JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
Fremdeles berettes i Cöllner Zeit., at Hannover har vægret sig ved at sende de af Wrangel indkaldte 3 Batatailloner Reservetropper, og at den preussiske Regering har i denne Anledning sendt en bitter Notetil det tydske Parlament i Frankfurt, hvori den erklærer: at naar Preussen ikke bedre understøttes af de andre Forbundsstater, saa nødes det til, eftersom det ikke vil bære Skaden alene, at slutte Fred under enhver betingelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
Fædrelandet, meddeler i sit Nr. 151 en Skrivelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
fra Hovedredaktøren for det i Holland meget udbredte Blad, "Amsterdammer-Courant, til et havnske Handelshuus. J denne Skrivelse yttres: Allerede længe havde jeg beklaget, at min Amsterd. Cour. med alle herværende Blade uden Undtagelse maatte dele den uheldige Lod, ikke at kunne erholde Efterretninger angaaende de danskeslesvigske Anliggender uden fra tydske c: tydsksindede Journaler og Korrespondenter. Dette gjorde mig saa meget mere ondt, som vort Publikum derved vilkaarligt blev indpodet en den danske Sag ugunstig Stemning, medens det tvertimod, ifølge de udbredte Handelsforbindelser imellem Danmark og Nederlandene, forekom mig saare ønskeligt, at der imellem begge Nationer dannede sig en inderlig og fast Sympathi. Det er desuden ikkun altfor klart, at Tydskernes hele Bestræbelse gaaer ud paa at erobre sig en Kyststrækning ved Nordsøen, og saaledes at hæve sig til en europæisk Sømagt. Af denne Bestræbelse truer en og samme Fare Danmark og Nederl., og saaledes er altsaa stor Enighed og et fast Forbund imod den fælleds Fiende i begge Nationers Jnteresse. J en senere Skrivelse hedder det fremdeles: "Jeg beder Dem indstændigen om Fortsættelse af deres Meddelelser, da Efterretningerne fra de tydske Kilder desværre ere meget partiske og endog ligefrem falske. Den første fra Kbhavn modtagne Beretning om Krigsbegivenhederne, saavelsom ogsaa Udviklingen af de danskeslesvigske Forhold, har her gjort et godt Jndtryk. Overhovedet er den offentlige Stemning her meget gunstig for Danmark og ugunstig for Tydskerne, om hvem nylig et engelsk Parlamentsmedlem sagde: "lls veulent etre libres. ils ne farent etre justes, (de ville være fri, men de kunne ikke være retfærdige).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
Ledigt Embede. Hoe og Orbye Sognekald i Ribe Stift. Gl. Angivelse 320 Rbd. (Opslaaet vacant den 6. Junii.) (Dep. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
Efterretning om ledige geistlige Embeder: 1. Feis Sognekald under Lollands-Falsters Stift. Jndtægter: 1) Korntienden 67 Tdr. Hvede, 88 Tdr. 4 Skpr. Rug, 184 Tdr. Byg. 2) Kvægtiende og Smaaredsel 100 Rbd. 3) Offer og Akeidentser omtrent 350 Rbd. 4) Præstegaardens Avling er kun 4 Skpr. Hartkorn efter den nye Matrikul, med c. 5 Tdr. Land, men der er, ifølge allerb. Resolution af 29. December f. A., til Embedet indkjøbt en Jordlod af 9 ottefjortended. Tdr. Lands Størrelse for Kjøbesum 1650 Rbd., som bliver at forrente og afdrage af efterfølgende Sognepræster i Feis Sognekald med 6 pCt. aarlig - Udgivter: 1) Kongelige Skatter omtrent 80 Rbd. 2) Landemodserpenser, deri indbefattet Afgivt til Stiftets Hjælpeenkekasse, omtrent 40 Rbd. 3) Skolelærerhjælpekassen, 1 Rbd. 4) Renter af Præstegaardens Jndløsningssum 1500 Rbd.) 20 Rbd. 5) Enkepension hviler paa Kaldet og erlægges med 7 Tdr. 4 Skpr. Hvede, 11 Tdr. 7 Skpr. Rug, samt 2 Tdr. 5 Skpr. Byg efter hvert Aars Kapitelstart, og i Penge 21 Rbd. 72 s. 6) Artillerihest holdes ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
