Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1742-02-01
de Gesandternes Pager med deres Hoff- og Exercitie Me gere Alle Gesandtskabers Cavaleerer. Hoff Marchallerne fra Maynz og Udi med deres Marschalls-Stabe. De Churmayn ziske og Churcollniske Ministre og Cavalleerer iblant hinanden. dom Herrerne af Maynz og Colln. Den Churmaynziske OberHoff Marschall Greven af Stadian til Hest, i en sort Kappe Dragt, med blot Hoved, holdende Chur-Sværdet i en Skeede, Churfyrsten af Maynz selv i Churhabit i en Porto Chaise, som var betrokken med rødt Fløyel, og rigeligen besatt med Guld baaret af Heydukker, ved den ene Side gik Ober-Stalmesteren, og ved den anden Obersten af Garden. Den Churcollniske Ober-Hoff-Marschall med blot Hoved til Hest, i en Kappe Dragt af Gyldenstykke besyed med Sølv=Kniplinger, bærende Chur Sværdet i Skeeden. Churfyrsten af Cølln selv i Churhabit paa en graaeskimlet Hest, som havde et Schaberaqve paa af rødt Fløyel, overalt broderet med Guld, og en blaae Struds=Feder paa Hovedet, Stigbøylerne vare af Sølv og forgyldte, men det øvrige Heste-Tøy af puurt Guld ziiret med Guld=Baand, ved begge Sider gik Ober=Stalmesteren og Obersten af Guarden. Den Chur-Trierske Vall-Gesandt af første Rang, Greven af Jngelheim, i en Violet Silke med Guld=Qvaster besatt DomHerre-Habit, havende en Violet fiirkantet Bonnet paa Hovedet, ridende paa en sortebruun Hest, hvilken var ziret med et Schaberaqve af sort Fløyel, broderet med Guld, og besyed med GuldGaloner, alle Puklerne paa Tømmen, saavelsom Stigbøylerne vare forgyldte. Hos ham reed den Churbeyriske Vall-Gesandt af første Rang, Greven af Königsfeld, i en Kappe-Dragt af Gyldenstykke med Sølv-Kniplinger paa, havende paa Hatten en hvid med rødt besprengt Feder, som hengte langt ned paa hans Klæder. Hesten var sortebruun, ziiret med et Schaberaqve af rødt Fløyet, broderet med Guld, og besyer med Guld Galoner. Derefter kom den Chursachsiske Vall-Gesandt af første Rang, Greven af Schonberg, ten Kappe-Dragt af Sølv-Stykke med Guld=Kniplinger paa, havende paa Hatten en hvid Feder, som hengte langt ved paa hans Klæder. Hesten var sort Piret med er guult Schaberaqve. Aar 1740. beraade rigeligen broderet med Sølv, havde en fort Feder paa et Puklerne paa Tømmen og Stigbøylerne vare af puurt, Ved hans venstre Haand reed den Churbrandenborgiske alv Vall Gesandt af første Rang, Greven af Schwerin med RidderOrdenen af den sorte Ørn, i en Kappe=Dragt af Sølv=Stykke med Guld=Kniplinger paa, og havde paa Hatten en hvid Federpengende langt med paa hannem, Hesten var castaniebruun, og havde et Schaberaqve af guult Fløyel broderet med Guld, besyet med Guld Galoner, Tømmen og Stigbøylerne vare forhurpfalsiske Vall-Gesandt af første gyldte. Herpaa fulte den 6 Rang, Friherren af Wachtendonk, med Kieden af St. HubertsRidder-Orden, i en Kappe-Dragt af Gylden-Stykke med Sølv Kniplinger, og havde en hvid Feder paa sin Hatt, som hengte langt ned paa hans Kappe, Hesten var sortebruun, ziiret med et Schuberaqve af rødt Fløyel, besyet med Guld-Galoner, Tømmen og Stigbøylerne vare forgyldte. Ved hans venstre Haand reed den Chur Brunswigske Vall Gesandt af første Rang, Friherre af usen, i en Kappe-Dragt af Gylden-Stykke med Sølv linger, og havde paa sin Hat en rød Feder, som hengte langt ned paa hans Kappe, Hesten var graaeskimlet, ziiret med et Schaberaqve af rødt Fløyel, broderet med Guld, og besyet med ud Galoner, Tømmen og Stigbøylerne vare forgyldte. Da det høye