JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-07-01
Efter Reqvisition af Hr. Krigskommissair Ubersax i Fladstrand E vorder Torsdagen den 7de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, paa Hirtsholmen ved offentlig Auction opraabt, og til den Høistbydende bortsolgt: Brigskibet Anna & Fridericia, drægtig 50 Commerce=Læster, bygget af Fyr, med der staaende Undermaster, med Vanter og Flag, Bogspryd, Roer og Pomper, item den til samme hørende Takkelage og Jnventarium, bestaaende af gode Ankere, Ankertouge, Seil staaende og løbende Redskaber, Rundholdter, Kahyt= og Kiøkkengods, samt Baad og Jolle, alt i Land bierget og oplagt paa bemeldte Øe Hirtsholmen, efter at Skibet i Januarii sidste leden paa Reisen fra Kiøbenhavn og Corsøer til Trondhiem bestemt, formedelst Storm og Jsslag var indbragt under bemeldte Øe, hvor Skroget nu staaer paa Grund. Liebhaberne inviteres til paa bemeldte Dag, Tid og Sted at tage Møde, da Auctionen fremmes efter de Conditioner, som forud paa Stedet vorder bekiendtgjorte. Torsdagen den 7de Julii, om Eftermiddagen Kl. imellem 4 L. og 5 slet, bliver ved offentlig Auction 2den Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, afgangne Espen Albrech Møllers og efterlevende Enke Charlotte Søderbergs fælleds Boes tilhørende Gaard, Cathrinebierg eller Staunsberg kaldet, beliggende i Brøndbye=Øster Mark, under Kiøbenhavns Amt, med tilhørende Jorder og Udsæd. Gaardens Beskaffenhed erfares af de trykte Placater, og er Conditionerne til Eftersyn hos Procurator Top i Skidenstrædet Nr. 163. Raunstrup Hovedgaard, beliggende her i Siælland, imelR. lem Ringsted og Næstved, som paa nærværende Tid drive af Eieren selv, hvis frie Jorder udgjør et Areal af omtrent 4000 Tønder Land Ager, Eng og Skor, fortrinlig god, imod 100 Tdr. Land, med Gaardens tilhørende større og mindre fiskerige Søen og Damme, samt alle tilliggende Huse og Vænger, og dens eiende Herligheder og Rettigheder, saaog over 800 Tønder Land Ager og Eng ufrie Jorder, bebyggede med Gaarde og Huse, lader Eieren, Kammerherre Baron Wedel Jarlsberg, ved een eneste Auction bortsælge Mandagen den 25de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, som holdes paa Gaarden selv, ifald antageligt Bud skeer. Til Liebhabernes Efter etning tiener at den frie Hovedgaard med Tilhørende først opraabes, eller dernæst indeelt i 2de Parceller, og dernæst med de 800 Tønder Land bebyggede ufrie Jorder underet; saaog at hele Kiøbesummen for Hovedgaarden, naar forlanges, kan blive staaende uopsagt, flere Aar, som alt af Eieren med øvrige Conditioner skal bekiendtgiøres nærmere paa Auctionsstedet. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1803-07-01
Dom: Den paaankede Sequestrations Forretning bor være ophævet. No. 274. Morgenstierne. - Justitsraad Ole Tønder Lange, Jngen mødte. - Lorenzen & Keller. contra Denne Sag angaaer Parternes gier sidige Prætensioner paa hinanden, grundende sig paa en imellem dem under 30 Junii, 1801 indgaaet men misligholdt Kiøbecontract om et af Cl tanten til de Jndstævnte afhendet Jordegods. Ved Dronninglunds og Huls Birketings Dom var den 26 Februar 1803 eragtet: at naar Parterne erklære sig enige om at deres fælleds Søger maatte udgaae fra Retten og under Voldgift, dog Kongen sin Sag forbeholden, bør derimod ingen Hinder giøres dem, men anden Fald antages Contra=Søgsmaalet, da det saa vil komme an paa, hvorledes samme kan blive at ansee under Sagens Paadomme. Dom: Den paaankede Kiendelse bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1803-07-01
Mandagen den 23 Julii. No. 298. Mødte. Mødte selv. - Procurator Over=Auditeur Peder Rosenstand Golske efter Kongelig Befaling, contra Dreier. - Landskræmmer Jens Olsen Kruuse. Under denne Sag tiltales Landkræmmer Kruuse for at have udgivet Banco=Sedler som han vidste at være falske. Ved Trondhiems Stifts Overrets Dom af 28de Februar 1803 var Hiemtingsdommen, afsagt af Sorenskriver Ole Hesselberg. og Meddomsmænd den 22de October 1802, stadfæstet, hvorved tiltalte Landkræmmer Jens Olsen Kruse, i Følge 6 - 18 - 1, var dømt til at miste sin Haand, samt betale Actionens Omkostninger. starde. Dom: Stifts Over=Rettens Dom bør ved Magt at Nr. 301.
