Berlingske Tidende, 1793-04-05
Paris, den 22de Martii. Det er ganske vist, at der i hele Riget hersker en almindelig Urolighed, som allerede er kommen til Udbrud i adskillige Provindser. Armeernes Rekrutering ved Lodtrækning har vel tient til Paaskud for de paa forskellige Steder til een Tid udbrudte oprørske Bevægelser, men det er dog upaatvivleligt, at alt dette har tilforn været anlagt, og at man allerede lange har ventet paa den første gunstige Leilighed til at bringe Folket i Harnisk. Conventen lagttager den nøieste Tanthed, om de enkelte Omstændigheder ved disse Uroeligheder. J adskillige Provindser er Communicationen med Paris op havet, og hvor den ikke er ophævet, blive Brevene derfra, som melde om disse Uroeligheder, ikke udleverte. Vi kunne altsaa ikke vide meget derom. Det, som man sikkert veed derom, er følgende : Oprørerne have paa een Tiid forsamlet sig paa forskellige Steder, og synes, hvor langt de end ere fra hverandre, at have en fælleds sammenhængende Angredsplan. Af alle Beretninger sees, en Hovedpersonerne ere vigtige Hoveder, som ikke lade nogen Fordeel gaae ubenyttet bort. J Bretagne have de trukket sig hen til Mundingerne af Floderne Vilaine og Loire, og bemægtiget sig de ved Vilaine beliggende Stæder Redon og la Roche Bernard, hvor de læt kunne erholde Hielp fra Engelænderne. Man vil endog her vilde, at de allerede have faaet den. J det mindste er det vist, at de ere meget got bevæbnede, og at de mangle intet Man paastaaer at der Bretagne ere over 12000 Mand af disse, men denne Beregning torde være overdreven Timer paa een og samme Tid Stæderne Vannes, Rennes og Nantes. Saameget er sandt, at disse Stæder have forlangt Hielp, og at Staden i Orient har sendt Nationalgardere til Vannes. Posten fra Nantes er endnu bestandig uden blevet, men den fra Rennes kommer ordentlig. - Fra en anden Side har et Corps af 6000 Mand med 3 Kanoner bemægtiget sig Staden Ancenis ved Loire. Staden Angers har efter Nantes Exempel sendt 300 Nationalgardere. 150 Mand til Hest og et Compagnie Dragoner af 75 Mand derhen, for at tilbagedrive Oprørerne, men de ere slagne tilbage med Forliis, og af de 75 Dragoner ere ikke meer end 7 kommen tilbage til Angers. Denne Stad giør endnu destandig Modstand, endskiønt Oprørerne allerede have bemægtiget sig adskillige Naboestæder, f. Ex. Segre og St. Florent, begge vigtige Stæder i et District. J Saumuved Loire skulle de allerede have bemægtiget sig Citadellet, hvorved de blive Herrer over Staden. Fra Angers har man af Forsigtighed bragt dens Kasser og Papirer bort til Tours. Videre udbrede Oprørerne sig ogsaa i Maire, Poitou, Samtonge, hvor de fra Havet kunne saae Hielp fra Engeland. Alle angrebne Departementer have forlangt Hiels fra de nærmeste og endog fra de langtfraltagende Stæder, men i den almindelige Bestyttelse har man kun sendt liden Hielp. Det hele Oprører=Corps formerer en Linie, og de enkelte Dele af samme kunne komme hverandre til Hielp. De som staar ved Loire, Villaine a., have ogsaa bemagtiget sig de der liggende Fartøyer, for i Tilfælde af et Angreb eller Nederlag straat kunne komme over paa den anden Side af Kløden. - Gaar vare adskillige Hobe af Folk forsamlede. Man beskylte Dumourier at han var en Forræder, og havde givet Marie ren til Priis, han skulde, saade man ikke have gaaet til Holland, men ladet sig nøye med at forsvare det erobrede Land. Man fordrede enden lydelig hans Hoved. Marat beskylder ham i sin Journal for i Onsdage, at han vil giøre sig til Sønverain i Nederlandene. Jeg nedder, siger han videre, 100 mod 1, at Dumourier inden kort Tild, er migter. For ket, som endnu stedse er paa Dumouriers Side, tog dette meget ilde op, og forfulgte Marat, da han alt til Conventen, og dersom han ikke havde flygtet derind, kunde det have gaaet ham ilde. Santerre forlangte den 20de i Borgerraadet, at man skulde giøre Vagten i Temple 100 Mand min dre, og opføre en Muur levers igjennem Haven. Borger raadet begyndte Dagens Forretninger, og befalede General Santerre, at beholde en tilstrækkelig Magt i Temple. Fra de Fangne i Temple hører man intet. Den bekiendte BaronTrenk er ankommen hertil, for at tilbyde Republiken sin Tieneste.