JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Belgien. J Amsterdam har Talen været om en hæftig Note fra den belgiske Regjering til Conferencen, hvori den uopholdelig fordrer fuldkommen Fuldbyrdelse af Tractaten af 15de Novbr. inden den fastsatte Termin (den 20de dennes), da den i modsat Fald vil vove sine egne Kræfter derpaa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Tydskland. Forbundsforsamlingens Beslutnings act synes at formere Gjæringen. Som nærmeste Aarsag til denne Gjæring antages at være, de paa Pressefriheden i den sidste Tid lagte Baand. Tydskeren føler især ved, at der ikke længer maa høres paa hans Klager, da han nu indseer, at det er forbi med hans Haab. Frankrig. Der har atter været Urolighed i Vendeen. Blandt nogle af Skrækscenerne nævnes ogsaa denne: 20 Soldater, som havde Qvarteer i Flækken Latour=Landry, bleve overfaldne af en Bande Chouans og paa det Ubarmhiertigste nedsablede. Efter at dette Myrderi var tilendebragt, bemægtigede Chonanerne sig ogsaa Borgemesteren og stak Øinene ud paa ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Det parisiske Politi er i uophørlig Virksomhed, da det veed, at der holdes carlistiske og republicanske Sammenkomster i Staden. Den 11te dennes bleve 3 Officierer af den gamle Armee fængslede, som sigtede for politiske Forbrydelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Parisiske Blade fortælle, at Fyrst Talleyrand, der nylig kom hjem fra sin Gesandtskabspost i London, har forlangt sin Afskeed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
J Rusland har de seneste Begivenheder i Frankrig vakt megen Opmærksomhed. Der troes, at det Passerede vil have en Rupubliks Proclamering til Følge. Paa Grund heraf skal fra russisk Side være sendt fornødne Ordre og Jnstructioner til de udenlandske Gesandtskaber og de forskjellige Corpschefer. Gesandterne ere paalagte at gjøre opmærksomme paa de Farer, som at ter true Europa fra Frankrigs Side, og at Rustning er for alle mulige Tilfælde nødvendig. Den i Paris værende russiske Minister, Grev Pozzo di Borgos, skildrer Frankrigs nuværende Tilstand saa frygtelig, at Manikke troer, Kong Ludvig Phillip har Kraft nok til at kunne fore Statskibet igjennem Stormen og redde det fra Undergang. Ministeren har derfor anbefalet den russiske Regjering Forsigtighed, for ikke at blive overrumplet af Begivenhederne. Af denne Aarsag bliver den russiske Armee organiseret saaledes, at den til enhver Tid er marschfærdig. Hertuginden af Berry havde, førend hun tiltraadte sin Afreise til Frankrig, skrevet til Keiseren af Rusland og gjort ham bekjendt med sin Plan. Tyrkiet. Sultanen har udnævnt Huussein-Pascha til Paschaen af Ægyptens Efterfølger, og befalet ham, at lade Mehemed Aly og hans Søn dræbe. Hussein er afseilet fra Dardanellerne med en Flaade af 2 Tredækkere, 4 Todækkere, 7 Fregatter, flere mindre Fartøier og 2 Dampskibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Jndenlandsk. Under 11te ds. er udkommet en allerh. Forordning, der indeholder følgende Bestemmelser angaaende Afsoning af Bøder, som tilfalde Private: 1) De Straffebøder, som Loven og Anordningerne tillægge den Forurettede, skulle, ligesaavel som de Bøder, der ere tillagte enten Vor Kasse eller den Sagefaldberettigede eller en eller anden offentlig Jndretning, naar de ei i den Skyldiges Bo kunne inddrives, paa Domhaverens Begjæring af vedkommende Øvrighed foranstaltes afsonede efter Forordningen af 6te December 1743 og øvrige angaaende Boders Afsoning gjældende Regler, uden nogen Bekostning for Domhaveren. 2) Derimod skal det ikke staae til den Forurettede, i Stedet for det nævnte Tvangsmiddel at anvende Gjældsarrest; hvorhos det er en Seldfølge, at han i de Tilfælde, hvor Bøder for een og samme Forseelse ere tillagte saavel ham som det Offentlige, ikke kan være berettiget til at forøge den dømtes Straf, ved at udsætte Begjæringen og hine førstmeldte Bøders Afsoning, indtil de sidstmeldte ere foranstaltede afsonede, og at han altsaa, hvis han ikke til samme Tid, som Bestemmelse tages i denne Henseende, ogsaa forlanger de ham tillagte Bøder derved tagne i Betragtning - hvorom der stedse bør gives ham Leilighed til at erklære sig siden ei kan forlange nogen yderligere subsidiair Straf anvendt paa den dømte, uden naar og forsaavidt der til det samlede Beløb af begge Slags Bøder vilde have svaret en længere Afsoningstid, end den, der for de offentlige Bøder alene kunde finde Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Den kgl. slesv.-holst, lauenb. Central-Commission angaaende Cholera har den 16de de, kundgjort, at der, siden sammes sidste Kundgjørelse af 9de ds., i Hertugtugdømmet Holsteen ingen til den asiatiske Cholera henhørende Sygdomstilfælde ere forekomne, med Undtagelse af enkelte Tilfælde i Hamborgs nærmeste Omegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
J første Halvaar 1832 ere 5,572 Skibe passerede Sundet, som er 1,606 færre end i samme Tisrum f. A. Den engelske og preussiske Skibsfart har endnu staaet betydeligt tilbage, hvorimod den hollandske og franske har tiltaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
