JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Det gjemmer vist nok i sit Skjødaadskillige Materialier, som kunde erstatte Savnet af fremmed Jndførsel. Dets frugtrige Jordbund vil ved ret Anvendelse kunne gjøre megen Jndskrænkning i fremmed Tilførsel, den vil kunne frembringe meget til Fuldkommenhed, som nu er forsømt, især ved Dyrkning af forskjellige Handelsplanter. Ja selv vore Kornarter, naarede vorde forædlede, naar Jntet hevi forsømmes, naar der anvendes den nødvendigs Forsigtighed med deres Jndavling og Opbevaring, naar Danmark kan levere dem ligesaa gode, som de, der indføres fra Fremmede; vilde hæve en vigtig hindring i vor Handels Underballance. Men hvorledes er vor Danske Rag i Almindelighed, i Forhold til den østersøiske, Vort Hvedemeel mod det engelske? Sæden i Danmark er jo paa flere Steder saa uren, saa uartet, at den taber i Handel sin halve Værdie, imod hvad den kunde være. Hvilket Tab for Landet!! Maatte dog Mænd fremstaae i enhver Provinds, ja i ethvert Amt og Sogn, som vilde ret lægge Vind paa at avle reen og god vægtig Sæd; som vilde deri søge en Ære, for taalelig Priis at afhænde fortrinlig gode Kornvare til Udsæd, som vilde bære Omsorg for at disse betimeligen kunde faaes, især med Hensyn til Efteraarsæden, som der er vigtigt at faae tidlig saaet, naar vi i vort Clima skal forvente en forønske Afgrøde. De vil det første Skridt være gjort til forædlede Korn arter. Den opmærksomme Bonde vil snart lære at indsee, hvor indbringende det vil være for ham, naar han paa Torvet faaer langt mere for sine Vare end andre, som have forsømt at forskaffe sig reent og vægtigt Korn til Udsæd. - Exempler vilde snakt virke paa flere. Den, som eengang er i Besiddelse af den gode Udsæd, vil hastigen finde Afsætning og Løn for sla Møje - Kornvarenes Forædling hastigen udbrede sig til sand Vinding for Landet og til Glæde for mange, som nu maae lade sig nøie med ringere, fordi de ei kan faae den bedre. Vor sjællandske Rug og Havre er især, efter min Erfaring, saa maadelig, og af saa ringe Beskaffenhed, at det fortjener, megen Opmærksomhed først at tænke paa deres Forædling, Disse Kornarter bør indtage en bedre Plads i Sædskiftet, end de have paa de fleste Steder, eftersom de til sine Tider meget søges og kunde af settes med Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Af Proprietairer og Præster tør man vente at Davilde bidrage, hvad der staaer i deres Magt, for at fremme denne gode Sag til Landets Fordeel, saameget mere, som det vil være dem selv gavnligt, naar de Afgifter, Bonden maa yde, leveres af god Bonitet, og naar han punktlig kan svare til enhver Tid hvad han har at udrede. Maatte vort hæderlige Landhuusholdnings Selskab alvor gen skienke denne Sag, sin Opmærksomhed og ved udsatte Belønninger opmuntre til reen og god Udsæd, hvis Product kunde bringes i Handel, liig det Fremmede, ja endog overgaae det: Men i det jeg anpriser nogle Midler til at bevirke vore Kornarters Forædling, synes jeg at føres noget fra mit Maal, saa synes det; men i Grunden er det ikke saa; thi skal Fabriker trives paa dansk Grund, maa Kornforædlingen og en bedre Dyrkningsmaade gaae forud, man maa et see paa at avle meget, som giver ringe Afgrøde; men mindre og Godt. Det Mindre, som er godt, indbringer lige megen Fordeel og fordrer mindre arbeidende Hænder, som kunde afgives til Fabrikernes bedre Gang i Tiden. Jeg troer ikke at feile, naar jeg i saa Henseende paastaaer: at det er til megen Skade for Landets Kornavl og de hensigtsmæssige Frembringelser af Jorden, at adskillige Hovedgaarde i Danmark ere af saa betydeligt Omfang, og at de, som Erfaring lærer, drives slet, fordi det er vanskeligt for Forpagterne, uden Hielp af Hoverie, at