JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
Steentrykkerie i Odense. Efter at jeg har tilkjøbt mig en betydelig Deel af det nu ophævede Kongelige Steentrykkerie i Kjøbenhavn, har jeg anlagt et lithographisk Establissement her i Byen. At her nu lithographeres og trykkes alle mulige Slags Signaturer, Vignetter, Adresser, Blanquetter, Breve, Priiscouranter, Vexler, Musikalier, samt alt tabellarisk Arbeide, bekjendtgjøres ærbødigt herved. Odense Nørregade No. 437. Gartner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
NB. Smukke Vexelblanquetter, danske og tydske, sælges her paa Steentrykkeriet for 7 Mk. pr. 100 Stkr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
Paa Nakskov Toldbodpakhuus henligge nedenanførte Col lyer og Varer som Transitgods, hvortil ingen Eiere eller Commissionairer paa disses Vegne have meldt sig, nemlig En Kiste i Lærred, indført den 4de April 1840 fra Kiel med Skipper Chr. Mad. sen af Marstal. En dito i dito, indført samme Dag med samme Skipper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
En Kasse, indført den 23de April 1840 fra Kiel med samme Skipper. CHD En Pakke i Papir, hertil indført den 23de Novbr. 1840 landværts fra NykjøHuus. bing paa Falster for Kjøbmand H. Mackeprang dersteds. Denne Pakke skal indeholde 3 1/2 Dusin Silketørklæder. sal. En Pakke i Lærred indført den 200 Novbr. 1840 fra Kiel med Skipper Chr. Hansen af Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
En Pakke i Lærred, indført den 8de Kloro. Novbr. 1841, fra Kiel med Skipper Chr. Hansen af Nakskov. Desaarsag indkaldes herved vedkommende Eiere til enten selv eller ved Commissionairer inden 3de Maaneder fra Dato her at melde sig og legitimere deres Adkomst til fornævnte Varer og Gods, da samme ellers, i Overeensstemmelse med 8 64 i Toldforordningen af 1ste Februari 1797, vil vord bortsolgt ved offentlig Auction, og Beløbet for samme beregnet den Kongelige Kasse til Jndtægt. Nakskov Toldkammer den 23de Februari 1843. P. R. Winding, Kasserer. Moerskabslæsning, bestaaende af Romaner, Comoedier, Digte &c., udleies til enhver Tid fra min Bogsamling. Ravn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
Auctioner. Løverdagen den 11te Marts d. A. Formiddag Kl. 11, lader Guldsmed Holm, formedelst Forandring af Bopæl, paa Raadstuen ved Auction bortsælge en Deel Jndboe, bestaaende af Stole, Borde, Speile, 1 Sopha, Sengeklæder, Lagener, Dækketøi, og Kjøkkentøi af Kobber, Messing, Jern, noget Guldsmed Værktøi, et Dreielad, 1 Rulle m. m. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Nykjøbing den 27de Februar 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
Jfølge Forliig og Execution og efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver det Arbeidsmand Jørgen Jacobsen tilhørende Huus Matr. N. 44 i Nykjøbing Kjøbstads Østergade stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagene den 14de og 28de Marts og 11te April dette A. paa Auctionsdirecteurens Contoir om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for Pantecreditorerne og Liebhaverne, med Tilføiende, at Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn hos Examinatus juris Hartmann i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
Nykjøbings Auctions=Contoir paa Falster den 21de Februar 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
Jfølge vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver den af Peder Jørgensen i Svinsbjerg, under Grevskabet Christianssæde, beboede Arvefæstegaard Bjerregaard, at Hartkorn 4 Tdr. =Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. med Besætning samt den i Jorderne nedlagte Vintersæd, stillet til 3 offentlige Auctioner, nemlig: Fredagen den 17de Marts Førstkommende - 31te - hver Dags Formid Løverdagen d. 15de April dag Kl. 11. De to første Auctioner afholdes paa Grevskabet Christianssædes Tingsted ved Pederstrup, og sidste Auction i den sælgende Eiendom. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalter Lützen paa Pederstrup, og nærværende Bekjendtgjørelse skeer ikke alene til Efterretning for Lysthavende, men og overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Pederstrup den 23de Februar 1843. Aggerup Tirsdagen den 7de Marts holdes Auction i Nagelst, Skov - tæt ved Sundbye paa Lolland – over Ege- og Bøge=Træer paa Roden m.m. Mødet er Kl. 10 ved Slette bjerg=Huset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-02
