JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-02-18
Runkelroe-Sukker=Fabrikationen er i de østerrigske Stater i bestandig Stigen. Der tælles nu omtrent 66 Fabriker, af hvilke alene 28 i Bøhmen, Østerrig bruger aarlig 600 til 650,000 Centner Sukker og deraf bliver omtrent 1 produceret i Landet selv. Da Runkelroen, som bekjendt, endog til Fuldkommenhed lykkes i Danmark og saare villig voxer her, ligesom alle andre Roearter, vilde et Anlæg heraf paa Jyllands Østkyst sikkerligen kunne lykkes og vel svare Regning, hvorfor det ret var at ønske, at et eller andet Handelshuus vilde etablere en saadan Fabrik, som i Tiden muligen kunde føre til ønskelige Resultater.
Jyllandsposten, 1840-02-18
- Fra General-Postdirectionen skal være indløben Efterretning om at Diligence-Befordringen, i Jylland i denne Sommer ei kommer i Gang, rimeligviis ere Veienes Slethed deri Skyld. Sørgeperiodens Ophør afløstes da overalt med ind stormende Lystigheder af alle Slags, som ret gav tilkjende Folkets naturlige Trang til Adspredelse og Moroe. Næsten overalt i vore Kjøbstæder afholdtes saaledes Baller den første eller anden Dag efter den 3die dennes, og for rigtig at tage Lige af det Forsømte, helligholdtes paa sine Steder endog Juleballer paa denne Tid, og hvor Comoedier vare at see, bleve disse endog i den Grad besøgte, at man kun med Vanskelighed og ei uden Sammenpresning kunde erholde Plads. Det Müllerske Skuespillerselskab, som endnu i denne Uge forbliver i Aarhuus, har saaledes, om ei i pecunair saa dog i en anden Henseende, ret havt Beviser paa det Gavnlige af at Livet vexler med Sorg og Glæde. Dette Selskab blev saaledes temmelig sparsomt besøgt, forinden Landesorgen blev anlagt; med Betænkeligheder dreiede og vendte man saalænge paa de to Mark, Billetten kostede, indtil man omsider valgte det sikkreste Parti – altid en Følge af Tvivlraadighed – at spare sin Mammon og undvære hiin Forlystelse. Men neppe var Rygtet og Kongens Død naaet her til Byen, førend man tilte af alle Kræfter, forinden Sørgedragten blev anlagt og Comoedierne standsede, for endnu at see den sidste Forestilling, som, forinden den officielle Tidende var indløben, opførtes den 5te Decbr. Siden Theatrets nye Aabning, har dette nu gjentagne Gange været saa bestormet, at endog Damer, for at erholde gode Pladser, have maattet indfinde sig faa Minutter efter Dørrenes Aabning, da alle Damepladserne have været besatte tre Qvarteer for Stykkernes Begyndelse. Ja, Randers og Aalborg Theatre kappes nu saaledes om, at modtage Selskabet, at første Bye kun smigrer sig med Nydelsen af et Par Forestillinger, hvortil der endog er liden Udsigt, da Selskabet forlader Aarhuus den 22de dennes og Aalborg Stiftstidende" forkynder Selskabets Ankomst til Aalborg den 24de dennes. Jhvorvel det Aarhuser Theater derhos kan rumme fra 6700 Personer, hvoraf de halve Pladser ere indrettede til Siddende, have dog adskillige Damer maattet finde sig i, staaende at bivaane Skuespillene, som vistnok iøvrigt er lidet behageligt. Det er saaledes ingen Tvivl underkastet, at det Mullerske Skuespillerselskab fremdeles i denne Vinter i Randers og Aalborg vil blive ligesaa hyppig freqventeret, især da Personalet har vundet betydeligt ved den talentfulde Acteur Printzlaus fortrinlige Spil, som tjener til at forhøie mangen Effectrolle, og hæve Selskabets Anseelse. Det var derfor glædeligt, om den værdige Skuespildirecteur Müller mere og meere maatte blive fat i Stand til at forekomme Publikums Ønsker ved endnu mere at udvide og fuldstændiggjøre Præstationerne, som især derved betydeligen vilde vinde, om en duelig Musikdirecteur kunde gaaeres, i hvis Magt det saameget staaer at hæve Syngepartierne, ved at udfylde de Mangler, som Sangen ved mindre Selskaber saa ofte blotter, især hvor Selskabet fra Orchestrets Side kun maadeligen assisteres.
