JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Corsaren, 1843-08-11
De Danske tegnede af dem selv. Recept for en "agtværdig Lyriker" (efter Tigtet i Heibergs Jntelligensblade). Tag nogle Klimp af Kæmpevisens Strenge Røv Stjerneskud fra Himlen og Poeterne, Pluk saa en Qvast af Winthers Kløverenge, En afslidt Ring laan af Antiqviteterne. Lav saa en Jomfru og et Lam, som bræger, Et Navn til hende knib af Kæmpeviserne, En Riddersmand - nap ham fra Oehlenschlæger, Og sæt ham pænt hos hende hen paa Fliserne. Tag dertil Vaar og Vinter, Host og Sommer, Om ei for Andet, saa fordi de lyde godt, Spar ei paa Urter smaae og Rosenblommer - Stjæl smukke Vers, fra Holst! at det kan flyde godt. Bland disse Sager i en zart Forening Og lad dem trykke af en Ex-satyriker, Saa kan man efter Berlingerens Mening, Benævne Dig: "en høist agtværdig Lyrikers".
Corsaren, 1843-08-11
Vi aftrykke her: Den russiske Gesandts Note betræffende Ophævelsen af den patriotiske Forening for Polens Selvstændighed og Udelelighed, indgivet til Polens Regering d. 4de April 1794*), (om hvilken Forening er talt i forrige Nummer af "Corsaren"). Der udbreder sig alt mere en foruroligende Aand, ja formelige Acter udstedes, sigtende til at oprøre Nationen imod den Venskabsforbindelse, som bestaaer mellem den kongelige og den allernaadigste russiske Regering. Ophavsmændene have ladet Jndbydelsen trykke og sende omkring overalt fra deres Samlingssted, Krakau. De strafværdige Forfattere af dette Skrift have uden *) Historisk Document, som vi dog kun levere i Udtog. Det findes i "Versuche einer Geschichte der polnischen Revolution vom Jahr 1794". Hensyn til det Passende og Anstændige ikke engang skammet sig ved ligefrem at undertegne det med deres Navn! Den Forbrydelse, som i dette Document begaaes, tør ikke blive uændset. Min durchlauchtigste Regering, hvem Polens Skjæbne ligger saa meget paa Hjerte, befaler, at dette Selskab eller denne Horde skal adsplittes. Undertegnede vil sluttelig erindre om den af hans durchlauchtigste Regerings hidtil viste Opmærksomhed og Omhyggelighed for, at Polens indre Fred og No kunde blive uforstyrret. Han gientager den allerede oftere givne Forsikkring, at alle Midler skulle være beredte og i Nødsfald blive anvendte, for at den retfærdige Sag kan blive sikkret. Ophavsmændene til hine foruroligende Symptomer kunne vel i det høieste opvække Ringeagt, og ikke egenlig fornærme Nogen, eftersom det er vist, at de i Grunden savne alle Midler til at oprøre Folket. Anledningen til Undertegnedes Opfordringer er derfor ene og alene Ønsket om at forskaffe og bevare Polen den Rolighed, uden hvilken dets Heelhed og Udelelighed ikke kan blive garanteret. Warschau den 4de April 1794. Jgielstrøm.
