JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-17
Jndenlandske Efterretninger. Der er visse Ting, der fremfor andre bør lægges Medborgere paa Sind, ifølge af Tidernes Synderligheder og Omveltninger; dertil hørte for nogle Aar siden, da Priserne paa alt vare saa overdrevne, istædetfor Lædertøi at betjene sig af Trætøfler, hellere end af Træskoe (der og ere dyrere end af foldfrie Skoe og Tøfler af Læder). Ossie Trætøfler, der i mange Aar har været brugt i det Holstenske, ere nu og indførte i Jylland. En Lykke for fattige Skoflikkere og andre, og for dem, der have Elletræer, hvoraf Saallerne helst gjøres. Opfindsomheden er saastor, at man endog anbringer dem i Støvler. Men, en anden Næringsgreen for Fabrikantere, er nærved at gaae under - og det er Hattemagernes. Denne Hovedbeklædning der forhen satte mange hundrede Tusinde Mennesker i Arbeide, er nu nærved, ligesom Handskemager nes i mange Lande, at gaae til Grunde. Fra Jylland f. Ex. kjøbtes i forrige Tider den korte Faareuld udenlands til Hatte, ligesom og Landets Hattemagere solgte store Partier saavel til Jndlandet som til Udlandet; der gik især mange til Nordamerika som Matroshatte. Men nu ikke; Søfolkene bruge Straahatte, efter engelsk Skik, eller de mangfoldige Slags Huer og Kasketter, der paa nogle Aar ere blevne Mode. -Men, hvad var rimeligere, end at de Hattemamagere, især i Smaakjøbstæderne, der mærke saadanne Aftagelser i Afsætning, lægge sig efter at sye allehaande Slags Kasketter og Huer, som baade Bundtmagere og Jkke=Bundtmagere flere Aar have sat paa Folks Hoveder og derved betaget dem deres Næringsvei, Det ville vist være dem tifold indbringende imod at gjøre Hatte, især af det grovere Slags. Ethvert Hoved søger nu en Kasket og kjøber den i Boutikerne, forsynede fra Michelsen, der i flere Provindser har Udsælgere. Da Kunsten ikke er større, end at Fruentimmer og kunde sye det meste af dem, og Materialierne at faae og Præparationen langt nemmere end Uldhattenes; saa ville udenTvivl mange af de nu næringsløse Hattemagere, ifølge Modens Luner, bedre være tjente med at optage denne Næringsgreen, end see Kummer imode. Hvormange tusinde Børnehuer f.Ex. bruges ikke nu, istedet for Fortidens Hatte, ja fra disse til de simplere og derfra til de mere forfinede Kasketter og Huer og hvad de mere kaldes, er der nok at øve sig paa for Begyndere, indtil de vorde fuldkomne. Der kunde jo og med megen Rimelighed forfærdiges for Reisende, ja endog Bønder, slige Kasketter med Hattefilts Pul, der udholde Regn og Kulde bedre, end de man daglig bruge. (Vib. Av. 19.) Tvende sjeldne Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-17
Blandede Efterretninger. En midlertidig Ligsteen bedækker GeneralFoy's Gravsted paa Kirkegaarden Pere la Caise i Paris. En simpel Steen ligger nemlig horizontal, og paa samme er opstillet lodret en anden med følgende Jndskrivt foroven: Honneur en General Foy. Disse Ord ere til høire bekrandsede med en Laurbærgreen, til venstre med en Egegreen, hvilke to Grene umiddelbart derunder krydse hinanden. Nedenfor læses: i se repose des ses travaux Et ses oeuvres le suivent. og derunder igien: Hier quand de ses jours la source fat tarie La France en le vojant sur sa couche tenduImplorsit un accent de cette voix cherie Helas au cris plaintif jett par la patrie Cest la premiere fors qvil n'a paa reponduDisse Ord ere tagne af et Digt af den berømte tyveaarige Digterinde Delphine Gay. En simpel Indhegning omgiver Gravstedet, og paa hvert Hjørne af samme er paa en Støtte anbragt en liden Tavle med Navne der bringe de vigtigste Handlinger af hans militaire Liv i Minde, nemlig: Gemappes. Passage du Rhin. Zürich. Waterloo. (Forkortet fra Hesperus Dec. 308.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-17
