JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
J Sagen om Kong Oluf Trygvesen vel og i andre vore Oldefterretninger tales om Folk, der havde en saa udmærket Lugt, at de som Hunde kunde spore Dyrene i deres Leie (Schønings Norges Histor. 1 Del p. 28). Noget ligt forekommer det mig vel at have læst i Reisebeskrivelser, men det har da og været hel ukultiverte og ganske barbariske Folk islig høi Grad af Sandsernes Brug er fundet hos. Jmidlertid ville vore Oldgrandskere allermindst endnu i K. Oluf Trygvesens Tid antage Oldnordboen for at have været Barbar. Bekændt i vor Oldhistorie er Strandhug eller den Tilladelse man tog sig i Forbiseiling at gæste nærmeste Strandbred, for at forsyne sig med Proviant (Semin Afhandl. om de gamle Nordiskes Vei-Post= og Befordringsvæsen p. III. Snorre Sturlesen har i den Anledning en Anecdote om en Hund, han kalder Vign, der viser til hvilken høi Grad man i Oldtiden havde bragt det med Hundes Afretning, saa jeg tvivler paa nogen Nutids Skøtte heri kan gøre det Oldfædrene efter. Oluf Trygvesen, fortæller Snorre i denne Konges Histories 35 Kapit., gik paa sine Tog fra Jsland, engang i Lend, for at skaffe sig Kvæg til Slagtning, hvoraf han da og fik en Hob. Men just som Kongen er især med at faa dem neddrevne til Stranden, kommer en Bonde løbende, og beder, at han maa faa tilbage de Kør ham tilhørte. Dette tillod og Oluf ham, naar han mellem Flokken kunde gænkende sine, og tage dem uden at opholde Kongen og Følge, thi i Flokken skal have været flere hundrede Nød. Dog Bonden havde med sig Hunden Vige, den han lod løbe ind i Flokken, hvor den og straks vidste paa Køernes Mærker at udtage ligesaamange Stykker, som Bonden havde opgivet at tilhøre ham. Kong Oluf ikke lidet forundret over denne snilde Hunds Færdigheder fik Lyst til Selv at eje den, som da og Bonden for en Guldring villig afstod Oluf, som dertil skænkede Bonden sit Venskab, hvorved jeg tænker Historieskriveren har ment, at Kongen og Bonde indgik Forstbrødrelaug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Af Nordens baade Oldhistorie og Oldlove synes det, som Oldfædrene have været gode Fisionomister, der i det mindste tiltroede sig af et Menneskes Ansigtstræk at kunne bedømme hans Fuldkommenheder og Ufuldkommenheder. J Oluf den Helliges Saga Kapit. 174 fortælles Sligt om en vis Dag, der roste sig for Kongen af denne Konst, som heller ikke synes at have slaaet ham feil. Lejsings=Løgen 1 Kapit. i Hagen Adelsteens Guletings Lov viser og, at et Barns Lighed ansaaes for vis Tegn paa hvem der var dets Fader. Bekændt af baade Norges og Danmarks Historie ere den norske K. Harald Haarbraades jævnlige Tog paa Danmark. Under et saadant Tog var det, efter Snorres Historie om denne Konge i 60 Kap., at Harald engang kom med sin Flaade til en ubeboet lille Øe i Limfjorden, for derfra at ville have Vand. Men da intet Vand var paa Øen at finde, befol Kongen at opsøge og til sig bringe en Lyngorm, den han lod lægge til en Jld, saa den blev ganske hed, mat, og overmaade tørstig. Nu bandtes om Ormens Hale en Traad, med hvilken man lod den løbe, dog saa at Traa nøglet beholdtes i Haanden, saa Ormen ikke kunne slippe af Sigte, men paapasses hvor i Jorden den krøb ned. Dette bemærkedes, og straks lod Harald grave paa samme Sted, hvor da og fandtes det længe forgæves søgte Vand. Lader denne Maade at lede efter Vand paa sig endnu bruge, eller er den mellem vore Bønder nu brugelige med Pilevier vissere, eller ere maaskee begge Maader lige uvisse og overtroiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Vor nu gældende Kristian den Femtes danske og norske Løve bestemme intet om de Børns juridiske Stilling med Hensyn til Forældrene, som