Viborger Samler, 1838-01-20
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Den 8de Jan. begyndte Debatterne over Adressen i de Deputeredes Kammer. Den eneste Opponent ved den almindelige Discussion var Guignier, der med Bitterhed angreb Ministrenes Jndblanding i Valgene. Nu gik man over til de enkelte Paragrapher. Ved den første angaaende Amnestien angreb Hr. de Sade Septemberlovene, hvortil Conseilspræsidenten svarede, at ingen af disse vilde blive tilbagekaldt; en Tilbagekaldelse var en Reaction, og en saadan vilde Ministeriet ikke. Hr. Martin fra Strasburg fremsatte herpaa følgende Amendement: Deres Gouvernement, Sire, har grebet Øieblikket til ved Amnestien at udslette Mindet om vore Tvistigheder og sikkre Gemytternes Forsoning; nu tør heller ikke Noget opholde denne Forholdsregels Følger... Efterat flere Talere denne og den næste Dag havde talt for og imod dette Amendement forkastedes det med en stor Majoritet. Herpaa traad Hr. Sivry op med Klager over Præfectens Machinationer i Morbihan=Departementet for at hindre hans (Storys) Valg. Præfecten havde nemlig benyttet Branden af Underpræfecturet i Plormel til at opholde Valget i 26 Dage under Paaskud af, at Papirer, Valget vedkommende, ved denne Leilighed vare forkomne, og benyttede denne Tid til at gjennemstreife det hele Arrondissement og love Befrielse for Militairtjeneste, Embeder, Ansættelser, han aabnede Menighederne Udsigter til Kirke- og Skolefonds, til Broer, Veie og truede paa den anden Side med Anlæggelse af Veie i ugunstig Retning. Offentlige Embedsmænd truedes med Tabet af deres Embeder, en Hospitalslæge blev virkeligen afsat o.s. v. J sin Fortvivlelse over den overordentlige Virkning dette Foredrag gjorde paa Kammeret, greb Hr. de Montalivet til den Udvei at erklære det hele for Opdigtelse. Nu sagde Hr. de Sivry: Efterat man har havt det sørgelige Mod at anvende slige Midler, viser man nu den Feighed, her fra Tribunen at fornægte dem. Under et frygtelig Oprør af Kammeret sagde Hr. de Montalivet med brudt Stemme, efter saadanne Ord havde han Jntet mere at sige – han vilde ei engang spørge, hvo der var meent. - Jeg tager alle Følger paa mig - raabte Hr. de Sivry. Den næste Dag berettede Hr. Berryer Kammeret at Præfecten for Morbihan-Departementet (Hr. Leroi) havde tvunget Hr. de Sivry til en Tvekamp. - Ved Paragraphen over de udenrigske Anliggender stillede Hr. Mornai følgende Amendement: "Vi give, Sire, et Exempel paa en tro Fuldbyrdelse af Tractaterne; ved vor Opførsel ere vi berettigede til stedse at bringe Europa de Garantier i Erindring, hvilke det har givet Polens Nationalitet, en Nationalitet, der altid vil have den gode Ret og vore meest levende Sympathier for sig Efterat Hr. Mole havde angrebet og Hr. Odillon=Barrot forsvaret dette Amendement, blev det antaget. - Angaaende Spanien klagede Hr. Thiers over Ministeriets slette Opfyldelse af Quadrupel=Tractaten og fordrede en Jntervention. J sit Svar herpaa erklærede Hr. Mole, at for Øieblikket var det, formedelst Troppefornødenhederne i Africa, og da navnligen ogsaa Frankrig oftlige Grændse paa det Alvorligste gjorde Fordring paa Regjeringens Opmærksomhed, aldeles utilraadeligt, at indlade sig paa en bevæbnet Jntervention i Spanien, hvis endelige Følger man ei kunde forudsee. J sit korte Svar bestred Hr. Thiers de foregivne Farer ved en Jntervention. Naar Spanien ei var med Frankrig, maatte det være mod Frankrig, fra Forbundsfælle kunde det kun blive Fjende. Denæste Dag fortsattes Debatten over den fjerde Paragraph. Dhrr. Passi Mole og Jauffroi talte; ved Postens Afgang, besteg Hr. Mauguin Talestolen. – Jfølge J. d. Døb, skal der af Ruinerne af Menneskerettighedernes Selskab og Familiernes Selskab have dannet sig en Forbindelse under Navn af "Aarstidernes Selskab (association des saisons). - Tidligere Rygter om en Formæling mellem Hertugen af Remours og en Prindsesse af Schwarzburg-Søndershausen, fornyes.