JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndkomne den 16de September: "Johanne Elisabeth, J. Fischer fra Kjøbenhavn med Stykgods. Familien" H.N. Pedersen fra London med Ballast. Haabet, N. K. Larsen fra Gothenborg med Trælast. Enigheden" C. P. Hausgaard fra Christiansand med do. Christine" John Krogb fra de med do. Udgaaede den 16de: "Ane Kirstine", M. C. Sørensen, til Svendborg med Pottemagerarbeide. "Speculationen" G. Jversen til Christiansand med Faar og Smør. Haabet: J. C. Kløvborg til London med Havre og Ærter. "Gardiane" S. Amundsen til Grimstad med Ballast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Reisende med Pakkeposten. Afgaaede den 13de September: Til Aalborg: Kjøbmd. Tilsted, Styrmand Jensen. - Ankomne den 14de: Fra Løgstør, Jomfrue Schmidt, Madam Petersen med et Barn. Den 18de: Fra Randers, Madam Sørensen. Fra Skive: Kjøbmand Nielsen, Jomfrue Nielsen. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Fra Nyekjøbing skrives under 16de September: Her i Byen er afholdt en Forsamling af Districtets Vælgere, men da Pluraliteten ønskede, at der skulle indgives en Begjæring til Regjeringen om at meddeeles Udkastet til den Lov, der skal forelægges Rigsforsamlingen, forinden Valg skeer, blev ikke foretaget noget Prøvevalg. Til at forfatte denne Petition valgtes Pastor Bagger, Kammerjunker Holstein og Proprietair Mulvad. Senere har efter Jndbydelse af en Committee af Landmænd været afholdt en Forsamling i Wils Kroe, men da denne formedelst ugunstigt Veir ikke blev talrig, var en anden Forsamling berammet til Afholdelse sammesteds Søndagen den 24de dennes, hvortil de Mænd der formene at ville stille sig som Candidater specielt ere indbudne med Anmodning om der at udtale deres Grundsætninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
(Jndsendt, J Anledning af Nogle Vælgeres Anmodning i Thisted Avis Nr. 111 angaaende at udtale mig om, hvorvidt jeg vedkjender mig de Punkter som ValgreformForeningen i Hippodromet har optaget i sit Program, skylder jeg de ærede Vælgere herved at erklære, at jeg kun slutter mig til dette Program forsaavidt samme stemmer med min udtalte politiske Troesbekjendelse nævnte Avis Nr. 108, og at jeg navnlig maa afvise 9de Punkt, da jeg anseer det for lovstridigt og Rigsforsamlingen vilde udsondre de kongevalgte Medlemmer. Vel under jeg al borgerlig Frihed, men kun aldeles inden for Lovens Grændser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Da der, saavidt mig bekjendt, hidtil ikke er gjort noget Skridt til et Prøvevalg her, og jeg eiheller har fundet mig beføiet til at fremkomme med en bestemt Opfordring herom, griber jeg denne Leilighed, foranlediget af at Hr. K., i et Jnserat i samme Avis Nr. 109. har anseet det for ønskeligt, at jeg udtalte min Mening angaaende Frihed og Lighed i Nærings- og Haandteringernes Gang, til herved at meddele, at jeg ogsaa hylder samme i behørig Udstrækning, dog under de Jndskrænkninger Almeensikkerheden og Kjøbstedforholdene, gjøre nødvendige. Thisted, den 17de September 1848. H. D. Lützhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
(Forlangt Jndrykkelse.) Under det nærværende Tidspunct, bør vistnok alle Klasser af Samfundet saavidt som muligt nærme sig hinanden, det er et Tidspunct, da alle personlige Prærogativer synke i Vægtskaalen, og Frihed og Liighed hæve sig i Veiret, offentlige Forlystelser ere de Steder, hvor alle Classer efter deres Dannelsesgrad bedst kunne deeltage, og meddele hinanden deres Anskuelser, Vel hører man Flere yttre: Vi have Krig; ingen Dands eller Lystighed bør existere, men dette er vistnok en misforstaaet Pietetsfølelse; just paa en Tid, som denne da Nationen i længere Tid har levet i en bestandig Spænding og Tanken har været henvendt paa alvorlige Gjenstande, behøver Sjelen en Adspredelse, en Lettelse - og den kan kun Selskabelighed og Munterhed yde. Snart forestaaer Landet en almindelig Folkefest, vore Damer kunne da vistnok med en god Samvittighed nyde Ballets Glæder, vore Dandsedirecteurer have Anledning til at vise deres Talent, og vor Cidevant-Klubdirection har Leilighed til atter at lægge dens Virksomhed og Loyalitet for Dagen ved at arrangere en Fere og et Bal!!