Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-01-23
Belgierne forglemme ikke saa let, at Hollænderne bevirkede Scheldeflodens Spærring og derved Antverpens Fald fra sin fordums saa blomstrende Handelsflor. Hollænderne, som befrygte at Amsterdams Velstand skal dale, naar hiin Stad, skal besidde sin gamle Handelsfriehed og erindrer sig den Tid, da den havde 200,000 Jndvaanere betragter Scheldens Aabning med Misundelse. Beboerne i disse to Lande ere desuden af den forskielligste Tænkemaade. J Belgien ere Jndvaanerne ivrige Katholiker og i Holland ligesaa ivrige Protestanter. Naar to saa forskiellige Stater vare forenede med hinanden under en fuldkommen monarkisk Regiering, saa kunde det lykkes denne, naar den gik tilværks med Viisdom, om just ikke at sammenmelte deres Jndvaanere med hinanden, saa dog at bevæge dem til at leve fredelige sammen, hvorpaa man har et Exempel i Rusland. Men naar de skulle begge staae under samme constitutionelle Regiering, saa giver den frie Forhandling af Statssagerne i og udenfor Kammerne idelig Anledning til at opvække Jalousie og Partiehadet. Dette giver sig nu paa det stærkeste tilkiende i Kongeriget Nederlandene; Regieringen der har erklæret sig for oplyste og liberale Grundsætninger, og at misbillige Jesuitismen med alle dens Konstgreb, men dette har opvakt en lidenskabelig Opposition imod den, hvilken især yttrer sig i de belgiske Journaler, hvilke redigeres for en stor Deel af Franskmænd og hvorved man paastaaer, at den katholske Geistlighed hemmelig er virksom, denne Opposition er bleven saa lidenskabelig og har foraarsaget saa heftige Optrin, at Kongen har endelig ved Generalstaternes Aabning i Slutningen af afvigte Aar maattet andrage paa en Lov til at indskrænke Trykkefrihedens Misbrug, som er gaaet over til de største Excesser. Det saakaldte liberale eller overdrevne Frieheds Partie har forbundet sig med det katholske for at kunne giøre Regieringen en saameget større Modstand. Den blodige Krig som Staten maae idelig føre med Oprørerne paa den forrige Hollandske Colonie paa Øen Java, og hvoroed de Mahomedanske Præsters Fanatisme er virksom, og som falder saa besværlig for dette Riges allerede saa haardt trykkede Financer, bidrager vel ogsaa til at forøge Misfornøielsen i Belgien. Men Regieringen besidder en stor Styrke ved sin nøie Famileforbindelser med Rusland og Preussen. Da imidlertid Belgierne, som ivrige Katholikker og formedelst deres Forbindelse med Frankerige under Napoleon, og tillige fordi det Franske Sprog er almindelig udbredet i Landet, føle en Hengivenhed for Frankerige, saa kunde Riget have meget at befrygte fra Fransk Side, naar Conjuncturerne kunde blive saaledes beskafne, som de vare det i Aaret 1672 da Ludvig den 14de giorde sit ødelæggende Jndtog i de forenede Nederlande og Republiken var nær ved at gaae til Grunde. Men de politiske Forhold i Europa ere blevne saa aldeles forandrede siden den Tid, denne Jordens Deel er bleven underkastet et saa mægtigt modererende Tribunal af Monarker, at dette ikke kan finde Sted, med mindre de Ultras og de Liberales bittre Kamp i Frankerige skulde tilsidst føre til Udbruddet af en Revolution, som dog ingenlunde er at forvente, desuden vil aldrig det Belgiske Cleresie kunne deeltage i de Franske Liberales Planer eller have Lyst til at understøtte dem. Statsygdommen i Kongeriget Nederlandene vilde bedst blive læget ved en religiøs Revolution, ved en reen og klar Beskuelse af Christendommen i sin Oldtids Dragt, saaledes som den findes i Jesu egne Taler, hvorved begge Nationer kunde nærme sig til hinanden og omfavne hinanden som Brødre. - Midt under disse politiske Krampetrækninger har dog Kongeriget Nederlandene forøget sin Statskraft; dets Folkemængde var ved det afvigte Aars Begyndelse, ifølge officielle Beretninger steget til 6,465,500 Personer, og havde 3810 Mennesker paa Qvadratmilen, saa at det af alle store Stater (thi smaae Republiker som Krakau, Hamborg og s. v. kan man ikke regne) var efter Storbrittannien, det meest befolkede Land i Europa, men det havde destoværre ogsaa efter dette Rige den største Statsgield i Europa, nemlig over 1454 Millioner Gylden, og kun 1/4 mindre end hele Frankerige med sine 32 Mill. Jndvaanere, og over 14 1/2 Gang saa stor som det Danske Riges (ifølge udenlandske Beregninger) uagtet hiints Folkemængde er kun tre Gange større end dettes. Med Møie bestrider derfor Staten sine Udgifter, uagtet dens Jndtægter udgiøre aarligen 44 1/2 Mill. Gylden. Uagtet Statens Armod findes dog megen Rigdom hos enkelte Jndvaanere, især i Holland; thi at spare hører til Hollændernes Characteer og dette Folk har den Grundsætning at man skal lægge Penge og hvorledes saa Tiderne ere beskafne. - Kong Wilhelm den 1ste er nu 58 Aar gammel, han har regieret over Kongeriget Nederlandene siden 15de Mars 1815 han er formælet med en Datter af den afdøde Konge Frederich Wilhelm den 2den af Preussen, Han har 2 Sønner og een Datter. J den Nederlandske Familie begynder altid Prinsernes Navn med Wilhelm og Prinsessernes med Wilhelmine Forbindelsen med det Preussiske Kongehuus er overmaade nøie, da Kongens anden Søn PrinWilhelm Friderich Carl er formælet med den regierende Konge af Preussens Datter Prinsesse Louise, og Kongens Datter Prinsesse WilhelminMariane skal ægte Kongen af Preussens syngste Søn Prins Albrecht. Men Kronprinsen eller Prinsen af Oranien Wilhelm Friderich Georg Ludvig, nu 38 Aar gammel, er formælet med den Russiske Keisers Søster Anna Paulovna, og har med hende 3 Prinser og een Prinsesse. En nøie Familiebaand omslynger saaledes Staterne i det nordlige Europa, sønden for Østersøen, som naaer fra den Finske Bugts Dybhed og til Nordsøens Bredder og Akkrer dets Roelighed, og Preussen finder ved sin Forbindelse med Kongeriget Nederlandene et sikkert Værn for sine kostbare Rhin lande, ligesom disse finde i deres venskabelige Naboemagt en kraftfuld Støtte, hvortil de kunne helde sig. Det Nederlandske Statsraad er stort og bestaaer af 15 Personer, begge Kongens Sønner tage en virksom Andeel i Statsbestyrelsen; Prinsen af Oranien præsiderer i Statsraadet, naar Kongen ikke selv møder deri, og Kongens anden Søn Prins Friderich af Nederlandene er Chef for Rigets Land- og Søemagt; han har som bekiendt viist sig meget virksom for Anlæggelsen af store Fattigcolonier i det egentlige Holland Kongeriget Frankerige.