JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-09
Den aarlige Samling af de i Aaret 1794 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 3 Mk. 4 Sk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions=Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-09
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Zielens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GildsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Glid elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-09
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen, og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Kiøbenhavns No. Aar muur, lin. maal. Post-Tidender. fun Fredagen, den 13 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Brüssel, den 13 Februarii. Overalt i Belgien have de franske Repræsentante forbudet al Brændeviinsbrænden, siden dertil forbruges saa meget Korn. Blot i det østlige Flandern er der 180 Brænderier, hvilke dagligen forbruge mere Korn, end 200000 Menneskeer kunde have nok af, og flere Kull, end der udfordres til 9000 Familier. Først i denne Maaned har denne Stads Magistrat udfærdiget en Bekiendtgiørelse, hvori det hedder: "Endnu nogle Opofrelser; og Frankerige antager os som sine Børn. Endnu en føie Tid, og Krigen er forbi. Frankerige og Nederlandene skulle nyde en evig Freds Glæder. Schelden bliver frie, og Antwerpen faaer sin forrige Glands, Ville J for Alvor fremskynde disse lykkelige Øyeblikke, saa giver Franskmændene alle muelige Midler i Hænder at de kunne føre Krigen med ret Eftertryk. Republikens Soldater fattes Skoe, Klæder, Skjorter, og Hospitalerne fattes Charpie &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Paris, den 16 Februarii. Fra Vende-Departementet have vi ogsaa nyeligen havt gode Tidender. De derhen med uindskrænket Fuldmagt afsendte Repræsentante have fra Saumur først i denne Maaned indberettet, at Haabet om de bedste Følger af Amnestie Decretet bliver hver Dag større, og at een af Hovedanførerne for Rebellerne, ved Navn Chivar, har nedlagt Vaabnene. - Conventet henviiste denne Rapport til Velfærdscommissionen, med betydning, at man ønskede at viide Resultatet af disse Underhandlinger, og ikke den blotte Detail.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Da Provindsen Seeland nu ogsaa er besat af vore Tropper, saa ere alle syv foreenede Provindser i vo Magt. Et Conventet forelæst Brev fra Repræsentanten Peres melder, at Friehedstræet findes plantet overalt i Holland, at de trefarvede Faner vaye fra alle Taarne, at alle Bygninger prydes med Nationalfarverne, og at man, uagtet Hollænderne ey ere synderlig for at synge, jævnligen hører ga fra &c.J Rapporten til Conventet om den med Toscana sluttede Fred hedder det: "Blandt de Stater, som ved Overmagten ere blevne tvungne til at erklære sig imod Frankerige, fortiener især Toscana at lægges Mærke til Engeland, som har gjort sig al muelig Umage for at trække alle Regieringer ind med i Coalitionen imod Frankerige, og ikke engang har villet lade de svageste forblive neutrale, havde kun givet Storhertugen 12 Timer at betænke sig i. Han fandt sig for svag til at giøre Modstand, og maatte altsaa bortvise de franske Agenter. Men ikke saasnart fik han, formedelst Franskmændenes Seiere, fri Hænder igien, førend han sendte sin Herr Carletti til Paris, for at slutte Freden. Frankerige maae altid imodtage de Magter med aabne Arme, som ikke af egen Drivt, men af Tvang, have grebet til Vaaben; men det vil derfor ikke letteligen glemme at hævne sig paa En Denne Jndledning fandt almindeligt Bifald. geland. Jmidlertid lod Lacombe St. Michel sig dog forstaae med, at Republiken trængde til Fred, og at Mangelen paa Levnetsmidler gjorde det nødvendigt, jo før jo heller at faae Tractaten ratificeret, for til vort Bedste at faae Toscanas Havne aabnede. Derover yttrede man kiendelig Misfornøyelse, og Bourdon de l'Olse bebreidede ham, at han i det Øyeblik, da Frankeriges Fiender zittrede, forestillede Franskmændene saaledes, som om de laae i sidste Aandedræt og ligesom tørstede efter Freden. Ved samme Leylighed erklærede Bossy d'Anglas og Cambaceres, at der næsten hver Dag ankom Kornvarer til vore Havne, og det endog fra saadanne Lande, fra hvilke forhen aldrig var kommet noget; thi ey allene det nordlige og sydlige Europa, men ogsaa Africa og America greb sig ret an, for at sende os Korn. Man attraaer rigtig nok Freden, og bør attraae den; men ærefuld maae den efter saa mange og store Seiere være, og saa fast, at den ikke letteligen kan rokkes. Med andre Ord, vi ønske Fred, men paa de fordeelagtigste Vilkaar maa den indgaaes
