JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-24
Rettelse. J f. Avis stod Politiebetjent Brandts Barn anmeldt, som døbt i Cathrinekirke, istedet for i Domkirken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Kongelig. allernaadigst. privilegerede. Rider. Stifts Adresse og Avis, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmar! og Hertugdømmene. No. 34. Fredagen den 27de April Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hophoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Udenlandske Efterretninger. Storbrittanien. Reformbillens anden Læsning blev d. 14de April antagen i Overhuset med en Majoritet af 9 Stemmer. Debatterne aabnedes d. 13de om Aftenen af Lord Wynford, som i sit Foredrag imod billen lagde langt større Sagkundskab for Dagen end de fleste af hans Forgængere. Efter ham lod en Deel Stemmer sig høre, deels for, deels imod Billen, indtil endelig Lord Cantsleren Brougham hævede sin Røst for den og ved denne Leilighed satte alle sin overordentlige Lærdoms og glimrende Veltalenheds Kræfter i Bevægelse. Brouhams Foredrag blev omstændelig besvaret af Lord Lyndhurst, som derved fremkaldte en Replik af Grev Grey, hvor denne recapitulerede alle Grundene. Med alt dette var hele Natten medgaaet; først Kl. 6 1/2 om Morgenen fandt Afstemningen Sted og medførte det ovennævnte Resultat. Committeens Forhandlinger bleve udsatte til efter Paaskefesten. Den ubetydelige Majoritet af 9 Stemmer har vakt stor Misfornøielse hos Radicalerne, som beskylde Grev Grey for, at han paa Arveadelens og Privilegiernes Altar har offret Folkets Rettigheder; thi, sige de, dersom ikke i det Mindste 50 nye Peers blive creerede, turde endnu de værste Følger være i Vente. De beskylde Greven for Frygtsomhed og opstille ufordeelagtige Sammenligninger imellem Grey fra 1793 og Greyi 1832. Han har, sige de, indaandet den adelige Luft for længe, til at denne ikke skulde have qvalt den forrige Patriots ungdommelige Kraft. Brougham er dem endnu mindre tilpas. Radicalerne begynde allerede at opfordre til at nægte Betaling af alle Skatter, dersom Reformbillen skulde blive modificeret. Det bemærkes, at 2 Hertuger af den kongelige Familie, Cumberland og Gloucester, stemte imod Billen, og der paastaaes tillige, at i Palladsets Jndre er der stor Meningsforskjellighed, og at Kongen er den Eneste, som bliver Reformsagen tro. Hertugen af Wellington har udstedt en Protest imod billen, underskreven af 42 verdslige Peers og 1 geistlig; men han faaer kun liden Ros for den; næsten alle Blade kalde den mat, ulogisk og slet affattet. Grev Aber de en har formedelst Jnflammation i Brystet ikke kunnet tage Deel i disse Forhandlinger. Den anden Læsning af den skotske Reformbil er fastsat til d. 9de Mai. - J Grevskabet Liemrick have nylig været Uroligheder i Anledning af, at en katholsk Præst's Ko skulde, paa Grund af resterende Tiender, sælges for en protestantisk Geistligs Regning. Dette bragde 16,000 katholske Bønder i Harnisk, og det vilde vel have seet farligt ud, dersom ikke det talrige Militær havde hindret Voldsomheder. Dog gik det ikke af uden Blod; Flere paa begge Sider bleve svært saarede, og enkelte Bønder mistede Livet. - Jndtil d. 16de d. M. havde Cholera i London angrebet 2534 og bortrykket 1358 Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Frankerig. Da de hidtil bekjendtgjorte Choleralister vare ganske unøiagtige, deels fordi mange Tilfælde angaves for Cholera, uden at være det, deels fordi mange Læger slet ikke angave de af dem i Privat huse behandlede Syge, saa har Moniteuren i den senere Tid reent udeladt disse Lister og blot anført Summen af dem, som ere døde i Hospitalerne og andre offentlige Anstalter. Saaledes angives for d. 15 309, for d. 16de 214 og for d. 17de 211. I Hotel-Dieu vare indtil d. 17de i det Hele 1757 Personer indlagte, af hvilke 1040 vare døde og 364 helbredte. Messager regner fra Sygdommens Begyndelse indtil d. 15de April henved 10,000 Dødsfald; men, da den herunder indbefatter ogsaa