JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-02-08
Hermed tilkiendegives, at Mandagen den 23de Februari 1798, om Formiddagen Kl. 10, bliver i det kongelige Amthuus. paa Bergstaden Kongsberg til offentlig Licitation opbuden, og om antagelig Bud skeer den Min standende tilslagen, paa det børkongelige Rentekammers nærmere Approbation, efterskrevne til Sølvværkets Drift fornødne Materialier, at leveres i det kongelige Materiathuus, Blyet undtagen, som kan leveres i Magazinet ved Drammen, nemlig : 2 Skpd. Blye. 350 Skpd. Bøhejern. 2 Skpd. Stangern. 30 Stkr. Pukjern. 112 Tønder Tran. 160 Tønder Tiære. 300 BidmerpundTalg. 1500 Alen Stopdag. 600 Alen Stildug. 25 RusStadepapiir. 30 Bismerpund Stroe. 12 Puder alluneret. Læder. 30 Huder barket dito. 15 dito smurt falset. 35 dito Jusalset. 400 Pd. Vatros=Læder. 100 Pd. Melling Traad. 30 Stkr. Taskelaase. 12 Chialder 5 Fods Slibestene. 3 dito 14 Fods dito. Spigere af 4 en halv, 3 en halv og 3 Tomme saamange som reqvireres. Støbegods, laasom Krum og Blad lapper, blive paa sædvanligt Vilkaar liciterede. - Eng vide, re bliver lietteret følgende Sorter, som leveres til Materialhuset ved Blaaefarveværket paa Modum, nemlig: Sted Bo. bejern. 14 Skpd. stadt Jern. 2 Skpd. Modeljern. 240 Stkr. Pakjern. 16 Stkr. Sideplader. 12 Stkr. Hær armer. 4000 Stkr. 2 Tomme Spiger. 10000 Stkr. 3 Tomme dito. 10000 Stkr. 4 Tomme dito. 10000 Stkr. 3 Tomme tito. 10000 Stkr. 16 Tomme dito. 16 Bismerpund Talg. 30 Bismerpund Lys, Thi ville de Lysthavende sig til forbemeldte Tid og Sted indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort. Hans Hansen Wieruddøde Ungkarl i Aaret 1791 som Kulle og Hammer Skriver ved Dikemarks Jernværk, hans Stervboe er strax taget under lovlig Skifte Behandling, og dets Effecter ved offentlig Auction bortsolgt: at Registerings Forretningen erfarer jeg den Afdøde har efterladt sig, foruden en nærrrende Broder Poul Hansen Wibrud, en fraværende ved NavnJohanges Hansen Wierud, af Profession Farver=Svend, som for 9 a 10 Aar siden skal være bortreyst, uden at vide hvorhen eller om han endnu er i Live, og da ingen Jndkaldelse forhen er skeed i dette Boe, saa bliver saavel bemelte Arving Johannes Hansen Wierud, som Stervboets Debi og Creditorer, herved 3de Gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingsk Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mereur og de Norske Jntelligens Blade indkaldet, at indfinde sig med de fornødne Anmældelser inden lovbefalet Tid, da Stervboet derefter af mig, som competent Skifteforvalter, skal blive befordret til Slutning. Kongsberg, den 11te Januarii 1793. F. Rested.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
Byefoged og Berg Amtskriver udi Bergstaden.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
Foruden det til vedkommende Ret læste Proclama bliver bekiendtgjort, at Skiftet efter afg. General=Major Valentin, Hartvig v. Hultfeldt, som døde paa Tangen, under denne Byes Jurisdiction, af mig er taget under Behandling. Thi ville vedkommende Debi= og Creditor rebehage inden 3 Maaneder fra dette Proclamatis Publications Datum, at anmelde sin Gield til Børt, og havende Fordringer derpaa, legitimeret, hvorefter enhver skal Vederfares lovlig Ret. Strømme, den 17de Januarii 1793. Ring, Byefoged og Byeskriver. Stiftet efter Mægler Hr. Peter Friderickens Afdøde Kone, paa Tangen, Anne Georgin Frost, er at mig taget under Behandling. Thi ville Vedkommende Debi= og Creditorer behage, inden 3 Maaneder