JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Formedelst Forandring af Boepæl, er Sparresholm Sæde 2) gaards Marker, tilligemed Torværre Sogns Konge- og Kirketiender og det ved Gaarden betydelige Fiskerie, til 1ste Maji d. A., at faae i Forpagtning, naar Liebhabere derom vil henvende sig til Forpagteren boende paa Gaarden. Skytte ved Jagten eller som Skovbetient i Sielland, Fyen, En Skytte, som kan fremvise gode Attester, søger Employ som Jylland, eller hvor Condition kan forefalde, nærmere Efterretning giver Postfører Johne paa store Kiøbmagergade Nr. 21. Da Hans Kongelige Majestæt under 14de denne har forundt mig allernaadigst Bevilling paa sub pæna præclusi & perpetui silentii, 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel at indkalde alle dem, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Provst over Helgeland og Sognepræst for Næs ne og Dønnes Hr. Frederich, Christian Bernholt, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, samt at saadan Jndkaldelse i Aviserne skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, saa efterkommes dette herved allerunderdanigst af nu værende Provst over Helgeland og Sognepræst for Alstahoug den 13de Januarii 1791. Christopher Garmann. (8 1/4.) J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling af 14de Januarii, læst i Kiøbenhavns Ho- og Stads=Ret den 17de Ejusdem d. A., indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i Hørkræmmer Can sten Christensen Bruuns Fallitboe, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, inden forbemelte Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, da enhver skal verderfares lovlig Ret. Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, den 20de Januarii 1791. Stendrup. Rothe. Beckmann.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Siden min Mand Major Niels Lossius er ved Døden af gaaet den 8de December sidstleden, og jeg allene haver myndige Medarvinger, som med mig ere enige i at skifte i Mindelighed, saa indkaldes herved de Fraværende 3de Postdage efter hinanden, at møde paa Gaarden Vestad i Romsdalen den 14de April førstkommende, til Skifte og Deling. Til samme Tiid og Sted indkaldes og alle, som til min afgangne Mand ere skyldige, eller have noget at fordre, de første at tilsvare hvad de skylde, og de andre imod lovlig Beviis at faae deres Krav gotgjort. Vestadi Romsdals Amt, Tronhiems Stift, den 29de December 1790. Anna Catharina Som Langværge. sal. Lossius. Ove Christian Krog, Sognepræst til Veden.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Ved Skiftets Foretagelse efter forlængst afdøde Mester Guldsmed Steen Wirtmani Brüghmann, og nu afdøde Hustroe. Giertrud Tønnes Datter, der, efter et mellem benævnte forlængst afgangne Mand og hende oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente, har, som den Længstlevende, sadt i det fulde fælleds Boe, men nu, i Følge Testamentet, at skal delen mellem begge disse benævnte Afdødes Udarvinger, blev, blant de flere Arvinger opgivet, at den sidst Afdøde havde en Søster, ved Navn Wibeche Troye, som for længst er død, og efterlod sig 3de Sønner, hvoraf de 2de navnlig Anders og Willagts Trove, igiennem mange Aar har været fraværende, uden at der er spurgt til nogen af dem, eller der vides hvad enten de ere i Live eller ved Døden afgangen, og i sidste Fald, om de har efterladt sig Børn; thi indkaldes herved benævnte Anders og Willats Troye, som de eneste de nærværende Arvinger, efter forbenævnte begge Afdøde, ere uvidende om, foruden ved Proclama her for Retterne, og ud dette Stæds Adresse=Efterretninger, tillige udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Altonaiske Mercur, ligesaa dette Boets Debi= og Creditorer, at indfinde sig, Arvingerne med saadan Beviis til deres Arve=Ret, Debitorerne med hvad de maatte skylde, og Creditorerne med saadan Beviis for hvad de maatte fordre, som Landets Lov i ethvert Tilfælde paabyder at skal skee efter død Mand, og det inden Aar og Dag fra denne Publications Dato, da enhver skal nyde lovlig Pleie. Bergen, den 25de Decbr. 