JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-10-11
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigst Bevilling af 6te August, sidstleden, saaledes lydende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskelig Frue Bir ditte Sophia Friis, forrige Eier af Lund Hovedgaard udDueholms Amt i Vort Land Nørre-Jylland, afg. Cancellie" Raad Thomas Lunds Efterleverske for Os allerunderdanigshaver andraget, at uagtet Skifte Forvalteren efter bemelte dendes afg. Mand. De Eiskelte Hr. gelderad Haach. Ridder. Vores Conterende Raad og Amtmand over Daholm. Dram og Vesterrig Amter, skal under 18de Octobr. 120 have ladet udgaae Proclama, som ved Nørre allands Landting den 12te Novbr. næst efter er læst og Creditorerne indkaldede, kaldesvende Kiøbere at bemelte Lundgaard Menlengraldt og Aans ved sidste Skifte Samling paa Land ladet tilfore, at de en ville betale det resterende af KiøbeSummen førend Vedkommende som maatte have Fordrignger for Børne Penge paa Godset, ved Proclama vare indkaldede og de befriede for det Ansvar, som i Tiden maatte alde paa dem, saa have Vi, i Anledning af hendes derhos allerunderdanigst giorte Amogning og Begierma, samt den af bemelte Conferente Raad og Ammand Hr. Friderier Hans derpaa meddeelte Erklæring, allernaadigst derilge: og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Frue Birgitte Sophia Lund maa ved Bekiendtgiørelse i de Berlingste Danske Aviser, sød pæna præclum & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at maatte have nogen Fordring af Børne Penge under bemelte Lund Gods, dretter, enten fornævnte afg. Cancellie=Raad Lund eller forrige Eier af Godset have været Skifte Forvaltere, dermed at melde nø inden forskrevne Tids Forløb, saa vel hos nu værende Eiere. af Godset som Skifte=Forvalteren, meerbemelte Conference. Raad Hauch, og maa andant Proclama derefter have samme Kraft, som om det ved alle Ober og Under=Retter i Vore Riger Danmark og Norge paa lovlig Maade var bleven læst, Forbydende alle og enhver derimod, efter som for skrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn. den 6te August. 1779. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1779-10-11
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling Lurdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1779-10-11
Jndkaldes herved alle og enhver, som formeene sig at have nogen Fordring af Børne Penge under Lund Gods, at mælde sig inden foreskrevne Tids Forløb, saa vel hos nu værende Eiere af Godset, som hos mig som Skifte Forvalter. Thisted, den 10de Septbr. 179. F. Hauch J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: "Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Jørgen Torsager af Vores Kongel. Rendende Stad Kiøbenhavn, hans for Johan Friderich Rohde paa Vort Eyland St. Croix i America, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Johan Frederich Rohde maa ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii indkalde alle sine Creditorer, saavel de i Vore Riger og Lande som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den "Tid dette Proclama er bleven læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske og Hopffnerske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid dette Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa bemelte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 17de Septbr. 1779. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1779-10-11
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, saa vel Jnden som Udenrigs boende, der maatte have nogen lovlig Fordring hos fornævnte Hr. Johan Friderich Rohde paa St. Croix, at de inden den i Proclamate fastsatte Tid indfinde sig hos ham paa bemelte St. Croix, for at modtage deres Betaling, da han efter den Tid ingen Fordring antager. Paa Hr. Johan Frederich Rohdes Vegne. efter Fuldmagt, Jørgen Torsager.
