JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-14
at Brændeviinsbrænderlaugets ter her i Staden, under en saa betydelig Forskjel i Afgifterne, ikke ere istand til at kunne concurrere med Landbrænderierne; og, da Brændeviinsbrænding heri Staden tilforn, Forening med Stadens Forsyning, tillige har været beregnet paa Afsætning til en stor Omkreds af Landet, hvilken Afsætning Landbrænderierne, ved den Begunstigelse, disse ere i Besiddelse af, med Lethed kunne tilvende dem, gaaer derved ei allene en væsentlig Jndtægt, som Finantserne paa denne Maade tilforn har havt af de kjøbenhavnske Brænderier, tabt for Statskassen, men det leder endogsaa til en total Ruin af denne Næringsdrift i Hovedstaden; og da det uagtet Toldopsynets Aarvaagenhed tillige er vanskeligt ganske at forebygge hemmelig Jndførsel i Staden af holsteensk og bornholmsk Brændeviin, see vi os fra flere Sider paa saadanne Maader, betrængte, at vi under vor nuværende Stilling maae gaae til Grunde. Følgerne af det Anførte vise sig aaben hart deri At af et Antal af circa 190 Brænderier, som for 15 Aar siden her i Byen vare i Virksomhed, en Trediedeel har maattet ophøre med at virke og er sat udaf Drift. 2) At Værdien paa Landbrænderierne, saaledes som Fordelen ved Samme, fremfor Hovedstadens, er bleven kjendelig, har hævet sig i en betydelig Grad, imedens de Eiendomme, som her i Staden ere indrettede til denne Vedrift, aarligen synke i deres Værdi, og endelig, som ubrugbare til deres Bestemmelse, maae undergaae Forandring til anden Afbenyttelse. Da det er indlysende, at saadanne ulige Afgifter, hvilke her forholde sig som 1 til 7, af den samme Næringsvei og det paa Steder, der ligge hinanden saa nær, at selve vore Forstæder beqvemt kunne blive forsynede med Brændeviin fra Landbrænderierne til 6 s. pr. Pot ringere, eller 40, 50 pCt. under den Priis, det for os vilde være muligt at kunne levere samme for, maa have en altfor skadelig Jndvirkning paa de kjøbenhavnske Brænderier, og da det ved ethvert Samfunds Beskatningsmaade maa være af særdeles Vigtighed, at de Afgifter, som til Statens Tarv udfordres, paalignes Skatteyderne saaledes, at den ene Klasse eller Stand, saa nær som muligt, bærer lige Andeel med den anden, som en i lignende Stilling: give vi os den ærbødige Frihed at henvende os til de ærede Herrer Stænder=Deputerede for Kjøbenhavn, med Begjæring om, at vor vistnok grundede Besværing maatte tages under Overveielse, og bede indstændig om deres kraftige Medvirkning til: "at der ved den forestaaende Stænderforsamling maatte gjøres Forslag om, at en saadan Maalestok maatte vorde fastsat, hvorefter Consumtions-Afgiften af Brændeviinsbrænderierne heri Staden og den i Kjøbstæderne og paa Landet, paa en eensformig Maade kunde vordet paalignet, hvorved der kunde aabnes en, ved alt for trykkende Byrder betrængt Borgerklasse, som i mange Aar har ydet
Berlingske Tidende, 1836-04-15
forsendelse. til med Kongelig
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Brevposter privilegerede. Berlingske politiske hverfissements. tende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Bis No 91.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Fredagen den 15 April. Til denne Tidendes ærede indenbyes Abonnenter. Da Budenes Uefterrettelighed undertiden har været Skyld i, at flere Abonnenter sildigere have modtaget denne Avis, end Tilfældet burde have været, saa have vi truffet den Foranstaltning, at Avisen fremtidig ombæres i Portefuller, uden paa hvilke med store Bogstaver er paamalet, til hvad TilBudet har forladt Trykkeriet, samt inden hvad Tid, Tidendens Ombringelse skal være fuldendt.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
De ærede Abonnenter sættes saaledes i Stand til selv at controllere Budene, og vi bede os derfor villigen underrettede om, naar disse sildigere end som foreskrevet er, skulde aflevere Avisen, for at vi øiebliklig kunne rette Feilen, Brødrene Berling.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
