JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-23
Jfølge Beslutning, taget paa Skiftet efter afdøde Justitsraad Grandjean, blive følgende, Boet tilhørende, Eiendomme i Nykjøbing bortsolgte ved 3 Auctioner. I. Den saakaldte Frisegaard Matr. 1 og 2 og 35 paa Hjørnet af Frisegaden og Store Kirkestræde, assureret for 8,050 Rbd. med Jord i Byens Mark ansat efter den nye Matricul, under No 16, til 612538 Tde. Land med 1 Tde Skp. 1 Fdkr. 1 3/4 Album Hartkorn. Denne store Eiendom, som afgiver Beboelse for 8 Familier, vil blive opraabt til Salg saavel samlet som i de Parceller, hvori den nu er inddeelt nemlig: 1. Hovedparcellen Nr. 1 nu udleiet til 3 Familier: Hr. Godsmægler Matzen, Hr. Candidat Prytz og Hr. Adjunct Hansen, bestaaer foruden Baghuse og Gaardspladse, af 2 store 2 Etages Længder ud til Frisegaden og Store Kirkestrædet og staaer for Grundtaxt 3 Mk. 3 s. 2 Parcellen No 2 med Forhuus og indhegnet Gaardsplads, ligger ud til Store Kirkestræde og er udleiet til Fru Klog, staaer for Grundtaxt 5 s. 3 Parcellen a 3 med Forhuus, indhegnet Gaardsplads og Halvtagshuus, ligger ud til Store Kirkestræde, er udleiet til Hr. Skrædermester Cappel og staaer for Grundtaxt 5 1/2 s. 4. Parcellen a 4 med Forhuus, indhegnet Gaardsplads og Halvtagshuus, ligger ud til Store Kirkestræde, er udleiet til Madame Sørensen og staaer for Grundtaxt 6 s. 5. Parcellen us 5 med Forhuus, indhegnet Gaardsplads og Halvtagshuus, ligger ud til Store Kirkestræde, et udleiet til Hr. Tømmermester Matzen, og staaer for Grundtaxt 6 1/4 s. 6. Matr. No. 35 med Forhuus indhegnet Gaardsplads Halvtagshuus, ligger paa Hjørnet af Store Kirkestræde og Veien til Nykjøbings Hospital, er udleiet til Hr. Toldbetjent Schmidt og staaer for Grundtaxt 6 1/2 s. 7. Matr. No. 2, en indhegnet have 415 Qvadrat-Alen stor, ligger langs med Garver Møllers Grund og staaer for Grundtaxt 10 s. 8. Henved 7 Tdr. Land fortrinlig Jord i Byens Mark, som efter den nye Matricul staaer for 1 Tde. =Skp. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. Hartkorn og er udleiet til Hr. Kjøbmand Brehm. 11. Stedet, som ligger ved Asylet, bestaaer af et fuldkommen nyt Forhuus og et Baghuus, assureret for 1000 Rbd. med Gaardsplads og Hauge, staaer for Grundtaxt 4 Mk. 13 1/2 s. III. Stedet Ltr. A. paa Vænget No 1 bestaaer af en 2. Etages Bygning, assureret for 950 Rbd., med Gaardsplads og Hauge staaer for Grundtaxt 11 1/2 s. Auctionen afholdes: Mandagen den 23de December d. A., Formid, Kl. 12. Mandagen den 6te Januar 1845, Formid, Kl. 12. Mandagen den 20de Januar 1845, Formid, Kl. 12. De tvende første Auctioner afholdes paa Auctionscontoiret og den tredie og sidste i de sælgende Eiendomme. Af Kjøbesummen vil en betydelig Deel kunne blive indestaaende i Eiendommene og disse strax kunne tiltrædes, hvorfor Leierne ville blive opsagte til at flytte næste Flyttetid. Adkomster og Auctionsconditioner m. m. ville 8 Dage førend Auctionen være til Eftersyn hos Procurator Aagaard paa Binitze, og et Exemplar af Conditionerne vil blive indlagt paa Auctions-Contoiret i Nykjøbing. Dette bekjendtgjøres herved ifølge Placat af 22de April Nykjøbing den 18de November 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-23
Løverdagen den 30te November d. A. Formiddag Kl. 11, lader Garver A. Bech, ved Auction paa Raadstuen, her i Byen, bortsælge et Parti dansk Sollelæder, Bindsollelæder, Platlæder, Smurtlæder, brune og sorte Kalveskind, Hestelæders Bagparter og Affald; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 19de November 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-23
