JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
(Torsdagen den 3die Septbr. førstk. om Eftermiddagen Kl. 2. & Slet bliver paa Odense Raadstue stillet til offentlig Auction, og uden flere Auctioner bortsolgt, den afg. Madame Jørgensens Stervboe tilhørende Siettepart i Galliasen St. Marie med sine staaende og løbende Redskaber, som føres af Skipper Christen Harboe i Stige; Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 27de August L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Naa Auctionen hos Madame Limkilde her i Odense, er for" modentlig af en Feiltagelse, en rund Hat borttaget, hvori staae 3 Bogstaver, der betyde Eierens Navn, og istedet for samme har man efterladt sig en anden rund Hat. Vedkommende ombedes at indfinde sig paa Adressecomtoiret, for at bytte tilbage igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Tos undertegnede ere gode Tronhiemske Høstsild at bekomme i Fierdinger og Tønder, samt gode Sengesteder og Ederduun. Faaborg den 22de August 1795. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Hermed følger et Tillæg.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Blandede Efterretninger. Den 31 Juli høitideligholdt det føsterlige Velgiøren, heds Selskab i Kiøbenhavn dets Stiftelsesdag til gladerindring af H. K. H. Kronprindsesse Maria Sophia Fridericas Bryllupsdag. Kl. 10 om Formiddagen forsamlede Selskabet sig i Bryggernes Laugshuussal sammesteds. Paa en Forhøining i Salen stod det sædvanlige Tempel med Al rer tilligemed de øvrige paa Dagen passende Dekorationer. Børnene vare alle klædte i hvide Klæder, med grønne Livbaand, og havde smaae Kurve, forsynede med Blomster, i Handerne. Først blev afsjunget et Chor af Eleverne, derefter en Ramance af to af dem, hvorpaa Hr. Pastor Rørbye holdt en Tale; da denne var endt, gik de tvende Børn, som havde siunget Romancen, tilligemed hende, som skulde holde Talen, hvilken havde en Blomsterkrands om Hovedet, efterfulgt af de øvrige Elever, og sang et Chor til Velgiørerinderne, under hvis første Vers de ofrede hver sin Krands paa Alteret, hvorpaa Eleven Annette Catrine Meetele Behmann traadte frem af Choret til Talestedet, og holde en Taksigelsestale til Stiftelsens Velgiørerinder; efter denne Tale blev atter afsiunget en Høitidssang af Directriserne, som blev istemmet af flere Velgiørerinder i Forsamlingen. (Sangene vare forfattede af Hr. Haste.) Derpaa blev uddeelt Premier til de, som efter foregaaende Examen, befandtes meest at have udmærket sig ved Flittighed, og Sædelighed. Om Eftermiddagen bleve Børnene i Stiftelsens Skole beværtede med Kaffe, The og Tvebakker, og spadserede derefter under Lærerindernes Opsigt indi Kongens Hauge, og endelig bleve de til Aften beværtede i Bryggernes Laugshuussal med Lammesteeg og Kage, samt hver et Glas ung Viin, hvor Selskabets Direction og en anseelig Forsamling af Velgiørerinderne vare tilstæde. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Directionen for dette Jnstitut har, da de hidtil havde Værelser bleve formedelst Jldebranden opsagte, kjøbt Huset No. 37 i store Kannikestræde for 62000 Rd. til Forsamlingsted og Skole. Velgiørerindernes Antal er i det forløbne Aar formeret omtrent med 100, og de ere nu i alt 577.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Organist Schilling i Mariager er beskikket til Organist ved Domkirken i Wiborg, og Hospitalsforstander N. Bertelsen og Kiøbmand Jacob Ruge udvalgte til Forligelses Commissarier sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Da Oplaget af den forrige ny Psalmebog blev brændt ved sidste Jldebrand i Kiøbenhavn, saa faae vi ganske ny Psalmebøger for Kiøbstæderne og Landet efter nyere Valg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Præmien paa Korns Jndførsel i Holland er forlænget indtil sidst Decbr. i Aar. Der betales 50 Caroliner Gylden for en Læst Hvede, 30 for en Læst Rug &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Fra Helvootsluys og Texelen ere adskillige Hollandske, Krigskibe gaaede i Søen. - Ondsendt Aften til mig indløben