Berlingske Tidende, 1803-07-01
J hans Forfald mødte - Procurator Peter Boll Wivet, Dreier.
Berlingske Tidende, 1803-07-01
efter Kongel. Befaling, contra Morgenstierne. - Jngeborg og Kirstine Falk, samt Anne Esper Jensens Datter. Disse ere sadte under Tiltale for adskillige af dem formeentlig begaaede Tyverier. Ved Rønne Byetings Dom af 2den Maji 1803 ere Anne Esper Jensens Datter og Jngeborg, Falk tilfunden at arbeide i Kiøbenhavns Tugthuus, den første i 3 og den sidste i 2 Maaneder, samt tilligemed Kirstine Falk, som er tildømt at straffes med Riis af Slutteren under Fogdens Opsigt, enhver for sig at betale Skades-Erstatning og de af Arresten og Actionen lovlig flydende Omkostninger. Dom : Byefogdens Dom bør, for saavidt Jngeborg, og Kirstine Falk, samt Anne Esper Jensens Datter angaaer, ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1803-07-01
Tirsdagen den 26 Julii. Nr. 308. Mødte selv. - Procurator Hans Haagen, som befalet Actor, contra Wivet. - Peder Mogensen.
Berlingske Tidende, 1803-07-01
J hans Forfald Dreier. Denn Sig var anlagt af Justitien med Peder Mogensen, for formeentlig begaaet Tyverie. Ved Bornholms Landstings Dom af 8de Junii 1803 var han tilfunden at arbeide i Forbedringshuset i 4 Maaneder, samt betale Actionens Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1803-07-01
Dom: Peder Mogensen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være, dog at han betaler de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. No. 306. Mødte selv. - Assessor Procurator Bredo Henrich von Munthe af Morgenstierne, som befalet Actor.
Berlingske Tidende, 1803-07-01
paadømte Bilsted. - Carl Galthen og Thomas Giæst. Under denne Sag ere de Paagiældende sadte under Tiltale for formeentlig begaaet Tyverie. Ved Wordingborg Distrikts Birketings Dom af 12te Maji 1303 ere de tilfundne at arbeide i Møens Tugthuus, den første i 4 og den sidste i 2 Maaneder, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1803-07-01
Dom: Thomas Giæst bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. Carl Galthen bør hensættes til Arbeide i Møens Tugt- og Forbedringshuus i 4 Maaneder; saa bør han og saavelsom Thomas Glæst, enhver for sig betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. No. 37.
Berlingske Tidende, 1803-07-01
J hans Forfald mødte - Procurator Jens Laasbye Rot Bilsted. bøll, som befalet Actor, Rosenstand Goiske. - Peder Larsen. contra Han er under denne Sag tiltalt for anden Gang begaaet Tyverie. Ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Dom af 27de Junii 1803 er han dømt til at arbeide i Rasphuset i 3 Aar, samt betale Actionens Omkostninger. Dom: Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Nr. 310. Mødte selv. - Procurator Hans Haagen, som befalet Actor, contra Wivet. - Martha Elias Datter Ellasnæs. J hans Forfald Dreier.
