JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Den 11 Februar skulde Lord Strangford have sin høitidelige Audients hos Sultanen, saa det snart vil erfares, hvad Modtagelse hans Forslag finder i Divanet. Haab om sammes fredelige Jndhold, hvorefter Man endog venter en Deklaration fra Lorden til Grækerne, om at de ingen (menneskelig) Hjelp kunne vente, ruster Porten sig med fornyede Kræfter baade til Lands og til Vands Overalt troer Jngen meere paa en Krig imellem Rusland og Tyrkiet, da Hr. v. Tatitschef endog skal være bestemt til at afgaae fra Wien som ny russisk Gesandt i Konstantinopel. Det bekræfter sig og, at Perserne have trukket sig tilbage fra Bagdad, og opløst den største Deel af deres Armee. Derimod have Grækerne, hvi Stridskræfter nu anslaaes til over 30,000 Md., igjen begyndt at agere offensive paa alle Punkter, og nu ogsaa den 13 Februar indtaget Patras paa Morea med Storm, hvorved de selv skulle have havt 800 Dræbte og 1000 Saa rede, medens derimod alle Tyrkerne, som anførtes af den tapre Jussuf Pascha, maatte springe over Klingen. (De øvrige Efterretninger følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Korsøer den 19 Marts. J Dag Morges, da ingen Jis i Sprogøe=Beltet tilsyneladende kunde hindre Overfarten til Nyborg, afgik herfra tvende Færgesmakker med endeel Reisende &c. Den siden i Gaar vedholdende Nordvestvind og stiv Kuling lader formode, at Jsen i Nyborg Havn er uddreven og at desformedelst Smakkerne kunne lande ved Nyborg Skibsbroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Nyborg den 19 Marts. Beltet har alt været frit for Jis i flere Dage; i Gaar begyndte Jsen at drive bort af Fjorden. Da Søefolkene have brudt og sauget den, for at hjelpe den paa Vei, er det at formode, at Smakkerne vil kunne gaae fra Broen, i Morgen. J Dag Kl. 12 ankrede 2 Smakker fra Korsøer med Reisende ved Holmen, et lidet Stykke fra Broen. Endelig have vi i Dag seet det første Skib passere Beltet i Aar, nemlig en Svendborger Slup kommende fra Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Kjøbenhavns Børs Kours den 18 Marts. Hamborg: 2 M. 246 - k. S. 249. Amsterdam: 2 M. - . London. . . Specier: 250; solgtes til 15 Rbmk. Obligationer: (med Rente fra 11 Decbr. 1822) 75 1/2 a 76. Nationalb. Oblig. (uden Rente) 101 Rbd. r. S. eller 126 1/2 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedl. 14 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. - Svenske Sedl. 60 sk. Disconto 5 PC.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Ved Tallotteriets 1034 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 74. 59. 9. 42. 12.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Ved Jomfrue Matthea Christine Schierning: Grav. Mel. Roser spire, Roser blegne i Tunge Veemods Taarer flyde Thea, ved Dit Hvilested, Snart det Vaarens Blomster pryde! Du gik ind til salig Fred. Som en Engel fra det Høie Thea, smill til Elskte ned! Da skal Taaren i vort Øie 9de qvalfuldt Hjerte Fred. Uskylds blide, fromme Datter, Faders, Moders Haab og Lyst - Guddoms Raad ei Støvet fatter. -Men den skjænker Haab og Trøst. Hist, hvor alle Gode møde, Vil De freidig møde Dig: Hist, hvor Hjerter meer ei bløde, Vil de Elskte favne Dig. Fredericia den 13 Marts 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
dertissements. At den averterede Auction om Avlingen og Hollænderiet til Frederichsgave og Flenstofte Hovedgaardes Bortforpagtning, ikke bliver afholdt, bekjendtgjøres herved. Odense i Fyens Stiftamtmandskab den 20 Marts 1823. Cederfeld de Simonsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Næste Mandag og Tirsdag holdes Examen i Forbere, delsesskolen, hvortil Disciplenes Forældre og andre Skolens Velyndere herved indbydes. Efter Examen modtages nye Elever, helst inden Midten af næste Maaned. Betalingen er nu for en Discipel i nederste Klasse 2 Rbd. Sølv og for de øvrige 2 Rbd. 4 Mk. Sølv maanedlig. - Odense den 20 Marts 1823. Brohm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Fra Kjøbenhavn har jeg bekommet et Partie Bomuldstøier af udvalgte Mønstre, saavel lyse som mørke, til Kjoler, og Forklæder, som udsælges til Fabrikkens Priser. J. H. David. Hjørnet af Korsgade og Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