Berlingske Tidende, 1779-10-11
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At Vi, efter Jørgen Thorsagger, Borger udi Frederichstad paa Vort Eyland St. Croix i America, men nu opholdende sig udi Vores Kongel. Residence, "Stad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & pertui silentii maa indkalde alle hans i Vore Riger og Lande boende Creditorer, med Aar og DagVarsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført: de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande, boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 17de Septbr. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1779-10-11
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1779-10-11
Jndkaldes herved alle og enhver, som hos mig maatte have nogen lovlig Fordring, i hvoraf samme end maatte reyse sig, at de inden den i Proclamata fastsatte Tid indfinde sig hos mig udi Friderich, stad paa St. Croix, da enhver skal erholde prompte Betaling, men efter den Tid antager jeg ingen Fordring. Jørgen Torsager. Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Engelbrecht Hesselberg, Vores General=Krigs=Commissair, at Vores Kongel. Residente=Stad Kiøbenhavn, hans for Planteur Abraham Morkoe af Vort Eyland St. Croix i America herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Planteur Morkoe maa ved Proclama u pæna præclusi & perpetui silentii indkalde alle sine Credito. rer, saa vel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske og Hopffnerske Aviser, AdresseContoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid dette Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa bemelte Eylande, boende og sig opholdende Creditorer, hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 3die Septbr. 1779. Under Vort Signet (L. S.).
Berlingske Tidende, 1779-10-11
Planteur Abraham Morkoe af St. Croix i America, Bevilling, at maa i Aviserne indkalde sine Creditorer. J Følge ovenstaaende allernaadigste Tilladelse indkalder Abraham Morkoe alle sine Creditorer, at de sub pæna præclusi & perpetui silentii til ham og i hans iboende Huus paa Eylandet St. Croix i Amerika, anmelde deres mod ham havende Fordringer, inden de foreskrevne Terminer. Kiøbenhavn, den 15de Septbr. Paa Abraham Morkos Vegne. Hesselberg. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 20de Septbr. 1779.
Berlingske Tidende, 1779-10-11
Udi Hr. Secretair og Brevskriver Schifters Forfald Peter Feilberg, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1779-10-11
J allerunderdanigst Følge af en til os ergangen Kongelig allernaadigst Befaling, saaledes lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til DanI mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg. Vor Gunst tilforn, Da Vi, ved Rescript til Eder af 28de Julii sidstleden, allernaadigst have bemyndiget Eder til, 3de gange udi de Berlingske og Adresse=Contoirets Aviser at publicere, at den eller de, som kan give Oplysning om den ud Brøgger Peter Nicolai Titkens Gaard, og Justice=RaadVoltelins der til Leye havende Værelser, udi May=Maaned sidstleden, foregaaet Uorden, med videre, kunde melde sig for Eder inden 6 Uger, og naar de beviisligen have gotgjort deres Anmeldelse, skal dem ey allene blive betalt en af Justice=Raad Voltelin udsat Præmie paa Et Hundrede Rigsdaler, men de endog, om de ere skyldige, som Hovedmænd eller "Medvidere, for al Straf og Tiltale være befriede, og deres Navn, om det af dem forlanges, blive holdet hemmelig. Og bemelte Brøgger Titken nu udi Ansøgning, som Os er bleven resereret, allerunderdanigst haver ansøgt, at, som der i Anledning af den i Aviserne derefter skeedte Jndkaldelse. ikke nogen har melt sig at give Oplysning om bemelte i hans i Gaard foregaaede Uorden, og det fornemmelig interesserer, ham og hans Huus at faae Gierningsmanden opdaget, saadan Jndkaldelse da ligeledes maatte skee i hans Navn, imod at han udsætter en Præmie af 3 til 500 Rdlr.; saa give Vi Eder hermed tilkiende, at Vi, i Anledning af saadan Brøgger Titkens Ansøgning, samt den fra Eder derover indhentede Erklæring, allernaadigst ville have Eder bemyndigede til paa samme Maade, og med samme Clausuler, som forberørte til Eder ergangne befaling foreskriver, at bekiendtgiøre Tittens udlovede Præmie af 3 til 500 Rdlr., og for "Opdagelsen at bestemme Præmium til Tre Hundrede Rigsdaler; derefter J Eder allerunderdanigst have at rette: befalende Eder Gud. Skrevet paa Vort Slot Fredensborg, den 29de Septbr. 1779.
