JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Spanien. Efter Telegraph-Efterretninger fra Bayonne, har Spanien atter faaet en ny Krigsminister i General Caratala; ligeledes have Christinerne under Pardinas seiret over Carlist-Høvdingen Tallada, og i en Fægtning ved Castril bibragt ham et Tab af 1000 Mand og 2 Kanoner, derimod har Basilio Garcia indtaget Fortet Puerto Llano. Efterretningen om Uroligheder i Saragossa har ikke bekræftet sig, men der, saavel som ellers i Provindserne, hersker for Tiden Rolighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Tydskland. Til Sommeren venter man Keiseren af Rusland tilligemed sin Familie til Tydskland, og man mener da, at de store Fastlandsmagter ville søge at blive enige om flere af de enropæiske politiske Spørgsmaale. – Universitetet i Königsberg har saavel af dets Rector, Kronprindsen af Preussen, som af Ministeren v. Altenstein modtaget dadlende Skrivelser, fordi det havde udnævnt de 2 gottingske Professorer Albrecht og Weber til Æres doctores. Universitetet har imidlertid overdraget til en berømt Philolog at besvare disse Skrivelser, og man venter, at han vil gjøre dette paa en for begge Parter tilfredsstillende Maade. – Fra Pommern klages meget over at religiøse Secter der stedse meere og meere udbrede sig, og naar man hører, at disse Klager gjentages fra alle Lande, synes man næsten berettiget til at antage, at en Krisis forestaaer i religiøs Henseende, og saa meget lader sig i alt Fald godtgjøre, at det vel neppe meere vil være tænkeligt i en fri Religion, at uniformere Menneskenes Samvittighed. - De hessiske Landstænders Opløsning har fremkaldt megen Sensation paa Forbundsdagen, og der tales meget om, at Stridighederne om de Rotenburger Domainer ogsaa skulle afgjøres der. Valgcorporationerne i Hessen ere opfordrede til at foretage nye Valg, og Regjeringen venter maaskee af de nye Stænder en gunstigere Stemning om disse Anliggender. - Ved Affattelsen af Lexionscataloget for Universitetet i Leipzig, er man efter Foranledning af Cultusministeren bleven enig om, ikke at opføre Hofraad Dahlmann blandt dem, der i det anstundende Semmester ville holde Forelæsninger, en Forholdsregel, der ikke spaaer noget godt Udfald for den Petition, hvori man ansøgte om hans Ansættelse ved det herværende Universitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
J Østerrig taales nu ingen Polakker, der ere fødte russiske Undersaatter, men ifølge en keiserlig befaling skulle alle, endog dem, der ere ansatte i østerrigsk Tjeneste, forlade Keiserdommet, for over Triest at indskibes til Nordamerica.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Rusland. Jfølge Efterretninger fra Asien skal det være lykkedes Tscherkasserne at bemægtige sig Russernes vigtigste Fæstning i Tscherkassien, Gelendgik, efterat Fæstningsværkerne ved polske Jngenieurers Hielp vare sprængte i Luften. Krakau skal man være bleven enige om, at forlange, at Occupationstropperne skulle trækkes tilbage, og hos de tre Skytsmagter at andrage paa Gjenoprettelsen af den i 1815 antagne Regjeringsform, og de fornødne Noter i denne Anledning ere allerede af de forskjellige Gesandter sendte til deres Regjeringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Fædrelandet. Paa Corsøer Fjord har man i denne Tid gjort Forsøg med en Baad, hvorpaa der var anbragt Hjul til at bringe den frem med i Jisgang, og til at hæve den op paa Jsen. Baaden gjorde en temmelig Fart i Vandet og paa Jsen, men kunde dog ei komme op paa samme, formodentlig fordi det paa Bougen anbragte Hjul, som skulde trække Baaden op, var for stort og svært i Forhold til Baaden. Skjøndt saaledes dette Forsøg ikke aldeles svarede til Forventningen, er det dog at formode, at Baaden med nogle Forandringer i dens Construction vil svare til Hensigten, og man tør haabe, at General-Postdirectionen, der har foranstaltet dette første Forsøg, ikke vil lade det beroe herved, men anvende Alt for om muligt at tilveiebringe en regelmæssig Postforbindelse mellem Øerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
