JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Nyeste Skilderie af Kjøben. 5000000 Ra Nittende Aargang. No. 43. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 28 Mai 1822. Grundtegning. On a une patrie sous un bon toi, on nen a point Voltaire. zous un mechant. Bekommen, fremmed Himmels Søn, til Danmarks fredelige Kyster, Er Vaar bag Bjerg end luun og skjøn, ei mindre Slettens Vaar forlyster. Her sprudler ei, her rinder Væld, Smaahøiene kun Blomster bære; og Alt, hvad Sletten kan Dig lære, er, Gud skee Tak! det stille Held. Den Stamme tro, der Slægter hen baer Kongesædet fromme Fædre; ei ræd for Kamp, skjøndt Fredens Ven, og rede fremmed Ret at hædre; i Ord og Haandslag uden Svig; med Lærdom, Vid og Kunst Veninde; saa skal Du, Vandrer, Folket finde, der som en Broder hilser Dig. J Modgang fostret op til Mand; de Svage Fader, Ven af Brave; vel friest Hersker i sit Land, men af dets Lov frivillig Slave; en mod al Veldaad skjønsom Aand; et Hjerte, ædelt til at glemme; saa skildres Dig af Sandheds Stemme den Drot, der Sceptret har i Haand. Gjem Begges Billed dybt i Barm: et Folk, fro ved sin Plet i Norden, en Drot, vel Krone værd, thi varm for Frihed, Ret og Fred paa Jorden. Hvis Drøm om Heltestorhed ei saa blide Træk af Hjertet fjerner, har i dem Begge Du de Stjerner, der atter styre hid Din Vei. Hvor er, om Jorden rundt Du gaaer, ei Nød, selv ingen Engel hindrer, Let hugger Krigens Øxe Saar, men langsomt Fredens Olse lindrer. Det lyde til os fra hver Kant, hvorhen Dig Hjul og Vinde rykke; at mindre Nød og større Lykke, end her, Dudog ei tiest fandt F. Høegh. Guldberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Skrivelse fra en gammel Sagfører til sin Søn. Dyrebare Søn, Med Fornøielse erfarer jeg, at Du har valgt Din Faders Kald. Jeg siger med Fornøielse, thi ethvert Kald er hæderligt, naar det hæderligt røgtes; men førend Du tiltræder Din ny Bestemmelse, vil jeg meddele Dig efterfølgende Erindringer, Frugten af dyrekjøbte Erfaringer, som Du sikkerligen vil tage til nøyere Eftertanke. At være Retfærdighedens Talsmand, at hielpe Medborgere til deres Ret; at fremdrage Forbrydelsen af sit mørke Skjul, og skaffe den krænkede Uskyldighed Opreisning, er et Hverv, den retskafne Mand værdigt, og, fra den Side betragtet, er Sagførerens Forretning vel een af de gavnligste og agtbareste i Staten; men da han tillige skal leve af sit Kald, saa kan han ikke altid, især som Begynder, være alt for deelicat og nøjeregnende i Henseende til de Sager, han paatager sig at føre. Skulde han leve af lutter ganske rene og fuldkommen retfærdige Processer, saa vilde hans Liv blive meget kummerligt, og desuden gives der kun faa Sager, hvor jo een af Parterne har nogen Uret. Du vil heller ikke kunne gjøre Alle tilpas, og let udsætte Dig for Manges, om just ikke Had, saa dog Misnøje, men dette bør imidlertid ikke afskrække Dig fra at opfylde Dit Kalds Pligter. Det er en gammel Erfaring, at den, som vil behage alle, behager ingen. Kun bør det altid være Din Grundsætning: Lad den hele Jord forgaae, Naar kun Ret og Retfærd staae, Men der gives en Grændse for alle vore Jdrætter, i Livet. For lidt og for meget fordærve Alting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Konstneradel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Man har nyligen læst i offentlige Blade, at vor store Landsmand Thorvaldsen blev anmodet af Kongen af Preussen om at forfærdige en Billedstøtte, men at han skal have svaret, at