Bortforpagtninger. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur bliver paa Hovedgaarden Rygaard pr. Nyborg afholdt offentlig Auction Fredagen den 20de Decbr. d. A., Formiddag Kl. 11, over Bortforpagtningen fra 1ste Mai 1845, i respective 10 og 11 Aar, af følgende Gaarde med Avling og Hollænderie under Stamhuset Moltkenborg i Svendborg Amt, nemlig: 1) Hovedgaarden Glorup, med et Areal af circa 442 Tdr. Pløieland og 40 Tdr. Land Eng. Hovedgaarden Nygaard, med et Areal af circa 322. Tdr. Pløieland og 30 Tdr. Land Eng. 3) Hovedgaarden Anhoff, med et Areal af circa 219 Tdr. Pløieland og 6 Tdr. Land Eng; og 4) Avlsgaarden Lundsgaard, med et Areal af circa 72. Tdr. Pløieland og 8 Tdr. Land Eng. Ved Auctionen ville disse Gaarde blive prøvet opraabte til Bortforpagtning separat med Hoveri og uden Hoveri, derefter Hovedgaarden Anhoff og Avlsgaarden Lundsgaard i Forening, og endelig alle Gaardene paa een Gang. Eiendommene paavises af Avlsforvalteren paa Glorup og af de paa de op rige Gaarde værende Ladefogder. Conditionerne ville om føie Tid være til Eftersyn i Kjøbenhavn i 3 Hjorter, og paa Postgaardene i de større Kjøbstæder, i Provindserne og Hertugdømmene; desuden kunne Exemplarer af samme erholdes Liebhavere tilsendte, naar man i portofrie Breve henvender sig til Godsforvalter Møller her paa Gaarden. Glorup pr. Nyborg den 11te November 1844. G. Moltke=Hvitfeldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-23
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Tjenestekarl Ole Olsen af V. Carlebye indkaldt med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Skifteret, Sæbyholm den 14de November 1844. Thierry. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-25
Lollands Falsters SaftsTidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 141. Mandagen den 23. November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-25
Jndenlandske Efterretninger. Den roeskildske Stænderforsamling, J Anledning af den foreløbige Behandling af Sagen om Krudts Bevaring, forefaldt følgende Discussion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-25
Etatsraad Bang: Jeg har oftere tænkt paa ved given Leilighed at ville udtale mig for den ærede Forsamling om den baade i og udenfor Forsamlingen almindelige Anskuelse, at vi ikke tage tilstrækkeligt Hensyn til den korte Tid, som er os tilmaalt. Jeg erkjender fuldkomment, og finder, at Forsamlingen bør erkjende det som noget i og for sig fortjenstligt, at der anvendes en grundig Overveielse endog paa den mindste Sag; men det er dog umuligt, at Forsamlingen kan gaae ind paa at drøfte alle de specielle Puncter, som selv i de mindste Sager kunne ved en grundig Overveielse af alle de Forhold, som staae i Forbindelse med samme, bringes under Forhandling, da man i saa Fald vilde komme aldeles tilkort med Tiden. Jeg maa, med Advocat Lehmann, navnligen holde for, at det i denne Forsamling, hvor mange smaa Lovudkast ere forelagte, ikke er udførligt saaledes ved hvert især af disse at gaae ind paa alle de Bestemmelser, som ved en grundig Undersøgelse kunne fremstilles som Gjenstand for Drøftelse, men, at man maa være særdeles opmærksom paa at fordeele Kræfterne i et passende Forhold, ved at bestemme, hvilke Gjenstande man vil bringe under Forhandling i Anledning af de forelagte mindre Lovudkast. Dette er naturligviis Noget, hvorfor der ei kan foreskrives bestemte Regler, men som man maa overlade til de enkelte Comiteers og de enkelte Medlemmers Bedømmelse. Min Overbeviisning om den paatrængende Nødvendighed af en bedre Afmaaling af Kræfternes Anvendelse i Forhold til Gjenstandenes Vigtighed har jeg imidlertid troet at burde udtale ogsaa som min Anskuelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-25