1790. Hoel, Bentzon, Borgmester. Byefoget.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Efter et imellem Niels Hierman Rosenhoff udi Holmestrand, boende og hans Hustrue Ragnild Hansdatter Fæbye oprettede og af Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst confirmeret Testamente, de Dato 18de Martii 1785, er Anders Nexøes Arvinger tilfalden (naar den længstlevende agter at indtræde i nyt Ægteskab) den Summa 90 Rdlr., siger halvsemsindstyve Rigsdaler; og efterdi det spargeres, at benævnte Arvinger skal opholde sig enten i Kiøbenhavn eller Danmark, bliver de samtlig rette Lodtagende efter brugelig Maade 3de Gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser indkaldet hvor de findes, saavelsom de Umyndiges arvtagende Værger inden Aar og Dag at møde med saa lovgyldige Beviser af Øvrigheden attesteret, i Henseende Berettigelse til denne Gave, som kan ansees antagelig, hvis ikke bliver samme udbetalt til den Kongelige Casse. Holmestrand, den 30te December 179. N. H. Rosenhoff.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Efter Anmeldelse skal Hans Christian Johansen, som udi nogle Aar har opholdt sig paa Gaarden Lingsstad i Grans Præstegield paa Hadeland, den 10de December afvigte Aar død i Kiøbenhavn, hvor han formodentlig i et Ærende var henreist; endskiønt han inten her har efterladt sig som kan blive til Gields Betaling, saa bekiendtgiøres dog Dødsfaldet 3de Gange i Christiania Jntelligenz Blade og de Berlingske Aviser, om han ved denne sin Reise skulle have gjort Gield, Vedkommende da vilde melde sig hos mig som Skifteforvalter, skiøndt ingen Betaling kan være at vente. Schirstad, den 28de December 1790. S. Barcklen Meydell, Sorenskriver over Hadeland og Land. En Hollandsk Fisker er næstleden Aar kommen til Skade udi Siglefiorden, med førende gammel og raaden Huchert, kaldet Moder Maria, som han i Følge med andre Hucherter haver ladet opføre og villet reparere ved Avanøere sammesteds, men da det blev umueligt, siden denne Fisker=Huchert var meget gammel og overalt raaden og ubrugelig befunden, foretog Skipper Taas Vander Loos, med Hielp af Skipper Jan Swartewaal. og Lindert Visker, at udtage og pille Skraaget Moder Maria saaledes, at ingen Ting i Skraaget var tilbage, Boxlvot, Raaer og andet var borte, Køypotten og alt fast og løst der m.m. plyndret, Skraaget allene forladt over ved det bestemte Reparationssted paa Avanøere. Jndfinde nu Eiermændene sig ikke inden Aar og Dag, saa tinglyses hermed som Hs. Kongel. Majestæt tilhørende dette forladte Huchert Skraag, som er vurderet for 18 Rdlr., og ved offentlig Auction udi Sialefjorden solgt for 21 Rdlr. Øefiords Syssel, den 7de Julii 1790. Jon Jacobsen, Kongel. Majestæts Sysselmand udi Øefiords Syssel &c.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Den 18de October d. A. er paa Rehden for Fiskerleiet Gudhiem paa Bornholm fundet og i Land bierget et Skibs=Anker med Anker=Toug, og den 21de f. M. er ligeledes der fundet og opbierget et dito med Toug; begge tilhøre efter Formodning et Spank=Skib, som havde ligget der for Anker. - Det første Anker, som var vurderet for 30 Rdlr., har Skipperen ved hans Folk uden nogens Tilladelse og uden at betale Biergeløn, bemægtiget sig, men Tonget lod han blive tilbage, og dette er vurderet for 60 Rdlr. Det andet Anker og Toug er tilsammen vurderet for 9 Rdlr.; ved dette Anker var en Boye med Toug at Straa 14 Favne langt, samt en Trosse ved Anker=Touget 2, Favne. - Ethvert af Tougene er 84 Favne langt og 11 Tommer tykt. - J øvrigt var ingen Mærker ved eller paa Ankerne Dette bekiendtkiøres herved, i Følge Forordningen af 12te Mar til dette Aar, 3de Gange efter hinanden i de Berlingske, Alto naiske og Hamborgske Tidender, og Eieren indkaldes lub pæn præclusi & perpetui silentii, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tiid med lovlige Adkomster til bemeldte Anker og Toug hos mig. Nexøe, den 13de December 1790. C. Heiberg,
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Amtmand over Bornholm.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
