Jyllandsposten, 1839-09-03
- En Jndsender i den Frisindede yttrer, at der allerede for har været skrevet meget om, at Toldopsynet samt det derunder hørende Personale modtog Douceurer af Søfarende og Handlende, vel som oftest for Extratjeneste. Han undrer sig over, at denne i sig selv vigtige Sag hendøde uden Resultat; thi Alt, hvad der blev gjort for at hemme denne Uskik, var, at Forbudet mod Douceurers Modtagelse blev gjentaget, og at Khuus. 4 Havneskrivere efter Forlydende fik et Gagetillæg af 5 a 600 Daler; men Told betjentene, som kun have 260 Rbd. aarligt, altsaa ikke engang Saameget, som Havneskriverne fik i Tillæg, bleve slet ikke betænkte, uagtet de "Dag og Nat maae være i Tjeneste forretninger, uagtet de have et betydeligt Ansvar, og den tildeels beroer paa dem, hvormeget der skal tilflyde Kongens Kasse. - Redacteuren af den Frisindede fortæller i denne Anledning følgende ham meddeelte Sætning, som engang skal være bleven yttret: "Da man engang gjorde En af Vedkommende opmærksom paa, at det var umuligt, at Nogen kunde leve anstændigt af sin Gage som Toldbetjent, svarede han: "Nu, saa maa man fremtidigen udsøge sig Toldbetjente blandt Folk, som ikke behøve at leve anstændigt. Hvilket kjernefuldt Princip!" - tilføier den Frisindede. – Gjorde dette sig conseqvent gjældende i hele Embedsrækken, hvor mange Tusinder kunde da ikke aarligen spares, Store Poster med høie Gager og Lidet at bestille behovede da ikke at besættes med Standspersoner; de kunde godt bestyres af Andre med nøisommere Fordringer. En dygtig Toldbetjent f. Ex. kunde sikkerligen ret vel paatage sig en uduelig Toldinspecteurs Function og vilde ikke udføre den slettere for idetmindste 3 af Jnspecteurens Gage. Hr. Major, Land= og Sø=Krigscommissair v. Fibiger har nylig beriget Pressen med et Skrivt, betitlet: Forslag til en Forandring i Indretningen af de høiere Elementairskoler, som vistnok har det største Krav paa Opmærksomhed, idet en Mand af dennes Sagkundskab om dette ham bekiendte Fag her grundigen har udtalt sine Anskuelser. Hr. Majoren siger strax i Jndledningen: "Paa de forskjellige Meninger om den ældre, saakaldte classiske, og den nyere, til Tidens Tarv nærmere Hensyn tagende, saakaldte reale Underviisning, vil jeg denne Gang ikke indlade mig thi min Hensigt er, at udvikle et nyt System for Classeinddelingen og Underviisningens dertil svarende Organisation, anvendeligt paa enhver Elementairskole af nogen videnskabelig Betydenhed. Nærværende Skrift har saaledes til Gjenstand, først at bevise Trangen til en Forandring og dernæst at forklare, hvori denne Forandring skulde bestaae; dog vil der mellem disse Hovedæmner blive at indskyde et Overgangsafsnit, indeholdende en given Skoleplan, til Sammenligning med den, jeg agter at foreslaae." Sluttelig bemærker den kundskabsrige Forfatter: "at det her ikkun i Grundrids fremstillede og saavel til nærmere Udarbeidelse trængende, som for Modificationer modtagelige System er intet andet, end Udviklingen af en Jdee, der allerede for en Deel Aar siden skal, i en af Hovedstadens vigtigste Læreanstalter, være virkeligen bragt til Udførelse i et enkelt Fag, nemlig ved Underviisningen i Fransk. At Grundlaget for mit System, den foreslaaede Classeinddeling, har en saa practisk Oprindelse, kan formeentlig kun tjene det til Anbefaling." Skriftet tæller 114 Sider, og maa man haabe, at der paa dette grundige Forslag vil blive taget væsentligt Hensyn.