Aristokraterne i Roeskilde havde i forrige Uge atter faaet fat paa en Sag, hvori de ret con amore kunde vise deres Ophøielse over en underordnet Stand og over den offentlige Mening. Det var et ved Ove Thomsen indbragt Andragende fra de fyenske Skolelærere og Fritagelse for at besørge Embedsbreve. - Bispen og Godseierne, stemmede ganske overeens i at ansee det for en ubetydelig Besværlighed for Skolelæreren, at han engang imellem efter endt Skoletid giør en tvungen Spadseretour af et Par Miil frem og tilbage, for at overbringe Breve mellem Præster og Provster. Noget Uværdigt for Skolelæreren kunde man der ikke see; vi maae jo, meente Bispen, alle besørge Embedsbreve. Det kunde vel være en mindre passende Forretning, men besørges maatte Brevene nu engang, og at Præsterne selv skulde paatage sig det, kunde der ikke være Tale om, Communerne ville heller ikke være villige til at lønne et Bud dertil, altsaa burde Skolelærerne beholde den Forpligtelse, de engang ere komne i Vane med; desuden havde de jo for nogle Aar siden ved Stændernes Medvirkning faaet Tillæg i Gagen. - Og Opinionen; at den havde udtalt sig for, at det var upassende, at denne Byrde paaligger Skolelærerne, det kunde nu aldeles ikke komme i Betragtning. Det vilde være at tillægge Opinionen altfor megen Vigtighed, om man alene af Hensyn til den vilde nedsætte en Comitee i denne Sag, yttrede Etatsraad Neergaard: Det var et Theema, der som saa mange andre benyttes i Bladene som et Agitationsmidler." Kammerherre Grev Moltke meente, at denne Opinion er fremkaldt af Skolelærerne selv i de seneste Aar, og han saae ikke nogen Grund til at fritage Nogen for en Forpligtelse, fordi han falder paa at fremstille den som nedværdigende. – Det vil nu dog vise sig, om ikke Opinionen, hvad enten den er fremkaldt ved Skolelærerne selv eller ei, i dette Tilfælde skulde gaae af med Seieren, uagtet de høie Herrers Ringeagt for den offentlige Mening; de indrømme at Opinionen er tilstede, og det er allerede meget. Hidtil er Skolelæreren kun bleven anseet som den ringeste Kirketjener, og at han som saadan brugtes til at gaae Ærinder og bringe Breve omkring for Provster og Præster, om det kun var med en Jnvitation til et Lhombre Parti, var i sin Orden. Men man begynder nu efterhaanden at indsee det Urigtige i dette underordnede Forhold, og det kunde vel være, at hiin Brevdragersag, som den offentlige Mening saa utvivlsomt har antaget sig, indeholdt meer end den synes, og kun var Begyndelsen til den Erkjendelse, at Skolelærerstanden, bør emanciperes fra Geistligheden, eller med andre Ord: Underviisningsvæsenet fra Kirkevæsenet. (Forpost.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-25
(Corresp.) Kjøbenhavn den 23de Novbr. Det Ussingske Andragende om Statseenheden og Arvefølgen har været et herligt Agitationsmiddel for Urostifterne i Hertugdømmene. Man vedbliver at slaae Generalmarschen i Slesvigholstenernes Leir, som om Fjenden, var for Døren; man forvandsker Documenter, man fortolkeer efter Behag, skyder ud, hvad der ikke passer i Ens Kram, kort bruger, som ægte politiske Jesuiter, alle Midler, naar de kun føre til Maalet. Jntet kan være taabeligere, usandfærdigere og uredeligere end at ville insinuere, at det Ussingske Andragende tilsigter en Jncorporation af Hertugdommene i Danmark i den Forstand, at Hertugdommene skulde berøves deres selvstændige Bestyrelse, eller deres selvstændige Lovgivning, derom findes ikke et Ord i Andragendet, og heller ikke i den Motivering, hvormed Ussing har ledsaget det. Alt hvad man kunde ønske, er, at der havde været indskudt et Par Ord i Propositionen om Erkjendelsen af Holsteens og Lauenborgs Forbundsforhold; men da det er muligt, at den nedsatte Comitee vil foreslaae ganske at forbigaae Spørgsmaalet og Statseenheden, og at man kun skal holde sig til Spørgsmaalet og Arvefølgen, saa falde ogsaa alle Betænkeligheder bort i denne Henseende. Comiteebetænkningen i denne Sag skal iøvrigt i disse Dage have været under foreløbig Behandling i Roeskilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-25