dem, der ere døde af andre Sygdomme, kan denne Angivelse vel not forenes med Moniteuren, som til samme Tid regner 8000. Efter Messagers Beretning døde d. 10de April, paa hvilken Dag Sygdommen naaede sit Culminationspunkt, omtrent 1100 Mennesker, d. 11te 980, d. 12te 900, d. 13de 850, d. 14de 750, d. 15de 620 og d. 16de 580. Mange fornemme Personer ere faldne, som dens Offere; blandt de i den sidste Tid Angrebne nævnes ogsaa Hr. Perriers Gemalinde. Paa Læger er der stor Mangel, tildeels foraarsaget derved, at mange rige Folk, som ere flygtede for Sygdommen, have ved store Lønninger bevæget Læger til at følge sig. Selv de rigeste Huse maae vente hele Timer efter Lægens Hjælp, og ikke saa faa Syge ere af denne Aarsag døde. Skjønt man har mange Exempler paa, at Mand og Kone ere henrevne faa Timer efter hinanden; skjønt hos en Bager i Rue de Sevres Mand, Kone, 2 Børn og 3 Svende døde i 24 Timer; skjønt i et andet Huus i den samme Egn ikke færre end 30 Personer i en kort Tid bortreves, og skjønt hvert Huus i Rue de Bievres skal tælle i det Mindste 10 Døde: saa have dog Lægerne i Paris endnu ikke villet erklære Sygdommen for smitsom. Den udbreder sig fremdeles videre og videre i Departementerne. - De politiske Sager ere ved Cassimir Perriers Sygdom, reent komne i Staa. Grev Argout har vel paataget sig de løbende Forretninger; men Politikken er ikke hans Sag. Grev Sebastiani er endnu forsvag efter sin sidste Sygdom til at kunne overtage sig disse Forretninger, og der findes, hedder det, ingen Mand af Talent, der vil finde sig i blot at tjene til Nødanker. Jmidlertid gaaer det nu temmelig rask fremad med Hr. Perriers Bedring, og han begyndte allerede d. 17de at forsøge paa at arbeide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Kamrenes Forhandlinger ere ophørte. Gazetten udlader sig i denne Anledning heelt bittert. "Den af Hr. Petrier drømte 2den Session", siger den, bliver til Vind, og vi falde atter tilbage til den provisoriske Tilstand. Revolutionen har saaledes hidtil ikke seet sig i Stand til at regjere Landet. Et financielt Provisorium, en Middelstand mellem Krig og Fred, Partistridigheder, et uhyre Budget, trykkende Paalæg, ingen Afvæbning: alt dette er den møisomt erhvervede Frugt af Hr. Perriers Character, Hr. Talleyrands Dygtighed og de ministerielle Taleres Talenter." De liberale Opositionsblade ere endnu bittrere, men tilskrive Ministeriet og Kamrenes, Ministeriet; hengivne, Majoritet, hvad Gazetten skildrer, som en Følge af Revolutionen. - Fra Algier er den Efterretning indløben, at Franskmændene have indtaget Bona d. 27de Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Jtalien. En Skrivelse fra Bologna beklager, at Cardinal Pacca i Rom er død, fordi han var en af de fra Cardinaler, der stemte for de, til Gunst for de pavelige Undersaatter forlangte Reformer. De fleste andre Cardinaler ere Absolutister, som paastaae, at den hellige Faders Magt taaler slet ingen Jndskrænkning, og som hellere ville vove Alt, end tilstede en Forandring. Det hedder, at disse understøttes af den russiske Gesandt, medens derimod den østerrigske paastaaer Nødvendigheden af en Foranandring og beraaber sig paa Ridder Sabregondi, som har opdaget mange Spirer til tilkommende Uroligheder i den nuværende pavelige Administration, og derfor frygter en endnu værre Opstand end den foregaaende, naar de østerrigske Tropper drage bort. Man haabede i Bologna at Sabregondi vilde begive sig til Hovedstaden, for at give den østerrigske Gesandts Ord den behørige Vægt. En senere Skrivelse fra Jtalien forsikkrer imidlertid, at Paven nu viser megen Beredvillighed til at samtykke i Frankerigs og andre Magters Ønsker og friere Jnstitutioner for hans Helligheds Lande. Han venter blot paa Schweizertroppernes Ankomst, for at foretage Legationernes Reorganissation, hvilken han med Flid vil udsætte, indtil de fremmede Tropper have forladt Landet, for at det kan sees, at han frivillig og utvungen vil forunde sine Undersaatter de attraaede