JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Resid. Capellan ved Domkirken i Ribe og Sognepræst, for Seem Menighed, A. Leth, til Sognepræst i Middelfart og for Causlunde M. i Fyen. Cand. theol. H. Laurent til Sognepræst for Gjessing og Nørager M.i Aarhuus Stift. Cand. theol. N. Ove til pers. Capellan for Aarslev, Horning og Lihme M. i Aarhuus St. Sognepræst for Støvring og Mellerup M. og Støvring gaards Klosters Capel, J Bang, til Sognepræst for Skjævinge og Gjørløse M. i Sielland. Sognepræst for Farstrup og Lundbye M. i Viborg St., J. Brangstrup, til Sognepræst for Snodstrup M. i Sielland. Sognepræst for Ulvborg og Raasted M. i Ribe St., Provst E. Assens, til Sognepræst for Nørre-Aabye og Jndslev M. i Fyen. Sognepræst for Rold o. fl. M. i Viborg Stift, P. Jürgensen, til Sognepræst for Alslev 83 Sønder Kirkebye M. paa Falster. Sognepræst for Borberg M. i Ribe St., Magister artium M. N. Schmidt, til Sognepræst for Ølsted M. i Aarhuus St. Resid. Kapellan i Kolding og Sognepræst for Alminde M. i Ribe Stift, J. Galskjøt, til Sognepræst i Kolding. Garnisonschirurg ved Fladstrands Fæstning C. Arendrup, til Districtschirurg i Grenaae med til hørende Landdistrict. Copiist i den kgl. Stald=Stats Contoir, C. Thomsen, udnævnt til Kammersecretair. Orgelbygger Ramus til Hof-Orgelbygger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Fru Baronesse v. Bretton med Datter, Fru Bierring med Datter, Frøken Winckel=Horn, Fuldmægtig Ølgaard, Jfr. Petersen, Particulier Weixelhaum, Pastor Pontoppidan, Student Mühlenstedt, Cand. theol. Holst, Proprietair van Deurs med Kone, Assessor Fog med Frue og to Døttre, Cand. jur. Reiersen, Student Møller, Jfr. C. Petersen, Skolelærer Lange med Søn, Madame Leth, Jfr. Ernst, Frøken Høien, Dugmager Brunning, Vagtmester Rappe, Høker Holst, Veropsynsmand Heldt, Capt. M. G. Bech, Proprietair Neergaard, Fru Lange med 2 Døttre. Til Samsøe: Justitsraad Schiøtt med 2 Døttre, Baronesse Juel=Ryssensteen, Fru Müller. Fra Aarhuus til Kallundborg: Fru Geheimeconferentsraadinde Guldencrone med Pleie datter, Jfr. Friis, Enkemadame Funder, Frøken C. Suckow, Mad. Frandsen med 2 Børn, Jfr. Boetmann, Jfr. G. Robertson, Bundtmager Michelsen med Søn, Mad. Ditmer med 2 Børn, Fru J. Tauber, Jfr. M. Fangel, Khm. Galthen, Jfr. A. Morthensen, Smedemester Morthensen, Proprietair Svanholm, Kbm. Siiger, Pastor Du med Kone, Hofbager Pipper, Fuldmægtig Lork, Vognmand A. Lork, Fabrik=Entrepeneur Olsen, Snedkermester, Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Aarhuus. Natten imellem den 27de og 28de Juni afbrændte Høver Skole, i Storring Sogn, 2 Mil herfra. Skolelærerens Liig fandtes imellem Husets Ruiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
- Bankbygningen skal være færdig her til Slutningen af Septbr. og vil omtrent komme til at kost 10,000 Rbd. Den ved Bankkontoiret ansatte Casserer faaer en Gage af 2000 Rbd. og Bogholderen 1600 Rbd. r. S. Enhver af disse Embedsmænd kunne paa eget Ansvar antage en Assistent, som af Bankens Kasse bliver at udbetale 400 og 300 Rbd. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Bekiendtgjørelser. De Stutterie besigtigelser, som i Overe ensstemmelse med Placaten af 25de Februar dette Aar skulle afholdes i NørreJylland, blive i indeværende Aar foretagne saaledes: i Veile den 11te og 12te Juli, i Skanderborg den 14de og 15de Juli, i Randers den 17de, 18de og 19de - i Rold den 21de og 22de, i Hjørring den 24de og 25de i Thisted den 28de og 29de i Skive den 31te Juli og den 1ste August, i Holstebroe den 3die og 4de og i Varde den 7de oPaa ethvert Sted skal den første Dag foretages Beligtigelse af Hingste samt Udbetaling af de hidtil bestemte Præmier af 2 Rbd. Sølv for hver Følhoppe, som er indbrændt før Aaret 1835, og paa den anden Dag skeer Besigtigelsen af de Følhopper tilligemed deres Føl, som fremstilles til Concurrence om de ved bemeldte Placat anordnede forhøiede Præmier. Dog skulle i Randers den anden Dag