JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-22
Torsdagen den 27 Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved Langens afholdt Auction over en betydelig Deel skaarne Tørv, tjenlig til at hjemkjøres. Lunde og Skam Herreders Contoir den 22 Juli 1818. Fæsteauction over 2 Huse. Jfølge Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur, bliver: 1. Fredagen den 28 d. M., Formiddag Kl. 10, et i Øxendrup Bye under Stamhuset Moltkenborg beliggende Huus, som Christen Kraghs Enke er fradød, prøvet bortfæstet ved offentlig Auction. Til Huset hører circa 4 Td. Land gl. M., der staaer for gl. Skat 4 Rd. 12 s. og ufr. Ager og Engs Hartkorn 4 Skp. 1 Fdk. 1 1/2 Alb. Auctionen afholdes hos Sognefoged Anders Pedersen i Øxendrup, og Huusmand Marchusen ibid paaviser Huus og Jord. Samme Dags Eftermiddag Kl. 3, et i Ellerup Bye beliggende, under Mullerup Gods henhørende Huus, som Snedker Jens Hansen Løv er fradød, stillet til Fæsteauction. Den til dette Huus hørende Jord indeholder circa 3 Td. Land gl. M. med gl. Skat 1 Rd. 21 s. og ufrit Ager og Engs Hartkorn 2 Skp. 2 Fdk. 1 Alb. Auctionen afholdes i selve Huset, hvilket, saavelsom Jorden paavises af Gaardmand Rasmus Nielsen i Ellerup. Conditionerne til disse Fæsteauctioner henligger fra den 23 d. M. til Eftersyn i Svindinge Kroe samt her paa Skriverstuen, og det bemærkes, at Fæstet gjælder saavel paa Mandens som Konens Levetid, samt at den paa Lodderne staaende Sæd og Afgrøde medfølger. Møller, Glorup den 18 Juli 1848. Jdag er udkommet:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-22
Bidrag til Tidshistorien. Et Ugeblad. Ne 30. Jndhold: En schleswigholsteinsk Artikel. - Charakteristiker fra Nord= og Mellemslesvig, af J. N. Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-22
- Blandinger. Fyens Stiftsavis redigeres af N. Seedorff,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-22
udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig Trykt med Hurtigpresse. Hillerup. Godsforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
udlandet. Frankerig. Nationalforsamlingens fleste Burauer, have erklæret sig for, at Republikens Præsident vælges af hele Folket og ikke af Nationalforsamlingen. Man mener nu, at Paris's Beleiringstilstand vil ophøre den 25 ds. Det synes at bekræfte sig, at Carl Albert har tilbudt Bugeand Overbefalingen over de sardinske Tropper; Bugeand skal imidlertid efter Cavaignacs Ønske have afslaaet Tilbudet. En stor Deel Deputerede, der have dannet en Forening med Dupont de l'Eure, Arago og Garnier Pages som Præsidenter, og hvori Cormenin, Marrast og Billault findes, have udstedt et Program, hvori de love at ville virke for Orden i alle Retninger, for Friheden mod Anarkiet. Nationalgarden i Lyon er bleven opløst. - Den af sine i Juni dagen erholdte Saar døde tappre General Duvivier skal efter Kampen have sagt: "Mine Venner, vi have seiret, men vi kunne ikke triumphere; det vilde være Galskab om vi troede at Sagen er tilende, hører hvad en djærv Soldat raader Eder paa Gravens Rand: hjælper Arbeiderstanden, ellers er hele Nationen fortabt." Paa nogen videre Diskussion vilde han ikke indlade sig, han vilde nu døe i No. - J en Artikel om den afdøde Chateaubriand meddeler "Journal des Debats" følgende Yttringer, som han har nedskrevet 14 Dage før sin Død: "Europa iler til Demokratiet. Fra David indtil vor Tid have Kongerne været kaldede, nu synes Folkene at være det, nu forlader Samfundet Monarkiet. De dristigste Lærdomme