JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Om Krigsbegivenhederne i Syd=Tydskland og Jtalien meldes fra Mayland d. 14de, at den franske Brigadegen Belloti med 3 Batailloner og 2 Kanoner, tog til af den Vei, der var ham foreskrevet, stødte an under en stærk Regn, paa en fiendtlig Afdeling af 3000 Mand, blev saaret og fanget med 600 Mand. - Würsburg var endnu Hertugen af Castigliones (Angereaus) Hovedqvarteer, hans Armee fik anseelige Forstærke ninger, og var i Begreb med at rykke frem. Om Træfningen d. 6te ved Windisch=Feistritz, paa høire Drauberdde, nær ved Rosseck (i Steyermark, giver Østerrig, selv den Efterretning: at Vicekongen af Jtalien med Styrken al sit Corps rykkede frem en Fronte, medens en anseelig Colonne drog igiennem Barenthal imod Biergene, som vare besatte med 2 østerrigske Grenadeer=Batailloner under Gen. Baron Vechay, der i 16 Timer, bleve 5 Gange angrebne, men trængte dem hver Gang tilbage; men da der mod Aftenen lykkedes de Franske at fortrænge den venstre Fløi fra Bierget og truede at anfalde bag fra, befoel den østerrigske Overgeneral Baron Hiller at trække Tropperne tilbage, saavel fra Feistritz, som fra Lothl, og opstille dem paa venstre Draubredde.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Spanien. Hertug af Albusera har fra Villa Fran ta (i Gurpuscoa) den 26 Septbr., indberettet en hidsig Fægtning, som den franske Armee af Arragonien og Catalonien under Hertugen og Overgen. Decaen har d. 12te nær ved denne Stad paa Høiene ved Ordal have med den engelske spanke=Armee under Hovedanførstaf Lord Bentink. Fægtningen varede fra Kl. 8 om Aftenen indtil Morgen Kl. 2, hvoraf følgen var, at LorBentink maatte forlade Villa-Franca med et Tab af 1200 Døde og Saarede, 500 som fangedes, 4 Kano, ner, og det 27de engelske Linieregiment blev næsten ganske ødelagt, hvis Oberst Gen. Frid. Adams blev stærk saaret. J den sidste Fægtning ved St. Sebastian har de Engelske efter eget Sigende lidt et betydelige Tab u mistet mange Officerer. Gen. Graham er stærk svare og med General Acton og Spire vender tilbage til Engelland.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Christiania, den 17de Septbr. Budstikken indeholder den Kongelige Declaration mod Sverrig, og foran samme følgende Jndledning: Nordmænd, hvad de Fleste af et for længst siden have indseet nødvendig maatte indtræffe hvad Flere af os, der med Rette foretrak ærligt Fiendskal for troløst Venskab, for længst siden have ønsket, det er nu fuldbyrdet. Vor landsfaderlige Regiering har seet sig nødt til at gribe til Retfærdighedens Sværd, for at hævde sin Værdighed og sine Rettigheder, for at værne om alle danske og norske Undersaatters Eiendomme, og sikre disse imod tro løse Angreb. Landsmænd, læser nedenstaaende Declaration, og J ville finde Eder endmere bestyrkede i Eders faste Overbeviisning, at det ei er vor gode Konges, Siette Frederiks, Ønske eller Villie, at Krig paa Fastlandet i Nord skulde udbryde. Med fast ubegribelig Taalmod har Landsfaderen seet og inderlig følt alle de Fornærmelser, som Nabostatens fiendtligsindede Regiering i senere Aar med Flid har ideligen forøget, for dog omsider at kunne rokivor Konges fredelskende Villie. - Nu vel Landsmænd, Ret færde Sværdet er draget, Krigen er udbrudt, Gud og den retfærdige Sag, det er vor Konges, det er alle brave Daners