JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Ved udtagen Høiesterets Hovedstevning af 17de April 1810, paaanken stanen til at kiendes uefterretteng at være, eller til aldeles Underkiense Tilsidesættelse og Forandring, en inden Kiøbenhavns Giæsteret, den lite April 1810, afsagt Dem, udi en Sag, betreffende en Handel og Contract, oprettet imellem Parterne den 24de Januarii 1810, om Husen, No. 142 paa Hjørnet af Frederiksborggaden og Nørre Vold hvilken Hani Citanten formener maae være aldeles ugyldig, fordi Sælgerne mangle komst til det kjolgte, og ikke kunne opfylde de indgaa de Vilkaar at 4de en Kapital stor 7600 Rdlr. af Kiøbesummen blive staaende i Eienommen, men efter hvilken de Jndstevnte imidlertid have sagsøgt Citanter, Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Jndstevnte ker Christen Møller bør, som Mandatarius for Forpagteren paa Grøn at betale et Afdrag paa Kiøbesummen af 1000 Rdlr. med videre. bierg Gaard i Sielland Jens Rasmussen til Citanterne Skoemagermester stent Johan Klink og Vertshuusholder Anders Benzen betale de paalvnte, i Følge den fremlagte, imellem Citanterne paa den ene og bemeldte lasmussen paa den anden Side, under 24de Januarii dette Aar, indungne Kiøbe=Contracts 1ste Post Litrid, til Betaling forfaldne 1000 de, med Renter 4 pro Centum, deraf fra Slevningens Datum den 3de i forrige Maaned, indtil Betaling skeer, alt under Forbeholdenhed at Kanternes videre Ret i sin Tid efter berørte Contract. Processens Om ninger ophæves. At efterkommes inden 3de Sølemærker, efter denne som lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Skoemagermester Arent Johan Klink og Vertshuusholder Anders Benzon, har ved udtagen Høiesterets Contra Stævning af 17de Maji 1810 indanket Giæsterets Dommen til Confirmation og Skiærpelse, samt yderligere Paakiendelse. Dom: Giæsterettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omdining for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som kabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Dito Dato. No. 189. Klingberg. - Kirstine Marie Beenich, afgangne Jsenkræmmer Ol Heinings Enke med Laugværge, og Elisabeth Dorothea Beenich med Curator, contra Jngen. Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Procurator Beyer, som beskikket Tilsynsværge for Frederich Brenich, Citantinderne har ved udtagen Høiesterets Stævning af 4de April 10 paaanket til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden nds Over= samt Hof= og Stadsrettens Skittekommission den 15de JaHarii 1810 afsagt Decision, udi en Tvistighed opstaaet paa Skiftet efter gangne Brygger Gottfrid Beenich og hans ligeledes afdøde Hustrue, Karie Callesen, betræffende Gyldigheden af et af bemeldte Frederich, benich under 21de April 1804 udstædt Affald, hvorved han erklærer at save faaet fuld Vederlag for den Arv, som kunne tilkomme ham efter hans og Citantindernes fælleds Forældte, fornævnte afgangne Brygger, Bernich og Hustrue, samt fraskriver sig al Ret til videre Arv efter bemeldte sine Forældre. Derom er ved bemeldte Decision saaledes eragtet for Ret: Det af Friderich Beenich under 21de April 1804, til hans nu afgangne Forældre, Brygger Gottfried Beeniche og Hustrue Marie Callesen udstædte Aftald, for den ham efter dem tilkommende Arv, bør være ugyldigt, og han altsaa være berettiget til, i deres Boe at erholde den ham, i Følge Loven efter dem tilkommende Arv, dog at der afkortes den Summa 8000 Rdlr. Dom: Citantinderne bør for Jndstævntes Tiltale i denne Sag fri at være.