JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-03
En ung Møllersvend, eller en ældre, der vil tiene som anden Svend, og er forsynet med gode Anbefalinger, kan faae Conditon hos Mølleforpagter Meyer paa Schousgaard Mølle. J Jdasgaard Skov ved Antvorskov kan bekommes Knippelbrænde til 3 Rbd. Sedler pr. Favn paa Stedet. Man henvender sig til Undertegnede. Schou. Jdasgaard den 2den April 1832.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-03
Chocolade i alle Sorter af 80, 88 s., samt 6, 7 og 2 Mk. pr. Pd. af Undertegnede nye anlagte Fabrik, udarbeidet ved Dampkraft i luk S. kede Maskiner til fuldkomneste Fiinhed, sælges til Fabrikpriser: i Skielskiør hos S. T. Hr. Rbd. Otto Vallentin C. F. Eckardt. i Helsingøer. N. P. Stausholm. i Holbek. S. H. Hoffmeyer, i Storeheddinge - - - - Tronier i Sorøe. O. R. Strande. i Slagelse. C. P. Ludvigsen, i Nestved, C. F. Thorsen. i Hillerød. O. C. Boserup. i Kiøge Consul Grønvold. i Præstoe,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-03
Ved denne Leilighed anbefale vi os til paa det prom teste at besørge de Ordrer udførte, der maatte indløbe paa Sortementer fra Kiøbmænd i de Byer, hvor hidtil ikke findes fuldstændig Sortement af vor Chocolade. Kiøbenhavn 1832. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-03
Et Jordegods heri Siælland ønskes tilkiøbs imod contant Betaling. Billet afgives paa Avis Expeditionen mrkt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-03
Jordegods. 8 Fag Huus, indrettede til Beboelse for en Huusmandsfamilie, ere at faae tilkiøbs til Nedbrydelse, naar man derom henvender sig til Skolelærer Poulsen i Pedersborg, hos hvem ogsaa kan faaes en smuk 2 Etage Vindovn med Tilbehør, samt en god Bilæggerovn; Alt for billig Priis. 2de Huse, hver med 3 Tdr. Land, er at faae i Fæste til 1ste Mai d. A., naar man derom henvender sig til Undertegnede. Slagelse den 2den April 1832. C. P. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-03
Min Kielderleilighed paa Nyetervet er at faae tilleie. P. C. Bollornn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Sa Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aarg. 18de Aara.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Løverdagen den 7. April 1832. No. 28. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Endnu maae bemærkes at Staden var i forrige Tider omgivet af Fæstningsværker; men disse bleve sløifde i 1815, saa allene det høitliggende, og naar det dækkes af en Flaade, uindtagelige Castel er tilbage til Stadens Forsvar; men man paastaaer, at den Pavelige Regiering har ladet det meget forfalde. Det kan vel i en Hast istandsættes, dets Position er formidabel; men der er den slemme Omstændighed derved, at naar det angribes fra Landsiden og skal forsvare sig, saa maae det skyde Byen i Grund; Byen er ogsaa omgivet af en Deel Banker, som dominere den. Jmidlertid er Anconas Position høist interessant og mærkaærdig, hvilket allene et Blik paa Grundtegningen udviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Den 9de Marts sendte den Pavelige Cardinal-Statssecretair følgende Note til den Franske Ambassadeur i Rom: Uagtet de af Deres Excellence givne Forsikkringer om, at den Franske Regiering er langt fra at ville ved de Franske Troppers Ophold i Ancona paa en materiel eller paa en moralsk Maade understøtte Fienderne af den indvortes Orden i Kirkestaten, saa ere uheldigviis Begivenhederne selv, hvilket man let kunde forudsee, og som underskrevne Cardinal Secretair forudsagde i sine Noter af 1ste og 13de Februar ikke til at bringe i Harmonie med denne Regierings Jntentioner. De Jndberetninger fra Provinserne, som ere komne Undertegnede i Hænderne forkynde eenstemmigen den Bevægelse, som de Franske Troppers Landgang i Ancona har frembragt saa at Hans Helligheds Regiering saae sig nødt til at kalde sine Tropper ud af Legationerne for at forhindre, at de gamle Uordener ikke skulde fornyes i de andre Provinser, hvori Roligheden blot kunde vedligeholdes ved at de bleve holdte besatte af Hielpetropper; saa at de Franske Troppers Landgang, istedet for at sætte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
