JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
En agtværdig Godseier i Fyen, der ikke ønsker sig nævnet, tilbudet 20 Stkr. Ege- og 30 Stkr. Bøg træer samt 100,000 brændte Muursteen i Tilfælde der i Fyen skulle opføres et Tøihuus eller anden offentlig Bygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
En agtbar Videnskabsmand her i Staden, der ikke en sker sig nævnet, indsendt et Sølv Præsenteerfad, en liden Vandkande til Blomster, 1 Theepotte, i Sukker daase, 1 Peberbøsse, i Fiskeskee, 1 Kageskee, i antik Spiseskee og 1 Guld Halssmykke med Brillanter. Hr. Capitain=Lieutenant Holtermann i Christiansand tilbudet et paa hans Værft under Bygning værende Krigs Kystfartøi, efter den sidst i Nordamerica opfundne Bygnings Maade, med Master og Rundholter. Hr. Districts=Chirurg Stengel i Skibe tilbudet 90 Rd. af hans Gage for indeværende Aar. Hr. Geheimeraad, Ridder, Greve G. Moltke tilbudet Egetræer af Grevskabet Bregentweds Skove for 4000 Rdlr. og i Tilfælde der ikke skulle findes dygtige Egetræer til denne Sums Værdie da at complettere det manglende i Penge. Sognepræst Hr. Chr. Krag tilbudet 100 Rdlr. til næstkommende 11te Junii Termin, Hr. H. Juul til Wischum tilbudet 2000 Rdlr. til næstkommende Snapsting. De Hr. Lokke og Beyer tilbudet 3 Bøgestammer i Heste kjøbs Skove. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-14
Nyeste havn. Skilderie af Kjøbe Ra Femte Aargang. No. 45. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Mandagen den 14 Martii, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-14
Den Danske Regjering har med en billig Utaalmodighed oppebiet Virkningerne af de Bestræbelser, som Hoffet i Petersborg har anvendt, for ved venskabelige Midler at bringe Sverrig tilbage til den Jnteresse, som det har tilfælles med hele Norden, og til de Grundsætninger, som udgjøre de første Led i dets Forbindelse med Rusland og Dannemark. Da disse Bestræbelser bestemt ere mislykkede, befinder den Danske Regjering sig sat imod Sverrig i en Stilling, som ikke længer kunde tillade den at taale nogen Uvished i sine Forhold til det. Man kan ikke dølge sig hvad disse Forholdere blevne til siden er lumsk Angreb pludselig har udrevet Dannemark fra den Bane, som det i en lang Række af Aar ikke har tilladt sig den mindste Afvigelse fra. Den af Storbritannien mod et neutralt og fredeligt Land udøvede Voldsgierning har bragt hele Europa til at gjenlyde af et eneste Harme-Raab, og man bestræbte sig fra alle Sider for at bevidne den Danske Regjering Beviis paa den meest levende Deeltagelse. Hoffet i Stockholm ene, iagttog, trods de særegne Baand, der forene det med det Kjøbenhavnske, en bestemt Taushed, og har omsider ikkun brudt den, for at fremføre de mindst retmæssige Klager, og meget ildegrundede Bebreidelser i Henseende. til de Aleiligheder, som middelbar fulgte for det af Krigsbegivenhederne, saavelsom de Strængheds Forholdsregler, som den voldsomme Stilling, den Danske Regjering paa eengang saae sig bragt i, med Magt tvang den at antage, og som de Rænker og Drillerier (Tracasseries) uden Ende, de fra Sverrigs Side have foraarsaget den, kun lidet egnede sig til at bringe den til at afstaae fra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-14
Det Danske Cabinet havde været meget forlegen med at forklare sig denne Adfærd af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-14
