JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Jndenlandske Efterretninger. De ægte Conservative i Kjøbenhavn maae endnu stedse enten mangle et dem værdigt dansk Organ, eller og maae de foretrække at give deres afmægtige Harme Luft i tydske Declamationer; thi vil man læse noget ægte cras conservativt fra Danmark, maa man stedse søge det i et eller andet tydsk Blad. Denne Gang er det Alt. Merc., der har faaet en smuk kjøbenhavnsk Skrivelse, som Berl. Av. har gjort sig en Fornøielse af at oversætte, og vi ville derfor her meddele lidt af Oversættelsen. Efterat nemlig Brevskriveren har klaget over, at den store Overbærelse, der vises Dagbladene, foranlediger Udskeielser, gaaer han over til at skildre disse saaledes: Et Blad holder Control med, om Kongen sender sine Breve til rette Tid paa Posthuset. Et andet Blad anstiller efter enhver Embedsbesættelse Betragtninger over Valgenes Hensigtsmæssighed, Betragtninger, som ikke just synes at harmonere med Art. 4 af Kongeloven; et tredie Blad, der for kort Tid siden traadte op med det Valgsprog af den hellige Augustinus: in necessariis unitas, in dubiis libertas, in omnibus caritas og med mange hellige Løvter, synes at have sat sig det til Opgave at give Restaurationer og Skænke stuer Stof til pikant Conversation og derved virke noget tiltrækkende. Efterat det omtalte Blad har gjennemheglet en Række af Statens agtværdigste høiere Embedsmænd, givet hiin det Raad at trække sig tilbage, gjort denne mange umotiverede Bebreidelser, med nogle foreløbige bittre bemærkninger forbeholdt sig at tugte Andre til given Tid og Leilighed, begynder det nu ogsaa at underkaste de Personer, som Kongen vælger ved Udnævnelsen af Commissioner, en Kritik, der kun alt for tydelig forraader, at Forfatterne til slige Artikler sende deres Blad med anmassende Domme ud i Verden hver Aften, uden nogensinde at have seet eller talt med de Personer, som de critisere, eller uden at vide Andet om deres mangeaarige Embedsvirksomhed end hvad de foreløbigen høre derom paa offentlige Steder af det ikke troværdige Fama. - Flere af Læserne ville maaskee sige: der er dog noget sandt heri, og vi sige gjerne ja hertil, men tænke da og, at enhver indrømmer, at dette noget sandt er blandet med saa meget falskt at man har Møie med at finde det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Et ganske mærkeligt Tilfælde er i disse Dage skeet ved Randers, idet en Reebslagerdreng, der af sin Mester var udsendt paa Landet, og derved tilfældigviis kom op at kjøre, væltede med en Vogn og og i Faldet en Pigkjæp, som han sad med, ind i sin venstre Side med saadan Magt, at den efter heldigviis at være gledet af for et Ribbeen, først kom ud igjen omtrent en halv Alen derfra, tæt ved høire Skulder. At faae den tilbage igjen, lod sig, formedelst en tyk Jernring, der laae omkring Enden af Kjæppen, ikke gjøre, og Drengen, en haardfør Knos, marscherede nu med dette Kors gevær omtrent en halv Miil til nærmeste Landsby, Ørsted, hvor tvende Karle ligeledes forgiæves anstrængede sig for at faae Pigkjæppen tilbage, men maatte give sig tabt, da de fik Ondt. Nu fandt man paa at skiære Enden af den mere end finger tykke Kjæp, der stak henved et Qvarteer ud ved Skulderen, og da dette var skeet, drog den raske Dreng selv Kjæppen ud. Først i Søndags kom han under Lægebehandling, og, paa nogen paafulgt, Vundfeber og en stærk Hævelse nær, befinder han sig efter Omstændighederne ret vel. Sagen klinger fast utrolig, men for Rigtigheden af det An(Rand. Av.) førte indestaaes. Den 9de Febr. om Aftenen Kl. 9 ankom Hs. Durchl. Hertugen af Glücksborg med høie Gemalinde til Odense og bleve udenfor Byen modtagne af Dragonregimentets Officercorps. Det behagede det høie Par at stige af paa Postgaarden, hvor de complimenteredes af Embedsmænd og Honoratiores Afreisen gik atter for sig Kl. 9 1/2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