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Mandagen den 18de Junii. No. 62. Haagen, befalet. - Ole Olsen Søndre Rustad og Enken Marthe Erichsdatter, contra Mødte. Kammer=Advocaten paa Embeds Vegne, samt Schønheyder. - Sognepræsten Hr. Rynning. J den af Citanterne under 28de April 1809 udtagne Høiesterets Stænning, paaanses til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Aggershuus Stifts Qværet den 13de Junii 1808 afsagt Dom udi en Sag, betræffende : en under 13de Junii 1803, over en Deel af Ole Olsen Rustad, i Gaarden Søndre Rustads tilhørende Skov aavirket Tømmer, foretagen Arrestforretning, hvilket Tømmer Præsten Rynning formeentlig urettelig har anmeldt at være anvirket i Wingers Præstegaards Skov, med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Den under 13de Junii 1803 afholdte Arresforretning bør ved Magt at stande. J Salario til Kammer=Advocaten Statsraad Schønheyder betale Ol Olsen Søndre Rustad og Torchud Olsen 30 Rdlr., i øvrigt ophæves processens Omkostninger. Det idømte at udredes 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adsærd efter Loven. Ved den af Sorenskriveren over Soleur og Ondahlen, Albrecht Christopher Budde og Langrettesmænd, under 21de Junii 1806 afgivne Dom, er kiendt for Ret: Den fremlagte Arrestforretning af 13de Juni 1803, frafaldes, hvorimod Ole Olsen Rustad, bør for Actor Tiltale i denne Sag frie at være. Saa bør og Anmelderen Sognepræsten Hr. StawarRynning betale Ole Olsen Russtad det omtviistede Tømmers Værdie med 80 Rdlr. Sagens Omkostninger ophæves. Dommen opfyldes inden 25 Dage efter dens lovlige Forkyndelse, under Avlærd efter Loven. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salario til Kammer=Advocaten for Høiesteret betale Estanterne 40 Rdlr.; saa betale de og til Justitskassen som Tavende 1 Rdlr. Tirsdagen den 19de Junii. No. 126. Vilsted. - Skibs=Capitain Andreas Graae, contraSkibned - Kaperfører Peter H. Dahl.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Ved udtagen høiesterets Stevning af 29de September 1809 paaanker Citanten til Underkiendelse, Forandring og bedre Rets Nydelse, en e inden Tronhiems Stifts Overret den 10de October von at lagt Dom udi en Sag, betræffende 7226 Rdlr. 27 s., hvilken Sum tilligemed Ren 4 ter Citanten formener sig at tilkomme hos Kaperfører Dahl som Skadeserstatning i Anledning at dennes urigtige Forhold med at bemægtige sig og derefter at tilbageholde Citanten, førende Brigskib Trofast kaldet, paa dets Reise fra Finmarken til Tronhiem, hvorefter bemeldte Kaperfører t ved sit formeentlig lovstridige og egenraadige Forhold foranledigede dette Skibs med indehavende Ladnings Forlis m.v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Kaper=Capitain Peter H. Dahl og Skibs=Capitain Andreas Graae bør for hinandens Tiltale i denne Sag aldeles frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Ved den af Byefogden i Tronhiem, Auditeur Jonas Udbye, under 20de Maj 1808 afsagte Giæsterets Dom er kiendt for Ret: Contra=Citanten Kaper=Capitain Peter H. Dahl bør til Hoved=Citanten Koffardie Captain Andreas Graae betale den paastævnte Skadeserstatning for Brigskibet Trofast med indehavendes Forlig efter Afdrag af 152 Rdlr. 37 s., med den Summa Syv Tusinde To hundrede Tyve og Sex Rigsdaler 27 s. Hvor mod han kiendes berettiget til at erholde som Eiendom og frie Disposition det Skibet Trofast tilhørende og i Selsøevigen hos Skipper Jentoft beroende Jnventarium efter den fremlagte Liste No. 12. Processens Omkostnin er ophæves ; at fuldbyrdes og udredes 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Dom: Gienerettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at i den Citanten tilkiendte Erstatning bør afgaae Værdien af den i Skibet Trolast indladede Proviant, som efter uvillige Mænds Skiøn maae antages at være forbrugt til den 20de October 1807. Processens Omkostning for Stifts=Overretten og Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betalet Jndstævnte som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Onsdagen den 20de Junii. No. 13.