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 18de d. M. som er læst inden Mariboe Bything og snarest muligt vorder læst i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi 8 perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Kjøbmand Mathias Daniel Brabrands heri Mariboe til Deeling mellem hans Creditorer overgivne Fallitboe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Mariboe Skifteret, den 22de Februar 1843. C. A. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Lollands Falsters Tidende. stise, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 4. Marts. No 97
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Jndenlandske Efterretninger. Scandinavisk Folkecalender leverer en Biographi af Orla Lehmann, hvis Characteristik slutteligen er sammentrængt i følgende Omrids: Lehmann er en Mand med en ualmindelig kraftig og livlig Aand, med et frit og lyst Blik over Livets Forholde, med en hurtig og klar Opfattelse, med en glimrende, snart dybt gribende, snart humoristisk spillende Veltalenhed, med et varmt, reent og ædelt Hjerte, med en aaben, frygtløs og ridderlig Færd. Uagtet hans Vugge stod i Bureaukratiets Sale, uagtet alle hans Omgivelser indbøde ham til der at søge sig sit Livsmaal, har han fra sin tidligste Ungdom af, med fri og reen Begeistring for Frihed og Ret, foretrukket at være Folkets Ordfører og de Undertryktes Talsmand, foretrukket et usikkert, ubetrygget, men uafhængigt Liv for en indbringende og i almindelig Forstand hæderlig Embedsbane. Det var ham, der tidligst vakte Folket af dets lange politiske Søvn, der ved sin veltalende Tunge først banede de nye Jdeer Vei til de danske Hjerter, og lykkes det nogensinde vort Fædreland at træde indi de frie constitutionelle Staters Række, saa vil en stor og væsentlig Deel af Folkets Taknemmelighed derfor tilkomme ham, hvem det endnu desuden, meer end nogensomhelst Anden skylder den vakte Danskhed i det nordlige Slesvig. Som han først har plantet den constitutionelle Sags Fane paa dansk Grund, saaledes vil han visseligen trofast vedblive at forsvare den til sin sidste Stund. Et enkelt Øiebliks Vaklen med Hensyn til Midlerne (hans Tiltrædelse til Forslaget og stænderske Comiteer) kan hverken have forskjertset den Tillid og Erkjendtlighed, hans lange, ærefulde og alt opoffrende Virksomhed har givet ham gyldigt Krav paa, eller gjort ham uskikket til at fortsætte denne Virksomhed, til Velsignelse for hans Fædreland, til Hæder og Ære. for ham selv."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Veile. De nu opdagede Kieltringer, som udøvede det dristige Jndbrudstyveri paa Amtstuen, ere Smeden Jens Jensen fra Trollerup, Christian Peder Stæck fra Hveisel Mark og Søren Stæ fra Daldouer Mark. Efter forudgaaet Aftale, samledes dette smukke Selskab den Aften, Jndbrudet skulde skee om Natten, hos Søren Stæck og begav sig derfra ind til Veile, hvor de ankom Kl. 1 efter Midnat, under et meget strængt Veir. Ved Ankomsten udenfor Kjøbmand Hansens Gaard, Amtstuens Locale, traadte Søren Stæck, som er temmelig høi, op paa Steentrappen og pikkede en Rude ud med sin Stok, vippede Vindueshasperne af og løftede derpaa Vinduet af, som han derefter satte op til Muren. Christian Stæck fik nu Vinduesskudderne stødte tilside, steeg derpaa ind igjennem Vinduet og lukkede, dertil forsynet med de fornødne Redskaber, Skufferne op. Da han kom til den med Pengene i, langede han den ud af Vinduet