JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
Schlesvig, den 16de Jan. Den høitfortjente General=Superintendent Adlers 50aarige EmbedsJubilæum i Gaar, var for vor Stads Jndvaanere, blandt hvilke han har levet i henved 40 Aar, en almindelig Festdag for Høie og Lave. Selv Hs. D. Landgreven af Hessen-Cassel, der havde det Hverv fra Hs. M. Kongen at tildeele Jubeloldingen en ny Naadesbeviisning i Allerhøists. Navn, frembar personlig sin Lykønskning. En Deputation afhentede ham i Landgrevens Stadsvogn, og ledsagede ham til Raadhuset, hvor et talrigt Antal af Honoratiores fra begge Hertugdømmer aflagde deres Gratulationer. Fra Raadhuset begav man sig i høitidelig Procession til den skjønt oplyste, med Jubeloldingens Portrait i Legemstørrelse prydede Domkirke, hvor han selv, for Tusinder af Tilhørere, med den ham eiendommelige Kraft og Varme holdt Jubeltalen, der henrev Alle. Efter Kirkehøitidelighederne drog Processionen igjen til Raadhuset, hvor der ved Overrettens Kantsler, efter en smuk Tale, overraktes Oldingen den til hans Ære prægede Medaille. Det philosophiske Fakultet i Rostock lod ham tilstille Doctor Diplomet. Fra Khvns Universitet blev ham overrakt en latinsk Lykønsknings skrivelse, trykt paa hvidt Atlask, med Universitetets Segl i Sølvkapsel. Det var just paa denne Dag 50 Aar siden Jubeloldingen beskikkedes til Prof. ved Khuus Universitet.) Mange sindrige Foræringer overraktes af Geistlige og Verdslige; Værker, Skrifter og Digte, Oldingen dedicerede. Alle Taler besvarede han paa den meest rørende og hjertelige Maade. Et stort Middagstaffel var foranstaltet, men Oldingen havde udbedt sig at forblive i sin Familiekreds. Om Aftenen var hele Byen illumineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
Aalborg. Jfølge kgl. allernaadigst Reskript bliver her i Byen for Fremtiden: en Borgemester, som tillige er Auctions=Directeur, en første Raadmand, som tillige er Byfoged, og en anden Raadmand, som tillige er Bye og Raadstue=Skriver. Til Borgemester er allernaadigst udnævnt vor hidtilværende Byfoged, Hr. Justitsraad Schmidt, der altsaa vedbliver at være Auctions=Directeur. Byfoged- og første Raadmands-Embedet er altsaa vacant og kan søges. Det tredie nævnte Embede, anden Raadmand, som tillige er Bye og Raadstue-Skriver, er saavidt besat, at Hr. Justitsraad Brorson er Bye og RaadstueSkriver, og Hr. Cancellieraad Wølfferdt er anden Raadmand. Kæmneren er tillige Veier, Maaler og Vrager, hvilke Embeder ere tildeelte Hr. Wulff. Hr. Licent. theol. Hald er kaldet til residerende Capellan ved Budolphi Menighed, med Forpligtelse at varetage de præstelige Forretninger ved Aalborg Ho(Aalb. Av.) spital.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
Randers. Ogsaa her hersker i denne Tid megen Sygelighed, og ikke faa Mennesker døe, tildeels af Typhus. - Her i Egnen er et Par Bønder i disse Dage omkomne ved ulykkelige Tilfælde: Den Ene er Skovfogden ved Foussinge, Hans Stærk, som ihielsloges ved at fælde et Træe i Skoven; den Anden, Gaardmand Th. Christensen fra Hvidding, kjørte Tømmer fra Mariager til den afbrændte Gaard i Hammershøi, væltede dermed paa Vestertørslev Gade(R. Av.) og slog sig ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
