Berlingske Tidende, 1767-11-01
Af Acterne har Secrete Utskottet erfaret, at efterat Borgemester Kierman i Anledning af de indgangne Contracter havde begyndt med disse Skibes Bygning, ogsaa bekommet dem for den største Deel betalte af Kronen; men CommerceRaad Finken, det samme paa det ny Ostindiske Compagnies Vegne, i Underdanighed begiærede, at maatte af bemelte Borgmester tilkiøbe sig samme Skibe til Compagniets Brug : har Hs. K. M. den 10 May 1763 i Naade tilladt, saadant, paa den Grund, at Kierman tilbød sig, inden 2de Aar, eller før, om Hs. K. M. det i Naade befalede, at have 2de andre lige gode Skibe færdige der i Steden for. - Dadet i Begyndelsen af sidstl. Aar 1764 ikke kunde undfalde H. K. Msts, naadige Opmærksomhed, at bemelte Borgmester endda ikke havde giort den mindste synbare Anstalt til denne sidste ny Bygning, har Hs. K. M. den 26de Martii sammeAar i Naade resolveret, at af de Aarsager, som Raads Protocollen indeholder, skulle Borgmester Kiermann opkaldes og ham betydes, at han til September Maaned dette Aar skulle have de ommelte for Kronen betingede Skibe færdige. Men uagtet at han Dagen efter, eller den 27 Martii, herom har faaet naadig Tilsigelse, har han dog ikke været at beqvem til denne benævnte Termin, men, efter adskillige Jndvendinger har han endelig indganget og ham vorden betydet, at have Kiølerne paa Stabelen opsatte i May Maaned dette Aar, og Skibene færdige i Slutningen af September Maaned næstkommende Aar 1766. - Secrets Utskottet har herved ikke villet regne derpaa, at Borgmesteren har været noksom underrettet om, hvor angelegent Hr. F. M. ansaae det for Sin Tieneste, at have disse Skibe særdige inden den visse Tid, som i Contracten har været fastsat, og at, da Borgemester Kier man allerførst havde overskridet samme Tid, Secrete Urskottet ved sidstl. Rigsdag i Underdanighed har tilskyndet, samt Hs. K. M. derpaa i Naade befalet, at bemelte Borgmester skulle have dem saa særdige, at de kunne afføres til CarlscronsAar 1763. - Hvad Secrete Utskottet nu egentlig har troet sig at burde anmerke, er, at efterat Borgemester Kier man havde indganget saadan ny Forbindelse, som forbemeldt er, har han ey heller holdt det sidste Løfte, ligesom han saa meget mindre har tænkt til at holde det, at han ikke bedre har indrettet sine Arbeyds Anstalter, end at den ene Stabel først er vorden ledig, sidstl. Junii Maaned, da det derpaa opslagne og til det Ostindiske Compagnie solgte 60 Kanonskib løb i Søen, men det andet, eller det 50 Kanonskib, staaer endnu paa sin Stabel. - J Henseende til hvilket alt, og da Borgemester Kierman ikke, den Tid saadant stod i hans Formue, har opfyldet den underdanige Forsikring, som han for Hs. K.M. har givet, inden en vis foresat Tid at have bemelte Skibe opslagne og Kiølerne dertil opsatte, den Tilstand, hvorudi han for sin Person og Handel siden har geraadet, ogsaa har sat ham ud af Stand til, forinden betinget Tid eller Septbr. Maaned næste Aar, at kunne have disse Skibe aldeles færdige, saa meget mindre, som han end ikke har fuldbyrdet den første Deel af sin Pligt derudinden; Thi har Secrete Ur skottet anseet, at Borgemester Kierman, ved saadant Forhold, har selv forbrudt den Fordeel, som ham ellers ved denne Bygning havde kunne tilflyde. – Saasom da bemelte Borgmester har saaledes, ved eget Voldende, seyler udi hans hos Hs. K. M. i Underdanighed givne Løfte, inden 2 Aars Forløb, eller for, om det var fornødent, at lade bygge og forskaffe 2 Skibe, af lige Størrelse og Godhed, som de til Compagniet solgte, og i deres Sted; han ogsaa allerede den 27 Martii 1764, udi et hos