JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-24
Opfindelser, Anlæg og Anordningers Alderdom. Ao. 995. blev den christelige Religion indført i Norge, samme skede ved Oluf Trygesen, Konge i Norge. No. 1261. underkastede sig Island og Grønland den Norske Regiering og svor Kong Haagen Troskabs Eed. Ao. 1302, skal Compasser være opfundne, hvilket man meener at være skeet af Jtalienneren Jah. Goja. Ap. 1467. fandt man Vey til Ostindien omkring Africa, som blev funden af Portugiserne. Ao. 1523, blev det Nye Testamente oversat paa Dansk. Ad. 1616. lod Kong Christian den 4de bygge de Kongelige Begravelser i Roskilde, Børsen og det runde Taarn i Kiøbenhavn. (Mere skal følge)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Ulige Frygt for Døden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Det er brugeligt udi Holland, at nogen kort Tiid førend Maleficantere henrettes, bliver for dem bekosted et Maaltid, hvilket mange Mennesker pleye at bivaane som Tilskuere. Sligt et Giestebud forefaldt i Amsterdam paa en Tiid, da Prindsen af Oranien faa Dage forhen var kommen der til Staden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Ved samme Maaltid var en stor SøeRøvere ogsaa en tvungen Giest, fordi hans forøvede Caperie havde tilveiebragt ham Døds=Dom. Denne viste sig at være meest bedrøvet iblant alle Giester. Han hang med Hovedet, som et forvisnet Blomster, vreed sine Hænder, som den, der toer sig i Hvedekli, og havde tabt al sin Appetit, som naar en har forædt sig. Mange af de andre til Døden ogsaa dømte, anstillede sig som det ikke kom dem ved. Een bragte den anden en Pocal med disse Ord: Længe leve Bøddelen efter at han har hængt os opEn anden ihukom Rebslager-Laugets Velgaaende, og ønskede at de endnu i mange Aar maatte giøre Halsbaand til hans Efterkommere. Den tredie præparerede sig at udtømme en Pocal med dette Mundhæld: Dukke dig kiære Siæl, nu kommer en Plads-Regn. Den om mælte Søe-Røvere derimod sad og grublede, som han skulde udfinde Verdens Middelpunkt eller see dens Klode tvers igiennem. Den ene nikkede af ham, den anden talede til ham, den tredie stødte paa ham, men han agtede det ikke meere end en Drømmende. Endelig brast han ud med Ord, som naar man snakker over sig i Søvne, og da mumlede han ud en halv afbrudt Meening af en selvgiort Jammer=Sang. Saa meget som de omkring siddende deraf kunde forstaae, gav en Anledning til at sige: Hvad gielder, han blev bedre af Humeur, dersom en anden vilde gaae til Galgen i hans Sted, Det Ord løsnede hans Tunge, at han svarede: Ja, det er vidst at alt det, som jeg er attraperet med at have caperet, har Rettens Vold mig frataget; men jeg skulde endnu vide Raad at bringe 100000 Gylden tilveie for den, som vilde lade sig hænge for mig. Just som disse Ord faldt ham af Munden, var kommen til at staae bag hans Stoelen gammel aftakket Soldat, som tog Anledning af den Tale at vidske ham noget noget i Øret, hvilket syntes at opvække hans Sandser til Agtsomhed; og ihvorvel ingen af de omstaaende kunde høre, hvad de indbyrdes handlede om, saa fornam man dog af deres Adfærd, at det var noget alvorligt, dog slog man det hen i Veiret, som noget der ikke var værd at paa agte. Den Aften gik saa hen og Executions=Dagen kom Da udstod hver sin Ret; men da Raden kom til Søe-Røveren, declarerede han med forstilled Alvorlighed at han var ganske uskyldig. Dette hans Udsigende blev ey anseet for noget gieldende, indtil den ommælte gamle Soldat traadde frem og raabte med høy Røst: at Søe=Røverens Ord vare sande, og at han, nemlig Soldaten var den rette Mand, der burde hænge: da begyndte Øvrigheden at tænke den Sag efter, siden det tilforn der havde tildraget sig, at en uskyldig Mand var bleven aflivet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Adskilligt Nyt. Tronhiem. J Løverdags Aften ankom hertil Pagage=Skibet for den i forrige No. ommælte og for denne Bye bestemte Garnison. Ligesaa ankom og Tirsdags Morgen lykkelig og vel 7 her i Byen hiemmehørende Jægter fra Lehnsberger=Market.