JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1767-09-14
En Student hvis Færdighed i Besynderlighed viser sig i Tydsk, Fransk, og Mathematiquen, søger Information, og herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1767-09-14
Et honet Fruentimmer, som haver god Recommendation, søger Condition som Frue= eller Frøken=Pige, eller i Mangel deraf, som Stue=Pige, og, om forlanges, vil gaae tillige i Huusholdning; Nærmere Anviisning giver Fæstemand Split i store Regnegade.
Københavns Adresseavis, 1767-09-14
Undvigte. Min Tieneste=Pige, navnlig Inger, er om Morgenen tilig den 12 September undviget af mit Huus, og ved hendes Undvigelse bortstiaalen mig adskilligt; saa ombedes hvem hende maatte forefinde vilde hende arrettere, da hun ellers af Statur er temmelig høy, skarpladen af Ansigt, med indfaldne Kinder og sorte Øyenebryne, ungefær nogle og 30 Aar gl. den anvendte Bekostning herved finder jeg mig saavel villig som skyldig igien at erstatte. Carl Ludvig Lorenz, Spisevært boende i Admiralgaden.
Københavns Adresseavis, 1767-09-14
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Fredagen den 27 Augusti er bortkommen: En liden Staal graae Han=Hund af Vindspiller Art, med lange Haar paa Ørene og Rumpen, samt et grønt Baand om Halsen; For sammes Tilveyebringelse loves en resonabel Douceur af Eieren, som boen i anden Etage udi St. Joseph Gaard paa Kongens Nytorv. En liden sort graa Vindspiller er bortkommet; Hvo samme kan bringe tilveye, loves en billig Douceur af Eieren, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1767-09-14
Af en Flode Fyrre Bielker og Sparrer ved Wilders Plads beliggende, er den 1 og 2 September 9 Stk. Bielker bortdrevne; Hvem samme skulde finde eller derom kunde give nogen Oplysning, vilde melde det paa bemeldte min Plads imod en Douceur. J Søndags Aftes Kl. imellem 7 og 8 slet, er paa Veyen fra Toldboden over Amalienborg, igiennem Strandstrædet, over Kongens Nytorv, og need om Kanalen, tabt et Sølv=Skoe Spænde, med Stempel D. R.; Finderen loves en Douceur af Sølvets Værdie imod at levere det til Eieren i Nr. 6, ved Holmens=Kirke.
Københavns Adresseavis, 1767-09-14
J Søndags er tabt paa Veyen fra Kiøbenhavn til Lyngbye, en langelig fiirkantet Sølv=Daase; Finderen, som ombedes at levere den paa Adresse=Contoiret, loves en skikkelig Findeløn. J Fredags imellem 5 og 6 Eftermiddag, er bortstiaalet et Sølv=Uhr med et Sølv Foderal, foeret med rød Silke og udskaaret Papiir, derved en Staal=Kiede bunden til Uhret med en Traad, i Kieden et Signet med en rød Steen, Chiffre=Pladen er hvid emailleret, derpaa staaer London; Hvo om samme kan give nogen Oplysning, vilde imod en Douceur melde det til Hans Sørensen Tiener hos Hr. Fabritius Juveleer paa store Kiøbmagergaden. En sort Læder Brevtaske med røde Kanter og Metall Laas hvorudi (foruden en Deel Breve og andre Papirer, og hvoraf ingen uden Eyeren kan have Nytte, var circa 20 Rdlr. Banco=Seddeler, er i Gaar Middags af en Persons Lomme enten tabt eller stiaalet: Hvo om samme kunde give nogen Oplysning loves af Eieren som findes hos Haarskiærer Sr. Amt i Helfingøersgaden næst ved Hattemageren en resonabel Douceur. J Løverdags Middag har en Karl i en hvid Kittel borttaget 2 fine Manschet=Skjorter mærket S. H. P. af Snorene paa Frue Kirkegaard, ved at rekke over Stakkitterne; Skulde samme forekomme nogen, vilde de imod en Douceur melde det til Frue Pauli boende i Dyrkiøb paa Nørregade. Kundn og opdagede Sager. Omtrent den 30 Julii a. c. er 3 Danske Matroser med en Baad med Segl og øvrig Tilbehør indløben i Nivaae Galley Havn, og sammesteds siden den Tid uden videre at bekymre sig derom, ladet Baaden henligge, og da Baaden efter en 8te Dages Forløb var fuld af Vand og sunken, har jeg underskrevne deraf ladet Segl. Rohr og Aarer bringe i Forvaring og ladet Baaden holde lens; hvilket herved offentlig averteres, paa det Eieren imod Omkostningernes og dette Avertissements Erstatning igien kan bekomme bemeldte Baad med Tilbehør hos Hs. Kongl. Majestets allernaadigst bestalter Førster. Joh. Wilhelm Stokmar, i Nivaae.
