JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-21
Odense Bynyt. Fra den 16 til 20 Marts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-21
Døbte: Regiments=Bøssemager J. Erichsens Søn, Carl Jeppe Jørgen; Fadd. Madamerne S. Møller og Dreiet, Krigsraad Wederkinck, Guldsmed P. Theilgaard, og Gjæstgiver Poulsen. Hørsvingersvend R. Nagels Søn, Jen Rasmussen; Fadd. Jomfruerne A. P. Falsk og C. Falck, Hvedebrødbager Nielsen, Vagtmester Gudum, og Sergeant Pedersen. Stiftsdyrlægge P. Michelsens Søn, Lars Ferdinand; Fadd. Mad. Ottesen, Jfr. Christesen, Borgerkapitair Breineberg, Guldsmedenne Bonnesen og Hoff, Møller Langkilde, Lærer Hansen, Karethmager N. Petersen, A. Møller, og P. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-21
Kopulerede: Korporal Frederik Schrøder og Jomfrue Dorothea Kruger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-21
Begravede: Peder Jørgensens Kone, Karen Pedersdatter, 73 Aar. Musikus C. Stickhans Søn Henrik Wilhelm Ferdinand, 9 Uger. Dagleier A. Larsen, 76 Aar, Værtshuusholder Jørgen Nielsens dødfødte Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-21
Tanker ved Professor Ostes Grav. - Ach ste haben. einen auten Mann begraven, und mit war er mehr. her staaer jeg ved din Gravhøi, Fader O beklemt af Sorg, med Øiet fuldt af Taarer. Forgjeves ved Naturens Moderbryst, mit fortigfulde Hjerte søger Trøst: Alt minder mig om digo, Mindet saarer. Forynget træder nu Naturen frem igjen; - men at dens Ven opvaagner ei med den Du var saa from i Sind, saa stor i Daad; i Borgen som i Hytten Man dig savner. Forgieves tye vi nu til dig og Raad; et meer aftørrer du Forladtes Graad; er meer du blidt den skyldfrie Pode favner. Tungt sukker Vennen, at, vor Oest er ikke meer thi aldrig meer dit Vennesmiil han seet. Hist, hvor din lyse Aand meddeelte sig, der sukker Sandhed nu i Sørgekaabe; - thi Læben tier, som ei kjendte Svig, som gjorde Sandhed kjer og fattelig, som lærte Hjertet føle, bede haabe. Gud sende i dit Sted, du Sjeldne, snart igen, saa virksom, varm og lys en Sandhedsven. Dig, bedste Fader, lønne Himlens Fred, din høie Aand var Støvet kun et Fængsel. Her ved dit Ruld - gid Sandhedskjerlighed og Lyst at ligne dig mig skienke Fred, naar Hjertet lider svart af sonlig Længsel. Du, Ædle, lagde værdiet ned din Vandringstav; thi Mange, Mange græde ved din Grav. Bernstorffsminde den 18 Marts 185 Jsaachsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-21
Avertissements. Paa Lavindsgaard ved Langeskovs Kroe, kan i dette Foraar erholdes fortrinlig god Tørveskiær, for dem som selv ville lade Tørven skjære. Man henvender sig om den nærmere Akkord til den paa Gaarden værende Aviskarl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-21
Bekjendtgjørelse. Efter Begjæring af Hr. Sørensen bliver Onsdagen den 5 April førstkommende, Formiddag præcise Kl. 10 1/3 Slet, paa Bjerre Hatting Herreders Tingsted i Veile Amt ved Horsens, foretaget offentlig Auction over følgende ham tilhørende: Eiendomme: a) Den saakaldede lille Mølle, beliggende i Hedensted Sogn, Veile Amt, har Ager og Engs Hartkorn 1 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr. og til samme er indkjøbt Konge- og Kirke=Korn-Tiende, som følger: med i Kjøbet. b) Røde Mølle i Ørum Sogn, Veile Amt, af Ager og Enge Hartkorn 1 Skpe 2 Fdkr., Mølleskyld 6 Tdr. 3 Skpr. c) Paa Thorup Mark Ager og Engs Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., Skovskyld 1 Fdkr. 2/5 Alb. Skjøndt disse Eiendomme anføres som beliggende i forskjellige Sogne, ligge de dog saa tæt sammen at de udgjør en samlet Eiendom, og Skoven er ikke ubetydelig, Boepælen er smuk og Beliggenheden skjøn. Hvorom Liebhaverne vil kunde underrettes nøiere ved Eftersyn. Det anmærkes, at disse Eiendomme opraabes og bortsælges ikke for anden Mynt end schlesvig holstensk Kourant, Bjerre Hatting Herreders Kontoir i Hornsyld den 13 Marts Brorson.