JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Som man erfarer, har Hr. Pastor Knap frigivet Hoveriet paa det smukke, tæt ved Odense beliggende Aalykkegaard, samt begyndt at sælge af Bøndergodset. (Hemp. Av.)J den Formening, at det kan have idetmindste historisk Jnteresse for flere Læsere at vide, af hvem det slesvig-holstenske Ridderskab bestaaer, og hvormange af de oprindelige Familier, der ere tilbage, meddeler "Dannevirke, efter Bergsøes nys udkomne fjerde Hefte af den danske Stats Statistik, følgende Fortegnelse: Af de Familier, af hvilke Ridderskabet fra først af bestod, er der for Øieblikket kun 10 tilbage, næmlig Familierne Ahlefeldt, Brockdorff, Blome, Buchwaldt, Qvalen, Ranzau, Reventlou, Rumohr, Thienen og v. d. Wisch. Reciperede ere Familierne Baudissin, Bülow (Bothkamper Linien, Dernath, Holstein, Holsteinborg, Hahn til Neuhaus, Kielmannsegge, Liliencron, Moltke, Münster-Menhövel, Oertzen, Platen, Hallermund (Weissenhauser Linien, Plessen (Sierhagener Linien, Schack-Schackenborg, Schimmelmann, Wedderkop, Westphalen, Bernstorff(Grunhorster Linie), Holck, Hedemann-Hespen, Hammerstein, Lukner og Warnstedt. Det hele Ridderskab bestaaer altsaa kun af 32 Familier. - Af de gamle danske Adelslægter, som ere ældre end 1660, ere nu kun 22 tilbage, næmlig Familierne Ahlefeldt, Arenfeldt, Barnekov, Bielke, Bille, Brokkenhuus, Gersdorff, Gjedde, Holk, Høg, Kaas, Krabbe, Juel(med en Stierne i Vaabnet; til denne Familie hører Juel Brockdorff til Schelenborg og Thorsenge; Juel til Juelsberg og Juel til Hverringe), Juel (med en Lillie i Vaabnet; til denne Familie høre Juel=Ryssensteen, Sehested-Juel og Juel til Lundbek, Moltke, Reetz, Reventlow, Rosenkrands, Skeel, Sehested, Vind og Urne. Omtrent to Trediedelen af disse skulle have bevaret deres gamle Riigdom og Glands. Fra Tønning meldes at den derværende Morder Carsten Hinz har faaet sin Dom, som lyder paa, at han skal radbrækkes. Efter Forkyndelsen blev et kgl. Reskript oplæst, hvorved Kongen af allerhøieste Naade forandrer Straffen til Halshuggelse med Øxen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Jnstitutbestyrer Krogh fra Viborg, der har villet oprette en Skole i Horsens, har paa sit Andragende til Skoledirektionen erholdt til Svar, "at Horsens Jndvaanere ikke ønske (!) nogen ny Skole, og at en saadan vilde skade det Rosingske Jnstitut, uden at gavne." "Som Følge heraf - siger Hr. Krogh, – vil Skolen ikke blive begyndt for det Første; men da jeg naturligviis ikke lader mig afskrække af et Magtsprog, der lugter temmelig stærkt af Tilbøielighed til at protegere den Ene paa den Andens Bekostning, saa har jeg ifinde at andrage Sagen for Kancelliet."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Det er glædeligt at erfare, at det er i Værk, i Aarhuus at indrette et offentligt Lokale, med de nødvendige Egenskaber til et lille Museum for Afstøbninger af Thorvaldsens og enkelte andre Arbeider; at denne Plan har været forelagt Hs. Maj. Kongen, som naadigst har skjænket den sit høie bifald og lovet, ved en Gave af Kunstværker at bidrage til dens Udførelse, at vor forevigede Thorvaldsen ligeledes har været underrettet derom, glædet sig derover og tilsagt sin Understøttelse; at ogsaa Prof. Bissen vil forøge Samlingen med Værker fra sin Haand; at Justitsr. Thiele og Prof. Hetsch have forsikkret, ivrigen at ville fremme dette Foretagende, og at endelig Alle, man har henvendt sig til om Raad eller Hjælp i dette Anliggende, have viist den største Jnteresse for dets heldige Fremgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Udnævnelser og Entledigelse. Under 18. ds. er Fuldmægtig i det kongelige Rentekammers danske Secretariat,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Kammerjunker H. G. F. Lerche, beskikket til Amtsforvalter, paa Bornholm, mod at han stiller den befalede Sikkerhed for Oppebørslerne. Under f. D. er Cand. Theol. H. G. Kaae beskikket til residerende Capellan for Tikjøb, Hornbek og Helle bek Menigheder i Sielland. Under 9. de er Præst i Arnis, i Gottorp Propstie, W. Thiess, beskikket til Præst i Tolck og Nübel i samme Provstie, Dr. philos. og constitueret Hjælpelærer ved den lærde Skole i Glückstadt, L. F. A. W. Gleiss, og Elementarlærer H. P. H. Grunfeld i Sønderborg beskikkede til resp. 6te og 7de Lærer ved Domskolen i Slesvig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Under 18. d. er Dr. med. Hubertz i Naade entlediget fra hans Embede som Læge ved Hospitalet og Fattigvæsenet i Aalborg. (B. T. og C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Ledige Embeder. Byfoged-Embedet i Ringkjøbing, og Herredsfoged-Embedet i Ulfborg Hind Herreder. (Opslaaet vacant den 13 April. - Giislev og Ellested Sognekald i Fyen, 416 Rbd. (Opslaaet vacant d. 17. April.) (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Efterretning om ledige geistlige Embeder: 1. Vinding, Bryrup og Vrads Sognekald i Aarhuus Stift, gammel Angivelse 224 Rd.; har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden af Pastoratets c. 192 Tdr. tiendeydende Hartkorn udgjør omtrent 95 Tdr. Rug, 9 Tdr. Byg, 22 Tdr. Havre og 5 Rbd. i Penge. 2) Smaaredsel 3 Lpd. Smør, 8 Lpd. Ost og nogle Kyllinger. 3) Landgilde af Annergaardene, ialt c. 3 eth. Lpd. Smør. 4) Offer og Accidentser c. 160 Rbd. 5) Rente af en Kaldet tilhørende Capital paa 618 Rbd. (Kaldet eier desuden en cederet Bankhæftelsesobligation paa 128 Rbd. 93 s. og et Bankactiebrev for 200 Rbd.). Præstegaarden staaer for nyt Hartkorn 5 Tdr. 5 Skpr. med et Areal af 20 Tdr. Land. Af Tørv og Træ haves overflødig Brændsel. Skatter og andre offentlige Afgifter udgjøre c. 100 Rbd. Paa Embedet hviler en Restgjæld, stor 112 Rbd. 3 Mk., som forrentes og afbetales i 3 Aar. Enkepension bliver at udrede med 12 Tdr. Rug og 14 Rbd. Sølv. Dragonhest holdes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
2. Tinstrup og Haldagerlille Sognekald i Sjælland; dette Embede, der i den gamle Angivelse er anslaaet til 240 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korn- og Qvægtiende samt Smaaredsel, derunder indbefattet en bortsolgt AnnergaardsKornafgift, udgjør 254 Tdr. Byg. 2) Offer og Accidentser, c. 200 Rbd. 3) Rente af en Capital paa 100 Rbd., 3 Rbd. 69 s. Avlingen er 39 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. Land Ager og 15 Tdr. Land Skov; ogsaa haves en Tørvemose. Skatter og Bankrenter m.v. udgjøre c. 98 Rbd., Expenser 9 Rbd. Til Seminarifondet svares en Afgift af 2 Rbd. 62 s. Til den entledigede Sognepræst Stabell udredes, saalænge der ingen Enke er paa Kaldet, saa meget i Pension af Embedet, som den ordinaire Enkepension vilde udgjøre. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Ribe. 3die Søndag efter Paaske bliver i Cathrine Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Gudstjeneste og Communion for Cathrine Sogn. Hr. Capellan Krarup prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
