JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
J "Bibliothek for Læger, berettes følgende Qvaksalversag: "Herredsfoged Buchwald i Assens udbad sig Collegiets Betænkning angaaende medfølgende Sag, hvorunder Skræder Christian Mikkelsen af Haarby tiltales for uberettiget Lægepraxis. Det er ved de anstillede Undersøgelser, i Forbindelse med Tiltaltes egen Tilstaaelse, godtgjort, at han, som oftere tilforn har givet sig at med at trække Tænder ud, om Morgenen den 13de Mai 1844 blev anmodet af Pigen Ane Jensdatter om at skille hende af med en Tand, som i flere Dage havde smertet hende. Han fattede Tanden med en Tang (Tangen medfulgte og var et meget plumpt saakaldet "Pappegøie=Næb), og uden at anvende større Kraftanstrængelse end sædvanligt ved Tand trækning, udtrak han et stort Stykke af Processus, alveolaris Maxillæ superioris (Overkjævebenets Tandhuler) med der siddende 6 Tænder, over hvilket Udfald af Operationen han blev saa forskrækket, at han faldt i Besvimmelse! Pigen led et stærkt Blodtab af Munden, men er forøvrigt helbredet, – som hun selv angiver - uden Spor til Vanziir i hendes Ansigt og uden videre Skade, da hun kan tygge sin Mad med Tænderne paa den anden Side. - Der forlanges nu Betænkning "med Hensyn til Maaden og de nærmere Omstændigheder, der muligen have været forbundne med den foregaaende Tandudtrækning". Collegiet svarede, "at det ulykkelige Udfald af Operationen, hvortil Skræderen under alle Omstændigheder efter Anordningen var uberettiget, maatte tilskrives hans Uvidenhed ved at ville udtrække en af de bageste Kindtænder med et Jnstrument som det anvendte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
For kort Tid siden blev paa Nyholm oplagt en Deel Jernkanoner, ialt 26, der ere opfiskede ved Anholts Grunde, hvor de i et langt Tidsrum have ligget. Man kan antage, at disse Kanoner have hørt til et engelsk Orlogsskib, der for henved halvandet hundrede Aar siden er forulykket her. Kanonerne ere 18 og 12 pundige, og have lidt mere eller mindre; flere findes hidtil endnu uopfiskede paa samme Sted ved Anholt. Alle 26 Kanoner vare skarpladte og alle Ladningerne ere blevne udtagne paa Nyholm. Da Kanonerne under Vandet og med Forladningen for, have været ligesom hermetisk lukkede, saa har deres Ladning conserveret sig besynderligen vel. Kabbelgarnet i Forladningerne er saa frisk og stærkt, som om de nylig vare indsatte; Kuglerne fandtes i ufortæret Tilstand og betegnede med en Piil, det endnu brugelige Mærke paa Skarpet i den engelske Marine. Karduserne vare deels af Pergament, deels af præpareret Karduuspapiir, begge Dele havde bevaret sig udmærket godt. Nogle Stykker af det til Masse blevne Krudt, forsøgte man at antænde, og det brændte deels med en stærk rød Jld, deels sprudede som Sværmere eller saakaldte Troldkjællinger. Paa opfiskede mindre Sager har man fundet Bogstaverne C. T. (maaskee. Skibets Navn) og Aarstallet 1707 (udentvivl 1703). Tougstykker af Braagene paa Kanonerne fandtes (Aftenbl.) endnu fastrustede til dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
J Tirsdags Aftes Kl. 10 kastede en Pige med en Kurv paa Armen Noget ud i Frederiksholms Canal. Øieblikkelig lød flere Raab: "Det er et Barn, hun kaster i Vandet, stop hende, det er et Barn!" Man styrtede sig over Pigen og bemægtigede sig hendes Person. Forgiæves gjorde hun Forsøg paa at forklare og forsvare sig; Jngen vilde høre hende. Paa Kamret med hende!" raabte man i Munden paa hinanden. Paa Kamret!" raabte den sammenstimlede Masse, og man var alt ifærd med at iværksætte det givne Raad og føre hende til Politikammeret, da en frelsende Engel i en Sømands Skikkelse kom op fra Canalen med det, Pigen havde kastet udder. Det var en nydelig lille død Bologneserhund. (Almindelig Latter). En tyk Mand: Men hvorfor sagde Du ikke strax at det var en Hund, Pigen: Jo, det sale jeg