JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Statsgielden, som endnu ikke var steget til den overorordentlige Høide den siden naaede, havde endnu kunnet reddes fra Skibbrud; med Frankrig vare store Handels=Udveie aabnede. Umaadelige Byrder skulde ikke i femtem Aar have trykket disse interessante Egne, og hvorfor Forden frugtesløse Ære at have en foregiven Nationalregiering, som om en Nation kunde existere der, hvor ingen Uafhændighed, ingen Armee er, intet Distrikt, som kan forsvares. De Tider ere forbi, da nogle Statsmænds Planer forskaffede Systemet om Balancer, Modvægt, Garantie, politisk Ligevægt, Credit hos Folket. Pompøse Blendværker for Cabinetterne af anden Rang. Svages Forhaabninger, som alle forsvinde for hiin Magt, der bestemmer Rigernes giensidige Forhold - nemlig for Nødvendigheden. Vilde de paa hinanden følgende hollandske Regieringer ikke tusinde Gange have været givet til Priis for indvortes Omvæltninger og for Engellands mindste Anstrængelser, om ikke det franske Riges Magt altid havde virket paa dem, for at opholde eller forsvare dem. Og da Engelland viste Frankrig den Fornærmelse at holde samme for fraværende, fordi Keiseren ved Donaus Bredder tænkte paa Seier og Fred, var det da Holland, som kunde tilbagedrive Britanniens Flaade og Legioner, der havde forsamlet sig, for at fornye deres Undertrykkelse og Haan ved Helder, Jngenlunde, Sandheder, der ere saa indlysende, behøve hverken Beviis eller Exempel. Ligesom Hansestæderne skulde Holland have været givet til Priis for Uvished, Farer, Revolutioner og Undertrykkelser af ethvert Slags, naar ikke det Genie, der bestemmer Europas Skiebne, havde dækket det med en uovervindelig Ægide. J sin Viisdom ha Keiseren besluttet at indlemme det i den store Familie, hvis Overhoved han er. J det han fattede denne store Beslutning adiød han, maaskee mere end man troer, Nødvendigheds Lov. Ligesom han byder over Nutidens Hæder, saa byde de Begivenheder, der tildroge sig før ham, over hans Regierings Begivenheder. En uafbrudt følge af Aarsager og Virkninger udgiør Nationernes Historie og deres Overhoveders Skjebne. Napoleons Bestemmelse var at her skee og at seire. Seiren tilhører Ham, Krigen Hans Aarhundrede.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Jblandt de Krige vor Historie fremviser, er der ikke en eneste, i hvilken ei Engellands Skinsyge har været den umiddelbare Aarsag til vore Uroligheder, vor Ulykke, vore Farer, vor Energie, vore Kampe og vore Erobringer.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Fra denne Tid af har Engelland troet, uden Farer som uden Hin i dringer, at kunne give sin Usurpartion stedse videre Svingkraft. til Man maatte oppebie en Tid, da mægtige Repressalier skulde nøde de det til at vende tilbage til Retfærdighed. Tiden er kommen. Berlin og Malland=Decreterne ere Svar paa c. Cabinetsordrerne. Det brittiske Cabinet har ligesom dicteret Frankrig, . Europa antager disse Decreter som en Lovbog, og denne Lovbog skal i blive et Palladium for Friheden paa Havet. Maatte Engelland afsværge sit Raserie; maatte det igien indsætte de Neutrale i deres Rettigheder, Retfærdigheden har aldrig ophørt at for Fidre dette. Havde det ei afslaaet Maadeholds Raad og Tilbud, hvor paa mange sørgelige Følger skulde det ikke da have undgaaet - og, for at blive nu inden for Kredsen af vor nærværende Undersøgelse - ei vilde det have 2 tvunget Frankrig til at berige sig med Hollands Havne og Arsenaler, et paa skulde Emsen, Weseren og Elben have strømmet under vort Herredøm de me, og ei skulde vi seet Galliernes første Fædreneland vædet af Vande, Ef som ved indenlandsk Skibsfart ere forbundne med Have, der vare dem miudekiendte. Hvor er Grændserne for det Muelige, Engelland maae besvare dette. Det vende ikkun sine Blik paa det Forbigangne, og det Se skal deraf kunne see det Tilkommende. Frankrig og Napoleon for m. andres ikke.