faae de fornødne Folk til Jordernes tilbørlige Drift; de maa, for at faae dem, forhøje Folkelønnen til Skade for andre Landmænd, som vilde drive deres Jorder, efter de nyere Forbedringer i Landbruget Hvis derimod Hovedgaarde af betydeligt omfang, parcelleredes, vilde flere Familier kunde leve, Jorderne bedre dyrkes, og den deraf flydende Folkeformerelse i Tiden levere flere arbeidende Hænder. til Jordernes tilbørlige Drift, og omsider levne nogle til Fabrikernes bedre Gang, hæve vor saa heldende Handelsvægtskaal, og ophielpe vor Hans delsligevægt. Det saa indbringende Hollænderis synes, især i Sjælland, at være en Deel forsømt da det er den vigtigste Kilde til Agerdyrkningens gode Fremme. Staldfodring er ei endnu udbredt nok, de derfor udsatte Belønninger have ei endnu havt den tilsigtede Nytte, den maatte videre udbredes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Det Danmark omgivende Hav leverer os en ny Kilde til Danmark Opkomst, naar Fiskerierne drives med Kraft; man maatte altsaa foranstalte alt til Opmuntring for dette Hverv. Flere Selskaber maatte forenes om, at sætte deres Penge i denne Handel, og at udfinde de tjenligste Midler til at fremme den. Vor virksomme Sølling har der gjort an roesværdig Begyndelse, maatte kuns flere, besjælede af samme Fædrelandsaand, understøtte hans gavnrige Foretagender og virksomt fremme hans gode Hensigt, da kan man haabe, at vi som faa Aar ej længer skal skatte til Udlændinger, for at faae Fiskevare til vore Fornødenheder, men med egne Skibe hjemføre Alt, hvad vi i saa Henseende behøve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Hvad jeg videre kunde have at tilføie i denne Materie, om Skibsfartens Udbredelse, Udløbe nes Opmudring, Havnenes Forbedring ved vore mindre Kjøbstæder; om Jndskrænkning i Overdaadigheds Artikler, som vi i saa betydelig Mængde hente fra Fremmede; om det nøie Regnskab, vi burde holde over vor Handelsballance, om Nødvendigheden af Jndskrænkning i Brænderier af vore Kornvare, om Kartoffelavlens Udbredelse; om Østens Tilberedning og Forædling, for at bringe den til samme Fuldkommenhed, som den udenlandske, m.m., som virksomme Midler til Danmarks Opkomst, vil jeg opsætte til en beleiligere Tid, i det Haab, at Andre maaskee vilde tage fat, hvor jeg slipper, og omstændeligere udvikle dette vigtige Æmne. Kun tillades det mig endnu at tilføie: det er Luxusvare fra Udlandet, som ødelægger os; vi maa afkaste deres Aag; vi maa gjøre os mere afhængige af fremmed Konstflid, vi maa lære at undvære, hvad vi kan og bør undvære; vi maa et for tusindfold Tant sende vore Pruge ud af Landet; vor Oplags, Transit- og Commissions-Han deel maa gives al muelig Lettelse og Fremgang, og da kan man haabe, at vore Lidelser ville svinde, vore Saar læges og vort Fædrelands sande Held fremmes. Om Kirsebærviin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Da i denne Tid saa mangfoldige Menneske nyde Kirsebærviin, saa vil det vel ikke være upassende, at anføre her, hvad den afdøde Professor Tode har sagt om denne Viin i sine første Sundhedstidender for 36 Aar siden: "Alle de, som ellers give Doktor og Apotheker lidet eller intet at fortjene, kunne nu faae Leilighed til at give os rigelig Opreisning. Det vil ikke vare længe, førend den ny Kirsebærviin bliver færdig, en Drik, som er saa meget vel skikket til at fordærve Maven i Grund og Bund, og at forøge et Anlæg til Gigt og Steen, en Drik, som har forvoldet mangen stolt Brækkelse og Bugløb, Mavepine, Cholerv. s. v. - Har altsaa nogen Lyst til at unde Læger og Apothekere, Vaagekoner v. s. v., iligemaade Leilighedspotter og alle de øvrige, som have en Naringsgreen i Folkes Død og Begravelse, en lovlig Fortjeneste, saa ombedes den venligst, enten selv at drikke eller raade gode Venner til at drikke Kirsebærviin. Vi skulle med skyldig Taknemmelighed drikke slige Velynderes Erindring i et gode GlasRhiinsk Viin."