JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-22
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 3 102 Rbd. r. S. Dito Dito. ....... 108 1/2 109 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 12 101 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Sr. 6. Dito lydende paar. S. N 1 - i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . .- Rd. Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 4 pCt. nye danske Obligationer. 58 1/2 59 L. Sterl. 1 - i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-22
Asiatiske Compagnies Actier . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-23
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. dannaagaannagaaudgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Søndagen den 23 Januar 1831. 28 Aargang. No. 14. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. De i den belgiske Revolution virkende Personer. (Fortsat fra Nr. 18.) Den beste Anledning til at udvikle sit usædvanlige Talent og aabenbare sit Sindelag fik de Gerlach ved Regjeringens System i Henseende til den offentlige Underviisning, og ved de bekiendte Forordninger i Aaret 1825. Allerede forhen havde han begyndt i det andet Kammer meget og hæftigen at deklamere mod de Forholdsregler Ministeriet for det Jndre og Administrationen viste, dog blev hans Stemme dæmpet ved de Bedres afgjorte Flertal. Ved Forordningerne efterlignede han Johannes den Døber, og var utrættelig i at tilraabe Regjeringen sit: "Det sømmer dig ikke, og over de krænkede Forældre og Borgerrettigheder at istemme de eftertrykkeligste Jeremiader paa den finestberegnende Maade. I rørende Phraser, som ingen anden Taler i Generalstaterne saa meget som han havde i sin Magt at give kunstrige Sammenføjninger og Vendinger, henvendte han sig til Fædres og Mødres ømme Hjerter, og talede om Familie Rettigheders Ukrænkelighed. Det er mærkværdigt nok, at han just havde hørt til dem, som saa rigeligen understyttede Jesuiter-Kollegierne, de af freres ignoranting holdte Skoler, og Missionairerne i Belgien, indtil van Gherts og Walther skærpede Anordninger havde faaet dem jaget udover Grændsen, til almindelig Jubel for det da værende liberale Europa og tillige for alle franske Journaler af den venstre Side. Hr. Gerlache tilstaaer selv, at da havde man leet ham op i Øinene, og Børnene paa Gaderne havde forfulgt ham. Jstedetfor faktisk at gjendrive den Mening, at han maatte staae i nogen Forbindelse med Jesuiterne og fremmede Geistlige, sendte han sin egen Søn til Jesu-Selskabets Fædre i Freiburg i Schweits. Han forbandt sig nu fremdeles med Hr. de Sauvage, Storvikar Barrett i Lüttich, flere intrigante Præster sammesteds, Redacteurerne af Courier de la Mense, og af Conservateur helge, fremdeles med Befordretne af det katholske Selskab, hvis Medlem han ogsaa var, og med alle inden og udenlandske Modstandere mod Regjeringen. Ved en Reise til Paris og andre franske Steder ledede han en inderligere Forbindelse imellem sammes og de belgiske Jesuiter. Greverne d'Dultremont, de Hamal, Robiano og Andre understyttede ham det bedste de kunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-23
Kjøbenhavns Veiviser eller Anviisning til Kjøbenhavns, Christianshavns og Forstædernes Beboere for Aaret 1831, redigeret, forlagt og udgivet af Boghandler L. B. Thiesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-23
Den, som i de henrundne tredsindstyve Aar ikke har seet vor Hovedstad, vil blot ved at sammenligne Kjøbenhavns Veiviser fra 1770, da Agent Holk første Gang udgav den, med den for 1831, let kunne gjøre sig et Begreb om den Hovedforandring, der er foregaaet med denne Stad. Det maa forekomme ham, som om han saae en Dverg opvoxen til en Kæmpe. Et lidet Hefte er omsider blevet til en tyk Bog paa 696 Sider. Naar man undtager Adresseavisen og Statstidenden, saa har intet til Almeenhedens Veiledning bestemt Jnstitut i Kjøbenhavn hos vort, bestandigt efter Nyt og Afverling higende Læsepublicum, der kun alt for ofte, til sin egen Skade, erfarer, at det Nye