JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Wien, den 26 Junii. Keiseren har ladet sende efter sig sine Statsuniformer, Statsorde stegn og andre Juveler, som han ikkun ved Nytaarsgalla pleier at betiene sig af, og heraf formoder man en Reise til Mohilow, eller endnu længer. Tiden allene vil lære, om Monarken vil holde en Sammenkomst med den russiske Keiserinde, eller rimeligere med Storfyrsten, og om Tyrkekrigen eller varigere Fred deraf vil blive følgen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Fæstningen Oczakow er vel endnu i tyrkiske Hænder, og de udspredte Efterretninger og krigerske Optrin imellem Russerne og Tyrkerne kom vel noget for tidlig; men Fiendtlighederne skal virkelig nu ikke være langt borte. Om vor Forfatning erfarer man intet. Nogle Officerer have forlangt deres Afskeed, og faaet den strax. Andre, som før have tient ved Friecorpser, snuse efter Krig, eller rettere, efter en Leilighed til at komme an derved.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
En Abekat, som er fød her, tildrager sig mange Nys gierriges Øine. Dens Eier bærer stor Omhyggelighed for den og for dens Moder, fordi dette skal først være den tredie Hvalp, som af denne Dyreart er kastet i Tydskland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Versailles, den 26 Junii. Jmellem Frankrig, Spanien og Storbritannien er nu endelig alting bragt saa vidt i Rigtighed, at der kun ventes paa en Coureers Tilbagekomst, som er sendt til London, da derpaa ufortøvet skal skrides til at underskrive Definitiv Fredstractaten. Henved samme Tid venter man ogsaa Hollands Samtykke til at aftræde Negaparnam, hvilket, som man siger, Engelland slet ikke skulde have forlangt, dersom det bekiendte Statsbrev fra Hr. For af 8de Maji 1782. var blevet optaget mindre koldt i Holland. At 12 Linieskibe skulle udrustes i Toulon, er saa sikkert at man allerede nævner den bekiendte Chef d'Escadre v. Barras, som deres Commandeur. De skulle udløbe strax saa snart en mod Porten fiendtlig sindet Escadre lader sig see det middellandske Hav. Til at beskytte vor Handel, skal imidlertid en liden Escadre af franske Skibe stationeres ved Øen Candia. Alle disse Anstalter siges at være Følger af en Erklæring, som Kongen skal have gjort en nordisk Magt Gesandt, af det Jndhold, at han ingenlunde vilde tillade, at nogen fremmed Magt krydsede med sine Escadrer i det middellandske Hav, og foruroligede hans Undersaatters Handel: En Erklæring, som har den største billighed. Thi Hans Majestæt har aldrig søgt at lægge hindringer i Veien for den bevæbnede Neutralitets Grundsætninger, som gaaud paa, at ingen Kanon maa skydes af paa nogen fiendtlig Maade i Østersøen. Kunde disse Magter foreskrive saadanne Love i deres Vande, saa kan Hans allerchristeligste Majestæt giøre det samme i de Vande, som grændse til Hans sydlige Provindser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Adorf, den 26 Junii. En Naturbegivenhed, som i sit Slags er overordentlig paa denne Tid af Aaret, opvækker her Opmærksomhed hos mange, og hos nogle Frygt for ubehagelige Følger. En Taage, eller rettere tyk Røg, der seer ud som naar Røgen af en brændende Skov holdes nedtrykt af Luften, bedækker allerede fra den 15de hujus, da vi havde et Uveir, som just ikke var stærkt, uophørlig Dag og Nat Bierge og Dale, ve Egn vidt og bredt omkring, uden at stige eller falde eller trække videre bort, som Taagen ellers i For- og Efteraar pleyer, (thi om Sommeren er den nogen sielden, og varer aldrig længer end fra Morgen til Middag i det høieste.) Solen skinner