(Jndsendt.) Det i Forestillingen gjorte Forslag, betræffende Nedlæggelse af St. Cathrine Kirke, var, som man vil erindre, ikke egentlig motiveret, og det vistnok af den simple Grund, at man ei har troet der kunde reise sig en reactionair Bevægelse til Modstand for sammes Realisering, der, fra hvilken Side Betragtning end anstilles, maa, i aandelig som i materiel Henseende, ansees nyttig og gavnlig for vor hele Commune. Da imidlertid den nærede Forventning om for Sagen at vinde almindelig Sympathi, som foran viist, blev skuffet, i hvorvel paa en Maade, der for det uhildede Blik ei vil have synderlig Betydning, har man dog troet, saavel yderligere at burde vise Hensigten med og Nytten af St. Cathrine Kirkes Nedlæggelse som og forsøgt at characterisere de omhandlede, til Forslagets Tilintetgjørelse, sigtende Bestræbelser, hvilket er skeet i en senere Skrivelse, som er tilstillet Stiftsøvrigheden, under 28 Febr. d. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Jdet Jndsenderen saaledes efter bedste Evne har søgte at gjøre Publikum bekjendt med Jndholdet af den til Hs. Maj. Kongen indsendte Forestilling, og isærdeleshed med Hensyn til sammes andet Punct, Forslaget og St. Cathrine Kirkes Nedlæggelse, ladet sig det være maatpaaliggende at berette, alt det herom Passerede, skal han sluttelig tillade sig i denne Anledning at udtale sin egen personlige Anskuelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Hvad de anførte Jndvendinger mod St. Cathrine Kirkes Nedlæggelse angaaer, da formener Jndsenderen, at ene og alene den udtalte Formening om, at den stedfindende Forandring i Domkirkens Jndre vil foranledige Gjenlydens Forstærkning i den Grad, at kun de, der befinde sig i Nærheden, af Præsten vil kunne høre Taleren, kan fortjene Paaagtning. Alt hvad der forøvrigt er sagt til Fordeel for St. Cathrine Kirke, maa vige for Nødvendigheden. At den er en hyggelig og smuk Kirke vil man ikke nægte; men den maa være mere end dette, hvis den fremdeles skulde bibeholdes, da maa man tillige kunne sige, at den er nødvendig, og det kan dog ikke siges om en Kirke, der er overflødig. At en stor Deel af Menigheden vil føle Savn, ja vel endog smerteligt Savn ved at miste Kirken, er maaskee ogsaa sandt; men det Smertelige vil Tiden læge, og Savnet vil, som alt andet Forgængeligt, efterhaanden ogsaa ophøre. De, fra hvem Forslaget er udgaaet, kunne i ethvert Tilfælde trøste sig ved, at om endog nogle Vildledte eller Fordomsfulde ei for Øieblikket kunne eller ville indsee Vigtigheden af at Domkirken bliver vor eneste Kirke, saa kommer nok en Tid, da man vil see Handlingen i sit rette Lys, og altsaa ogsaa være istand, til at fælde en rigtig Dom over saavel de Mænds Færd, der paa den her omhandlede Maade have virket til begge Menigheders Forening, som De, der ere optraadte som Modstandere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Bekjendtgjørelser. Da mit Kalkstampeværk, paa Grund af en Feil paa Gangtøiet, i en kort Tid har været standset, men nu er istandsat, faaes fra Dato atter slaaet Kalk, saavel til Hvidtning som Muring og Udspekning, til nedsatte Priser. Ribe, den 23 April 1814. Hans J. Møller. Fragt Kjørsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Da den Kongelige Postbefordring fra Ribe til Varde uden nogen Grund fra min Side er bleven mig opsagt, saa bekjendtgjøres herved, at jeg til første Mai atter begynder min Fragtkjørsel fra Varde til Ribe hver Fredag og fra Ribe til Varde hver Løverdag, og medtager Passagerer og Fragtgods. Varde, den 23 April 1844. L. Kjeldsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Undertegnede reiser herfra til Kjøbenhavn Løverdag Eftermiddag den 27. ds., medtagende Passagerer og Fragtgods. Havnen i Colding, den 21. April 1844. Clausen, Skipper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe. Mons. Violets Reiser og Eventyr af Capt. Marygt. D. - Nyt Tidsskrift for Reisebskrivelser udg. af L. Moltke. I. D. 1. H. – Anviisning til at kjende de danske Foderurter af Mag. S. Dreier. Napoleon og den store Armee, at M. St. Hilaire. 