JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Politisk Oversigt. Frankerig. Deputeredekammerets Adressedebatter havde den 11d. naaet deres Culminationspunkt: Jnterventionen i Spanien var det, som især beskjæftigede de forskjellige Partier og Striden fortes med en saadan Heftighed, at Man talte om at Ministrene muligen vilde komme til at tage deres Afsked. Den Deputerede Chapuis spurgte, om Frankerig havde gjort Forestillinger imod Kongen af Hannovers Fremfærd, hvortil Grev Mole svarede, at Frankerig ikke havde Ret til at blande sig i Hannovers Anliggender, men at det hannoverske Folk og Forbundsdagen maatte afgjøre denne Sag. For Man derpaa gik over til at tale om Spanien, fremkom Hr. Mornay med et Amendement, der lød: "at da Frankerig selv troligen opfyldte alle Tractater, havde det ogsaa paa sin Side Ret til at minde det øvrige Europa om de Garantier, hvilke det havde stillet for den gamle polske Nationalitet, en Nationalitet, som bestandig vilde have Retten og Frankerigs meest levende Sympathie paa sin Side, hvilket Amendement blev antaget med en uhyre Majoritet. Angaaende Spanien bemærkede Hr. Thiers, at det umuligt kunde ved Qvadruppelalliancens Afslutning have været Frankerigs Mening: "Spaniens Undergang ville vi beklage, men ikke forhindre; Frankerig maatte intervenere saasnart der ingen anden Frelse var for Spanien; Udkastet til Adressen vilde, at Kammeret skulde advare Ministrene for den Fare, som truer Spanien, men det Amendement, som Hr. Hubert havde foreslaaet, vilde, at Kammeret ikke skulde advare Ministrene. Grev Mole erklærede sig for Amendementet, men med Varme tog nu Hr. Thiers atter Ordet og forsvarede "Jnterventionen i Nødsfald." Vi maae – sagde han - give Slip paa en Jntervention hvor denne er umulig, f. Ex. i Polen, men anderledes er det i Spanien, her er Mellemkomsten i Frankerigs Jnteresse. Saa ofte Spanien ikke er vor inderlige Ven, er det vor bittreste Fjende; det indsaae alt Ludvig XIV. og da Napoleon handlede efter en modsat Politik, gik han tilgrunde; at antage, at Man, da Man underskrev Tractaten, af 1834, skulde have indskrænket sig til en blot Sympathie var at fornærme Diplomaterne, der havde conciperet Tractaten; en Skændsel vilde det være, hvis Man, naar Borgerkrigen sønderlemmer det ulykkelige Naboland, vilde nøies med at raabe til den om Hjælp bedende Dronning "Frankerig i sin Klogskab har for sine Bundsforvandte ikke andet, end Ønsker."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Storbrittannien. Fra Canada vilde Man den 10de i London atter have ugunstige Efterretninger, dog indskrænkede de sig til Rygter. De ministerielle Blade forsikkre, at Urolighederne i Overcanada ikke have været saa alvorlige, som de nordamerikanske Tidender have skildret dem; ja, Man vil endog vide, at Fortællingen om at Toronto en kort Tid har været i Rebellernes Hænder er aldeles ugrundet. Jmidlertid vedvare Regjeringens Rustninger: fra forskjellige Regimenter have Frivillige meldt sig til at gjøre Tjeneste i Canada, og de ere blevne antagne. befalingsmanden i Canada, Sir John Colborne, aabnede sin militaire Løbebane som Secretair hos General John Moore i Spanien og kommanderede senere med stor Udmærkelse det 52 Jnfanterieregiment i flere Slag, navnligen ogsaa ved Waterlod. – De hannoverske Anliggender vække almindelig Jnteresse i Engelland og der circulerer flere Subskriptionslister til Fordeel for de forviste Professorer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Spanien. Den over Chrofloden gaaede carlistiske Expeditions Stilling beskrives ikke som meget gunstig og Man forsikkrer, at den var nødtvungen til at passere Floden, fordi den ikke kunde holde sig i Navarra. Efter nogle Beretninger skal den drage henimod Soria, efter andre skal den være forfulgt af Espartero og slaaet af Leon elConde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Preussen, Ministeren