JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-06
Proclama. Jersom nogen skylder eller haver at fordre efter afgangne Jom 2 frue Johanna Sophia Amalig From, vilde de anmælde det hos mig undertegnet inden slette Ugers Dag a Dato, Bekiendtgiøres tillige, at tvende Bøger, som formodes at være laant, nemlig: Scrivers Siæle=Skats 1ste Tomme og Holbergs Danmarks Histories 3die Tomme, fandtes i Stervboen, hvilke Bøger, naar forlanges, til deres Eiere udleveres. Hans Sibbern. Peter Wilhelm Brant Bogtrykker, er heri Byen ved Døden afgaaet, og hans tilligemed hans efterladte Hustrue Maria Thorneer deres fælleds Boe strax registeret og vurderet til videre Skifte=Behandling. Men da deres sammenavlede Søn Wulff Christopher Brant Bogtrykkersvend, for omtrent en 14den Aar siden skal være reist Udenrigs paa sin Profession og der ikke i mange Aar har været nogen Efterretning fra ham eller der vides hvor han opholder sig, saa er han ved Proclama læst ved Odense Byeting den 18de Sept. sidstleden og ved Raadstue Retten den 20de næstefter af os som Skifte Forvaltere, indkaldet med Aar og Dags Varsel at møde paa Skiftet efter bemeldte hans afdøde Fader. Hvilket herved end videre Bekiendtgiøres. Odense den 21de September 1780. M. Seidelin. Bendz. Borgemester i Odense. Landsdommer og Byefoged sammesteds. Je som maatte have noget at kræve eller fordre udi Stervboen efter afgangne Huusmand Jens Pedersen Floyborg paa Baroniet Holsteenshuus, vilde beviislig anmelde det her paa Gaarden, inden 6 Uger fra Dato, da enhver skal nyde hvad Lov og Ret medfører, efter Stervboens fattige Tilstand. Holstens huus den 22de Sept. 1780.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-06
Knud Knudsen, barnfød i Bogense, som efter Beretning skal . have været Liv=Garder til Hest i 26 Aar, men derfra henimod 20 Aar været afskediget, og derefter logeret og opholdt sig i Bogense, Gyldensteens Mølle og Schambye Degneboelig (hvor han, da samme Degneboelig for omtrent 8 Aar siden ved ulykkelig Jldebrand blev langt i Aske, mistede alt hvad han eiede, nogle saa Stykker Gangklæder undtagen.) kom derefter til Gribswad. og tilsidst til Efterup i Rorup Sogn, er den 15de Julii sidst hos Stamhuuset Erholm og Søndergaarde Huusmand Søren Hansen, i bemeldte Etterup udi sit 75 Aars Alder efter en sengeliggende Svaghed i 29 Uger ved Døden afgangen uden Livs Arvinger, da han stedse skal have levet som ung Karl og i nogle Aar nydt Pension af den Kongelig Post=Casse fra Odense Posthuus Contoir, hvis ringe Efterladenskab strax paa Dødsfaldets Tilkiendegivelse blev taget under Forsegling, og 30te Dagen vurderet, der i alt beløber sig til 14 Rdlr. 3 s., hvorimod Stervboets Gield blev anmeldt, der foruden Skiftets Bekostning beløber 44 Rdlr. 5 Mk., hvoraf erfares, at ikke noget efter ham kan blive at arve, ikke destomindre bliver dog dette Dødsfald herved 3de Gange efter hinanden i Odense Adresse=Contoirs Efterretninger bekiendtgjort, paa det om hans efterladte Arvinger, som skal være nogle hans Halvbrødre Børn, der alle skal opholde sig her i Landet, men ikke vides hvem de ere eller hvor de boer og opholder sig, ville indfinde sig hos bemeldte Søren Hansen i Etterup den 20de November førstkommende, da Skifte=Samling igien foretages og om mueligt bliver sluttet, til hvilken Tid og Sted alle bemeldte afgangne Knud Knudsens Credi og Debitorer ligesaa indkaldes at møde og indfinde sig, de sidste for at betale hvad de kan være skyldig til Stervboet, og de første at fremlægge saadanne Beviser, som Loven befaler, hvorefter enhver kan vente sig al vedbørlig Ret. Søndergaarde den 26de September 1780. D. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-06
