Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-15
Stemplet Papiir. Som Tillæg til Jagttagelserne ved det stemplede Papiir i Skilderiet No. 42 og 45, tilføier Grison endvidere Følgende: Naar undtages blot det stemplede Papiir, der koster 6 Rbs. og 41 Rbs., gaaer den nuværende Priis af alt andet stemplet Papiir op i 9. Denne Omstændighed er ikke aldeles uden Nytte, for dem, der ville ved Niprøvens Genvei sondere en Beregning af et stemplet Papiirs Priis. Grison bruger med Flid Ordet sondere, fordi ved Niprøven ikke opnaaes tilforladelig Sikkerhed for en Beregnings Rigtighed, thi saa sandt det er: at Niprøven, saavelsom enhver anden Talprøve ikke positive har Visheden for sig, men ikkun en Slags Sandsynlighed, saa afgjort er det: at Niprøven, saavelsom hver anden Talprøve, har den negative Værd: at naar den ikke slaaer ind, Beregningen da er urigtig. Saaledes f. Ex. er det ikke afgjort men ikkun fandsynligt, at Beregningen, 4 Rbdlr. 21 Rbs. for stemplet Papiir af 1ste Klasse til 500 Rbdlr., er rigtig, fordi ved Niprøven, Prøve tallet bliver 2 Rbs.; derimod er det afgjort at 5 Rbdlr. 21 Rbs., er en feil Beregning, fordi ved Niprøven Prøvetallet bliver 6 Rbs., hvorimod det skulde være 9 Rbs.; ligesom og heraf følger: at der ikke nu hos os kan existere noget stemplet Papiir, hvis Priis er 5 Rbdlr. 21 Rbs.; og saaledes er det med hver anden Sum, der ikke lader sig deele med 9, uden at efterlade en Rest, (naar blot undtages det Slags, der, som mældt, koster 6 Rbs. og 41 Rbs.) Men heraf flyder ingenlunde det Omvendte, at fordi en Sum lader sig deele med 9, der derfor existerer et stemplet Papiir til saadan Priis, thi til Exempel, existerer der nu ikke hos os et stemplet Papiir til 18 Rbdlr., skjøndt 9 kan gaae op i 18 Rbdlr. Uagtet det af sig selv er indlysende, i hvad Forhold, den Taxt der nominelt er paatrykt det stemplede Papiir, staaer i til Papirets Priis (siden Prisen paa Papiret er den nominelle Taxt, med 1/2 Deel mere) anmærkes dog til Overflod: at af den beregnede Priis for Papiret udfindes den paatrykte nominelle Taxt, ved fra Prisens beregnede Sum at fradrage een tredie Deel. (dog gielder dette ikke om det stemplede Papiir, hvis Priis er 41 Rbs., der er en Undtagelse fra Reglen.) Saaledes vil det befindes: at af Prisen for stemplet Papiir af 1ste Klasse, til 500 Rbdlr., der er beregnet til 4 Rbdlr. 21 Rbs., udkommer den paatrykte nominelle Taxt 2 Rbdlr. 78 Rbs., ved fra de 4 Rbdlr. 21 Rbs., at fradrage tredie Parten 1 Rbdlr. 39 Rbs., der netop udgjør den 1/2 Deel mere af Taxten 2 Rbdlr. 78 Rbs. Ogsaa flyder heraf, at da Prisen af alt andet Papiir, end det til 6 Rbs. og 41 Rbs., gaaer op i 9, saa maae og den paatrykte nominelle Taxt paa alt stemplet Papiir, der gaaer op i 9, ogsaa gaae op i 6, der er to tredie Dele af 9, at altsaa Prøvetallet ved Niprøven for den paatrykte nominelle Taxt - Undtagelsen fraregnet – altid bliver 6; og at Taxtens nominelle Beregning er urigtig naar den beregnede nominelle Taxtes Skillinger (uden i mindste Maade, at ændse Rigsbankdaleren, da 6 altid gaaer op i Rigsbankdalere, naar de omsættes enten til Rbmk. eller til Rbs.) ikke gaaer op i 6. Nummerne af det stemplede Papiir kunne og udfindes. Saaledes er det en Regel for stemplet Papiir af 1ste Klasse, fra over 50 Rbdlr. til fulde 10,000 Rbdlr., at No. bliver Antallet af Summens udfyldte Hundreder med Tillæg af 1. Til et Skjøde, hvis udfyldte Sum er 9000 Rbdlr., 1, eller No. 91 af skal altsaa bruges 1ste Klasse. De videre Regler i denne Henseende forbigaaer Grison, deels fordi det ikke er vanskeligt for den Agtpaagivende selv at udfinde dem, deels fordi No. relative til Forbrugeren ikke, efter Anordningerne, er nogen væsentlig Sag. Franskmændenes besynderlige Begreber, om Norden.