JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-29
Proclama. Paa Baroniet Holstenshuus, er ved Døden afgaaet, afskediget Underofficeer Jens Andersen, og hans Efterladenskab, strax paa hans Dødsfald, taget under lovlig Skiftebehandling, og derover foranstaltet Auction. De, som efter bemelte Afdøde maatte have noget beviislig at kræve eller fordre, vilde behagelig melde sig paa Baroniet Holstenshuuses Skriverstue, inden 6 og 12 Ugers Forløb fra undernaaende Dato; Ligeledes vilde hans retmessige Arvinger, som ei vides, inden forbemelte Tid her melde sig, da enhver efter Stervboets Tilstand, skal vederfares al lovlig Ret og Behandling. Holstenshuus den 14de Aug. 1786.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-29
Auction. Det bekiendtgiøres herved, at Torsdagen den 26de October førstkommende bliver paa Giæstgivergaarden i Odense Formiddag Kl. 10 ved offentlig Auction til den eller de Høistbydende bortforpagtet, om fornøielig Bud skeer, Fiellebroe Hovedgaard med underliggende Schousgaard, beliggende i Fyens Salling=Herred og Nyborg Amt, og det enten som hidtil samlet, eller og hver Gaard for sig, ligesom dertil maatte findes Liebhabere, og enten paa 3 eller 6 Aar fra 1ste Maji 1781. at regne, hvorfor de Lysthavende sig bemeldte Tid og Sted, behagelig vilde indfinde. Til disse Gaarder kan aarlig saaes 90 a 100 Tønder Rug, 50 a 60 Tønder Byg, 150 a 200 Tønder Havre, 12 a 16 Tønder Boghvede, ligesom Markerne falde, der ere indrettede ved Fiellebroe til 3 Aars Drivt og 4 Aars Hvile, og ved Schousgaard til 2 Aars Drivt og 3 Aars Hvile, til begge Gaarder avles aarlig 6 a 800 Læs Høe, og holdes 220 Hollenderie-Koer, som den Pagtende som Jnventarium tilligemed endeel Meierie Redskab kan blive overladt; ved Schousgaard holdes aparte Ungqvæg, og bortleies Græsning til 30 Stkr. Fæes Hoveder, saa holdes og foruden Herskabets reserverede 8 a 10 Bester, ligesaa mange af Forpagteren, foruden 60 Stkr. Faar og et fornødent Antal Sviin til Hollenderiet. Bemeldte Fiellebroe og tilliggende Schousgaard er med een af de største og bedste Avlsgaarder i Fyen, ligger i een af de frugtbareste Egne i Landet, saa dessens Herligheder og Fordeele er ufornøden vidtløftigere at beskrive, som desuden noksom bekiendte, og af Liebhaberne behageligst kan erfares Visheden af, naar de vil tage Gaardernes Tilliggende i Øiesyn, under Fiellebroe oppebæres Espe og Herringe Konge- og Kirke=Korn-Tiender, og ere de nærmere Conditioner at erfare saavel hos Eieren S. T. Hr. Kammerherre og Oberst Baron af Rantzau paa Frederichslund, som hos Forvalter Ramus paa Schousgaard og herhos mig. Brahesholm pr. Assens den 23de Augusti 1786. Paa Høibemeldte Eiers Vegne. H. Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-29
Seilfærdig Skipper. Skipper Mads Findsen af Stige agter, vil Gud, sidst denne Uge at afseile til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Passagerer og Fragtgods. Vedkommende behage at adressere dem enten til Skipperen selv, eller til Kiøbmand Hr. Christian Faaborg i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
London, den 18de August. Sidste Mandag droge begge Majesteter fra Newnham til Woodstock, for at besøge Hertugen af Markborough paa hans smukke Lystslot Blenheim. De reiste Kl. 10 om Morgenen igiennem Oxford, og bleve en Miil fra Woodstock modtagne af dette Steds fornemste Jndbyggere med klingende Spil og flyvende Fahner, og ledsagede til den store Dyrehauge=Port i Blenheim, hvor Hertugen og hans Gemahlinde modtoge de Kongel. Giæster, og ledsagede dem til Slottet. J Bibliotheket var en behagelig Frokost anrettet, som de fornemme Reisende betiente sig af. De besaae derpaa Slottet, og droge i mange Timer rundt omkring i Dyrehaugen, hvor Hertugen havde foranstaltet forskiellige afvexlende smaae Skuespil og Land-Fornøielser, og besat alle Hoved=Allerne og Lysthusene med Musik Den hele Kongel. Familie var overmaade fornøiet med den smukke Bygning, de prægtige Udpyntninger, og især Slottets og Dyrehaugens behagelige Beliggende, og