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Avertissements.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Bekjendtgjørelse. Formedelst der ved Canalen er foregaaet saa store Forandringer, er der den 10de dennes bleven anbragt 2de Kaber eller Sømærker paa Landtungen, Sønden for Samme, som begge Overeet vise Jndseilingen ind over Havrevlen, i det nordre Farvand som nu har dannet sig, og som holdes i samme Retning indtil det faste Land. Og for at gjøre bemeldte Kaber kjendelige fra hinanden, er paa den inderste og største fastspigret 2de store sorte fiirkantede Bredter, underneden hinanden, derimod paa den yderste og mindste, er kun et sort Bredt, som er sat paa skraae S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Det bemærkes, at naar Brændingen er saa svær at Lodsbaaden ikke kan komme over samme, da signaliseres Vandstanden, som forhen paa den store Kaabe paa den nordre Side, dog med den Forskjell, at naar de fleste Bredter ere opheiste paa den nordre Ende af Raaen betyder det, at Fartøier som vil søge Canalen, da holder det nordre Farvand ind. Er derimod de fleste Bredter opheiste paa den søndre Ende, da holdes det søndre Farvand ind; er der ligemange Bredter paa hver Ende af Raaen, da holdes uden Forskjel ind hvilket Farvand man lyster. Naar man kommer fra Søen og holder det søndre Farvand ind efter de gamle Kaber, da holdes de overeet indtil dem paa den søndre Side nærme sig i Linie, og da for at gaae klar af en Grund som ligger norden for Farvandet, holder man dem overeet indtil man nærmer sig det søndre Land, og derfra og ind efter som forhen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Agger Canal, den 14de September 1848. Chr. Abildhauge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Auction. Torsdagen den 21de September og følgende Dag, hver Dags Formiddag Kl. 10, bliver, efter Skifterettens Begiæring, i Kjøbmand Jacobsens Gaard i Store-Gade ved offentlig Auction bortsolgt en stor Deel Kjøbmand- og Jsenkram=Vare, bestaaende af Kaffe, Thee, Riis, Cancel, Jndigo, Soda, Jern, Staal, Søm, Knive, Saxe, File, Huggejern, Høvleblade, Knapper, endeel Vine og Spirituosa, lakeerte Bakker, Lysestager, Meubler og Kjøkkentøi, Porcellain og Glas, en god Boutik-Jndretning, m.m. m. alt tilhørende Kjøbmand Carl Madsens Opbudsboe her i Byen. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Thisted den 14de August 1848. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Efter Begiæring af Capitain J. W. Jllum og Commissionair Consul Bendirsen i Thisted bliver Fredagen den 22de dennes om Formiddagen Kl. 9 afholdt Auction paa Hvidberg vesten Aae Strand i Hassing Herred over det ilandbjergede Jnventarium, af den sammesteds indstrandede Slup Henriette, bestaaende af en stor Deel Tougværk, hvoriblandt 4 Kabbeltrodser, Vandt og Stag, 14 tildeels nye Seil, 1 Storanker, 3 mindre dito, 3 Ankerkjættinger, 1 afbrækket Mast, flere Bomme, 2 Skjødekjættinger, 1 Jernkabys, 1 Skibsbaad, m. m. samt Skibsskroget, saaledes som dette findes staaende paa Stranden, hvilket herved bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Oxenbøll, den 12te September 1848.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
J Herredsfogdens Fraværelse, Tüchsen. const.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Den, der ønsker en frisk og sand Amme til anstundende 1ste November, behager at henvende sig til Christen Tambours Kone i Thisted, der opgiver Vedkommende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Rettelse. J forrige Nr. 2den Spalte fra oven staaer: "Prindsesserne."læs: "Prindsessen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-19
