JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-26
En god Vandmølle, beliggende vestlig for Horsens, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Den har en Rug qværn, 1 Skalqværn og et Boghvedeværk, samt et fortrinligt Stampeværk, der Alt drives ved 2 Overfalds Vandhjul, som altid have overflødigt Vand. Toldkornet har i det sidste Aar været omtrent 150 Tdr. af alle Sorter og Stampeværket har indbragt henimod 250 Rbdr. Møllen har et Tilliggende af omtrent 200 Tdr. Land Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. sandmuldede Jorder, tildeels med Leer=Underlag, og Kalk mergel findes i Overflødighed beqvemt i Marken. Hav len er 400 a 50 Læs. Jorderne ere ansatte for Hartkorn circa 3 Tdr., og Møllen har Mølleskyld henimod 3 Tdr. Kreaturholdet er 2 a 3 Heste, 16 Fækreature, 40 Faar, 16 a 18 Sviin. Bygningerne, der for faa Aar siden ere opførte af Grundmuur, ere assuerede for circa 7000 Rbd., og Stuehuset afgiver god Bopæl for enhver Familie. Af Kjøbesummen kan Halvdelen blive indestaaende i Eiendommen. 2000 Rbd. fordres udbetalt ved Tiltrædelsen, der kan skee naar Kjøberen ønsker, og Resten efter Overeenskomst. W. Schytte i Horsens meddeler nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-26
En Landeiendom paa Østkanten af Jylland med et Areal af 3 til 400 Tønder Agerland ønskes tilkjøbs. Hvo der maatte attraae at afhænde en saadan Eiendom, ville forinden 3 Uger fra Dato i franqverede Breve anmelde samme til Udgiveren af dette Blad, dernæst opgive Prisen samt Pengevilkaarene. Marienlyst, i Levring Sogn, Lysgaard Herred, af Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr., agter Undertegnede underhaanden at bortsælge. Den er almindelig bekjendt for sin særdeles smukke Beliggenhed, gode Jorder og gode Bygninger med velindrettet Beboelsesleilighed. Paa bemeldte Eiendom kan fodres og græsses 2 Heste, 6 a 8 Fækreature, 10 Faar, og har en ikke ubetydelig Hauge. forsynet med mange og gode Frugttræer. Forøvrigt vil Liebhaverne bedst kunne overbevise sig om sammes Værd ved at tage den i Øiesyn. Chr. Schouborg. For at see den Gield betalt, der for største Deelen er fremkaldet ved een i flere Henseender høist uretfærdig Adfærd imod mig, agter jeg underhaanden at bortsælge mit Sted, staaende for Hartkorn circa 13 a 14 Skpr., beliggende paa Vivild Mark, Sønderhald Herred, Randers Amt. Paa Marken har der forhen været holdt 2 Heste, 4 Køer og 10 Faar. Besætningen maa kunne udvides, da Jorderne ere gode og der i Aar er funden fortrinlig god beqvem Mergel midt paa Marken i Overfladen af en Bakke, hvorfra Vandet har godt Afløb til en Dybde 4 a 5 Alen. Vivild Skole, den 19de Juli 1840. Møller. Formedelst anden Bestemmelse er en Gaard 2 Miil fra Horsens at faae tilkjøbs. Dens Hartkorn er 2 Tdr., hvortil hører et Areal af omtrent 50 Tdr. Land, hvoraf omtrent Halvdelen ere gode Muldjorder med Leerunderlag; Resten ere sandmuldede. Paa Marken ere Enge, hvorpaa aarlig avles circa 14 Læs Høe, overflødig god Tørvejord og Gjerselhugst. J Jorderne ere nedlagte: 6 1/2 Td. Rug, 2 1/2 Td. Byg, 9 Tdr. Havre, 2 1/2 Td. Boghvede og 5 Tdr. Kartofler, Konge- og Kirketienderne ere indkjøbte. Bygningerne ere nye og afgive en beqvem Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Nærmere Underretning faaes hos Kjøbmand Sick i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-26
En Vandmølle, beliggende paa Østkanten af Jylland, og har som Mølle en fortrinlig Beliggenhed med en betydelig Vandmasse, et stort Fiskerie, samt et ikke ubetydeligt Areal af Jorder, er underhaanden at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes 1ste Mai 1841. Lysthavende behage i portofrie Breve at henvende dem til Exam. jur. Brøchner i Bjerres Mølle pr. Horsens, som paaviser Eiendommen og meddeler Efterretning om Vilkaarene. Af Kjøbesummen kan Halvdelen blive indestaaende. En for ikke længe siden opført, i en beboet Egn i Nærheden af en Kjøbstad paa Jyllands Østkyst beliggende Vindmølle, der har en fortrinlig god Søgning, kan underhaanden blive falbudet, og det nærmere erfares af Hospitalsforstander Borch i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-26