J Kjøbenhavn arbeide i denne Tid 48 Damer paa et Teppe, hvis Bestemmelse er at ligge under og omkring Døbefonten i Frue Kirke. (Medd.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
For at give vore Læsere Anledning til at gjøre en Sammenligning mellem tvende Selskabers Virksomhed, (det landoeconomiske her i Stiftet og Fyens Stifts patriotiske Selskab) hvis Hovedøiemed synes at have meget tilfælleds, meddele vi her en Beretning om det den 1ste dennes i sidstnævnte Selskab afholdte Qvartalsmøde: Selskabet besluttede at ansøge Hs. K. H. Kronprindsen om, herefter, ligesom Hs. Maj. Kongen hidtil, at forunde Selskabet sin naadige Beskyttelse; – ved tre rationelle Landmænd af Selskabets Midte at indlede Forbindelse med Grev Schafalitzky de Muckadell til at fortsætte aarlige Præmie pløininger: dertil valgtes Dhrr. Proprietairer Hofmann, Schmidt og Berg i Hunderup; – til at foreslaae Maaden og Midlerne til at iværksætte et af Comiteerne bifaldet Forslag til nærmere Forbindelse imellem Yndere af rationel Landbrug og Kunstflid valgtes en Comitee bestaaende af Dhrr. Proprietairer Schmidt, Langkilde til Juul skov, Hofman, Berg til Lindved og Prof. Saxtorph.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Angaaende et Andragende om at deeltage i Omkostningerne ved en Kørne=Maskine til Byg, som Handelsvare, paatoge Hr. Proprietair Schmidt og Hr. Prof. Saxtorph. sig, efter Selskabets Anmodning, nærmere at conferere med Opfinderen, Mechanicus Henningsen, der alt har en Slag maskine til Damast Mønstre under Arbeide. – Eylographen. Petersens fremlagte Træsnit vandt Selskabets Understøttelse, ligesom og 17 af de Tilstedeværende ved privat Prænummeration lettede ham Udførelsen ved Udgivelsen af en Samling af saadanne. – Et Tillæg til 20 af Selskabets Love, angaaende et aarligt Budget, paa hvilket vor allernaadigste Kongealt i forrige Aar havde henledet Selskabets Opmærksomhed, besluttedes eenstemmig, efter at være anbefalet af begge Comiteer. – Et Forlangende om Eftergivelse af en Gjeld til Selskabet, stor 100 Rbd. efter lovlig Obligation, modificeredes saaledes, at Capitalen afdrages med 5 Rbd. hver Termin eller 10 Rbd. aarlig. – Et Andet, sigtende til Fuldblods Udbredelse blandt Almuens Heste-Tillæg, kunde ei ansees at henhøre til Selskabets Virkekreds. – En Anbefaling at bidrage til den finere Linnedvævnings Henflyttelse til Nyborg-Egnen, ved Maskiner, overgaaer til vedkommende Comitee. Angaaende en Yttring om Forandring i 8, 22 af Lovene om Valgbarhed til Comiteerne, da udsattes denne Gjenstand, indtil skriftlige Forslag derom vare indleverede. Som vi tilforn i dette Blad have fortalt, har der i O. Thomsens Avis været indført et Avertissement, hvorefter billetter skulle indleveres, mærkede Kjærlighed. Det angik en Dame, der ønskede sig en smuk Mand. Fjorten forseglede Billetter ere indkomne, og desforuden i aaben, med Anmodning til Redacteuren, Hr. O. Thomsen, om at bekjendtgjøre den i hans Avis. Den lyder saaledes: Kjærlighed." O himmelske Glut! Du som bød Dig tilfalMed to Snese Tusind Rigsdaler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Her sidder en Beiler i Gjæld til sin Hals, Ham Elskov og Sult anbefaler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
En Baldur i Skjønhed, hvis venlige Smiil, Fortryller hvert qvindeligt Væsen. O Engel fra Himlen! – kom sluk Du min Jld, Viis nu at Du ikke er kræsen. Saa sukker i Haabet og Elskovs Morads Din troe indtil Døden, Din hengivne - Mads. Til Afbetaling af St. St. Blichers Gjæld havde Hr. Elmenhoff i Randers til den 10de dennes modtaget 781 Rbd. 4 Mk., samt en dobbelt Frederiksd'or. Den almeenyndede Sanger har i Randers Amtstidende sendt sine Velgjørere, et skjøndt Qvad, der paa en hjertelig og rørende Maade skildrer hans Glæde og Taknemmelighed. Gjerne optoge vi Digtet heelt, men see os desværre, paa Grund af det indskrænkede Rum, nødte til at lade det beroe ved følgende Slutningslinier: Ret aldrig jeg saadant et Offer saae, Som nu paa mit nogne Fyrrebord laa: Der glimted fra hver en Sølvpenge hvid