Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-02
Jndsendt." Skyldigt Svar, til Hr. Walther Da Hr. Walther, uagtet den Modbydelighed han føler forat svare en Anonyme – men jeg beder og Forladelse: jeg er kun en Psendonym - dog har, for at hans Oversætter ikke atter skulde begaae Sprog=Bommerter, svaret paa tydsk, saa erkjender jeg, at jeg nu og bør svare paa de af Hr. W. i No. 6 af Aarhuus Stiftstidende fremsatte Spørgsmaal, uagtet det næsten ikke er nødvendigt, efter at Hr. Kolbye i samme Blad, kort og fyndigt har viist hvorom Spørgsmaalet dreier sig, og at hverken Turnips eller Gule rødder gjøre Udslaget. Dog reiser jeg ikke med Hr. W. til Saturnus eller Jupiter, eller spadserer en Tour med han sin den schönen Thälern des Mondgebirge, jeg vil tver imod forblive ved Jorden, da det er Tvivl underkastet, om jeg nogensinde kan faae med Vexeldrift i Saturnus at gjøre Kort sagt, jeg vil besvare Hr. W. Spørgsmaal, om mulig bestemtere, end han har besvaret mine; men Hr. W. ma tage tiltakke med et Svar, der, sammenlignet med Udstrækningen af det, han har givet mig, vil forekomme ham saa microskopisk, at han maaskee atter maae tage sin Tilflugt til det samme Øienglas, hvorigjennem han saae Loppen paa Aspasias Hals, og siden har havt ondt af. Spørgsmaalene i No. 68 lyde saaledes: 1), Staaer den danske Bonde ialmindelighed paa det dertil (til Jndførelsk af Vexeldrift passende Eulturtrin?" Behag at eftersee hvad Hr. Kolbye forstaaer ved Vexeldrift, og tillad mig da, paa min Side at spørge: Udfordres høiere Cultur til at vexle mellem Foderurter og Sædarter, end til, i een uafbrudt Række at dyrke Sæd, og i en anden Række af Aar, at dyrke Foderplanter, Det synes tvertimod, at f. Ex. til at holde reen Bra udfordres et høiere Culturtrin, end til at dyrke Kartofler, Brakmarken, da Bonden samme Aar har Kartoffelafgrøden for Øie, hvis Virkning paa Besætningen han let kan forud see, og hvoraf han samme Aar har en Fordeel; medens Maaden, hvorpaa den rene Brak virker, hører under Cathegorien af Hr. W. usynlige Natur, og dens Fordeele, om end visse, ligge fjernere end Fordelene af Kartoffelbrækken. Den Fordeel, der ligger Bonden nærmest, er ham ialmindelighed den kjæreste, og paa det Trin af Cultur, har ialmindelighed staaer, vil han derfor lettere gaae over til Kartofselavl i Brakmarken, end til den rene Brak, og vil med mere Omhu behandle Kartoflerne, end denne. Havde Hr. W. spurgt, om den danske Bonde ialmindelighed ha Virksomhed nok til Vexeldriftens Jndførelse, saa havde ha maaskee truffet Sømmet meere ligge paa Hovedet; men til Bondestandens Ære, idetmindste saavidt jeg kjender den maae tilstaaes, at dens Fremgang i saa Henseende er betydelig 2) "Ville ikke, især i Jylland, fattes Menneskehænder der til 2. Disse vilde ufeilbarlig fattes, dersom man kund tænke sig Vexeldriften pludselig indført over hele Landet men vilde ikke det samme være Tilfældet om Danmark Agerdyrkere pludseligen fik isinde at hegne alle deres Jorder, som Holstenerne have hegnet deres eller og Danmark, Jorder pludseligt skulde mergles, o. s. v. - Men da kun Overtalelse og Overbeviisning kan virke til et Dyrkningsstems Indførelse, saa vil Vexeldriften kun lidt efter lidt ud brede sig, og den Folkemængde, som Hr. W. om kort Til spaaer Europa, vil skaffe mere end nok af Hænder til det ved Vexeldriften forøgede Arbeide, der, naar man ei tillige indfører Staldforring, for det første indskrænker sig til Kartoflernes Lægning og Optagning, hvilket sidste Arbeide allerede vil fordre forholdsviis langt færre Hænder end nu er Tilfældet, naar man som skee bør, oppløier Kartoflerne, istedet for at opgrave dem. 3) "Staaer ikke climatiske Hindringer Foretagendet, iveien 2. Hvilke ere de climatiske Hindringer mod at saae Rugen efter Vikker, istedet for efter Brak, at saae Byg efter Kartofler, istedet for efter Rug, at saae Havre efter Kløver istedet for efter Byg, Eller er en saadan Frugtfølge maaskee ikke Vexeldrift, Hvilke ere de climatiske Hindringer, der forbyder os at dyrke Kartofler, Vikker, Kløver og Boghvede til Foder, Eller kunne vi ikke ved disses Hielp indføre fuldkommen Vexeldrift, Lad os for det første slaae en Streg over Turnipsdyrkningen, der i en vis Periode fordrer Fugtighed, hvoraf England har større Overflødighed end Danmark, og lad os opsætte at dyrke Gulerødder og Beder, indtil Verden har de 5000 Millioner Jndvaanere, som Hr. W. snart lover os, og Danmark da har faaet sin Deel deraf. 