Næste Avis udkommer først paa Fredag,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
Nr. 115. Thisted, Aar 1843. Kongelig allernaadigst privilegerede og Avertissementstidende, Amtsavis. eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Fredagen den 22de September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
Udlandet. Hvad der for Øieblikket opvækker meest Opmærksomhed i den diplomatiske Verden ere Tysklands Jndvaanere: Man havde af dem ventet sig Sindighed og Klogskab, men man erfarer nu, at Friheden er bleven til et skadeligt Legetøi i et Barns Hænder. J Preusen er det især, at Folkestemningen har været anarkisk og revolutionair, for at begunstige dets Planer havde det demoeratisksindede Partie benyttet sig af de lavere Arbeidsclasser og Pøbelen, og nu er denne saaledes voxen Regjeringen over Hovedet, at ved enhver nyttig Foranstaltning, der ikke vinder de lavere Klassers bifald, gjør man Oprør og tvinger Regjeringen til at træffe andre Foranstaltninger. Saaledes ville man for ny lig tvinge det Auerswaldske Ministerium til at afskedige de Officerer i Armeen, der nærede reactionaire Anskuelser, men Ministeriet satte sig derimod, man gjorde Spetakler i Berlin og Ministeriet maatte tage sin Afskeed. Berlins Borgere ere for lang Tid siden kjede af disse Spetakler, alle Forretninge, standse, Creditten taber sig, og Borgervæbningen har ikke andet at bestille, end bestandeg at være under Vaaben og holde Rolighed vedlige, istedet for at passe deres Arbeide og Forretninger. Det Auerwaldske Ministerium var almindelig agtet af enhver retsindig og veltænkende Mand, men det er især Demok at Foreningen, der har foranlediget Bevægelsen, og for at faae de Militaire paa sin Side havde den udstædt et Opraab til Armeen, hvori den lover en kortere Tjenestetid, høiere Sold, Ophævelse af Militairretterne o. s. v. Ligesaa galt som i Berlin er det ogsaa i Wien, hvad Regjeringen bygger op den eene Dag, rive Anarchisterne ned den Anden. Hvad Nationalforsamlingen i Frankfurt angaaer, da bestaaer en Deel af Medlemmerne af ubesindige, revolutionairsindede og opbrusende Hoveder, som ingen diplomatisk Takt besidder, og paa hvis Ord og Dekreter man ikke altid kan stole, det seer man af de Ophævelser Centralforsamlingen gjør i Anledning af Vaabenstilstandens Afslutning med Danmark, uagtet den dog havde befuldmægtiget den preusiske Regjering til at underhandle med Danmark og afslutte Vaabenstilstanden, uden at forbeholde sig nogen Ratification. Overalt i Tyskland haver Partieaanden, sig, og truer med at sønderbryde alle selskabelige Baand. J Nationalforsamlingen i Wien er Kampen mellem Slaver, Østerrigere og Magyaret aller rede begyndt og ved den vanskelige Stilling, hvori Østerrig befinder sig, kunne et Angreb af Frankrig, blive uhældbringende, og dog hørte man i Forsamlingen hæftige og plumpe Udfald paa Frankerig, og som da blev beklappet af Kammerets Majoritet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
De 2 brunsvigske Jnfanterie Bataillioner var den 10de September igjen komne tilbage fra SlesvigHolsteen til Brunsvig, og bleve der bekrandsede af Borgere og Piger, samt førte i Triumph til deres festlig prydede Kaserne, og der beværtede paa det overflødigste og det uagtet man ikke kjender den mind: ste Bravour af Brunsvigerne under Krigen i Hertugdømmerne. J Køln er det igjen den 11te September kommen til alvorlige Optøier mellem Borgerne og Soldaterne, hvorved disse Sidste gjorde Brug af det blanke Vaaben; og i Hildburghausen, har man slaaet Vindnerne ind hos det gamle Ministerium, og Hertugens Adjutant er nu beordret til at danne et Nyt og kort lagt overalt synes man at tænke paa Alt – uden paa Rolighed og Orden!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
