Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-16
Forsøgene paa at dyrke den Chinesiske Thee i Brasilien lykkes bestandig bedre; paa en Plantage ere allerede 4000 Theplanter i Væxt. Regieringen har befalet at anlægge botaniske Haver i alle Provinser; (denne Culturplan er yderlig farlig for det Chinesiske Riges Velstand; hvis Porcellain og Nankiner blive allerede ikke meere saa stærkt søgte som i Fortiden.) Ogsaa i dette Rige tager Coloniseringen stærkt til, som Regieringen der erkiender Landets Trang til Jndvaanerne fra Europa, understøtter af alle Kræfter. Mangfoldige Franskmænd, etablere sig der og ville endnu meere giøre det, efterat Rigets Uafhængighed er erkiendet. Ligeledes have mange Tydskere nedsat sig i Brasilien; mange af disse ere emploierede i Jern- og Geværfabrikerne og de protegeres meget af Keiserinden, som er en Østerrigsk Prinsesse, og som er sit Fødeland, særdeles hengiven. Desuden ere 3 egentlige Tydske Colonier anlagte i Landet, Leopoldina, saaledes kaldet efter Keiserinden og stiftet af den Tydske, nu afdøde, Naturkyndige Hr. Freyreiss; Frankenthalstiftet af den bekiendte Major Schaffer, i begge Colonier er Kaffeavlen i Gang og en tredie Colonie, som den Russiske General-Consul Hr. v. Langs dorf har stiftet. – J 1819 ankom den første Transport af Udvandrere til Rio Janeiro, den bestod af 2000 Schweitzere og Tydskere; de anlagte en Colonie, som blev kaldet Nye Freiburg; men de politiske Uroeligheder, som derpaa indtraf og flere Omstændigheder forhindrede dens Flor. Europa maae efterhaanden overbevise sig om at Amerika er tabt for det som Colonie. England kan til en Tid holde fast paa sit Canada; de øvrige Nationer med det paa Besiddelser i Guiana og i Vestindien; men hvorlænge vil det vare, Datteren groer Moderen over Hovedet, og denne maae tilsidst flygte ud af hendes Huus. Et Land, som Storbrittannien; hvis Velfærd og Storhed er knyttet til store Colonier, kommer derved i en betænkelig Stilling. Handelen staaer vel aaben paa det frie Amerika, men den staaer aaben for alle Nationer, som ved Continentalsystemets Virkninger ere blevne dets farlige Rivaler i Jndustrien; og kunne ikke afholdes fra at deele Fordelene med det uden ved vedholdende og ødelæggende Krige. England har vel endnu sit Jndien, dets Besiddelser der udvides vel bestandigt; men de kunne gaae forlorne i en Haanbevending; det er derfor begribeligt at det Engelske Ministerium maae med stedse større Jver søge at udbrede Colonisationen paa Sydhavets Øer og især paa Australlandet (Nyeholland) der er Jern, Steenkul, Thran og Sælhundeskind at faae i Overflødighed; der kan den herligste Uld produceres i den uberegneligste Overflødighed; der er den ypperligste Plante Skole for Hamp, Oliel, Viin, Bomuld, Sydfrugter og Colonialproducter; der levere Skovene det fortræffeligste Tømmer. Derfor undersøges Landet stedse bedre, og nye Establissementer blive efterhaanden anlagte. Hele Østkysten sydlig til Vesternport er nyelig bleven undersøgt og har ledet til meget lovende Resultater. En nye Stad opstaaer ved den nyelig opdagede Hastings=Flod i Macqvarie Bugten, store Transporter af Forbrydere afsendes dertil i Aar. – Jfølge en Beretning, som er bleven forelagt Ministeren Peel er fra Aaret 1788 da Colonien i Nye=Sydvallis først blev anlagt og til 1815 blevne transporterede dertil fra England17066 Forbrydere, hvoriblandt 13801 mandlige og 3265 qvindelige, af disse erholdt 6067 deres Friehed, 1688 fik Tilladelse til at afreise derfra, 5496 døde og 3815 bleve tilbage som Slaver. J 1821 udgiorde de Friegivnes Antal 3,78 Familier som vedderes Vindskibelighed havde samlet sig en Formue af 448. Pd. Sterl.; de havde i dette Aar i deres Tieneste 4640 condemmerede Forbrydere og sparede Regieringen derved en aarlig Udgift af 116,000 Pd. St. Den interressante Beretning derom slutter med følgende Ord: hvorledes endog disse Menneskers moralske Forhold maae være beskaffen, og den største Deel af dem er heri ikke værre end deres Medcolonister, som aldrig ere blevne condemmerede, saa ere de dog blevne borgerlig moralske forbedrede og tillige virkelig moralske saavidt Lovene kunne naae; de have dog faaet Familie, Eiendom, tiene deres Udkomme ved deres Flid og paa en lovlig Maade, og opfylde deres borgerlige og huuslige Pligter, imedens deres Børn voxe saaledes op, at de kunne sættes ved Siden af enhver anden Classe af Undersaatter i det Brittiske Rige.