avles under Voldtægt. Vor gamle Jydske Lov antager med udtrykkelige Ord i 2 Bogs 19 Kap. at Børn ikke kunne avles under Voldtægt, eller imod den Voldtagnes Villie. Nu derfor Spørgsmaal om Barn kan avles i Voldtægt. Vore Jurister ere herom uenige. Brorson i sin Forklaring over 6-1319 vil ikke juridisk antage, Barn kan avles under Voldtægt. Hans Resensent i Khavns lærd. Efterretn for 1793 er af modsat Mening. En anden Resensent sammesteds 1797 p. 763 anser derimod Spørgsmaalets Besvarelse for heel tvivlsomt Dog det er ikke Juristen, men den Naturkyndige, der bør afgjøre hvorvidt Konstpisten af hint Lovsted i Jyllands Lov har Ret. Ole Worm i et Brev til Bartholin (det 720 i Samlingen) fortæller, at han af Prinds Kristian har hørt, at Faderen K. Kristian den Fjerdes Haar, saa ofte han i sin Ungdom skiftede Rent, gnistrede. Worm lægger til, at Han Selv har gjordt samme bemærkning ved Prindsens egne Haar, der ligeledes gnistrede i stærk Frost. - Hvad Sandt er der i denne bemærkning, eller skal den og skrives paa Worms Overtro, Jmidlertid kommer det mig dog for, at have læst noget Sligt om Mennesker, som vare electriske. Gustav Ludvig Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Jndenlandske Efterretninger. Ved Auctionen den 5 Martii i Huset No. 249 i store Kongensgade solgtes: Hvide Havannah Sukkere til 1 Rdlr. 8 s. a 1 Rdlr. 10 s. Pd., brune dito til 1 Rd. 9 s. a 1 Rd. 15 1/2 s. Pd., Jngefær 11 Mk. 6 s. a 2 Rd. 12 1/2 s. Pd., sort Peber 4 Mk. 6 s. a 4 Mk. 7 s. Pd., Gurkemeie 11 Mk. 9 s. Pd., Jndigo 18 Rd. 4 Mk. Pd., Sigarer 16 Rd. 3 Mk. Cassen, Haarkamme 10 Mk. 8 s. a 2 Rd. Stk., Nicararga Træ 20 Rd. 4 Mk. pr. 100 Pd., Calliatur Træ 63 Rd. 8 s. a 66 Rd. 8 s. pr. 100 Pd., Pokkenhob 28 Rd. pr. 100 Pd., Marylands Tobak 7 Mk. Pd., alt uden Told. - Desuden blev solgt med Told og alt: Tvist 6 Rd. 4 s. a 6 Rd. 1 Mk. 4 s. Pd., havareret dito 23 Mk. 14 s. Pundet, Kjøbenhavnsk Strup 58 Rd. a 59 Rd. pr. 100 Pd., Riga reen Hamp lidet havareret 180 Rdlr. Skpd., Calmar Tjære 35 Rd. 4 Mk. Td., Tran, 165 Rd. 15ver., Klips eller Sømjern 80 Rdlr. Skpd., fiint Jern 84 Rd. Skpd., Jernplader 120 Rdlr. a 140 Rdlr. Skpd., smaae Som eller Dykkers 8 Mk. 4 s. Pd., 45 Dunker Staal 32 Rd. 3 Mk. D., Alde 40 s. Pd., Siciliansk hvid Viin 500 Rd. a 502 Rd. 30 pr., bittre Mandler 1 Rd. 16 s. a 8 Mk. Pd., Vaskesvampe 18 Rd. 1 Mk. a 16 Rd. Pd., americansk Bomuldsgarn 29 Mk. 8 s. Pd., Nelliker 17 Rdlr. Pd., Cacao 10 Mk. a 11 Mk. 3 s. Pd., Nordamericansk Rom 653 Rd. a 665 Rd. 30 vir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Mariboe d. 2 Martii. J Februarii Maaned vare Priserne paa Korn og Fedevarer her følgende: 1 Tde. Hvede 30 a 32 Rdlr., 1 Tde. Rug 20 Rdlr., 4 Tde. Byg 15 a 16 Rdlr., 1 Tde. Havre 10 Rdlr., 1 Tde. graae Ærter 20 Rdlr., 1 Tde, hvide dito 20 Rdlr., 1 Pund røget Flesk, 3 Mk. 8 s., 1 Pund fersk dito 2 Mk. 12 s., 1 Pund Kjød 2 Mk. 4 s., 1 Pd. Smør 1 Rdlr. a 1 Rdlr. 1 Mk., 1 Pd. Ost 1 Mk. 8 s., 4 Slagtenød 100 a 140 Rdlr., 1 Faar 12 Rdlr., 1 Sviin 40 a 100 Rdlr. - J den senere Tid ere Priserne paa Caffe og Sukker stegne betydeligen. 1 Pd. Caffebønner koster nu her 3 Rdlr. 2 Mk., 1 Pd. Sukker Candis 3 Rdlr., 1 Pd. hvidt Puddersukker 2 Rdlr. - 1 Pd. Kløverfrøe af forrige Aars Afgrøde betales med 5 Mk. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
