JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-12-18
med Proclama, som er læst ved Helsingøers Byeting den 7de Decbr. 1812, og udi den Kongl. Lands Over, samt Hof= og Stadsret den 14de sammes Maaned, ere Creditorerne i afg. Bødtermener i Helsingøer Stephen Hansens og siden afdøde Hustrues Kirstine Pedersdatters sæl leds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel for hos Magistraten og Byefogden i Helsingøer, som Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. rigeledes ere Arvingerne indkaldede med lovbefalet Varsel for at bevise deres Arveret; hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. Helsingøer, den 15de December 1812.
Berlingske Tidende, 1812-12-18
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de November dette Aar- som er læstil den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 7de denne Maaned, udkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formene sig at have noget at fordre i afdøde Charles Chaverts Stervboe paa St. Croix, de Vestindiske Creditorer allene undtagne, med deres Paastand, at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Etatsraad og Postdirecteur David Monrad i Kiøbenhavn, som Befuldmægtiget for Skifteforvalteren i Christianstæds Jurisdiction paa St. Croix Kammerraad Claus Langhaar Schmith, at anmelde og beviisliggiørt. Kiøbenhavn, den 10de December 1812. David Monrad. boende i Snaregaden Nr. 3.
Berlingske Tidende, 1812-12-18
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de November d. A., som er at læst i den Kongel. Lands Overret samt Hof= og Statsret i Kiøbenhavn i den 7de d. M., indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, re med Aar og Dags Varsel, alle dem som formene sig at have noget at fordre Madame Mary Renggers Fallitboe paa St. Croix, de vestindiske til Kreditorer allene undtagne, med deres Paastand at fremkomme og saadant to deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Cratsraad og Postdirecteur David Monrad i Kiøbenhavn, som refuldmægtiget for Skifteforvalteren i Christiansstæds Jurisdiction paa St. Croix Kammerraad Claus Langhaar Smith, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 10de December 1812. Davis Monrad, boende i Snaregaden Nr. 3.
Berlingske Tidende, 1812-12-18
under 21de October h. A. er i Gronalthuset, Glesborg Sogn, Meilgaans J.I Gods ved Døden afgaaet Fæstehuusmand Anders Møllers Hu. C. strue Mette Catharina kan datter uden Livs-Arvinger, Boe, strax taget under Forsegling og Aabnings=Forretning, foretages næstkommende 23de November og Formiddagen Kl. 10. Hendes Arvinger ere anmeldte at være : 2. en Søster Maren, der for adskillige Aar siden skal have tient hos Madam Bagger i Corsøer, b. en dito Søster Dybeske, forme. J dentlig besat paa Langeland. Die, den Afdødes Arvinder og de flere go muelig maatte have Tilværelse, indkaldes herved til øde, de Myndige en en selv eller ved Fuldmægtig, og de Umyndige med Værger 5te og 12te for Ugers Dagen den 5te December 1812 og 16de Januari 1818, hver Dage Formiddag Kl. 10, da Skiftet vorder foretagen paa Bødsels Skriverstue, paa Reilgaand, for at legitimere deres Arveret og jor at lagttage det For redne. Meilgaand pr. Randers, den 24de October 1812. Møller, Forvalter. ved Registerings=Forretningen den 26de October 1812 efter afdøde Huus om V fæner Oluf Brresen Falk af Toldhuusere i Elesborg Sogn under Meilganuds Gods er blandt flere Arvinger, der vare nærværende, anmeldt en fraværende Søn Børre der skal være Soldat, uden at det vi des ved hvilket Regiment; det er ligeledes anmelet, at han formodes at opholde sig paa Langeland. Bemeldte Søn Børre, tilligemed de øvrige Arvinger indkaldes herved, enten selv eller ved Fuldmægtig at møde 6te og 22te Ugers Dagen den 7de December 1812 og 182 Januari 1813, de Skiftet hver Dags Formiddag Kl. 10 bliver foretaget paa Godsets SkriA væstne her paa Meilgaand, og sidste Dag om mueligt stuet, Meilgaand pr. Randers, den 29de October 12. Møller, forvalter.