Skrivelse fra Stetin, daAl teret 9de Augusti dette Aar, har jeg erfaret, at Smør=Priserne sammesteds ere lave, især paa bedste Halvtønde Smør. Min Skipper kunde der ikke naae at faae 26 Rdlr. i dansk Courant pr. Tønde; hvilket jeg har troet at burde bekiendtgiøre, til behagelig Efterretning for mine Medborgere og Venner. Hvoriedes Smør=Priserne for nærværende Tid ere i Kiøbenhavn, behøver jeg ikke at anføre, da enhver Handlende i Provindserne kunne selv lade sig underrette derom af Skipperne. Men i Anledning af at Priserne nu ere saa ringe, ønskede jeg at vide hvad mine Herrer Venner meener Smørret vil komme til at koste efter Mikkelsdag, naar Floden indkommer, Man kunde maaskee faae det Jndfald at svare med et Spørgsmaal. Hvad koster Brødet? Men naar vi forestille os Mængden af de mange fattige Borger og Brandlidte og alle andre Brødspisere af den nødlidende Klasse, og lægge Merke til, at de kunne spise Brødet uden Smør, som desværre vist nok mange skikkelige Familier under saa uheldige Omstændigheder maa tage til Takke med, naar Smørret derimod ikke spises ret tidt uden Brød; saa bortfalder al Sammenligning imellem Brød= og Smør=Priser, der ikke længer kunde holde Aareslag med hinanden. - Jeg forlanger derfor et andet Svar, ligesaa reent udaf Posen, som jeg selv spørger: Hvad ville J vel give for Herregaards=Smørret i dette Efteraar, Jkke som Nyhed, men som en underlig Ting, kan her an merkes, at adskillige, baade Forpagtere og andre af høie Tanker, allerede have forlangt 34 Rdlr. for Tønden! -men det har ogsaa opvakt en ganske artig Latter, som dog for Pokker maatte foraarsage en Slags Undseelse hos de Høie Vedkommende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
J Særdeleshed maa de Stetinske lave Smørpriser, her komne i Betragtning, da en stor Deel om Efteraaret, dertil pleier at udskibes, baade i Lyse og Mørke; hvorhos man behageligen ville bemerke, at alt Smørret fra Provindserne skal føres til Kiøbenhavn. Naar disse Omstændigheder overveies, troer jeg, at man kan udregne hvad vi faae for Herregaards saavelsom for Bønder Smørret. Vi opnaae vist ikke meere end 28 Rdlr., og i Almindelighed kun 24 Rdlr., hvad enten det er afdet første eller det sidste Slags; altsaa bør vi selv ingenlunde give mere i Aar, end 24 Rdlr. for en Tønde, Herregaards- og 20 Rdlr. for en Tønde Bøndersmør. Gid vi alle vare enige, og gid enhver vilde indsee hvad der meest var gavnligt for det Almindelig, saa blev mit velmeente Øiemeed ikke umueligt at opnaae. Endelig var det ikke heller af Veien, at melde sine Tanker om de Gotfolks Opførsel, der, uagtet de staae i Handel med retskafne Kiøbmænd, dog bortsælge deres Fredesviin til Omstreifere, Bøndermøllere og det Slags Personer, der ikke kiøbe andet end det samme; men for Kortheds Skyld, maa det denne Gang forblive ved et Ønske, nemlig: At me Herrer Venner nu vilde vise sig som venskabelige Borgere, og ikke kiøbe Flæsk af disse Sviinekræmmere, uden allene paa dette Vilkaar, at naar andre skikkelige Folk faae 7 Mk. for Lispundet, gives disse kun 6 Mk.; hvorved denne Handel snart vilde ophøre af sig selv, Bonden bringes til at passe sin Plov, og Mølleren sin Mølle. Skreven i vor egen Bye den 22de Augusti 1795. N. N. Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Mod ny Kirsebærvin er at faae hos Kiøbmand Nissen i Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Friske og gode Cathrineblommer ere at bekomme hos Nissen paa i Overgade for 20 sk. Pundet. os Sal. Petersens Enke paa Overgade er extra god ny Kir) sebærviin at faae til Kiøbs. Srykte Fortegnelser over en betydelig Samling af gode MajeBrier, saavel i Olie, som Vandfarve, samt endeel Kobben. stykker, afg. Justitsraadinde von Westens Stervboe tilhørende, hvilke ved offentlig Auction Mandagen den 7de Septbr. bortsælges til de Høistbydende, faaes paa Adressecomtoiret i Odense. H. Raadmand Buhl, Hr. Rector Jørgensen og Student J. C. Westen paatage sig villigen Fraværendes Commissioner, naar Lysthavende skriftlig ville henvende sig til en af benævnte. En skikkelig og honet Pige søger Condition som Huusholderske 2 eller Stuepige, til førstkommende 1ste Novbr., helst og Landet; hun har tjent i mange Aar, og kan forevise gode Skudsmaale; hendes Opholdsted anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-28
