Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-04-12
Forhandlingerne i Banken den 30 Marts og 3 April (sluttet. See No. 64). Fra den Kommittee, som var nedsat for at overveie og afgive Betænkning over det Spørgsmaal, om det Beløb, som Bankinstitutet i Altona har afgivet, eller i Fremtiden har at afgive som de under Jnstitutet hørende bankpligtige Grundeieres Andeel i den paa Banken hvilende Seddelgield, bør afkortes i den Seddel masse, som de Kongelige Finantser i Overeensstemmelse med Bankens Octroy § 6 Litr. B. No. 1 i Forbindelse med det aabne Brev af 4 Febr. 1820 og allerhøieste Resolution af 6 Septbr. 1822 have at godtgjøre ved Liqvidation i Land skatten, var under 7 Febr. d. A. indkommet en Erklæring, med tilhørende bilag. Denne, saavelsom den af Direktionen i samme Anledning tidligere afgivne Erklærings Hovedindhold, blev i Forsamlingen af Formanden foredraget og Sagen herefter gjort til Gjenstand for yderligere Diskussion. Begge Erklæringer gaae ud paa, at den af Generalprokureuren yttrede Formening, i hvis Følge et Beløb af 11,888,328 Rbd. 34 s. paastaaes afkortet i den Seddel masse, som skal indløses af Hæftelsesrenterne for de 3/4 Dele, af Jorder og Tiender i Danmark, ikke kan bestaae med de bestemte Udtryk, som i den ommeldte Henseende forekomme. i Octroien for Nationalbanken § 6 Litr. B. No. 1 og 2. hos Det er fremdeles bemærket, at den saaledes i Octroien hjemlede Ret maa ansees yderligere stadfæstet ved flere paafølgende positive Lovbestemmelser, og deriblandt i Særdeleshed, ved det Kongelige aabne Brev af 4 Febr. 1820, som, ved at tilsige Banken Godtgjørelse for al Tab og Udgift ved den da stedfundne anticiperede Seddeelinddragelse, udtrykkeligen omtaler, at denne skal fuldendes i Overeensstemmelse med Octroiens § 6 Litr. B. No. 1, uden at indeholde den mindste Hentydning paa, at nogensomhelst Deel af de i Octroiens § 6 B. No. 2 ommeldte Jndtægter til samme Øiemeed skulde anvendes. Det er ligeledes godtgjort, hvorledes det ikke kan ansees rigtigt, at der tvende Gange skulde være eller blive givet Valuta for den samme Gjenstand; thi hvad først angaaer de Kongelige Finantser, som ikke, uden at ophæve Grundprincipet for Nationalbanken, nemlig dens fuldkomne, Uafhængighed af Regjeringen, kunde gives Actieret for de ommeldte 3/4 Dele, da have de vel overtaget Byrden af den hele i 1818 existerende Seddelgield, men paa den anden Side ikke tilsvaret nogen Deel af den Banken paa hvilende Obligationsgield. Betræffende dernæst de Grundbesiddere, i Hertugdømmerne, som ere indgaaede under Bankinstitutet, i Altona, er det antaget, at de paa ingen Maade kunde ansees forurettede, da de ved Opgjørelsen ikke have overtaget mere end deres virkelige Andeel i de den ophævede Rigsbank paahvilende Forpligtelse. Den forenede Bestyrelse, som i det Væsentlige billigede de Resultater, hvorpaa disse Betænkninger gaae ud, vedtog som Følge heraf ogsaa eenstemmigen at erklære sig derhen: at den ikke kan erkjende Rigtigheden af den af Generalprokureuren yttrede Formening Og da det, saaledes som i Jntimationen til Hs. Majestæts allerhøieste Reskript af 27 Septbr. f. A. var yttret, og som Bestyrelsen, i Henhold til de af Generalprocureuren i hans Betænkning anførte Grunde, ikke kunde andet end tiltræde, maa være af den største Vigtighed snarest muligt at faae det ommeldte Spørgsmaal endelig afgjort, vedtog Bestyrelsen ligeledes eenstemmigen allerunderdanigst at udbede sig at der, saafremt Finantserne, uagtet de Grunde, som derimod ere anførte, skulde vedblive den fremsatte Paastand, om en Afkortning af 11,888,328 Rbd. 34 s., maatte, det hurtigste saadant kan skee, blive foretaget de fornødne Skridt, til denne Sags Afgjørelse ved Landets almindelige Domstole. J Henseende til den af Kommitteen foreslaaede og af