JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Avertissements-Tidende. Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 14. Juli. No 84.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Oppositionen i det tydske Parlament har viist en alvorlig Modstand mod Udnævnelsen af Erkehertug Johan af Østerrig til Rigsforstander. Den saakaldte Central=Komittee for den demokratiske Forening, dHr. Ronge, Metternich og Bayrhoffer have i en trykt Plakat paa Gadehjørnerne formeligen opfordret til Oprør mod Nationalforsamlingen. J bemældte Opfordring hedder det blandt andet: Hvad vi have forudseet, er skeet. J sine Gaarsmøder har Nationalforsamlingen, der for største Deelen ikke en fremgaaet af direkte Folkevalg, ved sine Beslutninger om Jndførelse af en provisorisk Centralmagt for Tydskland, tilbagekastet det tydske Folk og sig selv Umyndighedstilstand. Dens Majoritet har ligeoverfor den afgjorte Venstre, der i Antal ikke udgjør Fjerdedelen, forkastet: Andragendet: "Centralmagten har at forkynde og fuldbyrde Nationalforsamlingens Beslutninger. Den har derved lige strax gjort sine Beslutninger til en Rullitet og skabt en ligeover staaende Diktatur. Hvad skal der herved blive af Tydsklands Eenhed og Frihed, Eller vil man i ethvert Tilfælde, hvor Rigsforstanderen vægrer sig ved at fuldbyrde Nationalforsamlingens Beslutninger, appellere til Folkets revolutionære Afgjørelse? – Det er Pligt for alle, hvem Fædrelandets Ære, Frihed og Vel ligger paa Hjerte, bestemt at erklære sig imod en Nationalforsamling, som allerede i 7 Uger har opholdt Folket oftere fornegtet det og nu ved ovennævnte Beslutninger saaret det i dets Jnderste. - Hertil fordres, at der overalt i det hele tydske Fædreland holdes Forenings- og større Folkeforsamlinger, hvori Sagernes Beskaffenhed nøiagtigt fremsættes for det tydske Folk og følgende Punkter besluttes: a) Overalt maae almindelige Petitioner sendes Nationalforsamlingen, i hvilke man frakiender den, som mest fremgaaet af indirekte Folkevalg, fremdeles Anerkjendelse, og især forkaster Majoriteten som folkefjendtlig Magt, opfordrer Minoriteten af den Venstre til at udtræde, og danne en ny Kjerne, hvortil Deputerede maae slutte sig ved nye direkte Valg. b) Af hvert særskilt Valg distrikt maae Majoritetens Mandater tages tilbage, og de enkelte Deputerede af den Venstre opfordres, til at udtræde af denne Forsamling og til at slutte sig til de øvrige, ligeledes fra den Venstre udtrædende Mænd, og til i Forening at danne en Kjerne af en ny Forsamling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Frankrig. J den sidste Kamp i Paris deeltoge ogsaa Fruentimmer. En Barrikade i Gaden Clery blev stormet af Nationalgarden. En Mand stod med en rød Fane oppe paa befæstningen, de andre støde bag Barrikaden. Nationalgarden stod igjen og Fane bæreren faldt, da steg en høi ung og smuk Pige med blottet Hoved og Arme, efter Udseende en Boutiksjomfru, op paa Barrikaden og greb Fanen, idet hun med Ord og Miner opfordrede Nationalgardisterne. Disse toge en Tidlang i Betænkning at skyde paa hende, men da der bestandig blev skudt fra Barrikaden, saae de sig omsider nødte til at svare. Den unge Pige faldt, en anden Kvinde svang sig hurtig op paa hendes Plads, greb Fanen og kastede Stene ned paa Angriberne; nu blev Kampen almindelig og alle de, der forsvarede Barrikaden, dræbte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Jtalien. Allg. Zeit." giver følgende Udsigt over de enkelte italienske Staters Stilling for Øieblikket. J Palermo beskjæftiger man sig kun med det nær forestaaende Valg af en Konge til Siciliens Trone, til hvilken Carl Alberts anden Søn, Storhertugen af Toscana og to Napoleonider, navnlig Ludvig Bonaparte, ere foreslaaede. J Neapel var Roligheden indtil den 18. Juni ikke forstyrret, i Provindserne udbreder Opstanden sig mere og mere. J Rom vedvarende Krigsrustninger og Pavens og en stor Deel af Geistlighedens gamle skjæve Stilling til det verdslige Regimente. J Bologna mat Høitideligholdelse af Pavens Kronningsfest, svag Jubel, slet Belysning. J Genua Bestyrtelse