Jyllandsposten, 1840-02-18
At det Müllerske Selskab er – dansk – er allerede i vor jydske Provinds en Anstødsteen for dets Fremme, hvor, som bekjendt, de tydske Skuespillerselskabet stedse have fordunklet disse, idet selv den simpleste Klasse, som oftest uden endog at forstaae et eneste tydsk Ord, skal have været henreven til Taarer ved deslige Fremstillinger. Dog, saadan utidig Preference ophører vel ogsaa engang her, endskjøndt Dansken endnu saa let er tilbøielig til at studse og veundre Alt, hvad der blot har Klang af Udenlandsk, med Tilsidesættelse af egen Nationalitet, som desværre altfor lidet besjæler Nationen.
Jyllandsposten, 1840-02-18
Handel og Skibsfart.
Jyllandsposten, 1840-02-18
London, den 7 Februar. Korn. Vi have vedvarende fugtigt og mildt Veir. Tilførselen er meget knap. Af god og tor Hvede er fortiden intet Udvalg, og siden i Mandags er der ingen Forandring i Priserne paa denne Kornsort. Byg af middel Qvalitet er vanskeligt at anbringe, og ringe, let Foderkorn, ikke saa afsætteligt, som for 14 Dage siden. Havre er mere søgt paa Grund af, at Forraaden snart ere tømte, og for de daglige Fornødenheder maatte man betale noget mere end i Mandags. Bønner, Ærter og Meel ere uden Forandring. – Gjennemsnitspriserne for de sidste 6 Uger ere følgende: Hvede 65 s. 10 d.; Byg 39 a. 7 d.; Havre 29 s. 11 d.; Rug 38 S. 5 d.; Bønner 41 S. 1 d.; Ærter 44 s. – Tolden i de næste 6 Uger altsaa: Hvede 21 s. 8 d.; Byg 3 s. 4 d.; Havre 12 s. 3 d.; Rug 12 s. 6 d.; Bønner 8 s.; Ærter 8 s.
Jyllandsposten, 1840-02-18
Talg. Med denne Artikel var det igaar og idag ualmindeligt livligt, og der bleve afsluttede betydelige Forretninger. Paa Børsen var Prisen paa prima guul Lyse talg 50 s. paa Leverance i Marts og April. Paa Leverance i November og December til 48 s. 3 d. fandt og nogle Omsætninger Sted, og Markedet sluttede med fordeelagtige Anskuelser om denne Varesort. Tran. Uagtet Omsætningen kun er ubetydelig, holder dog Prisen sig.
Jyllandsposten, 1840-02-18
Hull, den 29 Januar. Uld. Med denne Artikel er det meget flant, og saa aldeles livløst, at vi endnu aldrig have oplevet saa ringe Priser. Manufacturisterne, som ikke have været uden Jnteresse ved den sidste Cours, have tabt Modet, og det vil vare længe, inden den gamle Virksomhed vender tilbage; thi betydelige Fallitter have fundet Sted, og der er tabt store Capitaler paa uldne Varer. Raps. Denne Artikel synes at tage Faveur, og Prisen, uagtet lav, er dog fast.
Jyllandsposten, 1840-02-18
Horfrøe er uforandret i Prisen.
Jyllandsposten, 1840-02-18
Kjøbenhavns Cours den 7. Februar. Hamborg 2 M. - a vista . . . . . Species=Cours. Obligationer, kongelige, i Sedler. . . . Nationalb., i Sølv . . . . 102-102 1/8. Rigsb., 4 pCt., r. S. . 105 1/2-104. Norsk Laan af 1828, 4 pCt. . . . . . 101. 1834, 4 pCt. . . . . . 101. Engelsk Laan, 3 pCt. . Svensk Hypothek-Casse=Laan, i Banco . . nye Dito af 1839, i Dito. . . Svenske Sedler, pr. Rd. R. G. . . . Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-02-25
Frianope ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. 3die 9. larg. Tirsdag d. 25. Februar 1840. No S. - Maa trykkes. Fleischer. Om Landsbyskolelærerne.
