Berlingske Tidende, 1797-02-17
Fra Trykken er bleven færdig 9 Deels 1ste Bind af Conference Graad Fleischers Forlog til en almindelige Naturhistorie. fiirfodede Dyrs Hinolie, med almindelig Anmærkninger om de Dette Bind indeholder først: En Jndledning til Patte og de res Legemdeles, saasom Dinenes, Ørenes o. s. v. Form og deriblandt om de almindelige Kiendetegn paa dom, der tygge Indretning, ligeledes om de indvendige Næringsværktøier, og Couleur paa samme, om de adskillige Dyrarters Horn og hvad Drov, videre om Dyrgnes forskiellige Haar og den forskiellige nogle af dem angaaer, om den besynderlige Forhandelse, der er ledning af disse Horn en Undersøgelse og Enhierninger, om derimellem deres Tatter og Avledagtighed, saavelsom og ved An me er at finde, fremdeles om Dyrens Klover, Kiøer, Haler, virkelig gives Landder, der fortiener dette Navn, og hvolamAvlelemmer, samt adskilligt Yngelen, nye Arter, Udarter, end et Par der af i Begyndelsen skabte og hvorledes fordeelt paa Misfostere og sligt angaaende. Om Dyrarternes Antal om flere Kloden, saavelsom om deres Jnddeeling efter Systemmerne. Herpaa følger for det andet Dyrs Slægt og Arts særdeles historiske Beskrivelse, de, som hvert i dette Bindindeholdes, ere: Bæ eller Sump Odderen, Havodderen Sælhuusene, Søraben, veren, Odderen baade den store Flod eller Fiske som og den lille der uden Tvivl har givet Anledning til Fortællingen om Sirener, Se løven, Søebiernen, Søeharen, Hvalroffen, Dugungen, dre: de Hvalsiskarter Dyr, den grønlandske Hvalsisk, FinnesiHavmænd og Havfruer, om Havkøen, baade den store og minkelotterne med deres hvalrav; Marsvigene; Tumleren, Nord sken, Rørgalen, Nædbehvalen, Nar eller Liighvalen, Kacaperen eller Spekhuggeren. Flagermusene; den almindelige Aftenbakke, Langoret; Dverg Flagermusen, den store Flagermuus; Rousetten og Rougetten; den langhaarede eller Vampfyren=Spøgelset, Egerneviid, baade de klavrende og flyvende, Syvsoveren, Haugesoveren; Murmeldyrene, den polske Muus, Hamsteren; den norske Muus eller Lemmingen, Blindmusen; vore Huus=Mark= og Skovmuus; Huus=Rotten; Rottekongen den store brune Jordrotte; den almindelige Vandrotte; Des mer eller Moskusrotten, baade den Russiske og Antilliske. Spids= eller Angelmusen, Vandspidsmusen, den lille Siberiske; den uldbærende Muus. Mundvarven; Mexicanernes Tozan. Posedyrene: Poserotten, Marsupialen, Filanderen, den korthalede i Syd=Amerika, den Ostindiske Kuskus og endeel flere i hine fremmede Verdensdele. Knugurud=Dyret og flere saadanne hoppende: Pocuru. Tapus-Ru, etc. Jerbog eller Jordharen, Alachiachs Dyret, den Kopske Springer, Tamaviskmusen og Daman Jfrael eller Jfraliternes Lam. Den almindelige Hare, Biergharen, sorte og hornede Harer, Dverg, harer. Den almindelige Kanine, Sølv=Kaninen, den Daurske Kanine, Halvkaninen eller Pakarotter, Pakadyrret, det Jndianske Havsviin, Cappbara eller Vandsvinet, Grisekaninen, Haremusen. Steen= eller Huusmaaren, Træemaaren; Jlde ren, Tiger=Jlderen. Zobelen, Hermelinen, Bruden, Boecocamelen i Sardinien, Fretten, Desmerkatten, Genetten, Fossanen, Stankdyrene i Amerika. Pharoosrotten. Den stororede Viverra. Jerven eller Fieldfrassen (istedet for Viel fras) Ulvegrævlingen, Honningsøgeren paa Cap, den almindelige Grævling, Vaskebiørnen, Coati eller de Tydskes Nasenfrett, den egentlige Biørneslægt, Landbiørnen med sine Varieteter, Hav= eller Jsbiørnen, Myre Biørneslægten: Den store Myrebiørn, den