Horsens. Den i dette Efteraar for Hr. Consul Sechers Regning byggede Brig Prinds Christian Frederik er i disse Dage solgt til Handelshuset Ree& Comp. i Aarhuus. Efter Forlydende agter Hr. Consulen i Løbet af denne Sommer igjen at lægge et Skib paa circa 1000 Tdr. paa Stabelen. – . disse Dage er en af vore Skippere komne tilbage fra Norge, hvilket vist paa denne Aarstid er noget sieldent. – En Trompeter af Regimentet havde, for at see efter nogle Fiskegarn, vovet sig ud paa Fjorden, hvor han var saa heldig at slippe igjennem, og var nær bleven et Offer for sin Dristighed, hvis ikke Nogle ved Havnen havde bemærket ham og ilet ham tilhjelp. Han blev reddet efter et Qvarteers Anstrengelse. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
Dødsfald. P. Røder, forhenv. Toldkasserer i Thisted, Stud. pharm. J. Bocher, Biløber Schaumann hos Hs. K. H. Prinds Frederik, Admiral Wiengel, Etatsraad Kor figen, Jfr. Anne Marie Astrup, Oldfrue paa Frederiks Hospital Johanne Brondt, Mad. Schmidt født Gjorup, Enkefrue Professorinde Lastberg, Pr. Lieutn. og Glarmester Gigas, Jfr. J. Hartvig, Fru R. Rosenstand, Cand. pharm. Rips, Jfr. A. Henriksen, Contoirbetjent Ley, Mad. Casse født Nielsen, Mad. Søeberg født Meyer, Mad. Lauritzen, født Engholm, Beate Lohmann, Mad. Geisler født Lillelund, Mad. Kirschhaum, Copiist Paulsen, Fru Tronier født Lorck, Mad. Aars født Darum, Gottfr. Bruun, Assistent i Nationalbanken H. Møller, Jfr. Chr. Brandt, Alle i Khvn. Mad. Asmussen i Frederikssund, Kirkesanger Nielsen i Udesundbye. Stadshauptmand Just i Nakstou. Kom. C. Holmsted i Odense. Jnspecteur ved det kgl. Høravlings-Jnstitut H. Schroll paa Lykkenssæde. Postmester=Enke Hackspiel i Jtzehoe. Præste Enke Würger født Dame i Glückstadt. Konferentsraad Prehn i Ratzeborg. Marie Rehoff i Wilster. Marie Danneberg i Ribe. Skolelærer Torp i Frederikshavn. Forligelsescommissair Aarup i Karmark. Oldfrue D. Barfoed født Fabricius i Horsens. Forhenv. Farver Hoffory og Kone, Brændeviinsbr. Nielsen, Mad. Thorup, Handelsbet. Hansen, Alle i Randers. Kirkesanger og Skolelærer J. Bøggild i Todberg. Tanker ved Jens Galthens Grav. Saa hviler Du da født i Gravens mørke tause Gjemme. Din Siel er nu hos Gud, hvem Du saa inderligen tilbad, og takkede saa ofte for den Naadegave der forundtes Dig i Din Alderdom at være hos en oprigtig Ven, der uden Egennytte gjorde alt hvad der stod i hans Magt for at gjøre Dig Livet og Dine Alderdoms Dage saa blide som muelig. Som Mand, af simpel men agtværdig Stand, ernærede Du Dig redeligen, og vandt Venskab og Tiltroe hos Enhver som kjendte Dig. Da Du for nogle Aar siden mistede en god og trofast Ægtefælle, og dennegang selv belagt med Sygdom stod paa Gravens Rand, da var det der aabnedes for Dig den bedste Leilighed og Pleie, vedvarende uafbrudt til Din sidste Stund. Lyksalig, hver som Dig, der i sin Vaar og Sommer, Kan rolig vandre hen paa Livets trange Stie, Og sige kan, naar Alderdommen kommer: Jeg takker Gud, Jeg er for Sorger fiie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 3die Februar afholdes det 3die af de for i Vinter bestemte 4 Baller, paa Raadhuus=Salen, hvilket herved bekjendtgjøres Deeltagerne. Udenbyes, som heri ønske at entrere, ville behage at henvende dem om Billet, der betales med 1 Rbd., til en af Undertegnede. - Ballet begynder Kl. 7. M. Sørensen. Gjølbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
