JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-10-11
Onsdagen den 12 October om Eftermiddagen Kl. 2 holder Directionen for det forenede Aalborgske Enkepensionsselskab hos Hr. Brünnes Forsamling forat udbetale Enkerne deres Pension, hvor de behagentlig vilde afhente samme, Qvitteringer dertil kan forhen bekommes hos Selskabets Bogholder, de som restere med deres Qvartalbidrag vilde inden fornævnte Tid erlægge samme om de ei vil af Selskabet udslettes. Aalborg den 10 Octobr. 1803. Emmichsen. Meibom. Gleerup. J. Boss. Rodskou.
Jyske Efterretninger, 1803-10-11
For det ærede Publikum, saavel indens som udenbyes, bekiendtgiøres herved, at jeg har nedsat mig som Feldbereder her i Aalborg; og hvem som vil unde mig deres Arbeide, kan af mig vente sig redelig Behandling. Aalborg den 9 October 1863. J. Lund, boendes i Jomfrueannegade.
Jyske Efterretninger, 1803-10-11
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 12te April d. A., læst inden behørige Retter, indkaldes herved sub pena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, a Dato publicationis, alle de som formene sig at have noget tilgode, intet i nogen Maade undtagen, efter min Mand afgangne Cancellieraad Christen Broerholdt, at melde sig hos mig Underskrevne og Laugværge med lovgyldige Beviser, for deres havende Fordring, da enhver dermed fremkommende skal vorde lovlig behandlet. Eskiær ved Hiøring den 26 September 1803. M. S., C. Wadum, Enke af Broerholdt. Sognepræst for Mos berg og Hørmested.
Jyske Efterretninger, 1803-10-11
Til Efterretning for Reisende, kundgjøres herved, at Mosberg Broe i denne Tiid tages under Reparation, der ikke formodes istandsat førend om een; a 4 Uger.
Jyske Efterretninger, 1803-10-11
J Anledning Thomas Laxsens Død her som før var Fæster paa Øster Aslund i Østerhassing Sogn, paa den Tid Wraae Gods, men derefter beboede sin Mølle Føltved Mølle, indkaldes herved hans Stervboes vedkommende Debitorer og Creditorer at de ifølge Anordningen anmelder dem inden 12 Uger fra Dato hos Skifteforvalteren Herredsfoged Hasselbalt i NørreSundbye, Debitorene med Betaling og Creditorerne med lovlige Beviser. Nørre Sundbye den 4 October 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-10-11
Chredie og Debitorer efter afg. Sognedegn for Haverslef og Beistrup Sr. Simon Ottesen indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel fra nedenstaaende Dato. for hos undertegnede at melde deres Fordringer og betale deres Gield, og da der blandt Arvingerne skal være en Enke i Aalborg, saa indkaldes samme og Lavværge med lige Varsel. Broust Præstegaard den 9 Septembr. 1803. Bang, Stifteforvalter i Østerhanherred.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Haag, 1 October. Den 28de have Englænderne bekiødt Fisterbeine Zandvoort og Schepengen, og tillige gjort Forsøg paa at lande, for at opbrænde Fiskerpinkerne der. Det lykkedes dem og med 2 Fartøier, og endnu mere Skade skulle de halve anrettet, om den Jld, vore Tropper gjorde sig Stranden, ikke havde holdt deres Kanonbaade borte.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
