JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Efter Begjæring af Hr. Proprietair Risum til Skaarup gaard bliver Torsdagen den 22de d. M. afholdt Auction i Skaarupgaard Skov over endeel paa Roden staaende Bøge, Eske- og Elletræer, tjenlige til Gavntræ, samt endeel Udhugst, hvortil Liebhaverne ville møde ved Skovfogedhuset og Formiddagen Kl. 9. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, d. 15 Jan. 1846. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Løverdagen den 24de dennes, om Form. Kl. 11, ladet Enke=Madame Sabroe i Gaarden No. 913 paa det store Torv ved Auction bortsælge: 5 Arbeidsheste: endeel Avlsredskaber, saasom: Vogne, Plove, Harver, Slader og Seletøi m.v. De Lysthavende indbydes at møde fornævnte Tid og Sted. Aarhuus, den 18de Januar 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Placat. Den Dødsboet efter Poul Knudsen og Hustrue tilhørende Vandmølle, "Drabeks Mølle kaldet, i Skanderup Sogn, 2 Mile vesten for Kolding, af Hartkorn Mølleskyld 9 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. og Ager og Eng ny Matricul 10 Tdr., tilligemed nogle Tiender, bliver paany stillet til Bortsalg ved een eneste offentlig Auction, der afholdes i selve Møllen Torsdagen den 29de d. M., om Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Kolding, den 12te Januar 1836. C. W. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes offentlig Licitation paa Aarhuus Raadstue, Tirsdagen den 27de Januar d. A., om Formiddagen Kl. 10. over Udførelsen af de for Aaret 1836 bestemte Grundforbedringsarbeider over Veilbye og Egaae Marker imellem Aarhuus, Ebeltoft & Grenaae, nemlig: Kassegravning m. m. paa 1680 løbende Favne Vei, Harpning af 328 Cubikfavne Gruus og Transport m.m. af 400 Cubikfavne Dito. Licitationsconditionerne med tilhørende Overslag ville forinden Licitationen henligge til Eftersyn for Lysthavende hos Sognefogden i Veilbye og i min Bopæl No 132 paa Mi delgade. Wenck. Aarhuus, den 17de Januar 1846. Ingenieurcapitain.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Fredagen den 30te dennes, om Formidd. Kl. 11, foretages offentlig Auction til Bortleining af følgende Jorder paa Byens Mark, som afdøde Kjøbmand J. H. Sabroe, har havt i Leie, nemlig: Lodden Nr. 5 paa 5 Tdr. Land i Møllevangen, sammesteds, i CommuneJorden; i Galgefaldet, samt en Lod, Domkirkens Jord, ved Brændstrupveien. Hvis Jorden bliver har og Veirliget tillader det, afholdes Auctionen paa Jorderne, men ellers paa Raadstuen, hvilket nærmere ved Trommeslag kundgjøres. Conditionerne blive de sædvanlige. Aarhuus, den 18de Januar 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Efter Foranstaltning af Skifteretten, som behandler Boet efter afdøde Jomfru Veilby, foretages Auction paa Raadstuen heri Staden Torsdagen den 29de dennes, om Formiddagen Kl. 11, over tvende bemeldte Bo tilhørende Lodder paa Aarhuus Mark, circa 16 1/2 Tde Land, beliggende i Skov- og Vorngaards Vang Nr. 3 ab. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 12te Januar 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