Fjerde Klasse, F til Documenter efter Stempel papirs-Forordningens § 5. litt. b. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Henrich Bering Lanng, Deres Kongelige Majestæts virkelige Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Hads og Ring Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjering af Gaardmand Simon Nielsen af Aalstrup Bye i Falling Sogn under Aarhuus Amt, og i Kraft af dertil erhvervet Kongelig allernaadigst Bevilling af 30te October d. A., indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte være i Besiddelse af og formene sig berettiget til, at gjøre noget Krav efter en Obligation, udstædt den 8de Marts f. A., af Rasmus Pedersen Paaske for 1000 Rbd. Sølv, som skulle hæfte paa Dennes da eiende, nu af Søren Nielsen (med Forpligtelse at tilsvare Gielden forsaavidt denne virkelig existerer kjøbte Gaard – til afdøde Grev von Dernaths Bo eller Arvinger, hvilken Obligation ifølge sit Jndhold skulle træde istedet for en af Jørgen Christensen eller senere Hans Jørgensen i Aalstrup, som forhen Eiere af den af Simon Nielsen tilkjøbte Gaard, udstædt Obligation for den nævnte Sum, hvorved var givet Pant bemeldte Eiendom, staaende for Hartkorn Ager og En1 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. 1 1/2 Alb. – at møde paa Hads og Ring Herreders Ting paa Raadhuset i Aarhuus den første ordinaire Retsdag i April Maaned 1834, om Formiddagen Kl. 10, for der og da, naar denne Sag efter sin Orden foretages, med berørte Obligation in original at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da den ellers ifølge den paaberaabte Kongelige allernaadigste Bevilling, ved Dom vil blive mortificeret, og af Pantebogen udslettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
Jfølge meerberørte allernaadigste Bevilling bliver denne Stævning specielt at forkynde for den KongeligKammeradvocat Hr. Justitsraad Schack i Kjøbenhavn paa den Kongelige Kasses Vegne som Hovedcreditor i afgangne Grev v. Dernaths Boe, og for Rasmus Pedersen Paaske i Aalstrup som forhenværende Eier af forommeldte Gaard. Jfølge Forordningen af 3die Juni 1796 kan Laugdag eller yderligere Varsel ikke ventes. Dette til Bekræftelse under Haand og Segl. Hads, Ring Herredscontoir, den 27de Decbr. 1832. Lanng. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
Efter Begjæring af Eieren Hr. Forvalter Købe i Braa bliver Onsdagen den 6te Marts dette Aar, Formiddag Kl. 11, paa Gaarden Svanholm, foretaget offentlig Auction over denne Gaard, beliggende i Skjolde Sogn, Bjerre Herred Veile Amt, der har Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. 2 1/2 Album, i en frugtbar Egn, 1 1/2 Miil fra Horsens, Gaardens Jorder, der ere af fortrinlig Bonitet, alle merglede og i ypperlig Drift, samt indhegnede med levende Hegn, grændser mod Nord til Horsens-Fjord, hvilken Beliggenhed medfører den Beqvemmelighed, at Gaardens Producter søeværts kan transporteres til Horsens. Bygningerne ere vel vedligeholdte, og for faa Aar siden af nye opførte. Stuehuset er teglhængt. Ved Gaarden er anlagt en smuk Hauge med en betydelig Deel Frugttræer. Til Gaarden hører et Skovskifte beliggende tæt udenfor Gaardens Mark, der med megen Omhu er fredet, og hvorved er opført et Skovfogedhuus, Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Eieren i Braae pr. Horsens. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa DangaarWith. den, den 23de Januar 1833. Ægtved Kroe. beliggende i Veile Amt, agter Undertegnede formedelst, anden Bestemmelse at bortsælge. Gaarden staaer for Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. 