JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36 faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater a., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Sammesteds faaes Landsbyen No. 36 for 3 Mk. Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk. Sørgetale ved Hs. Excellence, den Kongelige Svenske Ambassadeur, Hr. General og Ridder, Baron von Sprengportens Jordefærd i St. Petri Kirke den 10de Febr. 1796, af Dr. Nicolay Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift, udgivet efter Sørgehusets Begiering, faaes tilkiøbs hos Directeur og Hof-Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 4 Sk. Predigt uber die Frage: Wie duncket ench um Christo, gehalten om zwolften Sountage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland; er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-25
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til sam AB. C. og Evangeli=Bøger til sædvanlig me Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Priis. Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-PrædiRostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. kener. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forsimans Passions-Prædikener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Kiøbenhavns No. Aar. Aar. munt, Jan. linen. Husiune.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Post-Tidender. stitut, man Mandagen, den 28 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
London, den 11te Martii. Aarsagen, hvorfor Regieringen ey endnu har i Hoftidenden bekiendtgjort noget om de erobrede hollandske Pladser, skal være, at der ey er indløbet officielle Depecher fra de commanderende Officerer. Jmidlertid er der ingen Tvivl om Beretningen desangaaende fra det ostindiske Compagnies Direction, efter hvilken Malacca, Jaffanaparnam, og Cochin have i September og October Maaneder overgivet sig. Om Batavias Erobring veed man derimod til dette Øyeblik intet med nogen Vished.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Efter Loydslisten beløber Antallet af de Coffardieskibe, som Franskmændene i denne Kriig have til forrige Aars Udgang frataget os og vore Allierte, sig til 2009. Franskmændene skal derimod ikkun have mistet 319. Altsaa paa deres Side en Fordeel af stor Betydenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
De hollandske Skibe, paa hvilke der i Plymouth gjordes Beslag, skulle nu bruges til vor Marine.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Efter private Breve fra Frankerige ere Hertugerne af Choiseul og Montmoreney, tilligemed de øvrige Emigranter, som imod deres Villie kom til Calais, slupne med at deporteres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
J sit mislykkede Forslag til Parlamentet, om at undersøge Nationens nærværende sande Tilstand, udtrykker Hr. Grey sig i det Væsentlige omtrent saaledes: "Det kommer fornemmeligen derpaa an, om vi fremdeles blive Stand til at giøre aarlige Laan af 18 Millioner. Hvorledes end Krigens Udfald bliver for Franskmændene, saa bliver det os nok vigtigt, at undersøge vor Styrke eller Svaghed for Fremtiden, siden kun det Folk, hvis Finantser ere i god Orden, kunne foreskrive andre Nationer Love. Vi have nu paa fierde Aar Kriig. J de tre første Aar har den kostet os 77 Millioner, hvoraf den aarlige Jnteresse allene beløber sig til 2 Millioner 600000 Pund. Dette er allerede en langt større Sum, end hele Nationalgielden før 1756. Jngensinde er der bevilget nogen brittisk Finantsminister saa uhyre Summer, og dog har den nu værende, som dog engang misbilligede et saadant System hos Lord North, uden Parlamentets Vidende og Villie laant Penge og gjort Gield, ja udgivet eengang saameget som der var ham bevilget. Som Engelskmand er jeg stolt af vor Søemagts Overlegenhed. Men, hvor slet seer det, uagtet alle vore glimrende Seiere og Erobringer, ud med vor Søehandels Beskyttelse. Hvor uheldige have ikke Flaaderne til Qvi beren og Vestindien været Under Kong Wilhelm og Dronning Anna, i de Krige, Hertugen af Marlborough førde, og i hvilke han hverken sparede paa Penge eller Folk, beløb Extraudgivterne i 20 Aar sig dog kun til 3 Millioner. Men i den Tid saae man store Mænd, der forstode at udføre store Ting ved ringe Midler. Nu derimod ere Midlerne, man bruger, overordentlige; men med Mændene er det ogsaa gandske anderledes beskaffent. Endog i den americanske Kriig steeg Udgivterne for de tre Aar 1778, 79 og 80, ikke over 