ligesaalidt altid er godt, som det Gode behøver at være nyt, fundet saa uafbrudt Understøttelse, som Kjøbenhavns Veiviser. Men det kan heller ikke nægtes, at dets nuværende Udgiver, Hr. Boghandler Thiesen, hverken har sparet Møje eller Bekostning, for at bringe Bogen dens Bestemmelse saa nær som mueligt og gjøre den med hvert Aar Publicums Yndest end mere værdig. Jstedetfor at andre Skrifter af den Natur, ikke sjeldent synke med den stigende Alder i Værd, og omsider, fortrængte af yngre Medbeilere, ganske maae ophøre, har Udgiveren sørget for, at hans Veiviser, ligesom Venskab, ligesom Rhinsk Vin, vinder ved Ælden netop i Fuldkommenhed. Hans Arbeid, høist almeen nyttigt i sig selv, er ikke saa let som saa mange maaskee indbilde sig, og der gives vist Faa, som vilde kunne levere det saa godt som han Anmelderen vilde kun ønske, at hans Møje maatte paa en Tid, der er temmelig lunken for almeennyttige literaire Foretagender, hvis Opmuntring, ikke kan gjøre sig Regning paa Avislovtaler, fremdeles finder den Understøttelse, hans Bestrædelse virkelig fortjener. Bogen er denne Gang 14 Sider større, end forrige Aargang og trykt paa særdeles godt Papir med smukke Typer i det Poppske Trykkeri. Den faaes indbunden forden meget billige Priis 2 Rbdlr. hos Udgiveren paa Børsen Nr. 12, høire Gang fra Slotspladsen og i hans Bopæl No. 66 ved Nybørs. Saavidt Anmeld, kan skjønne, have Vedkommende denne Gang temmelig rettet sig efter Udgiverens Opfordring i de offentlige Blade og meddelt ham betimeligen Efterretning om deres Bopælsforandringer, en Opmærksomhed, uden hvilken, Udarbeideren af en saadan Bog umuligt kan give den hin Fuldstændighed og Nøiagtighed, som udgjør dens Hovedfortjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-23
Jndenlandske Efterretninger. Jblandt Rectorerne ved den lærde Skole i Ribe var Sinnel Lange det i Aarene 17526. Han havde forhen været Conrector ved samme Skole, og da gav han Disciplerne en Stil, som af Nogle strax blev anseet for en Satire, og foraarsagede ham endeel Uleilighed. Til Exempel paa dens Beskaffenhed optages her et Fragment af den: Hjorten var engang i fuld Brunst, og vidste ikke hvorledes den skulde finde Leilighed til at svale sin Begjærlighed; men da han gik i denne Bekymring, kom en ung Daae ham imøde, som tilforn havde kjendt ham, og spurgte hvad han feilede. Hjorten klagede sin Nød. - - Han begav sig ind i den tykke Lund. Jægerne kom paa Spor efter ham med deres Hunde, som handlede saa ilde med ham, at han siden den Tid blev holden for Spot og Vidunder hos alle Dyr. Saaledes gaaer Krukken saalænge til Gilde, at den gaaer omsider hankeløs hjem. Nøglen dertil er følgende: Daværende Biskop havde en Amanuensis, som hedde Hjort, der gjorde Kuur til Jfr. Lund, Datter af en da der i Byen formaaende Embedsmand, dertillige var Fuldmægtig hos Stiftamtmanden. Lange, som og havde Øie paa samme Jomfru vilde hevne sig paa sin Medbeiler, og begik den Drengestreg, at give sine Disciple ovenmeldte Stil. Han søgte i den Tid om at faae en Jndtægt af Kirkerne, men Amanuensis der i sin egen Person, og Fuldmægtigen der i sin Datter var bleven prostitueret af ham, og til en Fabel i Byen stemte deres Herrer saaledes, at Erklæringen paa hans Ansøgning ei blev gunstig, men den Jndkomst, han havde, blev endogsaa forringet. Man tænke sig bemeldte Stil, dicteret af en Mand med sorte Klæder, Kappe og Bladkrave, i den Helligaands Værksted, som Kong Christian 6 kaldte Latinskolerne. (Af Prof. Thorups Beretninger om Ribe Cathedralskole 1830.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-23
Blandede Efterretninger. J Følge Breve fra Norge er nu omsider en Proces bleven paakiendt, som længe har svævet for Domstolen imellem Staten og Kjøbmand M. Thyrholm, i Anledning af, at Denne havde valgt til Vignette paa en af ham fabrikeret Sort Røgtobak, Norges Constitution. For den 17de Mais Venner!" Aarsagen til Søgsmaalet imod ham var hverken politisk eller medicinsk, altsaa kunde ingen farlige Følger frygtes af Hr. Thyr holms Tobak, hverken for Rigets eller for Med borgernes Constitution. Anklagen grundede sig paa et gammelt Rescript, som forbyder Tobaksfabrikanter at bruge nyt Stempel eller nye Vignetter uden dertil at have faaet Tilladelse af det daværende Øconomi- og Commerce-Collegium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-23
