JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Endnu udgivet: a) øjeblikkelig. Hielp . . b) nogle Fatt. af Beholdn. udreed. f. 1ste. Qvart. 1815. c) nogle eftergivet Ansættelsen . . . Summa 12270. Beh. for 1815 125 37 1/2 96 1/2 Summer. 1951793 1/2 848 Ballance 23951793 1/2 S. Købke
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Copulerede: J Domkirken den 10 Juni, Borger Christopher Hansen og Christ. Nebels Enke Marie Jacobsdatter. J Cathrine Kirken den 9de Juni Enkemand Jens Christensen Varming og Anders Frankes Enke Karen Mortens datter, Døbte: I Domkirken den 11 Juni Daglønner F. H. Geronzins Datter, Johanna Cathring. Fadderne i Lau ridt; Hiorthes Kone, Sophia Fridericha, Saddelmagermester Henbrich Ehlert og Hattemagermester Christian Perer, Lund. J Cathrine Kirke den 9 Juni, Borger=Aeutegant Jes Müllers Søn, Schach. Fadderne: Madm. Müller fra Sønderfardrup, Jomfr. M. K. Koch, Pastor Hansen, Discipel H. Bech og Hans Marcussen Høiberg. Den 11 Juni, Dagleier Anders Møllers Søn, Jens Peter. Fadderne: Sylvesters Hustrue, Ane Johnsdaatter, SørenAdder gl. Alle og Thomas Lauridsen fra Suderboe. VEn Tids EMk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
J Følge den mig givne Allerhøieste befalling tilkiendegives herved, at Deres Majestæter Kongens og Dronningens forestaaende Kronnings og Salvingsfest paa Frederiksborg Slot, er bestemt til Mandagen den 31te Julii dette Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Samtlige Damer og Cavalierer, hvilke efter Rangforordningen henhøre til de 3 første Classer, saavelsom samt lige Herrer Kammerjunkere og Hoffunkere, anmodes herved i Overeenstemmelse med mit i August Maaned f. A. til enhver afladte Circulaire, til ovennævte Tid at indfinde sig paa Frederiksborg Slot, for at bivaane bemeldte Kronnings og Salvingsfest, og at følge Deres Majestæter i Procession, som derved finder Sted, samt, saa hastig som mueligt med Hensyn paa de forreløbige Foranstaltninger som ved denne Leilighed ville udkræves, behageligen at tilkiendegive mig, om de kunne møde eller ikke. Kongens Palai i Kiøbenhavn den 5te Juni 1815. Hauch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Overhofmarskal v. p.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Min Søster, Mariane Qvist, er efter mange Aars Svaghed, og faae Dages Sygdom i hendes 63 Aars Alder, den 6te d. M. død her paa Gaarden, hvilket jeg ikke maae undlade at tilkiendegive hendes fraværende Slægt, Venner og Bekiendtere. Storeheboe ved Varde, den 8 Juni 1815. Børge Qvist.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Løverdagen den 17 Juni førstkommende om Eftermiddagen Kl. 4, bliver, efter Begjæring af Laust Nielsen, foretaget offentlig Auction paa Ribe Raadhuus over hans Huus No. 134 ved Gravene, som bestaaer af 6 Fag med tilliggende Hauge og 4 Koes Græsning paa Sønderportsfælledsdrift, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjorte. De Lysthavende indbydes at indfinde sig bemeldte Tid og Sted. Heilmann. Ribe den 13 Juni 1815.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Ifølge Reqvisition, fra Ribe Toldkammer, bliver sammestede, den 14 Juli næstkommende, ved offentig Auction bortsolgt en Deel confiskerede Varer, bestaaende af Kaffebønner, Sukker, Steentøi, Risengryn, Jndigo og Tobak m. m., alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjorte. De Lysthavende indbydes herved Deimann. Ribe den 12 Juni 1815.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