og Eiendom, Lighed og Frihed proklameres Dag ud og Dag ind for Monarkerne, som skjælve bag en tredobbelt Række af mistænkte Soldater. Demokratiets Oversvømmelse naaer dem. De stige fra een Etage op i en anden, fra den nederste til den øverste, hvorfra de kaste sig i Strømmen, som vil opsluge dem. Men rører Man ved Eiendommen, saa vil deraf følge uhyre Rystelser, som kun ville blive fuldbyrdede ved Blodsudgydelse. Overalt finde vi Blodets og Offerets Lov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Jtalien. J Paris har Man ved en Telegraphdepesche erholdt Efterretning om, at Kongen af Sardiniens anden Søn, Hertugen af Genua, er bleven valgt, til Konge af Sicilien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Tydskland. Jfølge den demokratiske, Rhein. Zeit." har Rigsforstanderen, da der for nogen Tid siden var Uroligheder i Grätz, brugt den Yttring: "Hvorfor nedskyder Man ikke Kanaillen med Kardætscher, Samme Blad beretter, at Jubelen ved Rigsforstanderens Jndtog i Frankfurt var stærkt blandet med Raabene: "Hecker leve!" "Republiken leve!" saa at Erkehertugen øiensynlig skiftede Farve. - Rigsministeriet er endnu ikke endelig dannet, og det synes vanskeligt at finde Mænd, der ville indtræde i det. Heckscher er fulgt med Rigsforstanderen til Wien, saa at Schmerling fungerer som Jnden, Udenrigs- og Justitsminister. Francke har den 17de interpelleret Minister Schmerling angaaende Vaabenstilstanden; Ministeren svarede, at han endnu ikke havde officielle Meddelelser herom. Den internationale Kommittee i Frankfurt har andraget paa, at den tydske Deel af Polen skal indlemmes i det tydske Forbund; angaaende Slesvig har Man dog endnu ikke taget nogen Beslutning. - Studenterne i Heidelberg havde dannet en demokratisk Forening. Denne Forening er opløst, ligesom ogsaa en lignende Kredsforening i Stuttgard. Studenterne have paa Grund deraf protesteret og iværksat formelig Udvandring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Rusland. Man vil vide at Cholera nu er udbrudt i Riga, og i Petersborg regner Man at allerede 7623 den 12 Juli vare bortrevne af Sygdommen. - Jfølge Jndberetning fra det svensk norske Konsulat i Odessa har Choleraen ogsaa viist sig iblandt Mandskabet i Quarantainen ved Odessa; mange Matroser vare angrebne og endeel døde. Jblandt de Skibe, som havde Cholerasyge ombord, vare ogsaa to svenske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Plakat, dat. Justitsministeriet den 19 Juli. "For det Tilfælde, at den indiske Cholera skulde udbrede sig her i Landet eller nærme sig dets Grændser, har det behaget Hs. Majestæt Kongen ved allerhøieste Resolution af 24 Januar d. A. at befale, at Forordn. af 8 August 1832, angaaende forandrede Forholdsregler med Hensyn til den fornævnte Sygdom, atter skal træde i Virksomhed, dog med følgende nærmere Modificationer: 1) At den Myndighed, som var tillagt de i bemeldte Forordn. 8 1 ommeldte Sundhedskommissioner for Landdistrikternes Vedkommende, nu i Henhold til Forordn. af 13 August 1841 gaaer over til Sogneforstanderskaberne, dog saaledes at Sognepræsterne, om de end ellers ikke ere Formænd i disse, beholde den særdeles Deeltagelse i den Sundhedskommissionerne tillagte Virksomhed, som Forordn. af 19 Juni 1831 anviser dem, samt at Amtmændene bemyndiges til i disse Sager at tilforordne Sogneforstanderskaberne en eller anden Mand, hvis Medvirkning i saa Henseende maatte ansees gavnlig. 