Berlingske Tidende, 1769-06-01
Enhver Madlem i det hele Sælskab kan møde til Classer, ges Møder; men har ingen Art af Stemme, med mindre han med Classen er udnævne. Om Sælskabets Huusholdning, Casser og Regnskaber. Naar Sælskabet kan gaae sit Dyemærke, vænker det at hade tvende Penge Kilder eller Fand, nemlig en tvende og en staaende. Det aaringe Indskud vil udgiøre den første; den anden vil blive anlagt af de Indskun, som skeer paa engang ; afandres Gaver eller Legatt, som en eller anden paariersk finder maatte finde for got at henlegge til Sælskaber. Brugen af begge en bestemt ved Planen, den første nemlig til Præmiers Udsættelse, den anden til de Bekostningens Bestridelse, som Sælskabet, for Beqvemmelighed maa gier, for des fuldkomnere at iværksætte sit Hoved Dyemærke. paa Betienternes Løn, de behøver, paa visse Mødler, paa er og andet. Regnskab for Cassen, for Contoiret, for at ander, ik rer ustage des hver Fierdingaars Møde offentligen i Forsamlingen, til den Præsiderende, saa ingen Medlem kan mine, eller blive nyldende om noget af den dele Huushalding for Mangel ved Regnskaber giør Selskabet straxneskaarlige Anstalte. Car. 18. Om Taler i Selskabet. Sælskabet, som ikke kan ste Dyden ubestaaet, hvor den falder det i Dyen og der kan belønne den kan mindstglemmeder i Henseende til sine egne Medlemmer. Det agter derfor, at trindet Kiærlighed for det almindelige Beste, og partinens Cee. Saabes i Selskabet, ruders Henstattes Befordring, ved af fentlige Talegaarden saadansdag Medlem deres frundet. degaargade. Dettager der at giøre ikke allage til er gelfornaar Eftermæltag hans Navns Inkommelse; men og en ramed for Eftertidende. Jngen Stand, naar en Medlems Fortienester af Selsk der erkiendes, vil dertil blive agter forring: Tilen bliver holdt af en Medlem, som dertil kan overtalesganden at nogen meer dertil, naar gaa en behager, og nogen Maade forhanden. Vil den Talende tillade der, 4 hans Talgtrykkes, skeer det, ellers ikke. Co. 19. Om de Hensigter Selskaber ønsker i Tiden opfaldte. Sælskabet vil søge at oprette Brevverling med Magistrater, Daefader, Geistligheden, Borgers og andre, for at erholde af de Erfarneste de Ovinsninger det behøver for det gemerne Beste. Samme agter det og i Henseende al Danske Cansules og Agenere paa fremmede Steder. for med Vished at uddeele de Præmier det udsætter for Vabers Form at Udførsel, formadet der, at Toldbetiente og andre Kongel. Betiente, i slige Tilfælde bevidne ved Attester, eller skriftlige Beviis, uden Betaling, hvad en Borger for sin Flid, til Sælskabets Efterretning, maatte forlange ved Attester bevidnet. Det agter at erkyndige sig om de Oplysninger ved Kuk sterne i Landet, som en kan skade Kunstneren, og haaber at blive allernaadigst beskiermet mod de Langs=Anstalter, som maaskee kunde af Præsidicer og forudsattede Mesninger, giøres mod dets Anlæg. Om Pest Frihed skulde allernaadigst blive Sælskabet til ladt, blen det et stort Gode, som der endnu kan tør haabe. Iøvrigttænker Sælskabet for Handelens Skyld, og saavidt den deraf kan have Nytte, at tillegge sig efter sin Lykke og Omstændighed, er Model Maskin=Instrument Nacuralie= og Vahre Kammer, og for samme Skylder Bibliothek; men alt i Forhold til sine Kræfter. Dette er Selskabets Plan, som det dog i Tiden kan for endre til Forbedring i et andet: undtagen til en Direction over Sælskabets Huusholdning; efterdi det agter at aflegge Regnskab derfor i de offentlige Fierdingaars Møder for hele Forsamlingen saa længe det er til. Man seer heraf, at dette Sælskab har ikke tilforn, eller noget af dets Form, været til i Danmark: at det behøver fast alle andres Hielg: at det er intet andet i Veyen: da at det passer sig heel vel, baade til Regierings Formen, til Videnskabernes nærværende Tilstand, paa Landet selv, ja paa den patriotiske Tænkemaade af alle. Herom er og Sælskadet allerede overbeviist, saavel ved de store Prøver det har haft paa den Kongel. Naade, som paa det tilhørende bifald. det dagligen finder af et skiønsom Publien i tige RigernKiøbenhavn, den 1ste Junii 1769. Christian Martfelt, Selskabers Secretaire.