Hvidberg, Orum og Lodberg Sognekald i Aalborg, Stift. Jndtægter: 1) Præstetienden er hidindtil efter privat Akkord ydet med 11 Tdr. 2 Skpr. Rug og 87 Tdr. 3 Skpr. Byg. Kvægtienden er indbefattet under Korntienden. 2 Smaaredsel 8 Lpd. Ost og 76 Snese Æg. 3) Offer og Accidentser c. 100 Rbd. 4) Bankaktiendbytte 4 Rbd. 8 s. 5) Renten af en Embedskapital paa 220 Rbd. 17 s. 6) Til Kaldet er, ifølge kgl. Resolution af 4 August 1769, perpetueret en Eng mod en aarlig Afgivt af 3 Rbd. 2 Mk. til Kordegnen i Nykjøbing paa Morsø og mod 20 Rbd. i Jndfæstning saa ofte Vakance skeer enten ved den, som giver Fæste, eller ved den, som faaer i Fæste. 7) Præstegaardens nye Hartkorn, 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 trefjerded. Alb.,med Areal 29 Tdr. Land. – Udgivter: 1) Skatter og Afgivter c. 24 Rbd. 2) Expenser c. 12 Rbd. 3 Kaldet har særdeles Skattelettelse. - Det bemærkes, at den ved Præstegaarden værende Lade er udsat til Ombyggelse af Nyt; OverSlagssummen er 803 Rbd. 3 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 13. Junii. Hamborger Banco a vista 200 pr. Bank-Diskonto 5 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 4 1/2 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer – a Rbd. - Nationalbankactier - a - Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
Ribe. Trinitatis Søndag, den 18. ds., prædiker i Domkirken Hr. Stiftsprovst Dangaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
Bekjendtgjørelser. At vor kjære yngste Søn, Hermann Emil Villiam, i Gaar blev os berøvet ved Døden, bekjendtgjøres herved for deeltagende Venner og Bekjendte af os, hans dybt bedrøvede Forældre. Ribe den 15. Juni 1848. Stricker. Meta Stricker, født Springborn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
De som restere med Commune=Afgivterne for Januar og April Qvartaler indeværende Aar erindres om at indbetale disse forinden denne Maaneds Udgang i Rigsbank paa de bestemte Contoirtider, da Restancellisten til den Tid indleveres til Udpantnings=Approbation. Guldberg. Ribe d. 15. Juni 1848. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
At Kæmner-Regnskabet for Aaret 1847 nu er henlagt paa Raadstuen til almindeligt Eftersyn i den lovbefalede Tid af 3 Uger, bekjendtgjøres herved. Ribe Magistrat, den 16. Juni 1848. Stricker. Juel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
Skibsleilighed. Skipper Halmøe afgaaer fra Kolding til Kjøbenhavn Tirsdagen den 20. dennes, og medtager som sædvanligt Fragtgods og Passagerer. Kolding den 13. Juni 1848. Et Og er ved Byen Jessing blevet mig borttaget af en Ubekjendt, der havde en Kaskjet paa Hovedet og iøvrigt var iført en bruun Kjole med blanke Knapper og med en Lomme ved hver Side, den ene med et Stykke Tøi paasyet, fremdeles en bruun Vest med Knapper, bruunstribede Beenklæder, korte Støvler med jernbeslagne Saaler. Oget var mørkebruunt, 8 Aar gammel, med en Stjern, Haarene over Stjernen vare afskaarne, paa Ryggen havde der under Saddelen dannet sig nogle hvide Haar i Form af et 11, Halen er temmelig kort afskaaren og det har Knuder paa begge Bagbene, Oget havde en ordinar Saddel med Messing=Stigbøile paa og en Læder Grime med Bidsel paa Hovedet. Hvem der kan anholde eller give nærmere Efterretning herom, erholder en passende Belønning, naar han henvender sig til Undertegnede. Follerup ved Tønder den 29. Mai 1848. Rasmus Hansen Schmith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