Et Samfunder stiftet i Singapore, forved Dampskibe at bringe en regelmæssig Forbindelse istand mellem det indiske Havs Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-17
Det første Dampskib ville de lade bygge og udruste i England, og sammes Fart skal være til Batavia, Penang og Calcutta; derefter skal Seiladsen udvides. Man haaber at skulle kunne udføre Overfarten fra Calcutta til Singapore, hvortil nu 5 Uger medgaae, i aatte Dage, og i andre 8 Dage at kunne anløbe alle Mellemhavne. Overfartens Bekostninger ville kunne forringes til det halve. Jkke blot den europæiske Handel vil derved vinde overordentligt, men Asiaterne maae og kunne trække megen Vinding deraf. Aarligen føre 50 til 60 Fartøier flere Tusinder, fra Coromandelkysten til Staden Penang, hvor de formedelst Søerøvere, og Sandbanker i Bugten maa standse og ikkun af store Omveie, og med betydelige Omkostninger kunne reise videre, men dette vil ophøre, naar et stort og vel bevæbnet Dampskib, der kan sætte Søerøverne i Skræk, optager dem. Det kan ogsaa aarligen i Batavia eller Singapore indtage imod 900 Malayer, for fra disse Steder at bringe dem til Penang, hvorfra de gaae videre til Mekka. Endeligen bringe Jonker og europæiske Skibe, foruden chinesiske, der ideligen gaae fra een Havn til en anden, endnu fra China til Batavia, Singapore og Penang mere end 6000 Mennesker, af hvilke (Fra Oriental Herald i Hesp. Dec. 291.) Sum af 250,000,000 Franker. J Nederlandene udgjorde, i Følge den af Ministeren for det Jndre til Generalstaterne i Aaret 1820 afgivne Beretning, af 5 1/2 Million Jndvaanere de til Understøttelse trængende Fattiges Tal. 573, 179, næsten 9de Delen af Befolkningen. J Wien tæller man paa 210, 198 egentlige Jndvaanere, (u Berlin paa 183,485 Jndvanere 12000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-17
Hamborg paa 107,000 Jndvaanere 5622. J Paris havde i Aaret 1824 et Antal af henimod 605343 Personer Understøttelse af Veldædig heds-Anstalter; Betlere og Omvandrende vare derimod ei modtagne. Degenerando ansætter Tallet af de Trængende i Frankrig til imellem 15 og 1/2 for Landet, og til 1/2 i de store Stæder af Befolkningen. (Le visiteur du pauvre, par M. Degenerando, membre de PInstitut, ou vrage couronne par Academie de Lyon & en 182 par l'Academie Francaice, qvi a decerne le prifonde par M. de Montyon pour l'ouvrage le plus utile aux moeurs. Trois edit, revne & Rugm. Paris 1826 8 Fr. 75 C. - Goudinet formener (Revne encyl. Oct. 1826. p. 166.) at for beregnede Fremmede, Militære etc.) 20581. J.J England udgjør Fattigskatten den store en stor Deel siden fordeele sig til fjerne Egne. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-17
Hamburg 2 M. gistraten nyligen foranstaltet Tælling 39,500. liggender. Hvilke Beregninger har man for Danmark, sættes til høiest 1/10 Deel. holdet er for Landet for lavt ansat; og for Stæderne for høit. Her mener han kan det kun(Hesp. Dec. 304.) Materialier til en Oversigt mangle ikke; men Tabelkontoir eller statistisk Beregne Indretning savnes for dette som for andre ikke uvigtige An I Nürnberg er Folketallet efter en af Ma(Hesper. Dec. 303.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-17