Københavns Adresseavis, 1767-09-14
Nogle Banco=Seddeler ere fundne i Adresse=Contoiret paa Gulvet.
Københavns Adresseavis, 1767-09-14
Paa Politie=Kammeret udi Kiøbenhavn, er opleveret: En Hat med et sort Flohr udi, som efter Anmeldelse ved en Hændelse er indkommen eller funden udi et Huus ved Nyhavns Kanal. Jmellem Nobis Mølle og Bircherøds Bye paa Hirschholms Amt, er funden af en Bonde og Tienest=Dreng: En hvid Svanebais Nattrøye med Beenknapper i, og et blaaetærnet LommeTørklæde, hvorudi laae indsvøbt af skillige Ting, af Linnet, Skoe, Tøfler og Barbeer=Knive med meere; Eyeren til samme kan, imod Tillysnings Pengene, og en billig Douceur til Drengen at betale, afhente det paa Hirschholms Amtstue. En bruun Hun Vindspil som er sin Eyere frakommen, kan imod dette Avertissements Bekostning og en Douceur til Finderen jo før jo heller afhentes hos Portneren i det Grevelige Schakine, Hotel paa Amalienborg.
Københavns Adresseavis, 1767-09-14
For en 8 Dage siden har en Rebslager=Dreng sundet: Et Sølv Signete med en hvid Steen udi; Som den rette Eyere, igien kan faae hos Rebslager Søren Buch i Strandgaden paa Christianshavn lige for Compagniet.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Samme Kongelige Privilegium er efter underdanigst Ansøgning confirmeret af Kong Christian den Femte den 21 September 1670, under Kongel. Haand og Zignete, og tilligemed underskrevet af P. Schumacher, publiceret til Lands Tinger, item Herreds= og Birke Tinget.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Hans Majestet med Høy=Kongel. Familie og Ministere haver ofte residderet der, som sees af Bordings portiske Samlinger eller Mercurius; og endeel af Gemakkerne paa Frydendahl bærer Navn efter den Kongel. Familie og Ministere. I en Ting=Protocol finder man saaledes protocolleret: Aar 1670 den 17 Junii var Hans Kongel. Høyhed med hans Frue Moder her, hvor alle Betientere vare udi Forfald og ey blev holdet Ting.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Deres Prinzelige Høyhed Prinz Jørgen haver ellers eyet og resideret paa Frydendahl nogle Aar førend den fra den Kongel. Familie blev afhændet.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Udi den Tid Hans Majestet eyede Frydendahl, haver Hans Majestet underlagt samme en stor Deel Gods, og deriblant Tygestrop Gaard, som nu kaldes Kongsdahl, der blev kjøbt af Vice=Canceller Peder Reiz.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Frydendahl ligger udi en behagelig og smuk Egn iblant Vand og Skove, Bygningerne mest af Grundmuur og ziret med tvende Taarne og Spirer; udi hvilket Nordre Taarn er en stor og vellydende Klokke, hvorpaa findes en Jnscription af Rune=Bogstaver. Paa endeel af Bygningerne sees udi Jern M. B. og R. T. der skal betyde Manderup Brahe og Birgitte Trolle,
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Under Frydendahl henhører følgende Kirker 1) Frydendahls Kirke. Paa Skriftestolen og Degnestolen staaer Bo. 1666. Paa en Rude i et Vindve staaer Albredt Giøe til Krencherop og Anne Rosenerantz, Over Prædikestolen staaer de Giøers og Rosencrantzers Vaaben. Paa Fadet udi Fonten staaer Rune=Bogstaver, Kalk og Disk er Sølv forgylt, og derpaa staaer de Brahers Vaaben og Navn BNB. Paa Alter=Klædet von Eyndens og Kraghs Vaaben. Udi Taarnet ere tvende smuk lydende Klokker. Paa den ene staaer følgende: MCCCC. CL. K. MET. M. MATI HEvWI MAIEFVT. FECTE PovA. GVIVELDE LAN. og paa den ene Side staaer de Rosencrantzers Vaaben udstukken med Gravstikker, og derunder ligesaa Ao. 1580 Kiøbte Frue Anne Rosencrantz denne Kloche og gav hinde til Torpenfelde Kirche. Paa den anden og mindre Klokke staaer Rune=Bogstaver, næsten