JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
Mit paa Algaden i Hiørring beliggende Huus er fra 1ste November af at faae tilleie og derom accorderes med Søren Balling. Bierby Præstegaard, den 20de October 1830. Thibets Merinos, af de nyeste til Dame Kaaber og Peltse i alle Couleurer, flere Slags glatte og factionerte Silke-Töier til Ditto Ditto; tærnet Tartan, Engelske Merinos af de meest brugelige Mode-Farver m. m. m., er i Dag hjemkommen og udsælges til billigste Priis mueligt hos J. S. Schjörring. Aalborg, den 23de October 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
J det paa mine Parceller ved Hasseriis Veien, staaende Huus, bliver en beqvem Huusleilighed for en liden Familie, paa billige Vilkaar, til Paaske Flyttetid at erholde til Leie. Aalborg, den 25de October 1830. H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
Anden Deel af Reislers tydske Lexicon ønskes tilkjøbs af Jnstitut Bestyrer Stephansen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
Extra gode tykke Kalmukker, flere Couleurer smuk ke Coathings, melerede Klæder af Viborg Fabrique, foruden en Deel andre fine, middel og grovere Klæder, i forskjellige Farver, faaes hos Jens Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
Et smukt Udvalg, af fine Blomster til Pynt, er nylig arriveret og sælges til nedsatte Priser hos Jens Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
Flere Slags vilde Træer til Udplantning kan faaes hos M. Møller i afgangne Schjellerups Sted. Oplag, af meget fiin, middelsort og simpel Klæde, saavel Udenlandsk som Jndenlandsk, er overdraget mig fra Fabriken, som jeg tager mig herved den Frihed at anbefale sammes Fortrinlighed og sælges alenviis for Fabrikprisen, og paa et heelt Stk. gives en passende Rabat imod contant Betaling. Hobroe, den 17de October 1830. Levin Elias.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
Modebaand af nyeste Facon til nedsatte Priser er igien arriveret hos Levin Elias.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
En Deel nye Varer, bestaaende af: Manufactur, nyeste og moderneste Sirtser, sorte og kouleurte Merinos, ægte Kjøbenhavnske Bomuldstøier af nyeste Smag, flere Sorter Bobinetter, hvoriblandt nogle 12 Alen bred, moderne Kræp- og Flors-Tørklæder til Damer, glatte og ternede Linon, terner Saconet og Musselin til Damekjoler, Gardiin-Musselin og Fryndser, alle Sorter kouleurte Kambringer, med flere Sorter Varer, som Alle sælges til meget billige og nedsatte Priser. Levin Elias. Hr. L. Michelsens Oplag hos mig, er i disse Dage atter bleven forsynet med en Deel smukke og moderne Kasketter af forskjellige Sorter, saasom: Vinterkasketter af forskjellige Sorter Skind, og moderne Facons, en Deel smukke Voxdugs og Fløiels; Peltsfoder til Dameskoe af Søeskind, og sidtlæders Støvler, sorte Overpilleriner, og flere Sorter Pilleriner. m. m. m. som Alt sælges til meget billige og nedsatte Priser af Levin Elias.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
Proclamata. med Poler eller Bielker, Jufferter og anden smaa Trælast.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
Paa Agterspeilet fandtes malet med forgyldte Bogstaver, FRENDSCHAET vox PAPEN. B., 1828, ligesom det bemærkes, at Skibet var berøvet Master, Takelage, Ankere og Touge, samt Roer, og at Skibskisterne ikke vare tilstæde. Af de iland bragte Skibspapirer erfares: at Skibet førtes af Capitain Herrmann Arends Gonnigen, samt at dets Rheder benævnes Abram Rolff Schnilders, og at Captainen selv havde Anpart i Samme. Hvad som endnu befandtes af Ladningen er bjerget, og den tilligemed Skibsskraaget, der ligger i Havstokken, agtes om føie Tid bortsolgt ved offentlig Auction. Thi indkaldes Eierne af bemeldte Skib og Last sub poena præclusi et perpetui silentii til, inden Aar og Dag, for mig at legitimere deres Eiendomsret, hvorefter naar saadan tilstrækkelig er beviist, Restbeløbet og Regnskab skal vorde afleveret enten directe eller til den der hersteds med lovlig Fuldmagt anmælder sig som Eiernes Befuldmægtigede. Thisted Amthuus, den 16de October 1830. Faye, Conferentsraad