6 Millioner. Mange Summer ere desuden anvendte tvertimod Regieringens Meening, f. Ex. de overflødige Barakker til Land milicen, hvilke allerede have kostet over en Million, og dog ikke ere andet end indenlandske Fæstninger, der kunne rumme 40000 Mand, endskiønt Fredsetaten ikkun fordrer 18000. Skal denne Magt for bestandig saaledes holdes vedlige, saa frygter jeg, at et saadant System ey allene truer Staatshuusholdningen, men ogsaa Nationalfriehedens Grundsætninger. – Farerne for de nye franske Grundsætningers Jndflydelse paa vor Friehed og Religion ere blot indbildte; men Faren for Finantsernes Udtømmelse er desværre virkelig. Og jeg paastaaer derfor, at Underhuset bør forvandle sig til en Committee, for at tage Nationens Tilstand i nøyagtig Overveielse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Strassburg, den 8de Martii. Man forsikkrer her, at General Pichegru er udnævnt til General-Jnspecteur over alle Republikens Armeer, og at han om en kort Tid gaaer til Paris. Desaix, som hidtil har commanderet Avantgarden, skal i Pichegrus Sted have faaet Commanden over Rhiin, og Mosel-Armeen; hvorimod General Beaupais meenes at faae Avantgarden at commandere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Uagtet General Courtot har fundet Leilighed til at undvige af Arresten, har man dog dømt ham til tre Maaneders Fængsel, og erklæret ham udygtig til at giøre Tieneste ved nogen af Republikens Armeer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Brüssel, den 14de Martii. Garnisonerne i det Jndre af Belgien formindskes dagligen, da en stor Deel af Mandskabet detacheres til Mosel= og Rhiin-Armeen, og der blot holdes smaae Corps tilbage, som, i Forening med Borger- og Municipal-Vagterne, kunne holde god Orden vedlige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Foruden de Tropper, der marchere af Rhinen, passere der ogsaa en stor Deel østerrigske, hannoverske, og hessiske Fanger herigiennem, for at udvexles.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Wien den 12te Martii. Fra den tyrkiske Grændse have Beretningerne ey i lang Tid været saa behagelige, som nu. Overalt i Servien er der fuldkommen roeligt langs med vor Grændse, de smitsomme Sygdomme, tage kiendeligen af, og Tyrkerne bringe hele Ladninger af Olie, Saffran, Bomuld, og Læder fra Belgrad til Senilin, hvorimod vi sende dem Lærreder, Klæder, Krudt, og andre Artikler, som i Karavaner transporteres til Constantinopel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Atter i disse Dage er der herfra afgaaet 1400 Recruter til Rhiinarmeen, og der giøres hver Dag nye Anstalter til at sætte vore Armeer i Stand til at aabne Feldttoget med Eftertryk, saafremt Fredsunderhandlingerne ey giøre Forandring deri.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Savona, den 21de Februarii. Franskmændene have nu paalagt Fyrstendømmet Oneglia og øvrige Kongen af Sardinien tilhørende Landskaber en Contribution af 500000 Livres i rede Penge. Dog slippe de Jndvaanere, som ey kunne bringe den rede Skilling tilveye, med at levere Olie og andre Artikler til bestemte Priiser. Genua, den 25de Februarii. Ogsaa fra Finale har man Efterretning, at Franskmændene bringe deres Kanoner og øvrige Artillerie op paa Biergene, og at flere Afdelinger af forskiellige Corps allerede ere afmarcherte til samme Bestemmelse. – De østerrigske og fardiniske Tropper giøre ligeledes fra deres Side de alvorligste Anstalter til Feldttogets Aabning. Den franske Minister skal nyeligen have havt en Conference med Statssecretairen. Man siger, at han paa nye har fordret, at Senatet skulde lade Fortet ved Savona besætte af franske Tropper under en genuesisk Commandant; med Tillæg, at han, hvis Fordringen atter blev afslaaet, havde Ordre til at lade Fortet besætte med Magt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Münster, den 5te Martii. Da det preussiske Hof skal være i Begreb med at aftale en nye Demarcationslinie med Frankerige nogle ville meene, at Sagen allerede er afgjort – og det efter denne Plan bliver her igien ligesom forhen, saa kunne vi for saavidt være ubekymrede om Udfaldet af Fredsunderhandlingerne. Fra Rhinen derimod, hvor Franskmændene synes i to Colonner at ville trænge frem, har man ved den nye Linie givet dem større Rum, da den, efter Sigende, skal gaae langs med Leune hen til de hessiske Grændser, og indslutte Anspach og Baureuth.