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Jndenlandske Efterretninger. Skrivelse fra Hertugdommet holsteen, af 7de Septbr. 1816. J mange Aar har man her i Landet ikke oplevet et saa foranderligt Veirligt, som i nærværende Sommer, i hvilken vi ideligen ere blevne hjemsøgte af Kulde, Storm, megen Regn. og undertiden med Hagel, og hvorved Kornet og Træfrugterne have lidt meget. Rugen er dog indhøstet med temmelig Held, men Havren er endnu for største Deel tilbage. Boghveden, der, som bekjendt, mindst kan taale Kulde og megen Regn, har ogsaa lidt meest. - Et Pund Smør holdes i 22 a 24 Rbs., og for et Pd. Ope= eller Kalvekjød gives 12 Rbs. - Rapsæden finder nu mange Kjøbere og Tønden deraf betales med 7 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Krammarkedet i Hadersleben, der i Aar var berammet til den 23 Sept., er bestemt at skulde afholdes den 19de Sept., fordi de Mosaiske Troesbekienderes Nytaarsfest indfalder paa hiin Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
- Kancelliedeputeret Etatsraad Prehn og Overretsraad v. Nønne ere afreiste til Hertugdommet Lauenburg. - Stænderne i Lauenborg agte med det første at afsende en Deputation til Kjøbenhavn, for at forsikkre Hs. Kongl. Majestæt, deres nuværende Regent, om deres underdanige hengivenhed og Allerhøistsamme deres Taknemmelighed, forden dem allernaadigst sikkrede Constitution og Rettigheder. De til denne Deputation valgte Personer ere: Landmarskal v. Bülow til Gudow, Grev Friderik v. Bernstorff til Steitenburg, Landsyndicus Gottschalk og Borgermester Rømer i Ratzeburg. - Histilværende Professor i Lovkyndigheden ved Universitetet i Kiel, Welcker, er bleven kaldet til Heidelberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Mariboe, den 6te September. Hans Høihed Prinds Christian til Danmark, med Gemahlinde Caroline Amalia, Søn Frederik Carl Christian, Sødskende Juliane Søphie og Frederik Ferdinand, alle Høiheder, ankom til Taars Færge, Løverdagen den 24de August, Kl. 11 3/4 Eftermiddag, og reiste gjennem Lolland og Falster, efter et Par Dages Ophold, til Møen. H. H. Pr. Christian bevidnede ved Afreisen Hr. Stiftsbefalingsmanden Sin Tilfredshed og Velbehag med den Modtagelse, høibemeldte Kongelige Familie havde nydt i Stiftet, hvilket igjen paa en smigrende Maade blev tilkiendegivet Vedkommende; ligesom det høie Herskab allerede ved bevaagne Yttringer havde satisficeret Enhver for sin Bestræbelse til det beqvemme Ophold og Gjennemreise. - Ved det saakaldte Øs holte (eller Øsholte Stræde) i Grevskabet Knuhtenborg, modtog den constituerede Birkedommer Larsen H. H. Prinds Christian &c., og med et frivilligt ridende Chor, der bestod af Grevskabets unge Bønderforle, som anførtes af Sognefogden Peder Sørensen, fulgte Høisamme til Mariboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
(Wariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Odense, d. 6 Septbr. Jndeværende Aars offentlige Examen i Odense Kathedralskole begynder Mandagen den 9 Septbr. og varer til 23de. De Kandidater, som i Aar demitteres, ere: 8 J. G. Scholten, en Søn af Kammerjunker Scholten i Odense, F. C. Knutzen, en Søn af Justitsraad Knutzen i Odense; P. Larsen, en Søn af Kjøbmand Larsen, Kierteminde; P. Mortensen, en Søn af Gjæstgiver Mortensen i Odense, og St. L. J. Børring, en Søn af Kjøbmand Borring i Bogense. - - Forleden kom en Tienestepige fra Nørreaabye til Skade og fik Armen farskaaret paa en Lee, og i Mandags blev atter en Kari fra Eibye Sogn indbragt til Middelfart, som ved et Fald tilbage i en Vogn, hvori Høstjernene vare, havde skaaret hele Tommelfingeren og Musen af den venstre Haand. Han er strax taget under Kuur af Distriktlægen, den duelige og almindelig agtede Dr. Boyesen, ved hvis Hielp ogsaa Pigen er igjen helbredet. - Mange Ulykker kunde forebygges ved en mere forsigtig Omgang med de tildeels farlige Markredskaber. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Aarhuus Avis har atter følgende snorrige Bekjendtgjørelse: "Maae jeg spørge, er det Re af en Herre, som skulde være honnet, at sige sin Teller op den 30te August, uden at erstatte ham og hans Huus; han har bestridet denne Ting i 16 Aar uden Strid og uden at gjøre nogen Uret. - Er der nogen i Hast som behøver en Teller, da vil jeg paatage mig det, og udrette det som det bør være. - Mads Scheibye, boende paa Broberg." Panker, den 30 August. Jdag blev det herværende Capel, der tilligemed et Hospital er bleven oprettet ifølge den forevigede Fyrste af Hessensteins Testamente, høitidelig indviet af Hr. Generalsuperintendent Adler. Vore durchl. Herskaber bivaanede med deres tilstædeværende Børn og Børnebørn den første Gudstjeneste i samme, og høitideligholde paa denne Maade, med rørt Tak til Gud, deres Guldbryllups Jubelfest. Klokken 12, efterat Talen var endt, istemmedes "O store Gud vi lod Dig!" under Kanonernes Løsning. Den hele Dag var helliget den stille religiøse Fest og landlig Glæde, Statstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Kjøbenhavn, d. 8de September. Commandanterne her i Staden og i Citadellet Frederikshavn saavelsom samtlige Chefer og Commandeurer, for de sammesteds garnisonerende Regimenter og Corps have, i Anledning af Hs. Kongelige Høihed Prindsesse Louises og Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Generalfeltmarschallen Landgreve Carl til Hessens Guldbryllup, den 30te August sidstleden, i en Lykønkningsskrivelse bevidnet dette ophøiede Fyrstepar i eget, samtlige Officierers og begge Garnisoners Navn deres varme Deeltagelse og underdanige Hengivenhed. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Kjøbenhavns Børs den 10 September. Cours. Hamb. 2 M. - , a vista 740. Amsterdam 2 M. - , a vista 680. London 2 M. - Rbdlr. Spec. 740. - Specier solgtes til 44 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 a 94 pr. 100; Oblig. 81. Norske Sedler 41 a 42. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Blandede Efterretninger. Den 3 September døde paa sit Gods Rellingen ved Hamborg F. L. Schrøder, af følgerne af gigtiske Tilfælde. Denne, baade som Skuespiller og Skuespildigter lige berømte Konstner, levede her et stille og eensomt Liv. Som Tydsklands Garrick forplantede han Shakespears Mesterværker paa den tydske Skueplads, og for Hamborg skabte han et Theater, der skylder ham uendelig meget. J den danske dramatiske Litteratur er han bekjendt som Forfatter af: Fændrikken, Ringen No. 1 og 2, o. fl.; ogsaa har han omarbeidet for den tydske Skueplads endeel engelske Stykker, hvoraf nogle, oversatte paa dansk, opføres med Bifald paa vor Skueplads. Hans Eftermand, som Directeur for det Hamborgske Theater, er den bekiendte Hertzfeldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Da efter saakyndige Mænds Forsikkring, et Pund Beenpulver giver en ligesaa kraftig Suppe, som 6 Pd. Kjød, saa opkastes i All. Angriger det meget passende Spørgsmaal: "Hvorfor man ikke førger for Midler og Veie til paa alle Steder og Tider at kunne have saadant Beenpulver i det Smaa, Nu benyttes Benene kun saalidet til Føde, fordi Benenes Pulveriseren falder alt for vanskeligt i de enkelte Huusholdninger; en Mand, der vilde drive dette i det Store og ved et Mølleværk vilde hæve denne Vanskelighed og formodentligen selv