Skiftet efter Skoleholder Christian Melling i Korup hans Hu- strue Anne Cathrine Kiølstrup, vorder foretaget og sluttet udi Stift=Provstens Professor Anchers Gaard i Odense Mandagen den 16de October førstkommende om Eftermiddagen Klokken 3, hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. om Consumptions Betient Hans Mathiasen her i Byen, for nogen Tid siden ved Døden er afgangen og Skiftet efter ham det snareste skee kan bliver bragt til Endskab og Rigtighed; saa i Fald nogen foruden de allerede anmeldte skulle have noget udi bemeldte Stervboe at fordre, bliver samme 3de Gange efter hinanden udi de Odense Adresse=Contoirs Efterretninger med 6 Ugers Varsel indkaldet og advaret, at melde sig hos mig Underskrevne med deres Prætensioner, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Stervboens fattige Tilstand. Svendborg den 25de September 1780. S. Müller. Byefoged og Skifteforvalter. sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-06
Auction. Bøttigersholms Hovedgaard, Kirke og underlagde Bønder gods er ikke bleven bortsolgt ved de derover passerede 3de Auctioude i sidstafvigte Juni og Julii Maaneder; hvorfore Frue Conferenceraadinde de Schrøedersee i Kiøbenhavn, som 1ste Prioritets haver i berørte Gaard og Gods, efter Immission og Udlæg lader bemeldte Bøttigersholms Hovedgaard, Kirke og Bønder, god stille til offentlig Auction udi Professor von Westens Gaard paa Vestergade i Odense, Løverdagen den 14de October førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet, da det efter Forening med Eieren, absolut bortsælges uden fleere Auctioner. Bøttigersholms Hovedgaards Taxt er Ager og Eng 73 Tønder 6 Skpr. Skovskyld 1 Fkr. 1 Alb. Norup Kirke med jure patronatis & vocandi, 41 Tdr. og Bøndergods 218 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. der alt er beliggende i Odense Amt, Lunde=Scham Herred i Fyen, i en god og frugthar Egn. Hovedgaarden med Kirke=, Korn= og Qvæg Tienden er under Forpagtning for aarlig Afgift 1430 Rdlr. Jordebogens Beløb i Landgilde, er, foruden Hovningen til Gaarden, Penge 242 Rdlr. 1 Mk., Byg 145 Tdr. 4 Skpr., Havre 5 Tdr., Lam 46 Stkr., Giæs 45 Stkr., Høns 79 Stkr., som alt kan giøres sikker Regning paa. Til Liebhabernes Efterretning meldes, at Hovedgaarden, Kirke og Gods findes i god Bygnings Stand, og til Gaard og Godset er overflødig Jldebrændsen af Tørv; ligesom og paa Godset findes smukt Mandskab, saavel til at besætte Godset, som til Hans Majestts Tieneste. Hovedgaarden med 150 Tdr. Bønder=Hartkorn, er aldeles frie for Felledskab med nogen. Hovedgaarden har og det Fortrin, at Korn=Vahrene udskibes en ottende Miil fra Gaarden til Stranden. En smuk og fordeelagtig Hauge, god Jagt, og især af Strand=Vildt, haves derved, med fleere Herligheder, som de Lysthavende selv behageligen vilde tage i nærmere Øyesiun. Conditionerne kan faaes til Eftersinn hos Hr. Professor von Westen i Odense, paa Bottiggersholm og hos mig. Odense den 5te September 1780. I. Uldall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-06
Conditionsøgende. En Bødker, som kan forevise gode Attester, søger Tieneste og Arbeide, som Bødker paa en Herregaard, strax eller naar forlanges; nærmere Underretning om samme faaes herpaa Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-06
Bøger. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Kuldstændig og tydelig Tabelle paa de Beslægtede og Besvogrede, som efter Forordningen af 14de December 1775, i Danmark og Rorge enten aldeles ikke maa komme i Ægteskab sammen, eller ikke uden omsøgt og erholdet Kongelig allernaadigst Bevilling, andet Oplag 4 s.,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-06