En duelig Seminarist, som paa egen An- og Tilsvar kan bestyre Sangen i Kirken og Underviisningen i Skolen onskes, som Medhielper. Herpaa Reflecterende vilde enten mundtlig eller skrivtlig i portofrie Breve henvende sig til Skolecommissionen i Sneiberg pr. Ringkjøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-26
En Plads for en Huusholderske er til 1ste November d. A. ledig paa en Herregaard i Jylland. De Søgende ville enten personlig eller i franqverede Breve henvende sig om denne Plads til Postcontoiret i Aarhuus, men uden at være forsynede med Anbefalinger om Duelighed og øvrigt godt Forhold nytter det ikke at melde Sætra-Tillæg No 2 til Stifts-Tidende. Aarhuus Beretning om og Uddrag af Østifternes Stænderforsamlings Forhandlinger. i Sessionen 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-26
Kammerherre Scavenius kunde ikke indsee, at Forslagets Iværksættelse skulde stride imod Stænder anordningen. Han fandt at denne Petition holdt sig indenfor de Grændser, der ere afstukne for Stændernes Virkekreds, og han antager, at dersom Hs. Maj. bevilgede Forslaget, vilde de vistnok utidige og i sig selv undførlige Begjæringer om Skattebevillingsret forsiumme, da man derved vilde opnaae det samme, som tilsigtes ved disse. Derimod maatte han gandske indrømme Umuligheden af et Budgets Forelæggelse i indev. Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-26
Kammerherre Castenschjold var af samme Mening som Khre. Scavenius; imidlertid staaer det i alt Fald i Kongens Magt, at lade en extraordinair Forsamling af de næste Stænder sammenkalde i den Anledning. Der kunde vel og tænkes paa Afsondringen af et for endeel bestemt fast og for endeel bevægeligt Budget, m. m., hvorved Forslaget kunde modificeres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Fredagen den 28de August. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst ----- allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Nyheder fra Udlandet. Den brittiske Gesandt i Paris, Lord Granville, har pludseligt forladt den franske Hovedstad og taget Veien ad Rouen, hvorfra det hedder, han vil indskibe sig til London. Rygterne fortælle, at han var kommet i en heftig Ordvexling med den franske Ministerpræsident Hr. Thiers i Anledning af en Protest fra hans Regjering mod Frankrigs overordentlige Rustninger, der havde endt sig med, at Granville havde forlangt sine Passer. - Den engelske Regjering skal virkelig under 30te Juli have givet Ordre til Alexandriens Blokkering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Den franske Regjering har udstædt Ordre til ufortøvet at danne en Reserve paa 300,000 Mand, og reorganisere Nationalgarden over hele Frankrig, samt at udtage Matroser til Orlogstjenesten endog af over 50 Aars Alder. Tillige har den tilladt alle fra Frankrig bortviste Polakker at vende tilbage igjen, og indrømmet dem Opholdsted hvor de vil i hele Landet, med Løvte om offentlig Understøttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Fra Arsenalet i Vincennes var der i de sidste Dage udleveret store Vaabenforraad til forskjellige Puncter, af Landet. Og Kongen, der ellers er saa fredelig stemt, skal paa Grund af den store Fornærmelse man har viist Frankrigs Ære, have skjænket alle af Hr. Thiers hidtiltagne Forholdsregler sit bifald. Man fortæller endogsaa, at han skal have sagt til den russiske Minister: "Hils Deres Herre, at jeg ikke er bange for at sætte den røde Hue paa igjen, hvis man tvinger mig dertil De sidstankomne Depescher fra St. Aulaire (ved Diplomatforsamlingen i Bøhmen) skulle ikke have været af gunstigt Jndhold. Rustningerne (hedder det fra Paris) drives med en Jver, som man ikke har kjendt siden Keisertiden. Og om Folkets Stemning tilføies, der, at man, uden just almindeligt at ønske Krigen, dog venter