for de geistlige Anliggender Friherre v. Altenstein, har i en lang offentlig Skrivelse til Rhinprovindsens Overpræsident udtalt sin Bedrøvelse over Pavens Tale i Cardinalconsistoriet og sin store Forundring, over, at Hs. Hellighed, uden at afvente den preussiske Regjerings officielle Meddelelse om Ærkebispen af Cöllns Afsættelse, har omtalt denne Sag i Consistoriet, ene byggende paa upaalidelige Privatefterretninger og Aviser. Aff dette Brev seer Man, at Muligheden af en saa alvorlig Vending af Sagen alt i længere Tid har været forudseet af den preussiske Regjering, og at saadant alt i Mai Maaned og senere i Juni var - rigtignok kun i Fortrolighed bleven antydet for det romerske Hof. J Slutningen af sin Skrivelse siger Ministeren, hvad end Fremtiden vil bringe vil den preussiske Regjering, med Kjærlighed og Velvillie ligeoverfor fanatisk Had, men ogsaa omgjordet med de Sværd, der er betroet Øvrigheden, som Guds Tjener og som den, der skal straffe Synden, fast og urokkelig følge den eengang indslagne Bane, stolende paa sin Ret, paa Biskoppernes Viisdom, paa en dannet Geistligheds Jndsigter og et tro Folks Forstandighed."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Underhandlingerne i Rom mellem den preussiske Geheimeraad Bunsen og Cardinalstatssecretairen gaae imidlertid kun langsomt fremad: den 21 Decbr. havde Geheimeraaden endnu ikke faaet Cardinalen i Tale og denne vægrede sig standhaftigt ved at træde i nogensomhelst Berørelse med Gesandten. Jmidlertid havde Cardinalen dog i en Note med Varme besvaret Hr. v. Bunsens Skrivelse, hvori denne havde beklaget, at Pavens Tale i Consistorium, de var bleven offentliggjort i Aviserne; men Prælaten havde tillige erklæret, at den eneste Maade hvorpaa Sagen kunde blive mindelig forligt, var, naar den preussiske Regjering vilde gjenindsætte Ærkebispen i sit Embede og bringe Alt tilbage i den gamle Orden. Da Sagerne staae saaledes, er det intet Under, at Man i Berlin imødeseer et alvorligt Skridt fra Regjeringens Side, ja, at endog Rygtet gik, at Geheimeraad Bunsen skulde kaldes tilbage fra Rom og at al diplomatisk Forbindelse skulde afbrydes med den pavelige Stol. Den Deputation, som fra Cølln sendtes til Berlin, for at overtyde sig om Sandfærdigheden af de mod Ærkebispen fremførte beskyldninger (for Høiforræderi) er ikke bleven modtaget af Vedkommende, men er bleven henviist til Politimesteren, Hr. v. Rochow; en lignende Deputation fra Münster, som i den westphalske Adels Navn agter at fremkomme med et lignende Andragende, formodes at ville faae samme Besked. Ogsaa tales der i Berlin om, at En af de preussiske Prindser skal afsendes til Rhinprovindserne, for ganske at at sætte sig indi de forviklede Forhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Tydskland. Fyrsten af Schwarsburg=Sondershausen skal have været den Første, der skal have tilbudt, de syv Göttinger Professorer et Asyl i sit lille Land. Stemningen i Hovedstaden Hannover skildres som særdeles nedtrykt, ingen Fester eller Lystigheder, ingen muntre Samtaler i de høiere Cirkler, men Enhver taus og indesluttet i sig selv. - J Leipzig hedder det, at Dahlmann, vil træde Professor Krugs Sted, som agter aldeles at trække sig tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Grækenland. Den 20 Dec. har endelig Kongen, givet efter og i de naadigste Udtryk bevilget Hr. v. Rud hardt den saa ofte ansøgte Afsked, hvorved det af Grækerne saa forhadte saakaldte, baierske Fremmedherskab, er ophørt. Den hidtilværende Gesandt i Constantinopel, Hr. Zographos er udnævnt til Udenrigsminister og Kongen har erklæret, for Fremtiden selv at ville præsidere i Ministerraadet, hvilket Forsæde han imidlertid i Forhindringstilfælde har overdraget Statsraadets to Vicepræsidenter Konduriotis og Jammis. Hr. v. Rudhardt er bleven udnævnt til Storkors af Forløserordenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Naturtildragelser. Den 7d. om Eftermiddagen Kl. 5 bemærkede Man i Dusseldorf et meget skjønt Meteor. En stor Jldkugle af det klareste og meest blændende Lys drog langsomt i en lige, næsten horizontal Linie fra N. O. til N. V.; dens Hale syntes 3 til 4 Grader lang. - Den 21 Decbr. løste de Klipper, hvorpaa det gamle Slot Cadenet (Vaucluse) staaer, sig for en Deel ud af deres Leie, og styrtede ned paa den forneden liggende Landsbye. To og tyve Huse knustes derved og 2 Personer dræbtes. Over 50 Mennesker vilde været omkomne, hvis ikke et syvaarigt Barn havde mærket Faren og advaret Moderen, der atter bragte hele Landsbyen i Allarm. Man frygter, at endnu flere Klipper ville styrte ind; mange af de Familier, som ramtes af Ulykken, ere aldeles uden Huusly.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. J det kongelige geographiske Selskab i London afholdtes den 11 f. M. et Møde, hvor flere Beretninger om Australien oplæstes. En Hr. Whenwright udtalte sin Overbeviisning, at Man inden kort Tid vilde have en Dampskibsfart fra Engelland til hiin endnu næsten ubekjendte Verdensdeel og at Man de i 60 Dage vilde kunne tilbagelægge en Vei af 11,000 engelske Miil. Dampskibene skulde nemlig gjennemkrydse Atlanterhavet indtil Landtungen ved Panama og paa Halveien mellem Panama og Sidney indtage Kul paa Tahiti. 50 Aar har Man nu havt Besiddelser i Australien og endnu er Man ikke trængt længer end 500 Miil ind i det Jndre af Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Frankerig. En Gibshandler i Paris mistede for et Aar siden en Tegnebog med 22,000 Fr. Forleden modtog han et anonymt Brev fra Finderen, hvori denne beretter ham, at han havde betragtet den fundne Pengesum som et Laan og dermed grundet et Establissement, der tegnede til at ville gaae godt, hvorfor han herved sendte det første Aars Renter, 6 pCt., med 1320 Fr. Schwein. Professor Hugi i Solothurn, der fornylig er gaaet over fra den katholske til den protestantiske Kirke, er af Regjeringen desaarsag bleven afsat fra sit Embede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Preussen. J Cølln fortæller Man som den interessanteste Nyhed, at to Personer af høi Rang, ind i hvis Huse der alt for 3 Uger siden blev skudt med Pistoler, fordi de vare erklærede Modstandere af den afsatte Ærkebisp, pludselig ere komne paa den Jder, gjensidigen at barbeere hinanden, da de Begge frygte for at Barberen muligen skulde lade sig kjøbe til at skjære Halsen over paa dem, Rusland. Da Keiseren under Vinterpalladsets Brand førte, at der ogsaa var udbrudt Jld i Galeihavnen, befalte han strax sin Søn Tronfølgeren at begive sig derhen. Storfyrsten kastede sig i den første den bedste Slæde og gjorde underveis Holdt ved det finlandske Garderegiments Kaserne, for at give befaling til at den første Bataillon strax skulde afmarschere til Brandstedet. For imidlertid Prindsen kom til Havnen, væltede Slæden, saa at han maatte standse et forbigaaende Detaschement Gensd'armer og tage en af disses Heste. Den lidte Skade i Vinterpalladset anslaaes til 25 Millioner R. B. De keiserlige Regalier og Juveler, begge Tronerne, Kandelabrerne, Reliqvierne og Præstegevandterne fra begge Kapellerne ere tilligemed de fleste Malerier i det saakaldte Militairgallerie blevne reddede. – Jfølge Breve fra Polen hersker der endnu over hele Landet den største Nedslaaenhed og Modløshed; de gyseligste Jammerscener foranlediges hvert Aar ved den Rekrutering, hvorved Polen hvergang mister 20,000 af sine Sønner, der føres til Militairstanden i det indre Rusland. Demoralisationen stiger ved Angiversystemet og al Slags Forræderi, saa at Polakken næsten ikke meere tør troe nogen Landsmand. Tilladelse til at reise udenlands, for at studere, gives saare sjeldent; de fleste unge Menneskeer sendes til Wilna eller Kiew