En forhenværende og nu pensioneret Kongelig Embedsmand, som er Examinatus juris, og kan fremlægge Vidnesbyrd om Duelighed til at informere Børn i Læsning, Skrivning, Regning, Religion, Naturhistorie, Geographi Tydsk og Fransk, attraaer at blive Huusinformator et Sted i Veile Amt. Paa anstændig Omgang og Underhold sees meere end paa høi Løn. Hvor stor Løn man vilde give a. maatte anføres i Billet til S. K. H. hvilken aflægges hos Hr. Kiøbmand Woldemar i Veile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Plat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Den tæt ved Ringkiøbing beliggende hollandske Veiermölle, med tilhörende gode grundmurede Bygninger, Hauge og Eiendomme paa Byens Mark samt betydelige Klyne Mose, bliver, efter vedkommende Stervboes Begjæring, den 7de Juli næstkommende Formiddag Kl. 10 opraabt til absolut Bortsælgelse ved en eeneste Auction denne Dag, om nogenledes antageligt Bud skeer. Conditionerne ere 8te Dage forinden til Eftersyn hos Postmester Andrup i Lemvig, hos Kiöbmand Houmark i Holstebroe, i Varde hos Giestgiver Sørensen samt paa undertgnedes Contoir. Ringkiøbing den 8 Juni 1815. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Da Sogne Præsten i Medolden Hr. Gothardt Hansen, ved Døden er afgaaet; saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel samtlige Creditorer, at de anmelde og bevise deres Fordringer i ovenmeldte Stervboe til undertegnede Skifteforvalter. Ligesom ogsaa Debitorerne betale deres Gield, som de skylder ovenmeldte Stervboe, inden ovenmeldte Tid til Møgeltønder den 22de Mai 1815. P. Cramer. Trøyst i Loe og Megeltønders Herreder. Muursvend Sevanian Oster med Kone Mette Christens, datter ere begge strax efter hinanden her i Byen ved Døden afgaaet, uden at efterlade sig Livs Arvinger. Saavel Credi som Debitorerne i Stervboet efter disse tvende Afdøde, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, de sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyldige og de første for at legitimere deres lovlige Ret. Uanmeldte Arvinger anmodes samme Tid at give Møde. Adsenern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Nyrnberger Vare, extra godt destilleret Kornbrændeviin, tilligemed flere Vare bekommes til meget billige Priser, Christen Christensen. boende i Grønnegade 1 Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Et complet Brændevimorøi faaes tilkjøbs hos Christopher Hansen i Sønderportsgade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Fredagen den 30te Juni næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 bliver Bonis=Cedenten Anders Andersen i Reisbye i Besid havde 3 Ottingsgaard, tilligemed Boets Løsøre ved offentlig Auction bortsolgt i Reisbye; hvilket herved til Lysthaveres Efterretning bekiendtgiøres. Toftlund, den 3die Juni 1815. E. J. Clausen. Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-13
Extrakt af de til det Kongelige Danske Cancellie indkomne Forespørgseler, i Anledning af det i Danmark, Norge og Hertugdømmene i Aaret 1813 indførte nye Pengevæsen, med høibemeldte Kollegii derpaa afgivne Svar, uddraget af Kollegial=Tidenden, tilligemed en Samling af de almindeligste i den Anledning udgivne Forordninger, Placater og Rescripter m.v. indtil Udgangen af Aaret 1814, med vedføiet Register; udgivet af F. C. Wolffert, Politie Adjutant i Aalborg, kan nu faaes her paa AdresseContoiret for Bogladeprisen 5 Rbdlr. N. V.