Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-20
Disse Manuskripter bleve fundne i en Ville nær ved Staden Herkulanum i Aaret 1753, i et meget lidet Værelse, hvorover man troer at der var et hvelvet Tag, hvorved disse kostbare Papyrus=Roller bleve conserverede. Nogle andre skulle være blevne fundne i samme Boelig i en Gang eller Portikus, som førte til Haven; om denne ogsaa havde et hvelvet Tag er ubekiendt; men den Tilstand, hvori de fundne Bøger befandt sig, giør det tvivlsomt. Jfølge Winkel manns Angivelse blev 800 Manuskripter fundne; efter Kanonikus Jorios meget grundige Undersøgelse bleve 1756 Manuskripter reddede af Ruinerne, foruden en stor Mængde andre, som bleve tilintetgjorte af Arbeidsfolkene, hvilke antoge disse Roller for Stykker Kul, ogsaa fik Stedet Navn deraf. - Man fandt disse Ruller opstillede i visse Afdelinger og Rammer langs med Væggene af Værelset, i Midten af dette var opført et Slags firkantet Søile af disse Bøger; Værelset hvori man fandt dem, havde et Gulv af Mosaik. Træet i disse Ruller smulrede strax hen, da det blev bragt i Luften, og Arbeidsfolkene begyndte først at formode, at Rullerne ikke vare simple Kul, da de lagde Mærke til hvor regelmæssige de vare dannede, og da de opdagede Bogstaver paa een af dem, som de brak over. - Udgravningen blev foretaget i en dyb underjordisk Gang, hvor Dagens Lys ikke kunde trænge ind. Det synes som at mange Ruller stode opret og andre laae horizontal, thi de vare beskadiget i begge Retninger. En lang Stribe ubeskrevet Papiir omgav Bogen istedetfor et Bind. Nogle syntes at have lagt nederst, og vare ved Fugtigheden blevne forvandlede til en haard og næsten forstenet Substants; man maatte aldeles opgive Haabet, om at kunne oprulle disse; thi de vare blevne til en en saa fast Masse, at Spidsen af en Naal kunde neppe trænge ind imellem Bladene; mange vare blyetunge. Bladene ere kun beskrevne paa den ene Side, undtagen i eet Tilfælde, hvori Papiret synes ikke at have været langt nok. Nogle Ruller vare aldeles blevne forvandlede til Støv, og naar man blæste paa dem, saa forsvandt Skriften. Jorio kalder dem Papyrus Aanderne. - Det synes som de latinske Manuskripter ere vanskeligere at oprulle end de Græske; thi af 2366 allerede oprullede Columner eller Fragmenter, ere kun 40 latinske. Længden af de græske Blade udgiør imellem 810 Tommer, en latinsk Rolle, som desuden er meget tykkere, er henimod 10 Tommer lang. J begge Sprogene ere Columerne eller Siderne af Skriftet skrevne i Bredden og danner, med Længden af Rullen selv en ret Vinkel. Man kan let forestille sig, at naar en Fugtighed har i flere Aarhundreder giennemtrængt Massen af et Bind, saa bliver ogsaa Oprullingen derved besværlig, at ofte gaaer et andet Lag lost istedet for det som er beskrevet. – Den berømte Engelske Chemiker Sir Humphrey David, som i nogen Tid gav sig af med at observere hvorledes det vilde lykkes med at opvikle Rullerne efter en nye Methode, som han havde opfundet, synes at have været af den Mening, at de ikke vare forkullede; men at deres Farve og Condensation var allene en Følge af Fugtighed. Ved hans Fremgangsmaade bleve Bogstaverne ingenlunde udslettede, som man har paastaaet; men disse, som man knap kunde kiende, bleve derved meget skarpere. Nogle af Manuskripterne vare saa vanskelige at oprulle, at naar man havde copieret de læselige Bladsider, saa maatte man ødelægge dem for at komme til de næste, og denne Operation udkræver saamegen Omhyggelighed, Taalmodighed og et saa eiendommeligt Talent, at hvo som seer derpaa og erfarer hvad der allerede er udrettet, vil vide at sætte Priis paa de dertil brugte Personers Fortieneste; imedens den flygtige Reisende vil beskylde dem for Dovenskab og Skiødesløshed. - Af Papyrus=Rullerne vare 371 hele, 61 vare næsten complette, og af 161 manglede omtrent 1/2 af hver Rulle. Man forefandt 1324 Fragmenter; men af 474 Ruller, vare blot den udvortes Form conserveret; man skar dem tvers over for at undersøge dem, og de indvendige Deele bleve ombygge ligen gjemte for maaskee i Tidens Følge at gjøre Brug af dem. Man har allerede gjort Forsøg, med 332 af dem, og af 542, som man tog udaf Reolerne, ere 210 hvormed Forsøgene ere lykkede; 127 ere for det meeste tilendebragte; men 205 som man har opgivet alt Haab om, ligge i Museet. Af nogle Manuskripter er kun Titelen bekiendt, som var skrevet med større Bogstaver. - En vis Papira forsøgte paa i Aaret 1786 at opvikle 3 Manuskripter; Sir Humphrey David skal have overladt hende 20 til Forsøg. 20 bleve sendte til England, hvori blandt dog nogle vare forstenede og ubrugbare. Hr. Sickler fordærvede nogle, som han forsøgte paa at opvikle.