fra dette Proclamatis Publications Datum at anmelde sin Gield til Boet og lovlig at anmelde og legitimere sine Fordringer, hvorefter enhver skal vederfares Ret. Strømsøe, den 17de Januarii 1793. Ring. Stiftet efter afg. Arbeidsmand Anders Ellingsen Myren, Arbeidsmand Christen Olsen, Snedker Poul Herbrandsen, Matros Niels Nielsen Hverren, som er død paa en Søereise udenlands, Arbeidsmand Ole Hansen, Søren Børresens Kone Bodil Maria Eilersdatter, Toldboe Røjert Lars Mathisens Hustrue Thort Elleisdatter, Arbeidsmand Peter Lorentsen, Enken Mette Rønn, er taget under Behandling; thi ville disse Boers Creditorer directe til mig, eller udi Skiftet, som holdes paa Byetingsstuen hver Løverdag Formiddag, behage at anmelde fine Fordringer, i Følge Forordningen af 26de October. 1792, paa lovlig Maade legitimeret, hvorefter disse Boer til Slutning optages, og enhver skal blive tildeelt sin lovlige Ret. Strømsøe, den 18de Januarii 1793. Ring, Byefoged, Byeskriver og eene Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
Sogne Præsten Johan Jacob Lakier, udi Laurvig lader herved saavel i de Berlingske Aviser, som Christianie IntellegentBlade tilkiendegive, hans afdøde Hustrue Hlenriette Kemlers relp et ve Arvinger: at de 20 Slettedaler, som Dem til en Kiendelse et tilfalden, i Folge den imellem ham og hans sal. afdøde, Hustrue oprettede Forening at 19de Octobr. 1786, som at klans Kongel. Majestæt allernaadigst er confirmeret den 13de Novbr. 1789, staaer parat til Odtælling, og naar samme inke inden 3 Uger af de legitime Arvinger vorder affordret, bliver for bemelte 20 Slettedaler hos Byefogden i Laurvigen deponeret. Lautvigen, den 23de Januar. 1793. Efter Fuldmagt, Hans Jensen. Paa Gaarden Lieland i Ofodens Sogn under Saltens Sal. renskriverie i Nordlands Amt, er Maleren Paul Kaalsæt ved Døden afgaaet uden Livsarvinger, og hans ubetydelige Stervboe allerede registeret og auctioneret. Han havde paa sit yderste opgivet 3de Sødskende i Sverrig, som hans nærmeste Arvinger, nemlig: 1) Broderen Peder Kaalsæt, er gift og boer i Smals Præstegield i Herdalen. 2) Broderen Ene Kaalsæt er gift og boer sammestæds ; og 3) Søsteren Jnger Kaalsæt, ligesaa gift og boesiddende paa samme Sted. Ved Bekiendtgiørelse i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser 3de Postdage efter hinanden, indkaldes disse Arvinger, med Aar og Dags Varsel at møde i Skiftet med Beviislighed for deres Arve Rettighed og derefter modtage den dem tilfaldende Arv. Bertnæs Gaard, den 5te December 1792. Rosenwinge, Cancellieraad og Sorenskriver for Saltens Sørenskriverie.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
De som maatte have noget at fordre efter den i Laurvigen ved Døden afgangne Tobakspinder Ole Grønvold, bliver derved indkaldede ved 12 Ugers Varsel, at anmelde deres Fordrinehos mig som Skifteforvalter i hans Boe, og samme beviisliggiøre. Laurvigen, den 22de Januarii 1793. P. Rasmussen, Byefoged og Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
De som maatte have noget at fordre efter den i Laurvig ved Døden afgangne Styrmand Henrich Barkman, bliver herved indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde deres Krav formig som Skifteforvalter i hans Boe, og samme at beviisliggiøre. Laurvigen, den 22de Januarii 1793. P. Rasmussen, Byefoged og Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
