JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Ved udstæd og en Julii 1782 udløben Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 15de April, og ved Siellands Landsting den 17de næstefter, item bekiendtgjort udde Berlingske Tidender under No. 38. 40. 47. og i Adresse Contoirets Efterretninger No. 97. 101. og 104, ere Creditorerne udi afg. Brøgger Rasmus Schiøtt og forhen afdøde Hustrue Anna Schlichtkrulls fælleds Stervboe indkaldede, at anmelde deres Fordringer udi bemeldte Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, hvilket da anmeldte Krav vi med Vished vide at være fuldkommen og rigtig afbetalt. Men, som vi Undertegnede fra ermeldte Tid, eller paa 4de Aar, have forestaaet Boet som Værger, og seet Brøggeriet for Arvingerne fortsat, saa finde vi det fornøden, uagtet vi med Vished troe, at ingen Gielder gjort, som jo er afdragen, saavel til Forsikring for Skifte=Commissionen, som Betryggelse for os og Arvingerne, herved at indkalde den eller de, som formene sig nogen Prætention paa Boet at have, for den Tid vi samme, som Værger have forestaaet, at de uopholdelig, eller i det seeveste inden 14 Dage fra Dato at regne, vilde anmelde samme udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, siden dette Boe nu atter af bemeldte Commission er antagen til endelig Deeling imellem Arvingerne. Kiøbenhavn, den 7de December 1785. Christopher Schlichtkull. Peder Nicolai Titchen.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
De, som efter afg. Sammel Mathiesen, forhen Borger og Perykmager her i Staden, have at fordre, indkaldes herved, inden i 2 Ugers Forløb, at anmelde og gotgiøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, da Boets Tilstand er saa ringe, at Proclama ey udstædes.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Haver nogen noget at fordre udi afg. Bødkersvend Peter Nicolai Landchous og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldes de herved at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Herved indkaldes alle de, som have noget at fordre efter afg. Skibs Chirurgus Christian Speck, der har fahret med det forrige Guinæiske Compagnies Skib Eleonora, at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven anbefalede Tid, med Beviis om deres Arveret, og iagttage det fornødne ved Skiftet.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Skulle nogen have noget at fordre efter afg. Jfr. Elisabeth, Sophia Albertin Køhler, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, og anmelde, samt med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Da forrige Søe=Capitain=Lieutenant Hermann Pheiff er bortgaaet, og hans Boe taget under Skiftebehandling til hans Creditorers og Gields Betaling; saa indkaldes herved fornævnte Søe=Capitain-Lieutenant Pheiff og alle de, som i hans Boe, haver noget at fordre, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden Aar og Dag, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Da Oberfyrmand Rasmus Hansen haver givet sin Boe under Behandling til hans Creditorers og Gields Betaling; saa indkaldes herved alle de, som i Boet maatte formene sig at have noget at fordre, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger fra denne Jndkaldelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Herved indkaldes alle de, som maatte formene at have noget at fordre udi afg. Auctionsmand Haus Petersen Mechlenborgs og efterlevende Enkes fælleds Boe, at møde i Hof= og i Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra denne Jndkaldelses Dato, for at anmelde bevise deres Fordrin----- Georg Ternpest, Tobakspindermester, indkaldes herved at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, inden 12 Uger, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og lagt tage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Skulle nogen have noget at fordre efter følgende Afdøde. som har faret med Skibet Dannebroge, nemlig: Matros Johan Gelmuyden og Adser Pettersen. indkaldes de herved at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission inden 12 Uger, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes begge benævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den Tid Loven foreskriver, med Beviis om deres Arve Ret, og for at iagttage det fornødne under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi følgende Afdødes Stervboer, som har faret med Snovskibet Magdalena Dorethea kaldet, nemlig: Skibs=Kok Frederich Carsten Nissen, som er død paa Hospitalet i Cadix, og Matros Svend Ommundsen; indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes fornævnte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