Kjøbenhavns Børs, den 15 Februari 1827. a vista 230 Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 a 11s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. - Rbd. Sedl. 5050 1/2 Rbs. Tegn. 84 84 1/2 Rbd. Sedl. i Banco, Nationalbank Obligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-17
6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . . 95 i Banco. 3 pC. nye danske Oblig. Asiatiske Actier. . . . . . i Sedler. 58 1/2 - L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. ved Hambro & Søn. 103 1/4 104 i Banco. Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 101 - Rbd. r. S. 115 1/2 116 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 18. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne, Tirsdagen den 20 Februari 1827. Frederiks Hospital i Kjøbenhavn. Frederik den Femtes ædle Goddædigheds-Aand. friliggende, har været: Person. Person. Person, Person.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Fra foregaaende Aar overliggende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Nye Jndkomne. J alt Deraf udgaaede døde. I alt Altsaa ved hvert Aars Udgang tilbage. Jndlagte i Aarets Løb som For de sidste Aar hørte af de ved Aarets Udgang tilbageværende Syge. til den medicinske Side. til den kirurgiske Side . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Forholdet af de Døde mod det hele Antal Person. Person. Af- og Tilgangen af de i Hospitalet til Kuur og Pleie optagne Personer, baade betalende og Denne Stiftelse, af Hovedstadens Sygehospitaler det vigtigste, er et skjønt Minde om Kong Bygningen, hvortil Grundstenen blev lagt i Juli 1752, blev færdig 1757. Jmidlertid blev en Fundats for Stiftelsen udarbeidet, og udstædt 6 Aug. 1756. (Haves i Forordnings Samlingen og hos Schou.) Efter Fundatsens almindelige Bestemmelser (§. 3) skulde Hospitalet tjene til Kjøbenhavns fattige og nødlidende Syges Helbredelse, hvilke ikke maatte have nogen Hielp af almindelige eller private Stiftelser eller tilstrækkeligt Tilskud fra Andre. De maatte ved anstillet Undersøgelse befindes ikke at være ulægelige, men ved Lægens Hjelp, samt tilbørlig og god Underholdning og Pleie at kunne forhielpes til deres Sundhed, og Stiftelsen skulde derimod ikke være udstrakt til Modtagelse af ulægelige Syge, eller dem som maatte med venerisk Sygdom, Børnekopper, Skab, Spedalskhed eller Galenskab være beladte, ei heller af Børn under syv Aars Alder, undtagen i de Tilfælde hvor de trænge til nogen kirurgisk Hjelp. Efter Fundatsen (S. 3. 4) og et Kongl. Reser. 10 Dec. 1772 kunde ogsaa Betalende indtages til forskjellige Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Det blev ved Fundatsen (S. 2) bestemt, at der maatte gjøres Begyndelse med et Antal af Syge, indtil 300, som maatte forøges, naar Hospitalets Midler og Formue tillod det. Men Hospitalets Jndtægtskilder tillod i mange Aar ikke Optagelsen af et større Antal end omtrent 230. Ogsaa dette Tal vilde ikke have været naaet, naar ikke ædle Menneskevenner ved Legater havde hjulpet dertil. J sildigere Aar har Antallet af de paa engang liggende Syge været nogle Gange over 300, som foranstaaende Tabel viser. Sygestuernes Størrelse, Høide, og Renlighed, de Syges Senge, Klæder, Pleie, Opvartning og Behandling, som af nogle Medlemmer af den medicinske Direction ugentligen