Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Man erindre, at det ydteste af enhver Ting, berører hinanden. At den høieste Gradaf Tøileløshed fører til Slaverie, at den høieste Grad af Slaverie fører til Friehed; at fordet Partie, som vilde styrte Robespierre, blev intet andet tilovers end formedelst Menneske lighed, Samdrægtighed, og Kierlighed - lige meget i dette Øieblik enten den var virkelig eller tilsyneladende, at vinde det af Mord udmattede Folk. - Man erindre, sig at da Lacedemonierne erobrede Athenen, lod de først deres Haardhed falde paa dem, som vare brændemærkede med det offentlige Had, og den offentlige Ringeagtelse. Det omskabte Folk bie faldt sine nye Behærskeres Retfærdighed; men efter at de Skridt for Skridt havde indført deres vilkaarlige Magt, blev endelig saavel den retskafne, som den lastefulde dræbt; Staten maatte, da den just troede sig meest frie, underkaste sig, og det afskyelige Slaverie var Straffen for deres for tidlige letsindige Glæde. – - Dette er Usurpationens alminde lige Gang; Skrit for Skrit, og under den velgjørende Skygge og Statens nyttige Handlinger, udøver den sine skammelige Ugierninger. Sulla blev velsignet af Folket for sit første Myrden, fordi han var snu nok til først at bade sine Hænder i Blodet af den foragteligste Deel af Folket. Hvad her paa fulgte, er bekiendt nok. Og saadanne Exempler, - som ikke kan være ubekiendte, endog for den frommeste Første, skulde ikke kunde bevæge os til Eftertanke, til Opmærksomhed, til Forsigtighed, hvem en vel disse Modererte, Er det Tallien, er det Merlin, er det Bourdon de Oise, Er det ikke de selv samme Jacobinere, som den 10de August, den 2den September og den 31te Maji. gav det allerprægtigste Exempel paa deres Menneskelighed, deres Dyd og christelige Admyghed Og ere de ikke i disse Øieblikke under visse Jndskrænkninger endnu bestandig Jacobinere, Hvo indestaaer os for, at disse hellige ikke engang med det første afkaster igien Menneskekierligheds Maske, Hvo indestaaer os for, at disse Fromme, som nu saa beredvillige vandre omkring iblandt os, ikke snart engang fra Biergets Spidse udpuste Hevn og Fordærvelse, Hvor indestaaer os for, at denne Moderatismeikke er en blot Pause, som Morderen behøver, for at kunde belave sig paa nye Mord, med de stostørre Raserie? – Men og jeg nu og ville antage, at det nu herskende Partie virkelig meener det ærlig, om jeg og vilde antage at det nu herskende Partie bestaaer af saadanne oprigtige og ærligsindede Dannemænd, med hvilke Tydskerne, uden at staae i Fare for at blive forraadte, kunde træde i Underhandling, og kunde slutte en for Tydskland ikke fornedrende Fred, saa ville man dog ikke kunde paastaae, at der foruden disse Helligede, ikke og skulde gives Pøbel, foruden Modererte, ikke og gives Jacobinere i Frankrig; thi derfor har vel Jacobinerne ikke ophørt, fordi Tallien har tillukket deres Forsamlings Sal? – Gives der ingen flere Jacobinere i Paris; i Conventen, i Provingerne, og ved Armeerne? – Gives det ingen Jacobinere meere i Oste og Vestindien, i Constantinopel og i London, Gives der ingen Jacobinere meere i Spanien, i Jtalien, i Holland og Tydskland? – Er Jacobinerne da for bestandig udryddede, fordi Freron og nogle andre vittige Journalister har holdet dem en Liigtale? – Man behøver kuns at kaste et flygtig Blik paa dette Selskabs Exempels løse Gierninger. Hvem har forvandlet Frankerig til en Republik, Hvem har skaffet Republiken elleve Armeer, Hvem har forsynet disse Armeer med 50 til 60,000 Kanoner, Hvem har andengang erobret Belgien? Hvem har uddrevet Engelænderne fra Toulon, hvem har undertrykt Oprøret i Lion, Hvem har slaget Engelænderne, Hollænderne, Jtalienerne, Spanierne, Hanoveranerne, Hesserne og Østerrigerne i et Feldttog? Hvem har bragt Assignaterne i Omløb? Hvem har besadt den Forvovenhed, at høie de frie Franket under Maximens afskyelige Lov? Hvem har sammenskrabt de uhyre National Skatte, hvorved selv det nuværende modererte Partie er i Stand til at fortsætte Krigen imod saamange mægtige Fiender,