og Normænds Løsen, Allerede ere flere af vore danske Brødre, anførte af Norges forrige Vice-Statholder, PrindFrietreik til Hessen, og forenede med Frankernes sie rige Legioner, i Kamp med en Masse af fiendtlige Hærskarer, hvis Styrere foregive at kæmpe for Frihed og Selvstændigned, medens de til samme Tid udkaste Planer og indgaae Forbindelser, der sigte til at adskille tvende i 4 Aar. hundreder uadskillelige Broderfolk, medens de ved Rænker og Svig, ja ved at fremkalde selv Hungersnød i Norge, har gjort Forsøg paa at tilintetgiøre Norges Frihed og Selvstændighed. Allerede have vore Fiender erfaret, at Normands Tro og Normands Ord ere lige urokkelige, som vor re Fielde. Kommer Kampens Dag, de ville da og erfare, hvad Normands Bod og Kraft formaae i Kamp for Kong og Fødeland. Met Tillid til Gud og vor retfærdige Sag ville vi derfor roligen gaae hver Fare imøde, og i sluttet Kreds om Norges ædle Styrer og Hærfører, hvis Hiert slaaer saa varmt for Norges Vel, hvis Aand og Kraft vi beseire hans Vink og hans Bud, og Norge skal, som hidtil stande trygt som Sidere Frederiks hellige Odels Ar Naar Krigens mørke Tordensky forsvinder, Da Fredens lyse Morgensel oprinder; Men Frederik sit Norge trofast finder I Krig og Fred,
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Slesvig, den 30te Septbr. I Dag er Prindsessen af Holsteen=Beck, født Prindsesse af Hessen, lykkelig nedkommen med en Prinds.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Den 18 Septbr. feiredes Statholderens Prinds Kristian Frederiks Fødselsdag i Christiania med megen Høitidelighed. J Selskabet for Norges Vel holdt Biskop Bech en Tale, for og efter hvilken blev opført Musik og Sang. Tilhørernes Tal var stort og Høitiden vakker. Da Slutningsmusiken var til Ende, reiste Prindsen sig i sin Løge, og tiltalte hele Mængden omtrent med disse Ord: "Jeg takker dem mine Herrer for den Opmærksomhed De viser mig - jeg gientager det Løvte jeg engang har gjort paa dette Sted, at giøre alt for Norges Vel - jeg føler at mine Herrers kraftige Samvirkning er det eneste Middel hvor red jeg kan opfylde mit Ord. Jeg troer ikke vi kunde en ste denne Forsamling paa en bedre og herligere Maade, end gred at bede Gud, at han vil velsigne vor gode Konge, og skiænke ham en lang og sorgfri Regiering - det høre Gud! Mængden istemmede, Kongen leve! og 9 Gange Hurra gienlød i Salen. Ved P. dagsaffelet hos Stiftamtmand Thygesen for Prindsen og 100 Jndbudne blev afsiungne ualmindelig smukke Sange af Pavels, Fred. Schmidt, Stoud Platen og Munck. Paa Komedien og Aftenen blev fremsagt en Prolog af Pavels og givet Stykket Menzikof og Dolgoruki.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Om Aftenen den 19de gav Byen Prindsen et stort Bal i den dertil opførte mageløse Balsal, hvilket bivaanedes af lover 400 festklædte Mænd og Qvinder og varede til Kl. 7 næste Morgen, da Prindsen drog bort under Forsamlingens gientagne Hurraraab.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Ogsaa i Nyekiøbing paa Falster er ved Politiets Opmærksomhed og Aarvaagenhed tvende omstreifende Opkiøbere blevne til megen Fryd og Gommen knedede paa Næsen. 54 ulovligen opkiøbte Giæs indbragtes til Nyekiøbing, blev af Politiet anholdte, confisquerede og ved offentlig Auction bortsolgte. Gid slig en Skjæbne maatte ramme mange flere Landstrygere!
