Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-07-14
J Nærheden af Odense findes nu en nye Prommenade af det skiønneste Slags. Samme er i den saakaldte Fruens Bøge=Skov der tilhører Stamherren til Christiansdahl, S. T. Hr. Kammerjunker J. Benzon, som her ved de heldigste Anlæg og Jndretninger har samlet og forhøjet Naturens Yndigheder, til undsigelig Glæde for dens Beundrere, hvilke den ædle Eier saa villig tillader at tage Deel i deres Nydelse. Hvor meget dette interessante Sted allerede indeholder, lader sig lettere føle end beskrive. Dog vil Udgiveren her forsøge at give et lidet Omrids af dets Seeværdigheder: Indgangen dertil er nemlig fra Byen ved Skovfoged huset, paa venstre Haand af Hedehuset. Ved dette Huus nyder man en skiøn Udsigt over Engene og den sig flyngende Aar ned mod Odense. En nydelig Gang i krumme Ret. ninger som er udhugget gjennem en Elle=Mose, men som under Jorden anlagte Kanaler sikre for Fugtighed, tjener til Aven for Skoven. Ved Enden af denne Gang har man et smukt Perspektiv paa et nyt Huus, opbygget ved den anden Ende af Skoven, og naar man forlader Gangen, træffer man lige for en lille hvelvet Broe, som fører over en Kanal, og har paa høire Haand Synet af et ikke ubetydeligt Vandfald, og nogle smaae mørke Gange, som føre dertil. En lille Søe tiltrækker sig Opmærksomheden paa et Sted, hvor der for neppe var en Draabe Vand at finde og som nu underholder Cascaden. Udi Søen er en lille Øe hvorpaa det danske Flag vajer. Dens Bestemmelse er at blive horizontal med Vandet, men nu synes den en lille Høy, fordi den maatte have en vis Høide, for at synke af og altsaa har heller intet Anlæg for i Aar været giørlige derpaa. Anderledes forholder det sig med den et lidet rustique Tempel er opbygt paa, som paa alle Sider er af skrællet, for at give den en behageligere Form, end den Naturen havde meddeelt den. Herpaa var i Foraaret plantet over Tusende Gran, og Fyrtræer, hvilke dog det tørre og ugunstige Veirligt har viisnet, og derfor igien bliver berlantet til Efteraaret. Neden for denne Holm fin des en Kilde, hvortil nogle smaae Gange føre og som smaae Bække tildeels følge, tildeels forlade, for endelig at forene deres sparsomme Vand med Agens, denne i Forhold til dem saa rigelig forsynede Naboe. Ved at forlade dette Sted og gaae over en opkastet Vei, kommer man ind i den egentlige Lund, hvor nogle smaae landlige Huse og Sid. desteder findes, og hvoraf nogle endnu skal opbygges. Men to Veie s. stemme her Vandrerens Fjed den ene paa høire Haand til et Bondehuus med en lille Altan for, i SveiteManeer, som er bestemt til Forfrisknings=Sted og hvor findes en Dandsesahl med Spisestue og de til en liden Octonomie hørende Nødvendigheder, som Humle= og Kartoffel Hauge a. Rundt omkring ere anbragte afvexlende Siddestøden. dem, som under frie Luft ville nyde Forfrisk, Slags, som her af bedste Qvalitæt blive serverede. Noget herfra findes ogsaa en Telt opslaget i samt me Øjemmed. Den anden Vex paa venstre Hand fører til den rolige og saa at sige melankolske Deel af Skoven, da en Fodstie bringer til et lille Eremithuus og siden til et lidet Katholsk Kapel, hvis indre Bygning og Amenblement er i samme Smag. Jsær fortiener en udvalgt Samling skiønne Kobberstykker Kienderes Opmærksomhed, og ner pe forlader Nogen dette skiønne Sted, som Udsigten til Hunderup Skoven paa hiin Side Agen giør endnu interessantere uden Følelse. Fra Kapellet gaaer endnu en Veie til en Øe som er helliget den afdøde Kammerherre Benzon; paa samme findes en Marmor=Vase, forfærdiget af Professer Wiedeweldt. Naar det Hele engang bliver fuldendt skal Eieren endnu have i Sinde, med en Bro at forene Hunderup Skov med Promenaden, og derved forskaffe den behagelighed, at man kan gaae ud fra Munke Mølle=Port og ind af Vesterport eller omvendt hvorhos tør haabes, at Jngen ved nogen Uorden eller Vildskab vi vanhellige et Sted, der har saa ganske modsat en Bestemmelse, eller give den høje Eier mindste Anledning til at angre det takværdige Offer, han saa ædelmodig har ydet Naturens Tilbedere. Cours af danske Banksedler imod Spec. d. 9 Julii 39 1/4 pr. Cto Det attende Aarhundredes Hovedbegiven. heder. (ørste Revolutions Spoke 1787. 1791.)