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Schønheyder Jsenkræmmer Mathias Anker Heegaard, som Directeur for Raadvads Dams Fabrique, contra Klingberg. Jsenkræmmer Holcker Rosenkrantz Kruuse. Citanten har ved udtagen Høiesterets Stevning af 3de December 1809 paaanket deels til Confirmation, deels til Underkiendelse og Forandring, en inden Lands Over, samt Hof= og Stadsretten den 11te September 1809 a sagt Dom udi en Sag, betræffende 200 Rdlr. som Jndstavnte formeentligen er pligtig at betale til Udgivternes Bestridelse ved Raadvads Dams Fabriqve, i Følge Jnteressenternes Vedtægter med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Jndstævnte Jsenkræmmer H. Kruse bør til Etanten Jsenkræmmer M. A. Heegaard som første og kasseførende Directeur ved Raadvads Dams Fabriqve i Jægersborg Dyrehauge, betale Firesindstyve Rigsdaler, med Renter 4 pro Cento deraf fra 17de Martii dette Aar til Betaling skeer, men i øvrigt for hans Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Dom: Indstævnte bør til Citanten betale de omtvistede 200 Rdlr. med Rente 4 pro Cento deraf, fra 1ste April 1809, indtil Betaling skeer. Processens Omkostninger for begge Retter betaler indstævnte til Citanten, med 150 Rdlr.; saa betaler han og til Justitkassen for unødig Trette 24 Rdlr. og endvidere til samme Kasse 5 Rdlr. Torsdagen den 21de Junii. No. 207.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Mødte - Justitsraad og Høiesterets Advocat Jens Laasbye Rottbøll, i efter Kongelig befaling. Bilsted Berthe Bolette Olsdatter. contra Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 19de Junii 1810 paaanket til Stadfæstelse og Skiærpelse, en inden Christiansands Stifts Overret, den 30te Mai 1810 efsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Venne mod Indstævnte, der tiltales for 3die Gang begaaet Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Underrettens Dom bør, for saavidt paaantet er, ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Ved Underretsdommen, at sagt af Byefogden i Christiansand, Politiemester Thomas Lahl og Laugrettesmænd den 10de Mai 1810 er kiendt for Ret: Tiltalte Piger Berthe Bolethe og Olene Knudsdatter samt Konen Thone Endresdatter, bør samtlige arbeide i Christiansands Tugthuus, den første sin Livstid, den 2den i 6 Maaneder og den 3de i 2 Maaneder, samt desuden en for alle og alle for een, betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvorunder Actors og Defenfors Salarier billiges den førstes med 8 Rd. og den sidstes med 5 Rd. At efterkommes under Ovrighedens nærmere Foranstaltning. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Dito Dato. No. 192. Jngen - Gaardfæsterne Peder Due, Ole Madsen, Jørgen Henning sen, Hans Edvardsen og Marquer Petersen, contra Schenbeyder - Kammerjunker Friderich Julius Christian v. Bertouch. J den af Citanterne under 16de Marts 1810 udtagne Høiesterets Hovedstevning, paaankes enten til at kiendes uefterrettelig at være, eller til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden LandsOver= samt Hof= og Stadsretten, under 15de Januar 1810 afsagt Dom udi en Sag betræffende Smaarædsler, som Jndstevnte deels efter et forlig af 23de Januar 1808, og deels efter Fæstebrevene formeentligen affordrer Clanterne. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Den udtagne Stevning afvises. Processens Omkostninger betale Citanterne beter Due, Ole Madsen, Jørgen Henningsen, Hans Ewardsen og Marquet Petersen, en for alle og alle for en, til Jndstevnte Kammerjun er Bertouch med 20 Rd. Saa betale de og paa lide Maade til Justitskassen for undig Trette saa meget som Dom og Segl koster. Endelig forbeholdes Kongens Kaffes Ret i Anledning af, at den i den fremlagte Doms Ar fra Pagina 4151 indførte Protocol Udskrivt ei findes skreven paa rigtig stemplet Papiir. Det idømte udredes inden 8te Uger efter denne Dom lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Ved den inden Fugelse Herredsret af Herredsfogden Cancellieraad, Landvæsens- og Forligelses=Commissair, samt Byefoged Frantz WogeliutKlein, under 29de Novbr. 1808 afsagte Dom er kiendt for Ret : Pede Due, Ole Madsen, Jørgen Henningsen og Marquer Due af Ringsebølle, har hver for sig at levere deres resterende Smaae Redsel til Mortensdag dette Aar 1/3 Lam, 1 Gaas, 12 Hone og 3 Æg. Hans Edardsen af Lundegaarde i Lam, 3/4 Gaas og 1 Høne, de hele Stykker in Natura og Brøk delene med Penge efter Landpriserne, efter uvillige Mænds Skiøn. I denne Sags Omkostning betaler enhver for sig 2 Rd. Alt at efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Nam og Execution. Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret betale Citanterne en for alle og alle for een til Contra Citanten med 100 Rdlr.; saa betale de og paa lige Maade til Justitskassen for paadig Trette 200 Rdlr. og endvidere til samme Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Fredagen den 22de Junii. No. 56. Rottbøll - Kiøbmand Beatus D. Erboe. contra Klingberg - Skibs-Captain Henrich Parr.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Mødte - Justitsraad og Høiesterets Advocat Christian Klingberg, efter Kongeles befaling, Rottbøll Anne Hovelsdatter Kr gebergeie. contra Actor har ved udtagen høiesterets Stevning af 20de Junii 18te paaanket til Stadsæstelse, Skiærpelse og videre Paakiendelse en, ind Aggershuus Stits Overret, under 9de April 1810 afsagt Dom, udi er Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, mod Jndstevnte, der tiltales for at have, paa en vedragersk Maade, tilvendt sig et Lam. Derom er ved fornævnævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Anne Hovelsdatter Kabeverge Eie bør arbeide 2de Maaneder i Christianias Tugthuus, saa bør hun og betale samtlige af denne Sag lovlig flydendende Omkostninger. At fuldbyrdes efter Øvrighedend videre Foranstaltning.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Ved den af Sorenskriveren over Torn. Wardahl og Boril, Laur Weidemann, under 20de Februar 1810, afsagt Dom, er kjendt for Re Tiltalte Anne Hovelsdatter, Kragebergs Eie, bør hensættes til 10 Maaneders Arbeide i Aggershuus Stifts Tugthuus, saa betaler hun og alle af denne Action lovlig gaaende Omkostninger, og deriblandt Dietpenge til Actor Foged Flor 2 Rdlr., samt Salarium og Diet til Defer for Procurator Sommerfeldt 11 Rdlr. 2 Mk. Straffen fuldbyrdes efter Øvrighedens Foranstaltning, og Omkostningerne udredes inden 15 Dags efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Nams Tvang. Dom: Stifs Overrettens Dom bør ved Magt at rande.
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Dito Dato. No. 61. Ingen - Niels Nielsen Ulleren, Jngen - Ole Nielsen Ulleren. contra,
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Cllanten har ved udtagen Høiesterets Stevning af 22de April 1800 paaanket til aldeles Underkiendelse, Forandring og bedre Rets Nydelse en inden Aggershuus Stifts Overret den 3die October 1808 afsagt Dom udi en Sag, hvorunder Jndstævnte indtaler sin og Børns formeentlige Odels- og Løsningsret til halve Gaarden Ulleren af Skyld 1 Skpd. 1 Lpd., Tunge, imod Løsnings Sum 4000 Rdlr., m.v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for : Indstævnte Niels Nielsen Ulleren, bør til Lovens første Fardag og 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Udkastelse at fravige og ryddeliggiøre valvGaarden Ulleren, af Skyld 1 Skpd. 1 Lpd. for Apellanten Ole Nielsen, Ulleren paa egne og Børns Vegne, imod Løsnings Summa 4000 Rdlr. Forbedringer og Forringelser forbeholdes Parterne efter lovlig Omgang, Processens Omkostninger for begge Retter ophæves,
Berlingske Tidende, 1810-11-30
Ved den af Sørenskriveren over Eger, Sigdahl og Modum, Justitsraad de Stockfleth og Meddomsmænd under 11te November 1807 afsagte Dom er kiendt for Ret: Niels Nielsen Ulleren bør, for sin Broder Ole Nielsens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Citanten, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til Vor Frelseres Kirke paa Christianshavn, førend det tillades ham med denne Saa at gaae i Rette; og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen, og ei tillades videre derpaa at tale.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Paris, den 19de November. Moniteuren for i Dag indeholder det Keiserlige Dekret af 12te No. vember om Walliserlandets Jndlemmelse i Riget, og dernæst følgende Proclamation : Beboere af Wallis!
