Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-21
Anecdoter. om Jordskielvet i Calabrien og Sicilien. Den heftigste Rystelse ved Jordskielvet i Calabrien begyndte den 5te Februarii med et pludselig ikke forudmerket Stød fra Jorden i Veiret. Sammes vedvarende Stød ødelagde de smukke Sletter ved Casa Nuova, Palistena, Palmi, Terra Nuova, Oppido, o. s. v., tilligemed alle disse Steder. J Palmi var en stor Forraad af Olie, af meer end 4000 Tønder, og af mange dermed opfyldte Nr. 600 Rd. Leerkrukker. Da hiin saavel som disse ved Husenes Jnd styrtning bleve knusede, saa udflød i mange Timer en Strøm af Olie, deels i Søen, en anden Deel blev staaende, og sammenblandede sig med Kornet i Kornladerne, hvilket Luften ved den paa følgende store Hede gjorde meget ureent. Af Staden Oppidos Ruiner bleve tvende Piger, levende fremdragne, af hvilke den ene, paa 16 Aar, havde levet 11 Dage uden ringeste Føde. Hun syntes desuagtet ikke at befinde sig i saa slet en Forfatning, men kunde i nogen Tid ikke vel nedsynke noget tørt; den anden paa 11 Aar, havde været begravet i sex Dage. Paa Veien fra Oppido indtil Reggio er ikke et eneste Huus omstyrtet. Alt er der smukt, og har stor Overflødighed; denne Egn er ogsaa den rigeste af denne heele Deel af Storgrækenland. Ridderen Hamilton, der var paa et Landgods, en Adelmand, navnlig Agamemon tilhørende, kan ikke noksom beskrive sammes Deilighed og Frugtharhed. Jntet overgaaer Agrumernes Skiønhed (en almindelig Benævnelse paa alle Slags af Oranger, Zitroner, ApelsinerPergamutter) Agamemon forsikrede, at det var et slet Aar, naar han ei indsamlede af sin Have, der dog ikkun havde en maadelig Størrelse, 170000 Zitroner, 200000 Oranger (hvilke ere ligesaa gode, som de Malthesiske, og saa mange Pergamutter, at han af sammes Skrellinger, kunde have 200 Fierdinger Esenz. Figentræerne bare tvende Gange Frugter, i Junii og August. Reggjo er ikke saa meget ødelagt, men desuagtet er dog intet Huus beboet i samme; thi alle Jndbyggerne leve i Barakker og under Telte. Alle Jndvaanere af disse Egne ere saa frygtsomme for Jordskielv, at de ikke understaae sig til at gaae ind i et Huus, naar endog alle Rystelser ere ophørte, men ville heller boe i Barakker. Nogle af disse ere ret smuk bygte. Ærkebispen af Reggiv, en menneskekierlig Prælat, har anvendt Kirkernes overflødige Prydelser, hans - 691 R. R. egen Stat, Heste, og endeel af sine Jndkomster til at understøtte de Elendige. Ellers er Folket ved denne ulykkelige Tildragelse bleven gandske bedøvet, nedslagen, og uvirksom. Men Regieringen lader sig det være magtpaaliggende at afhielpe slig en Tilstand, der kun forstørrer den almindelige Elendighed, paa det at dette Lands store Frugtbarhed ei maa blive ubenyttet. De vigtigste Produkter ere Silke, Oranger, Zitroner, Figen, Pergamut= Esenz. Af sidste skal der aarlig udføres 100000 Fierdinger. Reggio er alt engang ødelagt ved Jordskielp førend den Marsiske Krig, og igien opbygt af Julius Cæsar, hvoraf den kaldes Regium Julium. Der ere sammesteds endnu Deele af den Muur, som bestaaer af store Steene uden Kalk. Der gives nogle Steder i Naboelauget, hvor det Grædske endnu tales, f. Ex, i Spartivento, Bova. J Sicilien har Jordskielvet været ulige svagere, end i Calabriens Stat ter. J Messina skal af 30000 Personer ei være omkomne, over 700, ikke