Berlingske Tidende, 1832-01-20
Fortsættelse af det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab Priisopgaver. E. For det Thottiske Legat gjentages Følgende: Farvning med Krap udfalder, som bekjendt, meget forskjellige ved forskjellige Behandlingsmaader. Af Adskillige angives Maader, hvorpaa Uldent og andre Arter af Tøi kunde erholde ved Hielp af dette Material, ved almindelig Farvning som Trykfarvning og det saakaldte Tyrkiskrødt er ikke Talen) en langt renere og livligere Farve end den sædvanlige, ja bringes det egentlige Høi Føde meget nær. Men i mange af disse Angivelser synes den at mangle meget, for at de kunne betragtes som Anviisninger, passende for Fleerheden af Farverne; og skjøndt en Deel deraf rekommer i flere Skrifter og Farvning, er det dog ofte tvivl, somt, om dette er efter anstillede Prøver eller blot Udskrivning. Med Hensyn hertil udsættes 200 Rbdlr. rede Sølv for det Skrift, som giver en hensigtspassende Sammenstilling af det, som i angivet og Farvning med Krap og en udførlig, paa egne Prøver grundet, Anviisning til denne Deel af Farvekunsten. Der ønskes vedlagt Prøver af Tøi, farvet paa forskjellige Maader. F. For det Classenske Legat gjentages følgende 3 Priisopgaver. Præmien er for hver 100 Rbdlr. r. S. 1. Der forlanges en Fremstilling af den Anvendelse, man i andre Lande har gjort, eller endnu giør, af Tørv eller Tørvekutil Jernudsmeltning. 2. Man angive de vigtigste Lag af Myrmalm her i Landet, tillige med deres Mægtighed, Udstrækning, Malmens Bestanddeele og øvrige geognostiske Forhold, og da her paa mange Steder findes Masser, der indeholde Kiesel, Phosphorsyre og Jernilte, men ere vandfrie og have Liighed med Slagger, saa spørges, om man enten af Sagn eller skriftlige Efterretninger veed noget om disse Massers Oprindelse? – 3. Man ønsker en Historie af Liimfjordens Fiskerier, fra Begyndelsen af dette Aarhundrede. Heri maatte, foruden en kort naturhistorisk Skildring af de vigtigste Fiskearter, som fanges eller have været fangede i Fjorden, gives en Beretning om Fisketiderne, Fiskemaaden og Fiskeredskaberne, tilligemed de Forandringer, disse i de sidste 3 Aar have været underkastede, især med Hensyn paa de Naturbegivenheder, som derpaa kunne have havt Jndflydelse. Mængden og Arterne at de aarligen fangne Fisk maatte omtrent angives. Deres Anvendelse, deres Behandling, for at udgjøre afsættelige Handelsvare, og Størrelsen af Afsætningen, saavel til Salg i Omegnen, som til Udførsel, angives ligeledes. Hvad der fremsættes angaaende alt dette som Kjendsgierning, maa enten være grundet paa egen Erfaring, eller være øst af de sikkreste Kilder. Man maa, ved Fremstillingen af de her angivne særskilte Puncter, tage Hensyn paa de forskjellige Aar og de forskjellige Steder i Fjorden. - Da de to sidste Spørgsmaal ikke kunne besvares uden Kundskab om Danmark og dets Sprog, gives deraf ingen Oversættelse. Jøvrigt kunne Besvarelserne af Spørgsmaalene i Almindelighed være affattede i det latinske, franske, engelske, tydske, svenske eller danske Sprog. Afhandlingerne betegnes ikke med Forfatterens Navn, men med et Motto, og ledsages med en forseglet Seddel, der indeholder Forfatterens Navn, Stand og Bopæl, og som bærer samme Motto. Selskabets i de danske Stater boende Medlemmer deeltage ikke i Priisæskningen. Belønningen for den fyldestgiørende Besvarelse af et af de fremsatte Spørgsmaal, for hvilken ingen Priis er nævnt, er Selskabets Guldmedaille, af 50 danske Ducaters Værdi. Priisskrifterne indsendes inden Udgangen af December 1832, til Selskabets Secretair, Etatsraad H. C. Ørsted, Professor og Ridder af Dannebrogen samt Dannebrogsmand.