JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1802-07-19
Her har man Luftskipper Garnerins sidste Rejseroute. "Hans Reise den 28 Juni med Capitain Sov den varede 3 Qvarteer og var ikke uden Fare. J disse 3 Qvarteer fløi de 60 engelske Mile ( 15 danske omtrent) og dalede ved Colchester. Omtrent 5000 Alen højt i Luften holdte de Reisende et lille Maaltid og drak dertil nogle Flasker Orgeade, da man holder for, at det i denne tynde Luft er farligt, at drikke Viin og Brændeviin. Paa Sovdens Forlangende, lod han ei Gondolen gaae høiere i Førstningen, end 1500 Alen, paa det Londons Jndbyggere desbedre kunde forlyste sig med Synet af den. Captainen merkede næsten ikke til Gondolens Bevægelser, i Luften; Han sad saa magelig som i en Lænestoel, og fandt baade Hørelse og Syn mærkeligen styrkede ved at opholde sig i den øvre tynde Luft. Paa en Høide af 7500 Alen, saae han, endskiønt han ellers er svagsynet, tydeligen hvad der passerede i Londons Gader, og hørte Menneskenes Skrig, Vognenes Raslen og Qvægets Brølen. Det var heller ikke saa koldt for ham deroppe, som de lærde Luftreisende før have forsikret; men derimod saa varmt, at han maatte kaste Overkiolen og Trøjen. Høiere oppe syntes Eppingerskoven ham at være en Brambærbusk. Da de svævede over en tyk Sky, sagde Garnerin "Denne naragtige Diævel maae vi igiennem; hold Dem fast; muligt brække vi Halsen, Han aabnede derpaa Klappen, Ballonen sank meget hurtig igiennem den med Regn og Blæst svangre Sky, de Reisende bleve dygtig giennemvædede og Ballonen gik saa hurtig ned efter dette Bad, at Kaptainen virkelig begynde at troe, det kunde endes med en Halsbrækken. Nær Jorden foer den endnu ganske vever over nogle Agre. Nogle Bønder kom strax ud af et Huus og troede det vare Hexemestre, hvorfor de som sande Kristne ej ville befatte sig med Strikken man fra Gondolen kastede til dem. - Dette voldte, at et nyt Vindstød atter pustede de Herrer Luftreisende til Veirs og jagede deres Fahrtøi med saadan Alvor imod nogle Træer, at Kapitainen nær havde faaet en Lekas paa Bagdelen af sit Hoved. Da de atter sank, regnede det saa drøit, at de maatte lade Skibet i Stikken og benytte sig af Benene for at søge Skiul i et Huus. Garnerin bar den franske Nationalkokarde paa Hatten og i Haanden et fransk Flag, Kapitainen, i Matroshabit, bar det engelske Flag. Eieren af Huset troede derfor, disse Fremmede maatte være udsendte i Anledning af det ny Parlementsvalg og raabde til dem i Døren. "Jeg stemmer hverken for den ene eller den anden." Men da de nærmere forklarede hvor de vare, vendte Manden sin høflige Side ud og gav dem tørre Klæder, et got Maaltid og magelige Senge og lod deres Fahrtøi hale ind. Søemanden sværge, paa, han vil seile med Garnerin Verden rundt paa den Maneer og Garnerin laver sig alt til at bygge et nyt Luftskib, hvormed han vil giøre et nyt Forsøg og har tillige hos Politimesteren bedet og Beskiærmelse mod Pøbelens Paatrængenhed under Opfarten, der er ham lovet."
Viborger Samler, 1802-07-19
Paris d. 2den Juli. Der skal, efter Præsident Bonapartes befaling, slaaes en prægtig Medallie for at forevige Mindet om de 3 Valgkollegiers Sammentrædelse i den italienske Republik, i hvil ten Anledning adskillige italienske Konstnere spekulere paa den skjønneste Model, for at faae den derfor udlovede Præmie.
Viborger Samler, 1802-07-19
Til Hospitalets Anlæg paa Bierget Cenis er anviist General Jourdan, som Generaladministrator i Piemont, 38547 Franker.