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Ved Placat af 27 Julii har den Høy- og Velædle Magistrat bekiendtgjort denne Byes Jndvaanere: At de ey maa tillade nogen Soldat i deres Huse, efter at Tappenstreg er gaaet om Aftenen, at opholde sig, men ved den Tiid henvise enhver til at forføye sig hiem til sit Qvarteer, 2) At de hverken maa kiøbe eller noget til Pant tage hos Under-Officerer eller Gemeene, deres Hustruer eller Børn; ey heller creditere dem Penge eller Vahrer, uden Compagnie-Chefens skriftlige Samtykke, under den straf, som Forordningen af 13 April 1754. dicterer. 3) At de ikke maa hæle med den Gemeene under vedbørlig Paatale efter Loven, 4) At de derimod ufortøvet angiver for Øvrigheden de Uordentligheder, som en eller anden begaaer, saasom: om Soldatere skulle ville slaae sig i Complot sammen til at disertere, da Angiverens Navn, om forlanges, skal blive fortiet, og for sit retmessige Forhold vente sig en raisonable Belønning.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Ved en anden Placat af 30 Julii er det forbudet alle og enhver, at bruge sin egen eller andres Baad til at føre nogen over Elven, oven eller neden for Bye=Broen, fra den ene eller den anden Side, særdeles naar Portene ere tillukte paa hellige Dage under Prædiken, saavelsom om Aftenen efter at Tappenstreg er gaaet, samt om Natte-Tiid under den Straf, om ommælte Placat fastsætter; men de som i lovlig Ærende forlanger at komme fra den ene tilden anden Side paa saadanne Tider, maa søge til Færgestædet og der lade sig sætte over Elven ved Baad og Folk fra Færgemanden, som skal staae til Ansvar for dem han befordrer ind til eller udaf Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Fra Ørkedals-Øren berettes: at da der til en vis Mand sammesteds den 8 Julii nestafvigte kom tvende Fruentimmer i Besøg, lod Vertinden sin Pige gaae i et andet Huus i Nærværelsen for at male endeel Caffee, hvormed hun vilde tractere sine Fremmede, efter at Caffen var malet, gav Konen i Huset Pigen af en Papirpose et Slags Hiortetag i den malede Caffee, hvor hvorpaa hun gik hiem og tillavede samme, som straxen efter den var kogt befandtes at have en særdeles Afsmag, hvilken de, Verten undtagen, søgte at betage den ved at komme meget Melk i Koppen, men de havde ikke saa snart drukket, et par Kopper, førend de alle, Verten i Særdeleshed, som havde faaet mindst Melk, bleve angrebne af en stærk Opkastelse og en usløkkelig Tørst som vedvarede den hele Nat, men som de ved idelig at drikke Melk, samt Viin og Vand omsider fordrev. 5 Mennesker, nemlig Verten, Vertinden og deres Søn, samt de 2de fremmede Fruentimre kunde have tilsat Livet, ved denne Caffe, hvoraf baade den kogte og u kogte ved Undersøgelse af vedkommende ere befunden at være melleret med Rotte=Krud, men hvorfra samme er kommet, er ey ved den holdte Examination bleven opdaget.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