De som have noget at fordre efter følgende Afdøde, som har fahret med Skibet Emanel, nemlig: afg. Matros Jens Tellofsen fra Christiania, og . - - Peder Jensen Smit fra Randers: indkaldes herved at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Uger, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa indkaldes og begge bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage det Fornødne ved Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi afg. Studiosus Hans Grimstrups Stervboe, indkaldes de herved at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage det Fornødne under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Ved Proclama læst i Siellandsfars Landstings Ret den 16de November sidstl., og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 28de ejusdem, ere Creditorerne i afg. Feldbereeder Baltzer, Kramers, og efterlevende Enkes Elisabeth Cathrine Swartz, kops fælleds Boe, til at i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer: som herved tillige bekiendtgiøres. Da Anthon Gabriel Schiench, Copiist i det Tydske Contoir udi General=Land Occonomie og Commerce=Collegium, ved Døden er afgangen, og hans Boe taget under Skiftebehandling; saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, alle de, som i hans Boe maatte have noget at fordre, at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; tillige indkaldes fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den lovbefalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Formedelst agtende Forandring er en velbebygget Gaard af 71 Fag Huus, deels Muur, og deels Muur og Bindingsværk, med anseelig Herlighed af frie Eiendom og Giestgiverie, her ved Staden beliggende, tilkiøbs at bekomme, og kan tiltrædes førstkommende Paaske, anvises i Frederichsberggaden No. 224 første Sahl hos Vinkler. Til Liebhaberes Efterretning er og samme Sted meget beqvem til en Cattun eller anden Fabriqve.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Det Kongelige Rentekammer haver, ihenseende til de i dette Amt giørende Kongel. Egter, under den 22de Novbr. a. c. forføyet, at den p. t. Sognefoged i Raumorthi Fremtiden skal udskrive Egierne i de 3 Sogne, Raumorth, Jevenstedt og Nortorf, men Sognefogden i Hobenwestedt derimod de i Sognene, Hohenwestedt, Schenefeldt og Kellinghusen, at den ene skal re murere den anden, og Sognefogden i Raumorth, ved store Transporter, udbringe en speciale Ordre ved det Kongel. Amthuus til Sognefogden i Hohenwestedt. Paa det nu alle, som Tiden med Vogn=Passer vorder forsynede, derefter kan rette sig saa bliver dette paa Kongel. Rentekammer befaling til den Ende herved bekiendtgjort, at samme Egter=Requisitionerne som ellers bleve addresserede til Huusfogdiet i Rendsborg, ikke meer dertil, men enten til Sognefogdet i Raumorth eller Hodenwestedt, ligesom Egterne erfordres, kan addressere og derpaa vente dem. J øvrigt bliver det, ved den hidindtil værende Forfatning, efter hvilken de Reysende, som med Vogn=Passe ere forsynede, naar de maatte være et andet Sogn her i Amten nærmere, kan ved enhver Sognefoged requirere enkelte Egte til det næste Omvexlingsted. Rendsborger Amthuus, den 30te November 1785.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Hs. Kongel. Majestæt til Danmark, og Norge a. a., Kammerherre, Landraad og Amtmand, Ridder, J v. Bardensleth.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Fra Velbaarne Hr. Chr. Linde de Friedenreichs Gods til Krogsdal er udi Aaret 1772 ulovlig undvigt en af bemeldte Godses Reserva Mandskab af Wind Sogn, beliggende i Bousling Amt, Ulfborg Herred, navnlig Jmer Grægersen Roskiær, nu omtrent 27 Aar gammel. Efter Beretning skal han nu tiene Flensborg, og været her hiemme for kort Tiid siden, da han til lige skal have forført en sin Broder Jens Grægersen, 20 Aar gammel, 63 og en halv Tomme høi, enroulleret Landsoldat ved Landmilitie=Sessionen i Holstebroe den 17de Mai d. A., som den 17de November sidst gjorte sig usynlig, sluttelig fulgt Broderen, ommeldte Jmer Grægersen Sønder paa, tillige efter al Formodning besnakket en Fæsteboelsmand af Skalde, ermeldte Gods og Sogn, navnlig Jrus Christensen Roskiær, at flygte fra sin Kon og et lidet Barn den 19de November sidst; han er 30 Aar gammel, af Statur søer og rank, 66 Tomme høi, har fortagtigt Haar, er glat og