og Skræk over de østerrigske Vaabens Fremgang i det Venetianske; Skrig og Forræderi, Raseri mod Durando, Forbandelser over PavenGadetumulter, selv Trudsler og Plyndring, naar Krigen ikke førtes af al Kraft og Adelen og Geistligheden ikke betalte Omkostningerne. J Turin et nyt Opbud af 24,000 Mand. J Verona indtil den 23. Juni intet Nyt, men Ærgrelse og dyb Harme over den af Wiener Zeit. meddeelte til Radetzky udstedte befaling og Vaabenstilstand; om den er indtraadt i det Venetianske, er tvivlsomt, Rusland. J St. Petersborg har Choleraen antaget en mindre ondartet Karakteer. Jndtil 1. Julii havde 3500 Mennesker været angrebne, hvoraf Halvdelen endnu vare under Lægebehandling. J den russiske Kaukasusarmee vil man have opdaget, at den mineralske Naphtha er et meget virksomt Middel imod Cholera.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Tyrkiet. J Konstantinopel har en Jldebrand lagt flere end 1000 Huse i Aske i Forstaden Pera.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Jndenlandske Efterretninger. Minister Lehmann er i Mandags ankommen tilbage fra Paris. (Fædrl.)J "Moniteur, findes, som B. T. melder, Beretning om en Audients, som den danske Gesandt, Grev Moltke, havde havt hos Lamartine kort for det sidste Oprør. J Gesandtens Tiltale til den daværende udøvende Komitee hedder det, at "Danmark nærer de varmeste Ønsker for Frankrigs Lykke og Velstand, og for at det lykkeligt og stærkt maa gaae ud af den Krist, som det har at gjennemgaae. Dernæst tilføjes: Gjennemtrængt af disse Følelser gjør Hans danske Maj. Regning paa et lignende og tilsvarende Sindelag fra den franske Regerings Side, saavelsom paa dens Sympathier for den danske Nation, dens gamle og troe Ven og Bundsforvandte. Lamartine svarede: "Hr. Minister! Den Form, som Folkene give deres Regeringer, forandrer intet i deres vedvarende Venskabsforhold med andre Nationer. Republiken vil nære de samme Følelser for Danmark, som vort forrige Diplomati. Det have vi allerede beviist Hs. Majest. Kongen af Danmark ved at give vore Agenter ved de nordiske Hoffer befaling til at opretholde Kongen af Danmarks lovlige Ret i de Spørgsmaal, som nylig have reist sig imellem Ham- og Hans Naboer. Vi bede Dem, Hr. Minister, i vort Navn at udtrykke for Ham disse Følelser, og vi ansee det som et Pant paa Hans Følelser, at Han som sin Repræsentant ved den franske Republik har bibeholdt en Minister, der har vidst at erhverve sig saa mange personlige Krav paa vort Fædrelands Agtelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
For at erfare det danske Folks bestemt udtalte Villie om vi skulle fortsætte Krigen indtil hæderlige Fredsbetingelser kunne opnaaes, eller lade os paanøde Fredsbetingelser, som vi afskye, vil det blive den første Nødvendighed for Regeringen, ufortøvet at sammenkalde Rigsdagen, men en Rigsdag uden kongl. Deputerede, en Rigsdag valgt efter en provisorisk Valglov, der gjør enhver retskaffen myndig Mand til Vælger. Trænger man til Folkets Tillid, saa vise man det Tillid igjen, er det bebreidet vor Tid, at den er for gammel for Friheden, saa bøde man paa denne Mangel ved at gjøre den yngre Alder deelagtig i de politiske Rettigheder, saameget mere, da det fornemmelig er denne, der udgyder og skal udgyde sit Blod i Kampen for Kongens, Fædrelandets og Folkets Sag. Men vilde Rigsdagens ufortøvede Sammenkaldelse være en Nødvendighed for at erfare Folkets Villie angaaende Krigens Fortsættelse og Freds forslags Antagelighed, saa er den det ligesaa meget for vor indre Udvikling, i hvilken vi, der ved Thronskiftet ilede forud for flere Nationer, i den senere Tid ikke have holdt Skridt med Tiden. Det forekommer os endelig, at Regeringen selv under disse vanskelige Tidsomstændigheder maa ønske saa snart som muligt at befries for en Deel af sit tunge Ansvar, ved at henvende sig til Folkets virkelige Repræsentanter. (Hemp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Som vi erfare skal der være givet befaling til at indkalde endnu et Aars Frilodsmænd. (Flp.) Ligesom der overalt i Danmark, fra Norge og Sverrig ere