det stiske Compagnies Directeurer gjøre hermed bekiendt at Capitalerne med Renter, for fölgende Compagniets Obligationer, udstædte til Ihændehaverne under: No. 1213. 1214, 1215, 1216, 1231, 1319. 1320. 2038, og 2286. og lydende paa en Maaneds Opsigelse, strax staae til Udtælling imod Obligationernes Extradition, om Eyerne deraf samme behager at modtage, men at fornævnte Obligationer i øvrigt herved opsiges til Udbetaling en Maaned fra den 25de hujus saaledes, at Compagniet fra 25de Februarii förstkommende ingen videre Renter af disse Obligationer svarer. Christianshavn, den 19de Januarii 1791. Skibsted. J. J. Camer. E. Erichsen. J. L. Fix. (831) De som have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Skipper Dirck Rølofs fra Foer i Holsteen. der haver ført Brigskibet Jupiter, og paa Collonien Sukkertoppen i Grønland ved Døden er afgaaen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer, ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Ved Proclama læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 25de October, og ved Siellands Landsting den 17de November 1790, ere Creditorerne udi Collecteur, Jens Mortensen Wahls og afdøde Hustrue Karen Olsdatters fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres paa Boet havende Fordringer.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Ved Proclama læst i Sellands Landsting den 22de Decbr. f. A. og ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 3die Januarii d. A., ere Creditorerne i afg. Jngeborg, Fugleberg og efterlevende Mand Lærredshandler Johan Gotfried Nauwirths fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission. for at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, Ligeledes ere Arvingerne i bemelte Boe indkaldede med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret og paasee deres Tar under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Tirsdagen den 1ste Februarii Kl. 11, bliver i Huset No. 39, ved Nyebörs, holdet Licitation over de til Grönlands Befeiling indeværende Aar behøvende Skibet og kan nu saavel Ski denne Drægtighed som Conditionerne erfares paa den Kongel. Grönlandske Handels Bogholder-Contoir.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
De Herrer Jnteressentere, som udi 5te Classe af det tilende bragte 37te Kongel. allernaadigst privilegerede Classe=Lotterie, have vundet Frilodder til det i Gang værende 38te ClasseLotteries 1ste Classe, bliver herved tienstligen ombedet, at lade samme hos vedkommende Collecteurer i Tide omvexle, og i det seeneste inden denne Maaneds Udgang. Og den 1ste Classe af ommeldte 38te Classe=Lotterie er fastsat at Trækkes den 14de Februarii h. a. Saa kand enhver, som maatte behage derudi at interessere, blive forsynet med nye Lodder til bemeldte 1ste Classe med 1 Rdlr. Stk., som daglig kan bekommes saavel hos alle Collecteurer som hos mig. Kiøbenhavn, den 17de Januarii N. Collin, Kongel. Classe=Lotterie Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkiøbt mig efter min og sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 83. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pin 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tomme paa Tungen 1 Mk. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1791-01-21
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachiows Taare=Perse 5 s. Bruus syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. E. Christ. Godiche, sal. Berlings Jos Mad. E. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme : Den Syvende og sidste Tome af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaarden ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kort et Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Dannever, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrive for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Bikube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illumineret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrør- og Femmern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og i sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis.
