JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Den 31te Marts holdt det kongelige Academi for de skjønne Kunster, under Forsæde af dets høie Præses, Hs. kgl. H. Prinds Christian Frederik til Danmark, sit aarlige høitidelige Minde, i Anledning af dets Stifters, Høilovlig Jhukommelse, Kong Frederik den Femtes Fødselsdag. J den af Academiets Secretair, Hr. Prof. Thiele, ved denne Leilighed holdte Tale, blev tillige givet en Beretning om det Vigtigste, som ved Academiet er foregaaet og virket i det forløbne sidste Aar. Ny optagne Medlemmer vare Hr. Tegnelærer Hans Harder ved Sorø Academie og Hr. Hofbygmester, Ridder Kock. Derimod beklager Academiet Tabet af 3 Æresmedlemmer, Biskop, F. Münter, Statsraad N. Schow og Geheime-Statsminister C. H. Greve af Schimmelmann, samt eet Medlem, kongel. Hof graveur Sal. A. Jacobsen. Følgende Elever nøde den Lykke, af Academiets høie Præses's egen Haand at modtage de dem tilkiendte Belønninger for Talent og Flid. Af Modelskolen. J. Knudsen (fraværende) og H. Edelien hver den store Sølvmedaille, L. H. Holmer, C. A. Scheisner, E. Eckersberg og C. S. Köbke, hver den lille Sølvmedaille, af Bygningsskolen: F. C. Helmann den store, J. Wraae og C. P. Erichsen hver den lille Sølvmedaille. Ligesom Hovedstadens Damer for en Tid siden belæredes ved en Kogebog paa Vers, saaledes have de nu ivente en Guitarre-Skole paa Vers. En Jndbydelse til Subscription paa en saadan versificeret Guitarreskole, underskrevet N. Claudius, har i disse Dage forladt det qvisiske Officin, og er saaledes lydende Guitarren har i den senere Tid hævet sig saameget til Yndlingsinstrument hos os, at Man vel tør nære Haabet om, at et Skrivt, af ovenstaaende Titel vil finde en venlig Modtagelse. Desaarsag vover jeg at indbyde til Subscription paa et saadant lidet Værk, der paa en saa fattelig Maade, som Vers kunne tillade det, skal indeholde det Røvendigste, der kan siges om dette Jnstruments Behandling. Bogen, der omtrent vil blive 5 Ark i Qvartformat, vil saaledes komme til at handle om Guitarrens Holdning, Stemning, Anslaaen o. s. v.; om Noder, Pauser, Tonarter, Mol og Dur, Accorder og Fortegn samt om Applicatur, Flageolet og Tempo; endvidere de almindeligste musicalske Tegn og Forkortninger, og til Slutning nogle lette Exempler i de almindelige Tonarter, med nogle Arier for Begyndere. - For et Udstyr, der ganske kan svare til Titlen, vil der blive draget al mulig Omsorg, og i saa Henseende ingen Omkostninger sparet. Prisen vil for Subscribenter blive 1 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
J Skive har i disse Dage været en rask Omsætning paa Heste til Holsteen; 9 Qvarteers og 4 Tømmers Heste betaltes med 100 Rbd. og 10 Qvarteers med 120 og 130 Rbd. Hestehandler Schiøn fra Kjøbenhavn kjøbte her 70 Stkr. af de største og bedste Heste, som betaltes med 150 a 160 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli, Laurberg og Leer berg Sognekald i Aarhuus Stift, 130 Rbdlr. Det er iblandt de Kald som ere forundte særdeles Lettelse i Skatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 8de April. Hamburg 2 M. a vista 210. Species 208. Spe eier solgtes til 12 Mk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 Proc. Norske Speciessedler pr. 100 Specier- Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 46 1/2 a 47 Rbs. Tegn. 4 Proc. kgl. Oblig. (u. R.) 82 a 83 Rbd. Sedl. Dito Dito 78 i Banco. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 3/4 a 102 Rbd. r. S. Dito Dito 107 i Sedl. 4 Proc. uopsigel. Rigsbank=Oblig., Renter pr. 6te Jan., 100 a 100 1/2 r. S. 6 Proc. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 1/2 i Banco. 