Berlingske Tidende, 1812-12-18
ved Proclama, som er læst i Helsingøer, By tin 3 Ret den 30te Novemder og i den Kongelige Lands Overret samt og og Stadsret den 7de December sidstleden, ere afdøde Arbeidsmand Elias Mathiesen og Hustrue Sophie Magdalene Jensdatters Creditorer og Arringer indkaldede, de første med 12 Uger og de sidde med lopbetalet Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer og Arveret hos Magistraten og Bye, de fogden i Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1812-12-18
Ved Proclama som i Dag er læst, den Kongel. Lands Overret samt Hof= og Staderet, ere alle dem som maatte have noget at fordre udi afg. Conferenceraad og Deputeret i Rentekammer i Mads Fridsens Da Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Krav, og af hvad Navn nævnes kan, for hans Frøken Døttres Curator S. T. Hr. for 1 Etatsraad Danel Loefoed her i Staden, som betaler endeer tilos Fordring, hvilket herved ov dere bekiendtgiøres. d. Kiøbenhavn, den 23de November 1812. J. Carild, Kongel. Fuldmæglig. c. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de November stil indkaldes herved, sub poena præcium & perpetui silen, alle m.c. formene sig at have noget at fordre, Kiøbmand og Toratsrabligen Moz, Hr. Magnus Thyrholms Og udøvde, med deres Fornaafremkomme, og saadant de er havens Undertegnede, som O. Commissarier i bemeldt, Opbudsboe, inden Aar og Dags Forløb, at n milie og beviisliggiøre. . Mos, den 14de November 1812. Morgenstierne, Mulisberg.
Berlingske Tidende, 1812-12-18
Cancellieraad og Stiftsoverrets. Auditeur og Byefoge, Procurator. paa Møen. De som maatte have noget at fordre i forrige Sysselmand i Norder i Syssel, under Østers Amt i Jslane, og Rupmans Peterseg Stervede, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii inden Aars og Dags Forløb fra dette Proclama Bekiendtgiørelse at anr og behørigen legitimere deres Fordringer for mig Undertegnede, som af stitueret Skifteforvalter. Med samme Varsel indtales Boets Deviser, i til at betale deres retmæssige Gield til Boets Curator Provst Hr. Gulds Thorsten, som paa Hof ved Vapuefjord inden Norder Mule Syssel og i Island. Krossaavig ved Vapnafjord i Øster Mule Syssel, den 25de Juli 1812. Deres Kongel. Majestæts Cancellieral. og Sysselmand i Norder=Spisen. Th. Biørnsen. J allerunderdanigst Følge Hans Majestæts allernaadigste Bevilling af dennes, som er læst ved Kastved Bygning: Ret den 16de og ved Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 23de dennes, alti herved sub poena præctui & perpetui silentii, med Aar og Dags Var indkaldet alle dem, som formene og at have noget at fordre udi den beNanved afdøde Christian Suers Boe, hvorfra samme end maa hidrøre, at anmelde og beviisliggiøre saadant inden ovenmeldte Tids i løb for mig som Stifteforvalter i Boet. Næstved, den 25de November 1812. M. S. Schønheyder, Borgermester og Byefoged i Næste i et Havnen Spinoer i Foss Tinglang og Langdahls Sørenskriverie u af Liger og Mandahls Amt i Norge, er ved Døden afgaaet Einer : giesens Enke Berthe Jensdatter, der har efterladt vende S. i ner: Torgie Eiersen, saavidt vides boende i Amsterdam i Holland, Anders Einersen, der, saavidt man veed, skal opholdt sig i Nordamerika. Disse Arvinger blive herved indkaldede med Aar og Dags Varsel at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter med behørige Legitimationer for deres Arveret, og for at modtage den dem tilfaldener Arv Fahrsund pr. Christiansand, den 27de November 1812. S. 6 Bøgman, Cancellieraad og Sorenskriver: J Alsted paa Morsøe er ved Døden afgaaet Huusmand Niels Bestergaard og Hustrue Marte Kielsdatter. Arvingerne, hos iblandt Born af afdøde Brygger Anders Møller og aldede Høe og Stad, rets Procurator Peder Møller i Kiøbenhavn, indkaldes herved, saavelse, Boets Credi og Debitorer, med 6 og 12 Ugers Varsel, første for at le timere deres Arveret, og sidste for at bevise deres Fordringer, samt at tale deres Gield til undertegnede Skiftelse valter. Nyekiøbing paa Morsøe, den 21de November 1812. Møller.