Hs. K. M. indgivet Skrift, har erklæret klæret sig i Underdanighed at ønske, at vorde entlediget og fritaget fra den Forbindelse, som ham, med forbemelte Skibes Anskaffelse, paalaae; Ligesom han og, da Hs. K. M. under denne Rigsdags Fortgang, efter Secrete Udskattets underdanige Begiæring, i Naade lod ham betyde, at han da ikke videre skulle foretage sig nogen ny Bygning, har ikke noget derimod i Underdanighed erindret udi et indgivet Skrift, men allene anholdet om, at han maatte med Ege Virke give Betaling for samme Skibe; saa har Secrete Urskottet befundet, at stemme overeens med Hans K. Msts. og Rigets Ret, at enten bør den Betaling, som det Ostindiske Compagnie har erlagt til Borgmester Kierman for disse Orlogsskibe, tilhøre Kronen, samt af ham udgives, med Rente 4 1/2 pro Cento fra den Dag af, da han imodtog samme Betaling af det Ostindiske Compagnie, eller og bør han med Rente tilbagegive og erstatte hvad han for disse Skibe af Kronen har oppebaaret, og desuden at betale den Forskæl, som Materialier og Arbeyds=Lønner nu for Tiden koste Hs. K. Majest. og Kronen mere, til at erholde deslige Skibe af lige Storhed og Godhed." – J Fal da Hs. K. M., efterat Vedkommende ere vorden hørte, skulle i Naade antage det førstbemelte, eller den Sum, som det Ostindiske Compagnie har erlagt, saa, efterdi Borgmesteren efter Contracten var forbunden til at bygge disse Skibe til Orlogs Brug, men de til det Ostindiske Compagnies Tieneste ere vorden indrettede paa anden Maade, og paa det at hverken Kronen eller Borgmester Kiermanmaa forurettes, har Secrete Utskottet i Underdanighed anholdet, at det maatte behage Hs. K. M. i Naade at forordne nogle i saadanne Sager kyndige og upartiske Mænd, hvilke, udi Borgemester Kiermans eller hans lovlige Om buds Nærværelse, kunne paa det nøyeste taget Overveielse, hvorvidt den Forbindelse, som paalaae ham efter Contracten med Kronen, at bygge og forfærdige disse Skibe til dens Tieneste, var større og bekosteligere, eller og om den senere paadisse Skibe gjorte Forandring for det Ostindiske Compagnies Regning, gaaer op og svarer imod samme, eller i større eller mindre Grad overstiger den; ved hvilken Vurdering bør i den Orden som Loven tilholder, udgiøres, enten til hvor stor Betaling Borgmesteren maa være berettiget for en saadan Tilbygning, eller hvorvidt Kronen endnu kan have Betaling at fordre for nogen efterstaaende Deel af Contractens Fuldbyrdelse paa Kiermans Side; hvorover da vorder af vedkommende Embesmænd at indrette formelig Liquidation, ved hvilken Borgmester Kierman gotgiøres hvad som endnu hos Kronen kan indestaae af Betalingen for disse Skibe, Capital og Renter. Og kan Secrete Utskottet ikke, formedelst andragne Aarsager, herved tage det Borgemesterens Tilbud, i nogen Betragtning, at han maatte med Eege Virke afbetale hvad han bliver Kronen skyldig for disse Skibe. Ud denne Sag, hvor Borgmester Kierman har brudt sine Tid efter anden gjorte Løfter og Forsikringer; har ikke allene erholdet over 800000 Daler Kobbermt. af den Sum, som Kronen havde udlovet for bemelte 2 Orlogsskibe, men ogsaa faaet dem anden gang betalte af det Ostindiske Compagnie, og derhos først har udvirket Bevilling, til den første Bygning at fælde udi Kronens og Skatte-Skove omtrent 800 Seger, samt siden paa ny skaffet sig Tilladelse, til den seenere Bygning der at tage imellem 8 og 900 Eeger, foruden anden Hielp af Kronens Bygmestere og Mandskab; hvilket alt nærmere er omhandlet i Secrete Utskottets forrige indgivne underdanige Skrivelse af 1ste April sidstl., angaaende denne heele Sags Forløb, der har Secrete Utskottet