opædt af Rust. 2) Schamstrop Kirke. Paa Kirkedøren til Vaabenhuset er udskaaren: Ad. 1583 lod Lauriz Jpsen beruste denne Kirkedør, som boer i Renneboe. Paa Skriftestolen staaer: Denne Stoel haver Hr. Peder Arildsen ladet bekoste Kirken til nogen Ziir, det hellige Embede til Nytte, og sin hierte fromme, Dydige Kieriste Huustroe Maren Kruuse Arnolds Datter til et kierligt Jhukommelses Efterminde, med hvilken han levede fulde 18 Aar et sødt, ivsaligt og velenigt Ægteskab for Gud og Menneskene; i samme blev hun 3de Sønners Moder, Arnoldus som døde 1780 den 20 December, Christian og Arild. Hinde hiem kaldede Gud ved en sød og salig Søvn den 23 November 1687; thi efterat hun ved Guds Naade 13 fulde Aar vel og taalig, troe, stadig og fornøyet i Guds Villie, havde baaret sit beskikkede Svagheds Kors og Byrde, gik hun Himmeltørstig og Himmeltrøstig til sin Frelsermand, til hvilken hindes Siæl stundede med Længsel, som Duen til Dueslaget. Hindes Legeme hviler her under i Graven og bier ved Christi Forløsnings Kraft, efter en ærefuld Opstandelse. Hannem bortkaldede Gud den 2 April 1711.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Endnu paa Skriftestolen staaer et Sprog af 2 Cor. 5. v. 19. Paa Døren for neden staaer afmalet Frelserens Billede, med denne Overskrift: Død, hvor er din Brand, Helvede, hvor er din Seyer, Prædikestolen er Billedhugger=Arbeyde, hvorpaa staaer de Giøers Vaaben og Dorthe Giøe. Er og udhuggen An 1591 lod Niels Larsen og Ole Mogensen i Syvendekiøb bereede denne Prædikestoel. Hr. Morten Andersen Schauboe. Samme Hr. Morten staaer afmalet paa Prædikestolen med 9 Fingre (Pægefingeren paa den høire Haand er borte). Der siges, da næsten hele Byen tillige med Præste=Gaarden afbrændte i hans Tid, skal han have villet undflye Ilden med et Skriin som han har paa den ene Finger; men Jlden faldt ned paa ham, og da han blev død udtagen af Jlden, befandtes intet brændt af ham, uden denne ene Finger som var reent afbrændt og borte, hvorfor han skal være afmalet med 9 Fingre.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Gravskrift paa Liigstene: Henrich Hansen Holm virkelig Cancelie=Raad, (Gravskriften er vidtløftig hvorfor allene ansøres, han er født 1678. den 8 November, givt første Gang 1706 den 16 September med Frue Antonette Augusta Blavenhagen som døde den 26 November 1733, med hende avlede han 6 Sønner og en Datter. Anden Gang givt den 20 October 1736 med hans efterlevende Frue Johanne Chatrine von Erden, med hvem han avlede 2 Sønner og 1 Datter Han var 26 Aar RegimentsQvarteermester ved det Jydske gevorbne Regiment til 1736, siden til sin Død Casserer ved den Kongel. Krigs= ulden Manusactuur=Verk, døde udi Schamstrop Præstegaard 1745d. 22 Augustii hans Alders 62 Aar.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Paa Klokkerne i Taarnet staaer paa den store Aarstaa1640 og paa den lille 1647.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Udi Kirkegaarden er et indlukt Begravelse=Sted hvor der ligger en Liigsteen som haver følgende Gravskrift: Med fællets Samtykke er dette Sove=Cammer udvaldt Sogne=Præsten Jacob Bagger og hans elskelige Hustrue Catharina Hedevig von Aspern, Hendes Siæl gik til Evighed den 10 December 1749, Legemet som omfavnede sin Smerte=Søn, blev herpaa den 16 December nedlagt til Hvile tillige med en Datter, som 2de Aar havde staaet i aaben Begravelse. Han, som med deres førstefødte Søn endnu lever, lod sette denne Grav=Skrift. Vel dig, indhimlet Siæl, du fik paa Verden Ende, Jeg som en Skygge gaaer til Gud vil Frelse sende Udaf sin Helligdom: Ol at jeg dog med dig J Engle Flokken snart maae blive Engleelig. (Forsettelsen skal følge.)