I Vestergade No. 262 er 2 Værelser, Kjøkken, Spisekammer og Loftrum at faae til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Tvende fede Merskstude, som har gaaet for Ploven, hver omtrent paa 60 Lpd., staaer paa Sophienberg ved Nyborg til Salg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Det kundgjøres foreløbig, at der sidst i April Maaned bliver afholdt Auction over Blangstedgaards Besætning, bestaaende af 8 Bester og omtrent 50 Køer, foruden Ungevæg, Avlings- og Meierieredskaber. Dagen bliver nærmere bestemt. Barken af 115 Stkr. paa Roden staaende og det Kongelig Admiralitets- og Kommissariats=Kollegium tilhørende Egetræer i Steensgaard og Egeløkke Skove paa Langeland, bliver ved offentlig Auction bortsolgt Onsdagen den 26 Marts førstkommende, efter de Konditioner, som paa Auctionsstedet vil vorde bekjendtgjort. Auctionen tager sin Begyndelse ved Steensgaard bemeldte Dags Formiddag Kl. 9. Egeløkke den 15 Marts 1823. J. Schurmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Tirsdagen den 1 April førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver, efter Vedkommendes Forlangende, foretaget paa Raadstuen offentlig Licitation over den forrige Klokkerbolig paa Graabrødre Torv, sammes Jstandsættelse og indvendige Forandringer m. m., efter de affattede Konditioner og Overslager der forinden kan faaes til Eftersyn hos Kjøbmand Engelbrecht, Theisen i Vestergade; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 20 Marts 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Onsdagen den 2 April førstkommende, Formiddag Kl. 11. bliver paa Odense Raadstue ved offentlig Auction bortleiet for indeværende Aar til Havresæd den Jord ved Snapind, som tilforn haver været brugt af Hyrden, saaog Græsningen paa Markedspladsen; Alt efter de Konditioner, som paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. Odense den 20 Marts 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Jfølge Forlig og Udlæg samt Vedkommendes Reqvisition, bortsælges ved 3 Auctioner: den 15 April, den 29 - og hver Gang Kl. 11 Formiddag, den 15 Mai førstk. ) det Selveierhuusmand Hans Jensen tilhørende Huus, Galge eller Skjælhuset kaldet, med tilliggende Jord, der efter Skjøde udgjør et Areal af 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb. Hartkorn middel Jord, i Espe Sogn. Bygningen bestaaer af 6 Fag Stuehuus, 2 Fag Udhuus og 5 Tørvekaaber. Auctionen holdes hver Gang paa selve Stede og Konditionerne erfares deels der, deels her paa Kontoiret. Thi ville Lysthavende sig til Tid og Sted behageligst indfinde. Salling Herredskontoir i Faaborg den 18 Marts 1823. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Efter Pant= og Udlægshaverens Forlangende, stilles det Anders Jensen tilhørende Huus paa Huuslev Mark, Sauristedet kaldet, med Jord, af Hartkorn 6 Skpr., til 3 Auctioner: den 5te, 12te og 22 April førstkommende. De 2 først Auctioner afholdes paa disse Herreders Tingsted og den 3die og sidste paa selve Eiendommen, hver Dags Formiddag Kl. 10. Bjerge, Aasum Herreders Kontoir den 18 Marts 1825. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Bekjendtgjørelse. Onsdagen den 26 dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Brahesborg Hovedgaard, foruden de i forrige Avertissement ommeldte Kornvarer, tillige bortsolgt et lidet Partie Boghvede, samt et Par unge smukke sorte Vognheste, hvilket herved til Liebhavernes Underretning bekjendtgjøres. Baag Herredskontoir i Assens den 14 Marts 1823. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Bekjendtgjørelse. Tirsdagen den 1ste og Mandagene den 14de og 28 April førstkommende, bliver paa Assens Raadstue holdet trende Auctioner over følgende tvende Huse her i Byen, tilhørende, Kjøbmand J. C. Dreyers Stervboe, nemlig: Huset Nr. 128 i Kindhestegaden, Bindingsværk, 3 Fag til Gaden, indrettet til Beboelse for en liden Familie, og et Ladehuus i Korsgaden, indrettet til Vognremisse, Loe og Kornloft. Første Auction holdes om Eftermiddagen Kl. 3, men anden og tredie om Formiddagen Kl. 10 slet, paa Assens Raadstue. Konditionerne erfares hos Undertegnede og paa Auctionsstedet. Assens Byefogedkontoir den 11 Marts 1823. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Bekjendtgjørelse. Onsdagen den 2 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9. bliver i Løgismose Skov i Haarbye Sogn foretaget offentlig Auction over en betydelig Deel paa Roden staaende, Bøge=, Ege-, Elme- og Elletræer, tilhørende afg. Kjøbmand J. C. Dreyers Stervboe her i Byen. Disse Træer, der ere i god Grøde og af forskjellig Størrelse, ere tjenlige saavel til Gavn= og Skibstømmer som Brændsel m.v. Det anmærkes, at bemeldte Løgismose Skov er beliggende tæt ved Stranden, hvis Følge det vil være beqvemt for Kjøberne, til Søes at transportere de paa Auctionen kjøbende Træer. Konditionerne erfares paa Auctionsstedet. Baag Herredsskontoir i Assens den 11 Marts 1823. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Bekjendtgjørelse. Mandagen den 7 April førstkommende, om Formiddagen i Kl. 9 slet og følgende Dage, bliver i Kjøbmand Jørgen Christian Dreyers Stervboe=Gaard her i Assens, holdet Auction over en betydelig Deel Handelsvarer, bestaaende i Korn, saasom: Hvede, Rug, Byg, Malt, Havre og Boghvede, Tømmer og Fjelle, Jern, Kalk, brændte Muursteen, Kakkelovne, Brændeviin, Flesk, Smør, Oste, Jernplader, Glas, Hamp, Hampeblaar, Eddike, Bergenfisk, gl. Viin, rød Viin og Champagner, Tobak, Porcellain, Gryder, og nogle Boutiqve=Varer, Salt, Kul, Slibestene, Kjønrøg, Lægter, saa og nogle Heste Køer, Faar og Kalve. Hvilket herved offentlig bekjendtgjøres. Assens Byefogedkontoir den 11 Marts 1825. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Bekjendtgjørelse. Tirsdagen den 1 April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver paa Assens Raadstue ved Auction bortsolg: tvende her i Havnen beliggende og Kjøbmand Jørgen Christian Dreyers Stervboe tilhørende Skibe, nemlig: Jagten Caroline Dorthea paa 17 1/2 Kommercelæst. Jagten Daniel Bertelsen Samføe paa 7 dito. Skibene saavelsom det dertil hørende Jnventarium paavises af Undertegnede 8 Dage forinden Auctionen, og ere i samme Tid Konditionerne ogsaa her til Eftersyn. Assens Byefogedkontoir den 11 Marts 1825, Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Jfølge allernaadigst Bevilling, som er læst inden den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, Assens Byetings=Ret, samt Baag Herreds=Ret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle de, som formene sig at have nogen Fordring, hvorfra den end hidrører, til den her i Assens Kjøbstæd afdøde Kjøbmand Jørgen Christian Dreyers Boe, med deres Paastand, at fremkomme, og deres havende Krav, inden foranmeldte Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre. Assens Byefogedkontoir den 11 Marts 1823. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
Efter udstædt Proclama af 1 d. M., som findes læst ved Underretten den 4de og ved den Kongel. Lands Overret den 12 i denne Maaned, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Desom formene sig berettigede til noget Krav paa afdøde Peder Larsen og for kort siden afdøde Enke Anne Kirstine Sørensdatter af Skovmøllen, Weuslinge Sogn, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hos samme ville ogsaa de, som skylde noget til de Afdøde, indfinde sig med Betaling. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 18 Marts M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-21
At der udi Kjøbmand Løgstrups Opbudsboe bliver foretaget Aabning og Registering Mandagen den 7 April førstkommende, Formiddag Kl. 9, det bliver herved bekjendtgjort. Odense Raadstue den 19 Marts 1823. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
