Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-03-19
Kjerteminde. Hvo der et Halvtaarhundrede tilbage har kjendt vor lille Kjøbstad, Kjerteminde, hvad samme dengang var ihenseende til udvortes Skjønhed og hvad den nu er, vil sande, at kun faa Kjøbstæder have modtaget saamange Forbedringer. Disse ere endog skeete i det korte Tidsrum af omtrent en Snees Aar; thi for den Tid var der næsten ikke en Gade at passere gaaende, allerhelst om Aftenen, hvortil kom den Uskik, at Byens Sviin, enkelte og i Flokke, Dag og Nat løb om i Gaderne; ogsaa var Passagen paa Fortougene meget resikeerlig, da baade smaae Møddinger, Stene og Træblokke m.m. belemrede disse; men alt dette blev til almindelig Tilfredshed afskaffet. Saaledes er nu ikke alene Hovedgaden for endeel brolagt med hugne Steen, men de øvrige Smaagader og Stræder, der for det meste bestode af Pølhuller, ere ligeledes blevne omlagte og forbedrede. Jndkjørslerne til Byen vare forhen spærrede af Bomme, nu derimod ere smukke Stakit porte traadte istedet. Veiene til Byen vare næsten ufremkommelige, nu kjøres der paa Chausseer; kort, Alt har faaet et andet Udseende, Byen og dens Omgivelser ere som gjenfødte. – Til de Forskjønnelser og Anlæg, som Kjøbstaden har nydt i dette korte Tidsløb, hører en ny Langebroes Opførelse over Havnen eller Fjorden, lige for Hovedgaden; flere nye Bygningers Opførelse i og udenfor Byen, Raadhusets Oppudsning, Torvets Udvidelse, den smukke hollandske Vindmølle lige for Hovedgaden ved Hindsholmsport, Havneindløbets Forbedring ved Steendosseringer, en Kalkbrænderibygning paa Overdrevet Fed den lige for Havnen, et Klokkestøberie, en hollandsk Vindmølle vesten for Byen, Kirkegaardens Planering og Be plantning, med flere lignende Forskjønnelser og Forbedringer. Af Alt dette maa udhæves som en temmelig vigtig Sag for Byen, Havneindløbets Forbedring. Dette med stor Bekostning udførte Værk af 2 Steendosseringer ud i Havet, danner et Værn for Søens Paavirkning fra det store Belt, og tvinger Strømmen sammen i et smallere Løb, for saaledes at fordybe Jndseilingen. Medens forhen et Skib paa 16 Commercelæster neppe kunde flyde ud, har Man derimod nu nydt det smukke Skue, at see en Brig paa 74 1/2 Commercelæst seile ind af Løbet med fuld Ballast, et Syn, som ei forhen har været kjendt, da ellers slige Skibe maatte lysse og lade paa Rheden. - Saaledes har Byen i faa Aar vundet betydeligt, der meget fremhæver den som Kjøbstad betragtet, og herfor kan Man ikke noksom takke saavel vor Øvrighed som flere dristige Mænd, der meget have bidraget til, at Byen har naaet dette Punkt. Men om Alt dette er sikkerlig næsten enhver Udenbyes uvidende, medens der ofte og med megen Bram i Avisen, læses om den mindste Forskjønnelse eller det mindste Nyttige, som en anden Kjøbstad modtager. - Communens Bestyrelse i dette Tidsrum har viist, at en duelig og for Byens Bedste nidkjær Embedsmand har været ved Roret, da den nu, fra sin forhen bundløse Gield, har reist sig, og ikke alene forstørstedelen afbetalt denne af nogle og tyvetusinde Rbd. bestaaende Gield, men endog ved egne Kræfter paabegyndt og agter at fuldføre Brolægningen, der aarlig medtager en betydelig Sum, og det uden at Ligning paa Jndvaanerne, naar undtages en Ubetydelighed, fornødiges. Communen kan saaledes, ved en fortsat god Bestyrelse, om et kort Aaremaal ikke alene være fri for Gield, men med Kraft udføre mangen en for Byen endnu nyttig Jndretning; hvorpaa allerede sees Beviser, idet den nye Communalbestyrelse agter at lade opføre en ordentlig stor Fattigbygning, som Kjøbstaden længe har savnet, da de Fattige have været fordeelte flere Steder omkring i Byen, til stor Ulempe for mange Jndvaanere. En nyttig og af Byen savnet Ting vil vistnok nu ogsaa blive fuldført, nemlig Oplysning. Dette Gode har Byen aldrig havt, hverken paa Gaden om Aftenen, eller i Byens ockonomiske Affairer; blot med Hensyn til Gjeldens Afbetaling have Borgerne været vidende, ved at et Skattebeløb af 500 Rbd., der lignedes, er for flere Aar siden bortfaldet, da Gjelden allerede dengang formindskedes saa meget, at et saadant Pengebeløbs Udredelse fandtes unødvendig længer. at paabyrde Jndvaanerne. Den nye Communallov vil sikkert vise sin velgjørende Kraft, hvad Oplysning i Communens Anliggender angaaer, og afværge den vistnok paa flere Steder herskende Vilkaarlighed og Egenraadighed, skjøndt undertiden i al Uskyldighed og Enfoldighed til Gavn, for den Enkelte, om ogsaa Communen skulde lide Tal derved.