JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Politiske Nyeheder. Frankerig. J de franske Deputeredeskammer begyndte den 10de Febr. Discussionen om Budgettet for 1844. Krigsministeren tilkjendegav, at det effective Troppe-Antal for det Jndre af Frankerig, beløb sig til 280000 Md., men at den active Stridsmagt i Algier, udgjorde 60,000 Md. Med Hensyn til Algier, sagde Krigsministeren, at det rigtigste System til at befæste Algiers Velfærd, var at danne en europæisk Befolkning paa bestemte Puncter, dette ville befordre Culturen, og tillige tjene til Forsvar mod de Jndfødtes Angreb. - Fæstningsarbeidene i Paris bleve drevne med den største Virksomhed, af de 140 Millioner Franks, som Kammerne havde bevilget vertil, vare de 88 Millioner brugte i Aarene 1840, 1841 og 1842; der vare altsaa kun 52 Millioner tilbage, og der behøvedes endnu en 20 Millioner dertil. Marineministeren forlangte til Marinen og i Særdeleshed til Dampskibsarbeide 4 Millioner mere. Marinens active Styrke beløber sig til 30,872 Officerer og Søefolk. Flaaden bestaaer af 160 Skibe, nemlig 3 Linieskibe, 12 Fregatter, 8 Corvetter, 21 Brigger og 26 Canonskonerter med 2000 Kanoner samt 30 Transportskibe paa 20,000 Tønder. J Følge Privat-Efterretninger fra Paris hedder det, at man befrygter en ikke fredelig Afgjørelse af Tvistighederne mellem Engeland og Amerika, paa Grund af at Præsidentens Yttringer i Budskabet i Anledning af Gjennemsøgelsesretten; staae i Modsigelse med Hr. Peels parlamentariske Erklæringer om samme Gjenstand. Fra Algier havde man nogle foruroligende Ef i terretninger, foranlediget af Abdel Kader, som det igjen var lykkedes mod Enden af Januar, at oprøre nogle J Stammer mod de Franske, og paa Grund af det indtrufne Regnveir, var saavel Oberst St. Arnoult, som General Chargarnier, der vare udsendte mod ham, tvungne at vende tilbage. Abdel Kader vandt derved Tid til at oprøre Stammerne i Boni-Manaskar og Kabylerne i Tone; men nu operere Hertugen af Aumale og Generalerne Bugeaud og Chargarnier imod i ham, saa at det bliver Abdel Kader umuligt at nærme sig paa 25 Mile. General Bar, der var uddraget mod Beni-Menaskar eene, har mistet 80 Md. som Kabylerne havde skaaret Hovederne af.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Engeland. Endnu hører man derfra ny Beretninger om Ulykkestilfælde paa Søen, især blandt de hjemvendende Ostindiefarere. Ved Margate er Skibet Larkins med en Ladning Thee dreven paa Land, men man haaber at bjærge Ladningen. Paa den skotske Kyst er en anden Ostindifarer Skibet George" M. Leod total forliist, og kun Mandskabet en ræddet. J flere Tilfælde viser det sig, at disse Skibe ere vildledede paa deres Cours ved de nylig anlagte Fyrtaarne. Herforuden meldes mange Skibsforliisledsaget ogsaa med Tab af Menneskelig. - Ser R. Peel har for nylig erklæret i Parlamentet, at Underhandlinger med Frankerig om en Handelstractat ere igien paabegyndte, og at man snart kan vente, at en saadan vil komme i Stand, som ogsaa vil begunstige de almindelige venskabelige Forhold mellem begge Lande. (See