2) At den Bestemmelse, som indeholdes i bemeldte Lovbuds 84 in fine, og hvorefter ethvert Huus, hvori Sygdommen, yttrer sig, skal gjøres kjendeligt ved en paa Gadedøren. eller Porten paaheftet trykt eller tydeligt skreven Seddel, der tilkjendegiver, at sammesteds er Cholera, ligesom og en lignende Seddel bør paasættes den Families Værelser, hos hvilken den Syge opholder sig, bortfalder. Forestaaende bliver herved, paa Grund af de Meddelelser, der haves og Cholerasygdommens Udbredelse i Rusland, bekjendtgjort til Efterretning for alle Vedkommende." - Justitsministeriet har samtidig med Plakatens Udstedelse draget Omsorg for, at det paalægges alle Vedkommende og navnlig Sogneforstanderskaberne uopholdeligen at træffe alle de Foranstaltninger i den omhandlede Henseende, som efter ethvert Steds lokale Forhold maatte findes passende, samt isærdeleshed itide at drage Omsorg for, at de fornødne Lokaler med tilhørende Reqvisiter, navnlig i de større Byer haves paa rede Haand til at modtage de Syge, hvis Sygdommen skulde udbryde, saavelsom at de forsikkre sig behørig Lægehjælp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Blandinger. Det hedder i "Fædrelandet for i Løverdags: Vaabenstilstandsunderhandlingerne have, som vi igaar formodede, mødt en saadan uventet Hindring, at de nu ere afbrudte. Skjøndt de meddeelte Betingelser vare ratificerede baade fra dansk og preussisk Side, have de dog ikke tilfredsstillet den kommanderende preussiske General, som ikke har villet antage dem undtagen med saadanne Modificationer, som Man fra vor Side umulig kunde gaae ind paa, idet han iøvrigt har skudt sig ind under "Reichsverweserens" eventuelle Approbation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Blandt Aarsagerne til, at Vaabenstilstanden ikke kommer istand, anføres deels Uenighed om Stillingerne, som skulde indtages, naar Stilstanden var udløben, og deels den Maade, hvorpaa Hertugen, Prindsen &c. skulde behandles. (Meddeelt Aarh. Av.)- Berl. Tid. beretter efter private Breve fra Kolding: Onsdag Formiddag ankom til Kolding Kammerherre Reeds og General Oxholm i Selskab med den engelske Gesandt Hs. Exc. Wynn og den svenske Gesandt Hs. Exc. Lagerhjelm. Der afgik strax Estafetter til begge de kommanderende Generaler, af hvilke General Hedemann kom til Kolding men reiste kort efter tilbage; General Wrangel sendte Grev Portales, General Oriola og General Grev Münster. De samledes Klokken 4 paa Gaarden Bellevue, tæt udenfor Kolding. Klokken 6 begave begge de anførte Gesandter sig ligeledes derhen for at deeltage i Konferencen, hvor Underhandlingerne fortsattes til Kl. 10 1/2. Næste Morgen reiste begge Gesandter og General Oxholm til Kjøbenhavn, Kammerherre Reed til det danske Hovedqvarteer. Om selve Underhandlingerne vidste Man i Kolding intet Paalideligt. J Byen var Alt roligt, Man vedblev at arbeide paa Forskandsninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Kort efter at de til Kolding reiste Diplomater Natten imellem Onsdag og Torsdag vare vendte tilbage, til Kjøbenhavn, begave Greverne Lagerhjelm og Knuth sig til Malmø. J Fredags holdtes Statsraad, som bivaanedes af Hs. Maj. Kongen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