der i Rom levede en preussisk Undersaat, den unge Shadow, der kunde udføre det lige saa godt som han. Et lignende Træk har man optegnet om den berømte Ridder Bernini, der gjeldte for Jtaliens første Bygmester, og som Ludvig den Fjortende havde ladet komme til Frankrig, for at fuldende Louvre. Da Bernini forelagde Kongen en Plan, og man viste ham Franskmanden Perraults Tegning til den smukke Søilegang, som endnu beundres, sagde han til Kongen: "Sire! De kunde gjerne have sparet den Uleilighed, at kalde mig til Frankrig. Richart Robert Jones.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Et sjeldent Bidrag til den menneskelige Aands Historie, uddragen af Memoirs of Rieh. Rob. Jon., med hans Portrait, London 1822, hvor Bogen sælges til Bedste for Richard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Det paafølgende Aar hændte det sig, at Richard kom over Buxtorfs hebraiske Grammatik, som gav ham den første Jdee, at studere dette Sprog, (han har siden lært sig selv Assyrisk, Arabisk og Kaldæisk). Om den Jver, hvormed han begyndte dette Foretagende, kan Læseren selv dømme af den følgende Anecdote, som han selv fortæller i sine Haandskrivter. Havde det ikke været Skiæbnen imod, vilde jeg have studeret lidt af den hebraiske Musik, kort før jeg begyndte at dyrke dette Sprog, drømte jeg at jeg saae Joh. Buxtorf synge hebraiske Psalmer til Harpen - nemlig som han sang Ordene, spillede han med Fingrene paa Harpen; han stod paa en Bakke ligge for min Faders Huus. Da man spurgde ham, hvorledes han kunde vide, at det Sprog, Buxtorf sang i, var Hebraisk, naar han selv ikke havde begyndt at dyrke det, svarede han: "at han sang den 12te Psalme, som Richard gientog udenad; at den Person, der viste sig for ham, hvem han saa end var, havde en hebraisk Bog liggende ved sig; at Harpen var meget stor og af den gamle Valliske Konstruktion. Den Sprogkundskab, han nu havde inde, havde han erhvervet sig under de ublideste Omstændigheder, og de havde sikkerligen afskrækket Enhver anden. Den Tid, han burde have anvendt paa at sauge Tømmer, pløie, siske, og al saadan Beskjæftigelse, anvendte han paa at studere Sprog; dette paadrog ham, som begribeligt, hans Faders Uvillie, der lod det ikke forblive ved blotte Ord, men pryglede ham dygtigen igiennem, naar han fandt ham med en Bog i Haanden, ligesaa haardt blev han behandlet af hans ældre Broder, og som Jntet kan undskylde, undtagen den Nød og Trang, Familien levede i, og deres fuldkomne Uvidenhed om de Gienstande, han beskjeftigede sig med. Aaret 1804 foretog hans Fader sig en Reise til Liverpool i et lidet Fartøi, og tog Richard med som sin Medhielper. Det Første, denne gjorde ved sin Ankomst, var at faae opsøgt en Boglade, hvor hans besynderlige Udseende tiltrak sig nogle Tilstedeværendes Opmærksomhed, der forærede ham en liden Pengehielp samt nogle faa Bøger, blandt disse vare Avædetræ rogevæ, Horologium Hebræum af Schubardius, Virgilii Opera og The poem of the grave ved Blair. Disse Skatte nød Richard imidlertid ei længe, paa Tilbagereisen. strandede Fartøiet ved Clanhairn, og de fleste af Bøgerne bedærvedes eller forlistes. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Udenlandske Efterretninger. J Løverdags Aftes Kl. 6 1/2 ankom Hs. Kgl. Hr. Kronprindsen af Sverrig, der, som bekiendt, er i Begreb med at gjøre en Udenlandsreise, til Kjøbenhavn. Fra Helsingøer blev Hs. Kgl. Hyd. befordret i en, Ham i Møde sendt, Kongelig Stads kareth, bespændt med sex Heste, som bleve afløste af frisk Forspænd i Hirschholm, og hele Veien fra Helsingøer til Kjøbenhavn tilbagelagdes i 3 Timer. Ved Vibenshuus modtoges H. K. H. af en Commando af Garden til Hest, som escorterede Prindsen ind igjennem Stadens Østerport til det Høistsamme, ved Siden af de Kongelige Pallaier, indrømmede Palais i Amaliegaden, hvor H. K. H. udenfor har en Æresvagt af Garden til Fods, og ved sit Gemak en Æresvagt af Hestgarde. En Time efter Ankomsten behagede det H. K. H. at tage til Taffels hos den Svenske Gesandt Hr. v. Hochschild. J Gaar Middags beærede H. Kgl. Hr. Vagtparaden med Sin Nærværelse paa Exerceerpladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
J Hs. Kgl. Hds. Følge er: Hofcansler, Greven af Wetterstedt, Statsraad og Kammerherre Krog, Baron Thott, Grev Posse (Kronprindsens Hofmarschal), Kammerherre Tersmeden, Grev Løwenhielm, Baron og Kammerherre Stedingk, Greve og Kammerherre Oxenstierna og Livlæge Telning. Til at opvarte Hs. Kgl. Hr. under Hans Ophold her, har Hs. Majest. Kongen udnævnt Hr. Kammerherre og Major, Greve af Haxthausen, R. af D., Hr. Kammerjunker von der Maase, og Capitain v. Hansen, Divisions-Adjutant ved Generalstaben, R. af D. og af den Kgl. Svenske Sværdorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Hs. Kgl. H. Kronprindsen af Sverrig er født den 4 Juli 1799.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
J Januarii Maaned d. A. er fra Danmark og Hertugdømmerne udført følgende afgivtsfrie Artikler, 3450 1/2 Tønder Hvede, 6975 1/2 Tdr. Rug, 6734 Tdr. Byg, 3552 Tdr. Havre, 43 Tdr. Boghvede, 190 Tdr. Ærter, 146 Tdr. Vikker og Bønner, 27 1/2 Tdr. Hvedemeel, 187. Tdr. Rug- og Bygmeel, 2 Tdr. Boghvedemeel, 54 Tdr. Byggryn, 96 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 119 Tdr. Malt, ialt 21,576 Tønder, samt 26,600 Pund Grubbe= og Perlegryn, og desuden 286,875 Pund Smør og 16,440 Pund Ost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
J Februarii Maaned er af samme Articler udført 6074 Tønder Hvede, 18,794 1/2 Tdr. Rug, 15,205 Tdr. Byg, 6881 Tdr. Havre, 76 Tdr. Boghvede, 940 1/2 Tdr. Ærter, 1144 Tdr. Vikker og Bønner, 125 Tdr. Hvedemeel, 278 1/2 Tdr. Rug- og Bygmeel, 368 1/2 Tdr. Byggryn, 204 1/2 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 2855 Tdr. Malt; ialt 52,946 1/2 Tønder, samt 80,502 Pund Grubbe og Perlegryn, og desuden 277,686 Pund Smør og 8,427 Pund Ost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Den 22 d. M. holdtes Auction over den hertil fra Ostindien, med Skibet Java Packet, Capit. Jacob Rabe, ankomne Ladning. 1374 Sække god Java Caffe, Brutto 100 til 160 Pund, Thara 3 til 3 1/2 Pund, solgtes alle a 66 til 66 1/4 Rbs. i Repræsentat. og med Tolden; 3,424 Sække dito opraabtes i rede Sølv og uden Told, som tillægges med 5 1/4 s. rede Sølv pr. Pd.,men gik alle ind igjen a 47 1/2 Rbs.; 215 Blokke Banca Tin, Netto 12, 180 Pund, solgtes a 32 til 33 1/2 Rbs., foruden Told, hvilken tillægges med 5 PC., 75 Casser Arrak, indeholdende 4, 128 Bouteiller, af hvilke solgtes 16 Casser a 64 til 73 Rbs. pr. Boutt., foruden Told og Consumption, som tillægges med 9 Rbs. r. S. pr. Bouteille; 100 Bundter Spanskrørsstokke, 2,420 Pund, solgtes a 34 til 39 1/2 Rbs., foruden 5 PC. Told, alt i rede Sølv. Tirsdagen den 4de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Kjøbmand Bergens Pakhuus i Skagen, efter Reqvisition af Hr. J.H. Møller, som Commissionair, foretaget offentlig Auction over 2114 Stykker Garkobber, vog 109 Skippd. 