Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-05
En ligesaadan Opmuntring har Guerilla-ChefenCastelar udstædet fra Vigo. Oberste Campillosom har trukket sig tilbage med 2000 Mand fra Asturien langs med Søekysten, har forenet sig med General Qvirogaa. Den 13de Julii ventede man i Corunna, at de Franske skulde den følgende Dag vise sig uden for Staden, denne blev i største Hast sat i Forsvars Tilstand; man frygtede ikke for de Franskes Angreb da de ikke føre noget svært Skyts med sig. Regimenterne Aragon Burgos og Pontevedra, som i 1820 vare paa Øen Leon hos Qviroga, udgiøre nu ogsaa Kiærnen af hans Armee og fulgte ham til Corunna fra Lugo. Ogsaa have 200 Piemontere og 30 Landsenerer ledsaget ham til Corunna. Generalerne Qviroga og Vilson vare den 11te Juli udmarscherede af Corunna med et temmeligt talrigt Corps for at ha celere de Franske, i deres Følge vare de bekiendte Chefer, Palarea, Seogne, El Pastor, Campillo og flere, mange Frievillige vare fra alle Provinser stødte til Qviroga. Efterat denne Efterretning var bekiendtgjort er det Spanske Skib Augusta ankommen fra Corunna til Plymouth. Passagerer, som have indskibet sig derpaa den 16de med den største Hast og Bestyrtelse, medbringe den mundtlige Efterretning: at de Franske have med 8000 Mand angrebet de Spanske Tropper foran Corunna og tabt i en heftig Fægtning 800 Md.; men Slaget maae dog være faldet ud til de Spanskes Tab, da som man tilføier, at man forventede, at de Franske ufortøvet skulde rykke ind i Corunna. Andre Passagerer fortælle derimod ganske det modsatte og sige, at 7 - 800 Franske ere faldne ved Angrebet og at Tabet paa de Spanskes Side har været ubetydeligt, kun 5 – 6 Spanske Officerer bleve faarede og een dræbt. General Sir Robert Vilson er bleven saaret i Hælen og skal nu overtage Commanden i Corunna; men hans Adjutant Oberste Light er bleven saaret haardt, dog ikke dødeligt. Fægtningen varede ved den 15de og 16de og om Morgenen den 17de saalænge Skibet. Augusta endnu havde Staden i Øiesyn vedblev man at slaaes, og man sluttede sig til af den stærke Røg man faae, at Kampen udvidede sig og blev heftigere. Et Skib, som er ankommen til Plymouth og har forladt Corunna den 19de beretter: at Sir Robert Vilson endnu holdt sig der med den tappre Garnison, og den constitutionelle Fahne vaiede fra Fæstningen saalænge Skibet endnu havde den i Øiesyn. Disse Engelske Beretninger melde ikke noget om, at Spanske Tropper have staaet de Franske bie i denne Kamp. Dog hedder det fra Madrid, at Regentskabet har modtaget en Skrivelse fra General Morillo, hvori han erkiender dets Auctoritet og erklærer, at han med de Tropper, som staae under hans befaling, forventer dets Ordrer. Det vaklende i denne Generals System forklares deraf, at han paa den ene Side ikke er revolutionair findet, men at han paa den anden Side frygter for at tabe en stor Mængde National=Godser, som han har kjøbt for en Spot Priis. – Man har forresten med denne Post kun modtaget saa officielle Efterretninger fra Fransk Side. Derimod mangehaande Efterretninger eller hellere Rygter og store Uroligheder og Bevægelser, inde i Spanien. – Den Franske Regiering har seet sig nødt til at udstæde en Advarsel til de neutrale Nationers Skibe om ikke at bryde den Blokade, som Regieringen har ladet foranstalte udenfor de Spanske Søesteder, ved at tilføre dem Munition og Levnetsmidler. - De officielle Efterretninger, som man har faaet fra Catalonien ere ubetydelige. Marskal Moncey beretter deri, at Bataillonen Siguenza, som laae i Fæstningen Cardona og overgav den til de Franske, bestod af 900 gode Soldater, som nu staae i Manresa, og at Fæstningen var godt befæstet og provianteret. Forresten beretter kun Marskallen; at en Spansk Caper er bleven borttaget og at Baron Damas har ladet Medos Øerne besætte, hvor 75 Mand bleve gjorte til Fange, hvilket vil bidrage til at lette Jndslutningen af Barcelona. – General Sarsfield, som er gaaet over til de Franske, har længe været mistænkt af de Constitutionelle. – Den 20de Julii har Garnisonen i Barcelona gjort et Udfald