I det i Aarhuus Stiftstidende Nr. 203, 208 og 210 pro 1845, i Boet efter Jomfru Weilbye, til Creditorer, udstædte Proclama er bemeldte Afdødes Navn feilagtigen anført med Maren Laasbye" istedetfor Maren Laasbye Veilbye, hvilket herved rettes. Aarhuus Skifteret, den 12te Januar 1846. Engelsted. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Auction over Skibsparter. Ifølge Reqvisition fra Skifteretten i Kjøbmand Petersens Stervbo heri Byen, bliver ved offentlig Auction den 12te Februar d. A., Formiddag Kl. 11, bortsolgt. følgende bemeldte Bo tilhørende Skibsparter, nemlig: a) En Trediepart i Tre Venner, af Ærøeskjøbing, drægtig 62 Commercelæster, bygget i Faaborg 1830, af Eeg, ført af Capitain B. F. Eriksen af Ærøeskjøbing. b) Halvpart i Jagten "Petrea Dorthea af Middelfart, drægtig 46 1/2 Commercelæster, bygget i Troense 1840, af Eeg, ført af Capitain P. H. Eriksen jun. af Ærøeskjøbing. c) Halvpart i Jagten "Elise Marie af Middelfart, drægtig 21 1/2 Commercelæster, fortømret i Troense 1834, har i flere Aar været ført af Medhederen Capitain P. H. Eriksen sen.; men føres nu af Capitain C.A. Eriksen. Disse Fartøier ere alle stærkt byggede og bekjendte for gode Seilere, godt udhalede med staaende og løbende Redskaber, samt forsynede med gode Ankere, Kjettinger og Seil. Samtlige trende Skibe ligge til Liebhaveres Eftersyn Middelfart Havn, og Jnventarie-Lister over samme ere enlagte paa Byfogedcontoiret heri Byen. Thi indbydes Lysthavende. Middelfart, den 15de Januar 1846. Wedel-Heinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Ifølge Begjæring agtes Hovedgaarden BoddumBisgaard, beliggende i Boddum Sogn, Refs Herred, Thisted Amt, om nogenlunde antageligt Bud skeer, solgt ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Fredagen den 27de Februar 1846, Formiddag Kl. 10, med eller uden Besætning, og bliver i Salgstilfælde at tiltræde 1ste April d. A. Denne for sine fortrinlige muld lerede Jorder bekjendte Gaard ligger lige ved Liimfjorden, og Arealet af Ager, Eng og Hede udgjør 315 1/2 Tde geometrisk Land med et Hartkorn af 11 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. Alb. uprivilegeret og 11 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. privilegeret. Samtlige Bygninger ere grundmurede, solide og assurerede for 16,470 Rbd. Udsæden har hidtil været 4 Tdr. Rug, 32 Tdr. Byg, 90 Tdr. Havre, 8 Tdr. Vikker og Ærter, og Kreaturholdet 8 Heste, 10 Køer, 50 Stude, og 60 Stkr. Faar, men ved en udvidet Drivt kan Besætningen forøges. Mærgel haves overalt i Gaardens Eiendomme. Dragonhest holdes. Af Kjøbesummen blive 16,000 Rbdlr. indestaaende, og Resten forlanges udbetalt i Løbet af 2 Aar. Eiendommen paavises Lysthavende af Eieren, og Conditionerne henligge fra 1ste Februar næstkommende til Eftersyn hos Undertegnede. Det bemærkes, at Eiendommen i Mangel af Salg strax kan erholdes i Forpagtning. Herredsfogedcontoiret paa Teglgaarden, den 12te Januar 1846. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Onsdagen den 18de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdes paa Thingstedet i Brædstrup Licitation. over Opførelsen sammesteds, af et nyt Thing- og Arresthuus for Thyrsting og Wrads Herreder. Overslagssummen er circa 5500 s. Conditioner og Overslag ville, 14 Dage forinden Licitationen, være til Eftersyn paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, Hunderup. den 9de Januar 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Efterstaaende borteblevne Personer, der allerede for længere eller kortere Tid siden have fyldt deres 70de Aar. A. Thomas Jensen, fød d. 24de Oct. 1766 af Forældrene, Jens Christensen i Østrup og Hustrue Mette, efter hvilken han, da hun senere døde som Smeden Jacob Andersen Bolt's Enke sammesteds, arvede en Sum af 14 1/2 Kr. Afdøde Gaardmand i Skærtved, hans Detlefsens Børn, der have arvet efter deres Farbroder Joh. Detlefsen i Tveed resp. 1 1 1/2 6 og 34 Kr., navnlig: a) Detlef Hansen, fød den 2den Marts 1767, og b) Margarethe, fød den 8de Oct. 1764. C. Endvidere : 1) Dorothea Margarethe Frolund, fød