London, den 8de April. – J Tirsdags lod Lord Palmerston paa Lloyds bekjendtgjøre, at en Depesche fra den kongelige Consul i Bucharest (Hr. R. G. Colyhoun) af 7de Marts havde meddeelt den Efterretning, at den regierende Fyrste af Wallachiet (Ghika) havde erklæret Staden og Havnen Jbrail (eller Brailow) for en Frihavn (i Stedet for som hidtil kun en Oplagshavn,) kun med Undtagelse af en Stadafgivt af Snuus- og Røgtobak, ligesom af Viin for Stadens Consumtion.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Paris, den 6te April. – Journal du Commerce siger: "Østerrigs og Ruslands Gesandter have erklæret, at da Ordenen nu atter er gjenoprettet i Krakau, vilde begge hine Magters Tropper rømme Staden. Man venter her daglig Efterretningen om denne Rømning.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Det nye Ministerium har overhovedet ikke været heldigt i disse Dage. J Forgaars fandt den maanedlige Fornyelse af Bureauerne Sted, og af niBureauer valgte de otte udelukkende Tilhængere af Exministrene til Præsidenter og Secretairer. Saaledes bleve f. Ex. de Herrer Duchatel og Guizot valgte til Præsidenter mod de Herrer Ganneron og Calmon. Tiers-parties Blade tilskrive dette Nederlag den Omstændighed, at saamange af dets Tilhængere ere fraværende. "Journal des Debats" triumpherer. – Endvidere have Ministrene havt det Uheld, at den Credit, der var foreslaaet i Bureauerne til de offentlige Monumenters Fuldførelse i Hovedstaden, er blevet nægtet. Quotidienne", som var anklaget for at have opfordret til Had og Foragt mod Regjeringen, er blevet frikiendt af de Edsvorne, som Følge af Hr. Berriers glimrende Forsvarstale. Den ligeledes legitimistiske Journal "Mode er derimod erklæret skyldig, i Anledning af en Artikkel om Kong Ludvig Philips Phystognomi.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Courier frangais bringer i Dag atter det af Carlisterne foregivne opsnappede Brev fra General Alava til General Cordova paa Tale, og paastaaer, trods de modsatte, officielle Paastande af Moniteuren, at General Alava havde ganske vist i Paris søgt om en directe, bevæbnet Jntervention, og at han af Frankerig havde forlangt en lignende offensiv Medvirkning ved Landgrændsen, som England havde besluttet at tilstaae fra Søsiden. Men Courier frangais synes ikke at have nogen meer antentisk Kilde for disse Paastande end Times, paa hvilken Tidende den beraaber sig.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Journal du Havre melder, at det americanske Pakketskib Havre, var den 5te afseilet fra Havre til Ny-Jork, med den Sum 1,500,000 Franker af den franske Gjeld til den nordamericanske Regjerinombord.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
J Moniteur Algerien af 27de Marts læser man en udførlig Beretning over den ny erobrede Provinds Tremecen, som lyder særdeles gunstig. Blandt Tyrkerne, de Christne og Jøderne, af hvilke Befolkningen bestaaer, herskede den fuldkomneste Eendragt. Abdel Kader, som foreløbig havde maattet opgive Planen om med væbnet Haand at udrette Noget, havde taget sin Tilflugt til allehaande Jntriger og begyndt en særdeles vedligeholdt Correspondents med adskillige forrige Tilhængere, for med dem – som man formoder – at forberede Planer, til hvis Udførelse han vil benytte Marschal Clauzel's og de med ham til Frankerig tilbagevendende Troppers Fraværelse. En af Abdel Kaders Over-Officerer, som paa egen Haand førte lignende Correspondenser og derhos eftergjorde Abdel Kaders Segl og Haandskrivt, har maattet bøde haardt derfor. De franske Øvrigheder skulle iøvrigt være særdeles virksomme, for at tilintetgjøre disse Jntriger.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Nogle Journaler tale i Dag om en Sammensværgelse mod Kongen, som nylig skal være blevet opdaget, og i hvilken Anledning nogle Underofficerer, af det i Marseille staaende Cavalleri-Regiment skulle være blevne fængslede.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Man har her hverken fra Madrid eller fra Krigsskuepladsen det ringeste Nyt af Betydenhed. Blandt de her omløbende Rygter bemærkes især et om nys udbrudte Uroligheder i Valencien, og et andet om Opkjøb af 50,000 Heste, som det franske Krigsministerium skal have forordnet i de nordlige Departementer.