og i alle Embedsforretninger saavelsom i Skolerne bruges ene det russiske Sprog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Fædrelandet. Offentlig Foranstaltning. Landsoverretten i Viborg har under 18 f. M. kjendt en paaanket Skiftebehandling uefterrettelig at være, og Skifteforvalteren, Kammerraad Herredsfoged Rod til, i Forening med Gaardeier. Titie, at betale 13 Rbd. 2 Mk. 11 s. til Citanten Prok. Bjerring i Randers, som Værge for en umyndig Pige, Caroline Sørensen, samt udrede alle Sagens Omkostninger. Videnskabelighed. Den 11 d. gav Hr. Ole Bull i Kiel en Concert for et usædvanligt talrigt Publicum chenved 600 Personer) og høstede et begeistret bifald, J Anledning af at Kammerraad Dalgas i Aarhuus Avis, havde ladet indrykke en Artikkel, hvori Hingsten N. Moses's Fortrinlighed sattes i et tvivlsomt Lys, har Hr. Riegels paa Sønderbygaard nu svaret, at han, idet han erkjender, det Gode i Meget af hvad Hr. Kammerraad Dalgas har skrevet over Landvæsenet, tillige maa beklage, at Kammerraaden, saasnart han skriver om Heste og Alt dertil henhørende, antager en saa lidenskabelig og gjærende Charakteer, at Man skulde troe, det kom fra en ganske anden Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Hvad Beskyldningerne mod J. Moses's udmærkede Løb angaaer, finder Hr. Riegels det ingen rettænkende Mand, værdigt, med Usandheder og tvetydige Spørgsmaal at ville forsøge at nedsætte Andres Eiendom."J Dansk Folkeblad af 15 Septbr. f. A. var indført en Artikkel: "Om Hovedskallerne og Beenrade i vore gamle Gravhøien, forfattet af Prof. Eschricht. Forf. er heri, ved Undersøgelsen af 3de i en Gravhøi ved Stege paa Møen fundne Hovedskaller, kommen til det Resultat, at disse tre Hjerneskaller meest ligne de Nationers, der af Historien ere antydede som de i aandelig Henseende meest begunstigede, ligesom han troer, saa meget lader sig sige, med Vished, at disse Hoveder have tilhørt Jndivider af en ædel Stamme af den caucasiske Menneskerace.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Den berømte Naturforsker, Professor Nilson i Lund har i den Anledning indsendt til Folkebladet nogle Anmærkninger til Hr. Eschrichts Afhandling, hvilke imidlertid Folkebladets Redaction har troet ei at burde optage i Bladet, fordi en videnskabelig Discussion ligger udenfor dets Grændser. Prof. Schouw har derfor sendt dem til Red. af Naturhistorisk Tidsskrift, Hr. H. Krøyer, og de findes nu in originali aftrykte i det nævnte Hefteskrift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Prof. Nilsons Mening om disse Hoveder er aldeles afvigende fra Prof. Eschrichts: han mener, at et lidet Ansigt, en rund Hjerneskal og en kort Rakken netop udgjøre en sikker Diagnos for Hovedskaller af Laplændere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
J Dansk Kunstblad berettes: "Efter en næsten firegarig Fraværelse er vor Landsmand, Maleren Rørby, for ganske nylig kommen tilbage til Fædrelandet. J denne Tid har han besøgt Tydskland, Frankerig, Jtalien og Grækenland, ja endog gjort en interessant Udflugt til Constantinopel og Smyrna. Vi maae takke den gunstige Stjerne, som førte Kunstneren til Egne, der maaskee aldrig førere blevne besøgte af nogen dansk Maler; thi de Malerier, Skizzer og Studier, som han har medbragt derfra, vise, hvilket rigt Udbytte der er for Penselen i Hellas og Orienten. Til denne Anmeldelse slutter sig en Udsigt over Kunstnerens hjembragte Arbeider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Jndustrie. Ved at omtale den svenske Capitain Eriksons ny Maade at fremdrive Dampskibe paa, har Handels= og Jndustri=Tidenden fra Hr. Blikkenslagermester Jrgens i Kjøbenhavn modtaget Underretning om, at han allerede i Aaret 1826 har udført en Model i Blik af en Alens Længde af et Skib, i hvis Kjølgang var en arrimedisk Skrue, og med Vandhjul paa Siderne, saaledes at hver for