JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Regensborg, den 28de August. Her paastaaer et ikke usandsynligt Rygte, at München alt i Forgaars skal være besat af Moreau. J saa Fald maae Latour forsvare Jserfloden, og intet hindrer de Franske at seende en Deel af sine Tropper hid. Østerrigerne der staae mod ham, ere for svage til at opholde hans store Magt, og han kunde let falde Erkehertug Carl i Ryggen. Alt var den anden franske Armee kun halvtredie Miil herfra, da Erkehertugens Seier i Franken drev dem tilbage. Hans Seiersberetning mælder, at han med en Deel af sin Hær i forceerte Marcher var ilet Wartensleben til Hielp; den 22de og 23de havde angrebet og fordrevet den fiendtlige høyre Fløy under Bernadotte, og derpaa den 24de foreenet med Wartensleben, anfaldet og slaaet Jourdans Hovedarmee, der i døde, saarede og fangne, havde mistet 3000 Mand, samt to Faner og nogle Kanoner, og Stæderne Amberg, Nürnberg o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Frankfurt, den 30te August. Just nu kommer en Coureer med Tidende, at Jourdan atter har samlet sine Tropper, drevet en Deel af de Keiserlige tilbage, atter forlagt Hovedqvarteret til Bamberg, og paa ny rykker imod Nürnberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Kiøbenhavn, den 9 September. J Tallotteriets 743 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Følgende nye Bøger har nylig forladt Pressen, og faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36. 1) O. J. Samsøes efterladte Digteriske Skrifter, udgivne ved K. L. Rahbeck, 2 Dele, 1 Rdlr., indbunden 8 Mk. 2) Anviisning for Ungdommen og Almuesmanden, til Breve, Obligationer, Skiøder, Kiøbe=Contracter, Regninger, m.v., samt de første Grunde til Tegning, ved Mag. Lauriz Hasse, Provst i Elboe Herred og Sognepræst til Michaelis Kirke i Fridericia, 24 Sk., indbunden 40 Sk. 3) Procedure og Dom i Sagen, anlagt ved Hof= og Stads=Retten, af Doctor og Professor Horneman, imod Bogtrykker Holm, angaaende Skriftet: en Drøm, om Prof. Horneman og Malthe Conrad Bruun, 12 Sk., hæftet 14 Sk. 4) Endnu haves nogle Exemplarer af Wolfs Mathemathik, med 6 Kobbere, uindbunden 3 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
AVERTISSEMENT Mandagen den 26de Sept. førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii 1794 til den 5te Junii 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel, men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 26de Sept. begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2 At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Kiøbenhavns Aar. No. stitut, huus, at Post-Tidender, som Muun.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Mandagen, den 12 September. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. S. Schultz. Anspach, den 27de August. Jnden de Franske drog ud af Nürnberg, indgav et Selskab af Borger-Magistraten en underdanigst troe, lydigst Begiering og Forestilling, som blev overstrøget, givet dem tilbage. Dagen derpaa fandtes de underskrevnes Navne opslaaet paa Kagen, og deres Skrift blev brændt i et Vertshuus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Skriftets væsentlige Jndhold er følgende: Efter at Patriciatets fra Midten af nærværende Aarhundrede tiltagende Overmod er skildret, og især dets Uvillie mod alle Forligelses Forslag fra det brandenborg preusiske Huus er paaanket, og Mangel paa Energie og bestemt Beslutning, især ved den preusiske Besættelse af Forstæderne Wohrd og Gastenhof det bebreidet, paastaaes, at Borgerskabet under nærværende Omstændigheder, da der handledes om en betydelig Adsplitning af dets Territorium, eller meget mere rimeligviis om Tilintetgiørelsen af Stadens politiske Existents, som Rigstad, ikke kunde overlade Regieringen at raade over samme efter Tykke og Godtbefindende, som sin