JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-30
Døbte. Den 2den, Tøibereder R. A. S. Stolbergs Datter; Alvine Cathrine Janette Schenitta; Fadd. Mad. Ottesen, Pigen M. Rasmussen, Skrædersvend C. Jørgensen, Tjener Falkenberg. Den 11te, K. A. Fallenkams Søn, Fritz Fallenkam; Fadd. Mad. Rasmussen, Pigen Engmann, Bødkersvend N. Larsen, Korporalerne P. Longelse og J. Henrichsen. Den 16de, Ordineret Missionair K. Kiers Datter: Marie Louise Margrethe Abelone Kier; Fadd. Mad. Bang, Jfr. M. Hansen, Pastor We steengaard, Kjøbmand S. Bang, Portraitmaler Lieutenant Moe. Den 25de, F. Jacobsens Søn. Peter Christian Jacobsen; Fadd.: Pigerne M. C. Andersen og M. C. Christensen fra Aasum, Skomagermesterne R. Dobbelt og L. Naskov, Skomagersvend J. Schmidt. Den 26de, Dagleier C. Hansens Søn. Jørgen Clausen; Fadd.: Pigerne A. Rasmusdatter og A. M. Pedersdatter, Dagleier A. Bertelsen, Tjenestekarl M. Rasmussen og Barnets Fader. Den 27de, Adjunkt C. A. H. Kalkars Datter: Helga Simonia Magrete Kalkar; Fadd. Mad. Paludan Müller, Frøken M. Lunding, Kammerherre Stiftamtmand Cederfeld de Simonsen, R. a. D., Pastor Westeengaard, Pastor Heiberg til Lunde, Overlærer Brohm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-30
Kopulerede. Den 3die, Muurmester Anders Jørgensen og Pigen Ane Nielsdatter. S. D., Skomagermester Jens Johansen Schmidt og Pigen Ane Marie Nielsen. Den 7de, Møller kudsk Rasmus Hansen og Pigen Maren Andersdatter. Den 22de, Tjenestekarl Jens Larsen og Pigen Karen Marie Mørtensdatter i Hunderup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-30
Døde. Den 7de, Grovsmedmester P. O. Møller, 44 Aar. Den 9de, Dagleier P. Erichsens Kone, Maren, 66 Aar. Den 11te, Selveiergaardmand J. Nielsen i Hunderup, 58 Aar. Den 18de, Muursvend H. Andersens dødfødte Datter. Den 19de, Dagleier J. Jørgensens Datter, Marie Sophie Wilhelmine, 9 Uger. S. D., Skomagermester M. Gamraths Kone, Christiane Dorthea Rasmussen, 70 Aar. Den 21de, Dagleier C. Hansens Datter, Maren Kirstine, 4 1/2 Aar. NB. B. Frue Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-30
Døbte. Den 4de Smed A. H. Andersens Søn ved Blangstedgaard. Hans Christian Andersen; Fadd.: Avlskarl R. Sørensens Kone, Pigen B. M. Jeppesdatter, Bødker M. Marcussen, Ungkarlene H. Stephensen og H. Nielsen. S. D., S. Hansens Datter, Sophie Madsen; Fadd.: Hattemagersvend Singraphs Kone, Pigen S. Hansdatter, Tjenestekarlene J. Petersen og P. Larsen af Hunderup. Den 8de, Gaardmand H. Knudsens Søn i Biskorup. Knud Hansen; Fadd., Pigerne S. Hansdatter og AM. Larsdatter fra Aasum, Gaardmændene R. Knudsen, J. Petersen, Ungkarlene R. Jørgensen og J. Povelsen alle af Biskorup. Den 9de, Skomagermester O. Pommers Datter: Marie Oline Pommer; Fadd. Mad. Jensen, Jfr. S. Petersen, Brændeviinsbrænder P. Jørgensen, Kjøbmand J. Wecke og Politiefuldmægtig Petersen. Den 11te, Huusmand H. Jensens Datter i Rør bekhuset: Ane Cathrine Hansdatter; Fadd. Pigerne K. Jensdatter fra Nederholluf og M. J. Hansdatter fra Brobye, Gaardmand N. Rasmussen fra Karupegaardene, Boelmand N. Hansen ved Nederholluf og Væver C. Madsen i Killeruphuus. Den 18de, Skomagermester N. H. Foermanns Datter: Hansine Kirstine Dorthe Foermann; Fadd. Jfr. K. K. Lund og F. K. Foermann, Brændeviinsbrænder N. Larsen og Skomagersvend A. Clemmensen. Den 19de, Tømmersvend H. Svendsens Søn, Niels Hansen; Fadd., Pigerne A. M. Svendsen og D. Svendsen, Ladefoged P. Nielsen paa Holkenhavn og Muursvend J. Svendsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-30