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Dette Senatus=Consult blev, tilligemed de andre allerede bekiendte, paa eenstemmigen antaget. - Følgende er den Adresse til Hs. Majestæt, som blev besluttet i Sesinatets Møde den 13de: Sire. Deres Planers Dykhed og Omfang, Deres Politiks Frimodighed og Høimodighed, Deres vedvarende Omhue for Deres Nationers Vel, de viiste sig aldrig tydeligere end i Deres K. K. Majestæts Budskab til 6 Senatet.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
De brittiske Cabinetsordre have ei allene krænket Europas Folkeret; at de haane selv Naturens Love, der ere af lige Old og lige Uforgienge lighed med Verden. Naturen satte selv Havene uden for Menneskenes Herredom. De kunne seile over Havene; men aldrig occupere dem. 6 At ville herske over et Element, som omgiver den beboede Jord paa alle F. dens Sider, er med andre Ord at ville lægge begge Verdener i Lænker de og paahænge det hele menneskelige Kiøn Slaveriets vanærende Aag. Jmod et saa skamløst Attentat forene Deres Majestæt alle Deres Magts Anstrængelser. Europa, billigen opbragt, tiljubler Dem Bifald og understøtter Dem. Alt seer hiin urolige Regiering, som oppustede 5 Coalitioner efter hverandre imod det franske Rige, der ved Deres seierrige Vaaben i et Øieblik bleve tilintetgjorte - i dette Øieblik hele Fostlandets Folkefærd i Forbund mod sig, og sine Skibe tilbageviiste fra alle Havne. End formaaer den blot at holde Liv i den indenrigske Circulation ved falske Valeurs, og i den udenlandske Handel ved Bedrag. De eneste Allierede den har paa Jorden ere Fanatismus og Forførelse. Fortsæt De, Sire, denne hellige Krig, som De til det franske Navns Ære og for Nationernes Uafhængighed har begyndt. Enden i paa denne Krig skal være Skabelsens Dag for Verdens Fred. De af Deres Majestæt foreslagne Forholdsregler, skulle fremskynde dette forønskte Maal. Da de have Deres eneste Fiender paa Havet, i saa er det nødvendigt at De giør Dem til Herre over alle de Porte, i hvorigiennem Octanet forbindes med Deres Riges indre Provindser. Midt under de politiske og krigerske Beskiæftigelser har Deres velmeente Omhue indgydet Dem den Tanke at oplive hiin Handel i Norden, der saa længe var en righoldig Kilde til Opmuntring og Velfærk for den franske Jndustrie. Det sydlige Riges Producter skulle bringes paa sikkre og lette Veie til Østersøens Havne, og Nationernes Forbindelse knytte Tilsit=Tractatens Baand end fastere. Bestelide af Ære, Kierlighed og Taknemmelighed skulle de Conserberte for Aaret 1811 med Stolthed samle sig under Deres triumpherende Ørne, og ansee det for en Ære at yde den hæderfulde Tribut, som hver Fransk er sin Souverain og sit Fædreland skyldig. Deres Majestæts faderlige Hierte lader mærke at det ugjerne forlanger denne Tribut; men det maae trøste sig selv med den Tanke at Deres Finantsers blomstrende Forfatning tillader Dem at skaane Deres Undersaatter for nye Offere. Sengtet, Sire, udtrykker ikkun Følelser, som der deelet med alle Deres Majestæts Undersaatter, naar det rækker Dem sin Hengivenheds, sin Kierligheds og sin urokkelige Troskabs Hylding. Cambaceres, Prinds, Rigets Erke Cantsler.