Et venligt Smiil og en Hilsen blid: Der klæbed ved hver en Guldpenge rød Et kjærligt Suk og en Taare sød: Sligt Juleoffer, jeg sværge vil, Har aldrig en Præst for seet Magen til. Dog det var ei heller den fattige Præst, Fik saadant Besøg af saa riig en Gjæst; Det var jo den yndede Troubadour, Blev gjæstet saa skjønt i sit tomme Buur Let hviler nu Harpen udi hans Skjød; Han har jo forvundet sin bittreste Nød. Ved en den 11te denne Maaned efter Hr. Kammerherre og Stiftamtmand v. Jessens Foranstaltning og under hans Forsæde afholdt Forsamling af Grundeiere i Gunslev, Skovby og Ravnse Byer paa Falster, blev det vedtaget, at den allerede længe paatænkte Jnddæmning og Udtørrelse af det saakaldte Skovby Noer imellem fornævnte Byers Marker skal i anstundende Foraar paabegyndes og udføres af Grundeierne saaledes, at Arbeidet fordeles imellem dem uden Hensyn til Gaardenes Hartkorn. Ved dette nyttige Foretagende vil et Areal af omtrent 200 Tdr. Land Eng indvindes fra Havet. (Medd.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Ved den nylig stedfundne Folketælling i Nysted, befandtes denne Byes Folkemængde at udgjøre 93 Jndivider, nemlig 451 af Mandkjøn og 482 af Qvindekjøn. Familiernes Antal var 197. Ved sidste Folketælling var Befolkningen 879 Personer og Antallet er saaledes forøget med 5 eller omtrent 6 pCt. (Medd.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Ved velvillig Meddelelse see vi os endvider istand til at tilføie, at ved den (i denne Tidendes No 18) omtalte Borgerforsamling i Stubbekjøbing mødte 48 af 104 stemmeberettigede Borgere, sam at Kjøbmand Wulff valgtes til Borgerrepræsenmed 42 Stemmer. Af de 101 valgberettigede Borgere ere de 64 tillige valgbare. – Jdet vi gjøre opmærksom paa, at saaledes neppe Halvdelen af de stemmeberettigede Borgere have givet Møde ved Afgjørelsen af et for Communen vigtigt Anliggende, nære vi dog det Haab, at den større Frihed, som er givet enhver Commune ved Varetagelsen af dens egne Anliggender, saavel her som overalt i Riget maa vinde en stedse høiere Jnteresse, der ene kan vise sig ved en virksom Deeltagelse i disse Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Udenlandske Efterretninger. England. Dronningens tilkommende Gemal, Prinds Albert, er den 6te dennes landet ved Dower, ledsaget af sin Fader, Hertugen af Sachsen Coburg og Arveprinds Ernst. En stor Mængde Menneskeer havde forsamlet sig ved Strandbredden, og Prindsen skal i det Hele have været meget vel tilfreds med sin Modtagelse, men da han havde været sosyg paa Overreisen, opsatte han til følgende Dag at modtage Civil- og Militair-Embedsmændene, og samme Dag fortsatte han derpaa Reisen Canterbury. Vielsen skal forrettes af Erkebiskoppen af Canterbury og Biskoppen af London, og naar den er endt, og der er spist Frokost, tager Dronningen med sin Mand og Følge til Slottet i Windsor. - Privilegie-Striden vedvarer endnu og Underhuset har efter Lord Russells Andragende ladet Stockdales Advocat fængsle i Newgate fordi han havde skrevet en ny Stævning mod Hansard, Parlamentets Bogtrykker; tillige har den for sin Lovkyndighed bekjendte Lord Brougham erklæret, at Overhuset ikke kunde blande sig i denne Sag. Flaadens Tilstand har atter været paa Bane i Overhuset, hvor Admiralitetslorden Minto godt gjorde, at den engelske Søemagt nu var større end den havde været under Toriernes Regjering. Lord Melbourne, tog ligeledes ved denne Leilighed Ordet, og skjøndt hans Tale roses af Mange, der mene, at han ved sin sunde Menneskeforstand tilintetgjorde flere af de smaae Skingrunde, der vare fremsatte, saa yttrede dog Hertugen af Wellington, at det var den latterligste Tale, han nogen finde havde hørt. – Krigen mod China mener man vil blive aabnet med en Blokade af Canton; dog er man i Almindelighed enig om at Chineserne ikke saa hurtigt ville give efter, og England faaer saaledes en af de langvarige Blokader at vedligeholde, som har foranlediget Frankrig saa mange Ubehageligheder, hvorfor