Aalborg Stiftstidende, 1844-03-28
Aalborg, den 28de Marts. Som bekjendt gik Opfordringen til sidste Generalforsamling i "Jris" ud paa at foretage Novalg af Bestyrelse og discutere nye Statuter hvoriblandt Forslaget om en ny Bestyrelsesform af 4 Bestyrere og 3 Repræsentanter. Til Opfordringen havde man tillige knyttet det Ønske, at den hidtilværende Bestyrelse hvis Majoritets Handlinger ikke havde fundet billigelse maatte selv frivillig fratræde, hvortil Minoriteten ogsaa erklærede sig villig. Bestyrelsen lod derefter sammenkalde en Generalforsamling, men tilkjendegav, at Majoriteten ikke fandt sig foranlediget til, ifølge den fra forskjellige Actionairer heri Byen skete Opfordring, at udtræde af Bestyrelsen eller an faae Generalforsamlingen berettiget til, uden tilstrækkelig beviislig Grund at afsætte Bestyrelsen eller noget af dens Medlemmer, dog med Tilføiende, at det ingenlunde var deres Hensigt at indtvinge sig i Bestyrelsen, naar det virkelig skulde vise sig, at Majoriteten af Actionairerne ønskede deres Udtrædelse, hvilket ingenlunde kunde vides, fordi circa 30 Actionairer havde yttret det." Foruden disse circa 30 Actionairer (der forresten udgjorde over 30, havde imidlertil et omtrent ligesaa stort Antal senere sluttet sig til Opfordringen, hvis samtlige Underskrifter derved repræsenterede et Antal af circa 300 Actier, der saaledes vel allerede maatte antages at udgjøre tilstrækkelig virkelig Majoritet. Fra endeel udenbyes Actionairer indløb dernæst Fuldmagter, det udtalte Ønsker og Jnstructioner i lignende Retning og endelig holdtes af Actionairerne i Kjøbenhavn, der tilsammen eie et Antal af 123 Actier, en Generalforsamling, hvori man, dog uden at ville udtale nogen billigelse eller Misbilligelse af den hidtilværende Bestyrelses Handlinger, ganske sluttede sig til de herværende Opfordreres Forslag om ny Bestyrelses form og nye Bestyrere og Statuter, dog saaledes, at de Sidstes øvrige Puncter først overgaves til Committeebehandling, samt med et lignende Ønske, som det i den herværende Opfordring udtalte: at Bestyrelsen helst frivillig maatte aftræde. Man skulde vel saaledes troe, at Bestyrelsesmajoriteten nu havde Majoritet nok for sig iblandt Actionairerne til at vise Oprigtigheden af den Hensigt, den havde declareret: ikke at ville indtvinge sig i Bestyrelsen. Desuagtet vedblev Majoriteten dog at protestere mod Fratrædelse og gav endnu kort for Generalforsamlingen en Erklæring til Protocollen, som den ved hin inhærerede og gjentog, at den ikke vilde aftræde og protesterede mod Forsamlingens Competence til at afsætte dem samt reserverede sig i saa Fald - Tiltale ofve Ved Generalforsamlingen fremtraadte nu - da Discussionen om dette Punct havde afløst Gjendrivelsen af Majoritetens sidste omtalte Beskyldninger i Aarh. Avis, hvilken fuldstændigere vil blive gjengiven i et særskilt Jnserat - Red. Ree, som i et af de foregaaende forberedende Møder var anmodet om at være dette Parties Ordfører, og erklærede paa Mandanters og egne Vegne, at man ganske sluttede sig til den kjøbenhavnske Generalforsamlings afgivne Beslutning, hvorefter man ønskede Forhandlingen idag indskrænket til nyt Bestyrer valg og ny Bestemmelse af Bestyrelsesformen, og at det øvrige Statutudkast overgaves en prøvende Committee. Han udviklede endvidere den uundgaaelige Nødvendighed af, at et saadant Skridt foretoges og at det herom kom til Afstemning saaledes at Hovedspørgsmaalet om ny Bestyrelsesform først toges under Afgjørelse, for hvilken de kjøbenhavnske Actionairer, ved den til selve Bestyrelsen oversendte aabne Beslutning -med Fradrag af nogle enkelte af Underskriverne, som havde givet almindelig Fuldmagt paa andre Hænder –, med 35 Stemmer allerede havde udtalt sig; at man imidlertid maatte fornye sit tidligere udtalte Ønske, at ogsaa Majoriteten i Bestyrelsen frivillig fratraadte for at Afstemningen om dette Spørgsmaal, der altid vilde være ubehageligere særskilt at bringe til Afgjørelse, kunde undgaaes. Han antog, at de 3 protesterende Herrer dog udentvivl maatte være kommen til Erkjendelse om, at saaledes som Tingene nu stode, kunde det ei blive, og da den afgjørende Actionair-Majoritet, som de havde stillet som betingelse