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Af Hamb. og Altona Aviser.) Wien, den 3 Junii. Fra Hovedqvarteret i Neapel er indløben Efterretning om de efter Afslutningen af den bekiendte Militair=Convention indtrufne Begivenheder. Capaa blev den 21 besat af østerrigske Tropper. Jmidlertid havde den fiendtlige Garnison i denne Stad under Udsvævelser og Voldsomheder opløst sig. Den commanderende Geen. Caroscossa og Marquis de Gallo, som neppe vare undgaaede Soldaternes Raserie, fik paa samme Tid Efterretning om en i Neapel udbrudt Jnsurrection mod den forrige Regiering. Borgergarden var en istand til at styre Lazzaronerne og forebygge de frygteligste Grusomheder. Deputationen saavel fra Gen. Carascossa som fra Neapel opfordrede Østerrigerne til hurtig bistand. Grev Neipperg rykkede derfor den 22de ind i Neapel med 2 Cavallerie Regimenter, og i Forening med Borgergarden og nogle engelske Søefoldater forsvarede det kongelig Pallads og de i samme bevarede kostbare Effecter fra at bortranes. Samme Dag holdt Gen. F. M. Lieut. Baron Vianchi, ledsaget af Prinds Leopold af Sicilien, i Spidsen af 20000 M. sit Jndtog i Neapel, hvorved aldeles Rolighed tilveiebragtes. Kong Murat havde den 19 tilligemed Generalerne Mullet og Rocca Roma, Hertugerne Pignatelli, Cicara og Schitelli og Flere begivet sig til Jschia, og derfra indskibet sig paa et Coffardie Skib til Gaataeller Frankrig. Dronningen, der befandt sig ombord, paa et engelsk Skib, var i en tidligere Convention, sluttet med Commodore Campbell, tilsikret Tilbagereise til Frankrig med sit Følge. Paa Admiral ExmouthlsErklæring, at Commodoren havde overskredet sin Fuldmagt, begyndte man igjen at underhandle med hende, hvoraf Resultatet blev, at hun med sine Børn skal bringes til Triest, hvor hun af den østerrigske Keisers Naade skal forvente bestemt sit fremtidige Opholdsted, under det Vilkaar aldrig uden allerhøieste Bevilling at vende tilbage til Frankrig eller Jtalien. Kong Mu rats Armee, som den 19 og 20 paa sin Marsch fra Ca paa til Neapel bestod af 16000 Mand, og som efter Convensionen skulde begive sig til Salerno, var i faae Dage opløst, saa at der et findes en eneste fuldstændig Militair=Afdeling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Keiseren har indsat sin Broder Erkehertug Rainer, til at lede den øverste Statsforvaltning i sin Fraværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
St. Pedersborg, den 24de Mai. Herfra og fra andre Havne ved Østersøen afgaae store Transporter af Proviant og Fourage til Velgien og Holland til at forsyne den russiske Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Mod Midten af tilkommende Maaned bliver den afRigskantzleren Romanzow foranstaltede Expedition til en Opdagelsesreise udrustet. Hr. v. Krusenstern ventes om kort Tid tilbage fra England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Warschau, den 1 Junii. Adskillige fordægtige Franske ere blevne arresterede i disse Dage, og transporterede til Modlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Paris, den 1ste Junii. Der oprettes ogsaa en Armee de Loire, til hvis Anfører Gen. Larmarqve er udnævnt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Marschal Brune har udstedt en Addresse til Indvagnerne i Provence, hvori han advarer dem mod de fremmede Agenter, der søge at indlage dem Skræk ved Royalisternes forrustede Vaaben; den blotte Nærværelse, ja hans Troppers gamle Knebelsbarter ville være tilstrækkelige til at adsprede dem. Mellem Garden og de Foedererede kommer det ofte til Strid; de Sidste ville nævne de Første Brødre og Cammerater, en Benævnelse, som disse giengielde med det Udtryk Canaille I og ved Marseille er det kommen til blodige Optrin Vore Blade fortælle, at den Fregat, som fra Neapel bragte Hieronymus Napoleon, Mad. Lætitia og Card. Fesch, passerede