Berlingske Tidende, 1803-07-01
Under nærværende Sag er hun tiltalt for falskeligen at have angivet sig at være voldtaget af sin Hosbonde Christopher Larsen Ellasnæss og af dennes Broder Cornelius Larsen Anders dahl, samt af den førstes Søn Adrian Christophersen Ellas næss. Ved Hiemtings=Dom afsagt af Sorenskriveren i Senjens og Tromsøe Fogderie, Peter Manning Hammer, den 11 Februar 1803, var hun tildømt: 1) at bøde Leier maals Bøder 12 Lod Sølv eller 6 Rdlr. 2) At bøde sine 3 Mk. 3) At arbeide i Trondhiems Forbedringshuus sin Livstid; og 4) betale Sagens Omkostninger. Dom: Martha Elias Datter Eliasnæss bør bøde sine 3 Mk. som en Løgner, samt desforuden Leiermaals Bøder, 12 Lod Sølv, saa bør hun og betale de af Actionen lovlig findende Omkostninger. Defensor Jacob Bastion Friis Lør for Sagens uforsvarlige Ophold bøde til Sensens og Tromsøe, Fogderies Fattige 10 Rdlr. No. 311. Mødte selv. - Procurator Hans Bilsted, som besalet Actor, contra Rosenstand Goiske. - Torben Johnsen Stønnesbothen. Han er tiltalt for begaaet Tyverie. Ved Hiemtings Dom afsagt af Sorenskriveren i Senjens og Tromsøe Fogderie, Peter.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Skrivelse fra Constantinopel den 6te Junii. Porten har ved en Coureer faaet den ubehagelige Efterretning fra Egypten, at den vigtige Stad Alexandrien er faldet i et Corps oprørske Arnauters eller Albanesers Hænder, Disse Tropper, som ere de modigste i den tyrkiske Armee, have hidtil udgjort en Deel af Besætningen i Alexandrien. De havde i nogle Maaneder ingen Sold faaet og fordrede den tur Trupster af den commanderende Pascha, der af Fryg gav Skatmesteren, som opholdt sig uden for Staden, Ordre, at udbetale dem samme; men denne afslog trodsig Betalinger under Paaskud af Pengemangel, hvorpaa Oprørerne mishandlede ham og hans Folk og førte dem bundne som Fanger med sig til Alexandrien. Da de nærmede sig til Staden, lod Paschaen Portene lukke og Kanonerne stille imod dem; men de bestege rasende Murene og bemestrede sig i saa Timer Staden. Militair=Cassen faldt i deres Hænder og en Mængde Mennesker skulle være blevne nedsablede af dem. Paschaer reddede sig med stor Nød med sine Tilhængere. Saaledes har Porten i faa Timer mistet den vigtigste Plads i Egypten, som de Franske og Engellænderne satte saa stor Priis paa Alexandriens Erobring vil under nærværende Omstændigheder have vigtige Følger for hele Egypten. Storadmiralen skal strax gaae dertil med Flaaden, for at agere imod Oprørerne.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Skrivelse fra Jtalien, den 13de Junii. Den sanske Troppemarsch til Kongeriget Neapels Søe havne ved det adriatiske Hav er pludselig bleven indstillet og Tropperne have faaet Ordre at giøre Holdt i Kirkestaten Neapel vægrer sig ved at tillade de Franskes Jndmarsch og vil forpligte sig til selv at beskytte sine Havne. Man under handler stærk desangaaende.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
De Engelske blokere nu Avorno med nogle Fregatter, og hele Handelen sammesteds ligger nu gandske stille. Ligesaa holdes Øen Elba stærk blokeret, og i Havbugten imellem Sieilien og Reapel have nogle engelske Fregatter taget Station brødrene B. for at hindre de Franske fra et gaae over til Øen Sicilien.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
En engelsk Flaade af 10 Linieskibe og 7 Fregatter, skal som man siger staae under Admiral Nelsons Kommando. De engelske Krigskibe krydse for de fleste neapolitanske Havne.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Jmellem Mantua og Verona kommer til at staae en fransk Observationssarmee paa 35000 Mand. - Den liguriske Republik har tilbudt den franske Regiering sin hele lille Søemagt mod Engelland. J Genua er man belavet paa en Bløkade. - J Kirkestaten betale de Franske alting med rede Penge og forlange blot Huuslye.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Skrivelse fra London den 19de Junii. (Over Holland.)¬
Berlingske Tidende, 1803-07-04
J Forgaars overbragde Lord Hawkesbury Underhuset er kongeligt Budskab af det Jndhold, at Hs. Majestæt havde seet sig nødsaget til at kalde sin Gesandt tilbage fra Haag, og havde siden givet Ordre, at udstede Kaperbreve og almindelige Repressalie Ordres imod den bataviske Republik. Efter dette Budskabs Opløsning foreslog Lord Hawkesbury en TakAdresse til Hs. Majestæt, som ogsaa strax blev bevilget. I Gaar bragde Ministeren Addington et kongeligt Budskab i Underhuset af følgende Jndhold: Hs. Majestæt anseer det for nødvendigt, at bringe en stærkere Magt hurtig paa Benene, for at forsvare Kongeriget imod Fiendens bekiendte Hensigter; Underhuset vil altsaa tage de tienligste Forholdsregler til dette Øiemeds Opnaaelse.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