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Indenlandsk. Ved den Mandagen den 13de de offentlig foretagne Trækning af det 96de Klasselotteries 1ste Klasse ere de større Gevinster faldne saaledes: i Gevinst paa 4000 Rbd. paa Amben: 27,215, 1 Gevinst paa 2000 Rbd. paa Amben: 26352, og 4 Gevinster paa 1000 Rbd. paa Amberne: 56222, 55,338, 87218. og 13276. J Henseende til de mindre Gevinster henvises til Trækningslisten. De udkomne 14 Bagtal ere: 112. 166. 189. 215. 222. 276. 304. 329. Som Man seer af itzehoe Ugeblad, har der paa flere af de i Hertugdømmerne i denne Tid afholdte Maskerader været Maske=Optog med politiske Hentydninger. Saaledes vakte især Opsigt paa Maskeballet, i Slesvig, den 31te Jan., et Tog, som forestillede det forenede Slesvig og Holsteen. En Herold i oldtydsk Costume anførte TToget; derefter fulgte to Fanebærer inder i Amazondragt, den ene i Slesvigs, den anden i Holsteens Farve, og derpaa et Antal Riddere, lig hine, klædte i begge Hertugdømmers Farve. Paa samme Maskerade faaes ogsaa en stor kalkunsk Hane, imellem hvis Fjær var indstukken Takkeadresser, og som, trods sin Modstræben, Opbrusen og urolige Adfærd, dog bleve fanget af flere Fiskere i et Ræt. Paa den Maskerade, som afholdtes den 29de Jan. i Unionen i Kiel, maatte den store Agitator, Peter Hjort Lorenen fra Haderslev, atter holde for. Han fremstillede næmlig, med en Ærespokal i Haanden, siddende paa en Triumphvogn, der blev trukken af en Krokkotil, som spillede Gabet vidt op; men forøvrigt saae temmelig spaa ud.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
De Personer, der begik Jndbrudstyveriet paa Amtstuen i Veile, ere nu ved et heldigt Tilfælde opdagede og arresterede. De ere 3 i Tallet og skulle efter Forlydende hidindtil have havt deres Ophold paa Landet. Saasnart Forhøret er sluttet, skal en nærmere Efterretning meddeles. Saameget glædeligere er denne Opdagelse, som Mistanken lettelig kunde være falden paa aldeles uskyldige Personer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Hvorledes skal en Borgerrepræsentant være beskaffen" Dette Spørgsmaal har en gammel Laugs mester nylig fremsat og selv besvaret i Veile Av. paa følgende humoristiske Maade: 1) En Borgerrepræsentant, mener jeg, maa først og fremmest være en Mand (en Kiærling duer min Sjæl ikke), som har Forstand paa de Ting, han skal have at gjøre med. Han maa kjende nøie til Byens offentlige Indretninger og kunne varetage deres Tarv, naar en eller ande i Hallunk til Skade for dem vil gjøre fine Hoser grønte. 2) Maa have et klart Hoved, som kan give bare Tanker. Af en muddret Flaske skjænkes ingen Aar Aqvavit. Skal den først løbe igjennem en Klud, saa gaaer Geisten Fanden i Vold. 3) Maa være en Mand, der kan staae paa sine egne Been, som gjør hvad Ret er og skyer den Teusel nicht, Forstaae mig ret: maa hverken ligge i Stores eller Riges Lommer. Der er det ude med Veiret. Uden Veir, uden Liv. Gisper Du først, min Broder, saa ligger Du med Næsen i Veiret. 4) Maa have Haar paa Tænderne og Been i Næsen, som man siger, og hverken bryde sig om Peer eller Povl, naar en gavnlig Sag, skal forsvares. En god Samvittighed giver godt Mod. Panden fri, Dreng!" sale min gamle Mester, see mig stivt i Øinene, hvis ikke faaer Du en paa Planeten. 5) Maa ingen Hvishvas være, der snakker meere end handler. Af Præk kommer Præk. Storpraleri gjælder til Wandsbeck. Det er en Ynk, siger gamle Peer Syv, at høre en Luus hoste. 6) Maa fremfor Alt være en ærlig Mand, der mener med det, han siger. En Ræv i Nakken bider Hul i Frakken, sale Skrædderen til Smeden. See her, mine Venner, har J mine Tanker; har J dem bedre, saa kom frem med dem. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Hestehandler Nathanson, denne bekjendte Mand, har den 7de dennes ladet sig døbe i Hamborg tilligemed sin Kone og 2de Døttre. Daabshandlingen foretoges i Jacobi Kirke af Pastor Greineisen, efterat Neophyterne forud havde aflagt deres Troesbekjendelse. Som tidligere meldt, blev for et Aars Tid siden en tredie af Nathansons Døttre døbt i Frue Kirke i Kjøbenhavn. Nathanson erholdt i Daaben de af ham selv valgte Navne Michael Leonhard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Da den af Fængslet undvegne berygtede Forbryder, Steffens, der var anholdt i Cappeln, blev afleveret i Husum, havde en uhyre Mængde Nysgjerrige sat sig i Bevægelse, saa at man befrygtede urolige Optrin Under vedvarende Hurraraab passerede Vognen Gaderne indtil Fængselsporten, hvor Politibetjentene i den store Trængsel kun med Møie kunde faae ham ud af Vognen og ind i Fængslet. Skjøndt man saae, at nogle af Hoben vare forsynede med svære Knipler, kom det dog ikke til nogen Haandgribeligheder. Medens Steffens's Opholdsted under hans Flugt endnu ikke var bekjendt, holdt Beboerne i Schwabstedt endogsaa om Dagen deres Døre lukkede, og om Natten patrouillerede en Vagt af 12 Mand. Begge de dødelig saarede Gevollmachtigen, skulle dog være i Bedring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
J Viborg fortsættes endnu Forhørerne i Falskmyntnersagen. En Strømpevæversvend der af Byen er i samme Anledning i disse Dage bleven arresteret. Man kan ikke Andet end beklage at Fangerne ikke paa anden Maade ere isolerede, end at Folk udenfor Straffeanstalten skulle kunne træde i Forbindelse med dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
J Løverdags Aftes have tvende Tugthuusfanger, næmlig Jacob Christopher Møgelvang og Hans Nielsen Eie, ved at overfile en af de i Vinduerne anbragte Jernstænger, fundet Leilighed til at undvige fra samme Straffeanstalt, der nu lader dem efterlyse, med Anmodning om at vaagribe og foranstalte dem afleverede til nærmeste Øvrighedsperson.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Ved allerhøieste Rescript til Biskoppen over Ribe Stift af 25de Jan. d. A. er det fastsat, at der 3.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Sognepræsten til Michaelis Kirke i Fredericia skal paa den første Søndag hvert Fjerdingaar, eller hvis denne maatte indtræffe med første Helligdag af Paaske= eller Pintsefesten, da paa næste Søndag, indtil videre, afholdes tydsk Gudstjeneste i Forbindelse med Communion i fornævnte Kirke for den tydsktalende Deel af det i Fredericia garnisonerende Mandskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Forhenværende Udgiver af "Raketten, Møller, annoncerer en af ham udgivende General-Appel til Danmarks Konge og Folk, som nu næst Alstyreren, ere de Eneste, han har at sætte sit Haab til. Generalappellens første Ark, der er udkommet, debuterer, med Motto af Jesus Christus, Morten Luther og Jndfødsretten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Maribo, den 6te Febr. Som vi tidligere have erfaret, circulere for Tiden iblandt dette Stifts Told og Consumtions=Underbetjente en Jndbydelse, til ved disses frivillige aarlige Bidrag at faae oprettet en Pensionskasse for deres Enker og i Stiftet afskedigede (Dagen.) Betiente.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Det er vistnok længere Tid siden, at en Jordefærd, har vakt en saa dyb og almindelig Deeltagelse, som den, der fandt Sted i Odense den 6te de, da en elskelig Danneqvinde (Mad. Rammeskow), der tillige var høist lykkelig Hustru og Moder, stædedes til Hvile, bortreven fra Alt, hvad hun saa høit havde elsket paa Jorden, fra en næsten fortvivlet Huusbond og fra 5 smaae Børn, hvoraf det yngste blev døbt i St. Knuds-Kirke samme Formiddag, da Hs. H. Stiftsprovsten, selv synligen dybt bevæget, holdt en gribende Ligtale, over den Hedengangnes Baare. Denne skjærende Contrast imellem det begyndende og de tilendebragte Liv maatte nødvendigviis ryste Enhver af det høist talrige Følge, (Aalb. Av.)der havde indfundet sig uindbudne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