7 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Thode. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Schavland, Mr. Musæus. Hospit. Hr. Porsanger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Dødsfald. Madame Busch, fød Hjorth, død paa Froe øerne den 17 Julii. Sorenskriveren i Loefoeden og Westeraalens Fogderie Hr. Thomas Winstrup død den 10 Julii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 6 døde og 7 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Ankomne Skibe. Skipper G. Tots fra Drogedach, D. Fergusøn fra Belfast, S. Holm fra Leirig, W. Moor fra Jrland, L. Hansen fra Drogedach, alle med Baglast. B. Hansen fra Kiøbenhavn med Pagage. L. Kruse fra Riga med Hamp og Liin. J. Eschelsen fra Dublin, Weytseyt. fra Lemrig, D. Asbund fra Belfast, alle med Baglast. G. Hoof fra Amsterdam med Støk gods. R. Greve fra Frankrige med Salt. C. Flymand fra Wethæven med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Skipper H. Giæver til Jrland med Bord. H. H. Wul til Flensburg med Fisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Proclamara. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem, lader herved indkalde Debi= og Creditorer samt andre vedkommende udi Stervboet efter afdøde Skredder Jven Røe, at møde i Stervboe=Huuset udi Bratøer=Veiten nestkommende 3 Augusti Klokken 2 Eftermiddag. Ligeledes indkaldes Debi= og Creditorer, samt Arvinger og andre Vedkommende udi Stervboet efter Matros Jens Strands afdøde Hustrue Dorothea Danielsdatter at møde i Stervboe-Huuset paa Reberbanen førstkommende 4de Aug. Klokken 2 Eftermiddag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Til Kiøbs. Dersom nogen skulde have Løst at tilhandle sig en her i Byen beliggende Gaard, som sær beleilig til Kiøbmandskab, hvorved følger et betydeligt Partie Vahrer af differente Sorter, som efter billigste Conditioner bekommes, i Henseende til at noget over den halve Capital derfor kan blive staaende med videre, da gives derom Underretning herfra Contoiret, hvor samme er at bekomme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-31
Hos Boghandler Sr. Kraasbye er at faae nogle Exemplarer af Norges civile Stat til Aaret 1767. for 12 sk. Den forvandlede Ege Krone eller kronede Mai 10 sk. Galathe eller den listige Hyrde=Pige 10 sk. alle indheftede i Tyrkisk Papiir. Priis paa adskillige Vahrer i Tronhiem den 31te Julii. Et Oxehoved Fransk Viin, 42 Tdr. Et dito rød Viin, 65 rdr. Et dito beste Fransk Brendeviin, 85 Rdr. 1 Td. Kiøbmands Sild, 3 Rdr. 1ort. 1 Td. Tran, 10 a 11 Tdr. 1 Td. Tiære, 3 Rdr. 1 Td. Fransk Salt, 1 Tdr. 2 ort. 1 Td. Spansk Salt, 1 Tdr. 3 ort. 1 Td. Dantziger Rug, 4rdr. 1 Td. Rigsk eller Kønigsberger dito, 3 dr. 2 ort. 1 Td. Dansk dito, 3 Rdr. 1 ort. 1 Td. Dansk Malt, 2 rdr. 2 ort. 1 Td. Rostoker dito, 2 dr. 3 ort. 1 Td. banket Byg, 5 Rdr. 3ort. 1 Td. Dansk Byg, 2dr. 2ort. 1 Td. Dansk Havre, 2dr. 12 s. 1 Td. Ærter, 3 a 4 Rdr. 1 Vog Flesk, 3 rdr. 1 Vog beste Hvedemeel, 2 Rdr. 3 ort. 1 Vog Smør, 4 rdr. 1 ort. 1 Vog Tælle, 4 rdr. En Favn Birkebrænde, 3 Ort 8 s. en Favn Gran brænde, 2 ort 12 s. En Favn Olderbrænde, 2 ort 8 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Correspondence. Naar een efter Reglerne proportioneret og velstøbt Klokke, som er i Diameter neden til 3 Fod 4 Tom, og veyer 2370 pd. antages for Fundament, og lyder C. og der da til denne Fundament=Klokke og Tone begiæres 3de andre Klokker af samme Proportion, som skal staae i en reen Harmonie af TertiMajor E. Qvint C. og Octav C. Saa spørges, hvad Diameter og Vægt enhver af disse Klokker tilkommer, Oprindelsen og Anledningen til det Ord: at hønse. At det Ord høyse skulde have Oprindelse af at hensee eller at see hen til noget, synes mig ikke, skiønt det har nogen Rimelighed; thi saa snart Kullen kan sees, som ligger i Begyndelsen af Jndfarten i Sundet, saa bede Skibsfolkene Passagerere eller Yngere, som ikke have været der før, at de vilde see derhen, og naar de see derhen, anmode de, at de skal hønse, ifald de vil ansees for rette Søefolk, men mig synes nærmere at finde Ordet selv om dets Bemærkelse i Hanse-Stædernes Navne. Hvoraf Hanse- eller Hønse-Stæderne, skal have