til de Andre, hvorpaa Søren Stæck løb iforveien med den ned til Sønderbro, hvor han, efterat have taget Pengene ud, kastede Skuffen i Aaen. Da de andre to vare stødte til ham her, fortsatte de Alle Veien hjemad gjennem Vilstrup, hvor Christian Stæck skiltes fra dem, da han foregav at skulle møde i Veile næste Dag. Jensen derimod fulgte med Søren Stæck til dennes Bopæl paa Daldouer Mark, hvor de ankom i Dagningen, og hvor Pengene, da det blev lyst, bleve talte. – Manden, der angav Tyvene, er en Bonde fra Store-Lihme, ved Navn Jes Thomsen. Smeden Jensen havde formaaet ham til at kjøre endeel Kul for sig, ved hvilken Leilighed Bonden blev vaer, at han var forsynet med flere Penge, end han paa lovlig Maade rimeligviis kunde besidde, Han gjorde ham da godtroende og fik omsider udaf ham, at Pengene vare stiaalne paa Amtstuen. (Veile Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Under 9de Febr. 1841 erholdt Mad. Lonise Petersen (forrige Jfr. Hoffmann) allerh. Tilladelse til, for et Aar i de danske Kjøbstæder at give offentlige Forestillinger i den naturlige Magi, samt udføre eqvilibriske, mekaniske og optiske Kunster. Ved hendes Ankomst til Holbek forbød Stedets Politimester, Justitsr. Petersen, hende at afbenytte ved hendes Forestillinger 2 af hende tidligere, ifølge Contract, engagerede Kunstnere, Brødrene Ales, og da dette alligevel skeete, dømte han Brødrene Ales, til 20 og Mad. Petersen til 10 Rbd. Mulct. Overretten har imidlertid fundet: at Mad. Petersens Overtrædelse af den holbekske Politimester forkeerte Forbud ikke kan medføre noget Ansvar for hende, og derfor frifundet samtlige de Tiltalte for Tiltale af det Offentlige, hvilket det paalagdes at udrede Sagens Omkostninger. – Ved at meddele dette bemærker Fædrelandet, at Domstolene synes saa tilstrækkelig bebyrdede med Justitssager, at de nok kunne have Krav paa at fritages for Paakiendelse af Sager af saadan Beskaffenhed, for hvis Existence man alene, som den Tiltaltes Defensor yttrede, har en Politimesters vel vidt drevne Embedsiver at takke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
J Torsdags foretoges ved Høiesterets høitidelige Aabning paa Christiansborg Slot, som tidligere meldt, Sagen: Skolecommissionen i Snøde- og Stoense Sogne (Justitsraad Liebenberg) contra Kammerherre og Major Christian Johan Frederik Greve af Ahlefeldt Laurvig, Besidder af Grevskabet Langeland (Etatsraad Treschow, betræffende Grevskabets Forpligtelse til fremdeles at levere til bemeldte Sogns Skolevæsen, de 15 Læs Brænde aarligen, som hidtil have været ydede fra Grevskabet til den afgangne Degn Myhre. - Den afsagte Høiesteretsdom er saalydende: Jndstævnte bør for Citanternes Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betale Citanterne i Rbd. Sølv. Procurator Petersen tillægges i Salarium 5 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Odense den 25de Februar. Med Diligencen passerede igaar herigjennem 2de Studenter fra Kiel, som, formedelst en Duel, skulle udstaae en længere Tids Fængsel i Nyborg Fæstning; de ledsagedes af en Pedel. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Af Dagens Torsdagsnumer erfares, at Amtmand, Kammerherre Stemann, i Anledning af det til et bestemt foregivende knyttede Angreb i sidste Fredagsnumer af Fædrelandet, har ansøgt og erholdt Beneficium til at saggive Bladets Redacteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Af Kjøbenhavns Adresseavis erfares, at Hr. Carstensen den 13de og 14de d. M. vil give en Festino i Ridehuset, som bliver den sidste Forlystelse, han arrangerer sammesteds, da Decorationerne dertil skulle anvendes til Kjøbenhavns Tivoli, og Vaurhall.