paasees, er af den Beskaffenhed, at neppe noget synes med billighed derved kunde ønskes forandret eller forbedret." – Frederiks Hospital er en særdeles vigtig Gjenstand for Medicinalvæsenet i de danske Stater, da det er Planteskolen for den største Deel af vore tilkommende Læger, som siden blive adspredte i alle de danske Stater. Jndretningen er derfor ikke blot beregnet til de Syges Helbredelse, men ogsaa til unge Lægers Undervisning og Øvelse. Overlægerne ere ikke allene forpligtede til at holde Dagbog over de Syge, men ogsaa offentlige kliniske Forelæsninger, og at foretage sig de kirurgiske Operationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Alle Læger tillades her fri Adgang ved de daglige Sygebesøg, som ere bestemte til om Morgenen mellem 7 og 8, og om Eftermiddagen imellem 4 og 5, for at kunne gjøre dem bekjendte med Sygdommenes og Epidemiernes Gang, Forandringer, Behandlingsmaader, og Udfald, hvilket Alt paa fremmede Steder er forbunden med store Omkostninger. Ogsaa Reservekirurgerne, og de i Hospitalets Tjeneste værende Kandidater gives Leilighed til, under nøiagtigt Tilsyn, selv at forrette kirurgiske Operationer, og derved at dannes til duelige praktiske Kirurger. (Callisens Ord 1808 i Skriftet om Kjøbenhavn, 1 D. Naturligvis har Callisen forudsat den literære Dannelse allerede at være opnaaet.) Hospitalets Direktion (hvis Organisation er forandret siden Fundatsen), bestaaer nu, paa Grund af Reser. 10 Dec. 1772 og Kabinetsordre 22 Mai 1782, af Overpræsidenten og Kommandanten i Kjøbenhavn, to lægekyndige Midlemmer, General-Direktøren over Kirurgien, og søkonomiske Direktører. Om disse to er ved Kongl. Resol. af 1 Aug. 1821 bestemt, af de have at fungere i 4 Aar, og ikke paa engang skulle afgaae, men en hvert andet Aar, samt at der til denne Bestilling skal af Kancelliet indstilles een af Raadmændene i Kjøbenhavns Magistrat og een af Stadens 32 Mænd. Under 15 Aug. f. A. er udfærdiget en Jnstruction, hvorefter disse to økonomiske Direktører have at rette sig. Den læses i Coll. T. 1817. S. 5926. Ved ovennævnte k. Resol. af 1 Aug. 1821. er det befalet, at der hvert Aar skal forelægges Kongen igjennem Kancelliet en Beretning fra Hospitalets Direktion om Hospitalets Forfatning &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Hospitalets Fonds Kapitaler beløb sig ved 1825 Aars Udgang som følger: rede Sølv. Sølv. Sedl. og T. Rbd. - Rbd. s. Rbd. s. I. Hospitalets egen Fond. . 9870. 889,330. 48. 2,015. 60 2. Legater nes samt Fattigkassens . . 4330. 138,562. = 15,724. 36 J alt 14200. 1,027,892. 48. 17,750. Den største Deel af disse Summer er modtaget eller gjort frugtbringende i kongelige Obligationer og offentlige Papirer, nogle udsatte i faste Eiendomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Under den førstanførte Sum: Hospitalets egen Fond, er indbegrebet nogle Kapitaler efter Legater, der blot bestemte en vis Sum for Hospitalet uden at separat Regnskabsholdelse er anordnet. Dertil henføres: I. Greve Adam Gotlob Moltkes Gave. af 6000 Rbd., til af sammes Renter at yde fattige Syge fri Kuur og Pleie. 2. Statsminister Henrik Stampe og Frue bestemte ved Testamente af 18de Juli 1787, og sidstnævntes Codicil af 24de Novbr. 