Berlingske Tidende, 1829-12-28
Journal des Debats af 5te d. M. forsikkrer atter som aldeles uomtvivleligt, - at Congregationens ivrige Beskytter, BaronDamas, der bestyrer Hertugen af Bourdeaurs Opdragelse, har ved sin Jndflydelse i Særdeleshed været virksom i Henseende til vort nuværende Ministeriums Dannelse. sig og en De ministerielle Blade tillægge Vicomte Chateaubristid, alle de Stykker i Journal des Debats, der have en polemisk Tendents, men som oftest er dette tvivlsomt, da det er bekjendt, dette Blad har mange Medarbeidere blandt Frankriges talentfuldeste Mænd. Jmidlertid røbe, Grundsætninger og Stiil i det Stykke, i hvilken ovenstaaende Paastand om Damas Jndflydelse paa det sidste Ministeriums Organisation, findes, haandgribeligen Chatteaubriand, som dets Forfatter. Det slutter med de Ord Velan, Hofmændene ville have Krig; de skulle faae den. Al saa tilbeseng, har sin Grændse; ogsaa Taalmodighed. Faa Ministre have ved deres Optræden fundet en saa heftig Opposition, som vor ny Minister for Underviisningsvæsenet, Hr. Guernon de Ranville. J Anledning af hans Ord til Professor rerne, da de forestilledes ham: "Jeg venter, mine Herrer, at ville opdrage en Generation, der er bedre end den nærværende spørger Constitutionell. Til hvilken Generation hører da Hr. de Ranville - Hverken de gamle Professorer, der have opdraget den nærværende Slægt, eller de yngre, som selv høre til den, kunde finde sig smigrede ved hiin Ministerens Opfordring. J Pointe an Pierre rygtedes den 12te September en Sammensværgelse, af de Couleurte mod Europæerne" Sor Couleurte, alle Plantage=Eiere, bleve fængslede. Den 20de September blev den couleurte Milits afvæbnet og alle Hvide traadte under Vaaben. Man formodede, at endnu flere Arresteringer vilde finde Sted. Den touleurte Milits har indgivet en Protestation til Regjeringen mod denne Fremfærd, der tillige indeholder Forsikkringen om dens Troskab Blandt Negerne i Sainte Amsudbrød i Septbr. et Oprør, som dog snart undertryktes ved 12 Hovedmænds Henrettelse. saane saa Courrier du Bas Rhin indeholder nu den definitive Overeenskomst af 30te Januar 1837, imellem Frankrige og Storhertugdømmet Baden angaaende Grændserne mellem begge Lande til offentlig Kundskab. Man undrer sig over, at dette Actstykke ikke før, er bekjendtgjort. at adratmins og saa ham unde mod St. den tillien om Petersborg, den 2den December me Til Hæder for den berømte Lærde Alexander Humboldt, som, er tilbagekommen fra fin videnskabelige Reise til Siberien, opholdt sig her en føje Tid, holdt det keiserlige russiske Videnskabernes i Academie den 28de November et overordentligt Møde, for at bringe vort Aarhundredes store Naturforsker Ruslands Hylding. Hs. K. H. Storfyrstinde Helena beærede Festen med Sin Nærværelse. De Tilstædeværende Antal var 800, blandt hvilke H. K. H. Hertug Alexander af Würtemberg, Statsministrene, de udenlandste Gesandter og de høieste geisligge og civile Enbedsmænd. Academiets Præsident, Hs. Ex. Geheimeraad Huwaroffberømmeligen bekjendt ved adskillige lærde Skriftet, aabnede Forhandlingerne med en interessant Tale paa Fransk, i hvilken Hum holdt i saa høi Grad udmærkede videnskabelige Fortjenester hædredes. - Derefter tog Humboldt selv Ordet; med den Beskedenhed, der er denne store Mand særegen, takkede han for den Ære, der vederfaredes ham; saa gav han en Oversigt over Resultaterne af sin sidste Reise, Naturstudiets Fremskridt, og de videnskabelige Reiser, som i de nyeste Tider ere foretagne efter vor Regjerings Foranstaltning eller under dens Beskyttelse. Til Slutning berørte han Vigtigheden af magnetiske og meteorologisk Jagttagelser i Rusland, og især af den kaspiske Havflades Undersøgelse. Denne hans Forelæsning, der varede over een Time hørtes med spændt Opmærksomhed. man paarsgade.