J Kjøbenhavn havdes den 22de de, om Eftermiddagen et meget kort varende, men paa denne Aarstid mærkeligt Uveir. Der indtraf pludselig en meget fornemmelig trykkende Varme i Veiret, som hidtil havde været stille, og strax efter begyndte en, af et stærkt Sneefog ledsaget, orkanagtig Storm, der i Omegnen af Staden var saa stærk, at den rystede Husene. Nogle Minutter efter dens Udbrud kom et meget skarpt rødligt Lynglimt, hvorpaa der strax fulgte et stærkt Tordenskrald. Et Øieblik efter klarede Luften og Uveiret var aldeles forbiet Qvarteerstid efter dets Udbrud. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Uagtet et Udkast til en nye Communalforordning for Kjøbenhavn er udarbeidet og tilsendt Byens 32 Mænd til at afgive Erklæring over, er dog efter Overpræsidenten, Kjerulffs Jndstilling alt en Forandring foregaaet ved Bestyrelsen, i det der nemlig ved Vacancen af en Raadmandsplads er bestemt, at denne ikke skal besættes som hidtil, men at derimod de 32 Mænd skulle foreslaae tvende, der som borgerlige Raadmænd skulle indtræde i Magistraten, og hvis Embedstid skulde vare i 8 Aar mod at Gagen 1200 Rbd. som tidligere den kongelige Raadmand havde, nu blev deelt mellem disse 2 borgerlige Raadmænd. Saavel Kjøbenhavnsposten, som Fædrelandet, have udladt sig mod denne Forandring, fordi den, der ikke kan ansees uvæsentlig, er skeet førend at enten de 32 Mænd eller Stænderne have havt Leilighed til at yttre sig om Lovudkastet, hvorved Bestyrelsen for, Fremtiden sikkert vil undergaae nogle betydelige Forandringer, ligesom der heller ikke er megen Rimelighed for, at Overpræsidentens Forslag om disse Raadmænd ville blive billiget enten af de 32 Mænd eller Stænderne, hvorimod disse meget letteligen kunne antages, at have saa væ Sasentlige Grunde imod det, at Kongen i sin Tid billiger deres Anskuelser. Helsingøers-Avisen, der tidligere havde forsvaret det Kjerulffske Forslag, har tillige dadlet Kjøbenhavnsposten fordi den angreb det, og derved blandt andet yttret, at den, Kjøbenhavnsposten", letteligen paadrog sig Sigtelsen, for en urimelig Modsigelsessyge, og man let kunde antage at den kun af den Grund bestred Jnstitutionen, fordi den er bragt i Forslag af en Mand, med hvis Marimer den oftere har erklæret sig uenig. Skjøndt man nu efter disse stærke Udtryk skulde troe, at Helsingøers Avisen var aldeles paa det Rene med hvad den meente om den saakaldte nye Jnstitution, har den dog senere efterat have seet Fædrelandet, der som før bemærket heller ikke billiger den, sadlet om, og mener nu alene, at Kjøbenhavnsposten har feilet i at rette sit Angreb mod Kjerulff, istedetfor mod Cancelliet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Tydske Tidender ville vide, at Thorvaldsen vil paatage sig Udførelsen af en Statue af Luther, der skal opstilles i Eisleben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Nykjøbing. Til vore Tiders Lyssider hører unægteligen en roesværdig Stræben efter at befordre Oplysning og Sædelighed hos Almue-Ungdommen fra dens tidligere Alder, og efter at ordne det stærkt betyngede Fattigvæsen efter rigtigere Grundsætninger, der kuns aabne Adgang til Hielp for den virkelig Trængende, medens Hang til Ørkesløshed og Ladheden anvises sin Plads i Virksomhedens Værksteder. - Herom vidne glædeligt de i Hovedstaden og paa flere Steder i Provindserne oprettede Ashler, Haandgierningsskoler og Tvangsarbeidsanstalter, Jndretninger som vi ikke mindre tilskrive en dybt følt Trang til Forandringer og Forbedringer i det bestaaende, end den ved senere Tiders friere Stats- og Commune-Jnstitutioner, vakte Almeenaand. At denne Bye ikke alene ikke staaer tilbage, men endogsaa i de senere Aaringer har gjort flere betydelige Skridt fremad, derom have vi oftere havt Leilighed til at yttre os. Med Borgerskolen er fra dette Aars Begyndelse sat en Real=Klasse i Forbindelse; allerede i nogle Aar har her bestaaet en Tvangs=Arbeidsanstalt, og