Corsaren, 1843-08-11
Brev fra Fribert. Ny York den 16de Juli 1843. Høistærede Hr. Corsar! Endelig efter en temmelig besværlig Reise er jeg da ankommet her til Landet, og griber Pennen for at underrette mine Venner i Danmark om, hvorledes jeg egentlig har det her. De studser, min gode Corsar, ved at jeg skriver til Dem, som saa ofte har havt mig til Bedste, men Grunden hertil er saare naturlig; thi jeg skal sige Dem, jeg er ikke mere conservativ og hvorfor skulde jeg være det? Man faaer jo ikke i noget for det her. De kan da ellers troe, at jeg i Førstningen især gik meget igjennem, inden jeg fik aflagt min gamle conservative Spændetrøie; men nu gaaer det saamæn ret godt. De er vel nysgierrig efter at vide, hvad jeg foretager mig, og jeg skal stille Deres Nysgjerrighed. Jeg er Redacteur for et Dagblad som kaldes: "the night", og udkommer hver Morgen. Det er ellers mærkværdigt nok: Da jeg var i Kjøbenhavn redigerede jeg "Dagen", og den udkom hver Aften, og her redigerer jeg "Natten", der udkommer hver Morgen. Bladet er af politisk-æsthetisk Jndhold. Min Gage er 1500 Dollars om Aaret foruden Sportler, derved forstaaes af den nuværende Præsident 300 Dollars om Aaret (De kan nok vide hvorfor), og desuden af en Anden, som gjerne vil vælges til Præsident, 200 Dollars, saa at jeg kommer ganske godt ud af det, da Levnetsmidlerne ikke ere saa dyre, thi her er Overflødighed af dem, især af Smør. Her skulde Nathanson være, her er noget at anstille Beregninger over. Hvordan har han det? Har han anmeldt Kongens Reise i Provindserne smukt? De veed nok med: "Jubel, Glædesyttringer, ustrømtet Hengivenhed etc." Det havde jeg egenlig min Force i, og jeg troer knap, uden at rose mig selv, at han heri har naaet mig. De kan nok vide, at jeg ofte tænker paa Eder der hjemme, og jeg havde saamæn aldrig reist fra Danmark, naar det ikke havde været for den forbandede Kasses Skyld; det var da ikke saa forfærdelig Meget, der manglede, men jeg kunde ikke faae Dem til at betale Kasse-Mangelen. Det kunde de saamæn gjerne have gjort; thi 600 Rbd. om Aaret, var ærligt talt, et slet Honorar. Skriv mig nu snart til og fortæl mig alt Nyt der hjemme fra. Hils Gjødwad og Lehmann, hvis han er i Kjøbenhavn. Hvordan gaaer det med scandinaviske Samfund? Det har vel god Fremgang; jeg troer, Kongen kan godt lide den Jdee (der skulde nok egentlig staae Hans Majestæt Kongen, men herovre glemmer man alle Titler eller rettere sagte man har ingen). Levvel og lad mig snart høre fra Dem. Deres hengivne Fribert. P. S. Unter uns gesagt: hvem bliver nu holdt i mit Sted?
Corsaren, 1841-02-12
Ved Aggerkanalen. Hvorfor kaster man Vrag paa de Smaae blandt Flyndernes Afkom? Nu! ved Hoffet engang er man til Store kun vant.
Corsaren, 1843-08-11
Til Dhrr. W. og G...ss er henlagt Breve.
Corsaren, 1843-08-11
Hr. Louis T. Vil De ikke være saa god, igjen at opgive Deres Adresse, da Deres forrige Brev ved en Feiltagelse er blevet brændt.
Corsaren, 1843-08-12
Efter at Fredagsnummeret er lagt under Beslag, udkommer idag ved vor rastløse Jver (og Hr. Justitsraad Reiersens Velvillie) et halvt Nr. for at vise Publicum, under det stedfindende frygtelige Nederlag paa alle Bladene, at vi dog ikke ere aldeles ihjelslagne.
