JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Et got Brændeviins=Huus med iværende meest nyt Brændeviinsværk og Redskaber, fast midt i Byen beliggende, og hvortil er en god Næring eller Søgning conserveret, er Underbaanden, tilkiøbs at faae, efter Anviisning og de Conditioner, som hos Procurator Sr. Peter Pennick boende hos Kukken=Bager Sr. Bitter mann i store Helliggeiststræde, kan faaes. Hos Madame Sal. Westes i store Fiolstræde næste Dør paa høyre Haand fra Skidenstræde, ere at bekomme: Extra gode Dantager Oste, tørre Kirsebær, hvide Bønner, Pryssinger og Riisengryn til billige Priiser.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Bøger og Skrifter. Norges Civile=Stat for 1768. Eller Fortegnelse over alle Kongelige Civile=Embedsmænd og andre Betientere i Kongeriget Norge, faaes indbunden for 12. hos Biering paa Adersse=Contoiret. N. Prahls Moralske Sange 12 s. Dito Samling af Oder til det Kongelige Herskab 24 s.; og Lille Anne 12 s., sælges indbundne hos Rønne paa Hiørnet af Knabroe= og Enneløvs=Stræde. Hos Bogtrykker Heiden, boende i Peder Hvitfelds=Stræde, er trykt: En Tale, som, da Orlog=Skibet paa Firesindstyve Canoner kaldet Dronningen, udløb af Stabelen paa Nye=Holm den 23 November 1768 i Begge Deres Majestæter Dronninger nes Caroline Mathild og Juliana Maria samt og Hans Kongelige Høyheds Arve=Prinzens Høyeste Nærværelse blev holden af Jørgen Hee, Sogne=Præst for Holmens Menighed, saa og Provst ved Etaten og Guarnisonen, sælges for 8 sk. Jligemaade en meget opbyggelig og for Guds Ords Elskere Hierterørende Prædiken, under Titel: Die Kraft der Liebe Christi, in einer ErweckungsRede uder die Worte Pauli 2 Cor. 5, 14. Die Liebe Christi dringet uns also. Da samme Prædiken har været meget efterspurgt, men ey at bekomme paa Byens Boglader, uagtet den 5 Gange tilforn har været trykt til Duisborg i 12 mo, saa har nogle gode Venner formaaet mig til at trykke den i 8vo og sælges for 8 sk. forhaabendes den endnu vil finde sine Elskere. Et Catalogus paa flere Bøger kan og gratis bekommes.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
NB. J Hr. Provst Hees Tale, vilde Læseren behageligst undskylde 2de Trykfeyl som i Hast ere indløbne, nemlig paa. 7, 22 Linie i steden for Opholdere, skal staae Opvartere, og paa. 18, 3die sidste Linie i steden for Evne skal staae Arme. Min Oversettelse af Theophrastuses Beskri NB. velse paa Folkes Sæder, geleydet med en Ærefrygtsfuld Tilskrivt til (S. T.) Hr. Con=Rector Sahl, har forladt Pressen i Aalborg, og kan af Prænumeranterne i Jylland afhentes her i Aalborg hos Hr. Anders Harboe uden noget Efterskud. Saa og i Kiøbenhavn hos Hr. Hof= og Universitets=Boghandler Rothe i No. 8 paa Børsen, hvor Prænumeranterne der paa Stedet ligeledes kunne imodtage deres forlangte Exemplarer. Desuden ere og nogle faa hos mig selv at bekomme for 2 Mk. Stykket. Hans Gotschalch, Aalborg den 6 Julii 1768. Con=Rector i Aalborg.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Das Neue Testament in Frag und Antwort, worinne der beilige Text gang beybehalten ist, nedst kurte Erklarung und Anmerkungen zum bessern Verstande dieses helligen Buches, aus dem Franzosischen ubersegt und mit egenen Amerlungen beglettet von Fr. Gabr. Resewitz 3 Theile gr. 8vo. dieses for Christliche Hausvater und angehende Gottesgelahrte nuzliche Buch, har so vielen Beyfall gefunden, daskes keiner neuen Empfehlung bedarf, nur der Preis von 4 Rthlr. 6 Gr. har die Liebhaber abgeschreckt, sich solches wie gewunschet anzuschaffend. Der Buchhandler C. A. Reussen in Qvedlinburg und Blankenburg, har eme Anzahle Exemplaria davon an sich gekauft, und ist auf Anrathen vieler Freunde, und Beforderer der Gottseligtet entschloffen, dieses Buch gemeinnetziger zu machen, und bis zur kunstigen Leipziger JubilatteMesse 1769 um einen weit wohlfeilern, und beynahe umedie Helfte herunter gesesten Preitz von einen halden Louisdor over 2 Rthlr. 