Berlingske Tidende, 1810-09-14
Kiøbenhavn, den 14de September. Ved Hs. Excellence Geheime-Conferentsraad Dreyers, Storkors af Dannebrogen, overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister, hos Hs. Majestæt de Franskes Keiser, hans dødelige Afgang, tabde Kongen en af sine ældste, meest prøvede og troeste Tienere, Fædrelandet den varmeste Forsvarer af dets Hæder og Rettigheder, og hans Samtidige er sit et Mønster paa en Statsmand, der i sin lange Embedstid vovede og foretog intet for sig selv; men alt for Konge- og Fædreland. - Christoph Wilhelm Drever er født i Helsingøer, (saavidt man veed i Aaret 1737), hvor hans Fader, en vedhavende Kiøbmand, lod ham give den første Opdragelse. Han studerede siden ved Kiøbenhavns Universitet, og opofrede sig til de juridiske Videnskaber. Efterat han med Ære havde tilendebragt sin academiske Løbebane, betiente han sig af den Arv han havde faaet efter sin Fader, til at uddanne sig paa Reiser. Han besøgte Frankrig og Engelland, deels for at erhverve sig en Skat af almeennyttige Kundskaber, men og for at giøre sig nøie bekiendt med disse Nationers Sprog og derved danne sig til Diplomatiken, hvortil han allerede tidlig føelte stor Tilbøielighed. J London gjorde han Bekiendtskab med den der residerende Kongl. Gefandt Grev v. Bothmer. Denne opdagede hos sin unge Landsmand de fortreffeligste Anlæg til en duelig Diplomatiker, og da det traf sig, at hiin Gesandt havde Efterretninger af den Vigtighed at meddele sit Hof, at han ikke turde anbetroe dem til Depescher, formaaede han Hr. Dreyer at reise til Kiøbenhavn og meddele Ministeriet samme mundtlig. Til Creditiv forsynede Grev Bothmer ham med en særdeles ærefuld og eftertrykkelig Anbefalings=Skrivelse til den deværende store danske Statsminister Grev Hartvig Ernst v. Bernstorff. Denne fandt den Berømmelse Hr. Dreyer havde faaet at være grundet, og besluttede at ansætte ham i det ham anbetroede Departement. En gunstig Leilighed dertil indtraf strax, da han blev sendt i et hemmeligt Ærinde til den Kongl. Minister=Resident i Warschau, og udførte sin Mission med megen Klogskab og Punktlighed; hvorfore han den 3die Septbr. 1764 bles ansat som Legations Secretair hos det Kongl. Gesandtskab ved det Keiserl. russiske Hof. Paa samme Tid under handledes der med hiint Hof om den vigtige Ombytning af den Stør fyrstelige Deel af Hertugdømmer Holsteen imod Landene Oldenburg og Delmenhørst; og for hans Virksomhed ved denne Leilighed blev han den 14de December 1767, da Underhandlingerne vare tilendebragte, belønnet med Legationsraads Titel. Den 27de Junii 1771 fik han befaling at begive sig til Stockholm som Legations=Secretair ved det derværende Kongl. Gesandtskab, men allerede den 6te December samme Aar blev han igjen sendt tilbage til St. Petersburg som Kongl. Charge d'Affaires, hvor han forblev til den 16de October 1772. Paa denne Post lagde han sin Duelighed til den af ham selv valgte Bane tilstrækkelig for Dagen; hvorfore han den 4de September 1773 blev udnævnt til Etatsraad og den 8de October samme Aar til Minister=Resident i Warschau. Den Fasthed han her udviiste i adskillige meget vanskelige Forhold tilvandt ham nye Beviser paa hans Konges Velvillie, og man tog ikke i Betænkning, den Spænding uagtet som den Gang herskede imellem Kobinetterne i St. James og Kiøbenhavn, under 9de Maji 1777 at anbetroe ham en Minister Residents Post i London, hvorved han tillige under 12te samme Maaned blev udnævnt til Conferentsraad. Udfaldet retfærdiggjorde fuldkommen det Valg, man havde truffet, og et saare smigrende Beviis paa begge Hoffers Tilfredshed var det at han den 28de August 1778 blev udnævnt til over ordentlig Gesandt, og af Hoffet i London erkiendt i denne Egenskab. Strax derpaa overdroges ham den vanskelige og vigtige Forretning at giøre det derværende Hof Jdeen om en bevæbnet Neutralitet antagelig Hans Bestræbelse lykkedes ham fuldkommen, og til at opretholde dette Systems Grundsætninger, forsvarede han samme for de engelske Domstole, ved velvalgte Saaførere. Mere end engang opvakte han almindelig Beundring, og tilvandt sig de engelske Dommeres Roes for hans Deductioners Rigtighed og Grundighed, ligesom han da ogsaa erholde et sieldent Beviis paa den almindelige Høiagtelse i En elland, i det han For disse hans Factienester af Fædrelandet benagtede Kongen ham der 4de Septbr. 