Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-15
Nyeste Post-Efterretninger. Det hedder i en Skrivelse fra Triest under 24de Juni, Efterretninger fra Zante, som naae til den 15de Juni berette: Jbrahim Pascha, hvis Skibe efter Branden den 12te Mai havde taget Flugten, til Candia, var efter Navarinos Overgivelse trængt frem i Arcadien til Cordovene paa Veien til Tripolitza. Men der stødte han først paa Hindringer, i det at Grækerne, som trak sig tilbage, fattede uventet Posto, og angrebe ham med Voldsomhed. Han leed derved et føleligt Tab, og seer siden ikke trængt videre frem. Jmidlertid har Navarinos uventede Overgivelse udbredet en almindelig Skræk, saa at Regjeringen i Napoli di Romania, for at berolige Gemytterne, har seet sig nødsaget til ikke alene at benaade hele ColocotronsPartie, men ogsaa at overdrage ham Commandoen over 12000 Moreotere, som begiærede ham til General. Colocotron begav sig fra Hydra til Napoli di Romania, og aflagte i Kirken der Eed paa, at ville ivrigt tiene for Fædrenelandets Sag. Derfra begav han sig til Tripolitza til sin Skare. – Miauly var seilet efter de den 12te Mai til alle Sider flygtende Skibe, og befandt sig tilsidst i Vandene ved Candia, hvor han forenede sig med Sachturi, som havde slaget Capudan Pascha ved Zea Capudan Pascha var flygtet til Canca. – Der skrives fra Bucharest under 12te Junii, J Veddin er indtruffen en Tatar fra Seraskiren Reschid Pascha, som udbredte Efterretningen om en over Grækerne vundet Seier ved Salona. Der skulle være sendte 2000 Christnes Øren til Constantinopel. – Den Nederlandske Oberst von Rottier, der som bekiendt havde afsendt en Beretning til Smyrna om de Begivenheder, der havde fundet Sted ved Modon om Natten fra 12te til 13de Mai, har taget Feil i sine Formodninger om den Staden Modon tilføiede Skade ved hine Begivenheder. Staden og Fæstningen har ikke lidt den ringeste Skade. – Den Østerrigske Jagttager melder fra Constantinopel under 10de Junii, Efter en Beretning fra Major Bandera, Commandant paa den Kongelige Goe lette Arethusaa, fra Vandene ved Zea af 28de Mai, og som den 12te havde været midt imellem den Ægyptiske Escadre ved Modon, ligesom ogsaa i de følgende Dage vendt tilbage dertil og forblevet der og ved Navarino, i nogen Tid havde Ægypternes Tab bestaaet af Gabarre Asia, tre Corvetter, tre Brigger, 4 Tyrkiske og 2 Joniske Transportskibe, og Staden og Fæstningen Modon ikke lidt det ringeste Tab. Sagen har heller ikke havt den ringeste Jndflydelse paa Jbrahim Paschas Operationer, som den 9de Mai havde erobret med Storm Øen Sphagia og den 11te Gammel Navarino, den 18de havde Fæstningen Navarino maattet capitulere. Capitulationen blev afsluttet i Leiren ved Modon, i Majoren Bandieras og Commandantens paa den Franske Goelette Amaranthe, Nærværelse. Besætningen fik fri Afmarsch, men uden Vaaben og Skyts, dog med Forbeholdenhed af deres bevægelige Gods, og bleve paa Østerrigske og Engelske Koffardieskibe under Goeletten Arethusas og Amaranthas Ledsagelse førte til Calamata. – Besætningen var ved Pladsens Overgivelse 1100 Mand stærk. Jagttageren udelader sig derpaa vidtløftig over den høist skadelige Virkning, som denne Begivenhed maatte have for den Græske Sag, og udbryder i en vidtløftig Lovtale over Feldtherrernes Dyder, ligesom om Jbrahims Godhed og Mildhed. Om Redschid Paschas Operationer anfører han, at han har indtaget Salona og Ullundarak, men fornemmelig, at han har løbet Storm paa det faste Pas Jmlang og Amblani (Amplani), hvorved der iblandt andre Capitanos ere blevne Nikolaus Tzavellas og Jan kos. Seraskiren forventede Capudan Paschas Ankomst. Den Østerrigske Jagttager omtaler desuden en livfuld Kanonade, som han har havt med Grækerne ved Mitylene, af hvis Brandere (efter Tyrkiske Beretninger), 7 lopbrændte uden at gjøre Skade, imedens 4 Græske Skibe bleve tagne eller borede i Grund. Jmellem Cap d'Oro fornyede Grækerne, forstærkede ved et Antal Hydriotiske Skibe, deres Angreb, og efter nogle Angivelser, hvis Sandhed dog maa omtvivles, skal den Tyrkiske Flaade den 2den Juni have lidt et Tab af to eller tre Skibe. Men sikkert er Tabet af en Corvette paa 26 Kanoner, som paa den samme Dag ved Storm blev skildt fra Levningen af Flaaden og forfulgt af 9 Græske Skibe, strandede paa Kysten af Øen Syra. Dens Besætning, bestaaende af 280 Mand reddede sig i Land og ødelagde Corvetten ved Jld. Derpaa reiste sig Befolkningen paa denne Øe, som befinder sig i Jnsurrektions-Tilstand, overfaldt de Skibbrudne, myrdede de fremmede Matroser, der vare iblandt Equipagen, 22 i Tallet, ligesom 50 Zaporoger Kofakker og to Jødiske Chirurger, mishandlede de Tyrkiske Søefolk, men skaanede deres Liv, de sidste bleve fordeelte paa Hydriotiske Skibe, og som Fangne førte til Nauplion. Jmidlertid havde Capudan Pascha fortsat sin Fart imod Syden; han blev feet den 4de Juni i Nærheden af Cerigo af en Østerrigsk SkibsCapitain, og kan altsaa, naar der ikke paa hans videre Løb ere lagte ham nye Hindringer i Veien, for nærværende Tid være ankommet til Bugten af Lepanto.