JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Den sidste Corsar er lagt under Beslag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Øhlenschlægers Tragedie Erik Glipping" kriticeres noget strengt i Fædrelandets Feuilleton, og det hedder til Slutning: De mange æsthetiske Spidsborgere turde det være passende at erindre om, at Øhlenschlæger ikke ophører at være en stor Digter, fordi mere end eet af hans Arbeider ikke ere lykkedes, og at man meget godt paa een Gang kan anerkjende ham og forkaste Erik Glipping" Den fortrinlige Fløitist, kgl. Capelmusicus Petersen, har ved et høist ulykkeligt Fald ned af en Conditors Steentrappe slaaet sig saa skrækkeligt, at Hjernen blev læderet og man har ham hjem uden Bevidsthed. Lægerne tvivle om hans Liv. (Ah. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Den i Odense afdøde Johan Carl Thuerecht v. Castenschjold, Kammerherre, Ridder af Dr. og Domd., havde tidligere været Amtmand og siden Stiftamtmand paa Jsland, derefter Stiftamtmand i Ribe, siden i Aalborg, og fra 1836 til 1 Januar 1843 Stiftamtmand i Fyen, fra hvilken sidste Post han, der tidligere var en saare kraftfuld Mand, formedelst svækket Helbred sogte sin Afsked. Han var kun een Gang gift, nemlig med en Comtesse af Lüttichau, med hvem han havde tvende Sønner og tvende Døttre, som Alle leve. Hans Kone døde kort for han kom til Fyen, hvilket Dødsfald han tog sig overmaade nær, hans senere Svagelighed skriver sig fornemmelig fra denne Periode. Han ansaaes foren dygtig Jurist og en meget stræng Embedsmand, i Særdeleshed naar det gjaldt om at skaffe Bonden og Borgeren Ret. Af sine nærmeste Omgivelser og af sine Undergivne var han høit elsket. Hans Svaghed yttrede sig meest i en Svækkelse i den høire Side, især i Armen, men desuagtet foretog han hver Dag lange Spadseretoure, i det Haab, derved at styrke de svækkede Lemmer. Paa en saadan Spadseretour i Tirsdags Middags blev han rørt af et apoplectisk Tilfælde og faldt ned i en Grøft i Nærheden af Vindegaden tæt udenfor Odense. Man fandt ham der kold og uden Kraft til at bevæge sig, men dog endnu levende, og har ham ind i en Gartners nærliggende Huus, hvor flere Læger anvendte alle Midler for at frelse ham, men forgiæves; inden to Timers Forløb døde han i det Huus, hvor man havde baaret ham ind. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Som man erfarer er Forpagtningen af den ved Odense beliggende Aalykkegaard nu af Eieren, Hr. Pastor, Ridder Knap, overdragen til Hr. Forpagter Lange paa Rønningesøegaard, der tidligere har været Forvalter paa Aalykkegaard. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Jægersborgs Dyrehave er ved et kongelige Reskript aldeles udgaaet fra den almindelige Forst- og Do maine-Forvaltning, og bestemt til at forvandles til en Lystskov, hvilket Anlæg skal forestaaes af Hr. Gartner Rothe, som i Forening med en Waltersdorff skal have Overbestyrelsen. Ved Anlæget skal der fremfor Alt tages Hensyn til Fordringer for det Skjønne, dog maae Udgifterne ikke overstige Jndtægterne med Mere end 1500 Rbd. (Fædrel.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
J de fyenske Aviser læses følgende: J Løverdags Aftes mellem Kl. 6 og 7, da et ungt Menneske, paa Veien til Lindved, ridende var passeret Hjallese, indhentede han en Person, som, idet han kom ham paa Siden, greb fat i ham og forlangte hans Penge Den unge Rytter, der ikke engang havde en Ridepidsk med sig, slog til Røveren med Haanden, og da denne tumlede tilbage for Slaget, hvoraf hiin mærkede, at han i Kræfter var Røveren overlegen, søgte han at bringe denne med sig; hvilket han imidlertid ikke formaaede og Røveren undkom. J Mandags Aftes blev samme unge Person, da væbnet med en god Prygel, omtrent paa samme Sted anholdt af 2 Personer, af hvilke han bestemt gjenkiendte den ene som Røveren fra Løverdag Aften. Begge disse grede fat i Hesten og affordrede den unge Rytter hvad han af Penge havde hos sig. Denne Opfordring besvarede han med et dygtigt Slag