18. D. 19. H. - Om Baptisterne og Barnedaab, samt flere Momenter af den kirkelige speculative Christendom, af M. Eiriksson. - Poetiske Arbeider af P. F. Wulff, udgivne efter hans Død. - Livets Conflicter af Carit Etlar. – Brevbog for Sognefogder, af Joh. Nik. Høst. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Londons Mysterier, af Francis Trolope. 1. D. 3. H. Grisetten; Jenny; af Paul de Kock. Tidsskrift for udenlandsk theologisk Literatur, udg. af Dr. H. N. Clausen og Dr. M. H. Hohlenberg. 12. B. I. H. - Den nye Toldtarif, af 13. Marts 1844. – Det christelige Liv (8 Prædikener og en Vielsestale) af F. Helweg. – Almindeligt naturhistorisk Museum for Hvermand, i Træsnit ved C. Petersen. G. H.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Et Hundrede og serogfiirsindstyve naturtroe Afbildninger i Træsnit af mærkværdige Dyr, ved C. Petersen. - Kort Anviisning til Melk og Flødes Behandling til godt Smør, udgiven af Fyens Stifts patriotiske Selskab. - Skildringer af den danske Historie, af T. Rohmann. - Tidsskrift for Literatur og Kritik, udg. af Fyens Stifts literaire Selskab, redigeret af L. Heweg. 2. B. I. H. - Ser Prædikener af H. Agerbek. Maanedsskrift og Repertorium for Almue-Skolelærere, Marts Hefte 1844, ved F. Frolund. - Den Stundesløse, af Holberg, med Træsnik af F. Frolund og Flinck. - Enken Barnaby, af Francis Trolope ved F. Bræmer. 5. H. - Digte af Chr. Juul. - Naturhistorisk Læsebog for Meenigmand, af C. L. Strøm. 2. Opl. – Neues Pariser Maasbuch für Herrenkleidermacher, mit Centimeter Maas. Følgende Lithographier: "Den 30. Marts 1844, Mindeblad og Thorvaldsens Begravelse. Biskop, Dr. Faber. Herluf Trolle og Birgitte Gøye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Subskription modtages paa Populær Naturlære til Brug i Skoler og ved Selvunderviisning, paa Dansk af Frolund, med omtrent 250 Træsnit. Aar 1814 den 9de April blev i den Kongelige Landsover samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Nr. 610 1843, Procurator Ring, som Actor, contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten", Commercesekretair A. P. Liunge, og saaledes: kjendt for Ret: "Tiltalte, Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, Commercesekretair A. P. Liunge, bør bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse samt være den i Forordningen af 27de September 1799 § 20 anordnede Censur undergiven i 2 Aar, at beregne fra den Tid den ham ved denne Rets Dom af 2den September f. A. paalagte Censurpligtighed er ophørt. Saa bør han og udrede alle af Actionen flydende Omkostninger, og deriblandt i Salarium til Actor og Defensor, Procuratorerne Ring og Kraft, 5 Rbd. Sølv til hver. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket efter ovenmeldte Forordning herved bekjendtgjøres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Den Kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsrets JustitsContoir i Kjøbenhavn, den 9de April 1811. Krüger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Bjørnsholms Godses Salg. Jfølge Foranstaltning af den kongelige Direction for Statsgjælden og den synkende Fond, og paa Grund af indkommet Overbud og Begjæring om ny Auction, bliver det, den kongelige Kasse tilhørende, Gods, Bjørnsholm, i Aalborg Amt, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes paa Bjørnsholm Hovedgaard Torsdagen den 30te Mai førstkommende, om Middagen Kl. 12.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-24