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Adskilligt Nyt. Frankerig. For nogle Maaneder siden er i en Gibs Grund i Montmorenci fundet adskillige Been, hvoraf nogle ere meget vel conserverede. Blant andet er der et Kindbeen med Tænder i, hvilke har deres gandske Email og Politure; og man holder for at det er af en Phocas. Arbeydsfolkene sige, at de har fundet en heel Rad af en Stokfisk. Man har ligeledes omkring Etampes fundet Horn og hele Beenrader af Hjorte og Daadyr. Paris. 2 particuliere Personer vare for noget siden. gaaet ind paa et Viinhuus for at tage en lille Forfriskning. Da de fik Vinen, de havde forlangt, syntes dem ikke at den var god, hvorfore de begierte nogen anden. Viintapperen tænkte da at ville giøre det meget godt, gik hen og stak Hul paa en nye Tønde. Da det varede saa længe at Værten ikke saae at de gik ud igien, og hørte ikke til noget i Stuen, gik han ind og sandt dem begge to døde. Han gav sig da til at skrige og raabe, saa at Naboerne og Rettens Betientere kom tilløbende. Man meente da at Vinen var Skyld deri, men Viintapperen, som vilde ikke at hans Viin skulde komme i Udraab, gik strax hen og tappede af det samme Fad og drak deraf i alles Paasyn, men faldt strax død ned. Man aabnede derpaa Fadet, og man siger at have fundet Skruptudser dert. Men andre sige, at een af Viintapperens Fiender har kommet Arsenie i Fadet, i Tanke at Viintapperen skulde selv først drikke deraf, for at probere den. Men hvorom alting er, saa kunde ingen af de 2 Dele foraarsage en saa meget brad Død; men den maatte først have yttret sig ved Convulsioner, da der er kun een Forgift, som har den Kraft at congulere Blodet, og som kunde have denne Virkning. Bourbonne. J Sognet Perigny ved Palisse er død en Bonde af Navn Antoine Dachart, 105 Aar gl. Han har aldrig haft saa megen Sygdom som en Feber, førend han døde. Toulouse. Hr. Desarps har under Arbeyd et perpetuum modile, en Maskine, som i alle Maader skal fornøye den lange Forlængsel derefter. Den kan bruges til Broe Bygninger og store Bygninger, til at faae Vand ud af hvor dybe Søer det end er, samt til Minerne m.v. Friske nye Flamske Sild er nu at bekomme paa det sædvanlige Sted ved Knippels Broe, eller og at erkyndige sig næste Dør ved Bromanden udi samme Huus, hvor Vedkommende logerer. Fierdingen til 16 Mark, Ottendeel til 8 Mark, og Sextendeel til 4 Mark.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Anmærkninger. En Kone i Dresden var i 3 Dage holdt for død, saa at man allerede havde lagt hende i Kiste. Derpaa begyndte hun at banke og raabe, saa at Folk kom og aabnede Kisten, da den formeente døde stod op og kom gaaende ind i et Kammer hvor hendes Mand var. Da han saae hende, blev han saa forskrekket at han faldt og paa Gulvet og blev steendød. Han blev da begravet i sin Kones Kiste i steden for hende, og hun levede længe derefter.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