af Pryglen, som han bebragte den ham forhen bekjendte Røver over den venstre Arm, hvorved denne Person blev sat udaf Stand til at deeltage i det Paafølgende; men midlertid havde den anden Røver faaet Leilighed til at gribe fat i Rytterens venstre Been og idet han stræbte at kaste ham af Sadlen, tilførede han Rytteen flere Slag med en Prygl. Da det ikke var Rytteren muligt at værge sig mod dette Angreb og han var nærved at styrtes af Hesten, tilbød han at udlevere sine Penge og sit derved Røveren til at holde inde med sit Angreb. Men da han paa den Maade havde faaet Leilighed til, atter at reise sig, sætte sig fast Sadlen og samle Tøilerne, begyndte han Kampen paany – og slog sig ogsaa sei for den anden Røver. For dette Overfald har man to Personer mistænkte, der have Tilhold i Odense.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Sognepræsten for Hasle og Ruthsker Menighed paa Bornholm, Mag. Adler offentliggjør i Kbhp. en ham af Provsten kommuniceret Skrivelse fra Biskop Mynster hvori det hedder: "Det kongl. danske Kancelli har under 4. d. M. tilskrevet mig saaledes: Efterat Deres Hohed under 12. Aug. havde meddeelt dette Collegium deres Tanker i Anledning af Skriftet: "Nogle Prædikener ved A. P. Adler, Mag. artium og Sognepræst til Hasle og Ruthsker Menigheder" og efterat dette Collegium derpaa under 29. s. M. havde anmodet Deres Høiærværdighed om at søge (Dette søgte Hr. Biskop Mynster at formaae ved et mundtligt Andragende til mig gjennem min Fader, – bemærker Hr. Mag. Adler i en Anmærkning) at formaae Sognepræst Magister Adler til gjennem Provsten over Bornholm at indgive Ansøgning om, at forundes Dispensation i nogen Tid fra det ham betroede Embede, har Deres Høiærværdighed i behagelig Skrivelse af 16de f. M. hertil indberettet, at Sognepræst Magister Adler ikke har været at formaae til at indgive Ansøgning om Dispensation fra Embedet, samt at han, – hvilket et af ham senere udgivet Skrift: "Studier ved A. P. Adler M. A., Sognepræst til Hasle og Ruthsker Menigheder vidner om, - er i en saadan Tilstand, at Førelsen af et Præsteembede ikke længer kan betroes ham. Foranlediget heraf skulde Cancelliet tjenstligst anmode Deres Høiærværdighed om, strax at suspendere bemeldte Sognepræst Adler, og træffe de fornødne Foranstaltninger til Embedets midlertidige Bestyrelse, indtil endelig Bestemmelse, hvorom nærmere Jndstilling forventes, kan tages."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Dr. Niese i Ærøeskjøbing erklærer i Fædrelandet at den før omtalte Tvangsstol aldeles ikke er opfundet af ham, men at dens Konstruktion er enhver Læge bekjendt, og at den findes ved enhver Gale-Anstalt; at den konstituerede Landfoged Hr. v. Holstein havde forlangt hans Anvisning til en Tvangstrøie for en Fange, der var saa uregerlig at han sønderbrød og sønderrev Alt, samt at han havde anbefalet en Stol istedetfor en Trøie, der kun var et ufuldstændigt Tvangsmiddel. At bedomme hvorvidt Stolen var anvendelig her i det omtalte Tilfælde overlader han til den juridiske Autoritet, han selv har intet videre med Sagen at gjøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
J Torsdags var et Antal af omtrent 100 Landmænd af Haderslev Provsti forsamlet paa Gjæstgivergaarden i Christiansfeldt under Hr. Chr. Posselt Kochs Præsidium af Marienhoff. Der blev foreslaaet at petitionere og Tiende- og Kirkesagens Tilendebringelse. En vidtløftig Skrivelse fra Tingskriver, Dr. Meyer, til Forsvar for Tiendekommissionen blev oplæst i Forsamlingen; men fremkaldte Mishagsyttringer og lagdes tilside. Der blev fremhævet, at en kgl. Resolution i Kirke- og Tiendesagen snart kunde ventes, og kom man derfor til det Resultat, at tage nærmere Beslutninger, saasnart denne allerhøieste Resolution var bleven bekjendtgjort. Hr. Chr. Posselt Koch opfordrede til at virke for Sogne-Forligelsesvæsenets Oprettelse i samtlige Provstiets 33 Sogne hvilket Forslag fandt almindeligt Bifald, og vedtog Forsamlingen, Enhver i sin Kreds at