Mandag Eftermiddag, den 15. d. M., berøvede den Algode mig ved en pluselig Død, uden mindste foregaaende Sygdom, min inderlig elskede Mand, Hans Eiler Wolf, Sognepræst paa 25de Aar forMaugstrup og Jægerup Menigheder, i hans Alders 67de og vort Ægteskabs 36te Aar. Dybt nedbøiet bringer jeg Venner og Slægt denne Efterretning, forvisset om deres Deeltagelse med mig og Mine i vor store Sorg. Hvil salig, Du Elskede, som Du hviler savnet og begrædt. Maugstrup Præstegaard, den 18 April 1844. C. L. Wolf, født Groth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 26. April. No 49.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det Otaheitiske Spørgsmaal kom den 13. April atter paa Tale i Deputeertkamret, Debatterne vare yderst heftige. Oppositionsmændene beskyldte Ministrene for at have negtet at være i Besiddelse af fuldstændige Dokumenter, denne Sag ved kommende, medens saadanne dog vare i deres Hænder. Hr. Guizot paastod, at Ministrene havde handlet ærligt, oprigtigt og i Landets Jnteresse, og tillod Jngen at beskylde dem for det Modsatte. LedruRollin erklærede, at de i denne Sag hverken havde viist Ærlighed eller Oprigtighed. Han blev kaldt til Orden, og Præsidenten erklærede hans Ord for ikke parlamentariske, – men sande, udbrød LedruRollin - og Forsamlingen skiltes ad under stor Tumult. Bevægelsen er i det Hele stor i Paris i Anledning af disse Debatter. Oppositionen holdt Forsamlinger og man vilde anklage Hr. Guizot. "National, beretter, at Politiet i Paris nyligen har undersøgt i Kvarteret St. Thomas du Louvre, alle Kjeldere mellem Palais Royal og Tuillerierne, for at opdage en underjordisk Gang, der skulde fore til Tuilleriernes Kjeldere, hvorved den kongl. Families Sikkerhed stod i Fare. Uagtet de nøiagtigste Undersøgelser blev dog Jntet opdaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Spanien. Fra Madrid hedder det at Konstitutionen af 1837 skal afskaffes, og at Dronningen vil indføre et Charte, hvorved Folke=Souverænitets=Principet vil blive tilsidesat, og Pressefriheden ophævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
– J Barcelona blev Natten til d. 5. April mange Personer, hvoriblandt flere af høiere Rang, fængslede. – J Felanix paa Mallorca er hendet en stor Ulykke. En gammel Kirkegaards Muur styrtede ned, idet en Liigprocession gik forbi, hvorved 414 Mennesker bleve dræbte og 141 saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Tyrkiet. Bekir Pascha er først stødt sammen med Albaneserne i Egnen af Philippopel, men er bleven slagen. Han beretter, at Jnsurgenterne overalt brandskatte Landet i Bander paa 3000 Md., og at hans Magt er altfor svag til at undertvinge dem. Men Sandheden synes at være, at Tyrkerne i Almindelighed gjør fælles Sag med Albaneserne, for at udplyndre og forfølge de ulykkelige Kristne. – Fra Konstantinopel mældes om en voldsom Soldaterpresning, som Porten har ladet foretage i Hovedstaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Den 28. Marts vilde man indlemme 1520,000 Muselmænd af Lastdragernes og Baadfører=Klassen, i Armeen. Den hele Garnison, 2530,000 Md., var under Vaaben; alle Porte vare lukkede; Riza Pascha, der gjennemfoer Staden, blev anfaldet af de voldsomt Bortførtes Koner. Sultanen, der var indesluttet i sit Palads, svævede i den største Skræk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Siden Janischarernes Tilintetgjørelse har man ikke vovet en saa kjæk Streg. J Hovedstaden hersker stor Gjæring, og hvor Sultanen lader sig see mødes han af Skrig og Retfærdighed mod Riga Pascha.