- Paa Mandag skal dette Budskab tages i Overveielse.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Siden Tirsdag ere ingen Passer til Frankerig blevne udstedte. – J Chatham arbeides ivrig paa 4 Linieskibes Udrustning.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
I Gaar har Generalpostamtet bekiendtgjort at Brevene til det nordlige Europa indtil videre skulle gaae med en Paketbaad til Gothenborg.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Hannovers Erobring har opvakt stor Sensation ber. Havde Hs. brittiske Majestæts hannoverske Undersaatter havt Haab om at blive understøttet af nogen Magt paa det faste Land, saatvivle vi ikke paa, at de vilde have gjort en ædel og patriotisk Anstrængelse, for at hindre, at deres Land skulde blive et Rov for en fransk Armee og den franske RegieringsDespotismus ; thi Hannoveranerne have stedse udmærket sig ved deres Tapperhed og Troskab; og deres Patriotismus vilde være bleven opmuntret ved Nærværelsen af en af deres Arve=Souverains Prindser. Men da de vare uden Understøttelse, saa vilde deres Modstand have været forgieves og blot tient til at give de Franske et Paaskud til at ødelægge Landet med Jld og Sværd. Jmidlertid maae vi dog studse meget over, at de store Magter i Europa have tilladt, at de Franske paa denne Maade overtræde alle billigheds Love. Kunne Rusland og Preussen ansee Overtrædelsen af det tydske Riges Neutralitet med Ligegyldighed, Og hvilken Skade maae det ikke foraarsage, at de Franske have besat Weserens og Elben Havne, Vi frygte, at vi maae søge Aarsagen til denne Uvirksomhed hos os selv, og troe, at de store Magter for nærværende Tid ikke have saa stor Tillid til os, at de ville forene sig med os.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Jfald det russiske Hofs Mediation skulde være uden Virkning, vil formodentlig et nyt Forbund imellem de nordiske Hoffer blive sluttet.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Skrivelse fra Paris den 22de Junii. J Forgaars har Regieringen udstedt følgende Beslutning : 1) Fra nærværende Beslutnings Bekiendtgjørelses Dato maae ingen Colonialvarer fra de engelske Colonier, eller andre Varer, som komme directe eller inddirecte fra Engelland, indføres i Republikens Havne. Dersom det skeer, blive det confiskerede. 2) De neutrale Skibe, som ere bestemte til Republikens Havne, maae være forsynede med et Certifica fra den franske Handels=Commissair eller Agent i den Havn, hvor Indskibningen skeer, Dette Certificat indeholder Skibets og Capitainens Navn, Ladningens Beskaffenhed, Mandskabets Antal og Skibet Bestemmelse. Commissairen attesterer i denne Declaration, at Jndskibningen er skeet un hans der Øine og at Varerne hverken komme fra Engelland eller dets Colonier, ei heller ere engelske Fabrikvarer, Republikens Commissair skal Dagen efter Skibets Afreise sende et Dupicat af denne Declaration til den inden andsk Minister. 3) Enhver Capitain, som af Forsømmelse eller formedelst forandret Bestemmelse ikke er forsynet med en slig Declaration, bliver ikke indladt i de franske Havne, uden under den Betingelse, at han vil tage en Retourladning af franske Manufacturvarer, af samme Værdi, som hans Ladning beløb sig til. Tolddirecteuren sender Fortegne serne over Ladningen og Retourladningen til Departements=Præfecten, som derpaa giver Tilladelse, at Skibet maae seile ud af Havnen. Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Den første Consul har skrevet til Præsidenten for det lutherske Consistorium ved Over= og Nederrhin, og anmodet ham om at lade bede i de lutherske Menigheder og Himmelens Velsignelse for Republikens Vaaben. Vor Cardinal=Erkebiskop har nu ogsaa anordnet Bønner i alle vore Kirker, før at anraabe om Himmelens Velsignelse for Republikens Vaaben. J det Hyrdibrev, han har udstedt derom, siger han : "Sel rens Ven styrer stedse vore Armeer. Neppe have de forladt deres Leir, førend vi allerede ere Mestere over vort MeibeierBesiddelser paa det faste Land.