Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-11
Udkast til den danske Flaades Historie (Slutningen af tredie Stykke.)Med de norske Sørøvere forbandt sig under Kong Erik Menved hans Faders Mordere, der og sloge sig til Sørøveri, og derfor satte sig i fast Besiddelse af Øerne Hjelm og Sprog, hvorfra de til alle Aarets Tider foruroligede den danske Sejlads, ja vel ganske tilintetgjorde den, og plyndrede paa alle Rigets Kyster. Gyseligt er det at læse om de mange vore Købstæder, som af disse Sørøvere bleve det ene Aar efter det andet uhævnede afbrændte. Korsør - Skælskør - Nykøbing paa Falster - Stege - Stubbekøbing Rudkøbing - Svendborg. - Middelfart - Nykøbing i Ods Herred - og flere Stæder, ei at tale om mange Landsbyer, som bleve alle saaledes et Rov for de norske og misfornøiede danske Sørøveres Mordbrand 2) Ogsaa denne ellers ikke uvirksomme Konge maatte derfor ty til Hansestæderne, og i deres nu allerede mægtige Flaade søge Værn mod sine og Danmarks Fiender 27). Det synes ellers som og K. Erik Menved alvorlig har tænkt paa at forny det gamle Opbud. Thi i de af Langebek opbevarede det es romske Klosters Annaler findes under Aaret 1304 anført, at over hele Riget udgik et Paabud til 21) Hvitfeld 2 P. pp. 6. 16. 11. 22) Gebhardi p. 215. Koggers almindelige Udrustning?"). Disse Kogge, det ældste Slags Skibe her i Norden 22), vare efter Jhres Forklaring lange, aabne og seilførende Fartøier 25), der udentvivl have været snart større, snart mindre. Just fra samme Aar har og vor fortjente forevigede Oldlovgrandsker opdaget en Kong Erik Menveds Forordning, der blant flere Ting ogsaa angaar Skibsredning, eller hvorledes der blev skattet til Krigskibes Udrustning. Mærkeligt finder jeg i denne Forordning, at allerede da har en Jndkomsttakst været i Brug til at fodre Skat efter. Thi ifølge Forordningen skulle enhver Mands Jndtægter, iberegnede endog Kværsæde mænd, anslaas til noget vist af dertil i ethvert Stift eller Syssel udmeldte Kommissarier, og i Forhold til Enhvers Jndtægter betaltes saa af Enhver saameget enten i Penge eller Varer som behøvedes til et Skib, der var 50 Læster drægtigt, at udrede af ti tusinde Marks Værd 28). Over København - denne for Rigets Flaade vigtige Havn - synes og Erik Menved, at have havt mere at sige end hans Formænd, thi Han var den første Konge, som her holdt en Flaade 26 b). 23) S. S. R. R. D. D. 17. p. 250. 24) Gram i Ch. L. S. Skr. 5 D. p. 175. 25) Glossar. Sviog coll. 1117. 26) Lovhistor. I. II. p. 102, eller Kofod Anchers samlede juridiske Skr. 1 Deel p. 594. Selve Frog, findes i Lovhistor. 2 D. p. 53439. 26 b) Hvitfeld p. 408. Ogsaa har denne K. Erik tvende Gange selv udrustet en Flaade, en Gang mod Rostok, og en anden Gang 80 Skibe mod Stralsund, skønt han begge Gange ikke synes at have udrettet noget stort med disse Flaader 27). Thi Hanseerne vare allerede for overmægtige og søkyndige, og tiltoge heri Aar for Aar, som vi derimod aftoge. For Lybekkerne var og Erik Menved ligesaa eftergivende, som hans Fader, hvilket er tydeligt af denne Konges dem givne Privileg, hvori han forskriver sig til ganske at holde sine Undersaatter fra al aktiv Handel paa Norge 7 Men havde end Erik Menved gjordt noget for igæn at ophielpe vor forfaldne Flaade, saa maatte dog alle hans Bestræbelser herfor snart tabe sig under hans Broders og Eftermands forstyrrede Regering. Kong Kristoffer den Anden derfor brugte ligesom hans Formænd Hansestædernes Flaade, skønt og denne Konge har havt enegen Rigsflaade, men som enten af Mangel paa Anførere, eller af andre Aarsager ikke kunne med Kraft, bruges. Thi jeg finder hos Hvitfeld et denne Konges Pantebrev paa Blegind og Lyster til Marsk Ludvig, som ved dette Brev fik 40 Marks Sager og alle andre Herligheder over sine Bønder, Havnetjenesten allene undtagen, som Kongen forbeholdt sig "*). Et andet Sted finder jeg og, at Kristoffer den Anden skal en Gang med den danske Flaade have hjulpen de meklenborgske Førster, Valdemar med Tilnavnet Atterdag, der var en i saamange Henseender virksom Konge, der igænsamlede det adsplittede sin Undergang nære Danmark, glemte vist ikke heller sit Riges saa vigtige Flaade. Derfor og at Københavns Besiddelse var ham saa vigtig, for derfra at kunne forurolige og med Tiden ganske forstyrre de overhaandtagende Sørøverier. De opne i Landet gaaende, men ligesiden Valdemar den Andens Tid alt mere og mere 27) Gebhardi, I. c. pr. 227. 231-232. 28) Se min Handelshistorie p. 117, hvor jeg tillige har søgt at vise dette af Sartorius i Tvivl satte Privilegs Ægthed. 29) Krønikens 2 P. p. 28586. 30) Alb. Krantzii Dania Lib. VII. c. 291 p. 121. tilstoppede Aaer, søgte han ved Rydning og Udgravning igæn at gøre seilbare 22). Som denne Konge oftest opholdt Sig paa Vordingborg, saa vises endnu der Stædet, hvor hans Flaade skal have lagt med dertil hørende Grave, Kanaler, Batterier, o. s. v. samt Skipperboder 77). Med sin Flaade gik og Valdemar til Femmeren, med den truede han Nordfriserne, med den overmandede han og en Gang en Deel fiendtlige Skibet i Øresund 32). Men det Vigtigste, for Hanseerne Føleligste, for Nordens Handel af betydelig Jndflydelse i følgende Tid, som Valdemar ved sin Flaade udrettede, og som Han uden Flaade ikke skulle kunde have udrettet, var Gullands Jndtagelse, og den for Hansehandelen her paa vore tre nordiske Riger høist vigtige Stad Visbys Ruin 22). Thi denne Valdemars ved sin Flaade seierrige Dont kan man ansee som det første Skaar Hansestæderne lede i deres udstrakte betydelige nordiske Handel. Visbys Ruin gjorde det siden lettere i de følgende Tider at tilføje Hansehandelen end flere følelige Tab, saa den tilsidst maatte gaa under. Men desverre Valdemar havde sin hele Regering igænnem saameget at bestille nu med Holstens trodsige Grever, nu med sin egen ubændige Adel, at han ikke altid længe kunne forfølge en og samme Plan, den siden Unionen forbød hans Eftermænd at udføre.