Berlingske Tidende, 1785-09-02
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1785, (See No. 70 Praktiske Materier: Efterfølgende Premier for de altid og allevegne kostbare Handels=Planter Tobakken, Hørren og Hampen, lader Hs. Majestæt Kongen atter herved selv allernaadigst udsætte: 1. For beste Sort Tobak avlet at Kjøbstæd-Jndvaanere i Aaret 1785, ikke mindre end 3000 Pund, udsættes en Premie af 50 Rdlr. For næste Sort ikke under 2000 Pund, 20 Rdlr. For næste derefter, en under 1000 Pund, 10 Rdlr. Alle Kiøbstæder i Dannemark, undtagen Kjøbenhavn, maae derom konkurrere. Prøver af Tobakken, ikke mindre end 4 Pund af hver Sort, samt paalidelige Attester, som nøje beviser deres Overeensstemmelse med den øvrige Avl, maatte følge med Æskningen og indsendes til Selskabet inden 31te Desember 1785. 2. For Høravlen udsættes følgende Premier, nemlig: Fo beste Hør, ikke mindre end 30 Lispund, 50 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 20 Lispund, 20 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 10 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilte: 1) For Sjelland. 2) For Jylland, 3) For Fyen og de øvrige Øer, og 4) For Norge. 3. For beste Hamp, ikke mindre end 20 Lispund, udsættes en Premie af 40 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 12 Lispund, 20 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 8 Lispund, 10 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 4 Lispund, 5 Rdlr. Disse fire Premier udsættes og særskilte. 1) For Dannemark, og 2) For Norge, Prøver af Hørren og Hampen, ikke mindre end 2 Pund eller 4 Mærker, som maae være vel brudt men ikke heglet, indsendes til Selskabet. med paalidelige Attester, der bevidner saavel den brudte Hørs og Hamps Vægt som Prøvernes Overeensstemmelse med den øvrige Avl, inden 31te December 1785. Og da Vedkommende i Norge ikke vel kunde faae de behørige Æsk. ninger og Prøver Selskabet tilstillede i samme Aar, hvor Hørren og Hampen er avlet; saa forundes dem herefter at konkurrere til disse Premier Aaret, efter at Avlen er skeet, og altsaa æsker denne Gang de Danske for den i Aaret 1785, men de Norske for den i Aaret 1784 avlede Hør og HampDen, som for Tobaks=Hør= eller Hampavl eengang har vunden høieste udsatte Premie, kan herefter ikke vinde nogen at de Premier, som udsættes for denne Plantes Avl, for hvilken han allerede er bleven belønnet. Ligeledes kan dem, som eengang har vundet en af de mindre Premier for saadan Avl, derefter ikke samæske uden til en høiere Premie, end den han har vundet. 4. Fremdeles udsætter Selskabet følgende Premier for Fælledskabets Ophævelse: a. For den Byes Selvejere eller Fæstebønder i Dannemark, som i Aarene 1785 og 1786 viser sig villigst og stræbsomst til at efterkomme de Kongelige Forordninger og Fælledskabets Ophævelse. For den priseligste Gierning ved omskrevne Handling 100 Rdlr. For næst beste 50 Rdlr. For næste dereftet 25 Rdlr. Tilforladelige Attester om det Hele med Omstændigheder af Vedkommendes Navne, deres Vindskibelighed ved Tingen, Fælledskabets Størrelse, tillige med Tiden, naar det er ophævet, med videre, indleveres til Selskabet inden 1ste December 1786. J samme Attester maae tillige tydeligen forklares, at de af Fælledskabet udskiftede Jorder ere virkeligen blevne indhegnede, samt med hvad Slags Hegn, paa det Selskabet derved kunde forvisses om Tingens Nytte og Varighed. Premien uddeles i Forhold til Hartkorn, dette for enhver personvis, den ene mod den anden beregnet, saa den Person, som er Eier af det meste Hartkorn paa det Sted, hvor han har Deel i Fælledskabets Ophævelse, faaer den største Premie eller den største Deel deri. Desuden sees ved Premiens Tildømmelse paa den Villighed, som er viist ved Fælledskabets Ophævelse; saa ingen Bonde, som ellers kunde have et Slags Ret til Premien, kan æske den, eller nyde Deel deri, som allene i Følge Forordningerne er pligtig at befordre den allernaadigste Hensigt dermed, fordi andre Lodsejere saa vilde, med mindre han og haver viist sin Redebonhed til Øjemerkets Opfyldelse. Ligeledes, naar