den som forestaaende, og det med største Rolighed. Bryder Krigen ud, da skal Marskal Valleehave Ordre til at besætte de baleariske Øer (Majorca, Minorca &c.). Den i Elsas staaende Militairdivision var paalagt, uopholdelig at udføre den kgl. Ordre om Troppe-Udskrivningen. De 20000 Heste som ere beordrede opkjøbte i Holsteen, Mecklenborg og Hannover, skulle uopholdeligen transporteres til Frankrig. Hvis de tydske Regjeringer sætte sig derimod, skal saadant ansees som Fjendtlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Det franske Ministerium var nylig nær gaaet overstyr, hvortil Aarsagen fortælles saaledes: Hr. Thiers havde forlangt at vide af de coaliserede Magter, hvorledes de vilde udføre deres Tractat, og havde faaet til Svar: at hvis Paskaen ikke underkastede sig, vilde en engelsk Flaade beleire Alexandrien og bemægtige sig den tyrkiske Flaade, for at give den tilbage igjen til Sultanen. Som Svar herpaa havde Thiers proponeret: "Samme Dag som en engelsk Eskadre viser sig for Alexandrien, ville 25000 Franskmændebemægtige sig Candia. Men da Kongen havde fundet dette Svar altfor energisk, forlangte Conseil præsidenten sin Afsked, som bevilgedes, men 24 Timer efter maatte Kongen anmode ham om, at tage sin Beslutning tilbage, da Grev Mole, som Hs. M. havde tilbudt hans Portesenille, ikke i nærværende Øieblik torde modtage den. Derpaa var det fornævnte Svar bleven sendt til England, hvis Regjering strax havde svaret tilbage: "at samme Dag som Franskmændene satte en Fod paa Candia, vilde England bemægtige sig Martinique, Bourbon, Camenne og Guadeloupe."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
J Livorno vilde man have den vigtige Efterretning, at Paskaen af Ægypten har afslaaet at opfylde de ham af de fire allierede Magter gjorte Betingelser, og at den brittiske Admiral Stopford var afseilet fra Malta med alle de seilfærdige Krigskibe, og havde efterladt sig den Ordre, at alle nyankomne Skibe skulde strax følge efter ham til Levanten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Den 20de August var der atter en panisk Skræk paa Børsen i Paris. Der fortaltes nemlig, at St. Aulaires Mission var aldeles mislykkedes, og at han snart kunde ventes hjem igien; at den engelske Flaade havde allerede begyndt Alexandriens Blokade, og den franske landsat Tropper paa Candia; og endelig: at Østerrig og Preussen havde ratificeret Qvadrupeltractaten, og at Kongen ventedes hvert Øieblik til Paris for at underskrive Kamrenes Jndkaldelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Oprøret i Constantinopel er for Øieblikket dæmpet derved, at henved 1500 Personer vare allerede, ifølge det nye System, qvalte ved Snor og Skruer, og kastede ud i Bosphorus. Regjeringen havde beordret de græske og armenianske Biskopper til, ved deres underordnede Præster, at efterforske hvem der blandt deres Troesforvandte havde taget Deel i Complottet, og det paa det allerstrængeste, saa endogsaa Skriftemaalet skulde anvendes dertil. Da Sultanen, havde forleden holdt sin Bøn i Moscheen, og paa Hjemveien som sædvanligt holdt Mønstring over nogle paa Exerceerpladsen opstillede Tropper, var der paa eengang bleven fyrret sex Skud paa ham, af hvilke to havde været hans Liv saa nær, at de havde gaaet igjennem hans Kappe. Hans Eskorte omgav ham øieblikkeligt, og dækket saaledes, naaede han lykkeligt sit Palais. Af det piinlige Forhør, som strax begyndte, erfoer man, at man havde villet myrde Sultanen og hans Ministre, og derefter sætte Sultanens Broder, paa Thronen, under den gamle Chosrew Paska's og Halil Paska's Formynderskab. Ogsaa i Smyrna og Adrianopel skal man have gjort lignende Oprørsforsøg. (J Constantinopel hed det, at den franske Gesandt, Grev Pontois, belaver sig paa at reise bort og at Russerne ere paa Marschen til Taurus.)J Engelland viser Folkemængden sig utilfreds med den saakaldte engelsk russiske Alliance og der er, som tidligere meldt, indløbet Protester imod den fra