1781 med Danstebrogerdenen. Efter 7 Aars Opholi London blev han roppelleret den 27de August 1784 og den 24de Decbr. samme Aar udnævnt til overordentlig Gesandt ved Hoff i Madrid, Saa lidet det egentlig passer til Hensigten af denne korte Efterretning om hans mangeaarige Jd, at berøre de Regotiationer, som i Spanien anfortroedes til hans Sankundskab og Jver, saa anlandeligt skulde det dog være med utaknemmelig Tavshed at forbigaae de vedholdende Bestrædelser, ved hvilke det nykkedes ham at udvirke de danske Handlende en fuldkommen Skadesløsholdelse af den spanske Regiering, for det store Tade havde lidt ved deres Skibes og Varers uretfærdige Opbringelse, i den da nyeligen tilendebragte Krig. Til Belønning for den herved paa nye udviste Tienestiver udnævnede Hs. Majestæt ham den 18de September 1795 til Geheimeraad. Jmedens har berlædte saa Gesandt, skabs Post i Spanien, udbrød den franske Revolution. Han var en blandt de faa Statsmænd, som, bekiendt med den franske NationeCharakter og Frankrigs indvortes Kræfter, vovede at anne de undersive lige Følger af denne stor Statsompæltning. Sige Tanker i denne Anledning meddeelte han uden Tilbageholdenhed Danmark uforglemmes lige Statsminister Andreas Petrus Greve af Bernstorff, som aldeles bifaldt hans Mening. Det er herved tillige værd at bemærke, at Embeds=Correspondentsen imellem begge disse med et særdeles lyst Blik i Statsvidenskaben begavede Mænd, for største Deelen indeholdt en Meddelelse af deres politiske Meninger med Hensyn til Fædrelandets udvortes Forhold; og istedet for en lang Løvtale vil den Forsikkring, kunne være tilstrækkelig : at Grev Bernstorff stedse satte høi Priis paa Geheimeraad Dreyers Bemærkninger. Da de for den Tidspankindtraf, hvor man igjen kunde tanke paa at besætte den vigtige Gesandtskabspest i Paris, faldt Valget paa ham, der ved Sarkundskab saavelsom sine øvrige Egenskaber allerbødst kunde være skikket til med Værdighed og Eftertryk at forstaae samme. Den 9de Decbr. 179. blev Geheimeraad Dreyer rappelleret fra Madrid og den 6te Januar, 1797 udnævnt til overordent ig Gesandt og befuldmægtiget Minister Parie. Strax ved den Tiltrædelses=Andiense, som Ditectoriet med deelte Gesandten og som den Gang blev river offentlig, gjorde hen megen Opsigt, saavel ved sin Anstand som Værdigheden i hans hele Adfærd, og dette Indtryk var ligesaa almindelig hos den franske Regiering og Publikum som boe de øvrige Medlemmer af det diplomatiske Corps, hvilke fra dette Øieblik sluttede sig nær til ham og forlangte hans Raad ved erhvert misligt udhold imellem dem og Directoriet, og derved, saavelsom ved den danske Gesandts konsaqvente Fremtærd, efter haanden førtes tilbage til Følelsen af deres egen Værdighed. Overhovedet søgte Geheimeraad Dreyer i hine urolige Tider med megen Klog, skab at undvige alle uhensigtsmæssige Berøringspunkter med den stedse vaklende Regiering; han var en rolig men sikker Jagttage af alle Tildragelserne; kun hvor hans Konges Tieneste fordrede det, talede ham med en uafhængig Gesandts Frygtiøshed og Alvorlighed, og ofte lykkedes det ham derved at forekomme Uretfærdighed og afvende holdsomme Foretagender. Den Ulykkelige var han ofte i det afgiøre Øieblik en frelsende Genius, og mangen Mand, der nu er i Anseelse, skylder ham sit Liv og sin Velfærd. Dog, endelig slog den Time, da Fostved og Orden skulde afløse hiint Chros, og den aldrende Diplomatiker blev som født paa nye, da den 18de Brumaire kom og den nu regierende Keiser af Frankrige blev udnævnt til første Consul. Han arbeidede med foryngede Kræfter og lovede sig Frugter af fine lange Bestrædelser til Bedste, for sit Fædreneland; men midt i saadan hans Jd syntes det, som om han for bestandig skulde have været sat ud af sin skiønne Løbebare Omstændighederne udfordrede den Gang at han blev