Samling af Mag. Tychonii Vers og Jndfald, indeholdende adskillige Slags Materier, koster 2 Mk. 8 s. Banke=Ring ved Christian G. Biering, 1ste og 2den Deel & 3 Mk. 4 s., hæftet 4 s. meere for hver Deel. Den Danske Argus begge Aargangene for 9 Mk. Torklaring og Biers Formeerelse, samlet af 30 Aars Erfaring, d) udi Bie=Avlingen, ved Hans Næraae Degn i Fielsted, hær tet 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Litterarisk. Jblandt de sælsomme Skrifter, som i vore Tider ere udkomne, er vist et Skrift under Tittel, Kort Samling af adskillige Mærkværdigheder baade for og efter Christi Fødsel, sammenskrevet af AnnibalSverdrup, og trykt i Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Man troer at fortiene Tak af Læserne ved at bekiendtgiøre sammes Jndhold. - Denne Bog vil aldrig mangle Kiøbere; thi Qvinder som føde Elephanter, Kornax som voxe ud igiennem Næsen, og Køer som tale, Bierge som prommenere, Kampestene som regne ned af Himmelen, og det som er endnu meere; Høner forvandlede til Haner, og Fruentimmer til Mandfolk - er alt for bevægelig at læse om, og alt for utroelig at tvivle om, til at Hr. S. skulle mangle Opmuntring til Fortsettelse. Os forekommer han som en Virtus fra hin Side Biergene der med et: Signor che ascolti una gran cosa, Una cola stupende. sin uddeeler Briller til alle Næser, som vil bære dem, men han prøver, sin Konst forgiæves paa os. Vi troe hvad vi bør, gid han ville giøre ligesaa. Men Hr. S. er en gammel Mand, og som vi har hørt, ingen Kresus; han lever kusk for den anden Verden, og skriver imidlertid for et Viatikum i denne; vi ønske det maa lykkes ham, og meddeele følgende for at forøge Læserens Nysgierrighed til hans Fordeel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Om Kong Proteus og Prinds Paris, hvorledes Prinds Paris kom til Kong Proteus, da han bortførte skiøn Helene med hendes Meubler fra Menelan, og hvorledes Kong Proteus igien førte hende med hendes Meubler, tilbage til Menelaum S. 14. Hvorledes Solen blev formørket, og ingen vidste at faae den at skinne igien med største Fornøyelse. S. 15. Om et Nøddetræe som talte med Apollonius i en fiin Diskant. Om en lærd Mand i Alerandria som holdt et Esel til sin Kandidat, hvilket Forf, troer er den eneste Aarsag til at der ei er saa meget Nyt i vore Tider S. 17. Og at man Aar 653. efter Christi Fødsel, saae Diævelen skinbarlig vandre om paa Gaderne i Konstantinopel med en Stok i Haanden, og banke paa Dørrene som en af os. S. 23. J Aaret 823 derimod faldt Stiernerne ned af Himmelen i den Burgundiske Kreds, og havde samme Aar den berømte frie Rigsstad Achen en liden Mindelse af et Jordskielv. S. 26. Hvorledes i Sachsens Land Aar 989 nedregnede Kabeljor m.v. samt hvorledes den navnkundige BiskopViderolf til Strasburg i Neder=Elsat, (som ligger kun kort fra Rhin=Strømmen) endelig den 12te Julii Anne 997 reiste til Eberheim=Münster i Elsat for at holde Visitat, alt S. 29. Nogle Aar efter forsamlede 21 Mænd og Qvinder sig for at dandse en Mennet paa Kirkegaarden; thi blev Præsten vreed og sagde. Nu ieg beder dig, 3 du almægtige og retfærdige Gud, at de som nu dandser paa Kirkegaarden, maa ogsaa saaledes dandse et heelt Aar til Ende."Som sagt, saa gjort; de dandsede til 1012, uden at man engang kunde merke det paa deres Skoe=Saaler. Aaret 1104 var merkeligt for Astronommer. Man saae Armeer i Luften til Hest og Fods, blodige Feldtslag, Ven mod Ven, og Brødre mod Brødre; man hørte alting lige til Hoboisterne. Man saae paa samme Tid Skibe og hele Kiøbstæder med deres Børs, Toldbod, Raadhuus og andre offentlige Bygninger, altsammen i Luften, men derfor saae man og 400 Aar efter nogle Kiøbmænd, fra Nürnberg (horreseo reserens) kiøre en Kane midt om Vinteren, og Mag. Schot kreeres til Doktor i Theologjen : 6 tempora, 9 gjøres. - Det er maaskee ei alle at vore Læsere bekiendt, at Jomfrue Ane