At Kiøbmanden Jonas Olsen Tyske, som borde paa Handelstædet Loppen i Vest Finmarken, er omkommet paa Søen, med Skib, Folk og Gods, paa hans Reise fra Archangel hertil Landet forrige Aar, det bliver herved til Enhvers Efterretning 3de Gange efter hinanden bekiendtgjordt, ligesom og at jeg har maattet fratræde Skiftebehandlingen efter ham, formedelst een under 23de Februarii 1781 udfærdiget Kongelig at lernaadigst Bevilling, hvorefter Stervboe Enken er tilladt at sidde i uskiftet Boe. Talvig i Vest=Finmarken pr. Tronhiem, den 13de November 1792. Ørum.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
Sorenskriver over Øste og Vest=Finmarken. Da vores Fader Peter Schoug er død i Friderichshald sidst, leden den 13de November, og alle Arvingerne ere myndige, og alle tilstæde, saa have vi nu begyndt et lovlig Samfrende=Skiltebehandling; hvor da efter nu brugelig Maade 3de Postdage efter hinanden indkaldes til at indkomme inden den i Loven foreskrevne Tid. Den Afdødes Creditorer med Legitimation for den res Krav, og Debitorerne for at betale hvad de til Boet ere skul dige, da enhver skal vederfares Ret. Friderichsbald, den 19de December 1792. Paa Egne og Medarvingers Vegne. Niels Schoug.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
Da Enken efter afg. Hr. Elias Schiønning Dreyer, forbeSognepræst til Borge i Losødens Provstie, som døde uden LivsArvinger, ei veed at opgive sammes Udarvinger, indkaldes herved disse med deres behørige Ligitimationer, at bedvagte deres Tarv ved dette Skifte. Ligesom samme Stervboes Creditorer om flere end de opgivne findes. Kirkevaag, den 17de Septem der 1792. M. B. Krond, Provst over Wilstevaalen og Lofoden og Præst til Waagen.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
(1823) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret den 21de og i Siellands Landsting den 23de Januarii 1793, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Paruqvemagermester Anthom Nacolay Møllers Stervboe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commisstion, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret samt at iagttage deres Tarv under Stuttet.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 24de og i Siellands Lands ling den 25de Januarii 1794, ere alle de som maatte have nor get at fordre udi afgangne Anna Rabardara Frin, og forhen. afdøde Mand Theehandler Jonas Frines fælleds Stervboe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer i ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
Formularer til Contracter, Skiøder, Vexel= og andse Obligationer, Vexler, Opsigelser, Samfrænde=Skritebreve, Askald, Testamenter, Reverser, Leie= og Lærer, Kontrakter, Stevnemaal, Skudsmaal, Fæstebreve, Attester, Proclamata, Søer og Handels=Documenter, Certepartier og Bødmeriebreve, samt adskillige Ansøgninger, tilligemed Underretning om det praktiske Forhold ved slige Dokumenter m.v. og Register over Jndholdet, har nyelig det 6te, meget forsørgede og omarbeide Oplag, forladt Pressen, og er forsynet med en Jndledning om Kontrakters Form i Almindelighed, som følges paa Børsen i Profts Boghandling for 5 Mk. paa Trykp. og 1 Rdlr. paa Skrivp.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
Af det nye Syngestykke, De to smaae Savejarder, har jeg i Sinde at udgive et Klaveerudtog, ifald jeg kan see mig skadeels ved Subskription. Format og Papiir bliver ligesom i Aline og Hostgildet. Prisen er 12 s. Arket, som betales ved Modtagelsen. De, som samle Subskribentere, faae paa 9 Exempl. det 10de frit. Planer uddeeles og Supskription modtages hos S. Sønnichsen, i Adelgaden Nr. 308.
