Viborger Samler, 1777-12-15
J Persten og nogle andre Lande, forlanger en Mand, naar han gifter sig, at hans Brud skal være Jomfrue, og paa dePhilippiniske Øer bliver Ægteskabet erklæret ugyldigt, og Bruden med Skiændsel skikket tilbage, saasnart Brudgommen merker, at han har faaet en Moe. En til at sælges behørig beredet Fruentimmer koster i nogle af Østerlandene, ofte over to hundrede Rixdaler, og i Kongeriget Laango derimod, blive de smukkeste Piger solgt for en Gris; dog koster Dronningerne, noget meer, og blive undertiden solgte for en Koe. Kort sagt; i Europa selv seer man ofte, at den smukkeste Deel af Kiønnet ikke bliver agtet, og at næsten ingen nu omstunder giftes, uden gamle Mænd og Koner, der har Penge. Skulle man kalde denne hæslige Lidenskab, der finder Sted hos en gammel Mand paa fem og tredsindstyve Aar, og en Enke paa tredsindstyve, virkelig Kierlighed. Nei, i Sandhed ikke. Det menneskelige Selskab Lan ikke drage nogen Nytte af saadan en Forbindelse. Kierlighed maa være naturlig eller ikke, sagde min Ven ganske alvorlig, saa befordrer den dog Lyksaligheden af det Selskab, hvori den er indført. Alle vore Fornøielser ere korte, og kuns til en vis Tiid indtagende; Kierlighed er Middelet, til at forlænge vor store Fornøielse. Dette var Vanini Meening, der paastod, at alle de Timer, man ikke tilbragte i Kierlighed, var tabte. Hans Anklagere kunde ikke begribe disse Ord, og den arme Kierligheds=Advokat maatte desværre, paa en meget uforblummet Maade Dddafor fortæres i Luerne. Der maa nu et enkelt Menneske have Nytte, eller ikke af denne Lidenskab, saa er dog saameget vist, at det menneskelige Selskab overhovedet bliver, ved dens Jndførsel, formet og forbedret, og alle de Love, der skulle formindske den, tiene kuns til at gjøre det fæisk, og at svække Staaten, selv. Vel kan denne Lidenskab ikke indplante det menneskelige Hierte Sædelærens Grundsætninger, men den kan dog bedre udarbeide dem, naar de først er der. Medlidenhed, Ædelmodighed og Æren faae ved dens Bistand en meere glimsende Polering, og een eneste Kierlighed er i stand til at fordrive det grove og bondagtige Væsen. Men Kierlighed er som en udenlandsk Væxt af den spædeste Natur, der udfordres stor Kunst til, at indføre den i en Staat, og den ringeste Hindring, er i stand til, igjen at fordrive den. Man betragte kuns hvorledes den udsluktes fordum i Rom, og hvor besværlig den for kort Tid siden igien oppustedes i Europa; den syntes mange Aarhundrede igjennem at sove, og endelig trængte den sig igjennem Turneringer, og alle det vandrende Riderskabs Drømmerier, til os. Den øvrige Verden er fuldkommen ubekiendt med dens Fornøielser og Fordeele. J andre Lande, hvor Mændene er stærkere end Fruentimmerne, gjør de en Fordring paa det strengeste Overherredømme. Dette er naturligt, og den Kierlighed, der opgiver denne naturlige Fordeel, maa vist være en Virkning af Konsteen; en Konst, bestemt til at forlænge vore lykkengere Øyeblik, og at forskaffe det menneskelige Selskab en ny Behagelighed. Jeg befalder aldeles deres Meening sagde Fruer timmeret, i Henseende til Fordeelene af denne Lidenskab, men jeg kan dog ikke undlade at tilskrive den en ædlere Oprindelse end De har behaget at bestemme Hos Jeg maa troe, at de Lande, hvor den forkastes, maa tage deres Tilflugt til Konsten, for at qvæle en saa naturlig Produkt, og at kuns de Folkeslag nærme sig til Naturen, hvor den bliver underholdt. Man har maaskee ogsaa anvendt de samme Bestræbelser til at udrødde Kierligheden, som man paa nogle Steder bruger til Medlidenhedens, og andre naturuge Lidenskabers Undertrykkelse. Jntet Folkeslag, saa udannet det endog er, har gjort sig merkværdigt ved sin Uskyldighed, at der jo har været berømt for Kierligheden; den har blomstret, saavel i de koldeste, som varmeste Egne. Selv i det sydlige Amerikas heedeste Co. Viltnisser, er Oseren ikke fornøiet med sin Elskerindes Besiddelse, dersom han er tillige eier hendes Hierte. Men Virkningerne af Kierligheden er for heftige til, at de skulle være Følgerne af en konstig Lidenskab, ligesaalidet hænger det af Moden, at dringe Legemets Beskaffenhed til saadanne Forandringer, som vi daglig bemærke. Denne Lidenskab har foraarsaget adskillige Mennesker Døden. Maaskee er ogsaa hiine Jtalienske Elskendes Tildragelse de fleeste bekiendt, der efter en lang Skibsmisse opgave med Fornøielse deres Aand i indbyrdes Favnetag. Saadanne Exempler bekræfte denne Lidenskabs Virkelighed, og vise tydelig, at dens Undertrykkelse er ikke andet, end en Opsætsighed mod Hiertets naturlige Forskrifter.