destomindre opholde de fleste Jndvaanere sig i Barakker og under Telter, endskiønt der endnu boe Folk i Stederne, som drive Handelen. Nonnerne, som her befinde sig under Barakker, og nu kunne gaae omkring, ere muntre og vel fornøiede, og synes at finde Behag i denne Forandring, der giver dem deres Friehed. Paa Kysterne af Sicilien, besynderlig ved Speronara, strømmede Havet saa høit op over Landet, at det endog stødte an mod Toppen af mangfoldige Træer, og bortforde de Mennesker, det forefandt med sig; efterlod derimod en Mængde Fisk paa Landet. Selv samme rædselfulde Stigen af Søen var det, der bortslæbte Prinzen af Seillatilligemed 2473 af sammes ulykkelige Undersaatter fra Landet; da han nemlig var flygtet med dem til Strandbredden, for at sætte sig i Sikkerhed for Jordskielvet; saa nedstyrtede ved det andet Stød af Jordrystelsen den 5te Februarii midt om Natten et heelt Bierg imellem Torre Nr. 692 Nr. del Cavall, og Klippen ved Seilla i Havet. Dette gruelige Stød foraarsagede disse rasende Bølger, som med største Hastighed og en forfærdelig Allarm rullede over Landet. Mange, der kom derfra med Livet, bleve lemlæstede af Steene, Tømmer og deslige Ting, som Vandet forde med sig. Et besynderlig Tilfælde hendtes herhos, at nemlig en Kone, der var høifrugtsommelig, blev henreven af Bølgerne i Søen, og 9 Timer derefter blev levende, i det hun laae paa Ryggen, optagen ved en Baad, Men hun havde lært at svømme, ligesom mange andre Qvinder i denne Egn af Calabrien. Ridder Hamilton er af den Mening, at disse sidste Jordrystelser ere blevne foraarsagede ved en Vulcan, som har sin Beliggenhed dybt under Havets Bund, imellem Øen Strombolt og den Calabriske Kyst, eller under Sletten af Oppido og Terra Nuova. Thi rundt omkring antreffer man en Gradation af Jordskielvets aftagende Styrke. Besynderligt er det, at naar 2de Steder laae i lige Afstand fra Middelpunkten, den ene paa en Høi, den anden i Sletten, den sidste da havde lidt ulige mere, end den første; hvilket synes at bestyrke hiin Formodning. Grunden i Havet synes at have lidt endnu meere, end Sletten, og Ridderen holder for, at Jordrystelserne ere foraarsagede ved selv samme Slags Materie, hvorved de Lipariske og Æoliske Øer ere fremkomne, og at der er lagt Grund til nye Øer i Egnen ved Stromboli, endskiønt lang Tid kunne forløbe, indtil de opnaae deres Fuldkommenhed, og lade sig tilsyne over Havet. Merkeligt er det, at Fiskene siden overalt fanges i større Mængde, end tilforn, ja endog et Slags Fiske, som ellers stedse opholde sig paa Bunden i Havet, og desaarsag have været meget vare, nu stige de i Veiret, og blive hyppig fangne. Dette tilkiendegiver, at Grunden i Havet er bleven varm, ligesom paa mange Steder paa Landet. Alle de 693 Rdlr. Dyr have i Forveien en større Følelse af Jordskielv, end Menneskene, men frem for alle Gæssene, hvilke allerførst sættes i Uroe ved et Støds Nærmelse; ere de i Vandet, saa gaae de strax op, og i lang Tid efter et Jordskielv kan man paa ingen Maade drive dem i Vandet. Om de besynderlig Begivenheder og Virkninger af disse Jordskielv, kunde et stort Bind opfyldes. Akademiet i Neapolis har i Sinde at udgive en saadan Bog, og Præsidenten har alt afsendt 15 Medlemmer med Tegnemmestere til Calabrien, i den Hensigt, at de skulde samle Begivenhederne og giøre Tegninger.