finde sin Regning derved, især i folkerige Stæder, hvor Been er let at faae, og kunne gjøre Regning paa god Afsætning, naar Sagen først var kommen ret i Gang. Tedens man i Paris nyligen har forbudet at opføre Stykker over bibelske Gienstande paa Skuepladsen, uagtet Æmnet til Racines Mesterværk Athalia er bibelsk Jndhold, har man i Burgaui Schwaben d. 23 Juni opført det store Skuespil Jesu Christi Leonet og Lidelser med Musik af Domcapelmester Buhler i Augsburg, for - 2000 Tilskuere, som det skaffede, hedder det, en saa behagelig Nydelse, at den første Afdeling af dette Drama igjen blev opført den 30 Juni, og den anden den 4de og 14 Juli. Det blev givet i to Afdelinger fra Kl. 8 til 12 om Formiddagen og fra 3 til 8 om Eftermiddagen. - Anmelderen mindes at have seet for en Deel Aar siden Racinis Athalia, oversat af Prof. Schønheider, opføres paa den Kongel. danske Skueplads, og afdøde Skuespiller Preisler udføre den Ypperstepræsts Rolle meget fortrinligen; men dette Mesterværk gjorde aldeles ingen Lykke og blev, efter at have været et Par Gange spillet, henlagt. Da derimod i Fjor Vinter den første Act af Klingmanns Moses blev givet ved det Lindgrenske Declamatorium, gjorde dette bibelske Drama megen Lykke. Det synes altsaa som Smagen, i den Henseende, i en Tid af tyve Aar meget har forandret sig hos os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Fra den brasilieske De St. Catharina har, Commandanten for Skibet Rurik, v. Kotzebue, tilmeldt den russiske Rigskantsler Grev Romanzow, at han kun vil dvæle der en kort Tid, for at forsyne sig med Levnetsmidler, og derpaa tiltræde Reisen omkring Cap Horn til Sydhavet, hvorfra han haaber at indsende interessante Efterretninger, især naar det lykkes ham at opdage nye Øer. Han roser sit Skibsselskabs Jver, især Naturforskernes, der, fra om Morgen til om Natten, klavre omkring paa Bjergene, for at indsamle Alt, hvad der forekommer dem mærkværdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Sex hidtil utrykte Digte af Tafse ere blevne trykte i Ferrara paa Statens Bekostning. En nøie Gjennemtegning af Haandskriftet skal efter Pavens Befaling forfærdiges og nedlægges i det vaticanske Bibliothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
J Siberien har man fundet et Bryggerkal=Lag af en ny Ertsart, der har megen Lighed med Nav og desaarsag ogsaa blev holdt derfor. Men den chemiske Analyse, som den berømte Klaproth har anstillet dermed, og er bleven bekjendtgjort i hans Beyträge zur chemische Kennenis der Mineralkorper, beviser, at det er væsentlig forskjellig saavel fra Rav, som fra den ved Halle fundne Ertsharts. Som Beviis paa, hvad der kan blive af Grækeren funder en fri Forfatning kan den lille ufrugtbare Klipprøe Hydra, paa Sydostkysten af Peloppones, tjene. De faa Jndbyggere bleve forstærkede ved Flygtninger fra Morea, hvilke undflyede, efter den russiske Krig, Tyrkernes barbariske Hevn, og benyttede Eilandets lille, men sikkre Havn til Handel. Denne nye Søstad betaler Porten en bestemt Pengesum, og forskaanes af den Gruus for Besøg af Capudan Pascha, der paa de andre Øer aarligen udpræsser Tributen. Den regjeres af en selvvalgt Øvrighed. Efter Gells Beretning har Den 350 Handelskibe, der ikke blot drive Frugthandel paa det middellandske og det sorte Hav, men ogsaa gaae til America. Staten, som kun eier en Brønd og faaer sit Vand fra Cisterner, er velbygt og forsynet med et godt Værn. Staten havde allerede udbredt, sit Herredømme, over det gamle Aegma, Procos og andre NaboKlipprøer, og vilde endog afkjøbe Athenerne, Havnen Præus. Fra denne Øe faae Tyrkerne deres bedste Matroser og Søofficierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Moniteuren af J. 1813 No. 58, Actstykker, hvis Jndhold hver Sagkyndig ved at vurdere, og hvis Blændværk, Frankrigs virkelige Tilstand alt for paafaldende gjendriver. Det meest overtydende Beviis paa Urigtigheden af hine Taller og Nuller givne Fremstilling var sikkert Decretet af 24 Marts 1812, der bød at uddeele dagligen 200,000 Portioner Rumfordsk Suppe til de hungrende Jndbyggere. Den nyere Luxus, som man kunde antage for et Beviis paa Frankrigs Velstand, var, med al sin Glands, kun et over Tingenes Overflade draget tyndt Anstrøg. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Det faste Lands Klager over den engelske Handel. (Fortsættelse; see forr. No.) Lader os, for at udfinde den naturlige Lov, som her er den herskende, søge at bestemme Tilfældet i det Enkelte. A. har et stort Vareforraad, og derhos en stor Mængde Folk, der frembringe, berede, indskibe og bortskaffen disse Varer. B. har et stort Huusvæsen, og behøver meget, men for magelig til at bestyre det selv, henter han alle sine Fornødenheder for sig og Sine fra A., og A. er vant til uden Medbeilere, at faae anseelige Summer aarligen fra B. Men med Tiden gjør B. den Opdagelse, at C. og D. levere ligesaa gode, eller næsten ligesaa gode Varer; begge ere hans Venner, eller staae ham af een og anden Grund nærmere end A. og deres Priser ere ikke saa høie, maaskee endnu billigere end de sidste. Han beslutter sig altsaa til at hente en Deel af sine Fornødenheder fra disse. Mange andre gjøre hvad B. gjør. A. seer derved sine Pengekilder stoppede. Hvad vil han nu gjøre? Han vil sørge for, indtil videre kun at tilveiebringe Penge, for at vedligeholde sin Credit, sin Huusstand o. s. v. Han vil altsaa søge at forvandle de Varer, der fra Tid til anden ere blevne ham paa Halsen, til Sølv, han vil sælge dem under deres Værd, og til enhver Priis. Men enhver veed, at Varers Salg langt under deres Værd, er et Forspil til en nærforestaaende Fallit, i det mindste til en nærforestaaende Omvæltning i dens Forfatning, der sælger dem langt under Prisen. Om han end en Tidlang derved standser sine Medbeileres Afsætning, saa kan han dog ikke længe fortsætte det; thi kun Afsindige gjøre sig til System at sælge med Tab. Han vil altsaa vælge en anden Udvei; han vil levere Varer af ringere Godhed, for endnu længer at kunne holde de lave Priser, der hidtil, til hans Medbeileres Ærgrelse og Skade, fyldte hans Casse. Men ogsaa dette vil ikke længe være ham til Gavn. At kjøbe det Slette, endog til lette Priser, bliver altid en fordærvelig Sparsommelighed, og man lader sig kun eengang skuffe. A. vil altsaa snart see sin Forfatning forværre sig, og han vil handle vise ligen, endnu i Tide at rette sig efter Omstændighederne, og da disse hidtil have gjort Udvidelsen af hans Forretninger umuelig, vil han lære at indskrænke sig. - Hvad der gielder om Enkelte, gielder ogsaa om hele Nationer, thi Nationer ere moralske Personer, og hvad der er unaturligt maa opløie sig, enten det nu findes hos Enkelte eller hos hele Folkeslag. Og saaledes vil da intet afholde os fra, nu at anvende det Sagte paa Ende gelland. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Efterretninger fra Neapel melde, at Vesuv den 7 August, efter et heftigt Jordstød, har udkastet Jld. Ved Nattens Komme hørte Udbrudet op, men man var ikke uden Frygt for at det vilde begynde paa ny.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-14
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. anvistes Na Trettende Aargang. No. 74. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 September 1816. Om de tegnende Konsters Skjebne. i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-14
(J Anledning af Hr. Justitsraad Weinwichs bebudede artistiske Forelæsninger.)¬