Jyllandsposten, 1840-02-25
(See Aarhuus Stiftstidende, Nr. 24 og d. Bl. Nr. 7.)Med Hensyn til de af Hr. Major Jngversen og Hr. Kammerraad Dalgas fremsatte bemærkninger i Aarhuus Stiftstidende, og dette Blad, i Anledning af den projecterede Offerstøttes Opreisning, tillades det erindret: 1) En Støttes Opreisning paa Himmelbjerget antager jeg, af den Grund til enhver Tid maa være udsat for Beskadigelse, at dansk Pøbel stedse lægger en Kaadhed for Dagen, som man næsten overalt finder bragt i Udøvelse, endog paa befarne Steder, altsaa snarere kan befrygtes paa aldeles isolerede, i en vild og ubeboet Egn. Den samme frække Haand, som kan knække det i frodig Væxt staaende unge Alleetræe, brække Armene af Træveiviserne paa offentlige Veie, spolere Leddestolper og Milepæle, m. m., kan ogsaa antaste af Folket opreiste Støtter. Mindemærkerne f. Ex. i Jægerspriis= og Fredensborg Hauger vidne derom. 2) Paa offentligt Torv i en af vore største Kjøbstæder, hvor desuden Vagt altid befindes tilstede, baade Dag og Nat, vilde enhversomhelst Voldsgierning af denne Art være uiværksættelig, især hvis en saadan Støtte blev omgjærdet af Stakit, ligesom Lygtebelysning, derved anbragt, i flere Henseender var nødvendigt. 3) Undertegnede har ingensinde yttret, at det var passende at opføre Mindet foran Stænderhuset i Viborg, tvertimod antager jeg, at saadant vilde være yderst upassende, deels da Hans Tausens Støtte iforveien sammesteds befindes, deels da Viborg Bye, paa Grund af sin Beliggenhed, mindste af alle Byer egner sig til at repræsentere Bondestandens Følelser, og deels da vore danske Stænderforsamlinger neppe oftere ville vorde afholdte i denne Bye. Jhvorvel man nu ved Jntet lettere forseer sig, end ved at bringe en By i Jylland i Forslag, som bedst skikket til et eller andet Øiemed, imedens Enhver især kunde finde sig ligesaa berettiget til samme Gunst, saa formener jeg dog, at mangfoldige Grunde tale for, at Aarhuus Be fortrinsviis egner sig til en saadan Støttes Opførselse. hvortil den skjønne Plads paa Torvet helst burde vælges, ligeoverfor hvilken Frederik den Sjette stedse holdt sit Standqvarteer paa de jydske Reiser, ligesom den større Frequents, denne Bye nyder af Reisende, der herfra udgaae til alle Jyllands Kanter, ogsaa burde komme i Betragtning. 4) Den Folket tilkommende Garantie for de til Mindet indsamlede Pengesummer erholdtes saaledes langt tryggere ved Afbenyttelsen af en Torveplads i en af vore Kjøbstæder, der desuden ei vilde blive Gienstand for Udgivt, som nu derimod synes at ville blive Tilfældet ved Erholdelsen af Pladsen paa Himmelbjerget, hvilken man i enhver Henseende først burde have sikkret sig, forinden nogensomhelst Jndbydelse, denne Gjenstand angaaende, fandt Sted.
Jyllandsposten, 1840-02-25
5) Den Omstændighed, at Thorvaldsen nu agter at paabegynde Christian den Fjerdes Monument, og man intet videre mærker til, at Jdeen om Frederik den Sjettes Monument i Hovedstaden gaaer igjennem, synes at lette Udførelsen af Jndsamlingen til en Støttes Opreisning her i Provindsen, som unægteligt, især for Bondestanden, vilde være af Jnteresse, da denne Stand, tilvisse har Grund til at paaskjønne de store og uberegnelige Velgierninger, som den har nydt i de sidste halvhundrede Aar, efterat have været, under de tidligere Konger af den oldenborgske Stamme, nærmere anseet for en Trællestand, altfor uværdig endog til at henregnes til Landets øvrige Stænder. Er derfor, som jeg tilforn har bemærket: den danske Bondestands Erkjendtlighed imod den afdøde Konges store Fortjenester for denne Stand, saa dybt indprentet i hver Bondes Barm, at den ei behøver at tolkes ved nogen Støtte, indrømmes dog villigen, at et saadant Erkjendtlighedstegn, paa det foreslaaede Sted, vilde end mere vække den Fædrelandskjærlighed og Selvfølelse, hvormed stedse den yngre Slægt af den danske Bondestand, mere og meere maa ønskes besjellet, som ydermere derved bekræftes, at en stor Deel Bønder fra Aarhuus Amt endog have anmeldt sig som Deeltagere i denne Jdee, der forsaavidt sikkerlig ogsaa maa stemme med den af de ærede Forfattere yttrede, som vistnok paa Bondestandens Vegne maa ønskes al mulig Fremgang.