jo, men de vilde jo inte høre mig. En ung Spradebasse. Hvis Hund er det, Pigen: det er min Frues Hund, den døde imorges og saa sat hun at jeg skulde drone den iaften, for hun vidste ikke hvor vi skulde gjøre af den. En Sømand (streng). Ja, men Du har slets ikke Lov at kaste Dine døde Hunde i Canalen, veed Du det, Du, Pigen græder. Sømanden; See saa, nu tuder hun, den Onde roe mig! Naa, naa Menneskesbarn, jeg meente det ikke saa haardt, jeg mener baresten, at Du nu kan gaae hjem og hilse Din Frue saa mange Gange og sige, at naar hun giver Noget i Bøssen, saa skal jeg herefterdags roe alle hendes døde Moppediser ud i Kallebodstrand." Hermed skiltes Mængden ad i munter Stemning uden Politiets Mellemkomst. (Flyst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Der er stærk Tale om, at en kjøbenhavnsk Architect vil, ifald han kan erholde høiere Vedkommendes samt Eierens Tilladelse, anlægge et Tivoli i Næsbyhoved Skov ved Odense. Det er rimeligt, at en saadan Entreprise nok vilde kunne ved Odense faae et stadigt heldigt Udfald, naar man betænker, at det ved den langt mindre svenske Stad Malm anlagte Tivoli har nu i lang Tid havt et saa talrigt (Hemp. Av.) Besøg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
En stor Ulykke kunde for nogle Dage siden nær have tildraget sig ved en Hovedgaard i Nærheden, af Hjørring. Forvalteren havde givet Ordre til at en Tyr, der oftere havde yttret Tegn paa Uregierlighed, ikke maatte føres af Stalden. Røgteren, der overtraadte denne befaling, var nær bleven et Offer for sin Selvraadighed; thi aldrig saasnart var Tyren udenfor Stalddøren, førend den rendte Hornene mod sin Befrier og kastede ham omkuld, tog derefter, i stærk Løb, Veien til en Park, der ligger i Nærheden af Gaarden, hvor endeel Børn just legede. Disse, der tidligt nok bemærkede den overhængende Fare, havde den Aandsnærværelse øieblikkelig at springe i en lille Baad og støde fra Land. Jmedens Tyren begyndte at forfølge dem ud i Vandet, havde man fra Gaarden overskuet den Fare, hvori Børnene svævede, og en Rytter sprængte saa hurtig som muligt til deres Undsætning. Da Dyret bemærkede denne Fjende, vendte det sig for at angribe ham, og stødte med rasende Kraft Hornene i Bringen paa Hesten saa at denne styrtede; det belavede sig just paa at byde den til Jorden kastede Rytter det samme Tractement, da den haardt saarede Hest, med et dybt og gabende Saar i Bringen, atter kom paa Benene og, i ædel Harme, i et Spring kastede sig over Ryggen paa Tyren, og gav den et voldsomt Bid i Halsen. Saaledes i nogen Tid fastholdt og betvunget, lykkedes det, ved den tillende Hjælp, igjen at fange det uhændige Bestie og føre det tilbage til Stalden. Hesten, der, trods den Fromhed man sædvanlig tillægger dens Characteer, opførte sig saa modig, skal næsten være ødelagt af de erholdte Saar. - Det var at ønske, at denne sandfærdige Fremstilling maatte tjene Andre til Advarsel, saa at slige farlige Dyr altid maatte blive holdte inde. (Hjørring Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Efter den Fortegnelse, som Copiist under General=Toldkammeret, Mossin, nylig har udgivet, bestod den danske Handelsmarine i Begyndelsen, af dette Aar i Kongeriget Danmark af 1783 Skibe, tilsammen af 38,854 Commerce=Læsters Drægtighed, i Hertugdømmet Slesvig af 1048 Skibe med 20,363 Læsters Drægtighed, og i Hertugdømmet, Holsteen af 1426 Skibe med 19,471 Læsters Dræglighed, altsaa ialt af 4257 Skibe af 78,689 Commerce=Læster, og deriblandt 19 Dampskibe, med Maskineri af 1,205 Hestes Kraft. J de sidste 10 Aar er den danske Handelsmarine bleven forøget med 563 Skibe af 17,567 Commercelæsters Drægtighed (Corresp.) Kjøbenhavn, den 14de Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Det af Holbergs Stykker, der skal være bestemt til at opføres ved Hs. preussiske Majestæts Nærværelse, skal være "den politiske