JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Auctioner. Efter Reqvisition af Cancellieraad og Procurator Jensen, paa Vedkommendes Vegne, bliver, i Marcus Lipmanns forrige Gaard ved Vesteraa, Tirsdagen den 3die Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt, noffentlig Auction, til Bortsalg af forskjellige Meubler og Effecter, saasom : Sophaer, Stole, Borde, Speile, Commoder, Sengeklæder, Fyld, Præsenteer=, Brød= og Lysesaxe Bakker, Kjøkentøi, Glas, Frugtkurve, Terriner, Fade, Talerkener, Kopper, Skaaler, Knive, Gafler, pletterede Lysestager, Jerngryder, Vandkander, Flaskefoder, Flasker, Pander, Kjedler, Sengebækner og Fyrfade af Kobber og Messing, Jern- og Malm=Strygejern, Kaffegværne, Blæk huse, Malmlodder og Morter, Porporikrukker, Værkar, Ballier, Spande, Spærfjele, Klædesnorer, en Vinervogn med Calesche, en Skriverpult, Høvlebænke, Kister, Skabe, m. m. m. Conditioner, hvorefter Credit gives til Juni Termin næstkommende, og Catalog ere forinden til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten. Lysthavende indbydes til Tid og Sted. Aalborg, den 6te Januar 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
For Ambassaden til London skal man nu have bestemte Hr. Latour=Maubourg, forhenværende Gesandt i Brussel. Ligesaameget som man billiger, at Cabinettet har opgivet den Plan at beklæde denne Post med General Sebastiani, ligesaa utilfreds er man med de Grunde, der især have foranlediget det til at forandre den engang tagne Bestemmelse. Flere af Journalerne fortælle nemlig reent ud, at det er Wellingtons Jndvendinger imod Generalens Udnævnelse, fordi denne engang i Constantinopel i Aaret 1806 og sildiger engang i Spanien, har arbeidet imod Englands Planer der især har virket paa det franske Cabinet og der er ved neppe Noget, der er istand til at vække mere Misnøie hos det franske Folk, end den Formodning, at fremmede Magters Jndflydelse gjør sig altfor gieldende hos Regjeringen. At Diplomatikens Oldermand, Talleyrand, ikke meere vil beklæde hiin vigtige Post, synes nu at være aldeles afgjort, da Kongen endogsaa selv nylig skal have gjort et forgiæves Forsøg paa at overtale ham dertil. Han vil nu leve paa sine Godser, og det Brev, hvori han skal have anholdt om Kongens Tilladelse til at tilbringe Resten af sine Dage i Privatlivet, skal være et høist mærkværdigt Document, et Slag politisk Testament af denne diplomatiske Nestor, som man med det Første vil faae at læse i Moniteuren. I de Deputeredes Kammer have de seneste Debatter dreier sig om et Andragende fra Regjeringen, at forlænge Tobaks Monopolet paa 10 Aar. Uden nogen egentlig politisk Jnteresse er denne Sag dog af Vigtighed nok for Frankrig til at fortjene at opklares med nogle faa Pennestrøg. Derom ere alle enige, at Tobak er een af de Materier, der fortrinlig synes egnet til at bære et betydeligt Paalæg, men Spørgsmaalet er kun, paa hvad Maad. denne Afgift lettest kan inddrives. Tilhængerne af Handels friheds=Principet, naturlige Fiender af alle Monopoler, henvise til Englands Exempel, hvor Tobakkens Dyrkning i Landet selv er aldeles forbuden, fordi Jordbund og Clima ere kun lidet skikkede til denne Plantes Frembringelse. Som Luxusartikel beskattes dens Jndførsel i Landet og indbringer Staten 3 Mill. Lst., hvorimod dens Fabrication og Udsalg ere aldeles ubetyngede. Herimod indvendte man i Napoleons Tid, at en Jndførselstold paa Tobak kunne vilde give Anledning til det mest udbredte Smugleri og kun forøge Statsindkomsterne med en ubetydelig Sum. Efter denne Anskuelse og tillige for at befordre Tobaksavlen i Jnd landet og derved skaffe Producenterne en indbringende Næringshvei, blev under Keiserregjeringen Tobaksmonopolet indført, med den Bestemmelse, at Regjeringen alene, med Udelukkelse af alle Private, skulde være berettiget til Jndkjøb, Fabrikation og Udsalg af Tobak. Denne Lov arvede Restaurationen efter Keiserregjeringen og den traadte i fornyet Kraft ved Forordningerne af 1816, 1824 og 1829, hvis Bestemmelser staae fast til 1ste Jan. 1836. Uagtet alle Indvendinger derimod, blev dette Monopol dog, ved Stemmegivningen i Kammeret, forlænget paa 5 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Subscriptionen for National, er nu steget til 17000 Franes, og giver altsaa et Overskud af 7000 Fr. over det idømte Bøder, hvilket Overskud da tilfalder de politiske Fanger. Subscriptionen fortsættes, og, som det hedder, med forøget Iver.