Extraordinaire Relationer, 1721-01-01
J det, at udi foranførte Forordning bliver meldet, iblant andre under Danmark liggende Øer, om den til Sædland hørende Øe Møen, have vi effter den forhen af os begyndte Maade vildet meddeele vores Curieuse Læsere en kort Beskrivelse over samme Lands Beskaffenhed. Møens Land holdes for at have faaet sit Naun af det Danske Ord Møe, ligesom mand nu omstunder vilde kalde det Jomfru-Land, eller Virginia udi ØsterSøen, til Forskiel af det udi America med lige Naun nævnte Eyland; Den Jomfru, af hvilken denne Øe skal være kaldet Møen, foregives at have heedet Phane, hvoraf Sundet imellem Møen og Falster, som nu kaldes Grønsund, udi de ældre Tider haver været kaldet Phane-fiord, i hvorvel andre vil, at samme Sund bær sit Naun effter den Jette Gronus, der var Phanis Mand, og ligger begraven ved Frenderup, saa at endnu om ham og Phane kand for en Gravskrifft passere det paa Møen bekandte Riim, Nu hviler Grøn med Phane sin, Som trættet rasken Hjort og Hind, Tak Bande god den dyre Gud, Nu gaar du tryg af Sundet ud Denne Øe ligger ellers udi Øster-Søen imod den Nordre Kandt af Sielland, og henhører under samme Biskopdom, fra hvilket det ved et lidet Sund imod den vestre Kandt er afskildt; Jmod Norden og Østen findes 2de Øer. Nyord beboet af 20 Familier, hvorved findes det snevre Udløb, kaldet Ulfshale, og dernest Lindholm, som er ubebygt. Jmod Vesten og Synden mod Falster ligger nogle Aar 1721. nogle smaae Øer, kaldede Bagøe og Torrøe. Den øvrige Deel af Landet har ei nærmere Gienboer, end de, der enten udi Skaane eller Pommern holde Huus; Jorden giver stoer Overflødighed af sig, som bestaar i alle de Slags Frugter, der voxe i Danmark, ihvorvel Landet i de ældre Tider ey har været beboet, af andre end Fiskere. Der findes i Overflødighed alle Slags Livare; Lufften er meget sund, i det Landet ligger høyt, og er paa adskillige Steder begavet med Bierge. Der er ickuns paa Landet et Amptmandskab, som dog 1406 har været deelt imellem Tvende, nemlig Hr. Waldemar og Steen Vasse, af hvilke den Ene boede paa Elmelund, og den Anden paa Steege Slot, og havde over Byen at sige, hver havde under sig en Dommere, som kiendte udi Jndbyggernes med hinanden havende Tvistigheder, hvis Kiendelse siden blev af Lands-Dommerne feldet eller stadfæstet. Paa dette heele Land ere 6 Kirke-Sogner, hvoraf det til Steege er det fornemste; Det andet til Phanefiord, det 3die til Kialdbye, det 4de til Elmelund, det 5te til Borring og det 6teudi Maglebye, som her effter hver for sig beskrives. Til Steege Sogn henhøre først Byen Steege, dernæst adskillige Landsbyer. Byen Steege tilskriver sit Naun Pælene, hvorpaa dens Grundvold ere lagte, mand veed ei, naar eller af hvem den er bygt, men det, som er vidst, er, at den er een af de ældste Kiøbstæder i Danmark. Effterat den for meere end 200 Aar siden var til største Deels afbrændt, bleve Huusene inden 40 Aars Forløb igien opbygte paa nye af Eege Tømmer, Kriid- og Muursteene, Tagene derimod bleve forsiunede med de saa kaldede Skeffersteen, saa at den Dag i Dag er endnu nogle Huuse der udi Byen foregives at findes af denne Bygning. 1533. er Byen imod Norden og Østen forsiunet med Grave og Volde, og overalt med en Steenmuur, for at imodstaae et fiendtlig Overfald, de andre Parter af Byen beskiermedes af Havet, saa har og ved Landsbyen Kialdbye, som derpaa anstøder, i forrige Tider været en god Havn for Søe-Røverne; Januarii Maaned berne; Byens Vaaben bestaaer ellers af 3 Taarne, alle satte paa et Skib med 3 Porte, vendte mod Østen. Ved Byen Dend findes 3 Haune, og udi Byen 3de store Gader. Nordre Deel af Byen bestaar af adskillige, i forrige Tiider anseelige, men nu ødelagte, Huuse, for meere end 60 Aar siden har mand iblandt Jndbyggerne kundet nævne, i Steden for een nu om stunder, 100 velformuende Kiøbmænd, ja mand vil, at der udi have boet over 300 velhavende Familier. Magistraten der i Byen bestaaer af een Borgemester og 3 Raadmænd, Raadhuus er der ingen; Thi det blev i den, 1658 værende, Feyde af Fienden ødelagt, og samme Tiid for Indbyggerne forkommen det almindelige