Kandestøber". Som det andet Stykke nævnes: "Kong Rens Datter af Hertz, og desuden Balletterne Raphael" og "Toreadoren". Hs. Majestæt afstiger, som meldt, hos sin herværende Gesandt, og skal ogsaa have yttret, at han for sit korte Ophold agtede at forblive i dette Logis, men det saakaldte Gallapalais paa Amalienborg holdes, som vi allerede tidligere have omtalt, beredt til Hs. Majestæts Modtagelse, hvis han skulde ønske at afbenytte det. Fra Bestyrelsen for de norske og svenske Studenters Modtagelse er der idag udstedt en Jndbydelse til Kjøbenhavns Borgere i Almindelighed om at logere de forventede Giester, da disse ville indfinde sig i betydeligt større Antal, end fra først af anmeldt. Efter Forlydende kan der ventes at ville komme 500 Studenter, hvoraf de fleste, omtrent 280, ere fra det lundske Universitet. Der kan ingen Tvivl være om, at Kjøbenhavns Borgere med Glæde ville imødekomme den skeete Opfordring, og bidrage hvad der staaer i deres Magt for at vise de fremmede Gjester al den Velvillie og Opmærksomhed, som man skylder dem, ganske uden Hensyn til nationale Sympathier. Fra Hs. Majestæts Side er der viist den Liberalitet, at Ridehuset ved Christiansborg Slot er overladt til et Gjestebud for de Fremmede, og man siger, at der paa Theatret vil blive arrangeret en Festforestilling. Ved Ankomsten ville de paa Toldboden blive modtagne med Sang og Musik, og foruden disse Festligheder vil der endvidere blive givet dem en Sexa i Dyrehaven, hvor i denne Anledning et stort Telt skal opføres. Som et Beviis paa, hvorledes Jernbanerne forøge Virksomheden, ville vi anføre, at for Tiden ere 15. Skibe sysselsatte for den sjællandske Jernbane, med Fragt farter til Transport af Tømmer, Jernskinner o. m. Det er vel sandt, at det er en Virksomhed, som nærmest er fremkaldt ved Banens Anlæg, og som vil tildeels ophøre med denne, men det er en Erfaringssætning, at overalt, hvor Jernbaner ere blevne anlagte, har det hele industrielle Liv faaet et utroligt Opsving. Men der vil foregaae en stor Forandring i vore Forhold, hvorom maaskee ikke ret Mange have meere end en dunkel Anelse; de, som hurtigst forstaae at beregne den, at benytte den, og have Capital dertil, ville gaae af med Seiren; mange Andre ville gaae tilgrunde, thi det kan desværre ikke undgaaes ved de store industrielle, ligesaalidt som ved de politiske Omvæltninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Man har idag ventet, at Concessionen til den Klampenborgske Bane skulde komme, men om Haabet er gaaet i Opfyldelse er os ubekjendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Nykjøbing Skibsliste. Udklareret. Den 14de Junii, Galeasen Elisabeth, Skipper L. v. Ehren, af Bremen, til Holland med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Kjøbenhavns Torvepriser den 14de Juni 1845. – Rug, 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 80 s.; Hvede, 4 Rbd. 80 s. a 5 Rbd. 48 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 48 s. a 3 Rbd. 80 s.; dito Geradet, 3 Rbd. 40 s. a 3 Rbd. 52 s.; Havre, 2 Rbd. 72 s. a 3, Rbd. 40 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 8 s. a 2 Rbd. 24 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 56 s. a 1 Rbd. 72 s.; Smør, Pd. 22 s. a 27 s.; Æg, Snesen, 18 s. a 20 sk.; Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. a 14 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Udenlandske Efterretninger. America. Forholdet mellem Mexico og Nordamerica synes at blive meere og meere krigerisk. General Almonte, den mexicanske Gesandt i Washington, var indtruffen i Mexico, medens Nordamericas, Gesandt i Mexico, Hr. Shannon, traf Anstalter til at indskibe sig i Vera-Cruz. Udenfor sidstnævnte Stad krydse 4 americanske Krigskibe, og det udenlandske Departement i Mexico har forelagt Congressen følgende 2de Resolutioner til Overveielse og Sanction: 1) At den af den nordamericanske Congres voterede Jndlemmelse af Texas ikke ophæver, Mexicos Rettigheder til dette Gebeet, hvilke man agter at opretholde, – at de forenede Stater ved denne Forholdsregel ikke alene have krænket Folkeretten, men alle bestaaende Tractater og at Mexico desaarsag er tvungen til at gribe til Vaaben til sit Forsvar. 