4 Proc. ny norske Oblig. ved Dito, lydende paa r. S., 98 r. S. 3 Proc. ny. danske Obligationer 55 1/2 a 56 L. Sterl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Mariebo. Med den 8de dennes begyndte denførste Sommeract for dette Aar. Siden have vi hver Dag havt 1415 Graders Varme i Skygge. Fjern Torden har været hørt, og i Aftes lynede det. Dette paa denne Aars Tid overordentlige skjønne Sommerveir, har allerede foranlediget, at Engene ere temmelig grønne. Vinterkornet dækker snart Jorden. Eiendomsgaarden Alleenborg i Tjørneby, i Nørreherred, er i denne Tid ved offentlig Auction solgt til Landmaaler Frederichsen for 8,500 Rbdlr. r. S.,med Forpligt for Kjøberen, tillige at betale Auctions Omkostninger, en Deel Renter og Skatter, samt Folke lønninger &c., saa at Gaarden kostede henved 10,000 Rbdlr. Den har et Areal af circa 156 Tdr. Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Skuespil i Mariebo. Fredagen den 15de April opføres (til Benefice for Hr. Skuespiller Wildenradt). Jntermezzet, eller: Landjunkeren i Hovedstaden, Lystspil i 5 Acter af Kotzebne. Til Slutning: En Pas de Deux, dandses af Mad. Bigum og Hr. Hand berg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Søndagen den 17de April opføres: Trolovelsesringen, Skuespil i 3 Acter af Lembert. Derefter (efter fleres Ønske). Misforstaaelse paa Misforstaaelse, originalt Lystspil i 1 Act af Overskou. P. J. Titchen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Auctioner. Efter Begjæring af Skifteretten bliver den Stervboet efter Gaardmand Rasmus Hansen og Hustru Maren Beate Knudsdatter tilhørende Bondegaard i Sjunkeby, Cappel Sogn, med Besætning og Jnventarium bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Torsdagen den 28de April og 5te Mai, samt Onsdagen den 11te Mai d. A., Formiddag Kl. 11 slet. Conditionerne kunne forinden erfares paa mit Contoir. Nakskov, den 11te April 1831. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Onsdagen den 20de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Hardenberg Hovedgaard paabegyndt offentlig Auction over afgangne Justitsraad Chrenreichs og Frues efterladte gode Ind- og Udbo, bestaaende af Chatoller, Dragkister, Skabe, Borde, Stole, Speile, Sengeklæder og Sengesteder, Linned og Dækketøi, en Deel Sølv, Kobber= og Messingtøi, med meget mere, hvortil Liebhavere indbydes. By- og Herreds-Contoiret i Saxkjøbing, den 7de April 1831. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Stederne No. 141 og 142 i Nakskov Kjøbstads Klostergade, med tilliggende Jordlod paa Madeskov, hvilke forhen have tilhørt Bødker Peder Jacobsen Krag, ere underhaanden at erholde tilkjøbs og kunne tiltrædes Paaske Flyttetid d. A. Fuldmægtig Schou i Nakskov er bemyndiget til, i denne Anledning at afhandle det Fornødne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Hvidt Carduus= og Maculatur=Papir, af Hullemose Papirværk, kan bekommes hos Undertegnede for 6 Rbd. pr. Riis første Sort, og Maculatur 6 Mk. pr. Riis. Mariebo, den 11te April 1831. J. Henrichsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-12
Ved Tallotteriets 1164 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 60. 55. 29. 1. 31.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Saa Femogtyvende Aargang. Nummer 30. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykker. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Udenlandsk. Russisk polske Anliggender. Nu har det bekræftet sig, at Seiren var paa Polakkernes Side i det i forrige Avis anmeldte blodige Slag. Herom berettes i Skrivelse fra Berlin af 5te dennes: "Det Overfald, Polakkerne den 31te f. M. dristigt og snildt foretoge imod den russiske Hær ved Grochow, har forskaffet dem en glimrende Seir. General Geismars Corps, saavelsom General Rosens, er med stort Tab slagen paa Flugten, hvorefter den polske General Skrzineckis Hovedqvarteer, som den 1ste dennes var i Minsk, drog derfra videre til Siedlee. Flere til Berlin indløbne Efterretninger ophøie meer