Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-04-02
Efter Erobringen af Mexiko og Peru strømmede en saa uhyre Masse af de ædle Metaller ind i Spanien, at man regnede den 1/2 Deel, som altid tilkom Kongen som Afgivt af det udgravede Guld, for 111 Millioner Piastre i 50 Aar. Mere almindelig angive Andre den hele Sum af ædle Metaller, som fra 1593 til 1775 ere indgangne i Spanien og Portugal, til 6422 Millioner haarde Piastte, altsaa over 8000 Millioner Dalere. Heraf ere over 1300 Millioner gangne til Asien, Levanten og Barbariet. Henimod 1506 Millioner ere blevne forarbeidede til Huusgeraad og Prydelse. der forblev altsaa henimod 3600 Millioner Piastre Europa, som blev lagte til den allerede der forhaværende Masse af ædle Metaller. Og dog døde Philip den 2den, til hviGuldmasser strømmede ind i Spanien. Millioner i 8 Maaneder indgik, fattig oner Dukaters Gield, og som for Verdener. Den berømte Reisendter, i Hans Forsøg over Nye S. stand, der hele Beløb af Guld og S. anden 149. til 1803 er kommen fra den nye Verden til Europa, paa 28 Milliarder (1 Milliard er noget Millioner) og 233 Millioner Franker. Han mener efter denne Beregning, at Jndførselen af disse Metaller ved Begyndelsen af det Nittende Aarhundrede kunde aarlig regnes til 36, 644 Pd. Guld, og til 1766, 926 Pd. Sølv. Naar nu Guldet overstiger 15 1/2 Gang Sølvets Priis saa giver begge 2334,912 Pd. Sølv, hvoraf kan slaaes efter den Franske Myntfod 259, 434, 660 Franker. Af denne Sum forbliver aarlig kun 107 Millioner i Europa. Det øvrige opsluger det Asiatiske Continent 24 Millioner ved den Levantiske Handel, 24 ved Ruslands Handel med China, og 104 Millioner gaae aarlig sørverts omkring det gode Haabs Forbierg til Jndien og China o. s. v. Spanien begyndte at synke, da det, som Moderland, for disse ubyre, guldrige, Kolonie Besiddelser, blev beriget fra Amerika. Og lykkelig vare heller ikke i denne Afhængighed, de videløftige Lande, som hidtil udgjorde det store Spanske Rige i Jndien, og nu søge at rive sig løs fra et Herredømme, der er bleven grundet med Strømme af Blod. I det sydlige Amerika, i det yndige Land Caraccas paa det Spanske Terra Firma, blev gjort det første Rivt i det forraadnede Baand, der holdt Kolonierne i Afhængighed af Spanien. Der var Revolutionen allerede udbrudt den 19de April forrige Aar, til een Tid, baade i Hovedstaden San Jago de Leon og i Venezuela. I de Spanske Autoriteters Sted optraade en Junta suprema, som strax opfordrede de andre Provindser af det Spanske Amerika, til ligeledes at erklære sig uafhængig, og allerede i Dens Proclanationer forkyndte en evig Skildmisse mellem begge Verdener. Et saadant Exempel var forførisk. Det maatte virke saa meget stærkere, da Ønsket, at danne en egen selvEndig Stat, ingen Modvægt fandt, og Moderlandet tet kunde giøre til at sikkre sig de uroelige Kolonier, Først blev Hovedsædet for Magthaverne i Vicekongerriget Rio de la Plata, Buenos Ayres, angrebet af den Aand, der havde Amerikas politiske Gienfødsel til Øiemed. Og i denne folkerige og drivtige Bye blev op rer en Junta, som stræbte efter uindskrænker Frihed, og bekrigede den ikke langt derfra liggende faste sed Monten Tid og Provintsen Rio de la Plata, di Den blev Møderlandet troe. J Begyndesen tog gelænderne Deel i disse indvortes Stridigheder, og Plat Floden. Men derefter erklærede De taen til de neutrale og, da Admiral Courcy paa redde Revolution. over den Brittiske Eskadre, blev Jmedens nu den nye, af Reverneur i Monte Vide søgte at Expedition ud fra Soredømme, vandt det modsat. 3d mere Overhaand. Paa boen eller Municipalitets kanske Regentskab, blev Landflygtighed. Flere af andet udsendte Expeditioner. mere. Saaledes gil hvn i Landskabet Tucumann. til Potost i Syd=Peru, hvor de rige Sølvminer ere De krigerske Jndbyggere i den Spanske Provins s. Paragnay vare under Vaaben.