1798 endeel Summer til offentligt Brug, hvoriblandt 5000 Rdl. for dette Hospital. (Coll. Tid. 1799. S. 13. Derimod er i Coll. Tid. 1817 S. 312, og 1818 S. 292 Legatet opgivet at være 5500 Rbd.) 3. En Summa af 600,000 Rbdlr. S. V. i kongelige Obligationer, hvilke bleve Hospitalet, overdragne i Følge Kongl. Resolution af 19de Marts 1814 istedetfor en Jndtægt samme forhen tilflød af norske Post-Jntraders Overskud. 4. En Summa af 10,000 Rbd. i Sedler, som ved Kongelig Resolution af 18de Novbr. 1820 blev skjænket Hospitalet til Gjenoprettelse af de to Senge for fattige Syge i Hospitalet, hvilke af denne Stiftelse maatte nedlægges formedelst Udredelsen af sammes Bidrag til den Sum Kongeriget Norge erholder fra forskjellige Fonds. (Coll. Tid. 1820 S. 796.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
J Henseende til Legaternes Fond bemærkes: I. Det Dalsgaardske Legat. Statsraad Ole Dalsgaard, som døde 29de April 1798, bestemte ved sit Testament, udstædt 28 s. M., sin Formue til det almindelige Beste, saaledes at naar nogle Legater, saasom til Kjøbenhavns Fattigvæsen a. vare først udtagne, skulle Frederiks Hospital være hans universelle Arving, paa Vilkaar: "at Kapitalen lov forsvarlig udsættes paa Rente og stedse konserveres, hvorimod der for den aarlige Rente skal oprettes saa mange Senge i Hospitalet som efter sammes Indretning i Forhold til Renterne kan skee, og hvorpaa skal indtages og til Helbredelse indlægges Fattige og Trængende af begge Kjøn uden nogen Betaling. Testamentet er indført i Barens's Magazin for Industrie, Skole= og Fattigvæsen 2 H. S. 226 234. Jndholdet er korteligen opgivet i Coll. Tid. 1798, S. 2824. Den efter Skiftets Slutning udkomne Beholdning læses i Coll. Tid. 1800. S. 575. Hospitalet fik 19421 Rdl. 62 1/2 s. Legator havde bestemt, at Hospitalets Direktion skal aarligen til det danske Cancellie indsende et kort Regnskab for Legatet, og yttret det Ønske at dette offentligen ved Trykken aarlig maatte bekjendtgjøres. Dette skete i en Række af Aar i Kollegialtidenden; men, saavidt findes, senest i Aargangen 1818 No. 16. S. 2378.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Efter samme var Legatets Capital d. 31 Dec. 1817 i alt 23340 Rbd. S. V. og 850 Rbd. Sedl.; og det havde fra 17 Febr. 1800, da det begyndte at virke, indtil 31 Dec. 1817 forhjulpen i alt 1274 fattige Syge til frie Kuur og Pleie. Aatte Senge ere indrettede for Legatet. 2. Det Brockske Legat; Grosserer Niels Brock, som døde 4 Oct. 1802, og hvis betydelige Formue kom offentlige Stiftelser tilgode, havde og betænkt dette Hospital. J Testamentet bestemtes dertil 1500 Rdl. og ved Boets Slutning blev en Capital fordeelt paa alle Stiftelserne; saaledes at Hospitalet fik istedetfor 1500 Rdl. i alt 2588 Rdl. 89 1/4 s. Ved Udgangen af Aar 1817 opgaves Legatet at være 3320 Rbdl. Sølv og 634 Rbdl. 36 s. Sedl. og Tegn. *) Legator forbandt et Vilkaar dermed, nemlig: at hans og hans Hustrues Arvinger, eller de som have tjent ham, maatte i Tilfælde være berettigede til at indlægge en Syg til frie Kuur og Pleie sammesteds. (Coll. T. 1802. 3. Georgine Grevinde af Moltkes, fød v. Buchwald, var den 31 Dec. 1817 af Beløb 7300 Rbdl. Sølv og 1600 Rbdl. Sedler. 4. Grevinde Holcks Legat; til samme Tid 2300 Rbdl. Sølv og 3350 Rbdl. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
5. Geheimeconferensraad Schutz's Legat, til samme Tid 1173 Rbdl. 19 1/4 s. Sølv, 400 Rbdl. Sedler. Legator døde 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