sig kunde prøves ved den samme Kraft, og iøvrigt ved den samme Mechanisme. Resultatet blev, at Baaden gik i lige lang Tid 3/4 Gang længere ved Hjælp af Skruen, end ved Vandhjulene alene. Denne Model udførtes efter Opfordring af daværende Overauditeur, nuværende Minister=Resident i Nordamerika, Bille, der tog den med sig til Amerika. - Opfindelsen skal imidlertid heller ikke hidrøre fra Minister-Residenten, men fra en simpel, fattig Mand, det mindes nu ikke hvor, som for mange Aar tilbage havde anstillet Forsøg med at fremdrive en almindelig Roebaad paa den omhandlede Maade; men hans Fattigdom tvang ham til at bruge Træpinde, som befæstedes i en rund Stang, og om hvilke han flettede Seilgarn, og saaledes dannede Skruen; men ved det offentlige Forsøg, han dermed foretog, sønderbrødes Pindene, og af det tilstedeværende Publicum høstede han ikkun Haan og Latter for hans slet udførte, men sindrige Forsøg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Blandinger. J Aalborg Stiftstidende har Redactionen sat den nylig afdøde eligerede Borger Herskind et bæderligt Eftermæle. J 77 Aar - hedder det - havde han vandret herneden og han kunde vel siges at have fuldendt sit Dagværk, da han gik til Hvile. Hvo har vel med Opmærksomhed betragtet den sunde, livsglade Olding, hvorledes han deelte sin faderlige Omhu mellem 6 Sønner og 4 Døttre, uden at tænke tilbage paa en svunden Tid, i hvilken Mænd af hans Slags maaskee vare mindre sjeldne? Som den Tids hæderlige Repræsentant forekom han os at vandre iblandt os. Naar han var samlet med sine 10 Børn, deres Ægtefæller og 27 Børnebørn, mindede han om Oldtidens Patriarcher, og med denne sin egen Slægt, og i dens Kreds levede han ogsaa, saa at sige, næsten udelukkende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
J Malme Tidning fortælles, at Kjøbenhavns Politie, som er kjendt for sin Aarvaagenhed og Raskhed, nyligen er kommen efter, at en Graveur sammesteds ved Navn, Gørgensen forfærdigede til Brug i Malmø svenske Told stempler, og at bemeldte Politie i den Anledning strax traf de hensigtsmæssigste Foranstaltninger imod dette formeentlige Falsknerie. Som et Exempel paa den Paatrængenhed og Mangel paa Delicatesse, hvormed de saakaldte Prøveryttere ofte paanøde endogsaa Jkke=Handlende deres Varer, anføres, Følgende i et Nummer af Politievennen: "En Prøverytter kom paa sin Reise gjennem Sielland til en Præstegaard og bad om at maatte opholde sig der, medens Hesten fik Foder. Dette blev ham ikke allene med største Beredvillighed tilladt, men Præsten indbød ham endog med sin sædvanlige Gjæstfrihed til Middagsmaaltidet. Jndbydelsen blev modtagen, og nu begyndte vor Rytter at anbefale sine Varer for deres Godhed og billige Priis, og forlangte, at Præsten skulde kjøbe noget af samme. Denne erklærede vel, at han ikke havde Brug derfor, og at han, naar han behøvede en Ubetydelighed, kjøbte samme hos en Kjøbmand i nærmeste Kjøbstad; men dette stoppede ikke Munden paa vor Reisende, som vedblev at paanøde ham snart et Anker Rom eller Cognae, snart 6 Flasker Maderaviin. Præsten, endelig kjed af denne Paanøden og Paatrængenhed, der havde varet, baade før, under og efter Maaltidet, spurgte nu Personen, hvormeget han vel kunde fortjene paa et Anker Cognac. siden det var ham saa magtpaaliggende at afsætte samme? Svaret var 2 Rbd. Præsten gik nu til sin Pult, tog af samme 2 Rbd., som han leverede Prøverytteren med de Ord: "Denne Fortjeneste vil jeg unde Dem, imod at jeg bliver fri for at kjøbe af deres Varer." Personen tog Pengene, gjorde en Compliment, takkede for god Beværtning, og reiste videre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Odense. Frosten vedvarer med forøget Strenghed, og den faldne Snee har sat alle Kaner i Bevægelse. Diligenen saavelsom Brevposten fra Kjøbenhavn mangle endnu. Af de hertil Byen ankomne Aviser sees, at Vinteren