Fra de fleste Batailloners Commandeer=Sergeanter skal der, efter Forlydende, være indkommen omtrent ligelydende Ansøgninger, der gaae ud paa 1) Forbedring i Lønning, 2) Adgang til høiere Pension, 3) fortrinlig Adgang til flere og større civile Embeder end forhen, 4) Forandring af Mundering. En Commandeersergeant i Armeen kan, hans Emolumenter med regnede og ansatte i Penge, i det Høieste regnes at tjene paa 250 Rbd. og den høieste Pension han, efter 40 Aars Tjeneste, kan vente, er 75 Rbd. Det er at beklage, at der ved Armeereformen blev taget saa lidet Hensyn til en virksom Forbedring af Underofficeersclassens Kaar, og nu er der neppe nogen Sandsynlighed for, at der vil opnaaes noget for den. Noget kan vel Commandeersergeanten, eller idetmindste en Deel af dem, forbedre deres Kaar ved med deres Post at forene særskilt salarerede Stillinger, men høiere end til 300 Rbd. vil neppe Nogen drive det. Denne Jndtægt kan, efter vor Formening, nok gaae an, naar den sammenlignes med hvad andre underordnede Embedsmænd faae; men det var saare ønskeligt, om der kunde gjøres noget for deres Fremtid; thi det bør vel betænkes, at Commandeersergeanterne maa vælges blandt Eliten af Armeens Underofficerer, og at det er Mænd, som have en saare vigtig Jndflydelse paa Armeens hele indre Organisation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-25
Af Forhandlingerne i Stænderne om Sagen, angaaende Forhøielse af Bidrag til Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset i Kjøbenhavn, samt til Møens Tugt- og Forbedringshuus, erfarer man med Forhauselse, hvorledes Antallet af Forbrydere er steget. J Straffeanstalten paa Christianshavn findes fortiden mellem 8900 Fanger, hvorimod Antallet i 1841 kun udgjorde 600, og det er saaledes i 3 Aar forøget med en Trediedeel. Kjøbenhavn afgiver, som vel desværre er forklarligt, det største Bidrag til denne sørgelige Forøgelse af Populationen. Af de 1275 Forbrydere, som ere ind dømte i Straffeanstalten paa Christianshavn i Tidsrummet 1840–43 ere de 592, altsaa næsten det halve Antal, fra Kjøbenhavn. J Viborg Tugthuus er Forøgelsen af Fangerne endnu større. J det anmeldte Tidsrum er det steget fra 160 til 450. Hvis det skal vedblive at stige i den Progression, saa indsee vi ikke, hvor man tilsidst vil faae Opbevaringsteder for Forbryderne. Og dog skeer dette i en Tidsalder, hvor man mere, end nogensinde for, sørger for Almuens Underviisning, og hvor man i Asyler tager Barnet under Varetægt fra den tidligste Alder, Asyler nes Virkning kan imidlertid endnu ikke have viist sig og vi have virkelig saamegen Tillid til den menneskelige Natur, at vi endnu ikke have opgivet alt Haab, at alden Tid, og al den Opoffrelse, der er anvendt paa disse Jndretninger, skulde være spildte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-25
AVERTISSEMENTS. Saltet Kjød og Flæsk modtages til Røgning af Bødkermester Sødring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-25
Auctioner. Ifølge Beslutning, taget paa Skiftet efter afdøde Justitsraad Grandiean, blive følgende, Boet tilhørende, Eiendomme i Nykjøbing bortsolgte ved 3 Auctioner, I. Den saakaldte Frisegaard Matr. 1 og 2 og 35 paa Hjørnet af Frisegaden og Store Kirkestræde, assureret for 8,050 Rbd. med Jord i Byens Mark ansat efter den nye Matricul, under No 16, til 613538 Tde. Land med 1 Tde. Skp. 1 Fdkr. 1 3/4 Album Hartkorn. Denne store Eiendom, som afgiver Beboelse for 8 Familier, vil blive opraabt til Salg saavel samlet som i de Parceller, hvori den nu er inddeelt nemlig: 1. Hovedparcellen No. 1 nu udleiet til 3 Familier: Hr. Godsmægler Matzen, Hr. Candidat Prytz og Hr. Adjunct Hansen, bestaaer foruden Baghuse og Gaardspladse, af 2 store 2 Etages Længder ud til Frisegaden og Store Kirkestrædet og staaer for Grundtaxt 3 Mk. 3 s. 2 Parcellen No 2 med Forhuus og indhegnet Gaardsplads, ligger ud til Store Kirkestræde og er udleiet til Fru Klog, staaer for Grundtaxt 5 s. 2 Parcellen a 3 med Forhuus, indhegnet Gaardsplads og Halvtagshuus, ligger ud til Store Kirkestræde, er udleiet til Hr. Skrædermester