Berlingske Tidende, 1810-01-08
Stockholm, den 20de December. Rigsdags Tidendern af 18de December bekiendtgiør en Protokol, afholden i Overværelse af Rigets Stænder forsamlede i Plens Plenorum, som bestemmer Thronfølge=Ordenen, hvorefter den Høibaarne Fyrstes, der svenske Riges udkaarne Kronprinds Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian August af Schlesvig, Holsteen, Sønderbura, Augustenburg, Hans mandlige Arvinger skulle have Ret til den Kongelige svenske Throne, og tiltræde det svenske Riges Styrelse. Jndledningen er følgende: Vi efterskrevne Rigets Stænder, Grever, Friherrer, Biskopper, Ridderskab og Adel, Cieresie, Borgerskab og Almue, som nu her i Stockholm ere forsamlede i en almindelig Rigsdag giøre vitterligt: At da vi, saaledes som den af os under 12te Maji d. A. oprettede og med vore Navne og Signette bekræftede Rigsact indeholder, eenstemmigen have erklæret at vores forhenværende Konge Gustav den IV Adolph og Hans Alkom, saavel fødte som ufødte, fra nu og til evig Tid skulle være udelukte fra Sverrigs Krone og Regiering; da vi fremdeles under 5te Junii d. A., til Sverrigs Konge have udkaaret vor nu regierende allernaadigste Konge og Herre, Carl den Klil; og da vi endelig, med Hensyn til at Høistbemeldte Hs. Kongelige Majestæts Ægteskab med sammes høitelskede Gemalinde, Hs. Kongelige Majestæt Dronning Hedevig Elisabeth Charlotte, ikke er velsignet med nogen nu levende Arving, ved en, under 28de August 1809, oprettet forenings og Valgakt, have udkaaret den Høibaarne Fyrste Prinds Christian August af Schlesvig, Holsteen, Sønderburg, Augustenburg, til det svenske Riges Kronprinds, at Han, paa de Vilkaar, som indeholdes saavel i nysnævnte Valgakt, som og i den af Høistbemeldte Fyrste efter vor Forskrivt til os afgivende Forsikkring, skal, naar Hs. Kongelige Majestæt, vor nu regierende allernaadigste Konge og Herre, Carl den XIII, ved Døden afgaaer (hvilket den høieste Gud i Naade længe ville afvende, følge ham i Regieringen over Sverrigs Rige og de samme underliggende Lande krones til Sverrigs Konge og hyldes og bestyre Riger; saa have vi, for Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian August at Schlesvig, Holsteen, Sønderburg, Augustenburg, hermed villet oprette og fastsætte denne Ducterions=Orden til Sverrigs Krone og Regiering, paa den Maade og under de Vilkaar, som her nedenfor udtrykkelig destemmes: De vigtigste af disse Bestemmelser ere følgende: Vorder det Ægteskab Hs. Kongelige Høihed Kronprinds Christian August, med Hs. Kongelige Majestæts Høie Vidende og Villie, indgaaer - og hvorved Rigets Stænder udtrykkeligen forbeholde sig, at til Gemalinde ei maae tages svensk eller udenlandsk privat Mands Datter - velsignet med mandlige Livs=Arvinger, da skal Hs. Kongelige Høihed i Regieringen succederes af Sin førstefødte Søn, og denne af de senere mandlige Livs-Arvinger, i den Orden, i hvilken de ere Hs. Kongl. Høihed Kronprinds Christian August, som Slægtens Hoved, i ret nedstigende Linie nærmest paarørende. Uddøer den førstefødte Søns mandlige Linie, da skal Regieringen tilfalde Hs. Kongelige Høiheds derpaa følgende anden Søn, med Successioneret for hans mandlige Efterkommere, i samme Orden, som for den Førstefødte er fastsat, nemlig: alt eftersom de i nedstigende Led ere Stammens Hoved nærmest beslægtede. Uddøer den anden Sønsmandlige Linie, da skal Successions retten gaae til den 3die o. s. v. til de øvrige Hs Kongelige HøibedsSønner, i samme Orden og rigtig nedstigende Led efter Førstefødse en Ret, som ovenfor, for den Førstefødte Afkom, er foreskrevet. Døer Kongen i Sverrig, uden at efterlade sig mandlige Livsarvinger, men hans efterlevende Dronning befinder sig i velsignede Omstændigheder, da skal Statsraadet føre Regieringen med Kongelig Magt og Myndighed paa den Maade og de Vilkaar 5541 og 93 af Regieringsformen foreskrive, indtil Rigets Stænder, til den Tidspunkt Constitutionen bestemmer, kunne vorde forsamlede; da det saa tilkommen disse selv at forordne hvad der vedkommer Rigets Bestyrelse. Bliver Dronningens Livsfrugt af Mandkiønnet, da skulle Rigsstallderne beskikke Formyndere for den myndige Konge, paa den Maade, som i Regieringsformens 94 Her bestemt, bliver Dronningens Livsfrugt af det qvindelige Kiøn, da skal den af Slægten, som efter Førstefødselens Ret er den afdøde Konge nærmest, som Konge tiltræde Regieringen. Den qvindelige Linie af Kongehuset og sammes Efterkommere, om disse endog ere af Mandkiønnet, have ingen Ret til Sverrigs Kron og Regiering.