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Moniteuren melder følgende Skrivelse fra Maltha af 28de Maji. Den er gelske Commandant, Hr. Ball, søger paa alle Maader at ophidse Folket imod Maltheser=Ordenen. De groveste Handlinger udøves uden Skaansel. I Gaar viste en Karl sig klædt som Stormesteren med det store Ordenskore- og alle Jnsignierne; i Haanden holdt han et Oxehorn. Man saae de forargeligste Indskrivter paa hans Klæder. Engelske Skildvagter omringede ham og hindrede Folker, at forstyr og dette Skuespil. Stormesterens Lieutenant, Hr. de Busimaae være Vidne til slige grove Optrin, Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Constantinopel af 26de Maji. Den engelske Faction har giøre sig al mulig Umage, for at overtale Divanet til Krig mod Frankerig. Den sagde, at Frankerig vilde bemægtige sig Egypten. Storvizi en skal have svaret: "Det bedste Beviis paa at Frankrig ikke har denne Hensigt er den Jver, hvormed det drev paa, at J skulde rømme Alexandrien; blot derfor skeete Oberst Sebastlanis Sendelse, og da J tvertimod Eders Løfte lode 3000 Mand blive i Alexandrien, gave J de Franske et godt Paaskud til at sende en Armee dertil.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Skrivelse fra Celle den 26de Junii. Generalerne Mortier og Berthier ere nu paa Marschen til Lüneburg, og ventes hertil i Morgen med hele Hovedavar teret. Giennemmarscher og Indqvarteringer ere tilsagte for de følgende Dage. Til Lettelse for Jndvaanerne indqvarte res 600 Mand paa Slottet. Næsten alle Hannoverske Kanoner og Bagagevogne, som vare bortførte til det Lauenburgske, ere nu sendte tilbage til Hannover.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Skrivelse fra Lüneburg den 29de Junii. J Morges Kl. 4 ankom Overgeneral Mortier hertil med den første Consuls Generaladjutant, B. Rapp. Strax efter rykkede den 94de 103die Halvbrigade Linie=Infanterie. i alt henimod 4000 Mand, herind og skulle, som man siger, i Morgen marschere til den lauenburgske Egn, for at giøre Plads for et større Antal. Alle de franske Tropper, som hidtil ere komne herigiennem have lugen Kanoner havt med sig og kuns lidet Bagage. J Eftermiddags reiste Overgenevalet til Artienburg, men kom tilbage i Aften. De franske Tropper, forsamle sig stærk i Egnen omkring Artlenburg.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Skrivelse fra det Lauenburgske den 30te Junii.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Jndtil i Dag Formiddags Kl. 10 vare de franske Tropper endnu ikke gaaet over Elden, og de Efterretninger, som meldte denne Overgang som allerede skeet, vare urigtige Det lader til, at Overgangen vil skee i Morgen. Hannore, ranerne synes at ville giøre Modstand. Langs med Kysternaf Elben ere endeel Batterier opkastede, Tropperne have stærk posteret sig paa Høiene bag Escheburg, ved Lauenburg og andre Steder. Armeens svære Bagage er sendt til Rabeburg.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Skrivelse fra Zollenspiecker den 30te Junii. De franske Tropper ere endnu ikke til i Dag Middag gaaet over Elben denne Egn. Det hedder imidlertid, at Overgangen skal skee ved Marschacht og ved Artlenburg. Bag ved Geesthacht i det Lauenburgske have Hannoveranerne et Batterie, hvorfra de kan beskyde Elben og den omliggende Egn.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Ved Krimmel ligger i Compagnie, 1 Eskadron og nogle Artillerister. Ved Hohenhorn staae tre Regimenter Jnfanterie med Kanoner. Hannoveranerne synes bestemte til at ville værge sig. Paa Kanoner og Ammunition skal de ikke have Mangel, men derimod paa Proviant og Fourage.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Blandede Efterretninger. Frankerig. Krigsministerets Betiente have sammenskudt en Sum til en Kanoneerbaads Bygning under Navn af Bellona. J Brevet til Krigsministeren yttre de deres Hengivenhed for Regieringen og deres Lyst til at virke mod en Fiende, som har den Forvovenhe at beskæmme et Folk, der besidder en Bonaparte, og har 500000 Helte til Havn og Forsvar.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Det franske Skib, Almable Agathe, som kom fra Martinique, er bleven taget af Engellænderne, som satte 7 Mand derpaa og lode 3 Mand af den franske Besætning blive der Disse 3 Franske have gjort de 7 Engellændere til Fanger og derpaa bragt Skibet til Giporn i Spanien.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Staden Turin har tilbudt Fædrenelandet en Fregat paa 40 Kanoner som et patriotisk Offer.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
