JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Histor polit. Magazin Julius. 1) Schreben eines Auslanders an einen Franzosen uber den Krieg. Forfatteren viser, hvor daarligen de Franske have handlet ved at lade sig regiere af en Club og begynde Krig paa en Tid. da de manglede alt indtil Magaziner og Vaaben, da Fred havde været dem nødvendig for at faae deres Constitution i fuldkommen Stand og at de nu væbne meere end det halve Europa imod sig, at de altsaa selv blive Skyld i de Strømme af Blod, som efter al Sandsynlighed vil komme til at flyde, men nu, siger Forfatteren, er Krigen engang erklæret, nu er det ei meere Tid at undersøge, man maa føre den saa godt som man kan. Briefe des Pabstes Pius VI, anBischöfe, Priester, und Glaubigen. des Kønigreichs Frankreich. Man seer strax, at dette Brev ei er fra Paven; thi det indeholder Grundsetninger, som ere ganske stridende imod det forrige i dette Magazin indrykkede Brev til den Franske Geistlighed til Lydighed i mod deres verdlige Øvrighed, og Paven forestilles heri med Grunde deels af den hellige Skrivt, deels af Kirkesædrene og Kirkemødernes Dekreter at tilstaae, at det ei tilkommer ham at byde over andre Landes Geistlighed men at ethvert Land kan selv frit vælge sine biskoper. "Vi have (heder det, Aarsag til, at bedrøves, naar man tilskriver og Grundsetninger, som stride imod Jesu Christi, vor Forgiænger, den hellige Peders og Kirkefædrenes Grundsetninger; Naar man lader os lyse Forbandelse over vore ærværdige Brødre og elskelige Børn, der ved at underkaste sig Landets Love, sværge samme den Troeskabs Eed, som de skyl dem. Naar man lader os erklære for Schismatiker dem af vore ærværdige Brødre og Pastorer af anden Orden, som have besat deres Plads, der efter Landslovene ere afsatte fra deres Embeder, fordi de have undslaaet sig for at aflegge den Borgereed, som man er skyldig at aflegge i ethvert Rige, og som Apostlene selv, ifald den varfordret. af dem havde aflagt., Kort: Dette Brev er, skiønt opdigtet, skrevet med saa megen Lærdom, og billagt med saa mange historiske Beviser, at det skal efter Forlydende have overbeviist mange Geistlige om Pavens uretteligen anmassede Magt og bragt dem til at aflegge Borgereden og fatte ganske andre Tanker end de førhavde. 3) Schreiben des Herrn de la Fayette an die National=Versamlung, vor gelesen in der N. V. am 18 Junius. Dette Brev er skrevet med alt det Liv, som man kan vente af saa sand en Frieheds Ven, som Fayette og er optaget. med Nationens almindelige bifald. Kuns Jacobinerne ere ei fornøiede dermed, da han taler haardt imod den vilde Magt, som disse uroelige Clubbister have anmasset sig. 4) Welches, das gesergebende Corps. oder die Jacobiner=Club, ist die National=Versamlung, Dette Spørgsmaal besvares her til liden Ære for Nat. Forsaml., der, som man veed, næsten ganske hænger af Jacobiner=Clubben. 5) Antwort des Lords Grenville auf die 2te Note des Franzssischen bevollmachtigten Minister Herrn von Chauvelin. 6) Promemoria des Grafen von Lehr bach, Ministers des Wiener=Hofes, an die Schwabische allgemeine Kreis=Versamlung. München, von 14 Mai 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Promemoria des Kais. Minist. Graf von Lehrbach, an das churpfalsische Ministerium, von 8 Junii 1792. Disse 2 Prom. sigte til at inddrage bemeldte Lande i Krigen imod Frankerig. 8) Churpfalisches Ministerial=Promemoria an den Gr. v. Lehrbach. München d. 11 Jun. 1792. Bestaaer i et smigrende tve tydigt Svar. a) Schlus der Frankischen Kreis=Ver samling in der Associations=Sache. Det lader, som denne Kreds ei har synderlig Lyst til at indlade sig imod Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