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Den Bonapartiske Overrumpling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Hvor vist og fast de første Pariser Efterretninger om Bonapartes eventyrlige Jndfald end forsikrede, at har var afskaaret og omringet fra alle Sider, og lovede hans og hans hele Trops vieblikkelige Tilintetgjørelse, saa erfarer Man meget mere, at han trænger frem med sin sæd- ognige Lynfart, og allerede den 11 d. har besat Lyon (snart Halvveien til Paris, og næst denne den første Stad i Frankerig.). J Monitøren af 11te d., som endnu kun kiendes af Londoner Blade, findes herom følgende Beretning:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Dags Telegrasen melder, at Bonaparte befandt sig i Bourgogne (8 Miil sydlig for Lyon) og at Man troede, han vilde tykke derind den 11te. Der haves ningen Efterretning om at han skulde vare i Besiddelse af Grenoble.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Videre indeholder samme Monitor en Proclamation af Præsekten i Søeelpernes Departement, hvori anføres, at Folkets Anstrængelser ikke have været saa store, som Man skulde have ventet af dets Patriotisme og Troskab, da det var blevet alt for overrasket og bestyrtset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Over disse Efterretninger yttre engelske Aviser billig Forundring. Koureren tilstaaer, at det ikke havde været muligt at troe dem, hvis de havde staaet i noget andet Blad end Moniteren. Da Grenable laae paa Bonapartes Vei, saa troe Vi, at denne Stad ogsaa er faldet Lyon ligger næsten 50 Mile fra Cannes, hvor han landede den 1 Marts, Hvorledes og med hvad Magt har Bonaparte da tilbagelagt en saa hurtig Marschh? Hvorfor har General Marchand, som jo befandt sig i Grenødle med en betydelig Magt, ikke ageret imod Bonapartes 1100 Md. Har han trukket sig tilbage for ham, eller er han stødt til ham, Mange troe det Sidste. Hvor er Massenas Armee blivet af, der jo kund rykke lige saa hastig frem fra Toulon, som Bonaparte, Som Gouverner i Toulon har han 20 til 30000 Mk. under sin Kommando. Efter franske Blade har han sendet Korps under Gen. Miollis til Aix, for at afskjære Bonaparte. Til Aix, hvorfor sende Tropper Vester paa imod landsatte Folk, som marschere Østlig? Har Mas sen erklæret sig for Bonaparte eller forfølger han ham; Dette Spørgsmaal er endnu vanskeligt at besvare. Ogsaa Proklamationen fra Præsekten i Søealpernes Departement synes at være et sørgeligt Tegn. Har Banapartinger kraftig Understøttelse fundet, da er det endnu ubegribeligere at han heller ingen Modstand har fundet i Var=Neder Over: Søe=Alpernes eller Jsere Departementerne. Hør han Lyon, da behersker han Rhone= og Saone=Floderne. Som Erfaringlærer, due alle halve Forholdsregler imod ham intet, og Regjeringens Mildhed maa nu overalt, hvor det behøves, forvandles til ueftergivelig Strænghed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Jfølge direkte Breve fra Lyon af 8de var Man her den gang endnu uvidende om Bonapartes Nærmelse. Præsekter i Rhone=Departementet, Grev Chabrol, havde blot Degen før udstædt en Proklamation til Jndvaanernes Beroligelse, hvori han amuserer dem med, at Bonaparte, ledsaget af en Haandfuld Folk, uden Tropper, Vaaden, Munition eller Levnetsmidler, forfulgtes i alle Retninger af Soldater, som ere blevne deres End og deres Ære troe. "Forsynet, som synes at have slaaet ham med Blindhed (den har vist nok enten han eller Andre!), vil nu give Verden en skrækkelig Lære. End stjøndt Lyonesernes Mod og Hengivenhed vilde være tilstrækkelig, har Kongen befalet at samle en betydelig Magi deres Egn under Monsjeurs befaling a. Andre Efterretninger melde, at de Kongelige Tropper have værret sig ved at fægte mod Bonaparte, som strax har væbnet alle Fabrikantere og Arbeidere i Lyon og opbudt alt varbendygtigt Mandskab til at forstærke sin Hær, der allerede skal være opvoxet til 20000 Md. Ja, efter en Brev fra Arres af 14de er han endog marscheret til Beaujen henefter Besancon, hvor Man allerede befrygtede Uroligheder af den forrige Keiserlige Garde, som