Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Det er bekjendt at Katalogerne indeholde to Klasser; den første Guld, Sølv m. m.; den anden Adskilligt. Antallet af Nummerne har til nogle forskjellige Perioder i de sidste Aar været 1ste Kl. 2den Kl. Jalt. 1816. Marts, uindløst Gods for Tidsløbet fra 1 Juli til 31 Dec. 1814. 1823. 8 Sept. Tidsløbet. fra 1 Jan. til 30 Juni 1824. 8 Marts, Tidsløbet for sidste Halvaar 1827. 12 Marts Tidsl. for sidste Halvaar 1825. 2841. 8006. 10847. De Ønsker man har seet yttrede, eller fremdeles kunde have om denne Stiftelse, lade sig føre under følgende Poster: I. At en Revision af Forordn. 29 Juni 1753, og de øvrige Bestemmelser, som maatte gjælde, blev foretaget, og derefter en ny Anordning udarbeidet, deels efter Tidernes forandrede Beskaffenhed, deels med Hensyn til at det altid maa ansees godt, at nye Anordninger af og tiltræde istedetfor gamle, som vorde glemte. HvorMange kjende hin nu 74 Aar gamle Forordn. 2. En billigere Rente. Ogsaa kunde herved den Yttring fortjene Overveielse som stod i Dagen 1822 Nr. 67: "Kunde Renten ikke nedsættes i visse Forhold til Tiden i hvilken Godset, henstod uindløst, f. Ex. være for det andet Halvaar mindre end for det første, for det tredie Halvaar atter noget mindre, og for det fjerde igjen nedsættes. 3. Man seer i Katalogerne anførte, Dukater og Penge. Det er jo en Daarlighed af Pantsætterne, ikke at realisere saadanne gangbare Ting, og i dets Sted betale høie Renter. De burde afvises, undtagen i særdeles Tilfælde, hvor en Affectionsværdie kan have Sted. Kunde ikke ved Sparekassen træffes den Indretning, at Guld-og Sølvpenge der modtoges for fuldVærds Afgivelse i Repræsentativer, og at et Bevis gaves, at, naar Vedkommende vilde have en slig Mynt igjen, skulde den vorde givet imod Repræsentativer efter Datids Cours. Fremdeles, at naar en Trængende ikke behøvede det fulde Beløb, Forskjellen da blev noteret som indsat i Sparekassen. Tilfældene kunde ej blive mange, saa at der ikke kunde være Betænkelighed med Medailler. 4. Naar Nogen indsætter flere Ting paa engang, f. Ex. i sidste Katalog No. 2033: "Noget Sølv, 64 Lod, og et lidet Gulduhr." burde flere Sedler gives, med mindre Jndsætteren udtrykkeligen fordrer, at det skal være samlet. Jnd skee efter fordeelte Sedler. 5. "Det er sædvanligt, at 2de Auktioner aarligen blive holdte, en om Foraaret, den anden om Efteraaret. Skulde det ikke fortjene Overveielse: om ikke hver af disse halvaarlige Auktioner afholdtes i tvende Afdelinger, saaledes at f. Ex. Guld- og Sølvtøiet, særskilt fra de andre Sager, blev solgt efter to Kataloger, med en Mellemtid af 6 til 8 Uger. Det kunde maaskee have Indflydelse paa hvad der bydes, at Auctionsdagen ei bleve saa mange i Følge, med Mellemtid." 6. "J Politivennen har man, om vide feile, eller maaskee i et af vore andre Blade, seet det Ønske fremsat, at i Katalogerne ved hvert Løbenummer tillige blev sat Laanenummeret, hvorved enhver Eier af uindløst Gods lettere kunde faae Vished om, hvilket Nummer der vedkom ham at agte paa. Dette Ønske synes skelighed at opfylde det? 7. "J Politivennen for 1820, No. 222, blev berørt den Vanskelighed det ved Auctionerne har, for de langt fra Jnkassator staaende Kjøbere, at faae Pengene, og hvad der ved Vexlingen skal haves tilbage for de ved Hammer billigt. Kunde det vel være forbundet med Van og at Regningernes Betalingsterminer vare flere, løsningen er mere overkommelig, naar den kan fra saadan Synspunkt. En anden Sag er det til er foreslaaet at bruge en liden Dreng." 