JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1799-11-15
(193 i 99) Ved Proclama, som er læst i Siælland, Landsting den 11te September og Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 14de October 1799, ere alle de, som maattet have noget at fordre udi afgangne Bogbinderdræng Jens Christian Høybergs Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Ar Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer : vinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage. deres Tarv under Skiftet. a 93 a 99) Ved Proclama, som er læst i Siellands, Landsting den 11te September og Kiøbenhavns Hof og Stadsret den 14 Oct. 1790, ere alle de, Jens Rasmussens Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel som maatte have noget at fordre udi afgangne Arbeidsmand at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte: Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tar under Skiftet. (rg, 93 a 9.) Ved Proclame, som er læst i Sielland, Landsting den 11 Septbr. og i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 14de October 1799, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Fuldmægtig den Cornelinds fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugere. Jahn Johansens og forhen afdøde Hustrue Dorothea Mandag tecommission for at anmelde og havise deres Fordringer. Li Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Stalgeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage. deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1799-11-15
( 33899, Ved Proclama, som er læst i Siellands Landing den 8de og i Kiøbenhavns Hof og Stadsret den 24de October tage, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Auctionsbud Jfaae Abr. stian Søllerøds Ante Anne Margarerde Sønerøds Stervboe og Stadsrets Skiftecommission for at anmelde og bevise de indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof res Fordringer. Ligeledes ere paandtaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt latagttage deres Tarv under Stiftet. (18193 & 99) Ved Proclama, som er læst i Siellende. Landsting den 8de og i Kiøbenhavn: Hof= og Stadsret den 21de October 1799, ere alle de, omJørgensdatters fælleds Stervboe indkaldede med 12 Ugers Var mester Jens Pedersen Bierings og forhen afdøde Huusine Karen maatte have noget at fordre udi afgangne forrige Stormager tel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med førlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage. deres Tarv under Stiftet.
Berlingske Tidende, 1799-11-15
(133899) Ved Proclama, som er læst i Siellandsrandsting den 11 Septbr. og i Kiøben. havns Hof= og Stadsret den 14de October 1799, ere alle de alivgaard forhen afdøde Forvalter Hantie Jensen Klingaarde. som maatte have noget at fordre udi afgangne Anne Marie Entes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at an at anmelde og bevise deres Fordring. Ligeledes ere og udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for melde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tørv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1799-11-15
(132 a 93 a 93) Ved Proclama, som er læst i Sielland, Landsting den 11 Septbr. og i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 14de October 1799, ere allede, som maatte have noget at fordre udi afgangne Prammand eller Pensionist ved Holmen Jens Christensens Stervboe, ind- og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise de kaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof res Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1799-11-15
J Følge hans Kongelige Majestæts allernaadigste Tvilling af 23de October sidstinden, som paafølgende 4de Noveider, er læst ved Kiøbenhavns Hør, og Stadsret, bliver derved med Aar og Dags Varsel kan paa præclan & perpetannien, indkalde alle de, som formene sig at have noget at fordre efter deri Staden afgangne Silke, og Klædetræmmer Ditrich Berhardt. dressegen, saadan deres havende Krav for og som indsatte Executores Testamemi efter den Afdøde, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn den 4de November 1799. nopviin. C. F. Mile. Jnspecteur og Billedhugger. gafferer.
Berlingske Tidende, 1799-11-15
J Følge hans Kongelig Majestæts allernaadigste Bevilling af 3de hujus, som den 11te ejusdem er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, bliver derved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silene indkaldede alle de, som formene sig at have noget at fordre ere trafferer Peter Müller. der i Staden, saaden deres havende Krav inden bemeldte Tider, forlød for og undertegade, som allernaadigst besittede Stifte. Commissarier i hans Boe, at anmelde og beviisnggiøre. Kiøbenhavn den 12 November 1780. C. Alinger. H. v. Retraad. Høisteres det. profitter.