Cappel og staaer for Grundtaxt 5 1/2 s. No 4 Parcellen 4 med Forhuus, indhegnet Gaardsplads og Halvtagshuus, ligger ud til Store Kirkestræde, er udleiet til Madame Sørensen og staaer for Grundtaxt 6 s. 3. Parcellen 5 med Forhuus, indhegnet Gaardsplads og Halvtagshuus, ligger ud til Store Kirkestræde, er udleiet til Hr. Tømmermester Matzen, og staaer for Grundtaxt 6 1/2 s. 6. Matr. 35 med Forhuus, indhegnet Gaardsplads og Halvtagshuus, ligger paa Hjørnet af Store Kirkestræde og Veien til Nykjøbings Hospital, er udleiet til Hr. Toldbetjent Schmidt og staaer for Grundtaxt 6 1/2 s. 7. Matr. No. 2, en indhegnet Have 415 Qvadrat-Alen stor, ligger langs med Garver Møllers Grund og staaer for Grundtaxt 10 sk. 8. Henved 7 Tdr. Land fortrinlig Jord i Byens Mark, som efter den nye Matricul staaer for 1 Tde. Skp. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. Hartkorn og er udleiet til Hr. Kjøbmand Brehm. 11. Stedet, som ligger ved Asylet, bestaaer af et fuldkommen nyt Forhuus og et Baghuus, assureret for 1060 Rbd. med Gaardsplads og Hauge, staaer for Grundtaxt 4 Mk. 13 1/2 s. III. Stedet Ltr. A. paa Vængeto 1 bestaaer af en 24 Etages Bygning, assureret for 950 Rbd., med Gaardsplads og Hauge staaer for Grundtaxt 11 1/2 s. Auctionen afholdes: Mandagen den 23de December d. A., Formid, Kl. 12. Mandagen den 6te Januar 1845, Formid, Kl. 12. Mandagen den 20de Januar 1845, Formid, Kl. 12. De tvende første Auctioner afholdes paa Auctionscontoiret og den tredie og sidste i de sælgende Eiendomme. Af Kjøbesummen vil en betydelig Deel kunne blive indestaaende i Eiendommene og disse strax kunne tiltrædes, hvorfor Leierne ville blive opsagte til at flytte næste Flyttetid. Adkomster og Auctionsconditioner m. m. ville 8 Dage førend Auctionen være til Eftersyn hos Procurator Aagaard paa Binitze, og et Exemplar af Conditionerne vil blive indlagt paa Auctions-Contoiret i Nykjøbing. Dette bekjendtgjøres herved ifølge Placat af 22de April Nykjøbing den 18de November 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-25
Bortforpagtninger. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur bliver paa Hovedgaarden Rygaard pr. Nyborg afholdt offentlig Auction Fredagen den 20de Decbr. d. A., Formiddag Kl. 11, over Bortforpagtningen fra 1ste Mai 1845, i respective 10 og 11 Aar, af følgende Gaarde med Apling og Hollænderie under Stamhuset Moltkenborg i Svendborg Amt, nemlig: 1) Hovedgaarden Glorup, med et Areal af circa 442 Tdr. Pløieland og 40 Tdr. Land Eng. 2) Hovedgaarden Nygaard, med et Areal af circa 322 Tdr. Pløieland og 30 Tdr. Land Eng. 3) Hovedgaarden Anhoff, med et Areal af circa 219. Tdr. Pløieland og 6 Tdr. Land Eng og 4) Avlsgaarden Lundsgaard, med et Areal af circa 72. Tdr. Pløielland og 8 Tdr. Land Eng. Ved Auctionen ville disse Gaarde blive prøvet opraabte til Bortforpagtning separat med Hoveri og uden Hoveri, derefter Hovedgaarden Anhoff og Avlsgaarden Lundsgaard i Forening, og endelig alle Gaardene paa een Gang. Eiendommene paavises af Avlsforvalteren paa Glorup og af de paa de ovrige Gaarde værende Ladefogder. Conditionerne ville om føie Tid være til Eftersyn i Kjøbenhavn i 3 Hjorter, og paa Postgaardene i de større Kjøbstæder, i Provindserne og Hertugdommene; desuden kunne Exemplarer af samme erholdes Liebhavere tilsendte, naar man i portofrie Breve henvender sig til Godsforvalter Møller her paa Gaarden. Glorup pr. Nyborg den 11te November 1844. G. Moltke hvitfeldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-25