Jyllandsposten, 1840-02-25
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-02-25
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 7. Tirsdag den 25. Februar 1840.
Jyllandsposten, 1840-02-25
Nyheds Post. At Randers Repræsentantskab nu ogsaa har efterfulgt de roesværdige Exempler, der ere givne med Offentliggjørelsen af de vigtigste af de foretagne Forhandlinger, som ved Repræsentantmøderne vorde drøftede, er saaledes en Opmærksomhed, der ligefrem skyldes Publikum, hvorved Communens Medlemmer deelagtiggjøres i Behandlingen af de Sager, der ligge dem nærmest, og saaledes efterhaanden vække Sandsen for det Heles Vel, medens Hverdagslivets Sysler engang saa let kan lade disse blive betragtede med Ligegyldighed, medens Mængdens Digten og Tragten almindeligviis kun er stadig henvendt paa egne private Anliggender, der saa let lade forglemme den Stilling, ethvert Medlem i Staten, som Borger, indtager, og hvis Betydning man tidligere ei tilfulde kjendte. Under 2den dennes erfares saaledes, at General=Toldkammeret og Commerce-Collegiet, formodentlig efter Toldvæsenets Jndstilling i Randers, har befundet ønskeligt, at Byens trende Porte bleve udflyttede, hvorimod Byens Repræsentantskab, som ei befandt saadant ønskeligt, med stor Føie har protesteret, idet man dog Jntet vilde have imod, at Forandring med Portene skeete paa passende Steder, naar - Collegiet i enhver Henseende vilde paatage sig alle de af Forandringen flydende Udgivter. At bemeldte Collegium paa disse Betingelser nok vil lade de jydske Kjøbstadportforblive paa de gamle Steder, er at formode, i det enhver Kjøbstad nok vil vide at protestere mod saadanne uberegnelige Bekostninger, hvormed de noksom trykkede Communer, ei bør belastes, aldenstund langt vigtigere Foretagender til det Heles Vel overalt kunde behøves fremmet. Om bemeldte Collegium saaledes, istedetfor at udflytte Portene i Randers, lettede denne nærsomme Handelsstad Skibenes Jndbugsering, ved en eller anden hensigtsmæssig Jndretning, af den for al Jndseiling vanskelige Fjord, vilde saadant vistnok have fundet bedre Gehør hos Byens Repræsentantere.
Jyllandsposten, 1840-02-25
Handel og Skibsfart.
Jyllandsposten, 1840-02-25
Kjøbenhavn, den 17 Februar. Med Kornvarer flauere. Hvede er solgt her til 6 Rbd.; Rug 4 Rbd. a 4 Rbd. 32 s.; 2d. Byg 3 Rbd. 64 s. a 4 Rbd. 8 s.; 6rd. Dito 3 Rbd. 32 s.; Havre 2 Rbd. 64 s. a 3 Rbd. Raps er betalt med 8 Rbd. 56 s. at modtage i Provindserne. Af østersøisk utørret Rug ere flere Ladninger komne, som tilbydes for 6 Mk. 4 s. Bco. pr. Td. uden Told. J Kornvarer, at afhente i Provindserne, er Jntet foretaget; man fordrer de samme Priser der, som her.
