JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Magistraten er tilhændekommet Hs. Majestæts allerhøieste Reskripaf 31te f. M., saaledes lydende: Det er allerunderdanigst bleven Os foredraget, at det hidtil ikke i Slagterlauget har været brugeligt, at en Dreng, efter udstandne Læreaar, aflægger nogen Prøve paa sin Duelighed, forinden han indskrives som Svend, eller at den Svend, der vil nedsætte sig som Mester, ved noget Mesterstykke beviser, at han har de til Haandværkets Drivt nødvendige Kundskaber og Færdigheder, samt, at denne Mangel har til følge, at mange uduelige Drenge blive indskrevne som Svende, og, at der lige. ledes nedsætte sig Mestere, der hverken ere istand til at oplære andre i Haandværket, eller selv at forestaae et Slagterie. Vi ville derfor i Liighed med hvad der ved andre Lauge finder Sted, for Fremtiden allernaadigst have befalet, at ved Kiøbenhavns Slagterlaug en Dreng, forinden han maa indskrives som Svend, ved Svendeprøve, og en Svend, forinden han maa optages som Mester, ved Mesterstykke, skal bevise sin Duelighed saaledes: a) At den, der attraaer at indskrives som Svend, i Older mandens og Oldgesellernes Nærværelse, slagter en Oxe, en Kalv, et Lam, og hvis han er udlært hos en Svine slagter, tillige Slagter og skolder et Sviin, hvilke Kreature blive at levere af Mesteren; befindes Prøven slet, antages den ikke, og Drengen maae endnu i et Aar ikke indskrives som Svend; ligger Skylden til hans Udduelighed hos Mesteren, bor denne i Følge Forordningen af 21de Martii 1800, §. 16, bøde 50 Rbdlr. S. V. til Stadens Fattigvæsen, men i andet Fald er han angerløs. b) At den der vil være Mester, ikke blot slagter de foran under Lit. a ommeldte Kreature, hvilke ved Mesterstykke leveres af Oldermanden, men tillige ansætter samme i Vægt; befindes Vægten feilfuld angiven indtil i det mindste et Lispd. Over= eller Undervægt paa en Oxe og 6 Pd. paa en Kalv, et Lam eller Sviin, imodtages Svenden ikke som Mester i Lauget endnu et halvt Aar. Prøven bedømmes af Oldermanden og 4 af ham udnævnte Mestere under Eders nærmere Paakiendelse i fornøden Tilfælde. Derefter J Eder allerunderdanigst have at rette, og Vedkommende sligt til Efterretning at tilkiendegive. befalende Eder Gud Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved kundgjøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 8de September 1815. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Hs. Majestæt har under 23de f. M. allernaadigst resolveret: at det mindste Indskud til det herværende Lotto maae fastsættes til 16 Rigsbankskilling Navneværdie paa en Seddel, som tager sin Begyndelse med den 894 Wandsbeks Trækning den 26de September først kommende; hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
General=Lotto=Directionen.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret. Den 17de August er GeheimeConferentsraad D. Penz fra 1ste Januari 1816 af, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra sit Embede som Stiftamtmand for Aalborg Stift og Amtmand for Aalborg Amt, og i hans Sted er under 2 2den September, Geheime-Conferentsraad og Directeur for Øresunds i Toldkammer F. Moltke, Ordenssecretair, Ridder af Elephanten, 6 Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, udnævnt til Stiftsamtmand og Amtmand for fornævnte Stift og Amt fra næste Aars et Begyndelse af. Den 5te September er Lieutenant og Landinspecteur i Oxholm udnævnt til Medlem af Tiende-Commissionen for Kiær, i Fleschum, Hellum og Hindsted Herreder i Aalborg Amt.