strømmede store Summer ind til Krigens Førelse ved frivillige Bidrag, saaledes have ogsaa Færingerne viist, at de føle varmt for Danmarks retfærdige Sag. Da Færingernes Bidrag i Størrelse ikke kunne komme i Betragtning ved Siden af dem, som i de danske Provindser og i Naborigerne ere indkomne, maae de bedømmes efter de Opoffrelser og det Sindelag, hvormed de ere givne; og da bliver 4000 Rbd. en ikke ubetydelig Sum af de fattige Øer. Jndsamlingen begyndte i Thorshavn, hvor der i to Dage blev tegnet et Beløb af 1370 Rbd.; Alle, som paa nogen Maade vare istand dertil, deeltoge i Subskriptionen; mange af Tjenestefolkene gave deres Fjerdingaars= eller Halvaarsløn tilbedste. Strax efter begyndte man ogsaa paa Landet at skyde sammen: med den største Beredvillighed blev man imødekommen næsten overalt, ikke alene Bønderne gave efter Evne, men Huusmødre, Børn, Tjenestetyende ydede af godt Hjerte, hvad de havde. Paa Sand, som kun har 600 Jndvaanere, samledes over 600 Rbd.; for at komme til et saadant Resultat, have saagodtsom alle givet noget, da der ingen rige Bønder ere, saaledes kom en fattig Mand og leverede Sysselmanden en Krone (1 Rbd. 12 s.) med de Ord: "her er den eneste Krone, jeg eier; jeg giver den med Glæde, thi naar Kongen har ingen mere, bryder jeg mig heller ikke om at eje nogen. (Fdl.) Officererne af de vestindiske Tropper have stillet en dem tilkommende Kapital paa 7 a 8000 Rbd. til Krigsministerens Disposition. (Aalb. Av.) Komitteen til Modtagelse af frivillige Bidrag til Statsfornødenhederne har indtil 23. Juni modtaget ialt 278,224 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
En nær Slægtning af Kand. juris Knudsen, der faldt i Slaget ved Slesvig, oplyser, at han ikke var en født Thrønder, men at han er født i Kbhavn d. 11. April 1814, er en Søn af forlængst afdøde Skibskapit. Knudsen, og Sønnesøn af Patrioten kgl. Skuespiller Knudsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Da Dampskibet Victoria i forrige Tirsdags under en stiv Kuling af N. med høi Sopasserede Æro observeredes c. i 1/4 Miil i Læ af Skibet et kuulseilet Fartøi, paa hvis Mast et Menneske klamrede sig fast. Skibet blev dreiet ned til Vraget ved et meget farligt Rev, og det lykkedes Skibets uforfærdede Styrmand tilligemed 2 Matroser med Livsfare, i en af Dampskibets Baade, at redde den Forulykkede. Det forulykkede Skib var Færgejagten fra Ærø, der skulde gaae til Als med Toldinspektørenfra Flensborg og hans Sekretær. J en orkanagtig Byge var Jagten kantret saa pludseligt, at Passagererne, der vare i Kahytten, ikke kunde komme op, men druknede. Toldinspektøren fra Flensborg kan rimeligvis ingen anden være end vor dansksindede Steenstrup, der som Flygtning fra Flensborg havde opholdt sig paa Ærø. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Som et Beviis paa, hvor meget den tydske Skibsfart, og følgelig Tydsklands Handel, føler Trykket af Krigen med Danmark, fortjener det at anføres, at, ifølge en Angivelse i "Morning Chronicler af 28. Juni, laae i to engelske Havne alene, næmlig Cowes og Dover, 74 Skibe, der alle vare bestemte til tydske Havne. Af disse vare de, som havde søgt Dover Havn - omtrent 20 i Tallet –, alle af stor Drægtighed og indehavde kostbare Ladninger. Det lader sig saaledes let forklare hvad tidligere ogsaa i danske Blade er berettet, at man maae tye til Overskibninger i engelske Skibe for at faae Ladningerne hjemførte til deres Bestemmelsesteder, en Fremgangsmaade, den engelske Regering naturligvis hverken har kunnet eller villet modsætte sig. (Fdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Prindsen af Noer har til den ulovlige Stænderforsamling i Rendsborg afgivet en Rapport om Angrebet paa Haderslev, hvori det hedder: "Natten imellem den 29. og 30. Juni hengik roligt indtil Kl. 3, da jeg erholdt Melding om, at Fjenden for et Kvarteer siden havde rømmet Haderslev, hvilket han kun havde kunnet iværksætte derved, at han havde trukket Strømper paa Hestenes Fødder (!) og omvundet Kanonvognenes Hjul med Straa. Naar der er noget sandt i den Beretning, at der ved Haderslev