JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Vi erfare i dette Øieblik, at Jndvaanerne fra den østlige Deel alt ere marscherede mod dette Departement, og jeg troer, at der om en Tid af 2 eller 3 Dage vil blive holdt et Slag ved Broen af Maleguone. Albeniga i Spanien, den 22 August. Vi ere nu igien komne tilbage paa den Plet, som vi forhen har holdt besat mellem Caa og Agueda, og det er meget sandsynlig, at vi maae gaae meere fremad for at passere sidstnævnte Flod. Vanskelighederne, saavel som de slette Veie, der gjør det umuelig til at transportere det være Artillerie og Beleirigsskytset, forhindrer os ganske i at angribe Cindad Rodrigo; men vi vil vende os til Salamanca, for at forjage den franske Armee at de frugtbare Egne, hvor den nu cantonerer. Hvis vi ved vore Maneuvres kan opnaae denne Hensigt, saa have vi vundet en vigtig Punct. Ligesom Fienden vil faae at see, at vi rette vor Magt mod Salamanca, saaledes vil han blive nødt til at samle sine Tropper, der cantonere i de rige Egne af Tallavera de la Reyne, Placencia og Coria, og uden Tidspilde marschere til Cindad Rodrigo, medens Lord Wellington efter at have opnaaet sin Hensigt, den, at trække dem til et Landstrøg, hvor de uden at skille sig ad, ikke kan subsistere, kan bekiempe dem med Fordeel, eller tage sin Stilling bag Anguede, for at være i Stand til at benytte sig af alle falske Bevægelser som Fienden kunde giøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Man har endnu ingen sikker Efterretning om Mantevidens Overgivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Tydskland. Kongen af Sachsen har skienket alle de tydske Ordens Godser i Thuringen, med Rettigheder og Jndkomster a., som i følge det franske Decret af 24de April 1809 og den Wiener Fredsslutning af 14de Octbr. s. A., er Ham tilfalden, til begge Universiteterne Leipzig og Wittenberg, og de 3 Landskoler, Pforta, Meisen og Grimma, som en sand og uigienkaldelig Eien dam til evig Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Fra Bucharest skrives den 29de August. De tyrkiske Paschaer Jsmail Bey og Kora Osmann Oglu ere gangne over Donau ved Calafat, og ere i Begreb med at rykke ind i Wallachiet med 20,000 Mand. Storvisirens Overgang over Donauen forventes hver Dag. Den tyrkiske Underhandler Hamod Effendi er gaaet tilbage over Donauen. Alle Underhandlinger ere nu afbrudte og blot Vaabnerne skal afgiøre den længe blodige Kamp om Moldau og Wallachiet. Russerne giøre Anstalter til at forsvare Grurgewo paa det yderste. Senere Beretninger fra Wien af 14de September siger: at Russerne, efter Rygte, har lidt et stort Tab i Wallachiet, og et betydelig Corps skal være afskaaren fra deres Hovedarmee, og være i saadan Forfatning at det enten maae slaae sig igiennem, eller gaae igiennem Siebenburgen. Sidste kan ikke finde Sted uden at fornærme Neutraliteten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Schweitz. Raadet i Canton Bern har bekiendtgjort følgende af Landammanden i Schweitz udstædte Proclamation : 1) At alle til dette Canton henhørende Jndividuer, som befinde sig i engelsk Militairtieneste, ere hiemkaldte. 2) At der er givet dem Frist til deres Hiemkomst, til dette Aars Udgang, under Straf at deres Borgerrets Fortabelse, og deres Godsers og Formues Confiskation. 3) At samme Straf er paalagt enhver som for Eftertiden træder i engelsk Tieneste. 4) Det lille Raad skal udføre denne Beslutning og sørge for, at det bliver bekiendtgjort for dem som det angaaer. 5) Denne Beslutning skal trykkes, oplæses fra Prædike stolene &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Ved Amtsfoged Freudenreich og Conseilets Greffier, Gruben, er i denne Anledning følgende Brev bleven sendt til Hr. Wattenwyl: Da Hr. von Wattenwyl er Generalmajor, og følgelig den høieste af Rang blant Schweitzerne, som befinde sig i engelsk Tieneste, saa bekiendtgiør Conseilet ham den af Forsamlingen tagne Beslutning, og efter Hs. Majestæt Keiserens Forlangende, at alle i engelsk Sold værende Schweitzere ere tilbagekaldte, og at ingen for Eftertiden maae gaae i denne Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Conseilet indbyder Hr. Wattenwyl