Thyrholm er nu ved Dommen aldeles frikiendt men har, da hans Tobaksfabrik i lang Tid har været under Seqvestration, lidt et betydeligt Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-23
- Saavel i Gothenborg som Stokholm ere Samfund stiftede, som have til Øiemed, at befordre Maadehold i sandselige Nydelser; men fremfor Alt i den saameget overhaandtagende Brændevinsdrikken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. annammonananUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Tirsdagen den 25 Januar 1831. 28 Aargang. No. 15. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Fransk Gesandt ved den pavelige Stol. magsgade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
Efterat Marquis Latour Maubourg, fransk Gesandt i Neapel, var, strax efter Pavens Død, bleven udnævnt til overordentlig Gesandt ved den pavelige Stol, havde han d. 24 Decbr. en høitidelig Audients hos det i Konklave forsamlede hellige Kollegium i Quirinal. Han overrakte sit Creditiv, og holdt derpaa følgende Tale, Eminentser! De Franskes Konge, ivrigen nidkier for at vedligeholde de Prærogativer den Krone har, som det offentlige Ønske atte paa hans Hoved, umager sig for at bevidne den hellige Stol sin Hengivenhed og sin Interesse, og har derfor afsendt mig som overordentlig Gesandt hos Deres i Konklave forsamlede Emientser. Creditivet, som det er mig overdraget at overgive Dem, udtrykker de Ønsker og det Sindelag, som besjeler Hans Majestæt, ved den saa højtidelige og vigtige Anledning, der her holder Dem forsamlede. Kongen befaler mig at bevidne Dem den levende Smerte, som han følede ved Underretningen om at en Pave var død, der, under sin kun alt forkorte Regjering paa den hellige Peders Stol, lod glimre den Visdoms, den Forsonligheds, den christelige Tolerances Gaver, der saa gandske egne sig for den Tid, i hvilken han levede. Frankrig isærdeleshed bør yde Sorgens og Erkjendtlighedens Tribut for den vise Hyrde, hvis Omsorg, Aarvaagenhed og gode Raad stedse anvendtes til Vedligeholdelse af Folkeslagenes Fred, ved virksom Udøvelse af Evangelii Lære. Hans Majestæt Kongen, hvis Politik grunder sig paa Jkke Ind blandings Systemet, det faste Grundlag for Staternes Uafhængighed, kan ikke ville anmasse sig, at øve nogen Indflydelse paa de vigtige Arbeider, som Deres Eminentser nu ere opofrede; men disse Arbeider berøre alt for meget Religionens almindelige Tarv, og den største Deel af de Franskes Fordele, at Hans Majestæt skulde kunne efterlade ved sikre og oprigtige Ønsker at tage Dei samme. Deres Eminentsers Visdom og Nidkjerhed vil allerede i deres Hjerters Jnderste have erkjendt dem. Maatte den sidste Paves Efterfølger, som Kristendommens geistlige Overhoved, være besjelet af den himmelske Godhed, af den ømme og elskværdige Fromhed, af hin Fasthed, der veed at holde sig i Forbindelse med Maadehold, maatte han, som verdslig Fyrste, udmærke sig ved Kierlighed til Retfærd og de Provindsers Uafhængighed, som han er bestemt til at regiere, kort, maatte han forene hos sig hine Egenskaber, som Pius VIII ved prophetisk Indgivelse, just paa dette Sted, lovprisede, i det Svar han gav en fransk Gesandt: Slangens Klogskab, Duens Enfoldighed! Disse, Eders Eminentser, ere de Ønsker Hans Majestæt nærer, de Forhaabninger Kongen bærer til deres Stemmers Medvirkning. Maatte Deres ædle Værk snart sluttes, paa det at den ved sit Tab nedbøiede Kirke snart igjen kunde modtage Trøst og Glæde. Lykkelig ved paa denne Dag at opfylde en saa ærefuld Sendelse, maae jeg især lykønske mig med, ved den Anledning, som Kongens Godhed har skienket mig, at kunne bringe Hyldingen af min dybeste Ærefrygt for denne ophøiede Forsamling og Udtrykket af min Høiagtelse for enhver især af Deres Eminent Noget til Tændernes Vedligeholdelse. (Af Sk. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