10) Gegenerklarung des Wiener=Hofes auf die Franzosische Krigserklarung. 11) Bericht von den Begebenheiten zu Paris am 20 Jun. 1792, und von demeenigen, was darauf er solgt ist.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
J nærværende Beretning undskyldes vel ikke dette rasende Optrin af Pariserpøbelen, men det beskrives dog mindre grumt end i Polit. Journal. Man roser Kongens ved denne Leilighed udviste Mod og Kiekhed, at han ei lod sig true til at underskrive Jacobiner nes Forslag. 12) Køniglich Schwedische Schreb. und Druck. Freiheits=Verordnung. Rosværdigt handlet af den Svenske Regiering, at den ogsaa ophæver Eensurens tunge Lænker, som allerede længe have været brudte hos os, om denne Friehed end ikke har virket meget til sand almindelig Oplysning, dog maaskee har bidraget til een og anden hævdet Misbrugs Afskaffelse. 13) Abgensthigte Ruge eines wichtigen politschen Bocks des Verfassers. des polit. Journal. Det er, som vi før have seet i maanedlig Tillæg for Mai ) Hr. Wittenberg meget om at giøre at klamres med Hr. von Schirach, skeer det blot for at sværte hans Credit og opføre sit Magazin paa Journalens Ruiner fortiener han Jngens Bifald; mindst hos dem, som vide, at Wittenbergs Had reiser sig fra den andens Benægtelse at tage ham i Selskab, med sig og deele Jndkomsterne. 14) Nachrichten von verschiedenen Lan dern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Fra vort Fædreneland haves intet uden det bekiendte Bernstorffske Svar til Hofferne i Wien og Berlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-03
Om Selvmord. Ommes una manet nog et caleanda semel via lethi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-03
Frankerig. Ministerne, som den 10de Julii forlangte deres Afskeed i Nat. Forsaml., og ligeledes begierede samme af Kongen, vedblive dog saa længe at forrette deres Embeder, indtil andre i deres Sted ere udnævnte, men endnu ere disse ikke i de offentlige Tidender navngivne. Man klappede fra Tribunerne, da Ministerne tilkiendegav at vilde nedlegge deres Embeder, og under heele Sessionen herskede Støi og Uorden. En Deputation Jacobinere, som havde den bekiendte Skuespiller, Collot d' Her hols, til Formand, anklagede samme Dag Generalen Fayette i Nat. Forsaml., og endskiønt Klagen indeholdt intet andet end tom Declamation og fornærmelige Tallemaader, blev den dog understøttet og hensendt til Commissionen af de Tolv. Man har siden sagt, at Feldtmarschal Luckner selv har for denne Commission besværet sig over benævnte General, hvorom dog maaskee tan tvivles ligesaa meget, som om den foregivne Duell imellem Exministeren Dumouriet og Hr. Fayette, hvorved denne sidste skulde være bleven farlig saaret. - Den Parisiske Magistratspræsidents, Hr. Pethions, Suspension blev den 13de Julii af Nat. Forsaml. ophævet, hvorimod alle de Departementslemmer, som havde dømt Hr. Petthion, truedes med Suspension, men inden denne blev besluttet, havde de alle nedlagt deres Embeder. - Den Franske Revolutions og Frieheds Fest, som høitideligholdtes den 14de Julii gik af med en Orden, Rolighed og Anstændighed, som man ikke havde ventet. Kongen og den kongelige Familie kom ved Middagstid paa Forbundspladsen, hvor Hs. Majestæt ved det saa kaldte Fædrenelandets Alter aflagde sin Eed i Overværelse af Nar. Forsamlingens Præsident. Man hørde under al denne Høitidelighed ikke det sedvanlige Fryderaab. Kongen