en Souverain, hvis Jnteresse, Grundsætninger og Følelser det havde ønsket at kunne betragte i lige Grad saarede af en Afskyelighed, der pludselig har tændt Krigs lien i Norden, dersom det ikke snart havde havt Leilighed til at iagttage, at det Sindelav, som i dette Tilfælde har bestemt Kongen af Sverrigs Beslutninger, langtfra ikke var Ligegyldighedens. Den forunderlige Redebonhed, hvormed denne Monark, adskillige Uger førend Stralsunds Overgivelse, har samtykket i den større Deel af den Engelske Magts Afreise fra Pommern, hvor den ikke syntes at være ankommen uden for at oppebie Øieblikket, for at føres til Sjælland, og den Umage Hs. Svenske Maj. gjorde sig for at underrette sin Nation om, at denne Gjenindskibning skede i Kraft af en Artikel i hans Convention med Storbritannien, have givet de første Kiendetegn paa en lønlig Forstaaelse paa Dannemarks Bekostning Disse Kiendetegn have ikke tøvet med at forøge sig. Den Danske Regjering er uvidende om Beskaffenheden af de Tjenester og de Understøttelser, som hans Fiender have faaet i Sverrigs Havne; men den har følt deres Virkninger paa en for den sørgeligst Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-14
Det Jndtryk, som Forhold af hvert Slags og de uafbrudte Communicationer, som Engellænderne ikke fandt nogen Vanskelighed ved at underholde med Sverrig, maatte gjøre paa den Danske Nation, er let at begribe. Det kunde ikke blive ubemærkt af nogen, hvor meget Krænkende for Dannemark, der laae i den Glæde Kongen af Sverrig syntes at finde ved at være paa Kysten lige for Sundet personlig Vidne til alle de Uretfærdigheder og Forurettelser, der udøvedes mod dette Naboland, i de Smigrerier og de Udmærkelser uden Tal, der ødsledes paa Høvdingerne af den Engelske Krigsmagt, i den Ære, disse paa deres Side bestræbte sig for at bevidne med Affectation deres Souverains Bundsforvandt, og i de Agtelses-Beviser til Gunst for Hs. Svenske Maj. som de Danske Krigskibe, bortførte med Magt fra Kjøbenhavns Havn, bleve paa deres Fort igjennem Sundet underkastede endog under Canonerne af den Fæstning, som deres Salutering skyldtes. Hvor lidet gunstigt det Lys var, hvori Samstødet af disse forskjellige Omstændigheder nødvendig maatte sætte Kongen af Sverrigs Sindelav mod den Danske Regjering, kunde denne dog ikke bebreide sig, uden Grund at have overdrevet de Sand synligheder, som det Stockholmske Hof, langt fra at bestræbe sig for at bortfjerne, meget mere syntes at arbeide paa at frembringe, nære og bestyrke ved alt hvad derkunde staae i dets Magt. Men det blev snart andet end simple Sandsynligheder. Den Engelske Regjering var den første, der opdagede Dannemark Hs. Svenske Majestæts aabenbar fiendtlige Sindelav. Europa kjender allerede de Forklaringer, som denne Angivelse har foranlediget imellem Dannemark og Sverrig. Man har seet, at Kongen af Sverrig, opfordret paa den meest aabenhiertige og venskabelige Maade til at forklare sig over denne Gjenstand, har begyndt med at ville undgaae denne Nødvendighed, og, at Hs. Maj. endnu ivrigere paatrængt har endt med at give et skjævt, tverydigt og fornærmeligt Svar. Da dette Svar imidlertid syntes i en vis Henseende at indeholde en Usandheds-Beskyldning mod Engelland, lod den Danske Regjering sig for Øieblikket nøie dermed, og troede at burde skjule sine billige Kligegrunde mod Sverrig under det Haab, at dette, oplyst om sin sande Tarv, og modent overveiende Følgerne af sine Beslutninger, vilde ende med at føie sig efter de Forestillinger, som Hoffet i Petersborg har gjort det med ligesaa megen Skaansel som Taalmodighed, for at formaae det til at afstaae fra sine Forbindelser med Storbritannien, som aabenbar ere blevne unyttige og ufordragelige. med Nordens Rolighed, og især med Dannemarks Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-14