7 Lispd. 8 Pd., der henhører til den bjergede Ladning fra Galeasen Die gute Hoffnung, hvormed Capit. Joh. Meyer, af Svinemunde, den 27 October f. A. indstrandede ved Skagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Blandt Auctionsvilkaarene bliver, at Varene sælges mod contant Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Den berømte aandelige Digter Thomas Kingo, der døde som Biskop i Fyen, og i sin Tid var Eier af Fraugdegaard, hvor et Værelse endnu bærer hans Navn, har sat sin Fader, der var en simpel, fra Skotland udvandret Væver Slangerup, følgende Mindevers, som, skjøndt ikke just efter vor Tids Smag, dog vidner om et høit Digtergenie: Her hviler jeg i Livsens Haab Og paa den Over-Engels Raab Blandt Orme=Selskab lenter; Min Himmel givne Siel i Fred Foer og at see Guds Salighed, Og Kroppens Samling venter. Med Æren tjente jeg mit Brød, Den kroned baade Liv og Død, Og var mit dyre Smykke. Jeg aatte ikke Verdens Guld, Nu eier jeg saa megen Muld, Som denne Steen kan trykke. Min Riigdom var et ærligt Navn, Et evigt Liv i Himmelstavn, Det har jeg alt i Eie. Søg Læser, at du det kan naae, Og tænk, at Døden dig ogsaa Vil engang slet udfeie. Mine Dage ere lettere henfløine end en Væver Hempels Av.) Skytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Blandede Efterretninger. Man har længe anseet Holland for eet af de rigeste Lande i Europa. Men denne Rigdom maa have aftaget meget siden den Tid, Napoleon tilintetgjorde 2/2 Dele af 800 Mill. Statsgield, for Statscreditorerne. Vel tabte mangen Udlænding ogsaa herved, men Hollænderne selv tabte dog det Meste, da disse havde større Tillid til deres i tyve Aar i Værdie synkende Statspapirer, end alle andre Nationer; ogsaa var et Statslaans Udbredelse gjennem hele Europa den Gang ikke saa sædvanligt som nu. Generalstaternes Nationalgield, de syv enkelte Staters og deres Borgen, for det ostindiske Compagnies Gield udgjorde den Gang, Napoleon reducerede samme 2/3 Dele, 1200 Mill. Gylden. Reductionen af de Totrediedeele kostede de hollandske Statsereditorer 8000 Mill. Fl. Den 1/2 Deel, som fremdeles forrentes med 2 1/2 pC., beløb sig til 400 Mill., og har et Kjøbeværd af omtrent 48 pC., hvorved saaledes fremkommer et Tab af 52 pC., altsaa 200 Mill. Fl. Summa 1008 Mill. Fl. Kun med stor Anstrængelse har den nuværende Regjering kunne bringe den gamle Nationalgields Coursværd til 48 pC. Statscreditorerne blandt et Folk af to Millioner, tabte saaledes paa et Laan af 1200 Mill. Fl., 1008 Mill. Fr. (750 Mill. Rbd. r. S.) til Staten. Derfor er det der nu og saa vanskeligt at inddrive 70 Mill. Fl. Skatter, uagtet Staten dog er forenet med Luxemburg og tæller 5 1/2 Mill. Jndbyggere. Memosyne, et sinlandsk Tidsskrift, omtaler en Steen i det nordlige Finland, som tjener Jndbyggerne til Barometer. Denne Steen, der kaldes Jlmakiur, bliver sort eller fortegraa, naar det vil regne, og faaer en hvid Plet, naar man kan vente godt Veir. Sandsynligviis er det en Fossil, blandet med Leer, og indeholdende Steen salt, Ammoniak eller Salpeter, der, efter Luftens høiere eller ringere Grad af Tyngde, trækker den til sig eller støder den fra sig. J sidste Tilfælde fremkommer Saltet, der danner Pletterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Man saae nyligen af Grev Russels Parlamentstale, at Walter Scott i de sidste Aar har fortjent ved sine Værker 80,000 Pd. J sin Tid gjorde man stort Væsen af at Gibbon fortjente ved sit Værk og Romerrigets Synken