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Jndenlandske Efterretninger. Efterat en Forsamling af de videnskabelig dannede Jslændere, som for Tiden opholde sig i Hovedstaden, eenstemag havde besluttet og vedtaget at indgive en Takadresse til Hs. Maesti. Kongen, i Anledning af det for Jsland udgivne Sprogreskript, blev den, efter dertil erholdt Tilladelse, den 17de ds, overrakt Allerhøistsamme ved en Deputation, bestaaende af Etatsraad, Geheimearchivarius og Professor, Dr. philos. Finn Magnussen, Provst Dr. theol. Petursson og Dr. med. & chir. Hjaltelin. Adressen var affattet paa Jslandsk og paa Dansk. Hs. Majestæt behagede at svare, at han stedse havde interesseret sig for Island og det islandske Sprog, hvilket var ham meget kjært at Jslænderne paaskjønnede, samt at han havde fundet det nødvendigt, at de Embedsmænd, som herefter ansættes i Island, vare Sproget mægtige, endskjøndt dette ikke maatte saaledes forstaaes, at indfødte Danske skulde være udelukkede fra Embeder i Island (ligesaalidet som Jslændere i Danmark, naar de besadde de fornødne Kundskaber i Sproget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Under en mod Tiltalte Karen Johansdatter for utilbørligt at have behandlet hendes 1 1/2 Aar gamle Barn anlagt og ved Hof= og Stadsretten paakiendt Justitssag er det oplyst, at nysnævnte Tiltalte har i December f. A. ladet bemeldte sit Barn ligge paa noget gammelt Halm og Tang, uden at skaffe frisk Halm til Vuggen for et Par Dage inden hun an holdtes af Politiet; endvidere, at Barnets Leie var saa uhumsk, at der var gaaet Orm i det, ligesom endelig at Tiltalte, skjøndt dertil opfordret af Huus beboerne, har undladt at søge Lægehielp til det syge og nylig fra Hospitalet hjemkomne Barn. For dette Forhold er Tiltalte – om hvem det iøvrigt maa bemærkes, at hun var i den yderste Trang og til andre Tider har viist Ømhed – anseet med en arbitrair Straf af 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Theologisk Exammen. Mandagen d. 22 April: J. M. Gude, Admodum Laudabilis; J. Friis, Laudabilis; En forlod Examen. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Man tvivler her stedse og Ægtheden af hvad "Hamb. Neue Zeitung" for kort siden berettede om, hvad Hs. M. Kongen havde resolveret i Henseende til Sprogsagen i den slesvigske Stænderforsamling. Efter hvad man derimod hører fra flere Sider, er Bestemmelsen saaledes: Præsident og Kommissarius skulle kunne Dansk, enhver Deputeret, som erklærer at ville tale Dansk, kan det. Naturligviis er derfor en dansk Protokol; men da Fleertallet i Forsamlingen taler tydsk, vedbliver Tydsk at være Forretningsprog, hvori der senere, efter fleres Mening, dog vil kunne udfegtes flere Modificationer, saa at Retten for begge Sprog komme i lige Ballance. (Dannev.