saavel Kjøbmændene som Torierne dadle Ministrene for ikke at have valgt kraftigere Forholdsregler. – Efter Allg. Zeit. har Kongen af Preussen ladet forespørge hos Biskoppen af London om han vilde paatage sig at indvie de evangeliske Biskopper i hans Stater, hvilket har vakt endeel Sensation i London. - Den Frost og hans Medskyldige overgangne Dødsdom for deres Deelagtighed i Opstanden i Wales, er nu af Dronningen bleven formildet til Deportation for Livstid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Frankrig. Atter er der Tale om en Forandring i Ministeriet, da det nemlig skal være besluttet at bringe Hertugen af Broglie ind i Cabinettet som Udenrigsminister, en Forandring, der dog neppe vil vinde Kongens bifald, da han i saa Fald ganske mister den betydelige Jndflydelse paa de udenlandske Anliggender, som han nu har under den uduelige Marschal Soult. Stadfæster det sig imidlertid, at de andre Ministre ville gjøre denne Forandring til en betingelse for at vedblive i Embederne, og at Guizot ligeledes kun under denne Betingelse vil tage til London, vil vel Kongen blive tvungen til at give efter. – J Deputeretkammere har Gaugnier vidtløftigen motiveret sit Forslag om at gagerede Embedsmænd ikke skulde oppebære deres Gage i den Tid de mødte i Deputeretkammeret, hvilket Forslag dog den derover nedsatte Comitee havde forkastet. Da Hr. Lepelletier d'Aulnay, der havde talt mod Forslaget og meente, at det var meget misligt at røre ved Valgloven, forlod Tribunen, blev der fra Tilhørernes Tribune kastet en Pakke Flyveskrifter efter ham, hvilket opvakte megen Tumult i Forsamlingen. – Temps der i Almindelighed er vel underrettet, paastaaer, at Brunows Forslag om Oprettelsen af en engelsterussisk Tractat til Afgjørelse af de orientalske Anliggender er bleven forkastet, og at Kabinettet i London derimod har forandret det til et Forslag om en Forening mellem de fem store Magter og Tyrkiet om Afgjørelsen af disse Anliggender, og det vil saaledes nu vise sig om der hersker nogen Enighed blandt disse Magter. – En ikke ubetydelig Eskadre udrustes under Vice-Admiral Rosamel, og man mener, at den er bestemt til Levanten. Spanien. Cabrera er endnu stedse den Gjenstand hvorom Alt dreier sig; dog synes der nu at være megen Sandsynlighed for at han er levende. Efter et nyt Rygte skal han have benyttet den Tid. da man troede ham død, til at foretage en Reise til Prætendenten i Bourges, hvor han har gjort Aftale med Hertuginden af Beyra om Midlerne til atter at bringe Prætendentens Sager i Gang; imidlertid synes dette Rygte noget utroligt. – Fra Seierhertugen, Espartero, hører man kun at han forbereder sig til vigtige Foretagender, men nu som forhen veed man ikke, naar de skulle udføres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Holland. Spændingen mellem Kongen og Generalstaterne vedblive endnu, men da de sidste have givet Regjeringen Tid til at overveie de øn skeede Reformer i Forfatningen, venter man at Alt vil jevne sig i Stilhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Rusland. Bestræbelserne for aldeles at losrive Polen fra de Forbindelser, hvori det som et katholsk Land staaer med det øvrige Europa, og ogsaa ved Religionen at faae det fuldstændig indlemmet under Rusland, har endelig vakt den katholske Geistligheds Opmærksomhed, men da dens Foresatte, den høiere Geistlighed, har forladt den, formaaer den kun at virke gjennem Folket ved at opmuntre det til at holde fast ved den gamle Tro. Jmidlertid forfølger Regjeringen med megen Strænghed sine Planer, og flere Geistlige ere alt arresterede og andre flygte bort fra Landet. Da den russiske Regjering ligeledes har fundet sig foranlediget til at inddrage fra de katholske Kirker i Polen, de tydske Fundationer og Stiftelser, saa har Preussen, heraf taget Anledning til at gjøre Gjengjæld ved at inddrage fra sine Kirker de Fundationer der have polsk Oprindelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Tyrkiet. Uagtet der endnu