JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Politivennen ruster sig nu af alle Kræfter imod Vægtersangen paa vore Gader, som den vil have forandret til et simpelt Udraab om hvad Klokken er slaget, og finder det upassende at lade hele Gaden vækkes for at vække Vægteren. - Men Vanen giør dog her en stor Undtagelse, og overalt faae selv Ubetydeligheder nogen Værd for deres Ælde, paa en Tid, da Jntet smager uden Forandring. Wersel anbefaler i Kbhavns nyeste Skiderie Tankernes frie Yttring i Skrivter, uden hvilken der heller ingen offentlig Mening gives, som kan afholde Mennesket fra at handle uretfærdig. Forfatteren anmærker desuden, at Oplysningen saa at sige endnu er i sin Barndom og at det ikke er meget over 70 Aar siden (1732) at man i Spanien, da den store Sølvflaade forliste, anstilte et Auto daase, hvor man for at bringe Guddommen et Forsyningsoffer lod 38 uskyldige Mennesker levende brænde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
J Maanedskrivtet Minerva læses nu en udførlig og anthentisk Efterretning om Negerinden Pegøy, hvorledes hendes Herre havde ladet hende prygle og mishandle, fordi hun følte sit Menneskeværd og ved adskillige Leiligheder lod sig mærke dermed, ved f. Ex. at kaste Enden af den Lænke, hun slæbte paa, hen for Madamens Fødder med disse sande Ord: ger det en Kiede for mig, den er for en Ore, ikke for et Menneske 22 Landstinget frifandt Planteuren; men Høiesteret tænkte anderledes og dømte ham til at bøde 1000 Rd. og have sin Ret til Negerinden forbrudt. Minervas Yttring om at skiule de Skyldiges Navne, for ikke at giøre Skrivter til en Kag, erklærer Wersel for en utidig Deelikatesse, og spørger: "om Publiciteten ogsaa i dette Tilfælde skulde være vaalagt Lænker, eller om vore sorte Brødres Voldsmænd skulde være fritaget for, at blive offentlig nævnte. "Var det mueligt - udbryder han - at opreise en Kag paa Toppen af Chimborasse, saa skulde jeg være den første, der skulde opslaae hans Navn der til evig Vamere. Kirketyvene hiemsøge ret i denne Tid Kirkerne omkring Aarhuus med megen Færdighed. De have været i Hvirring, Nim, Feiling og Wolding Kirker, og i den sidste stiaalet Messehaglen og Sølvgalonerne, som vare syede omkring Prædikestolen. - Man har endnu intet hørt om deres Skjæbne, som ligeledes besøgte de Fyenske Kirker for et Aars Tid siden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Med Hensyn til at betrygge Umyndige og Mindreaarige fra snedige Bedrageres Konster, er udkommen en Forordning af 26 f. M., hvorved iblant andet befales, at alle Kontrakter og Penge eller Penges Værd, som udstædes af dem, der ikke ere fuldmyndige, skulle i Kiøbstæderne indgaaes for en Øvrigheds Person eller for Natarius Publikus, og paa Landet for Dommeren eller forden Embedsmand, til hvem Notarial=Forretningerne den paa Stedet ere overdragne. Samtlige ved Kontrattenforpligtede Personers Underskrivt og Forsegling paa Document bør skee i forommældte Embedsmands og det af ham tilkaldte Vidnes Overværelse og Paasyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Ved Rapport dateret Port Drum i Nærheden af Marseille, den 24 Aug. d. A., havde Chefen for Fregatten Najaden Kapt. Fisker, indberettet til det Kgl. Admiralitets og Kommissariats=Kollegium følgende Tildragelse med Fregattens Varkasse, der var forliist, men Mandskabet for endeel reddet. Barkassen var den 31 Juli om Morgenen Kl. 5 i meget got Veir afgaaet for at fylde Vand paa Rheden af Marseille fik den pludseligen et haardt Veir, af Nordnordvest, som der strax reiser høi Søe med umaadelig Brænding paa Land. En Braadsøe fyldte Barkassen, og kastede nogle af Besætningen ud i Søen; iblant disse var Lientnant Grothschilling, som fik et ikke ubetydeligt Hul i Hovedet ved et af Vandfadene, der stødte paa hammen desuagtet beholdt Kræfter nok til at redde sig op paa Skiæret, hvorpaa Barkassen siden stødte, splittedes og reent forliste, men hvor Mandskabet reddede sig op paa, en Mand undtagen, som formodentligen, i det han blev kastet mod Klippen, strax er siunket; dog