(Af Hamb. Corresp.) Mexico d. 30 Dec. Efter Jndholden af en fra Vicekongen udstædt Proclamation have de forenede Stater bistaaet Jnsurgenterne med Vaaben, Kugler og Krud, og man siger endog, at nogle af deres Chefer ere fødte paa Grændsen af de forenede Stater. Det er sandsynligt, at Fiendtligheder me mellem begge Landene vil være en Følge af den Krig, der maaskee turde udbryde mellem Storbrittannien og de forenede Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Fra Mainegnen d. 21 Febr. Efter de nyeste Breve fra Jtalien vedvarer Frosten ikke blot i Over-Jtalien, men ogsaa i det midlere og sydlige Jtalien. Denne særdeles Kulde er Jndbyggerne i disse Egne saare ubehagelig, da de ikke ere vante til den. - Den 15 Febr. er den berømte Philolog, Professor Døring, død i München. - J Hospitalet i Zürich er nu 13 Personer, der den 25de, 26de og 27de Jan, i 5 af Cantonens Landsbyer ere bidte af gale Hunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Neapel d. 5 Febr. Ved Breve fra Calabrien, af 21de Jan. erfare vi, at en skrækkelig Storm, der rasede Natten til d. 20de, har været meget ødelæggende for de fiendtlige Skibe, der befandt sig ved vore Kyster. Skibsvragene, som Havet den følgende Dag opkastede paa Strandbredden, bevidne det betydelige Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Paris d. 23 Febr. Militairhospitalet i Bationne og det gamle Seminarium i Oleron ere blevne et Rov for Luerne; det første i Natten mellem d. 6te og 7de i denne Maaned, og det andet i Natten mellem d. 8de og 9de. Brandhielpen var saa hurtig og saa godt styret, at man standsede begge Jldebrandene, der ellers let kunde have hart de skabeligste Følger. Tre Personer skulle være omkomne derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
London, den 19 Febr. (Monit.) I Gaar vare Restrictionerne (Jndskrænkningerne) udløbne. Regentens første Act var at sende et Budskab til Parlamentet, for at tilkiendegive samme, at H. K. H. har udnævnt Lord Wellington til Greve og bevæge samme til at bevilge ham en Pension af 2000 Pd. Ster for at kunne forsvare denne ny Titel. - Marg. Wellesler har taget sin Afskeed fra sin Post som Statssecretair for de udvortes Anliggender. Man troer at han vil blive afløst af Lord Castlereagh. - Nogle Breve fra Armeen sige, at man seer en Bataille med Gen Marmont i Møde. Lord Wellington troede, at han føiede Anstalter, at angribe ham, i hans Position i Gallegos. - Man siger, at Perceval vil blive Premier Minister. Der er gjort Lorderne Grey og Grenville Forslag. De have svaret, at de ikke ville indtræde i Administrationen, saafremt de irlandske Catholiker ikke emanciperes. - D. 20 Febr. Departementet for de udenlandske Anliggender ere foreløbigen betroede Grev Liverpool, men Hs. Herlig. hid vil ikke forlade Krigsdepartementet." Man troer bestandig at Lord Castlereagh vil komme iMarq. Wallesleys Sted. - Det er vist, at der i følgende Departements ingen Forandring vil finde Sted, nemlig i Skatkammerets første Lords Departement, i Statssecretairens for Krigsdepartementet og i Handelskamrets og Controllens Departement. - Breve fra America melde, at Gen. Rigan har indtaget Mexico og at Republicanerne ere Mestere af Provindsen Montrey og New-En med alle deres Bergværker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Paris, d. 26 Febr., Pladsen Peniscola, 12 Lieues fra Tortosa, har overgivet sig til Marchal Suchet, Hertug af Albusera. Denne Fæstning, paa en høi Landtunge ved Bredden af Havet, som den næsten ganske er omgiven af, ligger imellem Tortosa og Valencia og er vanskelig at komme til. Marchal Suchet havde ladet sig nøie med, at lade den under sine Operationer mod Blakes Armeemaskere. Efter Valencias Jndtagelse lod han denne Plads beleire, hvilket gav Geniet nye Vanskeligheder at beseire og ny Hæder at høste. Fra Tortosa til Alicante er ingen Plads mere at betvinge. Hertugen af Albufera føier Anstalter til formelig at beleire Alicante. Hans Armee er allerede brudt op og snart vil den befinde sig under Murene aff denne Plads, hvorfra Levningerne af Blakes Armee have trukket sig tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Neapel d. 12 Febr. Kong Ferdinand af Sicilien har i en under d. 16 Jan. udstedt Skrivelse til sin Søn, Prinds Franz, for en ubestemt Tid overdraget samme, formedelst sin svækkede Sundhed, Kongerigets Regentskab. Dronningen Caroline har trukket sig tilbage i den ensomme Landegn af Termini.