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Haag, den 15de Martii. Aarsagen, hvorfor kun saa af vore Aviser levere noget udførligt om Conventsforhandlingerne, er ingen anden end den, at Efterskriverne, som have deres særskilte Loge paa Tribunen, ey endnu have den Øvelse i at skrive saa hurtigen som Engelskmændene og Franskmændene. J de officielle Blade komme Beretningerne som oftest ogsaa for seent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Staden Amsterdam har nu valgt sine Repræsentante til Jnterimsregieringen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Under 11te denne Maaned have Provindsen Friess lands Repræsentante udfærdiget en Proclamation, efter hvilken ingen maa komme paa Valg til noget vigtigt Embede, med mindre han erklærer, at han vil forsvare Menneskets og Borgernes Rettigheder; at han er en afsagt Fiende af den statholderske, aristoratiske og monarkiske Regiering; at han er rede til at opoffre Liv og Blod, for at grundfæste Folkets Vel paa Friehed og Liighed; og at han aldrig vil give sit Stemme til nogen, der i mindste Maade kunde mistænkes for at unde den gamle Constitution &c. – En ligedan Eed have alle i Embede staaende Borgere ogsaa maattet aflægge, og de, som have vægret sig, ere blevne afsatte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Vore Ministre Meyer og Blauw i Paris, have anholdt, den første om 5000, og den sidste om 5800 Gylden, som er blevet dem bevilget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Den franske Armee under General Jourdan anslaaes nu til 120000 Mand, hvoraf 25000 Cavallerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Frankfurt, den 15de Martii. J Dag er en Deel af Husarregimentet Dumas, som er saa bekiendt fra den Qviberonske Affaire, passeret herigiennem. Det har hidtil ligget i Pyrmont, og gaaer nu til den Condeiske Armee ved Overrhinen. Af de Bevægelser, man allerede mærket blandt Tropperne, maae man formode, at Krigen snart igien vil begynde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Den Forstærkning, Sambre- og Maatz-Armeen har faaet, giver ogsaa den Formodning, at den er bestemt til een eller anden vigtig Operation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
For nogle Uger siden smigrede man sig med, at det tvungne Laan i de erobrede Lande imellem Maass, Mose len og Rhinen, skulde gaae ind igien. Adskillige af Directoriets Agenter, som dreve saa stærkt paa Udtællingen, bleve kaldte tilbage til Paris, og de Lande, Laanet var paalagt, giorde saa alvorlige Forestillinger, at man sikkert haabede, den franske Regiering, med Hensyn til Jndvaanernes sørgelige Forfatning, vil tage sin Fordring tilbage. Men Haabet var frugtesløst, og nu er der fra Paris kommet Ordre, at inddrive benævnte Laan med Magt. J Zweybrücken, hvor man havde faaet Udsættelse med Udredningen, skal en Deel af Paalægget endnu i denne Uge erlægges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Efter Beretning fra Dusseldorf have Franskmændene ey allene bragt den største Deel af Bagagen, men ogsaa alt det svære Skyds til den anden Side af Rhinen; formodentligen af Frygt for den stærke Jisgang. J deres Position er der egentligen ey gjort nogen Forandring; imidlertid vil Rygtet, at deres Tropper maaskee endnu i denne Maaned torde blive afløste af Tropper fra et vist tydske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
J Torsdags Aftes an Wien, den 15de Martii. kom her en Coureer fra Rhiinarmeen. Natten derpaa afgik adskillige Officerer derhen, og Rygtet sagde, at Franskmændene havde opsagt Vaabenstilstanden. Man har lagt Mærke til, at Ministeren for de udenlandske Affairer, Baron Thugut, og den preussiske Marquis Lucchesini, have havt jevnlige Con Gesandt, ferencer. Saa passere der ogsaa paa nogen Tid adskillige Courerer mellem dette og Berlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Fra Jtalien, den 5te Martii. De Udrustninger, som Østerrigerne og Sardinierne giøre til det nye Feldttog, ere meget store, og alting viser, at man har i Sinde at gaae alvorligen tilværks. Til Grændsen af Piemont er der allerede ankommen et Corps af 10000 Østerrigere, og flere ere paa Marchen. – J Magazinerne i Savona skal der være henved 15000 Tælte, og en stor Mængde Mund- og Krigs-Provisioner. - Med nogle ranskmændene sluttet Con Genuesiske Kiøbmænd have tracter om en Leverance af 15000 Stykker Slagteqvæg, 6000 Heste, og Fourage paa 3 Maaneder. - Tre Batailloner franske Tropper ere marcherte til Cordebuona, og adskillige Detachements