Deres Majestet lovede ved deres Afreise om Aftenen Kl. 6, en anden Gang at aflegge et længere Besøg hos Hertugen, for at beundre denne Egns Skiønheder, naar De havde meere Tid dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Den Misforstaaelse, der siden sidste Fred har varet ved imellem det Engelske og Spanske Hof, i Henseende til Grændsernes rigtige Bestemmelse i Florida, og Betingelsernes Opfyldelse i Hensigt til disse Provindsers engelske Jndvaanere, og som hidindtil har hindret at sende Gesandtere paa begge Sider til benævnte Hoffer, er endelig bleven bilagt med det Gode; Lord Wallingham er udnævnt til Engelsk Gesandt, og Hr. Lewis Dutens til Legations=Secretair ved det Spanske Hof, og skulle inden faa Dage afreise hver til sit bestemte Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Derimod bliver den nu værende Spanske Gesandt ved det Portugisiske Hof, Græve af Fernan Nunez, daglig ventet her som Spansk Gesandt, og DonYsquierdo som General-Consul.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Det Ostindiske Skib Deptford har medbragt den Efterretning, at Lynilden har slaget ned i Seringapatnam, Hovedstaden i Tippo Saibs Rige, indi et stort Magazin, og tændt det an, hvorudover en tredie Deel af denne Stad er afbrændt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Fra Carlisle meldes, at man den 11te i d. M. der har sporet et stærkt Stød af et Jordskjælv, saa at Huse, Dørre og Vinduer have rystet; Sengen, hvori han laae, der skriver denne Efterretning, bevægede sig saa stærkt, at han tænkte at Huset skulde styrte ind. Han havde sendt Brevet saa hastig afsted, saa at han umuelig havde kundet erfare, om derved var anrettet nogen Skade. Efter andre Beretninger har man og fornummet Jordskjælvet i Cockermouth, Whitehaven, Workington, Newryport, Keswyk og Kendall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
General Elliot har indberettet, at Deyen af Algier fordrer ny Skibsforraad og Munition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Ved Follsione, i Grevskabet Kent, er man sat i stor Skræk over en Naturbegivenhed. En Deel af Landet af en anseelig Strækning, der var lige med Klipperne ved Rehden, er pludselig siunket ned under benævnte Klippe, til en Dybhed mere end 40, Fod, og bliver endnu daglig ved at synke dybere ned, hvilket setter det hele Land i den største Bestyrtelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Fra Jtalien, den 8de Augusti. J Egnen omkring Terni har det atter den 26de forrige Maaned været et stærkt Jordskielv, saa at alle Jndvaanerne i Terni flygtede ud paa fri Mark Ogsaa i Rom har man den 31te atter sporet tvende Jordstød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Constantinopel, den 24de Julii. Endnu i Begyndelsen af Julii Maaned har man faaet den Efterretning fra de Syriske Kyster til Constantinopel, at den forhen affærdigede Kihaja (Generallieutenant) Jsmail Bei fra Kaputan Paschas Flaade, har med Hielp af Pachaens Tropper af Aleppo, slaget den berygtede Rebeller Kutschuck Al. fra Baja, og drevet ham paa Flugten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Semlin, den 2den Augusti. Den 30te i f. M. tildrog sig i Belgrad et heftigt Opløb af Tyrkerne imod en sig sammesteds opholdende Handelsmand Demetrius Dimies. De bestormede hans Huus, skieldede løs paa hans tydske Klædedragt, i Besynderlighed paa hans Hat, rey ham udenfor og dræbte ham med mange Pistolskud, mange hertil kommende Tyrker udøvede end- og deres Raserie paa det døde Legeme, i det de tilføiede samme adskillige Hug med deres Sabler. Derpaa blev hans Tiener opsøgt og spiddet, hvorved han efter en Qval af 2 Timer opgav sin Aand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Efter denne grusomme Handling har enhver en Afstye for Belgrad, og man venter paa Følgerne heraf, da Dimies var en Vasall af Keiseren og opdraget i Semlin. Bitterheden imellem begge Nationer vil formedelst denne Handling meget forøges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Chaise=Dien, den 