JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
I Sjællandsposten" læses en Artikel, med Overskrift: Noget om overflødige Embedsposter, som gaaer ud paa at vise Unødvendigheden af de 2de, i Anledning af nogle for Statsgjældskassens Regning i sin Tid overtagne Godsers Administration oprettede Jnspectorater, samt af den til Revision af disse Godsers Regnskaber da af Nyt skabte Contoirchefspost under det kongl. Rentekammer. Paa den Tid, siger Forfatteren, da Statsgjældskassen, for om muligt at redde en Deel af de i de omhandlede Godser udlaante Capitaler, var nødsaget til at overtage Godserne, maatte Oprettelsen af de ommeldte Embeder vistnok ansees for en meget hensigtsmæssig Foranstaltning, deels fordi Godsernes Antal da var meget betydeligt, deels paa Grund af, at slet Bestyrelse og andre Omstændigheder havde bragt disse i en høist jammerlig Tilstand. Men, efterat de 2/3 af Godserne nu ere solgte, og de Øvriges Administration er bragt i tilbørlig Orden, kunne hine Embeder næsten ikke ansees for andet end Sinecurer." "Sjællandsp." mener, at nærværende Øieblik frembyder en for Statskassen og de paagjældende Embedsmænd lige gunstig Leilighed til Jværksættelsen af denne Foranstaltning. Vi antage nemlig - siger den -at der for de kgl. Godsinspecteurer vilde kunne findes meget passende Ansættelser ved de nu ledigværende 2de meget betydelige Amtsforvalter-Embeder i Frederiksborg og Ribe, og at den omtalte Contoirchef ikke mindre passende vilde kunne anbringes i det Generalkassecontrolleur-Embede, der i Overeensstemmelse med Stændernes Forslag rimeligviis nu vil blive oprettet under Rentekammeret." Nævnte Bl. fremsætter det endvidere som utvivlsomt, at de kgl. Godsinspecteurer jo ville føle sig veltilfredsstillede ved en saadan Omsættelse, da de, næst den rigelige Erstatning for hidtil havte Embedsindtægt, tillige vilde komme i en Stilling, der vil fritage dem for den Ydmygelse, som det for den virksommes og ærekjære Mand altid maa være, at oppebære langt større Jndtægter af Staten, end de Tjenester, de ere istand til at vise denne, kunne antages at være værd. Med Hensyn til de endnu tilbageværende kgl. Godsers fremtidige Overbestyrelse hedder det: "Forsaavidt Etiketten eller den Dobbelthed i Forretninger, der bidrager saameget til mange af det offentlige Foranstaltningers Sneglegang, ikke maatte ville tillade, at de faa endnu tilbageværende, Statsgjældskassen, tilhørende, Godser i Fremtiden administreres af de ved Samme ansatte Forvaltere under Rentekammerets umiddelbare Overbestyrelse, da maatte de ikke meget vidtløftige Forretninger, Godsinspecteurerne hidtil have havt ved Godserne, henlægges under vedkommende Amtmænd, hvilke vel allerede have Arbeide - om endog tildeels af et meget mechanisk (?) Slags i tilstrækkelig Mængde, men som ogsaa for nogle faa Aar tilbage have erholdt Gagetillæg for forøgede Embedsforretninger. Hvad Revisionen af Godsregnskaberne derimod angaaer, da antage vi, at denne uden Vanskelighed vil kunne besørges af den Fuldmægtig, som hidtil har været givet Contoirchefen til Hjælp ved denne Forretning.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Efter Cancelliets Resolution vil blive ansat en Proveprocurator i Thisted Amt, med Forpligtelse at tage Bopæl i Vester=Han=Herred. Ansøgninger om denne Ansættelse kunne indgives til Cancelliet i Løbet af 6 Uger. (B. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
