Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-10
Frankerig - det af mere end det halve Europa bekrigede, af alle forladte og i dets Jndre af en dobbelt rasende Borgerkrig (i Vendeen og Syden) søndersled te Frankerig - havde kuns i alt en Overflade af 10, 800 Qvadratmille, en - endnu dertil ved Borgerkrigen deelt - Folkemængde af 25 Millioner Mennesker, 275 Millioner Statsindkomster og - efter den officielle i National=Konventen forelagte Krigs=Etat for Aaret 1793- 502, 800 Mand og 72 Linieskibe næst 184 mindre Krigsfartøier at sætte imod denne trykkende Overvægt, Hvilket skrækkeligt ulige Forhold imellem to striden Pa tier, - Ved første Blik paa denne med Statistisk Nøiagtighed beregnede billant, maatte dette falde i Øinene, at Frankerig ikke kunde opstaae, meget mindre holde ud imod en saa uhyre Magt. Og dog stod det op og dog holdt det ud imod samme. I det Øieblik, hvor det, liig en beleiret Stad, var indsluttet til Lands og Vands fra alle Sider, var truet lige saa meget af Hunger som af Jld og Sværd, og overalt dette sønderrevet i dets egne Jndvolde af rasende Tvedragt - sønderrevet selv i dets National=Repræsentations Skiød af Partter og Faktioner, i samme Øieblik opvaagnede, med den overhaandtagende Fare, pludselig Følelsen af dets Kraft og Overbeviisningen af Nødvendigheden af at foreene sig imod Sagens som Personernes fælleds Fiende. Denne Følelse, denne Overbeviisning væbnede det betrængte Land til en til Angrebet passende Modstand. Var Faren stor, saa var Frankernes Mod endnu større. Den mageløse Maade, hvorpaa Kampen førtes, som fordrede saa overordentlige Midler, hialp dem nu selv til at opdage Mysteriet af deres endnu aldrig før i deres hele Omfang kiendte, Hielpekilder, som fra nu af fløde i Strømme. Disse lærte dem at tælle Jndvaanerne efter Millioner - Pengene efter Milliarder, Besiælede af een Aand, bragte man en Virksomhed, en Anstrængelse ind i Krigs=Rustningerne, som overgik alt, hvad man hidtil har hørt. Geniet opsandt Talegrasen, dee. den Konst, i enhver Frastand og med en Hastighed, som kuns overgaaes af Lysstraalens, at korrespondere i en Skrivt, som blot er læselig for de derved, anstillede Personer. Lufthallonen, hvormed man saa længe havde drevet Tant uden nogen Hensigt, fik nu en ophøiet Rang som et af de virksomste Krigsredskaber og gav derved den nyere Krigskonst en væsentlig Fuldkommenhed. Hvo som ikke kunde nytte med videnskabelige Kundskaber, brugte sine Hænder. Alle underjordiske Hvælvinger bleve Salpetergruber. Krudtfabrikationen, som gik i det uendelige, blev bragt tilbage til den simpleste Mekanisme. Alle Konstnere bleve Vaabensmedde og Vaabnene voxde som opaf Jorden. J Paris, endnu neppe Residentsen for Fruentimmer Moder, der udgik fra denne Stad og beherskede hele Verden, blev i et Aar 150,000 Flinte forfærdigede. J een Maaned leverede Kanonstøberierne 500 Kanoner for Landarmeen; for Søevæsenet arbeidede Dag og Nat 30 Støberier, som i et Aar leverede 15,000 Skibskanoner. Andre Vaaben=Værksteder i alle Fag leverede i eet Aar 12 Millioner Kanonkugler, i 7 Maaneder 7,600 Mund tionskarrer og 10,000 Lavetter, hver 10de Dag 3,000 Sabler og 4,000 Basonetter. Til disse umaadelige Arbeiders Betaling fandt man sine Guldgruber i Assignatfabrikken og i det Tvangs Dekret som forhøiede Papirspengentil fuldkommen lige Gehalt med Metalmynten. Til at udfylde de betydelige Huller, som det fiendtlige Sværd gjorte i Krigshæren, fandt man Raad i den almægtige Drivefiær til alt stort - i Fædrelandets Sønners Enthustamme. En stor Deel af disse fløi til Grændserne; den øvrige stod i Landets Jndre i Vaaben, rede paa det første Vink at følge efter hine. Saaledes blev hele Frankerig een Leir, heele Nationen een Armee - Og saaledes blev det frygtelige ulige Forhold igien bragt i en Slags Ligevægt. Med slige overordentlige Midler, understøttet af den meest glødende Enthusiasme lykkedes det Frankerne at blive af Angrebne de Angribende. Snart stod ikke en eneste fiendtlig Hær mere paa fransk Grund. Snart maatte de Forbundne skiælve i Hiertet af deres egne Stater. Det upolitisk knyttede Baand løste sig nu op - Koalitionen faldt efterhaanden tilbage i dens oprindelige helerogene Elementer og bekræftede atter den historisk, sande Grundsætning: at store Ting aldrig