1 7/5 Alb. og Skovskyld, 2 Fkr. Dens Bygninger ere for det meste af Grundmuur, nye opbygte og godt vedligeholdte, der avles imel30 og 40 Læs Enghøe aarlig, og kan fores og græsses 18 Kreature, 5 Heste samt 12 Faar; til Gaarden. er 26 Tdr. Land Skov, og Tørveskjær overflødig, samt Mergel adskillige Steder paa Markerne, der ligge samlede ved Gaarden, tillige er for nogle Aar siden anlagt et Teglværk som drives med Fordeel. Da Veiene fra 4 forskjellige Kjøbstæder krydse sig her, saa er der temmelig stærk Passage og god Ræring. Af Kjøbesummen kan, om forlanges, en Deel af Kapitalen blive indestaaende i Gaarden nogle Aar. Lysthavende indbydes. Egtved Kroe, den 24de Jan. 1833. N. Wulff. For en duelig Avlsforvalter, eller for en dygtig Ladefoed, er til førstkommende Mai en Tjeneste ledig paa Nørre=Wosborg ved Ringkjøbing hos A. C. M. Tang En Studiosus Theologiæ ønsker sig Condition, som Jnformator. Hr. Kbmd. Bünger i Aarhuus anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
En Eenspænder Kane med Tilbehør er tilkjøbs. Adressekontoiret anviser samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
Ordinaire Hestedækkener a 3 Rbd. Parret faaes hos Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-31
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
No. 19. den 11 Februar. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Tidende. Tifts - Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
Det kongl. Rentekammer har begjært Cancelliets Betænkning om hvorvidt i Almindelighed Cautioner, der ere stillede for kgl. Oppebørselsbetiente, kunne antages at have tabt deres Gyldighed ved Forløbet af 20 Aar, naar ingen Fornyelse imidlertid er passeret. (Anledningen var, at en Cautionist for en Oppebørselsbetjent, som havde paadraget sig Ansvar, havde fremsat den Jndsigelse, at hans Forpligtelse var ældre end 20 Aar, og saaledes maatte ansees præscriberet efter Lovens 5144.) Cancelliet har derom yttret, at, foruden at det ansees tvivlsomt, baade om Lovens 5144 kan anvendes paa Fordringer, som ere forsynede med Undervant, og om den kan benyttes af Cautionisten, saalænge Fordringen paa Debitor ikke er præscriberet, samt endelig om de 20 Aar skulle regnes fra Forskrivningens Dato eller først fra den Dag Gielden er forfalden, saa synes bemeldte Artikel, om end intet af hine Spørgsmaale afgjøres saaledes, at Præscriptionen derved bortfalder, af en anden Grund at maatte være uanvendelig paa Cautioner for Oppebørselsbetiente. Disse angaae nemlig ikke en allerede existerende Gield, men strække sig til Embedsmændenes hele Embedstid, eller til lovlig Opsigelse af Cautionerne maatte finde Sted. Det ligger saaledes i disses eget Væsen, at Forpligtelsen muligt først opstaaer og 20 Aar, og Cautionisten kan ikke ansee sig dechargeret ved dette Tidsrums Udløb, men først naar enten Embedsmanden er afgaaet fra sit Oppebørsels=Embede og endelig Rigtighed aflagt, eller og Cautionen paa anordnet Maade er opsagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
J Khvnske Blade er foreslaaet en ny Skat, som skulde lægges paa dem, der hæve Renter af kongl. eller private Obligationer, f. Ex. 2 PC. af Renten. "Det er vist udenfor al Tvivl, tilføies der: at Pengemanden, der blot lever af sine Renter og forresten lægger Hænderne i Skjødet, som oftest slipper langt bedre end den virksomme, næringsdrivende Borger, og heller ikke kunde det vel kaldes ubilligt, om end- ogsaa den ikke formuende Enke eller hvilkensomhelst Anden der oppebærer 200 Rbd. om Aaret i Rentepenge, deraf afgav 4 Rbd., aldenstund Pensionisten af en aarlig Pension paa 200 Rbd. maa afgive 8 men den værste Anstødsteen dermed blev nok denne, at Pengemændene sikkert snart vilde finde paa at sætte deres Mammon i udenlandske Statspapirer, hvorved der Jntet var vundet for Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