og Amtmand. Jens Lange, Deres Kongelige Majestæts Overauditeur, Herredsfoged og Skriver, i Kjer og Hvetboe Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Møller af Aalborg, som befalet Sagfører for Malene Pedersdatter, Enke efter Gaardmand Palle Pedersen, af Kjeldgaarden i Gudum Sogn, og i Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 28de September d. A., indstevnes herved den eller dem, der maatte være i Besiddelse af en under 30te December 1812, af Christen Christensen til Mouritz Hansen i Hals udstædt Obligation for oprindelig 600 Rbd. D. C., men omskreven til 1200 Rbd. Sølv, tinglæst den 15de Junuar 1813, med 1ste Prioritet i en af Citantindens afdøde Mand til Lars Rasmussen Juul afhændet Gaard i Østerhassing, af Hartkorn 1 Td. 6 Skpr. 2 Fdkr., til at møde inden Kjer og Hvetboe Herreders Ret, der holdes i det sæd vanlige Locale i Nørresundbye, den første Fredag i Februarii Maaned 1832, for der, efter Documenters Jrettelæggelse, at fremkomme med benævnte Panteobligation og deres lovlige Adkomst dertil beviisliggjøre, da, saafremt Jngen dermed melde sig, eller Besidderens Adkomst brister, vil Citantinden paastaae og forvente samme ved Dom mortificeret. Paa Grund af det Citantinden meddeelte benesicium paupertatis er denne Stevning udfærdiget paa slet Papiir.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
Lavdag eller Forlæggelse er hævet ved Forord. 3die Juni Under mit Navn og Segl. Nørresundbye, den 12te October 1830. Lange. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-25
Auctioner. Onsdagen den 27de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver i Kjærs Mølle afholdt offentlig Auction over 2 Køer, 4 Faar og en Væder af en udmærket god Rase, 2de Vogne, Plov, Harve, og andre Avlsredskaber, 1 stor Vindovns Kakkelovn og en liden Vindovn, samt endelig noget Boehave. Aalborg, den 23de October 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Nederlandene. J en Skivelse fra den nederlandske Grændse berettes at Underhandlingerne i den senere Tid mellem Hofferne i London, Wien, Berlin og Paris have ført til et heldigt Resultat, og fuldkommen Enighed, betræffende Belgiens Anliggender. Skulde de Underhandlinger, som ere i Gang mellem Prindsen af Oranien og Hovedmændene for Rebellerne eller Municipaliteterne i de fornemste belgiske Stæder, ikke falde ud efter Ønske, saa turde en bevæbnet Mellemkomst fra det preussiske Hofs Side sætte en Grændse for de revolutionaire Optrins Fortsættelse. Magterne kunne ligesaalidt tilstæde, at Belgien løsrives fra Huset Oraniens Dynastie, som at den erholder en separat Constitution, denne være nu monarkisk eller republikansk, omendskjønt disse Magter paa den anden Side betragte det Spørgsmaal, om Belgien i parlementarisk og administrativ Henseende skal adskilles fra Holland, ene at vedkomme Belgierne og deres Regjering selv. Den Overeenskomst mellem Hofferne, som i denne Henseende er sluttet, lader intet at ønske tilbage med Hensyn til Klarhed og Bestemthed, og sikkrer paa dette Punkt den Rolighed i Europa, som man saameget maa ønske (?).Med denne Artikel er en Skrivelse fra Holland, overeenstemmende. J denne er Talen om en diplomatisk Circulair Note, som Cabinettet i Haag havde foranlediget og som et stort beslægtet nordisk Hof skal have tilstillet de samtlige andre Hoffer, som i Forening have undertegnet Londoner-Tractaten, betræffende Oprettelsen af Kongeriget Nederlandene. Noten angik de belgiske Anliggender, og hiint Hof har erklæret med Bestemthed at ville holde sig til samtlige Bestemmelser, som indeholdes i benævnte Tractat og som følge deraf aldrig at ville indrømme, at Belgien løsrives fra Oraniens Dynastie. De andre Cabinetter indbydes til samme Tid af alle Kræfter at medvirke til Opnaaelsen af samme Hensigt. Det ansees ogsaa for tilforladeligt, at dette vigtige Anliggende skal forelægges en Congres, hvori de interesserede Magter skulle deeltage.