Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-26
Enhver af 2den Afdeling, som paa denne Maade har erholdt Beviis om at være øvet i Vaaben, maae ske kaldes til Exercice, uden naar Ufred indfalder, ved mindre han henhører til de frivillige Corpser, hvis Pligter i den Henseende særskilt ere bestemte, eller og at dette Corpses Sammenkaldelse skulle blive beordret af Overøvrigheden. 5. 14. Det skal ikke være nogen Borger formeent, naar Vagter skulde giøres, da at lade Tienesten besørge ved en anden Borger; men naar hele Borgerskabet sammenkaldes, enten til Mynstringer eller af anden Aarsag, bør han møde personlig, med mindre lovligt Forfald hindrer ham der. S. 15. Om end nogen af Borgervæbningen skulde i Tienestesager troe sig af sin Foresatte fornrettet, bor han dog, uden Jndvending, udføre dennes befaling: men naar dette er skeet, kan han fremføre sin Klage for Corpsets Chef, som da foranstalter Sagen undersøgt, og afgjort paa den Maade, som i det følgende foreskrives. L. 16. Til at undersøge og paakiende alle Forseelser, Tienesten vedkommende, skal der i enhver Sag nedsættes en borgerlige Krigsret, bestaaende af den øverste Magistratsperson, Politiemmesteren, om han ikke med den første er een Person, den Commanderende for Borgervæbningen og 2de Officerer af det Corps, hvorunder den, der har begaaet Forseelsen, henhører; hvilke Lemmer af Borgervæbningen udnævnes af den Høistcommanderende for samme. J denne Ret fører Raadstue skriveren Protocollen. Proceduren i denne Ret og Exed. 17. Forsømmelser i Tienesten straxes med Bor fra 2 Mk. til 10 Rdr. efter Forseelsens Grad, samt den Paagieldendes Formue. . 18. Overhørighed eller Opsætsighed mod Foresat, eller Forsømmelser igientagne Gange, eller hvor de forrige 3. bestemte Bøder ei ansees tilstrækkelige, de maae, efter Omstændighederne, høiere Bøder indtil 10 Rdr., eller Arrest paa kort eller længere Tid anvende J. 19. Fornævnte Krigsrets Domme indankes i Høiesteret, naar samme, i Følge 16 18 ere appellable men i andet Fald forbliver det ved Krigsrets=Domme, s. 20. Alle Bøder, som ved denne Ret tilkiende tilfalde Fattigvæsenet. S. 21. Enhver, som herefter nedsætter sig i nog Kiøbstæd, for at drive borgerlig Næring, bo førend saadant tillades, godtgiøre, at han har forskafet sig det nødvendige Vaabentøi, der bestaaer i Gevæhr af samme Caliver som de øvrige Borger forsynet med Bajonet, samt Patrontaske, indrettet i Patroner, og derhos et Sidegevæhr, med mindre Bejonetten er indrettet til at bruges som Sidegevæhr. d. 22. Samtlige Officerer som høre til Borgervæningen, skulle i Tienesten bære en af Overøvrigheds approberet Uniform, der dog ikke maae være saada som ved noget Corps i Armeen er befalet, ligesom i det borgerlige Feldttegn af Guld med ivirket grøn Silke og endelig tillades dem at bære saadanne Epaulette som for Borgerskabet i Kiøbenhavn ere bestemte; den Uniform skal det ogsaa til andre Tider være dem til ladt at bære som Hædersdragt. b. 23. De Geværer, samt øvrige Munderingssorter, de af Byen ere anskaffede til Brug, saavel for 2den Afdeling, som for de Borgere, der ikke selv formaae at bekoste sig samme, skulde bevares paa Raadstuen eller et andet beqvemt Sted, samt strax afleveres hver Gan de af Vedkommende ere brugte. 5. 24. Naar Vagthold paabydes, skeer dette efter Omgang, saa at den ene ikke bebyrdes mere end den anden. s. 25. Den borgerlige militaire Tieneste fritager ik nogen fra andre borgerlige Ombud, som maatte paa ligge dem, ligesom disse Ombud ikke heller frietage fra den borgerlige militaire Tieneste, med mindre Overøvrigheden i enkelte Tilfælde finder, at den Vedkommende umueligen kan bestride begge Deele. s. 26. J øvrigt bemyndiges den overordnede Øvrig hed, hvor Localiteten udfordrer saadant, at approbere i Overeensstemmelse med de her antagne Grundsætniger, for Borgervæbningens forskellige Corpser, særskilt Jnstruxer, der nøiere bestemme de Regler, som skulde iagttages, og de forskiellige Pligter, som skulde opfyldes Givet paa Vort Slot Frederichsberg, den 4de Junii 1802 Under Vor Kongelige Haand og Seigl.