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Et Fruentimmer med phantastisk Hovedpynt -men ikke maskeret, hvilket Rygtet har sagt – viste sig forleden Aften i Gangen ved Hoftheatrets Loger, uden dog at være inde i nogen af disse, efterat Forestillingen var forbi; hun anholdtes af Politiet, men da intet Mistænkeligt opdagedes, blev hun strax sat paa fri Fod igjen. Det var en Tjenestepige. (Berl. T.) Ursundhedslærens Forkynder, Ernst Mahner, gjør kun liden Lykke i Kbhvn. Til hans første Forelæsning havde der af Nygjerrighed dog indfundet sig en 150 Tilhørere, men ved hans anden skal der kun have været nogle og 40. Som følge heraf aabnede han – efter hvad Berl. Tid. beretter - Forelæsningen med en Prolog, i hvilken han udtalte sin Forbittrelse over det lille Antal Tilhørere; han fortalte derpaa i barsk, alvorlig Tone, hvorlunde han (da man den første Aften havde drevet Spilopper med ham) var bemyndiget til at jage Enhver ud, der forstyrrede Roligheden, og forsikkrede, at saadant ogsaa vilde skee. Derpaa opfordrede han dem i Forsamlingen, som meente det godt med Sagen, til at reise sig, en Opfordring, som da ogsaa fulgtes af mere end 10 Mennesker. Derpaa begyndte han Forelæsningen med at vise, hvorledes selv en Christus, hvis han kom igjen, vilde blive forsfæstet anden Gang og ikke vilde kunne bestaae for saadanne Folk som Hegel, Schelling og flere, fortalte derpaa, hvorledes det ikke var nogen Skoleviisdom han bragte, men den "sandeste Sandhed. Han fortalte, at Hartmann havde samme Mening som han, men at denne Læge var en gammel Mand, der ikke kunde optræde med den tilbørlige Kraft. Han forklarede dernæst, at Sygdomme ikke kom fra Gud, men fra Satan, at Menneskene selv vare Skyld deri, og derfor bleve de borte fra hans Forelæsninger. Mod Lægekunsten udtalte han sig skarpt og bestemt i de Ord: "Die Medicinere ist ein Quaksalbarthum; det var Noget han havde sagt Hahnemann, og det maatte Enhver vide, som var Fjende af Sagen, at han vilde være ham ein arger Feind. "Kom jeg ikke for at frelse Eder vedblev han senere – saa kunde J. kalde det en falsk Lære!" Han opfordrede nu Publikum til at yttre sig, hvilket fremkaldte en kort Jndvending af en af de Forsamlede. Han paastod dernæst, at Brændeviin var en Drik, der var kommen fra Helvede; Enhver kunde jo overbevise sig derom ved at tænde Jld deri og betragte alle de Omgivende i denne Belysning; han formanede derfor skarpt til at vogte sig for Lægerne, at de ikke skulde bringe Brændeviin i Medicinen. Til Slutning tiltalte han blandt Andet Forsamlingen, i hvilken der var en noget ældre Dame, med de Ord: "Frauen und Mad chen, og sagde dem, hvad de kunde have godt af at høre, at det kun var daarligt bevendt med deres Skjønhed, thi deres Tjenestepiger beskæmmede dem i denne Henseende, og viste derpaa, hvorledes de først da vilde gjenvinde deres Skjønhed, naar Løbe og Bevægelses-Jnstinkten m.m. atter vaktes hos dem. Chefen for Artilleri Brigaden, Generalmajor v. Lützow, er død. Derved er en vigtig Post bleven ledig, hvortil der, foruden de almindelige militære Egenskaber udfordres en Mand med megen videnskabelig Dannelse. Med hvem Posten vil blive besat er endnu uafgjort. (Dav.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Ved den nu nylig afholdte juridiske Embedsexamens skriftlige Deel skal være blevet anrettet et frygteligt Nederlag ved et forelagt Spørgsmaal om qverela nullitatis insanabilis" tilstedes efter den danske Logivning. Næsten Jngen vidste hvad det betydede, da ingen Forelæsninger handlede desangaaende, og hentedes derved flere Ruller. Det hedder sig nu, at Facultetet har indseet, at Opgaven ikke med billighed kunde forlanges besvaret, og at det skal tilstedes at tage den forulykkede Deel af Examen om igjen. (Aarh. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-26
Afvigte 15. d. M. døde Justitsraad Hans Ditlew Jensen, som i sin Tid var, og agtedes for en af Kjøbenhavns Polities dueligste og meest brugt Embedsmænd. (B. T.)