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Den 21de December. Udtog af de Depescher som GeneralGouverneuren over Jsle de France har indsendt til Ministeren over Marinen og Colonierne.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Jøle de France, den 18de Decbr. Min Herre, 4 engelske Fregatter Syrius, Jphigenia, Magicienne og Nereide, hver paa 40 Kanoner, tilhøre ei mere Hs. brittiske Majestæt. Efter Erobringen af Jsle Bonaparte forsøgte disse 4 Fregatter, som tilligemed en Deel smaae Skibe (hvoraf 3 samt et Transportskib ere faldne i vore Hænder) vare komne til Kysterne af Jsle de France, at giøre Erobringer sammesteds. Den lille Øe de la Passe, 3 Mile fra Port Imperial, blev taget. Denne Fordeel gjorde Fiender, stolt; men de brave Jndvaanere paa Isle de France viste derhos stedse tiltagende Mod, der endog gik over til Utaalmodighed over at Engellænderne forhalede det Angreb saa længe, hvormed de truede. Den 15de August havde jeg valgt til med Tropperne under Vaaben at fornye vor Troskabs og Hengivenheds Eed imod Keiseren, og aldrig troede jeg at kunne lykønske mig til nogen skiønnere Dag. Aldrig viste man en større Enthusiasmus, aldrig en større Foragt, hvilken sidste opvaktes, ved en uværdig Proclamation af en vis Sir T. A. Farqubaor, hvorved man søgte at forføre saa troe Jndvaanere, som de paa Isle de France ere.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Fregatten Jphigenia er allerede udsendt paa Krydstog. De Fangnes Antal er betydeligt. Foruden General Weatherhall, der skulde have været til Ostindien, Obersten og Oberstlieutenanten af det 24de Linie-Regiment, de 4 Fregatters Commandanter, Pym, Lambert, Curtiis og Willoughøy, hvilken sidste mistede et Øie, samt begge Compagnieskibenes Capitainer, ere over 100 andre Officerer, og desuden over 1600 Matroser og Søesoldater blevne fangne. Sørmænd, Tropper, Nationalgaarder. - alle have udmærket sig Capitainerne Dupere og Bouvet have gjort sig særdeles værdige til Hs. Majestæts Naade. Den sidste har endnu siden taget den fiendtlige Fregat Africaine. Jeg har den Ære re. Decaen. Den 26de September. Jeg har den Ære at melde Deres Excellence, at Corvetten Entreprenante den 30te August erobrede Advisskibet Lotterie, samt at Manche, der var faldet i Fiendens 4, Hænder, igien er tilbageerobret. Den 1ste Septbr. kom jeg tilbage til Port Napoleon og blev modtaget med utrolig Glæde og med tusindfold gientaget Udrab: leve Keiseren, leve Napoleon den Store.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Den 5te Septbr. tog Astraa Goletten Alexander som var afseilet fra Cap til Jsle Bonaparte. Jeg besluttede at udsende Skibe til at krydse under denne Øe.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Den 13de Septbr. tog Corvetten Victor et fiendtligt Trensporti, skib, som havde 350 Scapps, Krigsmunition, blandt andet 40000 r. Pd. Krudt, og 30000 Piastre ombord. Den 7de sendte jeg en Parlementair til Jsle Bonaparte, for at bringe Koner og Børn og andre Fanger didhen, samt lade Gouverneuren sondere angaaende en Fangeudvexling; men Sir Fargubar svarede at hans Pligt ingen Fangendvexling tillod ham; de afsendte Personer blev imidlertid afleverte. Parlementairen maatte se ikke komme i Land. Med Parlementairen sendte man mig Moniteurer, til 25de Maji, som man havde fundet paa en opbragt Goelet. Med Moniteuren fulgde Exemplarer af 2 Proclamationer, af hvilke, som ogsaa en af en engelsk Tidende af 13de August, Deres Excellence ville behage at see, hvad man har gjort for at nedtrykke den Aand der hersker hos sig Pluralitæten af Jndvaanerne paa Jsle Bonaparte, der langt fra ikke ste ere tilfredse under det engelske Aal.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