En Kone i Augsburg var engang syg af et hysterisk Tilfælde og syntes at give Aanden op. Hun blev derpaa begravet i en aaben Begravelse, hvorpaa blev lagt en stor Liigsteen. Nogle Aar derefter døde en anden af samme Familie. Begravelsen, blev da aabnet, og man fandt Konen liggende uden for Kisten, og havde af Galenskab ædt sin heele Haand af til Ledet. Ligesom den Blinde om Farverne.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Det er bekiendt, at først da de femten Sneses Hospital *) blev stiftet, saa vare Lemmerne allesammen lige, og hvad Smaatting der kunde falde dem imellem, bleve afgjorte ved fleste Stemmer. De kunde ved den blotte Følelse adskille Kobber= og Sølv=Penge fra hinanden, og ingen af dem drak nogen Tid slet rød Viin for Burgunder=Viin. Deres Lugt var langt finere, end deres Naboers, som havdet 2 Øyne. De gjorde meget rigtige Slutninger over deres fire Sandser, det er, de vidste saa meget derom, som de kunde vide, og de levede saa rolige og lykkelige som Blinde kan leve. Paa en ulykkelig Maade faldt det en af de Klogeste af dennem ind, at paastaae, at han havde gandske tydelige Begreb om Synets Sands Han skaffede sig Tilhængere, gjorde Cabaler, og ophidsede Gemytterne indtil Sværmerie, indtil han og tilsidst blev erkientfor Selskabets Hoved. Han tog sig den Friehed, uimodsigelig at dømme og Farver, og alting kom i Bevægelse. De Femten=Sneses første Diktator gjorde sig en liden Raads=Forsamling, ved hvis Hielp han gjorde sig til Herre, over Almisse=Cassen. Derover torde ingen være ham imod Han afsagde den Kiendelse, at de Femten=Sneses Klæder vare alle hvide. De Blinde troede det, og talede om intet andet, end om deres hvide Klæder, en skiønt ikke en eneste af dem have de nogen hvid Klædning. Alle andre Menneskeer loe af dem. De beklagede sig derover hos deres Lovgiver, men han tog ilde imod dem, skieldede dem for Nyelystninge, Fritænkere og Rebellere, som lode sig forføre af saadanne Folkes vildfarende, Meninger, der havde to Øyne, og som understode sig, at kalde deres Mesters Ufeylbarhed i Tvivl. Af denne Stridighed; reyste sig to Partier. For at tilfredsstille dem, fældte Overhovedet en endelig Dom, hvorudi alle Klæder bleve erklærede for røde; men ingen af de Femten=Snese havde en rød Klædning; og man lo nu endog meere af dem end forhen. De gemeene beklagede sig paa nye. Deres Overhoved var færdig at blive rasende, og de andre Blinde ligesaa. De trættedes i lang Tid, og der kunde ingen Fred blive, førend det blev alle de Femten Snese tilladt, at holde deres Dom over deres Klæders Farve tilbage. En Døv som læste denne liden Fortælling, tilstod, at de Blinde havde havt stor Uret i at dømme og Farverne; men han paastod dog fuldt og fast, at en Døv kunde dømme rigtig om Musikken.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
) J Paris er stiftet et Hospital for 300 Blinde, kaldet les Qvinze-Vingt.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Om en Senior Udvælgelse i Lissa Det er en ret anstændig og meget opbyggelig Maade, paa hvilken en Sennior udvælges og indvies i Lissa. Naar en Sennior er død, sammenkaldes et Synodus i Lissa af alle Con seniorerne og de nærmeste Pastores. De tilbringer en heel Dag i Faste og Bønner; derefter prædikes om en god biskops Egenskaber, saadanne, som de i den hellige Skrift æskes, og formanes til Vallet, uden Hensigt paa Personen. Naar de skilles af, optegner og forsegler enhver sin Stemme, uden at de tales ved, og giver den efter beste Overtydelse og Samvittighed. Sedlerne aabnes af Seniorerne allene, men de dølge, den Valgtes Navn indtil næste Dag, som da i fuld Forsamling kundgiøres, dog efter foregaaende Formaning, at den Udvalgte ey maae være ulydig imod