Extraordinaire Relationer, 1722-10-01
Dend 10. haver Hans Kongelige Majestet allernaadigst behaget at forunde Hørkræmmerne i Kiøbenhavn Laugs-Artikler og visse Privilegier, som korteligen bestaae i Følgende: 1. At grove Vahre, saasom Hør, Hamp, Humle, Stangern, uforarbeidet Staael, Tiære, Beeg, Traen, Salt, saltet Kiød, saltet og tørre Fiske-Vahre, Kackelovne, Steen-Kul, Maatter, Flodholt, Rysslædder, Engelske og Gullandske Slibesteene, ey maa udi aaben Boeder af nogen fael holdes, uden af dem, som nu derpaa have taget Borgerskab, og drive denne Handel i aabne Boeder, eller de som i Lauget efterdags indskrives, dog uden at forhindre Grosshandlerne og de Isslandske Kiøbmænd udi denne Handel, saa viit Forordningen af 16 Apr. 1681, og Privilegierne tillader, under Straf af 30 Lod Sølv 1ste gang, 2den gang dobbelt, og 3die gang Vahrenes Forliis, 2. Skulde Hør kræmmerne have en Oldermand og Skriver. 3. Denne Oldermand antegner de som i Lauget kommer og hvor de boe. 4. Jngen indtages i Lauget, uden hand er over 25 Aar, og har udtient for Dreng og Svend derpaa, hand examineres af Magistraten, Oldermanden og visse Kiøbmænd i Regne-konst, Bogholderie enkelt og dobbelt, om Vexelstiil og Cours, sampt Forskiel paa det i Kongens Lande og Riger brugelige Vegt og Maal imod det Udenlandske, hand giver ved Antrædelsen 15 Rixdlr. til Oldermanden 2 Rixdlr. og til Fattige hvad ham got siunes, 5. Fremmede maae indskrives i Lauget, naar de beviise sig at have drevet denne Handel anden Steds, have vundet Borgerskab, og betalt omrørte 17. Rixdaler ved Antrædelsen. 6. Hørkræmmer ne skal lade deres Vahre komme fra første Haand, eller og kiøbe dem her af de dermed handle en Gross, saa og fra de Jslandske Kiøbmænd, og ey hente dem fra andre Stæder end hvor de afles. Om Aar 1722. 7. Om nogen laaner fremmed sit Naun til at udhøkre Vahre, forbrydes Godset, og Undersaatten bøder 60 Lod Sølf; dog maa en Undersaat tage Fremmedes Gods i Commission og forhandle det en Gross. 8. Jndenlandske Skippere maa ey i 6 og Fremmede i 12 Dage, efter de sig hos Megleren have anmeldet, selge ind meldte Vahre uden til Kiøbmænd i Partier, og ingen maa længere end i 3 Uger udhøkre sine Vahre af Skibet, dog maa hver kiøbe af Skibet til sit Huus og Handverks Fornødenhed. Lig gere maa ey taales, uden angiver sig at handle med dislige Vahre en Gross, overkomme Hørkræmmerne paa Skibene noget, som er indsnigen uden Told, da tilfalder dem halvdeelen deraf. 9. Høkere og Kieldermænd maae ey under 4 Rixdlr. Straf enten Hiemme eller paa Torvet falholde Salt uden i Skillings Tal, salte Sild uden i Volletal, og ey i Tønde, Halvtønde, Fierding Heel, eller Halv-Otting, saltet Fisk og Kiød end i pundetan, ey heller Tiere uden i Begere og Tran uden i Pottemaal, de maae ey kiøbe under 10 Rixdaler Straf af Skibe-Rommene førend dend i dend stende Art. satte Tid er forløben. Omløbere maae under 4 Rixdalr. Straf ey selge noget af disse Vahre. 10. Med Hørkræmmers Boeder i Børsen, Forsamlinger, Enkernes Handel, deres Bortreyse fra Byen og Liigbaaren forholdes efter Laugs-Artiklerne givne til Ulden- og Silkekræmmerne 7 Julii 1688. Med Bøderne forholdes efter samme Articler 15. 16 og 17. 11. Efter Ulden- og Silke-Kræmmernes Privilegier rette de sig med deres Svenne og Drenge. 12. De maa have en Laugs Cassa; Oldermanden giør hver St. Hans Dag Rigtighed, og betaler de Fattiges Andeel af de indkomne Bøder. Dend 11 er hans Kongl. Majest. vores allernaadigste Konges Fødsels-Fest bleven høytideligen celebreret paa det i Nærværelsen af Frederichsborg nyligen opbygte kostbare og herligen betrokne og ziirede Slot, paa det sted hvor Lysthuuset Østrup forhen haver staaet, hvilket Hans Kongl. Majest. paa denne sin Glædes og Og 3 October Maaned og Fødsels Dag i Naade har behager at tillegge det Navn af Fredensborg. Hans Kongl. Majest. behagede at indfinde sig om Formiddagen betids paa omrørte Slot, hvor hand ungefehr en Times Tid efter sin Ankomst blev feliciteret af H. M. Dronningen og det øvrige Kongl. Herskab under Opvartning af de did ud beordrede Ministrer og andre høye Stands-Personer. Saasnart Prædiken var endet af Hans Højærværdighed Confessionario Lemvig, som begyndtes og endtes med en Ziirlig og fyndig Betenkning over det samme nye opbygte Slot tillagte Navn, blev Taffelet udi ald Fornøyelse holden paa dend pregtige der, efter Modelen af dend paa Slottet i Moden, opbygte overmaade høye Sal under en vel componeret