i forrige Aar oprettedes ved Siden af denne en Haandgierningsskole, hvori dagligen undervises omtrent 30 Pigebørn i de for deres Stilling nødvendige Haandarbeider. Endeligen er der nu og sikkre Udsigter til at her til 1ste Mai d. A. vil blive aabnet et Asyl for den arbeidende Klasses mindre Børn, der endnu ikke have opnaaet den skolepligtige Alder. Denne sidste Indretning skylder alene Borgernes frivillige Sammenskud sin tilkommende Tilværelse, hvorimod Udgivterne ved Haandgierningsskolen og Tvangsarbeids-Anstalten bestrides af de til Fattigvæsenet aarligen paalignede Bidrag. Jhvorvel denne sidste Indretning, og fra Begyndelsen af, maaskee T T ikke uden Føie, har havt sine Modstandere, saa troe vi dog, at den, fornemmeligen ved den i forrige Aar foretagne Reorganisation, opfylder sin Hensigt at forebygge Tiggerie og alle dettes moralske Onder, at formindske de Almissesøgendes Tal, og holde den arbeidsfore Trængende til gavnlig Virksomhed, uden at Fattigvæsens Byrderne, for at opnaae disse Goder derved ere forøgede. De Mænd, hvem disse Jndretninger skylde deres Opkomst, have derfor, om vi ikke feile, allerede den Fyldestgjørelse, at de Tvivl, der yttrede sig om hvorvidt en saadan Arbeids-Anstalt i en mindre Bye kunde svare Regning, for størstedelen ere hævede, og haabe vi derfor, at den over utidig Ængstelse og gamle Fordomme saaledes vundne Seir, vil oplive deres Mod og Lyst til at forfølge deres med Opoffrelser, i det mindste af Tid og Kræfter, forbundne Planer for det Almindeliges Vel. Hertil knytte vi endnu Ønsket om, at ogsaa Drengebørn kunne blive optagne i Haandgierningsskolen, og at Tvangsarbeids=Anstalten ogsaa kunde udvides til Almisselemmer af Mandkjønnet; thi uden dette ere vi endnu kuns paa Halvveien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Jndsendt. No 1. Blandt det saare meget, der blev sagt paa den Raadstue, forsamling heri Byen, hvorved det bestemtes, at Byen ingen lønnet Kæmner skulde have, hører og en Yttring af vor Borgemester, om at han gjerne ønskede at skride frem med Tiderne, og stedse vilde være villig til at række Haand til enhver nyttig Foranstaltning. Ligesom denne Yttring neppe var noget tomt Mundsveir, saaledes er Jndsenderen og overbeviist om, at den fandt Gjenklang hos de fleste af Forsamlingen, og det er derfor at han tillader sig at fremkomme med et Forslag, om hvis Gavnlighed sikkert enhver er overbeviist, og hvis Realisation man derfor meget maa beklage endnu ikke har fundet Sted. Jndsenderen er nemlig ikke den eneste af Nykjøbings Jndvaanere, der har fundet at det er et stort Savn, at Byen endnu ikke er oplyst om Vinter=Aftenerne, og henleder derfor saavel Autoriternes som Borgernes Opmærksomhed paa denne temmelig væsentlige Mangel i Byen. Her at udvikle det fordeelagtige ved Gadebelysningen, saavel for Private, som fornemmelig for Politiet, ansees overflødigt, da det vistnok kan ansees som almindelig erkjendt, og jeg vil derfor kun henlede Opmærksomheden paa hvorledes det kunde opnaaes. De eligerede Borgere antoge i sin Tid at Byen ret vel kunde betale 300 Rbd. aarlig til en fast Kæmner, men Borgerne havde, som bekjendt, en anden Mening om denne Sag, neppe fordi Byen ikke havde Evne til at udrede den nævnte Sum, men fordi de ansaae Udgivten for at være overflødig, og foreslog derfor nu Borger=Repræsentanterne at anvende denne Sum deels til Anskaffelsen af Lygter, et deels til deres Forsyning med Brændematerialier, er Jndsenderen overbeviist om, at Jngen af Borgerne vilde have noget derimod, og det saa meget mindre, som naar først Lygterne engang vare anskaffede, der kun vilde udfordres et meget ringe aarligt Bidrag og langt fra ikke ovennævnte Sum, til deres fremtidige Vedligeholdelse med Brændematerial. Vil man imidlertid ikke gjøre Gadebelysningen til en tvungen Sag, er Jndsenderen dog overbeviist om, at den fornødne Sum til dette gavnlige Foretagende ogsaa vilde være at erholde ved frivillig Subskription, og Hovedsagen er derfor fornemmelig ene