At Bankcomptoiret i Anledning af Bögernes Afslutning og Regnskabets Opgjörelse er lukket fra Onsdagen den 28, til Fredagen den 30. dennes, begge Dage incl. samt at det igen aabnes Løverdagen den 1. Julii, bekjendtgjöres herved. Bankcomptoiret i Aarhus, den 10. Juni 1848. Fabricius. Chr. Otterstrøm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-16
Marketentere. Ved Armeen kan antages et Antal Felt-Marketentere eller Marketentersker. Der tilstaaes dem Fourageration til en Hest samt, naar Tropperne erholde Naturalforpletning, to Portioner Levnetsmidler. Deres Bestilling bestaaer i at følge den Troppeafdeling, hvorved de ansættes, og at have til Udsalg saadanne Levnetsmidler og Smaafornødenheder, til hvilke Soldater paa Marschen og i Cantonnementet trænger; endvidere i at være behjælpelig ved Madlavningen, samt for billig Betaling at besørge Vask og Smaa reparationer ved Soldaternes Tøi. De have selv at forsyne sig med Hest og Vogn. Lysthavende kunne melde sig hos den adjungerende Amtmand, Cancelliraad Otterstrøm, i Aarhuus. Lodsedlerne til 4. Classe ere at fornye indtil den 20. dennes. Ribe den 13. Juni 1848. Henr. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 19. Junii. No 73.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Nationalforsamlingen i Frankfurt er ikke meget populær og den republikanske Minoritet har vedvarende et stærkt Rygstød i de lavere Klasser. Man frygtede for Uroligheder i Pintsengen i Anledning af en Forsamling af Arbeiderforeningerne og Turnerne, der i denne Tid skulde afholdes i Frankfurt. J Nationalforsamlingen vil Konstitueringen af en provisorisk Exekutivmagt føre til en heftig Strid; det Parti, der tidligere kaldtes de Liberale, og som for Tiden er det herskende, vil et Direktorium af 3 Mænd, udnævnte af Regeringerne, den venstre Side vil derimod, at de skulle vælges af Forsamlingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
J Wien vil et Rygte vide, at Keiseren har i Sindeat abdicere til Gunst for Thronfølgeren. – Prindsen af Preussen har besøgt Nationalforsamlingen i Berlin og holdt en Art Tiltrædelsestale, der modtoges af høire Side med nogle bifaldsyttringer, men næsten blev udpeben af den venstre Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
England. Herfra haves den Efterretning, at Regeringen har forbudt Udførselen af Vaaben, som man kan antage vare bestemte til at bruges imod Danmark. – Fra London berettes under 6. de, at Lord Palmerston har, paa Hr. Urqubarts Forespørgsel i Underhuset, svaret, at Underhandlingerne mellem Preussen, som Repræsentant for det tydske Forbund, og Danmark nu befandt sig paa et saadant Punkt, at han ikke ansaae det for passende at sige meere, end at England i sin Mægling optraadte alene og ikke i Forbindelse med andre Regeringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Jtalien. Efterretningerne ere atter mere gunstige for Piemonteserne. J Paris gik det Rygte, at England vil søge Mægling imellem Østerrig og Lombardet m. fl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Frankrig. J Paris seer det mere og meere broget ud. Man paastaaer at baade Lamartine og LedruRollin have forlangt at aftakke og Cremieur har virkelig nedlagt sin Portefeuille. Alt en Følge af Affæren med Louis Blang, hvorunder Regeringen beskyldes for at have ladet de anklagede Advocater paa en uforsvarlig Maade i Stikken. - J Nationalforsamlingens Møde den 3. de frikiendtes Louis Blanc med en Majoritet af 32 Stemmer (706 Medlemmer deeltoge i Stemmegivningen) for Deeltagelse i Oprøret den 15. Mai.