J Jandvoort have omtrent 200 engelske Kugter beskadiget 18 Huse. En ung modig Hollænder svøm mede under Skydningen ud til en Fiskerpinke, der var stukken i Brand, og slukkede Jlden lykkelig. Ved Schevenningen kom 2 Pinker i Brand, men ogsaa de bleve slukkede, og, kort sagt, Englænderne naaede ikke deres Hensigt. For at giøre det vanskeligere for Fienden at nærme sig, skal herefter Forene for Briellen ikke antendes mere. Vi haste med vore Søerustninger, og nuere ogsaa Linieskibene Doggersbank, Neptun, Jan de Witt og 2 Fregatter satte i Tieneste. Ved Vieis, singen ere atter 4 nye flade Fartøier færdige og den Mybygte Fregatte Autora skal løbe af Stabelen, naar Førstekonsulen ankommer. Ogsaa paa de belgiske Nyster have de engelske Skibe nylig gjort enkelte Angreb. Statsraad, General Jourdan, skal kommandere samtlige franske Tropper, som fra vores Republik af ere bestemte til Toget mod England. Brussel, 29 Septbr. J de helgiske Havne ere allerede over 100 Koffardieskibe samlede, som skulle bruges til at overføre Tropperne til England. Man troer, at Viceadmiral Nielly faaer Hoved commanden over den hele Søemagt, som forsamles ved Ostende.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Paris, 28 Septbr. Leirene ved Brügge og St. Omer staae alt paa Krigsfod. J Dunkirken ere 100 flade Fartøier seilfærdige. Til Toget mod England stal, som det hedder, bygges et svømmende Batterie og besættes med 90 Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Førstekonsulens Livgarde er nu marschfærdig. 10 Kavallerieregimenter ere nylig opbrudte til Compiegne, Rouan og Havre. General Ney skal kommandere den Reservearmee, som forsamles ved Compiegne.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Landarmeen faaer nu en ny Organisering, hvorved Halpbrigaderne forvandles til Regimenter, hvert bestaaende af 4 Batailloner.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
En Bataillon Søetropper skal oprettes. Disse skal hedde Gardematroser. Bataillonen bestaaer af 5 Eguipager og hver Equipage igien af 5 Escouader.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Kommandeuren paa Kaperen Bellona, der tog det engl. ostindieskib Lord Nelson, og den Kapitain, som med en Kaper paa 4 Kanoner erobrede 2 engelske Kapere paa 14 og 16 Kanoner ved Entring, ere hver tilkiendt en Æres Enterbile.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Møbelskatten her i Paris er ophævet, og skal erstattes ved en anderledes Afgift.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
General Angereau er alt ankommen til Bajonne. Hans Armee stal bringes til 30,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Fra Madrit skrives, at i de sidste 3 Aar har mander mortificeret Bankosedler for 30 Millioner Gylden, altsaa næsten den aattende Deel af de Banksedler, som vare i Omløb i Aaret 1800, og som da beløb 20000 Millioner.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Jtalien, 18 Septbr. Formedelst den dyre, Tid i Rom, og de mange nye Skatter, som Pavenuundgængelig har været nodtvungen til at paalægge, giver det romerske Folk nu ikke nær saa stærke Frydeskrig af sig, som tilforn, naar den hellige Fader lod sig see. Hertugen af Casarelli, som utilbørligt modsatte sig Skatten paa Huusdørre, er dømt i en stor Pengestraf. Al den Herlighed, som den katholske Geistlighed og Munkene og Nonnerne i Aarhundreder besadde og nød i Piemont (ogsaa ved Rhinen) har Frankrigs Regiering nu anviist til Udstyr for dens Senatorer.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Konstantinopel, 26 Aug. Storadmiralen, som har krævet Skat ind paa de archipelagiske Øer og ladet adskillige Embedsmænd strangulere saavel der, som paa Kysterne af Asien, er med sin Flaade ankommen til Smyrna, hvor han er kommen i Strid med den bekiendte Pascha Osman Oglu og bleven nødt til at skibe sig ind igien, da Osman Ogluder er saare mægtig, og kan opstille en Armee af 50,000 Md. I Arabien ere Urolighederne endnu langtfra ikke stillede ved den over Addul Wechab tilfegtede Seier. Ogsaa til Rumelien afsendes endnu mange Tropper til at dæmpe Røverierne.