Kopulerede. Den 2den, Skrædermester Hans Jacob Jeppesen af Middelfart og Pigen Maren Christesen. Den 3die, Ungkarl Hans Henrichsen og Huusmand H. Larsens Enke Sidsel Christensdatter, begge af Eibye. S. D., Ungkarl Lars Nielsen og Pigen Marie Elisabeth Rasmusdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-30
Døde. Den 9de, Gaardmand M. Andersens Søn i Eibye, Rasmus Andersen, 29 1/2 Aar. Den 10de, Tjenestekarl J. Petersens Datter, Ane Sophie Johansdatter, 1/2 Aar. S. D., Dagleier H. Nielsens Enke, Ane Sophie Christophersdatter, 60 Aar. Den 17de, afskediget Vagtmester Peter Rosenlund, 82 Aar. Den 22de, A. Andersens Datter, Boline Marie Petersen, 1/4 Aar. Den 50te, Snedkermester N. H. Sundahls hjemmedøbte Datter, Marie Sophie Sundahl, 3 Uger. C. St. Hans Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-30
Døbte. Den 3die Huusleier N. Sørensens Datter: Ane Marie Nielsen; Fadd. Pigerne H. Andersen og A. M. Andersen, Korporal Heldager, Tømmersvend Augustinus og Ungkarl L. Nielsen. Den 9de, afdøde Huusleier N. M. Roulunds Søn. Niels Martin Roulund; Fadd.: Pigerne C. Meier og A. Evaldsen, Smaahandler L. Rasmussen, Vævermesterne H. P. Pedersen og R. Jørgensen og Huusleier P. Jensen. Den 12te, Barbeer: C. A. Karstens Søn. Henrich Ludvig Conrad Karsteen; Fadd. Barnets Moder og Jfr. Hansen, Agent, Stadshauptmand Andrup og Kjøbmændene Rasmussen og Starup. Den 25de, A. Knudsens Datter, Kirsten Larsen; Fadd. Madamerne Madsen og Hansen, Rugbrødbager K. Jensen, Tjener Mortensen og Ungkarl P. Nielsen. Den 26de, B. K. Andersens Søn, Julius Christensen; Fadd.: Pigerne K. Nielsen og C. Belschner, Vagtmesterne Andersen og Trolleborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-30
Kopulerede. Den 3die, Huusfæster i Stegsted Mads Nielsen, og Pigen Ane Marie Hjeresdatter. Den 7de, Exam. juris Hans Christian Schier og Jfr. Caroline Spohr. Den 9de, Uhrmager Frederik Christian Angelo og Pigen Daline Marie Rosenvind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-30
Døde. Den 31 Octbr., Frimuurmester A. Rasmussens Datter, Anthonette Josephine Rasmussen, 3/4 Aar. Den 2 Novbr., Korporal K. Olsens Søn, Niels Knudsen, 1 1/4 Aar. Den 3die, Huus leier Niels Mortensen Roulund, 42 Aar. Den 15de, Dagleier P. Pedersens Søn, Niels Peder Christian Petersen, 3 Aar. S. D.,M. M. Theodorsdatters hjemmedøbte Tvillingsøn, Peder Christian Andersen, 3 Uger. Den 17de, Toldbetjent Brandts Enke, Marie Lassen, 77 Aar. Følgeblad til Fyens Stifts Adresse-Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
No 200. 61 Aargang. Fyens Stifts privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad, Redigeres, trykkes og udgives i Odense. 3 December 1832. Mandagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Jndhold. Politikens Forhandlinger (Belgiske Anliggender. Det Antverpener Citadels Jndslutning. Hr. ThornsUdvexling for Pescatores). Krigstildragelser (J Portugal. J Tyrkiet). Belgien (Adresse=Forhandlinger i Repræsentanternes Kammer).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Politikens Forhandlinger. Belgiske Anliggender. Hidtil er det bleven ved Parlamenteren om Staden Antverpens Neutralitet, og Haag selv var Man forundret over den franske Hærs Uvirksomhed. Den 25 Novbr. ventedes den første Opfordring, til General Chasse om Overgivelse inden 24 Timer. Angaaende Rømningen vil Man beraabe sig paa Traktaten af 15 Novbr. 