12 Gr. zu geben. Die Liebhaber werden sich dieses Vor theis bedienen, meil nach Verlauf dieser Zeit kein Exemplar anders als um 4 Rthlr. 6 Gr. verlassen wird. Wer den 3ten Theil Prisen paa Adresse=Contoirets Efter Kiøbenhavn. Adresse=Contoirets Efterretninger = = = 8 Mark.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Den Kritiske Jonial = = = = = 8 Mark. 6 Mark.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Trinitatis Kirkes Høymesse=Dispositioner, 4 Mark.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Den Juridiske Medic. og Oecon. Tidende, Fruentimmer= og Mandfolk Tidende, . . 4 Mark. davon noch nicht besigt, kan solchen apart vor 20 Gr. erhalten. Die Liebhaber konnen bereits for obenbenanten Preis und Bezahlung der Fracht, in Gabriel Chr. Rothens Witwe und Proffts Buch handlung alhier Exemplarien bekommen.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Capitaler som anbydes. Om nogen i denne Termin maatte behøve en Capital af 2400 Rdlr. paa tilstrekkelig Huuspant, kan Vedkommende melde sig hos Holmens Provst, som saadan Capital af Umyndiges Penge haver at udsette.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Tienestsøgende. En skikkelig Pige fra Landet indkommet, søger Plads som Stue=Kokke= eller Ene=Pige; Hun findes i Landgreven, i Borregaden hos en Strømpe=Væver-Enke.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Et skikkeligt Fruentimmer søger Plads som Ene=Pige eller hos hvem hende kunde behøve; Hun findes i Brændeviinsbrænder Brydes Huus i St. Giertrudstrædet hos en Enke. Bortkomne og bortstiaalne Sager.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Paa Veyen fra Dybensgade her udi Kiøbenhavn igiennem Svaldergaarden, forbie St. Nicolai Kirke og derefter igiennem Øster og Kiøbmagergade samt need af Kannikestræde til store Fiolstræde, er sidstleden Onsdags Morgen den 14 indeværende December Maaned, af en Person tabt: Fire 1 Rdlrs. BancoSeddeler sammenviklede; Thi anmodes tienstlig, Finderen imod en convenable Findeløns Betaling, ville levere samme udi bemeldte store Fiolstræde paa første Sahl til Gaden, hos et Bud, ved Admiralitetet der er Eyere af Huuset, men boer selv udi Kielderen under samme Huus.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Af et Kiøkken paa Amalienborg er den 8 December om Aftenen bortstiaalen: 3de Sølv Spise=Skeer med Vaaben og Krone udgraveret paa Skaftet, og som det er Eieren om bemeldte Skeer meget at gjøre, saa ombedes hvem samme Skeer skulde forekomme de da vilde melde det paa Adresse=Contoiret, hvorfra Eieren anvises som lover en skikkelig Douceur. Da en Sølv Hirtfænger med et sort Haandgreb, med bred, udarbeydet Plade og Sølv Kniv og Gaffel, med en glat Plade, paa Enden, et lidet udarbeydet, og med en tveregget Klinge, er sin Eier bortkommen i et Compagnie om Aftenen den 18 hujus i Søndags Aftes; Ombedes Venligst at den igien maatte tilstilles mig undertegnede. J. Wibrech, boendes i lille Brøndstræde hos Commissionair Dreyer.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Paa Christiansborg Slot udi den øverste Mezanin paa Gangen, er i Søndags Aften den 18 Dec. bortkommen: En liden sort og hvid Hund, som er Hendes Majestæt Dronning Juliane Marie tilhørende; Hvo samme haver eller kan give Efterretning ville behage at melde det paa Adresse=Contoiret. I Aftes den 19 Dec. er blevet bortstiaalet af en Kammer i Gothersgaden i Hr. Gioni Gaard: 1 Par Sølv Skoespender, og 2 Thee Skeer; Om nogen skulde give Oplysning derom loves en convenable Douceur.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
J Remmesnider Kochs Gaard i Klareboderne er den 20 Dec. bortkommet: Et Sølv Lomme=Uhr, paa Ciffre=Pladen ere guule Prikke imellem Tallene, Ringen, hvorved et grønt Baand, hænger, er sat fast med en Messing Knappenaal; Hvo herom kan give nogen Oplysning loves en god Douceur. erretninger og øvrige Blade, ere aarlig: Siælland. Lolland. Fyen. Jylland.