i Varde den 11te Febr. 1765 af Forældrene Jens Frolund, Handelsmand sammesteds, og Hustrue Kirstine Olesdatter; 2) Farver Jens Hansen Loft og Hustrue Marg. Marie Olufsdatter i Varde deres tvende Børn, Hattemagersvend Hans Andreas Loft, fød d. 10de Oct. 1766, og Skrædersvend Ole Bager Loft, fød den 10de Dec. 1769, hvilke trende Personer have arvet efter Maria Elisabeth Fogh i Christiansfeld, den Første 4 Kr. og enhver af de to Andre 6 32 Kr. D. De allerede for 1806 til Søes fraværende Sønner af Postmester Casper Kruse fra Ahrendal i Norge, Stephan Kruse og Folkmar Dankel Kruse, der have arvet 47 9. 30 Kr. efter deres i Christiansfeld afdøde Moder Johanne Sophie Dorothea Kruse, Enke efter Apotheker Eckhoff og bemeldte Postmester Kruse. E. Datteren af Niels Krage og Hustrue Mette i Seest, ved Navn Dorothea, døbt d. 27de Jan. 1765, der skal være reist til Holland, og har arvet 23 a 2 1/2 Cr. efter en Morbroder Jver Jensen Lunderskov paa Fobesletmark. F. Peder Karstensen og Hustrue Marie paa Fobesletmark deres Søn Karsten Petersen, døbt i Øddis Kirke i Januar 1744, der har arvet 26 a 27 1/4 4 Kr. efter sin Broder Stephen Petersen fra Hjortvadt, Frorup Sogn; event, deres Livs- eller andre Arvinger, indkaldes herved paa Rettens Vegne og med 12 Ugers Varsel, til for det Kongel. Tyrstrup Herreds Actuariat i Haderslev at melde dem paa behørig Maade. J modsat Tilfælde ville benævnte Personer vorde erklæret for døde, og vil deres resp. Arv vorde udbetalt til de legitimerede nærmeste Arvinger, eller event, efter eet Aars Forløb tilkjendes den Kongel. Kasse. Hvorefter pr. Haderslev, udi Tyrstrup Herredsfogderie, d. 19de December 1835. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Gaardsalg. En Bondegaard i Ramten Bye, Nørre Herred, af Hartkorn Ager og Eng efter gl. Mtr. 4 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb., Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., med omtrent 100 Tdr. Land, deels Pløieland, deels Tørvejord og deels Engbund, hvorpaa er opført et nyt Stuehuus og 2 Sidehuse, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Der er nedlagt 12 Tdr. Rugsæd, og til Foraaret kan faaes 5 Tdr. Byg og 10 a 12 Tdr. Havre, foruden Kartofler og Bælgesæd. Til Eiendommen grændser en Søe, hvori der haves betydeligt Fiskeri. Pengevilkaarene kunne for endeel rette sig efter Kjøberens Leilighed. Nærmere Anviisning og Underretning erholdes i Grenaae hos Procurator Steenberg og i Aarhuus hos Politiassistent Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
En Bondegaard, 3/4 Miil fra Kjøbenhavn, stor 784) Tdr. Land Ager og Eng g. M., med Jorder til Taxten 17, og en udmærket have, c. 2 Tdr. Land, beplantet med mange fine Frugttræer, foruden Plantage af vilde Træer, samt en god Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden, er at faae tilkjøbs strax, for den bestemte Priis 200 2 pr. Tde Land, uden Besætning og Jnventarium. Liebhavere ville behage at henvende sig til Udgiveren. af Landoekonomisk Tidende, under Adresse det Berlingske Contoir i Kjøbenhavn. *) Ved en Trykkeil stod i de foregaaende Numere 27. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Brødrene Straus's optiske Lager er aabent indtil den 22de dennes fra om Morgenen Kl. 9 indtil om Efterm. Kl. 5. Jsærdeleshed gjøres opmærksom paa deres fortrinlige Wollastonske Øienglas (Conservationsbriller), samt smaae Lommemikroskoper, der Priis 1 s. Logis i Hr. forstørre hundredefold. Larsens Gjæstgivergaard, Værelset Nr. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Ved Anbefaling af Fredericia Borgerrepræsentation, er jeg af den ærede Magistrat ansat som Stadens Fæstemand, og da hersteds ikke er noget Bogtrykkeri eller far skilt Avis, saa er mig tillige givet Rettighed til udenfor min Bolig i Jyllandsgaden at udhænge et Skab til Op¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