- Under 14de Decb. f. A. er Prøveprocurator S. J. Kyhnel i Vester=Han-Herred meddeelt Tilladelse til at fortsætte sin Prøveprocedure under Hjørring Amt, saaledes at han tager Bopæl i Sæby. (Berl. Td.) Byen Kjøge udtalet igjennem Sjællandsrosten, sin Harme over at dens Byfoged, Justitsraad Brodersen, ganske alene var reist ind til Kjøbenhavn for at lykønske Kong Christian den Ottende, og tillige ved samme Leilighed, havde taget sig den Frihed at aflægge en Lykønskning paa Byens Vegne, og saaledes handlet i dens Navn tet som om den var et umyndigt Barn. Den gode Stad Kjøge, er derved berøvet Leiligheden til ogsaa at fremkomme med sin Adresse.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Efter sikker Forlydende - hedder det i en Skrivelse fra Kjøbenhavn i Neue Zeitung. - har Regjeringen meddeelt de jødiske Autoriteter i Altona Forslag om fuldkomne borgerlige Rettigheder for Jøderne, med Hensyn til Handel og Næringsveie, hvorimod Menigheden paa sin Side skulde opgive sit privilegerede, for den i det Hele og Væsentlige kun skadelige, jodiske Forum, dens Ret til at laane paa Pant osv. Ogsaa Spørgsmaalet om blandede Ægteskaber imellem Jøder og Christne skal være bragt paa Bane og man er yderst spændt paa Overrabbinerens Svarberetning.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Jyllandsposten, har indeholdt en, som man vel kan tænke, ikke synderlig anbefalende Anmeldelse af TouristensDebut. Som Svar paa denne Artikel har imidlertid den store Neckelmann (thi af det Følgende vil man see, at han hører til Kæmpe=Slægten) paa Enden af. Touristens Nr. 2 med smaabitte Bogstaver hensat følgende Ord af P. Syv, adresserede til Jyllandspostens Redacteur. "Det er ei Kæmpesæd, sin Kraft paa Dværg at spildet. Jsandhed hans Holdning var glimrende!" Den nye Kæmpe-Journalist skulde imidlertid erindre sig Begivenheden med den liden David, der fældede den store Goliath, og Historien, frembyder flere lignende lærerige Exempler, især om saadanne Jndivider, hvis Kæmpestorhed kun levede udi deres egen Jndbildning.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Nibe, den 13de Januar. Den 8de Januar sidstleden om Aftenen Kl. 89 faaes imellem Nibe og Lund bek et Luftsyn, i Form af en lysende Stjerne af hvid Jld med rødguul Funkespruden efter sig, at fare frem i horizontal skraa Retning, fra Nordost til Sydvest. Det oplyste Egnen i en temmelig Omkreds. Stjernen var tilsynendende af 3-1 Tommers Gjennemsnit, Halen omtrent 3/4 Al. Dens Fart synes ikke at have været meget hurtig, idet den blev iagttaget henved 1 Minut, i hvilken Tid den ikke synes et have bevæget sig over 1/2 Miil fremad; men muligt har dens virkelige Hurtighed været langt betydeligere sen stor Jld kugle, som blev seet i Paris d. 17de Juli 1771, havde en Hurtighed af 6 Miil i Secundet); hvilket Observationer fra de Steder, den har faret hen over, ville kunne oplyse. Synet viste sig i den nedre Dunsikreds, sænkede sig betydeligt medens det foer frem og var tilsyneladende kun circa 60, Alen fra Jorden og vel ikke over 2000 Alen fra Jagttageren, da en fremspringende Bakke hindrede i at forfølge det med Øiet. - Phænomenet maa vel henregnes til samme Classe som de saakaldte Jldkugler (muligt identisk dermed), hvilke ikke sjeldent sees heri Landet, uagtet man aldrig hører tale om Fund af Meteor=Stene (Meteor Jern), der som bekjendt, skal være Productet af denne ForbrændingsProces. Det vilde være interessant, dersom slige Fund gaves, at de kom til offentlig Kundskab. - (Af de øvrige Provindsialblade erfares, at lignende Luftsyn have været set paa flere sydligere Steder i Jylland samt i Fyen op Her i Aalborg har intet saadant Meteor denne Gang været observeret. Red.