og meer Resultatet af denne Seir. Russernes Tab angives til 12,000 Mand og 23 Kanoner, samt fem Faner, mange Vaaben, Bagage, Munition o. s. v. En russisk Generalmajor og fire Adjutanter ere bragte fangne til Warschau. En Deel af Nationalgarden i Warschau drog med klingende Spilde fra Valpladsen, ledsagede af talrige Fanger, tilbagevendende Seirherrer imøde, J Skrivelse fra Warschau af 4de dennes, som, efter Avisen "Den polske Courier er optaget i Hamb. Correspondente af 11te næstefter, meddeles den under 1ste dennes af den polske Generalissimus udstædte Armee Beretning om ovennævnte Affaire. Vi uddrage Følgende: Slaget tog sin Begyndelse om Morgenen Kl. 3, og snart var Kampen almindelig. Med Bajonetten i Haanden erobrede Polakkerne alle de mod dem opførte Skandser og fordrev Russerne fra alle deres Positioner. 4 Regimenter af det litthaniske Corps bleve især medtagne. Det hele 95de russiske Regiment maatte strække Gevær, og blev, tilligemed alle dets Officierer, taget til Fange. En russisk Brigadegeneral blev paa Pladsen. Henimod Fredagen den 15 April 1831. Aften samlede Russerne alle deres Stridskræfter, men Polakkerne holdt Stand. Allerede Kl. 4 om Eftermiddagen havde Polakkerne gjort 3,000 Mand til Fanger og erobret 6 Kanoner, ogsaa Regimentskassen var falden i deres Hænder. Blandt de Fangne vare flere Stabs officierer. Den hele russiske Leir toges i Besiddelse af Seirherrerne. Flere Tusinde Vaaben af forskjellig Art, især Karabiner, gjortes til Bytte og førtes til Warschau. Den i polsk Tjeneste staaende franske Oberst Romarino er en af dem, der ovennævnte vigtige Dag lagde Tapperhed og Koldblodighed for Dagen. Han blev ogsaa paa selve Kamppladsen udnævnt til Brigadegeneral. Dagen derpaa berettede Generalissimus: "Russerne, som haardnakket forfølges af Polakkerne, trækker sig med al mulig Hurtighed tilbage. General Rosen har været nær ved at tages til Fange."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
J Følge Efterretning fra Lublin skal General Der nick igien have bemægtiget sig denne Stad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
General Chlopicki er ankommen til Wien, for, ved at afbenytte et Bad, at gjenvinde sin Helbred. J mange Egne i Polen antager nu ogsaa Bonde-Opstanden et alvorligere Udseende, da den Forbittrelse og Grusomhed, hvormed Kampen føres, har opflammet de i Begyndelsen ligegyldige Gemytter. Disse og mange andre Uroligheder i Ryggen af den russiske Krigsmagt, betragtes ikke, hedder det fra Berlin, af Enhver med Ligegyldighed, da den russiske Kriger har nok at bestille med de foran ham staaende Polakker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Man vil vide, at Storfyrst Michael i Spidsen for 4,000 Mand Garder drager tilbage til Litthauen. Opstanden i denne Provinds griber bestandig mere om sig. Ved Polangen have 3,000 Jnsurgenter samlet sig. Fra London er meddeelt Forsikkring om, at England og Frankrig ville protestere imod en Tilintetgjørelse af Kongeriget Polen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Jtalien. Den 25de Marts, om Morgenen Kl. 5, kom det til Slag imellem Østerrigerne og Rebellerne en halv Miil fra Rimini. Oprørerne maatte imidlertid trække sig tilbage til Rimini, hvor de i Forstaden, hvis Indgang var beskyttet af Barricader, forsvaredes af mange Tropper, men deres Anstrængelser vare forgiæves. Mange faldt og mange Hundrede toges til Fange. Østerrigerne tabte en Premier-Lieutenant; en Ritmester og 2 Capitainer saaredes. Kun faa Soldater faldt. Derefter flygtede alle Rebellerne. Den 26de rykkede den østerrigske General Geppert ind i Rimini. Der siges i London, at Lord Palmerston har, efter at han har erfaret Rygtet om Bolognas Besættelse af østerrigske Tropper, havt en Conference med Fyrst Talleyrand og derpaa afsendt en Coureer til Wien. Vist er