anseet ovenmelte nu tagne Forfatning til Kronens Erstatning at være saa meget mere billig, som Hs. K. M. og Kronen maa, ude regnet deres allerede lidte Tab baade i Tid og Udgifter, hvoraf Borg mester Kierman allene har haft Vendingen, nu selv lade bygge andre Skibe med langt større Bekostninger, for Rigets nødvendige Forsvars Verk. J øvrigt har SecreteUrskottet ved denne Leylighed, og Anledning af de indkomne Forespørgelser, yttret sig over følgende Omstændigheder: 1) At endskiønt Secrete Udskottet har befundet, at ved at sequestrere det Eege Virke, som Borgmester Kierman med Hans K. Mars, naadige Tilladelse, og i Henseende paa bemelte ny Bygning har forskaffet sig, har det været meget vanskeligt at adskille, hvad som til samme Brug er til Borgmesterens Verst ankommen fra Kronens eller Skatte-Skovene i Chistianstads Lehn eller Beckingen; hvorfore ogsaa har forefaldet noget Tvivismaal hos Vedkommende, hvorledes hermed burde forholdes: saa dog, da al bemelte Borgmesters Eiendom er for Kronens Regning segustreret, og hans Forraad af Eege Virke er derunder med indbegreben, saa har SecreteUrskottet ikke seet sig berettiget til at rygge nogen Sequestration, eller derudinden i Underdanighed at skynde til nogen Forandring. 2) At saasom Hs. K. Majest den 19 Nov. 1756 har i Naade udgivet et trykt almindeligt Forbud imod af Eege=Virkes Udførsel fra Blekingen, hvad enten det kommer fra Blekingens, eller nestliggende Calmars og Krono bergs Skove, under 1000 Daler Stimes. Bøder, det da maatte behage Hs. K. M. i Naade at befale vedkommende Embedsmænd, ikke videre at tillade nogen saadan Udførsel, hverken for Kierm er nogen anden, men at holde nøye Haand over Hs. K. Maade udkomne Forordninger, saa at Stæderne tilbørligen bruge deres privilegerede enkelte Laste Pladser og Havne; samt at alt hvad som i denne Sag kan have tilkor, sig formedelst ulovlig Eege Hugst i Skaane, Blekingen eller andensteds, der maa vorde paatalt efter Lov og Forordninger, hvorom at beordre Sine Embedsmænd, Hs. K. M. vil finde Anledning til af de indkomne Besværinger og Besigtelses-Forretninger. 3) At hvad angaaer det Ege Virke, hvorpaa Borgemester Kier man har bekommet Udviisning paa Oberste Boligen Bekaskog, og hvilket tillige er taget under Seqnestation, saa vil Hs. Hs. K. M. forhaabentlig i Naade behage at lade det forblive ved hvad i den Sager gjort, helst da ogsaa dette Ege-Virke regnes iblant Borgmester Kiermans øvrige Midler, som med Sequestration ere belagte. Og da Secrete Utskottet ved forrige Rigsdag have adskillige gange paa det omhyggeligste betegnet, at iblant Rigets Forsvars Anstalter burde besynderlig sees hen paa Orlogs Floden, og dens Vedligeholdelse i tienstfærdig Stand, som en iblant de Regiærings Materier, for hvilken alle andre Nødvendigheder burdavige; J hvilken Henseende ogsaa Secrete Udskottet ved sidste Rigsdag just om disse Skibe har udladt sig, at de, i Følge Contracterne, burde allerede Aar 1761 have været afleverede Bohl og Bihlisærdige, og at, efterdi dette ikke var skeet, burte de være i Stand at kunne føres ned til Cartoerona Aar 1763, uagtet hvilken Secrete Urskottets tydelig tilkiendegivne Attraa, bemelte for Kronens Regning bygte Skibe alligevel ere blevne solgte paa den forbemelte Maade; Altsaa har SecreteUrskottet, udi særskildt underdanig Skrivelse til Hs. K. M., yttret sine Tanker over en saa beskaffen Materie, og anholdet som: "At deslige Forsælgelses Anstalter paa ingen Maade, maa vedtages efterdags, men at Secrete Ulskottets i Underdanighed opgivne Forførninger maa ufeylbarligen, og efter deres fulde Vilde, vorde iverksatte."