29de Julii. Forrige Fredag blev vor Stad truet med en almindelig Jldebrand, der og Aftenen Kl. 10 brød, ud i et lidet Huus. Cardinal Rohan, som den hele Dag havde lidt mange Smerter i sit syge Knæ, steeg selv ud af Sengen, og kom med sin Broder, Vice-Admiralen til det Sted, hvor Faren var størst, og havde et Kar med Vand i Hænderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Prindsen af Monthazon gav saa gode Ordrer, at Jlden endelig blev slukket. Cardinalen var overalt tilstæde, hvor han kunde hielpe, og man saae ham mere end 3 Gange lige indtil Knæerne i Vandet, og hvorledes han trak Meublerne, der hørte de Afbrændte til, ud fra Ruinerne; hans Folk udsatte sig ogsaa for den største Fare. Mathed nødte derfor Cardinalen til at holde Sengen til om Aftenen Kl. 5. Hans første Omhue var at hielpe dem, der havde lidt Skade i Branden; om Søndagen aflagde Jndvaanerne deres Taksigelse til ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Paris, den 21de Augusti. J Marseille har man dømt en Kiøbmand, Pascal Escuer, til at pidskes og brændemerkes, samt at tiene paa Galeierne i 30 Aar, da han tilligemed sin Skipper havde fattet det Anslag at lade et Skib forgaae, der havde falske Vare inde, da alt var høit assecureret. Skipperen skal udstaae samme Straf med 5 Aars Galley Tieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
J Lyon var den 8de d. M. et stort Oprør imellem Silkearbeiderne, i Henseende til Formerelsen, af deres Løn. Nogle Tusinde forsamlede sig, sloge Commendantens Vinduer ind og under mange andre Excesser overveldede saavel Vagten som Mare, chausseerne med Stene, hvilke de fyrede løs paa den, hvorved nogle Personer bleve dræbte og mange saarede. Eftersom der ingen Besætning er, saa geraadede man i Frygt og indvilligede deres Begiering, for at stille dem tilfreds. Men de ere ikke dermed fornøiede, men ville endnu færd med Fabrikanterne, hvilke af Frygt holde deres Magasiner tillukte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Skrivelse fra Wien, den 16de Augusti. Med de samtlige geistlige Seminarier skal, formedelst der mangfoldige Klager, skee en ny Jndretning. - Et Selskab her har forbundet sig til at afsecurere de Skibe, som komme fra Ulm paa Dø nan, og gaae derfra videre til Ungarn og ind i det sorte Hav, mod visse Procent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Hs. Majestet vil, ledsaget af Erkehertug Frantz, efter fuldendt Leir ved Minkendorf, ogsaa besee Leien. i Mühren; men om Monarken vil begive sig til Leiren i Bøhmen, kan endnu ikke ret bestemmes. Da Erkehertug Ferdinand snart ventes, vil Hs. Maje slet haste med sin Reise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Haag, den 22de August. J Morges Kl. 5 bragte en Coureer fra Hannover, der havde lagt denne Vei tilbage i mindre end halvtre. die Dag, den bedrøvede Efterretning om Kongen af Preussens Død til den her værende overordentlige Gesandt Hr. Bütemeister, Omendskiønt man saae dette Dødsfald forud, saa har det dog her foraarsaget megen Opmerksomhed, i Hensigt til de Følger, som det kan have; Coureren gik videre til London.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Hamborg, den 28de Augusti. Hr. Blanchard har her, i Anledning af sin 20de Luftreise, faaet følgende Presenter: af Hertuginden, af Mecklenborg eet med Edelstene besat Uhr med Guldkiede; af Hertuginden af Holstein et Gulduhr med Guldkiede; af Grevinden af Bentinck en prægtig udarbeidet Gulddaase tilligemed en Guldkiede, og af den Franske Minister Chevalier von Viviers50 Ducater. I Gaar Eftermiddag Kl. 5 forlod Hr. Blaachard vor Stad, for at reise til Aachen, hvor der af en Subscription paa 2000 Ducater ligger 1100 færdige til ham til hans 21 Luftreise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Da Høiædle og Hilærde Hr. Doctor Tønne Bloch Høiærværdige Biskop over Fyens Stift. med høie Familie, tiltraade Bispe Residentzen i Odense, ning blev følgende tænkt. Saa træder nu en Mand ind i sit Bispe=Sæde, Hvis Dyd og Nidkierhed og Troskab er bekiendt; En