Jyllandsposten, 1840-02-25
Kjøbenhavns Cours den 18 Februar. Hamborg 2 M. - a vista . . . Species=Cours Obligationer, kongelige, i Sedler. . . . Nationalb., i Sølv . . . . 102-102 1/2 Rigsb., 4 pCt., r. S. . 103104. Norsk Laan af 1828, 4 pCt. . . . . . 101-101 1/2. 1834, 4 pCt. . . . . . 101 101 1/2. Engelsk Laan, 3 pCt. . Svensk Hypothek=Casse=Laan, i Banco. 9697. nye Dito af 1839, i Dito. . . 95396 Svenske Sedler, pr. Rd. N. S. . . . 47 147 1/2 s. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-03-03
Frianope ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Aarg. Tirsdag d. J. Marts 1840. No 9. Maa trykkes. Fleischer. Den 1ste August 1840. J Aaret Attenhundrede tretini lod det til, at denne Dag vilde gjøre Epoche i Folkelivet herinde. Det var en lystig Dag, der satte Liv endogsaa i gammelt Blod. Endnu var det jo ingen olympisk Leeg, men det var en nydansk Leeg, og det kan med Tiden vorde en gammeldansk Folkeleg. Og derfor raaber jeg, som i hiin gamle Juleleg: "Lad Vorherres Fugl ikke døe!" For da at holde den ilive - give den et kraftigt Liver det nødvendigt, at Festen i hele sin Udstrækning vorder rigtigt og nøiagtigt indrettet og ordnet. Til denne Ende foreslaaes: A. 1. At alle de, der have Sands for Sagen, og besjæles af Fædrelandskjærlighed, samle sig, efter forudgaaende Jndbydelse i nærmeste Avis, i een eller flere af hvert Amts Kjøbstæder. 2. At der da aftales og Festens Jndretning. At der i enhver saadan Samling vælges en Deputeret til paafølgende Almeencongres. B. 1. De Deputeredes Valg maatte bekjendtgjøres strax i Aviserne. (J Kjøbenhavn maatte naturligviis udnævnes Flere. Det var vel rigtigst, at overlade de kjøbenhavnske Deputerede at bestemme Tiden for Alles Samling. – Denne maatte vel holdes i Mai, paa det der kunde blive Tid til at forberede Alt det Nødvendige. - For det hensigtsmæssigste Samlingsted anseer jeg Rye, saasom i Bjergets Nærhed. Skulde her endog fattes Logis til nogle af Medlemmerne, da er Skanderborg ikke saa langt borte. C. 1. Her blev da at fastsætte Tidsrummet for Festen.
Jyllandsposten, 1840-03-03
Den af vor jydske Skiald saa heldigen opfattede Jdee og Jndførelsen af almindelige Folkeforsamlinger, som allerede forrige Aar fra alle Jyllands Egne hidkaldte en Masse af henved 1000 Mennesker af alle Stænder, der i Kjærlighed og Eendrægtighed nøde den store Fryd, at opfriske Billedet om Fortidens Folkemøder under aaben Himmel, finder stedse mere og mere Gienklang i Folket, saa man endog med Beggeistring næsten overalt omtaler den vordende Folkefest, idet man antager, at en saadan, med et betydeligt forøget Antal Deeltagere, vil blive bivaanet, og saaledes ret udgjøre den nationale Forsamling, som vor nationale Barde i sit dybt gjennemtrængte Fædrelandssind, har kaldet til Live. Jntet vilde derfor være beklageligere, end om Himmelbjergets Eier endnu fortvarende vilde gjøre Brug af den ham tilkommende Eiendomsret, som man desværre har undladt forud at sikkre sig. Men i ethvertsomhelst Tilfælde maa Folkesamlingen af denne Grund ingenlunde tilintetgjøres, da Jylland tæller mangfoldige høist interessante Bjerge og Høidepuncter, hvor Samlingerne ligesaavel kunde finde Sted, som paa Himmelbjerget, og om hvis Erholdelse til Eie eller Afbenyttelse man først burde erhverve sig den Rettighed eller Adgang, der senere vilde forekomme Ubehageligheder, som de ved Himmelbjerget indtrufne. Hvorledes skulde desuden det kunne tænkes Nationen værdigt, at den ved slig Folkesamling skulde beqvemme sig til at trygle omen Hr. Eiers Adgangskort til at bivaane Nationalmødet, idet en saadan Magt, ifølge Eiendomsretten, ligefrem gav Krakileren Magt til, ogsaa at nægte Andre Adgangskort, hvoraf de største Ubehageligheder kunde opstaae. Stedet for Nationalforsamlingen maa derfor staae Enhver frit og uhindret. Her bør hverken spørges om naadig Tilladelse eller meddeelte billetter, naar man kun forud med Stedets Eier har truffet Overeenskomst. Hvorvidt det er lykkedes, til bemeldte Nationalforsamling at bringe et andet hensigtsmæssigt Samlingspunkt i Forslag, derom agte vi nærmere at udtale os, saafremt foreløbig Aftale med vedkommende Eiere kan træffes.
Jyllandsposten, 1840-03-03
Redactionen.