leve; derimod da den i sit Embede igien indsatte Hr. Pethion lod sig see, blev ham af Folket tilraabt et lydeligt Vivat. - Ved Krigshærene er skeet den Forandring, at F. M. Luckner commanderer Centrum og Armeerne ved Rhinstrømmen, hvor GeneralBiron er næstcommanderende, men over Armeen i Flandern fører Hr. Favette Commande. F. M. Luckner har forlangt en Forstærkning af 130000 Mand, og Nat. Forsaml. har ved et Decret endog bevilget ham et større Antal, end han har begieret. - De talrige fremmede Tropper, som staae paa Grændsen af Frankerig, have foraarsaget, at National Forsamlingen har efter Hr. Brissots og fleere Jacobi neres Forslag erklæret: at Fædrenelandet er i Fare, og tillige udstedt 2de Adresser, den ene til Folket og den anden til Krigshæren. Jndholdet af samme er, som man let forudseer, at opmuntre Borgere og Soldatere til at stride tappert og ernigen for Constitutionen og Frie heden. Nødvendigen maa denne Erklæring have gjort et stort Jndtryk paa Folkets Gemytter; men om det er til Mod og Tapperhed, eller snarere, som kan befrygtes, til Skræk og Bestyrrelse, vil Fremtidemlære. Skeer det første, bliver Erklæringen, ligesom ethvert andet Foretagende, hvorved den forønskre og tilsigtede Virkning opnaaes, roset som klog og vel belænkt; da den derimod i sidste Tilfælde vil blive kaldet overilet eller uforstandig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-03
Tydskland. Da Østerrigerne have trukker Styrken af deres Krigsmaat i Nederlandene henimod Montmeon i det Luxemburgske mod de Lothringske Grændser, hvor de efteral have enet sig med Preusserne, synes at vilde vove en Jndfald i Lothringen eller Champagne, saa har F. M. Luckner efter holdet Krigsraad, hvor ogsaa Hr. Fayette var nærværende, brækket op med sin Armee af Leiren ved Famars, og trukket sig tilbage mod Metz. Ved Famars kommer derimod en Leir af et ligesaa stort Antal nye Franske Tropper til at staae. Elsas trues ogsaa med et Jndfald af Østerrigerne og sammes Allierede. Et lidet østerrigsk Corps har trængt ind i det Franske Flandern, og efterat have forlaget den Franske Besætning, bemægtiget sig Staden Orchies, men strax igien trukket sig derfra tilbage. - Kongen af Preussen ankom paa sin Reise til Coblent; den 20de Julii i Aschaffenburg og fortsatte strax Reisen videre til Mayntz, hvorhen Hs. Majestæt Keiseren tilligemed Keiserinden, Churfyrsten af Cöln og Erkeherrug Carl allerede den 19de vare afreiste fra Frankfurt. Begge Monarcher indtraf med høie Følge den 20de i Mayntz, hvor den regierende Hertug af Brunsvig tilligemed den Russiske Admiral, Printsen af Nassan, og andre store Herrer havde indfundet sig. Underveis har Hs. Preussiske Majestæt havt en Samtale med Landgreven af Hessen assel. - Keiseren og Keiser, inden ventes den 5te August til Prag, hvor alle Kronningshøitidelighederne skulle være forbi til den 15de, da den almindelige Landdag begyndes. - Det Keiserlige Hof lader i Genua foranstalte et Pengelaan af 25 Millioner Gylden, til 5 Procent aarlig Rente. - J de Østerrig, ske Nederlande har Oprørs=Aanden endnu ikke ophørt, men begynder paa nye at yttre sig, hvorfore der i Stæderne blive stærke Besætninger tilbage, som meget formindske Tallet paa de Stridende. - Af Pohlen er paa nye skeet Ansøgning om det Keiserlige Hofs Megling i Stridighederne med Rusland, men den bliver rimelig uden Virkning; dog synes man i Gallizien en dog med Hoffets Villie ikke at være utienstagtig imod den Polske Nation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-03