Den Danske Regjering kjender kun meget ufuldkommen Beskaffenheden af de Forbindelser, Sverrig har indgaaet med Engelland. Men hvilken end Gjenstanden, hvilket end Øiemedet for samme imidlertid er, vilde ingen bedre end den vidst at indsee, eller agte den Modbydelighed, som Hs. Svenske Maj. undlod at vise de indgangne Forbindelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-14
Men Cabinettet i Kjøbenhavn er ikke uvidende om, at den Svenske Regjering selv er kommen overeens om, at den for dens Forpligtelser bestemte Tid er ganske nyligen udløben, og efter at Cabinettet i St. James har aflagt Masken i hele Europas Aasyn, og det havde været en Fornærmelse mod det Stockholmske Hof at formode, at det i nærværende Tidspurdt vilde indgaae nye Forbindelser med en Magt, der har anvendt alt for at gjøre det kjed deraf og som har givet det de retmæssigste Bevæggrunde til at bryde sine Forbindelser med den. J Sandhed, har man kunnet glemme i Stockholm, at Engelland har opoffret sine Allierede den ene efter den anden med blot Hensyn til sin troløse Egnisme, og at det, efter længe at have bedraget og misledet Sverrig ved falske Løvter, omsider kun har sendt det seen Undsætning for at lade dets Udheld gjøre end større Opsigt? Har den Svenske Regjering da virkelig ikke følet, at den, krænket eller forraadet ved de Communicationer, det Brittiske Ministerium har gjort Dannemark, seer sig udsat (comproms) af sin Bundsforvandt i hele Europas Øine? Kunde denne Regjering virkelig dølge sig, at den i Sundet udøvede Vold, at Østersøens Krænkelse, at en Brand kastet med grum Haand ind i Norden vilde æske af de fornærmede, krænkede eller truede Magter en Modstand, som ufortøvet og nødvendig vilde bringe Sverrig i det Alternativ, enten at medvirke til det fornærmede Nordens Forsvar og Hevn, eller at afværge sin meest aabenbare Tarv, sine ældste Grundsætninger og sine lovligste Rettigheder, for at gjøre sig til det blinde Redskab for en Regjerings rasende Hensigter, der har vovet at gjøre Angreb paa de første Grundvolde for de nordiske Magters Sikkerhed, Velfærd og Værdighed, Kunne disse Betragtninger vel opveies af den usle Fordeel af Subsidier, for hvis Priis det Londonske Cabinet bestandig viser sig redebont at kjøbe Allierede, som det paastaaer netop derved at forbeholde sig Ret til at behandle som Leiesvende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-14
Da Kongen af Sverrigs Beslutninger imidlertid have skuffet hans Naboes sidste Forhaabninger, saa kan den Danske Regjering ikke længer være tvivlraadig om paa sin Side at tage det Partie, som dens Sikkerhed, Nordens almindelige Tarv, dens Hengivenhed for Rusland og Egenskaben af sine Forbindelser med denne Magt bydende foreskrive den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-14
J et Øieblik, hvor Sjælland paa ny trues af en Engelsk Magt, som allerede de Svenske Havne tjene til Forenings-Punct, hvor Nordens Fiender ville forsikkre sig det Stockholmske Hofs Afhængighed ved ny Pengeunderstøttelser, hvor det Engelske Ministeriums offentlige Taler noksom aabenbare de Forbindelsers Natur, der endnu existere eller ere fornyede imellem begge Magter, troer den Danske Regjering sig berettiget til at foretrække en aabenbar Fiendskabs Tilstand, for precaire og tvetydige Forhold til en Nabo, hvis Sindelav er blevet mere og mere mistænkeligt og som den i en lang Tid ikke har kunne ansee for andet end en maskeret Fiende. Hs. Maj. Kongen af Dannemark, erklærer følgeligen, at Allerhøists. antager i det Hele Ruslands Beslutninger i Henseende til Sverrig og at Hs. Maj. i intet vil adskil Sin Sag fra Hs. Maj. Keiser Alexanders, Hans ophøiede og tro Bundsforvandt. Givet i Kjøbenhavn d. 29 Februarii 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Tillæg til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 45. Tirsdagen, den 15 Martii 1809. en Fa P. a 4 t.