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Indenlandske Efterretninger. Hs. M. Kongen agter om nogle Dage at begive sig til Odense, der siges tillige, at Kong Oscar paa samme Tid vil gjæste Fyen. (Flp.) Justitsministeriet har allerunderdanigst indstillet; at Hs. Maj. allernaad. vilde meddele en almindelig allerhøiest Tilladelse til Bestyrerne for de offentlige Stiftelser, som maatte have et Overskud over hvad vedkommende Stiftelse behøver til sin planmæssige Virksomhed og fremtidige Betryggelse, til af dette Overskud at yde et Bidrag til Dækning af de Udgivter, som Krigsurolighederne medføre for Finants kassen. - Denne Jndstilling har derefter ved allerh. Resol. af 17. Mai d. A. vundet Hs. Maj. allern. Bifald, og i Overeensstemmelse hermed er der fra Justitsministeriet ved Skrivelse af 28. f. M. meddeelt alle Vedkommende fornøden Underretning. (Dep. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Justitsministeriet har under 6. ds. udstedt en Kundgjørelse angaaende hvilke af de gjennem det kgl. danske Kancelli ad mandatum udfærdigede Expeditioner der skulle indsendes til Konfirmation, saalydende: "J Henhold til de Bestemmelser, som indeholdes i allerhøieste Patent af 31. f. M. angaaende Bestallingers og Benaadningsbreves Jndsendelse til allern. Konfirmation, har Hs. M. Kongen fastsat, at efternævnte af de i Kong Christian den Ottendes Regeringstid gjennem det kgl. danske Kancelli, i den høisal. Konges Navn og under det kgl. Segl udfærdigede Expeditioner skulle indsendes til Justitsministeriet, for ligeledes ad mandatum at vorde konfirmerede, nemlig: Apothekerbevillinger, Gjæstgiverbevillinger, Bevillinger som Translator, Bevillinger som Strandingskommissionær og Bevillinger til Handel paa Landet. - Angaaende Tiden, inden hvilken Ansøgningerne og Konfirmation skulle være indsendte, med hvad videre dermed staaer i Forbindelse, blive de i ovennævnte Patent indeholdte Regler at iagttage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
J det ovenomtalte kgl. Patent af 31. Mai hedder det og Bestallingers, Privilegiers og andre Benaadningers Jndsendelse til kgl. Stadfæstelse: "Med Ansøgningen haver Enhver tillige at lade følge en rigtig Gjenpart under sin Haand af det Brev hvorpaa Konfirmationen ansøges, eller nøiagtig Oplysning om sammes Datum og Jndhold, saafremt Originalen skulde være forkommen. Tiden, inden hvilken saadanne allerunderd. Ansøgninger bør være indgivne til vedk. Autoriteter, have Vi bestemt for dem, der boe i selve Kongeriget Danmark, til 1. Octb. indeværende Aar, og for dem, der boe eller opholde sig udenfor samme, til 1. April 1849, dog kunne disse sidste ogsaa efter bemeldte Termins Forløb vente at erholde den attraaede Benaadning, saafremt det sees, at de paa Grund af deres Opholdsted ikke have været istand til inden befalet Tid at indkomme med deres Ansøgninger. Hvad de Bevillinger angaaer, der ifølge allerh. Bemyndigelse ere udfærdigede af Kollegierne i den høis. Konges Navn og under det kgl. Segl, vil igjennem hver vedkommende Regeringsautoritet udkomme en særlig Kundgjørelse om, paa hvilke af disse de foranførte Bestemmelser ere anvendelige. Den kgl. Forordning angaaende Udstedelse af rentebærende Kreditbeviser - der ikke ere noget tvunget Betalingsmiddel, men med Hensyn saavel til deres sikkre Fundering og den korte Tid, hvori de ere i Omløb, som til den umiskjendelige Jver, der besjæler Alle for at komme Fædrelandet til Hjælp, forventes at ville finde villig Modtagelse, saa at Enhver, som dertil er istand, vil søge at lette deres Omløb - lyder saaledes: § 1. Paa de Jndtægter, der forventes at ville indkomme ved den paabudne Krigskat i Danmark, udstedes der, under Kontrol af en dertil af Vore troe Provindsialstænder udnævnt Komittee af 6 Medlemmer, rentebærende Kreditbeviser for 4 Mill. Rigsbankdaler, lydende paa 100, 50 og 5 Rbd., hvilke fra 11. Juni 1848 bære 1 Rigsbankskilling daglig Rente for hvert 100 Rbd., eller 3 4/5 pCt. om Aaret. – § 2. Til midlertidig Betryggelse for disse Kreditbeviser overleveres den ovenmeldte Komittee et Beløb af idetmindste 4 Mill. Rbd. i Staten tilhørende Panteobligationer og andre gode Forskrivninger som et Depositum, hvilket Hypothek sukcessivt tilbageleveres, efterhaanden som Kreditbeviserne indfries. – § 3. Kreditbeviserne indløses, med deres fulde paalydende Beløb og samtlige til Forfaldstiden forfaldne Renter, den 11. Juni og 11. December 1849. samt den 11. Juni 1850, hver Gang med en Trediedeel, ved Statsgjældskassen i Kbhavn. Det bestemmes ved Lodtrækning, naar Beviserne skulle udbetales, til hvilken Ende hver Trediedeel af Beløbet forsynes med et særskilt Hovednummer: 1, 2 og 3. Denne Kreditbevisernes Jndløsning ved Statsgjeldskassen kontrolleres af den ovenmeldte Komittee paa den Maade, at det Beløb, der i hver Termin skal inddrages, opbrændes snarest muligt under Komitteens Tilsyn. - § 4. For at lette fornævnte rentebærende Kreditbevisers Modtagelse og Omløb, vil den ommeldte Krigsskat, ifølge den Overeenskomst, der for dette Tilfælde er truffen med Nationalbankens forenede Bestyrelse, kunne betales med disse Beviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
J 5. Til Kreditbevisernes Trykning har Nationalbankens Direction overladt det Papir, der havdes i Forraad fra Udstedelsen af Bankens 1 Rbd. Sedler, saa at 1 Rbd. findes i Papirets Vandmærke, uanseet at derpaa er trykket Kreditbeviser paa 100, 50 og 5 Rbd. Jndholdet af disse Beviser er iøvrigt følgende: "Kreditbeviis for. . . Rigsbankdaler. (Forrentes med 1 Rbs. dagligen for 100 Rbd. fra 11. Juni 1848) Efter Lodtrækning indløser Statsgjeldskassen i Kjøbenhavn dette Kreditbeviis med . . . Rigsbankdaler og paaløbne Renter, overeensstemmende med Forordningen af 5. Juni 1848. Kjøbenhavn, 1848. De ere trykte med sorte Bogstaver paa en Grund af ovalløbende Linier, der ere røde paa 100 Rbdl.s Beviser, gule paa dem paa 50 Rbd. og lysegraa paa Beviserne paa 5 Rbd. Derhos ere de forsynede med 3 Underskrivter samt foruden med Hovednummer tilligemed Løbenummer og med tvende Stempler, det ene med Vort Navnetræk og Omskrivten Kreditbeviis, og det andet, for den ovennævnte Kontrol=Komittees Vedkommende, med Jndskrivt: Kontrol=Stempel."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Oberst v. Juels Forhold ved Affæren den 7. er underkastet Undersøgelse. (Flp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Fra Marineministeren er indløben den Erklæring, at den i tydske Blade meddeelte Efterretning om, at Fregatten Havfruen, skal have sat fast paa et Rev, er en ligefrem Opdigtelse, saameget mere som Fregatten ikke har været ved den mecklenborgske Kyst. Ligeledes erklæres det, at Kanonbaadene ikke have mistet en eneste Mand ved Affæren den 5. Junii. (Flp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