til paa den korteste og efter Omstændighederne meest passende Maade, at bekiendtgiøre denne Beslutning for alle i engelsk Tieneste værende Schweitzere. Conseilet forventer, at Hr. Wattenwyl, besielet af Fædrelandskierlighed, vil rette sig efter Dagbefalingen. (Dette Brev er ved Handelshuset Poppe& Comp. Foranstaltning, skaffet til London.) Petersborg, den 9 Septbr. Fra Overbefalingsmenden for den Moldauiske Armee, er indløben 2 Rapporter. I den første berettes at et tyrkisk Armeecorps under Jsmail Bey, har besat flere Øer i Donauen, hvori fra de har oversat deres Tropper til den venstre Bredde, under Beskyttelse af de paa Øerne oprettede Batterier. Den 22 Julii a. St. angreb Tyrkerne vores Tropper paa 3 forskellige Puncter. Generalmajorerne Repninke- og Sbyowsky drev ei allene Tyrkerne 2 Gange tilbage, som havde omringet dem, men slog dem endog paa Flugten, og forfulgte dem til deres Forskandsninger, hvor Skarvskytterne stødte mange Tyrker ned, som havde sat sig i Sivet i de Moradser som omgav deres Leie. Denne Trefning mod en dobbelt saa stærk Fiende, varede fra Kl. 7 om Morgenen til Kl. 3 om Eftermiddagen. Tyrkerne havde 1000 Mand i Døde og vort Tab bestod i 3 saarede Overofficerer og 71 Gemene og af Dræbte i 18 Gemene. Det andet Angreb skede den 3die August, da de attakerede Generallieutenant Safsvenstre Fløi. Tre Gange fornyede de deres Angreb, men bleve ved vor Kartetskild, og det 13de Jægerregiments Bajonetter drevne tilbage. Og paa denne Dag mistede Tyrkerne 1000 Mand i Døde og Saarede. Vi har i Dræbte Lieutenant Profhek at 43 Regiment og 19 Gemene, og 4 Overefficerer og 122 Gemene ere saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Bekiendtgiørelser. Fredagen d. 4 Octbr., Formiddag Kl. 10 1/2. d. A., bliver Generalforsamling i det bekonomiske Selskab for Aarhuus Amt, som afholdes hos Hr. Stiftamtmand Kherre Baron Güldencrone, hvortil samtlige Herrer Medlemmer indbydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Efter Ordre Dr. J. H. Larsen, Selskabets Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Söndagen den 6te October næstkommende, Kl. 5 Eftermiddag, opføres paa det forenede dramatiske Selskabs Theater i Aarhuus: Den forladte Datter, Skuespil i 5 acter af Falsen. Indgangen aabnes Kl. 4 1/2. Directionen. G. H. andre diverse Sorter til at sætte i Haugen, Hollandske Blomserlog til Vitelster, og er nu at bekomme hos Gartner Hamann ved Munkeport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Hvor en duelig Kudsk, som kan forevise gode Skudsmaal, kan erholde Condition som Kudsk førstkommende 1ste Novbr., anvises af Lieutenant Adjutant Wandall, logerende hos Kiøbmand Koppel paa det store Torv i Aarhuus Efter Vedkommendes Forlangende bliver den i Vivild Præstegaard til den 7de Octbr. berammede Auction, indtil videre opsat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Udi Raunholt Bye, Bording Sogn, Brads Herred, er bortdød Aftægtsmand Peder Hansen, og i Følge confirmeret Testamente, skal Boen deles imellem hans og forhen bortdøde Hustrue Maren Christensdatters Arvinger. Da det nu er befunden, at en Brodersen af bemeldte Peder Hansen, som den eneste Arving nogen af de tilstædeværende vidste at opgive, der kunde tilkomme Mandens Boeslod, forlængst skal være død uden Livsarvinger, og de som senere have meldt sig, ikke har kundet tilveiebringe nogen Beviislighed, om deres Slægtskab; saa bliver herved med Aar og Dage Varsel indkaldet alle og enhver, som formene sig at være arveberettiget efter bemeldte Aftægtsmand Peder Hansen, i Raunholt, at anmelde og beviisliggiøre saadant for mig som Skifteforvalter, inden bemeldte Tids Forløb. Dette Skifte agtes foretaget til endelig Slutning paa mit Contoiher i Brædstrup udi Tørsting Herred, Aarhuus Amt, den 4de December 1812, om Formiddagen Kl. 10, og bliver enhver Vedkommende herved indvarslet at give Møde. Skulle imod Formodning nogen have Fordring paa Boet, bliver de ogsaa herved indkaldede at beviisliggiøre samme. Brædstrup, den 23de September 1811. C. M. C. G. Holst, J Følge Placaten af 26de Octbr. 