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Fra den spanske Grændse har man aldeles ingen tilforladelige Nyheder af nogen Betydning. Det Rygte, at Christinernes samlede Magt, 16,000 Mand stærk, skulde være slaaet den 2den Januar ved Estella af Carlisterne under Zumalacarreguy, er alt for usandsynligt, saameget mere, som disse Sidstes Magt anslaaes til 18000 Mand, da man dog med temmelig Vished veed, at den hele stridbare Magt, som staaer til Don Carloss Raadighed i alle 4 insurgerede Provindser, neppe kan overstige 15,000 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Blandede Efterretninger. De vidunderlige aandlige Fremskridt, som betegne vor Tidsalder, understøttes af en Fremskriden i materiel Henseende, der ikke mindre grændser til det Vidunderlige og mægtigt understøtter hine. "Almeenaanden udretter mere end de rigeste Skatkammere." Englænderne og Nordamerikanerne have gjort denne Sætnings Sandhed uimodsigeblig. Hos disse Nationer have Jernbaner efter en større Maalestok seiret over alle de Hindringer, som de fuldkomne: 1ste Chauseer og ypperligste Canaler lagde dem i Veien; Erfaringen har lært, at Jernbaner fortjene Fortrinet fremfor begge hine ældre Samfærselsmidler. Private Actie=Selskabet. have i England i denne Henseende udført Kæmpeværker, for hvilke de mærkværdigste af dem, Romerverdenen har efterladt os, træde tilbage i Skyggen. Jernbanen imellem Manchester og Liverpool, 8 1/2 danske Mile lang, har i Terrainet havt de største Vanskeligheder at beseire. Bjerge og Klipper maatte gjennemskjæres, Dale og Sumpe gjennem trækkes med Dæmninger og 63 Broer bygges, deels for at bære Banen over Floder, Dybder og Veie, deels for at føre høiere liggende Veie hen over Banen. Men, ogsaa fraregnet Terrainet, havde Entrepreneurerne de største Vanskeligheder at overvinde. Jkke alene var Communicationen med Fragtvogne og Befordringsmidler af alle Slags paa den allerede i lang Tid bestaaende Chaussee indrettet saa fortræffelig som nogetsteds i England, men Foretagendet fandt ogsaa den meest haardnakkede Modstand i de forenede Bestræbelser af Eierne af de 3 Canaler ved Bridgewater, Mersey og Jrwel, og Leeds og Liverpool. Jkke desto mindre blev Øiemedet vedholdende forfulgt, Planen fuldstændigen, ja med Pragt, udført, og Udfaldet var glimrende, i mange Henseender overraskende. Omkostningernes beløbe sig i vore Penge til omtrent 8,209,000 Rbd., men Actierne svare ypperligt Udbytte, thi Samfærselen imellem begge Stæder er fordoblet, siden Banen blev aabnet og Prisen for en Plads paa Dampvognen er kun halv saa høi, som den var i de tidligere Diligencer, nemlig for hele Veiensk 3 Rbd. for en Plads med fuld Bedækning og 2 Rbd. foren Plads med halv Bedækning. Men ulige større er endnu Besparelsen af Tid, da disse 8 danske Mile med fuldkommen Bekvemmelighed og Sikkerhed tilbagelægges i en Time og 20 Minuter. Denne overordentlige Hurtighed er dog ikke det Yderste, der kan opnaaes, som navnligen blevst beviist ved Udfaldet af et interessant Veddemaal. En Balle raa Bomuld skulde bringes fra Liverpool til Manchester, der renses, spindes, væves og farves, og efter 24 Timers Forløb igjen være i Liverpool, som færdigt Sirts. Veddemaalet blev vundet og ved denne Leilighed brugte Dampvognen kun en Time til hver Fart.