6. Det mosaiske Troessamfunds Legat paa 40,000 Rbdl. Sølv. Fundatsen er at 31te Juli 1815, confir. 16de August f. A. og læses i Coll. Tid. 1815 No. 36. S. 568570. Legatet er stiftet til Erindring om Kong Frederik den 6tes og Dronning Marie Sophie Frede rikes Kroning. For Renten skal, paa fem i Hospitalet, i et eget Lokale, dertil indrettede Senge gives uformuende Syge frie Kuur og Pleie. Bemeldte Troes=Samfund bidrog desuden de Om øninger, som Sengenes og det dertil fornødne Jnventariums Anskaffelse for første Gang medførte. 6. Etatsraad og Professor Fr. Christ. *) J Coll. Tid. 1818 S. 291-2. Her blev nemlig Legaternes Beløb til 31te December 1817 opgivet, og dette er saaledes Kilden til de følgende Meddelelser saavidt ei sildigere trykte Efterretninger haves. Vinsløves Legat blev 31te Decbr. 1817 opgivet til Beløb af 2700 Rbd. Sølv og 100 Rbd. Sedl. Legator døde 1811. 8. Geheime-Statsminister Joachim Gottsche Greve af Moltke's Legat til tre Sen ges Stiftelse. (Dagen 1823. No. 140.) 9. Afdøde Kirstine Hoffmanns Legat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Ved hendes Testament af 27de Mai 1813, confirmeret 23de Mai 1815, bestemte hun 3000 Rbd. Sølv for Hospitalet til Hielp til nye Senges Oprettelse for uformuende Patienter, som uden Betaling nyde Kuur og Pleie, dog at to af hendes Slægtninge for Livstid oppebære Renterne. Ste Coll. Tid. 1815. S. 371. 10. Afdøde Cancellieraad Jesper Holst bestemte i Testament af 7de Juli 1817, confir1ste August f. A., at efter nogle andre bestemte Legaters Udredelse skulde Hospitalet være hans Universalarving, og Renten tjene til fattige Syges Pleie. Coll. Tid. 1817 S. 663. Hvormeget fik Hospitalet? II. Det Cappelske Reisestipendiums Kapital blev den 31te Decbr. 1817 opgivet til 13500 Rbd. Sølv. 12. Det Cappelske Pensions-Legat for Apotheker-Enker og Svende, til samme Tid til 15670 Rbd. Sølv. 13. Af den af afdøde Hofraad og Grosserer David Amsel Meyer skienkede betydelige Kapital til offentlige Indretninger, fik Hospitalet, i Følge Fundatsen af 13de Decbr. 1822. confir. 20de f. M., 10000 Rbd. Sølv i Kongelige Obligationer. Collegial-Tidenden 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Fra det Classenske Fidtikommis har Stiftelsen aarligen 3000 Sølv, hvorfor 28 Senge vedligeholdes, til fattige nødlidende Syges fri Kuur og Pleie. (Minerva Marts 1794 S. 314). Fra den Tid dette Legat begyndte at virke indtil 31te Dec. 1824 har 7340 Personer, derved nydt fri Kuur og Pleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Det harmoniske Selskab har aarligen underholdt to Senge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
At afdøde Jnspektør Rheinlænder skal have skjænket en ikke ubetydelig Deel af sin Formue til de Fattige i dette Hospital berettes i Kjøbenhavns Skilderie 1804 S. 1227. (Fortsættelse en anden Gang.) Til den Rige og Velhavende. Du som sidder i din lune Stue, Ubekjendt med Livets Glæders Savn, Fro og tryg ved Ovnens klare Lue, Midt i Lykkens moderlige Favn: O! tænk broderkjerlig paa den Arme, Som maa nøgen trodse Vinterens Harme! Skjerm hans Legem for den skarpe Kuld! Stil hans bitre Hunger ved dit Guld! Og tør Hjertegraaden af hans Klæder, For den som dit Klagevidne rinder! 9 men vil du tifold Vellyst nyde, Selv du Balsom i hans Vunder gode! Søg ham ufortrøden i hans Vraa, Hvor i Løn hans Taarer flyde maa Skye ham ei; husk vel han er din Broder, Skjøndt ham mangler alle Livets Goder. Naar engang da og din Time kommer, Og du stædes for Alverdens Dommer Han som veed hvad der i Løndom skeer, Og hvor Guld og Rang ei ændses meer Skal din Veldaad her paa Jorderige, Mindes huldt i Evighedens Rige; Ømt din Gud vil veie den mod Brøden, Aabne dig en salig Havn i Nøden. F. V. Stockfleth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Jndenlandske Efterretninger. Beengjødning, saaledes som den bruges i England.