skulle disse Folk upaatvivleligen være blevne bortskyllede fra Skiæret, dersom ikke en paa Qvarantaine-Jollen ved Marseille værende rask Søemand, Antoine Margean, havde tilligemed sin Kammerat, Andre Camison, ilet til deres Redning, arbeidet sig igiennem Brændingerne, og med yderste Anstrængelse bragt dem i 3 Vendinger fra Skiæret ind til Lazarettet. Admiralitetet fandt, at disse Folks raske og ædle Handling fortiente paa en hædrende Maade at paaskiønnes og belønnes, og indstillede derfor allerunderdanigst til Hs. Kgl. Majestæt, hvad der under 7 Septbr. allernaadigst blev approberet, nemlig : At Kollegiet maatte bemynt diges til, igjennem det danske Konsulat i Marseille, at tilkiendegive fornævnte franske Søefolk den danske Regierings Skiønsomhed og Velbehag for deresroesværdige Daad og tillige lade Enhver af dem give 200 Livres. Ved Bekiendtgiørelsen heraf for de franske Søefolk, bade de Agenten, paa deres Vegne at bevidne deres dybeste Taknemmeligheds Følelse mod Danmarks naadige Monark, hvis høie Gavmildhed de skattede sig lykkelige ved at have kunne fortiene, og som derved havde givet dem nye Motiver til fremdeles at anvende alle Kræfter til at gavne enten Høistsammes Undersaatter eller andre af deres Medmennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Ved Kgl. Resolution af 24 f. M. er Trondhiems Amt, deelt i det søndre og nordre, hvoraf det sidste faaer fine gen Amtmand, som skal boe i Værdalen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
H. K. H. Kronprindsen har paa Kancelliets derom gjorte Forestilling, befalet samtlige kommanderende Generaler i Danmark, Norge og Hertugdommene, samt Gouverneuren i Kiøbenhavn og Kommandanterne i Citadellet, Kronborg og Korsøer, at de, i Anledning af de i adskillige Søehavne udbrudte Sygdomme, have, paa vedkommende Qvarantaine Kommissioners Reqvisitioner, uopholdeligen at give den fornødne militaire Assistence til Ordens Vedligeholdelse og de kongelige Qvarantaine=Anordningers kraftige Udførelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Hs. Majestæt har under 26 f. M. resolveret, at den nye Gade ved Rosenborg Hauge maae tillægges Navn af Kronprindsessens Gade, og at Pladsen imellem det forrige Høibroestræde og Færgestræde maa kaldes Høi broe Plads.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Fanatikeren Hans Hauge har i Christiansands Aviser taget til Gienmæle imod andre Avisers Efterretning om hans samlede Kapital.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
En Mekanikus sammesteds arbeider nu paa een forbedres Flyvemaskine, ved hvis Hielp Søemænd kunne byde Stor. men Trods, kaste sig i dens Favn og frelse sig fra en fortvivlelsesfuld Døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Biskop Bugge i Trondhiem vil til næste Aar udgive et Trondhiemsk Almue-Blad, som kuns skal koste 16 s. aarlig. Fournier, fransk Handels=Kommissair, som efter den franske Regierings Ordre har forladt Sverrig, er passeret igiennem Kbhvn. til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Den 1 Novbr. passerede 2 russiske Linieskibe og 2 Fregatter Sundet, og skal gaae til Engelland, Paa Kiøbenhavns Rhed tog Eskadren i Hyre 4 bekiendte Mænd, som det kaldes, for at lodse dem igiennem Kattegat og Nordsøen til England. De faae hver 600 Rd. hvoraf Hælvten alt er forud betalt dem og Hælvten skal hæves i England i hollandske Dukater, foruden at Ophold i Tilfælde skal gotgiøres dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Klasselotteriets Trækning er nu ophørt for i Aar Biskop Schmidt i Kristiania er i en meget høi Alder ved Døden afgaaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Et af de vigtigste Dødsfald i denne Tid er Kammerherre Baron Lehns. Han var en af de Proprietærer, der har bidraget betydeligt til Agerdyrtningens Udbredelse baade i Fyen og Lolland. Den bedste Vei, det veiløse Lolland, eier, er anlagt af Baron Lehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
