Jyllandsposten, 1841-08-06
Det er nu først siden 1837, at en heldigere Periode, for Landmanden er indtraadt, og at Eiendommene ere stegne til næsten det Dobbelte, tildeels som Følge af Kornvarernes og alle Landproducters gode Priser og tillige paa Grund af Capitalistens større Tilskyndelser, til at indsætte Summer i faste Eiendomme; men hvor tør vel garantere for, at denne Periode vil vedblive? og at Tingenes om ikke aldeles saa dog partielle Tilbagegang ikke vil finde Sted, Det er derfor i de gode Aar, at man burde virke fremad mod Maalet, da man i de slette har nok at bestille med at indskrive Folk paa Restancellisterne, og kunde man rulle det store Tæppe op, der, skjuler de foreliggende 20 Aar, vilde man maaskee ogsaa blive langt rappere til baade i denne og hiin Retning at anstrænge sig, istedetfor at indlulle sig i Nydelsen af gode og fredelige Aar, som naar man mindst venter det kunde faae Ende med Forskrækkelse. Skal det derfor alene blive ved Orden, nu skulle vil Alle spare, er det paa Tiden i Virkeligheden at forøge Nationalindtægterne, og for at gjøre en Begyndelse, formenes dette saaledes allerbedst at burde skee, ved successiv at formindske de aarlige Summer, som gaae udaf Landet til Klæde, Hør og Silke, idet det i finantsiel Henseende er af en ganske anden Betydning, at spare Landet f. Ex. 50,000 Rbd. af den Sum, som ellers aarlig for disse Artikler er gaaet ud af Landet, end at spare 50,000 Rbd. aarlig ved Christiansborg Slots Bygning, som i Grunden ingen Besparelse er. Nei, skal der kun spares paa Skrømt og ikke for ramme Alvor, saa lad os hellere tie stille med alle Besparelser og istedetfor dette kun gjøre os ret fortrolige med den Tanke og Overbeviisning, at der ikke skal spares, naar vi da først have gjort os bekiendte med det Princip, at Alt skal gaae, som det hedder, over en rund Sko, nu vel saa hedder det af alle Kræfter, at forøge Jndtægterne, for da paa denne Maade at afholde mulig indtrædende Stød, der som sagt kunne komme, naar det mindst ventes. At Danmark imidlertid aarlig skal vedblive at udbetale flere Millioner til Udlandet for Hør og Hamp er aabenbart urigtigt, da vor moderlige Jordbund kan afgive disse Producter i Overflod, for imidlertid at komme til nøie Kundskab om, hvorledes det forholder sig med Høravlen i Landet, er det af største Jnteresse at tage Hensyn til den af Hr. Etatsraad, Kammerjunker, Toldinspecteur Rawert forrige Aar udgivne Bog om Landets Høravl, fornemmelig med Hensyn til dens nuværende Tilstand i de danske Provindser, da det deraf vil erfares, paa hvilket yderst slet Standpunkt de danske Landbrugere endnu ere blevne staaende med Hensyn til denne Sædart, som i Almindelighed er bleven betragtet med en Ringeagt og Ligegyldighed, som for største Delen har været Skyld i det usle Udbytte, man deraf har udbragt, idet Kornsæden stedse har indtaget et Præsedens, hvorunder hiin Avl i den Grad har lidt, at man endog ved Forsømmelighed har ladet den raadne paa Jorden. J det Øieblik derfor, at de hensigtsmæssige Hørmøller fik meere Udbredelse, og Landbrugerne erholde Leilighed til, ved Hjælp af disse, at undgaae de unægtelig betydelige Udgifter af Brydningen og Skjætningen, er der ingen Tvivl om, at denne høist fordeelagtige Sæd endog i saa betydelig Masse vil kunne lade sig producere, at Landet endog af denne Artikel vilde danne sig en aarlig Erhvervskilde. Ville Modstanderne af enhversomhelst god og fædrelandsk Sag blot fordi den er ny, ogsaa f. Ex. ang. Silkeavlen indvende, at det er problematisk, hvorvidt Morbærtræet og Silkeormen her vil trives (hvorom dog ingen Tvivl kan være, saa skal man dog, hvad Hørovlen angaaer, lade den Erfaringssætning staae og gjælde - at Hør i Danmark kan avles, trods det bedste i Holland og Rusland. At danske Landbrugere derfor ogsaa efterhaanden ville indrømme denne fordeelagtige Sæd den fortjente Plads paa Marken, vil sikkert inden faa Aar vise sig, og dette har allerede viist sig i visse Egne baade i Sjælland, Fyen og Langeland, ligesom i Jylland, hvor fornemmeligen Randers Amt fortrinsviis har udmærket sig ved sin udbredte Høravl, som i de sidste Aar endog har afgivet de glædeligste Resultater, hvilket vi her nærmere tillade os at fremstille.