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Politiedirectøren i Kiøbenhavn giør vitterligt: "At uagtet Politie=Placaten af 13de November 1810 advarer imod adskillige Gade=Uordener, som begaaes af Drenge, og derhos indskiærper saavel disse, som Forældre og Foresatte, de i saa Henseende i udstædte Anordninger, saa erfares dog, at disse dagligen overtrædes i derved, at saavel Haandværksdrenge, som andre Børn, hvorfra de, der besøge Skolerne, ikke ere undtagne, tillade sig flokkeviis at om streife i Gaderne, og at forfølge hinanden indbyrdes med Støy og 1 Skrig; ligeledes vedbliver den Uskik at trække med de saakaldede Drager, saavel i Stadens Gader, som i Forstæderne og ved Veiene nærmest Staden, hvorved Heste blive skye og løbske, Vinduer og Gadelygter ituslaaes m.v. Disse og flere Uordener, saasom: Steenkasten, Pidske-Smelden, Boldspil, Vands og anden Ureenligheds Forplantelse og Udbredelse med smaae Haandsprøiter hindre Passagen og forstyrre den Orden, som absolut bør finde Sted, foruden at Skade derved ofte forvoldes. Bygninger, Porte og Dørre vanzires ofte ved Ridse af Knive eller andre Jnstrumenter, eller ved Paaskrifter og adskillige, tildeels endog usædelige, Figurer, saavelsom ved den utidige i og skadefrøe Brug, som Maler-Drengene giøre af Farver i Forbigaaende. Slige Overtrædelser af Anordningerne maa især tilregnes de Paagjældendes Forældre og Foresatte i Medhold af Forordningen af 22de October 1701, 2den Post, 3die Capitel 4de F., hvilket Lovbud, sammenholdt med senere Anordninger, jeg nødsages til at bringe i Udøvelse saaledes: at de Drenge, som antræffes i ovenmeldte eller lignende Uordener, blive anseete med korporlig Straf, og deres Forældre eller Foresatte uden Undtagelse med Mulkter, thi det staaer allene i disses Magt at have nøie Tilsyn og Control med deres Lærlinge og Børn.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Da det er enhver god Borgers og Jndvaaners Pligt at bidrage til mueligste Orden, og jeg har de umiskiendeligste Beviser paa Velvillie, saa er det ikke uden Grund, at Politiet venter Bistand i ethvert forekommende Tilfælde, om det end ikke øieblikkelig kan være nærværende. Sluttelig bringes den 21 i Placaten af 3die December 1755 i Erindring, da Politiet ikke kan undlade at straffe de Forældre, der vise den utilgivelige Skadesløshed at lade smaae Børn gaae paa Gaaden uden Opsigt. Kiøbenhavns Politiekammer, den 13de September 1815. O. H. Hvidberg.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Politiedirectøren i Kiøbenhavn giør vitterligt: At uagtet de forskellige Politie=Love, i Særdeleshed Forordningen af 10de Januar 1685 og Placaterne af 28de Januar og 10de October 1780 m. fl., nøiagtigen bestemme det fornødne i Henseende til Kiøren og Riden i Kiøbenhavn og paa dens Grund, saa erfarer Politiet dog, at de i den Henseende udgangne Anordninger dagligen overtrædes; Jeg finder mig derfor beføiet til at bringe følgende Bestemmelser i alle Vedkommendes Erindring: 1) Jngen Arbeidsvogn eller Slæde med Læs maa kjøre stærkere end Fod for Fod, og al anden Kiørsel skal skee i en liden maadelig Trav, eller, som det kaldes, Luntetrav, hvilket ogsaa de hertil Staden indkommende Bønder, under deres Ophold her, ere pligtige at holde dem efterrettelig. a) Jngen Ridende maae passere Gaderne uden i Skridt, eller i det høieste en liden maadelig Trav, og føres een eller flere Heste ved Haanden, da maa der ikke rides uden Fod for Fod, ligesom heller ikke saadanne Heste maa løbe løse bag efter den Ridende. 