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Da en Deputation fra Moulius og Cusset forleden Dag insinuerede Conventer deres Addresser imod de endnu tilbageværende Bussemænd og jacobinske Uhyrer, gav Penieres en vist nok ey opbyggelig Beskrivelse over disse godt Folk, og paastod oven i Kiøbet, at de havde nyeligen kronet deres Værk med et af de skrækkeligste Jndbegreb, i Folkeretten, det nemlig: at forgifte Baron Golz, som af Kongen af Preussen var sendt til Basel, for at underhandle om Freden. Han lagde til, at det lod som alle disse over hele Frankerige adspredte Afskum efterhaanden listede sig til Paris, hvor de ikke levede under saa skarpt et Opsyn, og altsaa desbedre kunde sammensmedde deres nye Complotter. Paa disse Grunde foreslog han, at alle af Robespierre ansatte og siden hans Henrettelse afsatte offentlige Betiente skulde forlade Paris, og begive sig til deres rette Opholdsteder. Men hans Forslag faldt igiennem, for ey at forvexle de Uskyldige med de Skyldige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Siden den Tidspunct nu kommer nærmere og nærmere, da Conventet maa afgiøre, om Barrere, Collot, Billand, og Vadier skulle møde for Revolutionstribunalet, saa begiere adskillige frygtsomme og uresolverte Convendeputerte Permission paa nogen Tid, men ville af meget gyldige Aarsager faae Ondt ved at faae den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Det allerede anden Gang i Conventet paa Bane bragte Spørgsmaal, om der skal sendes Repræsentante til Ostindien, skal nu afgiøres af samtlige Deputerte efter Navnenes Opraab. Det besynderligste derved er, at begge Partier i Conventet ere derimod. Dufoy, Deputeret fra St. Domingo, har været ivrigst, og hans Argument var, at det var ikke saa politisk rigtig, at foreene den lovgivende og udøvende Magt i een Person, da Erfarenhed desværre har lært, at slige udsendte Repræsentante have saa temmelig misbrugt deres Magt til vedkommende Departementers Undertrykkelse. Gouly, Deputeret fra Jsle de France, var derimod meget for denne Expedition, og ansaae det i det ringeste for det eneste rimelige Middel til at redde det ostindiske Gibraltar (Jsle de France). Han forsikkrede desuden, at en nyeligen efter 75 Dages Seilads ankommen Corvette havde derfra bragt den Efterretning, at alle Jndvaanerne, hvide og sorte, vare fuldkommen enige, og at de engelske Skibe, hvis Hensigt det var at bloquere benævnte Øe, vare af de der stationerte franske Fregatter blevne vedbørligen afviiste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Efter en af Velfærdscommissionen tagen Beslutning bliver der gjort Beslag paa alt i Forraad værende Bygmeel, for, blandet med Hvedemeel, at bages til Brød. Og maa Bryggerne til deres Bryggerier ey bruge anden Byg, end den, som efter tagne Synsforretning er befundet uduelig til Bagning. Et Pund Lys betales nu her med 6 Livres. Et lystigt Hoved har derfor nyeligen foreslaaet, at sætte Maaneskinnet under stedsevarende Reqvisition; til ikke liden Trøst for de mange, hvis Ævne ikke strækker til at kjøbe Lys.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Wien, den 21 Februarii. Efter Forlydende har Hs. Keyserl. Majestæt i en egenhændig billet anmodet General Clairfait om igien at modtage Commandoen over Armeen, som han allerede forto Maaneder siden nedlagde, og indtil nu ikkun har ført ad interim. Det hedder ogsaa, at Hs. Majestæt i egen høye Person vil begive sig til Armeen, for at bivaane Feldttogets Aabning, hvis Sagen ved de i fuld Gang værende Underhandlinger ey tager en anden Vending. Den nyeligen nedsatte Commission, hvis Arbeyde det bliver, at simplificere Medicament Catalogen for den østerrigske Armee, har Greve Nostitz til Præsident, og bestaaer forresten af 14 Læger og Chirurger. For den for den bedste Afhandling om bemeldte Simplificering udsatte Præmie, concurrere i alt 42. Men man troer, at