det ophævede Fælledskabs Størrelse og den udviste Redebonhed derved maatte være lige, sees paa Tiden, saa at de, der ført ophævede Fælledskab efter Bekjendtgjørelsen af dette, faaer Fortrin for de sildigere. Møder i alt lige Tilfælde ved Samæskning eller fælleds Kappen og Ret til Premien, saa et par Byer eller flere maaskee, som dog neppe formodes, skulde have hævet Fælledskabet i lige stort Stykke Land med lige Villighed, og just til samme Tiid, saa afgiør Lodkastning i Selskabet denne Strid imellem Stæderne, og Uddeelingen skeer derpaa efter Hartkorn, som sagt. Dersom den Udskiftede har faaet al sin Jord samlet paa et Sted, vil saadant i Samæskning med andre vinde en fortrinlig Betragtning, fremfor naar han har faaet samme paa flere Steder. (Ved Bonde af en Bye forstaaer Selskabet Eier eller Bruger af et Jordsmon, hvilket henhører til en og samme Bye, for hvis Fælledskabs Ophævelse Premie æskes, endskiønt Jorddrotten, om saa skulle hænde, boede paa et andet Sted.) De Proprietærer, som kraftigst befordrer og understøtter bemeldte Fælledskabs Ophævelse, vil Selskabet i sit højtigelige Møde offentlig med velfortjent Berømmelse ihukomme og i sin Historie forevige deres Navne, ligesom det og for andre Personer, saavel i som uden for Bondestanden, udsætter følgende Premier: b. For den, som ved Overbeviisninger, Raad og Understøttelse, ved eget Exempel, eller paa andre Maader, meest befordrer Fælledskabets Ophævelse den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For enhver af de tre, som dernæst frem for andre heri udmerker sig, den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Attesterne maatte tydeligen vise bemeldte nyttige Handlingers Vished. c. Og da der endog paa Bornholm, hvor Bøndergaardene dog ligger særskilte og langt fra hverandre, hersker et skadeligt Fælledskab Marken; saa vil Selskabet gjøre sig en Fornøielse af at tilkjende de tre Landmænd sammesteds, som tilstrækkeligen beviser, at de i ovenmeldte Aar haver forsvarligen indhegnet den meste Jord fra al Fællig med andre, trende efter Arbejdets Vigtighed aspassede Belønninger i Medaljer eller rede Penge. J Attesterne, som maatte være underskrevne af bekjendte troværdige Mænd, bliver og at forklare, om de Æskende haver indhegnet al deres Jord fra Fællig, hvilket Selskabet helst ønsker, eller om de endnu ejer andre Jorder i Fælledskab med andre. 5. Selskabet har ikke allene med megen Fornøielse erfaret, at adskillige af de største og anseeligste Landgods Eiere haver indseet den Nytte og store Opmuntring, til Flid, som er forbunden med at forunde deres Bønder, større borgerlig Frihed, end de sædvanligen haver; men det har endog derpaa havt sær merkelige og vigtige Exempler, hvorfor det og med saa meget større Grund fremdeles udsættet følgende Premier: For den Proprietær i Dannemark, som giver de fleste af hans Bønder enten fuld Eiendom paa deres Gaarde eller Arvefæster, hvorved det dem tilkommende Arbeide, deres Afgifter, enten i Penge eller Korn, og Jnd fæstningen ved Forandring af Beboere forud nøie, tydeligen og for bestandig er bestemt. For den priseligste Handling: denne Sag Selskabets første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For den dernæst den anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For den dernæst den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. Ved Attesterne maatte Oplysning gives om Gaardens Beskaffenhed og Størrelse, og de Vilkaar, paa hvilke de overdrages til Beboerne, hvilket allerrettest kan skee ved at indsende antoriserede Kopier af Skjøderne og Arvefæsterne: ogsaa vil Eiendoms= eller Arvefæste=Retten tilstaaes uden at andre derfor paalægges større Byrder enten ved Hoverie eller paa anden trykkende Maade end tilforn. Premierne, som ere forhen udsatte, æskes inden 1ste December 1785. 