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Aalborg, den 19 October. J Morgen holdes Præstevielse i Budolphi Kirke, ved sædvanlig Tid.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 13de Octbr., Kiøbmand Jens Rasch og Mad. Marie Moenstrup, Enke efter Kiøbmand H. N. Lund.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Døbte. Den 15 Octbr., Viinhandler J. N. Bocks Søn Johan Christian August; Fadderne: Frue Justitsraadinde Møller, Jomf. Karmarch fra Nibe, Hospitalsforstander Schou, Kiøbmand M. Asp af Nibe, Forvalter Bock fra Restrup, Barnets Fader. Den 17de, Eier af Mariendahl Sognefoged J. M. Krogs Søn Christen; Fadderne: Gaardeler i Uttrup, Christen Krog og Kone, Klokker Ravnkilde, Vertshuusholder N. Larsen, Podemester A. Nørgaard, A. Jensen af Dahl. Den 18de, Feldbereder I. Lunds Søn Jens Christian Frederik; Fadd. Barnets Forældre, Gjordemoder Mad. Syndergaard, Garver Petersen, Giørteersvend I. C. Holst.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Begravede. Den 14 Octbr., Arbeidsmand Simond, Jensen, 58 Aar. Den 15de, Jomfr. Anne Maden Pedstrup, 56 Aar. Den 18de, Mad. Lucie Magdalene Juul, fød Kaalund, 32 Aar.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Copulerede i Sønder-Tranders Kirke den 17 Octbr. 1813. Gaardmand Jens Sørensen i Hasseriis og Pigen Bodil Mortensdatter i Gug.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Tallotterie. Ved 860 Trækning i Wandsbek udkom følgende Rumre: Indsendt.) Spørgsmaal. Naar Mænd hvis ophøiede Stilling og Rang i Staten, maae give Formodning om ophøiede Qvaliteter, og derved indbyde til Tillid, misbruge den Jndflydelse, de ved hine i Forbindelse med andre Naturens Fortrin vide at forskaffe sig, til at tilsnige sig Forpligter, og ved disse Eiendomme, hvorved en talrig Familie indvikles i Omstændigheder, der føre den til Fordærvelsens Afgrund - og disse Blodigler siden deres Grundsætninger troe vedblive at udsuge saalænge, til den Svage ved dem bedaarede, er ved sin uforsørgede Børneflok uden Redning, burde da ikke saadanne Umenneskers Navne, om de endog virkelig beklædte den høie Rang, de blant Daarer antage og fordre Prædicatet af, opslaaes paa Publicitetens Galge, for brændemærkede ved almindelig Skiændsel, at sættes ud af Stand, til oftere at bedaare og skade eenfoldige og uerfarne Mennesker,
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Avertissements. Det behagede Gud, i Eftermiddags Kl. 5, ved Døden at bortkalde min gode og retskafne Ægtefælle Kirstine Sørensdatter Hiort, af Brystsvaghed, i hendes Alders 52 Aar 10 Maaneder og 9 Dage; efter at hun havde vandret urokkelig med mig, som en kiær Kone og om Moder, for vore Børn, i 20 Aar og 3 Dage. Hun var Moder til 3 Sønner og 2 Døttre, hvoraf en Søn og begge Døttrene imodtage hende i Evigheden. Dette for mig og 2de Sønner sørgelige og smertelige Dødsfald, skulle vi ei undlade, sørgeligst at bekiendtgiøre for vores fælles Slægt og Venner. Aalborg den 14de Octbr. 1813. Jens Overlade.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
At Gud ved Døden den 11te dennes haver hiemkaldet vores Datter Jensine Petrine Elisabeth Dorthea, 12 Uger gammel; det bekiendtgiøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Schaarupgaard d. 12 Octbr. 1813. P. H. Milling. Birg. M. Anthonys.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Hos undertegnede faaes for vedsatte Priiser : Høst=Sang, efter Tidernes Leilighed, til Efteraaret 1813, for 4 Rigsbs., heftet 6 Rigsbs. Opmuntrings-Sang for Danmark og Norges Krigere, for 2 Rigsbs. Tabel over hvad der ved alle Ind- og Udbetalinger i Sølvværdie ved de kongelige Kasser skal fra 1ste August 1813 til 31 Januar 1814, erlægges i Navneværdie, efter den for dette Halvaar bestemte Bankcours paa Rigsbankpenge: af 375 mod 200. Bekiendtgjort efter Kongelig Befaling, fra Finantscollegiet, faaes for 2 Rbs. Aalborg Stifts Bogtrykkerie d. 18 Octbr. 1813. P. F. Wandall. Taxt hvorefter Slagterlauget i Aalborg indtil videre skal udsælge deres ferske Oxekiøb: de bedste Stykker og næst Brystet, som afhugges efter Kiøbernes Forlangende, a Pdt. 9 Mk. 4 s. d. C. eller 1 Mk. 10 2/5 sk. Rbpenge. Tyndstegen og Høiribbenene som i smaat hugges a Pundet 9 Mk. 4 s. d. C. eller 1 Mk. 8 3/4 sk. Abpenge. heele Fierdingen, a Pundet 9 Mk. 4 s. d. C. eller 1, Mk. 8 3/5 s. Rbpenge. Frieslagterne skulle være forbundne til at sælge Pundet 6 s.d. C. eller 1 Rbs. ringere end foranførste; og haver saavel Laugs som Frieslagterne at holde sig denne Taxt efterrettelig, under 4 Rbdlrs. Straf i Følge allernaadigste Laugs=Artiklers Bydende af 5te Maj 1683, 5te Post. Aalborg Raadstue den 15de Octbr. 1813. Magistraten.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