3) Enhver Kiørende og Ridende er pligtig, for at forekomme Skade, at anraabe de Personer, som maatte ved Færselen være ham i Veien, og maa ingen af Modtvillighed kiøre fra den ene til den anden Side af Gaderne for at hindre Andres Forbikiørsel, hvorimod Enhver skal fortsætte Veien saameget mueligt ligefrem, og altid, ved Møde af andre Kiørende og Ridende, til høire Side af Gaden. 4) Naar Vogne eller andet Kiøretøi nødvendig maa holde paa Gaaden, ved Port, Dør, eller Pakhuus, da skal Kudsken kiøre saanær Rendestenen som mueligt, og saaledes at hverken Kiørselen paa Gaden, eller Gaaendes Passage paa Fortouget forhindres. 5) Ligeledes skulle Vognene ved Kirkerne holdes nær sammen, og Kudskene være pligtige til, uden Hensyn til hvem de tiene, at følge den vedtagne i Almindelighed foreskrevne Orden, samt derhos at adlyde de særskilte befalinger, som Politiet paa Stedet maatte finde fornødne. Overalt skal Passagen igiennem alle Kirkeporte og Laager altid være frie, og Gaderne være fremkommelige for andre Vogne. 6) Jngen fraspændt Vogn eller andet Kiøretøi maa under hvilketsomhelst Paaskud, Nat eller Dag, findes henstaaende paa Gaden, være sig kort eller lang Tid; heller ikke maa Amagere, Bønder, eller Andre, lade deres Vogne, med eller uden Opsigt, holde fra De som forsee sig herimod, vil blive anseete enten med corporlig Straf, eller Mulkt, foruden Skades Erstatning og Douceur til Anmelderne, alt efter Omstændighederne.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Ligesom der fra Politiets Side vil blive foranstaltet det nøieste Tilsyn med denne Placats Overholdelse, saaledes maa jeg anmode Enhver, som bemærker slige Uordener, om at bidrage til, at de Skyldige kunne blive dragne til Ansvar, i hvilken Henseende anmærkes til Lettelse for Anmelderne, at Arbeidsvognene her i Staden, ere i Almindelighed betegnede med Bogstaver og No., saa at Opgivelsen deraf til Politiet vil som oftest være tilstrækkelig til videre at forfølge Sagen imod de Paagieldende. Kiøbenhavns Politiekammer, den 14de September 1815. O. H. Hvidberg.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Mandagen den 11te September 1815 er ved det 62de Lotteries 5te Classes Trækning 1ste Afdeling udkommen i N. V. med høie Gevinster følgende Nummere: No. 17844, 50 Rbd. hos Hr. Brorson. 3750, 100 Rbd. hos Hr. Jnspecteur Bie. 16567, Frilod, Præmie 1000 Rbd. hos dito 18056, 50000 Rbd. hos Madam Busch. 14078, Frilod, Præmie 1000 Rbd. hos Hr. Hanche i Thisted. 23016, 250 Rbd. hos Hr. Jnspecteur Bie. 23984, 250 Rbd. hos dito. 18255, 100 Rbd., hos Madam Busch. 15364, 50 Rbd. hos Hr. Jnspecteur Bie. 20427, 100 Rbd. hos Hr. J. Jacobsen. 17245, 50 Rbd. hos Madam Collin. 13281, 5000 Rbd. hos Hr. Bendsen i Horsens. 15075, 50 Rbd. hos Hr. Jnspecteur Bie. 17297, 50 Rbd. hos Mad. Collin. 1693, 100 Rbd. hos Hr. Krigsraad Gleiss. 19776. 100 Rbd. hos Hr. Jnsp. Bie. 9163, 500 Rbd. hos Hr. Herredsfoged Svendsen i Nakskov. 2144, 100 Rbd. hos Mad. v. Halle. 13130, 50 Rbd. hos Hr. Hansen i Hiørring. 3720, 50 Rbd. hos Hr. Jnspecteur Bie. 14870, 100 Rbd. hos Hr. Justitsraad Splittorff. 