Københavns Adresseavis, 1768-12-20
Holsteen. 2 Rdlr. 2 Rdlr. 14 Mark. 16 Mark. 16 Mark. 9 Mark. 9 Mark. 10 Mark. 9 Mark. 10 Mark. Mark. "Mark. 7 1/2 Mark. 8 Mark. 8 Mark. 6 Mark. 5 Mark. 5 1/2 Mark. 5 Mark. 6 Mark. 5 Mark. 6 Mark. 5 Mark. 5 1/2 Mark. 6 Mark.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Efterretning om Juule=Festen.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Jule=Festen eller Christi Fødsels=Fest begynde vi den 25 December, fordi Christus, vor Forløser, paa denne Dag skal være født, da der og i alle vore Kirker handles i denne Fest om Jesu glædefulde Fødsel. De Tydske kalde denne Fest Weyhnachts=Fost, fordi Christus helligede og viede Jule=Natten med sin hellige Fødsel. Det Efterretteligste, vi finde om det danske Ord Juul, er i en i Kiøbenhavn 1711 af Hr. Otto Sperling holden, og nu nok bekiendt Disputatz, hvorudi denne lærde Mand paastaaer, at Ordet Juul ingenlunde har sin Oprindelse af det ebræiske eller grækiske Sprog, langt mindre af Julii Cæsare, men af det gamle celtiske Sprog; thi ved at beter sig glade, pleye Nordlænderne hyppig at udraabe de Ord: Ju og Jo (ligesom Engelænderne Hum) og derover har de kaldet deres rette Fornøyelses=Tid. Jo=Ju=Joel= eller Juul=Tiid, som varede nogle Dage. De glade Udraabelser kaldte de Jøler, dem, som udraabte dem, kaldte de Julesangere, og Huuset, hvor de bleve udraabte, kaldtes Julestuen. Efter vor Sal. D. Lutheri og Melanchtonis Mening. ger, skal Christus være født Aar efter Verdens Skabelse 3962, men vi har hidtil fulgt meest Dionysti Parvi (en i Rom i 6te Seculo levende Abbeds) Mening, at Christus er født Aar 3949 den 25 December, hvilken Regning nogle nylig har tillagt 2 Aar, og sætte hans Fødselsdag og Stund i October Maaned. Chrysostomus paastaaer med adskillige Beviser, at den 25de December er den rette Dag; ham følger og William Cave, dog er Festen af Begyndelsen ey holdet den 25 December, men, som det synes hos de Østerlandske i Januarii. J. J. Schmidt mener. at Christus er født ved Løvsalerfestens Tiid, det er midt i Jødernes 7de Maaned, kaldet Tiøri. Nogle vil holde Aposterne selv for denne Festes Stiftere, men uden Grund. Dog allerede i det andet Seculo finder man Spor til denne Festes Helligholdelse; biskoppen i Rom, Telesphorus, som levede i Reyser Antonini Pii Tider, anordnede, at Natten for vor Frelseres Fødsel skulde helligholdes med Gudstieneste, og deri afsynges en Engel Lovsang. At denne Fest i tredie Seculo er helligholdet, bevidner den bedrøvelige Gierning, som den Tyran Mari minus eller Diocletianus foretog sig, nemlig at lade opbrænde nogle 1000 Christne, som vare komne sammen, for celebrere Julefesten i deres Kirke, hvilken Keyseren lod tillukke og lægge Jld rundt omkring, saa ingen undkom Keyser Justinus befalede, at denne Fest overalt skulde holdes, og at man i samme ikke maatte giøre nogen Haandgierning. Det Maynziske Consilium befalede, at den skulde celebreres i 4 Dage (men den 4de Dag er for længe siden udeladt.) Tilforn finder man, at Festen har varet fra 25 December til 7de Januarii, det er til St. Knuds Dag, hvilke Dage ere kaldte de 12 Juledage eller Julemærker, og ligesom Festen begyndtes med Klokkeringen, saa endtes den og paa samme Maade; deraf er kommen det Ordsprog, St. Knud ringer Julen ud eller bærer Julen ud. Epiphania eller Christi Aabenbarelse, kaldtes i gammel Tiid saavel Juledag som Hellig tre Kongersdag, men herefter kaldte man hiin: Levente, det er: Christi Fødselsdag, og denne: Sennævre, det er Christi Aabenbarelses Dag.