JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Kønigsberg den 31te October. Da Krigen, med Tyrkerne sandsynligviis vil blive langvarig, saa er der nu megen Spørgsmaal efter Hamp, hvoraf der alt er opkjøbt betydelige Partier. J Dag kom 3 Sta setter hertil fra Dantzig med den Efterretning, at der efter en Stafettes Ankomst fra London var i Dantzibleven kjøbt 1600 Læst Hvede indtil 820, og at Bagerne og Møllerne havde opkjøbt al Hvede paa det Londonske Marked. Dette vil have betydelig Jndflydelse her paa Pladsen; Mæglerne have allerede meget travlt, men man holder paa høie Priser, og det kunde vel hænde sig at høibundt Hvede blev betalt med 1000 f. pr. Læst. (H. T.) Livorno, d. 15de Octbr. Formedelst Krigens Fortsættelse i Levanten, og formedelst Ruslands Forbud at udføre Kornvarer fra det sorte Hav, have lille Asien, Archipelagus og Tyrkiet seet sig tvungne til at tage deres Tilflugt til Jtaliens Forraad, og følgeligen ogsaa til vore; og for nogle Dage siden har et engelsk Huus til dette Øiemed betalt 12000 Sække blød Hvede fra Odessa med 17 1/2 pr. Sæk. Jdag fordres 1818 1/2 pr. Sæk. Den betydelige Udførsel til Orienten, det end- og til eget Forbrug herværende utilstrækkelige Forraad, den liden Sandsynlighed for at erholde Tilførsel fra det sorte Hav før efter Krigens Ende, og den ringe Forsendelse fra Norden, som i de sidste Maaneder endog har aldeles ophørt, ville foraarsage, at Priserne maae betydeligen stige her, og det endog snart i en meget høi Grad. Allerede er haard Hvede stegen til 12425, gode nordisk til 17 1/2 Rughøsten har aldeles slaaet Feil 1 Aar i Jtalien; Rugen søges derfor meget stærkt, men er overmaade sielden. Toskansk 14 pr Sæk; den østersøiske, som er c. 4 Pd. lettere, i Forhold. (H. T.) Forlangte Jndrykkelser. Til Hr. P. D. Faber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Redelig jeg her bekjender: At De er en snovsk Poet, Ligestor i begge Ender, God for Krambod og Privet. For en Lieutenant i Aanden. Frem at stande, fandt De Pligt: Greb ingst en Klat i Haanden, Smed den hen som Forsvarsdigt; Men for den vil Jngen gyse, Alting kom fra Legemet: Sands og Samling monne fryse. Og De stod som et Skelet. Stakkels Mand, hvad har De skrevet? At De som er sandt og vist Ved Dem selv til Nar er blevet: Næsten baade her og hist, Man fortalde mig forleden: Ebeltoft De aldrig faae, At De aldrig var derneden; Men har Byen løiet paa. Esset selv Dem er tilhører, Saadan og mig sagde fler, Skjøndt det dog, som Dudler, Smører, Maler Deres Karatter. At De regner til Betise. (Hvad De aldrig saae, min Faust, Deres Retfærdsdom kan vise, Og har aldrig mig forhavst. Thi en navnløs Kiimsmedmester. Kan en Mand bag Essets LyNavnskjult over alle Læster Logn og Sladder sammensyCloacina har Dem baaren, Stedse var De hendes Ven, Derfor, til en slig Udkaaren Slige Vers jeg kaster hen: Jeg Dem tilgir stakkels Humper, De har skudt en daarlig Fart, Man ei Vid og Lune pumperUd, hvor Alt er flovt og bart. Kunde de kun Krandse binde. Vist jeg Dem foragted ei Men hvor skal De Blomster finde. Paa en Vei, som Deres Vei, 2 Jeg med Fryd i Tankeblikket Oxen seer ved Bjerget staa Deres Dumhed selv var Krikken Som til Priis De gav Dem paa ingør, den 4de November 1828. O. G. F. Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