Berlingske Tidende, 1779-10-11
Under Vor Kongelige Haand og Signet Christian Rer. (L. S. R.) O. Thoft. Luxdorph. P. Aagaard. Til Etats=Raad Wilhelm Bornemann og Assessor Ole Rested, anlangende, at de i Aviserne maa bekiendtgiøre en af Brøgger Titken udlovet Præmie af 3 til 500 Rdlr. for Opdagelsen af den i hans Gaard udi May=Maaned sidstleden foregaaede Uorden. Jndkaldes den eller de, som i foranførte Maade kan give nogen Oplysning, at melde sig mundtlig eller skriftlig til os, udi min Etats=Raad Bornemanns Gaard No. 84 paa Hiørnet af Friderichsborg= og Rosenborggaden, da den allerhøystbemelte Befaling i øvrigt skal blive opfyldt og allerunderdanigst efterlevet. Kiøbenhavn, den 4de Octobr. 1779. Bornemann. Rested. Saasom Formynderne for den her afdøde Raadmand ClausBarthelsens umyndige Børn, som og hans Sviger=Søn Nicolan Nissen hos os om et offentlig Proclama til den Afdødes Creditorers Jndkaldelse haver ansøgt; Saa bliver herved alle og en hver, som formeener sig i den Afdødes Boe nogen Fordring at have, det være sig af hvad Navn nævnes kan, indkaldet at melde sig med deres Fordringer i denne Byes Secretariat af Protocol lum Professiones, saavelsom og af de i Hænde havende Documenter verificerede Gienparter at give, de fraværende derimod Procuratores ad acta under denne Byes Jurisdiction at Befuldmægtige, og det inden 6 Uger efter dette Proclames Publication for de indenlandske 6 og 12 Uger for de udenlandske, hvem som derimod ikke inden ovenmelte Tider med deres Fordringer maatte indkomme, maae vente at samme ikke bliver antaget, men anseet som ugyldig, hvorefter sig enhver haver at rette. Apenrade, den 17de Sept. 1779. Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1779-10-11
J Følge et i Aaret 1773 oprettet og allernaadigst confirmeret Testamente, imellem forrige Sogne=Præst til Mosberg og Hørmestæd Meenigheder i Aalborg Stift, afg. Hr. Thomas Kiærsgaard, og Hustroe Cathrine Deichmann, skal udbetales til den Forstdøendes Arvinger 20 Rdlr. Og da Enken nu har indladt sig i nyt Ægteskab, ere berørte 20 Rdlr. nedsatte hos Herreds Provsten. Arvingerne, der efter Beretning skal være: 1) en Broder Peder Kiærsgaard i Dams=Mølle i Sielland, 2) en Broder Friderich Kiærsgaard, Klokker i Steege paa Møen, 3) en Søster Adelheed Kiærsgaard, un død, men efterladt sig 3 Sønner og en Datter, 4) en Søster Zidsel Marie, 5) en Søster Sara Kirstine og 6) en Søster Anne Kiærsgaard, (flere vides ikke dom bedes at melde sig jo før jo hellere, for med lovformelig Afald, at modtage hver sin Andeel. Bierbye Præstegaard, den 14de August. 1779. Jacob Arndt Winther, Provst i Horns Herred, Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1779-10-11
en Auction paa Hellerup Gaard og Gods i Fyhn, NB. O som var bekiendtgjort at skulde holdes paa Hellerup den 21de Octobr., Kl. 10 Formiddag, bliver samme Dag for retaget i Nyborg i sal. Etats=Raad Schmits Gaard, om Formiddagen Kl. 11 Slet; thi bliver saadant herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiort; Conditionerne og Jordebogen ere nu daglig at faae til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Capitaine, Lieutenant Schmit i Store Strandstræde No. 145, saa vel som paa de øvrige forhen bekiendtgjorte Steder.