En svensk Eskadre, bestaaende af 9 Seilere, passerede i Torsdags forbi Kjøbenhavn nordpaa. Jnat - hedder det i Helsingørs Av. af 14. ds. –er her passeret sønderpaa 2 Divisioner af den paa Horten udrustede Bataillon norske Kanonchalupper, som skulle træffe sammen med den svenske Eskadre i Malmø.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Jfølge Flyst, have nogle i disse Dage indtrufne Omstændigheder, saasom at de til svenske Troppers Afhentelse bestemte Transportskibe ere kontramanderede, idetmindste for nogen Tid, at der pludselig er afgaaet en Gesandt, Kmherre Oxholm, til St. Petersborg, o. a. desl. atter foranlediget en Hoben forskjellige, tildeels høist usandsynlige Rygter. Jøvrigt erfares fra Malm, at de derværende svenske Tropper ikke vide andet, end at de skulle til Danmark og at Jndskibningen skulde begynde den 13.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Man antager - hedder det i et Brev fra Gothenborg i "Dagl. Allah. – at ogsaa Hertugen af Augustenborgs svenske Gods, Gräfsnas, maa være forbrudt til den danske Krone, da Sverrig gjør fælleds Sag med Danmark imod Forræderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Den saakaldte Thorsperre har den 9. de fremkaldt alvorlige Optøier i Hamborg. En i Anledning af en Folkefest udenfor Porten forsamlet stor Menneskemasse sprængte Porten, og stak baade Vagthuset og den ligeoverfor liggende Accisebod i Brand. Omsider gjenoprettede Borgertropperne Roligheden. (Fyens Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
En Skrivelse fra Main i Hamb. Korr. vil af god Kilde have den Efterretning fra London, at der er indledt Præliminærer til en Vaabenstilstand, der skulde følges af Fredsunderhandlinger; Vaabenstilstandens Vilkaar skulde være: "Saavel Slesvigs som Holsteens Rømning af alle Tropper, danske Forbunds og selv saakaldte flesvigholsteenske Tipper; Oprettelsen af en ny provisorisk Regering i Hs. Majestæt Kongen af Danmarks Navn og efter hans Sanction saalænge Underhandlingerne vare Øynettelsen af en Milits til Ordenens Opretholdelsemedens Tropperne ere borte; Udleveringen af samtlige Søbe, paa begge Sider, Erstatning for alle Kontributioner, alle Fangers Udvexling. Som af det engelske Kabinet eventuel foreslaaede Fredsbetingelser nævnes Slesvigs Deling efter Nationaliteterne, Forbundets Overhøihed, over den med Holsteen forbundne sydlige Deel, Personalunionen &c. J Frankfurt havde man (for Beselers Ankomst været tilbøielig til at gaae ind paa Sagen, men ikke i Kjøbenhavn (det troe vi nok) (H. Av.)"Times" udtaler sig atter om vore Forhold i en ledende Artikel, hvori det hedder: "Tydskerne have nu lært, hvad det koster at krænke en uskyldig Naboes Gebeet, at forstyrre Roligheden i en vigtig Deel af Europa under en Krisis af almindelid Fare og at fremkalde Misbilligelse og Mistillid hos alle de Stater, som ellers vilde have været meest redebonne til at yde Tydsklands egen Uafhængighed og Gjenfødelse en kraftig Bistand. Den falske Begeistring, de vildledte Paastande og den forbryderiske Kasuistik, som foranledigede Angrebet paa Slesvig=Holsten, have nu tabt Nyhedens Glands og der gives ingen fornuftig Mand i Nordtydskland, som ikke gjerne vilde vende om, naar det kunde skee med Ære. Men Tilbagegangen fra et saadant Angreb kan kun være ydmygende. Krigen kan ikke fortsættes. At skride til Yderligheder vilde kun være ufortøvet at udfordre hele det nordlige Europas Styrke mod Tydskland med Englands, ja endog med Frankrigs udeelte Samtykke. En russisk Eskadre paa 6 Linieskibe har allerede forenet sig med den svenske Flaade og er forberedt paa strax at skride til Handling for at understøtte den danske Krones Rettigheder. Den svenske Regering har med den høieste Grad af Frimodighed og Bestemthed erklæret, at den aldrig vil samtykke i nogen alvorlig Formindskelse af Danmarks Magt, hvis Uafhængighed udgjør en væsentlig Deel af de østersøiske Magters politiske System, og en svensk Udrustning er fuldkommen færdig til at holde disse Grundsætninger i Kraft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