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Copulerede. J Holbek den 3die Jan.: Hr. Blikkenslagermester Lauriz Wiitthøfft og Jfr. Magdalene Striinz fra Fredericia.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Handels= og Skibsefterretninger. Aalborg, den 14de Januar. Det glæder os at kunne berette, at der omden her i Byen hjemmehørende Skonnert Nicolettes Mindet, om hvilken man siden dens Afgang fra Hamborg til Bridlington i afvigte November Maaned Jntet har hørt og som man derfor ansaae for tabt, med Dagsposten er indløben den Efterretning til Rhederiet, at Skonnerten med sit hele Mandskab, efter mange haarde Søkampe, lykkelig, viis er indkommen til en Havn ved Aalesund norden for Tronhjem. Skibet skal imidlertid have taget betydelig Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Hals, den 13de Januar. En Jagt eller Slup laae den 7de tilankers ud for Knarmer, en Miil fra Landet, men var ikke at see Dagen efter. En nordfra kommende Skonner (Canning) holdt den 8de ind imod Fjorden, men da den fandt denne tillagt, vendte den, og krydsede tilbage nordefter, tilligemed en svær Brig, der var kommen op fra For næs. Med Undtagelse af en Fanøe=Galease, som passerede ber forbi nordefter den 11te, har herfra, siden den 8de ikke været et Seil at see. Ved Broen er Fjorden aaben næsten over til Batteriet; ved Kaverne og ved Bløden kunde den igaar endnu bære. Vinden er idag VSV., maadelig Kul. tyk Luft og stærk To.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Kjøbenhavns Torvepriser, den 11te Januar. Rug, 4 Rd. 32 s. a 4 R. 80 s. Ærter, 4 Rd. 48 s. a 5 R. 48 sk. Hvede, 6 Rd. 72 s. a 8 Rd. 88 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 16 s. a 2 R. 28 s. Byg, rad. 3 Rd. 48 s. a 4 Rd 2 s. - grøns., 1 Rd. 60 s. a 1 R. 80 s. Ditto, brads Rd. 28 sk. a 3 Rd. 443. Smør, Pd., 2 Mk. 2s. a 1 M. 5 s. Havre, 2 Rd. 84 s. a 3 R. 36 s., Æg. Snes., 2 Mk. 12 s. a 3 Mk. - s. Sjællandsk Smør, Fda. 10 Rd. 48 s. a 12 Rd. 24 s.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Frederikshavns Skibslifte. Jndk. D. 11te Jan. R. Moore f. Callundborg, best. t. Guernsen, m. Kornvarer. De 12te: Rosenborg f. Leith, best. t. Flensborg, m. Steenkul, P. Ruge f. Hull, best. t. Kiel, ball. - Ved Listens Slutning den 12te Vinden SV., frisk Kuling, og Toveir.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Døde. Forhenv. Lærerinde ved Trinitatis Skole, Jfr. A. Møller, 69 A. ; Dr. med. C. Hansens ynaste Barn, Bette Jngeborg Mathilde; Negocieassistent Keilgaards Datter, Augusta Marie Louise; Cand. phill. C. C. Monraths yngste Søn, Harald Erik Vald mar: Grosserer C. J. Owe, 49 A. Tallottericollecteur S. I. Avarbanel, 96 A.; Læderhandler K.M. Bjerregaard, 15 A., Bødkersvend A. Lund, 59 Al.; Ning. Becker, 22 A. : Jac. Hagen, 80 A. (havde været Skolelærer i 60 A.); Charl. Carol. Emilie Lich, 28 A.; Alle i Kjøbenhavn. Elsine Laurenz; Staal paa Auno. Consistorialraad og Sognepræst I. F. Dame, 86 A., (efter i 54 A. at have rogtet sit Kald som Herrens Tjener) i Udby i Sjælland. Lauritz Feldt, 63 A., i Helsinger Forhenv. Sognepr. for Guldberg og Nørre-Sandager i Fyen, F. Schmidt, 86 A. i Bogense. Skolelærer og Kirkesanger F. L. Rønning, 65 A., i Huusby i Fyen. Forrige Districtslægge Eberhard Neve, 81, A., i Ebeltoft. Sognepr. til Houlberg og Granslev J. H. Sundorff, 77 A., i Houlberg. F. v. Arenstorffs yngste Son, Frederich (kun 3 Maaneder gammel fulgte han sin forudgangne Tvillingsøster), i Mariager.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Reisende. Ankomne med Dagvognen igaar: Dherrer, Griishauge og Møller, samt Lieutenant v. Rodenborg fra Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