Skulde nogen have tre Jernkakkelovne, som de vilde leie bort, da anvises dertil en Liebhaber fra Adressecomtoiret. N. Midt i September Maaned agter jeg at holde min 9de J O. Qvartal-Auction. De derfor, som ved samme agter at lade noget bortsælge, ville snarest muelig derover behageligst indlevere de sædvanlige Fortegnelser. Odense den 11 L. Meyer. Augusti 1795. i No. 32 paa Overgade. Den ved Forordningen af 10de Juli d. A. befalede Forligelses. Commission, bliver for Odense og Ruggaards Amter holdt ugentlig og Fredagen paa Amtscomtoiret paa Odense Slot. Vedkommende Klager bliver derimod at anmelde og modtaget paa bemeldte Sted om Tiirsdagen; hvilket i Følge allerhøistbemelte Forordnings 30 og 34 L. S. herved offentligen bekiendtgiøres til Vedkommendes behagelige Efterretning. Odense Slot den 16 Aug. 1795. J S. T. Hr. Stiftamtmand Buchwalds Fraværelse efter. Ordre som Fuldmægtig J. Dall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Odense, den 31 Augusti. Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, d. 22 Aug. Den Hollandske Admiral Kinsbergen, der skal træde i Dansk Søe=Tieneste, har ved adskillige Leiligheder gjort sig bekiendt som en duelig og tapper Søe-Officier saavel mod Engellænderne i det berømte Søeslag ved Doggersbanck, som og i Russisk Tieneste mod Tyrkerne i det sorte Hav ved Tschesme. Dog er det endnu ikke afgjort, om han skal beklæde en General=Admirals Post, der siden Grev Gyldentsmes Død ikke har været besat, da der endnu i Gaar i Statsraadet er bleven delibereret over hans Ansættelses Maade. Man troer, at han kommer herhid som første Vice-Admiral; Hans Gehalt er heller ikke endnu bestemt. - Speciesbankens Directeurer har bestemt Udbytter pr. Actie i Aar til 12 Rd. Species. - 5 Danske Skibe ere igien frigivne af den Engelske Admiralitetsret og tilkiendte Fragt Omkostninger og Opsættelse, og 5 er Fragten a. udsat for; de Engelske Revisions-Commissariet have ogsaa aflagt Beretning til Regieringen over 11 af de i forrige Aar opbragte Ladninger, der beløbe sig til 15000 Pd. Sterl., saa at Eierne med første kunde vente disse Penges Udbetaling. - Forrige Uge havde en Barcasse, der ville seile fra de paa Rehden liggende Danske Krigsskibe hen til Toldboden, den Ulykke at blive kasted omkuld af et stærkt Vindstød, ved hvilken Leilighed 5 af Mandskabet druknede, og de øvrige 18 med megen Møie bleve reddede af en til Lykke strax derpaa følgende Chalouppe. -De som enten slet ikke kunde opbygge deres afbrændte Huuse for den foretagne forandrings Skyld, eller ere nødte til at rykke ind formedelst Gadernes Udvidelse, bliver dette Tab godtgjort, og nogle af dem faae 6 Rd. for hver Qvadratalen. - Natten til den 21de er et fra Bengalen tilbagekommende riigladt Skib strandet i Kattegat; Capitainen og Mandskabet bleve biergede af en i Sundet ankommende Fregat, Lord Fibroi. Skib og Ladning ere forlorne, og Skaden vurderes til 700000 Rd. - Skibet Johanne Marie, ført af Capitain Madsen, er med en riig Ladning for particulair Regning kommet tilbage fra Ostindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Stokholm, den 18 Aug. Det er alt afgjort, at Kongen, der endnu ikke har været i Finland, tilkommende Sommer vil begive sig derhen; Den Finniske Armee skal da trække sammen i en Leir i Parola Malm, ikke langt fra Fæstningen Tamastehuus. Den Kongel. danske Fregat Frederichsværn skal i Morgen afseile herfra. Officererne og Cadetterne bleve igaar af den danske Gesandt Grev Bernstorff endnu forestilte Enkedronningen, Kongen af Danmarks Søster, til Afskeed. J Forgaars vare de paa Drortningholm, og spiiste i Kongens store Spisesal. Paa selvsamme Mande bleve de forhen modtagne paa Slottet Haga. J Carlberg saavelsom her vare store Baller anstillede for dem. Den franske Gesandt Rivals var ikke ved den store Cour i Forgaars, hvor ellers det hele Corps diplomatique havde indfundet sig. Han er heller ikke endnu bleven forestilt til Hove.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