rødladen af Ansigt. Disse 3de Undvigte efter lyses, og advares inden 6 Uger at indfinde dem paa Godset og Fødestavnen, da deres Forseelse ikke skal komme dem til Last; men skulle de forsætlig udeblive over den Tiid, bliver over dennem hævdet Rømnings=Dom, til Undgieldelse efter Anordningerne. Skulde nogen vide og her til Gaarden anmelde deres Opholdssteder, skal sligt vorde erkiendt med en convenabet Douceur. Og da disse Undvigte ingen lovlig Pas og Afskeed kan forevise, ventes ikke nogen tager dem i Tieneste, eller paa anden Maade dem huser og hæler, men derimod formaner dem at drage hiem i den Tieneste de ere deres Herre og Hosbonde pligtig. Sønderwosborg, den 3die December 1785.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Paa Høibemeldte mit Herskabs Vegne som Fuldmægtig, N. Wissing.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Natten imellem den 14de og 15de November sidstleden er igiennem et Vindue skeet Jndbrud i Odder Kirke, beliggende Hads Herred, Aakiær Amt og Aarhuus Stift, og foruden at Kirkens Blok befandtes opbrækket, er følgende bortstiaalet en siolet Fløiels Messehagel, besat med brede Guld Galloner i Kanten, og et med Sølv og Guld broderet Crucisix, 2de støbt te Sølv Vaaben, de Sebestedts og Rantzaus, samt et Sølv R., skaaret ud af Forhænget for Alteret, og endelig 2de mindre dito Sølv Vaaben, og Spænder taget af Alterhogen. Man har hidindtil forgjeves søgt at finde Gierningsmanden, hvor fore det herved befiendtgiøres med Anmodning, at, om noget af ovenmelte skulle være eller blive falbudet Guldsmede eller andre, disse da ville anholde Sælgeren og give Efterretning derom a Rodsteenseie pr. Horsens til Forvalteren sammesteds. Rodsteendere, den 5te December 1785. N. Knudsen. ved Døden afgangen Borger og Uhrmager Christian L. MavorUdi sidstafvigte Sommer er i Naskan Kiøbstæd i Lolland, og hans efterladte ringe Boe, strax taget under lovlig Forsorg, have tilskrevet den Afdødes Broder Rudolph Mavors, som er ved Registering og Vurdering, Enken skal strax og nogle Gange Apothekersvend i Norge, men efter Foregivende ey erholdet no Afdøde være i Live, behager de at anmelde sig enten hos Magi get Svar, skulde ermeldte Broder eller flere Sødskende til den straten, som Skifteforvaltere, eller og paa deres Vegne constituere en anden her paa Stedet, til at erkyndige sig om Boets Tilstand, og at bivaane Skiftets Slutning, men paa det de er dets Aarsag skal sættes udi Bekostninger, hvorfor ingen Erstatning kunde erholdes af Boet, meldes til behagelig Efterretning at Boets Omstændigheder ere saa maadelige, at det neppe vi tilstrække at betale den derpaa hæftende Gield og Prioritet, da den Afdøde i sine sidste Leve Aar var den meste Tild svagelig, og ey kunde udføre sin Professian til den nødvendige Subsistence, Naskau, den 12te November 1785.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Paa Kongsdahls Gods i Ondløse Sogn, er ved Døden af gaaet Johan Christian Fruh, Vandkikker, og hans Boe er strax taget under lovlig Behandling, og skiønt intet bliver at arve, da Boets Jndtægt ikke nær kan tilstrække til dets Gields Afbetaling, indkaldes følgende hans Børn, som ei vides hvor de sig opholde, nemlig Johan Dedorius Fruh og Toblas Fru begge Huusarer ved Hr. Major Drexlers Esqvadron i Friderichsborg, Johan Christian, boende ved Sorøe, og Philip Henrich, som er til Søes, at de vilde møde paa Kongsdahls Skriverstue den 1ste Martii, da Skiftet vorder sluttet, for at paasee Boets Tilstand. Kongsdahl, den 12te December 1785. P. Larsen. Anna Dorothea Stechsdatter, forrige Skoleholder Lund Enke i Tionemarche Bye og Stege Sogn paa Møen, er ved Døden afgaaet uden Livsarvinger, og da hendes Efterladen skab er taget under lovlig Behandling af Skifteretten, saa indkaldes herved, ikke allene Stervboets Credi= og Debitorer, men ogsaa de retmæssige Arvinger med lovformelige Beviser, at melde sig inden den i Loven fastsatte Tiid da Skiftet bliver til endelig Slutning foretaget i Stege Præsteboelig Tirsdagen den 14de Februarii 1786 hos undertegnede Skifteforvalter. Stege, den 16de November 1785. J. J. Lund.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Efter Præste Enken Mad. Hegelahr, som døde her i Steg sidstafvigte Juledag bliver Skifte foretaget og om muelig sluttet Tirsdagen den 21de Februarii 1786, til hvilken Tiid Arvinger, ne saavelsom Credi= og Debitorer ville behage at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Stege, den 16de Novembe178. J. J. Lund.