imod Hospitalet; den angreb temmelig resolveret, men blev endnu meere livfuldt slaget tilbage. De Franske havde kun nogle Saarede. J denne Stad skal for nærværende Tid opholde sig over 180,000 Mennesker, men Levnetsmidler skulle være der forhaanden i den største Overflødighed. Det hedder, at General Manso ikke er død, men lider af en haard Brystsygdom. Ogsaa skal General Mina lide af samme Tilfælde; han har i fleere Aar havt Blodspytning; men Tilfældene ere ved hans Strabadser denne Gang bleven heftigere og farligere, dog skal han bestemt være uden al Fare. Generalerne Milans og Llovera staae med henimod 6000 Mand i Villafranka og Jgualada. En Beretning siger: at de ere rykkede frem til Taras nord for Barcellona, og at man maneurerer nu paa hele Linien for at afskiære dem. - 600 Mand have gjort et Udfald fra Urgel og ere lykkelig undslupne til det sydlige Catalonien. - Den Maintzer Tidende melder følgende upaalidelige Rygter fra Madrid under 8de Juli, at 2 Compagnier Artillerie ere blevne afsendte derfra med Postheste til Sevilla, at General Molitor er bleven nødt til i 24 Timer at rømme Valencia, og at Bessieres er bleven haardt saaret. Bladet Exspectador, som udkommer i Cadix vil ogsaa vide, at de Constitutionelle have ikke allene indtaget Staden Valencia, men ogsaa Fortet Murviedro, paa nye; men Efterretningen er dog neppe sand, da General Molitor ifølge officielle Rapporter fortsætter sin Marsch til Granada og har indtaget Fæstningen Lorca i Provindsen Murcia den 13de Juli, man seer saaledes, at han uafladelig forfølger General Balasteros. Denne General skal den 9de Juli have staaet med sin Armee i Villa Real i Provinsen la Mancha. Man har næsten ingen officielle Efterretninger og den rigtige Tilstand i disse Egne. Rygter sige: at et Corps Constitutionelle har viist sig ved Sacedon og Huete vestenfor Madrid, og har efter en temmelig livfuld Træfning begivet sig til Arragonien. – J Bladet Restaurador, som udkommer i Madrid klages over: at de Rebelliske Tropper i Gammel Castilien ere blevne formerede ved de, som sværme i Estremadura; at General Empecinado har, efterat han har besat Salamanca, begivet sig til Toro og truer derfra Zamora, at Uroligheder ere udbrudte i Valadolid. (Man vil vide i Bajonne at Empecinado er rykket ind i denne Stad, og at han derfra igien er trængt frem til Soria ved Duero-Floden, hvor han har udskrevet stærke Contributioner. Er dette saaledes saa kunde det være farligt nok, da han kunde afskiære Forbindelsen imellem de Franske Tropper. J flere Egne af Gammel-Castilen ere desuden Ting foregaaede som opvække Eftertanke, især, da den militaire Styrke, som skulde vedligeholde Roligheden, i denne Provins er kun svag. – Efterretninger fra Cadix, men som naturligviis ere usikkre, berette: at de Franske som opholdt sig i Grevskabet Nievla ved Sevilla, have i en Hast maattet retirere, og at 700 Constitutionelle Guerille Tropper, som ere blevne oprettede i Sevilla, have nedsablet 300 Franske ved Osunna. Dog berettes noget lignende fra Madrid selv, hvor der siges: at en Guerille selv synes at holde Grevskabet Nievla besat. Ogsaa tales der om, at der er forefaldet en Affaire med Broen Suazo, som fører til Øen Leon, hvori de Spanske Roialister skulle have mistet 2000 og de Franske 500 Mand. Officielt meldes blot fra Fransk Side følgende derom: Fienden har, 9000 Md. stærk, og har, understøttet af alle sine Batterier, gjort d. 16de Juli et Udfald fra Øerne Leon og Trocadero, men han er bleven kastet tilbage paa alle Punkter med et Tab af 1500 Mand. Vort Tab er kun ubetydeligt. Man maae nu forvente de udførlige Efterretninger om denne betydelige Fægtning. Gen. Bourmont har nu officiel indberettet: at han ved Marqvien af Conslans har fordrevet nogle Levninger af Gen. Lopez Banos Corps, som opholdt sig i Grevskabet Nirvla. Derpaa har Marqvien bemægtiget sig Castellet Ayamonte, som ligger paa Grændsen af Portugal, Officererne toge Flugten men Soldaterne erklærede: at de ville tiene Kongen og bleve afsendte til Sevilla. J Ayamontehar man fundet meget svært Artillerie