52 Aargang. No. 42. Fyens Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Mandagen den. 24 Marts 1823. Jndhold. Krigsudsigter (Hertugen af Angoulemes Afreise til Armeen. Fjendtlighedernes Nærmelse. Bessieres Nederlag). Spanien (De forrige Ministres nye Jndsættelse. Kongens og Cortes bestemte Afreise til Sevilla. Gjæringer) Portugal (Opstand i Provindsen Minho. Forholdsregler i denne Anledning). Frankerig. Storbrittanien (Parlaments forhandlinger). Sverrig (Allarmerende Breves Afsendelse fra Stokholm under opdigtede Navne). Blandinger, Krigsudsigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
Siden det ved den sidste Krisis i Madrid kuldkastede Haab, om en Modrevolution, er enhver Tvivl om Krigens nærforestaaende Udbrud hævet, og Alt forkynder, at Man vil overlade til Sværdet at løse den store Fremtids Gaade. Efter at have Dagen før havt Afskedsbesøg af Hertugerne af Orleans og Bourbon, og modtaget det hele Minister korps, afreiste Hertugen af Angouleme virkelig den 15 d. M. om Aftenen fra Paris, og Feldttoget ventes nu at blive aabnet i de første April dage. Det biskoppelige Palais i Bayonne indrettes for H. K. Høihed, hvorimod Madame vil forblive i Bordeaux. En Meddelelse fra Regjeringen, som egentlig Krigserklæring, ventedes hvert Øieblik i de Deputeredes Kammer, og det fornyede Haab om at Engelland vil forblive neutral, har atter bragt de offentlige Fonds til at stige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
J sin forstilte Smerte over Krigens Uundgaaelighed søger Journal des Debats sin eneste Trøst i den Overbeviisning, at Frankerig er tvungen dertil, da her - siger den hverken handles om at opofre fornuftige Indretninger, eller om fremmed Mellemkomst (?) eller overhovedet Noget, som kunde kompromittere Spaniens Jnteresse og Ære; men ene og allene om at sætte Kongen i uafhængig Virksomhed, som udgjør Livet i en monarkisk Stat. Den spanske Frihed, har vægret sig ved at erkjende Legitimiteten. Faktionisterne have besluttet at slæbe deres kronede Fange med sig, hvorhos Journalisten ærlig tilstaaer, at det Onde kommer udenfra, hvor Revolutionsmændene opofre Spanien, Haab om ved Krigslykkens Omvexling at styrte deres eget Fædreland. Men det vil ikke gaae i Opfyldelse, og de nyeste Begivenheder i Madrid ville i det mindste retfærdig gjøre Frankerigs Forholdsregler. Den franske Kouree, bifalder imidlertid ikke dette Raisonnement, men finder, at Spanien derefter var nærmest berettiget til at erklære Frankerig, hvorfra den moralske Pest skal komme, Krigen. "Thi - spørger den - hvi prædiker Man da Krig, naar den kan afstedkomme slige Omvæltninger, Angribet Man Spanierne, som kuns ere Redskaber for Revolutionsmændene udenfra, hvad Sikkerhed har Man da for, at 6 ikke andre Armeer ville udøve samme Jndblandingsret imod Frankerig? Jøvrigt har bemeldte Koureer efter befaling maattet gjenkalde en tidligere Efterretning om Kaperbreves Udstædelse, og en Skrivelse fra Monte pellier yttrer følgende Betænkelighed ved Krigen: "Spanierne have Jntet at tabe, deres Land er ikke let at erobre; paa deres Udvandrede, saaledes som jeg har lært dem at kjende, er ikke at stole, og - Engelland Under Navn af, Kongel. spansk Garde, skal der af de spanske Flygtlinge oprettes 2 Regimenter, og Man taler alt om en Amnestie, som vil blive proklammeret ved Jnd 3 rykningen i Spanien, hvorfra allene Formændene for Revolutionen skulle undtages.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
