Berlingske Tidende, 1794-06-13
London, den 3die Junii. J Forgaars fik man ved den til Torbay ankomne Fregat Circe den ubehagelige Efterretning, at de hollandske Fregatter Wekramheit og Allientie, som havde 32 hollandske og 12 engelske Kiøbmandskibe, hvilke kom fra Cadix, Lissabon og Port a Port, under deres Escorte, ere tagne af en Deel af den brestske Flaade. Efter nyere Beretninger er det vel lyktes Admiral Mentagne som med 6 Linieskibe var detacher, for at convoyere den øst og vestindiske Kiøbmandsflaade til en sikker Høvde, igjen at fratage Franskmændene 32 af derobrede hollandske og engelske Kiøbmandskibe, men kun for faa Timer, thi strax derefter bleve de fleste igien tagne at Franskmændene, og skulle være stukne i Brand. Admira Montaane selv er derpaa den 31te Maji løbet ind med sine 6 Linieskibe til Plymouth, da han ikke kunde finde Ger Howe. som han vilde støde en. Man mangler ganske sikre Efterretninger om den howiske Flaade. Saakyndige paastaae, at den er seilet for langt rester paa og kan nu formedelst Modvind ikke komme tilbage. Om den bresiske Flaade veed man, at den krydser i 4 Divisioner. J Fredaas fremstode Hertugen af Bedford i Overhuset og Hr. For i Underhuset med nye bitter Klage mod Ministrene og Krigsystemmer. De giennemgik den nærværende Krigs hele Historie, alle Seiervindinger og Nederlage, og grundede derpaa den Paastand, at det Øyemerke, som Ministrene i Krigens Førelse og Fortset: telse havde, er aldeles uspnaaelig, og ved at vedblive i dette System, maatte man befrygte Landets Ruin. J Nederlande, ne var man siden dette Feltrogs Aabning kommer meer tilbage end frem, thi i Stedet for at trænge ind i det Jndre af Frank tig, kunde de Allierte ikke engang hindre Fienden fra at bemægtige sig deres egne Grændsepladser og trænge ind i det esterrigske Sedet. De i Vestindien gjorte Erobringer gjorde vel de brittiske Tropper Ære, men lovede efter nærværende System ingen varig Fordeel, undtagen at de ved en Fredsunderhandling vare vigtige for os. Hr. For paastod videre, at Krigens Fortsettelse medførte kun Blodsudgadelse og Landets Formues Forødelse; at Frankrig har tilbøyelig til Fred, og at Engeland i alle Tilfælde intet kunde tabe derved, en det giorde et Forsøg paa en Underhandling herom. Han og Hertugen foresloge derpaa en heel Række af Resolutioner, som indeholdte Dadel mod de Kongel. Ministre, erklærede sammes Hensigter for uretmessige og uopnaaelige, og gjorde den Begiering til Kongen, at han maatte anordne saadanne Anstalter, som kunde føre til en hastig Fred. Ministrene og deres Talmænd paastode derimod, at man med den nu verende Regiering i Frankrig ikke kunde indgaae nogen sikke. Fred. Det erecutive Conseil, med hvilket man i forrige Aar havde skullet begynde Underhandlinger, var 5 Maaneder derefter bleven guillotinere. Sammes Eftermænd havde haften lige Skjæbne, og Roberspierre og Barrere havde kun reddet deres egne Hoveder, ved forrædersk at opofre deres Ven og Medherskende Danton. Efter lange Debatter bleve Fredsmotionerne forkastede i Overhuset med 117 Stemmer mod 12, og i Underhuset med 208 mod 55. Man taler og en Forandring i vort Cabinet. Hertugen af Portland skal være bestemt til Præsident i det geheime Conseil, Grev Sventer til Geheim=Seglforvarer, og Hr. Wind ham Stifter af Associationerne mod franske Grundsætningers Jndførelse, til Statssecretair. Man har erfaret, at Hertugen af York var i Fagtningen den 18de nær bleven fanget af Fienderne. Han saae sig ganske omringet af Fienderne, og det eneste Middel til hans Redning var Flugten. Han reed derfor med en østerrigsk General og to andre Herrer i fuld Galop til en Landsbye, fra hvilken Fienden Dagen tilforn var uddreven; men han opdagede snart, at Franskmændene igien havde taget denne Landsbye i Besiddelse. Disse troede at Hertugen kom i Spidsen af et Corps, og afskiødde et heele Lag mod ham, hvorved den østerrigske General blev dræbt ved Hertugens Side. Da Franskmændene opdag de deres Vildfarelse, forfulgte de Hertugen indtil en Flod, igiennem hvilken han med en af Herrerne svømmede, efter at de vare sprungne af Hesten. Franskmændene skiøde beskandig paa ham, endog med en 6 Punder, men Hertugen kom lykkelig over Fløden, fandt der en Disk fra Capitain Murral, med hvilken han kom i god Behold til Dernick.