og Fald, Frugten af tyve Aars Arbeide og Grandskning, 15,000 Pd. Men det er ikke allene i Engelland; ogsaa i Frankrig belønnes Forfattere i vore Dage Kongeligen. Saaledes afsætter Journalen Constitutionel 16,000 Exemplarer, og enhver Actie i dette Jnstitut vurderes for 70,000 Fr. og giver et Udbytte af 12,000 Fr. Redactionsomkostningerne beløbe sig allene til 8000 Fr. maanedligen. Nyligen døde 2 Mile fra Harrisbury i Pensylvanien, i en enlig, mellem Høie liggende Hytte, en Hr. Wilson, der allerede i endeel Aar har levet ganske adskilt fra Verden. Anledningen til denne hans mørke Sindstemning var hans ulykkelige Søster, der havde myrdet sit Barn, af Skamfuldhed og fortvivlet Kierlighed. Broderen havde gjort sig al muelig Umage for at forsvare hende for Retten, og da hendes Dødsdom var afsagt, ilede han til Philladelphia, for at bede om Naade, som han ogsaa erholdt. Men Vandet var just ved stærk Regn steget meget høit, han maatte sætte over en Strøm, og den Omvei, han maatte tage, voldte, at da han angestfuld ankom til Harrisburg var dødsdommen allerede fuldbyrdet. Han trak sig nu tilbage i Dauphin-Countis Høie, hvor han sysselsatte sig med at tilhugge Møllestene, uden at have mindste Samqvem med noget Menneske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Dr. J. J. Bellermann har i en egen Afhandling beviist den saakaldte Røttekonges virkelige Tilværelse, der længe er draget i Tvivl af Busson, Martini, Schreler og Blumenbach. Man finder stundom Rotter, sædvanligen 7-12 i Tallet, hvis Haler ere saa snoede imellem hverandre, at de ikke kunne adskilles. Forf. søger at godtgjøre, at denne ubegribelige Sammensnoe ning skeer af Rotteynglen, der ved deres Veverhed saaledes indvikle Halerne, at de groe sammen. (Paa Konstkamret i Kjøbenhavn gjemtes længe 18 Rotteunger, med sammenviklede Haler, funden paa Kongsberg 1696. Nu ere de aldeles fortørrede.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Til Konstudstillingen i London i indeværende Aar have Præsidenten Sir Th. Lawrence, Sir Wm. Beechen, J. Stothard og den bekiendte geniale Wilkie leveret de meest udmærkede Sager. Fra den første er indsendt Malerier af den nu regierende Konge, Hertugen af York, Hertugen af Bedford, Grevinde Blessington, Hertugen af Wellington, Grev Mich. Woronzow og Mr. Littleton, fra Beechey. Portraiter af Hertuginden af Kent og hendes Datter, Sir Alex. Cochrane, Sir John Beresford, Dr. Pigot, og et Malerie efter et af Prifors Digte, Cupido, som i Tærningspil med Ganymed har tabt sine Pile, og skjeldes af Venus, af Stothard findes to Malerier: Joseph, der fortæller sin Fader sin Drøm, og en sovende Bacchantinde. Det meest udmærkede er imidlertid nok Wilkiels, for Hertugen af Wellington, udførte Malerie. Jnvaliderne i Jnvalidehuset i Chelsen, som erholde den overordentlige Londoner Tidende af 22 Juni 1815, med Efterretning om Slaget ved Waterloo. Paa dette Malerie har Maleren anbragt Portraiter af adskillige mærkværdige Personer, f. Ex. Høilænderen von Glengarrys, som fægtede ved Barosa under General Graham, og en gammel Jnvalids, som har været med ved Quebeks Jndtagelse af Wolfe's – en Sorts, af det første Fodgaderegiments Musikchor, som under den franske Revolution var Vidne til Ludvig den Sextendes Død, og siden kom i Tieneste hos General Moreau, hvem han ledsagede paa hans Feldtoge i Tydskland, bagved den Sorte staaer en Soldat, som har tjent under den gamle Marquis af Granby, og i Nærheden af denne en Jnvalid, som