Bekiendtgiørelser. Med den Kongl. allernaadigske privilegerede Fyenske Avertissementstidende, som udgives af Bogtrykker Faber paa Adressecontoiret i Odense, er bertil indløbet nogle Fortegnelser over afgangne sal. Hr. Krarups efterladte Bogsamling og Jnstrumenter, som ved offentlig Auction bortsælges i Enkens Gaard i Svendborg den 15de Augusti førstkommende; Disse Fortegnelser kunne Liebhabere behageligen afhente her paa Adressecontoiret. Fed Bevilling de Dato Kiöbenhavn den 1ste Junii 1792 har Hans Kongelige Majestæt allernaadigst tilladt, at vi undertegnede Arvinger efter salig Oberstinde Sephia Hedevig von Brockdorff, som eiede Grundet, Höygaard og Bratschou. te Ved Proclama sub pæna præclusi & perpeet tui silentii med Aar og Dags Varsel udiede Kiöbenhavnske Aviser, den Altonaiske et Merkur og Ribe Stifts Ugeblad trende et Gange efter hinanden maa indkalde alle et dem, som formeene sig endnii at have noteget at fordre efter fornævnte lalig Oberster inde von Brockdorff, dermed at fremkom er me, og saadant deres havende Krav inden et foreskrevne Tids Forløb, for os her paa et Gaarden Grundet ved Weile at anmelde og et beviisliggjöre, item, at saadan Indkaldelet se skal ansees og være ligesaa gyldig, som ce om den var skeet ved Proclama efter Loven. ce og at de vedkommende sig derefter aller er underdanigst have at rette og for Skade at et tage vare. Denne Indkaldelse skeer nu saaledes herved i benævnte Aviser, ligesom allerhöistbemeldte Bevilling efter dens Indhold allerede er læst ved Underretten og Nørre Jyllands Landstings Ret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-03
den 13de Junii sidstleden. Grundet, den 19 Julii 1792. Paa indbemeldte sal. Oberstinde v. Brochdorffs øvrige. Arvingers mine Svogres Hr Kammerherre Levetzaus og Oberst=Lieutenant Brochdorffs samt tillige paa egne Vegne, H. H. v. Lüttichau. Kammerherre, Mandagen den 6te August førstkommende, som 2 Eftermiddagen Klokken 2 Slet, bliver paa Middelfart Raadstue holdt Skifte=Samling i afg. Agent Christian Jvarsens samt Byefoged og Talder Jørgen Bassesen Lunds Stervboe; hvilket herved efter Forlangende bekiendtgiøres, med Anmodning til alle Vedkommende, om behageligst at møde, eller møde lade. Middelfart den 14de Julii 1792. J. Bluhme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-03
Mandagen den 20de August næstkommende om de Formiddagen Klokken 11, bliver i Stervboet efter afgangne Hr. Etatsraad Dettes Kirketerp paa Kiergaard, 2 Mile norden Ribe, ved en eneste Auction bortsolgt bemeldte Kiergaard med sine Herlig beder og Rettigheder. Bygningerne ere overalt af Grundmuur og i god Stand. Borgergaarden er 2 Etager høi, og 2 Fløie 1 Etage med gevælvte Kieldere, hvori er Bryggers, Borgerstue og i andre Værelser. Ladegaarden bestaaer af 3 Huse nemlig Lade, Øxen og Hestestald, samt Meieriehuset, foruden et Bleeg= og Smedehuus. I Gravene, som omgive Borgergaarden ere Gedder, Aborrer og Skaller. Omkring Gaarden er a) 2de store Frugt= og Kiøkkenhauger. b) Skov af Eeg Bøg, Birk og Æsk, baade store og unge Træer i Opvext, foruden en indhegnet ung Skov, der i alt staaer for 2 Skp. 2 Fkr. Hartkorn Skovskyld. Til Gaarden er et matriculeret Laxe= og Ørte=Fiskerie i Darum Aar, der staaer for Hartkorn HovedgaardsTaxt 6 Skp., desuden eier Stervboet en Laxe= eller Aalegaard i Vilslef Aar, der ikke er matriculeret, som vel paa nærværende Tid ei er i Stand, men kan skee med ringe Bekostning. Gaarden har overflødig Tørveskiær, og dens Marker og Enge, som staaer for 6 Tdr. 6 Skp. Hartkorn Hovedgaards Taet, er af god Bonitet og ligger tet omkring Gaarden. Rug, 8 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre, 2 Tdr. Bog Det ene Aar med det andet kan faaes 14 Tdr. hvede, og avles 60 til 70 Læs Hoe. Jn Summa Stedets yndige Situation og Værelsernes Jndretning giør, at et Herskab saavelsom enhver anden deri ville finde en behagelig rummelig Boepæl, og et nærsomt Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-03
