Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-20
De franske Blade J. des Debats og Temps melde, at Engelands Svar paa Sagen, der er indløben den 6te, lyder saaledes: "at Sagernes Tilstand endnu ikke har naaet det Punct, at Engeland kan beslutte sig til en væbnet Jndblanding. Engellands Svar kan ikke ansees foren definitiv Vægring, men for en Udsættelse af samme. Det franske Cabinet har, som en Følge heraf, besluttet for Øieblikket hverken at indgaae nogen Forbindtlighed for eller imod Jnsterventionen, men tillige fastsat at den i Algier værende Fremmed=Legion, hvis Styrke beløber sig til 6000 Md., skal stilles til den spanske Regierings Disposition. Jmidlertid tales der ogsaa om at forstærke de franske Tropper ved den spanske Grændse til 30,000 Md., under Navn af en Observationsarmee, og at overdrage Overbefalingen til Marskal Molitor. Man erfarer ogsaa fra London, at den engelske Regjering er overbeviist om at der maae ydes kraftig Hielp i Spanien, og en Cabinets=Ordre er udstædt under 10de Juni, som tilkjendegiver: "at Hs. Majestæt, efter at have hørt sit Geheime raads Formening, foranlediget af det Ønske at sætte enhver i Stand til at tage Krigstjeneste til Lands og Vands hos Hs. Majestæt Jsabella den 11 af Spanien, befaler, at efter den 10de Juni d. A., skal det lovlig staae enhver, hvem det ogsaa er, frit for at lade sig engagere i fornævnte Hendes Majestæts Tjeneste, til at tjene som Over= og Underofficeer eller Soldat. Dog skal denne Tilladelse kun vare i 2 Aar fra Dato, uden saa er, at den forlænges ved et nyt Geheimeraads Beslutning." Bladet Times siger, at Engelændere i spansk Tjeneste, ville ikke ansees for Fremmede, men som spanske Soldater og vække Sympathie, man troer at Oberst Evans, Parlamensmedlem for Westminster vil strax gjøre Brug af denne Tilladelse. Bladet Times tilføier endnu. just i dette Øieblik høre vi, at General Alava, den spanske Gesandt i London, er autoriseret til, uden Ophold at hversve 10,000 Md. for den constitutionelle Regienerings Tjeneste i Spanien, og at en udmærket engelsk Officeer har indvilget i, at overtage Commanden over samme. Tilmed tilføier de franske Blade, at Frankerig har tilbudet Spanien sin Søeemagts Bistand, der da vil agere i Forening med den engelske Flaade; denne Assistance er af Vigtighed for den spanske Kyst, der har en saa betydelig Udstrækning: hertil kommer, at Portugal vil lade indmarschere et Hjælpe corps paa 6000 Mand; og i Belgien, dannes i Følge Efterretning fra Brussel af 11te Juni en belgisk Legion for Spanien, hvis Commando skal anbetroes General Daine. Hvad man imidlertid kan frygte for, er at den spanske Regjering skal maatte kaste sig i Armene paa det ultra liberale Partie, der ville igjen have indført Constitutionen af 1802, eller ogsaa at Regjeringen vil blive styrtet af dette Partie, det kommer i det Hele taget an paa Sagernes virkelige Tilstand for Øieblikket i Spanien. - Breve fra Bajonne af 3die Juni melde, at Elisondo ikke var overgivet men Garnisonen 200 Md. under Oberst Orence, gjorde tapper Modstand, efter at den Høistcommanderende, Oberst Zugaramundi, som en frig Karl var flygtet over paa fransk Gebet. Man ventede at Veneral Valde ville komme; Elisondo til Undsætning, og der skrives mu fra Bajonne under 16te f. M., at General Oroa var ankommen dertil med Forstærkninger, men havde derpaa taget Resten af Garnisonen med sig til Pampelona; ligesom det ogsaa bekræfter sig, at de Christinos have opgivet alle Stæder paa denne Side Ebrofloden med Undtagelse af Pæmpelona, Vittoria, San Sebastian og Bilbao. J Følge denne Concentration, skal General Valde staae med 30,000 Md. mellem Pampelona og Lanz, hvoriblandt 1000 Md. Cavallerie. Da den spanske Gemeral Zugaramurdi med hans Ledsagere flygtede over paa fransk Grund, blev en fransk Soldat af det 48de Regiment, der var posteret paa Grændsen saaret af et Flinteskud fra de forfølgende Carlister, hvorpaa Regimeniet greb til Vaabon og tvang Carlisterne ved en levende Gevæhrild til at trække sig tilbage. Den bekjendte Partiegjænger Merino har med en Bande paa 1500 Md. Fodfolk og 200 Ryttede overfaldet og indtaget Staden Roa i Gammelcastilien, og først efter der at have forøvet de største Grusomheder, trukket sig tilbage til Bjergene.