intet er skeet til Løsningen af de forviklede Forhold, hvori Porten er kommen til sin overmodige Vasal, vedbliver dog Sultanen at skride frem med Reformer, saa at Tyrkiet for Tiden er det Land, hvor de fleste og væsentligste Reformer blive foretagne. Saaledes har Sultanen nu bestemt at den Kopskat som Rajaerne (Jkke=Muhamedanerne) hidtil have erlagt, for Fremtiden skal være hævet. Hvorledes Sultanen vil erstatte det Savn, som han herved lider i sine Jndtægter, er endnu ubekjendt, dog frygter man, at denne Foranstaltning vil vække nogen Misfornøielse blandt de øvrige Muhamedanere. Mehemed Ali har sendt Sultanen en meget ærbødig Skrivelse, hvori han underretter ham om, at han paa behørig Maade har bekjendtgjort det ham tilsendte Hattischerif. Skjøndt han i denne Skrivelse ganske fører en lydig Undersaats Sprog, synes dog Alt at tyde hen paa, at han ikke i Virkeligheden agter at vise sig som en saadan; thi foruden at han mod Sultanens Protest har blandet den tyrkiske og ægyptiske Flaades Mandskab mellem hinanden, foretager han tillige paa denne Tid betydelige Rustninger Om han hermed agter at forstærke Jbrahim Pascha, fra hvem man i den senere Tid Jntet har hørt, eller han kun har i Sinde med disse Kraft-Anstrængelser at vise Europa, at det er hans Alvor at ville forsvare sine Fordringer til det Yderste, er endnu ubekjendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Ved Tallotteriets 1318de Trækning i Wandsbeck udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 20de d. M. agter H. I. Biskoppen at indvie Candidatus Theologiæ H. P. K. Krebs i Stiftets Domkirke til Præsteembedet, som Personell Kapellan ved Karlebye og annecterede Menigheder paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Det bringes herved i behagelig Erindring, at til Beqvemmelighed for de i Stiftets fjernere Egne Boende, de modtages Bekjendtgjørelser til Jndrykkelse i Stiftstidenden af Dhrr. Kjøbmand Roepstorff i Nakskov og Boghandler Giegengack i Maribo, der tillige have Fuldmagt til i sin Tid at modtage Betalingen og meddeele Qvittering. Naar Commissionairer i Stiftets ovrige Kjøbstæder ere antagne, vil saadant ligeledes blive bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Lollands-Falsters Stifts Adressecontoir, Nykjøbing, d. 16 Febr. 18440.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Fra Pressen er udkommen: Første Underviisning, en ABe og Læsebog med billeder. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Da denne lille Bog har fundet flere indsigtsfulde Mænds bifald, tør den med Føie anbefales som brugelig saavel i Jnstituter for smaae Børn, som for Forældre, der selv begynde deres Børns første Underviisning. Bogen faaes med illuminerede billeder for 24 s. og med sorte billeder for 16 s. hos Dhrr. Boghandlere Giegengack i Maribo, Thierry i Nakskov, Berggreen og Bogbinder Madsen i Nykjøbing, samt hos W. Laub. undertegnede Forlægger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkommeste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i NykjøHr. Agent L. J. Benzon i Stubbekjøbing. kjøbing paa Falster. H. Dorph i Saxkiø-S. M. Roepstorff og Chr. Holst i Nakskov. bing. J. Gottschalck 4 L. Wilcken i Mariboe. J. H. Heidenheim i Stege. J. E. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Nysted. B. H. Pohler i Nød-H. P. Ditzel i Vordingborg. Tvende Bedæknings-Nummere til Fuldblods-Hingsten Claudesley ere at erholde tilkjøbs paa Adressecontoiret for en meget nedsat Betaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Hos Sadelmager Hansen i Nykjøbing kan en Dreng blive antaget i Lære, enten strax eller til Paaske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Et Huus i Nykjøbing beliggende i Nærheden, af Torvet er underhaanden at faae tilkjøbs paa meget billige Vilkaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