her er i Garnison. Jntet er imidlertid naturligere, end at Beretningerne ved en Tildragelse som denne overdrives paa begge Sider, Det hører, som et Londoner Blad bemærker, til vor Tidsalders overordentlige Fænomener, at een eneste Mand paa engang i jen sætter hele Europa i Bevægelse. Overalt folde de offentlige Fonds og store Summer vindes eller tabes ved Spekulationer. Hvilken uhyre Dumhed hørte ikke til at troe, at Bonapartes Ærgjerrighed og Herskesyge var forsvunden; men til at skaffe samme Luft kunde intet Ophold være mere skikket, end det han havde udsette sig imellem Jtalien og Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
En Pariser Skrivelse af 10 d. nægter vel ikke, at Bonaparte har et betydeligt Anhang imellem Folket og Soldaterne, hvorved han snart kan blive frygtelig forstærket, hvis Bevægelsen ikke dæmpes i Fødselen: dog troe de ikke at Udfaldet af Kampen vil blive tvivlsomt; men Strømme af Blod nok komme til at flyde og usigelige Ødelæggelser udbredes over de meest blomstrende Provindser. Man stoler meget paa Massen og Albusera. For Generalerne Marchand og Miollis saavelsom Tropperne under deres Kommando, skal Krigsministeren endog have sat sit Hoved i Pant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Monitøren af den 10de havde endnu forestilt Bona. partes Fremskridt som ubetydelige, og anført, at har fandt slet ingen Tilhængere. Saa Meget fik Man ved den Vished om, at Bonaparte selv er ankommen til det sydlige Frankerig. Jøvrigt meldes her, at det taagede og stormende Veir den 8de havde afbrudt alle telegrafiske Kommunicationer, hvorfor Man blot kunde give Korrespondenz=Efterretninger, Jfølge samme havde Bonaparte reqvireret 3000 Rationer af Staden Bareme, 2 Miil fra Digne. Cannes var besat af en Bonapartisk General ved Navn Cambrone, to Officerer herfra havde forlangt Passer til Toulon og Marseille, hvilket var blevet dem afslaaet, og Man holdt et vaaget Øie med de Emissarier, som Bonaparte maatte sende til hine to Stæder. J Cannes lod General Cambrone Prindsen af Monaco, som vilde begive sig til sit Fyrstendømme, arrettere og bevogte i et Værtshuus. Derpaa reqvirerede han Levnetsmidler og befalede, at Man skulde illuminere Husene. En halv Time efter Midnat ankom Napoleon, som gik nogle Skridt foran sine Tropper og opslog sin Bivouge i Nærheden af Staden. Kl. 1 om Natten lod hans Prindsen af Monco føre for sig, spurgte hvor han skulde hen og om han vilde tjene ham, Da Prindsens Gebærde, tilkjendegav, at han nok undskyldte sig og han bad om Tilladelse til at fortsætte sin Reise, blev denne ham strax givet, efterat Man havde berøvet ham sine Heste. Jblandt de Spørgsmaale, som Napoleon gjorde ham, var ogsaa det: hvorledes det stod til i Paris, Kl. 3 om Natten gav Napoleon Ordre til Opbrud og steeg tilhest. Hans Trop fulgte ham med Tombourer og Musikantere i Spidsen: foran kjørte 4 Feldtkanoner og en prægtig Vogn. Disse Dele efterlod han ved Porten ved Grasse, hvor han ikke fandt Stemningen gunstig for sig. J Grenoble og Marseille havde (efter samme Monitør at mærke !) National. garden strax grebet til Vaaben og raabt: "Kongen leve li J Lyon havde Monsjeur fundet Jndvaanerne og Soldaterne i den beste Stemning. Bonaparte var den 6te kommet til Poet, 1 Miil fra Sisteron; men hans Flod formindskedes stedse, da Soldaterne enten deserterede eller bleve tilbage. Til Beviis herpaa fandt Man Vaaben og Kokader i Bivourkerne; Soldaterne solgte deres Patroner, Jkke et eneste Menneske havde taget hans Partie. - Enhver seer let, hvad Sammenhæng der er i Alt dette. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Den Staffet Efterretning fra Leiden af 16de d. at Bon parte skulde være slaget i Nærheden af Lyon er ligesaa usandsynlig. Strax efter sin Landgang lod Bonaparte uddeelt 2 Proklamationer, den ene til Armeen og den anden til Folket. De vare daterede fra Antibes, hvor han havde haabet at blive indladt. Efter de Brudstykker, Man endnu blot har af samme gaaer Jn holdet ud paa, at han var aftraadt fra Regjeringen, fordi under de Omstændigheder, som indtraf i Fjor, syntes Bourbonnerne ham meere skikkede til at gjøre Frankerig lykkelig. Denne Forventning havde de ikke opfyldt; men afstaaet Provindser, som tilhørte Frankerig uafhændelige da de vare kjøbte med Tusenders Blod. De havde des- uden søgt at indføre gamle Fordomme og Misbrug igjen. og ved ikke at opfylde Fontainebleau-Traktaten fritager ham fra alle Forpligtelser, og han vil drage Ophavsmændene til Regnskab. Jøvrigt lover han at glemme alt det Forbigangne og Jngen at straffe for Ord eller Handlinger imod sig, at holde Konstitutionen, at sammenkalde en Nationalforsamling, for at give den større Fuldkommenhed, at indføre uindskrænket Pressefrihed, ingen arvelig, men blot paa Fortjenester grundet Adel at tilstæde, og at gjøre Alt, hvad Tids alderen udkræver, som han tilforn har miskjendt, da han allene ønsker det franske Folks Lykke. Og virkelig gives der Mange, som strax troe paa disse Løvter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Bonaparte yttrer endnu i samme Proklamationer, at han blot agerer som Generallieutenant i Hs. Majestæts Kongen af Roms Navn. "Folket - siger han - kalder mig. Her er jeg; men jeg kommer ikke for at regjere; det er min Søn, som forlanger Frankerig. Jeg kommer i hans Navn. Jeg vil givedet et virkeligt Charte, ingen Forenede Rettigheder mere, Konskription skal ikke høres mere! Saasnart Bonaparte var landet i Cannes, sagde han disse mærkelige Ord: "Nu er Kongressen opløstleLondoner Blade finde ikke heller dette Udtryk saa urigtigt, thi, sige de, hvortil nytte Land=Udskiftninger, naar Manikke er ganske viis paa dem, og naar Pesten, som truer med at udbrede sig, ikke holdes ude. Men Lægemidler maa være stærkt, afgjørende og hurtigt; hurtigt, hurtigt, Paa sine Faner fører Bonaparte denne Jndskrivt: Frihed, Seir og Fred!" Til Massen, skal hen have skrevet saaledes: "Stik Austerlitz Fanen ud paa Deres Stads Volde! Jeg maricherer til Paris og skal belønne Deres Tjeneste, Da han ei kunde komme ind 1. i Grasse, sagde han: at han vilde støde til en Armee paa 40,000 Md., som ventede ham i Dauphine. Han taler saaledes endnu bestandig som en gammel Bulletin. Et til Bonaparte adresseret Skib med Vaaben og andre Krigsfornødenheder, som den 2den d. indløb til Antibes. blev strax taget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Kongen af Sardinien skal have udgivet strænge befalinger til at hæfte Bonaparte, hvor han maatte træffes. Man bemærker iøvrigt, at de Fartøier, hvora Bonaparte ved sin Overfart betjente sig, skal have været genuesiske. J Mayland, Genua og Bologneskal være udbrudt Uroligheder. Kong Joachim er efter Sigende trængt frem til Florenz; han skal have proklammeret Jtaliens Uafhængighed og den 25 Februari underskrevet en Traktat med Bonaparte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
I Amsterdam vil Man ogsaa ved Staffetter have Bekræftelse, paa den Efterretning, at en Deel af Massenas Armee er stødt til Bonaparte, og Koursen var sammesteds faldet betydelig. Rygtet siger ligeleds, at den Flotille, hvorpaa Bonaparte havde indskibet sig, er bleven brænde afde fra Toulon udløbne Fregatter, at saavel hans Moder som Søster ikke vare underrettede om den hele Expedition, men skulde være høilig bedrøvede over dette Foretagende. Jkke heller troer Man, at General Bertrand er hos Napoleon; i det mindste havde han 14 Dage før ladet Kongen overrække sin Troskabseed ved en fransk Pair. Jfølge et andet Rygte have Engellænderne besat Portoferrajo paa Elba. General Bertrands Gemalinde og Dronots Søster, som blevne her tilbage, ansøgde om Tilladelse til et begive sig til Frankerig. Nu tilstaaer Men ligefrem, at et Hundrede Misfornøiede bestandig hav underholdt en strafværdig Korrespondens til Elba, og forestilt Bonaparte, at han blot behøvede at vise sig for at omstyrte Alt. Dagen for hans Afreise skal her være ankommen til Franzoser paa et lidet