(Jndsendt.) Den 1ste Januar 1810. Danmark. Hvi er Du saa sørgeklædt? Hvorfor ringe Dine Kirkers Klokker, Ak! Din fromme Dronning har jo grædt - Døden paa Kong Frederiks hvide Lokker, Hviler født i Aarets Aftenrøde: Derfor - Danmark, maa Dit Hjerte bløde. Loft i Aarets aarle Morgengry, Løft med Haab og Trøst Dit vaade Øie Op til Ham, som gjør det Gamle nye Op til Ham, som troner i det Høie: Frederigt Hjerte født i Døden blunder - Christeligt alt læges Dine Vunder. Danmark. Ja! Din Nytaarssol er klar, Spaaer kun Bod for Sorg og Haab og Glæde: Kronens tunge Guld, som Fredrik bar, Ædle Christians fromme Graad skal væde. Fald i Bøn for Ham paa Nytaarsmorgen, At Ham ei for tungt skal ramme Sorgen. Sørge vil Han, sørge vil Han vist, - Sorg jo ei fra Kronens Vægt kan skilles - Derfor Danmark! lad Din Friheds Gnist, Jkke blusse til den ei kan stilles, Men vær sindig i Din Ungdoms=Flamme, Haab paa Gud og paa Din Kongestamme Det er ikke godt, naar Barnet vil Altid vandre sine egne Veie; Let kan farligt blusse Morgen-Jld Dersom Vindpust over Arnen feie. Danmark Bliv et Barn i Nytaars=Haabet, Lyt urolig ei til Friheds=Raabet. Frihed boer jo alt udi Din Vang, Vil kun Gud. Du friere skal vorde Skal Hans Røst nok med en vældig Klang, Komme gjennem Tiders Løb til Orde, Og da skal vist Kongen gjerne følge: Himlens Røst paa Tidens gamle Bølge Hyld Ham, Danmark, nu i Morgenrøden; Hyld Ham barnlig med et troftigt Sind i Bliv Kong Christian huld og tro til Døden Bie til Gud og Ham Dit Nytaar indBeed Du Dine Kirkers fromme Hyrder. Troe at sukke for Hans Nytaarsbyrder!
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Bekjendtgjørelser. En ugift Gartner, der kan forevise paalideligt Vidnesbyrd om Duelighed og god Opførsel, kan faae Tjeneste til førstkommende Maidag paa Restrup, hos Eieren, Auditeur Konlund.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Den averterede Leilighed i Stedet No. 27 er bortleiet. Min iboende Gaard Nr. 139 ved Vesteraa, saavelsom det mig tilhørende Huus Nr. 163, beliggende i Kattesundsteridygtig, i Rold indbrændte Hingst, a 6 Rbd. og 16 s. til Stalden, anmodes om, inden denne Maaneds Udgang, at anmelde samme til mig. Aalborg, den 14de Januar 1840. A. Branth.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Friske Frederikshavnske Østers ere idag modtagne og faaes hos D. Chr. Green.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Nogle gode Meierioste faaes hos Hassing. paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Det af Procurator Hassing hidtil behvede Sted i Sæby, med tilhørende Have og Toft, samt een det ved Udskiftningen tillagt Lod i Byens Fælled, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Ihenseende til Handelens Afslutning, behager man at henvende sig til Kjøbmand Caspar Hassing i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Enhver, som maatte have noget lovligt Krav paa Dødsboet efter afgangne Bødkermester Christian Møllers Enke, Else Christensdatter Doche da hl heraf Byen, ville behagelig anmelde og legitimere saadant for Undertegnede, som Executor testamenti i dette Bo, inden 3 Uger fra Dato. Aalborg, den 14de Januar 1840. Chr. Dochedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Fredagen den 24de dennes bliver ved Auction, som afholdes i Woersaae, Alvek Sogn, bortsolgt den ilandbjergede Ladning fra Galeasen, Jacovine Emilieshaab af Christiansand, bestaaende af circa 300 Tønder Rug og 100 Tønder Ærter, alt uhavarerede Varer. - Auctionen begynder om Morgenen Klokken 9. Lysthavende indbydes. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 11te Januar 1810. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Efter Begjæring at Hospitalsforstander Ostenfeldt, afholdes offentlig Auction paa Raadstuen heri Byen, Fredagen den 24de i denne Maaned Kl. 10 Formiddag, over Vederlaget for Tranum Sogns Kirke-Tiende til Aalborg Hospital, nemlig : 27 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. Rug, 60 Tdr. 7 Skpr. Byg og 6 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. Havre af 1839. Aars Afgrøde; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 10de Januar 1820. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-14
Auctionsplacat, Tirsdagen den 4de næste Maaned og følgende Dage, hver Dag Klokken 10 Formiddag, bliver, ifølge Begjæring af Skifteretten i afgangne Fiskerindreder Christen N. Lundsgaards og efterlevende Enkes Fælleds bo, i Stervbogaarden paa Sønderstrandgade i Ribe, ved Auction solgt det bemeldte Bo tilhørende Ind- og Udbo, bestaaende af: Borde, Stole, Bænke, Speile, endeel Sengeklæder, Lagner, en mahogni Sopha med Puder, stoppede, med Krølhaar, nogle Mandsklæder, Skilderier, Dragkister, et Speceriskab, et egetræes Schatol med Skab, en stor jernbeslagen Ørk, et 8 Dages Stueuhr i Fouteral, Jernbilæggerkakkelovne, en Rulle, endeel Kjøkkentøi, Porcellain, Tin, Kobber= og Messingtøi, endeel Tønder, Piber og Ankere, nogle Brænderi og Bryggerkar, en Kobber=Grubekjedel paa 5 Fjerdinger, Fiskekaage, endeel Sildebundgarn, og Rader samt Aaleruser, forskjellige Tylter Steeg, circa 50 Bundter hollandske Tøndebaand, en Høvlebænk, en Hakkelsekiste med Kniv, Heste, Køer, Vogne, Plouge, Harver, 1 Tromle, Seletøier, flere Traver Rug, Byg og Havre, endeel Tønder Kartofler, noget Høe, nogle 1000 Skudtørv m. m. m. hvilket herved bekjendtgjøres, Ribe, den 9de Januar 1820.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Hvor Verdens Pragt dog bradt forsvinder, Forgjænglig er dens bedste Glands! Forgiæves Öiets Taare rinder, Ned paa den visne Blamsterkrands - Ei Jordens Magt tilbagegav, Hvad der sank ned i Dödens Hav. Saa vældig Dödens Bölge bruser, Og skyller over Tidens Val; Ei omkring Hytten blot den suser, Den naaer selv Kongeborgens Hal; Og Ingen kan undflye dens Told, Thi Döden jo er Syndens Sold. Fader, Sorgens Sukke lyde, For du tog din Salved bort; Vemods Hjerte-Taarer flyde. Selv dit Jluus er klædt i Sort. Du har viist, og vel vi veed, At din Vei er Kjærlighed; Men vi elskte dog san saare Drotten, du har lagt paa Baare. Gjennem mange mørke Dage. Holdt han Scepteret i Haand; Bu, som styrker selv det Svage, Kraft og Viisdom gav hans Aand.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Fra hans allerförste VaarLige til de evvti Aar. Förte du ham kjærlig over Farens Dyb og Tidens Pover. Folket sörge. Selv dito Hjerte-Saar. For du Vel vi t. At din Vemods-Taa Men over Jorden staaer en Bue, I Naadens underfulde Glands - Maa Sjælen end for Dybet grue, Dag der er Vei til Himlens Krands. Ja Naadegave Livet hist Er ved vor Herre Jesum Christ. Saa lad kun drukne Verdens Glæde Med Livet i det døde Hav! Lad Taarer her kun Kinden væde. Som Morgendug den lukte Grav. Lad Öiets Lys kun slukkes ud, Naar Sjælen lever glad hos Gud! Fred du gav ham i hans Hjerte, Som det gjenlöd i hans Navn, Medynk med din Skabnings Smerte, For sit Folk en aaben Favn. O! han var saa god og from; Selv, da Livets Aften kom, Glemte han sin egen Smerte. Trykte Danmark til sit Hjerte. Der hans Dagværk var tilende, Kronen höiede ham ned, Og fra denne Jords Elende. Kaldte du ham bort i Fred. Viisdoms Fader, Godheds Gud! Gjerne fulgte han dit Bud. Nu blandt Kongelige Fædre hviler han, og har det bedre. tier ædt i Sort - i bort vi veed. ghed; grinde, linde.