En velopdragen, rask og beleven Dreng, som har Lyst til Handelen, kan blive anbragt hos Mariboe 6 Febr. 1840. M. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Rasmus Nielsen og forhen afdøde Hustrue Ane Cathrine Jørgensdatter af Røbølle i Ryde Sogn under Lollands Sønderherred indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 13 Februar 1840. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-18
Falsters Lollands. Stift. Geldende. No 21. Tirsdagen den 19 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-18
Jndenlandske Efterretninger. Af en Skrivelse fra Kjøbenhavn meddele vi Følgende, som vi troe muligen vil have Jnteresse for flere af Stiftstidendens Læsere: Naar man i Fædrelandet og Kjøbenhavnsposten dolerer over, at der i den til at udarbeide en ny Criminal-Lovbog for Hertugdømmene nedsatte Commission ikke findes nogen dansk Jurist, saa lader det sig ikke nægte, at der er nogen Grund i Klagen; dog skulde jeg mene ikke saa meget med Hensyn til Mangel paa Kundskab, som med Hensyn til Villie. Hvad Kundskaben angaaer, findes der i det mindste to Mænd i Commissionen, Höpp og Falck, der have meget gode Jndsigter i den danske Lovgivning og Retstilstand, om de end ikke have gjort dem til Gjenstand for deres egentlige Studium; men skal det tilsigtede Øiemed, at tilveiebringe Eensformighed i den danske Stats Criminallovgivning, opnaaes, og derved et tilvær mende Skridt skee til den saa ønskelige høiere Stats eenhed, saa er det ikke nok at Commissionens Medlemmer kjende de danske Love og Retssædvaner, men de maae ogsaa være gjennemtrængte af Erkjendelsen af det Ønskelige i hiin høiere Statseenhed. Og det er paa denne Erkjendelse at jeg frygter det vil briste Commissionen. Det er et af alle Sagkyndige kjendt Factum, at næsten den hele Adel og Embedstand i Hertugdømmene ere ugunstigt stemte mod Danmark, at de kun i Hertugdømmenes størst mulige Afsondring fra Kongeriget see disses Frelse. Commissionens Medlemmer ere alle retskafne og dygtige Mænd, og man kan ikke sige om Nogen af dem, at han hører til de exalterede Slesvig-Holstenere; men jeg tør med temmelig Bestemthed paastaae, at de Alle ere Slesvig=Holstenere af Grundsætning, skjøndt jeg gjerne indrømmer, at de i Anvendelsen ingenlunde gaae saa vidt, som Advocaten, Dr. Heiberg & Compagni. Navnlig er Falck af Alle den, som i sin Handbuch d. schlesw. holst. Privatrechts meest har bragt den slesvig-holsteenske Stat i System, og derved naturligviis ret funderet den hos Embedstanden; men i Stænderforsamlingerne var han ikke conseqvent; der har han viist sig meget maadeholden. - Hvorvidt nu disse Mænd besidde Fordomsfrihed nok til at kunne gaae ind paa Kongens Ønske: ved en saavidt muligt fælleds Criminallovgivning at gjøre det første tilnærmende Skridt til den omtalte høiere Statseenhed - det vil Erfaring vise; men jeg troer rigtignok, at man vilde have havt større Sikkerhed for Ønskets Opfyldelse, naar en dygtig og characteerfast dansk Jurist havde været Commissionen tilforordnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-18
Pastor Bull ved Helliggeistes Kirke i Kjøbenhavn døde i Fredags den 14de dennes. (Medd.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-18
Chefen for det fyenske Regiment lette Dragoner, Oberst v. Levetzau, er udnævnt til Generalmajor, Oberst a la sulte v. Spaeth og Generalmajor uden Anciennetet v. Christensen ere tillagte Anciennetet som Generalmajorer, Grev Ranzau af Garden til Hest, Stockfleth af oldenborgske Jnfanteriregiment, Kleist af sjællandske Jægercorps, Lundbye af Raketcorpset og Hoffmann, Commandant paa Bornholm, ere, udnævnte til Oberster, Major Schouw af slesvigske Kyrasseer regiment er afskediget i Naade, paa Grund af Svagelighed, og Ritmester v. Utke i hans Sted udnævnt til Eskadronschef. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-18
Justitsraad Holmer, R. af D., er allernaadigst udnævnt til Bureauchef under Statssecretariatet for Naadessager. (Berl. Av.) – Efter Forlydende skal han være ansat med 1200 Rbd. aarlig. Under samme Secretariat skal en Bogholder være ansat med 600 Rbd. aarlig Gage. (Meddeelt.)