den Pavelige Regiering i den Forfatning, hvori den lettere kunde undvære de Østerrigske Hielpe troppers Understøttelse, truer at bringe den i en ganske modsat Stilling. Man kan lettere forestille sig end beskrive den Gjæring, som er tilveiebragt iblandt dem, som hige efter Uroe i Staden Ancona, hvilken nogle Dage tilforn befandt sig i en saa rolig Tilstand. De Jnsulter, hvormed Politievagterne ere blevne molesterede, ere utallige og grændseløse. Den 3die Febr. truede en af disse Exallerede en Mand, som stod paa Vagt med en Stillet, saa at denne maatte betiene sig af sine Vaaben for at frelse sit Liv, men nu maatte han retirere paa det tilsomste for ikke at blive nedsablet. Vel kom paa Gonfalonierens indstændige Anmodning Franske Tropper til Hielp for at beskytte Politievagtens Caserne; men istedet for at adsprede de Oprøriske, nødte Tropperne Vagten til at aabne Porten til Casernen, hvorpaa Oprørerne strømmede ind for at finde den Mand, som havde staaet paa Vagt, og de Franske Soldater vare ganskeligegyldige Tilhørere ved de oprørende Fornærmelser, som bleve udtalte saavel mod Vagtjoldaterne og deres Koner, som modden Pavelige Regiering. Bestandig ankomm Udlændinger af alle Slags til Ancona, uden at Politiets Aarvaagenhed kan udvise nogen Virksomhed, da de Mistænkeligste iblandt dem staae under de Franske Auctoriteters og den Franske Viceconsuls Beskyttelse. Og ligesom Jndvaanerne i Ancona ikke vare allerede bragte nok i Bevægelse ved de Franske Troppers Ankomst, saa opplantede 30 Franske Matroser og Søndagen den 4de Marts lige under Gudstienesten den trefarvede Fane, trak maskerede med Piber og Trommer igiennem Staden og dandsede paa de offentlige Pladser og foran Kirkerne, hvori Gudstienesten blev holdet, Den følgende Morgen rykkede 3 Compagnier Franske Soldater ud af Ancona og marscherede flere Mile paa Landeveien til Sinigaglig for endnu mere at sætte Jndvaanerne i Omegnen i Bevægelse. Deres Excellence kan ikke andet end være overbeviist om den høist slemme Virkning, som de Franske Troppers Landgang og Forhold frembringer for den offentlige Rolighed og Pavens Souverainitet, hvorfor Undertegnede ifølge Hs. Helligheds Ordre føler sig forpligtet til at underrette Dem om de meest paafaldende Kiendsgierninger, som ere komne til hans Kundskab og hvorved den Pavelige Regiering i Forventning af den forlangte Satisfaktion exciperer mod Ansvarligheden for de Følger, som Anconas Occupation kan foraarsage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Cardinal Bernetti.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Polen. Warschau, den 25de Marts. - J Dag er her følgende Keiserlige, Kongelige Manifest publiceret. "Vi Nicolaus den Første, af Guds Naade Keiser og Selvhersker over alle Russer, Konge af Polen &c. &c. &c. "Da Vi ved Vort Manifest af 25de Januar f.A. underrettede samtlige Vore troe Undersaatter om, at Vore Tropper rykkede ind i Kongeriget Polen, kundgjorde Vi dem tillige Vor Hensigt, at basere dette Lands fremtidige Skjebne paa en varig Grundvold, der svarede til Vort hele Riges Tarv og Vel. Nu, da Vaabenmagt har gjort Ende paa Uroelighederne i Kongeriget Polen, den af uroelige Hoveder vildledte Nation er vendt tilbage til sine Pligter og giengiven Rolighed, saa have Vi fundet det gavnligt, at iværksætte Vor Plan til at indføre en saadan Tingenes Orden, der stedse kan betrygge de to Nationers Roelighed og Samdrægtighed, hvilke det guddommelige Forsyn har betroet til Vor Omhu, mod deslige nye Foretagender."