De som ønske at forberedes af mig til Confirmation til næstkommende Paaske, vilde behage at melde sig hos mig. Aalborg d. 19 Octbr. 1813. A. P. Meden.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Det bekiendtgiøres herved, at jeg er henflyttet i Frue Frisch's Gaard paa Hiørnet af Algaden og Brødregaden. Opgangen til mit Contoir er i Porten. Fra Kl. 8 til 10 om Formiddagen er jeg bedst at treffe hiemme. Aalborg den 18 Octbr. 1813. Kløcker, Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Da det Kongel. Finants=Collegium under 5te dennes har resolveret: at Udsalgspriserne paa ordinaire Spillekort heri efter skal forhøies til 3 Rbmk. N. V. pr. Spil eller 3 Rd.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
dansk Courant Spillet, som herved bekiendtgiøres. Aalborg d. 16 Octbr. 1813. Krogbeck.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Stempletpapiirs=Forhandler.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Søndagen den 17 Octbr. er 5 Stkr. Ænder bleven borte at min Gaard i Aaen, for hvis Tilveiebringelse loves en Holst, Guldsmed. Dousør.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
At jeg er flyttet i Pederbarkegyde til Hr. Mathias Tholstrup og at jeg boer paa 2den Etage, 2den Dør paa høire Haand i Porten, bekiendtgiøres herved. Peder Brorup, Brolægger.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
At jeg er flyttet fra Madame Nørbech i Jomfruannegade og beer nu igien hos Jomfrue Bang paa Algaden, giver jeg mig den Frihed at bekiendtgiøre. Maren Schaarup.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Hos Undertegnede kan bekommes følgende: Godt guult Smør, Randers Ost, Byggryn, Havregryn, grov Bygmeel, fiin sigtet dito, Viinædike, godt Miød, og nogle Trævare, saasom Greb=Skafter, Skovl=Skafter, smaa Vognkjæpper, store Kloftekjæpper til Vognmandsvogne, Træskoe store og smaa, Fritter og Borer, og noget Trøske, alt til billigste Priser, og i store og smaa Qvantiteter. Christensen, boende paa Graven.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Hvor 4 smukke Linder, tienlig at flytte, er tilfald, anviser Gartner E. Beyer i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
3 Stkr. Ænder er for et Par Dage siden kommen ud af en Gaard; hvem som derom kan give Oplysning, loves en Dousør. Bogtrykker Wandall anviser Eieren.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Herved anmodes enhver ikke at betroe nogen noget i mit Navn, uden min skrivtlige Begjæring, eller naar Contra bog medfølger. Wissegaard den 16 Octbr. 1813. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Hos undertegnede kan faaes udmærket gode Kartofler, Rød kaal, Hvidkaal, Grønkaal, underjordisk Kaalrabi, alt for billig Priis. Prøver heraf kan faaes hos Fieldsted i Kattesundet. Sohngaardsholm d. 15 Octbr. 1813. J. Jensen.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Et Sted for en liden Familie ønskes tilkiøbs; hvem som har saadan en Eiendom i Aalborg at ville sælge, behager at melde sig hos Hr. Bogtrykker Wandall, der giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Henved 100 Alen fiin bleget Hørlærred forlanges tilkjøbs af Ellerbrock.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Da jeg er uvidende om hvor en vis Christen Nielsen Bødker, forhen hiemmehørende i Seebersund, opholder sig da han siden Aaret 1811 er mig skyldig 64 Rd. 3 Mk. 6 C., foruden Renter, saa indkaldes han herved, at betale sig Gield, saafremt han ei vil resikere, hvad videre deraf ka følge. Waar den 12te Octbr. 1813. J. Trojel.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