deeltog i Gibraltars mærkværdige Beleiring, under Elliot. Ved Fødderne af en Corporal af det blaae Garde Cavallerie-Regiment ligger en sort Hund, som Officiererne og Soldaterne havde tillagt den gamle Hertug af Oxford Navn, og som ledsagede Regimentet paa alle dets Marscher paa den pyrenæiske Halvøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Billedhuggeren Liborio Londini har efterlignet Trajanstøtten med alle sine 200 Figurer, dens Broer, Maskiner, Bygninger, i en 6 Palmer høi Model i Polombino Marmor. Værket opvækker alle Kienderes Beundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Den af Hahrmann opfundne Homoepathie gjør i Tydskland megen Opsigt. Hans System er, med alle sine Særheder, vel heller ikke saa latterligt, som Adskillige af den gamle Skole ville gjøre det. Det Mærkeligste er, at Hahnemann just er een af den saakaldte Livsmagnetismus's Tilhængere. Delingen af Lægedomssubstancen i uendelig smaa Dosis, fortjente heller at være en Gjenstand, for moden Undersøgelse end utidig Satire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Kjøbenhavns Børs, d. 28 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 254. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 4 s. Obligat. (med Renter fra 11 Dec. 1821) 76 1/2 a 77. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 124 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12. - Svenske Sedler 63 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
J Anledning af det i Kjøbenhavns Skilderie No. 35 d. A. indførte Forslag til en Understøttelsescasse for Sømænd, som have lidt Skibbrud, har en Ubenævnt til mig, som Oldermand forSkipperlauget, indbetalt 100 Rbd. Da det er at vente, at flere ville følge dette Exempel, naar det var bekiendt, hvem de i saa Henseende kunde henvende sig til, saa undlader jeg ikke herved at underrette om, at hvad Bidrag i forbemeldte Øiemed maatte ydes, vil af Undertegnede med Erkjendtlighed blive modtaget, og skal der om samme i sin Tid blive meddeelt offentlig Underretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Kjøbenhavns Skipperlaug, d. 10 Mai 1822. L. P. Wall.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-28
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
Nyeste Skilderie af jøbenhavn. noskoe som Nittende Aargang. No. 44. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 1 Juni 1822. Epistel til en Fader, der nys har sendt sin Søn i Skole. Da frygter, kjere Ven, at man Din Jens Med alt for megen Videnskab vil plage, Og at hans Tankerum vil blive lens For hver en Fryd, som kan hans Alder smage; Du tror, at man hans Siel vil proppe fuld Med lutter Visdom af socratisk Skole, Og heel indfatte den i classisk Guld, Opgravet under Scaligernes Stole? Frygt ei, min Ven, for slige slemme Ting, Som nu tildags Din Jens vil neppe møde, Ei kjører man saaledes meer i Ring Med Unge, som skal gives Sieleføde. Det hartad Tidens hele Stræben er: At blande Sødt i Midlet, som skal rækkes, og bringe Aandens Bolværk Alt saa nær, At den ved megen Grublen ei kan svækkes. J Leg og Spil nu Alting læres skal, Det strænge Studium man har forjaget Fra Skole, lærd og læg, fra Høresal, Og det beqvemt og meget morsomt maget. Historien selv kun som Kortenspil Den høie og den lave Ungdom læres, Og et chinesisk Spil der blot maa til, Naar Bugge, Wolf og Kastner skal undværes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