Navn, derom er man ikke eenige. Snart holder man for, at hans skulde være det samme, som ansee, siden disse Stæder vare anseelige, snart at det skulde være Amsee, siden de laae ved Søen. Man kan og holde for, at de kunde kaldes Hansestæder af deres Handel, da de vare store Handel-Stæder. Det Danske Ord handle, skal betyde saa meget, som at haanddeele, efterdi de Handlende deele Vahre og Penge imellem sig indbyrdes i Hænderne. paa hverandre. Dog det er mig ikke saa meget om at giøre, at jeg kan oplede det første Stamme-Ord til Hanse, som at vise Ordets bemærkelse i HanseStædernes Navne, og at denne Skik har sin Oprindelse fra Hanse-Stædernes Søefart her forbi, ogsaa bemærker Ordet Hansa: en Jndtrædelses Penge, som man giver, naar man allerførst indtræder i et Selskab eller Forbund, endelig betegner Ordet et Forbund selv. At hønse er da at give saadan Jndtrædelses Penge. Hanse-Stæderne stode under dette Navn i Forbund med hverandre. Naar nogen allerførst faae en Hause Hanse-Stad maatte han hanse ligesom for Kullen, da samme Skik med samme Navn blev betegnet, ligesaavel ved Hansestæderne som ved Kullen, og bruges det endnu ved Bergen i Norge og ved Lybek. Herved maae mærkes, at det var hverken Bergen eller Lybet de skulde see, men noget rart de kunde forekomme, inden de fik Byen at see, som et Bierg ved Bergen eller Taarn ved Traveminde; thi naar de saae Byen, selv, kunde de let slutte sig til, hvor de vare, og bilde andre ind, at de for havde været der, og saa undgaae at hønse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Det er og en stor Ære for Helsingborg, i sær for Helsingøer, at, siden de ikke vare iblant Hansestæderne, Skibsfolk dog glædede sig, naar de saae Kullen og nærmede sig til disse Stæder, ligesom det kunde være i en Kiøbstad selv. Heraf slutter man let, at det Ord hønse har sin Oprindelse fra den Tiid, at Hansestæderne havde den mærkelige Handel. paa Øster= og Vester=Søen; men den Skik kan gjerne her have været i Brug førend Hansestædernes Forbund opkom, ifald ellers Handelen her har været i nogen Anseelse. At det Ord hanse haver Oprindelse af en Skat og Forbund, finder man i Gravelings Historie. Graveling er en Stad i Flandern, hvis Jndbyggere Philippus Elsatinsgiorde Ao. 1168, fri for al Told og Hansa. At Ordet paa dette Sted tages. for en Skat er let at see, og anføres dette udi Werdenhagn de Rebus publicis Hanseaticis in præfatione. Han sel er et bekiendt Dansk Ord, som forekommer iblant Handelsfolk, da Kiøbmanden eller den Sælgende kalder den første Penge, han faaer allerførst ved sit Kiøbmandskab, enten naar han slaaer Bod op, eller først i en Uge, eller først om Aaret, Hansel. Anledningen til den Skik at hønse, kan man let slutte hvad er. Ved Cadix menes, de Græker, Tyrier og Carthaginenser og andre at have ofret til Herculees. Det er billigt, at Søefolk paa en anstændig Maade viser Gud Taknemmelighed, det er og ofte fornødent, at de recreere deres ved Søe-Reisen udmattede Kræfter. Dette kan billigen ansees for Opfindelsen til at hønse; og er da det i sig selv. uskyldigt, endskiønt man i dette, som ofte sees, at vanslægte fra Begyndelsen, og i Steden for at takke Gud og forfriske Kræfterne, Skibsfolk vanære Gud, svække deres Helbred, samt klatte Guds Velsignelser og deres Velfærd bort, ved at ofre til Veneri og Bacho. Denne Glædes Beviisning over, at man har fuldendt en stor og vanskelig Deel af sin Reise, har Lighed med Abrolhos=Festen, da Skibsfolk paa deres Reise til Sina og Asien glæde sig, fordi de ere lykkeligen passerede forbiAbrolhos, som ere nogle meget farlige Klipper paa den Brasilianske Side, fordem, som seiler imellem America eller Brasillien, og Africa eller Guinea paa den anden