2) At Mexico opfordrer alle Landets Sønner til at gribe til Vaaben, for at forsvare dets Uafhængighed og dets Gebeets Jntegritet, at Milicens første og anden Afdeling skal indkaldes og skikkes til Grændsen, medens den tredie organiseres i det Jndre af Riget; endelig at Regjeringen, autoriseres til at anskaffe alle de overordentlige Hielpemidler, som den behøver til Øiemedets Opnaaelse. Foruden de omtalte 4 americanske Krigskibe have 1 spansk, 1 engelsk og 1 fransk Posto ved VeraCruz, formodentlig for at observere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Det forsikkres atter, at det er den nordamericanske Regjerings Hensigt at afgjøre Sagen om Oregon=Gebetet i Mindelighed, men at den hidtil ikke har kunne faae Nogen til at paatage sig Missionen desangaaende til England. Jdetmindste hedder det, at 3 Personer allerede have afslaaet denne Post. Tyrkiet. Fra Bernt meldes, at der paa Libanon og i Omegnen hersker den yderste Forvirring og Elendighed, idet Druserne med en ualmindelig Forbittrelse forfølge de Christne og ikke engang skaane Oldinge, Qvinder og Børn. Hermed forene sig Hungersnød som Følge af Markernes Ødelæggelse. 40 Landsbyer ere aldeles ødelagt, 11 andre staae i dette Øieblik i Luer, Kirkerne brændes eller nedrives og deres Geistlige myrdes. Man ventede i Beirut, at der snart vilde indfinde sig henved 20,000 Flygtninge, deels paa franske og østerrigske Krigsskibe, deels paa Handelskibe, men man seer ikke, naar eller hvorledes disse Ulykker skulle ophøre, dersom de europæiske Stormagter ikke vil tage sig alvorligt af Sagen. Nu - tilføier Referenten maa man dog indsee, hvor meget man feilede, da man lod sig lede at den russiske Politik til at fordrive den kraftfulde Jbrahim Pascha, og Hr. Thiers har Aarsag til at triumphere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Af en Notice fra Constantinopel af 21de Mai erfares imidlertid, at de store Magter ikke have været aldeles ligegyldige ved disse ulykkelige Begivenheder. Der berettes nemlig, at hine Magters Gesandter i Constantinopel have holdt et Møde, hvor de enedes om at tilstille Porten en Collectiv=Note, hvori de indstændig opfordre samme til at standse Blodsudgydelsen og gjenoprette Rolighed og Orden paa Libanon. Dog – Sligt opnaaes sjeldent ved Noter, og om Porten endogsaa vil, er det et Spørgsmaal, om den kan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Blandinger. Hertugen af Montpensier har fra Africa hjemsendt en ung Løve, der er saa tam, at den opholder sig i Kong Ludvig Philips Arbeids- og Soveværelse, og paa Spadseretoure følger den kgl. Familie, ligesom en Hund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Fra Stockholm meldes, at Kronprindsen og Prinds Gustav skulle som Under-Lieutenanter deeltage i de forestaaende Feltmannoeuvrer. Prinds Oscar skal i d. M. tage sin Søofficeers-Examen, derefter befordres til Second-Lieutn. ved Flaaden, og derpaa giøre Tjeneste ved den Expedition af Kanonbaade, som udrustes til en Øvelsestour.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