Viborger Samler, 1802-07-19
Ministrene Talleyrand, Chaptal og Fouche have deels ved Pengebidrag og deels ved Opmuntringer bidraget kraftigen til, at der i det forrige Kloster Belle Chasse her i Paris skee følgende menneskekierlige Indretninger. 1. Et Kammer for Børn, der ere forvildede eller løbne fra Forældrene. 2. Et Værelse hvori Koner som maae Arbeide ude i Dagleie, kan uden Betaling sætte deres Børn og faae dem passet af gamle Koner. 3. Et Værelse hvori Piger lære at læse, skrive og arbeide. 4. Et Værelse hvori Pigebørn ved at strikke fortiene deres Føde. 5. Et Værelse hvori alle sig meldende Syge blive helbredte af 5 Læger uden Betaling. 6. Og eet, hvori modtages forslaaede, nedfaldne og beskadigede Handværksfolk, eller de som paa Gaden overkiøres, til Kuur.
Viborger Samler, 1802-07-19
En forhenværende Advokat Sarrot har af Fortvivlelse over sin kummerlige Forfatning, aflivet sig selv. Endskiønt han var yderlig fattig, fandt man dog et Testament efter ham, hvorved han testammenterede Konsulerne Cambaceres og le Brun, Justitsministeren og 80 andre offentlige Embedsmænd, 2 Millioner og 400000 Franker, ved Testamentet laae 5 Lotterisedler, hvorpaa allene Qvinerne vare be sadte og af disse Qviner skulle, til Arvingernes Uheld, Arven komme.
Viborger Samler, 1802-07-19
Alle fiirbenede Sviin ere forviiste fra Hovedstaden og dens Markeder. De maae ikke komme den nærmere end til Chantilly - og præsentere de sig desuagtet andensteds i Seinedepartementet, maae Svine Eieren finde sig i, at Politiet mulcterer ham paa 300 Franker.
Viborger Samler, 1802-07-19
Fra Domingo har man ingen nye Efterretninger. Man har kun nogle Anekdoter om Toussaintsforrige Grusomhed, saasom: at een af de grusomt til Døde martrede Franske, er August Dupaty, den forrige Præsidents Søn. Negrene slæbte det dræbte og mishandlede Legeme til hans unge Kone og tvang hende til at omarme det. Negergeneral Moyse, som han lod henrette, var han Onkel til. Denne af de Sorte yndede Mand, hvis Kommando de yndte og løde bedre end Toussaints, skulde af Veien. Toussaint paastaaer man derfor foranstaltede selv et Negeroprør. De oprørske overvandt han ved andre Negre; men den tilsig, tede Grusomhed, Moyses Død, opnaaede han. Med det koldeste Blod lod han Moyse henrette, og beviiste derved den Sætnings Rigtighed "at Ærgierrighed har hverken Slægt eller Venner, Grusomhed har dog færre.
Viborger Samler, 1802-07-19
Førstekonsulen har besøgt de Franskes uforlignelige Porcellinfabrik i Severs. Minister Chaptal har og nøje gjort sig bekiendt med den prægtige og vidtløftige Speilfabrik i Antonsforstaden som Minister Colbert stiftede 1665. Et Jnteressentskab driver den og nogle fra den adskilte Speilfabriker. Før Revolutionen havde de alle 2400 Arbeidere, under Revolutionen kuns 700 og nu 1400. J Magasinerne fandt han Speilglas for over 8 Millioner Franker.
Viborger Samler, 1802-07-19
Bonaparte har overdraget Brødrene Piraneste (bekiendte af deres Værker over Jtaliens gamle Mærkværdigheder) den store Bygning College de Navarre kaldet, til et Akademi for de skiønne Konster, hvori 300 Lærlinge skulle studere. Alle Omkostningerne vil Bonaparte selv bestride. Han har og besørget en praktisk Bergværkskole at oprettes i Pegay underDepartem. Montblanc. Hassenfratz og Balliet ere ansatte derved som Professorer.