1831 og i Henseende til Stadens Neutralitevil Man hente Exempler fra Aarene 1677 og 1796; hvorhos Holland gjøres ansvarlig for alle Beleirings-Omkostningerne og den derved foraarsagede Skade, skjøndt Man forud veed, at der vil blive givet et afslaaende Svar. Marskal Gerard, som ved en Dagbefaling har tilkjendegivet Soldaterne sin Tilfredshed over den Munterhed, hvormed de hidtil have udholdt Marschens Besværligheder, har imidlertid taget sit Hovedqvarteer i Borgerhout, hvor han vil blive under hele Beleiringen, hvis Vanskeligheder Man forudsee ville forøges ved det paa denne Aarstid forventede Regne og Taageveir. 3 Divisioner skulle efter Forlydende vexelviis foretage Beleiringen og hver Nat afløse hverandre. Skuld Citadellet ikke overgive sig paa første Opfordring, blive Løbegravene aabnede den tredie Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Den 22 Novbr. var den franske Armee opstilt saaledes: Avantgarden under Hertugen af Orleans paa Veien fra Breda til Rosendal; første Afdeling under Sebastian paa venstre Scheldebred; anden Afdeling under General Achard paa Veien fra Turnhout til Bergen op-Zoom; tredie Afdeling under General Jamin ved Mecheln og Contich; fjerde Afdeling under General Fabre paa den høire Scheldebred, desuden flere Kavallerie=Brigader. Den femte Reserve-Afdeling oprettes under General Schramm i Valenciennes, Lille og Maubeuge. Ved at anlægge Batterier i Capeller paa Veien til Bergenop-Loom, og i Brascart og Calmpt. hout paa Veien til Breda søge de Franske at forhindre Hollændernes Fremrykning paa dette Punkt, og Jntet for sømmes, for at forkorte Beleiringen. For at forebygge enhver Kollision med de belgiske Tropper, har Marskal Gerard forbudt alle franske Underofficerer og Soldater at komme til Antverpen; dog blev den 25de undertegnet en Overeenskomst imellem ham og Oberst Buzen, hvorefter 400 Mr. Franske skulle rykke ind, for at gjøre Tjeneste tilligemed den belgiske Garnison. Man vil vide, at der skal være mødt nogle Vanskeligheder imellem Marskal Gerard og Kong Leipold angaaende Angrebet paa Citadellet, som den Første paastod vilde lade sig udføre med langt mindre Tab fra Staden. Den brittiske Kommissair, Oberst Craddock, skal ogsaa desangaaende have forlangt nye Jnstruktioner fra London. At den franske Armee ved Konventionen med Engelland er indskrænket til Citadellets Jndtagelse indrømmer Times vel, undtagen i det Tilfælde, at Hollænderne skulde gjøre Forsøg paa et Jndfald i Belgien, da i saa Fald, ved en Separat Konvention imellem Frankerig og Belgien, er stipuleret franske Troppers Bistand til at afværge samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
General Chasse har udnævnt et saakaldet Forsvars Raad af Overofficerer for Citadellet ved Antverpen. Paa det flandriske Hoved, hvor det første franske Angreb kan ventes, have Hollænderne ladet alle Huse nedskyde, og den 23de ankom omtrent 50 Mineurer fra Fortet Liefkenshoek og begyndte at gjennemstikke Digerne ved Kettennis. En Major, som vilde forvisse sig herom, var nær bleven dræbt ved et Kartætscheskud fra hollandsk Side, og saaledes ville Hollænderne, ved at sætte Egnen under Vand, hindre de franske Tropper fra at tage de Belgierne tilkomne Forter paa den venstre Scheldebred i Besiddelse. En Hr. Glasson, som fra Paris havde en Mission til Haag, er viist tilbage ved de hollandske Forposter. Landstormen bliver exerceret af Officerer fra den staaende Hær, og Enhver ved samme har Lot at væbne sig med sin egen Jagtbøsse. Den anordnede Bededag den 22 Decbr. indtræffer just paa samme Dag, da Kongen for 19 Aar siden holdt sit Jndtog i Amsterdam. Den Efterretning, at de hollandske Skibe, som