det, et en Hr. Lachtford, engelsk Cabinets Coureer, ilede den 4de April igjennem Aachen til Wien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Sverrig. J en Skrivelse af 18de Marts er fra Sverrig meddeelt Forsikkring om, at i Begyndelsen af Sommeren vilde en fransk og en engelsk Flaade vise sig i Østersøen. Dette maa naturligviis vække stor Sensation. Desuden ere de svenske Politikkere meget nysgjerrige efter Aarsagen til den overordentlige hyppige Coureervexling, som fra Begyndelsen af f. M. bemærkes imellem St. Petersborg og Stokholm. J Følge Privatefterretninger skal Keiseren af Rusland hos den svenske Regjering have andraget paa, at den skulde stille 10,000 Mand Hjælpetropper, hvortil den ved Oprettelsen af den hellige Alliance har forbundet sig. Denne Gjenstand omtales endog, skjøndt tvivlende, i et stokholmsk Blad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Preussen. Under 5te dennes berettes fra Berlin, at 15,000 Mand preussiske Tropper ere satte paa Krigsfod, for at rykke ind i det Luxemburgske. Det hedder fremdeles fra Berlin: "Alt er forberedet paa Krigen, og den voxende Virksomhed, som Begivenhedernes Gang fremkalder, opholdes ikke i mindste Maade ved det franske Ministeriums Fredsforsikkringer. Snarere end Frankrig torde vel Preussen kunne sætte sig i den Stilling, at byde Freden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Tydskland. En Deel af Forbunds-Armeen skal sættes i marschfærdig Stand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Jndenlandsk. Af det nylig udkomne andet Bind af "Memosyne, eller, Samling af fædrenelandske Minder og Skildringer, ved Hr. Dr. og Prof. i Theologien J. Møller, R. af D., seer Man, at Danmark Statsgjæld er, siden den almindelige Fred vendte tilbage, betydelig formindsket. Fra den Tid og indtil 1827 er der ved inddragne Actier, ved foretagne heldige Omsætninger og præsterede Afbetalinger, ikke alene afdraget over 14 Mill. Rbd. paa den forfaldne rentefri Gjæld, men desuden er paa den aarlige Rentesum af den rentebærende Statsgjæld besparet over 500,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
J Viborger Samler er, i Anledning af at Hr. Rentekammer-Directeur Schønheider den 3die dennes derfra afreiste for at tiltræde sin ny Post, berettet, at han forinden tog Afsked med det paa Torvet opstillede Borgercorps, der har nydt saa mange Beviser paa hans Godhed og Omsorg, og nu bragte ham et levende Vivat, da han forlod dem. Ved Bortreisen ledsagedes Hs. Høivelbaarenhed til Rindsholm af et talrigt ridende og kjørende Følge, blandt hvilke en Mængde Embedsmænd, Borgermilitairets Officiercorps og Byens eligerede Borgere. Her modtoges han af en Deel af Beboerne af Middelsom og Sønderlyng-Herreder, der havde opstillet sig en have, for at sige Bondens bortdragende, sande og trofaste Ven det sidste Levvel. Hr. Rentekammer directeuren tog nu Afsked med det ledsagende Følge, der stedse i deres taknemmelige Hjerter ville bevare Mindet om, hvad han har været for alle hans Undergivne. Et jublende Vivat fulgte ham. - "Fleersidig Jndsigt og Erfaring, gjennemtrængende Skarpsind, udholdende Virksomhed og Gavnelyst, Lemfældighed i Embeds myndigheds udøvelse, deeltagende Velvillie, og ufortrøden. Beredvillighed mod alle grundede og billige Andragender, er Egenskaber, som han i de omtrentlige 11 Aar, i hvilke han beklædte sit høie Embede som Stiftamtmand, udviklede i mere end almindelig Grad, og som forhvervede ham en udmærket Høiagtelse, Hengivenhed og Taknemmelighed."