Side. Dette er taget af Helsingøers Beskrivelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Om Porcellains Opfindelse. Det første Porcelain har ikke været andet, end af en grov Materie, og saadant, som man nu kalder Pottemager Arbeide; men det har allerede i mange Aar været bekiendt for Østerlændingene, hvilket man endog kan bevise af adskillige Stæder i Skriften; der tales endog om en Pottemager=Familie i Juda Stamme. Etrurierne gjorde i Porcennæ Tiid Leerkar, hvis Værdie i Augusti gusti Tiid streed om Fortrinnet med Guld og Sølvkar. Dog har disse Kar, sluttelig ikke været at sætte i Ligning med Chinesernes Porcelain, Man veed ikke Tiden, naar Chineserne først har opfunden denne Kunst; men i det heele store Chinisiske Rige skal der ikkun være en Bye ved Navn Ring, hvor man arbeider dette Porcelain, og hvorudi der findes mere end een Million Siæle. Kunsterne have deres Hovedforandring.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Nogle ville sige, at Porcellainet i de første Tider skal have været bædre end det man nu giør; men det kan ikke nægtes, at jo Tegningerne ere smukkere og Glassuren ligesaa god, som i forrige Tider. Man har i lang Tiid troet, at Japanerne hentede deres Porcellain fra China; men nu er det kundbart, at de giøre det selv, og det er i ingen Maade slettere end deres Naboers.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
J Henseende til Porcelainets besynderlige Egenskaber havde man ikke skuldet tænke, at det kunde blive eftergivet i Epropa. Man giorde først noget uægte Porcelain, som lignede det Chinesiske; men siden har Kunst og Flid viist, at det kan giøres ligesaa got i Europa, som hisset i Asien.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Adskilligt Nyt. Fra Kiøbenhavn berettes, at Hans Majestet vor allernaadigste Konge den 9 Julii var forventende til Hans Sommer-Residentz Frederichsberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Tronhiem. J disse Dage har Commissionen, angaaende Lægdenes Forandring, taget sin Begyndelse. Til hvilken Ende Regimentenes Officerer og Fogdene ere indkomne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
J Gaar ankom her til Christian Jochim Busch, commanderende Skibet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Die drey Freunde, hiemmehørende i Lybek, kommende fra Archangel og til Amsterdam destineret med Rug etc. hvilken for nogle Maaneders Tiid har havt: den Vanhæld, at miste sine Mastre i Høen, og siden ved Hidseyling tillige faaet Skade paa Skibet og sin indehavende Ladning, hvorfore han til sit Skibs Jstandsættelse har været nødsaget at gaae her til.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
8 Søndag efter Trinitatis prædiket formodentlig: Høymesse. Aftensang. Hr. Angell. Dom-K. Hr. Thode. Frue-K. Hr. Schavland. Hr. Schnitler. Hospit. Hr. Porsanger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Dødsfald. Mr. Hans Christian Lind Mester Seyl mager død den 6 Augusti i sit Alders 51 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 4 døde og fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
J Julii Maaned ere her i Staden 25 døde og 28 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Jndpasserede. Hr. Obrist Lehman og Hr. Artellerie Major Bævius fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Udpasserede. Hr. Obrist Lehman til Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Ankomne Skibe. R. Harlevsen fra Nyro med Baglast. Robersen fra Croswig med Salt. C. J. Busch af Lybek fra Archangel destineret til Amsterdam.