J Anledning af den høie Formælings=Dag havde afskediget Premier-Lieutenant v. Schilling i sin liden Bolig ved Frysenborg anbragt et Transparent, som forestillede følgende: J Midten af samme saaes et Alter, paa dets venstre Side sad Gudinden Venus med hendes Søn Amor for ved sig, ved Foden stode 2de Duer som næbbedes, paa høire Side Gudinden, Minerva. Paa Alteret stode tvende brændende Hjetter. ved høire Side af samme stod Bogstaverne F. C. C. og paa venstre Side W. M. Over Alteret svavede, tvende Engler, holdende en Krands af Roset, hvori stode Bogstaverne F. V. M. S. F. og C. F. Reden under Alteret var følgende Jndskription. Giv gode Gud Velsignelse. Til Dagen som os fryrer. Sign Pagten den Du stiftede: Med himmelsk rene Dyder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Bekjendtgjørelser. Med inderlig Veemod tilkjendegives det fraværende Slægtninger og Venner, at det alvise Forsyn berøvede mig den 4de dennes min kjære Mand C. W. Lund, Sognepræst til Westervelling og Stiarn Menigheder, i sit 71 Aar. Hans sidste Dage vare haarde, men han bar dem med Taalmod, han leed og døde, som en sand troende Christen. Trøst nu, o Gud mig og fire Døttre, som af Hjertet begræde hans Tab. Westervelling Præstegaard, den 5te Novbr. 1828. K. E. Lund, fød Langhalle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Da Vedkommende ei har villet approdere det ved 3die Auction over Peder Rasmussens til den almindelige Enkekasse pantsatte Gaard i Vesterskormark, Udbyeneder Sogn, gjorte høieste Bud, saa bliver bemeldte Gaard, der staaer for Hartkorn 6 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 3/4 Alb., stillet til 4de Auction, som afholdes paa selve Stedet Løverdagen den 22de dennes, om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres, til de Lysthavendes Efterretning. Mariager, den 3die Novbr. 1828. Hom, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Fredagen den 5te Decbr. førstk., bliver Skifterne. efter Frantz Rasmussen af Egaae, Gaardmand Mads Nielsen og forhen afd. Kone Mette Groesdatter af Søebye og Christen Jensen Smed af Nørager foretagne her paa Contoiret, de tvende førstnævnte om Formiddagen Kl. 9 og 10 og det tredie om Eftermiddagen Kl. 3 slet, ved hvilke de endelige Repartitioner i Boerne ville blive affattede; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Forordningen 16de Jan. d. A. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 10de November 1828. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Herved betjendtgjøres at Skiftet efter General=Auditeur Kallager vil blive foretaget her paa Contoiret Mandagen den 8de n. M. om Formiddagen Kl. 11, slet, ved hvilken Arvingerne i Boet opfordres til at give Møde for at afgive deres bestemte Erklæring, om de maatte have noget at erindre imod at dette Boe udgaaer fra Skifterettens Behandling. De Udeblivende ansees at samtykke udi hvad der besluttes. Røngsøe a. Herredscontoir i Randers, den 10de November 1828. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
At der Mandagen den 8de n. M. om Eftermiddagen Kl. 2 slet vil blive afholdt en Samling her paa, Contoiret i Kystbefalingsmand Carøes Fallitboe, angaaende en Prioritets Gjeld som Skifteretten i Statsraad Carøes Boe fordrer i førstnævnte Boe; det bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten 21de April 1824, for at Boets Creditorer kunne fremkomme med de Jndsigelser som de maatte finde Anledning til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Rougsøe a. Herredecontoir i Randers, den 10de Novbr. 1828. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Tirsdagen den 2den Decbr. først. Kl. 10 Formiddag bliver paa Hovedgaarden Wedelslund ved offentlig Auction bortsolgt endeel Løsøre, tilhørende Stervboet efter Greve og Grevinde Kragh Juel Wind Frys, og bestaaende af Sengeklæder, Kiøkkentøi, Baller og Kar, endeel Kakkelovne, nogle Heste, Vogne, Plove, Harver og andre Gaards- og Avlsredskaber m.m. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir, den 31te Octbr. 1828. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Efter passeret Udlæg for Skatter og offentlige Afgivter, bliver den Peder Andersen Weie tilhørende øde Plads her i Byen beliggende imellem forrige Christian Pichs Sted paa den ene Side og Komd. Bangs Eiendom paa den anden Side, stillet til Bortsalg ved følgende derover paa Grenaae Raadhuus afholdende Auction : Mandagen den 15de Decbr. d. A., dito den 29de dito, dito den 12te Januari 1829. hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Som herved bekjendtgjøres paa den: Plac. 22de April 1817 befalede Maade, saavel til Liebhaveres som Pantecreditorers Efterretning. Grenaae, den 8de Novbr. 1828. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Det her i Byen under Brandforsikrings No. 160 beliggende Sted som har været besiddet af Tømmermand Anders Steenstrup, vorder, efter passeret Udlæg for Restancer af Skatter og Afgivter, stillet til Bortsalg ved følgende derover holdende Auctioner: Mandagen den 15de Decbr. d. A., dito den 29de dito, dito den 12te Januari 1829. Auctionerne afholdes paa denne Byes Raadstue, hverDags Eftermiddag Kl. 2, og skeer denne Bekjendtgjørelse overeensstemmende med Plac. af 22de April 1817. saavel til Liebhaveres som Pantecreditorers Efterretning. Grenaae, den 8de Novbr. 1828. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Ifølge Udlæg for Restancer af Kongelige Skatter, og offentlige Afgivter, bliver Stedet Brandforsikrings No. 29 paa denne Byes Storegade med Tilliggende, som sidst findes tilskiødet Arbeidsmand Mads Sørensen stillet til Bortsalg ved følgende derover paa denne Byes Raadhuus afholdende Auctioner: Mandagen den 15de Decbr. 1828, dito den 29de dito, dito den 12te Januari 1829. hver Dags Eftermiddag Kl. 1. Hvilket herved i Henhold til Plac. 22de April 1817, bekjendtgjøres til Liebhaveres og Pantecreditores Efterretning: Grenaae, den 8de Novbr. 1828. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Da det ved sidste Forpagtningsauction paa Hovedgaarden Katholm gjorte høieste Bud, ikke formedelst Overbud, er bleven approderet, saa vorder, efter Vedkommendes Begjæring, Auction foretaget paa bemeldte Katholm, Tirsdagen den 23de Decbr. d. A. om Formiddagen Kl. 10, hvorved denne den Kongelige Kasse. tilhørende og i denne Tidende No. 112 forhen beskrevne Gaard vorder opbuden til Bortforpagtning i 8 Aar. fra 1ste Mai 1829. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Grenaae, den 6te Novbr. 1828. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Skibs=Salg. Ved tre Auctioner, der afholdes hos Skipper Anders Frandsen i Troense paa Øen Thorseng ved Svendborg, Onsdagen den 24de Decbr. d. A., den 7de og 21de Jan. 1829 hver Dags Eftermiddag Kl. 2, bliver bortsolgt Slupskibet de fem Sødskende 38 Commercelæster drægtig, og førende mellem 11 og 1200 Tønder af alle Kornarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Skibet er af udsøgte Materialer bygget her i Troense, af den for sin solide Bygningsmaade bekjendte Skibsbygmester Lars Andersen Schmidt, og det er complet forsynet med alle staaende og løbende Redskaber, der størstedelen ere nye. Sluppen, der ligger i Troense Havn, forevises Liebhavere af Rhederiet boende i Windebye og Troense her paa Øen, og med dette Rhederie kan og forinden Auctionen skee Handel underhaanden; i hvilket Fald den ovennævnte Auction betimelig skal blive tilbagekaldt i denne Tidende. Thorseng Lands Birks Contoir, d. 2 Novbr. 1828. Tofte. Trykt og udgivet at F. A. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
