Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-12
Udenlandsk. Frankrig. Det nye Lovgivende Corps's Jstandbringelse og den forestaaende Folkeforsamling, beskieftigen nu næsten ganske allene den største Deel af vore Politiker og Journalister. Paa Gader og Spadseregange, i Spise- og Caffehuse tales ikke om andet. Den 27de August fik Velfærdsudskuddet Fredsratificationen. omdeles i alle Departementer. Øen Lucie, som Ef fra Kongen af Spanien som skal trykkes og har vi indtaget med et lidet Corps Republicaner og 3 staing og Bouille ikke kunde indtage med 20 Linieskibe, Fregatter, hvorved 18 rigtbeladte Skibe ere faldne i vo der erobrede Toulon, Collioure, Port=Vendre, Belle re Hænder. Til Belønning for General Dugommier, garde &c. har Conventen decreteret, at hans Enke skal have en aarlig Pension af 3000 Livres, hver af hans Børn 1500 Livres aarlig, og hans Brødre, som ere befordres i Tienesten. De meget foruroligende Efter i Engelsk Fangenskab, skal med det første udløses og retninger fra Nantes, at samme var i Opstand og at mange flygtede derfra, er uden Grund. Regieringsudskuddene giør alt for at tilendebringe Chouanskrigen, og mange af Jndvaanerne selv støder til de Batailloner som marscherer imod de Chouans. Alle Bønskrifter som indleveres Conventen, trænger paa Agiotagens endelige Undertrykkelse, samt den eftertrykkeligste Fremgangsmaade imod de Emigrantere og uroelige Geistlige, som i adskillige Departements, f. Ex. Manche, Loire, Puide Dome o. s. v. prædiker Borgerkrige, og giør de unge Folk af første Reqvisition modtvillige, samt sætter Kiøberne af Nationalgodserne i Bang. J en Bye i Districtet Montbrisson blev endog den 9de August i Kirken uddeelt hvide Kokarder, men blev ikke mo tagen af flere end 15 Personer. Prindsen af Con og Hertuginden af Bourbon, som sad fangen i Marseille ere sadte i Friehed og Enkehertuginden af Orleans i vederfaret samme Velgierning i Paris. Ved opslaaed Placater er bekiendtgjort, at forhenværende GenerFayettes Godser nu skal sælges. Om den nye Ervedtion som Engeland har fore imod de franske Kyster, heVelfærdudskuddet alt i Tide havt Efterretning og desaarsag ere de bedste Foranstaltninger derimod tru Engeland. Den nye Expedition imod de fransk Kyster, hvortil Anstalterne bleve fordoblede ved Greve af Artois Ankomst til Engeland, er den 26de August virkelig udløben fra Portsmouth 200 Transportskilstærk, som vare beladt med Tropper, Munition, Altillerie og Proviant. De 5 Linieskibe, som under Atmiral Harvens Commando ere udløbne med denne Flode, er Flagskibet Prindsen af Wallis paa 98 Kanoner, Dronning Charlotte paa 110 Kanoner (hvor Greven af Artois og General Doyle, som skal commandere de er gelske Tropper ere ombord paa) Skibene Prince, Russel og Orion, hver paa 74 Kanoner og Fregatterne Jason og Arethuse, hvilken sidste har over 30,000 P. Sterling i rede Penge med sig. Greven af Artoihar faaet 10,000 Luisd'or med sig. Hovedstyrken af Tropperne, bestaaer i Emigrantkorpserne, da de kun er 3 engelske Regimenter med, der i alt kun udgiø1000 Mand. Man forsikrer almindelig, at de vi Lande paa Øen Nouirmoutier. Denne Operation fir der paa de franske Kyster 2 engelske Eskadrer til si Tieneste, nemlig: Comodore Stracham ved Øen St. Marcou, som skal have Communication med Charette og Lord Bridports store Flode, som krydse ved Øen Belleisle. Efter al Anseende, er og dette den sidste Troppeexpedition til Frankrig, thi Grev Mora er gaaet fra Commandoen, og hans hele Staab er skildt ad. Alle Tropper som vare under hans Commando, gaaer under General Ralph Abercromby til Vestindien. Anstalterne til denne Expedition er stor. De bliver igjen hyret 15 store Ostindiefarere, hvorpaa Tropperne skal indskibes. Jblant de til den franske Expedtion indskibede Franske Officerer er mange, som har eie Godser i Bretagne, Anjon &c. og der, som erfarne Offcerer ere bestemte til bedre at organisere Rojalistcorpsern. Om disse og om Munition, har Charrette fornemmeliansøgt vort Hof. Af Emigranten Grandclots, som de 12te ankom til London fra Charrettes Hovedqvarter, haves den Efterretning, at han har 60,000 Man under sin befaling, hvoraf de 10,000, vare i Arbede med Jndhøstningen. Greven af Artois Staab, skal b staae i følgende Personer: Baron Roll, Generaladje tant. Grev Diessort, Car Damas, Prinds af Serenvon Pulsignien og von Sembeancourt, ere AdjutanteVon Rostere, Generalqvarteermester og von la Chapelle og Chalus, Generalmajorer. Naar Emigranterne har gjort Landgang, saa skal alle endnu tilbageblevne Emigrantcorps, fra Jersey, Guernsen, og det faste Land, samt den største Deel af det der værende engelske Cavallerie, bringes til de franske Kyster, og i Nødsfald skal endnu mere engelsk Jnfanterie sendes dertil, som paa det Eftertrykkeligste skal agere i Forening med Charette. De sidste Efterretninger fra Vestindien, ere temmelig gunstige. Der skal være opkommen Uenighed imellem Franskmændene paa Øen Guadeloupe, og som en Følge deraf, skal Jacobineren, Victor Hiegues, som hidtil har commanderet, ved alle de af Franskmændene tilfægtede Fordeele, være flygtet til Nordamerica. Vist er imidlertid følgende: 1) A. Franskmændene siden Juni Maaneds Ende, ingen nye Angreb har gjort paa de Engelske Øer. 2) AtCaraiberne ere adsplittede paa St. Vineent og 3) At Jnsurgenterne paa Grenada ere bragte til Lydighed, men at alle Plantager der, ere ødelagt paa 7 nær.