22133, 1000 Rbd. hos Hr. Hofbogtrykker Møller. 13273, 100 Rbd. hos Hr. Bendsen i Horsens. 5889, 100 Rbd. hos Hr. Olsen i Rendsborg. 1344, 50 Rbd. hos Hr. Hartvig. 13534, 50 Rbd. hos Hr. Leerhøi i Nykiøbing paa Mors. 5770, 50 Rbd. hos Hr. Jnspecteur Bie, 627, 50 Rbd. hos Hr. Krigsraad Gleiss. 23284, 50 Rbd. hos Hr. Jnspecteur Bie. 17214, 50 Rbd. hos Mad. Collin. 3755, 50 Rbd. hos Hr. Jnspecteur Bie. 3146, 100 Rbd. hos dito. 5611, 100 Rbd. hos Hr. Krigsraad Gleiss. 9509, 50 Rbdlr. hos Hr. Gigengach i Mariboe.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Det er sædvanligt at høre Klager fra de Handlende over Assurandeurernes Mistillid til de Beviser om Skader, hvilke forelægges disse. De Handlende bebreide jevnligen Assurandeurer, at de villigen modtage Præmier, men vranqvilligen erstatte Skader og derfor søge at opfinde enhver Tvivl mod Havarie=Documenternes Sandhed og Rigtighed.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Efterstaaende Factum viser, at Assurandeurerne maae være beføiede til at mistænke endog de i Formen ordentligste Beviser. Enhver billig Mand vil uden Tvivl, efter at have læst det, undskylde Assurandeurernes Betænkeligheder.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
J forrige Aars December Maaned blev for norsk Regning forsikkret Skibet Fortuna, ført af Skipper Peter Omundsen, fra Grangemouth i Scotland til Flekkefiord, for 10,000 Rbdlr. ved Assurance-Compagniet og for 10,000 Rbdlr. hos de private Assurandeurer her i Staden. J Februarii Maaned dette Aar indleveredes til Assurandeurerne et Document, der var aldeles lovformeligt. Dette var en Søeforklaring og Protest aflagt den 19de December f. A. for Notarius, Publicus i Leith i Scotland af Skipper Omundsen, hvorunder han udsagde, at han med sit Skib i bedste Forfatning var seilet den 10de December f. A. fra en Havn i Scotland, at han havde fortsat Reisen til den 12te om Natten, da han i Mørke og Sneefog blev paaseilet af et Skib i Søen, hvorved hans Skib saaledes blev beskadiget at han og Mandskabet maatte redde sig i Baade og forlade Skibet Fortuna, der sank 20 Minuter efter, omtrent 15 hollandske Mile fra Land, at han ei kunne faae Kundskab om hvilket Skib, der paaseilede i ham og at den ene Baad med de af Skibet Fortunas Mandskab, som deri havde reddet sig, ei siden er blevet seet, hvorfor han formeligen protesterede. Denne Søeforklaring er derefter beediget den 22de December 1814 af Skipper Peder Omundsen, Styrmand Andreas Aslagsen og Matroserne Berent Gabriel og Abraham Olsen for Mai gistraten i Leith. Assurandeurerne vare i Begreb med at anvise Skades Erstatning. Rhederne, Kiøbmændene i Flekkefiord B. Soland og J. Lassen, til3 skreve under 14de Marts d. A. deres Correspondent her i Byen et e Brev, hvori de meldte, at de ved Skipper Omundsens Hiemkomst vare blevne underrettede om, at Omstændighederne ved Skibets Forliis er vare gandske saaledes, som opgivet i Protesten, men at man havde a halet Skibet Fortuna op paa en Banke for at finde en Læk, der kunde høres under Vandet, at Skibet ved Vandets Fald skreed ned af Banken, brækkedes derved i Stykker, lob fuld af Vand og maatte g sælges, som udueligt, ved offentlig Auction, hvorved det kun udt bragtes til F. 206 10 St., hvorefter de nu overdroge til deres Commissionairer at afhandle Assurancen paa bedste Maade. Da dette t Brev indleveredes til