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Kongeriget Polen, som i Aaret 1815 erobredes ved Ruslands seierrige Vaaben, erholdt paa samme Tid af Vor holsalige Forgængers, Keiser Alexanders, Ædelmodighed ei allene sin NationalExistens tilbage, men ogsaa særegne Love, som det constitutionsmæssige Charte helligede. Men disse Velgierninger formaaede ikke at tilfredsstille al Ordens og retmæssig Magts svorne Fiender. Disse, der med Haardnakkenhed vedbleve deres forbryderske Planer, drømte uafladeligen om en Skilsmisse mellem begge de Vor Scepter underlagte Nationer, og vovede i deres Overmod at misbruge de Velgierninger, som de skyldte deres Fædernelands Gienopretter, thi netop de Love og Friheder, som hans mægtige Arm høimodigen havde skiænket dem, benyttede de til at omstyrte hans store Værk. "Blodsudgydelse var følgen af disse Rænker. Den Rolighed og det Held, som Kongeriget Polen i en hidtil ukiendt Grad havde nydt, forsvandt midt under en Borgerkrig og en almindelig Øde laggelse. Al denne Elendighed er nu endt; Kongeriget Polen, atter underkastet Vort Scepter, vil gienvinde Rolighed og i Fredens Skiød, hvilken under en aarvaagen Regierings Auspecier giengaves det, paa nyt opblomstre. Med faderlig Omhu for Vore troe Undersaatters Vel, holde Vi det desaarsag for den helligste af Vore Pligter, ved alle de Midler, der staae til Vor Raadighed, at forebygge lignende Uheld, som de, der have rammet dem, derved, at Vi unddrage Jldefindede de Midler, ved hvis Hielp det, – som nu har viist sig, – er lykket dem, at forstyrre den almindelige Rolighed. Da Vi desuden ville betrygge Vore Undersaatter i Kongeriget Polen Barigheden af alt det Held, som er nødvendigt for hver Enkelt, og for hele Landet i Almindelighed, nemlig Sikkerhed for Person og Eiendom, Samvittighedsfrihed og alle Byers og Communers Love og Privilegier, paa det at Kongeriget Polen, med en til sit Tarv svarende særskilt Bestyrelse, dog ikke skal ophøre at være en intererende Deel af Vort Rige, og paa det at dette Lands Beboere herefter maa tilligemed Russerne udgjøre een eneste, ved overeensstemmende og broderligt Sindelag forbunden Nation, – saa have Vi ifølge et med disse Grundsætninger overeensstemmende, under Dags Dato Allernaadigst udstedt, organisk Statut forordnet og besluttet, at indfore en nye Form og Orden i Vort Kongerige Polens Bestyrelse." Givet i St. Petersborg den 1/2 Februar, Aar efter Herrens Byrd 1832 i Vor Regierings det syvende. Nicolaus
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Ved Keiseren og Kongen, Minister-Stats-Secretair (Undert.) Grev Stephan Grabowski Paa ovenstaaende Manifest følge de organiske Statuter for Kongeriget Polen, der indeholde følgende væsentlige Bestemmelser: Kongeriget Polen skal stedse være forenet med det Russiske Keiserrige og udgjøre en integrerende Deel af samme. Kongeriget faaer en særskilt Administration, sin egen Civil- og Criminal-Lovgivning; Stædernes og Communernes Love og Privilegier vedblive at være i Kraft. Keiserne af Ruslands og Kongerne af Polens Kronning skal for Fremtiden finde Sted i Moskau ved een og samme Act, i Overværelse af de dertil beordrede Deputerede. J Tilfælde af et Regentskab i Rusland, skal Regentens Magt ogsaa strække sig til Kongeriger Polen. Den fri Gudsdyrkelse garanteres, den catholske Religion er, som den, hvortil Fleertallet af Befolkningen bekiender sig, Gienstanden for Regieringens særdeles Beskyttelse og Velvillie, den personlige Frihed sikkres, Jngen kan fængsles, undtagen i de i Loven forudsatte Tilfælde og under de foreskrevne Former, og skal inden tre Dage, i det seneste stilles for en competent Domstoel. ConfiscationsStraf kan blot anvendes for Statsforbrydelser af første Classe. Trykkefriheden underkastes nogle uundgaaelige Jndskrænkninger. Kongeriget Polen bidrager i et passende Forhold til Keiserrigets almindelige Udgifter. De Paalæg, som vare gieldende i November 1830, blive i Kraft. Handels forbindelserne mellem Kongeriget og Keiserdømmet skulle reguleres efter Partiernes giensidige Jnteresser. For Fremtiden existerer kun een Armee for Polen og Rusland. Keiseren forbeholder sig, uden at bestemme hvilken Deel Kongeriget Polen skal have i Armeees Sammensætning. Begge Landes Jndvaanere kunne giensidigen naturaliseres. Den høieste Bestyrelse er overdraget til Administrationsraadet, hvori Statholderen præsiderer og som skal bestaae af