1792, bliver herved indkaldet med 12 Ugers Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring udi Stervboet efter Aftægtsmand Anders Jensens afdøde Hustrue Anne Marie Andersdagter i Kaldahls Gaard, udi Søndervissing Sogn, at møde her paa mit Contoir udi Brædstrup, i Tørsting, Herred, Aarhuus Amt, Mandagen den 30te December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for at beviisliggiøre samme, da Skiftet agtes sluttet; saa indvarsles og den Afdødes Arvinger, om nogen af disse, hvis Navne eller Opholdsted ikke vides, maatte være i Live, for at give Møde og iagttage deres Tarv. Brædstrup, den 23de September 1811. C. M. C. G. Holst. Efter erholdt Tilladelse af det Kongelige Rentekammer, bliver et Huus i Torrild Bye, med Haugeplads, Præstegaarden tilhørende, bortsolgt førstkommende Mandag den 7de October, Formiddag, da Liebhaverne vilde behage at møde. Zimmermann. Et Skiveret Gaardmand Peder Sørensen i Salten, er af Øvrigheden erklæret umyndig, og Undertegnede, Kroer, mand og Gaardmand Rasmus Jensen Rye i Them, beskikket til hans Værge, kundgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Them. den 23 Septbr. 1811. Rasmus Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
For en Enke eller et aldrende Fruentimmer, er en god Condition ledig enten strax eller til 1ste Novbr., hos en eenlig aldrende Enkemand at bestyre hans Huus. Nærmere Underretning faaes hos Maler Frandsen paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Paa min anlagte Voxlys-Fabrikke kan erholdes alle Sorter hvide og gule Voxlys, Kirkelys, ligesom ogsaa med det første Voxstabler, til de bestemte Fabrikpriser. Udsalget skeer fra min iboende Gaard her i Byen. Randers, den 17de Septbr. 1811. C. Faith, Apotheker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Forpagtning af en Herregaard, i Nærheden af Ribe, paa hvilken hidindtil er forret og græsset 100 Stkr. Kiør, men hvor Eieren ønskede holdt Stude isteden for Kiør, anviser Forvalter Heegaard i Raadved pr. Horsens, paa portofrie Breve som mundtlig Efterspørgsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Mandagen den 7de Octbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver i Schierring Bye, Egaae Sogn, Østerliisberg Herred foretaget offentlig Licitation paa en Steenkistes Opførselse over det Vandsted paa Landeveien fra Aarhuus, imellem Egaae og Schierring, hvor den saakaldte gamle Sønderbroe har været. Thi ville de Lysthavende behagelig indfinde sig til bemeldte Tid og Sted, hvor Overslag og Conditioner skal blive bekiendtgjorte. Randers, den 21de Septbr. 1811. Stadfeldt. Til Hoved Kroe er kommen en sort Hest, mærket W. som Eieren kan afhente der, imod dette Avertissements og Foderløns Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Fra Aarhuus Mark er i Fredags bortkommen 2 Køer, hvoraf den ene var graae, den anden sorthielmet, begge havde de en hvid Stierne i Panden. Hvo der skulde kunne give nogen Oplysning om dem, bedes at henvende sig til Professorinde Krarup paa Studsgade, som betaler Omkostningerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Jmellem Mandag og Tirsdag er fra Rasmus Møller i Holme bortkommen en bruunblisset 6 Aars Hest, med en lidet hvid venstre Bagfod, og H Leklipper paa det venstre Baglaar. Hvem som kan give Eieren eller Kiøbmand Schandorff i Aarhuus nogen Oplysning derom, kan vente en god Douceur og alle Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Fra Veder Skovfoged i Fruering, i Charlottenlunds Skov, er Natten imellem 21de og 22 Septbr. bortkommen en sort lidet stribelblisset Hest, 10 a 11 Aar, med en Klokke i Jernbøiel om Halsen, samt en Fiederlaas paa høire For fod, hvorved en liden Træeklods; samt en sortebruun Hoppe, 6 Aar gammel, som er kiendelig paa, at den har mistet en Fortand oven i Munden. Hvem som kan opdage disse og give Eieren Underretning derom, loves en god Douceur, og alle Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-02
Fra Johan Andersen i Jersen Havgaard, ved Skanderborg, er Natten imellem den 20de og 21de Septbr. fra hans Mark bortgaaet 3 Bester, nemlig : 2 kulsorte Hopper 3 i 4de Aar, klipper I paa venstre Bov, og den 3die en bærbruun Hingst i 2det Aar, med lidet hvid paa de 3 Fødder, samt en Klokke om Halsen, med samme Mærke paa den venstre Bov som de andre to. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves en god Douceur og le Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