C. Werner fra Skanderborg bekjendtgjør i Aarhuus Avis følgende: "Da det maa være dHr. Brændeviinsbrændere ønskeligt, at opnaae det høieste Udbytte af Brændeviin af det til Brænderiet benyttede Material, jeg ved anstillede Forsøg, grundede paa Chemiens Regler, har erholdt det høieste hidindtil bragte Udbytte, saa er jeg villig til at meddele min Methode – efter man idetmindste af 200 p. Korn 1 3/4. Bygstraae og 1/4 Malt) 59 til 61, og af en Tønde gode Kartofler erholder 23 a 25 Potter, 8 Sr. Brændeviin, – saavel grundig, praktisk, efter Brænderiernes nuværende Standpunct, at lære det i det herværende Brænderie, som og skriftlig at meddele min Methode, da det for Producenten er nok at have en skriftlig Meddelelse, og han uden videre Anviisning, kan erholde det forønskede Udbytte, saavel ved Korn som Kartoffelbrænden. Betingelserne ere følgende: Enhver herpaa Reflecterende giver mig den skriftlige Forsikkring, Jngen at lære min Methode, og betaler, for enten her paa Stedet at lære den, eller og erholde skriftlig Meddelelse, 50 Rd. og kan den, som ikke efter den skriftlige Meddelelse erholder det lovede Udbyttte, uden videre Betaling lære det i det herværende Brænderie, og saaledes overbevise sig om Opgivendets Rigtighed. Slottelig bemærkes, at jeg i denne Tid ikke brænder Kartofler, men Korn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
J disse Dage vil forlade Pressen en af Katechet Rasmussen udgiven Bog under Tittel af: "Forsøg til en ny Lærebog i den evangelisk christelige Religion for Almueskoler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Det den 13de De afholdte Hestemarked i Nørre Sundby var talrigt besøgt af Sælgere, men mindre af Kjøbere, og kun lave Priser vare at obtinere. Den tiltagende Fodermangel har især paa beklagelig Maade foranlediget, at mange Heste maatte udbydes tilfalds ved Markedet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Skibs-Efterretninger. Jfølge et troværdigt Rygte skal der, siger "Gøthe borger Handelstidende, for nogle Uger siden være forøvet Sørøveri mod tvende Skibbrudne, Skipperne Brødrene Abraham og Anthon Henriksson fra Fiskebekskiil, paa Hjemreisen fra Uddevalla. Man antager, at de ere myrdede, da næsten dagligen, men forgiæves flere Baade have været ude for at opfiske Ligene. En Huusmand, der var i Besiddelse af noget af deres Gods, er ifølge grundet Mistanke arresteret. Sagen, staaer nu for Domstolene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Om den allerede i et saa langt Tidsrum savnede Brig "Søren Winkels Minde" af Aalborg, har Mannu modtaget en Efteretning, der stadfæster Skibets sørgelige Skjæbne. Et Skib paa hvis Agterspeil læstes ovennævnte Navn, er næmlig i en af de sidste Dage af Januar, med Kjølen i Veiret, drevet iland ved Britignollens paa den nordfranske Kyst. Papirer havde Man endnu ikke fundet. (Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Tirsdagen den 31te Januar, om Morgenen Kl. 5, at, indstrandede for Statude, et Næs beliggende sønden for Fiskerleiet Tein i Ølsker Sogn, Nørre Herred, den preussiske 115 Normal=Læster drægtige Brig Copernicus, ført af Capt. C. G. Hermann af Braunsberg, med en Ladning af c. 2300 Tdr. Rug og et lidet Parti Vikker bestemt fra Pillan til Holland. Skibet, som