marchere andensteds hen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Stokholm, den 15de Martii. Driviisen har saaledes standset Communicationen med Finland, at allerede 3 Poster ligge tilbage ved Overfarten. Greve Aloys Fürstenberg har derfor paa sin Reise til Petersborg maattet tage den nordlige Vey igiennem Bothnien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Nederelven, den 25de Martii. Private Breve fra Wien tale paa nye om, at man i Basel er blevet enig om at forlænge Vaabenstilstanden paa tre Maaneder. Men da man ikke har seet noget derom directe fra Basel, saa kan saadant vel ey endnu fortiene at troes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Brevene fra Haag af 19de dennes melde, at Conventpræsidenten Peter Paulus er død den 17de om Morgenen, i sit 42de Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Efter de nyeste Beretninger fra Constantinopel har Divanet vel besluttet at udruste en Flaade, som paa første Vink skal være seylfærdig, ligesom det ogsaa lader alle Forter og Citadeller i Archipelagus istandsætte under svenske Officerers Opsyn. Men dette skeer alt, som man forsikkrer, af blot Forsynlighed; da Porten nu holder det fredelige System for det tienligste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Kiøbenhavn, den 28 Martii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Observationer. Meteorologiske Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Barom. N. N. V. Varme. 21 Martii. N. N. V. V. N. V. N. V. N. V. N. V. Kulde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36 faaes følgende Bøger: Revolutions-Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Sammesteds faaes: Schleswig=Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk. Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste-Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-28
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-01
Kiøbenhavns No. Aar. muur, altsaa Jansen. Manu Post-Tidender. ud lille Fredagen, den 1 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-01
Genua, den 2den Martii. Paa Øen Sardinien, hvor Revolutionen mod Regieringen nu er fuldkommen, trøste de kongeligsindede og adelige sig til, at den engelske Flode skal føre dem Tropper over fra Corsica, med hvilke de haabe at underkue deres misnøyede Landsmænd. Official Efterretninger har man aldeles ikke der fra Øen. Sassari var den sidste Stad, der blev Kongen troe, men en Advocat, ved Navn Mondi, bragde det saavidt, at den ogsaa tiltraadde Revolutionen, og leverede sin Ærkebisp og Gouverneur lænkebunden til Cagliari.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-01
Florentz, den 4de Martii. De nyeste Efterretninger fra Øen Sardinien gaae ikke længere end til Begyndelsen af Februar, da man i Hovedstaden Cagliari havde høytideligholdt en stor Fest til Samdrægtigheden, i Anledning af Staden Sassaris Tiltrædelse til de i Cagliari vedtagne Forholdsregler. Ved denne Høytid skulle over 50 Personer af Geistligheden og Krigstanden, samt adskillige Magistratspersoner, og Cheferne for Borgermilien og Jngenieurcorpset have været tilstæde. Heraf vil den florentinske Tidende beviise, at den sardiniske Nation, istedet for at paastaae sine Fordringer, søger at afvende den Fare, hvormed indvortes Tvedragt truer den, og vender tilbage til Rolighed og sine Pligter, hvad end adskillige italienske Blade sige derom. Men med megen Føye erindres, at Bekraftelsen herpaa endnu er i vente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-01
Turin, den 3die Martii. Mere end 500 Officerer ere afskeedigede fra den franske Armee paa vore Kyster. Da det for det meeste var saadanne, som Soldaterne selv havde valgt, er Misnøyen herover almindelig; og forøges endnu ved det, at General Scherer skal afløses ved General Buonaparte (Menous Eftermand den 5te October i Commanden over den parisiske væbnede Magt) og at den, som Terrorist i Robespierres Dage bekiendte Convendeputeret Salicetti, skal komme som Directoriums Commissair til Armeen. Lodi, den 5te Martii. Om nogle Dage ventes det keiserlig kongelige Infanterieregiment Huff ved den italienske Armee, Rustningerne ere der overordentlige. To Regimenter Engelskmænd ligge i Mantua, tre neapolitanske Cavallerieregimenter her i Lodi, og den 20de Februar ere ni tusend Mænd Infanterie, og 900 Cavallerie afgangne fra Neapel, der om nogle Dage skulle ankomme her. De franskes Hovedqvarteer er for nærværende Tid i Finale og Savona, og deres første Forpost staaer ved Cairo, vore Forposter strække sig til Dego, og Nizza della Palia. Den franske Armee har draget sig noget meere mod Turin, og synes at have Hensigter paa de tre piemontesiske Fæstninger, Ceva, Asti, og Cunco, men alle tre ere godt besatte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-01