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Ved Tallotteriets 1371 Trækning i Wandsbek udkom: Nakskov den 2den Marts. Tirsdagen den 28de Februar blev den velbekjendte Kjøbmand C. Fogh her i Byen arresteret paa Grund af en stærk Mistanke for at have forsøgt at hevne sig paa Proc. Smidth ved at kaste en Flaske fyldt med Svovlsyre ind i Smidths Dagligstue. Som man formoder var det hans Hensigt at ramme Smidth eller hans Familie, men tillykke kom Jngen tilskade. Dersom det virkelig stadfæster sig, at det var Foghs Hensigt at ramme en af SmidthsFamilie med Svovlsyre, viser det en Grad af Ondskab og Nederdrægtighed, hvis Mage vist maa søges længe efter, og man kan derfor ei andet end glæde sig over den, af en Mængde agtbare Borgere, lydelig udtalte Misbilligelse af Foghs Færd og Tilfredshed med hans Arrestation. Rygtet om hans formodede Gierning havde samlet en Mængde Mennesker, meest Borgere, som ved hans Arrestation udbragte et tredobbelt Hurra, ligesom de ogsaa besvarede Foghs Appel til dem, om at hjelpe ham fri, med et almindeligt arresteer ham, arresteer ham!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Udenlandske Efterretninger. Uvisheden om det franske Ministeriums Skjebne vedvarer endnu og tildrager sig for Øieblikket den største Jnteresse i hele Europa. De offentlige Forhandlinger i Deputeretkammeret om de hemmelige Udgifter, paa hvis Udfald Ministeriets Vedvaren, beroer, skulde begynde den 1ste Marts, og begge Partier rustede sig til denne vigtige Kamp. Efter en heftig Discussion, hvorunder Oppositionsmedlemmerne ligefrem erklærede, at de vilde stemme mod Forslaget som et Tegn paa Mistillid til Ministrene, for saaledes at bevirke en Forandring i Regjeringssystemet, og Ministrene, som bleve hidkaldte for at give Oplysninger, søgte at forsvare dal. deres Politik og hele Bestyrelse, medens de ligeledes erkjendte, at de ikke kunde beholde deres Embeder, dersom de forlangte Summer ikke bleve bevilgede blev den ministerielle Candidat Viger med 5 Stemmer imod 4 (som faldt paa Lamartine, valgt til Ordfører og til at affatte Comitee betænkningen, dog under den udtrykkelige Betingelse, at han der skal anføre Minoritetens Grunde, til at nægte Bevillingen, Grunde, som gaae ud paa at vise, at det er nødvendigt for Frankrigs Vel, at man udtaler sin Mistillid til Regjeringen. Det Parti, som stræber at bevirke en Minister-Forandring, er en Forening af de moderate Liberale og en Deel af de Conservative; men dersom deres Bestræbelse lykkes, vil Enigheden imellem dem neppe længe vedvare, da hine ønske at faae Thiers, disse Mole i Spidsen af det nye Ministerium. De gjøre Regning paa Understøttelse af de to Partier, som efter deres Pladser i Kammeret kaldes det yderste Høire og yderste Venstre, eller Legitimisterne, som søge at gjenoprette den gamle Tingenes Orden før Julirevolutionen, og de Radikale, som fordre en fuldkommen Forandring i Regjeringssystemet og nærme sig til republicanske Grundsætninger; men de Blade, som ere Organer for disse Partier, have i de sidste Dage erklæret sig imod Ministerforandringen, med mindre det Guizotske Ministeriums Modstandere offentlig ville forkynde, hvilken bedre Politik de agte at følge, og de ville kun yde Bistand, naar der kan opnaaes en virkelig Forbedring i Landets Bestyrelse og de offentlige Anliggender, ikke for at bevirke en Forandring af Navne; dog mener man, at i det mindste Legitimisterne i det afgjørende Øieblik ville stemme imod Ministeriet, da de som Juliregjeringens Fiender ikke pleie at svigte, hvor det kommer an paa at bringe denne i Forlegenhed og fremkalde Forvirring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Fra England haves Efterretninger indtil den 24de Februar. Bladene ere opfyldte med Parlamentsforhandlinger, som ikke kunne have megen Jnteresse uden for England. Den 23de beskjæftigede Underhuset sig med 5 forskjellige Forslag af Hr. Walter angaaende den nye Fattiglov; de 4 bleve tagne tilbage og det femte forkastet. Den 24de bleve Udgifterne til Søetaten forhandlede. Disse ere i Budgettet for indeværende Aar ansatte til 6,383,000 Pund Sterling (henved 60 Mill. Rbd.),men ere dog betydelig lavere end forrige