roses af Majoren for den Jver og Omsorg, som de have udviist ved de indbragte Saaredes Behandling, hvorfor Hs. Majestæt har ladet dem begge tilkiendegive sin allernaadigste Tilfredshed i denne Anledning. Hovedqvarteret Frederiksberg Slot, den 16de Octbr. 1813. F. Bulow, Hs. Majestæt Kongen til Danmark og Norges Generalmajor, tienstgiørende General=Adjutant og Chef for Generaladjutant=Staben,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Kammerherre, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Den 12te October sidstl. om Morgenen var den franske Divisionsgeneral Vichery afmarscheret med det jydske Regiment lette Dragoner og 4 Jnfanterie=Compagnier og stødte paa hiin Side af Landsboen Gudom paa et Hussarregiment af Kofak=Legionen, hvilket han for endeel overrumplede, dræbte nogle Mand og saarede et betydeligt Antal. Flenden retiverede paa Zarrentin, og da derpaa CavalleriePeletons saaes at samle sig paa dette af General Vicher, anførte lille Corpses Flanker, lod han retirere, for derved at lokke Fienden frem, hvilket ogsaa havde den tilsigtede Virkning, saaledes at Fienden forenede sig i god Orden og fulgte Generalen under Glædes og Seiers Raab. Men pludselig lod Generalen giøre Omkring, hvilken Bevægelse blev udført med Hurtighed og Nøiagtighed, og da derpaa blæstes til Angreb, blev Fiendens Uorden fuldkommen, og maatte han søge sin Frelse i en pludselig Flugt, Resultatet af denne Affaire er 46 Fanger, blandt hvilke 1 1/2 Koskofficeer og 50 tagne Heste, foruden et stort Tal Saaredog Døde. En een jydsk Dragon blev saaret og 1 Hest dræbt. led denne af det jydske Regiment lette Dragoner udførte glinende Attagne har Regimentschefen Oberst von Engelstet givet de største Prøver paa Kraft og Mod, ligesom og Mair og Ridder Høegh=Guldborg og Secondlieutenant Levn ved deres udmærkede Kiekhed meget have bidraget til Affæens Udfald. Det har allernaadigst behaget Hs. Maj. at unævne Oberst v. Engelsted og Secondlieuten. v. Le vo til Ridere af Dannebrogen, og at benaade Major og Riddersøegh=Guldborg med Dannebrogmændenes Sølv kors.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Di 16 Oct. har Hs. Maj. Kongen ved Parolen allernaadigst befæt som følger:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Da Auxiliarcorpset under Hs. Durchl. Geeral Prinds Friederich til Hessens Anførsel udmærker. sig ed alle Leiligheder, saaledes at den Jver som disse Vore Troper vise, gjør dem værdige til alle deres fraværende Kammeraters Agtelse: Saa ville Vi herved allernaadigst tilkiedegive det hele Auxiliair Corps Vor særdeles Tilfredshed, og Tak for deres Mod, Jver og Raskhed. Vi ere ogsaa forvissede om at naar Leilighed dertil gives, ville Vore øvrige Tropper kappes med hine Vore brave Krigere i Mod og Tapperhed og følge deres Exempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Under 10de dennes er Major ved Husar=Regimentet og Ridder af Dannebrog Christian Ludvig von Spath allernaadigst bleven udnævnt til Dannebrogsmand. Samt under 11te dennes, Overqvarteermester ved Generalqvarteermesterstaden, Major Jens Carl von Bardenfleth allernaadigst udnænvt til Ridder af Dannebrogordenens 4de Classe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Den 7de d. M. i Dagbrækningen faaes et dansk Smakskib, at staae paa Hatter Rev. Capitain og Ridder Suensen gjorde strax Anstalt til at faae et Fartøi med Mandskab udsendt til Smakken, men formedelst den haarde Kuling af Sydost, kunde Fartøiet ikke krydse sig ud. Kl. 12 om Middagen saaes en syd fra kommende Kragejolle at gaae til Ankers ved Smakken. Da den af Capitainen udsendte Lodsbaad nogle Timer sildigere kom derud, blev Smakskibet indbragt til Samsø Det førtes af Skipper Søren Buchtrup og var kommet fra Aarhuus med 6 Passagerer og 35 Kreaturer. - Kragejøllen var Kaperen Makrelen, ført af Skipper Christian Bruun, som, efterat være gaaet til Ankers saa nær ved det strandede Skib som Grunden tillod, var svømmet ombord paa Smakken tilligemed sin Styrmand og Priismester, og havde af 4 der forefundne Bomuldsække gjort en Flaade, hvormed han biergede de 6 Passagerer, Skipperen og Dreng med deres