Jyllandsposten, 1840-03-03
(Jndsendt.)¬ J "Jyllandsposten Nr. 6 bebreider en Jndsender Hr. Religionslærer Syskind, i den Tale, han holdt ved Sørgefesten i Synagogen, at have erindret sin Menighed om, hvad den afdøde Konge havde været fordens "mangesteds endnu ringeagtede Troessamfund J Sandhed, havde Hr. Syskind sagt disse Ord, saa havde han ogsaa fortjent en Bebreidelse derfor, thi ulogisk og usandfærdig er hele Sætningen, og Hr. Syskind maatte være en daarlig Prædikant, hvis han ved slig en Leilighed, som den fornævnte, ikke vidste at erindre sin Menighed om Andet. - Jøderne ere ingen. lunde nogetsteds foragtede eller ringeagtede, de nyde overalt i Verden, som alle andre Mennesker, den Agtelse, der tilkommer dem, mange eller faa borgerlige Rettigheder kunne hverken forskaffe eller berøve dem, eller Nogen, sand Agtelse; dertil er kun den Paagjældendes Adfærd istand. - Den nærværende Jndsender, der hørte Hr. Syskinds skjønne Tale ved nævnte Sørgefest, kan ogsaa forsikkre, at Sagen hænger heelt anderledes sammen, og at Hr. Syskind ikke har sagt et eneste Ord af det, Jndsenderen i "Jyllandsposten bebreider ham, og som findes meddeelt i Randers Avis, ja, at der i hele hans Prædiken endog ikke findes det Allerringeste, der kan tyde hen til det Vrange, som det lader til, man har villet lægge ham i Munden, tvertimod var Hr. Syskinds Tale meget skjøn, passende og opbyggelig, gjorde meget Jndtryk paa Tilhørerne og blev i det Hele almindeligt meere bemærket end mangen anden Prædiken, der blev holdt paa den Dag. Man vil vel nu spørge, men hvorledes kunde da det prange og usandfærdige Referat af Hr. SyskindsTale komme i Randers Avis, J saa Henseende siger fama, at Misforstaaelsen hidrører derfra, at Redacteuren af Randers Avis dengang havde viist saadan Jver for hurtig Meddelelse, at han gav en Beretning om den nævnte Sørgefest og Hr. Syskinds Tale, end- og forinden han eller Nogen havde hørt eller kjendt til den, og i Sandhed, man maa tilstaae, at det er at drive Hurtigheden forvidt, hvormed Publicum ikke altid kan være tjent, og hvortil man til dagligdags ikke mærker meget i Randers Avis, da dette Blad desuden udkommer temmelig sildigt og sildigere efter Posternes Ankomst, end de privilegerede Blade i andre Byer, Hvad forøvrigt Hr. Syskind angaaer, saa kunde man vel med al billighed have ventet af ham, at han, saavel for sin egen Reputations, som for det Samfunds Skyld, han er ansat ved, havde gjort sig den Uleilighed at gjendrive det urigtige og falske Referat af hans Tale i Randers Avis, thi hvo som tier, samtykker, og derved vilde i Sandhed nævnte Religionslærer her staae sig daarligt. N. N. N. Til K. R. N. (See Opfordring til Hr. Candidat Syskind i Nr. 6. af "Jyllandsposten,).
Jyllandsposten, 1840-03-03
Naar Jndsenderen vil eftersee Nr. 9 af Randers Avis for d. A., vil han deri finde angivet Momenterne af Candidat Syskinds Tale, med den tilføiede bemærkning: at Referatet derom i Avisens foregaaende Nr. (hvortil Jndsenderen sigter) var mangelfuldt.
Jyllandsposten, 1840-03-03
Redactionen af Randers Avis. Landsoverretten i Viborg, har altsaa behaget at lade mig tabe Sagen imod Kammerraad Rod og Sagen for den Døvstumme, nu vel, jeg drikker med samme Jubel Retfærdighedens Skaal, som de Viborg Honoratiores fornylig drak Skaalen: Trods al Verdens Blade, og kun det Ønske brænder i min Barm: at Danmarks Konge atter, som i hine gamle Dage, vilde reise Landet rundt for at sidde Thing. J Sandhed, Kongerne vilde da faae Ting at høre, der vilde være værd at lægge Ører til. – Dog nok, jeg skal møde mine Herrer Dommere for vor høieste Ret med det Mod, som Bevidstheden om den retfærdigste Sa borger det bedste Udfald. Redacteuren.
Jyllandsposten, 1840-03-03
Rettelse. J forrige Nr.s Følgeblad, sidste Side, 1ste Spalte, 27de Linie, staaer halve Circus" læs: "selve Circus Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-03-03
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 9. Tirsdag den 3. Marts 1840.