er nyt og i alle Henseender var godt udrustet, stødte først paa en Klippe og stod i faa Timer paa Skrænten af en saadan, men kantrede derefter ned af denne og sank i en ved Siden deraf værende dyb Rende, hvor det er sjunket saaledes, at kun en ubetydelig Deel af den ene Side af Skroget staaer fri for Vandet. Som Følge af denne uheldige Stilling er hidtil kun et ringe Parti af den værdifulde Ladning, – circa 300 Tdr. Rug - bjerget, naturligviis i aldeles vaad Tilstand, og det er uvist om der af Ladningen, der da Vraget er fuldt af Vand, daglig meer og meer bedærves, kan ventes videre bjerget. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
J det i sidste Nummer af Thisted Avis anførte Brudstykke betillet: "den jydske Halvøes Vest side klages i Særdeleshed over Veiene" og Post gangen". J Anledning heraf tilføies følgende bemærkninger: Det er med Hensyn til Veiene i Thisted Amt bekjendt, at de ere saa fortrinlig gode, at faa Amter i Danmark kunne maale sig dermed, da circa 50 Mile Landeveie i alle Retninger gjennemskjære Amtet; og disse Veie ere anlagte og bragte i Stand ved Landmandens eget Arbeide og Anstrængelser uden Byrde for Statskassen, og dog har man der det Særsyn, at see Landeveien fra Ottesund til Thisted, een af de mindre befarede Landeveie i Amtet, at være lagt under Jngemeurcorpset, og Beboerne af Thisted Amt, maae, uagtet De ikke ved faa Opofrelser især i Fortiden, have sat deres Landeveie i Stand, alligevel uden Afkortelse erlægge den ved Veianordningen paabudne Veiskat. - Saasnart den Reisende mod Østen forlader Thisted Landevei der gaae til Aalborg, støder han paa en Deel af Hjørring Amt, og her maae han sande Rigtigheden af den Anke, der i Aalborg Stiftstidende føres over Veiene i Vensyssel, især er Veien ved Langeslund og Nye i October og November Maaneder undertiden næsten ufremkommelig, og hvad de andre Veie i Vensyssel angaae, da maae man beklage den, der i den sildige Aarstid maae foretage Reiser i denne Egn. J Følge Meddelelser angaaende Hjørring Amts Landeveie, da skal deres slette Tilstand fortrinlig ligge i deres urigtige Behandling, og i en feilagtig Anskuelse fra en høi Authoritets Side, der for at spare Beboerne for Kjørster og Arbeide, ikke lade det fornødne Material af Gruus kjøre paa Landveiene, hvorimod Sand og Mudder fra Veigrøfterne kastes ind paa Veien; det er vel muligt, at Gruus paa sine Stæder i Nærheden af Landeveien ikke der findes; men det maae ikke tages i Betragtning om Bonden skal kjøre 2 a 3 Mile for at hente det, det lønner sig for ham i Tiden, og en Vei, der først er godt anlagt, koster siden ikke meget at vedligeholde. Desuden er det bekjendt, at der i Hjørring Amt paa flere Steder findes Gruus; saaledes gives paa Frederikshavns Veien, der gjennemskjærer de saakaldte Tulne eller Pinkrog, Bakker, en tilstrækkelig Mængde af dette Veimaterial, uden at noget deraf er paaført Veien fra Sæbye til Sundbye gives ogsaa paa flere Steder Gruus, og det er sandsynligt at det ved Eftersøgning vil findes paa mange andre Steder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Vi komme nu til den anden Ankepost, nemlig Post gangen, her have vi i Sandhed den største Aarsag til at klage, thi vi ere udelukkede fra al directe Postforbindelse mod Vesten med Ringkjøbing Amt, (da Postgangen, gaaer herfra til Ringkjøbing og Lemvig over Nykjøbing, Skive og Viborg, og mod Østen til Hjørring, Amt, og man vil forundre sig over at høre, at et Brev herfra til Hjørring der kun ligger 14 1/2 Miil borte gaaer i 6 Dage. Efter