Viborger Samler, 1802-07-19
General Ney har Førstekonsulen forært en prægtig ægyptisk Sabel. 12 Piger skal frit udstyres paa Festen den 14 Juli. De faae hver en Brudgom, der i det mindste har gjort 3 Feldttoge med, og 1000 Franker i Brudegave. Lambert, Oberkommissar ved den italienske Armee, er arresteret.
Viborger Samler, 1802-07-19
Hertugen af York vil, paa sin Reise til Spaa, træffe Bonaparte i Brüssel.
Viborger Samler, 1802-07-19
Nationalskatten er nu i den bedste Forfatning den længe har været. Den betaler ordentlig sine Renter. Spekulanternes Kneb tilskriver man det, at 5 Procent Konsolideert er falden fra 56 til 53. Hos Private derimod seer man nu ingen Pengemangel. Før gav man 1 1/2 Procent Renter maanedlig men nu kuns 3/4 Procent.
Viborger Samler, 1802-07-19
Der sørges nu for Protestanternes bedre Vilkaar i Frankrig; her i Paris have de nu 3 Kirker.
Viborger Samler, 1802-07-19
J Strasburg har man heftet en forrykt Skomager, ved Navn Schneider, som paastaaer han har umiddelbar Omgang med og Aabenbaringer fra den hellig Aand. Nylig spaaede han Verdens Ende og fik en Deel Tilhængere. Nu spaaer han en stor Pest, hvorfra ene hans Folk skal blive frie.
Viborger Samler, 1802-07-19
Kiøbmanden St. Remy=Carette i Arras kjøbte 1794 den emigreerte Greve von Brands Huus, lod det nedbryde og fandt i een af Murene 80000 Rdlr. indmurede. Den emigreerte Greve og Familie er nu kommet tilbage og den overordentlig at delmodige St. Remy Carette har baade givet Greven Pengene og Huuspladsen tilbage uden Betaling.
Viborger Samler, 1802-07-19
London den 2den Juli. J denne Tid gaaer alting nu ud paa nye Parlementsvalg. Nye Kandidater, som ville vælges, saavelsom de gamle, der ønske at vælges som vedblivende, anbefale sig ved Avertissementer i Aviserne. Blant alle disse er vel intet mærkeligere og læseværdigere end eet fra den bekiendte Oppositionsmand Fox, saalydende: Til Valgherrerne af Vestminster!
Viborger Samler, 1802-07-19
Da jeg for nogle Aar (1797) siden, ganske mistvivlede om, at bevise Dem eller Landet nogen Tjeneste ved ordentlig at møde i Parlementet; saa ville jeg ikke ved nærværende Lejlighed tilbyde mig som ny Valgkandidat, dersom ikke mange agtværdige Mænd af mine Valgherrer havde underrettet mig om: at jeg ved dette Tilbud ville sørge paa bedste Maade for Freden og de Konstituenteres Uafhængighed, som jeg skylder saameget. J Følge denne Efterretning og for at opfylde dette deres Ønske, tilbyder jeg mig paa ny som Kandidat og beder om Deres Stemmer og Understøttelse ved det forestaaende Valg. Dog maae jeg tillige reent ud tilstaae, at jeg ikke har den ringeste Grund til at haabe, at det ny Parlements Karakteer vil afvige fra det forriges og altsaa vil, under lige Omstændigheder, min Opførsel, blive den samme, som før. Vilde jeg giennemgaae det gamle Underhuses Forholdsregler, der bibragte mig saa slet en Mening om de offentlige Anliggender, saa ville jeg langt overskride en Kandidatadresses Rum. Det være altsaa nok her at sige Dem, at efter min Dom, ansaae det forrige Underhuus Nationalpolitikens Grundsætninger, Frihed, Menneskelighed og Retfærdighed for det samme som Jntet; men Hoffets Ønsker og Villie for Alt. Det har aldrig forkastet nogen Skatteforordning i hvor uretfærdig og tyrannisk den end var og blev udført. Det lod aldrig noget undersøge i hvor ulykkeligt og skammeligt det end løb af, med mindre Ministrene selv forlangte det. Naar man suspenderede eller fornærmede og undertiden ganske tilintetgjorde Englændernes Frihed; saa var Parlementets første Forretning, ikke at skaffe de derunder Lidende Erstatning; men at befrie dem fra ald Straf, som vare Ophavsmærdene til disse Lidelser. Ved Privatnød følte det slet ingen Medlidenhed; ikke engang Tortur og Pinebænk valde dets Misnøje.