Berlingske Tidende, 1799-11-15
I følge Kongelig Bevilling af 25 Octor, godt, som der 4de d. M. et kan ved Kiøbenhavns Hof og Stadsret, indkaldet: dernes kan paa paagaar & perpaa allet med Aar og Dage, Varsel alle i Hans Majestæts Miger log Lande, samt udenlands boende, som have noget at fordre hos Hr. Procurator desets Biellerup paa St. Grøft i Vestindien, at fremtomm med deres Fordringer, hvorfra samme end maatte bidrøre være sta sield, Commissioner. Jnsanationer og videre hvad Forrer: ningen, som nævnes kan, han som Procurator, constineret Anditeur og Advocars Begin, Handelsmand, Langværge fo Efter Værge for Umyndige, Steentor og Carator i Boet og for Mindegaarige, kort endver Transpotion han der paa Landet har havt, hverved personel vareel Ret kan haves imod ham. en saadanne deres Fordringer inden foreskrevne Tids Forløb for dam paa Eilandet St. Croix, at anmelde og beviisliggiøre.
Berlingske Tidende, 1799-11-15
Kiøbenhavn den 8de November 1780. Paa Hr. Procurator Niels Giellerups Vegne. S. L. Giellerup. 3 følge hans Majestæts allernaadigste Bevilling af 3de d. M., som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret Mandagen den 11 næstefter, indkaldes herved sub poena præclun perparslaae med Aar og Dags Varsel fra dette Proclamatis sidste Betiendtgiørelses Datum, alle de, som formene sig at have noget at sandes des Stibskapitain Hans Peter Klein der i Staden. at fremkomme for de som allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier i hans Opbudsboe, med deres Fordringer, hvorfre samme end maatte derigere, og saadant deres Krav inden fornævnte Tids Forlød at beviisliggiøre. Kiøbenhavn den 15de Novbr. 1760. Assenninge Kolderup. dens bes.
Berlingske Tidende, 1799-11-15
Mandagen den 18de November og følgende Dage, hver Formiddag fra Kl. 10 til 2, bliver i Gaarden No. 15 paa Hjørnet af Østergade og Christenbernikovstrædet, Vildmanden kaldet, ved Auction bortsolgt et udsøgt Partie moderne engelske sølvpletterede Sager, bestaaende af Saltar, Brød og Frugtturer, Thee, og naffemaminer, Theepotter og Theehaaser, Svintus amper, Bontaillebarker, plarmenager, Spille og Taffelstager med 2 og 3 mer, Sennepskander, SutterskaaLysetage, Sølle og Desertskeer, samt Contoirplader m. m. for hvilke Betalingen erlægges, naar paafordres, til Procurator Brandland, boende i Compagniestrædet No. 69, hos hvem saavelsom i Viinkielderen paa Hiørnet af Østergade og Christendernitøvstrædet Fortegnelser derover ere at bekomme; ligesom det Sælgende kan tager i Vicion 2 Dage førend Auctionen. Mandagen den 18de Novbr. førstkommende bliver foretaget 1ste Auction over Augustinus Klæters faste Eiendomme deri Aven. 1) Hans iboende Sted, der er velindrettet til Handel Værtshuushold og Brændeviinsbrænderie samt Avling, samme er beliggende paa ningsted Byes Nørregade og er beqvem indrettet til Næringsbrug 2) Et lige over for samme beliggende Sted der, et velindrettet for en Familie eller Haandværksmand. 2den Auction over bemeldte Eiendomme foretages den 28de næstefter og 3die Auction den 3die December d. A. Conditionerne kan faaes forinden til Eftersyn hos Byefogden i Ringsted. Ringsted den 7de November 1799. V. Siersted.
Berlingske Tidende, 1799-11-15
Onsdagen den 20de Nov., Formiddag Kl. 9, bliver ved offentlig Auction, der holdes hos Gaardmand Ole Hansen i Bagsværd, bortsolgt endeel Effecter og røsøre, der bestaaer af Meublert og Linnet, samt Gangtlæder m. v. tilhørende afg Johanne Pedersdatter og forhen afdøde Mand Christian Berthelsen, Gaardmand i Bagsværd, deres felleds Boe. Betalingen derfor erlægges til Fuldmægtig Lykke, boende i Kiøbenhavn paa Vandkunsten No. 260 ved Tilslaget eller naar paafordres, ligget. og disse Fortegnelser ere at bekomme saavel hos fornævnte guld mægtig nytte i Kiøbenhavn, som i store Vibenshuus, og i store Kroe i Lyngbye.