lille dito, Jordsvinet, Dovendyrene; Aivllnandyret, Kuridyret. Skiældyrene: Pangolinen, Phataginen, Bajar Cit eller Steenormen, Armadil eller Skjoldgrisen, Pindsvineslægten, det almindelige Pindsviin, det storpiggede eller Porcupinen, Cuandu, Urson, Tendracher, Tandrecher, eller Jordsvinet og Russernes Josch eller det Siberiske Pindsviin, Ved hvert Dyr især gives en Beskrivelse over sammes Størrelse, Legembygning, hvad mærkværdigt derved forekommer, Beklædning, Couleur, Opholdsted, Levemaade, særdeles Egen skaber, Parring, Yngel, Maaden hvorpaa samme opfostres Alder som opnaaes og endelig hvad Nytte deraf haves baade i enkelt Tilfælde og i Naturens almindelige og store Huusholdninge Dette Bind, som er 59 Ark stort, faaes hos Agent Gyldendal, Klareboderne No. 9, samt hos hans Commissionairer i Norge og i Provindserne for 1 Rd. 5 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. 3 Mk. paa Skrivpapiir, de foregaaende 8 Dele af dette Værk kunne og endnu bekommes for 20 Rdlr. 3 Mk., hvoraf 1 Rd. er Prænumeration som godtgiøres ved Værkets Slutning, hvilket skeer med den 10 Deel. Jans Kongelige Majestæts til Danmark og Norge i. &c. Præ) adent, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer=Collegio, bekiendtgiøre: at i Følge Hans Majestæts os tilkiendegivne allerhøieste befaling bliver Leverancen af efterskrevne til Kongelig Tieneste for Aaret 1797 end videre fornødne Qvantiteter Kornvare opbudne ved offentlig Licitation i Rentekammer=Collegii Forsamlingssal, Onsdagen den 15de Martii 1797, om Formiddagen Kl. 10 1/2, nemlig : 1) Til Søe=Etaten: at udskibes og leveres til efterskrevne Steder og Tider, nemlig: 1) til Proviantgaarden i Kiøbenhavn. Rug: a) i næstkommende April eller Mai Maaned 1797. 3530 Tdr. b) i August eller Septbr. Maaned 1797 4021 Tdr. 2) til Grynmøllen i Kiøbenhavn: Toradet Byg i næstkommende April Maaned 1797. 2681 Tdr. 4 Skpr. 3) til Frederichsværn i Norge. Rug : i Maji Maaned 1797. 511 Tdr. 7 Skpr. 2) Til Landetatens Brøddagning i Danmark. at leveres strax ved Skibsfartens Aabning i næste Foraar 1797. Rug :a) til Hofdager Hmrichsen i Citadellet Friderichshavn. 3000 Tdr. b) til Brøddagnings=Entrepreneur Bugges Enke og Ferdinand Rørbye sammesteds. 3000 Tdr. c) til bemeldte Bugges Enke og Ferdinand Rørbye paa Cronborg Fæstning 600 Tdr. 3) Til Land=Etatens Brøddagning i Norge. at leveres strax ved Skibsfartens Aabning i næste Foraar 1797. Rug. a) til Magazinforvalter Lange i Christia 1300 Tdr. b) til den constituerede MagazinforvalSievers i Friderichstad, 800 Tdr. c) til Brødbagnings=Entrepreneur Conradi i Friderichshald, 1300 Tdr. d) til Magazinforvalter Suhm i Tron 1200 Tdr. e) til det Bergenhusiske Jnfanterie=Regiment i Bergen. 600 Tdr. f) til Lieutenant von Holtermann i Christiansand. 600 Tdr. g) til Kiøbmand Bøhme i Laurvigen 300 Tdr. 4) Til anden Kongelig Tieneste : 1) at udskibes til Drammen efterskrevne bestemte Tider og afleveres sammesteds. imod Magazinforvalter Scheitlis Qvitteringer: Rug: a) i næstkommende April Maaned 1797 5000 Tdr. bi Maji Maaned 1797. . 7500 Tdr. ch i Junii Maaned 1797 . = 2500 Tdr. Byg : d) i Junii 1797. . 4500 Tdr. 2) at udskibes og leveres strax ved Søefartens Aabning. i næste Foraar 1797, til efterskrevne. Forraads Magasiner i Norge. Havre :a) i Aggershuus til Magazinforvalter. Lange 4162 Tdr. 2 3/4 Skpr. b) i Frederichstad til constitueret Magazinforvalter Sivers . . 