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Ægypten. Den finantsielle Nod her har naaet en saadan Grad, at Mehmed Ali har maattet afskedige flere af sine europæiske Embedsmænd, og han gjorde ingen Forskiel paa, om de havde tjent ti eller eet Aar. De fleste af disse ere nu i den yderste Elendighed, da de lidt efter lidt have været nødte til at sælge deres Teskeres eller Skatkammer-Beviser, og det altid med stort Tab. – Angaaende Englands Forhold til Mehmed Ali, da synes man i Alexandrien endnu ikke at have nogen Anelse om, hvor alvorligt denne Magt paastaaer Firmanets Udførelse; man troer med Vished, at Vice-Kongen vil lade det komme til det Yderste; han paatager sig derhos i sin Opførsel en saadan Ligegyldighed, der virkelig er mærkværdig. Jmidlertid lader han alle faste Pladse sættes i Forsvarstand, saavel i Ægypten som i Syrien, og forsømmer Jntet, for med Kraft at kunne møde det frygtede Slag.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Fra Øen Kandia haves Efterretninger indtil 6te Marts. Olie-Høsten havde forrige Aar havt et meget godt Udfald, og da der intet Monopol-System, er indført, blomstrede Handel og Vandel. Mahmed Ali havde ladet Depoter oprettes paa Øen, i hvilke de til Militair-Tjenesten udskrevne Syriere bleve exercerede. Den 4de f. M. indtraf den ægyptiske Brig Washington ved Kandia, for at bringe den resterende Sold, og tillige for at hente Øens Seraskier til Alexandrien. Vice-Kongen selv agtede i dette Foraar at besøge Øen, et pragtfuldt Landhuus indrettes allerede til ham, og det hedder at hans Søn, Jbrahim, vil paa nogle Dage komme derover, for at tale med sin Fader.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
America. J Washington havde man faaet Depescher fra Agenten, som var afsendt paa Krigsluppen Peacock, for at udvexle Ratificationerne af den mellem de forenede nordamericanske Stater og Jmanen af Mascateafsluttede Tractat. Peacock havde taget stor Skade paa den arabiske Kyst, havde maattet kaste sit Skyts og Forraad overbord, og Jmanen havde i største Hast sendt en Krigslup og Tropper, for at komme den til Hjelp. Legislaturens Committee i Massachusets havde erklæret sig for Oprettelsen af en Statsbank med til Millioner Pd. Capital. J Ny-York gik Forretningerne godt Coursen paa London var lidt faldet (tilsidst 108 1/2), fordi de forenede Staters Bank havde bragt temmelig store Tratter paa Pladsen, hvor der ogsaa bleve tilbudte særdeles store paa Bomuld. Fra Washington meldes, at Secretairen Hr. Cassvar udnævnt til Gesandt i Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Kjøbenhavn, den 15de April. J Nr. 30 af den Vestsjællandske Avis læses følgende Udtog af en meteorologisk Dagbog for Marts Maaned. Denne Maaned var de sydlige og vestlige Vindes og Stormens og den tykke Lufts, og den qvælende Taages og de uophørlige Regnskyls Maaned; man havde Vestenvind i 28 og Søndenvind i 27 Dage; begge i Forbindelse med hinanden i 25. Dage. Nordenvinden lod sig kun fornemme i syv, Østenvinden i ni Dage, og alene til en Afvexling; sjelden holdt de ved den hele Dag. Disse sydvestlige Vinde vare for det meste stærke, ofte voldsomme, og af elleve Dages Stormvejr kom de ni fra denne Kant. Luften var indhyllet i et saadant Mørke eller Taage, at af alle Maanedens 31 Dage havde man kun een eneste heelt igjennem solrig Dag, nemlig d. 20de, med stille Vejr, Fløjet stod i Sydvest og næsten med en Sommervarme; det var en ubeskrivelig delig Dag. Jmidlertid lod Solen sig dog ogsaa see i femten Dage imellem Regnbygerne. – Ved Maanedens Begyndelse var Jorden tyndt belagt med Snee; det var en mild Frost, men Vejrglasset stod lavt, den 2den og 3die faldt megen Regn; det blev overmaade mildt, al Sneen forsvandt og Vintersæden, grønnedes stærkt. Til den 8de var det endnu temmelig tørt; men Luften blev ved at være tyk og taagefuld, og Vejrglasset san bestandig dybere og dybere, indtil det den 14de og 15de faldt under Storm. Fra den 9de begyndte den rette Uvejrs-Periode; Regnen skyllede ned til den 17de om Natten eller Dagen; vilde Storme reiste sig mod Sydvest, og især var Veiret afskyeligt den 