slagning af Avertissements-Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
I Anledning heraf tillader jeg mig at underrette mine ærede Medborgere, at jeg fra 1ste Februar begynder mine Forretninger, og forsikkres den bedste og hurtigste Expedition, og skal det være mig kjært, kunde jeg herved blive dem nyttig. Fredericia, den 17de Januar 1846. H. F. Hansen, Exam juris. Til førstk. Maidag er et Huus paa 5 Fag at erholde tilleie, med et Halvtag, og med Ovn, Skorsteen og Haugejord. Helst ønskes en Hjulmand eller Hjulkarl, der er duelig og medbringer gode Vidnesbyrd. Hvo som maatte attraae saadan Leilighed, behage snarest muligt, enten personlig eller i frankerede Breve, at melde sig hos Eieren Gaardmand Laurs Pedersen i Qvottrup, Faarup Sogn, pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Stedet No 913 paa Rosensgade, tilhørende Kjøbmand J. H. Sabroes Enke, er tilsalg underhaanden. Vedkommende Liebhavere vilde derom henvende sig til Politi assistent Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
En Leilighed paa en reel Gade, i Stue=Etagen, bestaaende af 2 a 3 Værelser, ønskes til Paaske Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
To eenlige Folk ønske til førstkommende Paaske Flyttetid en lille Leilighed med Kjøkken. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
De 2de Beboelsesleiligheder i øverste Etage af Gaarden Nr. 617 paa Vestergade heri Byen, som fortiden beboes, af Enkemadame Hornbech og Jomfru Meyer, ere til Paaske Flyttetid 1846 at faae tilleie. Man henvender sig i den Anledning til A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Den Leilighed i min iboende Gaard As 611 paa Vestergade, som fortiden afbenyttes af Boghandler Wissing til Udsalg, er til Paaske Flyttetid at faae Lars P. Schmidt. tilleie. L. Michelsen, Bundtmagermester i Aarhuus, kjøber alleslaas Vildtskind, og betaler for samme den høieste Priis efter Varernes Godhed. – Dhrr. Jægere eller Kjøbmænd, som samle Partier af dette Slags Skind, kunne forvente en god Priis hos mig. Hør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Udmærket god Riga= og Libau-Hør faaes i større og mindre Partier billigst muligt hos N H. Larsen ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
God islandsk Klipfisk faaes hos R. H. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
Kalkuner kunne faaes hos Bager Lenbrog, Smukke Linde= og Kastanie=Træer, til Alleplantning, ere tilkjøbs hos Gartner Berg i Aarh. For en flink confirmeret Dreng, som har K. Lyst til Handelen, kan enten strax eller til Paaske anvises en Plads i en Manufacturhandel een af Jyllands større Kjøbstæder. Det nærmere erfares hos Hr. Bundtmager L. Michelsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-20
En Snedkersvend, som kan paatage sig Meubelarbeide, kan blive antagen hos Snedkermester Gotte i Horsens. En duelig Malersvend kan strax faae stadigt Arbeide P. A. Behrmann i Odder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-21
No 15. den 21de Januar. Onsdagen. privilegeret. Kongelig Aarhus Stifts-Tiende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-21