Corsaren, 1843-08-12
Ridder Ussing. Heltedigt. O, Muse! tag idag Støvler paa! Tragiste Muse, stig op paa Cothurnen; thi Du skal hjælpe mig at synge et Helteqvad, et Qvad over den Ridder, om hvem det kan siges, hvad Skjalden sang om Daniel, Ranzau: at han stod bag Sværdet. staae bag ved sit Sværd, saa er Ussing større Helt O!. Derson det er en riddetlig Dyd, kun at end Daniel Rantzau; thi han stod i en meget længere Afstand bag sit Sværd end denne. O, Muse! Sværdet staaer endnu paa det gode gamle Sted, det staaer der og tænker: Hvor Fanden bliver Ussing af? Men miskjend ham ei; thi Sagen er denne: Aar efter Christi Byrd 1840 i Januar eller Glug Maaned sagde den stærke Kæmpe Ussing: En fri Forfatning er en fortræffelig Ting. Vi bor have den. Hvo af Eder Conservative, der siger imod, han vove en Dyst med mig! Her staaer jeg fremmest i Skaren og venter ham. Men Ingen sagde imod. Da sagde Ussing efter at have ventet en godt Stund, nemlig indtil Anno 1841: O, J Feige og ikke-seige Mennester! I tør ikke vove Eder saa langt ud, see, saa vil jeg gaae lidt tilbage: Store practiske Reformer, ikke i Forfatningen, men i Forvaltningen, det er Hovedsagen. Vover Nogen at sige mig imod? Han møde mig! Men Jngen gav et Kny. Men Ussing, blev alt meer og meer kampbegjerlig, og han kunde ikke styre sig længere end til Anno 1842, da raabte han: Endnu frygte J! Vel, jeg trækker mig længere bort. Fuldstændig Offenlighed og Orden i Finants- og Communalvæsenet er en ypperlig Ting! Nu lader jeg mig ikke prutte Meer af. Hvo har Lyst at sige imod? Jngen mælede et Muk. Da luede Kamplysten fortærende op, og Anno 1843 blev den forfærdelig, og Ussing raabte: Ha! (for han sagde udtrykkelig: ha!) Saa være det Aderste da! Jkke engang Offenlighed i Communalvæsenet! Hvo af Eder Conservative, der nu siger imod, ham skal jeg, ved Gud! pebre og kanele! Jkke alene sinpelt pebret, men cajennepebret skal han blive! Da kunde de Conservative ikke holde sig længer, og beundringsfulde udbrode de: Du er en Helt! O, Muse! tag Støvler paa og besyng denne Helt!
Corsaren, 1843-08-12
En Episode fra sidste () næstsidste) Beslaglæggelse. Da Bladet forleden lykkelig og vel var - ille udkommet, men - lagt under Beslag, ventede viTirsdagen efter, at Cancelliet skulde stad fæste Beslaget og beordre Action. Jngen vil beskylde os for, at dette var en ubillig Forventning. Men Corsaren spaaer og Cancelliet raaer. Tidligere have vi ikke ventet Cancelliets Stadfæstelse, og den er dog kommen; nu ventede vi den, og den kom ikke. "Men hvad kom da?" vil man spørge; "der er dog kun to Muligheder: enten stadfæste eller ikke stadfæste." Det skulde synes saa, kjære Læser; men Cancelliet har en mageløs Opfindsomhed. Paa Ære! Carstensen selv er en Døsmer imod Cancelliet. Cancelliet fandt paa at constituere sig til Hof- og Stadøret og gjøre Justitsraad Reiersen til sit Criminelkammer, hvorigjennemt Redacteuren affordredes Documentation for, at Artiklen af Gazette des tribunaux virkelig var af Garette des tribunaux. Hvad skulde man gjore? Protestere? Man havde modtaget Protesten - Gud bevare's. nen ikke som Udløsningsmiddel for Bladet. Desuden antoge vi denne Jnquisition for et Varsel om, at man efter erholdt Oplysning vilde løsgive Bladet, og bleve ganske charmerede derover. "Det velsignede Cancelli", sagde vi, dengang, "lader slet ikke til at glæde sig ved Beslaglæggelser og Actioner, det gjør sig endog Umage for at forskaane os for dem. Det er da høist forunderligt. Ærlig talt, vare vi i Cancelliets Sted, gjorde vi ikke saadanne Omstændigheder. Vi stadfæstede ethvert Beslag. Herregud! Os kostede i det jo Intet, og vi riskerede slet Jntet. Rusland blev ikke fornærmet derover, Preussen, ved Gud! heller i ikke, og Hs. Majestæt blev jo ikke udsat for Mangel paa pligtskyldig Opmærksomhed i Bladene, naar alle Bladene bleve standsede. Og dog stadfæster Cancelliet, ikke ohne Weiter's ethvert Beslag! Det løber rundt for os, hvad skal man nu antage for Sikkert? Jkke engang Cancelliet kan man længere gjøre Regning paa." Men saa i Fredags kom Stadfæstelsen. Man kan dog stole paa Cancelliet!