Concessioner. Cardinal Albani har tabt sin Anseelse, og ventes tilbagekaldt til Rom. Med Franskmændenes Forhold i Ancona er man nu langt mere tilfreds; men Befolkningen selv er ophidset, og man venter urolige Bevægelser, dersom de lovede Begunstigelser ikke bevilges for Franskmændenes Afreise. - J Modena spøger Sammensværgelserne endnu i Regjeringens Hoved, og en Belønning af 100 Zechiner er udsat for enhver paalidelig Angivelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Portugisiske Anliggender. Pariserblade indeholde den Efterretning, at 6 af D. Pedros Krigskibe viiste sig d. 25de Marts for Peniche, nordlig for Lissabon og bombarderede i nogle Timer Fortet St. Susanne. Men da Fortets Batterier, svarede eftertrykkelig, og Kanonaden derfra istedetfor at svækkes, stedse blev mere levende; da desuden Kysten var bedækket med Tropper, som lavede sig til alvorlig at modsætte sig Landgangen, saa søgte Eskadren atter rum Søe, maaskee for at gjøre et Forsøg paa et gunstigere Punkt. - En tredie Afdeling af D. Pedros Expedition afseilede d. 7de April fra Belle Jsle til Terceira. - J det engelske Underhuus klagede Sir Robert Peel forleden over de Begunstigelser, man i Engelland havde viist O. Pedro, og udlod sig blandt Andet saaledes: "D. Miguels Ret til Portugals Krone er ligesaa god, som Ludvig, Philips til Frankerigs. Sæt nu, at Carl d. 10 fik i Sinde at gjøre det Samme, som D. Pedro, vilde da Engelland begunstige ham paa samme Maa Schweitz. J Canton Basel seer det jammerligt ud. Kampen imellem den udsendte Afdeling af Stadens Garnison og de oprørske Landboere har foranlediget sørgelige Ødelæggelser, og en Skrivelse fra Basel kan ikke finde Ord til at beskrive de gruelige Gjerninger, som den beskylder Jnsurgenterne for at have udøvet. Statsraadet har besluttet ingen Forbundstropper at modtage, og disse ere dog i Anmarsch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Forbundsdagens Repræsentanter ankom d. 11te igjen til Basel, hvor de bleve forfulgte af en rasende Hob, som udskjeldte dem for Skielmer og Forrædere, og derhos truede dem med Næverne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Udenlandske Efterretninger. Den 19de April er udkommen 2de Plakater, hvorved det mod Jndførselen af Klude til Kongeriget Danmark samt Hertugdommerne Slesvig og Holsten ved Placat af 6te Aug. f. A. indtil videre givne ubetingede Forbud ophæves, og derhos bestemmes, at samme maa, under Jagttagelse af det, som fra Qvarantainevæsenets Side i denne Henseende er eller herefter maatte vorde paabudet, igjen være tilladt. Ligeledes er det ved Plakat af 27de Aug. s. A. imidlertidigt givne Forbud mod Udførselen af Klude fra bemeldte Hertugdømmer ophævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Hs. Majestæt Kongen har under 23de Febr. d. A. allernaadigst udnævnt Professor i Theologien ved Universitetet i Kiel, Kirkeraad Doctor Theol. Jacob Christopher Rudolph Eckermann, R. af D. og Döm., til Commandeur af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Hs. Majestæt Kongen har under 7de dennes Allernaadigst udnævnt Legationssecretair i Stokholm, Kammerjunker Christian Høver Bille, Legationssecretair i St. Petersborg, Hofjægermester Grev Theoder Reventlow, og Attache ved det Danske Gesandtskab i London, Kammerjunker William Gordon Coesvelt, til Riddere af Dannebrog Ordenens 4de Classe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Prof. Ursin er efter Ansøgning afgaaet fra sin Lærrepost i Maskinlæren ved det polvtechiske Jnstitut, og Hr. Dyssel, særdeles fordeelagtig bekjendt som udmærket i dette Fag, ansat i hans Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