. Den 21de Septbr. indløb Capitain Bouvet med begge Fregatterne de Jphigenia og Astræ. Han havde erobret en engelsk Corvet paa 16 Kanoner og 100 Mand, og den 12te September havt en hæderlig br. Kamp med den engelske Freaat Africaine paa 40 Kanoner, som maatte hos stryge sit Flag og overgive sig. Af denne Freaat beholdt han imidlertid om blot det overblevne friske Mandskab og noget Munition; thi da den hele dre øvrige Deel af den engelske Magt satte efter ham kunde han umuelig saa afbie sammes Angreb i den Tilstand hvori han efter Slaget befandt sig. ter Sin Prise maatte han ogsaa for sin egen Sikkerheds Skyld slippe, men den var blot at ansee som et Vrag fuldt af Saarede og Døende, Islandt disse sidste befandt sig Commandanten Corbet, som havde været Siælen i alle Ødelæggelses Foretagenderne mod begge Øerne.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Den 17de September løb Capitain Hamelin ud med Fregatten Venus for at angribe et fiendtligt Skib. Dette var en Fregat som havde masqueret sig. Han naaede den, angred den, sloges med den 21 Time og erobrede den. Til Uheld nærmede man sig Kysten af Jsle Bonaparte under Slaget saaledes, at de derværende fiendtlige Skibe bleve det vaer. De løbe ud for at angribe Venus med sin Prise; det lykkedes dem at naae den, og efter 3/4 Times Fægtning smaatte Hamelinstryge det Flag han havde forsvaret med saa megen Ære. Den fiendtlige Fregat han havde nødt til at stryge var Ceyllan paa 40 Kanoner. Om Bord paa samme befandt sig General Abercromby, som var bestemt til at overtage Commanden paa Isle Bonaparte. Jeg agter mig lykkelig at kunne anmode Deres Excellence og at forelægge Hs. Majestæt saa mange glimrende Handlinger. Saavel Søe-Officererne som Mandskabet i disse have kunne ikke anbefales bedre end ved Skilderiet af deres Vaabenidrætter. Jeg har den Ære a.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
London, den 15de December. Decaen. Alle Breve fra Rio Janeiro bekræfte at der er udbrudt Borgerkrig i den sydlige Deel af det spanske Amerika. Stadan Cordeva havde modsat sig Juntaen i Buenos Ayres, og Liniers understøttede denne Beslutning. Juntaen lod derpaa Tropper oprykke imod dette Sted, og uden Modstand indtoge de Byen. Liniers, hans Søn, og Gouverneuren vare flygtede, men bleve indhentede fangne, og tilligemed 4 andre henrettede. Strax herpaa har Monte=Videns Regiering ladet Buenos=Ayres angribe, og i samme Øieblik blev Staden blokeret baade af engelske, spanske og partugisiske Escadrer.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
- Efter de sidste Bulletins er Hs. Majestæt igien i Bedring.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Wien, den 15de October. Wechabiterne blive stedse farligere. De trænge bestandig videre frem og have allerede naaet Tiberias Søe. De ere langt bedre bevædnede end i Begyndelsen og føre smaae Kanoner med sig paa Kammeler.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Constantinopel, den 10de Novbr. Paschaen af Bagdad havde i flere Aar vægret sig ved at betale den største Deel af sine Contributioner til Storherrens Skat. Sultaner besluttede at tvinge ham dertil og overdrog denne vanskelige Forretning til Halet Effendi, forhen tyrkisk Gesandt ved det Pariser Hof. J Forbindelse med Paschaen af Mosul var denne saa heldig at overrumple ham; og da der udsattes en Belønning paa hans Hoved, lykkedes det ham ikke at undvige, endskiøndt han allerede var sluppen til en Landsbye. Paschaen af Mosul fik hans Hoved for den udsatte Præmie og sendte det til Constantinopel, hvor det har været udstillet i 3 Dage.