14de og 17de, Luften havde i Begyndelsen været mild, og den 10de om Formiddagen havde det været det smukkeste Vejr, men det blev stedse koldere, og den 15de og 16de faldt svære Hagelbyger; men man var dog fri for Frost, selv om Natten. – Fra den 17de og Vejr glasset pludselig i Vejret; den 17de stod det endog under smukt Vejr, Luften forblev ogsaa tør til den 23de, endskjøndt ikke klar og reen, undtagen den omtalte Dag, d. 20de, da vi havde det deilige Sommer vejr. Veiret var i det Hele taget fra nu af meget mildt, ikke alene Vintersæden voxede kjendeligt og prydede Jorden med sin livfulde Grønhed; men ogsaa Jorden begyndte lidt at grønnes og Buskene at udspringe. Men nu sank Vejrglasset dybt, selv ned under Storm, og Stormen og Regnen og Mørket indfandt sig paa nye. Sydost- og Sydvestvindene stormede afvexlende. Det blev et skrækkeligt Uvejr omNatten imellem den 24de og 25de. Maanedens sidste Dag var Vejret græsseligt. Uagtet det vilde Veir og den overflødige Væde kom dog ikke Vegetationen vidt, paa Vintersæden nær, thi Sollyset manglede. Marts Maaned i Fjor var ikke saa mild og saa regnfuld; Regnen faldt dengang oftere om Natten, og man havde flere gode Dage. Uagtet Maaneden var dengang meere vinterlig, brød dog Foraaret stærkere frem- og Naturen var meere fremmelig end i Aar.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Jfølge Ordre fra det belgiske Jndenlandsministerium skal der forskrives 50 udsøgte Tyre fra Jylland. Ogsaa Holland lader hvert Aar komme mange jydske Tyre.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Hvorledes det kan nægtes, at Fæstebondens Hovpligt grunder sig i hans Contract med Huusbonden, forstaaer Hr. Fr. neppe selv. De store Ejendommes Drivt kan desuden neppe undvære Hoveriet; almindeligt have Hovedgaarde maattet udstykkes, naar enten Bøndergodset, frasolgtes eller Hoveriet nedlagdes. Dette er factisk og Causalforbindelsen let at indsee. Naar Eieren ikke har Hoveriets sikkre Arbejdsdrivt at regne paa, kan ofte Mangel af Penge til at holde et talrigt Tyende og stor Besætning, eller Mangel af Dygtighed til at føre Orden mellem en Mængde Tyende, eller uheldige Conjuncturer, nøde ham til Udstykning. Jeg har imidlertid ej sagt hvad Hr. Fr. lægger mig i Pennen, at alle Godsejere oprykkedes med Rode, fordi Hoveriet afskaffes; kun mener jeg, at langt hyppigere Udstykning var bleven Følgen deraf. Men, at hyppig Udparcellering er intet mindre end ønskeligt, er nok Alle enige i. Hr. Fr. paapeger Waldbyegaarden som Beviis for, at Hoveri er unødvendig ved en Hovedgaard; men dette ene Exempel, beviser intet, da flere særegne Omstændigheder, saasom Waldbyegaards Beliggenhed i en stærk befolket Egn, og dens Bestyrelse ved en ualmindelig kraftig og duelig Ejer, ved denne Gaard kan virke hvad der ikke kan ventes andetsteds. Men forudsat endog, at Hoveriets Ophævelse vilde medføre flere gavnlige end skadelige Følger, saa staaer dog altid det Spørgsmaal tilbage, om Retfærdigheden, taaler, at det ophæves paa anden Maade end ved Gods eierens fuldkommen frivillige Foranstaltninger. Hr. Fr. mener Jo, men med hans Grunde er det slet bevendt. Han beretter, at Godsejeren ved Hoveriets Ophævelse, mod hans Villie - ikke vilde tabe sin Ret, fordi han paa anden Maade kunde have Fordeel af Fæstebondens fornyede Kraft, men dette er en altfor aabenbar Modsigelse, til at jeg skulde indlade mig derpaa. Og forøvrigt er det nok en urokkelig Sandhed, at Regjeringen bør respectere de Enkeltes Rettigheder, saalænge Jndgreb i dem ikke er nødvendigt for Statens Existents eller de helligste Menneskerettigheders Conservation. Men der er ingen saadan Nødvendighed, der kræver et Forbud mod at Godsejerne betinge Hoveri, eller andet Arbejde istedetfor Penge af deres Fæstebønder. Hr. Fr. er dog saa billig at erkjende, at Hoveriet, kun med fuldkommen Skadesløsholdelse tør fratages Godsejerne, og at det vilde være endog latterlig at bestemme Godtgjørelsen efter en urigtig Maalestok. Men det er neppe mulig at angive en rigtig Maalestok, og endnu mindre, at forskaffe Godsejerne Sikkerhed for virkelig at erholde sit Hoveri-Vederlag. Her gives altsaa en anden stor Anstødsteen for Retfærdigheden af Hoveriets Ophævelse. Hr. Fr. erklærer vel, at han vil opstaae og bevise, at Bonden meget godt kan betale Vederlaget, men dette Beviis kan jeg ikke finde i hans hele Stykke, og Godsejerne bør dog vel kunne forlange bedre Sikkerhed, end Hr. Fr.s umotiverede Paastande.