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Hannover, 3 Octobr. De nylig fra Frankrig ankomne Konskriberte bære, indtil de faae Uniform, hvide Kitler med farvede Kraver og Opslage.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Ved det regulaire franske Jnfanteries Underklæder, hersker ellers en stor, vilkaarlig Forskjellighed, da Tøiet deri er af allehaande Slags og Færver, ligesom nogle Soldater ere i Støvler og andre i Skoe og Strømper. J det Hele gives der kun faa Soldater, som forstaae noget af det tydske Sprog. Derimod kunne især Husarerne, som størstedeels ere Elsassere og Rhinlændere, forstaae og tale Tydsk. De Franske have paa ny fordret 9000 Stkr. Kaputkioler.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Wien, 25 Septbr. J Leiren ved Minkendorf er en Lieutenant bleven justitialiter ihielskudt, for at have i Hidsighed trukket Kaarden imod sin Major.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
En Officeer, som var skikket hertil med 13000 Gylden Regimentspenge at kiøbe Klæde for, spillede den hele Sum bort, og skiød sig derpaa ihiel, i det Øieblik han saae Vagten komme, der skulde arrestere ham.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Indenlandske Efterretninger. Slutningen af Reskriptet og Kapellaniernes Nedlæggelse i Fyen. 15) Nu værende Sognepræst i Nykiøbing og Systofte tillægges Offer og Accidentser, af Anneret: men frietages for at svare den Afgift som betales til Kappellanen og han nyder desuden de 15 Rd., som Hospitalet aarligt betaler Kapellanen, men hans Eftermænd tal erlægge det halve af først nævnte Afgift og Hospitalet fritages for at udrede de 15 Rdr. 16) Alle dervisse Jndkomster og Eiendomme, som tilhøre de residerende Kapellanier paa Landet, henlægges til Skolevæsenet, dog fritages de nærværende Sognepræster for at erlægge de Afgifter, som har været svarede til Kæpellanerne, men deres Eftermænd svare det halve til Skolevæsenet. Det residerende Kapellanie til Nørre-Wedbye og Nørre-Alslev, som i nuværende Sognepræstes Embedstid er ubesat, skal ogsaa i Fremtiden nedlægges, og de efterfølgende Præster svare 75 Rdr. aar. ligt til Skolevæsenet. 17) Aftensang ophører i alle de anførte Kiøbsted=Menigheder og i dets Sted katekiseres: i de Menigheder, hvortil ere Anerer, afvexles med første og sidste Præken, ligesom paa Landet: De i Nykjøbing Hospital hidtil holdte 2. Prækener og Aaret, indskrænkes efter Kapellaniets Ophævelse til een i hver Maaned. 18) Sarkiøbing og Maibølle maa herefter udgiøre to Sognekalde og den residerende Kapellan, som nu boer i Maibølle, tillægges Prædikat af Sognepræst i dette Sogn, den Resusion af 100 Rdr. aarligt, som Kapellanen hidtil har svaret til Saxkiøbing Sognekald maa, naar nuværende Sognepræst i Saxkiøbing er afgaaet fra Embedet, ophøre. Paa Grund af dette og i de forrige Aviser anførte Reskripter og residerende Kapellaniers Ophævelse nedlægges i alt ved intræffende Vacanser i Danmark 62 og i Norge 16 residerende Kapellanier, og til Skolevæsenets Forbedring tilveiebringes derved omtrent 20,000 Rdr. aarligt. De vigtigste Fordele derved ere følgende: 1) At den anførte betydelige Jndtægt til Skolevæsenets Forbedring tilveiebringes uden Byrde enten for den kongelige Kasse eller Undersaatterne. 2) At 78 overflødige Embeder ophaves og at altsaa de, som ellers ville være blevne ansatte i disse Embeder, anbringes til vigtigere og for Staten gavnligere Sysler, og 3) At ogsaa Menighederne paa de Steder, hvor de residerende Kapellanier, ophæves lettes for den Borde at erlægge Off ser og Accidentser til flere Præster, end Embedets Forretninger fordre.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