uforstyrret forbi en engelsk Eskadre, skiøndt man paa samme vidste, hvem der vare ombord paa den franske Fregat. De Foedererede i Paris have udvidet deres Forbund, og ville udstrække det over hele Frankrig. De sværge Nationen, Friheden og Keiseren Troskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Almeenaanden i Dunkirchen skal ei være god, efter vore Blade. Den 21de forefaldt der blodige Optrin. De derværende Fiender af den offentlige Roe bære en Lillie eller Narcisse i Knaphullet som Foreningstegn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
J hvert Departement i den 16de Militair=Division er nedsat en Commission, der dagligen samles, for at træffe alle Forholdsregler mod Rolighedens Forstyrrere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
J Vendeen have vore Tropper ogsaa i en Krudtkarre, gjort 60000 Fr. til Bytte. Moniteuren beretter om Urolighederne i Vendeen, at da Englænderne havde nærmet sig med 1 Fregat og 2 Corvetter til Fortet St. Gilles, og nogle Jnsurgent Chefer med 45000 Md. toge dette Fort, som var besat med Invalider, og var færd med at modtage Vaaben og Krigsfornødenheder fra de engelske Skibe, saa kom General=Lieutenant Travot med 12 Mand, slog Jnsurgenterne, og gjorde 4000 engelske Flinter og 600 Fade Krudt til Bytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Nord Armeen skal sættes i Forbindelse med Mosel Armeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Moniteuren beretter, at blandt de Batailloner, som nyeligen droge herigiennem, har været henimod 300 forklædte Fruentimmer, som ville giøre Feldttoget med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Antallet af de Nationalgarder, som ere fatte i Bevægelse, og befinde sig i Fæstningerne, angives til 130000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Fra Neder=Rhinen, den 6 Junii. Efterretningerne og flere franske Troppers Tilbaget og til det Indre af Frankrig stadfæstes af alle de Officerer, som komme fra Armeen. En overløben fransk Officeer har forsikret, at allerede 19 Departements vare i Opstand, at Urolighederne stedse udbredte sig meere, og antage en truende Character.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Glogau, den 1 Juni. Siden den 4de i forrige Maaned, vedvare de daglige Gjennemmarscher af russiske Tropper under General Kapewitz, og endes først den 16 d. M.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Fra Mayn, den 6te Junii. De russiske Troppers Marsch fortsættes med muligste Hurtighed til Rhinen. Den 3die indtraf F. M. Grev Barclay de Tollyi Bamberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Angaaende Omstændighederne ved Marschal Berthierspludselige Død fortælles Meget, men hvis Ægthed man ei kan indestaae for, og over hvilke vel længe vil svæve en Dunkelhed. Paa hans Dødsdag havde han som sædvanligt om Morgenen besøgt sine Børn, herpaa vilde han, som han havde sagt, kiøre ud med sin Gemalinde; men da han befandt sig ene i Værelset, styrtede han sig ud af Vinduer, og knuste saaledes sin Hierneskal, saa han blev død paa Stedet. Den 5te Junii blev hans Liig høitideligen bisat i Domkirken i Bamberg. Geent, den 3die Junii. Hertugen af Filtre, Ludvig den 18des Krigsminister, har ved en Dagsbefaling forordnet, at alle Officerer og andre Personer, som befinde sig i Gent, ufortøvet skulle begive sig til deres Canconnementer, naar de et have særdeles Tilladelse til at blive. Alle andre, som for Fremtiden komme, maae kun opholde sig der under nærværende Omstændigheder i 24 Timer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Fra