Berlingske Tidende, 1833-11-13
Theatrene i England ere i tiltagende Forhold. - Ligesaa i Jrland og Skotland; i Dublin har Directionen seet sig nødt til at nedsætte Priserne for Damer; men heller ikke det har hjulpet; i Edinburgh bekjendtgjør Theaterdirectionen i Aviserne, at Jndtægten for fire Aftener ikkun een eneste Gang har dækket Udgifterne, og at der ofte maatte spilles for otte til ti Pd. St. Baade i Bristol og i Bath har man maattet lukke Theaterne af Mangel paa Søgning. Ogsaa Thee Times indeholder det Brev, dateret ombord paa Skibet "Jsabelle i Bassinsbugten, Septbr. 1833, som Capt. Ross har sendt til det Engelske Admiralitet, og som en af dettes Embedsmænd, den hæderligen bekjendte Skribent Hr. Barrow, efter sammes befaling, ved en Skrivelse til Directionen for Lloyds har bragt til almindelig Kundskab. Dette Brev stadfæster, hvad der allerede i Engelske Blade er anticiperet, om Capt. Ross's sidste Expedition; hvorom vi meddeelte Slutningen i No. 269. The Times tilføjer Følgende. - "Dette Capt. Ross's Brev indeholder, som en authentisk Beretning, de vigtigste Angivelser, om hans Reise og dennes Resultater, alligevel vil det, for tilfulde at skjønne de sidstes Værd, ikke være uhensigtsmæssigt, først at minde om de Reiser, der forudgik den sidste NordpolExpedition og have forberedet den. Allerede for lang Tid siden sikkrede en Parlaments=Act den Søefarende, hvem det først lykkedes, ved en Nordvestlig Passage at komme ind fra det Atlantiske Ocean i det stille Hav, en Præmie af 5000 Pd. Sterl., og det Skib, der først seilede ud over Nordpolen, en Belønning af Tyve Tusinde Pd. St. Begge disse Opgavers Løsning, heller ikke for Handelen uden Betydenhed, er for Videnskabelighed og for Søefart af den største Vigtighed; - men endnu er hverken den ene eller den anden løst. Daværende Capt. Phipps (siden Admiral Lord Mulgrave) seilede i Aaret 1773 med to Skibe til Spitsbergen, og Capt. Cook i Aaret 1778 gjennem BeringsStrædet til Jiscap, for at udfinde den Nordøstlige Gjennemfart fra det ene Verdenshav til det andet, eller den seilbare Ve omkring Asiens Nordkyst; men hiin (Phipps) maatte under den 80de Gr., og den sidste (Cook) allerede under den 70de Gr. N. Br. vende om med uforrettet Sag, fordi uigjennemtrængelige Jismasser spærrede Veien. Ligesaa lidet lykkedes det siden Franske, Hollandske og Russiske Expeditioner, at gjennemseile Jishaver og finde Nord=Øst=Passagen. Med bedre Held troede man nu, efter en Nordvestlig Gjennemfart, at kunne forske efter en seilbar Vei omkring Amerikas Nordkyst fra Bassins=Bugten til Jiscap. Veien vilde endnu være langt kortere end den Nordøstlige, og selv at den allerkorteste Vei, lige ud over Nordpolen, ikke vilde være bedækket med Jis, havde man skjellig Grund til at formode. Desuden meente man, at Grønland, hvis Østkyst man blot kjendte indtil 80 Gr., og hvis Vestkyst ikkun var bekjendt til 77 Gr., var en Øe, og at Bassins=Bugten altsaa kunde være en Gjennemfart til Jishavet, medens paa den anden Side Amerika hiinsides Jiscap visselig ikke var sammenhængende med Nordamerikas Fastland, og at en Gjennemfart altsaa var muelig Dette anledigede vor Regjering i Aaret 1818 til at foranstalte en dobbelt Expedition til Nordpolen. Capt. Buchan skulde med to Skibe imellem Spitsbergen og Nowaja Semlia opsøgGjennemfarten ud over Polen ind i det stille Hav, og Capt. Ross med Skibene "Jsabelle og Alexander, skulde udforske den Nordvestlige Gjennemfart fra Bassins=Bugten til Jishavet, og saaledes gjennem Berings=Strædet ind i det stille Hav. Begge seilede bort, men Buchan maatte vende om ved den 80 Sr., Ross allerede ved den 75 Gr. N. Br. Jsen spærrede atter Veien for Buchan; derimod hindrede en Landstrækning i det nordøstlige Hjørne af Bassinsbugten Ross fra at komme videre. Han gav det nyopdagede Land Navnet: "det Arktiske Bjergland, knyttede en venskabelig Forbindelse med Beboerne, der vare Estimoere paa det nederste Culturtrin; han erhvervede sig den videnskabelige Fortjeneste, at være den Første, der nøje bestemte Bassins=Bugtens Beliggenhed, som man hidtil havde