Berlingske Tidende, 1812-12-18
Forpagtning. Vongsdals Hovedgaards Jorder og Hollænderie i Holbecks Amt vel offentlig Auction i Roeskilde i Prindsen bortforpagtet den Januari 1813 i 5 paa hinanden fölgende Aar, fra 1ste Mai 1813 at Conditionerne skal nærmere vorde bekiendtgjort Auctioner.
Berlingske Tidende, 1812-12-18
Mandagen den 21de December, Eftermiddagen Kl. 2, bliver ar Af eneste Auction, i Fald antagelig Bud skeer, paa Friderne Raa bortsolgt det her i Havnen liggende forrige Priseskib, de tre Verhanmed Jnventarium, samt staaende og løbende Redskab, efter de Condition, som til fornævnte Tid og Sten skal blive bekiendtgjorte Fridericia, den 9de Deceider 1812. Laan, Auctions=Olette.
Berlingske Tidende, 1812-12-18
Vandagen den 21de December førstkommende, om Formiddagen Kl. Vi bliver i afgangne Lieutenant Thaaes Gaard i Virectod paa Hil holms Distrikt, ved offentlig Auction bortsolgt bemeldtes Boe tilhørenomtrent: 24 Favne tørt Egetrænde, 30 Favne dito Bøgebrænde, 20 Læs Formetørv, 15 Læs Klosseforv; hvilket til Liebhabernes Underretning herved bekiendtgiøres. Hirschholm, den 7de December 1812. Fredal.
Berlingske Tidende, 1812-12-18
Vandagen den 21de December, i Middagsstunden, bliver ved AukAt paa Børsen bortsolgt: Circa 400 Tønder Riga Hørfrøe, som forinden Auctionen anvises af Mægler Banditz. lille Grønnegade Nr. 325 i S. Ilutningen af Januari Haanel 1813 bortsælges ved offentlig Ar I i Nyested, det af Kaperforen Jacob Govert den indbragt og dømte Callioth Skib Antona kaldet, drægtig circa 50 Commerce med dets tilhörende færdeles gode Inventarium, og sammes ind Ladning, bestaaende af: Circa 126 Skpd. Dreiener Rakitscher Hør 28, dito halstaben gerchnitten dito Dagen naar Auctionen holdes vil nærmere blive bekiendtgjort og de trykte Fortegnelser over Ladningen og Jnventari Utten over forinden kan erholdes hos Mægler tians J. Herlev.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Wien, den 24de November. Alt er for nærværende Tid roligt paa Grændserne af Gallizien. Den betydelige Styrke Østerrigerne have opstillet der, synes at have gjort de russiske Detaschementer, som staae paa Grændserne af Volhynien og Podalien, meget opmærksomme. Man har ingen nye Efterretninger fra de tyrkiske Grændser, og det lader ikke til, at der er foregaaet noget af Vigtighed. Fra Smyrna hører man intet. Bom uldshandelen er i stor Standsning, og efter al Formodning maa Priser, paa denne Artikel stige betydelig, med mindre nærværende Aarstid vil standse den smitsomme Syge, og bidrage til at lette Communicationerne med de tyrkiske Havne hvor den hersker.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Triest, den 13de November. En engelsk Fregat lod sig for nogen Tid siden see ved Dardanellernmen Giennemfart nægtedes. Engellænderne have opgivet den Visitationsret, de havde tiltaget sig mod tyrkiske, som mod alle neutracSkibe. Desuagtet har Handelen mellem Malta og Tyrkiet taget med get af, især fordi Udførselen af Colonialvare til Østerrig næsten ganske er ophørt. Mængden af de Vare, der tidliger have været indførte i dette Land, er saa betydelig, at Spekulanterne tabe derpaa, og ingen nye meere vil modtage. Den nye Storvisir Hurschid Pascha er meget velsindet, og ene Storherrens Jnteresse hengiven. For nærværende Tid sysselsætter han sig især med at tugtede mindre Rebeller, som under Krigen havde unddraget sig Portens Lydighed. Han var nylig saa lykkelig at lokke en romelisk Rebel, ved Navn Sassing=Bey, til Constantinopel, hvor har lod ham henrette. Sit Creatur Ali=Pascha har han sat til Gouverneur i Romelsen, og Achmet Pascha til Gouverneur paa Morea. Den sidstes Forgiænger Vely Pascha, Søn af Paschaen af Jamaica, har til Erstatning faaet Gouvernementet Tricala.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Paris, den 4de December. Den 26de og 27de November ere 2000 engelske Krigsfanger ankomne fra Spanien til Bajonne, og man venter endnu adskillige betydeligere Fangetransportet.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Den 7de December. J Journal de Empire for idag læses Følgende: Den engelske Journal the Star af 30te November har efterstaaende Artikel:
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Fregatten the Armide er i Fredags ankommen til Portsmouth. Denne Fregat havde bragt en fransk General og to franske Oberster, som Adjutanter, over til den franske Kyst. Vi skulle nok tage og i Agt for at nævne deres Navne, eller at angive Stedet hvor de ere satte i Land, og det af meget indlysende Aarsager. Denne hemmelighedsfulde Efterretning har paa det meest levende maattet opvække de londønske Politikers Nysgierrighed, som uden Tvivmed Længsel vente paa Resultatet af denne store Expedition. Vi see os istand til at tilfredsstille dem, og baade at nævne Stedet, hvor Generalen med hans Adjutanter ere udskibede, og Navnene paa disse tre Personer.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Den foregivne General er den forhenværende Chouanechef Debar, og de saa kaldte Oberster ere Droz og Deguern, bekiendte af de Forbrydelser de begik i vore borgerlige Uroligheder. De havde indskibe, sig i Plymouth i de første Dage af November; derfra ankom de paa Bugten ved Qviberon, hvor de forbleve ombord 5 til 6 Dage, uden at vove at gaae i Land; endelig lagde de til Øen Houar, hvor de den 16de November sattes i Land af den engelske Fregat Armide. Politiet til strax Kundskab derom, og Overcommissairen afsendte, efter Aftale med Præfecten i Morbihan, to Baade fra Lorient til det Sted, hvor den af Engellænderne saa kaldede General havde udskibet sig, og denne blev grebet tilligemed fine to Medskyldige.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Man har hos Debar, som blev skudt den 23de November, fundet adskillige detaillerede Beretninger, daterede den 2den, 3die og 4de December. Den første er stillet til Prindsen af Walles, den anden til Hertugen af Kent og den tredie til Krigs-Statssecretairen. Debamelder deri, at han er kommen til Bretaane midt under de største i Farer, at han allerede har samlet en stor Deel Misfornøiede og Deserteurer, at han snart vil være istand til at udrette noget Afgiørende; kort, han giver Dag for Dag Beretninger og sin Fremgang indtil 4de December. Man seer altsaa, at denne foregivne General førend . sin Ankomst til Hanat, ja maaskee før han afreiste fra London, havde affattet Beretninger om de udmærkede Fordeele han skulle erholde, indtil tolv Dage efter sin Død.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Vi kunne ikke andet end beundre det engelske Ministeriums Valg af sine Agenter og det Held, hvormed disse opfylde deres Ærinder. Det er iøvrigt ikke første Gang de saa værdig svare til dets Tiltro, og maaskee denne Tildragelse kan tiene til at oplyse adskiellige andre. Vi haabe, at den nøiagtige Efterretning vi her have givet, skal kunne tilfredsstille det londonske Publicums utaalmodige Nysgierrig, hed, og vi love, at hvis man en anden Gang sender og lignende Expeditioner, skulle vi med megen Nølagtighed underrette dem derom.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
-Krigsministeriet. Cataloniensarmeen. Udtog af et Brev til Krigsministeren fra General Grev Decaen, Generalgouverneur i Catalonien:
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Barcellona, den 10de November. Min Herre, Som jeg har havt den Ære at melde Deres Excellenci min Rapport, dat. Vich den 5te dennes, har jeg sysselsat mig med at lade i denne Stad foranstalte en Provision af Levnetsmidler til 6 Dage, for siden at kunne ordne mine Bevægelser efter Omstændighederne. Jeg gav mig paa Marschen den 14de om Morgenen, og rykkede ad Moya og Casteltersol til, hvor Fienden havde været samlet under mit Ophold i Vich. Lasey var rykket derfra den 11te, og havde vendt sig mod Esparaguera og Jgnalada. Baron Eroles var vendt tilbagetil Leiren ved Tarragona, og et Corps paa omtrent 