Den paa følgende 24de September om Formiddagen Klokken 9 og følgende Dage bliver udi fornevnte Stervboe paa Kiergaard foretaget offentlig Auction over dets anseelige og kostbare Løsøhre af Guld, over 2000 Lod Sølv, 1 stor og 3 mindre Glas Lysekroner, 1 godt Positiv, 1 Sangværk, Kobber, Tin, Messing, Borde, Stole, Chatouller, Skabe, Kister, Skrine, en Mængde Linnet, Sengestæder, kostbare og gode Sengeklæder, Gangklæder, Bøger, Kiøkken=Brygger og Gaards=Redskaber, Lædertøi til 6 Heste med Messing Beslag, 1 Chalse, 1 PostVogn, 1 Kane med Drettetøi og Bielder, 7 Be. ster, 18 Køer, 3 Qvier, 2 Stude, 1 Tyr, 1 Bol, 3 Kalve, 4 Sviin, 4 Grise, 14 Faar, 2 Vædre, 14 Lam med videre, som ville blive her for vidtløftig at opregne; Thi ville Liebhaberne til fornevnte Sted og Tider behageligen indfinde sig, da Auctionen fremmes paa meget billige Conditioner, som forinden paa Amtscontoiret her i Ribe kan faaes til Eftersyn. Ribe den 16de Julii 1792. J. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-03
Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Et ræsonneret Præsteliv paa Landet indklædt, i en Ansøgning til Kongen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Af den Erfaring, som Menneskekundskab og især Opdragelsesvæsenet kan give, overbevises man lettelig om, at Sædelæren, om den endog af Læreren fremsettes i det varmeste Sprog, og forbindes nøie med Tilhørernes Lidenskaber, dog sielden giør saa stærk og varigt et Jndtryk paa Gemytterne, at Kundskaben ved den mundtlige Underviisning allene skulde gaae over til virkelig Handling. Skal denne Hovedhensigt hvorfore Sædelæren er til, nogenlunde kunde opnaaes, maae enten Læreren eller andre i hans Sted komme det sandselige Menneske under Handlingen til Hielp med practiske Veiledninger, el ler ved at vise ham enten de middelbare eller umiddelbare Følger af Handlingen, eller, ifald de gode og onde Følger skulde være alt for langt borte for en svag eller tvivlende Jndbildningskraft; med Advarselen og at noget bør skee el ler efterlades, fordi det er Pligt; med positive Belønninger og Hædesbeviisninger eller positive Straffe og Ydmygelser. Endvidere kan Sædelæren, naar den fremsettes offentligen og for en blandet Mængde af Tilhørere, heller ikke indlade sig med at opregne alle de Omstændigheder, med hvilke ethvert enkelt Menneske kan omringes; Saa og maaskee ikke engang tvende Mennesker, kunne befinde sig just i een og den samme indvortes og udvortes Tilstand. At hielpe derfore den uøvede Forstand, naar Grundsetninger skal anvendes i det daglige Liv, og saaledes lette Dydens Udøvelse for den handlende under de meest indviklede og meest ventede Omstændigheder, at formere Dyds og gode Handlingers huldrige Følger ved at rydde adskillige udvortes Hindringer af Veien, og til saa forlystende et Øiemeed anvende en Deel af sin undværlige Formue, skal være en virksom, af Dyd og Patriotisme besielet Lærers Pligt og Hovedforretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