7030 Tdr. c) i Frederichsteen til Lieutenant og constitueret Magazinforvalter Castberg, 5865 Tdr. Alt paa følgende Conditioner : 1) For de mindste Bud fordres paa Licitationsstedet ikkuns antagelig Caution, i Tilfælde at det maatte ansees fornødent. J øvrigt beroer de mindste Bud paa nærmere Approbation, som saa snart mueligt, skal vorde bekiendtgjort. 2) Jntet Efterbud antages. 4) De Qvantiteter Kornvare, som liciteres til Søe=Etaten, opbydes paa 2de Maader saaledes :a) at Leverandeuren paatager sig at levere det Qvantum, som opbydes, frit til Søe=Etaten. b) at det samme Qvantum leveres paa et af efterskrevne forden bestemte Udskibningssteder, hvorfra det af Søe=Etaten besørges afhentet, nemlig: for saavidt Rugen angaaer, i Wordingborg, Steege, Callundborg, Corsøer, Nyeborg, Odense, Faaborg, Svendborg, Colding, Hør sens, Aarhuus og Aalborg, men Bygget derimod i Nyekiøbing paa Falster, Stubbekiøbing, Nyestæd og Nachskov; dog kan en eller anden Leverandeur, som forlanger det, ventes tilstaaet at gjøre Udskibningen fra et andet Sted, saafremt det i efterfølgende 8de og 10de Post bestemte Tilsyn, som Byefogderne bør have med Udskibningen, der kan haves, og Udskibningen derfra beqvemmeligen kan skee. Og maae ellers Udskibningsstedet ved Licitationen af Leverandeuren bestemt opgives. Opraabet skeer vel efter første Alternativ med 1000 Tdr. af Gangen, og efter sidste Alternativ med 5000 Tdr. af Gangen. Men dersom en eller anden Lysthavende ved Licitationen maatte forlange, efter sit Fartøis Drægtighed, at overlades Leverancen af et mindre eller større Qvantum af de Kornvare, som liciteres under det Vilkaar: frit at leveres til Søe=Etaten, kan saadant ventes tilstaaet: ligesaa modtages og ved Licitationen Bud paa mindre Partier, saasom 50 Tdr. og derover, al de Kornvare, som efter sidste Alternativ liciteres til Afhentelse af Søe=Etatens dog kan disse Bud ikke ventes antagne, med mindre de tilbudne Partier fra ethvert enkelt Udskibningsted udgjøre tilsammen en fuld Skibsladning. 4) De Qvantiteter Kornvare, som liciteres til Land=Etaten og anden Kongelig Tieneste, opbydes med 1000 Tdr. af Gangen, undtagen de til Landmilitair=Etatens Brødbagning paa Cronborg og forskiellige Steder i Norge bestemte Qvanta Rug, hvilke derimod opbydes saaledes, som samme her foran særskildt ere anførte; dog kan Leverancen af disse Qvantiteter, Kornvare ventes overdraget Vedkommende i mindre Partier, som ved Licitationen maatte forlange det. 4) Varene maae være sunde og forsvarlige, saaledes at de kunde staae Prøve ved en lovlig Besigtelses=Forretning, som enten strax endeligen afhiemles, eller og meddeles under Forpligtelse at beedige samme, naar paakræves. Ved denne Forretning, hvis Bekostning Leverandeuren bestrider, skal det have sit Forblivende. 6) Leverancen kan skee saavel med indenlandske som fremmede Kornvare. For Consumption og Accise ere de indenlandske frie, imod at Leverandeurerne ved Jndførselen anmelde og bevise Varenes Bestemmelse, men ere Kornvarene fremmede, tilkommer det Leverandeuren at svare den ved Forordningen. af 6te Junii 1788 paabudne Told saavelsom Accise. 7) Alt Bygget og Havren skal være af 1796 Aars Grøde, men Rugen kan være saavel af 1796, som næstforrige Aars Grøde, naar Kornvarene ved Besigtelsen befindes gode, sunde og forsvarlige. 