Assurandeurerne, indeholdt disse med at anvise Erstatningen. De Efterretninger, som Assurandeurerne senere have indhentet fra Leith melde, at Rhedderen Lassen selv var gaaet med Skibet Fortuna fra Norge for at gaae til Frankerig, at en i Søen opkommen Læk nodsagede Skipperen til at anløbe Fiorden ved 1, Leith, at endeel af Lasten blev udlosset, men at Skibet med Resten af Ladningen fank strax inden for Havnen, at den blev solgt, da J. Skibet var udygtigt til at gaae til Søes, at Skibets Skrog og Master derefter blev solgt paa offentlig Auction for L. 206 St., men at Seilene bleve afsendte i Briggen Anna Maria til Mandahl og at alle disse Foranstaltninger skeete efter Kiøbmand Lassens Ordre. Assurandeurerne i Kiøbenhavn have besluttet ikke at tegne Assurance paa Skibe tilhørende Kiøbmændene B. Soland og J Lassen i Flekkefiord eller førte af Skipper Peter Omundsen. De Deputerede til Skadernes Opgiørelse ved det Kongelige octroyerede Søe-Assurance-Compagnie i Kiøbenhavn, den 6te September 1815. Krieger. Klingberg.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Skuespel. Søndagen den 17de September, Kl. 3, bliver paa det Kongl. Hoftheater, opført: Landsbypræsten, nyt Stuespil i 3 Acter af Fester, oversat ved Hr. R. T. Bruun. Billetter til hele Loger, Pladsloger, Parket og Parterre bekommes paa Forestillingsdagen, i Forsalen til Skuespilhuset paa Kongens Nytorv, fra Kl. 11 til 1, samt ved Indgangen til Hoftheateret, som aabnes Kl. 6.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Ved Tallotteries 941 Trækning i Altona udkom: No. 43. 40. 8. 46. 88.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Kiøbenhavns Torvepriser, den 15de September. Rug, Td. 17 Rbdlr. a 18 Rbdlr. Hvede, Td. 25 Rbdlr. a 26 Rbdlr. Byg, Td. 7 Rbdlr. a 8 Rbdlr. Havre, Td. 4 Rbdlr. 3 Mk. a 5 Rbdlr. 4 Mk. Ærter, Td. 12 Rbdlr. a 13 Rbdlr. Røget Flesk, Lpd. 100 Rbdlr. 3 Mk. a 11 Rbdlr. 3 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 7 Rbdlr. 2 Mk. a 8 Rbdlr. Ved Hr. J. Cadovius Grav. Sørgende staae en elsket Mage med en tre og en halvaarig Søn ved Di Vaare og stirre paa Dit afsiælede Legeme, følende tungt Tabet af den bedste Mand og Fader. Dette Tab føles ogsaa dybt af de mange Fattige hvis tro Talsmand og Støtte Du var, ogsaa jeg der nød Din hele Fortroelighed i Din Kones Fraværelse og der for bestandig var tilstæde hos Dig til Dit sidste Aandedræt, savner i Dig en troe Ven og Velgiører. Mindet om Dit ædle et pierte og Din retskafne Vandel skal derfor aldrig udslettes hos mig og alle dem der forstøde at paaskiønne Dit Værd, Dit Støv hvile i Fred! berg, reen. Henrich Vilheln Clausens Død i Kiøbenhavn. Om var hans Siæl, og han var Venskab tro - hans Liv var Fryd, hans Død var RolF. H. Guldberg. Det skiønneste og varigste Minde jeg kunde plante paa Din Grad, ædle hensovede, fandt jeg i disse, ligesaa skiønne, som paa Dit hele Liv og Vandel saare anvendelige Ord. Som værdig Jordborger, elsket Mand og Fader, Retskaffenhedens strænge Dyrker og trofas. Ven, bortkaldte Dig den Høieste Viisdom, at for tidligt, fra Dit jordiske Kald og aabnede Dig Veien til Dit himmelske Fædreneland. - Med knuste Hierter staa Dine kiære Efterladte ved Din Urne og begræde med Smertens vittre Taare Tabet af den kiærligste Mand, den bedste Fader, den ømmeste Ven og Forsørge! - O tunge Skiævne. - Just som Glæden ved en fraværende elsket Søsters