Arvedeel. De ansøge derfor at Magistraten vilde ære den samtlige Borgerskab tilkommende Rettighed, i nærværende Tilfælde ene og allene at kunde give den afgiørende Stemme, og i denne Henseende, saasnart mueligt foranstalte, at ved et offentligt Opslag alle Borgere indkaldes, efter de bestemte Qvarterer, at møde paa de sædvanlige Samlingstæder, roelig at anhøre det Fordrag, Forsamlingsherrerne skulde holde, og derpaa at vælge og fremstille af hvert Qvarteer 6 i Qvarteret boende Borgere, hvem de tiltroede, den fornødne ubestikkelige Troeskab, Jndsigt, og Retskaffenhed, med uindskrænket Fuldmagt, som Borgerskabets Repræsentanter. Dette af 48 Personer bestaaende Statsrepræsentant Collegium, hvortil og Raadsmedlemmer, Consulenter, o. s. v. skulde kuende vælges, skulde da træde i Underhandling med Kongen af Preusen, og imod ham enten indgaae et Forliig om de nærværende Tvistigheder, eller overlægge, om det ikke for det almeene Statsinteresse var nyttigere, under de mueligt billige Betingelser (6 saadanne vare Skriftet tilføyede) at underkaste sig Preusens Konge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Frankfurt, den 30te August. De i Augsburg, samlede Kredsgesandte havde under 31te Julii tilsendt Erkehertug Carl følgende Klagepuncter: 1) at de maatte adskilles, da man anholdt, og aabnede deres Breve2) Da Erkehertugen havde ladet de schvabiske Kredstropper afvæbne, og ladet tage Faner, Hauboister, og Ba gaae fra dem. 3) Da de keiserlige Tropper havde opbrudt og tømt Tøyhusene i Lindau, Memmingen, Eslingen, og Ulm bortført det brugelige Skyts, tvunget Borgerne selv at kiøbe det beskadigede, samt kastet meget i Vandet. 4) Da Landboerne ved Plyndring, og forsætlig Ødelæggelse af Høsten grusomt vare medtagne. Herpaa har Erkehertug Carl i et Svar af tredie August kaldet den schvabiske Kredses Forhold constitutionsstridigt. Han skriver: Den Begiering at føre Brevvexling med eet af Fienden besat Land, kunde kun komme fra en Forsamling, som glemte sin Pligt mod Keiser og Rige, og ved en virkelig sluttet Convention har gjort Fienden, Stater og Lande skatskyldige, der ikke fandtes i Fiendens Magt, og som har efterladt Fædrelandet et skiændigt Mindemærke paa sin utidige Forsagthed, der i en paafaldende Contrast overveyer sin Energie, der i Fædrelandets Forsvar er udviist.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
J det herværende Statsristretto læser man følgende Skrivelse fra Hertugen af Saxen Meinungen: til Herr Udgiveren. J det 131te Stykke af deres yndede Statsristretto af 22de August, har jeg blandt de blandede Efterretninger læst en mig angaaende Artikel (at nemlig nogle nærliggende Godseiere havde givet sig i hans Skyts) der efter al Formodning enten kommer fra en af deres Correspondenter, eller er indkommet fra et politisk Blad. Aldrig er det rundet mig i Sinde at tilbyde adskillige eller engang nogen eneste nærboende Godseier min Beskyttelse paa de beskrevne, eller paa noget andet Vilkaar. Alle til mine Landes og Undersaatters hidtil maaskee indgaaede Underhandlinger og tagne Forholdsregler staae ikke hermed i ringeste Forbindelse, og det strider ligesaa meget imod min Ære og Tænkemaade, at drage Fordeel af en tredies mislige Stilling, hvo han end er, eller vilde giøre Jndgreb i hans Rettigheder. Georg Hertug af Sachsen. Ustridig er et saadant Brev fra en regierende Fyrste til en Avisskriver et af vore Dages Særsyn, der gives Tider og Stæder, hvor man ved lignende Leiligheder anmodet eller uanmodet vilde sende Aviisskriveren en Fiskal, eller anden Actor paa Halsen, for at binde hans Mund, enten han saa havde sagt Sandt eller Løgn).