Pluraliteten antagne Bestemmelse, hvorefter Bankens Jnteressentere maae ansees berettigede til at supplere de enkelte Hæftelsesbeløb til Banken, naar samme overstige eet eller flere Hundrede Rbd., til et fuldt Hundrede Rbd., bleve af Bestyrelsen eenstemmigen antaget: a) at den vedkommende Eiendoms-Besidder alene kan udøve den omhandlede Suppleringsret for hver enkelt Eiendom, og at Rettigheden følgeligen ikke kan udstrækkes til hver enkelt Afbetaling paa en og samme Eiendoms Bankhæftelse; b) at den i Octroiens § 11 Nr. 5 omhandlede Ret til at sammenlægge flere Hæftelsers Beløb, ogsaa maatte finde Anvendelse paa Hæftelser over 100 Rbd.; c) at den, der har indbetalt sin Bankhæftelse, ikke har Ret til, i det han forlanger Actiebreve for de fulde Hundrede Rbd., Hæftelsen udgjør, at reservere sig Ret til senere at supplere Overskuddet indtil et fuldt Hundrede Rbd., men at Suppleringen derimod bør finde Sted i det seneste til den Tid, da Actiebrev fordres udstædt for Hæftelsens øvrige Beløb. Dog blev det bemærket at være en Selvfølge, at de Vedkommende, der ei maatte finde sig tilfreds med foranførte Begrændsninger af Suppleringsretten, som Bestyrelsen havde anseet grundede i Bankens Octroi og Reglement, og som derfor indtil videre vilde blive at lagttage ved den forestaaende Udfærdigelse af Actiebrevene, kunde foranledige Spørgsmaalets Afgjørelse ved Lands Lov og Ret. - Endelig blev foreslaaet for Kontoirchefen i Hæftelseskontoiret, naar han tillige skulde overtage de betydelige Actievæsenet vedkommende Forretninger, et Tillæg af 500 Rbd. Sølv aarlig, og i Anledning af de forøgede Forretninger Actiebrevenes Udfærdigelse vilde medføre, behøves en Extraskriver med en maanedlig Løn af 20 Rbd. Sølv, for de nødvendige Kontrol forretninger ved Actiebrevenes Udfærdigelse og Udlevering m. m., som maatte overdrages en Betjent under Banken, maatte Vederlaget for det første bestemmes til 300 Rbd. Sølv aarlig. Forsaavidt de herved foranledigede Udgivter kunne dækkes ved de i Reglementet af 21 Juli 1818 § 8 Litr. d og e bestemte Sportler, som blive at beregne Bankens Kasse til Jndtægt, kunne de ikke betragtes som nogen Forøgelse af Bankens Administrationsomkostninger. Ved de især i den senere Tid saa betydeligt stegne Disconteringer indstillede Direktionen, at der, foruden Kassefuldmægtigen, maatte ansættes en Assistent i Kasserer-Kontoiret. med den sædvanlige Gage 500 Rbd. Sølv aarlig, samt at Fuldmægtigen maatte gives Ret til at ascendere til den høiere Assistentgaae af 800 Rbd. efter sin Anciennetet. Samtlige foranførte Jndstillinger bleve eenstemmigen bifaldte af Bestyrelsen. De efter Ansøgning paa Grund af Svagelighed entledigede Revisor Kjerby og Assistent Toft, indstilledes den Første, der som Kontoirchef havde 1500 Rbd. i fast Gage, 300 Rbd. i Tillæg til de under Navn af Vartpenge fra sin Ansættelse under Rigsbanken forbeholdte 700 Rbd. og den Sidste ligeledes 150 Rbd. i Tillæg, til hans Vartpenge 800 Rbd. For Assistenten Flagstads Enke bestemtes Pensionen til 400 Rbd. Sølv aarligen. Til Kontoirchef for Kontoiret for de danske Hæftelser og Actie væsenet blev udnævnt Archivarius Schou, under de ovenfor anførste nærmere Vilkaar, samt saaledes at han fratræder Archivarii-Posten. Til Archivarius blev Assistent Blechingberg beskikket, dog kun med en aarlig Gage af 400 Rbd. Sølv, hvortil den for Archivariiposten hidtil reguleDa Bank rede Gage af 500 Rbd. Sølv blev nedsat. - institutet i Altona har anmeldt at ville afbetale den samme paaliggende Deel af Obligationsgjelden for det af Hs. Majestæt Kongen til Banken overdragne Guldtaffelservice, har Direktionen for Nationalbanken anmeldt for Bestyrelsen af det Kongelige Regaliefond at ville til 11 Juni Termin d. A. udbetale hele denne Obligation til Beløb 150,500 Rbd. r. S.