J Følge det foregaaende vover jeg da allerunderdanist at tilbyde, og paatager mig med Ufortrødenhed ja med inderlig Glæde over at vine Leiilghed til at kunne nogenledes udføre det Jdeal, som jeg haver gjort mig om en Folkelærer paa Landet, at anvende aarligen 100 Rdlr. af mine Jndkomster til almeennyttig Brug, ifald Deres Kongelige Majestæt vilde have den særdeles Naade for mig, at udnævne mig til Sognepræst i N. N. Sogner i N. N. Stift. (Embedet maatte da forudsettes at indbringe en 6 til 700 Rdlr. og derover.) Maaden hvorpaa jeg agter at anvende denne Sum i disse Meenigheder, giver jeg mig den underdanigste Friehed at foreslaae blot for saavidt at man deraf kan kiende min velmeenende Hensigt; thi om ogsaa alle de særdeles Tilfælde, som jeg i følgende korte Udkast forudsetter, og saa findes i disse Sogner, hvor jeg ønsker at finde mit Levebrød, tør jeg ei med Vished afgiøre, men formoder, dog vel ikke uden Grund, at og saa der, ligesom paa alle andre Stæder i Ver den, kan foretages Forbedringer i Forhold til den Forbedring og Forandring, der bestandig følger med Tiderne. Skolevæsenet, Agerdyrkningen, den huuslige Flid og Børneopdragelsen, maaskee og Maadelighedens Grændser i offentlige Bonde=Forlystelser, de forarmedes Understyttelse, med de nødtørtigste Levnetsmidler og med de nødvendigste Materialier, ved hvis Forarbeidelse de i Fremtiden selv kunde fortiene sig disse Nødtørtigheder, disse Ting og hvad andet meere det locale kunde opmuntre til at forsøge til Almeenvel, bleve da i dette Stykke Formaalet for min Opmerksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Oekonomisk, Den Blanding af Land= og Stad=Vindskibe, lighed, som findes i alle de smaa danske Kiøbstæder, er unægtelig een af Hovedvarsagerne til sammes slette Tilstand. Haandværkmanden burde indskrænke sig til sit Haandværk, og Kiøbmanden ikke gaae uden for sin Handel, men lade Avlingsvæsenet fare, der, helst naar det skal drives til Fordeel og som Næringsvei, maa drives af nogen Betydenhed, og da ikke lader sig deele med andre Haandteringer, med mindre de begge ved denne upassende Forening skal blive ilde behandlede. Naar Kiøbmanden vil tillige være Agerdyrker, ere en fransk Skribents Ord, antager han 2de Næringsveie for at giøre sig dobbelt ulykkelig. Og naar Haandværksmanden vil tillige være Avlsmand, bliver Haandværket ei længer, hvad det burde være, hans Hovedsag, men enten forsømmer han det, eller forretter det ikkun maadeligen, for ikke at sige ilde, og heri ligger for en stor Deel Grunden, hvorfor man har saa uduelige Haandværkfolk i de smaa Kiøbstæder, samt hvorfor man der tager aarligen fra Kiøbenhavn og andre store Studer saa meget af alle Slags nødvendige Haandværksarbeider, som burde kunde giøres forsvarligen i enhver Stad, der fører Navn af Kiøbsted. Da et Haandværk desuden kan drives fikkert for mange Uheld, som Avlsbruget er underkastet, der beroer saa meget paa Veirligets beskaffenhed, og geleides saa ofte af tilstødende, Tab paa de fornødne Arbeidsdyr o. s. v., saa synes det underligt, om ikke daarligt, at tilsidesætte en sikkrere Næringsvei for at tage Deel i en usikkrere. Det kongelige Landhuusholdings Selskab har derfor søgt at opmuntre til andre Arter af Jndustrie, som bedre passe til Jndvaanere i Kiøbstæder, end det almindelige Avlingsbrug. Saaledes har det udsat Præmier for Oprettelser af Spinderier i de smaa Kiøbstæder, en Indretning, hvorved ikke allene den fattige Haandværksmands Kone, men ogsaa hans Børn tidligen vilde kunde finde Leilighed til at fortiene noget til Underholdning, uden dog at rive Manden fra hans egentlige Arbeide, hvilket derimod er Tilfældet ved