General Directeurerne, en General Controlleur og andre af Souverainen udnævnte Medlemmer. Administrations raadet foreslaaer Candidaterne til Ærkebiskops, Biskops-, General=Directeurs Værdighederne o.s. v., hvortil enhver af Hs. Majestæts Undersaatter uden Forskiel kan vælges. Desuden organiseres et Statsraad, der skal beskieftige sig med Administrations-Lovgivningen. Alle almeenvigtige Love, f. Ex. Budgettet, skulde indsendes til Keiserdømmets Statsraads Revision og Stadfæstelse. Alle Bestyrelses- og Administrativ-Anliggender forhandles i det Polske Sprog. Landets gamle Jnddeeling bliver uforandret, ligeledes Wormodskabs-Commissionerne. Ogsaa Adelens Forsamlinger, Communal-Forsamlingerne og Woiwodskabs=Raaderne vedblive.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Nyeste Post=Efterretninger. Man har Efterretninger fra London af 30te Marts. Jfølge de officielle Efterretninger ere i alt i England og Skotland 7086 Personer blevne angrebne af Cholera, hvoraf 2305 ere døde. Den grasserer endnu stærk i Glasgow hvor 56 Mennesker vare angrebue af den. J London vare i alt 1729 Personer blevne syge af Cholera, hvoraf 915 vare døde og 227 endnu syge. - Bladet Gozette de France beretter fra Paris under 28de Marts, at det med Kummer maae anmelde for sine Læsere, at en Sygdom som har alle Symptomer af Cholera har yttret sig i Paris; 3 Personer ere døde deraf, hvoriblandt Marskal Lobaus Kok (efter andre af Slag) denne Morgen ere andre Sygdomstilfælde indtrufne og i det Øieblik vi skrive er man beskiæftiget med at syne Ligene. Den 30te Marts udkom i London et nyt Aftryk af Bladet Times, hvori meldes, at Cholera er udbrudt i Paris, 10 Personer ere bragte til Hotel Dien og 7 ere dø Sagen er upaatvivlelig, da Patienterne ere blevne synede af de anseeligste og indsigtsfuldeste Læger i Handelsministerens Nærværelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Fra Jtalien meldes at man fornam i Verona den 14 Marts imellem Kl. 8 og 9 to svage Jordrystelser. Jfølge en Skrivelse fra Modena har et frygteligt Jorskelv fundet Sted imellem den 12te og 13de i Staden Reggio, hvorved den er bleven stærkt beskadiget; ogsaa Staden Parma har lidt meget; i Mantua, Mailland og paa flere Steder, har ogsaa Jorden rystet; men uden at giøre Skade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Fra Rom berettes under 17de Marts, at Jordrystelserne vare ved i Umbrien, at Elendigheden derer over al Beskrivelse stor og at man venter i Neapel en stor Explosion af Vesuv. Fra Neapel selv berettes under 14de Marts, at man ogsaa den fornam den 8de en Jordrystelse, som i Calabrien skal have anrettet frygtelige Ødelæggelser; den store Stad Catanzano har lidt overordentlig; man siger at 700 Mennesker ere omkomne derved. – Jfølge en Skrivelse fra Mailland af 23de Marts skal næsten ikke et Huus i Parma være blevet ubeskadiget. J Regio er et Kirketaarn kastet omkuld og en Caserne er styrtet ind hvorved nogle Østerrigske Soldater ere dræbte."Rygtet vil endog sige at en Stad, i Calabrien paa 13000 Mennesker er forgaaet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Marskal Mortier, Fransk Pair og Ambassadeur i Rusland, er paa sin Reise til Petersborg ankommen til Berlin den 31te Marts med et anseeligt Følge. J det Engelske Overhuus gav Greve Grev den 30te efter, endskiøndt ugierne for Lord Wharneliffes Forlangende, at Motionen angaaende den anden Læsning af Reformbillen maatte udsættes til den 9de. - Man troer at 20 nye Peers ville blive creerede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Greve Orlow ankom til London den 27de Marts. Man var af den Mening i Cito, at hans Sendelse ikke vilde føre til noget Resultat. Men det skal være sikkert at den Østerrigske Ratification af Tractaten er ankommen til London; den er underskreven i Wien den 14de og laae beredt til Udvexling. Den Preussiske Ratification skal for nogen Tid siden være ankommen fra Berlin til London, og saavel Baron Bülow som Frieherren af Wessenberg skulle være bemyndigede til at udvexle