ikkun fremstilles alle Hopper fra Randers Amt, nordenfor Fjorden, og paa den tredie Dag alle Hopper fra den Deel af Amtet, der ligger sønden for Fjorden samt af Viborg, Aarhuus og Skanderborg Amter, forsaavidt Beboerne ifølge Placatens Bestemmelse kunne stille deres Heste til Besigtigelsen i Randers. Iøvrigt gjøres Vedkommende herved paa ny opmærksomme paa, at de, der æske den hidtil anordnede Præmie af 2 Rbd. rede Sølv for Følhopper, som ere indbrændte før Aaret 1835 og have Føl, skulle, for at Præmien kan udbetales, paa den ved Jndbrændingen i sin Tid af Stutteriecommissionen meddeelte Attest, have erhvervet vedkommende Øvrigheds Paategning om, at den paagjældende Hoppe er foreviist tilligemed sit Føl Directionen for Stutterievæsenet og Veterinairskolen, den 24de Juni 1837. Tyrster,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
blegede og ublegede, af bedste Qualitet, fra No. 8 til 20, ere i disse Dage directe fra Munchester arriveret, og sælges saavel i Partier som en detail til betydelig nedsatte Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Det bemærkes, at til derrer Handlende gives en ikke ubetydelig Rabat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Alle Sorter couleurte Tvister, saasom: tyrkisk rød, Rosa, Orange og Citronguult, mørk og lyseblaat, mørk og lysegrønt, sælges ligeledes til meget billige Priser hos J. F. W. Rose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
At undertegnede har nedsat sig i Hadsherred som practiserende Læge, og for Tiden opholder sig paa Hovedgaarden Rathlousdahl, bekjendtgjøres herved. Rathlousdahl, den 13de Juni 1837. M. Schafser. Skpr. H. Tanggaard, med Bort Jagten Adonis, bliver bestemt seilfærdig førstk. Onsdag d. 5te Juli, til Chyn medtagende Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
St. St. Blichers Efteraarserindringer fra en Sommerreise i Sverrig, i Aaret 1836, faaes for 3 Mk. i de fleste Boglader i Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Rettelse. J Avisen No. 113 staaer i Artikken fra Khvn. om Overlærer Hages Dom: 500 Rbd. istedet for 200 Rbd., som herved rettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-03
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
den 4de Juli. Tirsdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Tidende. Aarhuus Stifts
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Hvad har bevæget Don Carlos til nu at føre Krigens Skueplads til Catalonien. Dette Spørgsmaal gjøres hyppigt i denne Tid, især da Catalonien har erklæret sig for en republikansk Forfatning og den legitimistiske Prætendent altsaa der maa vente endnu mindre Sympathie end den konstitutionelle Dronning. Denne Gaade troe vi at kunne løse saaledes: Ved Jruns Erobring er Don Carlos bleven berøvet al Forbindelse med Frankrig, og ved hans Afmarsch fra de biskalske Provindser alt Samqvem med Udlandet tilsøes. Ved at gaae til Catalonien har han vel nærmest havt til Hensigt at sætte sig i Besiddelse af en Havn, som Barcellona eller Tarragona, for derved at gjenoprette sin Forbindelse med Udlandet. Den republikanske Aand i Provindsen har maaskee, langtfra at afskrække ham, netop opmuntret ham til at vove sig denne Vei, thi for det første griber er bevæget Folk lettest til Extremer, og det er derfor ikke urimeligt, at Befolkningen, uagtet Regjeringens feilslagne Planer imod ham have vakt dens Uvillie, vil sætte sig mindre til Modværge mod ham end modden, og for det andet er Provindsen saa opfyldt at Partier og i en saadan Gjæring, at den ikke vil kunne sætte tilstrækkelig Kraft imod hans hærdede Armee, hvorimod Dronningens Tropper let kunne vente at møde almindelig Uvillie, da Catalonierne ansee deres Jammerlighed for den største Aarsag til Krigens Langvarighed. Rimeligt er det ogsaa, at Forbindelser med legitime Fyrster i Udlandet lede Prætendenten til at forsikkre sig Østkysten; thi det er vel muligt, at den fra Østen kan være en af de mange omtalte miguellistiske