J Nyeborg skal nedsættes en vedvarende Kommission, der skal bestyre alt, hvad der angaaer Brand Vand og Brolægningsvæsenet.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Cancelliet har, i Hensyn til Fængslernes bedre Indretning, komuniseret Øvrighederne nogle Grundsætninger, til Veiledning for dem, for at Fængslerne og veralt kunde istandsættes forordningsmæssigen.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Den kongelige danske Gesandt ved det londonske Hof, Grev Wedel Jarlsberg, er med Gemahlinde ankommen til Calais for at gaae til Engelland; men da Passagen sammesteds er sperret, maae han rimeligviis begive sig til Morlaix, for ik Engelland.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Hans svenske Majestæt har nærmere bestemt, at Foranstaltningen angaaende Passer for dem som reise til Sverrig, kun angaaer fremmede Reisende, men it ke danske og norske Undersaatter som reise igiennem dette Rige.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Det asiatiske Komp. Skib Prindsen af Augustenborg, er ankommen til Khavn fra Ostindien.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Den 5 October udkom i Klasselotteriet den høieste Gevinst, 50,000 Rd. paa Nr. 4180 hos Hr. Volgt i Altona. Til Tønningen er kommen 6000 Rd. paa No.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
I Khavn, har nylig været en Olding paa 112 Aar fra Norge, det var ugift i 100 Aar, men ingik da i Egteskab med en Pige paa 50 Aar. Han havde endnu Kræfter nok til at giøre Reisen fra Khavn til Helsingøer tilfod.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Det danske Sted Frue Kathrine, et paa Reisen fra Tønningen til Hamborg taget, og sendt til Par mouth.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Admiralitetsretten i London har nylig fordømt 2 danske Skibe, nemt Kierligheden og Haabet, men derimod frikiendt 5.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
J Hovedstaden seer man med spændt Opmærksom en almindelig Anvendelse af Pestalozzis Opdragelses methode imøde. Saasnart Stoletærer Strøm, som af vor Regiering er sendt til Burgsdorf, hiemkommer, haaber man at tunde fælde en rigtig Dom over dette Systems Fortrin. Pestalozzis Forstrifter synes iøvrigt kun at have havt Landsbyeskolerne til Formaal, da det Metaniske i Underviisningen ved de lærde Stoler vanskeligen ville føre til Maalet.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Den 1 Octbr. er Cand. Theol. Waleur, konfirmeret til Perionellappellan for Volstrup og Hørbye Menigheder i Aalborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Den 30 September ere efternævnte civile Embedsmænd, der have staaet som Lieutenanter ved det jydske Landeværn, meddeelte kongelig Afskeder som Capitainer af Landeværnet nemlig: Byen og Herredsfoged 2 røndlund, Herredsfoged Hansen, Birkedommer Fogh, Byes og Herredsfoged Schonau og Birkedommer Jespersen.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Dødsfald. I Khavn d. 21 Sept. Geheimeraad H. J. v. Schulze; den 5 Octobr. C. F. Schumacher, forhen Administrator ved det tal. danske Manufatturhandel 87 Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Aalborg, den 14 October. Hans Kongel. Majestæt, har under 23de Juli. d. A., udnævnt den i det 3die Jndske Jnfanterie Regiment staaende Commandeersergant J. C. v. Neddogedell til Lieutenant og Regiments=Adjutant ved det Vestre Jydske Landeværns Regiment, Prædikanterne paa 19de Søndag efter Trinitatis. Froepræditen. Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Mørch. Frue Kirke Hr. Aspach. Hr. Studios. Holm. Hospitalstirten Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 7 October i Budolphi Kirke, Vognmandskarl Anders Pedersen Stauns Datter, Marie Cathrine; Fadderne: Mad. Hillerup, Jomf. Thorning, Kiøbmændene Jacob Kiellerup og Søren Winchel, Kiøbmandskarl J. Schaltz. Den 8 October, Bødker Mathias Johansen Sal qvist, Søn Niels Johan; Fadderne: Mad. Akkermann, Jomfr. Vinding, Kiøbmændene Ber skind og Borgerlig Artillerie=Commandeur M. Galthen, Møller L. Springborg, Kiøbmandskarlene W. Achermann og Thom. Holst. Den 9 October fra Hasseriis, Huusmand Niels Madsens Datter, Maren; Fadderne: Dorthe Andersdatter, Mette Maadedatter, Jens Andersen, Jens Christensen, Christen Christensen. Den 10 October i Frue Kirke, Tømmermester Jens Povelsen Hoses Søn Thomas Peter; Fadderne: Mad. Sveistrup, Jomf. Aarslei, Kiøbmændene Borgerkapitain Niels Borup. og Borgerlieutenant Joseph Nielsen, Jens Erling. Den 11 October i Budolphi Kirke, Mousgt. Johan Trussels Søn Johan Larsen, Fadderne: Mad. Gyrsting, Jomf. Stiernholm, Kammerjunker og Capitain von Moltke, Kammerjunker von Adeler, Regimentsqvarteermester Sommer.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Begravede. Den 8 October, Mousat. Anders Christensen Grundeslev af 5 Compagnie. Den 10 October, Caspar Hellers Kone Sidsel Jensdatter, 10 Aar. Den 12te October, Mousqvettererne Søren Michelsen Rynken og Jens Christian Gryn stæd, begge af 6te Compagnie. Den 14de October, Skoemagerdreng Johan Frederich Hammerstrøm, 21 Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Avertissements. Fredagen den 21de October førstkommende Formiddag Kl. 10 holdes Auction udi og over afg. Consumtions Forvalter Guldbergs Entes Stervboes Huus med tilhørende Gaards- og Haugen Plads, beliggende pro Østerdom i Nørre Sundbye, og om nogenlunde antagelig Bud skeer, Bortselgelse uden flere Auctioners Holdelse. Hvorefter samme Tild og Sted bortsælges Boets Løsøre, bestaaende af noget ubetydelig Jndboe, samt gamle Gang og Sængeklæder. Aalborg d. 11 October 1803. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
J Jversens fyenske Avis No. 117, anmærkes Nytten af Pise eller stampede Jordstene til Bygninger, hvorpaa af Hr. Kammerjunker Adelers Reise anføres Exempler fra Frankrig. At dette ogsaa her til Lands ret godt kan lade sig giøre, har Undertegnede beviist, ved i Aaret 1801 at lade en Bygning opføre af bemeldte Pise eller stampede Jordstene, der har geraadet saavel, at den lover fuldkommen Varighed og i Skiønhed ikke viger nogen Grundmuur. Da Tingen er nye og blandt os ubekiendt; saa bekiendtgiøres dette offentlig med Tilbud, om nogen af mine Medborgere heri Provindsen vil giøre Forsøg, dermed, at jeg da vil give fornøden Oplysning om Haandgrebene og al Omgang ved denne saa nyttige Byggemaade. Jngstrup Præstegaard den 10 October 1803. Voxm. Apper Brørn Corotsen med Galiasen kaldet Johanne Elisabeth, agter snarest mueligt at afseile herfra til Kiøbenhavn og tager Fragtgods til 5 Rd. Læsten, samt Passagerer. De Hr. af Ladere behager at melde dem hos mig, Skibet er beliggende ved Toldboden.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