at man benytter den anstundende Sommer, til at realisere Planen. Skjøndt Jndsenderen ingenlunde er nogen Under af at Alt skal gaae ud fra Embedsmændene, formenes dog, at Jmpulsen til denne Sags Fremme nærmest bør komme fra Politimesteren og Magistraten, som dem under hvis Ressort den nærmest henhører. Skulde de imidlertid mod Formodning Jntet ville foretage dem til Sagens Fremme, da kan sikkert enhver Anden begynde paa den, og naar vi da i Fremtiden kunne gaae om Vinteraftenenerne paa Gaden, uden enten at løbe paa hverandre, eller paa de Heste og Vogne, som hyppigen findes henstaaende paa Gaden, ville vi sikkert ikke undlade at takke den, som skaffede os den længe savnede Gadebelysning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Nykjøbing i Marts 1838. En Ven af al muelig Oplysning. No 2. Hr. Procurator Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
J Anledning af nogle Yttringer i Lollandspostens, 35, finder jeg mig beføiet til paa denne Maade at underrette Den om, at den anonyme Jndsender, De er saa misfornøiet med, ingen Anden er, end Undertegnede. At De, der selv har faaet Deres tidligere Dannelse her i Borgerskolen og maaskee ofte siden har fundet Leilighed til at beklage, at Skolen dengang var saa daarlig, med Glæde har fulgt dens mulige Fremgang til det Bedre, er let forklarligt og meget priseligt. Man seer, at Glæden har bragt Dem i Affect mod Skolens formeentlige Modstander, og glider derfor let hen over saadanne Udtryk, som ellers støde den mere, dannede Læser. – Jmidlertid maa dog Jngen, uden at indvikle sig i al for stor Modsigelse, være mere tilbøielig til at tildeele min Dom om Skolevæsenet nogen Vægt, end netop De, der har behaget at tillægge mig en saa udmærket Duelighed." Hvad jeg sidst skrev, var vel betænkt, og gjerne skulde jeg vidtløftigere have udtalt mig i denne Sag, hvis jeg ikke tilfulde indsaae det Hensigtsløse i et saadant Arbeide. Maribo den 29de Marts 1838. P. Bergenhammer, Catechet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Bekjendtgjørelser. Efter Fleres Tilskyndelse og i Overbeviisningen om Sagens Gavnlighed, agtede Redactionen, som vore Læsere bekjendt, med April Qvartals Begyndelse at udgive een Gang ugentlig et Følgeblad til Stiftstidenden, hvis nærmest Formaal var, at udbrede Lys over communale Anliggender af almindelig Jnteresse. Vi troede os understøttede i vor Plan ved den Sand, den nye Commune-Jnstitution syntes at have vakt for slige Anliggenders offentlige Drøftelse, og meente hellerikke, at den for Bladet fastsatte Betaling kunde være afskrækkende. Jmidlertid ere vi i saa høi en Grad blevne skuffede i vore Forventninger, at det er meget langt fra, at vi kunne vente de ved den paatænkte Udvidelse betydeligen forøgede Omkostninger dækkede, og see os derfor hellerikke for Tiden i Stand til ved Siden af den bekostelige Udvidelse vi tidligere have givet Bladet, at udføre en Plan, der efter de øieblikkelige Udsigter vilde medføre et aabenbart Tab. Forøvrigt er det fremdeles vort Ønske og Bestemmelse, efter det Raaderum, der i materiel Henseende er oslevnet, ved alle forefaldende Leiligheder, at gjøre vort Blad til Organet for det communale Livs Yttringer, og modtage vi derfor gjerne alle dermed passende Bidrag. Maae vi endnu til Slutningen beklage, at vi ikke for Tiden kunne realisere vort Ønske efter den større Maalestok vi havde tildannet, kunne vi dog ikke andet end paa den anden Side at føle os tilfredsstillet ved de fra hæderlige Mænd modtagne Beviser paa deeltagende Jnteresse for vore Bestræbelser, dem vi og herved bevidne vor TakRedact. I Vimmelskaftet N 22 i Kjøbenhavn modtages Klæde, Frakker, Kjoler og Beenklæder, Klædes Vogn= og Meubelbetræk, for at overskæres og decarteres, uldne Sengetæpper udvaskes og oprues; Bordtæpper, Merinos Kaaber og Kjoler ud vaskes og presses; Vadmel overskæres eller rues til Multum og Svanebay, ligeledes besørges Klæde og Vadmel stampet og farvet, ogsaa Uld imodtages for at forarbeides til færdigt Klæde