J "Flyst." skrives fra Sønderborg, at Aarsagen, hvorfor Halkett maatte opgive et til Natten mellem d. 11 og 12 ds. bestemt Angreb paa Als, har været, at Oldenborgerne og en Afdeling Hannoveranerne vægrede sig ved at gaae med, idet de yttrede, at de ligesaa godt kunde lade sig skyde ihiel paa Stedet, som at blive det ved at gaae ned til Dyppel eller over til Als og at denne Gjenstridighed syntes at finde Anklang i hele den overfor Sundeved koncentrerede Hærafdeling (8- 10,000 Mand). J samme Brev hedder det: "Hertugen af Augustenborg har nylig været i Gravensteen. Der fortælles med Bestemthed, at Hensigten med hans Besøg alene var den at laane 3000 Rbd. af - Gravensteens Fattigkasse; men han blev afviist med Haan af de derværende Jnsurgenter, som hilsede ham paa en saadan Maade, at han maatte gjøre et sporenstregs Tilbagetog. Der fortælles imidlertid, at en derværende Forpagter skal af Medlidenhed mod Hertugen have laant ham - 500 Rbd. At Man paa mange Steder i Tydskland og navnlig i Preussen efterhaanden begynder at blive tilbøielig til at opfatte Krigen med Danmark fra et billigt Standpunkt, derpaa tyder ogsaa følgende Artikel i den i Berlin udkommende Wes. Zeig." Vaabenstilstanden med Danmark er nu sluttet, men om en Fred kommer istand, er uafgjort. Vi troe, at den offentlige Mening i Danmark i denne Henseende vil udøve stor Jndflydelse; men om denne har Man i Tydskland udbredt en saare feilagtig Anskuelse. Vi kunne forsikkre, at Man i Danmark ingenlunde er modløs; de Danske ere tvertimod bestemte paa, som de sige, enten at opnaae deres Ret, (at Slesvig hører til Danmark, ikke til Tydskland, eller at kjæmpe til sidste Mand. Desuden føle de meget lidet til Krigens Tryk, da deres Handel og Vindskibelighed ikke lide paa nogen Maade. Hos os har desværre Søhandelen, Rhederiet, lidt et saare haardt Stød og Tilbagevirkningen deraf har alt viist de sørgeligste Følger. - Og hvorfor føre vi denne Krig, For at befrie Slesvig? Hvilede der da et saa trykkende Aag paa Slesvig, lader os ikke længere skuffe os Wildenbruch har givet os fuld Oplysning om Motiverne til denne usalige Krig. - Havde iøvrigt Slesvig villet afryste et saa meget trykkende Aag, saa havde det fra første Færd taget langt alvorligere fat, saaledes som andre Folkestammer i lignende Tilfælde have gjort. Vi have afkastet den tidligere fordømmelige Politik, lader os nu være aabenhjertige, uden Tilbageholdenhed. Man vil, hedder det, kun slutte en hæderlig Fred. Kan det da for det store Tydskland ligeoverfor det lille Danmark udlægges som uhæderligt, naar det anerkjender en Svageres Rettigheder, Nei aldrig. Tydskland behøver ei Laurbær, som tilkjøbes ved dets Sønners Blod, blot for at vinde Laurbær. Gid derfor det nyfødte Tydskland ved en billig Fred med Danmark, en Fred, som igjen vil hæve Tydsklands sunkne Velstand, vilde sætte den første funklende Steen i sin nye Krone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
J Hamborger Blade af 19 og 20 dennes berettes: Den 17de ankom et temmelig stærkt Frikorps (det Tannske) til Slesvig paa Veien til Rendsborg, hvor det skulde opløses; Man antog, at en stor Deel af Mandskabet vilde indtræde i den regulaire Militairtjeneste. - Paa Sylt gik den 7de det Rygte, at en dansk Krigskonnert skulde stationeres ved Sylt eller For. - Fra Apenrade søges det skammelige Attentat paa Odin, besmykket ved det Sophisteri, at der vel ved en Sammenkomst mellem 2 danske Officerer paa den ene og Friskarernes Anførere, Major Tann og Kapt. Aldosser, paa den anden Side var truffet den Overeenskomst, at der hverken fra tydsk Side skulde skydes paa forbiseilende Skibe eller fra dansk paa enkelte Forposter og Feltvagter, men at Skuddene vare komne fra et holsteensk Batteri (?). Var det da ogsaa Holstenere, der senere borede Hul paa Skibet for at bringe