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Det Hessiske, den 28de August. Staden Gelnhausen, der ved de Franskes Nærmelse sagdes at have villet give sig i hessisk Skyts, staaer nu stivt paa ikke at vilde underkaste sig Hessencassel, skiøndt alle hidtil nydte Fordele, den forbeholdes. Ellingen den 29de August. For faa Dage siden er af hans preusiske Majestæt, som Borggreve af Nürnberg, det hele hidtil den tydske Ordens District tilhørende betydelige Overamt Ellingen taget i Besiddelse, og have de to frie Rigstæder Weissenburg og Windsheim ansøgt om kongelig preusisk Skyts. Fra Weissenburg blev i forrige Uge alt sendt en Deputation til Minister Hardenberg, at udvirke dette Skyts paa Vilkaar: 1) at Kongen vilde hos Keiseren og Riget paatage sig Ansvaret herfor. 2) Befrie dem for Jndqvartering og Enrollering. 3) Fra Krigstieneste. 4) Fra at tage Jøder i Byen. 5) Tilstaae dem Handelsfriehed i de øvrige preusiske Stater. 6) At beholde Magistraten, og øvrige Statstienere. 7) Jagtfriehed paa Byens Jorde. 8) Skovning af Stadskovene for hidtil værende Priis. 9) Jkke foretage alt for store Forandringer i den nærværende Statsforfatning. 10) Jkke formeget opskrue de hidtilværende Paalæg o. s. v. Denne Deputation kom afvigte Løverdag tilbage med Erklæring fra Ministeren, at hans kongelig preusiske Majestat allernaadigst tog Staden, i sit Skyts, og at til den Ende Militair ufortøvet skulde indrykke; men hvad de opgivne Vilkaar angik, da tvivlede Hs. Excellence vel ikke, at samme af Hs. Majestæt vilde blive antagne, dog maatte herom Allerhøystsammes egne Erklæring oppebies. Forrige Søndag rykkede et lidet Detachement Husarer og Grenaderer herind; og da Morgenen derpaa en Afdeling franske Husarer kom hid, lode de sig nøye med det Viin, Brød, og Øll, som dem paa Stadens Bekostning blev givet. Det hedder, at Rigstaden Windheim ligeledes er taget i Skyts af hans kongelig preusiske Majestæt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Paris, den 26de August. Her er, inden den franske Armee kom til Frankfurt, i Mængde med Louvets Skildvagt og Nouvelles Politiqver uddeelt et Flyveskrift under Titel: Afhandling af et vigtigt Spørgsmaal, Frankerigs nye Grændser angaaende. Spørgsmaal: Er det Frankerigs Tarv, at Tydskland paa høyre Rhiinbred bliver i modsat Betydning revolutioneret, og at de mindre Staters Uafhængighed tilintetgiøres, paa det der af Rigets Ruiner skal hæve sig en uhyre militair Magt? Megen Opsigt der giør følgende Tanke: Den tydske Nation ydmyges nu saaledes af eder, Franskmænd, at det eengang, naar den ved at foreenes under een Monark, først bliver til en egentlig Nation, torde være den meget behageligt at hævne sig paa eder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Paris den 28de August. (Divisions-General Berthiers Skrivelse til Regierings-Commissarierne, Salicetti og Garrau, dateret Brescia den 2den Fructidor, 19de August). Borgercommissarier, alting gaaer vel. Fienden er ved Trient. Han har rømmet Riva, efter at have opbrændt sin hele Marine paa Gardasøen. General Wurmsers Hovedqvarteer er 2 Mile paa hiin Side Trente. Vi beskieftige os nu med at sætte Divisionerne i Marsch, og aabne en nye Campagne, der giver Keiseren det sidste Stød. Jeg haaber inden 2 Dage at have omvexlet vore Vaabenbrødre, som befinde sig under fiendtlig Magt; og i alt bestaae af 163 Officerer, 169 Sergeanter, 360 Corporaler, og 1608 Soldater. Jeg tilstaaer det er mig en stor Fryd at see vore tappre Republikanere vende tilbage under Friehedens Fane, under hvilken de skulle kiempe med fornyet Mod. Alex. Berthier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Mayland, den 24de August. Sorets Division af den franske Armee i Jtalien er trængt frem indtil Soro, har borttaget Rencone og Jone, gjort mange Østerrigere til Fanger, og erobret en stor Mængde Brød og Meel, hvorpaa det fattedes de Franske. Over Roverede ere de Franske nu trængte saa dybt ind i Tyrolen, at deres Fortrop allerede staae i Trident.