Tøi, hvilke 8 Mennesker, eftersom det blæste op til en Storm, upaatvivlelig vilde have omkommet, dersom bemeldte Kaperfører ikke var kommen dem til Hielp. De andre Folk vare i Forveien komne til Kyeholm i Smakkens Jolle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Smakken var kommen paa Grund om Natten Kl. 2 og kort derefter var den fuld af Vand. Kreaturerne vare for største Deel døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Corsøer, den 16de October. Jgaar kom nogle fiendtlige Seilere i Sigte syd fra. De ankrede imellem Karskov og Oms Tofter, hvor de lettede imorges, og, da de kon nærmere op, befandtes at være et Linieskib, to armerede Skibe og en Orlogsbrig. Klokken 9 i Formiddags gik de til Ankers omtrent en halv Miil sønden for Sprogs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Kiøbenhavns Børs den 19de October. I Dag solgtes her i ved Auction. Lysebrun Candis 21 Mk. 1s. til 22 Mk. 6 s. Pd., god brun dito 22 Mk. til 21 Mk. 12 s., dansk Melis 23 til 22 Mk., dito 25 Mk. 11 s., raffineret Puddersukker 15 Mk. 7 s., Kbh. Sirup 69 Rbd. 3 Mk. pr. 100 Pd., Conchenille 90 Rbd. (forbi), Saffran 123 Rbd. (forbi), franske Propper, 1ste Sort, 25 Rbd. pr. 1000 St., 2den Sort, 16 Rbd. 2 Mk., 3die Sort, 11 Rbd., Havanna 13 Mk. 11 s. CongoThee 7 Rbd. 3 Mk. - J det Hele hersker stor Flanhed i Hu delen. Caffe er solgt underhaanden for 12 Rdl. 3 Mark. Gaar solgtes ved Auction 10 Baller Georgia Bomuto for erste Kiøbers Regning (som havde betalt den med 37 Rbmk. til 12 Mk. 4 s. Pd. Ligeledes Obligationer, hvoraf svares ar lig Rente 8 PC. i Rigsbankpenge S. V. for 101 a 108 Rd. pr. 100 Spec., dito 112 Rbd. - Specierne vare i GaaroRd. D. C. J Dag vare de imellem 50 og 52. Et Middel til at bringe endeel Sølvmynt i Kongens Efsem.v. - Naar Børscoursen hver Postdag blev bekiendtgift, og Amtsforvalterne eller andre beordredes, bestandig at idverle for Regieringens Regning efter denne Cours alle om tilbudne Sølvmynter, saa vilde ingen Privat finde Forde ved denne Jndvexling, og følgelig denne saa meget paaaulde Forretning ophøre, og selv giøre Forbudet imod MyntasForsendelse ud af Kongerigerne unødvendig. - Skulde til ikke, med Hensyn til de overordentlig store Forandring i Repræsentarivernes Værdie, være raadeligt, i kortere Prioder end et halvt Aar at bestemme Sølv=Værdien, og is at gjøre disse Bestemmelser kort for Betalingsterminern, nemlig Snapsting den 11te December, og Orn, som Terni nen for Hertugdommerne, I det Ringeste er det høist sandsynligt, at Børscoursen i Junii Maaned næste Aar vil væle saare forskiellig fra Middelcoursen fra 1ste Augusti d. A. indtil 31te Januarii 1814. Og om end Enkelte ikke ville tilstaae, at Børscoursen er Maalestokken for alle Varepriser, saa bliver disses Antal dog alt mindre og mindre, hvilket Erfaringen, daglig lærer. Schultz, i Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Prædikanterne. I Domkirken 19de Søndag efter Trinitatis, Hr. Capellan Hansen. J Catrinækirke Hr. Pastor Lindberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Copulerede: Dreiermester Joseph Kriegel og Enken Johanne Kirstine Madsdatter. Tin Tidende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Midlertidig Taxt for et enkelt Brev beregnet i Rigsbankpeng, N. V. imellem Ribe og Rbd. Rbd. Rbd. Aalborg 24 Hirsholm 24 Mariboe, 28 Rødbye. Aarhuus 16 Hiørring. 28 Nakskov, 28 Sarkiøbing. Assens 12 Hobroe 20 Nestved. 20 Skagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Bogense. 16 Holbek. 16 Slagelse. 24 Nyborg. Christiansfeld 8 Holstebroe 10 Nyekiøbing 24 Sorøe. 12 Nysted 28 Stege. Ebeltoft 24 Horsens Faaborg. 16 Kallundborg 24 Odense. 12 Stubbekiøbing. Fladstrand 28 Kiøbenhavn 24 Præstøe. 24 Svendborg. Frederiksborg 24 Kiøge. 20 Sæbye. 20 Randers. Frederits 12 Ringkiøbing 12 Warde, 12 Kolding. Grenaae 20 Korsøer. 16 Ringsted. 20 Weile. Hadersleb 20 Viborg. 5 Lemvig 16 Roeskilde, 24 Lyngbye 24 Rudkiøbing 16 Wordingborg 24.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-10-22
Helsingøer 24 Ærrøskiøbing 16. Midlertidig Tart for et enkelt Brev beregnet i Rigsbankpenge, N. V. imellem Hadersleb og Rbd. Rbd.