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Udlandet. Nyeste, med Posten i Formiddags ankomne, Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Fra China ere alle Englænderne blevne forjagede.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Den 26de August f. A. erholdt alle i Macao værende Britter Ordre, til inden 12 Timer at rømme Staden, og med Undtagelse af en Hr. Brale, der som preussisk Consul og en Hr. Stewart, der hos sin syge Kone blev tilbage i en amerikansk Embedsmand Huus, saae ogsaa alle Englænderne sig nødsagede til, den følgende Dag at indskibe sig og det saa hurtigt, at de neppe kunde faae Tid til at indpakke deres Bøger og Klæder. Et Drab paa en Chineser, der skulde have fundet Sted i en Haandgemæng i Hong=Kong, angives som Aarsag til denne pludselige Forsagelse. Den chinesiske Gouverneur Lin havde af Capitain Elliot fordret Drabsmanden udleveret, men da Jngen kjendte ham, og Opfordringen derfor ogsaa, selv om man havde villet, ikke kunde opfyldes, saa gav Lin den portugisiske Gouverneur i Macao befaling til at fordrive alle Englænderne. De chinesiske Autoriteter befoel tillige de i Englændernes Tjeneste værende Chinesere, strax at forlade denne, og da Englænderne nu antoge portugisiske Tjenere, holdt de alle til Englænderne bestemte Levnetsmidler tilbage og truede med en lignende Forholdsregel mod alle Jndvaanerne i Macao, hvis Englænderne ikke bortfjernede sig.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Efter denne Begivenhed, der tvang de brittiske Kjøbmænd, til at opslaae deres Contoirer paa Skibene og gjorde Amerikanerne næsten udelukkende til Herrer over Handelen, syntes foreløbig Rolighed at være indtraadt, da Capitain Elliot den 3de Septbr. om Morgenen begav sig i sin Cutter, ledsaget af Skonnerten Pearl, til Bugten ved Coalloan" for at forskaffe sig Levnetsmidler til de ved Macao ankrede Skibe. Jndvaanerne vare ogsaa beredvillige hertil, men Mandarinerne, som befandt sig ombord paa de der stationerede Krigs=Junker, vægrede sig ved at tilstede Proviantens Jndskibning, hvorpaa Capitain Elliot tilkjendegav, at hvis de ikke i en halv Time forandrede deres Beslutning, lod han give Jld. Den halve Time forløb uden at der blev given Tilladelse til Jndskibningen, og Kl. 3 om Eftermiddagen begyndte Englænderne derpaa at fyre. Den paa Rheden af Hong=Kong liggende engelske Fregat Volage, fik derpaa strax Ordre til at slutte sig til de 2de nævnte britiske Skibe, hvilke det lykkedes, ved en velnæret Jld at drive 3 Krigs-Junker, der fra Coalloan vilde begive sig tilsøs, igjen ind under Fortet, hvilket sidste besvarede de britiske Krigskibes Jld Skud for Skud. Omtrent Kl. 6 indtraf Fregatten Bo lage paa Kamppladsen og Capitain Douglas, der tillig indfandt sig med 4 bemandede Baade, søgte at entre en af I. F. Buesen. Junkerne, men hvilket ikke vilde lykkes, hvorraa der opsted en Fægtning, hvis Resultat var, at Levnetsmidlerne ikke kunde blive indskibede og at Junkerne om Natten flygtede. Den følgende Morgen traf man Forderedelser til at angribe Fortet, men pludselig forandrede Capit. Elliot sin Beslutning: og Fregatten tilligemed de 2de andre Skibe bleve trukne tilbage. Englænderne ere naturligviis i høi Grad opbragte over denne Fremgangsmaade, da Chineserne ved det Passerede skulle være blevne saa modige, at de siges at