Udrustninger paa Veien, og at den kun venter at Prætendenten forsikkrer sig et Landingssted for at vise sig. - Ved dette Aars Begyndelse var Spanien ulykkeligt, men det havde dog Haab om, at de store Anstrengelser, hvortil Regjeringen tvang det ved Befalinger og opmuntrede det ved Løvter, skulde finde deres Løn ved at den talrige og kostbare Hær paa eengang afhuggede alle Hydrats Hoveder, nu er det ulykkeligt paa den frygteligste Maade, det er ulykkeligt uden Haab. De pralende Generaler have, enhver for sig, forlangt Anviisninger paa store Summer, og gjort dem til en Betingelse for Krigens lykkelige Udfald; de have faaet og anvendt dem, men endnu er der ikke skeet noget Slag som giver Nationen Udsigt til at Dronningens Sag vil seire. Jdelige Skjermydsler give kun hendes Generaler Leilighed til at opfriske Forhaabningerne om, at det dog engang vil lykkes dem at benytte sig af deres materielle Overmagt og til at skjule deres Uvirksomhed; men i Virkeligheden koste de dem mange Folk, thi disse Smaa seire, der ere saa mangfoldige, at man maatte formode, Carlisterne efterhaanden vare slagne til den sidste Mand, bestaae kun i, at de, efter at have lidt et betydeligt Tab ved Carlisternes Angreb eller Forsvar, beholde Marken, fordi de Sidste, naar de have gjort al den Skade de kunne, trække sig i Sikkerhed tilbage til Bjergene, for derfra at kaste sig over et andet christinisk Korps. Alt dette har nu saaledes medtaget Statens Finantser, at Operationerne hver Dag blive mattere og tilsidst aldeles maa gaae istaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Pengemangelen har, uagtet man har brugt enhver tænkelig Udvei, snart naaet sin største Høide. Jnfanten Don Francisco har af Pengetrang maattet sælge. sit Stutterie; Officiererne have flere Maaneders Sold tilgode, og Soldaterne slaae sig hist og her i Catalonien til det republikanske Partie, fordi de ikke kunne faae deres Lønning. Følgen deraf er, at ikke allene de som Regjeringen kalde Fjender, men ogsaa de, som den vil at Folket skal kalde Venner, plyndre og røve for at skaffe sig Ophold, at Tropperne nægte at marschere til de Egne, hvori de ikke vente at finde Levnetsmidler, og at Mistillid og Modløshed tager Overhaand. De Fremmede, som have baaret den største Byrde og meest udsat sig for Faren, ere misfornøiede, og General Evans, af hvem man havde haabet saameget, men som altid er bleven sat i Stikken af de spanske Generaler, har taget sin Afsked, og flere af de dygtigste Officerer have fulgt hans Exempel. J sin Forlegenhed har Dronningens Regjering nu grebet til et fortvivlet Middel, den har lovet Navarra og de biskalske Provindser alle deres gamle Privilegier, men da hun engang har lovet hele Spanien en og samme Forfatning, saa ville alle de øvrige Provindser forlange de samme Rettigheder, og det er umuligt at at indrømme dem, thi saa har hun saagodt som intet Herredømme mere. Den 18de Juni havde Regentinden, ledsaget af den lille Dronning Jsabella, aflagt sin Eed paa den nye Konstitution. Angaaende den sidstommeldte Træfning er man endnu lige klog. Begge Partier tilskrive sig Seiren, men ingen af dem har forfulgt den. Den 15de Juni havde D. Carlos holdt sit Jndtog i Solsona, ledsaget af 4 Biskopper og en heel Deel Munke, som have megen Jndflydelse især paa Landfolket. Den 19de var Prætendenten marscheret til Berga og Puycerda. Begge disse befæstede Byer beleires nu, og ere opfordrede til at overgive sig inden den 24de, da de ellers vilde blive tagne med Storm og Alle komme til at springe over Klingen. Det hed almindeligt, at de karlistiske Generaler Garcia og Guergua marscherede i Jilmarscher af Madrid. Med hvilket Barbari denne Krig føres, havdes atter nylig et Exempel i Saragossa, hvor alle Fangerne af den 4de kastilianske Bataillon bleve skudte. De vare tagne tilfange i Træfningen ved Hueska. J denne var faldet, blandt flere tydske Officierer som staae i D. Carlos's Tjeneste, en Preusser, Hr. v. R., Søstersøn af den afdøde Minister Stein, der for to Aar siden var Lieutenant ved et Cavallerieregiment i Potsdam, og alt nu var avanceret til Major og Escadronschef.