Viborger Samler, 1802-07-19
At Englands Forfatning, i det Hele betragtet, er meget forbedret ved Freden, har jeg først dristet, mig til at paastaae. Bonapartes og den franske Regierings yttrede Tilbøielighed til den gode Forstaa elses Vedligeholdelse mellem os og dem, den vore Ministre og lade til at attraae, har daglig bestyrket mig i denne Mening. Men det er paa ingen Maade det forrige Parlement, som vi skylde denne velsignede Fred. Saasandt Ministrene havde forkastet denne Fred, der nu overalt i Engelland har vakt saa megen Glæde; saasandt de havde forkastet de Betingelser, under hvilke den blev sluttet og hvilke af en mageløs Stemmefleerhed blev antagen; saa vist troer jeg, uden at lyve, at kunde paastaae at det forrige Parlement strax havde sagt Ja til Ministrenes Vægring. Veier man altsaa mine Bevæggrunde; saa troer jeg, at de der have misbilliget, at jeg ikke ordentlig hvergang mødte i Parlementet, i det mindste ikke vil dømme mig strængt, og naar jeg til dette ny indstændig beder om Deres Stemmer, saa skeer det ikke, for at kunne sidde i Parlementet; men for at faae Beviis paa, at Staden, Vestminster fremdeles skiænker mig sin Godhed og Agtelse, hvilken jeg giør til Maalet for min Stræben og hvis lange Nydelse i lang Tid, var den Lykke jeg ønskede mig. "Jeg er, Gentlemen! St. Anne Hill, Deres forbundneste, lyd. 1ste Juli 1802. dige og ydmyge Tjener. Carl Jacob For. Sammenligner man med ovenstaaende, Fores diærve Sprog og mandige Adfærd, da han 1797 talte i mod Pitts Udsuelse og Skattepaalæg, 1798 imod Jrlands Undertrykkelse og den haarde Adfærd der skildte dette Land i en Borgeririg ved 40,000 Mennesker, hans Raad til at slutte Fred i Aaret 1800 som, hvis det var bleven fulgt, havde sparet England for Tabet af uhyre siden gjorte Krigsomkostninger, og endelig hans politiske og grundige Tale, da Pitt fik Afskeed 1801; Saa vil man finde, at For af de 14 Millioner Mennesker England indeholder, vist nok er den Mand, der for sin Duelighed bør være Parlementslem.
Viborger Samler, 1802-07-19
Paris den 5te Juli. J Torsdags er sluttet en Alliancetractat imellem Frankrig og Preussen ved Marqvis Luchesini og Minister Talleyrand, og Ratificationerne i samme Øieblik udvexlede. Alt er gaaet saa stille af, at den største Deel af Diplomatikerne slet ikke vidste noget deraf.
Viborger Samler, 1802-07-19
Den gamle General Kellermann, er den af Senatet, der er udvalgt af Senatet selv til at være i Ærelegionens Forvaltningsraad. Bardels ny Vaskehuus, hvori Tøjet vaskes med halv Bekostning, har Minister Chaptal taget i Øiesyn. Bourys Kanonstøberi i St. Dennis, har han og besøgt; i 2 Feldttoge leveerte det over 3000 Artilleristykker til Armeen; nu støber Boury meest Verktøi for Agerdyrkere og Fabrikantere.