ikkun meget dunkel og mat, og er i sær ved sin Op- og Nedgang gandske rød. Derhos have vi bestandig meget stærke og heftige Vinde, og den 21de havde vi atter et Uveir med Regn. Med alt dette lader Taagen sig dog hverken fordrive eller sætte i Bevægelse. J Gaar var i saa lang Tid den eneste klare Dag, vi have havt, og da var Taagen borte. Men i Dag ligger den igien over Landet, hvorhos der paa begge Sider af vor Stad langt fra trække Uveirskyer forbi os. Man har Efterretning, at dette Syn strækker sig paa 3 til 4 Mile vidt omkring os.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
London, den 27 Junii. Efter de den 20de Januarii underskrevne Fredspræliminariers Jndhold, skulle Fiendtlighederne den 20de i denne (Junii Maaned ogsaa have ophørt i Ostindien; og følgelig er det i Dag syv Dage siden Krigen i alle Deele af vore Eiendomme har naaet sin Ende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Efter en Beregning over alle de Skibe, som i denne nu tilendebragte Krig ere erobrede af os, efter deres Tøndemaal, have vi erobret 270000 Tønder, nemlig fra Amerikanerne 57000, fra Frankrig 113000, fra Spanien 76000, og fra Holland 24000.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Den 1ste Julii. Det danske ostindiske Skib Disco, som paa Nytaarsdag afseilede fra China, er ankommet til Falmouth.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Paris, den 30 Junii. Man har nu her faaet et russisk Manifest, eller rettere sagt, en Erklæring, som Keiserinden af Rusland har ladet giøre Hofferne i Berlin, Kiøbenhavn, Stokholm, o. s. v. Deri anføres de Aarsager, som nøde Hendes Majestæt at sende sine Tropper til Crim, for at tage denne Halvøe i Besiddelse. Disse Aarsager bestaae deri: "At Porten siden Tractolen af Kainardgi, hvori det crimske Tartari erklæres for uafhængende, ikke har ophørt at overtræde sine indgangne Forbindtligheder, i det den har udøvet adskillige upaatvivlelige Souverainitets-Handlinger i dette Land, som ikke længer er den underlagt; har derhos kommet Uenigheder afsted paa hele Halvøen, ophidset Folket imod den retmæssige Chan, og tvunget denne til at tage Flugten og begive sig under Ruslands Beskyttelse, hvilket ogsaa har indsat ham igien, uagtet de hemmelige Bestræbelser, og de Penge, som Portens Emissarier have anvendt paa at holde Rebellionen vedlige. Denne selvraadige Opførsel af Porten i Henseende til et Land hvis Uafhængenhed den formelig havde erkiendt, har fornemmelig viist sig i Taman, hvor en tyrkisk Officeer har taget denne Øe i Besiddelse efter Sultanens Befaling. Chanen, som strax, da han erfarede dette, afsendte en Officeer til den tyrkiske Befuldmægtigede, og lod forespørge om Aarsagen til Eiendomstiltagelsen af en Plads, som altid havde udgjort en Deel af Crims Souverainitet, fandt herved intet billigt Gehør, men den tyrkiske Befuldmægtigede lod slaae Hovedet af paa Gesandten, og overtraadte derved Folkeretten og den Agtelse, man skylder den hellige Caracter af en soverain Fyrstes Minister. Saadanne Fornærmelser og Voldsomheder vilde unægtelig kunne opvække de største Uroeligheder i Keiserindens Naboestater; og for at forebygge disse Uroeligheder, og sætte den erkiendte Uafhængenhed, man har forskaffet Tartarerne, paa den fasteste Fod, har Keiserinden anseet det for nødvendigt at sende Sine Tropper til bemeldte Halve, og at tage den i Besiddelse saa længe til hendes Omkostninger saa vel fra forrige Krig, som og de, der siden under Freden ere gjorte paa at befæste Crims Uafhængenhed, vare betalte. Denne Erklæring, som er af 13de Maji d. A., maa