Bøgen meldes, at Dronning Murat er med sin Vogn, hvori befandtes for 2 Millioner Gulden i Kostbarheder, falden i Seierherrernes Hænder; at Murat var bleven fængslet og udleveret af sine egne Folk. Fra Basel meldes, at han var bleven dødeligen saaret ved Capaa og derved falden i Østerrigernes Hænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Adskilligt. I Almindelighed gjør man sig et urigtigt Begreb om det engelske Parlaments Lemmer. Man troer, at de alle tale, men det er langtfra ikke Tilfældet. Anførerne for Partierne og nogle veltalende Mænd føre Ordet. Den sædvanlige Hob taler kun, ligesom Qvækerne, naar den føler sig overardentlig begeistret. De, som ikke tale et Ord, have almindeligen samme Deel i Husets Beslutninger og Kiendelser, som de meest Veltalende. J Aaret 1768 vidste man Hr. Gosley, under hans Ophold i London, ret af disse stumme Medlemmer, som i 20 Aar ikke havde talt et Ord. En Dag fremtraadte Mænden for Skranken; da dette var et saa yderst sieldent Tilfælde, blev hele Huset ganske taust, for at høre hvad han vilde sige. Men hvad gjorde han, Han fortalte, at en af de Vinduesruden, hvor han var vant til at sidde, allerede i tre Dage havde været itu, og at han befrygtede et Slagflod, naar Huset ikke strax vilde tage Sagen under Overvei Jmidlertid er saadanne srumme Medlemmer vel heller ikke saa sieldne i andre Lande, og det synes nu engang paa Verdens Skueplads, som paa Theatret, en Nødvendighed at have ti Statister og Figuranter mod en Skuespiller og Solodandser. I medical Transaaction, London 1813, Vol 18. fortælles et mærkeligt Exempel paa Overbefrugtning, meddeelt af Dr. W. G. Maton. En italiensk Kone fødte den 2den Juni 1806 i Palermo Tvillinger af Mandkiønnet; den 12te November 1807 fødte hun igien en Dreng, hvilke tre Børn alle havde den tilbørlige Modenhed. Den 2den Februarii 1808, altsaa ikke fulde 3 Maaneder efter den forrige Forlysning, fødte hun et andet, fuldbaarent og tilsyneladende fundt, Drængebarn. Den 3die November 1808 fødte hun et Par Tvillinger, som begge levede. Den 9de Juni 1809 fødte hun i Utide paa et Skib, der førte hende til Engeland. Noget derefter blev hun igien frugtsommelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Bierget Montmartre tæt udenfor Paris som Napoleon i denne Tid saa stærkt lader befæste, hæver sig 289 Fod over Seine. Kommer man derop seer det ud som Franker landets mægtige Hovedstad ligesom ligger ved dets Fod. Paa Bierget ligger endeel Huse og en Kirke, hvilke danner en Flek. Om Søndagen bliver der stærkt besøgt af Parisere af den ringeste Klasse for at dandse og tømme en Flaske Viin; thi Druesaften er billigere her end i Paris. Navnet Montmartre skal hidrøre fra et Marstempel som stod her i Oldtiden. Jfølge et Sagn er den hellige Dionysins og hans Staldbrødre døde Martyrdsden ved Foden af dette Bierg. Henrik den 4de opslog sit Hovedqvarteer her da han beleirede Paris. Napoleon leverede forrige Aar et Slag her. I det forrige Abbedie Montmartre ved Biergets Fod befandt sig tredsindstyve Nonner, men som viste at de holdte meere med Kiødet end med Aanden, og gjorde derved bemeldte Kloster meget berygtet. Her lærte Henrik 4de i sin Tid at kiende Marie de Beaupillies og forelskede sig i hende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Den lille syttenaar Ronne lod den elskværdige Konge ikke vansmægte længe, thi Fyrster og Konger faae hurtigt Fremme i Elskov, og fulgte med ham - Bemeldte Konge stod engang paa dette Bierg og saa imellem Benene paa sig hen til Paris. Pludseligen udbrød han leende: "Hvor jeg seer mange Hanreireder. - En Hofnar, Galler, tog strax den samme Stilling og raabte: "Sire jeg seer Louvre." Denne Spog morede Kongen. - Her er opreist en Telegraf som bestandigen meget. korresponderer med den 18 Timersvei bortliggende Telegraf paa Brusselveien, og den i Paris paa St. Sulpicekirken. Napoleon rider i denne Tid meget ofte derud, for selv at dirigere Forsvarsarbeiderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst, fynske samt og jydske Av. Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Kiøbenhavn, den 12 Junii. Under 19 Mai har Hs. Kongl. Maist. allernaadigst behaget at udnævne til Storkors af Dannebrogen Grev Lanskaronsky, Keiserlig Østerrigsk Geheimeraad og Ridder af den polske hvide Ørn; til Commandeur af Dannebrogen Hr. Baron Sonnenfels, Vicepræsident for Kunstacademiet i Wien, og Commandeur af den preusiske røde Ørn, til Riddere af Dannebrogen Hr. Baron Jacquin, Professor i Botaniqven og Chemien, Hr. v. Hammer, Keiserl. Raad og Fortolker i de orientalske Sprog, Hr. v. Schønfeldt, Hr. v. Koes, Hs. Majst. Kammerjunker og Legationssecretair.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
Foruden de i offentlige Blade allerede anmeldte Transparenter, ved hvilke man havde stræbt at forskjønne Jlluminationen den 1ste Juni, var ogsaa paa Ehlersens Collegium et at see, som for dets skiønne indrige Jdee især fortiener at bemærkes. Det forestiller nemlig Saga (Historiens Gudinde hos vore hedenske Forfædre, holdende i den venstre Haand, et Skjold og i den opløftede høire en Pergamments Rulle. Omkring Skjoldets Rand flyngede sig en Rosenkrants, uden for denne saae man Danmark i Hjerter i Kreds, og i Midten Kongens Navnetræk. Paa Skjoldets øverste Rand viste sig Danmarks ældgamle Fane, Dannebrog, som efter Sagnet faldt ned fra Himmelen i det store Slag Kong Waldemar den Anden vandt ved Volmer i Lifland. Neden under Transparentet læses disse Linier. Om sin Odelsdrot en Skjoldborg danner Danmarks Hjerrer under Korsets Banner. Hertil kan endnu føies, at Saga ved en Feiltagelse var malet med den høire Haand oprakt, istedetfor at hun med et Grif sel i samme skulde have holdt den nedad, pegende paa Skiolder, og i Overeensstemmelse dermed lød Verset da saaledes: Slig en Skioldborg om sin Konge danner Danmarks Hjerter under Korsets Vanner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
I Gaar Eftermiddags henved Kl. 6 ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen til Sommerresidentsen Frederiksberg Slot. Det lille Frederiksberg, som ikke vilde give sin store Søfter, Kiøbenhavn, noget efter i at vise den taknemmeligste Glæde over sin Konges lykkelige Hjemkomst fra Udlandet, var og Aftenen meget smukt illumineret. Jlluminationen rog sig især godt ud i det Grønne, og den Forskjønnelse, Byen i de senere Aar har faaet, saavel i Henseende til Bygninger, som smagfulde Jndhegninger, bidroge ikke lidet til at forhøie det Heles Skjønhed. Mange Tusinde af Hovedstadens Jndvaanere vare, begunstigede af det behagelige Veir, som med Skumringen indtraf, vandrede derud, og den lille Landsby Høitid var en fød Tilbageerindring om den store Nationalfest i Hovedstaden den 1ste Junii. - Ogsaa Bygningerne i Frederiksbergaller vare illuminerede. Som et Beviis paa, at Aandsuddannelse og Sædernes Forfinelse udbreder sig meere og meere i Lolland, kan sluttes deraf, at endeel Bønderbørn i Nørreherred lære nu at dandse efter Kunstens Regler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