Viborger Samler, 1802-07-19
Exdirector Laharpe, forhen Hofmester hos den russiske Keiser Alexander, har høistsamme meget naadigen modtaget ved sit Ophold i Petersborg. Han er nu kommen tilbage og har faaet sin Pension formeret med 5000 Rubler og desuden Forsikring om det Halve deraf for sin Enke. Desuden gav Keiseren ham 2000 Dukater Reisepenge, en kostbar Ring med Portrait og Enke=Keiserinden gav ham 5 Cammeer, hun selv havde udarbeidet. Paa een af dem, som var en Daase, stod Keiserens Portræt. Den herværende franske Kobberstikker Andvin, som efter et Miniaturmaleri har stukket Erkehertug, Carl og sendt ham det, har af Erkehertugen modtaget et forbindtlig Brev og en med Perler besat kostbar Gulddaase.
Viborger Samler, 1802-07-19
Majland d. 25 Junii. En Convention er sluttet imellem de Deputerede fra Valliserlandet og den franske Republik, der fastsætter: 1) Valliserlandet bliver en fri og uafhængig fra den helvetiske Republik og tilgrændsende Lande afsondret Stat, under Beskyttelse af den franske, helvetiske og italienske Republik, som desaarsag garandere den, 2) Frankrig ertlærer, at dens Garanti for Helvetiens Uafhængighed som Republik, efter den 11te Art. i Lunevillefreden, er anvendelig paa Valliserlandet, fordi det da hørte til Helvetien. 3) De franske Tropper nyde fri Giennemmarsch igiennem Valliserl. over Bierget Simplon Deres Proviant, Fourage o. s. v. skal ikke falde Landet til Last. 4) Valliserrepubliken vedligeholder Chausseen, fra St. Gingoux til Brig, Frankrig den, der nu anlægges over Simplon, i Fællig med den italienske Republik, og erstatter Grundejerne de Stykker Land de dertil afgive. 5) Valliserrepubl. vedlige holder sine Landeveie saaledes, at de ere velbare, og aabner ingen Communicationsveie med de tilgrændsende Stater uden Frankrigs Tilladelse. 6) Paa Veien over Simplon ville de Franske ingen Told eller andre Afgifter lægge; Valliserne heller ikke uden fransk Tilladelse. 7) Alle 3 Republiker ville indrette ordentlig Post- og Veivæsen, i deres Lande paa een og samme Tid. 8) Simplons, og Bernardsbiergenes Hospitaler holdes, med de dertil førende Veie, i god Stand. 9) Valliserlandet har Ret til at udleie Regimenter til fremmede Magter. 10) Valliserlandet maae ikke sende Ambassadører, Ministre, politiske eller Handelsagenter til andre end den franske, italienske og helvetiske Republik; men de franske Ambassadører og diplomatiske Embedsmænd beskytte overalt Valliserlandets Borgere, som paa fremmede Steder søge til dem.
Viborger Samler, 1802-07-19
Haag d. 6 Juli. Definitivtractaten sluttet d. 22 Maj i Paris angl. det oraniske Huses Erstatning indeholder i den 10 Artikel, at Huset Nassau-Oranien faaer til Skadesløsholdelse: Bispedømmet Fulda, Abbedierne Corvey og Weingarten, Rigstæderne Dort mund i Vestfalen, Jsny og Buchhorn i Schvaben.
Viborger Samler, 1802-07-19
Spanien udruster 4 Fregatter mod Algiererne. Tuneserne føre og Krig mod de spanske Skibe.
Viborger Samler, 1802-07-19
De første flamske Sild bleve i disse Dage her betalte med 5 Mark dansk Stykket og Statsbevindets Præsident gav, for een ham tilsendt Dunke, ligesom Arvestatholderen fordum, en Præmie af 100 Dukater.
Viborger Samler, 1802-07-19
Blandede Efterretninger. Cattaneo har, som svagelig, frabedet sig at blive Doge i Genua. Kongen af Spanien vil nu og slutte et Concordat med Paven om kirkelige Sager. Det engelske Admiralitet har priisdømt den under Krigen tagne svenske Convoi- og man mener Kofardiskibene nyde samme Skjebne.