af Andreas Juncker, kongl. privl. Overskærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Bøger. Psalmebøger til forskjellige Priser, og af forskjellig Jnd binding, passende for Confirmander, samt de anordnede Skudsmaalsbøger, faaes til enhver Tid for billige Priser. Tillige tjener til behagelig Efterretning, for Dhrr. Boghandlere og Bogbindere samt Dhrr. Skolelærere hvor Dams AVE og Læsebog har – og maatte vorde brugt, at et 3die Oplag har forladt Pressen, forøget med danske og romerske Tal, den lille Tabel, samt Forklaring over Mynt, Vægt og Maal &c., trykt paa Conceptpapiir, indbunden a 20 sk. og Dusinviis 2 Rbd. Nykjøbing den 29de Marts 1838. J. Madsen, Bogbinder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Havefrøe, frisk og paalideligt, faaes i Nak E. Ch. Dan. skov hos Et Bedæknings=Nummer til den forædlede Hingst Gaberlunzi er at erholde tilkjøbs til billig Priis. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Auctioner. Da det ved Auctionen over Kammerraad Lunddahls Boes Gaard og Jorder i og ved Marieboe den 28de Decbr. f. A. gjorte høieste Bud ikke er af Skiftecommissionen blevet approberet, saa bliver denne Eiendom, der nærmere findes beskreven i denne Tidendes i 106, 107 og 108 af f. A., stillet til Bortsalg ved tredie Auction, som afholdes paa denne Byes Raadstue, Fredagen den 20de April førstkommende, Formiddag Kl. 11. Conditionerne for Salget, hvoriblandt, at Nationalbanken lader af dens Midler 2/3 Dele af Kjøbesummen forblive indestaaende i Eiendommen, mod 1ste Prioritet, ligge til Eftersyn herpaa Comptoiret. Marieboe Byfoged Comptoir, den 29de Marts 1838. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Løverdagen den 7de April førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, bliver i Nyekiøbing Hospital, om antageligt Bud skeer, ved offentlig Auction bortsolgt 60 Tønder Hvede, 135 Tønder Rug, 410 Tønder Byg, 80 Tønder Havre og 60 Tønder graae Erter. Conditionerne erfares hos Forstander Grønbek. Nyekiøbings Auctions-Contoir den 26de Marts 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Mandagen den 9de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Proprietair Nissen paa Boderupgaard ved offentlig Auction bortsælge Kartofler, Hørfrøe, Kornvarer, Humle, Køer m.v. Andre indbydes at indsætte til Bortsalg ved denne Auction, hvorom Anmeldelse maa gjøres snarest muligt til Procurator Tidemand her i Byen. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Falsters Birk, Nykjøbing den 31te Martii 1838. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Løverdagen den 14de April d. A. Formiddag Kl. 10, lader Hr. Stadshauptmand Ridder Schulz, paa hans Bopæl her i Byen ved Auction opbyde til Bortsalg, endeel Sædearter saasom, Erter, Byg, Havre og Kløverfrøe, saa og et Parti Rug, Sild og nogle Foustager m.v. Bekjendte vederhæftige Kiøbere gives Credit til Mikkelsdag dette Aar. Nyekiøbing, den 31te Martii 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur, bliver paa Hardenberg Tingstue, Tirsdagen den 24de April d. A. om Formiddagen Kl. 11 1/2 slet, afholdt offentlig Auction, hvorved den i Waabensted, Sogn, paa Nielstrup Hovedgaards Mark, beliggende Veirmølle Wentepose Mølle kaldet, med tilhørende Bolig og Jordlod, opbydes til Bortforpagtning i 10 Aar fra 1ste Mai 1838 at regne. Conditionerne hvorefter denne, for Maling fordeelagtig beliggende Mølle, agtes bortforpagtet, ere forinden Auctionen, til Eftersyn hos undertegnede Godsforvalter, som tillige lader Møllen forevise. Hardenberg den 28de Marts 1838. Dous.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Formedelst Forandring af Boepæl, lader Enkemadamme Führer paa Nygaard ved Nakskov, ved offentlig Auction som afholdes Fredagen den 6te April d. A. Formiddag Kl. 11, bortsælge en Deel Løsøre bestaaende af Sengeklæder, Sengesteder, Kakkelovne, Meubler, Bryggerkiedler, Bryggerkar og Meierieredskaber samt Heste, Vogne, Avlsredskaber, Køer og Faar m.m. Som Appendix bortsælges et Qvantum Kartofler. Vederhæftige Kiøbere gives Kredit til Mikkelsdag d. A. Nakskov den 28de Marts 1838. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Creditorerne i Stervboerne efter Sognedegn Frederik Pedersens Enke Jacobine Christine født Krog og efter Tjenestekarl Jens Rasmussen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Stubbekjøbings Byefoged-Comptoir den 24de Marts 1838. Buntzen, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-01
