Politivennen, 1807-01-01
Om Færgefarten fra Kallundborg til Jylland. (Efter Jndsendt.) Erfarenhed lærer, at jo flere Grunde - proet contra - der fremsættes og prøves, førend offentlige Jndretninger iværksættes, jo sikrere maa det Offentlige blive, at den gode Hensigt dermed neppe forfejles: og just derfor vilde man ej tilbageholde følgende fordomsfrie Mening, i Anledning af Politivennens sidste No. 46,, 469 og 470, betræffende Kallundborgs Færgefart. Det er saa langt fra, at kunne ansees som en ligegyldig Sag, for Overførselen af Heste og Stude, om disse blive en halv eller heel Dag længere undervejs, hvorved Kreaturene altid svækkes, og færre eller flere ikke fjelden miste Livet, at det meget meer er af stor Betydenhed, baade for det almindelige og for vedkommende private Ejere, der jævnlig selv medfølge og undertiden deri sætte deres hele Formue. Aar 1806 overførtes ved dette Færgeløb 655 Ster. Heste, og 6129 Ster. Hornkvæg, upaatvivleligen Størstedelen deraf til København, foruden 1155 Personer! Uden endnu at vide det egentlige Sted (maaskee Tønbalekrog?) lige over for Hjornø, hvor skal kunne blive god Lejlighed til en Færgehavn, betvivles dog, at Sejladsen kunde skee i lige Linie, fra Kallundborg til Horsensfjord. Den større Vanskelighed, med endog virkelig gode Færgefartøjer at kunne krydse (men aldrig lige saa vel) fra Kallundborg til Horsens Fjord, som der i Beltet mellem Nyborg og Korsør krydses fra den eene Kyst til den anden, er indlysende Sandhed! Vist veed man, at den Vanskelighed, Grundene af Endelave frembyde ved Farten til Horsens, vedkommer ikke Farten til Aarhus eller Norsminde; hvorimod de forskjellige Grunde i Farvandet, mellem Kallundborg og Horsens Fjord, forvolde, at dette er ikke det aldeles rent Farvand, og ikke heller lige besejleligt i den mørkeste Nat og ved Dagens Lys. Sejladsen fra Kallundborg ad Horsens skeer: enten Østen om Endelave, saasom, fra Kallundborg til Visborg paa Samsø 5 Mile, Kursen N. V. til B., derfra til Længden af og imellem Endelave Grund og Svane Grund 21 Mil, Kursen N. V. til V., og derfra til Hjarnø 2 Mile. Eller Vesten om Endelave, nemlig, fra Kallundborg til Bolsakken 3 1/2 Mil, Kursen N. V. til V., derfra til Vesten for Endelave 41 Mil, Kursen B. til N., derfra til Hjarns 2 Mile, og derfra til Tøndalerog 1/2 Mil. Fra Hjornes nordeste Kant til Horsens er 21 Mil. Færgefarten imellem Kallundborg og Aarhus eller Noriminde skeer: enten Vesten om Samsø, saasom, fra Kallundborg til Visborg 5 Mile, derfra til Thunø 31 Mil, Kursen N. 1 V. og imellem Thuntil Aarhus 3 1/2 Mil, Kursen N. 1 V.; men fra Thun til Norsminde 1 1/2 Mil, Kursen N. N. V., og Jndsejlingen dertil er V. S. V.; naar krydses fra Kallundborg med V. N. V. Vind til Visborg og Vesten om Samsø, saa kan sejles med Strømmen (naar den løber Nord) een Bov ned til Aarhus og Norsminde: eller Norden om Samsø, nemlig, fra Kallundborg til Enden af Revsnæs blev 1/2 Mil, Kursen R. V. til V., derfra til Kyholmsund 3 Mile, Kursen N. til V., derfra til Jssehoved 1 1/2 Mil, Kursen N. N. V., derfra til Enden af Jssehoveds Rev 1/2 Mil, Kursen N. til O., derfra til lille Grund 1 Mil, Kursen R. N. V., derfra til Aarhus 3 Miile, Kursen N. V. til B.; men fra Jffehoveds Rev forbi lille Grund til Norsminde 24 Mil, ellers kan og sejles ad Højden af Middelgrund, alt efter Vindens Beskaffenhed; dog retter man sig jevnlig efter Mærker, ved denne Sejlads Nord on. Samsø, hvorved haves den færdeles Fordel, naar Vinden er S. V. til B. eller V. S. V. eller V. til S. og Strømmen løber Nord, at man kunne sejle til Aarhus eller Norsminde, førend man ved disse Vinde kunde krydse Vesten om Samsøe. Fornævete Miletal er anført efter Skjønnende, ved Hielp af Passer og Kort over Belterne og Sundet. Efter disse Omstændigheder paatvivles ingenlunde, at Notsminde, som har en af Naturen veldannet Havn og dybe Vande, vorder erkjendt, som det bekvemmeste Sted i Jylland til den Kallundborgske Færgefart: Sammesteds er allerede et privilegeret Vertshus for Rejsende, og kan, ved Kysinge Avlsbrugere, faae et godt Befordringsvæsen; men til Fartøjernes Lossen og Laden, maa bekostes en Broes Anlæg, ligesom og, for Kysingehages Skyld, til Søfarendes nærmere Efterretning, maatte anbringes 2de Lampefyre saaledes, at naar disse sees lige ud for hinanden, vises det rette Jndløb til Forsminde.