Aar, da den chinesiske Krig medførte saa store Udgifter. Det engelske Ministerium arbeider ved enhver Leilighed paa at opretholde den gode Forstaaelse med Frankrig. Saaledes yttrede Peel forleden i Anledning af et Forslag af Lord Howick og den herskende Nød (hvilket efter en meget vidtløftig og heftig Debatte blev forkastet med en betydelig Majoritet: Vi have bestræbt os for at formilde den Følelse af Bitterhed, som ulykkeligviis hersker hos en Deel af det franske Folk imod England, en Følelse, som vi dog ikke have fremkaldt. Dette Land og Frankrig frembyde nu det mærkværdige Syn af de to største Mænd hver i sit Land (Marschal Soult og Lord Wellington, som begge, i det mindste af Navn, ere Premierministre, de to ved krigerske Bedrifter, og Talenter meest udmærkede Mænd, som ved Toulouse og Waterloo stode lige over for hinanden. Disse Mænd anstrenge sig for at opretholde Freden imellem begge Lande. De Mænd, som bedst kunne bedømme Krigens Offere, ønske aller ivrigst at befordre Fredens Sysler og udbrede Fredens Lære. Disse Mænd, som saae Solen staae op over Masser af Mennesker, som vare bestemte til for dens Nedgang at synke i Graven, anstrenge sig fremfor alle Andre for at bevare deres Fædreland for Krigens Rædsler og at forskaffe begge Nationer Fredens Velsignelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Blandinger. Jfølge franske Aviser have Dhrr. Monlot, Fader og Søn (hvem man har at takke for den artesiske Brønd i Grenelle), gjort den neapolitanske Regjering det Forslag, at sprænge et stort Hul i Vesuv, indlede Havets Vand deri og saaledes for stedse udslukke Vulcanen og befrie Neapel for dets bestandige Skræk. Snart vil nu den længste Bro i Verden, nemlig den, som skal forbinde Venedig med Fastlandet, være færdig, og Locomotiverne, med deres lange Vogntog bag efter sig, ville da, lig Fortidens fabelagtige Søuhyrer, sees at bruse hen over Lagunerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Capt. Taylor, førende Skibet Helene, har berettet følgende mærkværdige Begivenhed: "Paa vor Hjemreise fra Bahia traf vi den 17de April f.A. paa 429 35 N. Br. og 25, 23 V. L., Vraget af et amerikansk Skib med et qvindeligt Brystbillede. Vi gik ombord og fandt, at det var ballastet, hvorpaa vi atter forlode det. Paa vor næste Udreise til Bahia saae vi den 10de September, paa 319 26 N. Br. og 189 15. V. L., atter et Vrag, undersøgte det og fandt til vor store Forundring, at det var det samme ovennævnte amerikanske Skib, og tilsyneladende Alt i den samme Tilstand, som da vi havde forladt det i April Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Augsburger Allgem. Zeit. melder fra Paris, at den ældste nulevende Mand i Frankrig er en Hr. Desquersonnieres. Han er 135 Aar gammel og lever i Paris. Han er endnu i Besiddelse af alle sine andige Evner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
En i flere Henseender mærkelig Klippesprængning er den 26de f. M. af det sydostlige Jernbane compagni foretagen ved Dover. Det gjaldt nemlig Bortfjernelsen af den saakaldte Runddown-Klippe, som ligger tæt ved Dover tæt ved Siden af den i Shakespeares King Lear saa malerisk beskrevne Klippe, der er bekjendt under det classiske Navn Shakespeares Klippe. J Begyndelsen havde man ifinde, at gjennemskære Klippen med en Tunnel; men under Arbeidets Løb viste det sig, at Klippe massen hertil var for blød og man besluttede derfor, at sprænge den, og det ved een eneste Explosion. Til dette Øiemed blev af Jngenieuren Cubitsanlagt en Mine med 3 Gange, der rummede 18,500 Pd. eller 8 1/2 engelske Tons Krudt. Da Minen var fyldt og alle Forberedelser trufne, blev den ved en voltaisk Søile, i en stor, naturligviis i behørig Afstand placeret, Mængdes Nærværelse antændt. Resultatet svarede fuldkomment til Forventningerne. Jorden blev i halvanden Miles (halvanden danske Fjerdingsveis) Omkreds sat i en skjælvende Bevægelse; dog paafulgte intet lydeligt