Mand, al Udyds Skræk, Retskafnes Lyst og Glæde Vor Fynske Helligdom er af det Høye sendt. Hver Dydens ægte Ven, hver Lasters svorne Fiende, Hver, som besielet er af Christendom og Troe, Hver, som Religion og Sandheds Lyst har inde, Nu frydes ved udi det Fynske Stift at boe. Men hver forvorpen Aand, som leger, spiller, spøger Med Dyd, Religion, og alt, hvad helligt er, Som frek i Lasters Svælg sin Himmel ene søger, Nu kryber udi Skiul med hans Forlystelser. Og hvad at undre, Han, Retsindigheds Exempel, Han, Han, vor vakkre Bisp, som stedse virksom er, J hellig Nidkierhed ransager Herrens Tempel, Hans Lyst er at befrie dem fra Vanskabninger. Mon nu himt kaade Vid saa tøyleløs tør spille Med Gud, Religion, med Dyd og Christendom Mon det tør fare frem med sportisk Klygt at drille? Nei; her et Maal er sat, hvor Frekhed tumler om. Tør nu vel Læreren sin Lærdom selv vanære? Og hvad han bygger op, ved Laster rive ned? Nei; her et Lys staaer op, som alle nok vil lære, At Lærdom prydes bør med Dyd og Hellighed. Tør hine Uslinger, som paa Postiller rider, Nu plyndre Døde ud, nu rane Levende, At de kan tale det, den gamle Adam lider, Og komme i Udraab for store Talere, Som aldrig selv har tænkt, og ubekymret bliver, Om Arius, Pelag, Socin staae op igien, Nei, tankeløse Folk, selv tænker, taler, skriver, Og da skal Gierningen nu prise Mesteren. Mon nu Samvittighed tør slumre ind, og handle, Med gudelige Ting, som det behager den? Mon den tør Stiftelser til hvad den vil forvandle, Ja skalte med dem saa, de ganske svinde hen? Nei, nu en Herrens Mand iblandt os Boelig fæster, Høylovet være Gud, der sendte os ham hid! Han agtsomt Øie har paa Kirker, Skoler, Præster, Og intet undgaaer Hans Opmerksomhed og Flid. Hans Indgang derfor nu blandt os velsignet være Held derfor være Ham i Hans Bestræbelser, Gid længe, længe han maa styre, rette, lære, Og hielpe op igien, hvad faldefærdigt er! Velsigne Ham, o Gud, med Styrke af det Høye, Giv Ham og alle Hans bestandig Fryd og Fred, Ja Himlen krone al Hans Jver, Flid og Møye Med sildig Udgang til en salig Evighed, At Himlen hører os, det tør vi sikkert haabe, Da hver, som drives af en sund og god Forstand, Da Kirker, Skoler og selv Christendommen raabe: Lev længe iblandt os Du Guds Høytelskte Mand. Odense den 30te Augusti 1786.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Levnets Beskrivelser. (Fortsettelse, see No. 69.)R. Halsaavidt Jens Lange, til Rødkilde i Fyen; blev 1758 Justitsraad. Er Medlem af Landhuusholdnings Selskabet. Givt med Maren Tønder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Udgivet i Trykken: Tanker om Landvæsenets beste Indretninger. Khvn. Betænkninger, grundede paa Erfarenhed imod Hertels oekonomiske Brev. ib. 1767. 8. (Flere følger).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Odense, den 1ste September. Førstkommende Onsdag den 6te Septbr. bliver Præste=Ordination i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Kiøbenhavn, den 22de Augusti. I Dag kom en Staffette hertil, med Efterretning om Kongens af Preussens Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Hs. Majestet har tilladt Hofjunker von Svanen skjold at bære det Tilnavn de Rehling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Den 17de kom en Russisk Fregat fra Nordsøen, og ankrede i Renden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Prædikant paa 12te Søndag efter TrinitatioHøymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Olivarius. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Copulerede. Odense, den 25de Augusti. Peter Toblassen og Ellen Marie Lange, Niels Rasmusen og Karen Michelsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Døde. Odense, den 31te Augusti. Mads Tolderlund, Vertshuusholder, 74 Aar gammel; Jens Træskoemand, 70 Aar; Peder Andersens Huustroe, 65 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Kiøbenhavn, den 11te Augusti: Generalmafor Just Gerhard von Scholten, Ridder af Dannebroge og Chef for det Wiborgske Regiment i Wiborg, i en Alder af 63 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Onsdags=Posten fra Kiøbenhavn, var ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Bekiendtgiørelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Auction. Jet bekiendtgiøres herved, at Torsdagen den 26de October førstkommende bliver paa Giæstgivergaarden i Odense Formiddag Kl. 10, ved offentlig Auction til den eller de Høistbydende bortforpagtet, om forliidselig Bud skeer, Fiellebroe Hovedgaard med underliggende Schousgaard, beliggende i Fyens Salling=Herred og Nyborg Amt, og det enten som hidtil samlet, eller og hver Gaard for sig, ligesom dertil maatte findes Liebhabere, og enten paa 3 eller 6 Aar fra 1ste Maji 1787. at regne, hvorfor de Lysthavende sig bemeldte Tid og Sted, behagelig vilde indfinde. Til disse Gaarder kan aarlig saaes 90 a 100 Tønder Rug, 50 a 60 Tønder Byg, 150 a 200 Tønder Havre, 12 a 16 Tønder Boghvede, ligesom Markerne falde, der ere indrettede ved Fiellebroe til 3 Aars Drivt og 4 Aars Hvile, og ved Schousgaard til 2 Aars Drivt og 3 Aars Hvile, til begge Gaarder avles aarlig 6 a 800 Læs Høe, og holdes 220 Hollenderie-Køer, som den Pagtende som Jnventarium tilligemed endeel Meierie, Redskab kan blive overladt; ved Schousgaard holdes aparte Ungevæg, og bortleies Græsning til 30 Stkr. Fæes Hoveder, saa holdes og foruden Herskabets reserverede 8 a 10 Bester, ligesaa mange af Forpagteren, foruden 60 Stkr. Faar og et fornødent Antal Sviin til Hollenderiet. Bemeldte Fiellebroe og tilliggende Schousgaard er med een af de største og bedste Avlsgaarder i Fyen, ligger i een af de frugtbareste Egne i Landet, saa dessens Herligheder og Fordeele er ufornøden vidtløftigere at beskrive, som desuden noksom bekiendte, og af Liebhaberne behageligst kan erfares Visheden af, naar de vil tage Gaardernes Tilliggende i Øiesyn under Fiellebroe oppebæres Espe og Herringe Konge- og Kirke=Korn-Tiender, og ere de nærmere Conditioner at erfare saavel hos Eieren S. T. Hr. Kammerherre og Oberst Baron af Rantzau paa Frederichslund, som hos Forvalter Ramus paa Schousgaard og herhos mig. Brahesholm pr. Assens den 23de Augusti 1786.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Paa Høibemeldte Eiers Vegne H. Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Til Kiøbs falbydes. Paa Adresse=Comtoiret bekommes efter Sædvane nu som forhen: 1) Alle Sorter af det Kiøbenhavnske Porcellain, baade af Caffe= og Thetøi, saavel enkelte Stykker som hele Serviser, som og Galanterie=Sager, alt for den selvsamme Priis, som det sælges i Kiøbenhavn. 2) Extra god, reen og velsmagende uforfalsket Biskop giennemsiet og forseglet, Flasken 2 Mk. 4 s., 3) Meget sort og godt Skriverblæk a Potten 28 sk. eget god Kirsebær Viin kan faaes paa Odense. Apothek.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-01
Extra god og sund nye Kirsebær Viin, der i et og alt vil svare til det Navn, for Kiendere, er nu at bekomme hos Kiøbmand Nissen i Odense for 28 Skill. Boutellien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-05
Paris, den 29de Januarii. Fire Hospitaler skal her bygges, og være opbygte inden 6 Aar. Den til samme allerede gjorte Subscription beløber sig til 1,5000,000 Livres. Salen for Kunsterne har tilbudet sig at betale aarlig 12000 Livres i 6 Aar. Hertuginden del Jufantado har sendt 20000 Franker, og Hr. Girardet de Mariany en Forskrivning paa 30000 Livres. Endeel Borgere have sammenskudt mange smaae Summer, som tilsammen udgjøre en anseelig Summa. J ethvert Hospital skal være 1200 Senge, og inden 6 Aar skal de alle være fuld færdige. Over Indgangen af ethvert Hospital bliver en Metaltavle anbragt med alle deres Navne, som have tegnet sig for 10000 Livres og derover. Bygningspladsen og Hospitalernes Størrelse bliver bestemt ved en udtrykkelig Kongelig Forordning Bygningen af alle 4 Hospitalerne skal begynde paa eengang og det Kongelige Skatkammer leveret: Forskuddet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-05