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Slagtermester Jacob Nathanson har den 21de f. M. paa den kongel. Veierbod i Randers ladet veie en Qvie, som levende veiede 1224 Pund Denne Qvie, som er en Tvilling=Qvie, er 4 Aar gammel, af almindelig jydsk Race, tillagt hos Gaardmand ChristenEdersøe i Sønder=Onsild, og fodret hos Hr. Forpagter Pind paa Gammel-Estrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Onsdagen den 30te f. M. tildrog sig i et lidet Huus ved Vilstrupgaarden, i Christrup Sogn ved Randers, følgende: sørgelige Begivenhed, Konen i Huset havde hos Godtfolk hist og her bjerget sig nogle Gryn og lidt Melk, og lavede sig deraf et Maaltid til sig og sine 3 Børn. Jmens de spiste deraf fik det yngste Barn ondt, og døde under de hæftigste Smerter. Det Næstyngste fik ligeledes ondt, men kom til at kaste op, hvorved det vel reddedes fra Døden; men under en hæftig Krampe fortyggede sin Tunge saaledes, at det ikke kunde tale, og holdes endnu i Sengen. Det Tredie - det Ældste - blev af Moderen sendt til Bruusgaard, hvor Faderen tjener som Tærsker, for at melde ham dette Ulykkestilfælde, og blev syg underveis; men naaede dog Gaarden, hvor det fik noget Melk. Barnet blev dog ikke saa vel derved, at det kunde gaae tilbage; men maatte kjøres hjem. Moderen havde ogsaa spiist af Maden, men mærkede ikke til noget Ubehageligt. At her har været en Forgiftelse tilstede, synes uden al Tvivl. Og at Moderen slap uden at føle noget Ubehageligt, samt at Børnene just bleve angrebne i Forhold til deres Alder, synes at hentyde paa, at Giften kun har været dræbende for de Yngre; men for svag til at dræbe de Ældre. Det synes rimeligt: at Moderen har faaet Melken eller Grynene paa Steder, hvor Man har sat Gift for Rotter. Disse Dyr søge af naturlig Drivt, naar de have faaet Gift, Melkekammeret, drikke; men spye da ofte Giften ud i Melken. Ligeledes bringe de deels vel Fødderne, deels ved at spye, Giften med sig i Loe, Lade eller paa Kornloftet, hvorved baade Mennesker og Creaturer ofte ere blevne forgiftede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Da Almuen ikke kan faae Gift paa noget Apothek er det ikke urimeligt at saaden Forgiftelse skeer af de omløbende Rottejægere, hvortil den taabelige Almue slaaer Lid, uagtet Bondens Penge er Rottejægeren mere magt paaliggende end hans Rotter; thi til Rotternes Ødelæggelse bidrager han kun saare lidet, da faa Rotter æde saa meget af Giften at de døe deraf; men bedøves i nogle Dage, spye Giften op, og siden narrer Mandem ikke meere. Saa at Man vel beholder sine Rotter; men mister derimod let sine Høns, Gjæs, Ænder o. s. v. Rottejægernes Middel er almindelig Rottekrud, dette udtværes i Smør, og til denne Blanding sættes noget Meel, eller bedre, noget revet Tvebak; deraf gjøres smaae Kugler, som lægges i Rottehullerne. Enhver Fornuftig maa skrækkes for dette Middel, og hellere bruge Katte og Fælder, som det Paalideligste, og tillige anvende de uskadelige Midler, som tilraades i adskillige oeconomiske Skrivter. Hjælper dette ikke, da hjælper det mindre at søge de farlige Rotte- eller Styverfængere,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Bekjendtgjørelser. Undertegnede er nu berettiget til at forfærdige saavel Grovsmed, som Kleinsmed-Arbeide, hvortil jeg anbefaler Nakskov, den 14de April 1834. R. Nielsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Auctioner. Løverdagen den 23de d. M., Formiddag Kl. 10 sl. lader Eieren af den saakaldte Skaftegaard i Ullersløv ved een eneste offentlig Auction, som afholdes i bemeldte Gaard, bortsælge følgende Parceller af samme, ansat til Hartkorn saaledes: Hoved Parcellen 5 Tdr. 7 Skpr. 3 Fkr.; No. 3: 3 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb.; No. 4. 3 Skpr. 2 Fkr. 3/4 Alb.; No. 5. 3 Skpr. 2 Fkr. 3/4 Alb.; No. 6. 5 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb.; No. 7: 4 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. og No. 21. 