Berlingske Tidende, 1791-01-24
Constantinopel, den 8de November. I Gaar kom Escadren fra Archipelagus her tilbage. Den havde en algiersk og en tunesisk Hielpe=Escadre med sig tilligemed 7 bevæbnede Skibe under Russisk Flag. Ved Synet af disse sidste blev Sultanen saa fornøiet, at han strax befalede, at denne Flaade skulde holde selvsamme høitidelige Jndtog, som Capitain Pacha for 5 til 6 Uger siden. - Den Svenske Gesandt har endnu ikke faaet, og vil maaskee ei heller faae den af ham med al muelig Flid ansøgte Audience. Han har indgivet en nye Memoire, der skal være meget vigtig og indeholde Efterretninger om visse Magters Bihensigter. Denne Formodning synes ikke at være ugrundet, naar man overveier det ottomanniske Ministeriums dybe Taughed i Henseende til Jndholden af denne Memoire. Jmidlertid voxer dog den gode Forstaaelse imellem Porten og sammes Bundsforvantere, hvorpaa det til Berlin bestemte Gesandtskab er et nyt Beviis.
Berlingske Tidende, 1791-01-24
De Asiatiske Tropper gaae endnu stedse tilbage over Canalen, og synes meget mere misfornøide end i de tvende forrige Aar. Efter deres Foregivende have de denne Gang hverken seet Russer eller Tydske, og altsaa ei heller været i Giurge, wo eller Widdin. Porten er meget misfornøiet med deres Opførsel og har yttret samme mod adskillige af disse Troppers Anførere. - Storvistren taber alt mere og meere af den Agtelse, for hvilken han har sin Post at takke, og man troer, at hans Fald er for Haanden.
Berlingske Tidende, 1791-01-24
London, den 7de Januarii. Omendskiønt Krigen med Spanien er bleven forebygget, og Nationen har kun i den Anledning en Giæld af 3 Millioner at betale, saa frygter man dog for, at Krigen med Tippo ren Saib vil meget skade det ostindiske Compagnie, dersom den og ikke hastig tilendebringes. Men denne Fiende er maaskee og og allerede bragt i Knibe. Vor Armee, med hvilken vi have vil renset hielpe vor Bundsforvandter, Kongen af Travancore, bestaaer af 19000 Mand, som ere forsynede med et stærkt ring. Artillerie og alt hvad der behøves til et langvarigt Feldtrog.
Berlingske Tidende, 1791-01-24
J Forening med 10000 Mand Cavallerie af Maratter vil Armeen fra Bombay angribe Tippo's Lande i Vesten, og Bengal- samt Nizams=Tropperne i Norden og Sønden. Vor Regiering skal have en imellem Frankrige og Spanien hemmelig sluttet Plan i Hænde, efter hvilken disse Magter ville forjage Engelænderne fra de nordvestlige Kyster i Amerika, udelukke dem fra Handelen sammesteds, og med Hielp af Tippo Saib overumple deres Besiddelser i Ostindien. Men den franske Revolution har lykkeligviis hindret Udførelsen af denne Plan, som nødvendig ville have indviklet hele Europa i Krig.