3) De, som paatage sig frit at levere til Søe=Etaten de opbudne Qvantiteter Kornvare, maae være betænkt paa, at fuldbyrde Leverancen til de foran bestemte Tider; og de, som lade sig tilslaae Leveranten af bemeldte Kornvare paa Vilkaar: at Søe=Etaten besørger samme afhentede, maae have Kornvarene i Beredskab til Udskibning til de ommeldte Tider, saasnart de Skibe, som Sør=Etaten dertil lader befragte, ankomme; hvorhos vedkommende Byefogder tilkiendegive og tilholde Leverandeurerne, eller deres Commissionairer, saasnart Skibene ere ankomne til Ladestederne, strax at præstere Leverancen, saa at Skipperne ikke skulde have Aarsag til at klage over Ophold. 3) Leverancen af de øvrige Kornvare bør ligesaa præsteres til de ovenfor bestemte Tider. Og anmærkes ellers i Henseende til de til Drammen bestemte Qvanta Rug og Byg, at ligesom Leverancen af samme ikke maae udsættes over den til ethvert Qvantums Aflevering især fastsatte Termin, saa kan ei heller noget af disse Kornvare ventes modtaget i Drammen, førende paa de til Afleveringen fastsatte Tider. 10) For dem, som paatage sig directe til Søe=Etaten at levere de opbudne Qvantiteter Kornvare, skeer den i 5te Post ommeldte Besigtelsesforretning ved Kornvarenes Aflevering, paa Udlysningsstedet, og al Risico gaaer for Leverandeurens Regning; men for de Kornvare, som Søe=Etaten selv maae besørge afhentede, skeer Besigtelsesforretningen paa Indskibningstedet ved Kornvarenes Jndladning; hvorhos vedkommende Byefogder blive pligtige til at udtage 2de Prøver af det besigtede Qvantum Korn, hvoraf den eene under behørig Forsegling med Posten indsendes fra Byefogderne til SøeEtaten, og den anden skal bestaae af en i en Sæk maalet Tønde Korn, som under behørig Forsegling bør følge Skibet. Saa bør og Byefogderne tegne paa Skippernes Certepartier, naar de efter Certepartiets Jndhold have bekommet Ladning: det netto Qvantum Korn, de have indtaget, og paa hvilken Dag deres førende Skibe ere blevne tilladede. De øvrige Kornvare, som leveres til Land-Etaten og anden Kongelig Tieneste, besigtiges først ved Udlysningstedet. Og skulde da ved en eller anden Besigtelsesforretning nogen Ladning blive kiendt for ikke at være sund, god og forsvarlig, er Leverandeuren pligtig til strax at forskaffe andre sunde, gode og forsvarlige Vare. J Mangel heraf maae han vente, at for hans Regning og Risico, ved offentlig Licitation anskaffes andre gode Kornvare, og forstaaer det sig selv, at han og Cautionist i dette Tilfælde maae tilsvare Forskiellen imod forrige Licitationsbud, tilligemed alle paagaaende Omkostninger. Paa lige Maade maae den Mindstbydende taale, at de liciterede Kornvare, i Tilfælde at Leverancen ikke præstres til de foran bestemte Tider besørges for hans Regning anskaffede. 11) De Kornvare, som Vedkommende maatte paatage sig directe at levere til Søe Etaten, og Rugen til Land=Etatens Brødbagning, saavelsom de øvrige til Kongelig Tieneste liciterende Kornvare, blive af Leverandeurerne at levere paa de Steder, som til Leverancen ere bestemte, frit og uden Omkostninger for den Kongelige Kasse af Fragt a. Men UdlysningsOmkostningerne ere Leverandeurerne uvedkommende. 