Forslaget om Skatten paa Obligationseierne - hedder det endvidere finder meget bifald, og der skrives endeel for denne Sag, at den maatte realiseres. De to Spørgsmaal: 1) om kgl. Obligationer ikke ville tabe i deres Værdie, 2) om Capitalister ikke ville sætte deres Midler i fremmede Banker, og Pengemangel i Handel og Vandel opstaae derved, besvares saaledes: 1) Nei, netop det Modsatte. Bleve de uopsigelige Obl.,der nu kun ere at ansee som en Handelsartikel, og derfor stige og falde i Prisen, efterhaanden af det foreslaaede Fond indkjøbte, og Eierne saaledes, foruden fulde Renter, kunde i Tiden vente at erholde deres paalydende Sum, vilde de tilbageblevne sikkert stige til al pari. 2) Dette lader sig ikke befrygte. Enhver der eier en Capital, vil hellere anbringe den i sit eget Land, naar dette kan skee med Sikkerhed, end betro den til Udlændige, især i en saa bevæget, Tid som nærværende. Hvad der besparedes ved Statsgieldens Afbetaling vilde kunne anvendes til Formindskelse i Borgernes Skatter og Afgifter, og hvo vilde ikke ønske sligt for Danmark, som kunde skee uden at Nogen trykkedes. Naar en Pensionist, der har en Rang, hvorfor han aarlig betaler 18 Rbd., nyder 200 Rbd., og deraf svarer 8 Rbd., saa synes det vist ikke ubilligt om en Capitalist paa 40,000 Rbd. aarligen gav til Staten 32 Rbd. Vistnok er det saaledes slutter Afhandlingen – at vor ædle Konge ømmer sig ved ethvert Paabud, han nødes til at paalægge sine Undersaatter, skjøndt disse ikke mindre end Hollænderne i vore Dage ville være redebonne til ethvert Offer naar det gielder Konge og Fødeland, men her fordres intet Offer, her forlanges kun, at den Formuende giver en liden Deel af det han nyder af Staten eller dens skatteydende Borgere, til disses Gavn og Nytte. Sikkert vil derfor enhver rettænkende og med Fædrelandet velmenende Mand istemme den Bøn: "Gode Konge! Giv os dette Paabud, thi det er til Dit Lands, til Dine Dig elskende Undersaatters Bedste."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
Det skal nu være bestemt, at der næste Sommer vil komme til at gaae Dagvogne imellem Kjøbenhavn og Calundborg, ligesom der nu gaaer fra Hovedstaden lige til Corsøer. At en Dampskibsfart maatte blive oprettet imellem Calundborg og Aarhuus, fremsættes i Politivennen som et almindeligt Ønske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
Paa en Tid hedder det i Kons Skilderie No. 4 da saa Mange, som forgiæves i adskillige Aar have søgt Hielp hos Alleopatherne, ere blevne helbredte ved Homeopathiken for deres Onder, uden at faae Tilbagefald eller paadrage sig andre Sygdomme, er det et fortjenstligt Arbeid af Hr. H. C. Lund at udgive et Tidsblad for denne Methode, derhar saa mange hemmelige Modstandere. Den har den sunde Fornuft saameget for sig, at selv hver fordomsfri læg Mand maa tilkjende den sit bifald. Det er saa langt fra, at den "blot er anvendelig paa Fluer," som en Stormand skal have yttret, at tvertimod mange Mennesker have brugt den, og fundet sig vel ved dens Anvendelse. Det er bekjendt, at Capt. Schans har helbredet sig selv for et chronisk Onde efter den habnemganske Methode; det samme er Tilfældet med Capt. Tønder. Litteratus Blok Toxen og Boghandler Steen have Begge erklæret for Sk. Red. at de skylde Homopathien Befrielsen for legemlige Onder, Hiin for et gigtisk, Denne for et astmathisk Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
