Københavns Adresseavis, 1769-06-14
6) Kongen allene beskikker Professorer til de ledige Professioner, og ingen Professor maae forlade den Profession, som han engang er kaldet til, for at vælge en anden; dog maae Professorerne obtinere Stipendig ved forefaldende Vacanceer, samt Konge= og Kirke=Tiender, ligesom de længe, have tjent Universitetet til. Og befindes en Professor Phiosophie beqvem til en Theologisk, Juridisk eller Medicinsk Profession, da vil Kongen dem, frem for andre, dertil have i allernaadigst Erindring. 7) En Professor skal strax paa det øverste Aucitorio disputere i en Materie, som henhører til hans Profession, og Professorerne opponere, førend sligt er skeet, nyder han ingen Løn. 3) Alle Professorer skal have Sæde i Consistorio, men Notarius altid sidde nederst. 9) Vægrer nogen beskikket Professor sig at underskrive og beedige, at han bekiender sig til den rene uforandrede Ansburgiske Confession, skal det for Kongen andrages. 10) Mandag, Tirsdag og Torsdag skal Professorerne læse offentlig, hver i sin Videnskab, og hver Løverdag repetere det, som er forelæst i bemeldte 3 Dage. Om Onsdagen holdes de aarlige Disputationer. Men dersom de, eller nogen anden høytidelig academisk Act holdes paa andre Dage, da ophører de offentlige Forelæsninger paa saadan en Dag. 11) Hvad de i de offentlige Forelæsninger begynde et Aar, bør de samme Aar fuldbringe. 12) Forelæsnings=Timerne bør saaledes inddeeles, at den ene Professor ikke er den anden i Veyen eller til Hinder; som og nogle kan læse paa det øverste Auditorio, andre paa det nederste. 13) Hver Professor skal engang offentlig disputere paa det øverste Anditorio. Disputatzerne begyndes Kl. 8, og endes Kl. halvgaaen Tolv. Det er og tilladt Opponentes Extraordinarii at opponere. Hver af Professorerne skal udvælge en Maaned at disputere udi, som er beqvemmest for sig, saa at der i det mindste disputeres eengang ordinarte hver Maaned. Desuden kan Professorerne efter eget Behag disputere extraordinaire. Forsømmer nogen Professor, som ey er Honorarius, sin Disputatz, da indeholdes 200 Rdlr. af hans Distributz, til Universitetets Bibliothek. 14) De offentlige Forelæsninger begynder den 1ste Sept. og endes den 20 December, begyndes igien den 8 Januarii, og vedvarer indtil 8 Dage for Paaske. I bemeldte Tid ere Frie=Ugerne Michaelis, Martini og DivnysiUger, samt Fastelavns Ugen. Siden begynder de fra den første Mandag efter Paaske, til Torsdagen for Pintzedage, samt fra Mandagen efter første Trinitatis Søndag indtil Depositzen, og endelig fra den Tid Depositzen er til Ende, indtil 1ste August, om derimellem ellers bliver nogen Tid tilovers. 15) Enhver Professor skal selv forrette sit Embede, og maae ingen anden lønne dertil, med mindre han enten bruges i andre Kongens Forretninger, eller falder i vedvarende Svaghed. Dog undtages biskoppen i Siellands Stift, som stedse efter Loven er tertius Theologie Professor, samt Universitetets Rentemmester, hvorom siden meldes. 16) En Catalogus, over hvad enhver Professor læser offentlig Aaret igiennem, skal trykkes, naar den først er foreviist Patronen og samtykt, publiceres og opslaaes inden hvert Aars 16 Augusti. Deri anføres og i hvad Maaned hver Professor ordinarie disputerer, samt hvo der paa biskopens og Universitetets Rentemmesters Vegne læser og disputerer. 17) Professorerne maae holde Collegia privata i deres Huse, og derfor lade sig betale af de Formuende, men ey at de Ubemidlede. 18) Alle de, som nyder Kosten i Communitetet, ere forbundne, jevnligen at søge de Theologiske og Juridiske Forelæsninger; og om de forsømme det ideligen, da skulle de miste Kosten. 19) De, som nyde Frises, Walckendorf, Scheels eller Borchs Stipendium, skulle ligeledes flittig indfinde sig. med de Theologiske og Juridiske Forelæsninger. De Studion, Medicinæ, som ligger paa Borchs Collegio, skulle indfinde sig saa ofte Professores Medicinæ læse. Jntet Stipendium maae bortgives til nogen, som ey jevnlig besøger Professorernes Forelæsninger. 20) Ingen maae stædes til Examen Theologicum, med mindre han beviser, at han flittig har hørt de Theologiske Forelæsninger. De, som ville til Examen Philosophicum, skulle og gotgiøre med Professorernes Beviis, at de har søgt en Deel af deres Forelæsninger. Men ingen maae blive Magistere eller Baccalaurei, med mindre de beviser, at de flittig har hørt de Theologiske, Juridiske og Philosophiske Professorer at læse. 21) Rector Universitatis skal hvert Aar udvælges, og ingen maae være Rector længer eet Aar, med mindre særdeles Tilfælde skulde udkræve det, og da skal Kongeligt Samtykke først indhentes. Rector tages først af det Theologiske, dernæst af det Juridiske og Medicinske, siden af det Philosophiske Facultæt. 22) Rector Universitatis skal holde over Fundatzen. Finder han, at den ikke efterleves, bør han conferere med Consistorio, om derpaa betimeligen kan raades Bod. Skeer det ikke, andrager han det for Universitetets Patron, som da enten seer det ændret, eller forestiller det for Kongen. 23) Rector skal paaminde de i Læsningen forsømmelige Professorer om deres Pligt, og naar det ey frugter; melde det for Patronen, samt to Gange om Aaret skriftlig til ham indberette, hvor vildt hver Professor er kommet i den Materie han læser over, at den 11 Artikuls Jndhold kan efterleves.