Berlingske Tidende, 1785-12-16
Herved bekiendtgiøres, at Skiftet efter afdøde Selv=Eier Hans Jensen i Pile=Mølle under Roeskilde Amt, bliver Fredagen den 30te Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, foretaget her i Roeskilde, og om mueligt sluttet, der herved til alle Vedkommendes Efterretning meldes. Roeskilde, den 10de Decbr. 1785. Paa Skifte=Forvalteren Hans Excellence Hr. Geheime-Conference=Raad Brochen, huuses Vegne, Müller, Raadmand.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
Paris, den 5te December. Cardinal Rohans Agent, Hr. Carbonnieres, er kommen tilbage fra London, hvorhen Cardinalens Familie havde sendt ham, for at indhente Kundskab om Diamanternes Salg. Man forsikrer, at han har medbragt overtydende Beviser imod Hr. og Madame la Motte.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
Den Keiserl. Kongel. Ambassadeur, Grev von MercyArgenteau, har allerede faaet fra Wien Ratisicationen paa den imellem hans Hof og Republiken Holland sluttede Tractat; sig de Hollandske Ambassadeurer vente hver Time Generalstaternes.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
J Gaar gjorde Mechanicus, Hr. von Ryder, et Forsøg, Et gaae paa Vandet uden at røre det med Fødderne. Han gik over Seine fra en Side til den anden, og betiente sig af et Slags Stylter, som neden til vare kløvede, og hver af dem søiede til en Art af smaa Skibe.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
London, den 29de November. Den Amerikanske Minister Hr. Adams har givet de Kon l. Ministre tilkiende, at Algiererne have erklæret de nye Stater Krig. Man føier endog til, at han i bemeldte Sta lers Navn har ansøgt Storbrittannien om dens Megling og istand og at det er bleven ham lovet, at det Kongel. Hof bilde giøre sig al Umage for Staterne.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
En i disse Dage fra Amerika hertil ankommen Brevsæk har medbragt adskillige Depecher for ommeldte Minister, som strax derpaa har haft en Conference med de Kongel. Statsmihistre. - Der ere og ankomne Breve fra Jamaika, som indeholde, at alle Fremmede uden Undtagelse ere, under Straf at Confiscation blevne forbudne, at handle paa alle Franske Øer. Da endog Amerikanerne selv ikke udtrykkelig ere und slagne fra dette Forbud, saa foranlediges herved adskillige formodninger.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
De nyeste Efterretninger fra Nord=Amerika melde, at hver 8200 Amerikaner, som vare misfornøiede med Con Pressens Regiering, have paa en kort Tiid sat sig ned i Canada. De ere i Begyndelsen paa Kongel. Bekostning blevne forsynede med Levnetsmidler, Bygningsmaterialier og Agerdyknings=Redskaber. Til Halifax i Nye Skot and komme og mange Skibe med Amerikanske Familier, for den at boesætte sig, eftersom de hellere ville leve under den Kongel. end under de afhængige Staters Regiering. - Jndbyggerne i Boston vedblive endnu, ikke at ville tillade noget Engelskt Skib at handle paa denne Stad, og nøde samme til at afseile igien, uden at sælge noget. Virginianerne derimod bele Bosionianerne, og glæde sig, naar Brittiske Skibe komme dertil. Begge Deele regieres af privat Jnteresse. De første ville føre deres Korn saavelsom andre Producter til de Vestindiske Øer og forlange, at Engeland skal bevilge det; de sidste derimod ere fornøiede over, naar et Engelskt Skib kommer og afhenter deres Tobak, eftersom der er ingensteds bedre Marked for denne Product, en i London selv og overhovedet i de Engelske Havne. Hof Tidenden for i Løverdags indeholder en Kongelig Bekiendtgiørelse, hvori Parlements=Sessionen, som sidste Gang var udsat til den 1ste December end videre udsættes til den 24de Januarii, paa hvilken Tiid den igien virkelig tager sin Begyndelse.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