J Berlin er det ved en Lov af 20 April 1795 bestemt: "at Assistentshusene i alle Maader ved Panternes Modtagelse ere, ligesaavel som private Personer, forbundne til at lagttage Lovens Forskrifter, og ikke modtage noget Pant af en ubekjendt eller mistænkelig Person, hvis de imidlertid gjøre det, maae de erstatte Eiermanden den stiaalne Ting, og underkaste sig den for Hælere fastsatte Straf. Det har forhen *) været foreslaaet, at denne Lov maatte ogsaa i visse Henseender tjene os til Mønster, saa at der sørgedes saa meget muligt for at forebygge ulovlige Kosters Pantsættelse, ved at søge bedre Oplysning om de Personer der indlevere Panter, og at Assistentshuset i paakommende Tilfælde maatte kunne opgive sin Hjemmel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
Jblandt de Forbedringer det Kjøbenhavnske Assistentshuus ellers troes at trænge høiligen til, og hvorom dette Blad forhen har fremsat nogle Yttringer vilde de vigtigste vel være. 1. At Renterne bleve nedsatte, i det mindste for store Summer, eller for Pant der henstaaer i længere Tid end 3 Maaneder. Naar en Familiefader i et forlegent Øjeblik, for Exempel til Provisions Anskaffelse, laaner om Efteraaret 50 Rbd., kan han i sin Husholdning have den Gavn deraf, at høie Renters Svarelse for en kort Tid indtil en forestaaende Indtægt indløber, kan, i Forbindelse med en temporair Mangels Afhielpning være tilraadelig og taalelig, men svigter hans Forhaabning om Udveie til Pantets Jndløsning, og han altsaa nødsages til at lade det fremdeles henstaae, burde den Stiftelse, der bær Navn af Assistents, ej ved utaalelig Rente opsluge hans Eiendom. At Laanene svarede mere til Pantets Værd. Det er ofte ikke Fjerdedelen af Værdien, og den Laan trængende nødsages til at søge ny Laan hos de mange i Skjul handlende Aagrere. *) Skilderiet II. B. Apr. 1805 S. 86787.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
Jndenlandske Efterretninger. Nytaarsnat holdt Studenterne i Kiel, som sædvanligt, et Fakkeltog, hvorved der paa Torvet udbragtes flere Hochs, blandt andre denne Gang ogsaa for det gamle Aar, der ellers pleier regelmessigt at faae sit Pereat." Derefter begav Toget sig til den nærværende Rectors, Professor Twestens, samt Professorerne Hege wisch's og Falchs Vaaninger, uden for hvilke udbragtes Hochs!" To, ikke til Universitetet hørende Mænd, som vare tiltænkte lignende Ære havde af særdeles Omstændigheder frabedet sig samme. (V. A.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
J en Skrivelse fra Alsen, indrykket i Kieler Correspondenzblatt, gjøres opmærksom paa, hvorledes Bispedømmet Als og Ære formenes, efter den nuværende Biskops Afgang, godt igjen at kunne forenes enten med Fyens Bispedømme, hvorved aarligt vilde bespares en Sum af 3,800 Rbd. Sølv, (Dog skulde Hertugen forbeholde sig Ret til at fundere et eget Bispedømme i den Deel af Øen, der staaer under ham) eller at henlægges under Generalsuperintendenten af Slesvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
Blandede Efterretninger. Fra Madrid meldes, at et engelsk Kjøbmandsskib, som i August Maaned sidstleden anløb Øen Madre de Dios paa Kysten af det sydlige Amerika, bemærkede Signaler og satte strax en Baad ud og sendte den til Landet, hvilken kom tilbage med den Efterretning, at en 300 til 500 hvide Mennesker med lange Skjæg, klædte i Laser og talende det spanske Sprog, havde villet styrte sig i Baaden, men da den umuligen kunde rumme eller bære en saadan Mængde, og nødvendig maatte have gaaet under i Bølgerne, skyndte Baadsfolkene sig at støde fra Land og komme til Skibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