Berlingske Tidende, 1793-02-08
Haa mit Forlag er nu udkommen: Klaveerudtog af Fr. T Th. Thaarups Hymne, forsattet af Hr. Kapelmester Schulz. Prisen er 1 Rdlr. S. Sønnichsen, i Adelgade No. 308. Prier, Viser, Sange og andre smaae Haandstykker et for 2 Fløiter eller Violiner, udsatte af C. Schall, 4de Deel har nu forladt Pressen og sælges for 3 Mk. hos S. Sønnichsen, Adelgaden No. 308. Sammesteds kan endnu faaes nogle Exemplarer af de 3 forrige Dele for 1 Rd. 3 Mk. Stykket. Fratsraad Friderich Baggers Personalia, skrevne af ham selv, med nogle Anmærkninger og et Till og at K. Prac tilligemed en andledning og nogle Grundtræk til et Skilderie over Menneskevennen, udgivne af Dr. J. F. Taaber, med Etats gadens Portrait, har nu forladt prisen og koster 3 Mk. S. Poulsen, Antonistræde Nr. 324 og 233.
Berlingske Tidende, 1793-02-11
Madrit, den 7de Januarii. Det er nu tilforladeligt, at Spanien lader udruste 20 Ls. beskidt en 10 Fregatter ; og r. Bourgama, den herværenfranske Minister forde maa det første erklære, at Krigen. Gader saadant Omstændigheder var undgaaen. Hr. vonselvander endnu der. Den eneral-Commandant i Cara alen, Gien von Lassen er den meget hanligt. Man sørges. Feber over denne fortreffende Omers Død. Blant Ind Hansen i Batalonien ere allerede blevne fordeelte 50000 mahomen 8000, og i Ditena 8000. TilGialon og Landen ere blevne affærdigede Caurerer, og man Harer, at Engeland til giøre falleds Sag med og imod sang.
Berlingske Tidende, 1793-02-11
Lønden, den 18de Januarii. Fortsættelse af Lord Grammes Svar paa Hr. Chanver lagtet alle vide Bønner, som endnu ere understøttede ved giøre alt for almindelig bekiendte Omstændigheder, skulde villerild dag med Fornøielse have fret saadanne Oplys mager og et saadanne Forsalg, som, i Henseende til det alleenstedte, baade varet fyldestgiørende for Englands Vær Gabes og Ære, og havde forskaffet en tilstrættelig Sikkerhed. at i Framilden Agtelsen for de neutrale Magters Rettige. ler, Statsforfatning og Rolighed skulde blive vedliggenkaldt, saaledes som de i enhver Henseende have Ret til at for dette. - Hverken denne Faldestgiørelse eller Sikkerhed. at finde i Udtrykkene af en Forklaring, som endnu stedse, landeder Oprørsstifterne i ethvert Land, hvilke de Tilkaaler, hvori de for det første kunde giøre Regning paa Frankrige Understøttelse og Hielp, og som forbeholder hiint land Ret til, at blande sig i vore indvortes Anliggender, Hasnart det finder for got ; og det efter Grundsætninger, en stride mod alle europæiske Staters politiske Forfatning. alen kan andet end marke, hvormeget en saadan Erklæring. er til at opmantre til Oprør i ethvert Land. Enhver maae indsee, hvormeget dette strider mod den Agtelse, som nathaugende Nationer skulde hverandre, og hvor lidet det svarer til de Grundsætninger, som Kongen paa sin Side harfulgt, i det han stedse har afholdt sig ganske fra at blande sig i Frankrigs indvortes Anliggender. Jndette Madsigende er allene tilstrækkeligt til at vise, ikke allene er England ikke kan anne en saadan Erklæring for fyldestgiørende, men at det maae betragte den som en nye Tilstaaelse af en saadan Tanke maade, som der anfter med billig Misfornøielse og Afskes. -J a kommer un til begaaede andre Puncter af deres Erklæring, som angaae Frankrigs almindelige Tænkemaade angaaende Storbritanniens Medforbundne, og Conventens og dens Betientes Forhold i Henseende til Scheldes Aabning. Den Erklæring, som den giør herover, at Frankrig ikke vil angribe Holland, saa længe denne Magt iagttager en nølagtig Neutralitæt, er næsten affattet i samme Udtryk, som den der i afvigte Junii Maaned blev af Dem overleveret i Hs. lerchristeligste Majestæts Mavn. Siden denne første Erklærina var udstædt, har en efter sin egen Angivelse i fransk Tieneste staaende Betient angrebet saavel Republikens Geber, som dens Neutralitæt, ved at gaae op i Scheide, for at angride Fæstningen Antverpen, tvertimod Regieringens Beslutning, ikke at tillade Passagen, og mod den formelige Protestation, ved hvilken man modsatte sig ham. Siden bemeldte Erklæring er gjort, har Conventen agtet sig befuldmagtiget til, at tilintetgiøre Republikens Rettigheder, som denne udøvede inden sine egne Lande, og som den har erholdt ved de samme Tractater, hvorved dens Uafhængenhed er bekræftet; og i det samme Øieblik, da de under Navn af en venskabelig Erklæring med samme Udtryk fornyede mig det Løfte, at man vilde agte Engelands og dets Alliertes Rettigheder, tilkiendegiver De mig, at de, i hvis Navn De taler, ville fortsætte disse fornærmende Angreb. (Slutn. følger.) Cleve, den 23de Januarii.