J Søndags gik en Baad under paa Kiøbenhavns Red, hvorved Kapt. Tranberg, der ligger rede til at gaae til Ostindien, mistede 2 Mand. 2 Dage efter hængte en Matros, der var en inderlig Ven af en af de Druknede, sig om Natten ombord paa hans Skib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Ved sidste Landemode i Roeskilde blev vedtaget, at den i dertil indrettede Protokoller skal indføres fuldstændige Beretninger over alle Stiftets Præste=Embeders faste Jndkomster. Disse Protokoller, hvorpaa Hs. Majestæt skal ansøges om allernaadigst Konfirmation, skulle forvares i Stiftsarkivet, og enhver Præst kan ved sit Embedes Tiltrædelse paa Bispens Kontor faae den paalideligste Underretning af disse authoriserede Protokoller om hans Embeds Rettigheder. - En saare priselig Indretning, hvorved mange Processer forebygges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. Høiesterets første extraordinaire Sesson. Mandagen den 30 Julii. No. 320. Mødte, Procurator Rottbøll efter Kongelig befaling, contra Wivet, Arrestantinden Ellen Marie Jensdatter. (Sagen angaaer Tyverie.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Dom: Stiftsoverrettens Dom (hvorved er kiendt : Ellen Marine Jensdatter bor hensættes til Arbeide i Christiania Tugthuus i 2 Aar ;) bør, for saavidt Ellen Marie Jensdatter angaaer ved Magt at stande. No. 323.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Mødte, Prokurator Wivet, efter Kongelig Befaling, kontra Rottbøll, Arrestanten Johan Andreas Christopher Germann, (Sagen angaaer det at ham, i Forening med 2de andre, hos Spekhøker Morten Olsen begangne Tyverie i at frastiæle denne en Skinke.) Dam: Hol og Stadsrettens Dom hvorved er kjendt for Ret. Johan Andreas Christopher Germann bør hensættes til Arbeide Kiøbenhavns Fæstning paa Livstid, samt betale de af Actionen. lovlig flydende Okostninger) bør ved Magt at stande. No. 327.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
mødte) Prokurator Rottbøll efter Kongelig Befaling, kontra Dreier, Arrestanten Poul Schmidt. (Sagen angaaer Lediggang og uordentlig Vandel.) Dom: Politierettens Dom (hvorved er kjendt : Arrestanten, Poul Schmidt bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 2 Maaneder, bør ved Magt at stande. No. 315.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Mødte, Prokurator Rottbøll, som befalet Actor, contra Klingberg, Arrestantinderne Ellen Marie Ordrup og Anne Mads 1 datter. Jacob Jensens Hustrue, (Sagen betræffer den førstes begangne Tyverie og den sidstes Hælerie.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Dom: Landstingsdommen (hvorved er kjendt : Ellen Marie Ordrup og Anne Madsdatter bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus, den første i 4 Aar den sidste i een Maaned) bør ved Magt at stand; dog saaledes : at Ellen Maa rie Ordrup bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns ForbedringsHuus i 5 Aar. No. 273. Jngen mødte for disse, Ole Andersen Tvedt, Simon Borgesen, I Kløvedahl, Thor Jørgensen Ytterboe, Steen Andersen Tuste og Johannes Johannesen Heisholdt, contra Mødte, Prokurator Rottbøll, som befalet paa Justitiens Vegne. (Under denne Sag bleve Citanterne tiltalte for at have, tvertimod Øvrighedens foregaaende Advarsler, holdet utilladelige religiøse Forsamlinger i deres Huse, m.v.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Dom: Denne Sag afvises. J Salario til Procurator Rottbølfor Høiesteret betale Citanterne, en for alle og alle for een 20 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Tirsdagen den 31 Julii. No. 312.