6. Da Selskabet til Land=Almuens Nytte har ladet adskillige Undervisninger trykke, saasom Agerdyrknings- og Have=Katekismuser, og agter dermed at fortfare, men det ikke kan formodes om den store Hob af Landalmuen, at de skulle læse og tilstrekkeligen benytte sig af saadanne Skrifter, med mindre de, og især de unge blant dem, bliver dertil anførte og opmuntrede, hvilket man troer best kunde skee ved Degne og Skoleholdere paa Landet, naar de, efterat den sædvanlige Skole= eller Bye=Læsning var til Ende, vilde oplæse og igjennemgaae et Kapitel af Gangen i slige Bøger; saa udsættes: For den Degn eller Skoleholder, som heri uden Forsømmelse af sit Embeds=Pligter, viser den største Flid, en Premie af den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. For den næste den tredie Sølv Medalje eller 5 Rdlr. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes vil anvende Flid paa heri at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplysning. Attesterne som indsendes, i Følge forrige Aars Liste inden 1ste October 1785, maatte indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æskendes anvendte Flid, som om der derved stiftede Nytte, og i øvrigt være nøie indrettede efter §. 3, i Forerindringerne til denne Liste. 7. For nogle faa Aar siden indrettede Hr. Magister og Provst Johan Arend Dyssel, Sognepræst til Østofte Menighed i Lolland, et Læse-Selskab for Bønderne i hans Sogn. Hensigten dermed var, at anbringe en Stand, som maaskee meere mangler Anførsel end Lyst til Forbedring, til en fornuftigere og sædeligere Tænke- og Handlemaade; at lede den til en nyttig Tidsfordriv i de lange Vinter-Aftener; at afholde den fra anden skadelig Læsning; at udbrede saadanne Kundskaber iblant Landalmuen, som ikke uden ved selv valgt Tid og Flid kan faae Indgang hos den, men dog altid bliver den meget nyttige. Bøgerne som til den Ende blev valgte, vare geografiske, historiske og ekonomiske, især i Henseende paa Dannemark, uden derfor at udelukke herfra sysiske, moralske og Religionens eller andre gode og for hver Mand tjenlige Skrifter. De Selskabet med stor Fornøielse er bleven underrettet om, at dette Læse=Selskab, som foruden adskillige andre brave Mænd, endog Kongelige Betjente der i Egnen, bestaaer af mere end 50 Bønder, har virket det store Gode, at Læse=Lysten af nyttige Bøger har meget tiltaget, hvori Selskabet og taget saa meget meere Deel, som det har understøttet den gode Hensigt med sine Skrifter, og opnaaer derved des snarere sine egne Hensigter, saa udsætter Selskabet: For den Præst, som ved egne eller andre Patrioters Sammenskud og Bekostning til hans Bonde Menigheds Brug anlægger et saadant Bibliotek, i det mindste bestaaende af en 40 til 50 Danske eller paa Dansk oversatte gode og almindelig nyttige Skrifter af ovenmeldte Jndhold, og uden Betaling udlaaner dem og ved den Handling til Kundskabs Udbredelse blant Landalmuen gjør beste Plan og Jndretning til nogenlunde Bestandighed af Anlægget, og i øvrigt yttrer heri den berømmeligste Flid, sin tredie Guld=Medalje. For den ædelste Handling dernæst Selskabets første Sølv=Medalje, For den derpaa dets anden Sølv Medalje. For den derefter dets tredie Sølv=Medalje eller Penge, naar forlanges, i Stedet for Medaljerne. Skulde nogen anden Veltænkende af Evne eller god Leilighed uden for Præstestanden vilde paa forbemeldte Maad befordre Selskabets Ønske, æsker samme Patriot i lige Orden. med Geistligheden, og bliver betragtet efter Omstændighederne paa samme Maade. (Fortsættelsen følger). Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Niels Rohde, Borgemester i Vor Kiøbstæd Aarhuus, og Niels Hvid, Raadmand og Byefoged sammesteds, som Skifte=Forvaltere, udi Kiøbmand Daniel Bøggild af bemelte Aarhuus, hans Opbudsboe, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavn, ske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger, og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Damel BøggildsOpbudsboe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Skifte Forvaltere, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Byetinget og Raadstue=Retter, i meerbemelte Aarhuus; hvorefter de Vedkommende sig "allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. "Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 5te August 1785. Under Vort Signet, (L. S.