kort Nærværelse smillte dobbelt skiøn i Din glade Familiecirket, skulde Venne fiern og nær pludselig nedsænkes i Sorg, ved at see Dig, som Glædens Foreningspunkt, udrives af deres ømme Favn og vorde Dødens Bytte. - Dog Døden var betingelsen ved Menneskets Fødsel; denne Sandhed, Religionens Trøst og Eienforeningens frydfulde Haab, er alene istand til at gyde Lægedom i de Forladtes saarede Hierter. Fra Støvet svinged sig Din Aand. Til Lysets En - Fuldkommenhedens Rige, Din Sag - Din Sorg - Du gav i Herrens Haand, Og trøstig Du i Graven kunde stige. Randers i September 1818. F. C. F. R... Sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner, at det i AfteKl. 9 behagede det alvise Forsyn ved en stille og roelig Død, efter et halv Aars Sygeleie, at bortkalde fra mig min kiære Mand Hans Seidelin i forhen Apotheker her i Nyekiøbing, i hans 78de Aar og vort Ægteskabs 51de Aar. Overbeviist om enhver Deeltagelse i min billige Sorg, fraveder i jeg skrivtlig Bevidnelse. Nyekiøbing, den 13de September 1815. C. M. sal. Seidelin.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Literatur. Tierde Oplag af Svendsens Regnebog, forøget med Handels= og Vexelregning og forsynet med mange oplysende Exempler. Man finder og paa hvert Sted anført Grundene hvorfor Regningsmaaden skeer saaledes, til Lettelse for Lærlingen, at kunde veilede sig selv ved forandrede Opgaver, Denne Bogs Brugbarhed kan sees deraf, at der er afsat henimod 4000 Exemplarer af samme. Den er 15 Ark stor og faaes for den lave Priis 1 Rbdlr. i Materie og 8 Rbmk. indb., hos A. Soldin i Fortunstræde No. 148. Drogs udførlige Forklaring over Luthers Catechismus, 3 Rbmk.; catechetisk J udtog af Samme, 2 Rbmk.; faaes i store Helliggeiststrædet Nr. 144,
Berlingske Tidende, 1815-09-15
AVERTISSEMENT. da min Mand Michel Sørrensen, barnfød i Auning og siden boesadt i O Honning, for omtrent 3 Aar siden har forladt mig uden at jeg veed nogen Aarsag dertil og uden at hans Opholdsted vides, saa seer jeg mig nødsaget til, i de offentlige Tidender 3de Gange efter hinanden at indkalde bemeldte Michel Sørrensen med 12 Ugers Varsel at komme tilbage til mig og hans efterladte Familie, for enten at efterkomme hans Pligter som Mand og Fader, eller og paa anordnet Maade at enes med mig om vores Ægte skabs Ophævelse. Randers, den 8de Septbr. 1818. Ane Kirstine Andersdatter. Tem Bøndergaarde, staaende tilsammen for noget over 30 Tdr. Hartkorn, O samt en Kirke med circa 240 Tdr. Tiendeydende Hartkorn, alt beliggende i Asmindrup Bye, Asmindrup Sogn, Mehrløse Herred, Holbecks Amt anvises til Salg paa Vestergade No. 53 1ste Sal, til 12 om Middagen hvor det nærmere erfares. Til Liebhabernes Efterretning bemærkes blot at hele Kiøbesummen kan erlægges i sikkre Prioritets Pante=Obligationer lydende paa Sølv=Værdie.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
at (En stille Familie ønsker sig 1 a 2 Pigebørn i Kost og Underviisning i Frank Tydsk, Brodering, Skrædersyeningen efter Maal, Tegning, og an andre Stole=Videnskaber, fra Landet eller her fra Byen, for billig Betaling det nærmere erfares naar man melder sig paa Hiørnet af Nørregaden og i Klædeboderne No. 12den Sals Etage. Tønder Land af Syndbyesters udskiftedede Overdrev3d 40 hvoraf aldeles ingen Kongelige Afgivter svares, dealle ere indhegnede og godt opdyrket med de derpaa opførte nye teglhængte Bygninger, der i Brandkassen er assureret for circa 10000 Rbdlr. Sølvvædie kan erholdes tilkiøbs. Vilkaarene erfares og Eiendommen paavises af H. C. Hansen bag Børsen No. 7.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