Privilegium, at ingen imod Borgernis Villie maatte uden de Medhavende Vahres Forliis drive der nogen Handel, og at Rodsteens Mark skulde tilhøre Byen, imod at Jndbyggerne skulde med Muursteen opbygge de derudi staaende Huuse, samme Tiid bleve og Byen fratagne de af den bekostede, Malm og Jern-Stykker. Til Byen har vel ej udi de ældre Tiider ligget nogen Ager-Jord; Thi Indbyggerne have holdt for, at Handel og Vandel har kundet bringe dem meere ind, men 1632 har Kong Christian dend Fierde givet dem dend saa kaldede Mark Rodsteen, hvorudi aarligen kand faaes meere, end 160 Tønder af alle Slags Korn. Denne Mark, omenskiønt dend ey haver noget Hvile-Aar, giver en stoer Guds Velsignelse af sig. Paa denne Mark har i forrige Tiider staaet et Sacristie, som nu aldeles er ødelagt, dog ikke des mindre besøges det aarlig ved St. Hans Tiider af Siuge, ligesom og aarlig skeer ved dend udi Kippinge St. Søren til Ære indviede Kirke. Sønden for Rodsteen ligger Mølle-Marken, saa kaldet af de, der værende Møller, samme Mark tilhører deels Kongen og deels Præsten til St. Hans Kirke, udi Steege: De andre Marker kaldes BiørnhueMarcken og Riis Marken. Udi Steege-Bye var i forrige Tider 2de Kirker, dend eene indviet til St. Giertrud, dend anden Aar 1721. den til St. Johannes, dend første er nu gandske ødelagt, og af dends Lefninger er St. Hans Kirke forbedret, ja forøget med et Choer, dend Kirke er 90 Skrit lang og 30 bred, neden for Kirke-Gaarden ligger en Skole, hvortil findes en Rector og en Hører; Slottet ligger i dend Søndre Kandt af Byen, det har i forrige Tiider været omgivet med en Muur, og var derved et høit Taarn, som udi Ælde og Anseelse ey vigede Taarnet ved Kiøbenhavns Slot; Samme Slot blev 1534 nedbrudt af endeel modtvillige Borgere, hvorfore og Borgemesteren og 3de Raadmænd maatte miste deres Hoveder; Slottets Sigill har været en udragt Haand, som indtil midt paa Stack i Vand, med denne Inscription: Manus Petri. Til Steege-Sogn ligger ellers 16 Landsbyer, imellem Ulfshale og Byen ligger 2de, deraf dend 1ste Hovet-Skov, hvor Riidefogden paa Landet gemeenligen sig opholder, der ere alleene 3de Bøndergaarde; Det 2det kaldes Udbye, og tilhører den halve Deel deraf Hospitalet i Kiøbenhavn, uden for Kioldbye sund imod Byen for Sønden ligge 3de Landsbyer, kaldet Svends-Mark, Tibylle og Bitzinge, imod Vesten af Byen ligge 11 Torper, som søge Stege Kirke, neml. 1 Endemark 2 Hielm 3 Frenderup, en lang og stoer Bye, ved hvilken dend Jette Grøn ligger begravet, og vises en Steen, som, naar der paa slaaes, svarer igien, ligesom dend maatte være huul indvendig, 4. Rytzebeck, 5. Nybølle, 6. Lind, 7. Eblenæs, 8. Tiornemarck, 9. Bastenas, 10. Sprove og 11. Roddinge; Ved dette sidste Sted er en herlig Fiske-Fangst, derved ligger en maadelig Søe, ved hvis Vestre Ende er en rund Graf, som haver 2de Udgange, nemlig een, hvormed dend imodtager det af Søen faldende Vand, og en anden, hvorved samme Vand igien udfalder i Havet, begge disse Udgange kand mand lukke, naar mand vil, og, naar Vandet i Stranden voxer søger mængde af Fisk ind i samme Hull, hvor de da lettelig kand fanges, eller igiennem det andet Hull indslippes udi Søen. Der berettes, at Januarii Maaned at mand i dette Hull paa een Dag har fanget over 20 Læster af adskillige Slags Fisk, Jcke langt fra dette Sted gaar en Bugt ind af Havet, som har gjort en liden Øe, kaldet Koster, hvorpaa ere 9 Gaarde, fra samme Øe er til det faste Land en liden Broe; Herforuden ligger til Stege i eenlige Gaarde. Holted, Nygaard ved Eblenæs, Skovhuuse, Enckebylle og Søegaard. Det andet Sogn der paa Landet er Phanefiord, Kirken er bygget paa Sletten, icke langt fra Fiorden, der til hører 9 Landsbyer, 1. Wolderup, 2. Damne, 3 Harbølle, 4. Leerbeck, 5. Tostenæs, 6. Windebeck, 7. Korebye, 8. Bremad, 9. Askebye. Ved Har bølle imod Falster er en liden Skantze; Udi Wolderup er et højt, Bierg, kaldet Præste-Bierg, hvoraf mand kand see over til Falster og Siælland lige hen til Wordingborg; Neden for dette Bierg er en Kilde, hvis Vand holdes for en Lægedom imod dend Siugdom af Moderen, om Sommeren er det