1000 Mand var rykket af Ripall. Den 15de rykkede jeg frem til Manrese, hvor jeg forblev den 17de. Da jeg af Recognesceringerne havde faaet at vide, at Flenden syntes samlet af Montforratkanten, gav jeg mig paa Marschen den 18de om Morgenen, og drog af Stillingen ved Casa Massana, der sluttet Veien fra Manrese til Esparguera. Efter de Forberedelser Fienderne havde gjort for at oppedie mig paa denne Punkt, lod det, som de alvorlig havde ifinde at spærre os Veien. Forhugninger, Forskandsninger en Liene forved Hovedstillingen, en Muur opført for at forbinde Casa Massana=Høiden med NontserratsKlipper, alle disse Hindringer, som Fienden syntes at giøre megen Regning paa, sinkede ikke vor Marsch en Time. Jeg beordrede Divisiongeneral Lamarque at lade Positionen omgaae paa høire, han sendte to Batailloner derhen under Bataillonscher, Boutillon af 79de Regiment. Denne Bevægelse, der blev udført med Jndsigt, bestemte Fienden til, ikke at blive bag fine Forskandsninger. General Beurmann, som marscherede lige til Casa Massang i Spidsen, for 60de Regiment, fandt kun liden Modstand; Jnsurgenterne, der syntes at være 2 til 3000 stærke, droge sig tilbage i adskillige Rettninger. Vi mistede i denne Affaire en Officeer af Gironnejægerne, der blev dræbt, og fik 12 Mand qvæstede. Brigaden Expert, som dannede Arriergarden, da vi tykkede ud fra Manrese, blev angrebet af nogle hundrede bevæbnede Bønder; men to Compagnier vel stillede Voltigeurer gjorde disse Bønder meget Afbræk, og gjorde dem kiede af at forfølge os; imidlertid saarede de og 4 Mand. Samme Aften samlede jeg mine Tropper i Esparaguera Den 19de rykkede jeg til Martorel, hvorfra jeg sendte Brigaden Ex pert af Terrassa til, hvor jeg havde faaet at vide Lasey var rykket hen Jeg kom samme Dag til Barcellona, og har kantønneret Divisionen, Lamarqve omkring denne Stad, for at den der kan erholde Levnetsmidler. Jeg er, o. s. v. Grev Decaen.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Udtog af et Brev fra Divisiongeneral Lamarave til Krigsministeren.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Girona, den 26de November. Min Herre, Jeg leverer her et Udtog af vore Operationer i November Maaned. Overgeneralen havde befalet mig en Bevægelse at Vich, hvor Fienderne havde samlet Massen af deres Styrke, en hvor de organiserede deres Armee; jeg skulde angribe giennem Den leerne ved St. Felike de Pallerols og la Salut, medens Hs. Excellence gjorde en Diversion ved at rykke af Granollers og Gartiga til denne Bestemmelse blev forandret, og jeg fik den 29de October befaling at rykke af Granollers og forene mig med Overgeneralen, for at beyde igiennem Garrigaveien. Staden Vich og alle af den afhængige Bondebner ligge paa en frugtbar høi Slette, hvorhen man ikke kan komme fra Fignieres til Barcellona, uden giennem Defileerne ved Gran d'Olot, de la Salut, St. Hilario, Arbuctios, la Garriga og St. Felice de Cadinas. Alle frembyde store Hindringer, og la Garrigadesilen er den eneste, hvor man kan føre Artillerie, men tillige den farligste, da Veien bestandig følger Congostflodens klippefulde Huulning.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Da Hs. Excellence har indberettet de Fægtninger, vi leverede Fienden den 2den og 3die Septbr. vil jeg ikke omtale dem. Efter nogle Dages Ophold i Vich, vendte vi os til Manresa, og droge igiennem Suspinat passet. Da vi vilde tilbage til Barcellona, fandt vi en Deel af den fiendtlige Hær ved Bruchpasset, der er i Forbindelse med Montserratbierget. De havde opført Forskandsninger, talrige Forhugninger, og muret Veien til paa det snevreste Sted; men vi angreb alle Fiendernes Værker, og de flygtede efter mindre end een Times Fægtning. Da Overgeneralen ankom til Barcellona, fik han paa eengang at vide, at Fienderne rykkede mod Lampourdan, og at de paa samme Tid beleirede Fortet ved Balaguerpasset. Han sendte General Mathien mod Tarragona; jeg overlod ham nogle Tropper af min Division, og ilede at rykke mod Overcatalonien. Da jeg nærmede mig, drog Fienden, der paa eengang beleirede Forterne Olet og Bannosas, som gjorte en kiæk Modstand, sig tilbage af Vich, og General Milans, der var trængt frem indtil San Felice de Guinals, hvorfra han truede Palamos, flygtede af Santa Coloma til, hvorhen jeg forfulgte ham med tre Batailloner, men uden at kunne hente ham ind. Landet er roligt; Tropperne i god Stand; Sygdommene tage af Hospitalerne ere godt forsynede; man sysselsætter sig med at udbedre i Casernerne. Jeg har den Ære o. s. v. M. Lamarqve.