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Man forsikkrer at hans efterladte Skat beløber sig til over 30 Millioner. Paschaen af Damascus skulde, som mistænkt, have fristet lige Skjebne, hvis ikke han i Tide havde forklædt og bortfiernet sig.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Presburg, den 18de December. J Følge Efterretninger fra Wallachiet er, den til Vaabenstilstands Slutningen ankomne, Reis Effendy igjen vendt tilbage med uforrettenSag fra det russiske Hovedqvarteer til Constantinopel. Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 650 pr. Ct. K. S.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Indenlandske Efterretninger. Batteriet Trekroner, den 30te Decbr. En Syd fra indpas seret Jagt, kom fra Bornholm. Dens Fører berettede, at Kaper skonnerten Danneskjold, der førtes af Skibs=Capitain og Ridder Wuis, sen, samt Kaperskonnerten Skanderbeck under Kaperfører Jpsen, begge forliste den 20de hujus paa Rønne Rev; ligeledes skal en 3die Kaper skonnert være forlist Juledag paa Nexøe Rev. Efter Skipperens Udsigende, er Mandskabet fra alle 3 Skonnerter bierget.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Corsøer, den 28de Decbr. Herfra kan intet Fiendtligt observeres Kiøbenhavn, den 31te December.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Tirsdagen den 1ste Januarii er Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Onsdagen den 2den Januar, om Aftenen Kl. 6 1/2 Slet, bliver Avartement ved Hoffet, for Damer og Kavallerer af de 3 første Classer i Rangen.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Fredagen den 21de December blev Assessor og Ridder Ørsted valgt, til det Kongelige danske Videnskabers Selskabs ordentlige Medlem.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
J Følge Kongelig allernaadigst Rasolution af 20de December 1810, har Undertegnede den Ære og Glæde Løverdagen den 26de Januar d. A. paa den Kongelige Skueplads at give en overordentlig Forestilling, hvoraf Jndtægten tilfalder de krigsfangne danske Søefolk i Engelland. Den Yndest, som mine ædle Medborgere i saa mange Aar have viist mig som mit Fædrenelands frivillige Sanger, giver mig det Haab, at den, i Forening med det gode Øiemoed, vil bidrage til en kraftig Understøttelse for vore fangne Brødre. Skuespillets Jndretning skal nærmere vorde bekiendtgjort. Kiøbenhavn, den 31te December 1810. Hans Christian Krudsen, Kongl. Skuespiller og Dannebrogsmand.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Alle Svenske til Danmark, Norge og Holstein opbragte Skippere, hvis Sager enten ved Underretterne eller ved Overadmiralitets-Retten herstedes endnu ikke ere paadømte, anmodes herved nopholdelig til mig at indlevere deres skrivtlige Rapporter i denne Anledning.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Det Kongelige Svenske General-Consulat i Kiöbenhavn, den be 29de Decbr. 1810. Gram.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Copulerede. Kiøbenhavn, den 28de Decbr.: Lærredshandler Hr. Jacob Cornels1s og Mad. Kirstine Sperling, fød Hack.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
