Viborger Samler, 1842-04-05
J et Par af de seneste Nr. af Fædrelandet læses en Artikel, hvori det fra flere Sider opstaaede Spørgsmaal: "Skal Danmark ind under det tydske Forbund?"er besvaret med den krænkede Nationalfølelses gjennemtrængende Veltalenhed. Svaret bliver naturligviis: Danmark vil ikke, fordi dette vilde være dets Tilintetgjørelse som Nation, De Danskes Konge blev da ikke længere Herre i sit eget Land, men maatte lystre Forbundsdagens Villie, istedetfor Konge af Danmark blev han til en Strandbaron i det nordlige Tydskland; den danske Regjering til en Kredsregjering med en foreskreven Myndighed i visse den anviste Sager; vor Høiesteret til en Kredsret med Appel, maaskee til Wetzlar. Danmark blev da Admiralitetsstat for Tydskland, og den tydske Flaade kom til at ligge i Kjøbenhavn; men Tydskland, maatte være brav gal, om det betroede en saa kostbar Eiendom til en Provinds, hvis Troskab i det mindste i nogle Aarhundreder vilde være meget tvivlsom. Altsaa maatte Kbhavn blive en tydsk Forbundfæstning med tydske Garnison. Commandanten i en saadan Fæstning er stedse en mægtig Person, især naar Fæstningen ligger i et fremmet Land, og den egentlige Herre i Kbhavn blev da altsaa en tydsk Generallieutenant. Skulde nu den Ulykke engang indtræffe, at en Deel af Holmens Folk smurte nogle af de tydske Soldater, saa vilde Commandanten sikkert tage de vedbørlige Forholdsregler, og maatte gjøre saa; og blev der saa, under al den Misnøie, disse Forholdsregler maatte fremkalde, engang et Opløb, f. Ex. naar en eller anden meget anseet Borger, for at statuere et Exempel, skulde afstraffes paa Halmtorvet, fordi han ikke havde været høflig nok imod en tydsk Underofficier, saa vilde Commandanten tage yderligere Forholdsregler, og maatte gjøre saa Den store Militairsag skal nu være saavidt fremmet, at Commissionens Resultat den 4de April vil forI lade Trykken, og kan vel saaledes, skjøndt selve Reductionen neppe til den Tid vil være færdig, snart ventes Offentligheden forelagt. Circa 180 Ansøgninger om Entledigelse skulle være indkomne, og da man antager de Afskedigedes Antal at ville blive henimod 250, har Hs. Majestæt omtrent at vælge en Fjerdedeel af det til Afskedigelse bestemte Antal. (Rd. Av.) Bournonvilles nye Ballet "Napoli er i sidste Uge opført trende Gange paa det kgl. Theater, og er hver Gang bleven modtagen med sand Enthusiasme. Naar "Dagen" – siger "Kbhposten" – vilde give sin Efterretning om det nylig stedfundne Ulykkestilfælde med et Par løbske Heste Relief ved Opgivelsen af den derved forulykkede Persons Navn, burde den og have fortalt, at det var Kammerjunker v. Scholtens nye Vogn og Heste, der afstedkom Ulykken, og den kunde derhos have bemærket, at denne unge Mand ligesaa lykkeligt undgik Faren, som hans Fader, Generalgouverneuren i Vestindien, ved "Alarts" Forlissning, idet han strax, da Hestene, der for første Gang skulde prøves, bleve sky og toge til at løbe, nemlig ved Bortkjørselen fra Husarcasernen, kastede Tøilen og sprang af Vognen, overladende det til hans to mere resolute Staldbrødre, Ridtmester C. og Kammerjunker L., næst Forsynet at styre dem. Den Forulykkede var en Mand paa 82 Aar, der efterlader Enke og 4 Børn, som vistnok have Krav paa mere end den scholtenske Families Beklagelse. Den berlingske Tidende meddeler hertil følgende Berigtigelse: J Anledning af hvad "Kbhavnsposten har anført om det Ulykkestilfælde, som for faa Dage siden foraarsagedes ved et Par løbske Heste, tjener hermed til Berigtigelse, at det ingenlunde var et Par nye Heste, som Kammerjunker v. Scholten første Gang skulde prøve, men at han allerede i over en Maaned har eiet Samme og flere Gange kjørt med dem. Hestene bleve heller ikke løbske, fordi de ikke vare vante til at gaae sammen eller formedelst nogen Forsømmelighed fra den Kjørendes Side, men ikkun fordi Vognstangen var feilagtig paasat, saa at Vognen strax ved de første Par Skridt af Hestene løb ind paa disse. – "At det var mindre resolut af Kmiv. Scholten, da han mærkede Feilen ved Vognen, at han, førend Hestene endnu vare komne i Løb, rakte Tømmen til sin Sidemand og sprang af Vognen for at redressere Feilen og holde Vognen fra at løbe ind paa Hestene, og at han, da disse ved atter at blive slaaede af Vognen bleve skye, greb fat i det ene Hjul og i Tømmen, for at standse dem, og saaledes lod sig slæbe gjennem et Stykke af Casernegaarden hen til Porten, indsee vi ikke. Siden "Kbhposten har villet give et nøiagtigt Referat og bemeldte Tildragelse ved at berette alle dens Details, kunde den ogsaa, dersom det havde conveneret den, anført hvor overordentlig en forekommende, velvillig og gentlemanagtig Opførsel Kammerj. v. Scholten har udviist mod den Afdødes Efterladte.