Den engelske Kapitain, hvis Skib ingenlunde var indrettet til at modtage og føre en saadan Mængde Mennesker, seilede sin Kaas og kom til Lima(Callao) hvor han bevirkede, at et andet Engelsk Skib fik den fornødne Indretning og blev behørigen forsynet med Proviant, for at seile hen og afhente de Ulykkelige, som holdes for at være en Del af Besætningen af det for en otte eller ni Aar siden paa Kysten af Patagonien forliste Span skee, forhen Russiske, Linieskib St. Elmo, et af dem Spanierne afkjøbte Rusland, og som tilforn hed Alexander den Første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
- Efter den foretagne Forandring i det tydske Forbunds Kontingent Matrikul bestaaer Forbundshærens tiende Armeekorps, som ifølge den kongelige nederlandske Reqvisition om forfatningsmæssig Forbundshielp skal, i fornødent Tilfælde, indrykke i Storhertugdømmet Luxemburg, af 28038 Mand, nemlig: Jnfanteri 22217 Mand Cavalleri, 3572. Artillerister og Pionerer, 9240
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
De Forbundsstater, som have at stille Tropper dertil, ere: Hannover, Holsteen-Lauenborg, Brunsvig, begge Meklenburg, Oldenborg, de frie Stæder Lübeck, Bremen og Hamburg. Den regierende nederlandske Regjering skal være affordret Forskud til Udrustnings og Underholdnings Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
- Fra den russiske Grændse skrives under 20 Dec., at Efterretningerne om Udbredelsen eller Aftagelsen af Cholera i det Jndre af det russiske Rige lyde meget modsigende. At den endnu i Odessa afbryder al Handel er kun alt for vist. Endnu har i Rusland selv ingen vunden den udsatte Præmie. Man maa være meget begierlig efter at erfare, hvilke Frugter Sen delsen af østerrigske Læger ind i Sygdommens Gebet har havt. Det er dygtige Mænd som dertil ere valgte. J Berlin har Minister v. Alten stein og Ministeriet for Undervisnings- og Medicinal-Anliggenderne deputeret fire Læger til at udgrandske det Ondes Beskaffenhed, i det Jndre af Rusland. Den 24 Dec. tiltraadte den unge Læge af den mosaiske Bekjendelse, Privatdocent ved Universitetet, Dr. Dann, sin Undersøgelses Reise over Kønigsberg. Med ham reise ogsaa Dr. Queke af Berlin og Dr. Barchewitsch, som er kyndig i Sproget, Stadsphysikus i Schmiedebergi Schlesien. J Spidsen af Kommissionen vil Dr. Albers, Medicinalraad i Gumbinnen paa Ruslands Grændse, stille sig, og de ville da indslaae deres Vei først til Moskau, som Sygdommens nu værende Brandpunkt. Det er vist nok endnu for tidligt, at ville tale i vore Egne om Midler derimod, det være sig Calomel, eller veratrum nigrum, paa hvilket nogle Homoopather lægge saa megen Værd, eller at ville, som over Leipzig siges, gjøre de engelske Lægers Behandlingsmaade i Ostindien til Maalestok for europæiske Recepter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
Endnu tie de engelske Læger i Odessa, MoskowSt. Petersburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
Kjøbenhavns Børs d. 25 Januar 1831. Hamburg 2 M. - a vista 216 Species 214. Specier solgtes til 12 Rbmk. 1s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 47 1/2 Rbs. Tegn. 88 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . . . . 80 1/2 81 i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 102 Rbd. r. S. Dito Dito. ...... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 100 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 97 i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer 58 58 1/2 L. Sterl. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-25
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-27
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. dannananananUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Torsdagen den 27 Januar 1831. No. 16. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Skjoldung-Stammen. En Sang. muur Mel. Kong Frederik sidder paa Koldinghuus. Mod Norden der ligger saa deligt et Land, Med grønnende Kyster og sølvklare Vand: Det kalde vi Danske vort herlige Fædrene Rige. Der grønnes fra Oldtid saa herligt et Træ, Hvis løvlagte Krone gav Dannemark Læ Det kalde vi Danske vor ældgamle SkjoldungStamme. Aarhundreder svandt, og end Stammen staaer grøn Til Fryd for hver ædel en Dannemarks Søn. Gid hædret den stande til Himmelens Stierner nedfalde. Ved hvem staaer vor Stamme saa herlig og skjøn Hvem skylde vi Vexten i Lys og i Løn Den Herre foroven, som bygger i Himmelens Rige. Thi ville paa hædrende Fædreneviis Vi Stemmen opløfte, den Herre til Priis, Som Dannemarks Rige saa naadelig fryder og værger. Dig takke vi Herre, vor Skjærm og vort Skjold, Du brede Din Haand over Stammen saa hold Du signe fremdeles vort elskede Fædrene Rige, Som fordum for Fædre, til Ord være Of Vor Trøst og vor Glæde – al Modgang til Trods: Du lade det lyde saa vide om Dannemarks Rige! Giv Kraft til din Tjener, at han uforfærd Maae bruge saa trofast dit Ord – Aandens Sværd :At Mørket maae vige, og Lyset, det klare, frem straale. Ja, Lyset fremstraale i Dannemænds Tro J Dannemænds Idræt det speile sig fro: Da stander det vel til hvor Danrigets Borgere, bygge. Og tro stod de Fædre naar Landsfader bød, Og trofast vi stande i Dannemarks Nød En Skjoldborg omleire vi Dannemarks elskede Throne. For Gud og for Kongen:" de Dannemænd stred For Gud og for Konge, de kjæmped og leed Og Ingen skal skille, hvad Herren har selv sammenføied. Velsignelsen kommer fra Himmelen ned Saa sjunge de Fædre, saa sjunge vi med Thi Kjærlighed, Kraften og Styrken er alt fra det Høie. Mens Riger sig reise og Riger forgaae O Fader, i Tryghed vort Fædreland laae: Din Miskundhed hvile fremdeles paa Land og paa Konge! Da skulle vor Lovsang til Skyerne naae, Du vil selv Umyndiges Priis ei forsmaae Vor Glæde, vor Styrke, vor Frelser i Liv og i Døden, Ja stedse den tone fra Dannemænds Mund Fra Dan=Qvinder holde paa Fædrenegrund: Thi kjærlig vi skylde Dig eene al Priis og al Ære! C. Mülleris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-27
Fyrst Adam CartorpskiDenne Fyrste, som stod i Spidsen for den nylig værende provisoriske Regjering i Warschau, er født den 14 Januari 1770. Han er Søn af Fyrst Adam Casimir Gartoryski, og roser sig af at nedstamme i lige Linie fra den kongelige Slægt Jagellonerne. J Aaret 1795 kom han og hans Broder Constantin, som Gidseler, til Rusland, hvor han da indgik et fortroligt Venskab med Alexander; under Pauls Regjering var han bortfjernet fra Hoffet, men blev af Alexander tilbagekaldt, og udnævnt til Minister for de udenlandske Anliggender. Efter Freden i Tilsit traadte han tilbage i Privatstanden. Cartoryski elskede i Alexander kun Mennesket; hans Karacteer som Polakker fornægtede han desuagtet ikke. Af alle de Decorationer som Keiseren tilbød ham, modtog han kun den hvide polske Ørns Orden. Da Napoleon truede Rusland, gik han til Petersborg, og efter den franske Hærs Tilbagetog, bidrog han mægtigt til at formilde sit Fædrenelands Ulykke og at afvende den russiske Hævn. J Aaret 1814 ledsagede har Keiseren til Paris. Senere blev han Curator for Universitetet i Wilna, men da han tog sig varm. af nogle formedelst demagogisk Færd arresterede Studerende entlediget fra sin Post, som blev besat af Herr von Nowossiltzof. Fyrsten levede nu fuldkommen tilbagetrukken. Han besidder et stort og skjønt Bibliothek, der staaer aabent for Enhver. Enkelte Notitser af en reisende Gartners Dagbog De Drangerier, som ere i Sans Souct ved Potsdam, og i Charlottenborg ved Berlin, ere de største af dette Slags, man finder i Tydskland. Disse have deres Oprindelse fra Kong Frederik den Andens Tid. Denne store Have-Elsker kjøbte dem sammen, deels af private Mænd i Landet, deels lod han dem komme fra Egnen omkring Genua, hvor Orangedyrkningen er mest udbredt. SansSouci, som takker denne Konge for sin Oprindelse, besad fra Begyndelsen af hele det store Orangeri, men siden blev det deelt, saaledes at kun saa mange Træer bleve tilbage der, som vare nødvendige for dermed at besætte Terrasserne foran Slottet; de øvrige bleve bragte til Charlottenborg, hvor Kongen ogsaa opholdt sig en Deel af Aaret, og hvor de om Vinteren opstilledes i en smuk Bygning med en Thesal i Midten, hvor de tjente til Decoration og dannede en behagelig Spadseregang, da Huset havde en Længde af flere hundrede Alen, og om Aftenen ofte var oplyst med Lamper. Nu anvendes ikke saa meget paa denne Pragt.