Musique; Efter Taffelet begyndte dend Tydske Prædiken ved Hoff Prædikanten Hr. Conradi, ud paa Aftenen begav det høye Herskab sig til Frederichsborg hvor atter blev holden aaben Taffel, og dermed denne høytidelige Fest, som hver redelig Undersaat Ønsker endnu i mange Aar med Glæde at maatte holdes, i ald Glæde og Fornøyelse endet. Ved denne Fest have ingen af de fremmede Ministrer været tilstæde; Ellers er samme Dag iblandt de høye Ministrer og andre Kongens troe Mænd bleven uddeelte Medailler i Sølv og i Guld, som ere prægede paa hendes Majestets Dronningens Cronning, som veyede hver stykke 6 Lod, paa dem forestilledes paa dend første side Kongens og Dronningens Brøstbillede i halv Corpus med paa havende talarer og med Ansigtet vendende imod hinanden; Og er hendes Majestet Dronningen der at see med Crone paa Hovedet, ovenover læstes. Pander. NORISSEMENTS. C. Corns KONNING. FRIDERICHIIII. DRONNING. ANNA. SPHIA. Under Brøst-Billederne læstes Deres Majestetes Fødsels-Dag og Aar nemlig. Under Dronningens Under Kongens F. 1693. 16. Apr. F. 1671. 11. Oct. i Afsnitten stoed Stempel-Skiererens Navn S. Fec. paa Aar, 1722. paa dend anden Side. TIL. DRONNINGEN. ANNE SOPHIE. LOOD. FRIDERICH. DEN. FIERDE. G. VIE. D. 4 APRILIS. 1721. HAND. SATE. O. Pad. HENDIs. HOVET. Ul. D. KRONEN. AF. GUD. HENDE. LOVET. D. 30, MAY. deromkring læstes. G. TTEEVII. ST. KONG. FRIDRICHS ARVETHON. 80M. SKENTE. SIN. GEMAHI. SIT. HERTE. SPIIR. G. KRONE. Dend 12 er Publiceret en Placat om Korn udskrivningen i Slesvig Holsteen samt det Pinnenbergske for Aar 1723 paa lige Foed, som i dette Aar, nemlig at af hver Plog udreedes i Penge 3 Rixdaler, som betales i Rensborg halvdelen medio Octobr. i dette Aar og halvdeelen medio Januarii 1723. Dend 19 er udstedt Hans Kongl. Mayst. allernaadigste Forordning om Matriculeringens Befordring i Norge, hvormed allernaadigst er anordnet 1. at de til hver Stads Matriculering beordrede Ampt og Laug-Mænd tillige med Sorenskrivere og Laug Rettes Mænd skulde foretage samme Forretning paa Tingsteden eller et andet bekandt Sted i hver Ting-Laug i Almuens Overværelse for at Underrettes af Bønderne om Gaardenes Tilstand, og siden hvor det Synes Fornøden eller paa tvifles Gaardene selv efter deres Instruction eftersee. 2. At Præsterne, som af Biskoperne paa Directeurernes Anordning dertil beordres ved Commissionens Samling paa Ting Stædet skal formane Almuen til Sandferdig Oplysning, antage sig Forretningen og give ald dend Kundskab de veed om Gaardenes Tilstand og selv underskrive Forretningen for deres Sdan October Maaned Aar 1722. Sogn og i ald Ting derudi opføre sig til Kongens Jnteresse, og en egal Taxation efter deres Samvittighed og Troskabs Æd. 3. Er nogen uvillig til at give Oplysning eller overtydes vrangelig Angivelse, da forbryder hand Vaxel og Feste, og Angiveren, naar det befindes rigtig, nyder det halve nye Feste, og Eieren dend anden Deel. Herforuden forbeholdes vedbørlig Straf for slig Besvigelse, i øvrigt forholdes med Proprietariers og Odels Eyeres prange Jndgivelse efter Jnstructionen af 21. Jul. 1721. 4. De ved Matriculeringen Committerede skulle indsende til Directeurerne Biskop Deichmann og Etatz-Raad Nobel hver Maaned Gienpart af Forretningen videmeret, hvorom Directeurerne igien give Ra port til Ober-Directeuren dend Kongelige Ober-Hov-Marskalk, vil de Committerede have nogle Dubig opløste addressere de sig om Decision til Directeurene der igien correspondere derom saa fremt Vigtigheden og Fornødenhed det udkræver med Ober-Hov-Marskalken og paa lige maade have de sig at addressere, som imod Forhaabning skulde klage over Fornærmelse ved matriculeringen 5. J Ampt og Laug-Mændenes Svaghed og Forfald beskikkes andre kyndige og redelige Mænd, og i lige Tilfelde med Fogderne og Sorenskriverne constituere Ampt-Mændene andre i deres Sted. 6. At alle ved Martriculeringen anordnede saa og de Kongelige Civile og Geistlige Betiente i Norge have at rette sig efter de Reqvisitioner og Anordninger, som Directeurerne i dette Verk maatte forlange, at bivaane de Conferencer paa de Stæder og tider som af Stadtholderen Anordnes, og at gaae den med deres Kundskab og Berenkende tilhaande og i det øvrige efterleve de udgangne Kongelige Placater og Jnstructioner hvorimod Hans Kongl. Mayst. tilsiger at ville erindre dem, som i denne maatpaaliggende Forrettning for andre findes villige, redelige, og vindskibelige, med serdeles Kongelig Naade.