J Aarhuus Avisen læses følgende simple og probatte Middel til at bringe Rødvins= og andre Pletter ud af Bordlinned: Man dyppe, dog saa snart som muligt, det Urene af Linnedet i koghedt Melk, gnider det lidt dermed, og vaskeer det derpaa sagtelig ud i reent Vand. - At smøre Sæbe paa saadanne Pletter, eller strøe Salt derpaa, er ganske imod dette Middels gode Virkning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
J Fyens Stifts Adresse=Avis læses atter følgende originale Bekiendtgiørelse: "Dæn Percoon saam, Forlæen vilde hafve Sine biøren i Lærdom, och strickning, och J Lin Syning hos læerinden hos Mæster smed karal Hallen. Paa fortebrøer kjærckgaard. Hafver desfaarmedelst tidens, Dyrhebetiænkt sei.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-16
J landsekonomiske Tinder 1ste Binds 3die Hefte har Hr. Amtsprovst Lütken bestridt nogle Oekonomers Yndlingsdeeom Gavnlighed af frie Kornbrænding paa Landet. De Grunde, den høiærværdige Forfatter anfører for sin Paastand, ere især, af fri Kornbrænding vilde være skadelig for Bondens Sædelighed og Flid, da Erfaring fra forrige Tider lærer, at Drikfældighed vilde blive langt almindeligere, naar den kiære Finkel kunde haves uden rede Penges Udgivt. Dagens Kours formeener han og vilde blive endnu sletter end den er, ved den Mængde Kobber, der vilde udfordres til de utallige Kjedler, Dexler og Hatte, som Landmanden i alle Rigets Kroge vilde anskaffe sig. Til Slutning anføres Rothes vakre Ord: "Intet Landvæsens System er viist, er goddædigen affattet, er ædelt, med mindre det sigter til at lyksaliggjøre Bonden, til at skasse ham Hæder ved at skaffe ham Menneske= og Borgeraadel. Hvad der er andet end dette, hvad der er blot Finants det lægger jeg fra mig a. Plakat, hvorved kundgiøres Beløbet for Aaret 1815 af den ved Forordningen af 1ste October 1802 paabudne Afgivt af Besiddelse, Nytte og Brug af Jorder og Tiender i Kongeriget Danmark, med mere. For indeværende Aar 1815 skal bemeldte Afgivt erlægges med i Alt 19 trefierdedeel Gange og Tiende=Afgivten med i Alt 12 trefierdedeel Gange saa me ger, som dens oprindelige Beløb, dette beregnet til Rigsbankpenge Navneværdie, Daler for Daler. Naar Hovedgaards Jord er bortforpagtet paa eet Aar eller længere Tid, falde af de 19 trefierdedeel Gange de 7 Forpagteren allene til Last, og for de øvrige 12 trefierdedeel Gange svarer han i Alt 76 enhalv Rigsbankskilling N. V. pr. Tønde Land, da Eieren. derimod udreeder Resten af Afgivten, m.v. Forrige Aar døde i Rensborg i Slaveriet en uærlig Slave, som i 30 Aar, han havde tilbragt i denne Tilstand, havde erhvervet en rede Formue af 6000 Rdlr. S. H. C. ved Smaaehandel. Han forstod at drage Nytte af sine Medslavers bisysler, vidste at drive sin liden Handel med Fordeel, og havde endnu bedre lært den Konst, at holde paa sin Gevinst. Saaledes retfærdiggjorte han Ordsproget: "Ved Sparsomhed bliver Man riig". Men ligesaa fuldt bekræftede han Sandheden: "De, som ville vorde rige, falde i Strikker og Snarer. Da han i den senere Tid, uagtet af sin Forsigtighed gjorde et uafvendeligt Tab af sin halve Formue, hængte han sig i Fortvivlelse. For et begaaet Drab skal han have være dømt til Slaveriet. Hans Efterladenskab var forfalden; men vor milde Regiering afstod paa gjort Forestilling de 4800 Rbd. S., som det bestod af, til Selvmorderens Broder, der har et Embede ved Toldvæsenet. Cours, den 13 Junii. Hamborg 2 M. 643, a vista 653. Amsterdam 2 M. ., a vista : London 2 M. Specier, solgtes. 22 Rbdlr. Species. 650. til 39enfierdedeel Rbmk., for Committesedler blev giver (med Rente, ørenhalv pr. 100. Oblg. = ; Norske Seder. 64 a 63. Aneedote.