Berlingske Tidende, 1793-02-11
De preusiske, Tropper, satte nu over Rhinen ved Wesel, Orsov og Ethenberg, for, som det synes, at understøtte, Grev Clairsalts Armes ved Caln. Franskmændene ere paaderes Side i Bevægelse ved Münemønde og trænge derfra frem til det Julichske. De Franske patrouillere ind til Kompen og Meurs, og det er sandsynligt, at Krigsskuepladsen vi bestandig mere blive forflyttet til Mederhinen.
Berlingske Tidende, 1793-02-11
Af en Skrivelse fra London, den 25de Januarii. Krigen med Frankrig er nu nundgaaelig. Admiralitets ordres til Matrospressen ere allerede undertegnede, og der er befalet, at udruste endnu flere Krigskibe. General Obararelser herfra til Gibraltar, og tager Lord St. Helens som Gesandt til Madrit med sig, eftersom en maaet fordeelagtieHandels- og Forbindelses=Tractat Sal være i Vært imellem Engeland og Spanien. En saadan Traktat skal og allerede vare nær ved at sluttes mellem England og Rusland, hvori Koserinde har indgaaet det søndønske Hoffes Stipulationer. Lord Amberst er bleven udnævnt til Overstcommanderende over de brittiske Landtrørper. Denne Post bliver aldrig besat, uden i Krigstider. Ved disse Tropper staae 6 Generallieutenanter og 12 Generalmajorer. Fra en uirker Haand olde vil, at den udøvende Magt i Paris var tilfinde, at erklære Engeland strax Kiin og derpaa saa hastig, som mueligt, at bryde ind i Holland, Paa vore Verster arbeides stærkt paa flade Fartøier, som sandsynlig ere bestemte til et Jndfald paa de franske Kyster. Saamart Krigen er erklæret, skal, som der siges, en Brigade af Garden, bestaaende af 3 Datailloner, tilligemed adskilige Rytterregimenter og et stærkt Artillerie bliver indske bet til Holland.