det til at synke? - At Nationalforsamlingen i Frankfurt endnu ikke har erklæret Slesvigs Jndlemmelse i Tydskland, undskyldes deels med at det kaldes en mislig Sag at overhugge Knuden midt under Vaabenstilstandsunderhandlingerne, deels med den Forsigtighed Nationalforsamlingen maa anvende, da Erklæringen ikke vilde kunde tilbagekaldes uden Skam for Tydskland, derimod mener Man, at Rendsborg ufortøvet bør erklæres for en tydsk Forbunds fæstning. - J "Lyb. Korr." skrives fra Kjøbenhavn af 17de, at den preussiske Afsending Grev Pourtales forgjæves har opbudt Alt for at bevæge Wrangel til ubetinget at antage de i Malmø fastsatte Vaabenstilstands betingelser og at han forgiæves har erindret ham om hans Pligter som preussisk General (Man vil erindre, at det var Kongen af Preussen, hvem Forbundet i sin Tid paalagde at ordne den schleswigholsteinske Sag og at det var denne, der overdrog Kommandoen over Okkupationshæren til Wrangel, saa at Generalen ingenlunde har sit Mandat fra Frankfurt, men fra Berling. Wrangel skjød sig ikke alene ind under Centralmagten, men forlangte tillige at den prov. Regjering skulde vedblive sine Funktioner og Armeerne beholde deres Stillinger. Samme Korrespondent beretter, at der er sendt 3000 Mand friske Tropper til Armeen, der havde forskandset sig ved Kolding og anlagt et Brohoved ved Snoghøi for at dække Kommunicationen med Fyen; Rusland havde stillet sin ved Møen stationerede Flaade til Kong Oscars Disposition, saa at Søkrigen let kunde tage en meget farlig Vending for de tydske Søstæder. J den rendsborgske Stænderforsamlings Møde den 18de erklærede Kommissarius Bremer, at den prov. Regjering ingen officiel Kundskab havde om Vaabenstilstands forhandlingerne, men at den vidste af fortrolige Meddelelser, at der var Uenighed med Hensyn til to Punkter, nemlig den prov. Regjerings Aftakkelse og de schleswigholsteinske Troppers Stilling og Forhold: den prov. Regjering vilde aldrig samtykke i, at disse Tropper under Vaabenstilstanden opløstes. Oprørsregjeringen har dekretteret, at Stemplet: "Dansk Eiendom, paa de schleswigholsteinske Skibe skal afløses af det schleswigholsteinske Landsvaaben. Man vil nu ogsaa dekretere Ophævelsen af den gamle Beregning i Rigsbankpenge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
J Fredags Aftes afgik, Geiser fra Kjøbenhavn nord paa med Militair.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Odense. J den forløbne Uge er der ved Fiirstillingssubscriptionen indkommet i ugentlige Bidrag 3590 Portioner eller 149 Rbd. 3 Mk. 8 s. - J Steenstrup Sogn er en Fiirstillingssubskription igang, hvori den største Deel af Jndvaanerne deeltager. - En ny Forstærkning til de i Provindsen værende svenske Tropper paa c. 200 Mand ankom igaar hertil og afmarscherede imorges til Bestemmelsestederne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Reisende over Storebelt, fra den 17 til 20 Juli. Fra Fyen til Sielland; Cand. Glüchstadt med Kone, Frue Qvistgaard, Cancellist Lillienschiold; Frøken Gandil: Restaurateur Hansen, Mad. Seidelin; Cand. Hansteen og BierknæsArtist Hals; Amtsforv. Holsteen; Capit. Harbou, Major Bülow, Frøkenerne Rabiholm og Øhryster, Jfr. Hansen, Teigelkamph. Weiss og Palludan, Stud. Palludan og MurchHandelsbet. Palludan, Capit. Manza, Pastor Lund med Søn Lieuten. Nordenadler, Kjunker Oldenborg; Pastor Oldenborg, Mad. Michaelsen med Søn og Datter, Mad. Meiling: Dhrr. Honum, Lorch, Casadahan, Boye, Metz, Nielsen, Henriksen, Andersen, Kaalund, Lauriz