London, den 18 Aug. Man siger, at endnu en Forstærkning af 12 Linieskibe, skal afsendes til det Middellandske Hav til Admiral Hot hams Flaade. Man meener, at Lord Moira skal commandere en Expedition mod den spanske Andeel paa St. Domingo. - Folket har ved Cork villet plantet et Frihedstræ, men dette forehavende er tilintetgjort, og Frihedstræet af Milizen ført paa en Karre til Byen. - Alle Linieskibe skulle settes i tienstdygtig Stand. De skal være 130 Segl fra 120 til 64 Kann. - En Søn af Ban to Directeur Pearce her, som var en Nattegiænger, styr tide om Nattenned fra et Tag og blev knuset. Da den Ulykkeliges Broder hørte hans Fald, sprang han nogen ud af Sengen, løb ud paa Gaden, for at hente en Vundlæge, men i Mørke gjorde saa farligt et Fald, at han blev bragt næsten død hiem. - Følgende Nordamerikanske Stater, der udgiøre tilsammen 1780432 Mennesker, ere eenstemmig tiltraadte Tractaten med Storbritannien, nemlig: Massachusets, Rhede Jsland, Connectient, New Jersey, Pensylvanien, Delaware, Maryland. Begge Staterne Nord Carolina og Virginia, der have 1141361. Mennesker, stemte eendrægtig imod Ratificationen; de øvrige: Nye=Hampshire, Vermont, Nye=Porck, Kontucky, Syd=Carolina og Georgien vare deelte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Paris, den 17 Aug. Der ere atter 44 Millionere Assignater opbrændte, som med de allerede opbrændte udgiøre en Summa af 2975 Millioner 683000 Livres. - I Havre de Grace have Engellænderne den 10 huj. gjort et Forsøg paa at stikke Arsenalerne, Værfterne a. i Brand, men det er bleven tilintetgjort. - Man læser nu her en Erklæring fra Greven af Provence, der giver sig Titel af Konge af Frankerige og Navarra, hvori han indbyder alle Franske at forene sig med ham, for at afhielpe Frankeriges hidtil værende Ulykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
J Forgaars blev Hovedkirken her, De notre Dame, som var bleven en Fornufttempel, igjen høitidelig aabnet, renset og paa nye indviet i en utallig Mængde Menneskers Overværelse, men det er Skade, at dens prægtige Bygning, under Robespierres Herredømme, er blevet saameget ødelagt. - Velfærdtsudskoddet har afsendt befaling, at General Kellermann skal nedlegge Commandoen, over den Jtalienske Armee, og General Schever igien paatage sig den. - Deputered Reubell, Medlem i Velfærdtsudskoddet, er afreist herfra, som man siger, til Basel, og man meener, at det er og Fredsunderhandlinger med Østerrige og endog med Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Fra Vannes meldes under 3 Aug. Krigs Commissionen her, der bestaaer af 5 Medlemmer, dømmer daglig 60 til 80 af de paa Quberon fangne Emigranter til Døde. Siden kommer Raden til de fangne Chouans. Foruden det store Antal, som vi have faaet fat paa, have Engellænderne endnu sendt os 14 til 1500 tilbage, som vare flygtede om Bord paa deres Skibe, og de ikke ville beholde længer. Der ere mange Koner med deres Pattebørn deriblant. Nantes er formedelst den utallige Mængde Chouans, der omgiver den, næsten i Hungersnod. De udvide endnu bestandig deres Grusomheder. De republikanske Tropper kaldes de Blaae af dem. J Lamballe skiød en Chouansin egen Søn, der havde en blaae Kiol paa, fordi han holdt ham for en republikansk Soldat. J Segre have Chouans atter massacreret 80 republikanske Soldater. - Jgaar have vi faaet den Efterretning, at Engellænderne og Emigranterne ere anden Gang landede i St. Gilles i Nedre=Poiton, ikke langt fra Sables d'Olonnes, og hvis Øen Oleron endnu ikke er i deres Hænder, saa trues den dog i det ringeste af dem. - Vi vente her daglig Efterretning om, at vor Armee er gaaet over Rhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Fra Havre meldes, at et Amerikansk Skib, Astree, med en Ladning af 10000 Centner Korn, mødte den 17de Juni en Engelsk Kutter, der holdt det for et mistænkelige Skib, bestemt til en