London, den 26de Januarii. For 8 Dage siden, Kl. 10 om Morgenen, for merkede man i Strathblane, omtrent 6 Mile fra Glasgow, et stærk Stød af et Jordskælv. Et gammelt Huus indstyrtede, og en Mand, som med sin Familie spiste Frokost, blev ikke lidet forskrækket, da Thetøiet paa Bordet begyndte at dandse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-05
Lissabon, den 6te Januarii. Fra Pintel bliver meldet, at en vis Charlos Cardoso i Midten af December Maaned er død i sit 113 Aar. Han havde den bedste Sundhed til faa Dage før sin Død, læste uden Briller, og gik og reed ofte endog ud i det sidste Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-05
Wien, den 2den Februarii. Reisevognen, som den Russiske Keiserinde agter at betiene sig af paa sin Reise til Cherson, er saa stor, at den ei allene indbefatter Kakkelovn, men endog alt, hvad til Hendes Majestets fornødne Opvartning udfordres, hvorfore og 30 Heste ere nødvendige til Transporten af denne Maskine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-05
J Rosbach lever en gammel Jordemoder, navnlig Margarette Knauthen, 100 Aar gl., som i 50 Aar har svøbt over 1000 Børn, og er endnu saa stærk, at hun kan forrette sit Kald, og daglig besøge sine Barselkoner, i hvor de end ere Rom, den 24de Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-05
De Døve og Stumfødte, som her blive underviste, have ved en offentlig Prøve sidstafvigte Onsdag kundet besvare 51 Spørgsmaale om Verdens Skabelse. Et herligt Træk af et godt Barn. (taget af Ephemmer, der Menschh.)J forrige Vinter gik jeg ud at besøge en Ven; da jeg nærmede mig hans Boelig, saae jeg en gammel fattig Kone, som, lænet paa sin Stok, slæbede sig skælvende og møisommelig fra et Huus til et andet. Synet af hendes Elendighed, som fremlyste af hendes forgfulde Ansigt, var i Stand til at indgade erhvert følende, menneskekierligt Hierte Medlidenhed, og bevæge det til Forbarmelse: Men en pyntet Dame, som den Elendige anraabte om Almisse, havde Hierte nok til at afvise hende med haarde og bittre Ord. - En Dreng, klædt i en usel, slet Kiol, saae dette, og syntes at sige til sin Syster, som stod hos ham, at han vilde give Konen noget. Uagtet man tydelig kunde see, at hun fraraadte ham det, tog han et Papiir opaf Lommen, lukte det op, gik til den, sig nærmende Kone, og trykte hende Pengen hurtig i Haanden. Jeg raabte af Drengen, han kom, og en uskyldig undseelig Rødme overdrog hans ærlige Ansigt, som han, truffet, vendte bort. - Du Lille, sagde jeg, hvorfor seer Du mig ei lige i Ansigtet?" - Ojeg - undseer mig. - Hvorfor det, min Lille, Du har jo nu just gjort noget Godt, og gode Handlinger behøver intet Menneske at skamme sig ved. Hvad gav Du den stakkels Kone?" - En halv Skilling; men jeg havde ikke meere. - Brav, Du kiere Lille, at Du nu skal see, hvorledes Gud og Menneskene finde Behag i saadant Godt, saa vil jeg give Dig Din Halvskilling tilbage. Jeg gav ham en Mark, som han i Begyndelsen slet ikke vilde tage imod, men efter megen Anmodning tog han den endelig, takkede mig ganske forlegen og rendte bort. Med inderlig Glæde saae jeg efter ham, og ønskede at Gud vilde velsigne Drengen. Men ak, hvor rørt blev jeg, da jeg saae ham løbe til den samme gamle Kone, og trykke hende de ham givne Penge i Haanden. Forgieves raabte jeg adham; han rendte saa hurtig derfra, som om han havde gjort noget Ondt, og vilde hverken roses eller belønnes for sin gode Handling. - - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-05
Hvormeget til Eftertanke for Opdragere - og til Følelse for Børnevenner ligger der i dette Barns Karakteer, hvor mange Grunddrivter til det Gode, virke allerede forenede paa hans Tænkemaade. - Undseelse over ikke at have gjort nok, varm Tvang til at gjøre meere, da han faaer Leilighed og Evndertil. Ærekierhed, Afskye for Egennytte. - Jeg veed ikke, hvorfra han kom - var maaskee hans Følelseskraft just stemt dertil, eller var der desuden en Aarsag i Sielen, som blev mig forborgen. - ikke let har en stor, ædel Handling, rørt og henrykt mig saa stærk som denne.