Kan nødvendig have sat Porten i den yderste Forlegenhed. den lade dette Skridt af Rusland gaae ubehindret af, og tillade, at Crim staaer under umiddelbar Afhængenhed af Rusland, saa er det mueligt, at Brudet imellem den og det russiske Hofved denne Eftergivelse endnu denne Gang kan undgaaes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Vort Ministerium har ved Fredsunderhandlingerne vet Engellænderne efter i nogle Punkter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Man befrygter, at Holland vil tiltræde det store Forbund paa det faste Land. Generalstaterne skulle have forlangt 40000 Mand af Frankrig, og have tilbudet en anseelig Sun Penge derfor. Men man har ikke kunnet give noget Sva derpaa, førend Deffnitiv Fredstractaten var underskreven Nogle forsikre, at vore Kanonstøberier have befaling at støbe en stor Mængde Kanoner, og at der i Metz arbeides stærkt paa 20 til 30000 Telte. En Magt, som er interesseret i Sagen, skal have tilbudet sig at understytte vore Financer med 300 Millioner Livres. Jmidlertid er det vist, at man i Brest har ophørt med at bygge nye Skibe, saa vel som med alt Udrustningsarbeide.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Haag, den 1 Julii. Den forehavte Reduction af denne Republiks Landtropper faaer ikke Sted, og alting bliver paa nærværende Fod. Vort ostindiske Compagnies Ansøgning, angaaende et nyt Laan af 14 Millioner, understyttes af det franske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Cassel, den 1 Julii. Den kongel. danske Kammerherre og Envoye extraordinaire ved det kongel. svenske Hof, Hs. Excellence, Hr. Græve af Reventlau, er i Onsdags med Familie ankommen hertil fra Hamborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Amsterdam, den 1 Julii. Paa en 8 Dage have vi her en overordentlig Hede, hvorved Luften bestandig er saa tyk, at Solen henved Kl. 5 om Eftermiddagen ligesom formørkes og seer et giødende Kul liig, hvorpaa den strax efter Kl. 7 gandske skiuler sig. Henimod Natten falder derpaa en forfærdelig Taage, som bedækker alting med Mørke. De fleste Markfrugter ere som forbrændte, og Træerne have mistet deres Løv. Det forunderligste af alt er, at vi beholde det samme Veir med alle Vinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Berlin, den 5 Julii. Fra Potsdam er indløben den høistglædelige Efterretning, at hendes kongel. Høihed, Prindsessen af Preussen, i Torsdags lykkelig er bleven forløst med en sund og velskabt Prinds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Den kongel. storbritanniske Gesandt ved det kongel. danske Hof, Hr. Elliot, er ankommen hertil fra Kiøbenhavn, tilligemed den engelske Cavailler Hr. Okonel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Kiøbenhavn, den 14 Julii. Under 18de Junii 1783 haver Hans Majestæt allernaadigst bestilt Brødrene, Victor Frantz Adolph, Christian Wilhelm og Georg Carl Ludvig von Schlepegrell, til Second-Lieutenanter a la suite i Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
J Tallotteriets 249de Trækning i Wandsbek, den 10de Julii, udkom følgende Numere: Udi afvigte Uge, fra den 5te Julii til den 12te dito, ere i denne Kongel. Residencestad vide 29 Par. Fødte Drenge 26. Piger 25. Tilsammen fødte 51. Døde Mænd 18 Qvinder 11. Drenge 17. Piger 11, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Blodstyrtning 1. Brystsyge 5. Colica 1. Druknet 1. Forraadnelses=Feber 2. Hævelse 1. Kopper 4. Mæslinger 1. Pleuris 1. Slag 13. Svindsot 1. Tænder 2. Tærende Syge 13. Uangivne Svagheder 2. Ulykkelig Hændelse 3. Vattersot 1. Tilsammen døde 