Over chirurgus Schmidt vil vinde Prisen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Frankfurt, den 24 Februarii. Prindsen af Condes fra Brüchsal til Rothenburg forflyttede Hovedqvarteer bestaaer af 653 Personer og 211 Heste. Prinds Conde selv, med Søn, Fætter, og Hertugen af Berry (en Søn af Greve Artois) har 14 Cavaillerer, 34 Adjutanter, 53 Staabs- og Ordonants-Officerer, 3 Secretairer, 150 Kammertienere og andre Tienere med &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Nederelven, den 3 Martii. Efter Beretninger fra Embden have Franskmændene, eller rettere de hollandske Patrioter, besat Delfziel, hvor Jndløbet til Ems vil blive spærret. – Fra Nyeskandsen, i Grøninger-Landet hørde man den 27de Februarii en stærk Kanonade, om hvis Udfald Rygtet er forskielligt. Nogle paastaae nemlig, at de hollandske Patrioter i Forening med det franske Militaire havde angrebet Skandsen, men vare med stort Forliis blevne tilbagedrevne af Engelskmændene. Derimod meldes fra Leer i Ostfriessland, at de Franske allerede den 28de vare i bemeldte Nyeskandse, at de engelske Tropper havde trukket sig bort fra Windschouten og den hele Egn, og at man flygtede af alle Kræfter til Ostfriesland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Fra Lingen berettes, at det der i Nærheden var den 24de Februarii kommet til alvorlige Optrin imellem de franske og engelske Forposter. Allerede den 23de havde et franske Corps af 2000 Mand ladet sig see i Egnen ved Bentheim. Efter nogen Skarmydsering imellem Forposterne kom det til en ordentlig Træfning ved Nienhaus, som varede fra Morgenstunden til Middag. De Franske vare vel Engelskmændene overlegne i Antal, men derimod havde disse to Feldtstykker, og Franskmændene ingen. Disses Forliis anslaaes til 300 Mand; Engelskmændenes kun til 60 Gemene og 3 Officerer. – Rygtet sagde, at der til Nienhuus allerede var ankommet en nye fransk Colonne, 5 til 6000 Mand stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Kiøbenhavn, den 13 Martii. Den 12te December er Magister Elias Christian von Haven beskikket til Sognepræst for Bording Meenighed i Ribe Stift. Residerende Capellan Hr. Johan Christian Vide Stockfleth ligesaa til Sognepræst for Gusdals Præstegield i Aggershuus Stift. Den 19de December er Student Gabriel Heiberg confirmeret til Personel-Capellan for Gloppens Præstegield i Bergens Stift. Den 9de Januarii er Candidatus Juris Johan Ludevig Wilhelm von Krabbe beskikket til Vice-Landsdommer ved Nørre-Jyllands Landsting. Den 16de Januarii er Candidatus Pharmaciæ, Gotlieb Blau, forundt Bevilling at maae anlægge et Apothek uden for Kiøbenhavn, og der nedsætte sig som Apotheker. Den 23de Januarii er Doctor Juris Gustav Ludvig Baden, Borgmester og Byefoged i Nachschou, beskikket at være tillige Vice-Landsdommer ved Lollands og Falsters Landsting. Samme Dag er Kiøbmand Jens Hansen confirmeret at være Veier, Maaler og Vrager i Saxkiøbing, saa er og Candidatus Juris, Albert Albertsen, forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt alle Over- og Underretter i Danmark og Norge. Den 30te Januarii er Justitsraad og Sorenskriver, Johannes Haberdorff, beskikket til Vice Laugmand over Bergens Laugdømme. Samme Dag er Wilhelm Rasmussen confirmeret at være Organist i Colding, saa er og Examinatus Juris, Hans Ortved, forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter i Sielland og Fyen. Den 6te Februarii er Student Claus Strupe beskikket til Sognepræst for Lopens, Hasvig og SorværPræstegield i Trundhiems Stift. Den 13de Februarii er Student Johan Jacob Kirkheiner beskikket til residerende Capellan i Stubbekiøbing og til Annexet Maalebrænde paa Falster. Provst og Sognepræst Hr. Axel Christian Schmidt ligesaa til Sognepræst for Øyestads Præstegield i Christianssands Stift. Personel-Capellan Hr. Bendix Støren ligeledes til Præst ved Hospitalet i Trundhiem, Samme Dag er Birkeskriver Friderich Dall confirmeret at være Birkeskriver ved Fuglsang og Prierskous Birk i Lolland; og Vice-Raadmand, Hans Peter Jngerslev, ligesaa til Veyer, Maaler og Vrager i Aarhuus. Den 20de Februarii er Student Jens Lyhne confirmeret som Personel-Capellan for Rødding og Schrav Meenigheder i Ribe Stift. Student Johannes Schiønning Middel thon ligesaa som Personel Capellan for Jndre Holmedals Præstegield i Bergens Stift. Candidatus Juris Johannes Hansen beskikket til Fuldmægtig ved Justitscontoiret og det 1ste Vidnekammer i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet. Den 27de Februarii er Student Jonas Frost beskikket til residerende Capellan for Størens Præstegield i Trundhiems Stift. Borgemester og Byefoged, Hans Jørgen Bang, ligesaa til Birkedommer ved Kiøbenhavns Amts Birketing.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