allerede havde udklareret for Embargoet i Engelland, havde faaet Tilladelse til at fortsætte deres Reise, bliver nu igjen modsagt. Efter nogen Brevvexling imellem Landgreven af Hessen Homburg og General Tabor har den gjensidige Udvexling af Dhrr. Pescatores og Thorn endelig fundet Sted den 23 Novbr. Desuagtet vilde Man i Brussel den 25 Novbr. vide, at Fiendtlighederne imellem Hollænderne og Belgierne atter vare begyndte samme Dags Morgen ved Maldeghem, hvor de Første skulle have frataget disse en Kanon. General Niellon var imidlertid i Spidsen for 4000 Md. paa Marschen fra Gent, og Man formoder, at hiint Angreb kuns sigtede til at dække de paa flere Steder foranstaltede Oversvømmelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Den preussiske General v. Mufflings Hovedqvarteer er den 22 Novbr. forlagt til Creveld, og truer ikke allene de Limburgske men ogsaa Provindsen Lüttich, hvorfor der er givet befaling at sætte Citadellet af samme Navn i Forsvarstand. J saa Fald, at det skulde komme til Krig, vilde ikke Hertug Carl af Mechlenburg, men Kongens Onkel, Prinds August, der ikke allene er ældre i Rangen, men og bekjendt som en duelig og tapper Hærfører, faae Overkom manden. Men hvor beredt Preussen end er paa Alt, og skjøndt de tidligere Krigsrygter have foraarsaget, at en Provindsial=Bank har ophørt at betale, troer i Berlin Jngen meere for Alvor paa Krigen. Jkke heller har Rygtet omdet 5te Armeekorpses Afmarsch endnu stadfæstet sig. Dog vedblive Beretningerne fra flere Sider at lyde ud og indEfter Forlydende hersker i Statsraadet 3 forskjellige Meninger, en fredelig, med Kongens Broder Prinds Wilhelm i Spidsen, en anden, som Kongen skal deele, og kuns anseer Krigen nødvendig, naar alle Demonstrationer intet hjelpe, og endelig en aldeles krigersk, der vil have enhver Grændse overgang anseet for en Krigserklæring og hvortil nogle Prindser skulle høre. Ogsaa i den tydske Forbundsforsamling skal være raadslaaet om militaire Forholdsregler i samtlige Forbundstater, og saavel i Darmstadt som det Nassau ske ere Rekrutterne indkaldte til Øvelser. Fra Wien skrives ogsaa, at Politiken har taget en heel forandret Skikkelse, siden Preussen talede, ikke blot i sit eget, men ogsaa i Østerrigs og Ruslands Navn. Freden - hedder det - hænger nu ved et Haar, og ved det første Kanonskud kan Krigens Dæmon slippe løs. Øieblikket er kommet, da Frankerig ikke maa gaae en Tommebred udenfor sine Løfter Østerrig staaer slagfærdig i Jtalien og vilde snart være istand til at optræde med samme Kraft ved Rhinen, &c. Alg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Zeitung seer nu og i de belgiske Forviklinger Aarsagen til de russiske Rustninger saavel ved Armeen som Flaaden. Schweitz har Regjeringen ved et Cirkulaire af 15 Novbr. som en Følge af Europas nærværende Stilling, befalet af holde Troppe-Kontingenterne i Beredskab. J Frankerig, tales ogsaa stærkt om en Rhinarmee, som, foruden ovenmeldte Reservearmee og Østarmeen ved Metz, skulde oprettes i Nærheden af Strassburg, hvilket Alt synes at bevise, at Regjeringen ikke er saa vis paa Freden, som Man hidtil har villet foregive. Den 24de vare ogsaa Statspapirerne faldne i Paris, paa Grund af allehaande ufordeelagtige Rygter og Hærens Stilling for Antverpen og politiske Uveirs skyer. Man talede saaledes om en levende Ordstrid imellem den engelske og russiske Ambassadeur &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Tillæg til Politikens Forhandlinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
