Jyske Efterretninger, 1787-08-10
Kiøbenhavn den 16. Julii. Af de 2 i Følge det grevelige Thottiske Legatum af de Kongelige Videnskabers Selskab for 1786, udsatte Priis Spørgsmaale er det første, om Byggets forskiellige Arter, m.v., befundet at være bedst og grundigst besvaret i en Afhandling, hvis Forfatter fandtes at være Hr. Viborg, Lector ved den botaniske Have og Veterinærskolen her i Staden; hvorfor den derfor udsatte Præmie af 60 Rdlr. ham blev tilkiendt. - De Spørgsmaale, som i Hensigt til bemældte Legatum fremdeles udsættes, ere følgende: For Aaret 1787. 1. "En Fortegnelse efter de botaniske og provincials Navne over de adskillige Arter af Ukend, saasom Morgenfruer, Qvækrødder, Fuglevikker o. s. v., hvilke findes blandt de forskiellige Sædearter: Hvede, Rug, Byg, Havre m.v. i nogen af de, det Danske Scepter underliggende Provindser, tilligemed en Forklaring over den beste, paalideligste og mindst bekostelige Maade at udrydde hvert Slags af disse forskiellige Ukrudde., Man ønsker, at Forfatteren maatte have for Øme det, som af andre i denne Materie her i Landet er skrevet, og at han foruden sine egne Erfaringer vilde anmærke, hvad han af andres Erfaringer og Efterretninger haver fundet paalideligt eller ikke. - 2. "En Fortegnelse paa de i en frugtbar Egn vildvorende Græsarter og Foderurter med botaniske og provinciale Navne; med Bestemmelse af Jordarterne, som frembringe samme, og af Forholdet, hvori de sammesteds forekomme, samt de bedste Forslage til at frembringe de ædlere deriblandt ved Dyrkning paa de Steder, hvor de mangle. For Aaret 1788. 3. "Den probableste og nærmeste Beregning over Areal-Jndholdet af Skov, Field strækning, Søer, Moser, Ager og Eng i LyndratFavne eller Decimal=Parter af en Qvadrat Miil over et eller flere Amter i Norge., Man venter, at Forfatteren lægger til Grund de paalideligste Karter, som hidtil haves over dette Rige, samt forklarer, hvorledes han haver udfyldt og anslaaet det, som paa disse Karter, ikke findes, saa og hvorledes han haver gjort sine Beregninger. - 4. Korn-Arternes forskiellige Sygdomme her til Lands, beskrevne efter paalidelige Jagtragelser med Forklaring over Aarsagerne til disse Spa domme, hvad enten de fremkomme af Feil i Vegetationen, af Jnsecter eller af begge Deele, samt de vest muelige Midler til at forekomme eller formindske dem eller nogle deraf. For Aaret 1789. 5. "En fuldstændig Afhandling og Forklaring over alle de forskiellige ældre, saavelsom nyere Maader at forbedre ringe eller udygtig Jord til godt Agerland, tilligemed en Beregning over alle Forbedrings=Omkostningerne i hvert forskielligt Tilfælde og forskiellig Jord=Beskaffenhed, samt Overslag, over den virkelige og varige occonomiske Fordeel, bestemt efter sin aarlige Middel=Værdie. Som en Jndledning til denne Afhandling maatte overveies alle de Hindringer, som i Almindelighed møde modJordforbedringens Jværksættelse, og de som i Særdeleshed foraarsage, at samme i Danmark fremfor andre Steder ere saa sieldne." - 6. "Hvilke ere Havrens bestandige Varieteter, og hvilke af disse ere for de Danske Provindser de fordeelagtigste at dyrke efter Jordbundens Forskjellighed og eftersom det paa de forskiellige eller mindre frugtbare Jordarter er mueligt at anvende meer eller mindre ombyggelig Dyrkning og Bearbeidning. Med Afhandlingen maatte følge gode botanisktegnede Afbildninger af de Hav rens Varieteter, som ikke allerede findes tegnede i Danske Skrivter, og enhver Varietet efter botaniske Regler saa fuldkommen og tydeligen bekiendt, at endog Ukyndige i Botaniken kunne uden for megen Vanskelighed adskille dem. Den foreslagne Anvendelse og Dyrkningsmaade maae være grundet paa visse og fuldstændige Forsøg i det Store, Selskabet vil tilkiende de 2 bedste Afhandlinger over de for ethvert Aar opgivne Spørgsmaale hver en af de udsatte Præmier, 60 eller 40 Rdlr., med Hensigt saavel til Materiens Vanskelighed, som Udarbeidelsens Fuldstændighed, og kan samme vindes af alle undtagen af Selskabets her i Staden værende Medlemmer. - Afhandlingerne, skrevne paa Tydsk eller Dansk, maae inden hvert Aars Udgang være indsendte til Selskabets Secretair Conferentsraad Jacobi. Forfatterne vilde behage, i Steden for at navngive sig, at skrive et Tankesprog paa Skrivtet selv, og lade derved følge en forseglet Seddel, som indeholder deres Navn og Adresse med samme Tankesprog paategnet. Selskabets Dom lover de hvert Aar indkomne Stykker skal, saasnart mueligt, blive bekiendtgjort, da de ikke kronede Afhandlinger igien af Jndsenderne, inden 6 Uger derefter, kan af fordres tilbage.