Berlingske Tidende, 1791-01-24
Fra Montreal meldes under 8de November følgende: General St. Clair, som med 1000 Mand amerikanske Tropper og et lidet Artillerie=Train er rykket ind i Landskabet. Miamis, har afsendt tvende Officerer til Major Schmidt, der er Commendant i Fortet Detroit, og i en temmelig myndig Tone ladet ham sige, at han ikke maatte hielpe de Jndianere, til hvis Ydmygelse han marcherte frem. Jndianerne, der ansee sig som brittiske Allierede, forlange derimod Hielp, saa at Fortet Detroit er udsat for Fare, i hvorledes Sagen end falder ud. De, som have Eiendomme sammesteds ere bestædte i Frygt; thi dersom Detrøit kommer i Amerikanernes Vold, saa ere Hænderne bundne paa de Handlende, der ikke tør vove sig ind i Landet igien, førend Roligheden er kommen tilbage. Vi vente med Længsel paa Tilbagekomsten af en til Qwebech i den Anledning afsendt Courer, for at indhente Kundskab om de Forholdsregler, som Gouverneuren i Canada agter at tage i denne Sag. Jmidlertid ere vi bekymrede for, at den forløbne Aars Tid nu ikke meere tillader, at Hielpetropper afsendes fra Qwebeck til Detroit, saa at det er meget mueligt at dette Sted vil tilligemed Michilimakinac i næstkommende Junii Maaned være i Amerikanernes Hænder, og da friste en elændig Skjæbne. - Fra Øen Jamaica er Postskibet Cumberland ankommet i disse Dage. Ved sammes Afgang havde man der endnu intet hørt om Admiral Corniss's Flaade, men var stedse beskjæftiget med stærke Udrustninger imod Spanierne. Til den Ende havde man i 3 forskiællige Forter inrettet Ovne til gloende Kugler. Ethvert Fort havde opført tvende saadanne, og i enhver kunde paa lige Tid 700 Kugler giøres gloende. Disse Ovne ere indrettede efter samme Plan, som ved Beleiringen af Gibraltar, men deres Brug er, Gud skee Tak forebygget. - Som en Følge af den med Spanien sluttede Convention giøre allerede i Havnen ved London 60 Skibe sig færdige til at gaae ud paa Hvalfangsten i Sydsøen.
Berlingske Tidende, 1791-01-24
Fra de Pohlske Grændser, den 8de Januarii. Antallet paa de Russiske Tropper i Liestand angives for 70000 Mand, som endnu skulle blive forstærkede ved en Mængde Rekrytter samt 15 til 20000 af Fyrst Potemkins Armee. 1000 Mennesker have den hele Sommer indtil nu arbeidet paa Fæstningsværkerne i Riga. Denne Stad skal paa nærværende Tid være en af de fasteste, og alle dens omliggende Egne kunne sættes under Vand. J Riga og paa andre i Nærheden af samme liggende Stæder bygges der og paa 4 store svømmende Batterier, af hvilke ethvert skal føre 10 til 12 svære Kanoner. Ligeledes forfærdiges og 40 Kanonbaade, hvoraf enhver fører 2 svære Kanoner. Til dette Arbeides Fremme har Keiserinden, foruden de allerede dertil bestemte Fonds, endnu bevilget en Summa af 130000 Rubler. Ligeledes er der gjort Forslag, til at forøge Fæstningsværkerne i Reval, og saa meget at udvide Havnen selv, at i det mindste 50 Krigskibe kunne den ligge sikkert. Den saa kaldte baltiske Havn skal ogsaa sættes i den Stand, at den i det mindste ved 10 Linieskibe og Fregatter kan beskyttes imod alle fiendtlige Angreb. - Paa Grændserne forsamle sig adskillige Russiske Corpser, af hvilke Generallieutenant Numsen skal commandere det Lieflandske.
Berlingske Tidende, 1791-01-24
Wien, den 8de Januarii. For nogle Dage siden kom en fornem Engelænder hertil, som havde Ordre at lykønske Hs. Majestæt til den paafulgte Keiserkronlug; men man mærkede snart, at han i Ridder Keiths Fraværelse, som opholder sig i Szistowe, var forsynet med andre vigtige Ordrer, som angik det nærværende Forhold imellem Rusland og Engeland ihenseende til Porten. Statscantsleren, Fyrst Kaunitz, havde adskillige Samtaler med ham, og under samme kom 2 Haandbilletter fra Monarken. Han har siden allerede afsendt 3 Courerer til London. Man frygter ikke uden Grund, at Engeland mærkelig vil finke Fredsunderhandlingerne i Szistowe, saasom det, forenet med Preussen, vil anmode Rusland om en positiv Erklæring om samme vil slutte Fred med Porten, eller ikke, hvori Østerrige endnu bestandig tager den stærkeste Andeel, saasom Venskabet imellem begge Keiserhofferne nu er fastere knyttet end nogensinde tilforn. Man har og allerede ved Leilighed søgt at betyde det Preussiske Hof, at saavel den directe som indirette Bistand til Rusland, fra hvilken Østerrige i de Reichenbachske Underhandlinger havde lovet at afstaae, kun var forstaaet mod Porten; men at man derimod, naar Rusland om kort eller lang Tiid skulde fra en anden Side have noget Angreb at frygte, gandske vise saatte vide at opføre sig derefter.