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Frankrig. Den kongl. Familie har atter bivaanet en stor Festivitet: et Bal af Nationalgarden i Paris. Operahuset var forvandlet til en uhyre stor Salon, i hver Ende et Orchester, og i Midten, paa en Estrade, 60 Tambourer. Alt var militairisk. Salen var dekoreret med trefarvede Faner. Da den kgl. Familie traadte ind, blev der af alle Orchestrene spillet en Parisienne som der vistnok ingensteds kan høres Mage til. Derpaa udførte Sangeren Hr. Duprez, i Nationalgardemondering, en yderst brillant Cantate. Derefter begyndte Ballet. Kronprindsessen dandsede, første Dands med General Jacqueminot, og hendes Gemal med Frøken Lobau. Kongen var over en Time i Balsalen, og viste sig i Nationalgardernes Midte med en Venlighed som mindede og Juliiddagene. Da Hs. M. tog bort derfra, var han taget en gandske anden Vei end den man havde ventet. Med dette Bal sluttedes Formælingshøitidelighederne. Den kgl. Familie tager nu til Neuilly. Og med hvilke Følelser, hedder det. Derom vil man kunne dømme, naar man erfarer, at den korte Ro allerede synes at være tilende. J de sidste Dage havde atter Rygterne gjennemkrydset hinanden og Fængslinger, som Følger af nyopdagede Complotter. Vist er det, at man har fundet skjulte Vaaben, og at man har sendt Emissairer til Lille a. for at ophidse de nødlidende Arbeidsfolk til at gjøre Spektakler. Det ere Kjendsgjerninger, men om Complottet selv veed Jngen nogen ret Besked. Men de Foranstaltninger som vare tagne ved Nationalgardeballet vidnede om, at Tryg hedens Dage allerede vare tilende. Fra om Morgenen tidlig havde Politiet bemægtiget sig alle Theatrets Tilgange; alle Caffe, Viin- og Ølhuse deromkring, bevogtedes af dets Agenter, ved Middagstid blev der stillet Skildvagter udenfor flere Huse; alle Hovedstadens Regimenter havde Ordre til at holde hele Natten en Bataillon parat til Udrykning; og Patrouiller tilhest streifede om Aftenen omkring i Gaderne og besatte alle Hjørner som vendte mod Boulevarderne. Kort, der synes atter at være Anledning til en sørgmodig og ængstelig Stemning. Det er derfor ikke at undre over, at Kronprindsen har frabedt sig et Balsom Rothschild havde belavet sig paa. Prindsen ønskede nu, havde han sagt, lidt Hvile efter alle disse mange Dages uafladelige Festiviteter. Herover skal Pengemonarken, hedder det, være bleven saa fornærmet, at han strax var taget ud paa et af sine Landgodser. (Uhrmager Nauendorff, der udgiver sig for at være Ludvig XVI Søn, er atter i denne Tid fremtraadt med sine Fordringer. J Anledning heraf er Oberst St. Clair o. Fl. blevne arresterede. Kongen har befalet, at den foregivne Prætendents Advocater skulle indkaldes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Engelland. Ved Hertugen af Cumberlands Thronbestigelse som Konge i Hannover kommer han i samme Forhold til den nuværende Dronning Victoria som En af hans Forfædre, Churfyrst Georg, (senere Georg 1.) til den daværende Dronning Anna. Han er nemlig, saalænge Dronningen ikke er formælet eller har Livsarvinger, det brittiske Riges præsumtive Thronfølger, og i saa Fald vilde, hvis Dronningen døde, begge Kroner atter blive forenede paa hans Hoved, som Chef for den næstældste Linie. Dette forklarer den Omstændighed, at han som Konge havde aflagt Dronningen sin Eed som engelsk Peer, ikke for at betjene sig af den Rettighed som denne Værdighed fører med sig, men kun for at vise, at de Baand, der saalænge bandt ham til England, og i Særdeleshed til det conservative og strengtprotestantiske Partie, ikke er bleven opløst ved hans nye Stilling. (