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Mødte) Prokurator Peter Boll Wivet, efter Kongelig Befaling, Dreier, kontra, Arrestantinden Anne Sophie Joenstrup. (Sagen angaaer Anne Sophie Joenstrups hos Hr. Conferentsraad og Amtmand Træschov begaaede Jndbrud og Tyverie.) Dom: Byetings=Dommen (hvorved er kiendt: Anne Sophie Joenstrup bør stryges til Kagen og arbeide i Tugthuset paa Christianshavn hendes Livstid; saa betaler hun og af hendes Boe forde Conferentsraad og Amtmand Træschov frastiaalne og ei tilbagekomne Medailler og Mynter 29 Rdlr., samt for de paa Pallaiet ved hendes Jndbrud indslagne Vinduer 3 Mk. 12 s. Endvidere betaler hun alle de af denne Action lovlig flydende Omkostninger.) bør ved Mogt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 4 Novbr.: Anne Jensdatters Datter, Kirstine, Fadd. Maren Hansdatter, Kirsten Pedersdatter, L. Jørgensen, P. Gruner og L. Larsen. Den 5te: Dagleier H. Larsens Søn, Lars, Fadd. Mad. Colding, Jfr. Frydendal, Kiøbmand Døcker, Bager N. Roulund, Skoemagermester J. Masmusen, Stud. Pdar m. Rasmusen, Handelsbetient Andrup og F. Schenberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Kopulerede. Den 1 Novbr. : H. Jeppesen og Maria Elisabeth Refs. Den 2den: Handelsmand L. Jpsen og Jfr. E. M. Kathe. Den 3die Ungkarl S. Hansen og Pigen Anne Kirstine Jensdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Begravede. Den 2 Novbr.: Almisselem J. Ebløes Datter, Juliane, 24 Aar. Den 3de: Conditor J. F. Meinickes Datter, Sophie Lovise, 9 Maaneder 10 Dage. Avinisskmæn TS.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Mandagen den 3die Decbr. næstkommende sælges ved offentlig Auction den Vintmølske Samling af danske og fremmede Medailler og Myndter heri Kiøbenhavn paa Nørregade i Gaarden No. 46 i 3die Etage. Cataloget over denne Samling, som nu er fuld færdig fra Trykken, bekommes hos Justitsraad Schlegel paa Christianshavn Overgaden over Vandet No. 200 til Kl. 10 om Morgenen og fra 3 til 5 om Eftermiddagen imod at erlægge 16 s. for ethvert at dets Hefter til de Fattige. Udendes og fremmede Liebhavere kunne efter Behag henvende sig til Hr. Mægler Chr. Aug. Hellesteds, der i Kiøbenhavn, som er villig til at modtage Commissioner ved Auctionen, naar Prisen bestemmes, hvortil de opgivne Stykker maae kiøbes og Brevene desangaaende tilstilles ham Portofrie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-07
Paa samme Tid og Sted sælges ogsaa en mindre Samling af danske Myndter, indsendte fra Schlesvig, hvorover Fortegnelsen kan bekommes tillige med det Vintmølske Catalogo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Den franske Ambassadeur Brune har forladt Konstantinopel den 12 f. M., fordi Porten, standhaftig vedblev sin Vægring i at erkiende den franske Keiserværdighed, saal. Susland ikke havde gjort det samme. Han tager Digen over det sorte Hav, igiennem Wallachiet og over Vien til Paris. Den Tyrkiske Ambassadeur i Parts, som nylig sendte en Koureer til Konstantinopel med vigtige Depescher, kommer nu formodentlig selv snart bag efter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
De i Sverrig ansatte franske Handelskommissairer, have nu ogsaa, efter deres Regierings Befaling, ophæves deres Fuuctioner, og den i Stokholm, som er en fød Svensker, er bleven Borger der paa Stedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Af de anholdte 3 spanske Fregatter ligger nu Fama ved Portsmouth og Meden og Clara ved Plymouth, de to sidste under Qvarantaine, fordi de have endeel Syge ombord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Den spanske Kontreadmiral er Den Joseph de Bastomontis y Gerrure. Paa alle 4 Fregatter var overhovedet 4 Millioner Daler, hvoraf dog 800,000 gik i Luften med Mercedes. Dette sidste Skib førte 280 Md., hvoraf blo45 Md. og den anden Kapitain bleve opfiskede af den engelske Fregat Amphin. Jblant de Ulykkelige, som fløie, Luften med, var 19 Koner og endeel Børn, hvoraf allene 7 tilhørte Kapitainen. Den bittre Følelse, som Tan en herom maae opvække, nedslukke de engelske Tidender i Beskrivelser over det feede Bytte. Man er i øvrigt noget bekymret for, at man i Cadix skulde have anholdt det gelske Linieskib Triumph, som skulde afhente en anseelig Sum Penge derfra for Kiøbmændene i London, endskiønt det af Kapitain Moore betimelig var advaret om at forføie sig derfra. Mueligt har det stolet paa, at Spanierne ikke ville giengielde Ont med Ont!