have besluttet, ved Brandere at tilintetgjøre den brittiske Coffattiflaade og at 50 til 80 store Krigsjunker vare samlede til Angreb paa Samme. Commandeuren paa Fregatten Vo lage", Capit. Smith, havde imidlertid overtaget Overcommanden over alle britiske Skibe og man tor derfor antage, at et Angreb fra Chineserne vil træffe Englænderne vel udrustede. J Fægtningen den 4de Sept. mistede Chineserne en Mandarin af høiere og en af simplere Rang og 4 Sol datter; 7 bleve saarede. Englænderne havde 4 Saarede. Capit. Douglas blev, skjøndt ikke farligt, saattet af en Flintekugle i Armen. - Til de af Chineserne udøvede Voldsomheder imod Englænderne, kort for disses Fordrivelse fra Macao, kommer tillige det paa det britiske Skib Black Jok skete Overfald, medens dette havde kastet Anker ved Lato, for at oppebie Flodtiden. Tre Mandarinebaade entrede Skibet, da Mandskabet laae i dyb Søvn og myrdede dette, en Englænder, der befandt sig ombord som Passageer, blev saaret og paa afskyelig Maade lemlæstet (man skjat hans ene Øre af ham og stak det ind i Munden. Et Barn, der befandtes ombord, blev hugget i Stykker og til Slutningen vilde Chineserne stikke Skibet i Brand, da et andet engelsk Skib nærmede sig og fordrev dem. Formodentlig vil den engelske Regiering ikke længere lade Chinesernes Fremgangsmaade blive uhævnet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Fra de engelske Kjøbmænd i China er nu ogsaa indgiven en Adresse til Lord Palmerston, hvori anholdes om Bistand, imod Chineserne, og Bombay=Tidenden af 28de Novbr. indeholder en energisk Opfordring til Regjeringen i samme Anledning. England eller det ostindiske Compagni har, siden Handelens Afbrud med Chineserne, lidt et Tab i Toldindtægten af 9 Millioner Rupier og de ved den chinesiske Handel interesserede Bombay=Kjøbmænd et Tab af 5 Millioner Pund Sterling 145 Mill. Rbd.). Desforuden ligge henved 58 britiske Skibe fortiden ledige i China.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Beretninger fra Ostindien melde, at den ældste Søn af Runjet Singh, der fulgte sin Fader i Regjeringen over Lahore, er bleven dethroniseret af sin egen Søn, Ronea Singh. Denne er kun 21 Aar gammel, men besidder meget Talent og Energie, ligesom hans Bedstefader, og har derved stemt Hærens Overhoveder og tillige de franske Generaler for sig. Thronskiftet er ikke gaaet af uden Blodsudandelse. General Ventura er afgaaet med en Mission til Lord Auckland, Generalgouverneuren i Ostindien.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Fra Constantinopel skrives under 17de f. M.: En lige saa uventet som betydende Efterretning har pludselig vakt vor diplomatiske Verden af sin Vintersøvn. Dette er Efterretningen, at Baron Sturmer, østerrigsk Jnternuntius, hemmeligt i sin Regjerings Navn har tilbudet Porten Wiener=Cabinettets Mægling for at gjøre Ende paa det orientalske Stridspørgsmaal. Man er nysgierrig efter at vide, paa hvad Grundlag Fyrst Metternich vil basere Fredsstiftelsen i Orienten.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
Fra Algier ere indløbne Depescher fra Marschal Va16e af 31te Decbr. Jfølge disse have Franskmændene vundet en Seir over Abdeel=Kaders Tropper. Emiren mistede 300 Fodfolk og 100 Ryttere. 3 Faner, en Kanon og et stort Antal Geværer og anden Krigsmunition faldt i Franskmændenes Hænder.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-16
J Madrid vilde man den 3die de have den Efterretning, at Cabrera var død af sin Sygdom - en hidsig Nervefeber i Herbes, efterat han den 27de Decbr. havde faaet den sidste Salvelse.