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Det staaer til Fremtiden at oplyse os om, hvorvidt følgende mærkelige Proclamation af 16de October af Prindsen af Oranien staaer i Forbindelse eller i Modsigelse med ovenstaaende Efterretninger: Belgier! "Siden jeg henvendte mig til Eder i min Proclamation af 5te d. M., har jeg omhyggelig studeret Eders Forfatning; jeg begriber den nu og erkjender Eder foren uafhængig Nation - det vil sige: selv i de Provindser, hvor jeg udøver en stor Magt, vil jeg i ingen Henseende sætte mig mod Eders Borgerrettigheder. Vælger altsaa frit og paa samme Maade som Eders Landsmænd i de andre Provindser, Deputerede til den Nationalcongres, som sammenkaldes, og begiver Eder til samme for at afhandle Eders Fædrenelands Jnteresser. Saaledes sætter jeg mig i de Provindser, jeg regierer, selv i Spidsen for den Bevægelse, der skal føre Eder til en nye og varig Tingenes Orden, hvis Kraft bestaaer i Nationalitet. Dette er den Mands Sprog, som har udgydt sit Blod for Eders Territoriums Uafhængighed, og som vil forene sine Bestræbelser med Eders for at grunde Eders politiske Nationalitet. Skjøndt denne Proclamation synes at aande al den Eftergivenhed, man kunde vente, maaskee endog noget mere end man kunde ønske, synes det af alle Efterretninger klart, at Prindsens saare moderate Adfærd dog forfeiler den tilsigtede Virkning paa de urolige Gemytter. Selv i Antwerpen hersker ikke den bedste Aand- og det er uden Tvivl kun den imposante Militairmagt, som holder Folket i Tømme og afværger en aabenbar Opstand. Om Aftenen Kl. 7 afpatrouilleres Stadens Gader af en Bataillon Jnfanterie, som fører 2 med Kartetscher ladte Kanoner, ved hvilke Artilleristerne ere forsynede med tændte Lunter, med sig. Den truende Stilling af Krigskibene paa Schelden bidrager vel ogsaa Sit til at vedligeholde Roligheden. Over Bremen vil man endogsaa have Efterretninger om en Sammensværgelse i Antwerpen, som gik ud paa, ogsaa det at bringe Revolutionen til Udbrud, men i Tide blev opdaget. Jmidlertid er Tonen i nogle af Bladene i den senere Tid lidt nedstemt. Le Courier des Paisbas begynder at yttre sig imod en republikansk eller forderativ Forfatning og bemærker derhos, at Prindsen af Oranien er den, blandt alle de Herskere, man kunde foreslaae for den nye Stat enten det bliver et Hertugdom me eller et Kongerige, som bedst var skikket til at bringe den forønskede Rolighed igjen tilveie. Ganske upopulair synes han altsaa ikke at være blandt Rebellerne, skjøndt ikke engang hans personlige Nærværelse i Antmerpen har kunnet afværge factiske Uroligheder der; thi den 17de October har Vagten ved St. Georgs Porten med Magt maattet modsætte sig et Angreb af Pøbelen. Ved Hielp af et Detaschement Cavallerie beholdt Militairet Overhaand. Commandanten har ifølge deraf samme Dag truet med at erklære Fæstningen i Beleirings Tilstand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
J selve Belgien synes saaledes Lidt eller Jntet at være forandret, end sige forbedret, og midt under denne Kongerigets urolige Tilstand har Kongen den 18de October aabnet Generalstaternes ordentlige Møde i egen Person ved en Tale, hvilken vi, som et af Tidens mærkelige Actstykker herved meddele Læserne: "Høiædle Herrer, Deres ivrige Beraadslagninger i den for kort Tid siden holdte overordentlige Forsamling af Generalstaterne, det Overlæg, gjennemskuende Blik og den Fædrenelandskjerlighed, som De derved paa ny lagde for Dagen, har i deres følger ikke opfyldt mine Forhaabninger. Jeg havde billigt kunne ventet, at en saa ufortøvet iværksat og med Grundloven overeensstemmende Undersøgelse af de frembragte Ønsker og Besværinger, fornemmelig ved den gode Harmonie mellem Fyrsten og Folkets Repræsentantere, som deraf viiste sig, vilde have havt den moralske Jndflydelse at føre Enhver tilbage til Rolighed og Orden. Jeg blev paa en sørgelig Maade skuffet i denne min Forventning. Jagttagelsen af Lovene og de lovlige Former syntes dog indtil den Tid at være Hovedgrundsætning hos Hovedmændene for Rolighedsforstyrrerne. Men den sindige Gang, jeg valgte, tilfredsstillede ikke længere Fordringerne hos dem, der havde sat sig i Spidsen for den forblindede og oprørske Hob; de bragte en voldsom Opstand tilveie, og Statens Krigsmagts