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Mantuas Beleiring er aabnet paa nye under General Saruquet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Augsburg, den 29de August. Den 25de er ved Landsberg igien forefalden en heftig Træfning mellem Frankerne og det condeiske Corps til største Tab for sidste, hvorpaa Republikanerne besatte Landsberg. J Slaget ved Friedberg have de Franske gjort 2000 Fanger. Man venter hver Time deres Ankomst i München. Den Franske General, der druknede i Lech, heed Huel. Det var en Mand af store militaire Kundskaber. Af München ere Archiverne bortskaffede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Uddrag af Wiener Hoftidende, den 30te August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
De Fordele, som H. K. H. Erkehertug Carl fra den 22de til 25de August har tilfægtet sig over Fienden, ere vel ved nærværende Extrablad Publicum allerede meddeelte, men da dette ligesaa kloge som modige Foretagende er vigtig nok i dets Følger, og kan blive endnu vigtigere (?) saa fortiener samme, uden al Spørgsmaal, en nye og omstændeligere Fremstilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Man erindrer sig af de foregaaende Efterretninger at efter Træfningen ved Amberg, uagtet vore Troppers tappeste Modstand, og det Fienden tilføyede store Tab samme dog maatte vige Overmagten, og trække sig tilbage mod Schwarzenfeld. Denne Fiendens Overmagt gjorde han det mueligt, uagtet sit Forliis, at trykke vort høyre Fløy uophørlig, og fare fort i sine store Bevægelser. Wartenslebens Stilling blev Dag fra Dag meere betænkelig, og Fiendens Nærmelse under Jourdans Anførsel stedse meere truende for Bøhmens Grændsesikkerhed. Den fortreffelige Schwarzenfelder Position, som Wartensleben havde valgt sig, kunde allene endnu en Tidlang have beskyttet ham mod Fiendens Overmagt; imidlertid forsamlede Fienden al sin Styrke, og havde den 22de, i Form af en Halvmaane, leiret sig i trende Leire, omtrent et Kanonskud borte fra vor Armee, og lige under Øynene paa denne. Den syntes som i Begreb med at ville foretage noget Afgiørende næste Dag, ligesom han ogsaa allerede Dagen i Forveien den 21de havde gjort et lignende Forsøg paa dette, og angrebet vor Armee med den heftigste Kanonild, uden dog at udrette det ringeste. J denne Stilling befandt sig Grev Wartensleben, da Erkehertugen skikkede ham befaling at angribe Fienden uden Hensigt paa hans Styrke. H. K. Høyhed havde nemlig ved sin første Overgang over Donau ved Donauwerth, og ved sin venstre Fløys Opstilling langs med Lech søgt at forlede Fienden, og masqvere sin forehavende Marsch mod General Jour dans høyre Flanke. Uformodet passerede H. K. Høyhed Donau derpaa den 17de ved Jngolstadt, førte den 19de Armeen igien Defleerne ved Dietfurt og Riedenberg, og indtog efter nogle meget besværlige Marscher i denne vilde Biergegn den 21de en Stilling paa Høyderne ved Herrnried, imidlertid at F. W. S. Horze ogsaa rykkede frem ved Boulengries, og hans Avantgarde under Anførsel af General Fyrste Lichtenstein dækkede Armeens venstre Flanke, og truede Bernardottes høyre, som var rykket frem over Neumark auf Teiningen. Den 22de om Eftermiddagen angreb H. K. Høyhed med Avantgarden under General Nauendorfs Anførsel, General Bernardottes Division paa de dominerende Høyder, og kastede den tilbage. Den 23de var Fienden forfulgt lige i Hælene, ved Neumark forenede Hocze sig med H. K. Høyhed. Fienden blev delogeret og forfulgt indtil Altdorf og Kastel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Her var det H. K. Høyhed gav Wartensleben Ordre at angribe Fienden, i Haab, at den hurtige Fremrykken mod Fiendens Flanke skulde blive af afgiørende Virkning. Derpaa en Detaille af Positionerne ved Slaget, der egentligst kun bestod i et Angreb paa Bernadottes Division, og foranledigede Maas- og Sambre Armeens fuldkomne Retirade. Den 25de siger Beretningen, blev Fienden, en 18 Timers Marsch og Fægtning uagtet, stedse endnu videre og videre forfulgt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Kiøbenhavn, den 12 September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
