Berlingske Tidende, 1831-12-27
udenlandske Efterretninger. London, den 16de December. (Oen Aftenen.) Debatten i Underhuset angaaende Reform billens anden Oplæsning var berammet til at holdes i dettet Møde i Dag ; Gallerierne vare derfor betimeligen fuldtproppede, og Underhusets Medlemmer havde forsamlet sig i usædvanlig Fuldstændighed. Uagtet Trængselen inde i Huset, herskede udenfor dene, og i de nærmeste Gaden, den dybeste Rolighed. Dedatten, som først i dette Øjeblik, ved Postens Afgang, begyndte, kan neppe tilendebringes i Aften ; man formoder derfor, at Underhuset vil i Morgen samles tidligere end det pleier. Ministeren Lord Altborp enmeldte i Dag, at han, naar Reformbillen anden Gang var bleven læst, vilde foreslaae Parlamentets Prorogation indtil den 19de Januar 1882. Aarsagen til denne lange Proragation, strax efter dets Aabning, er : at man ikke med føje kan forlange, at husets irlandske Medlemmer skulde indfinde sig før i London. - Ogsaa bemærkede Lord Altborp, at den slandske og den skotske Bill skulle forelægges Underhuset, før dettes Medlemmer traadte sammen til en Committe angaaende den engelske Bill. Inden Debatten om Reformbillens anden Læsning i Dag begyndte, bragte Sir Robert Peel den Deel af det Russisk-Hollandske Laan paa Bane, som England havde overtager, da Kongeriget Nederlanden blev oprettet, Hans Spørgsmaal, om England ogsaa nu, efter hiint Kongeriges Opløsning, betaler Renterne af denne Gjeld, og om dette er overeensstemmende med Tractatens Bogstav, blev af Lord Althorv besvaret med Ja. Saavel Generaladvocaten, som stere lovkyndige Medlemmer af Oppositionen mod Reformbillet, (Sir C. Sugden og Sir C. Weiberell, deeltage i Forhandlingerne desangaaende. Efterat Lord John Russel havde andraget paa Reformbillens anden Læsning, var Lord Porchester den første, som erklærede sig derimod. Han foreslog, at tillen først efter sex Maaneders Forløb skulde forelæses anden Gang ; (Et parlamentariskt Udtryk, som formildende tyder hen paa Forkastelse, dette Forslag blev understyttet af Sir C. Sunden. J The Times af 18de December siges: "Det Hollandske Ultimatum angaaende Tractaten imellem Holland og Belgien, som Conferentsen har foreslaaet, er hidkommet og denne forelagt. Kongen af Hollands Hovedindvending imod den synes at være den Ret til indenrigs Communication paa Hollands Landeveie og Canaler, som Tractaten inddrømmer Selgierne. Kongen erklærer, at hverken Omstændighederne eller nogensomhelst Folkerettens Grundsætning hjemler Sligt. Ogsaa mod andre Dele af Tractaten gjøres Indvendinger, f. Ex. imod Territorialdelingen, men i Særdeleshed mod Fordelingen af Statsgjelden mellem begge Landet dog er dette af ringere Betydning, i Sammenligning med Spørgsmaalet angaaende den indenlandske Communication. Hs. Majestæt Kongen af Holland erklærer, at det er Ham umueligt, at ratificere denne Tractat, dersom disse Bestemmelser ikke udelades eller modificeres, Paa vor Børs sporedes i Forgaars noget Liv i Begyndelsen, Aarsagen dertil var en Efterretning, der om Morgenen havde været indrykket i et af vore Blade, at en Revolution var Udbrudt i Radrid, der endtes med Kongens Død og den hidtil værende Regjerings Kuldkastelse. Men snart overtydede man sig om at dette Rygte var aldeles ugrundet, og blot en Speculation paa de spanske Fonds.