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Hs. Majestæt Keiseren af Frankrig og Kongen af Jtalien har paa Pe lagt mig, i hans Navn, at tage Walliserlandet i Besiddelse; jeg kommen med Tillid at bekiendtgiøre Repræsentanterne for Eders Regiering min Souverains Hensigter, som fra nu af ogsaa er Eders Souverain, og paa hvis Velvillie J allerede have oppebaaret Prøver, Af stor Jndflydelse er detfor de Dales Velfærd, som J beboe, at denne mægtige Monark har besluttet at fæste sin Opmærksomhed paa et Land, hvis svage Hielpe midler intet formaae uden ved at vorde understøttet af en stor Magt, der styres af et Overhoved, som intet Offer sparer for sit Folks Lykke. Hs. Majestæt Keiseren og Kongen forener Eders Skjebne med det store Riges Skjebne. Allerede anseer han Eder som gode og brave Franske, og Alt synes at vise, at J fortiene dette hæderlige Navn. R. gion, Sprog, topographisk Stilling nærmede Eder allerede til os; Eders militaire Caracter og Eders udviste Tienester, Eders Frimodighed og Redelighed ere mig sikker Borgen for, at J ville fortiene s. Majestæts Godhed og faderlige Forsorg. Brave Walliserlandets Beboere, Sætter Eders Liid til Hs. Majestæts Sindelag, og værer ligesaa stolte som iversyge over den Straale i af den franske Hæder, som snart skal skinne omkring Eders Hoved. Hovedqvarteer Sion, den 14de November 1810. Divisionsgeneral, Rigsgreve, Commandant over de franske Tropper i Wallis, Cæsar Berthier. Statsraadet til Civil- og Justits=Betienterne samt Walliserfolket. Kiere Medborgere!
Berlingske Tidende, 1810-12-03
De politiske Forhold og Landenes topographiske Beliggenhed, som giøre Udslag i Folkenes Skjebne, og som have forandret de europæiske Staters Bestemmelser, førte vort Fædrenelands Forening med Frankrig, med sig. Hs. Excellence, Div sionsgeneral, Rigsgreve Cæsar Berthier, er kommen for at forkynde Senatet, at han, i Hs. Majestæt Napoleon, den Stores, de Franskes Keisers og Jtaliens Konges Navn, tagen Wallis i Besiddelse. Saalænge vort Lands Uafhængighed kunde vedvare, have vi anvende alt for at vedligeholde hiin mægtige Monark Velvillie, hvem vi skyldte samme; og vi see med Fornøielse, at vor nye Bestemmelse ikke har sin Oprindelse fra Forandring i hans Sindelag imod os. Nu, da alt om os en forvandlet, kunde vi ikke andet end give efter for Omstændighedernes Magt, og have erklæret den commanderende General at Walliserne som Undersaatter, ville nære den samme Troskab og Hengivenhed for Hs. Keiserl. Kongl. Majestæt, hvilken de have viist som hans beskyttede Folk. Den Rolighed I have iagttaget ved Forventningen af de indtrædende Begivenheder, er en sikker Borgen for Eders Underkastelse, og vi kunne ei noksom opmuntre Eder til, ved Viisdom og Føielighed i Fremtiden at fortiene vor ophøiede Souverains Velgierninger. Ved de forandringer som foregaae med os, ville J som vi med særdeles Fornøielse bemærke Valget af den General, som Hs. Majestæt har betroet Commandoen Walliserlandet. Navnet han bærer, Agtelsen hvormed han beærer os den Jnteresse han tager i vor Forfatning, den Veivillie han lægger for Dagen imod os, hvorpaa vi i hans Proclamation finde Beviser, ere et kosteligt Pant paa Hs. Majestæts faderlige Hensigter, og hans Repræsentants gunstige Sindelag.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
(Statsraadet bekiendtgjør endvidere, at der for det første ingen Forandring skal giøres i Landets Bestyrelse, og at Embedsmændene skulle vedblive at besørge deres Embeder.) Sion, den 14de November 1810. Undertegnet. Over Bailly, Præsident i Statsraadet. Baron Stockalper.