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Ved den første Anvendelse af Been til Gjødning brugte man disse i temmelig store Stykker, men man fandt snart, at Forholdet af Virkningen, naar de anvendtes i smaae eller store Stykker, var saa betydelig, at det lønnede baade Umag og Bekostning ved konstige Møller at faae Benene knuste saa smaae som muligt. Den første Maskine, som saaledes anvendtes, bestod af tvende Valser, hvor Tænderne arbeidede ind i hinanden, men man har siden gjort flere Forbedringer, og en Beenmølle af nyeste Konstruction bestaaer af 8 Valser, som parviis arbeide sammen. Denne Beenmølle drives ved Damp og koster foruden Dampmaskinen 4000 Rbd. Alt ved disse Maskiner er af støbt og hamret Jern. Veenmøller af simplere Konstruction, f. Ex. med 4 Valser og til 2 Heste, kan faaes for 1500 Rbd. Almindeligviis males Benene i Stykker paa en halv Tommes Størrelse til lette Jorder og paa 3/4 Tommers Størrelse til stærke Jorder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Ved stærke Jorder forstaaes i Engelland Jorder, hvor Leer udgjør den største Deel og hvor man kun med Møie kan bruge Spaden, de lette Jorder ere derimod disse, hvor Sand udgjør den største Deel af Jordmonnet. Banker og Jorder, af høi Beliggenhed ere i Særdeleshed skikkede, for Beengjødning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Alle Slags Been ere tjenlige til Gjødning, dog undtages Skankerne, som udsøges til andet Brug og betales en halv Gang høiere. Et Lispund Been til Gjødning betales med 1/4 Specie. Friske Veen udkoges først, og Marven sælges til Sæbesyderne. Naar Been bruges allene, saa behøves til at gjøde en engelsk Acre eller 10000 danske Alen, 32 danske Skjepper knuste Been. Undertiden blandes Benene med Tørveaske, og da er 20 Skjepper tilstrækkeligt til een Tønde Land. Jngen anden Blanding bruges, og endda kun paa stærke Jorder, som oftest bruges Beengjødning allene. Benene bringes ud paa Jorden ved Hielp af en Saamaskine, som bruges til at lægge Turnips, og det skeer paa samme Maade og umiddelbar dermed. Førend Frøet falder af Maskinen falder Benene, og hiint kommer saaledes tilat ligge paa selve Benene i den Fure som er aabnet for Sæden. J de fleste Egne saaes Hveden ligeledes i Rader, hvortil Beengjødningen da anvendes paa samme Maade som ved Tur nips. Derimod bruges den ikke directe til Byg, men virker alligevel efter Turnips, naar Stubbene nedpløies. Tre Skpr. knuste Been, som veie omtrent 60 Pd. dansk, ansees af lige Kraft, med 1 Ton (2000 danske Pd.) almindelig Gjødning. Benene virke allerede paa den første Sæd, saasnart den er over Jorden, og Virkningen varer ved i 3 Aar, uden at Jorden i denne Tid behøver anden Gjødning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Landmændene i Engelland tilforhandle sig det fornødne Qvantum Been i Maii og Junii Maaneder. Er denne Tid forløben, falder altid Prisen, men stiger igjen, saasnart Saaetiden, nærmer sig. Dette er den eneste Grund til Beenprisernes periodiske Dalen, og ingenlunde nogensomhelst Tvivl om Nytten af dette Gjødningsmiddel. (Aarh. Avis Følgebl. No. 7.)¬