Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-05
- Onsdagen den 17de Octbr. sidstl. foretoges i Høiesteret Sagen: Justitsraad Salicath som befalet Actor contra Huusmand Niels Andersen, Uhre og Hustru Ane Andersdatter, mod den førstnævnte for Mordbrand og mod den sidstnævnte for Deelagtighed i denne Forbrydelse. Sagens fortiske Omstændigheder ere følgende. Omtrent 14 Dage førend den af den førstnævnte Tiltalte begaaede Misgierning fandt Sted, yttrede han for sin Kone, at han paa Grund af sine meget trængende Formuesomstændigheder vilde afbrænde sit Huus for at faae Leilighed til at bede Folk om Hjelp, men undlod det dog denne Gang paa Grund af Konens Modforestillinger. Søndagen den 3die Juni d. A. brækkede han, efter i Forveien at have bortsendt begge sine Døttre, Brædderne, som udgjorde Loftet i Stuen, fra og saugede Bjælkerne over, samt udtog Vinduerne og løftede Dørene af, hvorpaa han udbragte alle disse Ting tilligemed deres øvrige Eiendele til en nærliggende Grøft, hvor han i Forening med Konen gjemte dem, og antændte derpaa om Natten Kl. 2 1/2 Huset. der aldeles afbrændte. Huset var kun assureret for 120 Rbd. og laae i det mindste 1/2 Fjerdingvei fra de nærmeste Bygninger. Da det blev Tiltalte forestillet, at Assurancesummen var saa ubetydelig, at intet Overskud efter Husets Gjenopbyggelse kunde ventes, svarede han, at han ikke ved Branden havde troet at kunne forbedre sine Kaar ved den Assurancesum, han vilde modtage, men havde blot gjort Regning paa at erholde Hjelp hos Folk paa Grund af den ham saaledes overgaaede Brand. Jnden Hjerm Gindings Herreders Extraret blev under 14de Julii næstefter kjendt for Ret: Arrestanten Niels Andersen Uhre bør at miste sin Hals og Kroppen med Hovedet derefter lægges paa Steile, samt bøde til Kongen 40 Lod Sølv m.m. - Det Tiltalte Ane Andersdatter imputerede Forhold bestaaer i, at hun, førend Branden, efter hendes Mands befaling har taget Deel i at udflytte deres Eiendele af Huset og har hjulpet Manden med at bære det ommeldte Tømmer hen til den Grøft, hvori det blev skjult, hvorfor hun ved bemeldte Underretsdom er idømt 6 Gange 5 Dages Fængsel, paa Vand og Brød, hvilken Straf Overretten i Viborg, idet den for hendes Mands Vedkommende stadfæstede Underretsdommen, har nedsat til 4 Gange 5 Dage paa Grund af, at hun tidligere har ført en ustraffelig Vandel, at hun fra først af har søgt at formaae Manden til at afstaae fra sit Forsæt, og at den Hielp, hun har ydet Manden, finder nogen Undskyldning i det Afhængighedsforhold, hvori hun stod til ham, idet hun efter deres Børns Forklaringer altid maatte føie sig efter ham, da han ingen Modsigelse taalte. Ved den under 17de f. M. afsagte Høiesteretsdom er saaledes kjendt for Ret: "LandsOver=Rettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes at Straffetiden for Ane Andersdatter bestemmes til to Gange fem Dage. J Salarium til Justitsraad Salicath for Høiesteret betale de Tiltalte, En for Begge og Begge for Een, 10 Rbd. Sølv. Naar man imidlertid seer hen til Tiltaltes store Trang, hans formeentlige Uvidenhed om den for hans Forbrydelse fastsatte Straf og den af ham som Motiv til hans Handling paaberaabte Grund, at han blot vilde have Anledning til at erholde Hjelp hos Folk i sine trange Omstændigheder; samt naar der tages Hensyn til, at den skeete Afbrændelse ikke i fjerneste Henseende udsatte Nogen for Fare, men i Virkeligheden kun indeholder en Brandassurancesvig, som in casu endog ikke vilde være til nogensomhelst Nytte for Tiltalte, da Huset var forgieldet og Assurancesummen meget ubetydelig, saa tør det vel neppe være Tvivl underkastet, at Høiesteret, uagtet den har seet sig nødsaget til at dømme Tiltalte efter Lovens Strenghed, dog vil indstille ham til Kongens Benaadning. (Khvnsp.)¬