(Med Dagsposten. Endnu den 25 Novbr. var Man ikke færdig med Opfordringen til General Chasse; men der arbeidedes paa samme i det store Hovedqvarteer i Borgerhout, og naar den her var forhandlet, skulde den endnu meddeles de engelske og belgiske Kommissarier, som ledsage Hæren. Jmidlertid vare efter den franske Moniteur alle Tilberedelser gjorte, til paa samme Tid at kunne aabne den første og anden Parallel. Et frygteligt Artillerie - hedder det – vil understøtte vore Jngenieurers Talent og vore Soldaters Jver for at sikre Traktatens Fuldbyrdelse." - Den 26de om Morgenen forsøgde Hollænderne en Landgang ved Fortet St. Croix, paa den høire Scheldebred ved Lille, for at gjennemstikke Diget og sætte Landet under Vand; men bleve tappert tilbage slaaede af de belgiske Tropper. Rygtet og Stridigheder med Belgierne, angaaende Antverpens Besættelse med franske Tropper, er ikke uden al Grund, om det ogsaa hører til Messagers sædvanlige Overdrivelser, at de Antverpener Borgere skulde have erklæret: "før at ville anlægge den oraniske Kokarde, end udsætte deres Stad for Ødelæggelse." Den Londonner Koureer mener, at Marskal Gorard heller skulde trække sine Tropper tilbage, end lade sig foreskrive Love af de belgiske Kamre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
I Paris er Talen almindelig om et Aktstykke, som skal være indløbet fra St. Petersburg, i Form af et Manifest fra Rusland, Østerrig og Preussen, hvori de udtrykkelig erklære sig imod Belger=Sagens Afgjørelse ved Vaabenmagt, og den forekommende Messager vil allerede fra en Frankfurter have Brev paa en Tripel=Alliants imod Frankerig, hvilken da det tydske Forbund, Engelland, Holland, Spanien, Portugal og Sardinien skulle tiltræde, imod hver at faae sit Stykke ved Frankerigs Deeling. Rusland vilde lade sig nøie med Korsika (formodentlig som Appanage for den her fødte Grev Pozzo di Borgo) og en stor Pengesum; Algier og alle franske Kolonier skulde tilfalde Engelland, som desuden fik Belgien paa endeel af Flandern nær, imod at Hannover igjen tilfaldt Holland. Frankerig skulde indskrænkes til 20 Millioner Jndbyggere, betale 2000 Millioner i Krigsomkostninger og have en Okkupations=Armee af 200,000 Md., i det mindste for 25 Aar, alle dets Fæstninger, paa 4 nær, sløifes, Presse- og Talerstoel=Friheden suspenderes fordet første i 10 Aar efter de fremmede Troppers Afmarsch m.m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Krigstildragelser. J Portugal. De Fordele, som Don Pedros Tropper den 16 (ikke 14) Novbr. skulle have tilfægtet sig, svare ikke ganske til den første Beskrivelse (S. 794); i det mindste ere de ikke forblevne i Besiddelse af Villanova. Et Par Dage før forsøgde 250 til 300 Matroser og Søesoldater, under Kapitain Norgell og Lieutenant Ruxton, ogsaa et Angreb paa de to overfor Massarellos oprettede Batterier, naaede det ene og fornaglede 3 Kanoner; men den Første af dem som faldt, var den tapre Kapitain Morgell, og da Fienden snart vendte tilbage med en stor Overmagt af Ryttere &c., maatte de i all Hast flygte i deres Baade. Jfølge Privat Beretninger skulde et nyt Udfald mod den nordlige Side have fundet Sted den 17 Novbr., hvorved Miguelisterne have lidt et fuldstændigt Nederlag. Siden Don Miguel har erklæret Oportos Havn i Blokadestand, løbe alle Koffardieskibe Fare for at blive tilintetgjorte, naar han udfører sin Trudsel at bombardere Don Pedros Eskadre. Beklagelig er ogsaa den udbrudte Tvedragt i Oportos Garnison, især i den brittiske Brigade, over hvilken Sir Doyle