Kaldet, som et Guds Kald. Derefter fremkaldes han og tilspørges, om han erkiender det derfor og om han vil opofre sig til Guds og Kirkens Tieneste. Naar han dertil svarer Ja, saa oplæses hans Pligter udaf Apostlernes Skrifter, og han forbinder sig i helligste Maader til Embedet. Derpaa falder hele Meenigheden paa Knæe, og beder Gud i Himmelen, at stadfæste, hvad som er skeet paa Jorden, og at forlene sin Tiener Viisdom og Kraft til at føre Embedet, hvorpaa Sentorerne indvier hannem dertil, under Hænders Paaleggelse og Bønner. Derefter synger Meenigheden: Kom Hellig Aand o Herre Gud; og naar Ordinationen saaledes er til Ende, tager de nærværende Senniorer ham op iblant sig, ved at give ham den høire Haand og et Favnetag. Siden lover Conseniorerne og Pastorerne ham Lydighed med given Haand paa egne og Fraværendes Vegne, og hele Acten sluttes med en Lovsang. Dette synes at være et ret Apostoliskt Biskops Val.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Ind= og Udpasserede.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Kiøbenhavn. Cancellie=Raad Harboe fra Horsens Hadersleb. Fra den 14 til den 28 Aug. Hr. Ben ni, Hs. Excell. Hr. Geheime=Raad von Qvalen, og Hr. Kammerherre v. Ahlefeldt til Aabenraae; de Herrer Salemon og Junge, og Frue Justitzraadinde Schnelle til Aarøe, sund. Hr. Levatz til ibid. Hr. Greve von Unru og Hr. Hakischer til Apenrade.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Dødsfald. Forgelühs ved Hio i Sverrig. Den 14 August, Den 1 Julii døde her en gammel Mand, som var fød 1661. den 30 November, og altsaa 105 og et halvt Aar gammel. Han har været 3 Gange gift, og seet Børnebørns Børn; af hans 2 efterladte Sønner er den ene 67 og den anden 62 Aar. gammel.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Stokholm. Den 5 September, Præsten ved Ulrica Eleonoras Meenighed, Mag. Magnus Oluf Graberg, i sit 52. Aar; og Magister Jonas Brink, Præst i Amaal, død den 2 Julii i hans Alders 56 Aar. I Anledning af Hr. Secretair Ewanns Død. Kan, Læser, noget Tab til Ank dit Hierte röre, So kan Hr. Emanns Död med Billighed det gjöre; En trofast Fader døer fra Moderløse Flok; Men tie, forladte Slægt, Guds Forsyn er dig nok.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Bekiendtgiørelse. Paa Adresse=Contoiret er indleveret til Syge=Cassen. 4 Rigsdaler med hosskrivt: Efter Løfte, gives i Jesu Navn fiire Rigsdaler til Syge=Cassen for lykkelig, vel overstaaet Reyse H. Den ædelmodige Givere takkes ærbødigst paa vedkommendes Vegne, og ønskes ham alt got fra den, som holder Love evindelig. Efterretn. for de Handlende og Søefarende.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Til Kiøbenhavn ankomne Skippere fra den 7 til 12 September. Amsterdam. S. Mathiesen, hansen, Bornholm : H. Sonne, H. Horsens : N. Gylding Hovagt: M. Harder. Rasmusen. Bandholm : N. Basse, C. Helsingøer : M. Buk Knudsen, Hadsund: H. Hansen, N. Colding: J. Pedersen, Nielsen, P. Albertsen, Dantzig: O. Svendsen, C. Jassenitz; M. Mierk Moldt, K. Jørgensen Nyekiøbing: P. Hartvig, J. Cheltoft: L. Thurøe. Nielsen. Ekernførde: J. Jacobsen Neuvarp. S. Streumand, Frederichshald: E. Clausen. J. Petsk, C. Miller Flensborg; J. Hansen, H. Nyeborg: A. Nielsen Mørk, A. Ulrichsen, C. Neucastel, T. Michalsen, S. Jsbrandsen, M. Andersen, Stor Faaborg; N. Christian, J. Pommern: A. Brathering, C. Bekman, J. Wegner, Johansen, E. Rosenberg, J. Schouer, Grenaa: N. Ursin Haskrog: J. Bram, C. Jor. M. Sprenger, C. Bug dahl, M. Mageliz, C. Rørvig: N. Jacobsen, S. Boumand, A. Hansen, Jansen. J. Magelitz, J. Bugdahl, Rudkiøbing; M. Wild C. Wendlond, C. Mo Svendborg: D. Thomsen, derøe, M. Mitzener, C.J. Hansen, T. Madsen, Barchan, C. Ramin, C.N. Tingberg. Theterøe, M. Hervig, Sønderborg : H. Bornholm, M. Schiød, M. Langhoff, T. Petersen, J. Schou, F. Jensen, J. Conrad, 6. C. Evertsen. C. Zalz, J. Olsen, J Webek; C. Kappelgaard, Kofod; C. Tønnesen, J Weyle, C. Bertelsen, P. Engel, E. Willik, C. F. Jensen, P. Petersen, P. sker, C. Burevitz, C. Kry, Tønnesen, R. Bertelsen, ger, M. Likfeldt, D. Sel J. Jansen, J. Dideriksen, lentiin. Wolgast: J. Fronde Ved Kiøbenhavns Told=Kammer er fra den 7. til 12 Sept. indført: Hvede, 736 Tdr. Rug, 479 Tdr. Byg, 15 Tdr. Havre, 85 Tdr. Erter, 14 Tdr. Meel, 95 Tdr. Gryn, 12 Tdr. Smør, 93 Tdr. Fræsk, 54 1/2 Skpd. 12 Lispd. Oste, 7 Skpd. 1 Lpd. 393 Stkr. Frugt, 280 Tdr. Canoner, 17 Stkr. Jern, 2169 Stænger. Klapholtz, 12 Skok. Stykgods, 3 Ladninger. Potter, 1 Ladning. Leer, 1 Ladning. Sandsteen, 1 Ladning. Tømmer, 1 Ladning. Bord og Rafter, 1 Ladning. Steenkull, 179 Calder. EgeTømmer, 1359 Stkr. Ege=Planker, 340 Stkr. FyrreTømmer, 1838 Stkr. Hiuleger, 80 Skok. Staver, 30 Skok. Tagsteen, 12000. Muursteen, 253000. Brænde, 2705 Favne.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Udgaaende Skippere. Aalborg: J. Christensen, K. Kiøge; N. Lund, Møller. Lybek: H. Kohlhof.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Amsterdam : D. BonstaaNyekiøbing: J. Nielsen. Bergen; K. Berg, N. Ruls= Pommern: J. Zatmann, H. Schult, H. Dolvitz, Calmer: C. Griffan Rodebart, H. Zechou, M. Cappel; P. Jacobsen, P. Schouer, J. Engel Bok, A. Nichell. Riga, P. Tønsberg. Dantzig: J. Rohde, P. Pase Randers: P. Bendsen, ser, P. Jørgensen, P. Rørvig: A. Jensen, Schiert. Rudkiøbing; R. Norsk, P. Drammen: O. Jensen. Hoffenblad. Esernførde: D. Maass, J. Rostok: H. Willumsen, Mag, C. Jacobsen. Svendborg; N. Povelsen, L. Flensborg: H. Ahlmand, H. Larsen, M. Madsen. Ahrnt, P. Nielsen. Stege. F. Maimand. Stokholm : L. Dahlstrøm Faaborg; R. Dyrborg. Frederichshald: P. Schoug, Trundhiem. L. Smid Gotland; P. Bromingl. Warp: J. Behm. Hadsund; L. Tostrop. Ziegenort: C. Boumand, D. Horsens; E. Schriver, J. Bugh. Gylding. Udført: Rug, 1500 Tdr. Havre, 3700 Tdr. Sukker, 210, Fade. Stykgods, 1 Ladning. Salt, 6 1/2 Læst. Tiære, 2 Læster. Steenkull, 4 Læster. Kalk, 9 Læster.
Københavns Adresseavis, 1767-09-15
Seylfærdige Skippere. J Nyehavn ligger: 4 til Ykermynde; 5 til Ziegenort; 1 til Lepsiri; 5 til Neuvarp; 3 til Stettin; 3 til Jasenitz; 5 til Steppenitz; 3 til Gl. Warp; 2 til Stralsund; 3 til Ekernførde; 1 til Bornholm; 9 til Weyle; 3 til Wolgast; 2 til Pommern; 3 til Dantzig; 5 til Flensborg; 1 til Rørvig; 1 til Colding; 3 til Sønderborg; 1 til Hadsund; 1 til Østersøen; 1 til Greenage; 1 til Bandholm. Ved Børsen: 3 til Nyested; 1 til Odense, 1 til Svenborg. Ved Slots=Pladsen: 1 til Nyborg; 1 til Svendborg; 1 til Rudkiøbing; 1 til Bogense. Ved Børsen: 2 til Bornholm; 1 til Frederichswærk, 1 til Præstøe. Ved Gl. Strand; 2 til Cappel. Ved Kalleboden: 1 til Ekernførde; 1 til Amsterdam. Ved Christianshavn; 1 til Femern.