Ratificationerne, at sige naar de øvrige Magter have indsendt deres. Endskiøndt nu Rusland staaer i specielle Forhold til Kongen af Holland, saa har dog Keiseren, som man hører, fritaget Østerrige og Preussen fra den Forpligtelse ikke at ratificere uden ham. Alt dette læses i det Engelske Blad, Coureren. Men nu hedder det, at Baron Bülow har ikke faaet nogen Fuldmagt til at ratificere, saa at han ikke vil kunne gjøre det den 31te Marts. Ogsaa hedder det, at den Østerrigske Ambassadeur ikke maae udvexle sin Ratification naar ikke den Preussiske gjør det, saa at hele Ratificationsværket kan komme til at gaae i Staae. Greve Orlow vil holde Protokollen aaben til han faaer nærmere Jnstructioner fra Petersborg. Kongen af Holland skal have vægret sig ved at antage Tractaten i sin nærværende Skikkelse; hvorpaa Greven skal have erklæret ham; at den Russiske Keiser vil ratificere, og at videre Modstand er forgiæves, da Belgien saa staaer under de 5 Magters Beskyttelse; men at Keiseren dog ikke vil anvende Tvangsmidler mod Holland. Greve Orlow er bleven forestillet Kongen af England; Hs. Personlighed skal meget be bage. - Statspapirerne kunne dog ikke ret erholde nogen Tillid. De Hollandske faldt ved den Efterretning, at en belgisk Parlementair har overbragt General Chasse den Erklæring: at Belgierne ikke ville videre taale nogen Communication imellem Nederschelden og Castellet og at de ville nedtage det hvide Flag. Den Hollandske Armee samler sig; den belgiske Armee gior det samme; Flere Regimenter have faaet Ordre at marschere til Grændserne; der hersker en stor Activitet i Krigsdepartementet. Kong Leopold skal have sagt til nogle Deputerede, at det vil blive nødvendigt at afgjøre Belgiens Strid med Holland ved Vaabnene. Journal des Debats siger: at det synes som at det Franske Cabinet har besluttet ikke at trække sine Tropper bort fra Ancona førend Legationerne ere blevne constituerede paa Principer, som svare til de Forpligtelser, som den Pavelige Regiering har indgaaet, og hvorved Frygten for nye Uroligheder kan hæves. Hr. Seymour skal lede de Engelske Underhandlinger i Rom - General Cubieres har den 12te Marts udstædet en Proklamation i Ancona, hvori han advarer Ungdommen mod at begaae Uordener; thi hans Formaal er i Overeensstemmelse med den Pavelige Administration at stræbe til det Forman, som alle gode Borgere ønske, og som ved de Franskes Medvirkning kan let blive opnaaet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Den bekiendte Spanske Gen. Morillo er død den 17de Marts i Madrid. – Pest og Cholera have i Persien i nogle Provinser især i Ghiban bortrevet 2/3 af Jndvaanerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 31te Marts om Eftermiddagen holdt det Kongl. Kunstacademie, paa Charlottenborg, sit sædvanlige aarlige Møde, i Anledning af sammes Stiftelse, og paa Stifterens, høisalig Kong Frederik den Femtes, Fødselsdag. - Efterat det havde behaget Akademiets høie Præses, H. K. H. Prinds Christian Frederik, tilligemed D. K. H. Prindserne Frederik Carl Christian og Frederik Ferdinand og Akademiets øvrige ÆresMedlemmer, af Directionen at lade sig forevise de i Akademiets Skoler af Eleverne fremlagte Teg ninger &c. samt at tage de til den offentlige Udstilling bestemte Kunstarbeider i Øiesyn, begave de sig, i Forening med Directionen og Akademiets Medlemmer, ind i den, med Glaslamper og Fest blus ved Siden af Nischen med Femte Frederike Buste, smagfuldt oplyste Figursal, hvor Forsamlingen dernæst tog Sæde. Academiets Secretair, Herr Professor Thiele, oplæste nu den sædvanlige aarlige Beretning om hvad der, til Kunstens Tarv og Fremme, er virket ved Kunstacademiet i det sidsthenrundne Aar. Som en passende Jndledning hertil forudskikkede Hr. Professoren nogle bemærkninger og de akademiske Præmier i deres Væsen og Værd for de ved Akademiet studerende unge Kunstnere.,- Som en af de gavnligste Foranstaltninger, Akademiet i det afvigte Aar, har føiet til denne Stiftelses Tarv og Fremgang, nævnte Taleren, en i