En Krudtørringsmølle er sprungen ude i Sjælland, men uden at gjøre nogen betydelig Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Af Hr. Magister J. C. Lindberg er allerede udkommet: Andet Jndlæg i den visbyske Sag," afgivet i den Kogl. Landsover, samt Hof= og Statsret den 16de dennes. Da samme blot er et Da-Capo af det første, ansees det foret unyttigt Arbeide, her atter at drøfte dets Jndhold. Ved denne Leilighed kan bemærkes, at Litteraturtidendens Udgiver, Hr. Professor J. Møller, under Fortegnelsen af udkommende Skrifter, har fundet det Pligt, paa første Jndlæg at forkorte Titelen, paa Grund af: at den Lindeholder en Jnjurie." Derimod er det vel ikke mindre oprørende Spørgsmaal: "Har de Kristne endnu borgerlige Rettigheder i Danmark," hvilket kun en Lindbergsk Dumdristighed kunde fremsætte, ikke udeladt i Anmeldelsen af Jndlægget imod Hr. Etatsraad Thaarup. (Hemp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Paa nysmeldte Fortegnelse af udkomne Skrifter i Febr. Maaned findes ogsaa "Zions Harve, en Samling af nogle danske og tydske Palmer, udg. af Mag. J. C. (S. Bl.) Lindberg, 3 Mk. hos Wahls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Magister Lindberg er nylig kommen her over til Jylland med Smakken fra Kallundborg til Aarhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Ved Tallotteriets 1230 Trækning i Altona udkom: No. 72. 55. 43. 66. 80.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Prædikanterne. I Domkirken: 1ste Søndag efter Paaske, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen. I Cathrine Kirke f. Dag Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Copulerede: I Domkirken, den 26de April, Hjuler Jørgen Jensen og Pigen Maren Lauridsdatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard, den 26de April, Vertshuusholder Gravers Hemmeth, 56 Aar gl. En SSEME.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Fra Landhuusholdningsselskabet. Under 12te Januar forrige Aar kundgjorte Landhuusholdningsselskabet igiennem de offentlige Tidender, at hans Majestæt Kongen havde ved Rescript af 11te samme Maaned allernaadigst bemondiget Selskabet til at udlove en Præmie af 200 Rbd. Sølvmynt for en fyldestgiørende Besvarelse af følgende Priis=Spørgsmaal: Om den Sum, der i Danmark og Hertugdommene er bestemt til Præmie=Uddeeling eller Velønning for de bedste Hingster, og som aarligen udgiør imellem 3 og 4000 Rbdlr. Sølvmynt, kunde anvendes til Hesteavlens Fremme paa en endmere hensigtssvarende Maade, og i saa Tilfælde, ved hvilke Midler dette kunde skee. Til den fastsatte Tid, den 1ste August f. A., vare 23 med følgende Mottoer betegnede Besvarelser indkomne, deriblandt 8 i det tydske Sprog: a) Hesteavlen maa være Erhverv for at kunne gavne og bestaae. Der Pferdezichter muss, sovaldtes obne Nachtheil for seine Pferde gescheven kann, sich vermittelst ihrer Leistungen von ihrem Verthe uberzengen; etc."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Die Geschichte ist eine Sammlung von Erfabrungen und That sachen, welche uns for di Zukunst belehren und warnen, etc. Een Draabe i Havet. Et nyt Forsøg. Fro animos avamque notabis præcipue, hin alle artis prolemque paremtum, etc. Festina lente."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Verbesserungen im landwirthshaftlichen Gewerde wie in der Politik mussen so viel moglich dem Vestehenden angepasst merden etc." Nicht Rubm - nur Nüglichket ist des Vestredens Ziel. Res patria etiam civium." Satis jam verborum, si sat bene m. -Post nubila Phoebus.") nikke et enkelt Middel, men den forenede Medvirkning af flere passende Foranstaltninger, formaaer at bringe vor Hesteaal til det Punct, Tiderne fordre og Omstændighederne tillade." Eqvus per se cursurus, at tamen horteris, fortius ibit." Held den Konge, som tænker paa Landets Vel. at have gode Heste og være godt kjørende, letter Farten paa meer end een Maade paa Livets Vei. Erfaring. Es blübe die Pferdezucht. kiedes Plastein, furt Dich nit, sag Dein Spritein, theles mit. Knap sattle mir mein Danenroffv. Til et forbedret Agerbrug." Til Fædrenelandets Vel. 7) Uden Devise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Jfølge de af Selskabet valgte Censorers Bedømmelse over disse Afhandlinger, kunne de 13 sidstnævnte el-y) aldeles ikke komme i Betragtning, enten fordi Gienstanden ikke var behandlet med en nogenlunde grundig Udførlighed, eller formedelst de prange Jdeer og umodne Forslag, som i Afhandlingerne forekomme, og som røbe Forfatternes Mangel paa nøie Kundskab om Sagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Alle de ikke belønnede Afhandlinger kunne Forfatterne nu erholde tilbageleverede, naar de derom behage at henvende sig til Undertegnede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