Viborger Samler, 1802-07-19
Cardinal Caprara opfordrer de gifte franske Præster til at forlade deres Koner, eller og at holde sig ganske fra dem, lade sig først vie til dem, da deres Børn skulle være lovlige Børn; men et nyt Ægteskab kunne de ikke indgaae, uden at straffes som Syndere mod det 6te Bud.
Viborger Samler, 1802-07-19
Kongen af Etrurien har formelig udnævnt sin Dronning til sin Medregent.
Viborger Samler, 1802-07-19
Anføreren for de oprørske helvetiske Bønder, Reimond, er flygtet til Savojen og hans Adjutant, en aftaklet Sætter i et jakobinsk Bogtrykkeri i Paris, til Amerika. Schinderhannes tilstaaer ganske aabenhiertig alt i Forhøret. Han har opdaget 100 Tyverier og 100 Hestetyverier. Jøder var han en speciel Fiende af, fordi en Jøde havde skilt hans Fader ved hans Huus. Hans Oprigtighed har opdaget 15 af hans Kammerater, der ere tagne fast i Coln. Men da man og kand giøre et Skarn Uret, seer man, at mange hundrede Røverier ere gjorte paa hans Regning af Folk han aldrig kiendte. Sikkerhedspasse har han aldrig udstædt, han kan neppe kradse sit Navn (Johannes Buckler) paa Papiret. Om de nederrhinske Stratenrøvere har han ingen Kundskab og siger: "de ere store og fornuftige Herrer imod mig." Overalt røber han temmelig indskrænkede Kundskaber og simpel Opførsel. At Bønderne have hælet med ham, har skiult ham saalænge.
Viborger Samler, 1802-07-19
Aviserne fortælle lange Haranger om den Umage Prinds aver af Sachsen har havt for at reise med en 8 Aars gammel Hevn, avlet i Rusland, fordi hans Modstander spurgte ham paa et Spadsereridt, hvorledes han befandt sig?" (NB. Spørgeren Fyrst Tscherbatov var da kuns 14 Aar) til Wien, for at fordre Fyrst Subov ud, som gav ham en Smøre i Armeen ved Duellen i Toplitz. Nu kom Fyrst Tscherbator med Hevnelyst jagende fra Petersborg over Wien til Toplitz d. 22de Maj, og Sloges med denne gamle Modstander d. 22de Juni paa Pistoler. Det første Skud den russiske Fyrste gjorde, dræbte den sachsiske Prinds. Af de i Frankrig udskrevne 60,000 Mand. leverer Beigien 10 til 12000.
Viborger Samler, 1802-07-19
Jndsendt til Besvarelse. Da det altid for den veltænkende Borger er ærgerligt, at see Fædrelandets Love haanede og traadte under Froder, at see uslingen tryg ved Foresattes Magtsprog, at lee ad Pligt og Menneskelighed; saa udbeder Jndsenderen af dette, sig til videre Efterretning, en ædeltænkende Lovkyndigs Svar paa følgende Spørgsmaale: 1. Ere Forordningerne af 24de September 1708 og 18de Marts 1778, for saavidt de angaae Betlere, hævede ved noget andet Kongebud, og hvilket da? 2. Er det, ifølge disse Anordninger, ej en Sogne fogds Pligt, at see en skrøbelig Betler - der uden selv at kunne gaae, ønsker sig til sit Hiem - paa bedste Maade befordret ud af sit Distrikt paa Hjemvejen? 3. Er den Sognefogd, som nægter dette, som truer og spotter den ulykkelige, som ved falsk foregiven Smitte, giør ham foragtelig; men dog lader ham ligge, andre til Byrde; som lader sunde og stærke Betlere overløbe os, er han ikke strafværdig, hos os heder det han har ikke efterladt sin Pligt."Et ubehageligt Tilfælde med en naragtig Smaa despot af Sognefogd foranlediger disse Spørgsmaale, man ønsker sig dem besvarede, for, om mueligt, at undgaae en Proces, eller og den ubehagelige Nødvendighed, at angive Vedkommende for de Kongelige Kollegier. . . . . . den 9de Juli 1802.