4) "Kan Vexeldriften i reen Jndtægt holde Skridt med den holsteenske Kobbeldrift, Hvilke Beviser og Exempler gives derfor, Hvilke derimod de Dette Spørgsmaal vil Hr. W. maaskee have besvaret, med Tal; men da intet er lettere end at gjøre Beregninger, der kunne give glimrende Resultater, og dog i Grunden og i Tidens Længde kunne være falske, saa formener jeg, og jeg tør troe mange Flere deri ere med mig enige, at det Avlsbrug, der frembringer det meste kraftige Foder, som derved sættes istand til at holde den største velfordrede Besætning, og som Følge deraf skaffer sit Jordsmon den største Frugtbarhed, d. er de rigeste Afgrøder, maae i Tidens Længde være det der svarer bedst Regning, især naar det tillige, som Vexelbruget, sørger bedre for Jordens Reenhed, end noget andet Avlsbrug formaaer. Det var da kun Brakfrugtavlen, som ved sine Omkostninger kunde paadrage Vexelbrugeren saa store Udgifter, at disse opslugede ovennævnte Fordele, og kunde lade Vægtskaalene synke til Fordeel for Kobbelbruget. Men naar vi, som sagt, indskrænke os til Kartoffelavl, hvorledes fremkommer da denne ødelæggende Udgift, – Vi gjentage det, vi for have sagt: Uden rigelig Eng, uden hældig Kløveravl er Kobbelbruget blottet for Foder. Den kraftløse Halm kan ikke ene ernære Qvæget om Vinteren Der bliver altsaa intet andet tilbage for Kobbel bruget, end at opfordre meere eller mindre undertiden vel Halvdelen af den avlede Sæd, og for at troe, at Kobbelbruget da kan have blot ligesaa megen Sæd som Vexelbruget at sælge, maa man være saa stærk i Troen, som Hr. W. synes at være, naar han nævner Fyrsten af Hohenlohes Underkurer !!! Men naar Fordelene ere saa store ved Kobbelbruget, hvorfor seer man da ikke Kobbelbrugerne i Danmark vorde rige? Hvi træffer man da endog dem, der hielpe sig ved, selv utilladeligt at hugge i deres Skove, Naar Hr. W. selv besvarer de i Aarhuus Stiftstidende No. 6 fremsatte Spørgsmaal saaledes, at han til No. 1 o. 4 svarer: Nei, til No. 2 og 3. Ja! saa maa jeg netop til No. 1 og 4 svare: Ja, og til No. 2 og 3. Net Hvorfor Hr. W. først ikke vilde svare Danus indseer jeg ikke. Personen gjør aldeles intet til Sagen. Har Danus skrevet noget Ufornuftigt, vil han ikke undgaae Reyselse; har han talt Sandhed, gjør det intet til Sagen, at han er psendonym; men naar Hr. W. mener, at i den valgte Benævnelse - Danus - ligger en Paamindelse til ham om at han ei er dansk, saa passer denne Formening ikke paa Danus, der tilsidst, for sine cosmopolitiske Meninger, sættes tilrette af Hr. W. Enten har Danus i sin Maske ei søgt Det kongelige privilegerede HISTIANIS Udsalg er hos Hr. Gjæstgiver Schlawitz, paa første Sal No. 2. M. M. H. Manufacturhandler fra Mjøbenhavn, tager sig herved den Frihed at anbefale sig i indevækende St. Olufs=Marked med et Udvalg af Manufacturvare i nedenstaaende Artikler: Et Partie hvide Schirtings, især at anbefale til Linned, som er fulde 3/4 brede og gandske uden Apretur, tilligemed flere Sorter Schirtings og Staut, ægte hollandske og Creas=Lærreder, tilligemed et Udvalg af Halv Lærreder, Cambrings og Jaconet i alle Fiinheder. Et betydeligt Assortement oprigtige engelske hvide Bomulds Dame=Strømper, saa og couleurte stribede Bomulds= og Halv-Silke=Strømper. Et Partie Rasmager-Vare, bestaaende af Trøier, Beenklæder, Strømper og Sokker, samt ægte Sundheds-Flonels Skjorter og Trøier, Ægte sorte Lyoner Silke Halstørklæder, som aldeles ikke smitte, sorte franske Halsbind samt Cambrings Halsflipper og Kraver i alle Fiinheder og nyeste Facongs, couleurte engelske Silke=Lommetørklæder, coul. franske Silke Halv=Silke= og Bomulds=Handsker, saavel til Herrer, som Damer. De nyeste og smagfuldeste Kjoletøier, bestaaende af Sirtser, Musselin, og en nye Sortklartstribet Musselin, især at anbefale til Balkjolet. Dreyels Dækketøier i Damaskes Mynstre med 6 og 12 Servietter, saa og Haandklæde= og Bord=Dreyel, tilligemed Flos=Pique og Demitie. Diverse Sorter store og smaae Schawler. Et Partie lithograferede Voxdugs Tæpper og Bakker, saavel at anbefale til Fortepiano, som Spise= og andre Borde, en nye Sort Hamborger=Kaskjetter af Voxdug, samt afpassede Rullegardiner, Silke, Toilinets og andre Sorter Vestetøier. Meget smukke Dame=Kaaber, bestaaende, af Silketøi, Merinos og Schawlstøi, samt en Deel særdigsyede Herre= og Dame-Slobrokker, m.m., saa jeg haaber ved en reel Behandling og yderst billige Priser at vinde det ærede Publikums Tilfredshed. Det bemærkes: at et Partie af de saa meget efterspurgte Støv=Kapper arriveret med Dampskibet paa Tirsdag Morgen.