(Af Statstidenden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Kiøbenhavn, den 30te September. Under 9de dennes har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst befalet at Elefantordenens Dekoration skal tilstilles den regierende Storhertug af Baden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
J Følge Efterretning fra Klitmøllen, er Antallet af de fiendtlige Krydsere under Jyllands vestre Kyst nu større end forhen. Den 17de d. M. lod en Fregat, en Kutterbrig og et Par mindre Fartøier sig see under Landet, og Fregatten udsatte et af sine største Fartøier, formodentlig i den Hensigt at bemægtige sig 3 norske Slupper, som laae i Jndløbet, men Detaschements=Commandeuren paa Stedet lod disse Skibe besætte med Militaire, og Fienden fandt det ei raadeligt at vove et Angreb. Dagen derpaa blev et fra Løkken med Korn og Fedevare udklareret Slupskib, ført af Skipper Niels Svendsen og hiemmehørende i Christiania, jaget af en fiendtlig Kutter og forfulgt af en fra Kutteren udsat Sluppe ind under Batteriets Kanoner, men denne Sluppe, der saavidt kunde skiønnes var besat med 10 a 12 Mand, blev skudt i Synk fra Batteriet, og det i samme værende Mandskab forgik med Baaden. Denne sidste er siden dreven i Land, men af dens Besætning var ingen opkastet af Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Samsøe, den 21de Septbr. Vi have sikker Efterretning om, at Hr. Secondlieutenant og Ridder Linde har havt en Affaire med en engelsk Skoop 5 War, imellem Grenaae og Fladstrand. Med Længsel see vi Efterretning om Resultatet imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Corsøer, den 29de Septbr. J Beltet ere ingen fiendtlige Seilere at see.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Helsingøer. J sidste Etmaal ere 9 Skibe passerede Sundet. Jntet fiendtligt kan herfra observeres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Aarhuus. Rapport fra Signalstationen ved Aarhuus. Den 1ste, 2den og 3die Octbr. har intet fiendtligt været at see.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Copulerede. Paa Wosnesgaard den 1ste Octbr.;Hr. Snedkermester Jacob Mundt og Jfr. Ane Kierstine Nordstedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Prædikanterne paa 17de Søndag, efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
(Af Altona Mereur og Hamborg Correspondent.) Frankrig. Hendes Majestæt Keiserinden er den 21de Septbr. afreist fra Comptegne til Brüssel, hvor Hun den 25de indtraf under Jndvaanernes hierteligste Jublen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Hs. M. Kongen af Rom er den 21 Septbr. kommen tilbage til St. Cloud fra Compiegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Man forsikrer at 5 Ministre ledsager Hs. M. Keiseren, paa Hans Reise, nemlig: Ministrene for de udvortes Anliggender, for de indvortes Anliggender, for Finantserne, for Marinen og Minister=Statssecretairen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Marschal Moncey afgik den 21de Septbr. til Holland. Den 19de Septbr. om Morgenen Kl. 9, har Hs. M. Keiseren passeret Amiens, hvor Han kun opholdt sig saalænge, at Han vexlede Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Samme Dag om Aftenen Kl. 5 indtraf Han til Montreuil sur Mer. Ved Porten steeg Han ud af Vognen, og har, ledsaget af Fyrsten af Neuschatel og sine Adjutaniere, beseet det paa Værkerne udførte Arbeide, som General Mouton har istandbragt i Aar. Paa Volden indfandt sig Pladsens Ove stad. Derfra begav han sig til Citadellet, og siden besøgte han de yder Værker. En Arm af Floden Cange opholdt dem nogle Øieblik. Men imedens at Keiserens følge, hastede med at lægge en Broe derover af Planker og Faschiner, vadede Hs. M. igjennem Floden indtil Knæene. Efter fuldendt Besigtigelse, begav Keiseren sig til sin Vogn, under Jndvaanernes meest levende Udraab: Keiseren leve! En i Regensburg saaret Soldat, blev førestillet Hs. Majestæt, som gav ham en Foræring, og befalede, at han skulle sende sin Ansøgning efter Ham til Boulogne. Den 22 Sept. om Morgenen Kl. 8, gav Hs. M. den civile Øvrighed, i Boulogne, Andience. Kl. 9 begav Han sig til den høire Fløi af Leiren, og mynstrede den hele Armee, som blev commanderet af Hertugen af Elchingen. Herpaa fulgte Øvelse i Fyring og stor Maneuvre. Kl. henimod 2, fortsatte Hs. Majestæt sin Reise over Dynkirken og Calais.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