AVERTISSEMENT. Onsdagen den 2den Januar 1811, om Formiddagen Kl. 10, foretages paa Rosenborg Slot den 21de Trækning af det ved Forordningen af 1ste Maji 1739 aabnede Laan paa Annuiteter til 3 Procent, hvis Udfald dernæst nærmere vil blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Herved opsiges til Udbetaling af den herværende Zahlkasse i 11te Junii r. Termin 1811 en af de saakaldte Canal=Obligationer, udstædte den 11te December 1784 af det Kongelige Finants-Collegium for en Actie i det ophævede Canal=Compagnie, og betegnet med Nr. 210 paa 1000 Rdlr. " Obligationens Jhendehaver vilde derfor møde til bestemt Tid og Sted, til for at modtage Betaling, da der efter Forfaldstiden ingen videre Rente anvises af Kapitalen.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Finantskasse=Directionen, den 29de December 1810. Nin ægteskabelige Forening med Madame Lucie Rübner, fød Wis 3 Mk. sing, Enke efter afgangne Apotheker Rübner her i Aalborg, be e kiendtgiøres herved Familie og Venner til behagelig Underretning. At holde Apotheket vedlige med gode Medicamenter, og derved giøre mig fortient til lige Agtelse og Tillid, som min Formand og hans Enke min nuværende Hustrue har havt den Lykke at besidde, skal være min Bestræbelse, og udbeder jeg mig ifølge heraf paa det bedste anbefalet, ligesom jeg beder bemærket: at alle Regninger og Forbindelser udi min Kones i Enkestand nu ophøre, og for Fremtiden fælles for os begge, af mig blive at afgiøre. Aalborg, den 31te December 1810. Julius Berger.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Bekiendtgiørelse fra det Kongelige Søkaart=Archiv. Normedelst de overordentlige meget tiltagende Priser paa Papiir, Kobberstikker, Trykkerløn og alt hvad der henhører til Søekaarternes samt dertil hørende Beskrivelsers Frembringelse er Archivet nødsaget at forhøie Priserne fra 1ste Januar 1811 indtil videre til 1/2 Gang saameget som er anført paa den trykte Fortegnelse over samme af 1ste Januar En stor Glas Kuglelygte er til kjøbs i lille Grønnegade Nr. 315.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Et Huus i Wallered Bye, ved Hirschholm, med tilliggende Hauge og en & Smede, er strax at faae til kiøbs; man melder sig hos Trakteur Reinbard paa Hirschholm.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Auctioner. Tirsdagen den 5te Februar næstkommende Kl. 10 Formiddag, foretaget & Auction ved Hr. Lieutenant Risom Pakhuus i Fladstrand over følgende priisdømte Handelsvarer, udlossede af Galioten Umunt, og tilhørende den Kongelige Spectat, nemlig: 24 Fade Rom, omtrent 450000 Pd. brasiliansk Sukker i Kasser og Fade, omtrent 30000 Pd. Kaffe, 50 Sække Alhaande, samt omtrent 3000 Pd. rød Farvetræe. Og saasnart denne Auction er til Ende, foretages Auction over samme Etats priisdømte Ladning af Skibet Memel, nemlig : 659 østersøiske Fyrrebielker af forskiellige Gennemsnit, og 5 til 24 Alen lange, 440 dito Spirer, 20 a 24 Alen lange, samt 146 Tylter Planker indtil 6 Alen lange og 3 Tommer tykke Dette bekiendtgiøres til Lysthavendes behagelige Underretning, hvorhos det bliver et Vilkaar: at enhver hvis Vedderhæftighed ikke er underskrevne, som Priiscommissærer nøie bekiendt, maae stille antagelig og lovlig Caution eller betale inden Varene udleveret. Fladstrand, den 23de December 1810. Henni. Brandt.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Bøger m. m.