Vall Collegium var ankommet og aftraadet ved den yderste Kirke-Port, hvor Rigets Arve-Marschall og ArveDorvogteren stode med deres Skabe, og derefter igiennem Kaars Gangen, hvor Geistligheden i sin Ornat tog imod dem, vare gangne ind i Kirken, rakte Vie-Bispen begge Churfyrsterne af Maynz og Collin Bie-Vandet ved Indgangen, og Churfyrsterne, tilligemed de samtlige Vall Gesandter toge deres Hatte af og begave sig ind udi Choret. Dette var ziiret med kostbare Tapeterier, og fra Evangelis indtil Evistels-Hornet, det er, fra den høyre Side af Alteret til den venstre, vare Stoele satte tilbørlig Orden i Form af en halv Cirkul, for de tvende Churforster og Vall-Gesandter af første Rang. Samme Stoele vare beklædte med rødt Fløyel med Guld Brodering omkring, og derpaa For Februarii Maaned paa laae ligesaadanne Puder med Guld-Qvaste til at knæle paa og ved begge Sider hængte sorte Tavler, hvorpaa Chur-Navnene stode skrevne med gyldenne Bogstaver. Bag ved i en anden Afdeeling af Stoele, befandt sig Vall Gesandterne af anden og tredie Rang. Saasnart nu enhver havde søgt sin Stoel, blev den Psalme Kom Hellig Aand &c. og Collecten siunget, og derefter holdet Høymesse, som de nærværende deels staaende deels knælende anhørde; men strax efterat Evangelium var udsiunget, og førend Hostiet blev opløftet, begave de Protestantiske Gesandtere sig bort og imidlertid gik ind i Conclave, hvorefter de kom tilbage til deres Stæder. Da den Psalme: Kom HelligAand a igien var siunget traade de 2 Churfyrster og de første Vall Gesandtere paa den øverste Trappe til Alteret, og stillede sig i de res Orden med Ansigterne imod Choret, da forestillede Chufyrsten af Maynz korteligen, hvorledes efter den gyldene Bulle de deri beskrevne Eed skulle aflegges for Vallet: Efterat de nu alle havde erklæret sig villige hertil, gjorde Churfyrsten af Maynden først selv, derefter Churfyrsten af Cølln, med at holde Er dens Formular i den venstre Haand, og at legge de 2 forreste Fingre af den høyre Haand paa Brystet, hvorpaa de ved Alte ret staaende Gesandter ligeledes svore, dog med den Forskiæl at de Verdslige Herrer lagde samme 2 Fingre paa Evangelig Bogen. Eeden lyder saaledes: Jeg N. Churfyrste sværger ved den Troe eller den Troeskab, hvormed jeg er Gud og det hellig Romerske Rige forbunden, og jeg N. som Fuldmægtig Gesandsværger i mit og hans Sted, som haver sendt mig, ved det hellig her for mig liggende Evangelium, at jeg efter all min Fornu og Forstand vil udvælge et Verdsligt Hoved for det Christne Folk, det er at ophøye og giøre en Romerske Konge og tilkommende Keiser, som dertil er beqvem og duelig, saavidt Gud Hielp vil veylede min Forstand og Sandser, og at jeg vil give min 6. stemme eller Vall efter min Troe eller Troeskab uden all Vilkor, Sold, Løn, Tøfte eller hvad Navn det kand have, saa sandt hielpe mig Gud og hans hellige Evangelium, Efter Eedens Afleggelse, paabod Churfyrsten af Maynz de tvende reqvirerednærveAar 1792. nærværende Notarier, vel at bemerre og optegne samme Act, hvilket de saa skyldig som villig forrettede, og bade de samtlige omkringstaaende at være Vidner. Derpaa vendede begge Chur fyrsterne og Gesandterne sig fra Alteret til deres Stoele, og da blev atter Kom Hellig Aand og Collecten siunget. Herefter gik den heele Forsamling ind i Conclave, og saa snart de tvende Churfyrster og Vall Gesandterne af første Rang havde satt sig ned paa en med rødt Klæde overtrokken Bænk, i en Linie, paa den venstre Haand