J Landhuusholdningsselskabets Secretariat, den 14de April 1832. Hald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Jfølge Forliig og Forliigshaverens Requisition, bliver Gaarden Sortekroe i Delberg dens Bygninger og Eiendomme til Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 1 firetyvendedeel Alb., samt efter foregaaet Udlæg tillige en Deel Kreaturer og noget Løsøre, ved en offentlig Auction som af holdes paa Gaarden selv Tirsdagen den 15de Mai førstkommende Form. Kl. 10, borsolgt. Conditionerne som erfares paa Auctionsstedet ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Hr. Søekrigscommissair, Procurator Baage i Ringkjøbing. Lysthavende indbydes. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern den 21de April 1832. Hertz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Dampskibet Dania, Afgaaer fra Kjöbenhavn til Helsingøer, Aarhuus, Bogense og Fredericia, Mandagen den 7de Mai Eftermiddagen Kl. 1 præcise, retournerer fra Fredericia den 10de Mai Morgenen Kl. 6 præcise, og fortsætter saaledes sine Reiser ugentlig hver Mandag fra Kjöbenhavn og hver Torsdag fra Fredericia til Udgang af September Maaned. Betalingen er som forrige Aar, og skeer Indskrivningen i Fredericia hos Undertegnede. B. Bruun & Sön.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Paa den Hans Majestæt tilhørende Ryssenneens nordre Forstrand her under Amtet er efter derom modtagen Jndberetning i Slutningen af forrige Aar og Begyndelsen af indeværende Aar løst af Havet inddrevet følgende: en Pibe med Maderaviin mærket A med et Kors over og M. en Dito med Rum mærket F. 17. 13 nye for Bielker paa 19 til 30 Fods Længde og 11 a 12 Tommer i - for størstedelen mærket My med flere mindre betydelige Mærker af Tal og Bogstaver. et Halvanker med Spiritus mærket S. B. en Tønde med Smør mærket IIK 11 og M N. Thi indkaldes herved Ejerne eller andre Vedkommende sub poena præclusi et perpetui silentii at melde sig inden Aar og Dag med Beviis for deres Eiendoms Ringkjøbing Amthuus, den 17 April 1832. Neergaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede at bortsælge sin heri Byen under Hadersleb Amt, eiende halve Gaard, hvorpaa kan forres og græsses 12 a 14 Fæehøveder og 3 Heste foruden Faar. i Gaarden kan aarlig saaes 6 a 8 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg, 4 Tdr. Boghvede, 8 Tdr. Havre og af Høe kan avles 30 a 40 Læs. Conditionerne hvorpaa jeg agter at afhænde Gaarden ere meget fordeelagtige. De Lysthavende ville behage at henvende dem til mig, hvor Eiendommen kan paavises og det nærmere erfares. Hjortlund den 24de April 1832. C. Thuesen. Den, at Hr. L. C. P. Christensen, i Hr. P. Junkers forhenværende Huus, ved det store Apothek i Tønder, førte Boutikhandel og den i samme Huus drevne Tobaksfabrik, fortsættes nu for Undertegnedes Regning. Ærbødigst anbefaler jeg mig til det ærede Publikum og beder om velvillig Søgning. J. P. Jensen. i Lygumcloster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Her paa Adressecontoiret kan, for en særdeles billig Priis, faaes tilkjöbs : "28 Hefter (lste til 7de Bind incl.) af Magazin for de aller nyeste og interessanteste Reisebeskrivelser, oversatte af N. T. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