Corsaren, 1843-08-12
Det turde maaskee her være Stedet at underrette Abonnenterne om, at de to Lithographier, som skyldes dem, begge ere i Arbeide, og at det, som forventes at ville blive først færdigt, er et "Corsarens Gildepare". Fra næste Qvartal vil der regelmæssig blive leveret et Lithographi quartaliter, da der formodenlig ligesaa regelmæssig quartaliter vil komme et Beslag.
Corsaren, 1843-08-12
Man har fortalt os en Anecdoie om en Adelsmand og hans Søn, som maaskee gjælder en af Dhrt. Scavenius eller en anden af de nylig adlede høie Personer. Jmidlertid, uden Hensyn hertil gjengive vi den, som vi have hort den. - Fader og Søn skulde stige op i en Karret, og, da ingen Tjener var ved Haanden, vilde Sønnen slaae Trinet ned for Faderen. Men denne greb ham i Armen og sagde: Min Søn! Lad hellere mig være Tjener for Dig; thi Du har een Ahne mere end jeg.
Corsaren, 1843-08-12
Naar en Lærerinde Plads under Fattigvæsenet er ledig, averteres Vacancen i Bladene, og naturligviis melde sig endeel, der alle have større eller mindre Uleilighed med at documentere, at de ere de værdigste. Saaledes skete det ved sidste Vacance, da man allerede havde faaet Nys om, at Bagermester Sagers Brød-Jomfru (: den Jomfru, der udsælger hans Brød) skulde være den Lykkelige. Henved en Snees Supplicanter bleve tilsagte til paa en vis Tid at møde i Bartou; de vente der ganske andægtig, og endelig bringes dem den Tidende, at Directionen denne Gang har fundet N. N. (Sagers Jomfru) værdigst. Man seer deraf, at det er meget heldigt at staae i en nøie Forbindelse med dem, der bortgive Embeder, hvortil Dottre af Stadens Borgere formeentligen burde nyde Fortrin, naar deres Duelighed var godtgjort. J Adresse-Avisen Nr. 161 averteres nu om en Syngelæter ved Fattigvæsenet. Da man nu veed, at de fleste i tydske Bagersvende i Almindelighed synge ret godt, spørges, om en saadan Svend, naar han tjener hos en borgerrepræsentantisk Bagermester, kan gjøre sig Haab om at være ligesaa heldig som nævnte Bagers Jomfru?
Corsaren, 1843-08-12
Skizze. A. Hvad siger Du til Prindsen af Hessens Formæling med den russiske Keisers Datter? B. Jkke Andet en Godt. Vorherre bevare nin Mund.
Corsaren, 1841-02-12
Universitets-Bygningen. Een ny Støvle de fik, men til meer ei Pengene strakte, Og paa den gamle der blev siffig en Bagflikke sat.
Corsaren, 1843-08-12
Rector Rosendahl i Nykjøbing paa Falster har af den kongelige Universitetsdirection erholdt 200 Rbd. aarlig Tillæg til sin Gage, for destobedre at kunne udholde den store Sorg, der ramte ham sidst afvigte Efteraar, idet to af hans Dimitierede gik reject og en tredie var meget nær derved.
Corsaren, 1843-08-12
"Fædrelandet" giver i sit Nr. af 7de August Hr. A. Goldschmidt fra Berlin en fordeelagtig Attes om hans Barbeer-Strygeremme. Da man upaatvivlelig kan være en god Journalist uden at forstaae sig paa Strygeremme, saa lider vor Selvfølelse ikke Noget ved, at vi for vor Part tilstaae, at vi ikke med Bestemthed kunne afgjøre Noget om disse Strygeremme, men at vi efter "Fædrelandets" Anbefaling ikke tvivle om, at Hr. A. Goldschmidt fra Berlin har gjort en Opfindelse, ved hvis Hjelp man med megen Lethed kan barbere Folk. Nen Barbeer og Sliber Hendriksen sætter sig med Hænder og Fodder imod Hr. A. Goldschmidt fra Berlin. Han bruger endog Fingrene, han skriver. Man kan mærke, at han er Knivsliber; thi han fører en hvas Pen. Men Hr. Goldschmidt, der har sin Strygerem, fører naturligviis en endnu hvassere.