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Den anden Juledag kaldes St. Stephani Dag, til Erindring om det tro Jesu Vidne, Stephano, som for Evangelii Bekiendelse blev, Aar 35 efter Christi Fødsel, til døde stenet. Han var een af de 7 af Apostlerne udvalgte Diaconis eller Fattiges Forstandere, og blev den første Martyr efter Christi Himmelfart. (Ap. G. 6 og 7 Cap. Durandus (in rat. temp.) fremsætter to Aarsager, hvorfore de Gamle har sammenføyet St. Stephani, St. Johannis Evangelistes og Martyr=Børnenes Dag med Christi Fødselsdag. Den første er følgende: "Ligesom en Konge har Følgere med sig, naar han holder Jndtog, saa havde og Frelseren sine Følgere, som vare St. Stephanus, som opoffrede sit Liv for Christi Skyld; St. Johannes, som berømmes af sin jomfruelige Reenhed; og mange tusinde Børn, af hvilke det Barn Jesus blev udvalgt, da de øvrige alle ihielsloges. Den anden Aarsag er: Ligesom Christi Fødsel er hans Indgang i Verden, saaledes ere disse Martyrers Fødselsfeste deres Udgang af Verden, Martyrer deeles i 3 Classer: Nogle bleve Martyrer i Villien og Gierningen, saasom St. Stephanus; andre ere Martyrer i Villien, men blive just ikke i Gierningen dræbte, saasom St. Johannes Evangelist; endelig ere Martyrer i Gierningen men ikke i Villien, saasom disse mange uskyldige Børn, hvorom handles hos Matth. 2 Cap. 16 v.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Den tredie Juledag kaldes St. Johannis Evangelistes Dag, til Erindring om den store Apostel Johannes, Zebedæi Søn, Jacobi Broder, Jesu meget elskede Discipel, som og elskede igien og fulgte Jesum troligen. Han saae Jesu store Almagts Haand ved Jairi Dotters Opvækkelse af Døde Aar Christi 31 (Marc. 5, 37.) og følgende Aar Jesu Forklarelse paa Tabor i Galilæg (Matth. 17. K., item Jesu Lidelse i Haven paa Oliebierget og paa Korset. Med Petro aflagde han frimodig sin Bekiendelse for de ypperste Præster (Apostl. Giern. 4, 3. 13. 19.), siden kom han til Jerusalem, hvor han blev indtil Aar Christi 48, det er til Marie Død, som Johannes havde, efter Jesu Anordning, antaget sig som sin egen Moder. Herefter var han i Epheso, indtil Keyser Domitianus jagede ham til Øen Pathmus, hvor han Aar 95 skrev sin Aabenbarings Bog. Efter Keyserens Død, Aar 96, kom han igien tilbage til Ephesum, og skrev der sine Epistler og sit Evangelium, og har altsaa sluttet og constitueret Canonem Evangelicum. Da han tilsidst endnu vilde prædike, skal han intet have sagt uden dette allene: Børn lille, Børn lille, Elsker hverandre, Her døde han Aar Christi 99, og Onesimus succederede ham som biskop i Epheso. Opfyldte bleve Jesu Ord til Petro (Joh. 21, 22. a.) at Johannes blev, til Herren kom, thi han døde en ordentlig naturlig Død, skiønt han i sin Levetid ikke undgik Lidelser; han blev hudflettet, (Aposil. G. 4, 3. 13. 19.) han blev af Keyser Domitiano sat i sydende Olie, og da han derved ingen Skade vederfores, jo han ham i Landflygtighed til Pathmum Aar efter Christi Fødsel 90, dog det første drages af nogle i Tvivl. Nogle skrive, at han til sit Ords Bekræftelse skal uden Skade, have drukket Forgift, og han afmales derfor ogsaa gjerne med et Beger i Haanden, fuldt af Slanger. De Gamle har tillagt ham adskillige Herligheder og Værdigheder fremfor de andre Apostle, de berømme 1) hans ypperlige Forstand og Viisdom, 2) at han besynderlig blev elsket af sin Mestere Jesu og omgikkes ham meget fortroligen, 3) at Christus paa Kørset anbefalede ham Omsorg for sin Moder, Maria, 4) at han har været i een Person det, som næsten alle Helgene har været, nemlig: En Apostel, en Evangelist, en Propheete, en jomfruelig Mand og stedse ugift, en stor Kirkelærere, en Martyr, som udstod meget for Christ Navns Bekiendelses Skyld, 5) at han overlevede alle Apostle.