Berlingske Tidende, 1779-10-11
Udi Boeslunde Degne=Boelig, i Slagelse Herred, blive efter den ved Døden afgangne Sogne=Degn, Sr. Hans Jensen, holdet Skifte=Samling Tirsdagen den 16de November, til hvilken Dag Kl. 10 Formiddag det maatte behage Arvinger Credi= og Debitorer, at møde eller møde lade, hvilket 3de gange udi de Berlingske Aviser til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Sønderup Nørre, den 4de October 1779. E. G. Vieth, Jandagen den 18de Octobr. førstkommende, om ForM. Øl. middagen Kl. 9 Slet, bliver udi Terslew Præste Provst i Herredet. gaard i Ringsted Herred her i Sielland, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsolgt endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Tin, Kobber, Messing, Jernfang og Bliktøy, Senge og andre Trævahre, Sengeklæder og Linnet, samt en nye Chalse en Jagtvogn, Arbeyds=Vogne og andre Gaard=Redskaber, Kryd, og Seeletøier, foruden nogle Heste, Køer, Faar og Sviin, saa og endeel Bøger, med videre, hvorover de trykte Catalogi strax er at bekomme paa Auctionsstedet.
Berlingske Tidende, 1779-10-15
Ragusa, den 4de Sept. Den Lykke der stedse har fulgt Capitain Bassa, HassaBey, i alle hans Foretagender, geleider ham ogsaa nu paa hans Tog imod Albaneserne. Med et i Dag fra Salonich, ankommen Skib, fornemme vi, at Rebellerne ere blevne nødtetil, efter 2de blodige Trefninger, at underkaste sig Porten Man har endnu ey særdeles Efterretninger om disse Tildragelser; men det forsikres, at der i den første Trefning mod Tripoliza er paa begge Sider blevne 8000, og i den anden ved Corinth 6000 Mand paa Valdpladsen.
Berlingske Tidende, 1779-10-15
Paris, den 2den Oct. J Brest har man villet paastaae, at Don Louis de Cordove ey vilde tiene under nogen anden, end Græv d'Orvilliers, og at han allene af Høyagtelse for denne havde afstaaet fra de Fortrin, der tilkom hans høye Rang; men det er alligevel troeligt, at alle saadanne Tilfælde have været forudseete, førend begge Floderne bleve forenede; og derforuden er det Kongen af Frankerig, men hverken den ene eller den anden franske Admiral, som Kongen af Spanien har havt den Fortroelighed til, at lade ham dirigere alle Krigs-Operationerne paa denne Side.
Berlingske Tidende, 1779-10-15
Paris, den 4de October. Her gaaer det Rygte, at Maratterne have trængt ind i Bengalen, og anrette der stor Ødeleggelse. - Man siger at Landgangen skulde endnu gaae for sig, og man paastaaer at den meget got kunde udføres ved Hielp af Høst Taagen. Tropperne, som hidindtil have staaet i Flandern under Hr. von Chabo, ere i fuld March til Normandet. - Førstkommende Onsdag bliver paa Reichhofen, et Slot i Under-Elsatz, som tilhører Baron Dietrich, Arve=Prindsens af Nassau=Saarbrucken Formæhling med Prindsessen af Montbarren fuldbyrdet. Da begge endnu ere meget unge, saa kommer Prindsessen tilbage med sine Forældre til Paris, og forbliver der, indtil begge have opnaaet den behørige Alder.
Berlingske Tidende, 1779-10-15
Madrit, den 21de Sept. J Cadix forfærdiges i største Hast Pontons og andre Fahrtøyer, som kunne bære 36 pundige Kanoner og Mørsere, og som skal kunde beskyde de ved Gibraltar paa den yderste Spidse af Europa anlagte Batterier.
Berlingske Tidende, 1779-10-15
Havre de Grace, den 29de Sept. Her gaaer et Rygte, som dog behøver Bekræftelse, og en bragt af en fra Hispaniola til Rochelle ankommen Spansk Fregatte: at den engelske Admiral Parker, med 2 Skibe af Linien, og 2 Fregatter, er bleven taget i Fahr=Vandet ved Jamaika, af en Spansk Escadre paa 5 Skibe, under Don Louis Bonnets Commando.