England. (af Journal Empire.) London, den 14 Septbr. Et Brev fra Windsor af 11te giver Haabom Hs. M. Kongens fuldkomne Helbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Siden i Gaar taler man her i Staden om en forestaaende Ministerial=Forandring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Morning-Chroniele af 9de indeholder følgende: Da man har udspredt flere modsigende Efterretninger om de Forstærkninger som den franske Armee har erholdt i Spanien, saa glæder det os, at være i Stand til at give noget Lys i denne Gienstand, af 2 Breve, som man har funden ved en Coureer, som den 6te August blev anholdt af et Detaschement Guerillas ved Burges, der blev commanderet af Don Joh Paille, og som har sendt disse Breve til Juntaen i Gallizien. Her følger Brevene: 1) Divisionsgeneral v. Broissart til Hs. M. Kong, Joseph i Madrid: Med D. M. Tilladelse har jeg den Ære at melde, at jeg er ankommen til Vittoria den 2den August. Jeg har i Følge Hs. M. Keiserens Befaling forladt Bayonne, den 23de Julii og begivet mig paa Marschen til Spanien med min Division paa 3300 Mand. Jeg har samme Dag forladt Vittoria og vil i Morgen fortsætte min Marsch til Burgos, og kom i Gaar Aftes sildig til Micanda det Caro. Jeg har en Skrivelse fra Hs. M. Keiseren til med nærværende Depesche. og oversender begge med min Adjutant, Oberst Stilt, da de befalinger jeg har faaet ikke tillade mig at komme til Madrid. Jeg maae tilkiendegive D. M. at min Division ved Passagen igiennem Pyrenæerne blev ledsaget af 700 Mand, under Oberst Casinnier, som i Følge sin Jnstruction marscherede til Pampelona, for at caoporere med Sydarmeen. Miranda deel Chro, den 5 August. 2) Napoleons Skrivelse til Joseph. Min kiere Broder. Det staaer ikke i min Magt, at sende Dig alle de forstærkninger, som Du har ansøgt om. Men jeg har beordret de forskiellige Divisioner til Grændsen af Portugal, og har befalet, at en af disse Divisioner skal begive sig til Madrid, for at blive der til Din Disposition, i det jeg fuldkommen indseer de Vanskeligheder, som Du træffer paa. Jeg har anfortroet Broissart dette Brev, der saasnart muelig vil sende Dig det, i det han har befaling at begive sig til Valladolid, hvor han vil indtreffe førend Midten af August. Den skal følge andre Tropper efter ham; men i dette Øieblik kan jeg ikke med ganske Sikkerhed detaschere dem, som paa nogen Tid har besat den nordlige Deel af mit Rige. Saasnart Omstændighederne tillader det, vil jeg sende Dig nye Forstærkninger. Paris, den 18 Julii 1811. Din affectionerte Broder Napoleon. *)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
1) Journal de Empires Anmærkninger. Dette er de elendige Midler man anvender i England. Man er der fortrolig med alt det, som er falsk og eftergjort: falske Passe, falske Oprindelsesbeviser, falske amerikanske Connossementer, falske Noter, falske Tractater, falske opfangne Breve; men alt dette opfylder jo Hensigten man har, at bedrage Folket i London. Fordet første gives der ingen fransk General som hedder Broissart. For det andet, er der ingen fransk Division indrykket i Spanien den 22 Julii. Tredie, Keiseren, var den 18de Julii i Trianon, ikke i Paris. Fierde, Keiseren skriver ikke i nogen Anledning; det giør hans Ministre, og hvad Armeens Bevægelser angaaer, Ma for Generalen. Alle Breve som handle om en noget vigtig Sag, og som man fremstiller som opfanget, ere falske; thi fra den Tid at General Moore opfangede de i Madrio skrevne Breve, har Major Generalen antaget den Sædvane, at chiffere alle sine Breve. Vi beklage i denne Hensigt Lord Wellesleys Redacteurs; de ere ikke duelige nok. Hvad som endelig beviser det Modsatte af dette afskyelige System, hvormed man fører det engelske Folk bag Lyset, er den