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Wien d. 22 Febr. Efterretninger fra Bukarest stadfæste den sidst meddeelte Efterretning, at den med Storviziren sluttede Vaabenstilstand den 19 Jan. er bleven opsagt fra Russisk Side, og i Følge heraf Fiendtligheder igjen ere begyndte den 9 Febr.. De Russiske Tropper ere ved en Armee befaling blevne underrettede derom, og i Følge heraf ere adskillige Bevægelser blevne anordnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Storviziren har, efter Forlydende, foretaget en Jnspectionsreise til Widdin. - De tyrkiske Freds underhandlere befandt sig d. 1 Febr. endnu i Bukarest, dog vente de hvert Øieblik en Coureer, hvoraf d. 16 Jan, adskillige vare afsendte fra Constantinopel med befalinger, og d. 26 Jan. vare ankomne i Gurgiew, hvor de maatte gjøre Holt, fordi de formedelst den stærke Jsgang ikke kunde sætte over Donau. - En d. 29 Jan, fra Petersborg til Bukarest ankommen Officier af den Keis. Garde har overbragt de Officierer, som have udmærket sig i sidste Feldttog, alle de paa den Øverst commanderendes Forslag af Keiseren bevilgede Befordringer og Ordensforlehninger. (Alt. Merk.) Bern d. 20 Febr. Particulairberetninger dringe den sørgelige Efterretning, at i den sidste Uge en Sneelavine paa St. Bernhardsbjerg har nedrullet en Transport af 50 til 60 Heste tilligemed Mandskabet i Afgrunden. - Allerede i to Dage har Flekken Langenthal været oversvømme af Langeneterne. (S. B.) Ofen, d. 28 Jan. Nationalmuseet i denne Stad har H. K. H. Erkehertug Palatins Gavmildhed at takke for en meget interessant Samling, som maaskee er den eneste i sit Slags. Den bestaaer af 64 Trædaaser i Form af Bøger. Hver af samme, forfærdiget af indenlandsk og forskjelligt Træ, indbefatter Prøver af samme Træes Blade, Blomster, Frugter, Rødder, Aske og Kul(S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Blandede Efterretninger. Torsdagen d. 6te Martii blev Høiesteret for 1812 aabnet paa Rosenborg Slot med sædvanlig Høitidelighed. Hs. Kongelige Majestæt tog i Egen Allerhøieste Person Forsædet. Sagen, som blev foretaget, var No. 46 i Ordenen: Huusmand Niels Andersen Westergaard eller Engeland, mod Lars Steen. - For Citanten mødte Etatsraad Schønheider, Ridder af Dannebrogen. For Jndstevnte Justitsraad Rottbøll. - Dommen blev afsagt saaledes: Citanten bør for Jndstevntes Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitscassen betaler Jndstævnte som Tabende 5 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Til Brændsels-Understøtning for Trængende her i Staden i denne Vinter har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst skjænket 600000 Stkr. Tørv, som udleveres fra Brændsels-Commissionens Magaziner til de Trængende efter Anviisninger fra de vedkommende Forsørgelsesdistricter under Fattigvæsenet, hvor de opholde sig. Med denne Uddeling er begyndt paa Hs. Majestæts Fødselsdag og fortfares ugentligen, eftersom Udleveringen kan skee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Ligeledes har Hs. Majest. Dronningen havt den Naade, i denne Vinter at lade opklæde ved Fattigvæsenets Directions Foranstaltning 26 fattige Børn, hvilke saaledes opklædte bleve fremstillede i Wartou den 21de Februarii. Denne Opklædnings Bekostning beløb sig til 881 Rdlr. 50 sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Fra det Holsteenske d. 28 