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Mandagen den 7de Januarii 1811 om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, bliver ved offentlig Auction i Kronprinesensgade No. 37 bortsolgt en betydelig Samling Bøger i flere Sprog og Videnskaber, tilligemed endeel Sølv og andre Mynter, nogle Kobbere, og en stor Deel Musikalier, samt et betydeligt Antal Conqvillier med mere. Betalingen erlægges til Boghandler Beeten, boende paa Auctionsstedet hvor Cataloget, som er 10 Ark stort faaes for 8 s. heftet. I overdagen den 26de Januarii 1811, om Formiddagen Kl. 9, bliver i I Callundborg ved een eneste Auction absolut bortsolgt folgende priis dømte Skibe og Ladninger : 4) Af Roeslotillen ved Callundborg indbragt 1) Kusten Thetis, drægtig circa 75 danske Læster, med dens Inventarium og sammes indehavre Ladning, bestaaende af: Circa 834 Skpd reen Riga Hamp 2 Skpd. havareret dito 50 Stkr. Eege Vognskuds Blokke 240 Stkr. brugte Maatter. a) Tialken die Vrou Maria, drægtig circa 20 Læster, med dens Inventarium, og sammes indehavte Ladning, bestaaende af: 32 Fade ) fine raae Sukkere 1 Tönde 530 Toppe Melis, circa 6000 Pund 3 ledige Sukkerfade. 3) Kuf Skonnerten Wilhelmine, drægtig circa 25 Læster, med den Inventarium, og sammes indehavte Ladning, bestaaende af: 37 Fade ) Vestindiske Sukkere 3 Tönder 1112 Toppe fiin Raffinade, circa 420000 Pund. Circa 40000 Pund Campes. - Træe, 93 Kasser Blikplader, 13 ½ Tomme Lang, 9 ½ Tomme bred 50 Stkr. ledige Sukkerfade. 3) Af Roeslotillen ved Nyborg indbragt : 4) Galleasen die Freundschaft, drægtig 30 ½ Commercelæster, med dens Inventarium, og sammes indehavte Ladning, bestaaende af: 27 Foustager Brændeviin, 12 a 13 Grader stærk 9 dito dito 8 Grader. 2 dito hvid Viin, a circa 50 Viertler, Et Partie diverse Sortet Apotheker Vare. 20 ledige Foustager. Inventarie Listerne over Skibene og Proverne af Varene ere til Eftersyn, saavelsom de trykte Fortegnelser over Ladningerne forinden Auctionen at bekomme hos Mægler Hans J. Herlöw. Kiøbenhavn, den 28de December 1819.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Kiøbenhavn, den 31te December. Continuation af den Kongl. Priserets Domme i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
No. 297. J Sagen Kaperfører Farrer, contra Skibs=Capt. Grundt, Skibet Nortstern. (Paariendt den 24de Decbr. 1810) Kiendt for Ret. Det i nærværende Sag omhandlede, af SkibsCapt. Grundt førte Skib Nordstern kaldet, tilligemed sammes Ladning friegives herved, dog saaledes at af samme udredes Rets Omkostningerne og til Kaperfører Farrer 400 Rd.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
No. 298. J Sagen Kaperfører Hjorth, contra Skibs=Capt. Hamilton Darling, Skibet Cathrine Jagne.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
(Paakiendt den 26de Decbr. 1810.) Kiendt for Ret. Det i nærværende Sag omhandlede, af SkibsCapt. Darling førte Skib, Cathrine Jagne kaldet, med sammes Ladning, fri gives herved, og bør Kaperfører Hjorth inden 3de Solemærkeer efter denne Doms Forkyndelse og under Lovens Tvang, betale i Erstatning til Capt. Darling 500 Rd. D. Cour., samt udrede RitsOmkostningerne.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
No. 299. J Sagen Kaperførerne Severin og Farrer. contra Skibs Capt. Palmer, Skibet Statira.
Berlingske Tidende, 1810-12-31
(Paakiendt den 28de Decbr.) Kiendt for Ret. Det i nærværende Sag omhandlede, af SkibsCapt. Palmer førte Skib, Statira kaldet, tilligemed sammes Ladning friegives herved. Rets=Omkostningerne af Opbringerne Kaperførerne Severin og Farrer at udrede. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1810-12-31
Huus=Auctioner. Den 19de Decbr. blev ved 3die Auction solgt Gaarden Nr. 203. paa Hiørnet af Skovbodgaden og Klædeboderne for 45,050 Rd. til Søe=Permierlieutenant W. D. Gottlieb. Den 21de: blev ved en eneste Auction solgt Gaarden No. 11 i Brogaden paa Cristianshavn for 17425 Rd. til Contorist W. S. Giessing. S. D. blev ligeledes ved 3die Auction solgt Huset No. 185 i Stormgaden for 10250 Rd. til Hørkræmmer L. M. Lücken.