2 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. Med Hovedparcellen følger en Deel Besætning og Jnventarium, ligesom der ogsaa samme Dag, strax efter Auctionen over Percellerne, bortsælges en Deel Heste, Qvæg, Faar, Vogne, Plouge, Sengeklæder og Sengesteder m.m. Dersom der ikke skulde skee noget antageligt Bud paa forbemeldte Eiendomme, opraabes de strax efter, og forinden Løsøret sælges, til Bortforpagtning paa 7 Aar, i hvilket Tilfælde Besætning og Jnventarium medfølger. Conditionerne ville blive bekjendtgjorte paa Auctionsstedet og kunne tillige erholdes til Eftersyn hos Procurator Bonnezen her i Byen nogle Dage før Auctionen. Nakskov, den 14de April 1831. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Efter Begjæring af Skifteretten bliver den Stervboet efter Gaardmand Rasmus Hansen og Hustru Maren Beate Knudsdatter tilhørende Bondegaard i Sjunkeby, Cappel Sogn, med Besætning og Jnventarium bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Torsdagen den 28de April og 5te Mai, samt Onsdagen den 11te Mai d. A., Formiddag Kl. 11 slet. Conditionerne kunne forinden erfares paa mit Contoir. Nakskov, den 11te April 1831. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Onsdagen den 4de Mai d. A., om Formiddagen Kl. 10, lader Præste Enken Madame Halse i Kippinge Præstegaard ved offentlig Auction bortsælge sin afdøde Mands efterladte Bogsamling af circa 800 Bind, fornemmelig theologiske Bøger, saa og lidet Boehave, en Kakkelovn, noget Byg, omtrent 8 Lpd. god Humle og nogle Køer. Hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, den 6te April 1831. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, som læses inden vedkommende Retter, og er saa lydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg, og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi, efter Skifteforvalteren i afdøde Kjøbmand Anders Erlandsen Melgaards og efterlevende Enke Anne Elisabeth Melgaards Boe, Os elskelige Cancelliraad, Bye og Herredsfoged Søren Jbsen af Kjøbstaden Rodbye paa Vort Land Lolland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Lollands og Falsters Stifts Addressecontoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde dem, som formene sig at have Noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ovennævnte Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 2den April 1831. Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Kjerulff Lange. Hansen. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Bevilling for Cancelliraad, Bye- og Herredsfoged Jbsen til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i afdøde Kjøbmand Anders Erlandsen Melgaards og efterlevende Enke Anne Elisabeth Melgaards Boe i Rødbye." indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i indbemeldte Boe, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Rødbye, den 14de April 1831. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
Ved Proclama af 11te dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Skoemagermester Peder Pedersen Kølle heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye Kjøbstæds Skifteret, den 14de April 1831. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
J Følge dertil meddeelt kongelig allernaadigst Bevilling af 2den d. M., som læses inden vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have Noget at fordre i Kjøbmand Johan Lampes til Behandling af Skifteretten overgivne Bo, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Nakskov Skifteret, den 14de April 1831. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-04-15
J Følge dertil meddeelt kongelig allernaadigst Bevilling af 2den d. M., som læses inden vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have Noget at fordre i Kjøbmand og Skipper Niels Dideriksens til Behandling af Skifteretten overgivne Bo, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne TidsForløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Nakskov Skifteret, den 14de April 1831. Pontoppidan. Hammerich