Febr. - Regjeringens strænge Forholdsregler mod Colonialvarers Jndførsel i Holsteen, sees alt mere og mere af de bestandig stigende Priser. Paa Caffeen, hvoraf Forraadet især er ringe, havde de allerede tidligere Jndflydelse, da man allerede har betalt gode ord. Varer med 34 til 38 s. J disse Dage ere ogsaa Sukkere blevne meget søgte og ere stegne betydeligen. Af raa haves næsten aldeles intet Forraad og Raffinader ere nyligen stegne 78 Grot. Det er meget sandsynligt, at ved den standsede Tilførsel Priserne paa Caffe og Sukker vil for den indenlandske Forbrug nærme sig dem, der nu ere de gieldende i Hamburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Den 28de Febr. døde den som historisk Skribent saa hæderlig bekiendte forhenværende Preussiske Capitain v. Archenholz paa hans Gaard Øyendorf, en god Miil fra Altona, af fuldkommen Kraftesløshed. Hans Engelland u. Jtalien, hvoraf de to første Dele, og hans brittiske Annaler, hvoraf udtogsviis 6 Dele ere oversatte paa Dansk, hans Historie om Syvaarskrigen, ere især i Henseende til Foredragets Behagelighed og Jndholdets Jnteresse fortræffelige Arbeider. Hans Minerva som i en lang Række af Aar var een af Tydsklands meest læste Journaler, indeholder vigtige Bidrag til de to sidste Aartiers mærkværdige Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Endeel af den berømte Boghandler og Digter Salomo Gesners fortræffelige Malerier, der endnu ere i hans Enkes Hænder, skulle nu sælges. Gesner var, som bekiendt, lige saa fortræffelig Landskabsmaler som Digter, ja han har endog selv raderet alle de nydelige Vignetter, der findes i de første Udgaver af hans digteriske Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Den af de Keiserl. Franske Tropper i Spanien nylig erobrede Stad Peniscola eller Penoscola, ligger i Provindsen Valencia, ved Havbredden, N. for Oropela. Den har den fordeelagtigste Beliggenhed af Verden paa en Landodde, der er overordentlig høi, strækker sig ud i Søen, og kaldes Næsset Forbat. Da nu Peniscola desuden paa tre Sider er omgiven af Havet, saa gjøre alle disse Fordeele Pladsen overordentlig fast. Den er til Søes utilgængelig, og til Lands kan man meget vanskelig komme den nær, thi ved Siden af den er kun en meget smal Strimmel Land og en sandet Egn. Spidsen af Peniscola er 22 til 23 Mile mod N. O. ad Norden fra Spidsen, af Oropria. Man kan paa Nordsiden af Peniscola kaste Anker, naar N. V., V. og S. V. Vinde blæse; man træffer der 6, 8 og 10 Favne dybt Vand, og en dyndet og sandet Grund. Det synes vel, at man paa den Kant, der vender til Sønden for Peniscola, kan kaste Anker; men Grunden duer der ikke. Og desuden er S. for denne Spids, omtrent 1/4 Miil derfra, under Vandet en farlig Klippe, som man maa undgaae, naar man kommer fra den sydlige Side og vil kaste Anker for Peniscola.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Kjøbenhavns Vexelcours d. 6 Martii. 750 l. S., 752 k. S. - Spec. 757, som udgjør for1 Rdlr. i Spec. 7 Rdlr. 57 s. Dansk Cour. Hamb. Cours 757 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Niende Aargang. No. 21. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 10 Martii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