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Adskilligt Nyt. Kiøbenhavn. Paa den Kongel. Danske Skueplads bliver Fredagen den 23 December præcise Kl. 5 opført CrispinDoctor, i 3 Acter efter Monsr. Hauteroches Crispin Medi ein. Til Efter=Comoedie Merlin Dragon i 1 Act. Efter første Act dandses en Pas de denn af Monsieur og Mademoiselle Lewer. Jmellem Stykkerne en Entres af Matroser, hvori Monsieur Soelberg og Mademoiselle Knudsen, dandser et Engelsk Pas de deur.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
J Følge Placat af 14 Januarii 1761. er Paaske Opsigelses=Tiden for Huus=Eyere og Huus=Leyere inden Nye Aars=Dag, altsaa er den 31 December h. a. den sidste Opsigelses=Tid. Ligeledes er i Følge Placat af 3die December 1755 Opsigelses=Tiden for Huusbonder og Tienere, 12 Uger for Paaske=Dag, altsaa er Nye=Aars=Dag den 1ste Januarii 1769 den sidste Opsigelses=Tid.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
I Dag bleve 2de Musqvetterer formedelst begangen Misgierning udbragte paa Retterstedet paa det saa kaldede Grønland for efter ergangne Dom at halshugges med Sværd; men efter Kongl. allernaadigst Pardon, der paa Retterstædet for dem blev forkyndet, blev benaadede at beholde Livet; men bleve pidskede og paa Livs Tid henbragte i Slaveriet. Salling=Land i Wiborg den 30te November. RugSæden blev her og i omliggende Egne dette Aar lagt i betimelig og sædvanlig Tid, hvortil og Veyrliget mestendeel føyede sig efter Ønske; den seer og, efter eenstemmige Beretninger, allevegne meget vel ud, og giver et got Haab. Sæde=Rugen blev dog ikke saa dyr, som endeel befrygtede, men endda dyr nok for Uformuende, nemlig 4 Rdlr. Tønden, Man hører endnu, ja mere end forhen, megen Klage over den slette Rug=Grøde, hvilken og nu ved Aftærskningen befindes at være slettere end man havde formodet, da de fleeste ikke nær kan naae Sæden, og have nu intet til Brødet. Jkke mindre Klagemaal høres over den store Skade, som Stormen i Høsten anrettede paa det uhøstede Korn hvilket (i sær Havre) hvor det ikke af Regnen var nedlagt blev afslaaet fast til den bare Straae. Nogle sætte sit Ta derved i Ligning med Misvexten paa Rugen. Fiskeriet i Liimfiorden her omkring har hidindtil været slet, og følge, lig det lidet Fangelige dyrt; en Oel Sild, som i forrige, Tider kunde faaes for 8 a 10 sk., koster nu 16, 20 til 24 s.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
J Sr. Handtbergs Have i Himmersyssel findes blandt en Mængde Grønkaal en eneste, hvis halve Deel Blade ere gandske Sneehvide, og de øvrige grønne, med en hvid Kanten Finger bred. En Agermand har atter i Aar fundet 22 Rug=Stengeler opvoxne paa en Rod, og saavidt kunde skiønnes, af et Korn; men Axene vare ikke fuldkomne. Jsland. Man læser følgende fra Holum Stift under 12 September 1768, Forleden Sommer var Høe=Avlingen ret maadelig paa de fleste Steder, i sær udi TingøeSyssel. Vinteren derimod til Ny Aar temmelig god; siden til Palme=Søndag frysede og sneede meget. Fra den Tid af indtil