57. Altsaa 6 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Til Efterretning for mine Velyndere af det ærede Publicum, som maatte behøve Forme, Figurer, Stempler eller Navne &c., i Træe udskaarne, som til Aftrykning ere bestemte, saavel til Cattun, Tapet, Kaart og Tobaks=Fabrikers Brug, som de der endnu til fiinere Aftryk udfordres, berettes, at jeg nu igien (efter over Aars Sygdom, som forhen, paa det skyldigste vil have mig recommenderet, og forsikkrer den prompteste Opvartning paa de meest Jacob Buck, billigste Vilkaar. Formskierer, i store Larsbjørnstræde No. 183.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 23de Julii, om Formiddagen Kl. 10 Slet, lader den kongel. Fabrique-Direction i det forrige Söe-Qvæst. huus bortsælge ved offentlig Auction følgende Vahre nemlig: 60 Stkr. fiine forte Sargedebohr, til Underklæder. 4 Stkr. dito dito ReminsEt lidet Partie ufarvede Rasker, Et dito dito couleurte dito, 5 Stkr. farvede Flosser til Gulve og andre Tepper, og at overtrække Stole og Kanopeer med. 5 a 600 Alen graa Vadmel, nogle farvede Baracaner og Stoffer. Bemeldte Vahre foreviises paa Auctionsstedet af Hr. Ketels, hvor tillige Catalogi ere at bekomme. Den Kiøbende har 6 Maaneders Credit, eller 2 Procento Rabat for contant Betaling, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-14
Directionen for det kongelige octroyerede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at den den 30te Juli berammede Auction over Skibet Tranquebars fra Ostindien hiembragte Ladning er udsat til den 27de Aug. förstkommende,
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
nedføre. Adenderne Af 18 Julii 1783. gesaadantskassesse Cassenske antaske. Til Bortsendelse overalt i H. M. Riger, udgives 2 Gange om 12 Ugen fra det kongel. Bogtrykkerie, ved P. M. Høyffner. bebyggere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Tanger den 16 Maji. De nyeste Breve fra Tripoli melde en Omstændighed, som fortiener at fortælles. Beyen af Tripoli havde, som man siger, udregnet, at det kunde være fordeelagtigere for ham, at bruge sine Skibe til Transport ved den fornødne Ud- og Jndførsel, og havde derfor ladet omstøbe sine Corsarer til Coffardiskibe. Der løb ogsaa virkelig en Division saadanne Skibe ud. Men efter nogen Tid glemte eet af disse Koffardiskibe Aarsagen, det var sendt for, bemægtigede sig et stort neapolitansk Skib, og bragte det til Tripoli. Saa vanskeligt er det at fordrive den naturlige Lyst, eller rettere lange Vane paa at røve, af disse Barbarers Siel Constantinopel, den 10 Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Antallet af de Recruter og Soldater, som ere satte over Bosphorus fra Asien til Europa, angives nu allerede for 150000. Fra Dardanellerne til Sundet ved Gallipoli ligge 70 Krigskibe (hvoriblant 1 paa 90 og 2 paa 80 Kanoner) seilfærdige, og behøve kun at lette Anker, saa ligge og 150 Gallioter i Beredskab, for, saa snart det behøves, at løbe udi det sorte Hav. Jngen Dag forgaaer, uden at der sendes stærke Transporter af Victualier og Munitioner til de Grændsesteder, hvor Armeen er commanderet hen. Kanonstøbningen vedvarer endnu bestandig under Mustaphas, en engelsk Renegats, Opsigt; og, efterat en duelig tydsk Officeer er ankommet hertil, arbeider man end- ogsaa paa at oprette et ridende Artilleri. Kort: alting er beredt til at aabne Krigen; men alligevel er det under den strengeste Straf forbudet at tale om den, og hverken Storviziren eller Storadmiralen have endnu taget Afskeed med Angaaende Handelstractaten med Rus Sultanen. land, skal nu alting være