Corsaren, 1843-08-12
Recept for en "agtværdig Lyriker" (efter Digtet i Heibergs Jntelligensblade). Tag nogle Klimp af Kæmpevisens Strenge Nøv Stjerneskud fra Himlen og Poeterne, Pluk saa en Qvast af Vinhers Kløverenge, En afslidt Ring laan af Antiqviteterne. Lav saa en Jomfru og et Lam, som bræger, Et Navn til hende knib af Kæmpeviserne, En Riddersmand - nap ham fra Oehlenschlæger, Og sæt ham pænt hos hende hen paa Fliserne. Tag dertil Vaar og Vinter, Høst og Sommer, Om ei for Andet, saa fordi de lyde godt, Spar ei paa Urter smaae og Rosenblommer Stjæl smukke Vers, fra Holst! at det kan flyde godt. Bland disse Sager i en zart Forening Og lad dem trykke af en Ex-Satyriker, Saa kan man efter Berlingerens Mening, Benævne Dig: "en høist agtværdig Lyriker".
Corsaren, 1843-08-12
Til Dhrr. W. og G...ss er henlagt Breve.
Corsaren, 1843-08-12
Hr. Louis T. Vil De ikke være saa god, igjen at opgive Deres Adresse, da Deres forrige Brev ved en Feiltagelse er blevet brændt.
Corsaren, 1843-08-18
Der er i et Blad blevet gjort opmærksom paa, hvor besynderligt Udgifterne til Hoffet ere ordnede i det sidste Budget. Saaledes finder man et Sted, foruden alle de andre Udgifter til Kongehuset og HofEtaten, under Rubriken "Hofholdningsudgifter" anført 140,000 Rbdlr. Men et andet Sted finder man saa "900 Favne Bøgebrænde til Hofholdningen": 10,000 Rbdlr.; et tredie Sted, "100 Favne til Sorgenfri" og to andre Slotte: 1,250 Rbdlr.; et fjerde Sted , Vildtet til Hofholdningent A, 626 Rbd. (altsaa uagtet de 10,000 Rbd. til "Jagtudgifter" forsyner Hoffet sig ikke engang selv med Vildt. Og der stal dog være saa gode Jægere ved Hoffet!). Vi nægte naturligviis ikke Hs. M. Kongen den fuldeste Ret til disse Udgifter; men den Maade, hvorpaa Regnskabsføreren grupperer dem, forekommer os, som sagt, besynderlig. Det er, som om vor Præsident vilde sætte paa sit Regnskab: Min venstre Buxe.... 7 Rbd. Min høire dito . . . . . 7 - Derved fandt vi dog ikke det hele Buxepar billigere end 14 Rbd.
Corsaren, 1843-08-18
Gammelstadens Skyttelaug i Flensborg vilde ikke laane en Corporation af Kjøbmænd sammesteds dets store Gildeielt til derunder at beværte Kongen, fordi Størstedelen af disse Kjøbmænd havde underskrevet en Ansøgning om at faae en Filialbank i Flensborg. Man gjør fra alle Sider forskrækkelig Nart af dette Afslag, og naturligviis med megen Ret. Det er jo ligesaa forskrækkeligt, som naar f. Ex. Regeringen vilde nægte en theologisk Candidat Præsteembede, fordi han havde underskrevet en Petition om Skattebevillingsret.
Corsaren, 1843-08-18
"Jgaar", hed det forrige Uge i Fædrelandet", efter "Dannevirket", udbredte sig det Rygte, at Rusland og Preussen have, i Anledning af Prinds Fredrik af Hessens Formæling med Storfyrstinde Alexander Nicolajewna, garanteret den danske Krone Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, hvorimod Hessen skal overdrages det augustenborgske Fyrstehus som Vederlag for mulige Arvekrav i Hertugdømmerne. Tiden skal oplyse, hvorvidt dette, med Hensyn til vore gjærende Tendentser til Statsoplosning, ikke ubehagelige Rygte er sandt." Vi skulle ligesaa lidt som Fædrelandet" driste os til at afgjøre, om dette Rygte virkelig er sandt. Men, er det sandt, saa har "Fædrelandet" jo heri et aldeles tilfredsstillende Svar paa sin Adresse til Kongen om de slesvigske Forviklinger. Saa er jo Danmarks Heelhed garanteret saaledes - at hele Danmark kan gaae over til en hessisk Prinds og en russiske Storfyrstinde.