En Landeiendom, circa 17 Tdr. Hartkorn, beliggende imellem Aarhuus og Horsens, i en af Jyllands frugtbareste og skiønneste Egne, med et Areal af omtrent 300 Tdr. Land, hvorpaa græsses og fodres 70 a 80 voxne Fæhøveder foruden Heste og Faar, aldeles nye Ladebygninger og et herskabeligt Vaaningshuus, fornøden Skov, uopskjærlig Tørv, en Engbjergning af 250 a 300 Læs Høe aarlig, agter Eieren, formedelst anden Eiendoms Tiltrædelse, underhaanden at bortsælge. Nærmere Oplysninger og Eiendommens Natur samt Salgets Vilkaar giver Procurator Horn i Horsens. En velbygget Gaard, beliggende paa en af denne Byes reelleste Gader, hvori i flere Aar har været drevet Farverie og hvortil er god Søgning, er underhaanden at faae tilkjøbs til Tiltrædelse næste Paaske Flyttetid. Af Kjøbesummen kan den største Deel blive indestaaende. Liebhavere ville behageligen henvende sig til Undertegnede. Randers, den 21de Octbr. 1828. Bierring, Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Ved Proclama af 2de i denne Maaned, som vil vorde læst for vedkommende Over- og Underretter, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Niels Brøndstrups afgangne Hustrue Maren Jensdatter af Weggerslev, under Grevskabet Scheel i Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, til inden forbemeldte Tids Forløb for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; hvilket endvidere herved bekiendtgjøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger i dette Boe er berammet den 5te Decbr. d. A. og 16de Januari 1829 til Afholdelse paa Scheels Skriverstue, hver Dags Formiddag Kl. 10. Scheel, den 31te Octbr. 1828. Laurberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Et ungt Menneske der er øvet i Contoirforretninger, ønsker sig Empløi paa en juridisk Embedsmands Contoir, eller hos en Godsforvalter. Adressekontoiret i Aarhuus anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-18
Hos en Person, der er arresteret for Tyverie, er forefundet flere Uhre, Piber, Tørklæder a., som han vedgaaer at have stiaalet i Egnen af Aarhuus og Skanderborg, uden at kunne opgive Stederne, hvor Tyvetierne ere udøvede, eller de Bestiaalnes Navne. De, som maatte være frastiaalet saadanne Sager, ville behage at melde dem her ved Protocollen, for om de muligt kunne gjenkjende nogle af disse Sager at være dem tilhørende. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 25de A. L. Reiersen. October 1828.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Aar 1828. No. 183. og Torsdagen. den 20de November. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. Aarhuus Stiftstidende. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Fædrelandet. Det asiatiske Compagnies Skib Frederik den Sjette, der laae paa Strømmen midt for Knippelsbroe, skal have været et meget smukt Syn. Løverdagen den 1ste November ved Solens Opgang heisedes Flag og Gjøs, samt 50 andre forskjellige Flag, der vare anbragte fra Nokken af Bursprydet til Toppen af Fokkemasten, derfra til Toppen af Stormasten, fra denne igjen til Tov pen af Mesanmasten og derfra til Nokken af Mesans bommen. Jmellem Mesan- og Stormasten opheistes, Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine Maries Navnetræk, og imellem Stor og