Skau, Borreby, Schiøth, Torp og Holbech. Fra Sielland til Fyen; Frøkenerne Winkel-Horn, Evers Simonsen og Rørdam: Doctor Helweg; Capit. Hjarne, Propriet. Hastrup med Søn, Frue Thomsen; Jfr. Nielsen; Kammerskriver Thalbitzer; Frøken Sandberg; Dhrr. Hofman Bang, Becher, Brøndum, Nielsen, Delcomyn, Wandel, Vogt mann, Bekkevold, Christensen, Skou og Warberg med Kone, Kammerherre Sigvardts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Ind= og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Jndgaaede: den 21 Juli, P. Hendricksen af Odense, fra Kallundborg, Jagten Margrethe Wilhelmine, ballastet: den 22de, C. A. Boye af Marstal, fra Veile, Jagten Dannebrog, med tomme Foustager; M. P. Jørgensen af Fredericia, fra Faxo, Sluppen Marie Abelone med Kalksteen. Udgaaede: den 21de, S. M. Svinding af Ærøeskjøbing, til Norge, Jagten die Hoffnung med Korn, den 22de, M. P. Jllum af Falsled, til Nyborg, Jagten Johanne Margrethe, ballastet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Kjøbenhavns Børs=Cours den 21 Juli 1818. Hamborg a vista 1993 pCt. Bank-Disconto 5 pCt., ditto af Banco=Vexler 4 pCt. London 3 M. 8 Rbd. 90 s., ditto k. S. 9 Rbd. 2 s. 4 pCt. Kgl. Oblig. (uden Rente) 91 a 95 Rbd. Sedler. 3 pCt. engelsk danske Obligationer 69 a 71. Nationalbank-Actier 149 a 149 1/2 Rbd. r. Sølv. Roeskilde Jernbane-Actietegning 54 a 56 Spec.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
AVERTISSEMENTS. Som frivilligt Bidrag til Krigsfornødenheder er endvidere ydet: af Mesinge Sogn 22 Rbd., foruden tidligere indbetalte 407 Rbd.; af Krigsraadinde Utke til Brolykke 63 Par Strømper og 2 uldne Tepper, foruden 100 Tdr. Havre, der leveres paa Anfordring. Derhos have efternævnte Sogne renonceret paa den dem tilkommende Godtgjørelse for de ifølge Justitsministeriets Skrivelse af 22 f. M. til Krigsbrug udskrevne og af Mynstringskommissionen for Odense Amt antagne Heste, nemlig: Verninge Sogn 1 Hest, Paarup ditto 1, N. Lyndelse ditto 1, Lunde ditto 1, Haarslev ditto 1, Weslinge ditto 1, Haarby dito 1, Tommerup og Brylle ditto 2 Heste; i Udreddelsen af sidstnævnte 2 Heste har dog ikke deeltaget: Gaardmand Anders Rasmussen i Pinstofte, Boelsmand Anders Andersen i Tommerup, Gaardmand Rasmus Hansen i Høibjergstedet, Gaardmand Niels Pedersen og Rasmus Rasmussen Brylle samt Rasmus Madsen af Brunsvig. Fyens Stiftamthuus den 22 Juli 1848. Bille Brahe, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Af Bidrag til Organisationen af et modilt Corps er endvidere indkommen fra Odense 7 Rbd., 9 Beboere i Ubby Sogn 48 Rbd. og fra S. W. Hansen 50 Rbd., hvorefter det samlede Bidrag til Dato udgjør 36,170 Rbd. 7 s. foruden endeel Guldsmykker. De indkomne Bidrag til de Militaires efterladte Familier udgjør til Dato 791 Rbd. 68 s. eengang for alle og 24 Rbd. ugentlige Bidrag. For at modtage yderligere ligesom og de tegnede og endnu ikke indbetalte Bidrag, er Committeen for Fremtiden samlet paa Raadhuset hver Torsdag Aften fra Kl. 6 1/2 til 8. Odense i Committeen af 26 Marts d. 23 Juli 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Til trængende Søfolks Familier er indvidere indkommet: fra Hr. D. Lund, Mørkenborg Kro 1 Rbd., en Ubenævnt 1 Rbd., P. U. 1 Td. Rug, som med tidligere anmeldte 425 Rbd. 2 Mk. udgjør til Dato 427 Rbd. 2 Mk., foruden 2 Td. Rug. For hvilke Gaver kjærligst takkes. Odense den 24 Juli 1848. P. Richardt. H. C. Nielsen. R. Holbeck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Det fyenske Brand=Assuranceselskab. Efter det for Aaret fra 1 Juli 1847 til 1 Juli 1848, aflagte Regnskab var: A. Det disponible Fond. I. Jndtægten . . . . 