af det 16de Aarhundrede var et utugtigt Skarn, hun blev derfor med al billighed druknet i Rhinstrømmen ved Freyburg i den tydske Provinz Brisgau, som tilhører det Østerrigske Huus. Vi beklage meere den ærlige Abraham Jmbrahi, som forlod dette Jordiske i Aaret 1534, og hvis Levninger med et høi anseeligt Sørgekomitat blev bisat i Galgen. Man skulle maaskee tvivle om, at Fruentimmer i Ungarn giøre Barsel med Rotter, men intet er vissere, ligesom at Saldatten Johan von Verth van Gullik virkelig døde Anno 1652, hans gienlevende Familie til ubodeligt Tab og Hierte=Sorg; men hvad Ambrosing Rhodius angaaer, saa døde han først i Aaret 1700 i Kammerich, efterat han den 1ste Augusti nogle og Fyrretyve Aar tilforn havde seet Østen for Kristiania Festning, at den Danske Krone skulle være arvelig, hvorom Konrad Samuel Schurtfleisk udlader sig med meere i hans Latinske Breve, naar han taler saaledes S. 558, og følgende: Memorabile est. v. s. v. . Juridiske Al. .
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Hs. Majestæt Kongen af Preussen, vores allernaadigste Herre har udi en til Høistsammes Grosskantzler ergangen allernaadigst Kabinets=Ordre af 7de hujus tilkiendegivet sin Misfornøielse over de vedvarende ugrundede Klager, som indløbe fra den gemeene Mand, især Bondestanden, og desaarsag allernaadigst behaget at befale, at de, som ophidse saadanne Folk til at tilsidesætte deres Skyldighed, og føre Processer, og derved søge at tilvende sig disse enfoldige Menneskers Midler, skal eftertrykkelig blive afstraffe de. Naar nu, i Følge denne allernaadigste Ordre, Kammer=Retten ved Rescript af 8de Aug. 1780 er paalagt paa det allernøieste at see der hen, at Hs. Majestæts allerhøieste Villie kan opfyldes, de som aabenbarligen forebringer ugrundede og ulovlige Klager, og saadanne, uagtet de nøie og grundig ere bedømmede, saa dog igientage samme, alvorligen trænge derpaa, at deres Skrivere og Raadgivere kan opdages, samt med al Flid inqvirere samme, de som da bliver befunden at have saaledes gjort sig skyldig ved ovenmeldte Skriverie, skal strax arresteres, og ved Proces søges og tiltales af General Fiscalen, dernæst efter Sagens Beskaffenhed dømmes, til en Fæstning, Tugthuus, eller og anden empfindtlig Livs Straf, altsaa bliver denne allerhøieste Forordning bekiendtgjort, og alle de, som hidindtil have befattet sig med utilladeligt Skriverie, ladet sig consulere, eller paa anden Maade foraarsaget noget Oprør iblandt Undersaatterne, paa det alvorligste advare de, at de, under Livs Fæstnings eller Tugthuus Straf strax skal afstaae fra dette skammelige og strafværdige Haandværk. Borgerne, Bønderne, og andre Undersaatter, samt deres Tieneste=Folk, bliver herved endnu betydet, at de ikke alene for at undgaae den udi Edictet af 7de December 1775, dicterede Tugthuus eller Fæstnings Straf, skal entholde sig fra ald Opsættighed imod deres Foresatte, saa som Herskaber, Dommere, Øvrighed, og deres Fuldmægtiger, samt de udgangne lovformelige Anordninger, men endogsaa udi forefaldende Rettergangs Sager, hvor de har Raad og Oplysning nødig, ingenlunde vende dem til disse elendige og dumme Raadgivere, men melde sig behørig hos Landets Collegier, hvorefter enhver haver sig at rette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Berlin den 16de August 1780. Kongelig Preussiske Kammerret. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Befordringer. Hs. Kongel. Majestæt haver allernaadigst behaget under 1ste Martii sidstleden at udnævne Commandeur=Capitain Ulrich Christian Kaas til Kammerherre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Under 9de September er Candidatus Juris Jørgen Heboe af Wordingborg naadigst beskikket til herefter som Procurator at gaae i Rette ved alle Ober= og Under=Retter udi Siellands Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Første og Tyvende Søndag efter Trinitatis prædiker: Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Constantinopel, den 9de Sept. Pesten, som næsten gandske havde ophørt, begynder nu igien, saavel i denne Stad, som Forstæderne. Man tilskriver samme den usædvanlige Regn, som allerede har vedholdt over en Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Jtalien, den 13de September. Rom, saavelsom de omliggende Egne hiemsøges nu overmaade stærk med smitsomme Febre. J denne Stad tæller man allene 42000 Mennesker, altsaa næsten den tredie Deel af Jndvaanerne som ere angrebne af samme. Jblant det gemeene Folk herskede de i Førstningen meest, men nu begynde de ogsaa at indfinde sig i de Stores Boepæle. I Cremona slog Tordenen for nyelig ned i et Krudt=Magazin. Man saae allerede Luen at slaae ud af samme. Alle bleve forskrækkede og begave sig af Frygt ud i Marken; men 3 unge Mennesker vovede at sprænge Døren op, og at trække de Kister som stode fulde med Krudt, ud, hvorved de friede Staden, fra en total Ødeleggelse. Buckowine, den 12te September. Det var nær ved, at vi havde faaet en Besøgelse af de ødeleggende Jnsekter, Græshopperne, hvis Komme til dette Land vi allerede længe havde befrygtet, da en Colonne af samme i disse Dag vilde trænge sig ind i Buckowine fra Moldan af, over Landsbyen Bojana. Man havde ventelig igien grebet til de ellers i dette Tilfælde sædvanlige Midler, som at klingre med Bækkener og andet saadant, dersom ikke vores General, Baron von Enzenberg havde lært os at giøre en meget eftertrykkelig Modstand, i det han befalede at stille nogle Kanoner imod disse Fiender, og efterhaanden at affyre samme paa den forskrækkelige store Sværm. Det samme skeedte ogsaa med heele Salver af det smaa Gevær. Dette var visselig et vel betænkt Middel, eftersom det strax havde den gode Virkning, at heele Kolonen blev adspredt, og deelte sig i mange Hobe, af hvilke den største vendte sig over Dniester til Podolien; og nu have vi faaet at vide, at den har leyret sig tæt ved Kaminicck Podolsky, og sammesteds ødelagt alle Markerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Dødsfald. Odense, den 14de Octbr. Niss Nielsen, Kroemand, 48 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Bekiendtgiørelser. Ved Rescript af 13de Sept. h. a. har Hs. Kongel. Majestæt, J allernaadigst anordnet en Gields=Commission her i Odense hvor alle Gields Fordringer, som ikke overgaaer 10 Rdlr. skal indstævnes og paakiendes; denne Commission, som allernaadigst er befalet at skal bestaae af Byefogden og Byeskriveren, er bestemt at holdes hver Tirsdag Formiddag Klokken 9 Slet paa Raadstuen, hvor Byetinget sædvanlig holdes, og tager sin Begyndelse Tirsdagen den 17de October førstkommende. Den som udi Sager der ikke overgaaer foranførte Summa har Tiltale til anden, andrager kortelig udi et Pro Memoria til Commissionen, hvad han hos sin Vederpart haver at fordre, med Begiering at denne maa indkaldes for at lide Dom til Betaling, hvorefter Commissionen, selv besørger Sagvolderen ved et af Rettens Bud indstævnet med 8te Dages Varsel og i Fald denne ikke efter Stevningen skulle mode, bliver han igien af Commissionen forelagt med lige Varsel og til Efterretning for Sagvolderen bliver ham hver Gang overleveret en trykt billet. Naar Dommen er afsagt gives en Afskrift deraf under Dommerens Haand og Segl parapheret af Skriveren, og videre Act udstædes ikke, og alting passerer paa slet Papiir. Rettens Gebyhr, saavelsom det til Vidne=Forhørerne brugende stemplede Papiir paa 1 Mk. 8 s., er fastsat ved Sportel=Reglementet for Kiøbenhavns Hof og Stats=Ret af 13de Aug. 1777. Hvilket