Berlingske Tidende, 1793-02-11
Paris, den 25de Januarii. J Forgaars sit Enkedronningen efter hendes igientagne Begiæring en simpel, men fuldstændig, Sørgedragt for sig, selv, hendes Svigerske og Børn. Hendes Ønske, at Kammertiener Clery maatte blive ansat ved hendes Søn, er endnu ikke bleven opfyldt, omendskiønt den sal. Konge selv havde bedet derom i General Santerres Nærværelse. I Garrette Nationale de France. Journal de Paris og flere offentlige Blade læser man følgende Testamente af Høy salige Ludvig Al. - J den hellige Treenigheds, Faderens Sønnens og den hellig Aands Navn, 1 Dag den 25de December, da jeg Ludvig, den 16de af dette Navn, Konge i Frankrig, har i mere end 4 Maaneder været indsluttet tillegemed min Familie i Temøle=Taarnet i Paris, af dem, som vare min Undersaatter, la endog siden den 11te d. M. været. berøvet af Omgang med min Familie, desuden er indvitlet en Proces, hvis Udfald man formedelst de menneskelige Lidenskaben til kan forudsee, og hvortil man ingen af de nærværende Løve finder noget Paaskud eller Middel, og har kun Gud til Vidne om mine Tanker, til hvem jeg allene kan vende mig saa erklærer jeg herved i hans Nærværelse min sidste Villie og mine Tanker. Jeg anbefaler Gud, min Skaber min Stæl, og beder ham at modtage den efter sin Barmhiertighed, ikke at domme den efter dens Fortieneste, men efter vor Herres Jesu Christi, som har opofret sig selv Gud, fin Fader, for og Mennesker, saa værdige vi endog ere, og især jeg er dertil. - Jeg der i Forming mod det bange Møder, den catholske, opstanske og rømme Knke, som har sin Maat i uafbende Efterfølges fra St. Peder, til hvem J. saa Christus havde betroet den. Jagtre og bekiender alt hvad der indeholdes i Troesbekiendelsen og Bads og Kirkene. Bud, Sacramenterne og Hemmelighederne, saaledes som den catholske Kirke lærer dem og bestandig har lært. - Jeg har aldrig villet opkaste mig til Dammer over de forskallige Maader, at forklare Lærdommen paa, som foraarsaae Uenighed i Jesu Christ Kirke, men har bestandig, og skal, dersom Gud forunder mig Livet, deribestand rette mig efter de afgiørende Domme, som de gristige Foresatte i Forening med de hellige catholske Kirke bottendtgiøre, overernestemmende med den Kirketugt, som siden Jet Christe Tild er blevenlagttaget. (Fortsættelsen følger.
Berlingske Tidende, 1793-02-11
Haag, den 29de Januarii. Vi vente her hver Time en Krigerkjæring fra Engelands Side mod grankrig. - Franskmændene rykke alt nærmere og nærmere med Breda og Bergopto; saa vor Reaublistaaer høre Minut i Fare for at blive angreben af de Franske. Deres Aranaards havde allerede i Forgaars nærmet sig de hollandske Grandser. Adskillige hollandske Regimenter, marchere til Grændserne af Drabant; mange af vore Fast ninger ere blevne saae under Vand, og alle Slags Forsvars, anstalter blive følede.
Berlingske Tidende, 1793-02-11
Hannover, den 2den Februarii. Fra London er i forrige Nat kommen den Ordre, at 12000 Mand Jnfanterie og 8000 Mand Cavallerie skulle tilligemed det fornødne Artillerie marchere til Brabant.
Berlingske Tidende, 1793-02-11
Middelfart, den 1ste Februarii. Jkke allene den velhavende, men ogsaa den stræbsomme sattige Jndvaaner her i Middelfart celebrerede med Ball Hr. Majestat vor allernaadigste Konges Geburtsdag i almindelig Glade. Denne sidstes Slade foranstaltede Hr. Kammer dette van Adeler paa Hinsgaul, i et af ham uden Byens vingeste Medhiels indrettet Huus til et Uld Spind og Klæde. Væverie, for J. H. Kachs Fabrique i Friderig. Han gar til de derværende Arbeidere et Maaltid med Musik og Dands. Denne Anstalt, som er en nye Næringsvet for den stræbsomme. Fattige i Middelfart, viser nu god Fremgang, uagtet ondskabsfulde Forkomme og Egensindighed lagde mange Bind. ringer for den saa nyttige og roesværdige Anstalt i Veien men siden Kammerherren allene bestyrer samme, opnaaer den fra Dag til Dagand mere Fuldkommenhed Han opmuntrer de flittigste og beste Arbeidere, saavel med ugentlige Understatninger som ogsaa Qvartals Præmie Uddeelinger. Hels den Mand, som ved patriotisk Jver et lader indskrænke sin Ædelmodighed af Modhandlinger, som understøtter den Arbeidsløse, og lader den Ringe deeltage i sine Glæder.