En ugift Person, som har lært Haugevæsenet, og deri taget Exammen, ønske en Tieneste som Forvalter paa en lille Avisgaard i Nærheden af Kiøbe at havn, hvor han tillige er villig til at have Tilsyn med Haugen. Anders a linger forevises og nærmere Anviisning gives af Cancellieraad von Støcken. a. No. 9 paa store Kiøbmagergade. i en betydelig Eiendom heri Staden, som er forsikkret for 96000 Rbdlr. I et overdie, önskes til forestaaende 11te December Termin paa først Prioritet, et Laan at 60000 Rbdlr. Navneværdie eller 10000 Specier i red Sale; de som heri maatte have Lyst at entrere, behager at melde demie forseglet Billet paa Contoiret med Udskrivt til No. 64.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
en pensioneret Embedsmand har en 7 Aars Søn, denne ønskede han er respectavel og veltænkende Familie paa Landet eller Kiøbstaden ville modtage som deres eget til Opdragelse og Lærdom. En liden Sum, om forlanges, kan aarlig afstaaes til dets Fornødenheder; den, hvis Attraae vil være at gavne en Ynglings Vel, ville behageligen enten mundtlig eller skrivt lig henvende dem paa Halmtorvet Nr. 66 anden Sal hos Aabye i Kiøbenhavn, ingt Qvæg og Stude modtages paa godt sundt indhøstet Foder, L. D. C. fra 1ste Rovember til 1ste Mai 1816, a 12 Rbdlr. N. B. pr. Stk., hvor samme bliver passet under Eierens eget Opsigt, og foret med ligesaa meget Høe som Halm, gamle eller Malkeqvæg modtages ikke. J. D. Skovgaard. Eier af Wilsbøysgaard pr. Slagelse.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Jnspecteur Fraas paa Birchendegaard, ved Callundborg, kan give Anviisning paa, hvor der kan erholdes 20 a 30 Tdr. extra god reen velmoder Sædehvede, inden September Maaneds Udgang. uul og bruun Sennep i kiøbes i større og mindre Partier i Adelgaden Nr. 238. i Landeiendom med gode Bygninger og Jorder af 135 Tdr. Land, betydelig Engbund og Torvemose med Besætning og Indavling, anvises tilkjøbs af Kræmers Enke bag Slottet No. 84 og hos Hr. Kiib paa Strandmøllen i c Roeskilde.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
et ved Hirschholm angenemt beliggende og beqvemt indrettet Vaaningshuus E med Hauge og Vænge er til anstundende 1ste October at erholde tilleie naar man derom behager at henvende sig til Hirschholms Amtstue.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Extra god Viineddike til Syltning sælges paa store Kiøbmagergade No. 11 E i Viinkielderen for 3 a 4 og 5 Mk. Potten, i Ankerviis bedre Kiøb.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
En Skytte, helst ugivt, som tillige forstaaer Træplantning, kan faae Tie Eneste paa en Herregaard; Anviisning gives fra det Berlingske Contoir.
Berlingske Tidende, 1815-09-15
Forpagtning. Jredagen den 22de September førstkommende, om Formiddag Kl. 10, bliver ved Auction, opbuden til Bortforpagtning, den Deel af BrønshøiPræstegaards Jorder som strækker sig fra Brønshøyholms Veien til Utters, lew, efter de Conditioner, som bekiendtgiøres ved Auctionen, og forinden kunne erfares paa Justitsraad Birkedommer Bangs Contoir i No. 152 i St. Giertrudstrædet. Auctionen afholdes i Brønshøy Præstegaard, hvorfra Jorderne kunne er holdes paaviste.