virke for denne almeennyttige Sag efter bedste Evne. - Til Slutning ofordrede Eieren af Marien hoff til at tegne sig for Bidrag til den projecterede Landsbank. Nogle af de Tilstedeværende ønskede Planen meddeelt, hvorpaa Mødet hævedes. (Dnvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Efterat flere nordeuropæiske Stater i de senere Aar have søgt at bringe Danmark til at opgive Øresundstolden og virkelig ogsaa have bevirket en Forandring i Toldsatserne, begynde da nu ogsaa de mægtig Forenede Stater i Nordamerika at røre sig i denne Retning. Statssekretær Upshur har i Kongressen fremlagt en Beretning om de Forenede Staters Handelsforhold til de europæiske Magter, hvor blandt Andet forekommer Følgende om Danmark "Danmark vedbliver, uden nogensomhelst Hjemmel endnu den Dag idag at hæve en ganske besynderlig Afgivt af alle Vare, som føres igjennem Øresundet, i ethvert Skib, som ad denne naturlige Vei enten seiler ind i eller kommer fra Østersøen. Danmark kan ikke tage denne Told efter noget Princip, hverken Naturens eller Folkerettens, eller af nogensomhelst Grund end af gammel Sædvane, og sidnævnte finder i Tingenes nuværende Tilstand ingen Retfærdiggjørelse meer. Det gjør for denne Kontribution slet ingen Tjeneste og har ikke engang den Hjemmel at opvise derfor, som Magten, at tiltvinge sig samme, kunde give. Stor og almindelig er den Utilfredshed. som alle i Østersøhandelen interesserede Nationer føle over denne unødvendige og ydmygende SkatJeg tillader mig at gjøre opmærksom paa, at Tiden er kommen for de Forenede Stater, da de kunne gjøre et passelig Skridt, for at befrie vor Østersohandel fra dette Tryk. Med Hensyn til udførligere Oplysninger om denne Gjenstand henviser jeg til Hr. Websters Beretning. Siden hiin Beretnings Dato er ingen væsenlig Forandring indtraadt, og vore Skibe inddrage endnu stedse ved Kronborg deres Topseil og betale Danmark deres Tribut." Som bekjendt, har man for ikke længe siden hos flere Magters Regjeringer i Europa ført et ligesaa besværende Sprog, over Øresundstolden, som det, der nu lyder fra Nordamerika, men ligesom Danmarks Regjering hidtil har vidst at neddæmpe disse Misfornøielser, uden Opoffrelser af hiin for Landet vigtige Jndtægtskilde, saaledes tør man haabe, at den ogsaa vil forstaae at besværge Uveiret, da det nu truer at trække op mod os over Atlanterhavet. Ligesom Stadertolden er garanteret Hannover, saaledes er Danmark ved den sidste Fredslutning af samtlige Magter bleven garanteret Øresundstolden, og vedblive England og Rusland, Jordens største Magter, derfor ogsaa at erlægge samme; de mange Fyr paa Dan marts Kyster lyse ligesaa vel for de nordamerikanske som for andre Nationers Skibe, og da Øresundstolden og Fyrvæsenet er ældre end de Forenede Stater, saa bør de finde dem i en Jndretning, i hvis Stiftelse det har været dem umuligt at tage Deel. (Davk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Udnævnelser. Under 29. Jan. er entlediget Premierlieutenant i Søetaten A. H. H. Lemming besk. til Told og Consumtions-Overbetjent i Veile. Under 30. d. er Underbetjent i Kbhvn. L. P. Heggum konstitueret som 3die Maleværkskontroller sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Ledigt Embede. Et Told- og Consumtions-Overbetjent Embede i Svendborg, reglementeret Lønning 775 Rbd. Procentandele i 1812: 192 Rbd., i 1843: 177 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 2. Febr.: Species 200. Bank-Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 116 3/4 a 117 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Ribe Torvepriser d. 3 Febr.: Rug pr. Td. 2 Rd. 16 ls.; Byg 1 Rd. 40 ls.; Havre 1 Rd. 12 ls.; Boghvede 1 Rd. 40 ls.; Boghvedegryn pr. Skp. - s.; Byggryn, ls.; Smør pr. Pd. 5 enh. 1s.; Æg 6 enhels. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Bekjendtgjørelser. J Henhold til den tidligere Bekjendtgjørelse meddeles herved, at da det bestemte Antal Deeltagere i de til d. 18. dennes berammede Fastelavnsløier nu har tegnet sig, saa er Listen sluttet. Forøvrigt gjentages Ønsket om at Anmeldelser om Sager, der agtes indleverede til Salg, maa skee til et af Comitee-Medlemmerne inden d. 10. dennes, og at Jndleveringen ønskes at skee i Tiden mellem d. 8 og 15. dennes. Ribe, d. 5 Februar 1844. Repræsentantskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Skiveskyoning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Undertegnede tillader sig ærbødigst med Øvrigheds Tilladelse at indbyde til Skibeskydning ved Jndre Bjerrum Fastelavnsmandag d. 19. ds. efter følgende Gevinster, nemlig: 1ste en Sølv Spiseskee; 2den en Dito Dito; 3die en Dito Theste, og 4de en Dito Flødeskee. - Rumeret, hvorpaa der skydes 3 Skud alene med glat Bøsse, betales med 6 Ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Ribe d. 3 Febr. 1844. Lauritz Wikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Anbefaling. Spinderokke til forskjellige Priser faaes hos P. Pedersen, Dreier i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Salg underhaanden. af Stedet Bogetsvang paa Vilslev Mark, hvis velindrettede 15 Fags Bygninger for 4 Aar siden næsten af Nyt ere opførte midt i sine Jorder, hvilke ere gode. Engen kan overrisles med Vand til hvilkensomhelst Tid, fra en dertil stødende Bæk. Fornøden Brændsel haves. Konge- og Kirketienden er indfriet; Hartkornet er 5 Skpr., der kan fodres og græsses 4 Køer og nogle Faar. J Henhold til Pl. 21 April 1821 § 2 bekjendtgjøres herved, at der Løverdagen den 21. dennes førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdes paa Byens Raadstue en Skiftesamling i Boet efter afdøde Aftægtsmand Peder Nielsen af Sandvad, til hvilken Samling de Arvinger, der have meldt sig, herved indkaldes, deels for at legitimere deres Slægtskabsforhold til den Afdøde, og deels for at erklære sig over hinandens Arveret. Herredscontoiret i Veile, d. 2 Febr. 1811. O. M. Hersleb, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Auction. Løverdagen den 10de Februar førstkommende Formiddag Klokken 10 Slet, bliver paa Sønderboe, efter Begjæring af Skibscapitain Georg Hansen med Commissionair Niels Sonnichsen afholdt offentlig Auction over Ladningen af bemeldte Skippers førende, i Nærheden af Sønderhve landsatte eller strandede Slup-Skib, "Beata Laura kaldet, bestaaende af omtrent 450 Tønder Steenkul. Derefter bortsælges bemeldte Skibs indbjergede Redskab og Jnventarium. Konditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Fanøe Birk, den 2den Februar 1844. T. Smith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
At Kromand Thomas Meiners af Sønderhoe paa Fanøe ifølge hans egen Reqvisition har overgivet sit Bo som Fallit til Skifterettens Behandling den 31te f. M., bliver herved bekjendtgjort, overeensstemmende med Placat af 10de April 1811. Tillige bekjendtgjøres, at en Skiftesamling i Boet vorder afholdt i Boets Huus paa Sønderboe, Løverdagen den 24de Februar 1841, Eftermiddag Klokken 1. hvorved Panthaverne isærdeleshed opfordres til at give Møde for at tage Bestemmelse og Boets faste Eiendomme og Skibspart skal realiseres strax i dette Foraar, da det ellers maa udsættes til næste Aar. Fanøe Birk, den 2den Februar 1811. T. Smith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Jfølge Udlægshavernes Begjæring, bliver den Skipper Søren Thomsen Meinertz i Besiddelse havende Halvpart af Galeasen "de Frue Mette", drægtig 21 enh. Commercelæster, med staaende og løbende Redskaber i complet Stand, saaledes som samme er beliggende i Sønderhoe Havn, solgt ved en eneste Auction, som afholdes paa Kromand Thomas Meiners Bopæl paa Sønderboe, Løverdagen den 24de Februar førstkommende, Formiddag Klokken 10. Til samme Tid lader Skifteretten i Kromand Meinertz Fallitbo prøve opraabt til Bortsalg, Boets tilhørende Halvpart i samme Skib, som, om antageligt Bud skeer, da tillige vil vorde forauctioneret. Konditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Fanøe Birk, den 2den Februar 1811. T. Smith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Placat. Efter Reqvisition fra Prokurator Seidelin i Fredericia, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Christen Nielsen Moeslund tilhørende og paa Bredstrup Mark beliggende Huus, med tilliggende Jord, staaende for Ager og Engs Hartkorn 3 Skpr. 1 enfjerded. Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: Torsdagen den 22 Februar førstkommende; 7. Marts 21. f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Fredericia Raadstue, og den tredie i det sælgende Sted; hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817. Boeck. Fredericia, den 22 Januar 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Paa den under Ribe Amt hørende Forstrand er i November Maaned f. A. løst af Havet inddrevet og opbjerget en Foustage Linolie (60 Viertler), mærket H. C. N. D., hvortil Eieren, i Overeensstemmelse med Fr. 28 December 1838 §28, herved, med Aar og Dags Varsel samt sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldes for at anmelde og bevise sin Eiendomsret. Ribe Stiftamthuus, den 25de Januar 1844. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
De Familiefædre og Huusbonder, som ere bosatte i St. Catharine Sogn, anmodes om at møde til en Forsamling i St. Catharine Kirke, i Anledning af et for Menigheden vigtigt kirkeligt Anliggende, Torsdagen d. 8de Februar og Eftermiddagen Klokken 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Jnspectionen for St. Catharina Kirke i Ribe, d. 1ste Februar 1844. En Lærerinde, som kan give Underviisning i de almindelige Skolekundskaber og Haandarbeider, og navnlig er perfect i det tydske Sprog, søges til Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. førstkommende Maidag. Man behage at henvende sig til Fru Esmann i Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Undertegnede agter, formedelst anden Bestemmelse, at bortforpagte Hennegaards Avl paa 6 a 10 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Den aarlige Udsæd har i de senere Aar været nogle og Tredive Tønder Rug, omtrent 16 Tønder Byg og 16 Tønder Havre foruden Boghvede, Spergel og Kartofler. Til Gaarden er et betydeligt og godt Overdrev, og af Ho er i min Tid bjerget paa omtrent 24 Dages Slæt i Nebel Mærsk idetmindste 71 og idetmeste 119 Læs i et Aar. Forpagtningen kan tiltrædes til 1ste April eller til Efteraaret, og Forpagtnings Afgivten kan erlægges med Penge eller Natural-Præstationer, alt efter nærmere Overeenskomst. Hennegaard, d. 20. Januar 1814. Rauhe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Undertegnede agter til næstk. 1. Mai at sælge sin paaboende Gaard i Vognslund By, Ølgod Sogn, staaende for Hartkorn 1 Td. 5 Skpr. 1 Fdkr. (Det bemærkes, at bemældte Hartkorn er tiendefrit. Paa Gaarden holdes for det meste 8 a 10 Kreaturer samt 10 a 12 Faar. Mærgel haves, og Agerlandet ligger i een Lod. Af Hede og Mose haves i Overflod. Englodden kan overvandes, naar Eieren finder det forgodt. Bygningerne, bestaaende af 22 Fag, ere vel vedligeholdte, og for ikke længe siden opbyggede og indrettede for en Bondefamilie. Bemældte Bygninger og Eiendomme agtes at sælges for circa 1100 Rd. H. C. Betalingstiden kan accorderes med Eieren, hvis Nogen ønsker at tage bemældte Gaard i Øiesyn. Erik Jensen. Bemældte Eiendoms Beskaffenhed og Bygninger forefindes rigtig - efter Angivelsen – tilstaaes. Peder Jensen. Erich Jacobsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Fortegnelser. over Posternes Ankomst og Afgang samt Jndleveringstiden ved Varde Postkontoir faaes for 3 ls. pr. Exemplar paa Postkontoiret i Varde. Chr. sal. Hophoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Ny Fortegnelse. over Posternes Ankomst- og Afgangstid samt Jndleveringstid ved Ribe Postkontoir, med de Forandringer, som ere foregaaede ved den nye Vestslesvigske Postroutes Oprettelse, – faaes for 3 ls. pr. Expl. paa Bogtrykkeriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-05