underskrevet her, og Russerne have faaet den fulde Handelsfrihed. Men der ankomme ingen russiske Skibe hertil, hvilket opvækker Urolighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Den 30te Maji om Aftenen, har man her fornummet to svage Jordstød, som dog lykkeligviis ikkun have foraarsaget Skræk, og ingen Skade; men langt slemmere Følger befrygter man af den Pestsygdom, som siden den Tid igien har begyndt at udbrede sig igiennem denne Hovedstad. Den 14de Junii. Der siges, at Rusland, til Skadesløsholdelse for de store Omkostninger paa at stille den sidste Rebellion i Crim, forlanger af Porten 70000 Pung eller halv fierde Million Piastre. Divanet afslaaer det og paastaaer, at Porten ikke har kommet de sidste Urolighed, i Crim afsted, i hvilke Rusland med bevæbnet Haand ha taget Deel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Fra den tyrkiske Grendse, den 20 Junii. Hans romersk keiserl. Majestæt har casseret et heel Grendseregiment, som bestaaer af tydske Colonister, og var anbragt i Bannatet paa vore Grendser. Dette Regiment har forbrudt sig i det at det, blot ved at see en Trop Tyr Kei ker, har flygtet fra sin Post og forladt sine Officerer. seren har anviist disse modløse Folk en anden Egn at beboe, og ladet deres Post besætte med modige og krigerske Wallacher. - Paa hin Side af Sau skal den tyrkiske Armee allerede være voxen til 60000 Hoveder. Nogle tyrkiske Marodeurs ere faldne ind i 2 croatiske Landsbyer, for at stiæle Qvæg, men have pakket sig bort igien over Hals og Hoved.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
J Forgaars Nat er ved en i Bannatet ankommen Sta sette anbefalet en Contumaz fra 21 til 42 Dage, fordi Pesten skal være udbrudt i Bosnien. Jmidlertid er det vel overdrevet, at den i Schabacz og tyrkisk Rasca allerede skal have bortrevet Mennesker i Tusindtal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Livorno, den 23 Junii. Den 19de hujus er det danske Brigantinskib Toleransen ankommet hertil fra Hamborg, og har sat 13 Skibbrudne Personer i Laad her, hvilke det har reddet af et savisk Skib, som var bestemt med Kornvarer fra Sardinien til Marseille, men gaaet under ved Øen Gorgona.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Dublin, den 25 Junii. Den første Transport Emigranter fra Genf er i forrige Uge stegen i Land i Kinsale. Den er ikke stor, og bestaaer ikkun af nogle stærke Familier med Koner og Børn. Paa den anden Side er det sørgeligt, at Antallet af de Jrlændere, som udvandre til Nordamerika, er større, end man endog troer i London. Det er ubehageligt, men det er sandt, at der for nyelig af Havnen belfast, i Nordirland, paa een Dag ere udløbne 3 Skibe, som vare fulde af Emigranter, og for størstedelen af Linnedvævere. Den hidtil forsømte Agerdyrkning i Jrland, som for en stor Deel reiser sig fra Krigen, foraarsager her og næsten i hele Jrland en Mangel, som nu virkelig føles stærkere, end nogensinde tilforn, og hos den fattigere Classe af Mennesker, desværre, stiger til virkelig Hungersnød. Den gemeene Mand er derover i saadan Fortvivlelse, at man har maattet besætte nogle Skibe, som i disse Dage ere ankomne med Kartoffler, med Vagt. Alle vore Herskaber, fra Hertugen af Leinster af indtil den ringeste Gentleman, have derfor alle tede paa nogle Uger holdet op at fore deres Heste med Kierne, men have udleveret deres hele Forraad til de Fattiges Beste. Bagerne, som endeligen vilde have en høiere Brød taxt, ere ved store Løfter af Politimesteren bevægede til at blive ved at bage for den gamle Priis, og Jndførsel af fremmed