– Et Brusseler Blad paastaaer, at Østerrig har antaget den engelskefranske Mægling under den Betingelse, at der i Wien aabnes en Kongress i hvi ken Frankrig, Engeland, Preusen og Tyskland deeltage, da Østerrig paastaaer, at Frankrig og Engeland ikke allene kunne opløse, eller annullere Wie: ner Tractaten af 1815. J Brussel var den 10de September blevet udstædt er Opfordring til en Freds congres: Til Fredens Venner i alle det enropæiske Fastlands Stater, til den Ende ville den 19de f. M. indtræffe en Deputation af 200 Personer fra Engeland og Amerika, i Brussel, for i Forening med Fredens Venner paa Fastlandet, at beraadslaae om de bedste Midler til dens Opretholdelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
Breve fra Marseille forsikkre med Bestemthed, at Hertuginden af Berry befinder sig skjult paa et Slot i Omegnen af Marseille, for ved første Leilighed at være paa Færde og virke for sin kjære Søn."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
Den financielle Crisis i Frankrig er ellers vanskeligere, end den franske Regjering synes at troe, den fører ligefrem til en Statsbanqueret, og vil uundgaaelig styrte Frankerig, i Ulykke. - hvis det ikke faaer en Restauration," saaledes tale Legitimisterne Endnu er intet Dicisiot forefaldet med Hensyn til Forhandlingerne om Vaabenstilstanden i Frankfurt, endskjøndt man har Efterretninger derfra, der naae til den 14de dennes. De forenede Committeen havde afgivet en Majoritets og en Minoritets Betænkning, den Første gaaer ud paa ikke at antage Vaabenstilstanden og at opfordre Ministeriet til at gribe de til Krigens Fortsættelse nødvendige Forholdsregler, hvis Danmark ikke er bereed til strax at aabne Fredsunderhandlinger med Centralmagten. Minoritetsbetænkningen gaaer ud paa at antage Vaabenstilstanden, der var imidlertid Udsigt til at Minoritets Andragendet, vil blive antaget. Hamb. Correspondent bringer den ikke uvigtige Nyhed fra London, at Lord Palmerston har besluttet, at i Tilfælde, at ikke Vaabenstilstanden bliver antaget vil han kalde Lord Cowley den engelske Gesandt fra Frankfurt, og afbryde al Forbindelse med Centralforsamlingen. Forøvrigt bringer Posten i Gaareftermiddags kun Efterretninger om Uroligheder og Opløb i Wien, Berlin, Chemnitz, Potsdam, Posen og i Frankfurt an der Oder. J Potsdam var det Soldaterne, der gjorde Opstand, fordi man ikke havde villet tillade, at man uneertegnede en Takkeadresse til den bekiendte Stein, der havde styrtet Ministeriet; og Kongen maatte forlade Potsdam og begive sig til Spandau. J Wien har man slaaet Vinduerne ind i det indenlandske Ministeriums Pallads, trængt ind i Gemakkerne, og ødelagt Møbler og Papirer, fordi at Ministeriet ikke vilde garantere en privat Actieudstæders Papirer, kort sagt det tyske Folks Forhold paa flere Steder er af en saadan Natur, at det forskjertser Udlandets og alle Retsindiges Agtelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
Jndenlandsk. - Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kgl. Høihed Arveprindsen har forladt Sønderborg i Fredags Morges (15de Sep.) Kl. 8 1/2 og ankom samme Eftermiddag Kl. 4 paa Dampskibet Ægir" til Fredericia. Hs. Majestæt modtoges ved Skibsbroen af en stor Mængde Mennesker, der hilsede Ham med gjentagne Hurraraab. (Berl. Tid.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
J Mandags agtede H. M. Kongen at holde Revue i Weile over Nordarmeen, og Dagen derpaa at begive sig til Helgenes, for at inspicere Forskandsningerne der. En Circulairskrivelse er udstædt fra vores Udenrigsminister til de danske Gesandtere i Udlandet, hvori der erklæres, at Danmark ingen Modificationer vil indrømme i den med Preusen afsluttede Vaabenstilstands Convention. Vaabenstilstanden ansees, som en Forsyningsact med Hertugdømmerne, hvis Hensigt er at udlevne de Differencer, som er opstaaet mellem disse Landes og den derværende Befolkning o. s. v. Da de Mænd, der skulle danne den midlertidige Administration i Hertugdømmerne med Undtagelse af Grev Moltke have undslaaet sig for at modtage dette Valg, saa udnævnes i deres Sted Conferentsraad Amtmand Johansen, og Biskoppen over Als og Ærø Hansen for Slesvigs Vedkommende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