Corsaren, 1841-02-12
Til de Orthodoxe. "Tro, nen Formuften ei brug!" Hvor grovt egoistisk J tænke, Som om den, der er blind, fordred, vi ei maatte see.
Corsaren, 1843-08-18
"Hempels Avis" beretter: "Afdøde Fru Wederkinchs Gaard paa Nørregade (i Odense) er af Hs. Maj. Kongen kjøbt for 4600 Rbd. for at lægges til Slottet, der ved flere Leiligheder ikke kan rumme det kongelige Følge." - Vi slutte heraf fornuftigviis: Enten er Slottet krøbet ind, eller det kongelige Følge videt ud.
Corsaren, 1843-08-18
Det skal være Tale om at anlægge Sag mod P. Dahl, fordi han siden Upsalareisen har kaldt sig skandinavisk Badouttespringer.
Corsaren, 1843-08-18
En Strid, der opkom i "Fædrelandet" om den Værenssenske og Bingske Lithographi-Anstalt, har givet Ohrr. Bing Anledning til at bemærke, at flere af Staalstikkene i Heibergs "malerisk Atlas" ere blevne copierede i Værenssenske Lithographier, og at de derfor ville lade "malerisk Atlas" gaae ind. - Døden skal have en Aarsag.
Corsaren, 1843-08-18
En anonym Ven af os har tilstillet os et lille Stykke Papiir, som han forleden erholdt i Form af et Kræmmerhuus, indeholdende for 2 Sk. Rapke fra Hr. Tobakshandler Monies i Pilestræde. Halvdelen mangler; men det er let at supplere: Nr. 80 af Bladet "Corsaren" er idag raad Reiersen. d. 14de April 1842.
Corsaren, 1843-08-18
Paa Bagsiden staaer: S. T. Hr. Cancellieraad Fribert. Brevet selv bærer Præg af at være sendt i Trykkeriet; thi foran Underretningen (naturligviis om Beslaget paa "Corsaren" Nr. 80) staaer understreget: "Corsaren", i "Dagens" bekjendte Maneer. - Sagen er tilvisse meget ubetydelig; men den viser, hvilken Jver man anvender for at dække de 30,000 Rbd. Gjeld til Sorø Akademies Kasse, idet man endog sælger Friberts efterladte Maculatur. Men man begaaer aabenbart en stor Feil ved at sælge Sligt underhaanden. Saadanne smaae Nariteter burde sælges ved Auction, og da man fra andre Lande veed, i hvilken Priis store Mænds smaae Efterladenskaber gaae, vilde man vist kunne vente et betydeligt Udbytte, især af Friberts i hemmelige Papirer fra forskjellige Folk. Fra nu af gjøre vi Jagt derpaa hos alle Tobakshandlere. Blot ikke Udbyttet indbringer os nogle Beslag.