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Kjøbenhavn, den 14de April. Af de med Posten i Morges Kl. 4 1/2 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere det deeltageligste Nye. England. – Sir George Stannton, en af de største Kiendere af Forholdene i China, har her ladet trykke en offentlig Gjendrivelse af Hr. Lindsay's Skrivt, og ivrer særdeles eftertrykkeligt mod Uretfærdigheden af alle Tvangsmidler mod en Stat, som staaer ganske uafhængig og havde Ret til paa sit Gebeet at handle efter eget Skjønnende.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Der kommer iøvrigt sikkert en Gesandt til at afgaae til Peking, for at hæve de opkomne Stridigheder paa en tilfredsstillende Maade.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Med Actierne paa Hamborger-Altonaer-Lybekker Jernbanen drives nu i London Handel, med en Præmie af 1 1/2 pCt.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Fra det gode Haabs Forbjerg meldes under 5te Februar. De brittiske Øvrigheder med Oberst Smith i Spidsen havde havt en Samtale med Kaffernes Anførere, og disse, Makkamo og Tialy havde bevidnet deres Hengivenhed for den engelske Regjering. Som en Følge heraf ere de blevne ophøiede til kongelige Øvrigheder.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Frankerig. – J Pairs-Kammerets Møde den 7de d. M. kom det afgjorte americanske Stridsspørgsmaal atter paa Bane. Da nemlig den af Deputerede Kamret allerede bevilgede Supplementar-Credit for Marinen blev omdiscuteret, spurgte Grev Tascher, hvorledes det forholdt sig med det americanske Anliggende. Hr. Thiers henviste ham til Bulletins des Loir, der melder, at de fællige Terminer allerede ere betalte, og hvoraf da følger, at Regjeringen anseer Sagen for afgjort. Den var blevet berettiget til denne Fremgangsmaade ved Jndholdet af General Jacksons sidste Budskab, da Præsidenten i samme havde erklæret, at man maatte have misforstaaet hans Udtryk i Budskabet 1834, hvis man der vilde have fundet en Fornærmelse mod Frankerig. – Vicomte Dabouchage svarede, at den Opreisning, som Præsidentens sidste Budskab tilbød, ingenlunde var tilfredsstillende, og forlangte at vide, hvilke Frugter, den saa meget roeste engelske Mægling havde baaret. – Hr. Thiers tog nu atter Ordet og forklarede, at hiin Mægling var blevet overflødig ved det imidlertid indløbne Budskab af 2den December 1835. Der havde ikke kunne være meer end een Stemme om, at dette Budskab gjorde Alting godt igjen, hvad det forrige havde fordærvet. Men hvis Regjeringen dengang havde nolet med at betale, saa maatte en saadan Betænkelighed tilskrives den Omstændighed, at Hr. Barton, som Følge af en tidligere Væggring ved at betale, netop da var paa Vejen fra Frankerig til Nordamerica. Man havde altsaa maattet oppebie, om maaskee dennes Tilbagekomst vilde bringe nye Misforstaaelser istedetfor de, der vare blevne bilagte ved Budskabet af 2den December 1835, og først da man havde overtydet sig om, at dette ikke var Tilfældet, var Betaling skeet. Dermed slattedes Discussionen og den forlangte Credit bevilgedes.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Den 8de d. M., da Efterretningen afgik fra Paris, skulde Processen angaaende det virkelige eller formeentlige Neuilly Attentat, der i længer end en Uge er blevet omdebatteret, afgjøres. Allerede Kl. 11 1/2. droge de Edsvorne sig tilbage til deres Raadslaa nings-Værelse. Da de Kl. 4 om Eftermiddagen endnu ikke havde forladt samme, slutter man deraf, at de ville erklære flere af de Anklagede skyldige, da der i dette Tilfælde vil være flere Spørgsmaale successivt at afgjøre, medens alle videre Forklaringer, og formildende Omstændigheder o. s. v. falde bort, naar hver enkelt Anklaget frikiendes.