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Efter høieste Befaling kundgjøres herved, at Hs. Maj. har fundet sig bevæget til at erklære Kongen af Sverrig Krig. Med Hensyn dertil forbydes al Handel og Samqvem imellem de Danske og Svenske Stater, under den i Placaten af 30 October 1807 bestemte Straf, derhos erklæres de, i Følge Reglementet af 14 Septbr. f. A. udstædte, eller herefter udstædede Caperbreve, for gieldende mod alle Landets Fiender, ligesom og Caperne opfordres til, i Overeensstemmelsen med bemeldte Reglement, at opbringe alle, den Svenske Krone eller dens Undersaatter nu tilhørende, Skibe og Fartøier. Det Kongel. Danske Cancellie, d. 14 Martii 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Jndenlandske Efterretninger. Prindsen af Pontecorva indtræffer hertil den 15de i d. M. og skal logere paa Frederiksberg Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Kammerjunker Grev Holstein af Garden til Hest, der er udseet til hans Cavaleer, er for nogle Dage siden reist ham imode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Løverdagen den 12 d. M. ankom en Coureer fra Stockholm her til Staden. Samme Dag indtraf den Kgl. Svenske Charge d'Affaires Baron Taube fra Kiel, og fortsatte sin Reise til Sverrig Dagen derpaa. Med det første ventes vort hidtilværende Gesandtskabspersonale i Stockholm tilbage hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Adskillige af Armeens Officierer have allerede anlagt de for dem anordnede nye Casker eller Tschakes, som see meget godt ud og tillige ere varigere end de hidtil brugte Filthatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Man vil vide, at de Svenske have opbrændt den Afdeling af Skjærgaardslaaden der laae i Abo, da Russerne nærmede sig Staden. Efter Reisendes Beretning skal der i Gothenborg mangle otte Engelske Poster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Endeel Handlende fra Hamborg, som i denne Tid havde indfundet sig i Helsingborg og Gothenborg for at opkjøbe Colonialproducter, hvoraf der skal findes et overmaade stort Forraad, ere nu ved Fredsbrudet imellem Dannemark og Sverrig hindrede fra at overføre deres Varer, og formodentlig tillige ikke i liden Forlegenhed hvorledes de skulle slippe bort for deres Person.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Det Guldstykke, der nylig er bleven fundet af en fattig Mand i Fyen, er nu afleveret til Konstkamret, Vore Oldgrandskere vide ikke med Vished enten det har været en Bidselstang, eller og et Arme eller Halssmykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Man fortæller her i Kjøbenhavn, at Dronningen af Sverrig har nylig med begge sine Børn ved Haanden knæfaldende bedet sin Smal om at afstaae fra sine Forbindelser med Engelland, men at et tørt Afslag var Frugten af hendes Bestræbelse. Fortegnelse over de ved det Engelske Bombardement Dræbte: 1807 fra 16 Aug., da Engellændernes fiendtlige Landgang begyndte, til 7 Septbr. er 23 Dage, fra 7 Sept., da Capitulationen begyndte, indtil dens Udløb den 19 Octbr., er 42 Dage. Jalt 65 Dage. J dette Tidsforløv ere i Krigen, Bombardementet, og ved Jldebranden af 305 Gaarde og Huse, dræbte og omkomne: af Mænd, største Delen af Militaire og Borgervæbningen 791, af Koner (Hustruer) 65, af Enker 52, af Tienesterende (Piger) 43, ialt af Qvindekjønnet 160; af Børn under 15 Aar, 43 Sønner, 34 Døttre, tilsammen 77. Det hele Dødetal 1028. - Endvidere bliver sandsynligen, af det manglende Folketal, at tillægge Mortalitet, isteden for Desertion, eller Overgang til Fienden, følgende: A) Af Mandkjøn, fuldvoxne, især Haandværkssvende, under Borgerskabets 2den