Medium Julii har stedse vedvaret et meget angenemt og klart Veyrligt, Græsset voxede vel i Førstningen, men paa mange Steder skinnede bort, hvilket foraarsagede paa mange Steder her i Stiftet en ringe Høe=Av Fiskeriet har paa de fleste Ste ling til Efter=Aaret. Den formedelst sin Sym. der været ret middelmaadig. tomata ret forunderlige Qvæg=Syge vedvarer endnu, og udbreder sig alt mere og meere til de nordlige Herreder. Heraf kommer at Ulden bliver immer dyrere, og Bøndernes Tilstand alt slettere og slettere, og det er at beklage, at jo kostbarere Ulden bliver, jo mindre Priis sættes af Fremmede paa Ulden Tøy, saa sammes Forfærdigelse belønner, ikke de derpaa anvendte Omkostninger. Nu som Bøndernes Tilstand bliver immer slettere, saa maa og i lige Forhold Øvrigheds Personer og de publiqve Anstalter, som have deres Underhold af Jordegodsets Jndtægter og Schæfferie, lide derunder; det beroer altsaa paa den Allerhøyestes Forsyn, og den milde Regiering vi leve under, nemlig de allerelskværdigste Landets Fædre af den velsignede Oldenborgiske Stamme, dens høyst fornuftige Anstalter, at komme i Veyen for en meget lændig Tilstand, det forarmede - J afvigte Efteraar gik her over Land trues med. i sær udi Vadle og Tingøe Sysseler, en meget hæftig Landfar=Sot, hvoraf mange døde, ja, næstafvigte Kierke Aar omtrent hver syvende Præst udi Stiftet, blant hvilke var Provsten udi Thingøe Syssel Hr. Jon Jonson Widalin, Sognepræst til Laufaas, som i sin beste Alder tilligemed sin Kiæreste blev paa samme Tid begraven. bemeldte Provst besad ypperlige Naturens Gaver. Den 27de September næstafvigte Aar døde og Thore Biørns Datter, Fra Bogtryk afg. Biskop Brinjolfsens Enke=Frue. keriet paa Holum er kun indeværende Aar udkommen sal. Biskop Vidalins Huus=Postill, 90 Art stor i Qvarto, hvilket er det 7de Oplag af denne meget opbyggelige Bog, som er udi det Jslandske Sprog et af de største Mynstere, udi den mandige Veltalenhed, ligesom samme biskops andre Skrifter ere i den Art fast uefterlignelige.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Fortegnelse paa dem, som udi Holum=Stift paa Island, i Aaret 1767 ere Døde.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Fødde. Sysselers Cop. Dren PiMand Qvin= Dren Piger, Folk. de K., ge, og Navne. Par Thingøe Syssel = 23 57 Wadle Syssel = 13 56 50 44 38 Hegrenæs Syssel = 16 31 4 41 33 Hunevand Syssel 8 40 50 39 32 31 39 Summa Sumar. 60 184 1190 182 154 80 81 Ere altsaa 123 flere Døde end Føde.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Charles=Town i Syd Carolina den 21 October. J 3de Dage en svite har man her havt en heftig Storm, som man befrygter har foraarsaget en stor Skade. Adskillige anseelige Negere ere med deres Canoes omkastede og druknede.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Priis=Materier. Forstanderne for det Stolpiske Legatum have udsat en Priis af en Guld Medallie af Værdie 250 Hollandske Gul den for beste Besvarelse af følgende Spørsmaa an Deus ex mero arbitrio potestatem suam legislatoriam exercent: an vero ita ut ratio humana legum divinarum etiam perfectionem perspiciat. Afhandlingerne skrives paa Latin eller paa Hollandsk, og maae kunde læses i en halv Time og sendes Franco til Professor Hollibeck, det Stolpiske Rectituts Secretair i Leyden for den 4 Julii 1769. Afhandlingen tilføyed en Sentenz eller Devise, som tillige skrives paa en forseglet billet, som indeholder deres Navn og Boepæl. Den Billet, hvis Opskrift har vundet Prisen, blive allene aabnet. Efterretn. for de Handl. og Søefarende.