Modelskolen og Gipsskolen, foretagen Anordning af Pladserne og den dermed forbundne, ikke alene besparende, men ogsaa betydeligen forbedrede Belysning., Han anmeldte, at Akademiets Bibliothek i det afvigte Aar er blevet betydeligt forøget, saavel ved Anskaffelsen af endeel nyligt udkomne, Kunsten og dens Historie behandlende Værker, som ogsaa ved Kiøbet af et stort Antal archæologiske Værker, efter Akademiets afgangne Æresmedlem, Biskop Münter, og anførte derhos, som en gavnlig Foranstaltning, med Hensyn til Brugen af dette Bibliothek, at der i afvigte Aar ved Trykken er udgivet et Catalog over dets Bøger og Kobberværker, Toldkrydsfartøierne. Jylland, Siælland, Fyen Laaland, Langeland og Falster ere allerede den 19de Marts afgaaede fra Fredericia Havn til deres resp. Stationer ved Landets Kyster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Guldsmed Thessen af Horsens, som, for at have forfærdiget falsk Mynt, ved alle tre Jnstantfer var tildømt at have Ære og Liv forbrudt, er af Hs. Majestæt benaadet med at hensættes i Viborg Tugthuus paa Kongens Naade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
En Niels Andersen Dahl af Ørding paa Morsøe er tiltalt for attenteret Voldtægt og crimen bestialitatis, og saavel ved Herredstinget som Lands Overretten i Viborg dømt til at miste sit Liv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Aalborg. - "Det Kongelige danske Cancellie, som har antaget, at Agger Kirke ei længere kan blive staaende, har ved Resolution af 6te d. M. befalet, at Gudstienesten i bemeldte Kirke strax bør hæves, og Aggers Sogns Menighed indtil videre henvises til Vestervig Kirke, saavel med Hensyn til Gudstienesten, som til de Dødes Begravelse."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Den 8de August sidstl. er Landinspecteur Peder Larsen Birch af Vodumtorp, i Aalborg Amt, meddeelt udelukkende Privilegium til i 10 Aar i Danmark at lade forfærdige en Maskine til at oppløie Kartofler med. - Under 23de November er Dreiermester Jonas Peter Cedergreen i Kiøbenhavn meddeelt lignende Priv legium til paa 10 Aar i Danmark at forfærdige horizontale og veri tale Vindfang til Veirmøller. - Den 21de December er Grosserer Joseph Omen i Kiøbenhavn ligeledes meddeelt udelukkende Privilegium til i 5 Aar i Danmark at fabriquere Svovlsyre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Med forrige Post indløb til Aarhuus den glædelige Efterretning: at Hs. Majestæt vor høitelskede Konge vil indtræffe dertil næstk. 5 Juni, og at den sædvanlige Troppesamling der paa samme Tid vil finde Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-07
Af Nyeste Morgenposts Beretning om Malt møllens Afbrændelse ved Langebroe sees, at Hs. Majestæt Kongen, ledsaget af Hs. K. H. Prinds Frederik, som sædvanlig, hvor Undersaatters Liv eller Eiendom er i Fare, var tilstæde og opmuntrede ved sin allerhøieste Nærværelse til dobbelt Anstrængelse. Det Kgl. Museum for Nordisk Oldkyndighed. (Forts. 12) Et catholsk Smykke af Guld, som er trekantet og forsynet med en Ring i den øverste Spids, for at kunne bæres hængende. Forsiden er cise leret, omgivet af en Ramme, og fremstiller Bogstaverne 118, hvorover en Sløife, i hvert af Hiørnerne sees et Blad. Paa Bagsiden, som er glat, er indgravet en Forestilling af Treenighed, nemlig Gud Fader som en kronet Olding, holdende Christus paa Korset og mellem begge den hellige Aand i Skikkelse af en en Due med Straaler om Hovedet, siddende paa Guds Faders venstre Skulder. Smykket skal være fundet paa en Kirkegaard. 13) Jndsendt ved Hr. Dr.Theol. og Prof. Larsen, Sognepræst i Holbek, fra Kirkesanger Brink i Mehrløse, en meget stor Celt, yderst sielden, da den er af Jern istedenfor som sædvanligt af Bronce; den er meget massiv, 6 T. lang og 3 T. bred ved Egged. Skafthullet, som er langagtig fiirkantet, findes endnu Levninger af Træskaftet. Den er funden af Gaardmand Jens Rasmussen i Taastrup paa Bunden af en Tørvemose, i 4 Alens Dybde, hvor Tørven ophørte og en Sand, eller Leer-Grund begyndte.