Berlingske Tidende, 1791-01-24
Efter en Skrivelse fra Bucharest af 10de December er den Preussiske Minister, Marquis von Lucchesini, ved samme Tiid reist i største Hast fra Szistowe til Silistria, for at tal med Storvisiren, eller, om han ikke traf ham der, at begiv sig endnu længere bort til hans Opholdsted. Skrivelse, siger udtrykkelig: "Den Preussiske Ministers Afreise paa fulgte pludselig, efterat han havde faaet at vide, at saavel den K. K. Befuldmægtigede, Baron von Herbert, havde fra Szistowe af, som Fyrst Poteenkin fra Egnen ved Jsmai indladt sig paa nye i Brevvexling med Storvisiren. Da benævnte Minister ved denne Brevvexling ikke kunde formodandet, end en med Porten uden al fremmed Megling sluttende Fred, hvori han maaskee ikke havde Uret, ilede han fo at opsøge Storvisiren." Russerne fare ikke destomindre fori deres Foretagender, uden paa nogen Maade at lade sig bringe bag Lyset. Her hos os i Østerrige fortsættes ArmeenReducering. Jægerne og Troskudskene blive efterhaandeafskedigede; af Jnfanteriet og Cavalleriet faae saa meget Mandskab Lov til at reise hiem, som kan bevise, at de hos de res Egne eller ved Arbeide kunde fortiene deres Brød. Adskillige Feldtredskaber komme Tiid efter anden tilbage fra Bøhmen og Mæhren, og en Deel af Mundprovisionen bliver og allerede solgt. Alt dette skulde være de fremmede Naboemagter Borgen for Leopolds fredelige Sindelav, og skaffe han sammes Fortroelighed og Kiærlighed; men et vist Hof forraader dette uagtet nu mere end forhen sin Uroe og Bekymring for, at Han torde anvende den oprettede indvortes Rolighed til at forandre sit politiske Sprog. Ja endog her gives adskillige anseelige Personer, som endnu bestandig paastaae, at, da Vaabenstilstanden med Tyrkerne endnu ikke var til Ende, da Følgen af Underhandlingerne i Szistove endnu var uafgjort, og da Rusland syntes ikke det mindste at afstaae fra sit System, Ultimatumet ogsaa blev meget uvist.
Berlingske Tidende, 1791-01-24
En ungersk Biskop, som, uagtet igientagen Befaling, vægrede sig ved, at give sit Samtykke til en katholsk Pige, Sammenvielse med en Reformeert, blev efter Monarkens befaling casseret. Biskoppen ilede herpaa til Wien, angrede sin Forseelse, og lod ufortøvet den erholdte befaling fuld byrde. Monarken benaadede ham vel herpaa, men lod han og alle hans Embedsbrødre vide, at i et lige Opsætsigheds Ti fælde skulde den Skyldige undeblivelig blive afsat fra sit Biskop=Embede. - En anden ungersk Biskop, som vendte sig til Keiserinden angaaende Forandring i Religionsrescriptet. fik til Svar: Jeg har at bære Omsorg for min Familie, og skal aldrig blande mig i Regieringssager. For Eftertiden skal Jeg nok forbyde videre Audience hos mig for deslige Anmodninger.