Sigende skal Feilen ligge deri, at Posterpresserne, som afgaae herfra til Fjerritzlev og derfra til Sundbye bruge 2 Dage til at tilbagelægge 1212 Miil, naar da Posterpressen ankommer til Aalborg Torsdag og Mandag Aften, er Brevposten afgaaet derfra til Hjørring, Torsdag, og Mandag Morgen. Med Hensyn til den regulaire Postgang, der gaaer herfra til Kjøbenhavn og Hamborg, hvis langsomme Gang er saa ofte beklaget, da er den høie Generalpostdirection, der i afvigte Aar har ladet berelse de forskjellige Poststationer, vistnok saa vel underrettet om vores retmessige Anke desangaaende, at der ved den ny Postindretning, der efter Sigende skal indtræde til Foraaket, sikkerlig vil blive taget tilstrækkelig Hensyn dertil i enhver mulig Henseende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Udnævnelser. Under 8de d. M. har Hs. Maj. allern, udnævnKammerjunker og Cancellist i det kongl. danske Cangelli M. H. Rosenørn til Referendar i det kongelige Cabinetssecretariat. - Under 10de d. M. har Hs. Maj. allern, beskikket: Stiftsprovst i Lollands-Falsters Stift, Sognepræst for Raadsted Menighed, Mag. artium H. U. Møller, til Sognepræst for Thorkildstrup og Lillebrænde Menigheder paa Falster; forhenværende Skibspræst paa Fregatten "Bellona, Cand. Theol. Dines Pontoppidan, til residerende Capellan ved Domkirken i Ribe og Sognepræst for Seem Menighed i Ribe Stift; Cand. Theol. F. C. Petersen til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Odense; Sognepræst for Holstebroe og Maaberg Menigheder i Ribe Stift, J. M. B. Gad, til tillige at være Provst for Hjerm (Holstebro Kjøbstad derunder indbefattet) Gjerding og Hammerum Herreder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Ledige Embeder. Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet i Grenaa Løn 6 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura, 200 Rbd. Sølv, Høitidsoffer af Menigheden, fri Bolig forsig og Familie, 1 1/2 Favne Brænde og 20 Læs Tørv a 30 Snese, frit Græs og Foder til en Ko, samt Brugen af 9 1/2 Td. Land, som forhen havde tilliget det nedlagte residerende Capellani. Catecheten beskikkes med den Forpligtelse, at underkaste sig de Forandringer, som Skolevæsenets senere Organisation maatte medføre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
(Hamborg Cours var den 11te Februar paa London 13 Mk. 9 1/2 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 100 Mk. Banco 200 Rbd. Hamb. Cour. 25 dansk grov Cour. 26 3/4 og Schillinge 2675 a 271 p. C. slettere end Banco.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Kjøbenhavns Børs den 13de Februar 1843. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 203, Speies 200 solgtes til - 1 - s.; Banco=Disconto 4 pCt. norske Speciessedler pr. 100 Specier - . - - i Sedler; svenske Sedler pr. - Rigsgjæld – 4 Løss Tegn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
Kjøbenhavns Havnepriser d. 11te Februar 1843. Hvede, Sjællandsk - . - - - sk. - - 1 - Ditto, Holsteensk H - - Fa Rug fra Provinds. - - - 8 - s a 50. - - st. Byg, toradet . . . . - . - s. a - - - s Ved Tallotteriets 1370de Trækne i Altona udkom:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-18
AVERTISSEMENTS. Efter tagen Bestemmelse bekjendtgjøres herved forde ærede Medlemmer af Thisted Amts landoeconomiske Selskab, at Selskabets aarlige Generalforsamling afholdes førstk. 3 Marts om Fred. Kl. 10 Form. paa Thisted Raadhuus. Man forventer, at Forsamlingen i denne Anledning maa blive ret talrig, fordi adskillige vigtige Forslag, navnlig om udelukkende Præmie-Udde linger til Brugere af Bondejord, den Dag vil komme under Forhandling. Nors Præstegaard, den 16de Febr. 1843. Paa Bestyrelsens Vegne. J. G. B. Dreyer, P. t. Selskabets Secretair.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-21