Vinden. 20 Varme. 5 Septbr. V. N. V. V. N. V. N. V. N. N. V. N. V. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-12
AVERTISSEMENT andagen den 26de Sept. førstkommende, bliver paa det i Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii 1794 til den 5te Junii 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 26de Sept. begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet; bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden, 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-16
Kiøbenhavns No. Aar. duun, uuslistentation. ost-Tidender, som stituFredagen, den 16 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-16
Haag, den 3die September. Det Spørgsmaal, om den jødiske Nation skal indlemmes den bataviske, og nyde alle Borgerrettigheder, er endelig blevet afgjort i Conventen. J det overordentlige Møde, der i denne Anledning holdtes, foreslog Præsidenten Navneopraabet, for at afgiøre, om man vilde bifalde Commissionens Jndberetning over de fra adskillige amsterdanske Jøder indsendte Ansøgninger, eller ikke. J Ansøgningen forlangtes, at Jøderne maatte faae Borgerrettigheder; og Commissionen havde i sin Jndberetning billiget dette Forlangende, dog paa Vilkaar, at Adgangen til alle Borgerrettigheder skulde strække sig til Jødernes Jndividuer eller enkelte Personer, men ikke til den hele Jøde nation in Corpore, og at denne ikke incorporeredes, men blot de enkelte Jøder, der vilde underkaste sig alle bataviske Love, og forsage den jødiske Nation, som Nation. Dette Præsidentens Forslag blev antaget, og Klokken 10 om Aftenen begyndte Navneopraabet over Commissionens Jndberetning. En stor Majoritet antog denne med ovenanførte Betingelse, og det blev altsaa afgjort, at Jøderne skulle have Udøvelsen af alle de Rettigheder, vi selv, som bataviske Borgere, besidde. Herpaa udnævnedes en Commission til at ordne Decretet, og forelægge Forsamlingen det; hvilken og i Gaar i trende Artikler har bragt det fuldkommen i Stand. Alle Efterretninger fra Frankerig og Spanien stemme overeens i, at Frankerig, Spanien, og Holland med første ville undertegne et Forbund. Da nu den forenede spanske og franske Flode allerede er gaaet under Seyl fra Cadix, venter man daglig Efterretning om store Begivenheder. Det hedder, at vor Flode skal foreene sig med den spanske og franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-16
Man har her den sikkre Efterretning, at allerede den 5te i forrige Maaned en fransk Flode paa sex Linieskibe, to Fregatter, og tre Corvetter er afgaaet fra Brest. Den har Provision for 6 Maaneder ombord, og commanderes af Admiral Villaret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-16
London, den 30te August. Vore Fonds faldt i Gaar atter betydeligt, og kom saa lavt, som de mod Enden af den americanske Kriig vare. Naar man erindrer sig, at Piet i sidste Parlamentssession tog et Beviis for vore Finantsers blomstrende Tilstand, og den deraf flydende Rigtighed af Krigens Fortsættelse, fra en Sammenligning mellem vore Stoks nu, og i den americanske Kriig, maae man tilstaae, at dette Argument har tabt meget af sin Kraft, nu da Fonds staae ligesaa slet, især da de for denne Kriig stod paa 96, men for den americanske kun mellem 80 og 90, hvorfra de faldt ligesom nu til 54. Aarsagen til dette deres nuværende Fald, er deels Frygten for en Kriig med Spanien, deels og det udspredte Rygte, at de Franske alvorligen vare betænkte paa en Landgang paa vore Kyster. J Gaar indløb en Skrivelse fra Poole, som