er gjorte 30 danske Fanger, maa det være værgeløse Borgere, som man har bemægtiget sig efter at vore Tropper havde forladt Byen. (Hp. Av.) Af nogle blandede Efterretninger fra Flensborg, som Vib. Av. forleden meddeelte, optage vi følgende: Den prov. Regerings Plan at udskrive alt vaaben dygtigt Mandskab fra 19 til 25 Aar fremkaldte heret alvorligt Røre endog hos de Tydsksindede og foranledigede Afsendelsen af en almindelig Protest til Rendsborg. Flere unge Mennesker flygtede hurtigst muligt fra Flensborg til Hamborg, for at unddrage sig Udskrivningen, men disses Forældre blev det kort efter betydet, at saafremt de ikke øjeblikkelig droge Omsorg for deres Sønners Tilstedebringelse vilde deres Eiendele konfiskeres og tilfalde den prov. Regering. At en slig Trusel, selv om den ikke gjennemføres, endmere opvækker Opinionen imod det forhadte Regimente, er let begribeligt, og virker meget heldigt for den danske Sag. Yttringsfriheden er her aldeles ophævet, enhver nok saa ubetydelig Udtalelse bringer strax Vedkommende for Politimester Krohns Skranker, og denne Person er en ypperlig Arbeider i tydsk Tjeneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Om Forvalter Lauriz Lassen fra Boller, der som Frivillig først gjorde Tjeneste ved 5. Battaillon, og som saadan deeltog i Træfningerne ved Ban og Flensborg, og senere blev ansat ved 11. Bataillons 1. Komp., fra hvem man intet har hørt efter Slaget ved Slesvig, hedder det nu i en Skrivelse til Hjørr. Avis, Frivillig Sergeant Sørensen fra Randers var en af de sidste, som passerede den fatale Mose ved Slesvig, og saae, da han næsten var kommen over, Lassen uden Chalot og med et noget forstyrret Ansigt, og da S. spurgte ham, om han ikke vilde med, havde han svaret: "Nei, saalænge der er Een tilbage som jeg kan hjælpe over, gaaer jeg ikke herfra." S. gik ham da forbi, og skyndte sig at komme ud af Mosen, hvor Kuglerne regnede ned. Siden har ingen ved Bataillonen seet eller hørt noget om Lassen. Sandsynligvis er han falden i sin heeltemodige Opoffrelse, thi han har hjulpet flere, som fad fast, op af Mosen, eller ogsaa er han af de Tydske som saaret bragt paa et Hospital. En ædlere Daad kan vel neppe paavises, og da Meddelelsen er fra hans Kommander, Oberstin. Staggemeier, saa er den aldeles sandfærdig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Ribe. J Fyens Av., yttres, at ingen fjendtlig Patrouille har endnu viist sig paa denne Side af Kongeaaen eller i de til Nørre-Jylland hørende Sogne Syd for Aaen. Vi maa hertil bemærke, at siden Wrangel fik Ordre til at trække sig ud af Jylland har der i flere Sogne syd for Kongeaaen under Ribe Amt været indkvarteret fjendtlige Tropper i længere Tid, at fjendtlige Patrouiller efter vort Tilbagetog fra Haderslev have været i Skodborghuus (nord for Kongeaaen, hvor de meget omhyggeligt spurgte om Grændsen, uagtet de vare passerede Broen over Kongeaaen, og at disse Patrouiller endnu hver Dag i forskjellige Sogne heromkring betræde riberhusisk og som saadan nørrejydsk Grund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Onsdagen d. 19. Juli Form. Kl. 9 ordineres, om Gud vil, i Domkirken: Kandidat H.P. Brøchner, som Sognepræst for Vandborg og Ferring Menigheder, og Kandidat C. L. Bagger, som Sognepræst for Lomborg og Romb Menigheder. Førstnævnte prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
4de Søndag efter Trinitatis, den 16. Juli, prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Stiftsprovst Dangaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Bekiendtgjørelser. En konfirmeret Dreng af honnette Forældre, helst fra Landet, kan til førstk. Michaelis faae Kondition som Marqueur. Adressekontoiret anviser. En konfirmeret og skikkelig Dreng kan strax eller til Mikkelsdag blive antaget i Farverlære, naar man henvender sig til O. A. Jensen, i Tierborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Jdet jeg har etableret mig her som Somsmed anbefaler jeg mig med alle mulige Slags Søm, smaa og store. Min Bopæl er i Brogaden hos Hans Kohn, bag i Gaarden. Varde d. 13. Juli 1848. Otto