Udlandet. Med Jilbud fra Taganrog var den 2den Januar indtruffet Depescher til Odessa, ifølge hvilke der maa have tildraget sig noget ganske Overordentligt; thi Generalgouverneuren Grev Woronzow var øieblikkeligt afreist derfra til Krigsskuepladsen, og flere andre Generaler vare beordrede til St. Petersborg, for der at bivaane et sammenkaldet Krigsraad. Der menes, at Russerne have atter lidt et Nederlag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-21
Keiser Nicolaus var meget forstemt indtruffen til Warschau, og havde strax havt en lang Samtale med Statholderen, Fyrst Paskewitsch, der, som der fortælles, var bleven meget unaadig modtagen af Caren, paa Grund af de gjentagne Sammensværgelser. (Paa Politiets Ordre havde Warschau om Aftenen været illumineret.) Ogsaa i Wien havde Keiseren været i meget slet Humeur, der formeentes at hidrøre fra ubehagelige Efterretninger fra Kaukasus og de østersøiske Provindser. Hele den østerrigske Keiserfamilie havde samlet sig hos Enke=Keiserinden, for at complimentere ham; men han lod sig undskylde med Upasselighed, og havde dog samme Nat været oppe til Kl. 3. Og da Keiser Ferdinand aflagde sin høie Gjæst et Afskedsbesøg, lod Czaren sig undskylde med Forkjølelse, fordi han ikke var gaaet ham imøde. Derimod havde han, som bekjendt, gjort en Visit hos Hertugen af Bordeaux. Alt dette har ikke gjort noget godt Jndtryk i Wien. For det Maaltid, som Keiseren havde nydt ved Hoffet, havde han sendt Kjøkkenpersonalet 1000 Ducater. Alle Officererne ved det efter Keiseren opkaldte Husarregiment, ligefra Commandeuren indtil Lieutenanterne, havde han givet Ordener. Til Metternich havde han sagt: "Naar man har en Datter i Graven og en syg Kone i Palermo, saa har man vel Grund til Sørgmodighed." En isralitisk Deputation, med Rothschild i Spidsen, modtoges af Grev Orlow i Keiserens Navn. Den havde meget energisk talt de polske Jøders Sag. Jo nærmere det rykker frem mod den Tid, da det brittiske Parlan ent skal aabnes, jo talrigere blive de Forsamlinger, som Almuen holder paa den ene Side, for at bringe Regjeringen til at afskaffe, og Jorddrotterne med deres Parti paa den anden, for at opretholde Kornlovene. En saadan nylig, i det nordlige Wiltshire, i en Landsby, som neppe tæller 200 Mennesker, men er omgiven af flere lignende Smaabyer, afholdt Forsamling, var især mærkværdig. Den bestod af lutter Dagleiere: Præsidenten var en Dagleier; Talerne, paa To nær, vare Dagleiere, og hele Forsamlingen bestod af Dagleiere. Dens Øiemed var at bevæge Dronningen og Parlamentet til at afhjælpe den dybe Elendighed, hvori Dagleierklassen i denne Deel af Landet er nedsunken, paa Grund af Kartoffelnøden og de høie Brødpriser. Disse fattige Menneskeer havde først besluttet, at holde deres Forsamling i en stor Lade; men Omkostningerne derved havde oversteget deres Pengemidler, og de vare derfor blevne nødte til at forsamle sig paa en Korsvei i Landsbyen og trodse en Vinternats Storme, medens de raadsloge om deres fælles Lidelser. Talerne bleve holdte fra et Stillads, som hvilede paa fire Stok per, og hele Oplysningen var et Par Lys i nogle store Staldlygter, der kastede et mat og uhyggeligt Skin paa de forsamlede Grupper, som i det Hele vel talte 1000 Bønder, af hvilke Nogle vare ledsagede af deres Koner og Børn. Det hele Skuespil havde en rystende Charakteer, og Talernes Fortællinger om den Nød og Elendighed, som de og deres Familier vare stedte i, fandt en talende Commentar i de Tilstedeværendes, af Mismod, Hunger og Elendighed skarpt furede Ansigter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-21
Times meddeler de vigtigste Taler, som bleve holdte i denne Forsamling. Resultatet var en Petition til Dronningen og Kornlovens Afskaffelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-21