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vilblive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Tjenestekarl Ole Olsen af V. Carlebye indkaldt med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Skifteret, Sæbyholm den 14de November 1844. Thierry. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Lollands Falsters hør. Stise. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 142. Torsdagen den 28 November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Jndenlandske Efterretninger. Den nye Studenterforenings Senoriat har - hedder det i Fædrelandet i Løverdags fra det norske Studentersamfund modtaget følgende Skrivelse, som vi troe vil interessere Mange ogsaa udenfor Studenternes Kreds. - Danske Brødre! Al mere og meere levende erkjendes det af Studenterne ved de nordiske Universiteter, at deres Kald som Videnskabsdyrkere opfordre dem til indbyrdes Forbindelse, for engang i en modnere Alder at kunne samvirke til at give den nordiske Videnskabelighed en selvstændig Udvikling og sikkre den for at blive en blot Lærling af den mægtige udenlandske. Ved en saadan Forbindelse er det saa langtfra, at en enkelt Stemme taber sin Betydning, at den tvertimod derved vinder for sit eget Fødeland. Thi Bevidstheden om dens Kald vil blive klarere under denne Stræben efter at udvikle den fra Fædrene nedarvede Aand, og under Vexelvirkningen med de beslægtede Folk, idet alle tre søge at bringe de vundne Frugter ind i det fælleds Skatkammer og at tilegne sig dem, som deres Brødres gode Kræfter have frembragt, – forebygges Eensidighed og egen Kraft føles stærkere. Arbeide vi derfor med Mod, Kraft og Enighed, tør vi tillidsfuldt haabe, at kunne virke ei alene til vore nordiske Fædrelandes Oplysning og Held, men ogsaa i en større Kreds til Sandhedens Seire. – J Fædreneolden søge vi Alle Grundvolden for vor Pagt, et Forbund, hvis Grundtanke er en Sandhed, der staaer og maa staae fast, uden at blive afhængig eller overvældet af ydre og tilfældige Tidens Bevægelser og Modens Luner. J den fælleds Fortid er den Kilde, fra hvilken vore Nationaliteter have sit Udspring, og fra hvilken de maae hente nyt Liv til at virke i Fremtiden. Kjærlighed til Sagen og til det livsfriske, kjærnefulde, ædle Fædrenemaal maa det være os en vigtig Pligt at vække og nær og derved bevare Nordens største Helligdom, Sproget, Foreningsbaandet mellem For= og Efterslæg, det levende Tegn paa vort Forbund og vor Uafhængighed - ligeoverfor Jordens øvrige Slægter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Det er Resten af Thorvaldsens Arbeider og Kunstsamlinger, som Fregatten Gesion har medbragt fra Livorno; men denne Rest er saa betydelig, at den fylder henimod et Par hundrede, tildeels store Kasser. Deriblandt er ogsaa en heel Deel Kunstværker, hvorom man hidtil ikke har vidst noget, men som Hr. Bravo ved Udflytningen har fundet, som Thorvaldsen tilhørende, i Kielderen under hans Bolig i Rom. Ogsaa de den afdøde Etatsraad Brøndsted tilhørende Kunstsager og Eiendele har Gesion medbragt fra Jtalien (Kbhpst)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Nykjøbing den 28de November. Jmorgen Formiddag Kl. 11 foretages Præsteordination i Maribo Kirke. Hs. Høiærværdighed biskoppen indvier til det præstelige Embede Hr. Cand. Theol. Heramb, der er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Taagerup og Thorslunde Menigheder paa Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-28
Kjøbenhavns Børscours den 22de Novbr. 1844. Hamborg 2 Maaneder. – a vista 199 1/2. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 a 102 1/2 Rbd. - Nationalbank=Actier 133 1/2 a 133 1/2 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Torvepriser den 23de Novbr. 1844. Rug, 3 Rbd. 48 s. a 4 Rbd. - s.; Hvede, 4 Rbd. 16 s. a 5 Rbd. 16 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 56 s.; dito Geradet, 2 Rbd. 88 s. a 3 Rbd. 16 s.; Havre, 2 Rbd. 44 s. a 3 Rbd. - s.; Erter, 4 Rbd. 24 s. a 5 Rbd. 16 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 40 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 80 s. a 2 Rbd. 4 s.; Smør, Pd., 24 s. a 27 s.; Æg, Snesen, 31 s. a 35 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. 48 s. a 14 Rbd. 48 s.