herved til fornøden Efterretning bekiendtgiøres, saavelsom og at de som til denne Commission vil have nogen indkaldet, leverer deres Begiering derom til mig Byefoged Bendt hver Tirsdag inden Klokken 12 paa det at Vedkommende kan blive lovlig indstævnet. Odense den 2den October 1780. Lauriz Marthin Bendz. Jens Orten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Af Tallerup Teglværk, som der ved Modtagelsen maa udklinTirkes og være forsvarlige, brændte Tagsteene, kan faaes tilkjøbs for ringere end ellers paa sammesteds gangbare Priser, i 1000deviis, eller til 16 a 20000de Tagsteene, hos Kiøbmand Sr. Christian Faaborg i Odense, Sr. Jørgen Juel paa Broe holm, og hos Lars Lindegaard i Faaborg. Tra Pressen i Odense Adresse Contoir er nyligen udkom 6 met: Accessiones & Annotationes Exiguæ af Præcepta Grammaticæ Latinæ in Compendio S. A. - Qvas Pro summis in Philologi Honoribus obtinendis - of fert Johannes Sibbern Rectoris Vicarius. Skrivtet 11 Ark, stor Octav, er for 2 Mkr. paa Trykpapiir at faae hos Autor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
J Dalum Præste=Gaard her ved Odense, bliver i denne Vinter, Tiid efter Tiid for billigste Priis at bekomme Byg, Rug, og Havreforder, naar det i Tide bestilles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Adskillige Slags Æble af fine Bord=Frugter ere at bekommes 2 til Kiøbs for billig Priis hos Hospitals Forstander Holmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-10-13
Proclama. De som maatte have noget at kræve eller fordre udi Stervboen- efter afgangne Huusmand Jens Pedersen Floyborg paa Baroniet Holsteenshuus, vilde beviislig anmelde det her paa Gaarden, inden 6 Uger fra Dato, da enhver skal nyde hvad Lov og Ret medfører, efter Stervboens fattige Tilstand. Holstens huus den 22de Sept. 1780. Snud Knudsen, barnfød i Bogense, som efter Beretning skal have været Liv=Garder til Hest i 26 Aar, men derfra henimod 20 Aar været afskediget, og derefter logeret og opholdt sig i Bogense, Gyldensteens Mølle og Schambye Degneboelig (hvor han, da samme Degneboelig for omtrent 8 Aar siden ved ulykkelig Jldebrand blev langt i Aske, mistede alt hvad han eiede, nogle faa Stykker Gangklæder undtagen, kom derefter til Gribswad. og tilsidst til Etterup i Rorup Sogn, er den 15de Julii sidst hos Stamhuuset Erholm og Søndergaarde Huusmand Søren Hansen, i bemeldte Etterup udt sit 75 Aars Alder efter en sengeliggende Svaghed i 29 Uger ved Døden afgangen uden Livs Arvinger, da han stedse skal have levet som ung Karl og i nogle Aar nydt Pension af den Kongelig Post=Casse fra Odense Posthuus Contoir, hvis ringe Efterladenskab strax paa Dødsfaldets Tilkiendegivelse, blev taget under Forsegling, og 30te Dagen vurderet, der i alt beløber sig til 14 Rdlr. 3 s., hvorimod Stervboets Gield blev anmeldt, der foruden Skiftets Bekostning beløber 44 Rdlr. 5 Mk. hvoraf erfares, at ikke noget efter ham kan blive at arve, ikke destomindre bliver dog dette Dødsfald herved 3de Gange efter hinanden i Odense Adresse Contoirs Efterretninger bekiendtgjort, paa det om hans efterladte Arvinger, som skal være nogle hans Halvbrødre Børn, der alle skal opholde sig her i Landet, men ikke vides hvem de ere eller hvor de boer og opholder sig, ville indfinde sig hos bemeldte Søren Hansen i Etterup den 20de November førstkommende, da Skifte=Samling igien foretages og om mueligt bliver sluttet, til hvilken Tid og Sted alle bemeldte afgangne Kund Knudsens Credi= og Debitorer ligesaa indkaldes at møde og indfinde sig, de sidste for at betale hvad de kan være skyldig til Stervboet, og de første at fremlægge saadanne Beviser, som Loven befaler, hvorefter enhver kan vente sig al vedbørlig Ret. Søndergaarde den 26de September 1780. D. Møller.