for deres frivillige Fratræden, nu overveiende og ubestrideligt var fremtraadt, var Spørgsmaalet allerede herved afgjort og enhver ny Jndvending kun at betragte som en fortsat Haardnakkenhed, der vilde gjøre Anvendelsen af en tepressiv Forholdsregel fra Forsamlingens Side fornøden. At udvælge en Committee, saaledes som de nævnte Herrer have foreslaaet, vilde kun være at foretage et unyttigt Arbeide, der dog ikke kunde forandre de Anskuelser, som efter den allerede førte og vistnok udtømte Debat havde stillet sig klar for Enhver, og kun tjene til at udtrække den nærværende Uvishedstilstand i Bestyrelsesanliggenderne, der ikke kunde forfeile en høist skadelig Jndflydelse paa "Jris's Tilstand og Actieselskabets Tillid i Publicum. At Generalforsamlingen naturligviis kunde foretage nyt Bestyrervalg, var soleklart, da den havde fuld Raadighed i alle Skibets Anliggender og Alt deres Styrelse vedkommende, selv uden de specielle Grunde, der her maatte foranledige den hertil. Men, som yttret, ønskede man ugjerne at gjøre Brug af saadan Ret og haabede, at en frivillig Resignation endnu vilde gjøre dens Anvendelse ufornøden. Skibsrheder C. Bruun protesterede, paa Majoritetens Vegne. Procurater Møller protesterede, med Hensyn til de kjøbenhavnske Actionairers afgivne Erklæring, imod at denne kunde komme i Betragtning ved Stemmegivning, da efter Statuterne enhver udenbyes Actionair skulde lade møde ved en Jndenbyes og man ikke engang havde Vished for, at Underskrifterne vare rigtige. Ree og med ham Viinhandler Krebs og Flere indlagde Protest imod disse Yttringers Gyldighed og ansaae det for et Jndgreb i de Fraværendes Rettigheder, naar man, hvor disse i et afholdt Plenarmøde havde taget en Beslutning og aabent oversendt Bestyrelsen denne til Jndlemmelse i Generalforsamlingens Vota, vilde paatage sig at tilbagevise denne, ligesom man maatte beklage, at Bestyrelsesmajoritetens Consulent endog kunde opstille Mulighed af Tvivl om Ægtheden af et Document, der var forsynet med saa mange i en offentlig Forsamling afgivne Underskrifter, fordi disse ikke vare ledsagede af Notarialattester. Et saadant Forsøg vilde da kun være at vanskeliggjøre, ja næsten reent at afskjære Udenbyes Adgang til at afgive deres Stemmer. Kammerherre v. Tillisch udviklede i et udførligt og indtrængende Foredrag, det nødvendigen maatte vinde alle Anskuelser for sig, Forholdenes Stilling og hvorledes under disse et Nyvalg af Bestyrere ikke kunde udeblive. Selv uden Hensyn til de kjøbenhavnske Actionairers Stemmer havde en saa betydeligt Majoritet udtalt sig herfor, at det umuligt kunde være Bestyrelsesmajoritetens Hensigt at ville vedblive Actionairerne havde desuden paa ingen Maade udtalt sig imod de enkelte Bestyrelsesmedlemmers Personlighed eller ønsket Nedsættelse af nogen Slags Undersøgelses=Committee; Actionairerne vilde Jntet undersøge, de vilde ingensomhelst Dom fælde over Nogen, de vilde kun have en ny Bestyrelse, som ved de indtraadte Forhold var bleven til Nødvendighed, og som Taleren forøvrigt meente bedst som hidtil kunde bestaae af 5 Medlemmer indtil videre for at da ogsaa Spørgsmaalet om en ny Bestyrelsesform, der dog egnede sig til omhyggeligere Drøftelse, med det øvrige hele Statut Udkast kunde overlades til Committeebehandling. Skibsrheder Bruun protesterede paa Majoritetens Vegne og Kjøbmand Morup, der som Suppleant var indtraadt, erklærede, efter gjentagne Jnterpellationer af forannævnte Taler, at han i alle Hen seender sluttede sig til de to andre Herrer i Bestyrelsesmajoriteten. Kherre Tillisch fremsatte paany Ønskeligheden af en frivillig Fratræden og opfordrede Dherrer til dog at tage en saadan Beslutning. Hr. C. Bruun bemærkede hertil, at de ikke kunde udtræde efter den Plet, der igjennem Aalb. Avis var sat paa dem, hvortil den foregaaende Taler atter replicerede, at Pletten dog ikke gik ud fordi Dherrer bleve siddende i Bestyrelsen. Generalforsamlingen var naturligviis i sin gode Ret til uden videre at foretage Nyvalg, men man ønskede jo gjerne at undgaae dette Skridt, da det jo altid vilde have et odiøsere Udseende, naar man saaledes casserede eller afsatte Bestyrelsen. Naar Dhr. frivilligt fratraadte, vare de kun vegne for