tildagekaldet fra sin Post; dog Geheimeraad Drever beholdt urokket den høiere Synspunkfor Øine, og tilled sig et udnænke Midler, hvorved der kunde vindes Tid. Da disse vare udtømte forled han Paris i Begyndelsen af Aaret 1800, under det Paaskud at han vilde reise til Babet for sit svækkede Helbreds Skyld, og han begav sig da til Barcellona, over fra han igien vendte tilbage til sin Post 6 Maaneder efter. Jndtisin Død beklædte han denne med Hæde og Ære under bestandige Beviser, paa Hs. nu regierende Kongelige Majestæts Padest og Naade, den under 16de Sept. 1808 benaadede ham med Bistallin, som Geheime Conferentsraad. Men ogsaa af Keiser Napoleon erholdt han de mers smigrende Beviser paa Høiagtelse, og de meest overtydende Prøver paa at denne i ham ærede den kloge, redelige og virksomme Embedsmand. Allerede i nogle Aar var hans eller særdeles ande Heldned i meget betænkelig Aftagelse, og endelig kunde det ikke længere dølges at Gesandten leed af Steensmerter. Lægen erklande ham, at hen allene kunde vorde befriet fra disse Smerter ved en Optration, som i hans høie Alder ikke kunde foretages uden med yderste Livsfare for ham. Den Lidende miskiendt heller ikke selv dette, men han erklærede med megen Fatning, at han vilde udsætte sig for Dødsfaren, saa længe der endnu kunde være en Udsigt til, at han derved kunde blive istand til endnu i nogen Tid at tiene sit Fædreland. Den 22de August om Morgener, tidlig blev denne farlige Operation foretaget, og lykkeligen, samt et under de bedste Udsigter, fuldført ved den berømte franske SaarlægJ. Hr. Dubois; men faa Dage efter yttrede sig Koldbrand og tilintetgjorde det glade Haab om hans hastige Helbredelse. Den 29de August her slumrede Oldingen, som var troe indtil Døden. Han fuldende sin Ballem . Overbeviisningen om sin Konges Agtelse Mange, hvis Ben og saa der han var, førge for den Forevivede, og den taknemmelige Nation g. vil med Ærefrygt og Kierlighed bevare en Mands Minde som med sielden Opofrelse af egen Lykke lavede, virkede og døde for dens Bal Under 1ste September er udkommet en Platet, angaaende Udskrivningen af Godtgiørelsespenge for de i Aaret 1808 præsterede Militans kiørseler i Hertugdommene Slesvig og Høisteen. . Onsdagen den 12te September blev det 37de Classe Lotteries 50 i Classe trukken og følgende Nummere med det Svinster udkomne, a. No. 39512, 100 Rd. hos Dyhr. 16578, 400 Rd. hos Hartvig. 5279, 200 Rd. hos dito. 21082, 100 Rd. hos Herredsfoged Svendsen i Nakskou. 20404, 200 Rd. hos Kammerraad og Ridder Top i Helsingøer. 33672, 400 Rd. hos Advocat Jansen i Tønningen. 27720, 100 Rd. hos Christianii. 20827, 100 Rd. hos Jnsp. Bir. 42162, 100 Rd. hos Lieut. Geiss. 22114, 100 Rd. hos Mad. Riessing & Søn i Odense. 8689, 200 Rd. hos Petersen, i Husum. 43777, 300 Rd. hos Mad. Collin. 41533. 100 Rd. hos Jnsp. Bie. 28550, 200 Rd. hos Uana. 22057, 800 Rd. hos Mad. Riessing & Søn i Odense. 31134, 200 Rd. hos Sørensen i Flensborg, 29917, 600 Rd. hos Jnsp. Bie. 601, 200 Rd. hos Lieutenant Gleiss. Torsdagen den 13de September. Nr. 25219, 100 Rd. hos Lind. 7082, 300 Rd. hos Jnsp. Bie. 9358, 200 Rd. hos J. Sorterup. 27065, 100 Rd. hos Jnst. Bie. 30044, Frilod og Præmie 1000 Rd. hos Mad. Meiners i Altona. 3407, 2000 Rd. hos Petersen i Husum. 26249, 50 Rd. og Præm 100 Rd. hos Hofbogtrykker Møller. 2759, 500 Rd. hos Jnsp. Ble. 27573, 800 Rd. hos Brorson. 25452, 100 Rd., hos Lieut. Gleiss. 40953, 100 Rd. hos Jnsp. Bie. 13849. 100 Rd. hos Mad. Freck i Porsgrund. 43825, 200 Rd. hos MadamsCollin. 39759, 200 Rd. hos Sorteerup i Ringsted. 1649, 1000 Rd. hos Jnsr. Bie. 6829, 400 Rd. hos Lieut. Gleiss. 34994. 100 Rd. hos Nielsen i Christiania. 40449. 100 Rd. hos LuutGleiss. 31392, Frilod og Præmie 100 Rd. hos Siemer i Glückstadt. 8981, 2000 Rd. hos Jversen i Kiel. 2047, Frilod og Præmie 1000 Rd. hos Jnsp. Bie, 1849, 1000 Rd. hos Major Jacobsen. 29186, 600 Rd. hos Jnsp. Bie. 4989, 400 Rd. hos Lieut. Glens. 39372, 800 Rd. hos Eichill. 2009, 600 Rd. hos Lieut. Geiss. 25993, 80 Rd. hos Jnsp. Bie. NB. J forrige Nummer staaer Nr. 43929 med 400 Rdlr., men skal være 43927.