Berlingske Tidende, 1779-10-15
Fra Texelen, den 8de Oct. Poul Jones er ved sin Ankomst hertil lykkeligen undgaaet Engellænderne, som have forfulgt ham med adskillige KrigsSkibe. Han befinder sig om Bord paa den Engelske Convor Fregatte Seraphis, som han har erobret, efter di hans egen Skib, lebon homme Richard, er i Fægtningen saaledes bleven beskadiget, at det var nær ved at synke. Man veed ey, hvor det er afbleven. Med ham ere endnu ankomne hertil nogle andre, saavel Franske som Amerikanske Skibe, hvilke høre til hans Escadre, foruden Prisen, Grævinden af Scarborough.
Berlingske Tidende, 1779-10-15
Amsterdam, den 9de Oct. Breve fra London mælde, at Ridder George Bringe Rodney, Admiral af det hvide Flag, er udnævnt til Chef for den Brittiske Flode i West=Indien, og at han allerede den 1ste hujus har kysset Kongens Haand for denne Æres=Post.
Berlingske Tidende, 1779-10-15
London, den 28de September. Den Tresning, som Poul Jones har havt med Fregatten Seraphis paa 40, og det armerte Fahrtøy, Grevinden af Scarborough paa 22 Kanoner, er forefaldet den 24de hujus. Som man melder, saa havde Jones kundet tage flere af Koffardie=Skibene; men Fregatten holdte ham og 1 andet af hans Skibe saalænge i Fægtningen, at Koffardie=Fahrer ne derover fik Leylighed til at undkomme. Jmidlertid blev Seraphis saaledes beskadiget, at den ey kunde komme af Stedet; men maatte overgive sig. - Fra Edenborg skrives under 19de hujus, at Poul Jones og hans Myrmidoner, som den 17de lode sig see i vores Egn, have foraarsaget Folke mere Frygt, end Charlev i den sidste Rebellion. Alle tænkte kun paa at bringe deres Gods i Sikkerhed og ind i Landet. Datrende Bangner havde indpakket alle deres Penge, saa at de vare færdige til at afsendes, hvis disse Friebyttere havde vovet en Landgang; men de ere gaaet mod Sønden, ved hvilken Leylighed vores Folk for denne Gang ere befriede fra deres Forskrækkelse. - Fra Synderland berettes under 21de hujus, at Jndbyggerne sammesteds ere i den største Forvirring over Poul Jones's Esendre. Mange flygte med deres deste Sager til Op Landet. Post Chalserne og andre Vogne ere saaledes i Brug, at man for Penge ey kan faae, saa mange man behøver. Estadren bliver os i Sigte. - Fra Liver paal berettes under 21de hujus, at 3 stolte armerte Skibe, hvortil endnu skulde støde 2 andre, vare samme Dag afseyledderfra, for at opsøge Poul Jones og hans Escadre; men endnu har man intet hørt om denne Liverpoolske Escadres Forretninger. Det synes virkelig og, at den er meget for sva imod den fiendtlige Estadre, som skal være bemandet med 2000 Mand af de meest forsøgte og forvovne Karle, hvilke daang øve sig om Bord i Vaaben. Man siger, at den største Deel af disse Folk bestaaer af Engellændere og Jrlændere, hvilkomman til denne Ende har i Frankerige løsgivet af deres Fængsel. - Nogle af vore Gazetter sige: at det allerede havde været Jonesenlet Sag, at opbrænde Leith og andre Stæder paa Kysterne; men at saavel han, som andre Amerikanske Kor farer, have udtrykkelig befaling, ey at følge det Exempel, som Engellænderne gave i Amerika. - Et sikkert Blad melder at ved Sandwich har i Gaar, den 27de hujus sagt til noget paa Oster Søen handlende Kiøbmænd, at der ufortøver, skallendrustes 20 Skide for at optage Poul Jones; men Bladet maatmaisterials, og enhver indseer selv, at vores Flode paa denne Tid ey kan undvære saa mange Skibe. Hidtil vædmen af et Skid at sige, som er gaaet til Nord=Søen, med de Amenkanske Korfarer. Samme er Edgar paa 7. Kanne. De Skide af den Russiske Escadre, som ere blev er Kanalen, kunne, som man letseer, ingen Hensigt have den Jenes. Den Franske Fløde har passeret ved St. Kirsstadte Byrens Føde paa et Kanon; Skud nær. Den 1ste rer 27, men den sidste kun 19 Skibe stærk. Arbuthuoth verendangstede til Byen. Man kunde endnu en forvente en Tresning imellem deres diske Fløder. Dette berettes med Jiske Fløden.