47,786 Rbd. - Mk. 7 s. II. Udgiften . . . . . 16,142 - 2- 4 - Altsaa i Behold 31,643 Rbd. 4 Mk. 3 s. W. Reservefondet. I. Jndtægten . . . . 26,276 Rbd. 5 Mk. 10 s. II. Udgiften . . . . . - - - Altsaa i Behold 26,276 Rbd. 5 Mk. 10 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Bidragene for Aaret fra 1 Juli 1848 til 1 Juli 1849 ere indkomne med 18,792 Rbd. 1 Mk. 10 s. og Selskabets Risico udgjør 13,302,150 Rbd. s. s. Hellerup den 21 Juli 1848. Plesner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Musikalsk Soire. Paa Gjennemreisen fra England til Kjøbenhavn vil Undertegnede have den Ære førstkommende Tirsdag den 25 Juli, Aften Kl. 8, i Pavillonen "Fiona, at give en musikalsk Soiree af følgende Indhold: 1. Overture til Zampar af Herald. 2. Variationer over et russisk og skotsk Thema for Violoncello af A. Franchomme, udføres af Undertegnede. 3. Qvintet af Onslow med obligat Violoncello, 4. Phantasie over norske Nationalmelodier for Violoncello, componeret og udføres af Undertegnede 5. Overture til Jægerbruden af Weber. 6. Variationer over en Tyroler-Melodie for Violoncelloaf Joseph Merk, udføres af Undertegnede. 7. Andante af Onslow med obligat Violoncello, 8. Phantasie over Svenske Viser af B. Romberg, udføres af Undertegnede. Billetter a 2 Mk. erholdes hos Hr. Conditor Bang paa Overgade og ved Indgangen til Fiona, som aabnes Kl. 7. C. A. Hedin, Violoncellist fra Stockholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Ved Krumstrup brændes Rapsskaller i denne Uge. J Løvet af denne Uge bliver, hvis Veiret tillader det, brændt Grønt ved Marggaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Efterlysning. Da der Markedsdagen bortkom fra mit Bord paa Flakhaugen 12 Alen hvidt og blaadt hendelstribet Bomuldstør (Mønster som Cadettøi), saa udloves herved en Douceur for Tilveie bringelsen af Samme. Man melder sig enten paa Adressecontoiret i Odense eller til Jørgen Nielsen, Væver i Villestofte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
En lille fort glathaaret Hundehvalp, lidt hvid paa venstre Bagpode, er idag bortløben. For dens Aflevering til Kjøbmand From paa Vestergade udloves en Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
En Uværnepligtig ønsker at lade sig stille som Jnfanterist, eller Jæger for en Frilodder. Adressecontoiret anviser. En duelig Skomagersvend kan erholde stadigt Arbeide hos Skomager Søefeldt udenfor Vesterport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
En ugift Gartner med gode Anbefalinger ønsker sig en Condition paa en Herregaard til 1 Novbr. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
For en Møllersvend, som forstaaer lidt af Veirmølleriet, er en Condition ledig til 1 Novbr. Adressecontoiret anviser. Mærk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
En Handelsbetjent ønsker Emploi hos en af Dhrr. Manufacturhandlere i Odense til førstkommende November. Billetter desangaaende bedes indlagte paa Adressecontoiret under Mærket A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
Hvor et ungt Menneske med de fornødne Skolekundskaber til Michelsdag kan blive anbragt i Handelslære, erfares paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-24
En Huusjomfrue, der som saadan har conditioneret i endeel Aar og tillige er kyndig i Meieriet, søger Tieneste til 1 Novbr. Adressecontoiret anviser.