Corsaren, 1843-08-18
Samtaler. A. Goddag Hr. B. B. Goddag Hr. A. Hvad Nyt? A. Har De læst Noget om den høie Reise? B. Aa! Hvad er derved at læse. Men har De læst, at Kongen har kjøbt en Eiendom nærved OdenseSlot? A. Hvad skal den bruges til? B. Berlingske siger, at der ved enkelte Leiligheder har været for lidt Plads til Følget. A. Var det ikke paa Falster, De sagde? B. Nei, i Odense. A. De seer saa ærgerlig ud, idag. B. Ja. Er det ikke en frygtelig Historie, at beslaglægge "Fædrelandet", "Corsaren" og "Folkebladet" paa een Dag; man kan blive gal derover. Beslaglægge tre Blade paa een og samme Dag! De skal see, at Bræstrup om kort Tid maa udbede sig hos Borgerrepræsentanterne et Gratiale til de beslaglæggende Politibetjente. Herregud! Politiet er jo ogsaa Mennesker, A. Mon Cancelliet har stadfæstet Beslaglæggelsen? B. Endnu ikke, saa vidt jeg veed*); men det varer vel ikke længe; Herrerne deroppe elske Justitsraaden saa høit, at de hellere ville have, at Redacteurerne skulle frifindes imod at udrede Sagens Omkostninger end give Justitsraaden et Dementi. Naar man ikke har Værre at befrygte af sit Valg mellem to Alternativer, end at i værste Tilfælde Redacteurerne maae spytte i Bøsen, saa kan det næppe være synderlig tungt for Cancelliet at bestemme sig. A. Hvad mon de Blade indeholdt? B. Gud maa vide det! Der er jo Ingen der faaer i Lov at læse dem uden Cancelliet. Andre kunde jo blive fordærvede af dem. A. Det kan ellers blive en forbandet rar Historie, hvis de ville bruge den for fulgte Tactik, ogsaa at actionere Udgiveren. Ved "Folkebladet" fik de saa fat paa flere tusinde Mennesker, og saa kunde de følge Justitsraad Rosenstands Exempel og domme hver Enkelst i et Par hundrede Rigsbankdaler Mulct. Og naar de saa ikke betalte, spadserede hele Trykkefrihedsselskabet paa Vand og Brød. Deroppe i Arresten kunde de da faae en fuldtallig Generalforsamling. B. Ha! ha! Jch mus lachen, sagde Tydskeren, han græd bitterlig.
Corsaren, 1843-08-18
Curiosum. I "Kjøbenhavnssposten" af 9de August læstes følgende Annonce: "At en uregelmæssig Udlevering af de sidste Nr. af "Ny Portefeuille" til Hr. Universitetsboghandler Andr. Fred. Høst, der har havt til Følge, at denne har villet frasige sig Hoved-Commissionen af Bladet til Udenbyes-Abonnenter, uden mit Vidende, og Villie er foranlediget ved Misforstaaelser af min Fuldmægtig, Hr. H. C. Wium, skylder jeg saavel min mangeaarige Ven, Hr. Høst, som mig selv at erklære, hvisaarsag Bladet fremdeles som for vil blive expederet af Hr. Andr. Fred. Høst. Kjøbenhavn den 7de August 1843. Georg Carstensen." J samme Blad af 16de August læstes Følgende: "Uagtet Hr. Carstensens, i dette Blads Gaarsnummer indrykkede, særdeles artige Erklæring, finder i jeg dog ikke Anledning til at besorge Distributionen *) Senere er det, som beljentt skeet. Red. Anm. af "Ny Portefeuille" saalænge Bladet administeres af Hr. Carstensens nuværende Fuldmægtig. Kjøbenhavn den 10de Aug. 1843. Andr. Fred. Høst." Ufortrødent vedbliver Hr. Carstensen at annoncere i "Portefeuillen" af 13de August sin Erklæring af 7de August: "At en uregelmæssig Udlevering af de sidste Nr. af "Ny Portefeuille" til Hr. Universitetsboghandler Andr. Fred. Host, der har havt til Følge, at denne har villet frasige sig Hoved-Commissionen af Bladet til Udenbyes-Abonnenter, uden mit Vidende og Villie er foranlediget ved Misforstaaelser af min Fuldmægtig, Hr. H. C. Wium, skylder jeg saavel min mangeaarige Ven, Hr. Host, som mig selv at erklære, hvisaarsag Bladet fremdeles som før vil blive expederet af Hr. Andr. Fred. Høst. Kjøbenhavn den 7de August 1843. Georg Carstensen."
Corsaren, 1843-08-18
De Danske tegnede af dem selv. Hvorledes en graadig Ørn kan spise 3 Lover til Frokost, fordi den er stor og Loverne smaae.
Corsaren, 1841-02-12
Fromt Ønske. Som man reder, saadan man ligger, saa Ordsproget lyder. Kunde man rede blot Alt, som man kan rede sin Seng.