J Gaar blev atter fra vort Hovedqvarteer Pavia sendt 26 Kanoner til den piemontesiske Armee. Det keiserlig kongelige italienske National-Regiment Schmidfeld, Jnfanterie, forhen Caprara, er hævet, og Mandskabet stukket under de tydske Regimenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-01
J denne Mor Regensborg, den 14de Martii. gen er den 35te Extract af Rigsoperationscassebogen bragt til Dictatur, efter hvilken den afvigte Maaneds Jndtægt beløb sig til 103, 328 Gyldener 32 1/2 Kreuzer. Hertil har Dannemark for den danske Andeel af Hertugdom met Holsteen til de nyere 50 Rømermonten betalt 40000 Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-01
Wien, den 16de Martii. Det hedder nu, Hs. K. H. Erkehertug Carl alt næstkommende Søndag vil gaae til Armeen. Virkelig er allerede i denne Uge adskilligt Bagage, og 20 Heste, som den anden Trans pore af hans Bagage afgaaet did. General Fayettes Kone, der med begge sine Døttre, efter keiserlig Tilladelse, besøgte sin fængslede Mand i Olmutz, er med dem der bleven arretert, dog tilføyer een Tidende, at det uden Tvivl er skeet af en Misforstaaelse, og at deres Skjæbne rimeligviis snart vil blive formildet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-01
Paris, den 13de Martii. Dagsmoniteuren vil angive som en Hovedaarsag til Clairfaits Afskeedigelse, at en Deel af Lemmerne i Hofkrigsraadet vare blevne avindsyge over den store Magt, Keiseren havde tillagt ham, og paa denne Grund have dadlet den af ham udkastede Operationsplan, og faaet den forkastet. Derhos bebreidedes Clairfait, at han var en personlig Uven af General Wurmser, havde vildet inddrage hans Hær med under sin Commando, og ikke noksom understøttet Würtemberg til at drive de Franske ud af Dusseldorf, hvor nu deres Stilling var frygtelig. Herpaa havde Clair fait fordret sin Afskeed (og skal han nu af den russiske Keiserinde være indbudet til Petersborg.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-01
Politieministeren Merlin fra Douan forsikkres virkelig at have aftakket, men endnu fremdeles at blive ved at forestaae sin Post, til Directoriet har udnævnt ham en Eftermand, hvortil Thibeaudeau, og Baudin des Ardennes (begge forhenværende Lovgivningspræsidenter og Medlemmer af Elleve=Commissionen) blandt andre nævnes, som paa Valg. Dog forsikkrer man atter i Dag gandske vist, Directoriet har ikke modtaget hans Aftakkelse, men at han vedbliver sin Post. Et nyt Circulaire af ham, hvori han i Følge en derom af Raffron i 500 Raadet gjort Erindring, indskjærper Nationalcocardens Bærelse, og som angives at have til Hensigt at hemme alle de ny Uroeligheder, Friehedens Fiender kunde oppuste, anføres som et nyt Beviis paa hans gavnlige Virksomhed. Megen Roes har han og faaet for hans Omsorg med at faae de ved den stærke Snee tilsøgne Gader saaledes ryddede, at man nu ved indbrydende Tøe troer, at kunde være sikker for de mange ubehagelige Tilfælde, der under det forrige skiødesløse Politie vare saa hyppige. Mindre bifald finder hans ny befaling til Theaterdirecteurerne, især den fierde Punct, som befaler, at ethvert Theater, hvor Antirepublikanismus paa nogen Maade yttrer sig, blandt andet ved Modstand mod de republikanske Sange skal lukkes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-01
Af de i Charettes Vadsæk fundne Brevskaber er det nu umodsigelig godtgjort, at Octoberopstanden mod Conventen var fremkaldet og styret ved udenlandske Emissarier og Penge; tillige beklages i disse Breve Lemaitre, dog med Tillæg, at hans Savn alt var oprettet ved een eller et Par Mænd af Hoved, der ville være i Stand til at bringe saavel det royalistiske, som terroristiske Partie i Bevægelse. Denne Opdagelse giver Anledning til hæftige Udfald paa den engelske Regiering og Master Pitt, saavel i Journalerne, blandt hvilke Louvets Skildvagt udmærket sig, som i 500 Raadet, hvor Ludet, saavel heraf, som af Engellands nøye Underretninger fra de franske Søehavne, og af de Summer, Parlamentet aarlig tilstod Ministeren til hemmelige Udgifter, beviiste Fornødenheden, at holde nøye Øye med Udlændingene og deres Haandlangere.