De Danske have imidlertid ikke været ørkesløse og deres Adfærd vil være et mindeværdigt Exempel foralle kommende Tider paa hvad der kan udrettes ved Enighed, Troskab, Mod og Udholdenhed selv imod den vældigste Overmagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Fra Viborg skrives i Aalb. Av. under 13. dennes: Stienderforsamlingen aabnedes idag efter Gudstjenesten, hvorved Stiftsprovst Ursin prædikede over Pauls Br. til Romerne 8. Kap. 13. V. Da den kgl. Kommissarius, Kmherre Greve Sponneck, i sin Aabningstalehavde antydet, at Forberedelser alt vare trufne til at holde Møderne for aabne Dørre, hvis saadant efter Formodning vedtoges, opfordrede Dep. Ree til, strax ved Forhandlingernes Jntimation at aabne Adganfor Publikum, hvori Forsamlingen samstemte og Dørrene aabnedes for Tilhørerne. Alderspræsidenten,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-19
Biskop Tage Müller, aabnede Forhandlingerne med en Tale og opfordrede dernæst Justitsraaderne Aagaard og Thorbrøgger til at assistere ved Præsident valgene. Til Præsident valgtes derpaa Professor, Etatsraad Schouw, til Vicepræsident Høiesteretsassessor Bruun; til Sekretærer; Justitsraad Føns og Kammerraad v. Støcken; til Redaktører; Fabrikejer, Bruun og B. Ree. Deputeret Schytte foreslog, at Forsamlingen skulde i Adresser bevidne sin Tak til Kongen og til Hæren, og efter nogen Diskussion vedtoges, ligesom i Roeskilde, at overdrage til Præsidenten at forelægge Forsamlingen Udkast hertil. Kommissarius henstillede til Forsamlingen, om den vilde stadfæste det i Roeskilde foretagne Valg af Suppleanter til Kontrolkomitteen for Kredibeviserne eller vælge nye; man forbeholdt sig Spørgsmaalets Afgjørelse, naar selve Sagen kommer under Forhandling. Til Medlemmer af Komitteerne valgtes, for Valgloven: Etatsr. Bruun, Jespersen, Nyholm, Larsen, Dahl nærmest Stemmer: Schylte, Blach, Kirk, Finsen, Red; for Krigskatten, Fabrikejer Bruun, Thorbregger, Kirk, Aagaard, Schytte nærmest Stemmer: Ingerslev, Holst. Jmorgen ville Adresserne blive foretagne og derefter, paa Grund af Komitteearbeiderne, indtræde flere Dages Standsning i Forhandlingerne, som menes at kunne begynde igjen paa Løverdag. – Af Forsamlingens Medlemmer have Auktionsholder Hertz (for Aarhuus) og Prokur. B. Christensen (for Hjørring a.) undskyldt sig og mangle Suppleanter. Endvidere har undskyldt sig Deput. Hjort for 3. Landdistrikt, Suppleanten Gaardeier Mørch til Vesterheden er indkaldt. For Godejerne Lüttichau til Grundet og Lichtenberg til Løistrup, som ere i Krigen, ere Justitsraad Tang og Kammerraad Grønbech indkaldte. Jalt vare idag ved Forsamlingens Aabning mødt 47 Deputerede. - Under 14. dennes meddeles endvidere: Stændermødet aabnedes idag med Diskussion og Forhandlingerne og Adresserne skulde holdes for aabne Dørre eller Forsamlingen konstituere sig til Komittee. Thorbrygger, Schytte og Larsen udtalte sig for det sidste. Ree søgte at vindicere Offentlighedsprincipet i sin fulde Udstrækning og meente, at Dørrene maatte være aabne fra det Øjeblik Forsamlingen samledes til den skiltes. Herfor udtalte ogsaa Blach sig. Ved Afstemningen besluttedes imidlertid, at Forsamlingen skulde konstituere sig til Komittee. De derefter diskuterede og, efter at Dørrene atter vare aabnede, eenstemmig vedtagne Adresser skulde blive meddeelte i næste Avis.