Berlingske Tidende, 1799-11-15
Onsdagen den 20de Nov., Formiddag Kl. 10 Slet, bliver ved offentlig Auction, der holdes i Smeden Erich Terkelsen, Boepæl i Nærul Bye paa Kiøbenhavns Amt, bortsolgt endeel Effecter og Løsøre, bestaaende af Meubler, Linnet, Gang og Sængeklæder, samt Kiøkkentøi m.v., tilhørende afg. Anne Marle Ante eftet forlængst afdøde Nagelsmed Fransk paa maadvads Fabriquen, deres felleds Boe. Betalingen derfor erlægges til Fuldmægtig Lotte, boende i Kiøbenhavn No. 200 paa Vandkunsten, ved Tilslaget eller naar paafordres : ligesom og disse Fortegnelser ere at bekomme saavel hos fornævnte Fuldmægtig Lykke i Kiøbenhavn, som i store Videnshuus og i store, Kroe i Lyngbye.
Berlingske Tidende, 1799-11-15
Fredagen den 29de Nor Kl. 10 bliver i lus Nr. 39 s. Nyehers ved Auction bortsolgt et Partie grönlante Kære skind, Selskind, derneland. Haraskind, Reendvidmaten og uret Lildergang angald, Ganhierningshorn er. som tiltalt er hiemildømmen og sorten Auctionensom: Sortementerne og saamanterne al nærmere blive holtergiøre. og han Varerne forinden Auctionen balde i den Kongelige Gronmalke Handels Pakhuse og tarenter at Forvalter Ramlet. Den 2den December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Holtug Degnebolig i Stevnsbetted, i Følge, Kongelig allernaadigst Resolution og Stiftets høie Ovrigheds Foranstaltning foretaget Auction over samme Degneboelig, bestaaende af 15 Fag Stuehuus og 20 Fag Udhuus med tilhørende at stælledsskab udskiftede Jordlod 17 1/2 Tønde Land, Hantern. 24 Tønde Staftefrie. Conditionerne bliver paa Auctionsstædet at erfare og om antageligt Bud skeer bliver bemeldte Eiendom ved denne ene Auction bortsolgt paa Stifters høie Øvrig. beds nærmere Approbation. Lydersløv den 8de Novbr. 1799. M. F. Engelbred, Provst 1 Stevnsherred. Udbetalingen af de nærværende Lotteries 5te Klasse udtrukne, i 13200 Gevinster og 20 Præmier begynder der i Staden, den 2den December, imod Mahatten 12 pro Eent og den foriginale Gevinstseddels Tilbagelevering. Hos Collecteurerne i Norge og Provindserne kunne Gevlafterne paa lige Maade d. ves, naar Deeligationer og almisser til erøvert Sted ere ind. ledne. Til samme Tid kunne ogsaa bekommes nye Lodder til forestaaende ande Lotteries 1ste Classe for 1 Rdlr. Stoltet, eller mod Frilodseddeel af dette Lotterie, dog maae disse udste om byttes inden den 23 Januar 1800, da det andet Fald blemfalde. til Lotteriet. Kiøbenhavn den 7de November 1799. L. . Delmann, Kongel. Lotterie Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1799-11-18
Heibron, den 5te November. Den 31te Oct maatte vil erfare den tredie franske Invasion i efterat den tapre churpsaltiske Oberst von Wreden havde Forening med de reiserlige Militaire længe opholdt de Franskes Fremtrængen, og mange Gange, tilsidst endnu ved Knitilingen, segtet med de Franske, maatte dette lille Corps endelig dige Overmagten og trække sig tilbage. Den 31te Octo Eftermiddagen Kl., ankom de Franske omtrent 10000 Mand, stærke, under Generalerne Marquanier og Coulier for vor Stad, og trak, dog kun med et ringe Mandskab ind i samme paa en Tid, da mange af Borgerne vare beskieftigede med Viin. besten og i Marken. General Ney, som havde sit Qvarteer Drackenheim, trak den anden Dag den største Deel af dette Corps til sig, og marcherte opaa igiennem det Wartemberg, ske indtil henover Bietigheim. Her stødte han paa det minstembergske Militaire, som understøttet at Stekler=Husarer, Nyraserere og Latour Dragoner havde besluttet at giøre den kraftigste Modstand. Den 2den Nov forefaldt allerede smaa Fegtninger; men Søndagen derpaa den 3die blev Angrebe Miil sydlig fra vor Stad ved Lausen, langs Neckar, almindelig, og det franske Corps blev med et Forliis af 1300 Fanger og 3 til 400 Døde slaget tilbage. Mange franske Officerer af høiere Rang bleve deels saarede, deels