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Fra London til Birmingham er der ogsaa begyndt paa Anlæggelsen af en Jernbane, hvortil et Actieselskab, efterne megen Møie, Tid og Pengetab, har erholdt en Parlaments act. En Deel af Linien er afstukken, og alle Forholdsregler ere trufne for en hurtig Tilendebringelse af dette colossale, Værk. Den skal føres over 3 Floder, Colac, Ouse og Avon, og 10 underjordiske Passager ville blive nødvendige. Omkostningerne ere beregnede til imellem 22 og 28 Millioner Rbd., alle Actier dertil ere tagne, og begynde alt at stige i Prisen. J den angivne Summa indbefattes Kjøbenaf Jordbunden, Maskinerne og Vogne. Dampmaskinernes Hurtighed er, for det første, fastsat til 4 danske Mile paa Time, indtil nye Forbedringer i Dampmaskinernes Construction med Sikkerhed tillade en større Hurtighed. Man haar der, at den efterhaanden vil kunne forhøies indtil 8 til 10 danske Mile, og nogle nye Maskiner love endog en Hurtighed af 20 Mile om Timen, hvorved det imidlertivilde blive meget besværligt at drage Aande Posten bruger for nærværende Tid 12 Timer fra London til Birmingham noget nær 22 danske Mile; Dampvogne ville kun behøve 5 Timer 38 Minuter. En Arm af Jernbanen skal føre over Warrington til Liverpool. Planens Udførelse er overdraget Ingenieuren Stephenson, som har bygget de nu for Tiden i Liverpool anvendte Dampvogne. (Mere Jnteressant af denne Art skal ved Leilighed blive meddeelt).
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Den østerrigske Jagttager fortæller fra Alexandrien, at Pesten er udbrudt der i Slutningen af Novbr. Maaned, og har hurtig udbredt sig til alle Stadens Qvarterer. De første Symptomer til Sygdommen viste sig ombord i 3 Lignieskibe og en Fregat; fornemmelig var Arsenalet, hvori der befandt sig 8000 Arbeidere, stærkt angreben. J Staden herskede herover megen Forfærdelse; thi da Ægypten nu omntrent i 12 Aar har været forskaanet for denne Landeplage, befrygter man at Soeten denne Gang vil blive usædvanlig gondartet. Regjeringen, saavelsom alle fornemme Ægypter, iagttage de strængeste Forholdsregler. Et Dampskib var afgaaet til Syrien, for at hente Jbrahim Pascha hjem paa ken kort Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Lord Cowley er i Lord Granvilles Sted udnævnt til engelsk Gesandt ved det franske Hof, og ventes nu daglig til Paris. Man forsikkrer, at han har Ordre fra sit Hof til at stadfæste alle imellem England og Frankrig afsluttede Tractater, saavel med Hensyn til Spanien og Portugal, som Belgien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Blandede Efterretninger. Hs. M. Kongen har, ved Etatsr. Schumacher, ladet tilkjendegive der. Wilh. Beer og Dr. Madler i Berlin, Forfattere af Mappa Selenographica, sit allerhøieste Bifald for deres udgivne store Maanekort.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Preetzer=Ugeblad fortæller, at Agenter for en Speculant reise om der i Egnen og ogsaa andensteds og søge at fra snakke Eierne de af Nationalbanken udstedte Kvitteringer for den afbetalte Bankhæftelse, idet de love dem 10 til 14 pCt. af den nominelle Værdi derfor. For at fraraade Besidderne at af slige Kvitteringer fra at sælge dem, anfører Bladet flere 1 Paragrapher af Rigsbanksforordningen, hvorved Betalerne af Bankhæftelsen gives Udsigt til et aarligt Udbytte, idet tillige bemærkes, at maaske en bestemt Kundskab til Tingenes nuværende Stilling ligger til Grund for hiin Speculation.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
J Segeberg har man Nytaarsnat, paa en original Maade, feiret Stadens Grundlæggelse for 700 Aar siden. Et stort Antal af Segebergs Jndvaanere havde nemlig forsamlet sig i en derværende Gjestgivergaard, hvorfra de henimod Kl. 12 droge med Musik og Fakler til Kalkbjerget, paa hvilket Keiser Lothar for 700 Aar siden lod anlægge Borgen Siegeburgt, til Værn imod Venderne og Nordalbingerne. Da Toget var ankommen paa det 200 Fod høie Bjerg blev en af Rector Arps forfattet Sang fiirstemmig 1 afsungen, hvorved alle Tilstedeværende bleve satte i en høitidelig Stemning, som dog siden, efterat man igjen var stegen ned i Byen, fortrængtes af en muntrere. 1 Jstedetfor de først paatænkte Militair=Patrouiller, skal det nu være bleven overladt til vedkommende Autoriteter, selv at antage paalidelige Folk, som i Omslagstiden vel bevæbnede skulle patrouillere, deels til Hest, deels til Fods, paa de til Kiel førende Hovedlandeveie. Man har nemlig troet, at Øiemedet sikkrere vilde opnaaes ved localkyndige Folk, en ved langveis fra hidbeordret Cavalleri.