ogsaa paa andre Steder har forsinket de forskjellige Posters Ankomst, saaledes savnedes i Hamborg den 16 saavel de engelske Poster af 5, 9 og 12, som den kjøbenhavnske af 13, den svenske af 10 og den franske af 11 Januar; til Nykjøbing paa Falster var den Post, som skulde være ankommen den 8, endnu ikke kommen om Eftermiddagen den 9 og Posterne fra Fyen og Sjælland vare den 16 endnu ikke ankomne til Aarhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Dødsfald. Generallieutenant Krag, Storkors af Dr. og Dormd., Ridder af Wilhelmsordenen, Chef for det Kongel. Jngenieurkorps, i Kjøbenhavn; Jfr. A. S. Nørgaard, i Nykjøbing paa Morsøe, 21 Aar, afskediget Toldbetjent J. Jørgensen, i Randers, 74 Aar; J. Gelger, f. Hyllerup, i Veile, 71 Aar; K. Hoserup, f. Falck, i Ribe, A. Funch, f. Jensen, i Aarhuus, 73 Aar; J. Schiøtt, i Rønde Kroe, 43 Aar; M. Kiemff, f. Nielsdatter, i Randers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Prædikanterne paa 3die Søndag efter hellig Kongersdag: J St. Knuds Kirke: til Høimesse Hr. Cand. theol. J. Langhoff, til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. - J Frue Kirke: Hr. Student og Lærer Brohm. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Westengaard. - J Hospitalet: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 8 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
AVERTISSEMENTS. I min : "Den indbyrdes Underviisnings Methodelære, som bliver Skolerne tilsendt tilligemed, de nye approberede Apparater og Bestemmelser, for denne Methode, anbefales til Brug udenfor Skolen: "Fuldstændigt Aftryk (1 Bogformat) af den indbyrdes Underviisnings methodes Tabeller, Nr. I. Læseskolen, og Nr. II. Regneskolen. At disse Bøger, der, med det Kongelige Danske Cancellies Tilladelse, udgives af mig, ere under Pressen, og erholdes, naar de nye Tabeller ere færdige, i den Schubothske Boghandel paa Børsen i Kjøbenhavn og hos alle denne Boghandels Commissionairer i Provindserne, bekjendtgjøres herved foreløbigen. Kjøbenhavn den 8 Januar 1838. H. J. Wille, Krigsraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Fra Pressen i Kjøbenhavn er udkommen: Fuldstændig Fremmedordbog eller Lexicon over alle i vort Sprog brugelige fremmede Ord med Angivelse af deres Retskrivning, Udtale og Kjøn, samt Fordanskning, Omskrivning eller Forklaring i alphabetisk Orden. Af Joh. Nik. Høst. Bogen er 122 Sider stor Octav, og faaes for 2 Rbd. 3 Mk. paa Adressekontoirets Boglade. Nylig har forladt Pressen og faaes hos Undertegnede: Dr. Kalkars exegetiske Haandbog over det Gamle Testamente. 2. Binds l. Hefte. Med dette Hefte, som indeholder Numeri og Deutironomium, sluttes de 5 Mosebøger. Fortsættelsen af dette Værk (Josua og Dommerens Bog) er under Trykken og vil udkomme i Løbet af dette Aar. Subskription herpaa modtages i Odense hos J. Mile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Paa Adressekontoirets Boglade faaes: Hoved=Register til den Fogtmannske Reskriptsamling, eller kortfattet Repertorium over samtlige Reskripter, Resolutioner og Collegialbreve i den nævnte Samling fra 16601830, ved T. A. Ussing. 122. Hefte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Samling af Forordninger, Reskripter, Resolutioner og Collegialbreve, som vedkommer Geistligheden. Tredie Udgave, besørget af Kolderup-Rosenvinge. 13. Hefte. Subskription paa Fortsættelsen af begge disse Skrifter, modtages.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-19
Paa Adressekontoirets Boglade. haves stedse Udsalg af: Protokoller af forskjellig Størrelse; Skrive-, Tegne- og Contrabøger; Connossements Blanqvetter; de befalede Lister til Overformynderie=Protocoller, Skolejournaler, Sporteljournaler; Lister til de anordnede Ministerial bøger, Logbøger m. fl. Odder=, Maar, Ræve=, Hare= og Grævling-Skind, kjøbes til høieste Priser hos Bundtmager. Schwartzbrem i Odense.