Berlingske Tidende, 1753-02-02
Den 21 retournerede Kongen af Sverrig fra sin til Finland gjorte Reyse, lykkelig igien til det Kongelige Lystslot Dronningholm. Den 27 blev i Cathedral-Kirken i Paris udi Kongens og det Kongelige Huuses Overværelse, sølenniter siungen Te Deum Laudamus, fordi Migr. Dauphin var lykkelig bleven restitueret af Smaa Kopperne, hvilket skeede siden overalt i heele Frankrige, hvormed fulgte mange andre extraordinaire offentlige Glædes=Beviisninger. Den 28 gav Kongen af Polen, Churfyrste til Saxen, sig paa Reyse fra Dresden til Polen, og derfra videre til Lithauen, forat holde den til Grodno udskrevne Rigs-Dag. Samme Dag blev udi Leyeren ved Colin, kort fra Prag, holdt en Lyst=Bataille. Den 30 gav Jnfantinde-Hertuginden, af Parma sig paa Vey, at giøre en Reyse til Frankrige. Ellers bleve i Begyndelsen og bedre frem i denne Maaned udi Tunis, efter den gamle Beys Befaling, over halvtredie hundrede Personer, der havde været hans Søn behielpelige udi hans Rebellion imod sin Fader, med de grummeste Piinsler henrettede. Udi denne Maaned skienkede Hans Majestet, vores Allernaadigste Monarch, det Asiatiske Compagnie Orlogs-Skibet Sydermanland. Da udi Landsbyerne omkring Petersborg paa nogen Tid adskillige Gange havde været Jld løs, og derudover formodedes, at samme var anlagt, saa tog man all Præcaution, for at forekomme fleere deslige Ødeleggelser. Jmidlertid blev man i bemeldte Petersborg meget incommoderet af Røgen, som Vinden drev derover fra de imellem bemeldte Hovedstad og Moskov beliggende Skove, hvilke der var kommen Jld i, saa derved paa nogle Ugers Tid afbrendte en Skov=Egn paa meer end 200 Werste. Ved samme Tid indløb i meerbemeldte Petersborg den Beretning, at i Siberien havde været nogen Urolighed. J denne Maaned traadde ogsaa Kongen af begge Sicilierne til Tractaten af Arajuez. Hertugen af Modena vilde giøre det samme; men de Vilkaar, som han dertil betingede sig hvilke bestode udi visse Fordringer til det Østerrigske Huus, befandtes ikke ret antagelige. Flandern havde den Ulykke, at ved Ostende blev en Sluse bortskyllet, og der tilligemed en Skandse bortrevet, hvorved Søe=Vandet fik fri Passagtil at gaae ind i Landet, hvilket forsinkede Arbeydet paa Brug ge Canalen, og forvoldte derforuden stor Skade. Ved det Franske Hof bad den Tripolitanske Gesandt, Ali Effendi offentlig hos Kongen om Forladelse for det, at en Tripoli tansk Corsar havde forgrebet sig paa Hans Allerchristeligste Majestets Flag; og i Tripolis selv forstod man sig til den Satisfaction, som derfor blev forlanget, hvorvel Renegaterne sammesteds kom derover et Oprør afsted. Da ved det Spanske Hof den Efterretning indløb, at den Store-Britanniske Regiering agtede at skikke en Escadre til America for at maintenere sit Commercium i de Vestindiske Farvande, saa tog Hans Catholske Majestet den Resolution, ligeledes at skikke en Escadre derhen, til at understøtte de Spanske Vagt=Skibe. Samme Monarch lod af Frygt for den smitsomme Syge, der grasserede paa de Africanske Kyster, ophæve all Communication med Gibraltar. Hans Majestet lod ogsaa forskrive mange Skibs-Tømmermænd fra fremmede Lande, og giøre Anstalter til at oprette en Militair Skole, hvortil blev destineret en Fond af 400000 PiastresChurfyrsterne af Cøln og Pfalz protesterede imod Chursyrsternes Convocation; og de misfornøyede Corsicaner begyndte igjen at udstrøe Manifester imod Genueserne.