Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-05-07
Amnestie=Atten for Emigranterne er den 26 f. M. virkelig antaget af Senatet, og derpaa proklameret som en Lov af den første Konsul. Under denne Amnestie ere alle endnu fraværende Emigrantere indbefattede. som komme tilbage til Frankerig for næstkommende 2. Septbr., sværge Konstitutionen Troskab og frasige sig de ved udenlandske Magter opnaaede Embeder, Tiller, Ordener og Pensioner. Udelukte fra Amnestien ere allene: 1) Alle, som have været Chofer for Forsamlinger, der have været væbnede imod Republiken; 2) Alle, som have havt Grader ved de fiendtlige Armeer; 3) de, som efter Republiken Stiftelse have beholdt deres Pladser ved de fordum franske Prindsers Hofstater; 4) de, som have været eller endnu ere Stiftere eller Agentere for den Borgerlige eller udenlandske Krig; 5) de Kommandeurer ved Søe= eller Landmagten, og de Folkerepræsentantere, som have gjort sig skyldige i Forræderie mod Republiken, samt Erke= og andre Bisper, som ikke have taget deres Dimission. Tallet paa disse, som endnu blive paa Listen, skal ikke overstige 1000, 500 af dem skulle endnu i Aar angives ved Navn. Alle Amuesterede forblive endnu 10 Aar, under Regieringens Opsyn. Dem af deres Godser, som ikke ere solgte, faae de tilbage. Efter Nogle kunne de ogsaa beklæde offentlige Embeder, hvilket dog for det forste neppe er giørligt, da de ellers let til en og samme Til kund blive Bevogtende og Bevogtede. Ganske lavt regnet, vil denne Naadesbeviisning i Belgien allene skille Nationalskatten ved en narlig Indtægt af 12 Millioner Livres; saa høit anstaaer man de blot i Belgien seqvesterede Godser. Denne Act blev overgivet Senattet af de samme 3 Statsraader (Fourerop, Røderen og Røgnier) som overgave det lovgivende Korns Planen til Underviisningen, hvilken af samme skulde tages i Overveielse den 30 f. M. Den nye Kirke=Indretning finde mange især fortræffelig fra den Synspunkt, at den Gallicanske Kirke derved ei allene har faaet sine gamle Rettigheder tilbage, men at Geistlighedens Standpunkt ogsaa er bestemt saaledes, at den ikke meere udgjør nogen Stat i Staten, at den ingen faste Grunde kan eie og ingen andre Gaver maae antage, end i konsolideerte Renter, hvilke altid staae under Regieringen. Ved den ugivte Stand taber Geistligheder, Opsynet ved den offentlige Opdragelse, da de, som forestaae samme, skulle enten være givte eller Enkemænd. Man finder desaarsag, som der skrives, Sværmere misfornøiede med Konkordattet medens mange, som tilforn ansaae Religionen med Ligegyldighed, give det deres bifald. Fra St. Domingo haves meget behagelige Efterretninger med Korvetten Mutine, som efter 28 Dages For ankom til Cherbourg den 13 f. M. Toussaint havde kun 800 Md. tilbage, og har forlangt at kapitulere; men faaet til Svar : at det var for sildig. Af den sidst ommeldte Beretning fra Toussaints Børn Lærer, erfares endnu at Toussaint med Brevet fra den første Konsul mod og en Daase, og at Coisnon tilbød ham at blive tilbage, som Gidser, ifald han vilde reise til General Leclere; men Alt forgiæves. Toussaine forlangte blot, at Leeleye vilde opsætte ethvert Angres hvilket han paa sin Side ogsaa lovede. Tilsidst ytirer Coisnon det Ønske i sin Beretning: at Toussants Børn, som indtil den 13 Febr. ikke havde viist sig uværdige til Regieringens Velgierninger, ikke maatte blive forførte af deres strafværdige Fader, som har beholdt dem hos sig i Fremdeleværfarer man af Pretskole, len over Municipalitæters Møde i Capstaden den 5 Febr. at Toussigt og Christoph vel i Decbr. og Jan. Maaneder, anstilte sig, som om de ikke vilde modsætte sig den franske Flaades Ankomst; men den 1 Febr. lod Christoph, den stedse har viist sig som det standhaftigste, meest barbariske Menneske, bringe Kanoner, Kugler og Steenkul til Forterne, og den 2den tilsvore Tropperne ham paa Parade, løb 12 pladsen: at de vilde leve frie eller døe. Ordføreren for en Deputation fra Borgerskabet, som den 4de blev sendt til ham, for at bede ham afvende Faren, spaa rede han: "De taler som en Kolonist, som en Proprietair, jeg har ingen Tillid til Dem Paa et Signal af 20 Kanonskud bleve alle offentlige Bygninger antændte Kl. 6 om Aftenen. Selv Stads=Archivet blev et Rov for Luerne hvilke lyste for de 1000 Flygteende. Disse skulde, paa Christoph befaling have trukket sig tilbage i den øverste Cap stad, hvor de Alle vare blevne massarerede; men fulgte derimod Flaadens Bevægelser, som de tydelig kunde see, og reddede sig endelig i de landede Franzo ers Arme. Det store Hospital blev 3 Gange antændt, men Jlden hvergang slukket igien. - Foruden Gentheaumes 8 Linieskibe, som ere komne tilbage, giøres nu Skibe feilfærdige ved Vliesfingen, for at overbringe de franske Tropper, som ere tilbage i Holland, til St. Domingo, og i Dunkirchen indskibes Tropper til samme Bestemmelse.