Korn er given gandske fri Wien, den 30 Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Vor Hof=Mechanist, le Brun, har tilligemed en Engellænder opfundet en Spindemaskine til Bomuld, som lover vore Kattunfabriker store Fordeele. Denne Maskine betienes af 2 Personer, og spinder i een Dag meer end 12 Personer, og det i Fiinhed indtil No. 30, hvortil Menneskers Hænder ikke kunne bringe det. Traaderne ere ogsaa langt fastere og jævnere, end paa den sædvanlige Maade. Opfinderne have allerede sluttet Contracter med nogle Cattunfabrikker, og levere dem den spundne Uld for 20 Procent lettere, end den hidindtil har maattet betales. De forfærdige nu 50 til 60 saadanne Maskiner for Landet. Man har allerede budet dem 40000 Gylden for denne Hemmelighed; men de forlange 100000 derfor. Jmidlertid har Hoffet givet dem et udelukkende Privilegium derpaa. Til Spindemaskinen hører ogsaa en Kæmmemaskine, der i een Dag reder saa megen Bomuld, som 5 Spindemaskiner kunne spinde. En saadan Kæmmemaskine koster 600 Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Den 3 Julii. Som man hører, skal vor Monarch have befundet sig i den russiske Leir ved Ocakow, og dette stadfæstes ved et Rescript fra Hs. Majestæt til det ungerske Hof Kammer i Presborg, under hvilket staae de Ord: "Givet i Leiren ved Ocokov.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Fra den meisniske Kreds, den 1 Julii. For nogle Dage siden skal Cottabierget have begyndt at udkaste brændte Stene, hvilket lader formode, at der ogsaa her i Egnen kunde melde sig et ildsprudende Bierg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Fra Pohlen, den 2 Julii. Hvad der nyelig blev meldet om nogle russiske Corpsers Jndmarsch i Pohlen, under Fyrsternes Wolkonsky's, Repnins og General Soltikofs befaling, bekræftes ikke allene, men man vil endog allerede have Efterretning, at et Corps Russer er rykket frem indtil Niesteren. Feldmarschal Romanzows Hovedqvarteer er for nærværende Tid i KiowEn Division af 10 Jnfanteri- og 8 Cavalleri-Regimenter, under Commandeur en Chef, Fyrst Potemkin, er bestemt mod Bessurabien, en anden Division af 18 Regimenter skal leire sig under Fyrst Repnin ved Uman, og et Observations- eller Reserve-Corps paa 40000 Mand skal blive staaende ved Niemirow. Der ventes endnu en Coureer fra Constantinopel; og saa længe have Tropperne Befaling ikke at rykke frem over Bug.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Paris, den 4 Julii. Fra Øen Corsica er indløbet den ubehagelige Efterretning, at Staden St. Fiorenzo næsten ganske er lagt i Aske, og at mange Mennesker derved have mistet Livet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Det sidst meddeelte russiske Manifest er ingenlunde nogen formelig Krigserklæring imod Tyrkerne, som man i Begyndelsen troede. Dersom Divanet roligen seer paa, at Crim kommer under Ruslands umiddelbarelafhængenhed, og dersom det ikke befrygter, at en Flaade engang kan løbe udfra Havnene ved Crim, og ganske uformodentlig kaste 20 til 30000 Russer ind i Constantinopel, saa kan det endnu undgaae et Fredsbrud. Men det Partie, som Porten stedse har havt i Crim, er for anseeligt, og de Farer, som true den, naar Russerne sætte sig fast i Crim, ere for øiensynlige til at den ikke skulde sætte sig imod dem, og man troer, at, naar Porten tager kraftige Forholdsregler, naar Frankrig, ruster sig til dens Fordeel, og Engelland ikke understytter de russiske Skibe med erfarne Søefolk, saa kan maaskee dette Uveir, som truer Porten, endnu manes bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Stokholm, den 4 Julii. Fra Tavastehuus meldes under den 26de Junii, at Hs. Majestæt Kongen fuldkommen er helbredet af sit Armbrud, og den 25de Junii i egen høie Person og med høi Stemme har commanderet Tropperne, som vare forsamlede ved Parola Malm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