Berlingske Tidende, 1793-02-11
Kiøbenhavn, den 11te Feb uarii. Hans Majestet haver under 1ste Febr. d. A. allernaadigst udnævnt Oberste Greve af Dandissin til Chef for det Sielland. ske Jnfanterie Regiment; og under 2den ejusdem GeneralLieutenant Baron von Gersdorf til Commandant over Kiøbenhavns Fæstning. End videre haver Hs. Majestæt under 3de ved allernaadigst beskiltet Seneral Lieutenanterne. Steen feld, røn Krog, von Gersdorff og von Blücher tilSmaaler af Jnfanteret.
Berlingske Tidende, 1793-02-11
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belonninger, som det Kongel. Landhuusholdings Selskab den 27de December sidstleden uddeelte. (See Nr. 11.) I Fyens Stift: 116 Skoemageren Ole Olsen Smith i Stubbekiøbing paa Falster, som har tillagt 12 egne og 8 til halvs havende veløverfødte Biestader, blev tilkiendt en Premit af 3 Rdlr. 117. Huusmand Søren Nielsen i Schallebølle Skovhuus, Wissenberg Sogn i Fyen, som i afvigte Aar havde 5 veloverfødte Biestader, blev tilkiendt en Premig af 3 Rdlr. J Aarhuus Stift: 118. Huusmand Anders Madsen i Stamphuset, Essenbech Sogn, Calle Amt, har i Foraaret 1791 havt 25 egne og 11 tilhalvs havende vel overfødte Biestader, hvorfor ham blev tilkiendt en Premie af 20 Rdlr. 119. Selveier Johan Jensen i Sveistrup Bye, Dover Sogn, Schanderborg Amt, har i Foraaret 1791 havt 27 veloverfødte Biestader, hvorfor ham blev tilstaaet, en Premie af 10 Rdlr. J Anledning af de udsatte Premier, for Sagening og Plantning af saadanne Planter, hvoraf Bierne kunne drage Næring, har Selveier Jens Kaas til Nørgaard i Balum Sogn, under Aalborghuus Amt, meldt, at han i Aaret 1790 har faaet 26 Tdr. Ærter, og i 1791. 17 Tdr., samt 12 Tdr. Boghvede, ligesom han og ved Gaarden har avlet 6 Skpr. Sennep. Disse roesværdige Foretagender til Befordring af Dieavlen, har Selskabet ikke kunner undlade, til Exempel for andre, offentligen at bekiendtgiøre, som og derfor at erklære Jens Kaas sit Bifald. 120, for Fiskerie i Jsefiorden, tilkiendtes Fiskeren Jens Bech i Nebredraabye paa Jægerspriis, den anden udsatte Premie af 20 Rdlr., for i Aaret 1791 at have fanget over31000 Stkr. af adskillige Slags Fisk, saasom Flyndre, Sild, Aal, Harusisk m. v., hvilke der i Egnen til billige Priser ere blevne solgte. 121. J Anledning af de i Premie Listen for 1790 udsatte Premier for Tillavning af Ribsviin, har Giestgiver Mathias Lange Thun i Ribe meldt, at han af Saften af 24 Lpd. Ribs, blandet med Vand og Sukker, har tillavet 6 til 7 Ankere af denne Viin, som har fundet god Afsætning blant Indbyggerne der paa Stedet, ligesom han og har gjort Forsøg med at bestillere Aqvavit af Bærmen og Græsset af Ribene, og deraf udbragt 18 Potter god Aararii. Al bage Dele har Selskabet modtaget Prøver, som ere befundne ganske gode. For dette Forttagende blev Hr. Thun tillandt en Premie af den første Salomedaille eller 20 Rdlr. 122. Viinhandler Hans ald i borg har ligeledes afpaserende i Ribs og af den bekomne Saft tillade. tre Antere Viin, dog uden Tilsætning af Bandeler Sutter, Ved at omtappe denne Saft adskillige Gang har den meget forbedre sig og faaet en temmelig viinagtig Lugt og Smaa som Selskabet og af de indsendte Prover har erfaret. For dette Forsøg blev Hr. Halv saaledes tillagt en Premie af den første Sølvmedalle eller 20 Rdlr. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1793-02-11
Ligesom det i forrige Aaringer skeet er, bliver Jnterres, senterne udi Livrente Soeletterne de Aar 1747. & 175.