No. 22. Ao. 1843. histe. Kongelig allernaadigst privilegerede Avertissementstidende Amtsavis. og eller Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 21de Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-21
Politiske Aneheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-21
Tydskland. Fra Berlin strives under 14de Febr.: "Berlin er gandske moderne, den egentlige Friederichsstadt er en forstenet Cabinets Ordre, hvis Ord og Linier ere litographerede paa Sand med Palladser og snorlige Gader. Jeg troer at af Mangel paa en historisk Baggrund, er Berlin saa erclusio preussisk. Staden synes at være bestemt, ikke allene til Preussens, men ogsaa til at blive Tydsklands Hovedstad. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-02-21
Det for nogen Tid siden udkomne Budget for Staden Berlin, opvækker denne Gang, uagtet de berlinske Borgeres notoriske Ligegyldighed og Dovenskab for Communal-Jnteresser, dog nogen Opmærksomhed, da der gives noget pikant deri, f. Er. at der i afvigte Aar er udgivet til de Fattige 340000 Rdr., hvorved deres Armod kun er bleven næret og formeret, men ikke lindret; ogsaa har Arbeidshuset i Berlin havt flere Beboere, end hele Berlin, som i Aaret 1642 ikke havde meget over 350,000 Jndvaanere, men Arbeids huset allene 370,751. Opholdet i Arbeidshuset. har saaledes behaget flere af dets Beboere, at de strax efter at de ere komne ud, have sørget for igjen at komme ind deri. - Man læser i de offentlige Blade, det Brev, som Kongen af Preussen nu sidst Julefest tilskrev den den Gang, syge, nu afdøde Digter Fougue. Kongen skrev til ham, at Undines Guldregn havde om Natten dryppet ned i hans Gemak, at han deraf havde samlet noget og sendte en lille Prøve med, mere skulle følge saasnart Regnen fornyede sig. Med Brevet fulgte 100 Ducater, og i Slutningen af Brevet stode følgende Ord af Friederich den Store: "Verse machen, versteh ich nicht, will er welche haben, mach er sie sich." Fra Berlin klages meget over Tyverier og personlige Angreb og Tyvenes Frækhed gaaer saa vidt, at de selv ikke give dem i Paris og London noget efter. De overfalde Familierne i deres Vaaninger, røve, plyndre, og tilføie endnu de afskyeligste Skjændselsgierninger. En Embedsmands Frue, som no havde taget sin Mands Gage i Forvaring, blev forleden i sin Dagligstue, midt iblandt sine sy Børn, overfaldet af to Røvere, af hvilke den Ene klemte hendes Strube til, medens den Anden tog Pengene. Hun var næsten livløs, da man fandt hende. Det er kun faa Dage siden, man, i en af Berlins meest befærdede Gader, ved høi lys Dag, gjorde Jagt paa en Tyv, som sprang fra det ene Tag paa det andet. Politiet har endnu ikke formaaet, at sætte en Grændse for Uvæsenet, der menes at hidrøre fra een eneste vidtforgrenet Bande. Alle Politi= og Criminalfængsler ere overfyldte. For nogle Dage siden fandtes en Curasseer liggende bureløs paa et Fortougi en ynkværdig Forfatning; man havde stiaalet ham Buxerne af Kroppen. Han fortalte, at Ude kjendte havde lokket ham ind i et Værtshuus, hvor de havde drukket ham paa Pelsen. Videre Forklaring kunde han ikke give. En af de ubarmhiertige Tyve var man imidlertid saa heldig at gribe kort efter, da han drev sin Frækhed saa vidt, at han viste sig paa Gaden i de stiaalne Curasseer-Buxer.