Til det læsende Publicum, om Doctor Baden i Fyen som Historieskriver, og om hans Angreb paa mine Ungdomsvandringer i Fædrelandet. Opfordret ved et Udfald (i No. 19 af Skilderiet) paa denne af mig i Fior udgivne Bog, vil jeg i Korthed, saavidt det her lader sig giøre, erklære mig over, hvorledes jeg bedømmer, saavel Ophavsmanden til bemældte Angreb, efter hans historiske Arbeider, som hans Maade at kriticere paa Dette troer jeg at skylde, mere det Publikum, der med et saa hædrende og opmuntrende bifald har modtaget hiin Bog, end mig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen d. 2 Martii gav Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen den bebudede Forestilling til Fordeel for de under Krigen Qvæstede og de Faldnes efterladte Enker og Børn. Denne sande Nationalfest fremlokkede Taarer af hver følende Menneskes Øie og fremkaldte veemodssøde Tilbagerindringer i hver fædrenelandsksindet Hjerte. Efterat Hr. Knudsen, havde fremsagt en af Ridder Hr. T. Thaarup forfattet fortræffelig Prolog med den ham egne Varme og Kraft, som ikke kunde andet end stemme Tilskuerne til høitidelige Følelser, opførtes Høstgildet, eet af de skjønneste Nationaldramer vor Litteratur kan opvise, som allerede i en Deel Aar ikke har været opført, og som tilbagekaldte hos Tilskueren ikke allene de skjønne, herlige og freidige Dage, da vi med Føie kunde sige om vort Fædreneland: Fra Nordcap ned til Elbens Bred Boer Velstand, Frihed og Fred, men tillige mindede os om, hvad vor Skueplads i bedre Tider var, da en Musted, Rosing, Gielstrup, Saabye udgjorde dens Pryd. Anmelderen saae sig i det mindste for sin Deel tryllet tilbage i Barndommens gyldne Dage, da Høstgildet ikke forekom ham som noget Digt, men da han saae deri et speiltro Malerie af den Danske Land boes lykkelige Forfatning. Det er forsvundet dette søde Tryllebillede, Britanniens Forræderie har forjaget Glæden og Lykken fra Hans Jensens fredelige Bolig, og Danmark frugtbare Marker, skovgroede Slætter og fiskerige Have ere ikke meere nu, som den Gang, fri for Voldsmænds truende Overfald. Men ere end de Tider forsvundne, da Lykke og Velstand blomstrede i Fredens hulde Skygge, saa lever dog endnu den Aand, der fra de ældste Tider af besjelede vore Fædre i Medgangs og Modgangs Dage, og de samme Landmænd, der henved et heelt Aarhundrede ikke kjendte andet end Fredens rolige Sysler, skifte freidigen Plougen, med Sværdet, naar Pligt og Fædreneland kalde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-10
Ved denne Forestilling har Hr. Knudsen, der hidtil viste sig som vore fangne og qvæstede Brødres utrættelige Skytsengel, indbragt de Qvæstede og de Faldnes Enker og Efterladte 10,000 Rdlr. De Neg, han saaledes som frivillig Høstmand bandt af Dansk Ædelmodigheds frivillige Offere, bestod altsaa ikke af Avner, men af fulde gyldne Ar, modnede i ægte Dannemænds Hjerter. Held over enhver, der ved sin Konst eller sit Guld bidrog til at forskjønne dette Gilde, til at betale noget af den Gield, Fædrenelandet skylder enhver, der faldt, stred og led for dets Sag. Held over enhver, der ved denne festlige Leilighed med ømt Hjerte virkede til at lindre lidende Brødres Nød, aftørre sukkende Enkers Taarer og dæmpe Faderløses Graad. - Efter Stykket gik Dækket op igjen. Hr. Knudsen fremstod, klædt i Sort, med Dannebrogmændenes Hæderstegn paa Brystet, i en skjøn Egelund, hvor Skibet Phønix saaes i Baggrunden og de Faldnes Gravminder i Forgrunden. Midt paa Skuepladsen faaes nogle Genier, der bekrandsede et Minde. Hr. Knudsen fremsagde nu følgende skjønne Epilog af Dannerskalden T. Thaarup, Ridder af Dannebrogen. Her ved faldne kjekke Brødres Minde, Veemods tunge Suk skal være qvalt, her skal ingen Savnets Taare rinde; de for Fædreland og Konge faldt, Helligt, signet Eders Minde være. Hver, som streed paa Kampens Hædersdag streed og faldt for Dannerkongens Ære, streed og faldt for en retfærdig Sag, Han, som roelig med et Skaber-Øie seer, naar Boblen, naar en Soel forgaaer, satte Livets Maal - den Evighøie talte hvert af Eders Hovedhaar. Herlig er den Løn, som hisset bier paa hver viis og kjæk og daadfuld Mand; Sallig er den Mand, som Gud indvier til et Offer for sit Fædreland.