Rettelse. J det i J 35 & 36 af denne Tidende indrykkede Avertissement og Salg underhaanden af en Eiendom, er denne ved en Feiltagelse anført beliggende i Sønder=Herred istedet for i Nørre-Herred. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Lollands Falsters EistTidende. No 59. Tirsdagen den 5 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Udenlandske Nyheder. England. Her beskjæftiger man sig for Tiden ene med at debattere og Lovforslag, og da Parterne derved ingen Leilighed faae til at yttre deres Anskuelser, og Debatterne heller ikke have havt nogen synderlig Jnteresse, ere Journalerne nu atter meget magre. Da man saaledes mangler politisk Underholdning, tager man sin Tilflugt til chronicle scandaleuse, og en ung Mand, Benjamin Alison, der er sigtet for et Tyverie, og for at have dræbt sin Kiæreste, en 17aarig Pige, beskjæftiger derfor Londonernes Opmærksomhed. Efter Alisons Udsagn, var han og Kjæresten, Emma Erips, blevne enige om at dræbe sig selv for at befries fra al Nød, og han havde til den Ende kjøbt noget Laudanum, som de i Fælledsskab drak, hvorefter de lagde dem hen paa deres Seng for at døe i Selskab. Henad Morgenstunden vaagnede Alison og mærkede nu at hans Kjæreste stønnede dybt, hvorefter han atter sank hen i sin Lethargie, og da han senere fuldkommen vaagnede af denne, var Emma Crips død, hvorfor han forlod hende. Da man senere opdagede Liget, fandt man tillige et Brev til Directeuren for Børsen, hvori Emma Crips angiver sin Fader, Georg Crips, der i 30 Aar har været Portner ved Børsen, som den, der for nylig havde antændt denne Bygning. Jurien har imidlertid frikiendt den gamle Crips, men derimod antaget, at Benjamin Alison, har overtalt Emma Crips baade til at skrive Brevet, og til at tage Giften, hvorfor nu en Proces skal indledes mod ham. – Efterretninger fra Jamaica melde om en Negeropstand, der har fundet Sted paa Cuba, Negerne, 2000 i Tallet, ere imidlertid alt omringede af Regjeringens Tropper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Frankrig. Deputeretkammeret udhviler sig nu efter de hæftige Kampe, som fandt Sted i Anledning af Fordringerne til de hemmelige Fonds, dog venter man ikke at Roligheden vil vare længe, men at Spørgsmaalet og Rentereductionen atter vil kalde alle Ministeriets Modstandere paa Kamppladsen og da den egentlige Opposition forholdt sig aldeles passiv ved den sidste Strid, frygter man meget for, at Ministrene ikke ville kunne holde dem, naar denne tillige tager Deel i Angrebet. Regjeringen søger imidlertid i Tide at ville sikkre sig mod Uveiret, ved at udsprede Efterretning om en Handelscrisis i Nordamerica, hvilken dog ingen troer paa. Paa Corsica har man til stor Glæde for Pariserne valgt den for længere Tid siden afdøde Poli til Deputeret, og saaledes har Kammeret nu og faaet et dødt Medlem. Man mener dog at Corsicanerne kun have gjort dette for at vinde Tid til at berede Folkestemningen for et nyt Valg. Vælgerne i det 6te Arondissement i Paris have foranstaltet en Æresbanket for Lafitte, hvorved Deeltagerne til liden Glæde for Regjeringen ganske have overgivet dem til den Glæde, der herskede ved lignende Leiligheder, strax efter Juli Revolutionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
- Underhandlingerne med Hayti ere begyndte, men have endnu ikke ført til noget Resultat. Mod Anvendelsen af Dødsstraffen er Deputeretkammeret overleveret en med mange Underskrifter forsynet Petition, der dog kun har fremkaldt en glimrende Tale af Digteren Lamartine, hvorefter Petitionen blev lagt hen.