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Jndtil den 23 f. M. var i London endnu ikke udgivet Kaperbreve imod de spanske Skibe, men en Koureer var afsendt til Madrid, og Underhandlingerne følgelig endnu ikke afbrudte. Man taler ellers i Engelland stærkt om nye hemmelige Expeditioner imod den portugisiske Øe Made fra og Sydamerika. J Cork er virkelig allerede indskibet 3 Regimenter. At derimod ikke denne Vinter endnu kan ventes noget Resultat af den franske Expedition imod Engelland, formoder man deraf, at adskillige af de ved Kysterne ansatte Officerer have faaet Tilladelse at forlade deres Poster for en Tidlang. J Paris har Haabet om en almindelig Fred endog drevet de offentlige Fonds i Veiret; man bygger samme paa den foregivne Yttring af Keiseren, at man med Forundring skulde see en engelsk Gesandt ved hans Kronning -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Grændsestridighederne imellem Spanien og Nordamerika i Anledning af Louisianas Aftrædelse blive stedse alvorligere. Den spanske Gouverneur i Florida har høitidelig protesteret imod at Amerikanerne udstrække Louisianas Grændser til en Deel af Vestflorida, og truer med at bruge Magt, dersom man ikke afstaaer fra dette Forsæt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Paa Grund af Hs. Helligheds langsomme Reise spaaet man nu en nye Opsættelse af Kronningen. Man regner at der kommer over 30000 Mk. Tropper til denne Fest, hvilke fra den 1 Novbr. skulle indqvarteres hos Borgerne i Paris. Efter Forlydende kommer Keiserens Moder Lætitia Bonaparte, med sin Hr. Broder Cardinal Fesch ogsaa til Kronningen. Lucian siges derimod at ville blive Rom, hvor han morer sig med at samle et smukt BilledGallerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
J Senatets sidste Møde skal man have giennemgaaet Stemmerne for den arvelige Keiserværdighed. Hvor mange er endnu ikke bekiendtgjort. Saa skal der ogsaa være handlet om at forøge Antallet af de Keiserlige Prindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Blandede Efterretninger. Sverrig. Jfølge indløbne Efterretninger til Helsingøer har i Gothenborg raset en skrækkelig Jldebrand fra den 1 til 3 d. M., da den endnu ikke var ganske slutte omtrent 300 Huse ere lagt i Aske og man frygter at dette ogsaa er skeet med de kostbare Kaserner, hvis Opbygning har kostet 18 Tdr. Guld svensk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Greverne af Lille og Artois ere alt den 23 f. M. igien bortreiste fra Calmar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Frankerig. Man erindrer sig en fabelagtig Historie om et ungt afdød Menneske i Euredepartementet, i hvis Legeme fandtes et menneskeligt Foster. Nu forsikrer man, at en Kommission har stadfæstet dette Tilfælde, og afgivet den Formening, at dette Foster i Moders Liv er indkommer i Fostermassen af den Afdøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
To Læger i Paris ere komne i Strid om Hippokrates, som den ene paastaaer aldrig har existeret. Hans Vederpart beraaber sig paa en Mængde Skribentere, og blant disse paa Sokrates!! Begge Jgnorantere more Publikum med deres Klammeri.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
J Moniteuren er to lange Breve om Videnskabernes Tilstand i Danmark af en foregiven Tydsk. Disse ere i samme Maneer, som dem man er vant til at læse af Fremmede. Saaledes har han f. Ex. ikke læst Kierlighed uden Strømper, fordi Titelen stødte ham. Man maae, siger han, maaskee være Dansk, hvis man ikke kan faae nok af den blotte Tittel Lykke for ham, at Vessel er død. - Hvor stærk Forfatteren er i det dramatiske Fag, kan sees deraf, at han siger : Holberg var ikke en Moliere, ikke engang en Leffing!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
De Pariser Journaler ligne de nye engelske Brandmaskiner ved Steegvendere, og sige, at derved bliver Krigen ikke afgjort. Af Historien gotgiøre de, at Engellænderne allerede i Aaret 1693 betiente sig af et Skib, da de bombarderede St. Malo, som de kaldte Helvedmaskinen. Der er forfærdiget magelige Portechaiser, hvori den hellige Fader og hans Følge skal bæres over Cenisbierget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