dræbte Fegt. ningen var saa blodig, at Marken fra Kirchhelm ved Neckaindtil op til Bietighelm, og i Egnen af Brackenhelm og Guglingen, var næsten bedækket med Liig og døde Heste. Latour Dragonerne huggede paa det heftigste ind, adspredte næsten hanske det franske Jnfanterie, og toge den største Deel af samme fangen, saa at den franske Divisionsgeneral Ruffin som skulde falde de Keiserlige i Ryggen, ikke mere kunde udføre sin Ordre, men trak sig om Natten imellem den 3die og lide paa det hurtigste tilbage igiennem denne Stad med 6 Kasioner og ligesaa mange Munitionsvogne. For os havde den sige Fegtning til Følge at de Franske forlade den 4de om Mor enen vor Stad og Gebeet i al Stilhed. De udtoge vel 11 derling. unge Kiøbmænd til Gidsler, men toge dem ikke med, ommende skiøndt kun en liden Deel af den paalagte Brandskat var bleven betalt. - Latour Dragonerne gjorde anseeligt Bytte, og efter deres Vidnesbyrd, skulle de würtembergske Soldater, have holdt sig ret tappert, og besynderlig Infanteriet gjort god Tieneste. Saaledes har altsaa de Franskes Fremtrængen fra Siden af Lausen mod det Würtembergske været fing: tesløst.
Berlingske Tidende, 1799-11-18
Paris, den 5te Novbr. Der udbreder sig et Rygte, siger Publicisten for i Dag, at den helvetiske, Alpe og Jtalienske Armee skulle blive forenede under Buonapartes Overcommando, og at Moreau, Massena, Bernadotte og Lecourde skulle tilligemed ham commandere denne Armee. Derhos hedder det, at Buonaparte selv torde begive sig til Jtalien. Vender han tilbage derhen, sige vore Blade, forde det allene skee for at giøre Freden af Campoformin fuldstændig og ende den, 20 nye vundne Batailler kunne ikke forøge hans Berømmelse kun Freden kan giøre Bue, naparte endnu større. Breve fra Genua af 22 Octbr melde, at de Franske ikke blot have besat Novl, men endog Fortet Serravalle, og at de true Tortona. Fæstningen Cava blev i 2 Dage bombarderet; men Rygtet, at samme allerede havde overgivet sig er endnu ikke bleven bekræftet. Champlonet, havde endnu den 21de sit Hovedqvarteer i Con; men alve og den italienske Armees Avantgaard som nu ere forenede vare rykte frem indtil Villafranca i det Piemontesiske Østerrigerne have i det Genuesiske forladt Havbugten af Spezzia indtil Fortet St. Maria. J Genua var den forrige venetianske Ridder San Fermo bleven arresteret, hvilken havde udkastet en Plan til at overlevere Østerrigerne og Engelænderne Genua. - En Soldat er kommen tilbage fra Egypten til Paris. Samme reiste derfra efter Buonaparte, har været neppe 40 Dage underveis fra Alexandrien, og har bragt mange Franske, som vare blevne blinde, tilbage derfra. Han selv har i Slaget ved Abukie faaet trende Saar. Efter hans Fortælling havde Armeen i Egypten været i Begyndelsen misfornøiet da de erfarede, at Buonaparte saa uventet var afreist, Misfornøielsen hørte imidlertid snart op igien ved de Tanker, at Buonaparte maatte af vigtige Aarsager være afreist. Armeen sætter nu ogsaa sin fulde Tillid til de tilbageblevne Generaler Kleber og Desair. Jeg har i Dag Morges, fortæller videre. hiin Soldat - hvilket anføres i Moniteuren - besøgt Buonaparte, og bebreidet ham, at han saaledes forlod os. Jeg har forestillet ham vor Forundring, da vi ikke meere saae ham. og hvorledes enhver spurgte, hvor han dog maatte være reist hen. Buonaparte loe, da jeg fortælte alle disse Affairer: - Bemeldte Soldat vil vende tilbage igjen til Egypten. - Chan anerne hvis Generallen Chef fører det Navn, Achilles Lebruun. true Cherbourg. J Pont Vallain, 2 1/2 Miil fra Mans have de stukket mange Huse og Kirker i Brand, og blandt andre hugget Directoriets Commissair i Stykker. Ved Sille har General Gilly slaget Chouanerne og taget fra dem een Kanon. - Vor Regiering har nu besluttet, at de fangne Con deer skulle gandske behandles som de fangne Russer.