Fartøi, og havt en lang Konferen; med Bonaparte. Denne har indsat en Jnterims=Regiering paa Øen Sha, og den af ham udnævnte Kommandant Lavi udstædte Dagen efter en Proklamation, for at underrette Jndvaanerne om det Skeete, samt tilkjendegive dem Monarkens Tilfredshed med deres Opførsel hidtil og opfordre dem til Troskab fremdeles i hans Fraværelse, og roligat oppebie Udfaldet af hans store Foretagende. Efter italienske Blade forkyndte endog 101 Kanonskud hans Afreise fra Portoferr jo. Længe havde han vist at savndysse sine Bevogtere, ved at smigre Kommandanterne, ofte begive sig ombord paa deres Skibe, gjøre smaae Reiser til Naboerne og sende Skibe til Livorno og Genua, for at in kjøbe Munition. Tilsidst vare Engellænderne saa vant til denne Omseiling, at de slet ikke bekymrede sig meere om hans lille Eskadre. Kort efter at han var afseilet, blev han dog eftersat af en engelsk Fregat; men det paakomne Havblik gjorde det umuligt at indhente ham. Overdrevn- og falske Efterretninger om de ved Wienerkongressen, herskende Forhold menes at have især bestemt ham til dette vovllige Skridt, saavelsom den Omstændighed at Man havde tilbageholdt hans Pension, som den franske Regjering ikke vilde udbetale for Aaret var omme, men skal hav svaret Ministeren fra en vis Monark, der gjorde Paamindelse herom: at den kjendte ingen Souverain i Europa, som betalte i Februar, hvad der først var forfalden i April.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
I Paris selv blev den 9de holdt Revile over Linietropperne og 12 Legioner af Parises Nationalgarde, der bestod at 20,000 Md. Jubelen var derved ubeskrivelig: Hs. Majestæt viiste sig paa Slotsbalkonen. Da Linietropperne passerede forbi, havde de stukket deres Chakots paa Bajonetterne og raabte: leve Kongen, leve Bourbonnerne! Da Tropperne vare defilerede forbi, gav Kongen et Tegn med Haanden, for at tilkjendegive at han vilde tale, og da Alt var blevet stille, sagde han: General Dessolle, General Maison, Jeg er meget tilfreds med Alt hvad jeg har hørt og seet. Med de Tapre, som De kommanderer frygter Man Intet."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Til General Maison skal Kongen endnu have sagt: "Hvis jeg havde Deres Tjeneste behov, skulde jeg med største Fornøielse gjøre Brug deraf. Men jeg troer ikke at behøve dent. Hertugen af Berry var nær bleven baaren i Triumf ved samme Leilighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Mærkeligt er det iøvrigt ogsaa, at Hertugen af Albusera (Marskal Suchet), som den 9de ankom til Strasburg, og udgaven heftig Proklamation imod Bonaparte, der begynder med denne trøstelige Forsikring: Vi ville ingen Borgerkrig faae og de fremmede Armeer ville ikke heller komme tilbaget, skal igjen være reist hastig herfra til Lyon Egnen, ligesom og Tropperne fra Schlettstadt og Colmermed samt et Regiment af Garnisonen fra Strasburg ere opbrudte til Besancon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Under 8 d. M. er endnu udkommet en Dagbefaling fra Krigsministeren, Hertugen af Dalmatien, til alle Armee, korps, hvori han siger: "Den Mand, som nylig nedlagde en usurveret Krone i hele Europas Aasyn, har igjen betraadfransk Grund, den han for stedse burde have flyet. Hvad er hans Øiemed? Borgerkrig. Hvad søger han Forrædere. Hvor skulde han vel finde dem, Maaske iblandt de Soldater, som han saa ofte har bedraget og opofret, eller i de Familiers Skjød, hvor hans blotte Navn opvækker Skræk! Soldater, den franske Armee er den tapperste i Europa, den vil ogsaa være den troestet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Ligesom de Deputeredes har og Petternes Kammer overgivet Kongen en Adresse, hvori det hedder: gen faderlig Mildhed har hidtil betegnet Deres Regjering; men skulde strængere Love behøves, da ere begge Kamre villige ved ethvert Middel at bidrage til Statens Sikkerhed. Deres første Arbeide troer Man vil blive, at beklæde Kongen med en under nærværende Omstændigheder nødvendig