Berlingske Tidende, 1779-04-16
Bonden Jver Pedersen til Bøe i Guldbrandsdalen fortjener en særdeles Agt, fordi han bestandig vedbliver i hans Stræbsomhed i at formeere og forbedre hans Jorder, som han i afvigte Aar især har viist ved at have dueliggjort et stort Stykke Myre=Jord med Jord og Sands Paakjørsel, ved endeel Lands Rydning, ved Veies Anlæg og ved Pile-Plantning. Lehnsmand Anders Wiborg til Nordre-Stamstad i Guldbrandsdalen har gjort sig fortjent ved Steengierders Sætning og Rydning, samt ved at have udflyttet hans Gaard af Fælledskabet. Bonden Niels Pedersen til Kumjorde i Guldbrandsdalen fortjener at roses for hans Fliid i Henseende til hans Gaards Jstandsættelse, samt Rydning og Steengierders Sætning; og Bonden Ole Erichsen til Kragestad i Guldbrandsdalen ligeledes for Rydning og Steengierders Sætning. Bonden Lars Gullichsen til Nedre=Asach paa Nedre Rommerige maae Selskabet vel berømme for hans Stræbsomhed i Henseende til Rydning; men kan dog saa meget mindre belønne ham, som hans Jndberetning ikke er attesteret, hverken af Stedets geistlige eller verdslige Øvrighed. Sr. Johan Garmann til Nordre=Mieldegaard i Bergens Stift har udmerket sig ved Huusmænds Pladsers Opbyggelse, ved at have ryddet endeel Steen af hans Jorder, ved nye Bygningers Opførselse m.v., hvorfor han fortjener megen Agtelse. Bonden Amund Olsen til Østerlier i Guldbrandsdalen har i en Tiid af 3 Aar anseelig forbedret hans Gaard, ved Grøfter tilberedet og udtørret endeel Agerland, anlagt en Stampe=Mølle og oprettet et Huusmands=Sæde m.v.; for hvilken Vindskibelighed han ligeledes fortjener megen Berømmelse. Bønderne Niels Erichsen og Lars Hallesen til Roelquam i Nyefølche Fogderie haver udviist en roesværdig Fliid i Henseende til Rydning. Bønden Peder Pedersen til Nær huus i Ryefølche Fogderie fortjener at udmerkes med Berømmelse for at have ophævet Fælledskabet med hans Naboe, og for at have udflyttet hans Gaard paa hans egne Jorder. Bonden Thore Halvorsen til Sør=Haaland i Nyefølche Fogderie fortjener megen Roes for hans Gaards Forbedring, for Ryd ning og for et Qværnebrugs Anlæg. Procurator Christopher Steenersen til Dvergsteen gaard paa Hadeland maae Selskabet. erindre med megen Berømmelse for hans Vindskibelighed i Henseende til nyt Agerlands Oprydning, Grøfters Gravning, Hør=Avl, Gjødnings Formeering m. v. Guldsmed Niels Edwardsen Aamodt til Østre=Øje i Nedre=Quinesdals Præstegield, Christiansands Stift, fortjener ligeledes med Berømmelse at ihukommes, da han bestandig vedbliver i nyttige Jordforbedringer, som han især nu haver viist ved Rydning, samt ved levende Gjerders Plantning og Steengierders Reisning m.v. For Jordforbedringer i Jsland belønnedes følgende, nemlig: 157. Lejlænding Gudmund Thordersen til Nordre=Hals i Kiøse Syssel med 10 Rd. for at have forbedret Gaardens Bygninger: for at have anlagt en Kiøkkenhave og indhegnet den med 42 Faune Gjerder, for 105 Fanne Gjer ders Sætning af Steen og Tørv, samt 291 Faune Grøfters Gravning m.v. 158. Arne Jonsen paa Kongs-Jorden Kirkebol i Guldbringe Syssel ligeledes med 10 Rdlr. for at have sat 160 Faune Steengierder og 90 Faune af Steen og Tørv, samt for at have gravet en Brønd og avlet 2 1/2 Tønder Kartofler. Sysselmand Jacobsen til Espehoole i Øefiords Syssel, fortjener megen Roes for hans Fiid i Henseende til Gaardens Jstandsættelse, Veies Anlæg, Grøfters Gravning og Ha vers Indretning; men da han ikke har meldt hvor mange Faune Grøfter han i alt har gravet, hvor brede og dybe samme ere, og i hvad Aar de ere gravede, saa har Selskabet denne Gang ikke kundet belønne ham. 159. For tvende Tjærebrænderier, et mindre og et større, anlagte og indrettede efter den stokholmske Maade i Ringsagers Præstegield paa Hedemarchen i Aggershuus Stift af den kongelige Skov=Jnspecteur Otto Knoph, ved hvilke Tjærebrænderier der i Aarene 177, og 78 er bleven frembragt 186 Tønder meget god Tjære og 116 Læster Kul, tilkjendtes Hr. Knoph saavel for Anlægger i sig selv, som for det gode Exempel, han derved har giver andre til Forbedring af Tjærebrænderierne, et Agtelses=Tegn af Selskabets større Sølv=Medaille. b. J Kunster og Haandværker. 160. For en meget vigtig Opfindelse til Forbedring af den almindelig bekjendte haleviske Octant, hvorved Søemanden, foruden mange andre Fordeele, ogsaa har den, at han kan maale Vinkler fra 90 til 180 Grader, hvilket med de ellers brugelige Octanter ikke kan bestemmes høiere end til 90 Grader, tilkjendtes Borgeren Hr. Henrich Schulz i Kiøbenhavn Selskabets mindre Guld=Medaille eller 500 Rdlr. til en velfortjent Belønning. 161. For et ypperligt og vel arbeidet PeilAsimut=Kompas, forfærdiget som Mesterstykke af Seil Flag= og Kompasmager Mester Lauriz Werner Classen paa Christianshavn, hvilket Selskabet saavel i Henseende til dets simple og gode Indretning, som i Henseende til de øvrige ved slige Jnstrumenter udfordrende Egenskaber har befundet at være et af de beste og forsvarligste Arbeider, som hidtil her i Landet af det Slags er bleven frembragt, tilkjendtes MesterClarsen Selskabets mindre Guld=Medaille til et velfortjent Agtelses Tegn. 162. For en i fuld Størrelse forfærdiget og meget simpel inventeret Machine, tjenlig til Vei Maaling for privat Brug, skjønt ej i Tilfælde af Eiendoms Ret, indrettet som et Uhrværk, der kan sættes paa en Vogn eller Karre hvis Hjul, 10 Fod i Diameter, staaer fast paa Axlerne, og velter sig i tvende Pander, og som ved en Viser og tvende Klokker tilkjendegiver hvor lang Strækning af Vei man er draget igiennem. Herfor tilkjendtes Snedker=Mester Hans Svendsen Schive her i Kiøbenhavn Selskabets større Sølv=Medaille. 163. For en meget smuk Hagelform opfunden og forfærdiged af en Bonde=Karl, navnlig Laust Jensen i Kastrup Bye under Gram Gods ved Haderslef, hvilken Selskabet. sin Indretning har fundet saa simpel, men tillige saa stærk i Deelene og af saa got Haandarbeide, at det for denne Opfindelse giver ham en Belønning af den større Sølv=Medaille og 20 Rdlr. (Fortsættelsen følger.)¬