"Augsb. Allg. Zeit." har den Fortjeneste, at den ofte uforvarende plumper ud med Planer og Anskuelser, som man ellers helst holder hemmelig. Den anstiller i et af sine sidste Nr. nogle interessante Betragtninger og de to Millioner, som Tydskerne, efter hvad den fortæller, skulle betale Sverrig, som Erstatning for de Omkostninger, som dets Rustninger have medført. Sverrig faaer altsaa 2 Millioner, men hvad om vi nu havde budt dette ærbare Land 44 Millioner, siger Augsburgeren, havde det saa ikke staaet paa vor Side, i Stedet for det nu staaer paa Danmark, Og burde vi ikke i Stedet for at indlade os i Strid med Holland om Limburg hellere have tilbudt det en Present af 8 Millioner for at faae dets Flaades Hielp i den danske Krig, - Vi begribe ikke hvorfor den vakkre Mand ikke har fortsat disse interessante Betragtninger omtrent saaledes: Hvorfor have vi ikke kjøbt Frankerig for 16, Rusland, for 24 og England for 32 Millioner? Hvor let kunde man da have gjort Ende paa denne danske Krig. (Kobpst.)– J et Brev fra Hamborg af 10de Sept. hedder det: J Altona har den 8de ds. været Spektakker; 6 Preussere skulle have revet Ørnen af deres Pikkelhuer og traadt den under Fødder; de bleve arresterede, men befriede af Folkel. De slesvig-holsteenske Blade vedblive at føre et rasende Sprog, og den provisoriske Regjering, udsteder endnu raskvæk Forordninger. Kölner Zeitung, der har været slesvig-holsteensk nok før, kalder Krigen med Danmark nu ligefrem uretfærdig. Her fortælles, at Vaabenstilstanden skal indeholde endeel Artikler, som for det Første ikke blive bekjendt, for ikke paa eengang, at støde den lydske Ære" altfor meget for Hovedet. En dansk Sølieutenant Krieger skal være kommen hertil, for at afhente Vagtskibet Elben, der, som bekjendt, kort efter Oprørets Udbrud blev gjort til det første tydske Orlogsskib og nu saalænge har ligget pyntet og pudset til Fryd for hvert tydsk Øie. Probenreuterne herfragereallerede i stor Mængde paa Farten igjen, og nu maa det vise sig, om det var alvorlig meent med mine Landsmænds patriotiske Uafhængighedserklæring af Hamborg, eller om Hamborgerne atter skulle give os glatte Ord og hente vore Penge."- Hamborger=Bladet Freischulz klager i bittre Udtryk over, at paa Hamborgs Børs jævnlig høres følgende Tirade: "Gud skee Lov at Blokaden er opbørt; man siger, at betingelserne skalle være æreløse for Tydskland, men Hvad kommer det os ved; Hamborg bliver dog hvad den er Naar Slesvig=Holstenerne ville modsætte sig Preussens Villie, vil man nok bringe de Godtfolk til Raison. Nationalære? Kan man lade afskrive Bankafregninger med Nationalæren?" "Slige Ord passer ikke!" siger bemeldte Blad i Vrede: "Der gives noget Høiere end Bance, og Courant. Manufacturvare, Courssedler, Auctioner og Vareforsendelser. Disse Folk have intet Begreb om, at en tydsk Folkestamme nu seer sig bedraget i sine dyrebareste Forhaabninger, ved at Tydskland utvivlsomt maa tilstaae, at den har begaaet en Daarskab ved at begynde en Krig, som den kun ved en Marine kunde føre seierrig tilende, og at derfor ydermere formedelst Stormagternes Noter maae kryb ydmygt til Korset.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