Dobert, Sømsmedmester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Ledige Skolelærerembeder. Ved Sønderhoe Skole paa Fanøe er 2det Lærer embede ledig til 1. Novbr. næstkommende og skal besættes med en Seminarist. Lønnen er 60 Rbd. aarlig foruden Kost og Logie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Ved Hyllerslev og Kiærup Skoler i Janderup Sogn er Lærerembedet ledig. Lønnen er 16 Tdr. Byg e. C. T. aarlig, samt Kost og Logie hos Beboerne i Nærheden af Skolerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Ved Nordby Skole paa Fanøe er for en Seminarist en Plads som Hjælpelærer ledig til 1. Septbr. næstk. Lønnen er 160 Rbd. aarlig. Den som ansættes maa tillige kunne forestaae Kirkesangen. Ansøgninger og disse Embeder indgives inden 14. August næstk. til Provst Tobiesen i Thorstrup pr. Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Undertegnede vil have den Ære med sine Elever og øvrige Musik-Personale at give en Concert paa Raadstuen her i Byen Søndag Eftermiddag den 4 6. dennes, hvis Jndtægt er bestemt til Bedste forde i Krigen Faldne og Saaredes Efterladte, hvortil herved et høistæret Publicum indbydes. Indgangen aabnes Kl. 5 1, og Begyndelsen skeer Kl. 6. Entreen 8 ls. Uconfirmerede det halve. Varde den 8. Juli 1848. Rohde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Onsdagen den 26. Julii næstkommende, Formiddag Kl. 10, lader Hr. Patrouillebetjent Bech i Darum i Anledning af Bortflytning, bortsælge ved offentlig Auction en Deel ham tilhørende Jnd- og Udbo og Besætning, saasom 2de Birketræes Sophaer, en Komode, et Hjørneskab, et Klædeskab, Borde, Stole, noget Kjøkkentøi og Porcellain, 2de Sadler med Ridetøi, 1 Ko og 2de Faar m.v. Lysthavende indbydes. Holsted den 4. Juli 1848. J. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter ere Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter Madame Mette Reging Lund, født Theilade, Enke efter forhen afgangne Pastor Lund i Stanning, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb under Fordringernes Fortabelse for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kolding Raadstue den 3. Juli 1818. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter pensioneret Ritmester Ludvig Vilhelm og Blegesar heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb under Fordringernes Fortabelse for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Kolding Raadstue den 3. Juli 1818. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
En Egetræes Altertavle med smukt billedskjærerarbeide, er til Salg hos Chr. Knudsen, Snedkermester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
Mahogni=Meubler. Et Skatol, Sofabord, Piedestal, Servante og 2 Syeborde samt en Fyrretræes Dragkiste, er færdigt til Salg hos Chr. Knudsen. Badehuset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-14
ved Stampemøllen er fra imorgen aabnet og kan afbenyttes af Herrer fra om Morgenen Kl. 10 til 12 Middag og fra Kl. 5 til 8 Eftermiddag, samt af Damer. fra Kl. 7 til 10 Formiddag og fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag. Priserne ere for 12 Billetter 40 ls. uden Haandklæde, og 48 ls. med Haandklæde. Enkelte billetter faaes for 5 ls. uden Haandklæde og for 6 ls. med Haandklæde. Til Damernes Opvartning vil en Kone være tilstede paa de nævnte Tider. Skulde de Badende ønske et Glas Viin til Forfriskning, da vil saadant kunne erholdes hos Opvartningskonen, der tillige modtager Billetterne af de Badende. Billetter erholdes alene hos Undertegnede, og i hvert Badekammer er henlagt en Bog, hvori de Badende bedes at tegne deres Navne. Ribe d. 3. Juli 1848. C. P. O. Hjort, Tømmermester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-17
Ribe Avertissements-Tidende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-17
Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffMandagen den 17. Juli. No 85.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-17
Udenlandske Efterretninger. (Af de fyenske Aviser og B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-17