af Alteret sammesteds, og Vall-Gesandterne af anden og tredie Rang, med alle de øvrige af Churfyrsternes og Gesandtskabernes Sviter hertil udnævnte Ministrer og Naader havde begivet sig til deres Stæder, de tvende Notarier vare indkaldte og Conclave tillukt, gav Churfyrsten af Maynz, som sad øverst, at fornemme: Efterdi man efter den gyldene Bullæ Anviisning virkeligen ville skride til et frit Vall, saa maatte man erklære sig, om noget var for Haanden, som kunde være samme Vall til Hinder, da nu alle svarede, at ingen vidste noget derimod, meldede bemeldte Churfyrste fremdeles. Man maatte erindre sig den gamle Sædvane, at ved forefaldende stridigt Vall, hvilket Gud dog ville forbyde, maatte de fleeste Stemmer gielde, og at den som de fulde paa, skulde holdes for at være eendrægteligen udvalt. Dette lovede Churfyrsten af Cølln, og de andre Gesandtere Churfyrsten af Maynz ved Haands Givelse, og de tvende Notarier forrettede herved deres Embedes Pligt, ved at protocollere, og kræve til Vidne. Herpaa maatte disse iligemaade alle Gesandterne af anden og tredie Rang, Ministri og Raader træde udaf Conclavi, hvor Vallet imidlertid skeede hvorefter de alle bleve kaldne ind igien. Derpaa forestillede Churfyrsten af Maynz, at i den allmægtige Guds Navn, og efter den gyldene Bulle Forskrift, og ved eendrægtige Stemmer er den Durchleuchtigste Fyrste og Herre, Hr. Carl Albert, Chur fyrste af Beyren &c. bleven udvalt til Romersk Konge og tilkommende Keyser. Churfyrsten af Maynz, spurte endnu enganChurfyrsten af Colin og Vall-Gesandterne, om dette var deres Meening og Villie, hvortil de samtlig svarede med et tydeligt Ja For Februarii Maaned Aar 1742. Da og Notarit forte alt dette tilbørligen til Protocoll. Da der blev spurt, om nogen var tilstæde, som havde Fuldmagt til at besværge Vall Capitulation i den Neudvaltes Navn, anmeldte de tvende Churbeyerske Gesandtere sig, og fremviiste deres Fuldmagt, efter hvis Recognition og befundne Gyldighed, de traad for Alteret, lagde deres Hænder paa Evangelit Bogen, og giorde Eeden af dette Jndhold: Vi Fuldmægtige Gesandtere, fra den Allerdurchleuchtigste og Stormægtigste Fyrste og Herre, Hr. Carl Albert udvalt Romersk Konge, sværge efter havende Magt, og paa Hans Majestæts Vegne, og i hans Siæl, ved Gud og hans Helgene, at denne Vores Allernaadigste Herre vil altid fast og u-brydeligen holde den aftalte Vall-Capitulation, og derimod skal eller vil ikke være eller giøre noget, saa sandt hielpe Hans Chur Majestæt og os Gud og hans Helgene, Herpaa udraabte fyrsten af Maynz, den Nyeudvalte første Gang udi Conclavi, og Notarii forrettede atter deres Embede. Efter respective Lykønskning og Taksigelse, begav Vall-Collegium sig igien af Conclavitil Choret, og derfra til den uden for Tralverket oprettede Forhøyning, hvor Dom-Decanus, efterat Kirke-Dørene vare aabnede, oplæsede Proclamations=Formularen for det forsamlede Folk af dette Jndhold: At den Almægtige Gud til Lov og Ære, det hellige Romerske Rige til Nytte og Velfært, og den samtlige Christenhed til Formeerelse, den Durchleuchtigste Fyrste og Herre, Hr. Carl Albert, Churfyrste af Beyren &c. er eendrægteligen bevilget, udnævnet og udvalt til Romersk Konge og tilkommende Keiser, for hvilken man fra nu af maatte ære og holde ham. Decanus lagde ved Slutningen dette til: Vivat Rex Efter Valt Proclamationen stigede Vall-Collegium igien til Choret, bivaanede Te Deum Laudamus, og derpaa vendede i Procession til Romer-Salen.