Optiken øses af Caleidoscop, Og i hvert Skuespil man Cursus hører Om det, som kræves af en Philantrop, Og til Minerva Templet hurtig fører; Arithmetiken er en simpel Sag, Som ene ved at spille Hund og Hare, Den Unge fast kan lære paa en Dag, Naar man for Hovedbrud ham vil bevare. Geographie bibringes og ved Kort; Og det kan neppe vare meget længe Før man hver Lærebog vil kaste bort, Og de Tibud ved Konstspil lære Drenge. Frygt derfor ikke for Din Jensemand, Og hils Din Kone, som jeg hører klage, At ingen Ting saa let man ramme kan, Som Lærdoms Sigtemaal i vore Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
Gavnlige Erindringer. Vi have forhen omtalt Skadeligheden af sygt Qvægs Anvendelse til Menneskeføde. Jkke mindre skadelig er alt for ungt Kjøds Nydelse. Jntet er almindeligere, end at især Melke handlere sælge de spæde, vaade Kalve, nogle Dage efter at de have forladt deres Moders Liv, og at Folk, som helst ville have det, som kan faaes forlet Priis, kjøbe Kjødet af saadanne Kalve, i den Tanke, at det er godt nok til sin Brug. Men da Kalvekjød for det meste anvendes som Føde for syge og svagelige Mennesker, saa kan det langt fra ikke være Sundhedspolitiet i en Stat ligegyldig, at disse, under denne Benævnelse, faae en ufordøielig Føde, der under visse Omstændigheder endog kan blive dem høist skadelig. For at forekomme denne Uskik maatte det ved en Lov bestemmes, under hvilken Alder ingen Kalv af nogen Slagter maa slagtes. J Pfalz har det allerede i en Forordning for Slagterne fra 1582 været fastsat, at ingen Kalv, som ikke i det mindste veier 24 Pd., eller er 3 1/2 Uger gammel, maa slagtes, under Mulct af en Gylden, som for 140 Aar siden betydede meget; ei heller turde Nogen kjøbe en Kalv, som ikke var 3 Uger gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
Efter en meibrücksk Anordning fra 1767 tør ingen Kalv, som ikke i det mindste veier 32 Pd., udhugges, hvilket imidlertid synes for lidt, da en Kalv af et stort Qvæg allerede i den første Uge veier saa meget. Ved et Badisk Generaldecret fra 1756 befales, at ingen Slagter maa slagte nogen Kalv eller Lam, der er under 3 1/2 Uger, og da Slagteren ikke saa let kan gjette sammes virkelige Alder, skal han have sin Ret forbeholden til den Sælger, der udgiver Qvæget for ældre end det virkeligen er. J Danmark kunde det ved en Lov bestemmes, at ingen Kalv, som ei har fyldt sine fem Uger, maatte af Nogen slagtes. Ogsaa alt for spæde Grise og Lam burde ikke slagtes og falholdes, førend de havde naaet en bestemt Alder; de første ere skadelige for Sundheden ved deres seie Fidt, og næsten det samme gielder om de sidste, ei at tale om, at det fra den oeconomiske Side er til stort Tab for det Almindelige, naar der paa saadan Maade til Unytte opoffres saa megen Uld, der kunde faaes af disse tidlig slagtede Dyr, naar man lod dem opnaae en modnere Alder. J Athenen turde ingen nyde Kjødet af et Lam, som ikke eengang havde været klippet. J Spanien slagtes ingen Beed, som er under fire Aar. J Tider, som de nærværende, hvor Fattigdommen er saa stor, burde en Besparelse af den Natur komme meget i Betragtning, især da en saadan Besparelse ogsaa er til stort Gavn for den offentlige Sundhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-01
(Jndsenderen heraf, der ikke tør udbede sig mere Rum i dette Tidsskrivt, end hvad netop kan tiene til at give Læseren et flygtigt Begreb om denne Natursieldenhed, indskrænket sig desaarsag til at tilføie nogle faa Træk af hiin Pamphlet, for at skildre Personens Udvortes saavelsom Jndere.)¬