Afdeling 150, B) af Søe Militaire fra Defensionsvæsenet, som ikke har kunnet føres i Land (hvoriblandt Canonbaaden Stubbekiøbing, af hvis Mandskab nogle og 30 sprang i Luften) 50, c) ligeledes af Land-Etaten, som ere dræbte og et have kunne indbringes fra Classens Have oc fl. Steder 40, D. under Ruinerne af de afbrændte 305 Gaarde og Huse, deels afbrændte og deels endnu i Grundene henliggende, især i PederHvidtfeldtstræde, Fiolstræde o. s. v. 30 Mandfolk, 50 Fruentimmer; E.) af Qvæstede, der ere faldne 4 Canalerne og druknede, men endnu ei fundne, 15 Mandfolk, 10 Fruentimmer; 2) Antallet paa de af Skræk, samt Hierneforrykkelse, især blandt Nervesvage, bortdøde, uden egentlig at være qvæstede, er vist nok betydeligt, men ansættes her ikkun til 80 Mandfolk, 100 Fruentimmer; de Dødes Antal under disse 6 Afdelinger udgjør 365 Mandfolk, 160 Fruentimmer. - General-Summa af det hele Dødetal 1553. - Man kan regne, at der af de Qvæstede efter den 19 October er død i Sygehusene &c. 600.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Til Toldboden er der ankommen 13 Fyenboere med Victualier; de have været 3 Uger underveis og havde nær begivet sig tilbage, men vare dog saa lykkelige, ei af Jsen at forhindres at naae til Staden. Den Kongelige Premie opmuntrer til slig uforfærdet Seilads. Der er ligeledes ankommen en Nordmand og en Svensker med Sild.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Odensee, d. 11 Martii. Sidstafvigte Tirsdag ankom Skipper Claus Jensen Hansen, som farer for Kjøbmand L. P. Voigt i Faaborg, dertil fra Christiansand i Norge, medhavende som Passagerer 14 Søefolk, hvis Fartøier vare tagne af Fienden. Han beretter i denne Henseende følgende. Den 23de Febr. om Morgenen seilede paa deres Reise fra Bergen ud af Havnen RasvogSkipperne Christian Jver Petersen, Peter Hay, Lars Kok jun., hjemmehørende i Ærøeskjøbing, Jens Madsen af Stubbekjøbing, hjemmehørende i Stege paa Møen og 4 Jagter hjemmehørende i Bergen og Stavanger. Omtrent Kl. 10 om Formiddagen, da de laae med Stille og Tykning 1/2 Miil fra Lister, klarede det i Veiret og en Engelsk Cutter=Brig, som kom fra Søen med Luft lod sig tilsyne. De bemærkede strax, at den paa et Øieblik lod sætte 5 Slupper ud for at gjøre Jagt paa dem, de fattede nu det Forsæt at sætte deres Fartøier paa Land; men Kulingen, hvormed Briggen kom fra Søen, vilde uheldigviis ikke række dem og snart vare de som Slupper hver besat med 10 a 12. Mand dem saanær, at Kuglerne af deres Geværer sværmede paa de værgeløse Danskes Fartøier. Disse vare nu nødsagede til at forlade deres Eiendomme og retirere i Land paa deres Baade uden at være istand til at faae mere med sig end de Klæder som de bare. Da de kjække Lodser fra Lister saae deres Landsmænds Nød, ilede strax 4 a 5 Baade fuld bemandede af hiine disse til Hielp; de vare ogsaa en nophørlig Kugleregn uagtet heldige nok, til at befrie Skipper Lars Kok juniors Jagt af Fiendens Vold, fra hvilken Voldsmændene ufortøvet flygtede, da de kjekke Lodser med en levende Gevær-Jld nærmede sig. Foruden Jagten reddede disse en Baad, som forud var røvet af en Udhavn, men nu maatte lades i Stikken, formedelst den hurtige Flugt. Uheldigviis tog det nu til at lufte og de brave Lodser, som glade haabede ved deres uforfærdede Mod at kunne tilbagevinde de øvrige Fartøier for deres Eiere, maatte med billig Harme see dem tye under Brigens Canoner og saaledes afstaae fra deres ædle Forsæt. - Jmellem Skagen og Marstrand skal krydse 2 Engelske Cutterbrigger. For en Uges Tid siden indkom til Hellesund en Fahrsunder Brig fra Engelland, som der var frigivet, fordi den havde losset til de Kongel. Værfter, og medbragte en anden Norsk Capitain, som berettede, at Rygtet var almindeligt i hiint Land om en stor Expedition til Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