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Allerede for flere Aar siden foretoges ikke ubetydelige Forbedringer ved Michaelis Kirke i Fredericia; ogsaa indvendig har denne Kirke nu erholdt en hensigtsmæssig og smagfuld Jstandsættelse, der fornemmelig skyldes Hs. H. Hr. Pastor Gude, Sognets Præst, som med redebon Hu, ved betydeliOpoffrelse, dertil har gjort et stort Forskud og med virksom Jver paaskyndet Arbeidet. Den 21de Decbr. sidstl. blev Kirken efter denne heldige Forandring, atter indviet af Hs. H. Hr. Biskop Müller fra Ribe. Arbeidet er for Storstedelen udført af indenbyes Mestere, efter Prof. Hetschls Anordning, i en simpel, ædel og dog elegant Stiil. Et nytte meget godt Orgel, af Demants, pryder nu ogsaa Kirken.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
J Veile Menighed ere i afvigte Aar ægteviede 27 Par, fødte 80 Børn (hvoriblandt 8 Dødfødte og 12 Uægte, døde 65 Personer; altsaa 15 flere Fødte end Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Hestehandler A. N. Cerf, der fortiden opholder sig i Holstebro, gjendriver i Thisted Avis det Rygte, at han skulde have givet En i Commission at kjøbe Heste for sig. De Heste, jeg kan bruge fra Jylland, erklærer han, kjøber jeg selv. Hr. Pastor emer. P. D. Faber i Kbhvn. indbyder til Subscription paa et Ugeblad, under Navn af Antipodens
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Bekjendtgjørelser. Efter Forsynets Villie døde salig i Herren, Mandagen den 12te Januar, fra mig, en Søn og tvende Døttre, min fromme og retskafne Mand, Chr. Jacobsen til Slynge i Tversted Sogn, efter 1 1/2 Aars tiltagende Svaghed, i hans Alders 78de Aar og 2 Maaneder. Som from og retskaffen Christen virkede og levede han hernede. Fre med hans Støv Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Slynge i Tversted Sogn, den 14de Jan. 1835. Karen Jacobsen, født Aalbek.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Onsdagen den 21de Januar opføres, (til Benefice for Hr. Ring). Brødrene Foster, Lystspil i 4 Acter. Derefter: Recrutten, Vandeville ved Th. Overskou. A. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Formedelst anden Bestemmelse kan Fjelleradgaard ved Lindenborg faaes tilkjøbs af Acthon.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
En Forhammer er funden imellem Aalborg og Marien, dal, hvor den kan afhentes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
En Maskine af simpel Mechanik er nylig opfunden at Undertegnede, hvormed en Dreng paa 12 a 14 Aar kan i een Time skjære 4 Tønder Kartofler til Kreaturers Røgtning, uden synderlig Anstrængelse. Overbeviisning om Maskinens Godhed kan faaes hos Hr. Tobaksfabriqueur C. W. Obel i Aalborg, hvor der og er een af samme indsat til Salg. Miels, den 16de Januar 1835. Christen Pedersen, Smed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Af Umyndiges Midler kunne 300 Rbd. Sedler strax erholdes tillaans ved Aalborg Birks Overformynderi imod reskriptmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 12te Januar 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
J Boet efter afgangne Cand. chirurg, og practiserende, Læge Morten Jelstrup og efterlevende Enke, heraf Byen, bliver her paa Contoiret afholdt en Skiftesamling, Tirsdagen den 3die Februar næstkommende, Klokken 2 Eftermiddag, ved hvilken vil blive taget Bestemmelse om Boets Eiendeles Realisation; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Løgstøer, den 14de Jan. 1825. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