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Et i Omløb bragt Rygte, at der i de sidste Dage atter var blevet opdaget en Sammensværgelse, gjendrives af "Journal de Paris. Nogle Fængslinger, der senere have fundet Sted, endnu i Anledning af Krudt-Fabrikken i Gaden de l'Oursine, synes at have fremkaldt det.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Jfølge Breve fra Algier, var Marschallen brudt, op derfra i Spidsen for en ny Expedition, hvis Øjemeed var Jndsættelsen af den ny valgte Bey af Miliana. "Moniteur Algrien havde offentliggjort følgende Skrivelse fra Kong Ludvig Philip til Marschal Clauzel, dateret 10de Januar, altsaa førend Toget til Tremecen: "Jeg priser mig lykkelig at kunne meddele, at Frankerig med mig veed at sætte Priis paa det glimrende Resultat af den Mission, som jeg har betroet Deres Erfaringer og Deres Talenter. Efterat have bevidnet Dem den hele Tilfredshed, jeg som Konge føler, maa jeg ogsaa som Fader aflægge Dem min Tak. Jeg veed hvor stor den Omhu har været, med hvilken De har vaaget over min Søn, og jeg glæder mig at kunne sige Dem, hvor kjært det har været mig, at han har deelt med Dem og Deres brave Soldater Møjsommelighederne og Farerne af en Expedition, der har været saa vigtig for vore Vaabens Ære.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Der skal begyndes Handels-Underhandlinger med de nordamericanske Stater. Hr. Michael Chevalier, Medarbeider i Journal des Debats og forhenværende St. Simonist, overdrages dette Hverv.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Spanien. – Fra Madrid haves Efterretninger af 2den d. M. Procuradorernes Debatter over Adressen paa Trontalen vare allerede begyndte den 31te f. M., men endnu ikke tilendebragte. En ny Liste var atter i Omløb paa et forandret Personale i Cabinettet. – Fra Krigsskuepladsen vare ingen Efterretninger indløbne.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Bet Kongelige Theater. J Aften: Ludvig den Ellevte, Tragvedie.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
J Morgen Aften: Skilles og mødes, original dramatisk Digtning i to Afdelinger, af Hr. H. C. Andersen, (første Gang). Første Afdeling: Spanierne i Odense, Vaudeville i een Act. Anden Afdeling: Fem og tyve Aar derefter, Vaudeville i een Act. Jmellem Stykkerne Balletten, Amors og Balletmesterens Luner, componeret af Galeotti. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Rettelse. J Stykket: Fra Forfatteren af Artiklen og Tidens Fordringer til Hesteavlen i Danmark i denne Tidende Nr. 87 findes følgende, Meningen forstyrrende Trykfeil: 2den Spalte, 31te Linie fra neden: dennes læs: deres. 2den Sp., 4de L. fra neden: man tillader læs: tillader man 3die Sp., 26de L. fra oven Opdrætningen l.: Tilvidningen.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Officielle Avertissementer. At der den 28de Februar sidstleden til Hesseløen er indkommen en Due af rød Farve med en ved dens ene Been bunden Seddel af følgende Jndhold: Skib oc wi all rerunglukt. W. m. Onich.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
det bliver, overeensstemmende med det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 7de dennes, herved bekjendtgjort til fornøden Efterretning for enhver Vedkommende.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Kjøbenhavns Raadstue, den 13de April 1836.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Private Avertissementer. Døde. Kort efter hinanden hjemkaldte Algodheds Gud i det forløbne Aar vore tvende haabefulde Sønner, Riddermann, 14 Aar, og Henrik, 5 Aar gammel; og atter tilskikkedes det os, hvis Hjerter endnu blødte efter dette store Tab, den 5te d. M. at miste en elsket Datter, Nicoline Georgine, snart 17 Aar gammel. Jdet vi for fraværende Slægt og deeltagende Venner kundgjøre disse dybe Skaar i vor huuslige Lykke. og aflægge alle Nærværende, hvis ædle Omhue have blidner vor smertelige Tilværelse, vor inderligste Tak, maae vi endnu tilføie, at den nu tabte Datters Fraværelse og ømme Følelser, for de forudgangne Brødre, ikke tillod os tidligere at anmelde disses Bortgang. Nestved, den 12te April 1836. A. C. C. Knæckenborg. S. Knæckenborg. født Schiøth.