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Hannover ventede man den nye Konge, Ernst August, i Torsdags Aftes. I Tirsdags var Hs. M. indtruffet til Rotterdam. Kongen af Holland, var strax reist dertil for at hilse paa ham. Den nye Dronning er i Berlin, hvor man i de senere Dage saae Gaden, hvori hun boede, fyldt med Eqvipager. Den 25de Juni havde hele Staden Hannovers Borgerskab, over 5000, begivet sig ud til den nu afgaaede Vice konges Sommerpalais, Montbrillant, for at bringe ham deres Tak for alt det Gode han havde beviist dem i sin lange Regjeringstid. Hs. K. H. vil med Familie gjøre en Reise til Jtalien, og derefter begive sig til sine Godser i Engelland. "Med spændt Forventning - hedder det imødeseer man den nye Souverains første Regjeringsforholdsregler. Sandsynlig viis vil Stænderforsamlingen strax blive opløst.") Manveed endnu ikke, hvilken Statspolitik den unge Dronning vil følge, men da hun har beholdt alle de gamle Ministre, vil den vel sagtens for det første blive uforandret. Aviserne mene, at nu vil der blive et gandske andet Liv ved Hoffet i London, thi upaatvivlelig ville en Mængde unge Prindser strømme did, for at erobre Dronningens Hjerte. Det vil blive et formeligt Prindseskue, hedder det. Dronning Victoria er nu den tredie qvindelige Souverain i Europas vestlige Stater. Et godt Partie for Den som vinder Seiren. Tydskland. Atter har der tildraget sig en sørgelig Begivenhed. Et Paketskib som ugentlig gaaer imellem Regensborg og Wien, er den 22de Juni forulykket ved at støde med saadan Voldsomhed mod Skibsbroen ved Regensborg, at Skibet, der var fyldt med Reisende, revnede tversigjennem, og forsvandt pludseligt i Havets Dyb. Ved overordentlig Anstrængelse, bleve 41 Mennesker reddede, men Resten, circa 30 Personer, druknede. En Russer, der selv med Nød og og Neppe var bleven reddet, havde siden efter selv reddet 7 andre Mennesker. En østerrigsk Officeer var sprunget i Søen igjen for at redde et Barn, som var nærved at synke. Af de Frelste ere Todøde siden efter, og flere ikke uden Livsfare. En ung Pige havde faaet knust sit ene Been. – Fra Berlin meldes: Dronningen af Hannover belaver sig nu paa at reise herfra. Der er aldeles intet Haab om, at Prindsen, hendes Søn, kan faae sit Syn igjen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Norge. J Vangs Præstegield, i Valders, har den fundet et Jordskred Sted, hvorved en stor Plads begroves i Mjøsvandet, og 8 Mennesker bleve dræbte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Biskoppen i Bergens Stift, Dr. Neumann, har udsendt et Hyrdebrev til de udvandringslystne Bønder, i bemeldte Stift. Man seer deraf, at det ikke allene er den Fattige i Norge som er betagen af denne Udvandringslyst, men ogsaa Norges frie afhængige Odels bonde, der sælger Gaard og Gods og river sig løs fra de Baand som knytte ham til Fædrelandet, i det uvisse Haab, mulig at vorde endnu friere, endnu uafhængigere, endnu lykkeligere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Handel og Skibsfart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
London, 23de Jum. Veirliget er særdeles gunstigt for Sæden, og er Aarsag til Flauheden i vort Korn marked. Bliver det saaledes ved, forudsee vi at Hveden atter vil gaae et Par Sh. ned. Med Havre er det ligeledes flant, og da man venter, at en lav Told snart vil oversvømme alle vore Markeder med Havre, saa kjøbes kun lidet, og selv dette maa taale et Afslag af 6 d. – 1s. (H. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
En Artikel i Norsk Handelstidende af 14de Juni om den nærværende Krisis i den handlende Verden, slutter med følgende Ord: "Virkningerne af denne Conjuncturernes Mislighed, som foraarsages af og selv foraarsager en almindelig Stagnation i al Trafik, begynde nu ogsaa at spores, og det i en temmelig mærkelig Grad, hos os, idet Ordrer paa Trælæst i den sidste Tid, udeblive og Fragter, som Følge deraf, ikke ere at erholde. Det er under disse Omstændigheder et Held for den norske Skibsfart, at saa mange norske Skibe for Tiden ere beskjæftigede i Østersøefarten, og man maa dog haabe, at længere hen paa Sommeren de forrige Forholde igjen ville indtræde."