J Grandchamp i det forrige Vende have Jndvaanerne fundet mange engelske Sabler, Landser, Geværer og Krudt, som var nedgravet. De have nu sendt det til Vannes. Prisen af en Guldmedaille, som Lalande har udsat for den vigtigste astronomiske Opdagelse hvert Aar, er nu tilkiendt Doctor Olbers i Bremen for Opdagelsen af den Planet, som Astronomerne have givet Navn af Pallas Olbersiana. Indretningen i Lyceerne bliver nu gandske paa militair Fod. Eleverne blive inddeelte i Compagnier, og Signalet til alle deres Øvelser bliver givet ved Trommeslag. Kl. 5 en halv staae de op og skal gaae til Sengs Kl. 9. Deres Middagsmaaltid varer tre Qvarteer. Legemlige Straffe finde ikke Sted ved deres Opdragelse.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
I Porcellains=Fabriken i Sevres arbeides nu paa et meget skiønt Porcellainsservice, som Madame Bonaparte har bestemt til Foræring for Landamtmanden i Bern. Paa samme anbringes de fortrinligste Monumenter i Paris og de skiønneste Egne i Schweiz.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Staden Anterpen har fra Hannover ladet komme et prægtigt Spand af 9 Heste, bestemt til Foræring for den første Consul. Det har kostet 14000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Engelland. Handelens Standsning til det nordlige Europa er forbunden med store Uleiligheder for Handelstanden. - Det ostindiske Compagnie har gjort ivrige Forestillinger imod den forhøiede Afgivet af Thee Mange af de Varer, der findes paa de hollandske Priser, ere engelsk Eiendom, som er bragt til Europa fra Berbice og Demerary under hollandsk Flag. De nu udleveres til Elermændene.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Østerrig. En russisk Coureer til vort Hoff er bleven myrdet i russisk Polen ved vore Grændser og berøvet fine Depescher. Alle øvrige Sager af Penge og Pengesværdie ere fundne urørte, deels i hans Lomme og deels i Vognen.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Tydskland. Professor Robertsons forulykkede Lufthallon har kun gjort en Reise af 14 Mile fra Hamburg. Den er funden i Perlin i det Mecklenburgske.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Efter en Beregning beløbe Omkostningerne til de franske Troppers Forflegning i Hannover sig til 210000 Rdlr. maanedlig, følgelig til 2 Millioner, 520000 Rdlr. aarlig.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Paa de overleverte hannoverske Rustvogne har de Franske ladet overmale George Rex, men ikke sat noget andet Kiendetegn istedet.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Greven af Provences Gemalinde, som for sin Sundheds Skyld opholder sig i Pyrmont, har faaet den Forsikkring, at den franske Armees Noboskab paa ingen Maade skal være foruroligende for hende.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Spanien. Resten af de ventede Sølvskibe for dette Aar ere nu ankomne til Cadix fra Sydamerica. Paa fem Fregatter har man endnu saaet 15 Millioner Piastre. Jtalien. J Treviso er den venetianske Adelsmand Opizo. den sidste af sin Stamme, død. Han har testamenteret Hertugen af Modena alle sine Midler, som indbringe 40000 Ducati aarlig.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Rusland. Garnerin giør nu efter Keiserens Tilbagekomst fra Finland sin 33te Luftreise i St. Petersburg. Han lader allerede Ballonen see for en Rubel.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Tyrkiet. Den arabiske Oprører, Abdul Wechab, har formedelst sin Grusomhed her faaet Navn af den arabiske Robespierre.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Den franske Ambassadeur, General Brune, bliver behandlet med stor Udmærkelse. Han har nylig besøgt Sultanens ny Kloske og Serallet, hvor han blev modtaget med største Agtelse og ledsaget af Prinds Callimachl. Ambassadeuren har gjort Sultanen en prægtig Foræring af lyonsk Manufacturarbeide, som er blevet opstillet i den ny Kiøske.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Kiøbenhavn den 4de Julii. Med Hensyn til den Mængde Fremmede, der under de nu værende Conjuncturer kunne formodes at komme over Grændserne, har det danske Cancellie, under 21de f. M., tilskrevet samtlige vedkommende Øvrigheder og Embedsmænd i Danmark, at paasee, at Anordningerne, angaaende Reisende og Passer, paa det nøiagtigste blive overholdte, og at Passerne ikke udfærdiges til at reise omkring i Landet, men stedse lyde paa en bestemt Reise til et vist Sted.
Berlingske Tidende, 1803-07-04
Under 1ste Julii er udkommen en Forordning, angaaende de kongelige latinske som og de algierske Søepasses Fornyelse, naar de dermed forsynede Skibe komme tilbage til en anden udenrigs Havn end den, hvor de høre hiemme, som og hvad der for Brugen af de kongelige Søepasse skal erlægges.