J Søndags maatte alle Gaard og Huuseiere i Frederiksbergby møde i afdøde Gjestgiver Hunæus's Gaard, hvor en Befaling fra H. K. H. Kronprindsen angaaende de Franske Troppers Jndqvartering blev dem forkyndt. Denne befalings Hovedindhold er følgende: enhver Jnfanterist og Cavallerist regnes for een Mand, 1 Underofficier for 2, 1 Officier for 4, en Stabsofficier for 8, en Brigadechef for 16, en General for 32; ethvert Værelse i Huset, hvori ingen Folk boe, regnes som undværligt, og benyttes til Jndqvartering; Soldaten skal ligge paa Halm paa Gulvet med et Brædt paa Høikanten, som afdeler Sengen; han skal have et Lagen og en Dyne eller et Teppe over sig, som kan give et varmt Leie, i et Værelse i Huset i det mindste skal der være Varme, paa det det kan tjene til Forsamlingsstue; alle Stalde gjøres ryddelige til Cavalleriet, og hvor der er Porte eller Skure i Gaarden indrettes Stalde med sammen slaaede Krybber af Brædder, til Hestene skaffes Strøelse af Tang eller Halm, kommer Tropperne til Byen om Natten, saa sættes strax Lys i Vinduerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-15
Udenlandske Efterretninger. Hamborg. Correspondent siger, at Kongen af Sverrig har ladet den Russiske Minister, Hr. Alopæus kalde til sig, og sagt, at han vilde gjøre det sidste Forslag, han vilde nemlig, dersom man vilde lade ham blive i Fred, give sin Gerantie for, at intet Engelsk Linieskib skulde komme i Østersøen, hvis ikke, vilde han forene sig med Engelland og, falde ind i Norge og bombardere den ene Havn i Østersøen efter den anden. Uagtet dette Sprog i visse Henseender ligner Kongen af Sverrig, saa er det Hele for taabeligt til ikke at være Digt. Hvor kan Sverrig, Engellands Vasal, forbyde sin Herre, som har kjøbe og betalt det med sit Guld, at sende Krigskibe til Østersøen, Hvor kan en Stat, der har mistet sin vigtigste Provinds med et Tab af to Mand, tænke paa at falde ind i Norge, Mon Kongen af Sverrig ikke har nok at passe paa sit eget Rige til at han skulde kunne have Tid til at bombardere Havnene i Østersøen, Og naar han følte sig stærk nok til at gjøre saadanne Anstrængelser, hvorfor bombarderede han da ikke Havnene i Pommern, da Frankrige for og ham fra den Tydske Grund? J Moniteuren læses fra Sverrig, at enhver i dette Rige venter til Foraaret store Begivenheder og overordentlig mærkværdige Forandringer i Skaane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. SkovskaaFemte Aargang. No. 46. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 19 Martii, 1808. Christian den Syvende. Pistoriens Muse dvæler med Forhauselse ved de store Begivenheder, der i vor Tidsalder følge hinanden Slag paa Slag, uvis om hvad der engang vil fremspire af den forunderlige Sæd, Skjebnen har nedlagt i Nutidens Skjød. Det ulykkelige Øieblik er kommet, hvor selv det fredelige og nisomme Dannemark er draget ind i den Malstrøm, der synes bestemt til at opsluge en heel Verdensdeels Rolighed og Lykke. Ogsaa Skjoldungernes Borg, hidtil Fredens sidste Tilflugtsted, gjenlyder af Vaabenbrag; ogsaa fra den har stille, huuslig Glæde maattet flygte tilligemed Freden. Men ikke nok med det, midt under Krigens Bulder og dens endnu halvlægte Saar, har Dannerkongen, fjern fra sin Hovedstad, forladt sin jordiske Bane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-19
Dannemark blandt sine Sønner nogensinde har seet, J Suhm, Evald, Abildgaard, Thorvaldsen, Clemens og kan dette vel tilskrives andet end den Beskyttelse og Opmuntring, der forundtes Videnskaberne og Konsterne?