Knald, men snarere kun et underjordisk dump Bulder, og Klippens Basis blev ligesom ved et pludseligt Ryk, i en Længde af omtrent 1000 Fod, styrtet frem under den deroverliggende Kalksteens masse og ud i Søen, hvorpaa efter et Par Secunder selve Massen, som man har beregnet paa en Million Tons, ligeledes styrtede ud i Havet. Jngenieurens Beregning har været saa nøiagtig, at der netop kun blev sprængt saameget af Klippen, som der behøvedes for at reise en Muur, hvilken man vil opføre imod Søen. Sprængningen har iøvrigt ikke medført den ringeste Ulempe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
En gammel Ungkarl, Hr. Bidon, forhenværende Viinhandler i Paris, havde af gammel Vane en velforsynet Viinkielder, men mærkede, at man hver Nat bortstial nogle Flasker af hans bedste Viin. Han klagede, kostede andre Laase og satte Vagt ved Kielderen, men Alt forgiæves. En Dag erholdt han et anonymt Brev af følgende Jndhold: Min Herre! Man har i lang Tid bestiaalet Dem i det Smaa, men nu har man ifinde at bestiæle Dem i det Store. Naar De ikke viser lempeligere Fremfærd, bliver Deres hele Kjelder tømt ingt. Hr. Bidon blev meget urolig og fattede den Beslutning, selv at holde Vagt over sine Vine. Han kjøbte et Par Pistoler og satte sig paa Luur bagved to store Viinfade. Her sad han hele Natten, men Jngen kom, og tilsidst brød Daglyset ind igjennem et Vindue. Hr. Bidon indsaae nu, at han var bedragen og skyndte sig op af den kolde Kielder til sin Bolig, for at vederqvæge sig med en Kop varm Kaffe. Men først nu saae han hvor grumt han var bleven bedragen, thi han fandt alle Laase oplukkede og Kister og Skuffer tømte. Penge, Kostbarheder, Linned, Klæder, Alt var borte. Han var nu virkelig bestiaalen i det Store. Sagen anmeldtes strax for Politiet, der anstiller strenge Undersøgelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Den berømte engelske Luftskipper Green er afreist til Nordamerika, for der mere uforstyrret at kunne arbeide paa Udviklingen og Forbedringen af Luftseilladsen. Han agter i sin Lufthallon at vende tilbage til Europa og haaber at tilbagelægge Veien over Havet imellem begge Verdensdele i ligesaamange Timer, som man nu bruger Dage dertil, altsaa 10 til 14 Timer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
AVERTISSEMENTS. Efter flere Aars tiltagende Svagelighed, der i den sidste Tid medførte mange haarde Lidelser, hensov blidt min inderligt elskede Kone, Jensine Anine født Schou, den 26de f. M., Dagen efter sin 33te Födselsdag. - Vore 2 smaa Börn begræde med mig her Savnet af den kjærligste Moder, mens hun hisset modtages af vor lille forudgangne Gottlob med Guds Lov for hendes Udfrielse. Taars Præstegaard den 2den Marts 1843. J. O. P. Steenstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Fra Pressen er udkommen: Prædiken. paa tredie Søndag efter Hellig tre Konger. af C. Branner, ordineret Catechet i Nakskov, og faaes heftet for 16 s. hos Thierry i Nakskov, Giegengack i Maribo og paa Adressecontoiret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
14 nye fine Schertings Skjorter kan faaes hos Mad. C. Gram i Østergade a 10 Mk. pr. Stk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Paa Nakskov Toldbodpakhuus henligge nedenanførte Col lyer og Varer som Transitgods, hvortil ingen Eiere eller Commissionairer paa disses Vegne have meldt sig, nemlig: En Kiste i Lærred, indført den 4de April 1840 fra Kiel med Skipper Chr. Madsen af Marstal. En dito i dito, indført samme Dag med samme Skipper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
En Kasse, indført den 23de April 1840 fra Kiel med samme Skipper. CHD En Pakke i Papir, hertil indført den 23de Novbr. 1840 landværts fra Nykjøbing paa Falster for Kjøbmand H. J. HM. Mackeprang dersteds. Denne Pakke skal indeholde 3 1/2 Dusin Silketørklæder. 824. En Pakke, i Lærred, indført den 30te Novbr. 1840 fra Kiel med Skipper Chr. Hansen af Nakskov.