Berlingske Tidende, 1832-02-06
Paris, den 27de Januar. Constitutionel indeholder følgende Artikel. I Gaar Aftes var her det Rygte almindeligt, at en Coureer og Morgenen var ankommen til Paris med en offensiv og defensiv Alliancetractar reellem Frankrige og England. Vor Premierminister, Hr. Casimir Perier, talede den 25de Jan. i Deputeretkammeret, under sit Forsvar for Budgetet, om Nueligheden af en Krig. Dette blev optaget med med gen Varme, som om en saadan var sandsynlig. Men Hr. Peter erklærede slig Anskuelse for grundfalsk. Jmidlertid var og saa denne Udladelse Aarsag til, at Fonds dalede paa Børsen. Man vil kunne gjøre sig et Begreb om den skrækkelige Nød, der hersker blandt de lavere Almueclasser i Frankrige, naar man vore offentlige Blade læser en Opfordring fra Mairen i Hobedstadens tolvte Arrondissement til Publicums Barmhiertighed, hvori han siger : Blot i dette eneste District ere Fire og TyveTusinde ubeskjeftigede Arbeidere, som ikke have Brød, eller Klæder, eller Halm til at ligge paa Discussionen om Budgetet har i adskillige af Deputeretkamrets Møder herom ikke været glædelig. Deputerede, hvis Kald at er, ikke at befeide Regjeringen, men at tjene den ved Ophosninger, have angrebet den i dens Rod og gjort Forslag, deren de sauctioneredes, vilde have Statens totale Desorganisation til Følge. Unægteligen er det Folkerepræsentantens Pligt, at stemme Besparelser, der sigte til at lette Folkets Byrder; men er han at opnaae denne, i og for sig selv hæderlige, Hensig, den subversive Anskuelser og Doctriner, saa er den Ulykke, som disse sidste forvolde, større end den Fordeel, Staten kan vinde der sine Besparelse. Staternes Undergang fremskyndes oftere ved slette Doctiner end ved trykkende Skatter, thi hine svigte det fælleds Baand, der sammenholder alle Pligter, disse gjøre kun Livet byrdefuldere. Men det er et Konstered, som ofte er blevet anvendt af parlamentariske Oppositioner, at overstryge, deres Rgjeringen fjendske Grundsætninger med Besparelsens Her nis. J alt Fald kan Dhrr. Pages og Andry de Puraveaumed Føje gjøres den Bebreidelse, at de have overdrevet de Besparelser, som Frankrige i sin nuværende Stilling kan vente, i det Uendelige. Men derved opvækkes i de lavere, udannede, Folkeclasser ikkun skuffende og farlige Forhaabninger. Qvitos høitliggende Sletters berømte Vulcaner ere, siden Humholdt og Bonplands Reise, ikke blevne besøgte af nogen Geolog. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Columbien er en fransk Geolog, Hr. Bussingault, hvem Videnskaben allerede skylder mange vigtige Opdagelser og Kordillergernes Rivellering, Mineraliernes chemiske Oplysning, Jordmagnetismens Afvigelser, og Stædernes astronomiske Bestemmelse, Juni Maaned f.A. er fra Bogota ankommen til Quito. Forsynet med ypperlige Jnstrumenter har Hr. Bussingault allerede besteget Toppen af Cumbals og af Pasios Vulcaner ; han agter, at gjøre nye Forsøg, for at naae til Antisonas og Chimborassos Spidser, og over Panamas Jsthmus snart vende tilbage til sit Fæderneland. Han har allerede ved Dhrr. Humboldt og Arago meddeelt det herværende Videnskabers Academie talrige Jagttagelser. Denne videnskabelige Reise foretager han paa sin egen Bekostning, uden mindste Understyttelse af Regjeringen.