fuldføres ved store Forbund. - Et Medlem efter det andet unddrog sig ved Separatfred fra den ulykkelige Alliance og snart havde Frankerig - som i Begyndelsen, endnu stod saa frygtelig allene og bestormet fra alle Siden - gjort Erobringer, som indeholdt en Befokning af 83 Millioner Mennesker og indbragte over 100 Millioner Gylden i aarlige Statsindkomster; snart erholdt det i sin forrige Fiender (Holland, Spanien, Sardinien) tro naturlige Bundsforvandte. - For faa Dage siden faldt ogsaa endnu den sidste og mægtigste til Lands - Østerrig, og den unge Republik - som man tænkte at erobre paa en militairsk Spadseregang og at deele ligesom Pohlen - dikerede ogsaa denne Magt, som alle øvrige, Fredsloven i Hiertes af dens Stater, Nu bliver altsaa det eneste Engelland endnu tilbage at bekiempe. Vist nok den alleruforsonligst og - ved en Overflade af 5870 Qvadrataille, ved en Folkemængde af 11 Millioner Mennesker, ved mere end 100 Millioner Gylden i Statsindkomster, ved en Landmagt af 100,000 Sol datter og den uhyre Søemagt af 503 større og mindre Krigsfartøier - i Særdeleshed paa Søen den frygteligste og mægtigste Fiende, Men hvor længe vil ogsaa dette stolte Eilland, ved sin endnu meere uhyre Statsgield, ved den saa trykkende Pengemangel, ved sin indvortes Tvist, ved sin Flaades Misfornøielse, ved den saa afgjorte Svækkelse, som Statens Nerver lide under, hvorledes vil det kunde holde sig, naar det nu ikke meere kan indvexle udenlandske Leiesvende for Guineer, og naar Frankerig, som har hidtil maattet anvende næsten alle sine Kræfter paa at holde femten Landarmeer, nu kan konsentrere samme ganske allene paa sin Marine og, i Forening med Spanien (som ene tæller 347 Krigskibe) og Holland, styrte løs paa Engelland med den hele knusende Vægt af en yderlig opirret National=Hævn - - -- Da vi vare de Samtidslevende til dette i Verdenshistorie eneste Fænommen og ved de daglig talløs voxende Begivenheder let kunne have forglemt eller forvexlet de vigtige Hændelser fra i Gaar over de endnu vigtigere og interessantere fra i Dag, saa troe vi, ved Slutningen af denne, for hele Menneskeheden mærkværdige, Krig at maatte bringe de vigtigere Begivenheder i Minde, som have tildraget sig fra sammes Begyndelse til Ende og at maatte, ikke i et systemmatisk ordnet Malerie - hvortil formedelst den kolossalske Ramme, som udfordres til et Stof af sex Aar, disse Blades indskrænkede Rum, som neppe tilstæder eet Aars sammentrængte billede, vilde være alt for lidet - men blot i en kort, enkelt Oversigt, føre alle de forskiellige Epoker forbi vore Læseres Øine i den synkronistiske Orden, hvori de ere fulgte paa hinanden. Til denne Hensigt følgende Kronologiske Tabe, over de vigtigste Begivenheder, som have Hensyn paa den 6, aarige franske Krig og det fra April 1792. som paa hvilken Tid denne Epoke begyndte. - d. 20 Den franske National=Forsamling erklærer Kongen, af Ungarn og Bøhmen (Franz II) Krigen. (Opbudet fra Pavia, det Pilnitzer=Fordrag, de truende Krigsudrustninger paa deres Grændser - i Nederlandene og ved Rhinen - den de migrette Prindser og deres Anhang tilstædte Bevæbning i Koblenz, Speier a. a. nødte National=Forsamlingen til dette blot forekommende Skridt.) - 30 Frankernes forulykkede første Forsøg imod de østerrigske Nederlande. Birombliver slaget tilbage ved Mons Dillon ved Tournay. Elbec allene er lykkelig og trækker ind i Fürnes, men forlader det strax igien. Maj. Kustine besætter Biergpasserne ved Brundtrue, (ved Basel). Smaae Forpostfegtninger ved de belgiske Grændser. 26. National=Forsamlingens Beslutning: at enhver mie tænk lig eedskye Præst skal forvises. Junii. 6. National=Forsamlingens Beslutning (paa Krigsministerens Servans Forslag) at en Leir paa 20,000 Md. skal oprettes ved Paris. 13. Ludvig VIafskediger Krigsministeren Servan, som ogsaa nogle Dage derpaa de øvrige Ministre af Jakobiner=Partiet (Roland, Claviere, Dumouries) 16. La Fadette anklager Jakobinerne i en Skrivelse fra sin Leir til National=Forsamlingen. 19. Ludvig VI, ægter begge Nations=Forsamlingens Beslutninger angaaende de eedskye Præster sin Bekræftels20. Folkeopløb i Paris. Man vil tvinge Kongen til at meddelesin Bekræftelse. Kongen forbliver ved sin nægtende Beslutning. (Fortsættelsen følger.) Udkomne Skrivter. (No. 14)