J Tallotteriets 717 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1795. kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Den aarlige Samling af de i Aaret 1794 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig-Holsteen trykte, Exemplaret for 3 Mk. 4 Sk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangeliske luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions-Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
en af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Vielens aandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen, og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-13
NB. Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Ove Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Ataade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
Kiøbenhavns Aar No. glat ud tilsiune. Post-Tidender. ham un er me. Mandagen, den 16 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høyfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
London, den 3 til 27 Februarii. Det vigtigste, Regieringen her siden Hollands Jndtagelse af Franskmændene har foretaget, er en Embargo paa alle i de engelske og irlandske Havne liggende hollandske Skibe, hvoriblant 9 riigt ladte ostindiske, 60 andre til Vestindien, Spanien, og Portugal &c. bestemte Coffardieskibe, foruden Krigskibene Brackel og Seeland, hver paa 64 Kanoner, en Fregat paa 36, og 2 Cuttere, hver paa 16 Kanoner. Ved Leith i Scotland er der anholdt en anden hollandsk Fregat paa 36 Kanoner. Man vil anslaae Værdien af de nu paa Themsen liggende hollandske Eiendomme til 12 Millioner Pund Sterling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
Vore Krigskibe have ogsaa Ordre, at opbringe alle de hollandske Skibe, de møde i Søen, til engelske Havne: og Commodore Warren er afseilet fra Falmouth, for at opsnappe alle hollandske Retourskibe. Midt i Januarii Maaned bleve endeel af vore Fregatter afsendte til Nordsøen, for at tage de fra Holland flygtende Skibe i Beskyttelse. Til Harwich er der virkeligen ogsaa ankommet endeel engelske Soldater og Matroser. Derimod ere alle vore Cuttere, som fra Dower vare afsendte til Viessingen, for at redde de engelske Soldater fra Øen Seeland, komne tomme tilbage, da det formedelst Jis var dem umueligt at komme Kysten nær nok.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
Arvestatholderens Familie, som nu residerer paa Slottet Kew, og der jævnligen har Hertuginden af Yorks Besøgelser, aflagde den 30te Januarii et Besøg hos Dronningen, og spiiste med den Kongelige Familie til Middag, hvorefter Deres Durchlauchtigheder reyste tilbage til Kew. - Det Oraniske Huses kostbare Juveler, Sølv tøy, rede Penge, og vigtigste Archiv=Sager, ere lykkeligviis bragte herhid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
Den 31te Januarii gik Lord Howes Flaade, 36 Linieskibe og 10 Fregatter stærk, atter i Søen fra Spithead.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
Man veed, at den Brester Flaade har paa sit sidste Krydstog liidt meget, og har maattet vende tilbage til Brest. Der tænkes nu for Alvor paa at forstærke vor Søemagt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
J Chatham udrustes over Hals og Hoved 5 Linieskibe. Paa alle vore Skibsværfter bliver Adgangen nægtet enhver Fremmed, han være hvem han vil. Det hedder endog, at man vil drive Udrustningen saavidt som mueligt, for at udrede 120 Linieskibe med bemanding, af hvilke for nærværende Tid ikkun haves 70, nemlig under Lord Howe 36, under Admiral Hotham i det Middellandske Hav 13, i Vestindien 8, i Halifax i Nyescotland 3, og i Portsmouth og Plymouth 10. Der er til den Ende sluttet Contracter med private Skibsbyggere om et Antal af 10 Linieskibe og 16 Fregatter, og det ostindiske Compagnie overlader Regieringen 50 af sine Skibe, af hvilke hvert kan indrettes til 40 til 50 Kanoner. – Sir Sidney Smith har faaet Commanden over en Fregat-Escadre, hvis Bestemmelse endnu er ubekiendt. Vore Grønlandsfarere, som have anholdt om Convoy, have faaet til Svar, at de ey allene skulde faae den, men at de vilde finde mange Kongelige Skibe krydsende i Nordsøen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