Glasgow, Liverpool, Newcastle, men især fra Birmingham, hvor det bekjendte Parlamentsmedlem, Hr. Attwood, under Jubelraab af 25,000 Tilhørere, over hvis Hoveder Frankrigs, Engellands og Cirkassiens Bannere flagrede, udviklede det Fordærvelige i Lord Palmerstons nyeste Politik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Kongen af Sardinien skal være i Begreb med at afslutte en Of- og Defensiv=Alliance med Østerrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Ligeledes gik i Neapel det Rygte, at Kong Ferdinand, i Tilfælde af Krig, vil stille Østerrig et Contingent, paa 20,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Belgiernes Konge og Dronning ere for Tiden i Besøg hos Dronning Victoria, og der menes, at dette Besøg har til Hensigt, at stemme den engelske Dronning for, at Freden ikke skal vorde brudt, og som et godt Tegn anføres det, at begge Dronninger sees ofte at kjøre sammen og see meget fornøiede ud, hvilket der menes, ikke vilde være Tilfældet hos den franske Kongedatter hvis Krigen stod for Døren, som det synes. Da Ludvig Philip nylig var gaaet ombord paa et Dampskib for at besøge Boulogne, drev Stormen ham ind til Calais. Paa Hjemreisen herfra tildrog sig den Ulykke, at en Ordonnantsofficeer, som reed foran Kongens Vogn, styrtede med Hesten og Vognen gik over begge hans Been.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Fra Berlin læses følgende Efterretning i en fransk Avis (Presse). J forrige Uge har Hr. Bresson, havt to Audientser hos Kongen af Preussen og adskillige Conferentser med Ministeren for de udenlandske Anliggender, for om muligt at forhindre Ratificationen af den Londoner Qvadrupeltractat og bevæge Preussen til en nøiere Alliantse med Frankrig. Men Kongen har svaret Hr. Bresson, at uagtet han er besjellet af det oprigtige Ønske, at vedligeholde en venskabelig Forstaaelse med Frankrig, saa kan han dog aldrig beqvemme sig til at understøtte Vicekongen af Ægypten, hvem han anseer som en oprørsk Vasal. Han havde derfor, saasnart han erfoer, at Østerrig, og Rusland havde forsikkret om, at det var deres Hensigt, at tvinge Paskaen til Underkastelse, givet sine Ministre Maltzan og Bülow Ordre til at erklære i hans Navn, at Preussen stemte gandske overeens med fornævnte Magter desangaaende. Han kunde altsaa ikke mere træde tilbage, men ansaae Tractaten, hvad Preussen angaaer, som allerede ratificeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Kongen af Hannover har ved et Rescript ladet Magistraten og Borgerrepræsentanterne i Hameln tilkjendegive sit allerhøieste Mishag med den af dem indgivne Petition mod den nye Grundlov. Hs. Maj. betegner Hamelnernes Færd som gen, paa en fuldkommen Miskjendelse af Landets og Forbunds=Lovene, hvilende Anmasselse, hvormed de ikke have undseet dem ved, fra deres underordnede Standpunct at udbrede deres forblindede Dom om Statens Anliggender. J Slutningen af Rescriptet udtaler Hs. Maj. den Forventning, at Magistraten og Borgerrepræsentanterne nøiagtigt ville opfylde de dem i den nye Grundlov paalagte Pligter og ikke sætte ham i den ubehagelige Nødvendighed, at maatte lade Lovens hele Strænghed mod forfatningsstridig Opsætsighed indtræde."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Hamborgs Stadtheater var i Mandags Aftes besøgt af D. M. Kongen og Dronningen af Danmark, som vare modtagne der med en uhyre Jubel. Der opførtes Guido og Genevra, Opera af Halevy. Paa Hjemveien til Altona bleve D. M. eskorterede af den Hamborger Borgergarde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 22de August. J de forskjellige Collegier hersker der en ikke ringe Ængstelighed, navnlig blandt de lavere Embedsmænd, thi der arbeides i denne Tid med Kraft paa Reductionsværket, hvis Følger man frygter især ville ramme de yngre Ugifte. (Aalb. Av.) I Anledning af den Stilhed, der i politisk Henseende for Tiden hersker her i Hovedstaden, siger en Correspondent i "Augsb. Allg. Zeit." Dersom en Udlænding i dette Øieblik