Fokkemasten Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christians. Bogstaverne, vare 6 Alen høie og Kronen derover 4 Alen. Jmellem det høie Pars Navne læstes: "Danmarks Haab. Kanterne paa alle Bogstaverne vare behængte med Blomsterkrandse og Masterne vare i Slangegange omvitlede med Gran og Burbom Krandse. Toppene af Masterne vare prydede hver med en Grankrone, hvorover det danske Flag vajede. Paa Stænger, der vare reist over Navnetrækkene, vajede ligeledes det danske Flag imellem 2 Vimpler, og fra hver Side af Kronerne Slag, rede ligeledes det danske Flag. Jmellem Masterne vajede mange forskjellige Nationers Flag. Om Aftenen, bleve Navnetrækkene og Kronerne rigt illummerede, med Lamper. Skibets Sider vare ligeledes oplyste med couleurte Lamper og Lanterner i 2 Rader fra Kronen af Gallionen til Agterdelen af Skibet, hvor et Træ flag var anbragt, decoreret med røde Lamper og hvide, i Korset, (forestillende det danske Flag). Alle 3 Master vare omslyngede med Glaslamper imellem Krandsene. Fra Bursprydet over Toppen af alle Masterne, til Yderenden af Mesansdommen faaes om Aftenen rer. istedet for Flagene, flere hundrede Glaslamper. Om Søndagen bleve Navnene omskiftede saaledes, at Hs. K. Høiheds nu anbragtes imellem Mesan, og Stormasten, og Hs. K. H. imellem Stor= og Folkemasten, Om Aftenen, da det behagede Deres Majestæter og de høie Formælede at passere over Knippelsbroe, modtoges de med Melodien: God save the King, der udførtes af et Musikkorps paa Skibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Ved Universitetsfesten i Trinitatis Kirke forrige Tirsdag bleve de høikgl. Herskaber modtagne ved Jndgangen af Rector magnisicus og de fire Decani. Musiken til den af Ochienschlæger forfattede Cantate, som blev udført af Studenter, var komponeret af den i blinde Hr. Jensen. Efter Conferentsraad Schlegels latinske Tale fremtraadte det theol. Facultets Decanus, Dr. Prof. J. Møller, og ereerede Prof. Th. Hohlenberg til Dr. Theologiæ, og Candidaterne Rørdam og Hald til Licentiater. J det juridiske Facultets Navn ereerede Prof. Dr. juris Børnemann tvende Doctores: Kammerraad Kaal og Auditeur Normann, samt en Licentiat. Auditeur Scheel. Dr. og Prof. med. Bang ereerede som Decanus for det med. Facultet to Doctores medicina: Licentiaterne Svitzer og Dreier, og som Licentiat Cand. med. Speyer i Endelig ereerede Hr. Etatsraad Thorlacius i det philosophiske Facultets Navn: Lector og Magister Made. vig til Doctor, og Adjunct Lindborg, Cand. juris Abrahams, Cand. Theol. Børsen, Cand. Phiblos. Elberling og Cand. Theol. Schmidt til Magistri Artium, hvorpaa Dr. philos. Madevig besteeg Talerstolen og i alle de Creeredes Navn aflagde Taksigelse og nedbad Himlens Velsignelse over D. M., det høie Brudepar og det hele kongl. Huus. Efter hvert Facuitets Promotion bleve følgende Vers afsjungne: Efter den theologiske Promotion. Paa Fredriks, Wilhelmines Fest. Religionen Dom velsigne: Thi Himlen skjænker Glæden bedst. Din Moder, hulde Brud, Du ligne. Gudsfrygtig i Din høje Stand, Vær Mønster for det hele Land. Efter den juridiske Promation. Vor elskte Drot, som Valdemar, Forlager Trældoms fæle Stygge: Han paa Slt Domhuus skrevet har "Med Loven skal man Landet bygge. Tænk, unge Frederik, som HanDa signer Dag Dit Fædreland. Efter den medicinske Promotion. O Lægedom, med Haabets Røst, Som stukne Mod opliver atter: Du er ei blot den Syges Trost, Men Du er ogsaa Sundheds Datter, Lad Sundbeducten stedse groe. Blandt Røier for de hulde TolEfter den philosophiske Promotion. Hør Skarernes forrente