De ældste Søfolk skrives der fra London den 3die Januar - kunne ikke erindre et saa vedvarende Stormveir, som det vi havde i hele den forrige Maaned. Fra alle Kanter indløbe de sørgeligste Efterretninger og Ulykker paa Søen. Vi have allerede berettet Tabet af over 40 Skibe. Senere ere forulykkede endnu et halvt Hundrede. Blandt de sørgeligste af disse Ulykkestilfælde er Forliset af Dampskibet St. David, der foer med Passagerer og Gods imellem Havre, Plymouth og Liverpool, og Dampskibet "Tom Bomlin, hvorved 40 Menneskeer mistede Livet. St. David, der var taklet som Skonnert, havde en Besætning af 20 Md. Kort efter at det havde forladt Havre, svært ladet med Gods, endogsaa endeel Viinfade paa Dækket, (Passagerernes Antal vides endnu ikke), var der opkommet en svær Storm, hvori det er forgaaet. Omtrent 25 Mile østlig for Havre havde man opfisket nogle af de Viinfade, der havde staaet paa Dampskibets Dæk, og en stor Deel af dets Ladning var inddrevet paa Kysten af Fecamp, tilligemed Maskinmesterens Liig og en Kuffert med Fruentimmerklæder, der havde tilhørt en af de qvindelige Passagerer. Skibet var assureret for 7000 Pd. St. Det andet Dampskib formodes at være sunket, ligeledes med Passagerer og Mandskab, ved den hollandske Kyst i Stormen den 16de og 17de Decbr. Det var et ganske nyt Skib, der var bygget i NorthShields forrige Sommer. Det var den 11te gaaet fra Themsen til Bremen, hvor det skulde prøves, da man der vilde kjøbe det. Hvor langt det kom, veed Jngen med Vished; men der formodes, at Stormen havde naaet det ved den hollandske Kyst, da en Baad, med Skibets og Capitainens Navn, drev i Land ved Norden, hvor allerede saamange sørgelige Skibbrud have fundet Sted. Der er ingen Tvivl om, at det er forliist. (De engelske Aviser melde en Mængde Strandinger, hvoriblandt nogle store Vestindiefarere med meget kostbare Ladninger.) Mellem Belgien og Holland, disse to Nabo stater, er udbrudt en alvorlig Krig, dog ikke med Vaaben, men med forhøiede Toldsatser. Holland gjorde Begyndelsen, og Belgien tog øieblikkeligt saa alvorlige Repressalier, at hele den hollandske Handelstand udtaler sig med Forbittrelse om sin egen Regjerings Foranstaltning, hvorfor man haaber, at Ministrenes Beslutninger snart ville blive hævede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-21
En stor Ulykke har den 27de Decbr. tildraget sig ved den hollandske Stad Zwolle. Femten Personer vilde i en lille Baad sætte over Strømmen; men da de vare komne midtveis, kantrede Baaden, og alle Femten tilligemed Færgemanden satte Livet til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-21
Den 10de Decbr. havde Keiseren af Rusland, ledsaget af Kongen af Neapel, med et stort Følge af Generaler og Adjutanter, besøgt det gamle Pompeii. Efter at D. M. havde besøgt Venus's, Mercurs og JsisTemplet, begav man sig til Ruinstaden, hvor man, i Nærheden af Augusts Tempel, med grundet Haab om at finde interessante Gjenstande, strax begyndte paa Ud gravningen. Man stødte paa flere Boutiker, hvor man engang havde forfærdiget og udsolgt forskjellige Slags Haandværks- og Kjøkkentøi. Ambolten indtog endnu sin gamle Plads, og en Vægtskaal af det allerfineste Arbeide viste paa sin Regulator en Buste af en Keiser eller Krigsgud med et smukt udziret Harnisk. Dette tilfældige Fund syntes ligesom at være en hilsende Antydning paa det nuværende Besøg. Boutikseieren havde ei kunnet redde sine Penge; der fandtes 17 Mynter af forskjelligt Metal. Man gravede videre, og stødte paa