besøgte Kjøbenhavn, vilde han troe, at hele Staden og dens Befolkning vare langt fjernede fra al Agitation. Alt er saa stille som om intet Menneske tænkte paa politiske Spørgsmaal, endsige paa en Forandring af Rigsgrundlovene. Grunden dertil maa vel ligge deri, at Nationen ikke svæver mellem Frygt og Haab, men er fuldkommen underrettet om sin Stilling, og kun har een Anskuelse om den forventede høiere Beslutning. Hvorledes skulde der ogsaa være nogen Tvivl, da det er den kgl. Commissairs staaende Jndvending: "Dette hører ikke til Stændernes Competence." Men Nationen har Selvtillid, den vil ikke forsømme noget, der kan tjene til en fredelig Afgjørelse af de foreliggende vigtige Spørgsmaal, den tænker med den de Danske egne Maadeholdenhed: vi ville see, hvad dernæst er at gjøre." Mænd af intet mindre end overspændt Tænkemaade hører man sige: "Da de liberale Blade for nogle Aar siden aabnede Kampen mod det Bestaaende, dadlede vi deres Adfærd, thi vi kunde billigviis ikke vente store Forandringer af vor gode gamle Konge, som jo desuden gjorde hvad han kunde, og vi troede ogsaa, at alt dette Skriveri var overflødigt, thi hans Efterfølger vilde nok af sig selv vide, hvad han havde at gjøre, nu takke vi hine Blade, at de have aabnet vore Øine, og vi benytte Leiligheden til at lægge Kongen, vore trængende Ønsker paa Hjertet. Er Fleertallet, af vore Medborgere her og i Provindserne af vor Anskuelse, og udtale vore Stænderdeputerede sig i denne Aand, saa ere vi overtydede om, at Alt vil faae et godt Udfald. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Som Aspirant til den lolland falsterske Bispestol nævner man, foruden Grundtvig, Provsten, ved Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn, Dr. Schack, der er bekjendt som en særdeles dygtig Administrator og god Skolemand. Jøvrigt skal en Adresse være igang blandt de lolland falsterske Præster, i hvilken man bønfalder den almeenagtede Biskop Møller om at bibeholde sin Post. Det skal især være Rygtet og Grundtvigs Succession, der havde fremkaldt Adressen. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
- Ved Geheimeconferentsraad Rothes Død har Directionen for Universitetet og de lærde Skoler mistet sit første Medlem paa samme Tid, da en Sag om gjennemgribende Reform i Organisationen af Underviisningsvæsenets Bestyrelse heri Riget bliver overveiet i Stænderforsamlingen. Han blev 78 Aar gammel. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Mag. Lindberg vedbliver at holde politiske Taler i – Adresseavisen, om med eller uden Virkning kjende vi ikke. Een af de sidste Texter er: "Kjøbenhavn 1660 og 1840. Jdet Taleren udhæver Hovedstadens Borgeres Forhold i førstnævnte Aar, yttrer han, iblandt mere: "Den Frelsning de havde forberedt ved deres Heltedaad paa Volden, kronede de ved deres Tillid til Gud og Kongen, og skabte den Statsforfatning, der vel først for faa Aar siden fik sin rette og fulde folkelige Betydning (Fdn. 28de Mai 1831),men som dog virkelig har ført Danmark en sand og fuldstændig borgerlig Frihed nærmere. - Det kan man kalde en politisk Saltomortale. (Helsg. Av.) Jgaar Middags sprang i Hattemager Marks Værksted en lille Maskine, som brugtes til Ferniskogning. En af Svendene blev temmelig stærkt saaret ved Explosionen, og ligeledes Huusjomfruen, som ulykkeligviis i samme Øieblik kom ind i Værkstedet. De bragtes Begge ud paa Hospitalet, men man tvivler om Svendens Liv. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Nu, da Theatersaisonens Begyndelse nærmer sig, vende de af Skuespillerpersonalet, der havde faaet Tilladelse til at reise, efterhaanden tilbage hertil Byen, J denne Uge ankom saaledes det Selskab, som har gjæstet flere af Jyllands sydlige Kjøbstæder. Saisonen vil begynde med "Sheriffen, den her i Bladet før omtalte Opera. Fru Heiberg ville vi ikke kunne glæde os ved i den første Maaned, da hun, paa Grund af noget svækket Sundhedstilstand, har faaet Permission fra Theatret i nævnte Tid. En ny Sangerinde er engageret, en Jfr. Johannsen, der besidder en behagelig, temmelig høi Sangstemme og et særdeles smukt Udvortes; men i Vinter vil hun dog neppe komme til at optræde. Jfr. Lichtenstein er saavidt helbredet for den Skade, hendes Stemme ved Over anstrængelse havde taget, at hun med det Første kan optræde i sin Rolle i Jødinden, for hvis Udførelse hun erhvervede sig saa velfortjent Roes. Blandt ældre Stykker, som i Saisonens Løb skulle opføres, tales der ogsaa om Hamlet, hvilken Nielsen skal have tilbudt sig, som forhen, at spille. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Khvnsposten for i Søndags er lagt under foreløbigt Beslag af Censor. Dette No. indeholdt bl.A. en Artikel med Overskrift: Enden er ikke Begyndelsen liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Altona, den 24de Aug. Efter at DD. MM. havde i Gaar behaget at indtage en dejenner dinatoire hos Conferentsraad Donner paa Dennes yndige Landsted i Neumühlen, behagede det Hs. M. Kongen at gjøre en Lystfart med det festlig smykkede Dampskib "Glückstadt til Blankenese, medens Hs. M. Dronningen gjorde samme Tour tillands. Ved Stranden modtoges Kongen af de Blankeneser Skippere, og paa alle de skjønneste Steder var der foranstaltet en eller anden Høitidelighed. Derfra behagede DD. MM. at begive Sig til den Bauerske Have, hvis Eier havde der foranstaltet en brillant Collation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Om Aftenen blev der sammesteds afbrændt et pragtfuldt Fyrværkerie. Paa Tilbagetouren vare alle Landsbyerne illuminerede og en Mængde Æresporte, opreiste, tillige vrimlede Landeveien af en utallig Mængde jublende Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Odense, den 25de Aug. Ved Væddeløbene her igaar og idag vandtes de største Præmier ved følgende Heste: J Sweepstakes, 30 Sp. Jnds. 7 Underskr. og desuden 200 Rbdr. for første Hest, vandt Hr. O. Petersens Sir David. To Præmier: 400 og 500 Rbdr. vandtes ved Hertugen af Augustenborgs tille Marie, og den største 700 Rbd. og 3/4 af Jndfatsen (20 Sp.) af Hr. Fischers Blue Pill. (Dette Løb: 4000 Alen, gjordes i 2 Min. 50 Sec.) J et Gentlemen=Løb, 3000 Alen, vandt Grev Reventlows Nordstar, reden af Grev Holsten til Holstenborg (2 M. 7 S.). J et Match paa 3000 Alen mellem Hertugen af Augustenborgs Achurion og en Kammerherre Sehestedt-Juel tilh. Hingst vandt den Første i 2 Min. Den af Kronprindsen som Ærespræmie, udsatte Sølvvase, der først bliver Eiendom naar den er vunden af Een og Samme 3 Gange, vandtes første Gang af Sir David, tilh. Hr. Brændeviinsbr. Petersen fra Slagelse. - Vi have fundet vore Forventninger om de 40 pyrenæiske Bjergsangeres Præstationer langt overtrufne, hvortil maaskee den Omstændighed ikke lidet har bidraget, at de optraadte her vel udhviilte og fuldtallige. Deres Concert i St. Knuds Kirke var besøgt af c. 1200 Tilhørere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Handels-Efterretninger. Paa Grund af den franske Leverance ere Hestene (skrives der fra det Mecklenborgske) allerede stegne i Prisen. J Hamborg vidste man, at der var gjort Bestilling paa 25,000 Tdr. Kjød til den engelske Flaade. I flere af de russiske Provindser skal der være Hungersnød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Strandinger. Ved Hjerting er strandet en Evert af Sønderhoe, Skipper Thygesen, fra Norge m. Trælast. Folkene ere frelste, Ladningen bjerget, men Fartøiet Vrag. - Paa Skagen bjerges endnu bestandigt noget af "John Marshalls og Oronoco's Vrag. Man anslaaer enhver af de 54 Actiehaveres rene Gevinst ved denne Bjergningsaffaire til c. 1100 Rbdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Kornpriserne. J Kjøbenhavn 25de August, Gammel Hvede 9 a 10 Rbd. Rug 2 1/2 Rbd. Byg 24 a 25 Mk. Havre 25 a 27 Mk. (Denne Artikel mangler aldeles). Raps 10 Rbd. 3 a 4 Mk. Tdn. – J Randers: Ny Rug 24 Mk. 6 radet Byg 17 a 18 Mk. Havre 14 a 15 Mk. Tdn. - J Aarhuus falbydes i disse Dage ny Rug for 25 Mk. Tdn.