Bøn! Da Viisdom aldrig os forlader. Elsk Videnskaben, Christians Sønt, Fryd Dig ved Kunsten, som Din Fader, Som Frederik, vor elskte Drot, Lad Lauren pryde Kongens Slot, Løverdagen den 8de Novbr. havde Repræsentanterne for det mosaiske Troes Samfund i Kjøbenhavn foranstaltet en Høitidelighed i Anledning af den høie Formæling. For Talen, der holdtes af Catechet Levison, udførtes af Dilettanter og Dilettantinder en Hymne til Mozarts, og efter Talen en Cantate, forfattet af Cand. juris H. Hertz, til afd. Hofraad Gersons Musik. Orchestret blev anført af Repiteur Funck. Høitideligheden bivaantes af flere høie Autoriteter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Formælingsholtidelighederne udenfor Hovedst. fortsatte.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Apenrade. Til Minde om den 1ste Novbr. stifte. des her ved frivilligt Sammenskud et Arbeids= og Sygehuus; Selskabet Harmonien vedtog hver 1ste Novbr. at opklæde to fattige Børn. Borgerskabet var om Dagen samlet til en Skibeskydning og om Aftenen til et glad Maaltid. J de omliggende Landsbyer var Jllumination, Dands og Ringrenden. - Kiel. Her, Prindsesse Wilhelmines Fødebye, blev, ligesom i Attona, en Pige, som var af samme Alder, viet til sit Forlovede i samme Time som Prindsessen og givet et af Jndvaanerne sammenskudt rigeligt Udstyr. Ligeledes uddeeltes ved frivillig Subskription 1000 Portioner Spise og Drikke til trængende Medborgere. Sønda Aften var Bal for 700 Personer, og Mandag Aften gaves et stort Fyrværkerie. - Pinneberg. Her stiftedes en Spare= og Laanekasse, indviedes et Fattighuus, &c. Ratzeborg. Her vedtoges, at de Fattige til et varigt Minde aarlig skulde bespises paa Wilhelminedagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Jnchoc. Ved frivillig Subskription oprettedes heren Wilhelmine-Stiftelse til gamle troe Tjenestethendes Forsørgelse. - Ribe. Et Barn blev under Kanonskud døbt i Formælingstimen og kaldet Wilhelmine Marie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Søndagaften opførtes: Det stille Vand har den dybe Grund. Alle Haandværkernes Herberger havde Transparenter. Snedkernes forestilte en Søileportal omvundet med Egeløv, derimellem to Overflødighedshorn foreenede med en Myrthekrands. Af Hornene udsprang paa den ene Side Roser og Lillier, paa den anden Frugt grene, som oventil forenedes og dannede en Krands, der omslyngede D. K. H. tronede Navnetræk. Jnskriptionen lød: Den skjulte Haand, som Skjebner sammenbinder, Som Fyrsteparrets Hjerter enet har, Den give Myrten Ly bag Egetinder, Og vande Træer, som dem Rosen bar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Thisted. Her paraderede paa Torvet en Quarede af et til denne Fest oprettet ridende Korps, Byens Borgervæbning, en Afdeling af Søfolk med varende Flag og en Forsamling af Bønder. - Holstebroe. Om Eftermiddagen Kl. 4 paraderede Borgervæbningen, hvis Chef, Hr. Overkrigscommissair Bay, holdt en kort Taleom Dagens og Timens Høitidelighed, hvorpaa der istemtes et tredobbelt Hurraraab. Lige derfra gik man til Guds Huus, hvor der blev udført Choraler og Cantater samt holdt en Tale af Pastor Petersen. J en Beretning om de forskjellige Bauner, som bleve seete her i Jylland paa Formælingsaftenen, meldes at Pastor S. S. Blicher: Een Mærkelighed bør ingen lunde forbigaaes; Enhver faaer at forklare den, som den bedst veed og kan - Anmelderen tør vel finde Undskyldning, naar han tager Tingen paa sin poetisk. Kort efter at alle Baunene vare komne ibrand, og efter at man her var bleven