Paa den anden Side er et Manifest udkommet i Madrid, hvori Krigen erklæres for uundgaaelig, og i Barcellona deeltage endog Qvinderne i Skandsearbeidet, General Abisbal, som ventes til Madrid med udstrakFuldmagt til at erklære Stæder og hele Distrikter i Beleiringsstand, har i en Beretning af 25 f. M. tilmeldt Krigsministeren, at af Bessieres og Ulmanns Korps kun er en saakaldet Division paa 900 til 1000 Md. under Royos Anførsel tilbage. Den Første er reent slaget af General O Dali, og den Sidste skal Torres have nødt til at kapitulere med 500 Md. Jkke Lord Sommerset, men Lord Levison Gowerer passeret igjennem Bayonne paa Tilbagereisen fra Madrid til London. J Portsmouth blive de 3 Vagtskib Dronning Charlotte, Ramillies og Albion, det første paa 120, og hver af de to andre paa 74 Kanoner, ufortøvet udrustede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
J Frankfurt er Man ogsaa ganske viis paa Krigen, siden den sidste mellem Paris, London og Madrid aftalte Ministervexling mislykkedes, men haaber, at den ikke vil blive af lang Varighed, som Man overalt troer, at de Franske ikke ville overskride Ebro. Saasnart den franske Konges Tale ved de Deputerede Kammers Aabning var blevet bekjendt i Lissabon, blev det befalet den portugisiske Charge de Affaires i Paris at protestere imod det i samme antagne farlige Princip: at Ferdinands Antagelse af Konstitutionen er Grund til Krigen, og tillige at forlade Frankerig, saasnart den franske Armee betræder spansk Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
De hindringer, som hidtil have fundet Sted for Oprettelsen af en Traktat imellem Spanien og Portugal, og hvortil Grunden maa søges i den hyppige Ministerforandring, i Madrid, haaber Man vil snart være bortryddet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
Spanien. Kongen har alt igjen beqvemmet sig til at indsætte de forrige Ministre, og vilde nu den 10 eller 11 d. afreise, ikke til Bayonne, men til Sevilla, og Cortes først følge efter den 15de, hvilket Ophold skal være foraarsaget, ved de i Portugal ogsaa begyndte Uroligheder (see nedenfor). Dog skulde en Deputation udnævnes til at ledsage Hs. Majestæt. Regjeringen lader alle Kostbarheder indpakke, hvilket Alt bidrager til at forøge Utilfredsheden i Madrid. Man frygter endog for, at Kongens Eskorte, som bestaaer størstedeels af Militser, vil underveis blive angrebet af Jnsurgentere. J la Mancha og Valencia skal det heller ikke være saa roligt, og Udskrivningen her finde temmelig Modstand, hvortil kommer den værste Syge: at Kasserne ere tomme. Det er Udførelsen af denne Beslutning og Regjeringens Forflyttelse fra Madrid, som har sat den Pariser Journal des Debats saa meget i Harnisk, og som den paa sin Viis kalder Kongens aabenbare Fangenskab. Først skulde Hs. Majestæt efter bemeldte Journal have erklæret, at dette Skridt røbede Feighed, hvortil Ministrene svarede, det var deres Pligt at sørge for Statens Sikkerhed. Paa Monarkens Spørgsmaal: om Man da vilde bortføre ham imod sin Villie, skulde Justitsministeren have svaret: naar Cortes have befalet Regjeringens Forflyttelse, vilde jeg i Nødsfald ikke tage i Betænkning at underskrive befalingen til at bortføre Deres Majestætt, og for at give denne tragiske Scene des bedre Effekt, lader Journalisten, Ministrene ved Bortgangen nynne Tragala-Visen, medens den opbragte Monark fældte Taarer. Derpaa var det at Ministrene fik deres Afskeed. Siden skal Kongen, have været syg, og kunde derfor ikke selv aabne Cortes, hvor en Deputeret skulde have opkastet det Spørgsmaal: om det formedelst Kongens Sygelighed ikke maatte ansees fornødent at oprette et Regentskab, Den brittiske Gesandt Sir Court har befaling at følge Hs. Majestæt til sit nye Opholdsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
Til de mange underlige Rygter herfra hører endnu, at Rosas i Catalonien skulde være organiseret et Regentskab i Napoleon Ildens Navn af franske Rømningsmænd i Forening med piemontesiske og neapolitanske Flygtlinge, hvori Journal des Debats da strax vil finde et tilstrækkeligt Vidnesbyrd for, at den spanske Revolution, ikke ændser Legitimiteten og kompromitterer den franske Regjering. Jmidlertid have 8 fordums franske Officerer i de Madrider Aviser protesteret imod denne latterlige Beskyldning, med Erklæring: at deres eneste Hensigt har været og er: Menneskerettighedernes Seier og Tyranniets Undergang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