8. "Hvilke Regler kunne ansees tjenlige til den bedste Orden ved Auktionerne? Stiftelsen er af den Vigtighed for Staden, at en paa det beqvemmeste indrettet rummelig Auktions sal med amphitheatralsk anbragte Bænke og Sæder, med de behørige Adgange, vel her maatte tilvejebringes. Hvilke ere Architektens bedste Raad i denne Henseende Kunde ikke endnu Efteraars-Auktionen; husets Betjente maa være Kaldspligt, at iagttage Taushed i Henseende til de Pantsættendes Navne og Omstændigheder; men iøvrigt indsees ingen Grund til Hemmelighed i hvad der angaaer Indretningens Jndtægters og Udgifter, Beløb, Overskud, sammes Anvendelse og mere saadant. J Hensyn paa statsøkonomiske Undersøgelser kan Offentlighed have sin Nytte, og overhovedet er det jo vist, at det paa Orden og Sikkerhed ved offentlige Indretninger har sin gavnlige Indvirkning, at offentlige Ef aarligen, kundgjøres. 10. Hvad der stod i Dagen 1822 Nr. 67. om større Udførlighed af Katalogerne, saasom Anførelse af Vægt paa Guld-og Sølv-Nummerne, Titler af Bøger &c., og om Godsets Fordeling i flere Klasser, saasom Kobbertøiet for- og fortjene Opmærksomhed. sig selv, ublandet med Lærredet a., kunde vel terretninger til bestemte Tider, saasom een Gang 9. Det er naturligt, at det for Assistents i Sommer en Forandring være at udføre inden slaget solgte Varer, bragt frem og tilbage, hvorPindsersalmer. Mel. Jesus han er Synders Ven Frelseren til Himlen foer Sandheds Aand han os forjætted Der Han throner evig stor, Han, som har vor Synd udslettet. Ved Guds stærke Høire Han Hersker over Naadens Land. Herrens Venner samle sig, Pindsefesten stille glæder; Hjertet røres underlig! Ordet dem paa Hjertet hæver; Bæver - tør ei bryde ud, Venter taus paa Aandens Bud. See, hvad svæver hisset ned, Mægtigen paa Veirets Vinger, Breder ud sin stille Fred Medens Frygten den betvinger: Lue=Tungen underlig Over Jsen hæver sig. Er det Dig, du Sandheds Aand Som er mægtig i de Svage. Vil Du løse Tungens Baand, Hjertet til din Gud hendrage? Saa vi sjunge Herrens Priis. Uden Frygt paa Aandeviis. Hør, nu rører Tungen sig Mægtig høit om Frelsens Fyrste, Seiersæl og naaderig. Som fra Syden os forløste: Hyrden god fra Himlens Land. Som vil føde sine Lam! Den Korsfæstede til Priis Fremmed Tungemaal nu sjunge: Sjunge sødt om Paradiis Med den glade løste Tunge: Sjunges skal til sidste Dag, Under Dom-Basunens Brag! Svæv Du Sandheds Hellig Aand! Faderens og Sønnens Vidne: Mægtig frem fra Land til Land, Herrens Tjener Du velsigne; At han fører Ordets Sværd, Skræk for hver en Pharisær, Men et Naade=Bud for hver, Som vil Jesum efterfølge: Følge Ham trods Mørkets Hær, Trodse Tidens vantroe Bølge, For hist efter Strid at naae Fredens Hjem bag lyse Blaae! Hellig, hellig, høie Aand Tænd Dit Lys udi vort Hjerte! Løs i Kraft vort Tungebaand. Under Verdens Strid og Smerte: At vi sjunge udi Lund. Jesu Priis til sidste Stund! C. Mükertz.