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Af en anden Bekiendtgiørelse fra Statsraadet seer man, at de bekræftede Autoriteters første Forretning har bestaaet deri, at udnævne en Deputation, for at nedlægge Walliserfolkets og dets Regierings Hylding for Hr. Majestæt Keiserens og Kongens Trones Fødder. I Hovedqvarteret Beres, den 27de October 1810, Dags-Befaling: Armeen vil med Bedrørelse erfare, at GeneralSenarmont, der en Chef commanderede Armeens Artillerie, har endt sin Løbedane for Cadix. Denne hæderlige og agtværdige General visiterede de frygtelige Værker, som det første Armeecorps har oprettet, da en fra et fiendtligt Skib kastet Haubitskugle traf ham paa Brystet. Det samme Skud kastede ogsaa Hr. Oberst Dagennes, General-Directeur, over Artillerie=Parken, tilligemed Hr. Capitain Pinondelle til Jorden; begge vare udmærkede Officerer. Keiseren vil vist beklage General Senarmonts Tab. Hans Majestæt havde ingen Undersaat, der opfyldte sine Pligter med større Hengivenhed. Alle hans Tanker vare rettede paa Tienesten, paa de Keiserlige Vaabens Ære og paa Videnskabens Fuldkommengiørelse i det berømte Corps, hvoraf han var et af de værdigste Medlemmer. De Æresbeviser som tilkomme General Senarmonts Rang, skulle vises ham ligesaavelsom Oberst Dagennes og Capitain Pinondelle. General Senarmonts Hierte bliver indbalsameret, for at føres til Frankrig, at den Bestemmelse, der kan blive taget med det, som Hs. Majestæt vil befale. Hr. Brigadegeneral Deboville er udvalgt til provisorisk at commandere Armeens Artillerie, og Hr. Bataillonschef Lignim, for at bestyre Hoved-Artillerie=Parkens Directeurs Forretninger, indtil Hs. Majestæt faaer begge disse Pladser besatte. Det betydes de Herrer Generaler og Overofficerer ved Artilleriet, som ere ansatte ved Armee=Corpserne eller Artillerie=Directionerne i Spanien, at adlyde og lade adlyde de befalinger, som General Deboville maatte give dem i Tienesten. Undertegnet. Marschal, Hertug af Dalmatien.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Paris, den 22de November. Ministeren for det Indre har paalagt Handelskamrene at underrette Kiøbmændene, hvorledes det er Keiserens Hensigt, ikke længere at lade de til Lands kommende levantiske Vare gaae Veien giennem Tydskland, men at de alle skulle transporteres gjennem Jllyrien og Jtalien. Den franske Handel vil finde Fordeele derved, fordi Transportens Priis, efter de gjorte Beregninger, er ringere giennem Jllyrien end over: Wien Der er allerede taget Forholdsregler for, at Handelen paa denne Ve kan have den fornødne Sikkerhed, saavel i Paskalikerne som i Bosnien. Tillige skal Transittolden i Jllyrien og Jtalien meget nedsættes. En offentlig Efterretning i den officielle Journal af 27de Septbr. har betegnet den Vei, som man har at giøre igiennem Bosnien, og angivet den sædvanlige Fremgangsmaade ved Overgangene fra Salonich til Skrub, i Corai og Cotaniza.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Det vil nu være en Nødvendighed, at Handelstanden bidrager sit til Monarkens velgiørende Hensigter, og at Transiten giennem Tydske land ophører, saa snart som Tingenes Natur tillader det. Den levantiske Bomuld vil blive den vigtigste Gienstand for denne Transit. Særegne Licentser, som ere uddeelte i Havnene ved det middellandske HaTilladelser der ere givne Stæderne Marseille, Genua og Livorno til Fordeel for græske, ottomanske og barbariske Skide have den Hensigt at mangfoldiggiøre Bomuldens Veie til Søes. Denne Vei og den giennem de illeriske Provindser ville om kort Tid være de eneste til ladte, og man kan forudsee, at der vil komme en Tid, da Strasburgt, Port vil være tillukt, og Bomulden kuns kunne komme ind ved Told stæderne Verceil og Pietra Male. Handelstanden maae derfor strax knytte Forbindelser med Salonichi og Triest, saavelsom med de øvrige Mellempuncter indtil den franske Grændse. - Hs. Excel. giver Kiøbmændene i Tide denne Efterretning, for at de saasnart som muligt, kunne lade deres Forraad af Bomuld føre til Foden af Alperne, og derpaa til Sommer bringe saa meget over Alperne, som er nødvendig for denne Sommers og den derpaa følgende Vinters Fornødenheder, - Hs. Majestæt Keiseren ver den 19de dennes uden Ledsagere tilstæde paa Mynten, hvor, efter Sigende, dagligen præges over en halv Million Guld-og Sølv Penge.
Berlingske Tidende, 1810-12-03
Den 23de November. Moniteuren for i Dag indeholder ne officielle Depescher fra Hertugen af Eslingen. Samme ere daterte Alenquer og Torres Vedras, den 4de November. General Foy er ankommen til Paris fra Armeen i Portugal, som han forlod den 4de November. Engellænderne holdt sig den Gang endnu i deres Forskandsninger. Den franske Armee var vel forsyn, med alt.