fransk Havn, og bemægtigede sig det, og bragte det til Dover. Da Slibscapitainen steeg i Land, for at lade sine Fuldmagter verificere, fattede Daniel Williams, den anden Capitain paa det Amerikanske Skib, den dristige Beslutning, igien at erstatte Republiken en saadan kostbar Ladning, huggede derfor Ankertouget i tu, forlod Ankeret, og seilede til Havre. Da Velfærtsudskoddet fik det at vide, blev Williams foræret en Kaarde, hvorpaa stode de Ord: Til Williams, anden Capitain for Skibet Astree, den franske Republik af Taknemmelighed &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Fra Vannes meldes under 3 h. Den i Quiberon af Republikanerner tilfægtede Seier har givet Sagerne i denne Egn en ganske anden Skikkelse; Landets Beboere vende i hobeviis tilbage til Republikens Skiød, og ved kloge Forholdsregler ville vi snart faae Freden tilbage. J en Tid af 4 Dage ere 188 Emigranter henrettede. Her ere 2700 Chouans, og man siger, at 12 til 1500 skulle endnu i Aften ankomme; man troer, at de i Morgen skal dømmes, og man tvivler ikke paa, at de jo ville angive deres Anførere, som det vrimler af i Stæderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Haag, den 22 Aug. Da her i Søndags Aftes kom en fornemme Fremmed, som man har meent var en Preusser, der i Tiirsdags reiste bort igien, saa forsikre nu Patrioterne, at det Berliner Hof har antaget den nye hollandske Constitution.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
De Danske og Svenske Gesandter skal have udvirket, at man har holdt inde med at sælge Statholderens Godser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Generalstaterne have bekiendtgjort en Proclamation, hvori deres skiendige Forhold forestilles, der have forledt adskillige Hollandske Officerer og Soldater, som have faaet deres Afskeed, til at begive sig til Osnabrück, og der efter Foregivende at tage Tieneste for Engelsk Regning, men virkelig for at anfalde denne Republik fiendtlig, ja endog søge fremdeles at forlede Soldater, der virkelig ere i denne Stats Tieneste. De formane derfor alle disse Soldater at være paa deres Post, og at tænke paa den Skjebne, som de franske Emigranter nylig have havt paa Quiberon, som de og kunde vente, hvis de lode sig forføre. - Alt den 11 blev af de Deputerede i Generalitetet en Resolution af Generalstaterne om den af den Danske Gesandt givne Memoire i Hen sig til den forrige Admiral Kinsbergens Ansættelse i Dansk Tieneste, bragt i Deliberation, og sendt til det almindelige Aarvaagenhedsudskod til Advis. - Fra det gode Haabs Forbierg meldes under 20de Maj, at den Ostindiske Retourflaade af 11 Skibe er den 18de gaaet under Seil under 2 Fregatters Convoy (hertil høre formodentlig d. 8 Skibe, som Engellænderne have opbragt til St. Helena.) - Alle Hollandske Officerer og Soldater i Emmerich have ogsaa faaet Ordre at forlade Kongen af Preussens Stater. Adskillige hollandske Deserteurer ere og udleverte til de Franske Forposter. - Den 18de ere 12 af vore Krigskibe komne for Anker i Cat. - Her i Haag har man fornylig afrevet alle opslagne Publicationer. Man leder efter Hovedmændene derfor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Regensburg, den 18 Aug. Fra Basel meldes, at Baron Hardenberg har overgivet Barthelem et P. M. for det tydske Rige, der udmærket sig som et Mesterstykke af et Statsskrift. Hovedpunkten, som der arbeides paa, er det tydske Riges Jntegritæt, og endog Nederlandernes Tilbagegivelse til Østerrige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Basel, den 18 Aug. Man forsikrer, at Fredspunkterne imellem Frankerige og de Rigsstænder, som have sendt Deputerede herhid, allerede virkelig ere undertegnede, men at der dog, i Henseende til nogle andre Rigstænder, forekomme saadanne Besværligheder, som legge næsten uovervindelige Hindringer i Veien for en virkelig Fredsslutning med det tydske Rige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Brüssel, den 17 Aug. J Brügge, Gent og andre Steder i Flanden have været Tumulter for Levnetsmidlernes Dyrhed, hvorfor adskillige