enig om, hvor alle de andre monne være, antændtes pludselig endnu et - efter Linien at skjønne i tæt ved de Gassumers. Af disse blev det ogsaa seet mod Nordvest, af de Randrupper mod Østen, af de Dyrbyer mod Vesten, og alle disse Synslinier, løbe sammen og overskjare hinanden paa en Høi tæt ved Randrup. Men - her vides Jngen at have antændt noget Blus, og paa Stedet findes intet Spor af Jld. - Lad mig da - indtil videre antage denne i Baun for et Værk af Høiens usynlige Jndvaanere, de af smaae Affer, der med godmodig Skjemtsomhed have optændt deres konstige Jld, og som Dannerkongens underjordiske Landsaatter har villet bringe ham deres vel og meente Vivat - et glædeligt Omen for Konge og Folk
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Bekjendtgjørelser. De af Byens Jndvaanere som holde løse Hunde, bringes herved Placaten af 29de Octbr. 1824 i behagelig Erindring, saavel med Hensyn til Fornyelsen, inden denne Maaneds Udgang, af de herfra i sin Tid udleverede Hundetegn, som ogsaa med Anskaffelsen heraf, for de der ikke maatte have efterkommet saadant. Aarhuus Politiekammer, den 18de Novbr. 1828. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Da jeg tilfaldigviis har bragt i Erfaring, at et Rygte, er i Omløb, hvorefter det antages, at Grunden til Ned styrtningen af Callundborg Kirke Taarn i afvigte Aar, skal være foraarsaget derved, at Kirke=Jnspectionen har ladet en af de Grundpiller, hvorpaa Taarnet hvilede, udhugge, underhugge eller forhugge, men intet af dette, eller noget lignende har fundet Sted, saa har jeg anseet det passende, at bringe Sandheden til offentlig Kundskab, ikke for min egen Skyld, som Medlem af Kirke Jnspectionen, men for at ikke dette Rygte skal virke ufordeelagtig i Henseende til den for Tiden stedfindende Collectering. Callundborg, d. 6 Novbr. 1828. Cederfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Fredagen den 5te Decbr. førstk. bliver Stifterne efter Frantz Rasmussen af Egaae, Gaardmand Mads Nielsen og forhen afd. Kone Mette Groesdatter af Søebye og Christen Jensen Smed af Nørager foretagne her paa Contoiret, de tvende førstnævnte om Formiddagen Kl. 9 og 10 og det tredie om Eftermiddagen Kl. 9 slet, ved hvilke de ende, lige Repartitioner i Boerne ville blive affattede; hvil tet herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Forordningen 16de Jan. d. A. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 10de November 1826. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
Herved bekjendtgjøres at Stiftet efter General=Auditeur Kallager vil blive foretaget her paa Contoiret Mandagen den 8de n. M. om Formiddagen Kl. 11 slet, ved hvilken Arvingerne i Boet opfordres til at give Møde for at afgive deres bestemte Erklæring, om de maatte have noget at erindre imod at dette Boe udgaaer fra Skifterettens Behandling. De Udeblivende ansees at samtykke udi hvad der besluttes. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 10de November 1828. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-11-20
At der Mandagen den 8de n. M. om Eftermiddagen Kl. 2 slet vil blive afholdt en Samling her paa Contoiret i Kystbefalingsmand Carøes Fallitboe, angaaende en Prioritets Gjeld som Skifteretten i Etatsraad Carøes Boe fordrer i førstnævnte Boe; det bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten 21de April 1824, for at Boets Creditorer kunne fremkomme med de Jndsigelser som de maatte finde Anledning til. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 10de Novbr. 1828. A. L. Reiersen.