Den gamle Olrick har i Khousp. ladet indføre en Beretning om sin veloverstandne Exammen i Brændeviinsbrænder=Kunsten, hvorved det synes at være gaaet til omtrent som ved den saakaldte KakkelovnsExamen i gamle Dage. Efter at jeg i 10 Dage siger han havde indfundet mig Kl. 4 om Morgenen hos min Lærer, for at læse medens han som, drukket Kaffe &c. og derefter i Brænderiet seet paa, hvorledes Karlene gjorde Grøden, som kaldes Tykmæskning, til Velling, medens Læreren endnu sov, var jeg moden til den befalede Exammen. Det første Spørgsmaal der gjortes mig var, hvorledes en Gradestok saae ud Jeg fik ved min Beskrivelse, at den var fiirkantet, den bemærkning, at den ogsaa gjerne kunde være rund. Det andet Spørgsmaal var ligesaa vittigt som bemærkningen ved det førstes Besvarelse. Det tredie sad paa Examinators Læber, da Vægteren i det samme raabte: "Brand!" og jeg blev affærdiget med de Ord: "Nu kan De gaae!" Jeg var nu erkjendt en duelig Brændeviinsbrænder at være, naar jeg blot fik betalt 20 Rbd. til Læreren. Jeg havde ellers forestillet mig, at Exammen ogsaa bestod i den Færdighed selv at kunne forestaae en Brænding, thi naar Duelighed ikke skal bestaae i Andet end at lære en lærd Mands Arbeide udenad, kan jeg meget godt være Naalemager i Morgen. For en saadan Underviisning paa en 8 Dage maa Enhver der vil være Brændeviinsbrænder reise fra Provindserne og tilsætte. en Summa foruden Salarium, for en Kunst, som han kan lære i sin Fødeby, naar han blot har Lærebogen, der er underskreven af Brøndum."Hr. C. Schleisner, der for Øieblikket bestyrer, Fattigvæsenets Fabrik paa Ladegaarden ved Khvn., bliver hæderligen omtalt som en af Danmarks meest udmærkede Fabrikanter. Hans heldige Bestræbelser, for her i Landet at anvende den i nyere Tider saameget anvendte Trykning paa forskjellige Tøier, var Aarsag i, at Hs. M. bevilgede ham en Understøttelse til i Udlandet nærmere at blive bekjendt med dette Slags Trykkerie. Over et Aar er nu forløbet siden den Tid, og Schleisner har viist, at han har benyttet Leiligheden til at gjøre sig fuldkommen i sin Kunst. Han anvender blandt Andet ogsaa Ophævedtrykning, hvorved fiint malet couleurt Uld befæstes paa Klæde, Silketøi, Flor, Linon og andre sine Tøier, saa at det seer ud som Broderi. Dette egner sig især til Balkjoler for Damer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
Ogsaa Jtzehoe ere nu Kopperne udbrudte. Fire Personer af 3 tæt ved hinanden og næsten i eet Huus sammenboende Familier ligge angrebne deraf i Altstadt. J Lunden ere 2 Huse spærrede; i det ene ligger Mand og 6 Børn, i det andet 3 Børn af de formildede Kopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
Hs. D. Hertugen af Augustenborg vil efter Forlydende for egen Regning lade oprette BeskelerStationer i Hertugdømmene, hvortil der allerede i Engelland skal være opkjøbt nogle dygtige Hingste. Aarhuus. Et halvtredie Døgns vedholdende Sneefog har for Øieblikket spærret næsten al Færsel, saa Posten endnu ikke var kommet hertil i Dag Efterm. Kl. 4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
Skiveskydning. Med Øvrigheds Tilladelse agter Undertegnede at etablere en Skiveskydning Torsdagen den 21de Februar næstkommende, Formiddag Kl. 8 slet, – paa 7 Sølv gevinster af 100 Rbd. Værdie. – Der skydes med glat Løb, med Anlæg, og paa 100 Alens Distance a Point. Hvert Rummer betales med 1 Rbd. Seddel. De ærede Liebhavere, saavel Jnden som Udenbyes, indbydes. Skanderborg, den 28de Januar 1833. J. P. Schibler, Guld- og Sølvarbeider. De som ere tilbage med deres Renter samt Contingent til Skipper Fattig=Kassen for Aaret 1832 bedes herved at betale samme inden denne Maaneds Ugang Søren M. Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