Avlingsbruget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Af den udkomne Fortegnelse paa bemeldte Selskabs udsatte Præmier anføres herom følgende Stykke. Da man har mærket, at Spinderier, tienlige for Manufacturister og Fabrikører, ere kun i en heel maadelig Drift, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæggere af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier kunde komme ret i Gang saa udsettes følgende Præmier for alle smaae Kiøbstæder, For den Kiøbmand, eller anden, i Kiøbstæderne, som paa egen Regning, og uden anden Opmuntring eller Betaling, anlegger de største Spinderier, og deraf erhverver det meste og best spundne Garn af dansk Uld inden den 1ste October 1793 og 1794. For den største Mængde, ikke mindre end 4000 Pund, Selskabets anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For næste Mængde ikke mindre end 300 Pund, 30 Rdlr. For næste Mængde derefter, ikke mindre en 200 Pund, 20 Rdlr. Attester af vedbørlig Paalidelighed maae indsendes til Selskabet inden 1ste December 1793 og 1794. samme maae bevidnes af troeværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, at den Mængde Spind, som Attesten gives om, virkelig findes paa Stedet, eller er da funden der, spunden i Vedkommendes anlagde Spinderier efter denne Premies Bekiendtgiørelse, at Fiinheden, og Godheden af Garnet i alt svarer til den eller de Prøver, som maatte følge Attesten Selskabet til Efterretning. Derhos maae tillige med des den Mængde anden Slags Spind, finere og grovere, som i det Spinderie er udbragt. tilligemed det heele Spinderies Hænder efter Kiøn og Alder, denne regnet til Ungdom under 13. Aar, Middelalder derfra til 40 Aar, og Alderdom, derover. Ved dansk Uld forstaaes her den Uld, som falder i Hans Majestæts Riger og Lande. Garnet maae være haspet paa de i kiøbenhavnske Manufakturer og Fabriker efter kongelig befaling brugelige Hasper, 2 Alen danske i Vide, og Stykket eller Strengen bestaae af 10 Knek, hver Kiek til 40 Traade: uden hvilket Maal. intet Garn kan komme i Betragtning til Prisen. Ved Premiens Tildømmelse regnes Mængden, mod Fiinhed og Godhed, saa den faaer den største Premie, hvis Garn har høieste og fleste gode Egenskaber. Man veed, at skiønt SkotterokkeGarn er meest fordeelagtigt for dem at spinde, som forstaaer Konsten vel, da et meget større Arbeid giøres i en kortert Tid end ved andre Rokke; saa dog, da Manufakturene har mindste Mangel paa Skotrokke Spind, bestemmes her ingen vis Spindemaade i Henseende til Rokken, ei heller om Spindet er af kæmmet eller kardet Uld. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-10
Frankerig seer nu den søgte Fiende i saa stort et Antal paa sine Grændset, at saavel dette, som Rigets indvortes uroelige Tilstand har bevæget National=Forsamlingen til at beslutte den franske Krigsmagt formeeret indtil 450000 Mand, og tillige at erklære, at de Stæder og Districter, som stille et større Mandskab, end dem tilkom, skulle ansees, som de, der giøre sig fortiente af Fædrenelandet. Tiden er nu forhaanden, da det snart skal vise sig, om man ikke her, som fordum hos Romerne, har talet ivrigere og tappere for Frieheden, end man vil stride for den. - Saa meget som det var Jacobinerne til Behag, at den suspenderede Syndicus i Paris, Hr. Manuel, igien af Nat. Forsamlingen blev indsat i sit Embede, saa megen Misforvøielse opvakte det derimod hos dem, at Generalen, Hr. Fayette, ved 420 Stemmer af benævnte Forsamling blev friekiendt fra de tillagde beskyldninger, og dette Partie synes endnu ikke at vilde ophøre med at forfølge ham. -