En duelig Brændeviinsbrænderkarl, (ikke Brændeviinskarl, en flittig Væverske og tvende raske Malkepiger, kan strax erholde fordeelagtige Tienester af Holm, boende i Skolegaden.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
En Boepæl for en Familie af den arbeidende Klasse er til næste Paaske Fløttetid ledig paa min Parcel paa Sohngaardsholms Mark, tæt ved Væverhusene. Den Søgende melder sig hos Jacob Kiellerup. 1600 Rbdlr. og en aparte mindre Summa har Undertegnede at udsætte imod antagelig Pant, enten strax eller til 11 Decbr. næstkommende. Aalborg d. 14 Octbr. 1813. Jacob Kiellerup. I Ullerup Bye, Aggersborg Sogn bliver Fredagen den 22de October førstk., Formiddag Kl. 10, foretaget offentlig Auction hos Sognefogden sammesteds over: ca den af Peder Eie i Aggersborg sidst beboede Gaard, og b) den af Christen Christensen i Ullerup ligesaa be hvide Gaard, og begge Gaarde, den almindelige Enkekasse for Gield udlagde, den første af 6 Tdr. og den sidste af 5 Tdr. Hartkorn. Eiendommene som ere gode, sælges i større og mindre Parceller eftersom Liebhaverne maatte ønske det, og der kan ventes billige Vilkaar samt at Kiøbesummen kan blive indestaaende paa 1ste Prioritet i Gaardene og Parcellerne. Foruden en Hovedparsel der er udsat ved hver Gaard ere der afsatte mindre Parceller hvorpaa i Særdeleshed Professionister vel kunne nedsætte sig og have Udkomme. Eiendommene som ligger ved Limfjorden bestaar af gode sortmuldede Jorder, og til disse ere fornøden Brendsel, paa begge Gaarders Tilliggende ere der Bygninger. - Carter, Hartkorns=Beregninger og Condilonerne ere strax til Eftersyn hos Hr. Capitain Kierul paa Aggers borggaard, der og paa Forlangende lader Eiendommens foreviise. Hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Underretning for Libhaverne, der indbydes at møde ovennænte Tid og Sted, da Eiendommen absolut bortsælges uden flere Auctioners Holdelse, naar nogenlunde antageligt Bud giøres. Kollerup den 4de Octbr. 1813. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
For omtrent 14 Dage siden er fra Svendstrup Brohuus bortgaaet 2de Bæster, nemlig en sort Hest og en sort Hoppe, lidet graa i Hovedet, begge kringsskoede samt afskaaret Fortop; for Oplysningen om samme loves en god Douceur, naar de melder det til Madt, Lauritzen i bemeldte Broehuus.
Jyske Efterretninger, 1813-10-22
mandall.
Jyske Efterretninger, 1813-10-22
Krigsbegivenheder.
Jyske Efterretninger, 1813-10-22
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Om den franske Armee i Tydskland har man af 29 Sept. følgende Beretning til Keiserinde Dronningen. af Frankrig: Triseren har overdraget til Hertug af Reggio (Marskal Ondinot) Commando over et Corps af den unge Sarde. Hertugen af Castiglione (Angercau) er brudt op med sit Corps for at tage en Stilling ved Passerne af Saalefloden. Fyrst Poulatovsky er med sit Corps rykket til Penig (i Ertzgeburge). Gen. Grev Bertrand har d. 26de angrebet Corpset af den fiendtlige Armee ved Berlin, som bedækkede den Broe, der var slaaet ved Wartenburg, forcerte det, gjorde adskillige Fanger, og i ualbrudt Fægtning drev det tilbage lige til Broeskandsen; Fienden har rømmet den venstre Elbbred, de og afbrudt sin Broe; Gen. Bertrand lod strax paa Stedet forstyrre Broeskandsen. Fyrsten af Moskau(Rey) er rykket frem til Oranienhaum, og det 77de Corps her ved Dessau. En svensk Division, som befandt sig i Dessau, vendte ilende tilbage til høire Elbbredde. Fienden blev ligeledes nødt til afbryde sin Broe, og hans Broeskandse har man demoleret. Fra høire Elbbredde, har Fienden kastet Haubitz=Granater mod Wittenberg. D. 28de holdt Keiseren paa Høiene af Weissig Mynstring over det 2det Corps Cavallerie. Fyrsten af Ruschatels Galdefeber er ophørt. Af det würtembergske Hielpekorps er efter Jndberetning fra dets Chef, Gen. L. Grev Franquemont i Træfningen ved Jüterbock d. 6 Sept. omkommen den fortienstfulde Oberst Bauer, Oberstlieutn. Kobler og Capt. Wirth; i en Forpostsægtning d. 11te, Major Ed. Møller.
Jyske Efterretninger, 1813-10-22
Fra Reder=Elben er om Affairen ved Møln d.