Bestrabelser, for at understøtte de Velsindedes Ønsker, have ikke været tilstrækkelige til at betvinge den. Allerede førend dens Ankomst til Brüssel blev hiin Krigsmagt, som kom for at bringe Bestyttelse, angrebet, og traf, uagtet den beroligende og fredelige Proclamation, som var gaaet forud for den, i hiin Stad, paa en morderisk Modstand. Siden den Tid har den væbnede Opfærsighed mod de lovlige Anthoriteter grebet mere og mere om sig i de sydlige Provindser, og udbredt sig med en saadan Hurtighed, at jeg til Mik kring og Forsvar for de troe nordlige Provindser og deres Handel, har maattet træffe de fornødne Forklære Borgergarderne tildeels mobile, forberede Lands stormens Tjeneste, og lade udgaae et Opraab til en frivillig Væbning. Den Begeistring, med hvilken man kom det imøde, og de nye Beviser paa Kjerlighed mod mit Huus, som ved denne Leilighed gaves mig, have noget lindret den Kummer, som mit Hjerte maatte føle ved Tanken om, at det har kunnet lykkes en Hob Oprørere at gjøre en saa vigtig og lykkelig Befolkning opsætsig mod en Regjering, under hvilken den har naaet en Grad af Velværende og Velstand den aldrig før har kjendt og som har draget mueligste Omsorfor at beskytte baade dens almindelige og særegne Rettigheder tilligemed dens politiske, borgerlige og religiense Friheder. Det vedblev at være min Forventning, at den største Deel af hiin Befolkning ved alvorligere Eftertanke maatte ønske disse Velgierninger tilbage, og denne Forventning ledede mig til den Beslutning at overdrage min Søn, Prindsen af Oranien, imedens han imidlertidig bestyrer den endnu troe Deel af de sydlige Provindser, ved Overtalelses Midler, om mueligt, tillige at føre den opsælsige Deel tilbage til den lovmæssige Orden. (Fortsættes.)(Slutning; see No. 169.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
At det kan falde tungt i London, Berlin, Peters borg og Wien i saa Timer at see de Beregninger tilintetgjorte, paa hvilke man i 15 Aar havde opreist Europas Ligevægt, er ikke meere end naturligt. O troer man maaskee, at Frankrig selv, som neppe begynder at komme sig efter Rystelserne af sin egen Revolution, havde ønsket, at der paa dets Grændse skulde reise sig et nyt Værksted til at smede Tvedragt med Udlandet og Urolighed i det Jndre, Vistnok ikke Men, hvad Frankrig hverken kan eller bør hindre, vil det bære og taale med den Agtelse for andre Folkeslag Uafhængighed, som det fra første Øieblik har proclameret. Det finder deri idet mindste Anledning til at overbevise Europa om Oprigtigheden i sin Adfærd, og venter derimod, at dets Exempel vil finde Efterlignelse Kort, det kommet an paa, at blive enig om der Grundsætning, ei at blande sig i Andres Stre digheder. Skal den anerkjendes af een Magt, maa det fornuftigviis skee af alle, finder en eneste Afvigelse Sted, er Sikkerheden tabt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Vor Mening om de belgiske Anliggender bliver alt saa korteligen denne: saalænge vi holdt en Adskille af begge Kongeriger under det oraniske Huses Scepter for mulig, ønskede vi den af alle Kræfter. Da Magten havde afgjort Spørgsmaalet, da v. saae Belgiens Uafhængighed optegnet med blodig Skrifi Brussels Gader, da ønskede vi, at disse Provindser saavel for deres egen som for Europas Skyld maatte vælge den Regieringsform, som var meest beroligende for deres Naboer. Men vi have aldrig troet, vi kunne aldrig troe, at man nu til Fordeel for Europa og til Fordeel for den Fred, der er os ligesaa dyrebar som alle andre, kan tænke paa ved nogen Mellemkomst at bringe en formeentlig Udsoning mellem Belgien og Huset Oranien tilveie, eller paa diplomatisk Vei bestemme Resultatet af den Kamp som nylig har fundet Sted. Alt, hvad der nu vil skee for Europas Rolighed, synes os at true denne Rolighed med umiddelbar Fare, naar det ikke gaaer ud fra at betragte Belgiens Uafhængighed som en afgjort Kjendsgierning. Der gives underordnede Punkter, nok i Belgiernes Anliggender, som ville komme til Forhandling hos Europas store Magter; denne Sag er endnu indviklet i Vanskeligheder nok: det er ikke værd at gjøre Knuden uopløselig ved at fremsætte saadanne Grundsætninger for Fredens Vedligeholdelse, af hvilke Krig maa være en uudeblivelig Følge.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