12) Saasnart en Leverandeur indsender til Kammeret Regning, belagt med de holdte Besigtelsesforretninger og Vedkommendes Qvitteringer, skal ham, paa hvilken Kasse han forlanger det, blive anviist Betaling. Bertel Biørnsen, Kongelig Majestæts Justice=Raad, Raadmand og Byefoged udi Søe= og Handel=Staden Helsingøer, giør vitterligt: at i Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Carl Christian Lembach, af Gilleleye under Cronborg Amt udi Vort Land Sielland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning - og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Sterning til Helsingøers Byeting, som 3de Gang skal indføres i de Kiøbenhavnsk. Berlingske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaer Mercur, maae, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkalde den eller dem, der maatte have i Hænde en af ham den 31te Martii 1785 til afgangne General=Major Schinchel udgiven Obligation stor 1500 Rdlr., forsynet med Paategning af afgangne Borgemester Milans Enke i Helsingøer, som 1 Cautionist og Selvskyldner, hvilken Obligation skal være, tinglyst ved Helsingøers Byeting den 11te April næstefter, dermed, inden forskrevne Tids Forløb, at fremkomme og godtgiøre deres lovlige Adkomst til bemelte Obligation; og skulde da ingen melde sig dermed inden berørte Tids Forløb, maae der paa samme erhverves Mortifications Dom; hvorefter den af Pantebogen kan udslettes. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller " i nogen Maade Forfang at giøre. Givet i Vor Kongel. Re" sidents=Stad Kiøbenhavn, den 6te Januarii 1797. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. og, efter Begiering af Hr. Carl Chr. Lemrach af Gilleleye, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, den eller de, der maatte have forommelte Obligation i Hænde, at møde for mig i Helsingøers Byetings Ret, den første Mandag eller Rets Dag, som holdes, efterat denne Tid, fra sidste Bekiendtgjørelses Dato i de befalede offentlige Tidender at regne, er udløen, for at bevise lovlig Adkomst til samme. J Mangel deraf vil Citanten forvente og inden Retten lade paastaae: at meerbemelte Obligation skal ved Dom mortissiceres og af Pantebogen udslettes, samt ikke efter den Tid være at mindste Kraft for Jhændehaveren i nogen Henseende. - Dets til Bekræftelse under min Haand og Seigl. Helsingøer, den 11te Februar 1797. (L. S.) Biørnsen. Indertegnede Fyer og Anfører af Hukkert Galliothen, Sara 8 Bernhardus haldet, drægtig 53 Commercelæster, af Stædet Dröbach ved Christiania, havde den Fatalitet den 3die Juni 1796, Kl. 7 en halv Morgen, at blive paaseylet af et Fregat Krigskib, der anlöb mit Skib paa Midten med frisk M. S. Kul Vind O. N. O. Klart Veir, og ramponerede Skroget viderværdig. og afbral min Busans Mast, som jeg mistede med alt sit Tilbehör, og satte mig i yderste Fare med Baglast af Steen, N. N. V. retvisende fra Texel Holland Dis. 22 a 23 danske Söemile, mit danske Signelslag var en halv Time opheist forinden Ulykken skete, bemelte Krigskib var indsperret i min Taklage henved en fierdedeel Time, uden nogen Signal, og intet der Ombord blev talt eller svart paa mit Anraab, men alt gik ved Commando at Piben; men da samme havde skilt mig ved Masten overbord og brækket Pompen, seilte den agter om og tilspurgte mig i Kiøbenhavns Tale, om mit og mit Skibs Navn med videre. Jeg haver føjet al muelig Omsorg, at faae bemelte Fregats og Anførers Navn og Nation at ville men endnu forgiæves; derfor meldes det her, om nogen findes, som kunde oplyse mig i dette, og ville at Manneskekie lighed melde mig det formoder jeg at faae Godtgiørelse og tilstaaer Oplyseren en fierdedeel Part af samme og Navnet fortiet, om forlanges. Skaden belöber, efter lovlig Forretning, til henved 2000 Rdlr. Dröbach, den 21de Januarii 1797. Jacob Fuglesing.