der i værende Vand Jiskold, men om Vintern saa lunket, at, naar mand kaster et Stykke Jis der i, smelter det bort Dend 10. udi denne Maaned har det i Naade behaget Hans Kongl. Majest. angaaende de extraordinaire Skatters Paabud i Norge for dette Aar ved en allernaadigst Forordning at lade befandt giøre, at, endskiønt Hans Kongl. Majest., efter den Hans Riger og Lande af GUD forleente Fred, icke, som gierne ønskedes, gandske og aldeeles paa engang kunde befrie Undersaatterne fra alle extraordinaire Contributioner og Skatter, som, imedens Krigen varede, nødvendig have været paabudne, saa dog alligevel, paa det at Undersaatterne i Norge for det første, saa vidt Leiligheden og de Krigen effterfølgende u-omgiengelige Udgiffter sligt tilstæder, kunde nyde nogen Lindring udi den hidindtil haffte Byrde, haver H. K. M. for got befunden for dette Aar 1721, deels at ophæve, og deels at moderere forrige Krigs-Aarenes extraordinaire Contributioner paa effterfølgende maade, nemlig: 1. Vil H. K. M. for indeværende Aar 1721 allernaadigst gandske Aar 1721. ske og aldeeles have ophævet Ege-Ligkisters Accise. Desligeste de 20 og 30 pro Cento Afkortning af Betienternes Gage. Dernest vil H. K. M. allernaadigst have modereret Krigstyren af Middel og Formue fra 2 til halvanden pro Cento, og da bliver de extraordinaire Contributioner, som H. K. Majest. for dette Aar 1721 i Norge allernaadigst paabyder og befaler at skulle ydes og udreedes, som følger: 1. Alle og enhver udi Riget Norge, Geistlige og Verdslige, Civil og Militaire, udi Kiøbstæderne og paa Landet boende, saavelsom hos andre sig Opholdende og Logerende, Giffte og U giffte, myndige og u-myndige Personer, skulle betale efter deres Middel og Næring tre fierdedele af hvis de have været ansatte at svare for afvigte Aar 1720, udi Anledning af den om Krigsstyren den 3 Febr. 1720, udgangne Forordning, sampt der efter paafulte Ligning og Taxation. Skulde og nogens Middel eller Næring siden den Tiid være bleven forbedret, saa at deres ansatte Andeel kunde vorde forhøyet, eller nogen udi forrige Mand taller maatte være forbigaaed, som burde svare lige med andre, da haver Stift Amtmænd, efter Deres Eed og Pligt, med Magistraterne eller Byfogderne udi Kiøbstæderne, og Amtmændene tillige med Fogderne, Sorenskriverne og Lavretted udi Districterne paa Landet, og, saa vidt Giestligheden angaar, Stift-Amtmanden og Biscopen, sligt at i agt tage, og udi Mandtallerne tilføre, hvis enhver i saa maader med Billighed, efter halvanden pro Cento kand forhøyes, eller bør at svare, paa det eenhver, efter deres Tilstand, kand contribuere, og den eene ey meere end den anden graveres Samme Skat skal erlegges til Magistraten, eller hvor ingen Magistrat er til, Bye-Fogden udi 2 Terminer, saavit Kiøbstæderne anbelanger, Nemlig den ene halve deel til 1 Junii og den anden halve deel til 1 Octobr. indeværende Aar, Saasnart Pengerne saaledes til de foreskrevne Terminer ere inddrevne, skulle de, som Oppebørselerne ere anbetroede, samme igien til Cassererne Ba Syn Januarii Maaned Syndenfields, og Vedkommende Stift-Amtskrivere Nordenfields, uden ringeste Ophold, imod Qvittering indlevere. Angaaende de Civile og Militaire Betiente, som særdeles af H. K. M. ere taxerede, da skulle de iligemaade være tilforpligtede deres Contingent til forskrevne Terminer, Nemlig 1 Junii og i Octobr. uden Restance, til Cassererne at betale. Fogderiernes Extraordinaire Skat svares efter den forhen gjorde Generale Taxation, naar en Fierde Part fra hvert Districtes ansatte Summa afdrages: Siden reparteres det øvrige imellem Jndbyggerne paa den Maade, som udi næst afvigte Aar skeed er: Derefter skal enhver Foged udi det hannem allernaadigst anbetroede Fogderie inddrive Pengerne udi 2 Terminer, den 1ste halve deel paa Sommer-Tinger ne, og den sidste halve deel paa Høste-Tingerne, og samme til Cassereren eller Vedkommende Stift-Amtskrivere u-opholdelig indlevere. Fra ovenbemælte Paabud af Middel og Næring befries og exciperes følgende. 1. Efterskrevne Fogderier som ved Fiendens Jnvasioner in Anno 1716 og 1718 have taget Skade, Nemlig.