ikke længer fører Kommanden, der skal være overdraget til en Portugiver, General Pinto. Oberst Honges har ogsaa taget sin Afsked og er kommen tilbage til Falmouth. Som Aarsag angives, at medens Serra=Klosterets tapre Forsvarere efter Slaget den 29 Septbr. fik Belønninger, bleve Engellænderne og de Franske, hvis Vaabendaad dog var ikke mindre glimrende og langt blodigere, forbigaaede, ei at tale om den Nød og det Afsavn, Man har ladet dem lide under den haardeste Tjeneste i Forskandsningerne. Det er gaaet saa vidt, at 4 brittiske Officerer have faaet Arrest og skulle stilles foren Krigsret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Jfølge officielle Depescher fra Lissabon staae Don Miguels Sager her kun maadeligt, især siden det første Linieregiment havde givet det slette Exempel og vægret sig ved at marschere imod Fienden. De talrige Forstærkninger, som fra Lissabon skulde være opbrudte til Leiren ved Oporto, vare for det meste kun at finde i Hoftidenden. Ved Oporto selv fandt Don Miguel Tropperne i den sørgeligste Tilstand og blottede for Alt. General Texeira er afskediget og skikket som Generalkapitain til Estremadura.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
J Tyrkiet. Sultanens Adjutant, Emin Pascha, indtraf den 8 Novbr. til Semlin paa sin Reise til London, som tyrkisk Ambassadeur. Jfølge Breve fra Alexandrien til den 6 October fortsattes Underhandlingerne endnu imellem Vicekongen og Capudan Pascha ved engelske Skibe. Den Sidste laae med Storherrens Flaade ved Marmarizza, hvor Jndløbet i Bugten var spærret med Lænker og 2 Batterier opkastede til dens Forsvar. Den egyptiske Flaade krydsede ved Scarpanto. Som det synes, have begge Admiraler af bare Forsigtighed ikke havt Lyst til at indlade sig i noget Slag, men vilde heller bringe Flaaderne ubeskadiget tilbage til de res Herrer. Vicekongen har saaledes ikke været lykkelig Valget af en Admiral; thi havde Denne blot havt en Smule, af Jbrahim Paschas Energie, da vilde den tyrkiske Flaade forlængst været ødelagt. Senere Breve fra Konstantinopel melde, at Achmet Pascha er afsat fra Kommanden, og Navarino-Helten Tahir Pascha igjen udnævnt til samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Flaaden ventedes tilbage til Dardanellerne, for at provianteres og forstærkes med nogle flere Skibe, hvorefter den igjen skulde afseile. - Fra Syrien selv haves intet Nyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Belgien. J Repræsentanternes Kammer kivedes Man endnu den 26 Novbr. om de mange foreslaaede Amendements til Adressen, hvorved det kom til hæftige Udtryk imellem de Deputerede og Jndenrigs=Ministeren, som endog forlangte en Erklæring af Hr. Dumortier, om han beskyldte GeneralGoblet for et forsætligt Falsum, men Hr. de Brouchere, opfordrede ham til, intet Svar at give, da det ikke stod en Ministers Magt at forlange, at en Repræsentant skulde gjøre Rede for sine Hensigter. Den Deputerede for Limburg, Hr. Jamine, talede med stor Bitterhed om Tingenes Gang og især den franske Mellemkomst, som allene foretaget, for at hæve et upopulært Ministerium i den offentlige Mening. "Hvo indestaaer Os for - vedblev han - at og vi beholde den belgiske Deel af det Luxemburgske, Dertil behøves Agnaternes af Huset Nassaus og det tydske Forbunds Samtykke, og den vil aldrig blive givet. Vi høste nu de bittre Frugter af Ministrenes Politik, Folket utilfreds, Landet under Trykket af en dobbelt Mellemkomst, Hæren modløs, National=Æren forskjertset - og Kammeret skulde ikke protestere!"