Efterat den rige Kornhandler Christopher Arkinson, som forhen var en Medlem i Coalitions=Parlementet, hvorfra han blev udstødt, havde paa et Par Dage nær sat i 12 Maaneder arresteret i Kingsbench, og betalt den idømte Penge mulct, udstod han endelig i Fredags den sidste Deel af sin Dom, nemlig Gabstokken. Om Morgenen tidlig blev han af de Londonske Sheriffer bragt ud af Fængslet, og hen til et egentlig dertil leiet Huus paa Korntorvet tæt ved Kornbørsen, Smukt paaklæd og med pudret Haar besteeg han herfra Kl. 1. om Middagen den for ham oprettede Gabstok, hvori Bøddeen med megen Høflighed indsluttede hans Hoved og ArmeEn Mængde Pøbel havde forsamlet sig, for paa den sædvanlige Maade at ønske ham velkommen med raadne Æg og Skarn men Ackinson havde ingen Penge sparet, og saa godt aflagt den 500 Constabler og Rettensbetiente, som deels virkelig vare det og deels havde paataget sig sammes Rolle, saa at disse holdte Pobelen i en saadan Afstand, at dens velmeente Hensigter feilede, og kun et Par raadne Æg bleve kastede uden Virkning: Arkinson stod nu gandske trøstig ved Gabbestokken, og med en udmærket Munterhed smillede til de mange Herrer og Damer, som fra Vinduerne af de hosliggende Huse vare Tilskuere af dette Skuespil, og beærede samme med deres Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
Efter Ordre fra Sherifferne var der opslaaet Sedler paa Gab stokken og paa Pillerne af Kornbørsen, hvorpaa denne laconiske Jndskrift stod: Christopher Atkinson Esg. for en forsætlig Menneeds Skyld. Da Straffens Time var ude, giorde Bøddelen Forbryderens Hoved og Arme med megen Varsom hed løs, hvorpaa Hr. Atkinson med en sagte Latter og 3de Taksigelses=Bøininger begav sig med langsomme Skridt og venlige Bøininger til Siderne sort fra Skuepladsen, under Murren, Hvislen og Piben af den forjagede Pøbel. Jmedens denne hele Execution varede, saae man en Gentleman staaende tæt ved Gadstokken, der drev sit Venskab til Hr. Attinson, saavidt, at han næsten den hele Tiid talede med ham. Ti Dagens Ære havde Hr. Arkinson i det største Værelse i den Kongel. Arresthuus, hvorhen han blev ført tilbage, anordnet et prægtigt Giæstebud og et Taffel paa 100 Couverts, som 3de Gange blev serveret, til et Gilde for sine Venner, hvoriblant der vare adskillige af Oppositions=Partiet; og saaledes blev det øvrige af denne for ham saa mærkværdige Dag tilendebragt med megen Glæde og Høitidelighed. Han havde gjort She rifferne af London den Ære ogsaa at indbyde dem til dette høitidelige Gilde; men de frabade sig samme, ligesom og en Fransk Herre af Stand, Hr. Atkinsons forhen værende gode Ven, lod sig undskylde dermed, at det efter hans Lands Sæder ikke var ham tilladt at spise i Fængslet hos en Herre, som nyelig var kommen fra Gabstokken. - J Gaar var egentlig hans Arrest til Ende; men der siges, at han efter Ordre fra Regieringen, som skal have en Fordring paa ham af 74000 Pund Sterl. for begaaet Underslæb, skal holdes tilbage i Fænglet. Saa godt, som det gik Atkinson, vil det formodentlig ikke løbe af for en Advocat ved Navn Aylert, som afvigte Løsverdag ligeledes for forsætlig Meneed blev dømt til at staae, Gabstokken, at betale en Mulct af 500 Pund Sterling, og at sidde 3 Maaneder i Fængsel i Newgatte. Denne Mand, som ihenseende til sin Profession er en meget stor Mand, men tillige af den