Fra min paa Søndergaden No. 30 nyelig anlagte Tobaksfabrik udsælges daglig i større og mindre Partier til billige Priser: Petit Kanaster, Amerikansk, Liverpool, Biskop- og Jomfrue=Tobak, alle Sorter Skraaetobak, Pontenborg, Snuustobak og Cigarer, saavel fine som ordinaire. For Varenes Godhed indestaaes. Horsens, den 21de Januar 1833. H. J. Borberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
Et honnet Fruentimmer ønsker sig Condition, hun er villig til at forrette Alt inden Dørre, enten i en Kjøbsted eller paa Landet; hun anseer ikke saameget paa Lønnæn som paa en god Omgang, og er at finde paa Fistergade Nr. 504.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-01
En honnet Mands Datter ønsker sig Condition i et honnet Huus; hun er villig til at forrette alt Jnd
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Rusland. Fra Odessa meldes under 31te Decbr.: "Admiral Greigh har faaet Ordre til at gaae under Seil med en Flaade af 30 Krigskibe og 12000 Md. J Sebastopol og Nicolajev arbeides Dag og Nat paa Flaadens Udrustning. Levnetsmidlerne bringes dertil paa Vogne, da Floderne ere tilfrosne, hvilket er forbunden med uhyre Bekostning, Matroshvervningen drives med den største Jver. Ved Siden af Admiral Greigh skal der kommandere endnu en Admiral, som er underveis fra St. Petersborg." (Paa Londons Børs gik det Rygte, at en betydelig fransk Eskadre var i Begreb med at løbe ud fra Brest til Levanten, for der at observere den russiske Flaades Faretagender.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Frankrige. Jfølge Pariserblades Forsikring har det franske Kabinet foreslaaet de nordiske Magter, at disse skulde gjøre Begyndelsen med en almindelig Afvæbning, men faaet til Svar, at Frankrig maatte selv begynde dermed. Det franske Kabinet havde derpaa sendt en Erklæring til Hofferne i Wien, Ber tin og Petersborg, at det er villig til at formindske sin Hær med 150,000 Md. under den Betingelse, at Østerrig trækker sine Tropper tilbage fra Tyrol og Vorarlberg, Preussen fra Rhinprovindserne, og Rusland fra Polen, samt at alle tre Magter ligeledes forpligtede sig til, at formindske deres Hære i samme Forhold som Frankrig havde gjort det. – Marskal Maison, som forleden var i St. Petersborg har blandt flere vigtige Hverv i Wien nu ogsaa det at bringe en Formæling istand mellem den fransk Kronprinds, Hertugen af Orleans, og en østerrig Prindsesse, Marie Therese, Erkehertug Carls ældste Datter, 17 Aar gl. Fremdeles meldes: at der er bleven sluttet en ny Konvention mellem Engelland og Frankrig, ifølge hvilken en forenet franske engelsk Eskadre skal med det første løbe ud for at tving Holland til at frigive Scheldeflodens Skibsfart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Portugal. D. Miguel har reent ud forkastet de Forslag Frankrig og Engelland have gjort ham med den Erklæring, at han kan ikke indlade sig paa nogen Afgjørelse af fremmede Magter, da saa hans Folk, som han udtrykker sig, vilde desavoniere ham Sir Stratford Canning var nu indtruffen til Madrid, for, som det hedte, at formaae den spanske Regiering til at skikke den i Cadix liggende Flaade til Tajo, og forene sig med den brittiske Eskadre. Saasnart det er skeet, skal den engelske Admiral strax forlange Fjendtlighedernes Opher af den portugisiske Regjering, og i Vægringstilfælde bemægtige sig Forterne ved Tajos Jndløb. Naar Kampen da er ophørt, skal D. Miguel sendes til Østerrig igjen, og et Regentskab indsættes i Portugal paa Donna Marias Vegne. Nogle mene, at det Hele vil ende sig med et Giftermaal mellem hende og D. Miguel, hvoraf man kunde love sig et kjærligt Ægteskab.