Portugal. Ogsaa her, hvor Man hidtil var forskaanet for Borgerkrigen, er Oprørsfanen pludselig plantet i Provindsen, Minho af Grev de Amarante, som alt med en Hob Militser og Bønder under Raabet: "Forfatningen og alle dens Tilhængere døe!" gjennemstreifede Braga, Villa Real o. fl. Steder. Det hele skal imidlertitid atter dære dæmpet af General Rego, og lykkeligviis blev Alt roligt i Oporto, hvor Gouvernøren strax udstædte en kraftig Proklamation til Folket og Soldaterne. J Lissabon erklærede Kongressen sig, ved første Efterretning om disse Optøier (som en Deputeret vovede at tilskrive den hellige Alliants, for permanent, og udnævnte en Kommission, paa hvis Forslag Man uden Ophold den 27 Februar vedtog, for et Tidsrum af 5 Maaneder at suspendere alle Formaliteter ved Rolighedsforstyrrernes Hæftelse, Huusvisitationer og mistænkelige geistlige eller verdslige Embedsmænds Afsættelse. Da Man besluttede at lade Dekretet herom sauktionere af Kongen inden 24 Timer, yttrede en Deputeret, at det ligesaa godt kunde skee om 3 Timer, hvortil en Anden bemærkede, det kunde Man rolig overlade til Kongen, som vist ikke vilde gjøre ufornødent Ophold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
Det skal iøvrigt være Geistligheden, som ogsaa her har udstrøet Oprørssæden iblandt Folket, hvilket Grev Amarantes heel lidenskabelige Proklamation gjør sandsynligt, da han skammer Portugiserne ud, fordi de ville lade sig styre af Frimurerne som Frankerig i sin Tid af Jakobinerne, og lader dem i Aanden see deres Monark og hans Familie halshugget, Fædrelandet svømme i Blod m. m., hvortil han da i det mindste har stræbt at gjøre Sit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
Den 14de toge Debatterne over det bekjendte Kreditiotum deres Begyndelse i Pairskammeret, hvor iblandt Flere Marskal Jourdan og Hertugen af Broglio talede derimod. Samme Dag aabnedes i de Deputeredes Kammer Forhandlingerne og Budget=Loven af 1821, hvis første Artikel strax blev antaget, da Jngen havde Lyst til at gjøre nogen Jndvending, som overalt, foruden General Sebastiani, kuns 6 Deputerede af den venstre Side havde indfundet sig. Kammeret afslog ogsaa at høre en Skrivelse fra den Deputerede Beslag, hvori han vilde melde sin Tiltrædelse til de 62 Deputeredes Protest. Pariser Blade meddele nu Slutningen af den Tale, hvori Hr. Manuel blev afbrudt, som er heel energisk. Blandt andet opholder han sig over Ministrenes Yttring, om den Fordeel af Krigen, at den vilde skaffe Frankerig en Armee paa 200,000 Md., som det forlængst burde havt, og gjøre en Ende paa det Formynderie, det har staaet under, i hvilken Anledning han spørger, om det skal være sandt, at der endnu gives hemmelige Traktater foruden den af 20 Novbr. 1815, og om det var derfor, at Hertugen af Richilien afslog den tilbudne Belønning for sine Tjenester, Latterligt fandt han det især, at begynde Krig, fordi Revolutionisterne over hele Europa eenstem. mig raabe paa Fredt, da dog alle Fornuftige ere enige om, at det første Kanonskud vil blive Signalet til en almindelig Brand, og Rolighedsforstyrrerne ikke kunde ønske sig bedre Leilighed. Utilfredsheden voxer allerede med hver Dag, og hvo kan slukke Branden, naar den engang har taget Overhaand, Ogsaa Ferdinands Raadgivere vare ubekymrede Aftenen før Stormen, som kuldkastede deres Magt, udbrød &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-24
Ved den sædvanlige Audients, som Deputationen fra Bourdeaux den 12 d. M. havde, tiltalede Hs. Majestæt den saaledes: "J Dag for 9 Aar siden saae De min Neven som Befrier; jeg haaber De snart ville see ham som Fredsstifter. Hertugen af Angouleme sagde: Deres Stad lider for Øieblikket; men jeg skal sørge for, at det ei varer længe." Monsjeurs Ord vare i kort og godt disse: "Adjen mine Herrer, til næste 12 Marts,