For det respective Publicum i Sæbye, Skagen, Fladstrand og tilhørende Horns og Jerslev Herre, der tilkiendegiver jeg, at jeg er flyttet til benævnte mig allernaadigst anbetroede District, som District Chirurgus. Mit Logie er i Fladstrand. Fladstrand den 19 September 1803. Wensch.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Foruden den i disse Tidender skeete Jndtaldelse i Anledning af afgangne Jens Jensen med Tilnavn Carlsen, Gaardbeboer i Seritslev Bye og Sogn under Hvidstedgaards Gods, hans Stiftebehandling; betiendtgiøres herved end videre, at Skiftet efter bemelte Afdøde atter foretages her paa HvidstedgaardsSkriverstue næstkommende 28 October, og om mulige optages til endelig Slutning. Hvidstedgaard den 2den October 1803. J. Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Niels Laursen Bonet af Hals Sogn, Lessøe Land, Hiørring Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde hos undertegnede Stifteforvalter, for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav Klitgaard paa Lesøe den 16 Sept. 1803. Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Creditorerne i Stervboet efter Niels Simonsen, Bachs afgangne Hustrue Magrethe Luns Christensdatter Deyn af Westerøe Sogn paa Lesøe, indkaldes herved at anmelde og beviisliggiøre deres Krav inden 12 Ugers Forløb hos underskrevne Stifteforvalter. Saa indtaldes og Entemanden Niels Simonsen Bach, der forrige Aar foer med et Skib fra Randens som Matros, til at møde ved Stiftet efter benævnte hans afgangne Hustrue, som foretages her i Klitgaard den 28 Sept. og 30 Dec. førstkommende for at iagttaae hans Tarn. Klitgaard den 16 Sept. 1803. Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
De, som maatte have noget at fordre udi afgangne Poul Sandts og Hustrue Anne Andersdatter Thuren. af Westerøe Sogn, deres Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde hos undertegnede Stifteforvalter, for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Klitgaard den 16 Septbr. 2803. Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
De som maatte have noget at fordre udi afgangne Skipper Anders Thomasens forhen og afdøde Hustrue Kiersten Poulsdatter af Westerøe Sogn, deres Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer hos undertegnede. Stifteforvalter. Klitgaard paa Lesøe den 16 Sept. Hesselholt. Med 12 Ugers Varsel indkaldes herved Creditorerne i Stervboet efter Mads Madsen Strøms afgangne Hustrue Anne Laursdatter af Byrum Sogn, at møde hos underskrevne Skifteforvalter for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Klitgaard den 16 Sept. 1803. Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Paa Aggersborggaard i Hannherved bliver Tirsdagen den 18 October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, holdet offentlig Auction over endeel Bæster, Sviin, Vogne med Hæstetøi, som og adskilligt øvrigt Huusgeraad af forskiællige Sorter; alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Tirsdagen den 25 October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, skal ved offendtlig Auction udi forrige Borgmester afgangne Justitsraad Rübners og hans ligeledes forhen afdøde Hrnes Stervboes Gaard paa Allgaden her i Aalborg, bortsælges for derpaa giørende høieste Bud: 2de heele og 6 Stkr. qvart Actier udi den Kongelige octroierede danske og norske Species Banqvehvoefter da og bemelte 25 October ved Auction vorder bortsolgt Stervboets øvrige Eiendele og Effecter bestaaende af adskillige Guld- og Sølvmynter, endeel forarbeidet Sølv, Tin, Kaaber, Messing, Jernfang Bliktøi, Porcelain, Steentøi, Glas, Linned, gode og moderne Meubler, Senge og Sengetlæder, med meget andet saavelsom og tilsidst Bøget som nærmere erfares af de med Aviserne fulgte Fortegnelser. Næstkommende 15 October om Formiddagen Klokken 10, bliver paa Biørnkiær i Aalborg Amt i Kier Hei red, ved Auction bortsolgt om antagelig Bud skeer, nogle større og mindre Parceller af den saakaldede Svendberggaards og Gelsremmens Mark, som nu bruges under Biørntiær. Aatte Dage før Auctionen tan Parcellerne og Conditionerne blive foreviist af undertegnede. Biørntiær den 13 September 1823. Schalsstrup. Kartofler er til Kiøbs i Postmesterens Gaard, i Aalborg for 26 Skilling Skieppen. Hvo som vil have 1 Tønde og flere, og vil bestille samme ved en skreven Sæddel der indlægges i Gaarden, skal saadem frit tilbragte for 2 Rdr. Tønden, foruden Consumtionen. Ligeledes kan faaes frit tilbragt i Huset.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