mældte, der var kommet et Cartelskib fra Cherbourg med Tidende, at der var en stor Mængde Caperskibe paa Søen; at man paa Frankerigs Kyster ruster sig til en vigtig Expedition, og at i Brest og dets Naboelag er samlet en overordentlig Mængde Tropper (andre Tidender tale om 100000 Mand) der skulde giøre Landgang i visse Deele af Engelland og Jrland. Begge disse Stæder drager da og den i Leir liggende Milice sig bestandig mere og meere af Kysterne, og især af slige Stæder, hvor denne Plan lettest kunde udføres. Ogsaa er til Grevskabernes samtlige Gouverneurer afgaaet den befaling at angive, hvormange virkelig tienestedygtige Personer Grevskabet i fornødent Tilfælde kunde stille. Ogsaa skal det ostindiske Compagnie have vedtaget at oprette et anseeligt Corps, hvis Stabsofficerer skal tages af Directeurerne, og dets andre Officerer af de øvrige Officianter, og der ikke blot skal beskytte dets Pakhuse, men og, naar Lord Majoren, eller Gouverneuren i Middelser finde det fornødent, rykke i Marken. Midlertid lægger man med Forundring Mærke til, at det især er Ministerialbladene, der bebude denne franske Landgang. Nogle meene og, at enten Stokjobberspeculationer eller politiske Anlæg ligge i Skiul der bagved.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-16
London, den 2den September. Gouverneuren i Plymouth har faaet befaling ikke at lade nogen Emigrant, der kommer fra det faste Land, eller fra Øerne Jersey, Guernsey, og Alderney lande her ved Staden. Man har her og faaet befaling at undersøge og indberette, paa hvilke Pladser i Tilfælde af en Landgang Fienden lettest kan komme til, hvor dybt Vandet ved en saadan Landingsplads er, hvor mange Baade man har at modsætte, hvorhen Landeveiene føre, og hvad Magt der behøves til at forsvare slige Pladser. – Lutter Forbud, at de Franske alvorlig skulle være betænkte paa Landgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-16
Alle Kanonbaade i Plymouths Havn udrustes i største Hast.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-16
Man har her Efterretning, at den 19de i forrige Maaned den i Madrid værende franske Gesandt General Perignon har med det spanske Ministerio undertegnet en Alliance, hvori Frankerig og Spanlen garantere hinanden deres Eiendomme i Ost- og Vestindien, og Spanien vil bringe Portugal til, at lukke sine Havne for Engelskmændene, samt give de Franske Friehed at fælde Træe i Campechebayen; hvilken Tractat den hollandske Republik skulde indbydes at tiltræde. Skulde omtalte Garantie ogsaa angaae de Colonier, Frankerig havde før denne Kriigs Udbrud, synes Fredsbrud mellem Spanien og os uundgaaeligt. Denne fra alle Sider saa ulykkelige Kriig har endelig formaaet vor Regiering til at sende Hr. Hammond med Underhandlings Forslag (der imidlertid i Berlin hverken skal have været fredelige eller heldige) og at holde Fred for ligesaa nødvendig, som Kriig tilforn. Men Oppositionsbladene paastaae, at Pitt ikke er den Mand, der kan slutte Fred, da overalt Engellands Historie lærer, at den aldrig sluttes af samme Minister, som har begyndt Krigen, og at altsaa en Forandring maae foregaae i Administrationen inden Fred er at tænke paa Man veed fra sikker Haand, at den herværende americanske Gesandt, Pinckney, har, i de foreenede Staters Navn, overgivet den herværende keiserlige Gesandt Grev Stahrenberg en Note, angaaende Fayettes Løsladelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-16
Paris, den 28de August. Med Vished kan mældes, at Alliancetractaten mellem Frankerig og Spanien Natten mellem den 18de og 19de er undertegnet i St. Jldefonse. Af Betingelser, veed man præliminariter, at begge Magter garantere hinanden deres Eiendomme i begge Indierne, Spanien forpligter sig til at bevæge Portugal at lukke de engelske sine Havne o. s. fr., som fra Engelland mældtes.