forestillet sig 10 Sr. for langt mod Østen; men han vendte tilbage med den faste Overbeviisning, at der fra Davis=Strædet og Bassins=Bugten ingen Gjennemfart til Jishavet er muelig. Jmidlertid havde han endnu ikke nøiagtigen gjennemforsket alle Dele af denne Bugt; Landcaster-Sundet og Cumberlands Strædet, i hvilket sidste en Strømning virkelig havde viist sig, vare formedelst Jismasserne blevne ham utilgængelige. Regjeringen besluttede derfor, at udruste endnu en Expedition til Bassins=Bugten. Daværende LieutenanParry, der under Capt. Ross havde commanderet Skibet. "Alexander, seilede i Aaret 1819 didhen med to Skibe, trængte Nordlig igjennem Landcaster-Sundet ind i Polar=Havet, og overvintrede i Havnen ved en ubeboet Øe, som han kaldte Mel ville Øen; derefter seilede han end videre mod Vesten, efterat han underveis havde undersøgt Prinds=Regent-Canalen (inlet); Nordlig fandt han aldeles intet Fastland, men blot Øegrupper, og nærede derfor det Haab, at den Gjennemfart, der søgtes, kunde være muelig, - men han maatte, da han havde naaer den 113de Gr. V. L., formedelst de ubevægelige Jisfielde, der stillede sig møde for ham, vende tilbage igjen i August 1820. Hans Opdagelser havde givet Haabet, om at see dette store Foretagende lykkes, nyt Liv, og Expeditionen til Nordpolen blev fortsat med fordobblet Jver. J Aaret 122 foretog Parry den anden Reise med Skibene Hecla" og Fury, og 1824 den tredie Reise Paa denne sidste Reise bleve hans Skibe i Julii Maaned 1825, Sydlig for Prinds=Regentens "Julet", ved Storm og Jis drevne paa Land, og Vraget af "Fury" maatte lades tildage i Polar havet. Paa samme Tid foretoge Marine=Capitainerne Franklin og Richardson, efter den Engelske Regjerings Befaling, ligesaa farefulde Landreiser langs med Amerikas Nordkyst; Capt. Lion, og fra Rusland Marine=Capitainerne Kotzebue og Wassiliff, seilede paa forskjellige Veie, med meer eller mindre Held, af Nordpolen, men Jngen af den naaede den. Det vigtigste Resultat af alle disse Foretagender var følgende Opdagelser: Ved Parry var Polarhavet bleven fuldkommen bekjendt indtil den 115 Gr. L.; Franklin og Richardson bestemte Amerikas Nordkyst fra den 113 Sr. indtil den 149 Sr. V. L.; herfra fattedes endnu ikkun 11 Gr. indtil Jiscap; paa samme Tid var Capt. Bechey trængt frem 120 Engelske Mile ud over Jiscap og ventede under den 150 Sr. paa Franklin, der skulde komme ham imøde; men uigjennemtrængelig Taage og skynære Jissielde havde nødt Franklin til at vende om, da han endnu ikkun var nogle Grader borte fra det Sted, hvor Beecherbiede efter ham, efterat han havde overbeviist sig om, at den mod Slutningen af August Maaned ved Amerikas Nordkyst fra den 100 indtil den 150 Sr. (samme Grad, som Beechey fra den anden Side havde naaet) maatte være en Gjennemfart for Skibe. Mueligheden af en Nordvest Passage var altsaa næsten beviist, det kom nu blot an paa, at kunne beseile den; Parrihavde paa sin Jisreise fra Spitsbergen i Aaret 1827 nærmet sig Nordpolen indtil 82 Gr. 45 M.; altsaa vare ikkun 7 1/2 Sr. endnu at gjennemvandre. - Vist nok maatte saadanne Resultater tilskynde dristige Mænd til videre Reiser i hine Verdens egne ; en saadan Reise overtog nu Capt. Ross, der siden Aaret 1819 havde overdraget Fortsættelsen af sin Expedition til sin forhenværende Lieutenant Parry. Han sattes i Stand til at udruste, tildeels ogsaa paa egen Bekostning, Dampskibet. Victory, med en Besætning af Tre og Tyve Mand, og forsynet med Levnetsmidler for Tre Aar. J Maimaaned 1829 forlod han med dette Skib England. Hans Plan var, at opsøge en ny Nordvest Passage, i Særdeleshed igjennem Lancastersundet og Prinds Regentens Julet, som Parry var seilet forbi, og bestemme det Kyststrøg, som Bechey og Franklin lode undforsket. Da han havde naaet Wylie=Feord, ved Østsiden, af Davisstrædet, fandt han Maskinerne paa sit Dampskib at være af saa liden Brugbarhed til at beseile hine Have, at han besluttede, at omdanne det til et Seilskib. Materialet dertil yded en Hvalfanger fra London ham, hvilket Skib han fandt drivende som Vrag i Davisstrædet, forladt af sit Mandskab.