En til Ostindien afsendt Paketbaad medbringer formodentligen den Ordre, jo før jo heller at bemægtige sig de der værende vigtige hollandske Eiendomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
De nyeste Beretninger fra Spanien melde, at Hoffet sammesteds indskrænket sig meget, og har afskediget mange Betiente. Af den Madriter Hoftidende af 12te Januarii sees, at der sidst i f. A. August Maaned er i Mexico opdaget en Sammenrottelse, hvis Hensigt var at myrde Vicekongen og hans Familie, at bemægtige sig det Kongelige og Erkebiskoppelige Pallads, tilligemed Mynten og Jnqvisitionshuset, derefter at stikke Staden i Brand og give den til Priis for Pøbelen. To Udlændinge skal have været Hovedmændene for denne mislykkede Complot.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
J Liverpool er den skiønne Børs den 17de, og i Manchester det store Spinde=Factorie den 22de Januarii lagt i Aske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
Endeel af vore Borgere havde sidst i Januarii Maaned insinueret Parlamentet en Addresse om Fredens hastige Jstandbringelse. Ministerens Partie satte sig ey allene derimod, men fik snart en aldeles modstridende Addresse fra Magistraten til Kongen indleveret, hvori der for sikkredes, at Staden London vilde paa det ivrigste understøtte Hs. Majestæt i at fortsætte Krigen for at faae en varig Fred. Da Lordmajor overleverede Kongen denne Addresse, svarede Hs. Majestæt: "Med største Fornøyelse modtager jeg dette Beviis paa Deres Hengivenhed for min Person og min Familie, samt for dette Riges lovmæssige Constitution. Forsikkringen fra min troe Stad London, om at understøtte mine Bestræbelser i denne retfærdige og nødvendige Kriig til mit Folks Velfærd og Sikkerhed, foraarsager mig ligeledes en inderlig Glæde &c. Staden Carlisle har ogsaa leveret Parlamentet en Addresse om Fred, men over 1200 Personer have protesteret derimod. Ligedan er det gaaet paa flere Stæder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
For Jrland bliver nu aabnet et Laan af 2 Millioner Pund Sterling. Catholikerne sammesteds ere nu erklærte for competente til alle offentlige Embeder i Jrland; dog undtages derfra Vicekongens, Storcanzlerens, samt Overdommerens og Talerens Poster i Underhuset. General Grey og Admiral Jarviis ere komne tilbage fra Vestindien, og forlange deres Forhold og Commando sammesteds paa det nøyeste undersøgt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
Ministeren Pitt har i Underhuset annonceret det her aabnende Keiserlige Laan, hvis Udfald man meget længes efter at vide. Rygtet har i disse Dage sagt, at bemeldte Laan skulde reduceres fra 6 til 4 Millioner Pund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
De den 1ste Junii 1794 i Toulon erobrede franske Linieske blive nu istandsatte, for saasnart mueligt at støde til Lord Howes Flaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
Frankfurt, den 2 Martii. Den 28de Februarii marcherede det preussiske Regiment Thadden herfra til Westphalen, og i Morgen følger den preussiske Garde bag efter. De chursachsiske Regimenter marchere et efter det andet tilbage fra Rhinen, til Sachsen, og friske Tropper ankomme stedse i hines Sted. – Jgiennem Franken marchere mange østerrigske Tropper til Rhiinen. Den Keyserlige Armee ved Overrhiinen skal for nærværende Tid være 53 Batailloner og 72 Escadroner stærke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-16
Bremen, den 2 Martii. Med en Stafette er i Dag indløbet den Efterretning, at der den 28de Februarii imellem Grøningen og Windschooten er forefaldet en Action imellem Engelskmændene og Franskmændene, hvorved 1000 Mand ere dræbte, og 2 engelske Generaler fangne. Franskmændene skal derefter have trænget frem til Ostfriesland, og Engelskmændene retireret ind i det Münsterske.