- Den af Kielerforsamlingen antagne schleswig holsteinske Statsgrundlov har erholdt den provisoriske Regjerings Sanction, dog med nogle Modificationer, i hvilke Forsamlingen har fundet sig. Eetkammersystemmet er fastsat, men Valgloven er eiendommelig af 100 Deputerede skulle 50 uden Jndskrænkning vælges af hele Folket, og af Resten 20 af de mindre Landeiendomsbesiddere, 10 af Godseierne og 20 af Kjøbstæderne; suspensivt Beto skal indtræde for det Tilfælde, naar "Hertugen" tillige er Overhoved i en anden Stat; Hertugen" kan frit indsætte og afsætte Statholderen, som dog skal være en tydsk Prinds eller schleswig-holsteinsk Statsborger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
Fra det Nordslesvigske skrives under 10de DeVel har Slesvig lidt meget, men da den største Deel af den fjendtlige Armee indsaae, at det var en uretfærdig Sag de stred for, vare de ikke nær saa slette fjendtligsindede, som de kunde have været; der hvor de slesvig holsteenske Tropper og Friskarerne vare indqvarterede, var man værst faren. Mecklenborg-Strelitzerne vare de netteste Folk; de beklagede mod deres Villie at maatte komme til os som Fjender. Vor Konge stod høit hos dem. De Byer, der i Nordslesvig have lidt meest, ere de, hvor Forpostbrigaden stod saalænge ligesom der, hvor Armeen omkring Christiansfeld laae i Masse, og hvor Hovedqvarteret var. Køerne behøvede man paa flere Steder blot at flytte og vande; at malke dem paalog Tydskerne sig, ligesom de opgravede og fortærede de Kartofler, der durde noget. For Fedevarer bleve ethvert Huus heelt udtømt, og af Jldebrændsel er der Jngen, der har noget til Vinterbrug, Efter Forlydende ankom i Fredags Ordre til det svenske Hovedqvarteer, at Vestgothas og Elfsborgs Jnfanteri-Regimenter foreløbig forblive i Fyen, hvorimod Skaraborgs og Vestgotbadals Regimenter i disse Dage skulle indskibes i Nyborg. Hs. Exc. Grev Løvenhjelm skulde afgaae i Søndags med Dampskibet "Skirner". De tilbageblivende Tropper stilles under Generalmajor Dalstroms Commando og Hovedqvarteret forlægges til Broholm. - Det i Søndags afgaaede svenske Husarregiment skal i Sjælland, have faaet Contraordre og cantonnerer efter Forlydende ved Korsør. - Om det i Svendborg værende GøthaArtilleries Afreise vides intet Bestemt - De optagne Skibe afgaae nu efterhaanden fra Kjøbenhavn. Mange mene, at det et uklogt, men vi maae dog holde for, at det er rigtigt fra Danmarks Side punktlig at opfylde sine Forpligtelser; ikke at give Fjenden, som i de hamborgske Blade ligefrem fortæller, at han kun lurer paa en lille Forseelse fra dansk Side, Leilighed til at hænge sin Hat paa Noget. Have vi saa punktlig opfyldt vore Forpligtelser, kunne vi med Strænghed fordre det Samme af Contraparten, og Europas Stormagter ville give (L. F. Av.) os Medhold.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
Qvarantaine-Departements Secretariatet har under 17de September udstedt følgende Bekjendtgjørelse. Med Hensyn til at bestemt Underretning nu haves om Choleras Udbred i Hamborg, har Handelsministeriet fundet sig foranlediget til at erklære saavel denne Stad, som Altona og øvrige Elbhavne, Curhaven incl., samt efter Omstændigheder tillige Kiel og Lübeck ved Travemunde for smittede, saa at nu, foruden Elbhavnene, alle russiske og tydske Havne mellem Abo- og Kiel blive at behandle som smittede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
Told- og Consumtions-Jntrader. Jndtægten i første 6 Maaneder af indeværende Aar var, Kjøbenhavn 1,124,008 Rbd., Sjælland og Møen 310,207 Rbd., Bornholm 6,996 Rbd., Fyen 206,256 Rbd. Jylland 496, 127 Rbd., Lolland og Falster 68,503 Rbd.; ialt 2,212,100 Rbd. Jndtægterne i de tilsva runde 6 Maaneder forrige Aar udgjorde 2,284,129 Rbd. Den formindskede Jndtægt udgjorde altsaa kun 72,000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
J Salling skal, ifølge et Jnserat i Vib. Av.",
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
Stiftamtmand Kammerherre Bretton, efter Opfordring fra den forrige Stænderdeputerede Hr. Lydersen, have stillet sig til Valg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-09-22
Ved Tallotteriets 1431te Trækning i Wandsbe udkom følgende Nummere: Thisted.