Marmorbilledet af en lille Genius, der kjærtegnede en Due. Jkke langt fra denne Husets Skytsengel, i et tilstødende Værelse, saae man Skelettet af Huusværten, selv. Samtidigt fandtes rundtomkring i Huset en Mængde Huusgeraad, f. Ex. Spande, Kander, Fade og Skaale af Bronze, Kar og Flasker af Glas, forskjellige Ting af Terracotta, osv. Udgravningen havde været særdeles heldig, og Keiseren sagde høit til Kongen: "Denne Dag glemmer jeg aldrig!" Alle de udgravede Gjenstande bleve sendte Keiseren til Foræring. Den 25de Decbr. ankom Storfyrst Constantin med sin Escadre til Palermo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-21
J Palermo feires sædvanligt den 8de Decbr. en Fest til Ære for Guds Moders ubesmittede Undfangelse. Paa denne Dag maa Kongen, og naar han ikke er tilstede, hans Statholder, besværge, at han troer paa dette Mirakel, og derefter tilfods ledsage Processionen, omkring i Gaderne. Kongen var, som sædvanligt, heller ikke iaar tilstede, og Vicekongen undskyldte sig med Upasselighed. Dette havde Folket taget meget ilde op, og under Processionen yttredes en almindelig Uvillie, der gik saavidt, at man hørte mange Stemmer raabe høit, at "Statholderen skulde have Kniven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-21
Regjeringen i Schweizer-Cantonet Aargauhavde forordnet en Jubelfest for Pestalozzi, som er simpel, men den store Menneskeven værdig. Hans jordiske Levninger skulde bisættes paany; det ham helligede Mindemærke: et nyt Skolehuus, forenet med et Gravmæle og en Opdragelsesanstalt for fattige Børn, skulde indvies, og Høitideligheden finde Sted, ligesom her, den 12te Januar. Paa et andet Sted i Schweiz har en Forening af Pestalozzi's Beundrere kjøbt dennes forrige Landgods: "Neuhof for 80,000 Francs, for nu anden Gang her at oprette en aandelig og legemlig Pleieanstalt for fattige, forladte og forsømte Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-21
Den Berliner Kirkeconferentse (der bestaaer af Bisper og andre høie Geistlige fra de fleste tydsk lutherske Lande) aabnedes den 5te Januar ved en Tale, af den preussiske Cultusminister, Hr. v. Eichhorn. Det synes deraf, at Conferentsen skal besvare det Spørgsmaal: Hvad er der at gjøre under den opstaaede kirkelige Separations=Bevægelse? (Som bekjendt er Superintendent Herzbruch sendt dertil for Hertugd. Holsteen.) J Staden Halle have samtlige Kirkeforstandere tilstillet ovenmeldte Concilium et Andragende om, at virke dertil, at de symbolske Bøger kunne blive afskaffede, og at et nyt, aldeles simpelt Symbol vorder indført, saaledes at det kan blive muligt for Enhver, alt efter sin Jndsigt og Trang, heri at indslutte sin særegne Troesbekjendelse. Vil Conciliet ikke tage Hensyn til dette Andragende, har man besluttet, at udtræde af den lutherske Kirke. Dr. Rupp er bleven valgt til "Lysvennernes Præst i Königsberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-21
Den 4de Januar blev Høimessen i Berlins Domkirke pludseligt forstyrret ved et Menneske, der, klædt som Kok, med hvidt Forklæde og hvid Hue, styrtede med en Bibel under Armen ind i Kirken, opløftende et uforstaaeligt Raab. J den Tanke, at der var Jldløs eller en anden Ulykke paafærde, trængte alle Mennesker sig til Udgangen, saa Præsten blev, midt i sin Prædiken, staaende alene tilbage. Ved Udgangen af Kirken blev den Person, der havde forvoldet al denne Allarm, arresteret. Han befandtes at være en virkelig Herskabs=Kok, som i nogle Dage havde viist Spor af Aandsforvirring, der nu pludseligt var udbrudt i en til Raseri grændsende Exaltation.