England. Her synes urolige Bevægelser i Jrland at drage Ministrenes hele Opmærksomhed paa sig. Nu er Ophævelsen af Unionen med England det almindelige Løsen, og det synes som om ikke alene OConnell (der har svaaet, at denne Ophævelse vilde være tilveiebragt inden 3 Aar ere omme) og hans katholske Tilhængere, men ogsaa en stor Masse af den øvrige irlandske Befolkning af alle Religioner og alle Stænder, i en særskildt Lovgivning, hvori jo nu Belgien foregaaer med et Exempel, troer at see en radical Kur for alle Jrlands Lidelser. Saasnart et hertil sigtende Forslag har 10000 Underskrivter, skal det forelægges Lord Mayoren i Dublin, som man troer, at være det gunstig og derpaa i den sædvanlige Form gaae ind til Parlamentet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Om Stillingen i Spanien og Hessen, de 2 Stater, i hvilke det næstefter Nederlandene, seer betænkeligst ud, skal vort Blad i Morgen indeholde det Udførligere.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Med Dampskibet Frederik den Sjette ankom den 23de Dennes Hs. Kongelige Høihed Prindsesse Charlotte med Høisammes Børn og Suite hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Den 19de Dennes døde ved et apoplectisk Tilfælde, Konferentsraad og Geheimekabinetssekretair P. C. Jessen, Chef for Hans Majestæt Kongens civile Departements=Contoir, Kommandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand. Fædrelandet har i denne hedengangne Ædling tabt en af sine dueligste og retsindigste Embedsmænd, der med en sjelden Humanitet og det ædleste Hjerte forenede grundige Kundskaber og ualmindelige Evner for den Post, han i en saa lang Række af Aar havde beklædt, hædret af sm Konges Tillid og sine Medborgeres Agtelse. Hans Eftermæle er skrevet i Manges taknemmelige Hjerter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Den med det Kongl. octroyerede asiatiske Compagnies e fra China og Manilla hjem Pd. Bomuld, 36800 Rottinger, 2900 Pd. Galanga, 96000 Pd. Canton Sukker, 12100 Pd. Cancel, 18000 Pd. syltet Jngefær i Bojaner, 8400 Pd. Soya, 7400 Lemon Asia, 600 Stykker hvide Nankiner, 8000 Stykker gule Nankiner, og af Theer 45000 Pd. Bohe, 588000 Pd. Congo, 39000 Pd. Campoy, 23800 Pd. Tunkay, 6000 Pd. Haysan, 12000 Pd. Haysan i Daaser paa 1 Pd., 6000 Pd. Pecco ligeledes i et Punds-Daaser, 3000 Pd. Thy, og 6000 Pd. dito i Daaser paa 1 Pd., 1000 Pd. Soulong ogsaa i Daaser paa 1 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Byefoged Embedet i Ringkjøbing, og Herredsfoged-Embedet i Ul borg og Hind Herreder under Ringkjøbing Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Under Rentekammeret: Amtsforvalter-Embedet paa Ærøe. Caution i Kongelige 4 pCt. Obligationer til Beløbet af 7200 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 13de October ere Cand. juris C. Christensen og A. L. Casse beskikkede til Cancellister i Cancelliet; residerende Capellan ved Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn, V. H. Rothe, til Sognepræst ved samme Kirke, Kammerraad, Bureauchef og Secretair under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, samt Auditeur ved Søecadetcorpset, Dr. juris J. C. Kall, til Byefoged og Byeskriver i Vordingbon, samt Birkedommer og Birkeskriver i Vordingborg søndre Birkedistrict.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Under Admiralitets- og Commissariats=Collegiet: Den 19de, September er Contreadmiral, Kammerherre H. Baron Holsten, Kommandeur af Dannebrog og Dannebrogsmand, udnævnt til første Medlem af Commissionen til at forfatte en almindelig Lodsanordning for Danmark; Capitain C. Lütken, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, efter Ansøgning i Naade entlediget fra at være Takkelmester og Chef for Matros corpset; Capitain H. B. Dahlerup udnævnt til Chef for 2den Divisions 3die Compagnie, som fratrædes af Capitain, Ridder F. J. Lütken; Premierlieutenanterne W. A. Graah og K. E. Mourier til Capitainlieutenanter, og Secondlieutenant E. R. F. Baron Dirckink Holmeld til Premierlieutenant. Den 26de, Capitain H. D. B. Seidelin, Commandeur af Dannebrog, udnævnt til Takkelmester og Chef for Matroscorpset, samt til Medlem af Constructions- og Regjerings-Commissionen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Under de Deputerede for Finantserne: Den 9de October er første Copiist ved den Slesvig=Holsteenske Hoved Kasse i Rendsborg, J. P. Hass, forundt Prædicat af Fuldmægtig. Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 18de September er Cand. theol. P. C. J. Rasmussen beskikket til Adjunct ved Odense Cathedralskole. Den 28de, Adjunct ved Metropolitanskolen, F. C. Olsen, til Overlærer, ved den lærde Skole i Helsingøer; Cand. theol. J. M. B. Gad til Adjunct ved den lærde Skole i Vordingborg. Den 12te October, Prof. i Philosophien ved Frederiks Universitetet i Christiania, P. M. Møller, til Prof. extraord. i Philosophien ved Kjøbenhavns Universitet: C. G. N. David til Prof. extraord, i Statsoeconomien ved samme Universitet; Lectorerne i det medicinske Facultet, Dr. med. D. F. Eschricht og N. C. Møhl til Prof. extraord. i Medicinen ved samme Universitet; Adjunct ved Roeskilde Cathedralskole, J. D. Hage, til Overlærer ved samme Skole; Cand. theol. G. Høst til Adjunct ved samme Skole; Timelærer C. U. Jacobsen og Cand. theol. H. F. H. Nissen, til Adjuncter ved Metropolitanskolen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Kiøbenhavns Torvepriser, den 22de October. Rug Td. a. 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Holstensk Hvede. 8 Rbd. 2 Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Byg 2radet, Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. - 3 Rbd. 2 Mk. - s. Byg bradet, Td. 3 Rbd. - Mk. - s. - 3 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Td......... 2 Rbd. 1 Mk. - s. - 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter Td........ 7 Rbd. - Mk. - s. - 7 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 3 Mk. - s. Grøns. Flesk Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 5 Mk. - s. Smør, Pd......... 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. - Rbd. 1 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 10 s. - Rbd. 1 Mk. 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Vexel=Cours. Hamb. 2 M. - a v. 212. Kjøbenhavn, den 22de October. Species 212. Species solgtes til 12 Rbmk. 111 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 155 a 155 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 48 3/4449 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 87287 1/2 Rbd. Sedler. Dito Dito 82 1/2 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 108 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. - Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 100 1/2 a 101 i Banco. 4 pC. Dito Dito - i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito - i r. S. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 62462 1/2 L. Sterling. Asiatiske Actier - i Sedler. Hamborg, den 22de October. Bourdeaur 190 1/2. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 6., k. S. 13 Mk. 7. Cadix 45 1/2. Lissabon 40 1/2. Amsterdam k. S. 35, 25. 2 M. 35. 55. Kjøbenhavn 210. Spc. slettere. Disconto 4 pCt. Randers. Den i Nimtoft Sogn, ved Grenaae, liggende Sørupgaard, tilhørende Hr. Krigsraad, Toldcasserer Treschow i Hiørring, afbrændte aldeles i Natten til den 17de D., tilligemed 6 Heste, 16 Køer, 38 Faar, 10 Sviin, flere 100 Traver Korn, det indavlede Høe, hele Jndboet og forøvrigt Alt, hvad Beboerne og Tjenestefolkene eiede, paa meget ubetydeligt nær. Bygningerne og Jndboet var assureret; men alt det Udvendige, som, paa endeel af Besætningen nær, tilhørte Gaardens Eier, ikke, efter hvad man fortæller. Tvende Karle bleve, ved et Forsøg at redde Creaturene, forbrændte i den Grad, at deres Helbredelse i Begyndelsen vaatvivledes. Aarsagen til Jlden, som opkom i Forpagter Poulsens Fraværelse i Randers, er, saavidt de endnu usluttede Undersøgelser række, hidtil ikke bragt for Dagen.