Frankrig. Reaktionen er i fuld Gang; de fleste betydeligere Navne af det gamle Venstre, Thiers, Berryer, Dufaure, Vivien, Dupin, a., ere valgte til Præsidenter for Nationalforsamlingens Bureauer, Mairerne og deres Substituter i alle Stæder over 6000 Jndvaanere, skulle udnævnes af Regeringen; tør man dømme efter det bifald, en Tale af Thiers i Nationalforsamlingen har erholdt, vil hvad man agter at gjøre for at løse de store sociale Spørgsmaal, i Hovedsagen indskrænke sig til Jndførelsen af – en Fattiglov, Skulde det virkelig blive Resultatet af den berømmelige Februarrevolution, saa havde Verden ikke været moden til den, saa maatte Menneskevennen ønske, at man ikke havde sat Europa paa den anden Ende, saa kunde Frankrig endnu en Stund have beholdt Ludvig Philip. Men det vil ikke blive Enden: man skuffe sig ikke, Republiken tør ikke være en ny Form for det gamle System. Frankrig har engang givet Klodens Nationer et lysende Exempel; Forsynet har atter kaldet det og det maa opfylde sin Opgave: 1789 gjaldt det at bryde Fendalmagten, nu skal en værre Dæmon bekæmpes, Pengenes Almagt. – J de sidste Rædselsdage i Paris ere følgende Generaler dræbte Regrier, Brea, Francois, Reynand, Bourgon; saarede ere Korte, Damesne, Duvivier, Foucher, Bedeau, Lafontaine og Nationalgardens tidligere Anfører Clement Thomas. Redakteuren af "la Presse, Girardin, bevogtes vedvarende paa det Strængeste; Jngen faaer Adgang til ham. General Cavaignac agter ved Versailles at oprette en Leir paa 30,000 Mand. Nationalværkstederne, der endnu den 23. Juni talte over 100,000 Arbeidere, ere opløste; Lovforslaget om at Staten skulde tilkjøbe sig Jernbanerne er taget tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-17
Tydskland. Den østerrigske Regering har erklæret at den foreløbig ikke trænger til Forbundets Hjelp i Bøhmen. Forbundsforsamlingen har i sit Møde den 30. Juni afslaaet Baierns Anmodning, at de i Baden, staaende Tropper (7de og 8de Armeekorps) maatte trækkes tilbage; Tropperne erklæres endnu for nødvendige for at beskytte Grændsen mod indtrængende Skarer fra Frankrig og Schweitz. Würtemberg forlanger Erstatning for sit Kontingent; Staterne af det 10de Armeekorps ligeledes. "Schles. Zeit. tildeeler den til Rigsforstander valgte Ærkehertug Johan af Østerrig megen Roes; han er født den 20. Januar 1782, har i Østerrigs Krige mod Napoleon flere Gange været Armeeanfører, er en Ven af Videnskaberne og har under den Metternichske Forvaltning, som han ikke yndede, kun lidet frekventeret Hoffet. J München vil man vide, at den sardinske Regering har bekvemmet sig til at befale Ophævelsen af Blokaden af Triest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-17
Preussen. Fra Thorn erklæres nu Rygterne om store nærmest ved Grændsen opstillede russiske Troppemasser for ugrundede, vel sattes Fæstningen istand, men ingenlunde med ængstelig Jver. Nationalforsamlingen i Berlin har bifaldt Ærkehertug Johans Valg til tydsk Rigsforstander. J Danzig har man besluttet med de indkomne Midler at begynde paa et Krigskibs Bygning, idet man antager, at det Manglende, da nok vil tilveiebringes. – Kampens Udfald i Paris siges at have gjort et meget nedslaaende Jndtryk paa den polske Befolkning i Posen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-17
Østerrig. Fra Wien skrives, at Erkehertug Johans Udnævnelse til tydsk Rigsforstander der har vakt megen Tilfredshed. Ministeriet skal den 4. de have besluttet, ufortøvet at forstærke Hæren i Jtalien med 60,000 Mand. Valgene til Rigsforsamlingen for Staden Wien skulde endes den 6. – Fra Pesth skrives, den 1. de, at Erkehertug Stephan er udnævnt til Keiserens Vicarius med uindskrænket Fuldmagt for Ungarn og Bilandene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-17
Jtalien. Forbindelsen imellem Piemont og Lombardiet og de fire venetianske Provindser er den 28. Juni bleven antagen med 177 Stemmer mod 7 af det sardinske Kammer; i Lovudkastet er der intetsteds Tale om den nye Stats Hovedstad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-17
Spanien. Der skal være udbrudt Oprør i de baskiske Provindser.