J en By i Peru fik en derværende Kjøbmand, der var Broder til Politimesteren, for nogen Tid siden en heel Kiste fuld af Briller tilsendt fra Europa, men som ingen Mennesker vilde kjøbe. For at hjælpe paa sin kjære Broder, lod Politimesteren udgaae den befaling, at ingen Jndianer maatte understaae sig at vise sig i Kirken uden med Briller paa, da de vare altfor store Synder til at see det Allerhelligste med blotte Øine". Det hialp. Politimesterens Broder fik nu i en Fart sine Briller afsatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Det gamle græske Skuespil "Antigone" af Sophokles, der i den senere Tid paany er bleven opført paa forskjellige Theatre, blev ogsaa fornylig givet i Dublin, og gjorde her saa overdentlig Lykke, at det irske Publicum stormende fremkaldte Forfatteren, og lod sig ikke berolige, førend Directeuren fremtraadte og med Beklagelse erklærede, at Forfatteren ikke var nærværende i Skuespilhuset, eftersom han var - død for 2200 Aar siden!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
AVERTISSEMENTS. Den 27de, 28de og 30te d. M. imodtager Undertegnede paa Gjæstgivergaarden "Harmonien i Nakskov, hver Dags Formiddag Kl. 10, Assurance angivelser af de Medlemmer i det Lolland=Falsterske Brandforsikkrings-Selskab, som boe i Lollands Nørre og Sønder Herreder. Bøllesminde og Holmegaarden, d. 15. Juni 1845. Schebye. Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
De Beboere i Falsters Sønder-Herred, som ere Medlemmer i de mindre Landeiendomsbesidderes Brandforsikkrings-Selskab, vilde behage at give Møde i Nykjøbing hos Kjøbmand H. P. Roed den 28de Juni d. A., om Morgenen Kl. 8, for at aflevere deres Aarsangivelser samt Declarationer og B. Skytte, at betale deres Jndskud. Herreds-Kasserer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Da jeg har antaget en duelig Svend, som forstaaer Alt, hvad der henhører til Gjørtler-Professionen, saa anbefaler jeg mig med alt Slags nyt Gjørtlerarbeide, saavelsom Reparationer. Store og smaae Bøsninger støbes, og Arbeide udføres i Messing, Kobber og Nysølv. Alt expederes hurtigt og godt og til de billigste Priser. Mikkelsens Enke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
En Kakkelovn med Kogeindretning og Rør er at faae til billig Priis hos Skomager Høyer. 2 nye Fjedervogne, smukt udstyNakskov. rede, i næsten ny Agestol, samt et smukt og solidt Seletøi er at erholde tilkjøbs hos R. Grumstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
En smuk fiin og ny Præstekjortel til en høi Mand, er tilkjøbs i Nykjøbing. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Fra Grevskabet Christianssædes vestre Districts Overformynderie kan strax erholdes tillaans 417 Rbd. 3 Mk. 3 s. Sølv, Umyndiges Midler, imod lovbefalet Sikkerhed. Pederstrup, den 15de Juni 1845. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Auction,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
J Følge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Ane Andersdatter, Huusmand Christian Carlsens Hustrue i Windebye, bliver det bemeldte Bo tilhørende og i Sønnebek i Windebye Sogn beliggende Huus med tilliggende Jord, circa 6 1/2 Tdr. Land, der staaer for Hartkorn 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes Tirsdagene den 17de og 24de Juni samt Onsdagen den 2den Juli d. A. Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den 3die paa Stedet selv. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov den 11te Juni 1845. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Jndsidder Hans Hansen og ligeledes afdøde Hustrue Karen Rasmusdatter af Skovlænge indkaldes, med 12 Ugers, Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov den 12te Juni 1845. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-16
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-19
Lollands Falsters Tidende. Stifts Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. Torsdagen den 19. Junii. No 73.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-19