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Ogsaa fra Sverrig meldes, at den amerikanske Handels Krisis har bevirket en næsten total Standsning af Jernudførselen, idet mindste til Amerika. Til Sligo, i Jrland, var den 14de Juni indkommet den engelske Hvalfiskefanger Advice, hjemmehørende i Dunde, med 2 Fisk. Kun 5 Mand af dens ved Ud reisen 47 Md. stærke Eqvipage vare endnu ilive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Admiralitetsretten i London har den 16de Juni fældet Dom i følgende Sag. Det i Hamborg hjemmehørende Skib schöne Marianne" leed i Begyndelsen af d. A. Haverie, paa Reisen til Rio Janeiro, og blev af et Fisker fartøi indbragt til Humberen, hvorfor Bjergerne gjorde den uhørt frække Paastand om 2000 Pd. St. i Bjergeløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Admiralitetsretten har nu tilkjendt Klagerne 50 Pd. Angaaende den famsse Lidbackske Fallit i Gothenborg, haves endnu intet Resultat, da Sagen er appelleret. Doger nu Moderen, Enkefrue Lidback, der var tiltalt som skjødesløs og bedragersk Skyldnerinde, bleven sat paa fri Fod, efter at have været arresteret over et heelt Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Fædrelandet. Ribe. Vor gamle ærværdige Domkirke skal nu underkastes en Hovedreparation, hvortil den saa høiligen trænger. Architekt Hansen har i denne Anledning været sendt hertil fra Khvn. Nogle her tilbageblevne Medlemmer af det Beckerske Selskab gav forleden Aften en dramatiskedeclamatorisk Forestilling. Hr. Pöscheel, blev fremkaldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Horsens. J forrige Uge løb her en Jagt paa 800 Tdr. af Stabelen, kaldet Sophia Yding, bygget af Hr. Kjellerup. (J Randers gjøres i denne Tid Forberedelser til at bygge en Brig for Handelshuuset, Ph. H. Ree & Es. Regning. Skibsbygmesteren er der Hr. Langeland.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Aarhuus. De tyrolske Natursangere gave atter i Gaar Aftes en Concert, der var godt besøgt og vandt almindeligt bifald. Jsær gjorde deres Afskedssang, ved den Hjertelighed hvormed den foredroges, megen Lykke hos Publikum, der gjengieldte den med en stærk Applaus. J Morgen reise de herfra til Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Reisende. Med Paquetten No. 1 til Kjøbenhavn: Lieutenant v. Bülow, Catechet Føns, Fru Majorinde Laub, Frøken Land, Frøken Krebs, Pastor Fausbøll, Student Krebs, Student Jørgensen, Skibscapitain Ginge, Godsforvalter Steenberg, Uhrmager Holstebroe, Handelsbetjent Weng, Qvarteermester Beck og Kone, Madame Morup, Madame Buch, Jomfruerne Buch og Mørup, Strømpehandler Jensen, W. Sultan, endeel Tjenestefolk og Soldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 5te Juli, om Aftenen Kl. 7, holdes Qvartal Generalforsamling i Selskabet Polyhymnin, og ønskes Forsamlingen saa talrig som mulig, da Ting af Vigtighed ere at afgjøre. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Tirsdagen den 18de dennes, Formiddag Kl. 10, bliver i Stervboet efter afdøde Gaardmand Søren Pedersen i Sattrup, Østbirk Sogn, foretaget Auction over Boets Løsøre, bestaaende af et otte Dags Stueuhr, en Jern Kakkelovn, Kister og Skabe, Sengeklæder, en Deel Kjøkkentøi, Kjedler og Kar, 2 Vogne, 2 Plouge og en Harve, 2 Heste, 4 Køer, 2 Qvier, nogle Faar og Lam med mere Jnd- og Udboe, samt af en Deel Gangklæder. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 1ste Juli 1837. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Danksagung.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-04
Die unterzeicheten Sanger fühlen sich sehr verpflichtet einem hochverehrtem Publikum zu Aarhus ihren hoflichsten Dank für die ganz besonders zahlreiche und freundliche Theilnahme (welche denselben in zwei Abenden zu Theil vurde) hiemit offentlich abstatten zu mussen. Lebet Alle, Alle recht wohl, Jhr eden Gönner, und bleibet ferner gewogen Enern dankbaren Tyroler=Natursangern. Gebruder Leo aus Zell im Zillerthale.