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Lorient, den 25de November. Da Politicommissairen i Lorient var bleven underrettet om, at tra Agenter fra Engelland for nogle Dage siden vare gaaede i Land paa Øen Hougt, for derfra at trænge ind i Morbihan, meldte han det den 21de November til Søcapitain Molini, Chef for den Keiserl. Marine i det 4de Arrondissement. Denne Officeer afsendte strax det armerede Fartøi Alerte hen at opsnappe omtalte Agenter. Skibsfændrik Allanjoux, som commanderede dette Fartøi, ankom Natten mellem den 22de og 23de til Honats Rhed, gik i Land henimod Midnat, og begav sig med en Deel af Mandskabet til det Huus, hvor man formodede bemeldte Personer opholdt sig; han fandt dem ogsaa alle tre, men ved første Allarm overfaldt de Hr. Allanjoux og hans Folk med Bajonnetter og Pistoler, i den Hensigt at trænge sig igiennem. Efter nogle Øieblikkes Haandemæng saae man sig nødt til at skyde dem. Man fandt intet andet hos dem end Pistoler, Bejennetter eller Dolke, og noget Gift hos Formanden, og gienkiendte i den Depige, eller Debar, Deguern, eller Sans=Souci og Dron Deres Papirer og Jnstructioner fandtes i eff Vadsæk, som Hr. Allanjour sendte til Capitan Molini, der i Øieblikket overleverede den til Politiet. Disse tre Personer havde ikke uden ved Hielp af mange Trudsler, faaet Logis hos Jndbyggerne, som haabe, at denne Tildragelse vil betage Engellands Spioner Lysten til anden Gang at komme paa deres Øe. En Qvarteermester fik adskillige Bajonnetstik i Klæderne, og en Kanoner, en Kugle i den venstre Side, uden at Saaret er farligt.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Antverpen, den 29de November. Otte Linieskibe, 2 Fregatter, 5 Corvetter og 3 Brigger ere siden den 20de lagte ind i det første Bassing. Fire af disse Skibe, en Frega- og andre Smaafartøier, ere imorges mellem Kl. 6 og 7, løbne ind i det andet Bassing. Dette Bassin, som kan rumme 40 Skibe, er omgivet med Muur, værk. To store Dæmninger holde indtil videre Vander ude fra Dokken, til den bliver bragt saavidt at Skibe af enhver Størrelse kunne lægge derind. Den Maskine hvorved Masterne skulle reises, skal anbringes i Centrum, og begge Kiølhalingsstederne ved Siderne, hvilket vil frembyde et smukt Syn, naar det bliver færdigt.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Vittoria, den 18de November. J Begyndelsen af November havde Bandechefen Amor taget Stilling imellem Soria og Arved, forat oppasse en fransk Colonne, som man sagde skulde passere paa dette Sted. Han underrettede Bande chefen Duran derom, og indbed ham til at giøre en combineret Bevægelse, forat angribe den franske Colonne; men, da Duran vægrede sig derved, opgav Amor sin Plan, og rykkede mod Durans Bande Begge Banderne gik med Haardnakkenhed løs paa hverandre. Amor tabte 200 og Duran 500 Mand. Man veed endnu ikke, om der Misforstaaelse, som er opkommen mellem disse to Bandechefer, ikke har havt andre Følger.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
London, den 28de November. Man har indskibet to Compagnier Artillerie i Portsmouth, hvoraf det ene er bestemt til det gode Haabs Forbierg, det andet til Isle de France.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
- En stor Deel gamle og svage Krigsfanger ere udtagne blandt Fangerne i Hamaae, og bragte ombord paa Fangeskibet Braave forat føres til Frankrig.