meget gode Grønkaal for 4 Mk. Hundrede og Gulerødder for 20 Skilling Skieppen.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
En Student som har alle sine Examina, ønsker sig en Prædiken Condition hos en Præst paa Landet, til forestaaende Vinter, og er ogsaa om forlanges villig til at give Børn Jnformation i de til Academie henhørende Videnskaber. Bogtrykkeriet giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1803-10-14
Hvor 2de gode Malkekiøer er at bekomme strax, som begge tiælver til Nytaar andviises fra Bogtrykte rict. Tvende Capitaler 148 Rdr. 2 Mk. 12 s. Umyndige, tilhørende, anvises af Overformynderne til 11 Decbr. Termin til Laans, imod befalet Sikkerhed og Rente
Jyske Efterretninger, 1803-10-18
Paris, 4 October. Efter officiel Beretning er Staden Calais d. 28 f. M. bleven bombarderet af 11 engelske Skibe. Af 88 Bomber faldt alene 20 ind i Staden og beskadigede 12 Huse samt saared len engelsk Fange i Stadsfængslet. Vore Forter og Batterier svarede saa raskt, at adskillige engelske Skibe fik Skade og maatte forlade Linien. Jmidlertid løb en Division af vor Nationalflotille, 2 Kanonbaade stærk, ud af Havnen, for at fortsætte sin Vei til Boulogne. Nu ophørde Fienden med at bombardere, og gik løs paa vore Kanonbaade. Paa Høiden af Saugate begyndte Fegningen, men Fienden kunde ikke et Øieblik opholde Flotillens Fart, som Kl. 3 Efterm. ankrede paa Rheden for Boulogne. En anden Division af vor Flotille blev den 29de ved Kap Grisneg angreben af meer end 20 tremastede fiendlige Skibe. Vinden feilede Admiral Bruix sendte Forstærkning ud fra Boulogne. Forbeningen skede ved Kap Cron. Der opkom en Fegtning. Fienden leed meget af vore Skibes fraserende Jld, og maatte omsider søge rum Søe, medens vor Flotille løb ind triumserende til Boulogne. 3 engelske Skibe ere sønderskudte gaaede hiem til England og har der sat over 100 Saarede i Land.
Jyske Efterretninger, 1803-10-18
Admiral Bruix sagde i sin Parole af 30 Sept. i Anledning af denne Affaire, te Kanonskibene have dennegang viist, at vore Meddeleres Herredom over Havet vil ophøre. Vor Flotille har bekæmpet engelske Divisioner, som vare den langt overlegne i material Styrke. Kapitain St. Hansen udholdt ti alene det gientagne Angreb i nogle Timer, men tvang endog Fienden til en haanlig Rettrade. Ydmyget togange, forsøgde Fienden i Aftes sildig at hævne sin Skam, ved at angribe Flotillen, just da den vilde lægge sig for Anker, men han gav der nye Beviser paa sin Asmagt.
Jyske Efterretninger, 1803-10-18
De engelske private Beretninger sige selv, at de franske Kanonbaade giorde en heftig Modild, ligesom de franske Landbatterier ogsaa skiøde saa eftertrykkeligt og saa hurtigt i Rad, at den franske Kyst syntes at staae i lys Lue. Men endelig vare Kanonbaadene nødte til at løbe paa Strand. At der har været Alvor paa Færde, sees og deraf, at den engelske Flaade sendte d. 29de en Baad til Dover, for at hente Krudt, men sikrintet, fordi man ingen Forraad havde der, De nyopfundne Mørser, som ere opstilte paa det franske Kyster, gjøre Fienden meget agtsommere. Anstalterne langs den hele Kyst til Landgangen paa England ere skrækkelige. Fra Mil til Mil staae Husarvedetter, som paa det hurtigste bringe Ordrenevidere frem.