Berlingske Tidende, 1799-11-18
Wien, den 6te Novbr. Man vil paa nye vide, at der er bleven gjort vort Hof igien Fredsforslag af den franske Regiering og at en Vaabenstilstand, af 4 Maaneder var bleven besluttet til at bringe en Overeenskomst istand. Paa det keiserlige Slot indrettes Værelser for Erkehertug Carl, og om kort Tid ventes bemeldte Prinds her Siden Rygtet om en Vaabenstilstand og en nærforestaaende Fred udbredte sig blive de offentlige Statspapirer hyppigen søgte og ere stegne 5 Procent i Værdien; men af de offentlige Anstalter lader sig endnu ikke slutte til nogen Forandring Sagerne, saasom Krigsrustningerne fortsættes med nye Jver, Det herværende Infanterie Regiment Joseph Collorede, har faaet Ordre at brække ufortøvet op til Armeen. J Forgaar er ogsaa Retruteringen i Wien og i alle keiserlige Arvelande begyndt. Ogsaa til Comitaterne i Ungarn ere udstædte Rescripter at stille et overordentlig Hielpecorps. Om Antanas Overgivelse, som allerøde den 23de October skal have gaaet for sig, er endnu intet Officielt indløbet.
Berlingske Tidende, 1799-11-18
London, den 8de November. Capitulationen i Holland skal indeholde nogle Separat Artikler, som Publikum neppe ville bifalde, ifald de bleve bekiendtgjorte. Endog Ministerialsindede begynde, at være misfornøiede med denne Expedition. Jkke destomindre skal man tænke paa en nye mod Frankrige, og man formoder, at det mindste Russerne, som komme fra Holland, skulle blive sand til Normandlet for at understøtte Chouanerne. - Paa Kysten af Sumatra er bleven opdaget et Træe, som de Jndfødte kalde Silketræet. Det bær ligesom Bomuldstræet i Bombay, men Ulden er fiin og silkeagtig, og Manufacturerne love sig deraf en udstrakt og riig Handelsgreen. - Efter Seringaparnams Jndtagelse skal alting i Ostindien befinde. skal have lidt meget af Storm, og maae først repareres, føren den kan sendes ud til at giøre Tieneste. - Vor Regiering har fæstet Øle paa Den Malta og Capitain Balls har allerede lang Tid lagt for samme, for om mueligt at eredre dette saavel ved Konst som af Naturen stærkt befæstede Ef land. - Arveprindsen af Oranien skal faae Commanto over 6000 Mand hollandske Tropper, som nu ophøide sig paa Øen Wight. Saarlægen Brown har opfundet en Drik, som han kalder Brillant, der ik allene er af ringere Priis, men endog sundere end det saa kaldte stærke Til eller Parter. Fra Egnen af Brest ere 3 Fregatter og en Rutter komne tilbage til Plymouth. Endnu vare ingen franske Skibe løbne ud fra Brest. russiske Liniestid og en Fregattere ankomne fra Archangel til vore Kyster. Om faa Dage skal ogsaa den øvrige Deel af vor Armee være commen tilbage fra Holland. Man tvivler ikke paa, at Nærværelsen af 12000 Russer paa Jersen og Guernsen skal bevæge det franske Directorium til ansende talrige Troppeafdeling. ger til de vestlige Departementer.