større Magt. Fra alle høie Statskollegier og flere Departementer er indsendt lignende Adresser, og Marskal Ney har kysset Kongens Haand med Henrykkelse, sigende: "det vilde være den skjønneste Dag i hans Liv, da han kunde give sin Konge Beviser paa sin Troskabt. - Videre er i Calais bekjendtgjort en Proklamation, hvorved Bonaparte erklæres for fredløs og en Præmie af 5000 Livres er udsat paa hans Hoved. Ogsaa læses i Gazette de France en meget stærk Jndrykkelse imod Bonaparte af Lacretelle, som her bebreider, ham, at han har udruget Planen til en Borgerkrig paa Elbas Klippeer, og saaledes gjort fine egne Ord, hvormed han i Fjor tog Afsked fra Soldaterne i Fontainebleau, til Løgn. Stakkels afklædte Erobrer! De Velgierninger, Du byder Os, bestaae i Robespierriske Proskriptioner og Algiersk Slaverie. Synet af vor Lykke og Frihed maa komme Dig til at skjælve af: Men saa prægtigt Alt dette klinger, har der allerede viist sig nogle mindre opbyggelige Symptomer i Paris, som lægge for Dagen hvor udbredte Bonapartes Forbindelser, eve. Alt den 5te d. udbrød her nogle urolige Bevægelser, som efter engelske Blade skulle være fornyede den 11te. Adskillige Officerer og andre Personer vert hæftede, som havde raabt: leve Keiseren, men Rygtet om at Mar skallerne Ney, Soult og Marmont endog skulde være myrdede, er hidtil ikke bekræftet. Man vil og have bemærket, at de talrige Lilindekorationer næsten vare reent forsvundne ved den første Efterretning om Napoleons Gjenkomst. Hvor Soldaterne mødes, sporer Man kjende. lig deres Glæde over Dagens Nyhed. Der tales ogsaa om en hemmelig Jnsurrektions Kommitters Tilværelse, som har Forbindelser i alle Hovedpladser, som Man overalt nok kan formode, at Bonaparte ikke var landet i Frankerig med en Haandfuld Folk, uden at være forsikret om et stort Anhang Selv Mange, som i Fjor vore høilig indtagne imod Bon parte, love sig nu Got af hans Tilbagekomst. Den sande Grund, som gjøre dem til Bonapartister, troer Man er de Allieredes Seier, hvorved de Franskes Egenkjærlighed føler sig krænket. De ville erobre Belgien og den venstre Rhinbred tilbage. Engelland og Preussen ere dem lige forhadte. J Waadtlandet og andre Egne af Schweit, skal og have yttret sig Bevægelser til Bonapartes Fordeel, hvilket da - siger et fransk Blad - ikke er mere ubegribeligt, end at Frankerig endnu engang vil underkaste sig hans Jern=Aag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Som Man endnu forsikrer fra London, ere anseelige Summer udtagne af den Pariser Bank, og Man er her alt ifærd med at indpakke kostbarheder. Hverken Monitøren af den 11te eller Bladet Quotidienne ere ankomne til Hamborg, uden at Nogen veed Aarsagen til deres Udeblivelse. J Anledning af at Regjeringen ingen Efterretninger har meddeelt den 10de, siger en Skrivelse fra Paris, Man burde i det mindste have opspundet Noget, for at gjøre Parisernes Utaalmodighed en Diversion. Varer det længe, inden der forefalder noget Afgjørende, da finde de Historien kjedsommelig."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Den 12te ankom Statsbudet Sylvester til London, med en egenhændig Skrivelse fra Ludvig VIII til Prinds regenten angaaende Bonapartes Landgang, hvorpaa strax blev holdt Statsraad. Den franske Ambassadør har ogsaa havt en lang Konferenz med Lord Castlereagh, og nogle til den Sidste indløbne Depescher skulle være af ubehagelige Jndhold. Som sædvanlig gjøres her store Væddemaal. Man giver strax 20 imod at faae 100, naar Bon parte inden 6 Maaneder er sat paa den franske Trone igjen. Alle Officerer, som befandt sig i London paa Permission, skulle ufortøvet begive sig til deres Regimenter i Belgien, og et Rygte bestemmet allerede Hertugen af Wellington til Overanfører for de herværenengelske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-23
Efter Forlydende vil ogsaa baade i det syllige og nordlige Tydskland ufortøvet blive taget de fornødne Forholdsregler i Anledning af de nye forventede Uroligheder. fars 2.