Berlingske Tidende, 1779-10-15
Landen, den 1ste October. Efter et Barbads Freden er ankommen, seer man, at de adstrædet Rygter om, at denne Oc. Tadage og andre Vestindiske Ommere faldne i de Franskes Hænder, have været urigsigt, indskiønde de ere og blive udfare for at Slags Farlighed, saalænge : Estrings Fløde er stærkerend Borons. I Gaar er er ankommen en Officer fra Bartades hvis Beretninger stadsøste den Fare vore Der ere i, Antigen og Jamaisa ey engang andragne. - Søn Skibe af Linien skal den 10de hujus afgaae for at forstærke den Borønske Fløde; men man tviler meget raa, at Admiral Barrington igien skal gaae til Vestindien. Van forsikrer tvertimod, at denne Admiral har besluttet, en at paatage sig nogen Commando under den nærværende Administration. - Af den fra Bosion hertil ankomne Capitaine Browns Beretninger sees, at det er et Rygte uden Grund, som her endnu gaaer, nemlig: at Amerikanerne under General Sullivan skulde den 15de Augusti have erobre Staden Halifar i Nye=Skot and med Storm. - Allerede for 6 Maaneder ere de nopagtigste Befalinger afsendte til Admiral Arbuthnot til Nye Pors om at forstærke Admiral Byron, Arbuthuet, som med 7 Skibe af Linien er ankommen til bemeldte Nye=Pork, skal paa samme og de Transport Skibe, han havde taget med sig, have bragt 7000 Mand derhen. -
Berlingske Tidende, 1779-10-15
Om Tildragelserne i det faste Amerika maae følgende endnu anmærkes af Ridder Colliers Depecher af 27de og 28de Juli, at der bleve brugte 5 Krigs og 4 bevæbnede Skibe, samt 2600 Mand Tropper, under General=Major Tryons Commande, ved Expeditionen paa Nyehavn i Connectieut. Foruden Fortet har man ødelagt adskillige Magaziner med allehaande Forraad, saa og et Antal Hvalsiske Baade og andre Fahrtøyer.
Berlingske Tidende, 1779-10-15
Efter denne Forretning har man igien indskibet Tropperne, og den 7de Julii igien sat den i Land ved Faiersield, ligeledes i Connectient. Sammesteds modsadte Milien og nogle Tropper sig forgiæves. Rebellerne forede herpaa i Staden ud at Vinduerne og Tagene paa Husene, hvilket foraarsagede, at nogle Huse bleve stukne i Brand, ved hvilken Leylighed heele Byen afbrændte. Den 8de ej landede Tropperne ved Norwalk, hvor Rebellerne igien forrede ud af Vinduerne, efter at man allerede havde bevilget dem Salvegade. Dette foraarsagede, at heele Staden blev ødelagt. Man ødelagde og sammesteds 6 store Fahrtøyer og 2 Kapere paa Skibs=Byggerierne, tilligemed 20 Hvalsiske Baade, 2 Sauge-Møller, 1 Saltverk, og adskillige Magaziner med Krigs=Forraad og Kiøbmands Vahre. Staden Greendsield havde samme Skjæbne. Man ødelagde og sammesteds 2 Kapere og mange Hvalsiske Baade. Herpaa gik Floden igien til Nyevorck. - Fairfield var et deligt Sted i en behagelig og sund Egn. Sammesteds vare adskillige Skoler til hele Provindsens Tieneste.
Berlingske Tidende, 1779-10-15
Portsmouth, den 20de Septbr. Admiral Hardy er endnu en i Søen med sin Fløde. Han bestemmer sine Foretagender efter de fiendtlige. Floden forstærkes daglig, og naar den gaaer ud, kommer den i det ringeste til at bestaae af 50 Linie=Skibe og mange Fregatter.