I dette Aar har det aarvaagne Politie i Paris konsiskeret 10265 Pund fordærvet Kiød i Slagterboden. Baade Ambassadeuren Schimmelpennink og den i Breda paagrebne Hollænder Rottier ere nu i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Kabinetsnøglen giver nu en fuldstændig Oversigt af alle de Reiser, som 9 hensovede Paver have gjort til Paris. Den første var Stephan den 3die, som kom til Frankerig i Kong Pivins Tid Aar 754. - Om den sidste Reise, som Pius den 6te gjorde, tales her intet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Tydskland. En berømmereformert Præst i det sydlige Tydskland, som i en lang Natte af Aar med Hæder har forestaaer sit Embede, er efter Nøglet i Begreb med at træde over til den katolske og liggender stedse vinder flere hemmelige og aabenbare Tilhængere blandt Protestanterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Rigstaden Angshun sender ingen Deputerede til Kronningen i Paris, fordi som man al Oprigtighed til staaer - dens Finantser i alle Dele over den strængeste Sparsomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Den 25 October er Keiseren og Keiserinden reist tilbage, fra Plag. To Dage for afreiste den franske AmbassadeurChampagni, hvis sidstmeldte lille Søn sik i Daaben, det store Navn Franz Joseph Maria Theresta.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Batavisk Republik. Den fra Gothaabs Forbierg hiemkomne Kontreadmiral Simon Detter er sat i Arrest, fordi han uden Tilladelse har forladt sin Kom mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Engelland. J Charlestown og flere Steder i Amerika raser atter den gule Feber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Den 22de om Aftenen lod sig et brændende Nordlys tilsyne over Londan, hvori mange Tilskuere ville have seet et Forsyns Øie, som det almindelig afmales; men denne Figur blev snart fortrængt af blodrøde Striber, som i nogle Minuter spillede fra Østen til Vesten. Nu erfarer man da desværkt, at Sygdommen ogsaa har naaet til Gibraltar, hvor den daglig bortriver 100 til 1300 Mennesker. (Den spanske Regiering har anordnet Dødsstraf for Enhver, som udprakkiserer Vare fra befængte Steder.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Preussen. Man har un randsaget Filosofen KantsHierneskal efter Galls Theorie baade paa kryds og tværs og meddeelt Publikum en løierlig Fortegnelse over alle Organerne i samme. Saaledes tillægges denne Skal et stort Organ for Snille og Godmodighed; derimod kunde man kuns føle sig til Organet for den Filososiske Speculation, . og Kiønsdrivtens Organ var reent borte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Indenlandske Efterretninger. Grev v. Moltke, som for et Par Aar siden har været Kgl. Charge d'Affaires i Madrid og i Lissabon, er allernaadigst bleven udnævnt til Kgl. Gesandt ved det Svenske Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Man vil nu vide med Vished, at Kammerherre v. Møsting hidtilværende Amtmand i Haderslev Amt bliver udnævnt til Præsident i det Kgl. tydske Cancellie, ligeledes siges der, at den første Deputerede Conferentsraad Scht, gaaer af og beholder sin Gage som Pension, og at de øvrige Deputerede avancere i Nummer, uden at den vacante Plads igien besættes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Cand. Juris Rehling, der er fordeelagtig bekjendt som Digter, er allernaadigst bleven udnævnt til Byefoged i Tranqvebar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Natten imellem den 5 og 6 fros det saa stærkt i Hovedstaden, at Stads= og Kastelsgravene og nogle af Kanalerne blev tillagte med Jis. Veiret er i øvrigt meget smukt og Luften klar, og den østlige Vind, som har vedvarer i nogle Uger, har endelig dreiet sig til Nordvest, saa at adskillige Skibe, som længe have været underveis til Hovedstaaden, nu er ankomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Professor Engelstoft er kommen tilbage til Hovedstaden fra sin udenlandske Reise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-11-09
Professor Rawert indbyder til uathemat ske Forelæsninger for Haandværkere.