Berlingske Tidende, 1799-11-18
Darmstadt, den 4de November. Den franske Rhin=Armes har de allerede bemægtiget sig paa deres venstre Fløi ved Naar Strømmen den vigtige Position ved Lausen, hvor der er en staaende Brog over Nerkar, som i Begyndelsen af Sept. blev saa tappert forsvaret af de Keiser, lige og murtembergske Tropper. Den 3die om Morgenen, tidlig rykte Divisionsgeneral Lørset mod Bønighelm, og angreb i Dagbrækningen de Keiserlige, som stode ved Udløbet af Eng i Neckar, tæt ved Lausen, og holdte disse Fløder besatte. Fegtningen var taget hidsig; men om Eftermiddagen trak de Franske sig tilbage over Furield og Singholm ind i det Würtembergske, og den reiselige Feltmarskallieutenant Prindsen. af Dohenlohe besatte igjen Lausen og Heilbronn. - Divisions generalen Lørset er i en Action den 3die bleven saaret og bragt til Mannholm. Han er den samme, som den 4de October drev den maantiske Landstorm tilbage ved Frankfurt. General Neyls Broder er ogsaa bleven saaret og een af hans Adjutantere dræbte. General Ney selv er ikke bleven saaret som deri Begyndelsen bedte. De würtembergske Tropper staae underefterrigsk Commando, og bestaae af et Regiment Chevaregers og 3 Batailloner:
Berlingske Tidende, 1799-11-18
Mannheim, den 9de November. Vor Tidende for i Dag indeholder følgende: Den 2den Novbr. var den franske Rhin Armee efter en til Strasburg. ankommen Officielderetning, som strax ved Telegrapherne blev befordret til Parie, i Besiddelse af Carlsruhe, Durlach, Pforthelm, Heilbroun. Lausen, Biesighelm, og som det hedder i Slutningen af Beretningen, i Anmarch mod Stuttgarde. Efter Trefningen, som forefaldt den 3die Novde ved Lausen, trak den franske Armee sig igien tilbage i dens forrige Position mod Zinthelm og Bruchsal. J denne Stilling er det den 6te og 2de atter kommet paa forskellige Pantter imellem Neckar=Gemund og Heidelborg, samt foran Zinthelm, til Fegtninger, om hvilke man dog endnu ikke har sikre Efterseringer. Adskillige Vegne med Saarede ere ankomme heri til I Dridelberg og i den hele Egn bedte det vel i Gaar, at Østerrigerne ratte frem; men det er vist, at ikke allene denne Stad var endnu i Dag besat af franske Tropper, men at samt af endog stode oventer Heidelberg, og at alting paa Siden af Bruchsal og Pallesburg var endnu i den gamle Forfatning. Vister det dog paa den anden Side, at megen fra sk Baggade ler siden i Gaar gaaet tilbage, deels ved Neckeran, deels her lover Rhinen, og at man seer endnu forskjellige andre Forsig, tigheds= og Sikkerheds Anstalter at føles fra fransk Side.
Berlingske Tidende, 1799-11-18
Overgeneralen Lecourde er endnu her.
Berlingske Tidende, 1799-11-18
Haag, den 9de November. Alle russiske Tropper ere allerede bragte udaf var Republitil Jer en r. og der ere kun benimod 2000 Mand engelske Tropper tilbage. Da denne Tildagereisen, som havde Til indtil den 18de Nov er skeedt saa bestig, saa troe nogle, et deengelske og russiske Tropper ere bestemte til en anden Eed. tion. J det lovgivende Corps er bleven foreslaaet, at bringe vor Armer til 32000 Mand. I Gaar havde General Brun en høitidelig Andiener hos vort Directorium. Han blev go leidet til samme, under Kanonernes Torden, af den franske Gesandt, hans hele Stad, mange dataviske Generaler 30 Den franske Minister og General Brune holdte Taler til Directoriet og Fiendens lykkelige Overvindelse, og Præsidenter, besvarede samme. - Det Rygte vedvarer endnu at 8 sti 10,000 Mand preusiske Tropper skulle med det første tage de preusiske Stater paa den venstre Rhindredde i Besiddelse. -
Berlingske Tidende, 1799-11-18
Den franske Krigsminister har sendt Ordre til Dunkirchen Calais, Doulogne og Havre de Grace, at bevæbne alle den værende Fartøier. Man taler paa nye om en Expedition mod Engeland. Mange Tropper maae begive sig fra det Jnderste af Republiken til Kysterne.
Berlingske Tidende, 1799-11-18
Deelsingøer, den 18de November. Fra den 13de til i Dag ere 61 Skibe, ervederede i Sundet, J Fredags afseilede den engelske Fregat Jris, Capit. Brilsaae, og den engelske Slopp of mas Ranges med Convol til Nordsøen; men retournerede i Gaar efter en heftig Storm, hvilken vil ikke have merket her, tilligemed de engelske Krigsskibe Aldion med et Stid fra Newcastle og Martin med 2 fra Hull.