saa at Bombardementet paa Cadix kan begynde den 25de. Man søger imidlertid at indslutte Staden saa tæt som muligt. Det skal imidlertid være saare vanskeligt ved visse Vinde at kunne holde Cadix nøie blokeret; thi naar der komme Vindstød fra Havet, saa maae de blokerende Skibe fierne sig fra Kysterne; smaae Baade med Levnetsmidler kunne let liste sig langs med Kysterne og ved gunstige Østenvinde kunne Transportskibe ankomme fra Gibraltar. J Bugten ligger en Spansk Marine for Anker, som bestaaer af Orlogskibet Asia paa 64 Kanoner, en Fregat, en Corvet og 2 Brigger men der er Mangel paa Besætning. Admiral Villavicencio er udnævnet til Generalcapitain over den Spanske Flaade. – General Vigodet har udstædet en Proclamation til Forsvarerne af Øen Cadix. Kongen og Jnfanterne forlade ikke Pallastet; man seer Hs. Maj imellom spadsere paa Tor rassen. Man siger, at der skal herske en meget krigerisk Stemning imellem Tropperne i Cadix og paa en Øen Leon. Riego skal have tilbudt at ville marschere til de Spanske Provinser naar man vil give ham en Armee paa 15000 Mand, men Krigsministeren skal have svaret, at der manglede Midler dertil. Den Exdeputerede Morena Guerre har publiceret en Besværing over det frihedsmorderiske Parthie, som hersker i Cadix, og har erklæret at den eeneste Frelse var at give Riego Commanden over Armeen i Andalusien. – J Ceuta er der forefaldet Uroligheder imellem Tropperne. – Det lader som at den Engelske Ambassadeur er afreist til Cadix, dog er det endnu uvist. – Paa de Balcariske Øer er Stemningen i høi Grad constitutionel, og i Staden Palmar Bekiendtgiørelsen om Regent skabets Jnstallation bleven offentligen brændt af Bøddelen. - Regentskabet har i Madrid ladet bekiendtgiøre sin Misfornøielse med at mange afTroens Soldater have forladt deres Korpser og begivet sig hiem. Den 20de Juni udbrød en Jldebrand i Madrid i Capellet i et Kloster, som støder til Hertugen af Angoulemes Boelig; de Franske Soldater udviiste megen Raskhed for at slukke Jlden. De sæculariserede Munke vilse sig meget gjenstridige og ville ikke paa nye gaae indi deres Klostere. Om den Dals nærværende Tilstand, hvori det i Oldtiden saa berømte. Theden ligger. (Oversat af det andet Bind af det store Franske Værk og Ægypten).(Fortsættelse). Saadan en Storhed og Pragt efterlader levende og dybe Jndtryk i Siælen. Et saa overordentligt Syn synes mindre at være noget virkeligt end Productet af en Jndbildningskraft, der er tilbøielig til at omgive sig med Gienstænde af en fantastisk Størrelse. J Midten af disse smukke Ruiner bliver i Begyndelsen den Reisende fropperet ved den Eensomhed, som omgiver ham. Men snart fremstille sig utallige Erindringer for hans Eftertanke, Alt oplives da rundt omkring ham, de udhugne Batailler paa Murene af Pallastet ere ikke længere komme billeder; han sætter sig i Tanken hen til de Steder selv, hvor de ere blevne leverede; han følger de Armeers Bevægelser, som fremstille sig for ham; han interesserer sig levende for den Helt, som ved sit brusende Mod afgiør Seieren. Han forestiller sig disse Bygninger selv, som ere Gienstande for hans Forbauselse i den Epoche, da de bleve byggede opfyldte med en talrig Folkemængde, som vare beskæftigede med at opløfte disse uhyre Steene, som danne Underbielkene og Lofterne. Han so ger at gjette sig til, ved hvilken underfuld Konst, og som for nærværende Tid er forglemt, at disse saa høie Obelisker og disse saa collosolske Statuer, have været bragte bort fra Steenbruddet og satte paa deres Basis. Saasnart man først har formaaet at fatte den Plan, hvorefter Pallastet i Karnak er anlagt, saa kan man ikke blive træt at at beundre dens Regelmæssighed; man bemærker i Særdeleshed en skiøn Orden og Symmerie i alle Delene af denne uhyre Bygning. Norden for Palastet, seer man endnu en Triumphport, en Tilgang af Sphinter og Levninger af Obelisker. Jngensteds i Theden sees flere Fragmenter. Det synes at Barbariet her er ikke blevet træt af at nedbryde; intet er heelt; thi man seer intet uden Grundvolde af Bygninger, som maae have været meget betydelige.