For det lykkelige Udfald af Koppeindpodningen paa Hans kongel. Høihed, Kronprindsen, har Hans Majestæt ladet synge Te Deum i Leiren ved Tavastehuus under Kanonernes Løsning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Fra Godgaard i Østergathland meldes, at man der i Sognet Søndagen den 15de Junii, om Morgenen imellem Kl. 4 og 5, har fornummet et Jordskielv, hvorved Bevægelsen er gaaen fra Østen til Vesten, og en Time i Forveien har ladet sig høre et stærkt underjordisk Bulder som Rum melet af en Vogn. En Bonde paa Marken, der lyttede efter dette Bulder, og havde sat sig paa en Steen, har tydelig mærket, hvorledes denne Steen derefter har rørt sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
J Medevi har man ikke fornummet Jordskielvet; men en Fierdinqvei fra Medevi have mange mærket haarde Stød, som dog ingen Skade have gjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Altona, den 11 Julii. Fra endeel Egne i Tydskland, nemlig fra Schwaben, Pfalz, Prag, Rhin- og Maynstrømmen, fra Østerrig og Voigtlandet, fra det Hessiske, og ligeledes fra Frankrig, tale Beretninger, som for nogle Dage siden ere indløbne, ligelydende om en bestandig Taage, Damp eller Dunst, som paa alle Steder har begyndt i Midten af Junii Maaned, og paa de fleste Steder igien er forsvunden den 30te Junii. Denne Taage var den 26de Junii i Wien saa stærk, at man ikke kunde see 50 Skridt fra sig, og i Frankfurt ved Mayn har man ikke kunnet see det Sandbierg, som ikkun ligger en halv Fierding Vei derfra. Taagen var ikke vaad, satte sig ikke i Haaret eller paa Klæderne, og havde heller ingen Lugt, saa længe Solen skinnede. Ved Midnat og for Solens Opgang har man paa nogle Steder mærket til en Svovlstank, og Biergfolkene omkring Heilbronn have hørt et lydeligt Bulder under Jorden. Omendskiønt ikke engang de ældste Menneskeer kunne erindre sig en saadan Taage i Junii Maaned, synes det dog ikke, at man behøver at tage sin Tilflugt til Jordskjælvene i Calabrien, for at forklare denne Natur-Begivenhed. (See denne Avis forrige No. Artik. Adorf og Amsterdam.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-07-18
Til disse Efterretninger om Veirliget fortiener at meldes at der Fredagen, den 27de Junii, paa hvilken Dag der og saa vare heftige Uveir her (i Altona) og i Hamborg, har vel Rhin- og Maynstrømmen været et af de forfærdeligste Uveysom noget Menneske erindrer sig nogentid at have oplevet hvilket har strakt sig fra Wiesbaaden til Strassborg, en Strækning af 23 Mile. Lynene og Slagene, som det medførde kunne de, der have været Øievidner derved, ikke beskrive skrækkelige nok. De vare gyselige og næsten utaalelige for Menneskene, Lynene hvidflammende, og Slagene raslende som om der bestandig havde sprunget 1000 Granater paa engang i tu i Luften paa kryde og paa tvers. Jordens Grundvolde rystede uophørlig. Allerheftigst var dette Uveir i Nier stein, ikke langt fra Maynz, og i Lautern. Ved Lautern, hvor 12 Slag have truffet, slog eet 46 Faar ihiel under et TræDen reformeerte Kirke i Meckerheim og Taarnet paa den høye Domkirke i Maynz bleve ogsaa trufne, men uden at tændes. I Voigtlandet og Egnen deromkring var samme Dag et ligesaa heftigt Uveir, som i Landsbyen Haslau, imellem Asch og Eger, dræbte 2 Mænd og 4 Børn.