Den slesvigske Forening feirede den 12te Juni sin anden Fødselsdag. Først afholdtes Generalforsamling og derpaa Mindefest for Peter Hjort Lorenzen, hvorved der blev afsungen flere Sange og holdt Mindetaler af Pastor Hertel og Laurids Skau. Den Sidste fremstillede i Slutningen af sit Foredrag med Fynd og Varme den smukke, ridderlige Maade, paa hvilken Lorenzen, fratraadte det slesvigholsteenske Parti, idet han udstædte en offentlig Erklæring, hvori han angav Grundene til sin Fratrædelse og fremsatte de politiske Grundsætninger, han i Fremtiden vilde følge. Desuagtet – vedblev Taleren blev han gjenvalgt til Stænderdeputeret, og nu tog Lorenzens Virksomhed en ny Retning, der vistnok paaførte ham til Had og Forfølgelse, men bragte ham ogsaa Ære og Taknemmelighed. Men hvormeget end hans Fjender havde søgt at nedsætte ham, saa skulde de dog nødes til at indrømme, at Lorenzen var bleven sine Grundprinciper tro, idet han uafladelig havde arbeidet frem til den storstmulige Frihed for alle Folkeklasser, og skulde for have opoffret sig og Sine, end vegen fra den Bane, han eengang havde betraadt og som hans Overbeviisning havde sagt ham at være den rigtige. Dette Foredrag, som udbredte et Lys over den Afdødes politiske Bane, hvori næppe Alle hidtil havde formaaet at see ham, gjorde stor Virkning paa Tilhørerne. Høitideligheden sluttede med en Choral af Redacteur Koch. Om Eftermiddagen indfandt man sig atter omkring de i Møde- og Festsalen nu dækkede Middagsborde. Efterat Pastor Hertel med den ham egne Hjertelighed havde indledet en Skaal for Hs. Maj. Kongen, udbragte han denne saaledes: Kong Christian sidder paa Axelslot, Af Sorger hans Sind monne lide; Fra Slesvig kom ei Budskab godt J mange Herrens Tide. Der kæmpes nu her saa bitter en Strid, Af Harme Hjerterne lue; Dankongen er saa ædel og blid - End mere de støie og true.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-19
J Stændersal tales saa hvasse Ord - Vort Dannebrog selv de ei skaane; Den danske Bonde i Slesvig boer, Hans Sprogret dog monne de haane. J hjemlig Stue med sin Nabo glad Sit Modersmaal tør han vel pleie Paa Thinge man det dog ei høre gad, Der skal han for Tydsken sig neie. Dansken som Broder ei nævne man vil, Danmark de agte heelt ringe, Slesvig skal høre Tydskland til – Saa vil man os Dannemænd tvinge. Det gamle Rige skal splittes ad, Ei Kongenavn Drotten maa smykke; For Hertugkronen man bøier sig glade Og lover sig større Lykke. Kong Christian seer det forvovne Spil Det krænker hans Konning-Ære: Den Tvedragts Dæmon betvinge han vil; Tungt er det Scepter at bære. Er slukt da den nordiske Troskabs Aand? Brænder ei Kjærligheds Flammen, Skal det nu briste det gamle Baand, Som knytter os Danske tilsammen? Lad Hilsen nu lyde til Kongens Slot, Fra slesvigske Bondeskare: De, som ei menne med Riget det godt, Skulle sig vel tage vare. Vi agte ei stort det hoverende Ord, Som Rigts Deeling forkynder Man vogte sig smukt for Aanden i Nord! Man vogte sig smukt for os Bønder! Op, Brødre, Kreds om Thronen vi slaae, Op J Bondemænd gjæve, Den Hertug passe vi Jntet paa –Men Kongen, Kongen skal level Dette Foredrag blev modtaget med levende Bifald og ledsagedes med jublende Hurraraab for Kongen. Fra flere Sider skeete den Opfordring til Taleren, at hans Ord maatte blive offentliggjorte. Han yttrede dertil, at idet han nedskrev dem, havde han søgt at sætte sig indi de Følelser, han troede maatte røre sig hos Forsamlingen; havde han nu der været heldig, og Forsamlinlingen i de af ham fremførte Ord saae sin egen Overbeviisning udtalt, og saaledes ønskede dem offentliggjort, kunde det naturligviis kun være ham kjært, kun saaledes fik Ordene deres rette Betydning. Dette besvaredes med et eenstemmigt og jublende "Ja Derpaa udbragte Krüger fra Beftoft et Leve for Hs. kgl. Høihed, Kronprindsen, den folkekjære Herre, der intet hellere ønskede end at ophjælpe Borger og Bonde til Selvstændighed og Velvære. Dette Leve isstemtes med samme varme Hilsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-19
For den slesvigske Forening udbragtes en Skaal af Prof. Flor, der i et klart, stærkt og varmt Foredrag udviklede Betydningen og Vigtigheden af en saadan Forening.