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. Edv. Hoffmann i Varde; P. F. Nyboe i Ringkjøbing; - Rasmus N. Gregersen i Ribe. Høivande ved Sønderhoe. fra 6. til 12 Febr. incl. D. 6. Februar Kl. 3 20 Min. Kl. 3 57 8. - Kl. 4 3 - 9. - Kl. 5 11 -- 10. - Kl. 5 50 - 11. - Kl. 6 33 - 12. - Kl. 7 21 - Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høie ste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Udtog af Forhandlingerne Amtsraadet i Ribe den 6te Februar 1844. Aar 1844 d. 6. Februar holdt Amtsraadet for Ribe Amt et Møde, ved hvilket alle Medlemmer vare tilstede. Følgende passerede: 1. Komitteen, som under 29. August f. A. var nedsat for at afgive Betænkning om Huusmands standens og Arbeidsklassens Vilkaar i Ribe Amt, om de Byrder, der trykkede dem og Midlerne til deres Kaars Forbedring, fremlagde sin Betænkning, ledsaget af de Oplysninger, der vare indhentede fra nogle Sogneforstanderskaber og nogle i Amtet bekjendte Mænd. Efter at Sagen var forhandlet og de Punkter, der skulle gjøres til Gjenstand for Jndstillingen, vare vedtagne, blev det overdraget Komitteen paa Amtsraadets Vegne at affatte Betænkningen til Rentekamret, og at lade en Extrakt aff denne bekjendtgjøre i Referatet af Amtsraadsforhandlingerne. 2) Efter Rentekammerskrivelse af 25. November, f. A. er Bidraget til den almindelige Veikasse efter Forord. 29. September 1844 8 17, Litr. e, for Aaret 1843 ansat til 32 s. og efter Litr. d til 38 s., tilsammen 70 sk. pr. Td. Ager og Engs Hartkorn, samt 35 s. pr. Td. Skov og Mølleskyld, der opkræves i April og October Kvartaler, hvergang med det Halve. Denne Udskrivning udgjør for Ribe Amtstue 6870 Rbd. 92 s., af Ribe Kjøbstad 180 Rbd., foruden at denne By for Brolægningsarbeide, i 1843 tilsvarer Veivæsenet 1138 Rbd. (For Varde Amtstue og for Varde Kjøbstad kunde Beløbet ikke opgives).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Kvartalsextrakterne for October Kvartal f. A. over Repartitionsfonden og over Amtsfattigkassen, fremlagdes, ligesom Formanden fremlagde en Ballance, der viser Repartitionsfondens Status for Tiden. 3) J Skrivelse af 2. de har Kancelliet forlangt Amtsraadets Betænkning over den paatænkte Jurisdiktionsforandring i Amtets sydlige Deel (see No. 22 i Mødet d. 29. August, navnlig om det ikke maatte ansees hensigtsmæssigt at Skriverembedet for Mogeltønder og Ballum Birker tilligemed Dommerembedet forenedes med de tilsvarende Embeder i Loe Herred. Amtmanden fremlagde tre til ham indkomne Andragender fra Møgeltønder, Dahler og EmmerlefSogne, hvori protesteres mod Jurisdictionsforeningen i Almindelighed og mod Tingstedets Flytning fra Møgeltønder i Særdeleshed. Grev Schack fremlagen til Kancelliet stilet Forestilling mod Foreningen af Loe Herred med Grevskabets Birkejurisdiktion og i al Fald mod at Birkeskriver-Embedet indgaaer som selvstændigt Embede, hvorimod det formeentes, at Birkeskriveren naar Foreningen fandt Sted burde forblive boende i Møgeltønder og der have Politijurisdiktion. Amtmanden oplyste, at naar den hele af Kancelliet foreslaaede Forening af Embederne blev iværksat vilde dette Embede have en Jndtægt af c. 2000 Rbd. Amtsraadets øvrige Medlemmer formeente, at det saavel med Hensyn til Grev Schacks som Kancelliets Forslag burde have sit Forblivende ved det engang Jndstillede, saaledes at Grevskabets Birkedommer-Embede forenes med Loe Herred, hvorimod Birkeskriver-Embedet fremdeles skulde vedblive og tillægges Politijurisdiction i Møgeltønder. Forat imødekomme Jurisdictionens Ønsker med Hensyn til Tingstedet for de samlede Jurisdiktioner antog man, at dette skulde være i Borrig eller dets Omegn, omtrent 1/4 Miil sønden for Bredebro, hvor Tingstedet for Loe Herred nu er, da Birkeskriverens For bliven i Møgeltønder vilde give Omegnens Beboere, let Adgang til at aflevere Dokumenter, der skulde tinglæses.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
4) Under 14. December f. A. har Kancelliet meddeelt, at Antegnelserne til Amtsfattigkasseregnskabet for 1842 ere tilstillede Amtsforvalteren i Ribe.