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Dantzig, den 26 November. Species en Wissel. Ducaten N. 11. 27. Dito o. 11. 22. Unwicht. 11. 1/2 Roebels. 4. 21. Krys Daalder m. 5. 16. Dito unwicht. 5. Banck Daalders. 5. 27. Louis Cor. Fridrichs dor. Wissel per Amsterdam. Dito per Hamburg. Søe=Skade.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Kiøbenhavn. Ved Kiøge Bugt, skal et Svensk Snavskib, ladet med Sild være strandet, Masterne ere kappede, ingen Folk fundet derved, undtagen en Skibs=Karl og Dreng som laae sammenbundne og Døde paa Dækket.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Amsterdam, den 6 Dec. Ved den indfaldende heftige Storm den 1 Dec. ere følgende Skippere ligeledes geraadede paa Grund ikke langt fra Balg og Lutjewaard, nemlig: B. de Boer destineret til Strædet; H. Schryver, til Surinam, H. J. Bacher til Cadix; P. Somrooth til Barcellone, som igien er bleven flot; T. Klaver til London; J. Strank, og A. Tierks fra Archangel, hvilke 3 ere fulde af Vand; J. Hoke, O. Picters, J. Adrians og R. Tykes. Skipper C. Adrians Skib er ganske forloren, men Folkene biergede saa nær som 1 Passageer. Paa den Østre Val staaer ligeledes: C. Baas fuld af Vand; J. Her ny gandske beskadiget: J. Pallert samt 2 a 3 endnu ubekiendte Skibe. Skipper J. Dreksen, som var drevet ind paa den Østre Val, bestemt til Lissabon har maattet kappe sine Master, og faaet nogle Ligter og Bord for at losse i Ved Delffiel ligger: P. Jndrians fra Hamborg hertil bestemt, og maae losse. Skipper R. Fedderichs til Lissabon bestemt, har mistet sit Roer, kappet sin Besand=Mast og maatte losse. Ved den Søndre Vald ligger ligeledes: N. Pieters til Cadir bestemt, fuld af Vand, med Forliis af sit Roer, dog haaber man at faae ham flot igien. Bag Horst staaer ligeledes: Skipper L. Schuul høyt oppepaa Stranden, og H. de Boer paa Grund. Skipper J.de Grovt som den 5 Dec. kom paa Hrund er igien bleven flot uden mindste Skade. Det Skib, som har været ført af Skipper S. Segenberg er gandske sønderslaget. Paa Fordekket havde 11 Mand salveret sig, som derpaa drev omkring 1 halv Dag og 1 heel Nat, men af Bølgerne ere 4 bleven bortskyllet, og altsaa kun 7 Mand biergede. Iblant de omkomne er Skipperen og hans Søn. Til Norge er med en svær Lek indløben Skipper G. Nest fra Dantzig til Nevry bestemt for at losse og lade sig reparere. Ind= og Udseglede Skippere.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Helsingøer. Den 17 December ere passeret Sundet folgende Skippere: Capitain Jens Brundbye hiemmehørende i Kiøbenhavn, kommende fra Kiøbenhavn, og destineret til Madera med Bræder. Den 18 dito. Capit. Just Christensen hiemmehørende i Kiøbenhavn, kommende fra Færøe, og destineret til Kiøbenhavn med Strømper. Den 19 dito. Capit. Michae, Boeslund fra Kiøbenhavn til Bordeaux med Staver. Adolph. Jenner fra Kiøbenhavn til Canton med Carga De den 18 Dec. ankomne Skibe ere igien med god Vind afseylede. Vinden er S. O.
Københavns Adresseavis, 1768-12-21
Den 19 Dec. gik alle de her paa Rheden liggende VestindieFarere Seyl her fra Sundet med god søyelig Vind, og saavidt erfaredes, lykkelig fortsatte deres Reyse. Den Kinefarer Adolph. Jenner er endnu ikke her paa Rheden ankommen; men for ikke at blive opholdet her i Sundet, naar han ankommer, er han bleven expederet ved Told=Cammeret.