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Kjøbenhavns Børs=Kours den 30 Novbr. 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 215. Spec. 212. solgt til 12 Mk. 11 1s. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. 150 1/2 a 151 Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 45415 ½ s. T. 4 pCt. Kongel. Obligationer (u. Rente) 89 1/2 a 90 R. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito. dito 84 a 81 1/2 Bco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Nation. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 101 ½ a 102 Rbd. r. S. Dito 107 1/2 a 108 Rbd. Sedl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 100 a - Rbd. r. S. 6 PCt. norsk Laan 101 101 1/2 B. 4 pCt. dito dito 994 - Bco. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 99 - r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Obligat. - 3 - Rd. Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 65 1466 L. St. Asiatiske Aktier - 2 - i Sedl. Bank-Disconto.... 4 pCt. en blinde Fløiteenist Grunberg fra Hannover, som for længere Tid siden med udeelt bifald blev hørt i Kjøbenhavn og af Kongehuset, og som efter Spohrs Anbefalinger er een af de største Kunstnere i sit Fag, er nu paa sin Gjennemreise her i Odense, hvor han med forventende Tilladelse og for et sluttet Selskab vil lade sig høre næste Onsdag Aften paa Klubsalen, og hvorved Musikkens Yndere ville faae en sjelden Kunstnydelse. Hr. Grunberg er en værdig Elev af Fürstenan, og vandt stedse ved sit Talent og ved sin Skjebne, som blind født, Publikums godhedsfulde Opmærksomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
AVERTISSEMENTS. Det blev vor tunge Lod og bittre Sorg, at miste vores ældste Søn og Alderdoms Trøst og Støtte, Skipper Jens Tanggaard, 25 Aar gammel, idet han paa en Reise til Nyborg i haardt Veir den 3 Novbr. blev slaaet overbord, uden at man var istand til at redde ham. Skulde Nogen muligen paa Østkanten af Fyen finde hans afsjelede Legeme opdrevet, da bede vi os underrettede derom, for at kunne faae ham begravet, hvilket vilde være en liden Trøst for vores og hans 4 Sødskendes beklemte Hjerter. Han var iført en grøn Kalmuks Jakke, blaae Vest, blaae Kalmuks Beenklæder og lyseblaae Uldskjorte, paa syet Bogstaverne 1. T. Stige Bye ved Odense den 3 Decbr. 1832. L. Tanggaard. A. D. Tanggaard, fød Pedersen. Fader, Moder græder ikke! Han i Lysets Egne svæver, Nyder Aanders Sallighed. Broder, Søstre, græder ikke! Han i navnles Fryd henlever, Udi himmelsk Roe og Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Med dyb Veemod maa jeg underrette mine Slægtninge og Venner, at jeg har fristet den tunge Skjebne, ved en hastig, men rolig Død, Torsdagen den 29 Novbr. at miste min eiegade og retskafne Mand, Kjøbmand Hendrich Lund, i en Alder af 42 Aar. Fem uforsørgede Børn mistede med ham deres Forsørger, og intet uden Haabet til Gud kan styrke mig i min dybe og martrende Sorg. Faaborg den 50 Novbr. 1832. Magdalene Marie sal. Lund, fød Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Den aarlige Examen i Lahns Stiftelse for kjelpeløse Børn begynder med den sædvanlige Høitidelighed førstkommende Mandag den 10 Decbr., Formiddag Kl. 11, hvortil Stiftelsens Venner herved indbydes. Talen holdes af Hs. Høiærv. Hr. Stiftsprovst Dr. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-03
Theatret i Odense. Den til Onsdagen den 5 Decbr. bekjendtgjorte Forestilling, bliver, formedelst indtrufne Omstændigheder, ikke givet.