Jyske Efterretninger, 1813-10-22
12 Oct. indløben Sen. Vichers Rapport til Prindsen, af Eckmühl. J Dag Kl. 3 om Morgenen brækkede jeg efter befaling op med det mig undergivne danske Dragon=Regiment og 4 Compagnier Infanterie, som jeg stillede i Baghold i Skoven. Jeg begav mig med Cavalleriet bag Landsbyen Sudow, hvor jeg førelandt et heelt Regiment fiendtlige Husarer; ved Angrebet dræbte jeg endeel og saarede et stort Antal. Fienden trak sig tilbage til Zarrenthien, og jeg saae adskillige Pelotons Cavallerie samle sig mod mine Flanker; jeg stillede mig derfor an, som om jeg vilde retirere; Fienden lod sig lokke i Fælden: under Seiersskrig foreente han sig og i god Orden fulgte efter mig; ved det første gunstige Terrain befalede jeg i en Hast at vende om, hvilken Bevægelse udførtes med Præcision og Hurtighed; jeg gav Tegn til Angreb; i det Øieblik, da man kunde hugge ind, gjorde Fienden en halv Vending, og da blev han ganske bragt i Deroute, og fandt sin Redning i en hastig Flugt. Resultatet var 26 Fanger, hvoriblant en Kosak=Officeer, 50 Heste, et stort Antal Saarede og endeel Dræbte; ikkun en dansk Dragon er saaret og en Hest dræbt. Jeg kan ikke nok berømme det danske Regiments skiønne Forhold, som gjorde dette glimrende Angreb; især skyldet man dets Oberst megen Berømmelse; saa megen Mod og Energie at finde hos en Mand i saa høi Alder fortiener Beundring; Major Colbreck og Sec. Lieutn. Lepauhave udmærket sig og især bidraget til det gode Udfald. Jeg maae udbede at anbefale disse brave Officerer til deres Souverain.
Jyske Efterretninger, 1813-10-22
J Syd=Tydskland er efter Beretning af 25 Sept. 200 Østerriger d. 10de rykkede ind i Triest, men efter nogle Timers Forløb drog igien bort. Gen. Palombinivar d. 13de efter en Fægtning rykket ind i Flume.
Jyske Efterretninger, 1813-10-22
I det Tycolske var d. 24de endeel Franske drag er ind i Brixen, og de østerrigske Tropper trukken sig tilbage til Pusterthal, hvor Feltmarskal Fenner har sit Hevedqvarteer i Lienz. J Jankredsen er endnu intet fiendte ligt indtruffen; dog har den haverske Overgeneral Wrede fundet det nødvendigt ved en Proklamation d. 18de fra Hovedqvarteret Braunau, at advare Jndbyggerne fra at lade sig vildlede af de 2de Personer: Speckbacher, og Aschhacher, der i østerrigsk Uniform, som Officerer, sniger sig omkring hos Dalbeboerne for at opægge til Oprør, uagtet den østerrigske Regiering selv afskyer dem, og vilde afstraffe dem efter Lovens Strænghed, om man antraf dem; Overgeneralen opfordrer ogsaa fra sin Side i dette Tilfælde at fængsle dem, og udlevere dem enten levende eller døde.
Jyske Efterretninger, 1813-10-22
Spanten. J Fortsættelsen af den franske Hertug, af Alhuseras (Suchet) Rapport meldes om den hissige Fægtning ved Villa Franca, hvorved de Franske bleve endelig Herrer over Staden og ere rykkede videre frem til Vendrell. Fienden tog sine Syge med sig fra Tarragona, og for at dække sin Rettrade maatte han benytte sig af sin Flaade. J disse Træfninger, hedder det, har Fienden tabt over 3500 Mand døde, saarede og fangne. De befæstede Stæder, som de Franske har i Besiddelse, Dennia, Sagunt, Peniscola, Morella, Tortosa, Lerida og Mequinenza, ere i behørig Stand; Gen. Baron Robert, Commandant i Tortosa, har afbrændt alle Barker, som man havde forsamlet paa Nedre=Cbro.
Jyske Efterretninger, 1813-10-22
Frankrig. D. 7 Oct. indlandt Regentinden sig i Senatet i Paris, og har foreslaaet et Udkast til et Se nats Consult hvorefter til Armeen skulde udtages 280,000 Mand, hvoraf 120000 vare af Classerne fra 1814 og de foregaaende Aar, og 160,000 af Conskriptionen for¬
Jyske Efterretninger, 1813-10-22
Blandede Efterretninger. Den forrige sachsiske, nu russiske, Gen. Thielemann havde opfordret de sachsiske Amter, for at undgaae personligt Ansvar, at indlevere Fourage i det Magazin, som er anlagt i Zwickau for de Allierede.
Jyske Efterretninger, 1813-10-22
J Augsburg har man ved Reisende fra Sachsen erfaret, at den berømte Philosoph, Professor Kichte har forladt Berlin og sin Lærestoel, og begivet sig som Volontair i den preussiske Armee.