Forholdenes Nødvendighed og det almindelige Ønske. En Undersøgelses=Committee, maatte han gjentage, forlangtes jo ikke, da her Jntet behøvedes undersøgt og det var Dherrets egen Sag, om de vide beskikke en Committee i saadant Øiemed. Ree sluttede sig til den foregaaende Talers gjentagne Ønske, som han fandt saa almindeligt udtalt, at man ikke kunde andet end vente det udført. Troede Dherrer, at den offentlige Polemik havde paasat dem nogen Plet, da maatte det naturligviis staae til dem selv at aftvætte den; deres Parti havde jo vistnok Jntet forsømt for at bibringe Publicum sine Anskuelser og Publicum maatte altsaa vel vide, hvorledes det havde at dømme. Den igjennem Aviserne førte Strid vedgik desuden ikke det foreliggende Spørgsmaal, og selv under Debatten var fra det Parti, for hvilket Taleren her førte Ordet, aldrig Noget fremkommet, der havde forkleinet Bevæggrundene til Modpartens Handlemaade i ringeste Henseende. Hvorledes denne sidste var at bedømme, var en reen Anskuelsessag, fjern fra alle Personlighedshensyn og fjern fra nærværende Puncts Afgjørelse. For at man herom kunde være uden al Tvivl, henstillede han endog til Forsamlingen, at denne vilde afgive en Erklæring derhen, at det alene var som en Nødvendigheds Følge, efter de indtraadte Misforhold i Bestyrelsen, at et Nyvalg fandt Sted og at man ønskede, at en frivillig Fratrædelse vilde gaae forud for dette, men at man hermed ingenlunde vilde udtale nogen Slags Dom over de enkelte Bestyrelses medlemmers Handlemaade, men tvertimod maatte udtrykke dem sin Tak for den Tid, Flid, Møie og Opoffrelse, de hver især, i længere eller kortere Aarrække, havde anvendt i deres Funetioner. Naar Generalforsamlingen, som vistnok var at formode, almindeligt udtalte sig i denne Retning, og man derefter besluttede sig til frivillig Fratræden, da henholdt han sig til den foregaaende Talers Forslag, om at paany 5 Bestyrere og Supplenter valgtes, dog at disses Functionstid varer til Januar 1845 og at det forinden ved Committeendkast bringes til Afgjørelse, hvorledes Bestyrelsesformeen i Fremtiden skal være. Fred maatte der følge paa hver Krig og paa en Maade som den foreslaaede maatte Freden dog vist harmonere med Enhvers Ønske og Anskuelse. Procurator Møller sluttede sig ogsaa hertil og antog, at Majoriteten, naar en Erklæring som den foreslaaede tiltraadtes af Generalforsamlingen, frivillig burde fratræde. Majoriteten kunde dog endnu ei bestemme sig. Proprietair Weinschenck udtalte ligeledes, at, hvorledes end de forskjellige Anskuelser vare tilstede, maatte dog Enhver erkjende Ønskeligheden af den fredeligste Bilæg gelse af Differentserne, som altid bedst vilde fremkomme ved en frivillig Fratræden og Anskuelserne derefter ved et nyt Valg kunde gjøre sig gjældende. J modsat Retning udtalte sig Proprietair M. Hastrup, som erklærede det for Udtryk af Generalforsamlingen, at d'Herrer i Majoriteten i Alt havde handlet som de burde og at de maatte veddlive at fungere i Bestyrelsen, hvilken Paastand, forsaavidt som den skulde have nogen Almindelighed, mødtes af flere, navnlig af Proprietair Steinthal, som ikke kunde ansee den foregaaende Taler for berettiget til at gjøre sin Anskuelse til Andres eller antage, at Generalforsamlingen havde beskikket ham til sin Formynder. Efter flere Ordvexlinger erklærede Majoritetens Medlemmer derpaa, at de, naar Generalforsamlingen sluttede sig til Rees Proposition, vilde frivillig fratræde, naar man tillige vilde undlade at vælge nogen af de fratrædende Bestyrere, hvorpaa dog Generalforsamlingen ikke vilde indlade sig, da man hverken vilde lade sig stille Betingelser eller i det Hele fandt det rigtigt, at en heel Bestyrelse skal udtræde, men ansaae det for rettest, at Anskuelserne ved et nyt Valg uhindret kunde udtale sig. Af flere af de foregaaende Talere fornyedes derpaa atter Ønskerne om en frivillig Fratræden, da man ellers maatte skride til Afgjørelse ved Afstemning, og erklærede Majoriteten derefter omsider, at den nu var villig til frivillig at aftræde, naar det af Re stillede Forslag tiltraadtes af Generalforsamlingen, hvilket ogsaa strax eenstemmig paafulgte, og blev derefter skredet til de i foregaaende Nr. berettede Valg.