aller Kongelig. naadigst. privilegerede. Stifts Alder. Adresse Av. To som forsendes. med Brevposten. sig overalt i Danmark, og Hertugdommene. Tirsdagen den No. 35. 1ste Mai. Redigeres, trykkes og udgives. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Belgiskehollandske Anliggender. Udvexlingen af Preussens og Østerrigs Ratificationer har endelig fundet Sted i Londond. 18de f. M., dog med den Erklæring, at begge disse Magter kunne, som Medlemmer af det tydske Forbund, ikke ubetinget give deres Minde til den i Tractaten bestemte Deling af Luxemburg, førend hiint Forbund har antaget en saadan Deling. Jfølge Morning-Chronicle er den Bestemmelse tilføiet, at de mulige Modificationer, som kunne blive en Følge af en tilkommende Overeenskomst imellem Holland og Belgien, skulle betragtes som addisionelle Artikler og væsentlige Bestanddele af den oprindelige Tractat. Franske Blade forsikkre, at Østerrigs og Preussens Ratificationer ikke ere blevne meddeelte uden Concessioner fra Frankerigs Side, og at navnlig begge Magter fremfor alle Ting have forlangt Anco nas Rømning; dog skulde denne Betingelse ikke være bestemt til Publicitet og derfor ikke være underhandlet i London, men directe imellem Cabinetterne i Paris, Wien og Berlin. Ruslands Ratification mangler endnu stedse, og Mange troe, at den slet ikke vil komme; men at dette dog ikke vil medføre Fare for den europæiske Fred. - J Belgien har en uventet Begivenhed vakt almindelig Opsigt. Den belgiske Gouverneur i Provindsen Luxemburg, Hr. Thorn, blev d. 16de April paa en Spadseretur i Nærheden af sit Landgods overfalden af en halv Snees Personer af Tornacos Bande, som slæbte ham med sig til en Skov, hvor de overleverede ham til hollandske Gensdarmer, hvilke derpaa førte ham, som Fange, til Fæstningen Luxemburg. Den Luxemburger, Journal motiverer rigtignok dette Foretagende dermed, at Hr. Thorn stod i Spidsen for et fordærveligt Partii, som arbeidede paa at omstyrte den ifølge Nederlandenes og Luxemburgs Grundlov bestaaende retmæssige Regjering; men d. 19de erklærede den belgiske Udenrigsminister i Repræsentanternes Kammer, at Kongen holdt det for overeensstemmende med sin Regjerings Værdighed, at forlange hurtig og fuldstændig Erstatning for et Attentat, der, hvis Holland ikke fralægger sig samme, maa betragtes, som en Krænkelse af Territorial- og Folke=Retten. - Den bekjendte Grev Bourmont, Carl d. 10des Krigsminister, befinder sig for Tiden i Rotterdam.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-05-01
Jtalien. Det stadfæster sig, at Paven har givet sit Samtykke til Anconas Besættelse paa de Betingelser, som tilforn ere meddeelte, hvortil endnu findes tilføiet denne, at Ancona skal rømmes 8 Dage efter at den pavelige Stol har erklæret, at der ikke længere behøves fremmede Tropper, for at vedligeholde Roligheden i sine Stater. De øvrige Betingelser ere allerede tildeels opfylte, og det er blevet Grev St. Aulaire særdeles anbefalet af hans Hof, at vaage over, at den romerske Regjering ikke skal faae Anledning til grundede Besværinger. De urolige Hoveder i Ancona og Omegnen føle sig nu skuffede i deres Forventninger om de gyldne Frugter, de lovede sig af Franskmændenes Ankomst; Enthusiasmen for disse begynder derfor stærkt at aftage; ja der tales endog om Muligheden af, at en Deputation kunde afgaae til Rom, for at bede om Befrielse fra de fremmede Tropper. Anconas Rolighed blev den 8de og 9de forrige Maaned forstyrret ved nogle slemme Optrin, som foranlediges af en pavelig Lieutenant, der vilde hævne sig for nogle Fornærmelser, og som kunde være blevne meget farlige dersom de franske Soldater ikke havde lagt sig derimellem. - Bologna nyder vedvarende den meest uforstyrrede Ro under Østerrigernes Beskyttelse. Nidder Sabregondi, som er i høi Grad elsket, agtede d. 11te April at afreise til Rom. Bologneserne bygge en Deel Forhaabninger paa denne Reise, fordi Ridderen, under sit Ophold i Legationerne tilfulde har lært at kjende alle de Mangler og Brøst, hvoraf den indvortes Bestyrelse lider. - Den 7de April foretages i Neapel Prindsesse Amalias høitidelige Formæling med den spanske Jnfant Don Sebastian, hvis Plads Kongens ældste Broder, Don Carlos, ved denne Leilighed beklædte. Prindsessen skulde strax efter Paaskefæsten afseile til Barcellona, ledsaget af en talrig Hofstat.