Omstændighed, at just i Slutningen af Julii Maaned ankom 4 Divisioner til Pau, som udgjorde over 60 Batailloner. Ti Millioner Mennesker, kiende dette Factum. J Rochefort er ved Charente over 15000 Mand, i Toulon over 20,000 og i Jtalien over 100,000. Desuden er det ikke Frygt for at degarnere den nordlige Grændse, som forhindrer at sende Tropper til Spanien. Men man maae vel gribe alle Midler, hvorved man kan overtale det engelske Folk til at troe, at der ikke gives nogen Sols eller nogen Mand mere i Frankrig, at man lader Børn af 16 Aar marschere, at der ikke gives et Linieskib mere der &c. &c. Det er ingen god Varsel for en Regiering, naar den bestandig maae tage sin Tilflugt til Løgn og Bedragerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Et Skib som har forladt Cadix den 16 August, medbringer den Efterretning, at Blake er dræbt i en meget blodig Trefning; men man lover ikke for denne Efterretning. Der udkomme daglig anonyme Pamphiets i Cadix imod det engelske Folk og dets Regiering. Saa melder man og, at alle spanske Stæder ved det middellandske Hav staae i Fare for, med allerførste at blive besatte af Fienden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Fregatten le Rhin, som fra Corunna er ankommen til Plymouth, har overbragt den Efterretning, at alle Kanoner og Munitionen er bortført fra Ferrol, paa den Efterretning at den franske Magt rykkede imod denne Plads. Da Fregatten le Rhin gik under Seil, laae alle Transportskibe og andre Fartøier ved Corunna for et Anker, da Fienden var Staden paa 18 Lieues nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Ifølge americanske Blade af 6te August har den engelske Gesandt, Hr. Forster, foruden sine bydende Forestillinger, angaaende Rencontren med little Belt, forlangt af de forenede Stater, ufortøvet at tilbagekalde deres NonJmportations=Act, og strax at forlange af Frankrig, at det tilbagekalder sine Decreter, for saavidt de have Hensyn paa England. J Hensigt til littte Belt, har den americanske Regiering givet de meest tilfredsstillende Explicationer. Hvad Non=Jmportations=Acten angaaer, saa har man svaret, at Lovgivnings=Acterne allene hidrørte fra Congressen, at denne forsamlede sig i November, og ville tage Beslutninger som vare overeenestemmende med Viisdom og billighed. Men hvad Spørgsmaalet i Henseende til Frankrig og enhver anden Nation angik, saa ville de forenede Stater ikke blande sig deri, men blot indskrænke sig til hvad der angik dem selv. De forenede Stater, havde tilbuden saavel Storbrittanien som Frankrig en skiøn og loyal Leilighed, ikke blot til at underholde et uafbrudt Commercial-Forhold med de forenede Stater, men man har endog foreslaaet England, naar det havde antaget Betingelserne, at ville udelukke Frankrig til Gunst for England; men Storbrittanien har ikke antaget Forslaget; Frankrig derimod har tiltraadt Americas Forslag : det americanske Flag er derfor fra Frankrigs Side fri paa Havet. De truende Erklæringer, som Hr. Forster derpaa gjorde, bleve anhørte af Hr. Monroe med Moderation og Værdighed, i det han med den Viises Munterhed førte den unge Gentleman, hans Udtryks Raghed og Manerer til Gemyt. Alle americanske Krigskibe blive imidlertid sat i Stand, og Militair=Anlæggene paa Kysterne completterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
J den 1005 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere: 76. 9. 53. 29. 36.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-04
Bekiendtgiørelser. J efterstaaende ved den Kongl. Priseret i Aarhuus paadømte Sager, er saaledes kiendt for Ret :J Sagen: angaaende det af Kaperførerne Areboe og Cramer opbragte Skib, Tøndersfryd, Skipper Claus Winther, Det af Kaperførerne Areboe og Cramer indbragte Skib, Tøndersfryd kaldet, som sidst har været ført af Skipper Claus Winther, tilkiendes herved Hans Majestæts Kasse, dog reserveres Opbringernes Ret til Biergeløn, saa bør ogsaa af Prisen at udredes Rets=Omkostningerne. Endelig reserveres Justitiens Tiltale, i Overeensstemmelse med hvad forhen er anført saavel mod Rhederiet, som imod Skipperne Pharo og Claus Winther samt deres Mandskab. (Paakiendt den 30te Septbr.)¬