Cavallerie-Detaschements ere i største Hast sendte derhen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Høsten er ellers overordentlig riig i Belgien, og Mangelen er kuns opdigtet af Aagerkarle. - Alle de militairiske Contributioner, som endnu staae tilbage, over 40 Millioner, ere blevne eftergivne af den franske Regiering, men derimod skal nu en tvungen Taxt af 3 pr. Co. hæves af alle liggende Grunde, og betales i det længste inden 2 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Skrivelse fra Hanau, den 25 Aug. Baron Hardenberg har under 11 Juli fra Manheim tilskrevet General Pichegru, at han reiste nær forbi hans Forposter til Basel, for at aabne Fredsunderhandlingerne for det tydske Rige, og beder ham derfor imidlertid at udsætte alle Fiendtligheder mod dette Riges Lemmer, og Generalen har fra Hovedqvarteeret Jllkirch under 24 Juli med megen Høftighed igien besvaret det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Frankfurt, den 22 August. 15 Batailloner Infanterie, 16 Compagnier Jægere. og 60 Eskadroner Cavallerie ere afmarscherede til Bresgan fra Leiren ved Schwetzingen, over hvilke General Wurmser faaer Commando. Derimod er den 18de igien 18 Keiserl. Batalloner og 19 Eskadroner ankomme fra Egnen ved Maynz til Schwetzingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Jkke langt fra Neumied have de Franske endnu indtil den 17de fortsat Jlden fra deres Batterier mod Østerrigerne. - Med Freden, som man for faa Dage troede nær, synes det nu at blive vidtudseende. De Franske ville, som man paastaaer, beholde en Strækning paa hiin Side Rhinen, ja endog ikke giøre nogen Fred med Riget, naar Keiseren ikke ogsaa vil slutte den for sig. De Keis. giøre nu altsaa Anstalter til at gaae over Rhinen, og Gen. Wurmser skal commandere denne Expediton.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Eølln, den 18 Aug. De Franske giøre de største Anstalter til at gaae over Rhinen. Skandsearbeidet ved denne Flod drives med fordoblet Flid. J Egnen ved Mühlheim sees en Leir som man ikke kan oversee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Wesel, den 23 Aug. Den franske Armee trækker sig alt mere sammen i Egnen ved Urdingen. Der ankomme daglig flere Fartøier, der skulle tiene til Overgang over Rhinen, og de Franske forsikre, at de i en Tid af to Dage skulle gaae over Rhinen paa en Maade, der skal sætte Europa i Forundring. Østerrigerne giøre derimod alle Anstalter for at holde Fienden tilbage: de oprette Batterier, og forstærke sig daglig, og man forsikrer, at de ere allerede 20 til 30000 Mand. stærke. Hannoper, d. 25 Aug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Man paastaaer, at den commanderende Gen. Grev Wall moden skal med første komme igien hertil fra Armeen. Den 21de have 4 af vore Jnf. Regimenter ved Qvackenbrück trukket i en Leir, hvor og Cavalleriet forsamler sig, der commanderes af Gen. Wagenheim. Hesserne og Brunsvigernetrække sig sammen ved Weissenfelde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Maylland, den 8 Aug. Ved Borghetto a. ere adskillige smaa Fægtninger forefaldne, men General de Vins traf Anstalter, med 3 Colonner at foretage et eftertrykkeligt Angreb mod Fienden, hvorved 4 Engelske Krigskibe fra Søesiden skulle understytte Foretagendet. - Fra Dauphine er et anseeligt fransk Korps paa Marschen, for at sperre, som det hedder, for vores Passagen over Varfloden mod Nizza. For at hindre dette Korps Fremrykken, er der i Egnen ved Propano oprettet en Leir af 5000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-08-31
Genua, den 9 Aug. Den foreenede Østerrigske Sardiniske Armee forlod først i denne Maaned pludselig sin Leir ved Saluzo, og det hele Cavallerie tog sin Vei til Cunco. De Franske bleve derpaa angrebne langs deres hele Linie, men de Allierede drevne tilbage med Tab. J en Fægtning, der er forefalden ved Grændserne af Saluzto, skal især det Neapolitanske Cavallerie have liidt meget. Mange Saarede bleve bragte til Alesfandria. Alle ere her mere end nogensinde forhen fransksindede. -