sletteste Character, maae skattere sig lykkelig, dersom han slipper fra Gabstokken med Livet. Han har forsøgt alle muelige Kunstgreb for at undgaae denne Dom, men til Ære for Retten, forgiæves. Ved hans Doms Oplæsning holdte Dommeren Willes en rørende og mandig Tale til Forbryderen: "Dersom man vil antage, sagde han, at Meen need er strafbarere og skammeligere hos et Menneske end hos det andet, saa er den vist hos en saadan Mand allerskamme, ligst, hvis Kundskab, Praxis og nøiere Bekiendtskab med Landets Løve burde have lært ham det bedre Modsatte, og hvis Character burde være saa meget mere reen og ubesmitet, da han ofte har Jndflydelse paa sine Clienteres Opføsel. Adskillige af Forbryderens Colleger og Forsvar gjorde sig Umage for at befrie ham i det mindste for Gabste ken, under det Paaskud, at mange, som Hr. Aylett have ført Sager ind, vilde benytte sig af denne Leilighed, paa en beskiæmmende Maade fornærme ham. Men Dor meren gav dette smukke Svar: "Jngen retskassen Advoc havde nødig at frygte for sin Clientes eller ContraparVrede.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
London, den 2den December. Den imellem Frankrige og Holland sluttede Alliance=Traent er paa nærværende Tiid den fornemste Gienstand for vor Politikers Opmærksomhed. Antiministerialisterne afskilde denne Tractat, som det haardeste Stød Storbrittann, kunde faae, eftersom Frankrige derved har bekommet en giørende Overmagt til Søes, og man følgelig maae betragdenne Tractat som blot stillet mod Storbrittannien, hvis J. teresse nu gandske er adskilt fra den Hollandske. Minister listerne nægte det ikke gandske, men ansee dog dette Onde lan fra ikke saa stort, som det bliver afmalet, og ville i det minste ikke lade nogen Skyld hefte paa sig, da det skede under LoNorths Administration, at Hollændernes Hierter bleve vendte fra Engeland. J Almindelighed tilstaaer man, denne Alliance Tractat er en meget ubehagelig Sag for Efgeland.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
Fra Charlestown i Syd=Caroling skrives, at man samme steds har faaet den Efterretning, at de nye opdagede Guld Miner i Senora i Nye=Andalusien i Syd Amerika ere utrylig rige. J een Egn har man aabnet 14 Gruber, hvor me 1 Alen under Jordens Overflade har fundet en stor Forraaf Guldkorn. Andre Miner skulle ikke være mindre rige. Hertugen af Richmond har for nogle Dage siden overlever Kongen et par Flinter af en nye Opfindelse. Deres Fortrin frem for andre bestaaer deri, at de ikke ere saa tung eftersom Laas og Løbet blive gjorte faste ved en eneste SkruDa de ere lettere og beqvemmere at bære og exercere med; saa formoder man, at de skulde blive indførte ved ArmeenSøevæsnet.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
Haag, den 6te December. I Generalstaternes Forsamling er, som man har faaet vide, ikke allene Fredstractaten med Hs. Majestæt Keiseren, men endog Alliance=Tractaten med Frankrige bleven ved nærværende Stemmer ratificeret, og allerede afsendt. De er bekiendt, at denne høie Unions-Forsamling bestaaer aller af 7 Stemmer, som de 7 Republikens foreenede Souverain repræsentere. Videre har man faaet at vide, at Provindsen Seelandske ved Fredstractatens Tiltrædelse have tilføiet en vigtig Atmærkning ihenseende til Handelen.
Berlingske Tidende, 1785-12-19
Det gjorte Forslag, at oprette et Told=Contoir paa Øer Syd=Beveland, er nu bleven antaget af Generalstaterne. - Høistsamme ville i denne Uge kalde deres Befuldmægtigede. Grev von Wassenaaer og Baron von Leyden tilbage fra Wien, da de nu have udrettet deres Ærende.