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Udgaaende Skibe. G. Tots. H. Warllau. R. Assehew. C. Cortney. A. Abelsnæss, alle til Jrland med Bord. M. Bockholt til Amsterdam med Fisk og Kaaber. U. Mortensen. J. Schou. C. Jacobsen. L. Hansen, alle baglastede til Christiansund. TiT T Til Kiøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Paa Adresse=Contoiret er til Forhandling indlagt: Bies Moralske Tanker, uindbundne for 1 Ort. Mossins Betragtninger over adskillige Moralske Materier for 20 sk. Adskillige Betænkninger og Jndfald paa Vers 11 Ort. Volqvartz Siælens Luth 20 sk. Weyles Glossarium Juridicum Danicum 3 Ort 8 sk. alle indbundne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Skulle nogen have endeel Riis Tryk= eller groft Skriver=Papiir at sælge, til 5 a 6 Ort Riset, kan til samme herfra Contoiret anvises en Kiøber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Priiser paa Victualier i Christiania til den 23de Julii. 1 Td. Østersøes Rug 3 Rdr. 1 dito Dansk 11 Ort 12 s. Fyhnsk dito 2 Rdr. a 9 Ort. 1 Td. Malt Fyhnsk og Siellandsk 2 Rdr. af 2 Rdr. 12 sk. 1 dito Jydsk 2 Rdr. a 9 Ort. 1 Td. Byg Fyhnsk og Siellandsk 9 Ort 12 s. 1 Td. Jydsk og smaat Byg 2 Rdr. 12 s. 1 Td. Ærter 3 Rdr. 1 Skippd. røget Flesk, 25 Rdr. for 1 Bpd. 1 Rdr. grønsaltet dito 23 Rdr. for 1 Bpd. 3 Ort 8 s. Kornbrændeviin 10 a 12 s. per Potte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Opfindelser, Anlæg og Anordningers Alderdom. Ao. 1658, begyndte de Danske den Guineiske Handel. Ao. 1671. blev Greve- og Friherre=Standen stiftet i Dannemark. Ap. 1680, blev det Jslandske og Færøiske, Compagnie stiftet. Ao. 1683, blev den Danske Lov udgiven, som skeede ved Kong Christian den 5te, og Ao 1687. blev den Norske Lov udgiven.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
No. 1685. blev Nyeholm bygt i Kiøbenhavn, og den lange Vold paa Christianshavn anlagt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Det er 67 Aar siden den nye Almanak tog sin Begyndelse. See Forord. af Ao. 1699. den 28 Novembr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Borgerskabets Militair-Væsen i Kiøbenhavn er indrettet i den Orden det nu er Ar. 1663. Ao. 1662. blev det første Sæbesyderi i Kiøbenhavn anlagt. 1580. blev Pante-Breve og Skiøder befalede at Tinglyses. 1581. blev Gadernes Reenholdelses Foranstaltning begyndt i Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Den første Politiemesters Embeds-Grændser og Forretninger, bleve fastsatte i en til den da i Kiøbenhavn værende Politiemester, ved Navn Claus Rask, given Jnstrux af 1691. den 5te Sept. 1580. blev Stadens Kæmmere beskikkede i Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-07
Vægter-Compagniet i Kiøbenhavn er oprettet i Kong Frederich den 2dens Tiid. 1687. blev Commissionen for Brandvæsenet, Gadelygterne og Vægterne beskikket i Kiøbenhavn. 1691. blev Vægt og Maals Foranstaltning gjort. Mod Enden af forrige Seculo, havde man Manufacturer i Dannemark. Man finder et Betræk paa Rosenborg-Slot, som paa de Tider paa en Tapetzerie=Fabriqve i Kiøge er forfærdiget. 1678, blev Krigs-Cancelliet indrettet. 1661 den 4 Martii blev den første Høyeste-Ræt holden efter Souverainiteten. 1683. den 23 Junii blev Søe=Qvæsthuset i Kiøbenhavn indrettet. 1609. bleve Kikkerter opfundne. 1631. blev Fredags=Prædiken paabuden. 1478, blev Universitetet i Kiøbenhavn stiftet. 1657. bleve Perpendikkel-Uhrer opfundne. 1624. blev Postvæsenet i Dannemark oprettet. 868, blev Færøe funden. 1148, blev Finnerne Christne. 1330, blev Skyde=Krud opfundet. 1348, grasserede den sorte Død. 1380. blev Dannemark og Norge et Rige. 1440. blev Bogtrykker=Kunsten opfundet. 1492. blev Vestindien fundet. 1696. blev Fugle-Compagniet i Kiøbenhavn oprettet. 1739. blev Dokken paa Christianshavn færdig. 1540, opkom Jesuiter Ordenen. 1561. udkom den Danske Søe-Ræt. (Mere skal følge.)