Viborger Samler, 1802-07-19
Bekiendtgiørelser. Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg undertegnede om antagelig Bud skeer, at bortsælge ved offentlig Auction i Hobroe Fredagen d. 30te Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet. 1) Min iboede Gaard, der er 2 Etage høi til Gaden og er indrettet beqvem, med Over og Underværelser, til Beboelse for en honet Famile, derudi er indrettet Kramboe, haver den skiønneste Udsigt til Marken, Skoven og Fiorden, kan see ethvert Skib, som nærmer sig Byen, saavel som naar Skibe passerer Mariager, udi Gaarden er et Sidehuus, indrettet til Kudskkammer, Staldrum for 4 Par Heste og til 3de Kiør, det er alt af nye opbygget for 4 Aar siden, af Egetømmer og alt Teglhengt, engelsk Glas i Vinduerne, har god Gaardsrum, en skiøn Hauge med Træer og Jordfrugter, og got Pompevand. Gaarden er beliggende paa Hobroe, Byes Adelgade omtrent midt i Byen. Med den følger 4 Stkr. Vindovne Kakkelovne, med Kaaberrør og Dørre, Udi ovenmeldte kand blive staaende, om forlanges i Deele af Kiøbesummen til Snapsting 1804, imod fornøden Sikkerhed og gangbar Rente, 2) Videre agter jeg samme Dag at sælge en anden mig tilhørende Gaard, Munkes Gaard kaldet, for det meste Egebygning, een Etage høj, bestaaende af 41 Fag, belagt med Straatække; har god Jndkiørsel fra Gaden, og god Udkiørsel til Fiorden, af een til Gaarden hørende Tømmerplads, tillige dertien stor Hauge med gode Frugttræer og god Leilighed til Jordfrugter, er beliggende ved nordre Ende af denne Byes Adelgade. Begge Gaardene med deres Herligheder forevises af Eieren, naar forlanges. Endvidere agter jeg samme og følgende Dage at sælge en stor Deel Kramborvahre, som og grove Vahre af Steenkul, Salt, Staal, Humle, Hampeblaar, Bergensfisk, endeel Bræder og Tømmer m.v. samt en stor Deel Alenkram af mange Sorter, en Balancevægt med Jern Kiæder og tilhørende Lodder, omtrent 2 Skippund. Nok en Deel Boehave, nogle store Jernbundne Ege Kar, 2de Aare paa denne Byes Mark med deres Afgrøde, nogle Vogne og Gaardsredskaber, en Deel Tiere m. v. som her bliver for vidtløftig at opregne. De Lysthavende ville behagentlig møde bemeldte Tild og Sted, da Conditionerne blive favorable. Hobroe d. 10 Juli 1802. Lauritz N. Bigum.
Viborger Samler, 1802-07-19
Eieren Cancellieraad Skov til Randrup lader sælge den 17 August førstkommende Kl. 10 Slet Formiddag ved Auction udi Hr. Kiøbmand Møllers Gaard i Viborg, 1) Most Mølle, som findes i god Stand paa Bygning og Mølleværker, dernæst tvende Stæder, hver af Hartk. 12 Skpr. omtrent, hvoraf den ene er ledig, og den anden beboes af Christen Andersen, hvilke har ved Udskiftning, sine Eiendomme hver for sig. De Lysthavende ville behage at eftersee Møllen og Eiendommene, som bliver opraabt først separat og siden samlet under eet, mere Oplysning ved Conditionerne, som paa Auctionsstædet bekiendtgiøres. Ligesaa bekiendtgiøres, at Rindsholm, den forhen kaldede Pinhuus, beliggende i Miil fra Viborg, paa Landeveien til Aarhuus, er et priviligeret Kroe, kan faaes underhaanden i Forpagtning paa 3 Aar og maaskee længere, hvem som har Lyst dertil, behager at melde sig hos Eieren Cancellieraad Skov paa Randrup, ifald de derom kan forenes.