J Boet efter afgangne Skipper Christen Hansen og efterlevende Enke, heraf Byen, bliver her paa Contoiret. afholdt en Skiftesamling Mandagen den 2den Februar næstkommende, Klokken 11 Formiddag, hvortil herved vedkommende Arvinger og Creditorer, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, indkaldes at give Møde. Herredscontoiret i Løgstøer, . den 14de Jan. 1839. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Undertegnede agter underhaanden, formedelst anden Bestemmelse, at bortsælge Melle Mølle, i Tømmerby By og Sogn, i Vester=Hanherred, tilligemed en god Stampemølle, hvortil haves en god Søgning. Jordskylds=Hartkorn er 11 1/2 Td. og Mølleskyld 10 Skpr. Bygningerne ere indrettede til en Familie uden for Bondestanden. Stuehuset er af Grundmuur, Lade og Fæhuus af Muur- og Bindingsværk, samt indrettet til Forpagterværelser. Ved samme kan holdes 2 Heste, 8 a 10 Fækreaturer, samt 20 Faar, J Jorden er nedlagt 1/2 Tdr. Vinterrug, og kan saaes til Foraaret 3 Tdr. Byg og 1/4 Tdr. Havre. Der avles aarlig 10 a 12 Læs Hs. Ligeledes haves fortrinligt godt Tørveskær. Pengeconditionerne skulle blive billige. Christensen. Beboelse til billig Leie næstkommende Flyttetid for en gift Underofficeer eller en anden lille Familie, anvises af Chr. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Hos R. Kiærsgaard paa Nytorv er en Sal, med eller uden Meubler, samt et Sovekammer, med flere Bekvemmeligheder, strax eller til Paaske at faae i Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Den Leilighed i min Gaard i Bispensgade, som Madam Borup fraflytter, kan faaes til Leie næstkommende Paaske Flyttetid, og dersom det attraaes, kan til samme Leilighed hoverlades en Boutik til Manufactur=Handel. F. W. Stiger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Udsalget af Gyngeheste er nu hos F. C. F. Hartmann, paa Nytorv. Af Liimfjordens Arm fra Klitgaard til Ribe, i Aalborg Amt, Hornum Herred, er den østre Side omtrent 2 Fierding Veis Længde, alene matriculerede Sildebundsgarns Stader; Nordost efter Landmærke Rødsleths Borregaard under den norderste Høi paa Hvorup Mark og sydligst efter Landemærket, hvor Herculers Bakke hentager en stor Høi paa Norup Mark. Tæt ved nordre Side af disse Bundgarns Stader er: Den eneste matriculerede Aaleruselænke, Hvingelhat kaldet, og som antaget har sit Aalefiskeri fra Bundgarns Stadernes benævnte sydligste Strækning. Endeel af disse Stader tilhører mig og deriblandt de sydligste og nordligste, saavel som Aaleruselænken. Nøiere Beskrivning om Fiskeriets Brug i dette Østerland erfares af de optagne Besigtelses=Stade, bøger. Omtrent 10 Aar forud begyndtes med Sætteri af Aale ruser i dette Fjordstykke, som er senere saaledes tiltaget, at Bundgarnslænker fra Grunden til Dybet 2 a 300 Favne var afvigte Aar besat med Aaleruser til en saadan Præfudice for den matriculerede Lænke, at den neppe afgav Part imod sædvanligt. - Dhrr. Eiere af Landgrunden, til denne Fjordarm, og enhver anden Vedkommende, kan ikke misbillige, at jeg, saalænge mulig, paa enhver Maade vil forsvare denne Rettighed, især da den har koster mig Frugten af mange Aars Flid, og til min Existence i Tiden skulle afgive den største Deel. Lovens 5, 10, 43, forbyder Aalegaarde, hvor det er Kongen og Menigemand til Skade. Kongen er skadet ved ulovlig Brug efter Matriculen, og Menigemands en Ret ved ulovlig voldsom Jndgreb. Og omvendt Lovbud det og Matriculens Forandring vil Kongens Retfærdighed ikke tillade betager den Menigmands ene Rettighed, uden efter foregaaende mindelig og billig Afhandling. Jmod Eftertidens Brug til Aaleruser i bemeldte Silde=Bundgarns-Staders Fjordstrækning skeer herved: Offentlig Aflysning til lovlig Hævd for den eneste derværende berettigede og mig tilhørende Aaleruselænke. Aalborg, den 5te Januar 1835. Jens Rasch.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Licitation. Fredagen den 30te Dennes, Eftermiddag Kl. 2, afholdes Licitation paa disse Herreders Tingsted i Nørre-Sundby til Opførselse af en Bro paa den nye Landevei til Hiørring over Leerbækken i Hvorup Enge. Conditioner og Overslag fremlægges ved Licitationen, men ere og forinden til Eftersyn her paa Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Bekostningerne ved Arbeidet ere i Overslaget ansatte til 680 Rbd. 4 Mk. Repræs. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 13de Januar 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Auctioner. De over Marcus Høiers Gaard, Birket, i Hørmested Sogn averterede Auctioner, tilbagekaldes herved indtividere. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 15de Januar 1835. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Major og Herredsfoged Westenholz, bliver de hans Bol tilhørende, fra hans Embedstid heri Jurisdictionen hidrørende, udestaaende Fordringer af Retsgebyrer og Auctions penge m.v., tilsammen til et Beløb af 847 Rbd. 5 Mk. s. Repr., stillede til Salg ved een offentlig Auction, som afholdes paa Tingstedet heri Løgstøer Mandagen den 23de Februar næstkommende, Formiddag Klokken 10. Conditionerne for Salget, tilligemed Fortegnelser over Fordringerne, henligge til Eftersyn her paa Contoiret forinden Auctionen, inden hvilken Debitorerne herved tillige opfordres til, i portofrie Breve at afgjøre deres Skyld hos undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aars og Sleth Herreders samt Løgstøers Birketings Contoir i Løgstøer, den 15de Januar 1835. Müller. Paa Grund af passeret Seqvestrationsforretning, og ifølge heraf erhvervet Dom, hvorefter Hovedgaarden Lund i Østerassels Sogn, med Bygninger, Mølle og Eiendomme, af Hartkorn 12 Tdr. 2 Skpr. - Fdkr. 2 Alb., som en adjudiceret den kongelige Kasse, til Dækning af paadragne, Restancer af kongelige Skatter, Bankrenter, Brandpenge og Commune=Afgifter, bliver bemeldte Gaard ved 3de Aucutioner, nemlig: Løverdagen den 7de Februar næstkommende, den 21de samme Maaned, samt Mandagen den 9de Marts, hvoraf de tvende første afholdes paa Raadstuen og den sidste paa Gaarden Lund, hver Dags Formiddag Kl. 10, nopraabt til absolut Bortsælgelse efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres, og som forinden ere til Eftersyn herpaa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat af 22de Apirl 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Mors Herreders Contoir, den 8de Januar 1833. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Det Feldbereder Hermann Haslunds Stervbo tilhørende, paa Sæby Kjøbstæds Pindborggades nordre Side, slunder Matr. Nr. 55 beliggende Sted med Grund, Gaards grum og Hauge, bliver stillet til Salg ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Eiendommen Fredagen den 6te Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres. Stedet bestaaer af et i forrige Aar opført Forhuus, 7 Fag, Grundmuur med Tegltag, indrettet til 4 Stuer, 2 Kamre, 2 Kjøkkener og 2 Skorstene, samt af et Sidehuus, opført af Bindingsværk, belagt med Tegl og indrettet til Feldberederi, Bagstue, Skorsteen og Bagerovn. Conditionerne for Salget, der forinden Auctionen kun ene erfares paa Undertegnedes Contoir, ere favorable for Kjøberne. Lysthavende indbydes. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 10de Januar 1835. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-19
Efter Begjæring af Skifteretten her i Byen, bliver, Fredagen den 23de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, i Hr. Kjøbmand C. Hassings Gaard paa Hjørnet af Slotsgade og Bredegade, afholdt Auction over Præsteenke Madame Tilemanns efterladte Løsøre, bestaaende i Sølvtøi, Linned, Sengeklæder, Sopha, Dragkiste, Sengesteder, Speile, Borde, Stole m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 12te Januar 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Den engelske Post af 13de, indtraf den 16de om Eftermiddagen i Hamborg. Efter en flygtig Oversigt af det medbragte Blade viser det sig, at Valgene blive ved at skride frem i samme Retning, som den, de toge strax i Begyndelsen. Efter Courerens Liste var Resultatet af de tilden 13de bekjendte Valg: 236 Reformere og 136 Toryer; altsaa en Majoritet af 100 Stemmer mod Ministrene, hvorved det særdeles kommer i Betragtning, at Valgene i Jrland og i den største Deel af Skotland endnu eisk ere bekjendte, og om disse giør Reformpartiet sig netop store Forhaabninger. Støttet paa de Resultater, man allerede kjender, mener Coureren, med Rimelighed at kunne beregne at Torypartiet i det høieste vil komme til at tælle 258 Tilhængere i Underhuset og Reformpartiet altsaa kunne glæde sig ved en Majoritet af 400 Stemmer. Skjøndt svagt, er Torybladenes Haab dog endnu ikke ganske tilintetgjort, og de trøste sig, blandt Andet, med, at de dennegang ville tælle i det Mindste 50 Torver mere i Parlamentet, end ved den forrige Session.