J Romo Kirke er ophængt en Egetavle, som skal opbevare Mindet om den Dag, da Kongen dvælede blandt Romsboerne. Den har til Jndskrivt: "Her stod den eiegode Landets Fader, Kong Frederik den Sjette, med Prinds Frederik Carl Christian den 29de Juni 1832.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
J Aarhuus Avis læses følgende indsendte Stykke"Om Beenudførselen. Nogle anseete Handelshuse læste Man nyligen fra Kjøbenhavn - have i Sindeat ansøge om, at den paa Beenudførselen lagte Told afgivt maatte blive hævet igjen, fordi, som Man tænker at indbilde Regjeringen, at denne Udførsel forskaffer Danmark stor Vinding. Mon ikke nogle anseete Landmænd ville ansøge om, at en saadan Udførsel af Fædrelandets ædleste Gjødning maatte reent forbydes, eller ogsaa, som rigtignok var klogere og naturligere, gjøre Anstalter til, at Fødelandets Been maatte blive opkjøbte til Brug paa Fødelandets Agre, Mange Tusinde Tønder Korn, mange Tusinde Centner Kjød vilde derved vindes til Landets Bedste, en Vinding, som har noget mere at betyde, end de for Beensalget indkommende Penge, hvis Værdi for Danmark er det samme som at tage Skillingen og lade Daleren gaae. Man gjør saameget i andre Henseender, for at hæve Landets Productionskraft og forbedre dets Kreatur-Tillæg; men hvi begynder Man dog ikke forfra? Hvorfor lærer Man ikke den fattige Landmand i Jydlands magre Sandegne, hvor let han ved Beengjøde kan mangefold formere sine Agres Producter, hvorefter hans Tillæg nok vilde forbedres af sig selv. Efter engelske Landvæsens-Forhandlinger og enkelte Landmænds Erfaringer i det Smaa heri Danmark, existerer der intet nemmere, hastigere og kraftigere Forbedringsmiddel for tørre Jorder end knuste og gjærede Been; men en Beenkuusningsmaskine til 1500 Rbd. kan ikke Enhver, som kjender Benenes overmaade store Gjødningskraft, forskaffe sig, og at knuse med Hammer og Steen, er afskrækkende i det Smaa, endsige i det Store. Derfor, hvor fattige end vore Sandmarker ere, lader Man Benene opsamle og bortføre, uden at see suurt dertil, fordi Man ikke kjender deres overmaade høie Værd, og dette fordi ingen tænkende Landmand har stillet dette til Skue. Give Gud, at Man dog snart maatte see nogle Beenknusningsmaskiner her i Jydland, til hvilke Man kunde samle sine Been, og gid saa vore Kjøbmænd og Skippere vilde tilføre os ligesaa mange Been over Hav, som de have bortført. Da kunde Man sige, de forskaffede Fædrelandet en stor Vinding, og da ville vore magre Sandmarker komme til at prange med herlige Frugter. N. R.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
J "Raketten paaankes, at Eleverne ved Veterinairskolen endnu maa vande, fodre og strigle Forstanderens Heste og Køer, samt muge under dem, uagtet en Karl af Skolens Kasse lonnes til at forrette dette Arbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
De maa endnu, hedder det, være Svine- og Gaase Hyrder for Forstanderens Sviin og Gjæs, paa den til syge Hestes Pleie kjøbte Jordlod, de maa endnu banke og børste Professorens Klæder, medens hans Tiener ganske gravitetisk staaer som Tilskuer, ja de commanderes endog til at assistere Natterenovationskarlene, naar Latrintønderne skulle udføres."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Aarhuus Avis fortæller, at en Bondedreng der fra Egnen er i disse Dage bleven ihielslaaet af Lynild. Hanvar just ude paa Marken, for at hente noget Foder hjem paa en Trillebør, da han blev overfaldt af et stærkt Regnskyl, for at undgaae at blive gjennemblødt, krøb han under Trillebøren, men til sin egen Ulykke; thi Lynet slog ned igjennem Børen og ramte ham i Hovedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Mariebo. Den 20de ds. slog Lynilden ned i den saakaldte Klinte-Mølle paa Falster og afbrændte den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Samme Dag saaes ogsaa Jldebrand i Sjælland. Den 24de faldt her og i Omegnen Hagl af Ærters Størrelse; men da de ikke faldt i stærk Masse, undgik Kornet at blive beskadiget. Den aarlige Stutteri-Besigtelse afholdtes her den 25de. Hr. Secretair Schouboes udmærkede brune Hingst, der i sin Tid blev kjøbt i Fyen, hvor den for 2 Aar siden vandt Prisen ved Besigtelsen der, erholdt 1ste Præmie. En rød Hingst, tilhørende Gaardmand Rasmus Olsen paa Trudstolpegaarden, fik 2den Præmie. 3die Præmie blev indeholdt, da der ikke fandtes nogen værdig Beiler til den. Der forevistes meget faa Hopper, og kun een blev indbrændt. Hr. Secretair Schouboe foreviste en meget lovende 2 Aars Plag, der er falden efter ovennævnte brune Hingst. Denne Hingst er virkelig til stor Gavn for Landet, især da dens Eier lader den bedække Hopper for Enhver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Bekjendtgjørelser. Hos Undertegnede, der anbefaler sig med at tapezere for billig Betaling, kan bekommes Prøver af mange Sorter smukt Tapet Papir, nylig arriveret fra Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
En Dreng, som selv kan holde sig med Klæder, kan strax antages i Lære. Mariebo, den 27de Juli 1832. H. Jørgensen, Sadelmager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Auctioner. Efter Begjæring af Forpagter Smidths Enke paa Carlsfeldt bliver sammesteds Tirsdagen den 7de August d. A., om Formiddagen Kl. 9, afholdt offentlig Auction over en betydelig Deel Sengeklæder, Linned, Dækketøi, Kobbertøi, hvoriblandt en stor Kobberkjedel paa 2 Tdr., en nye Tromle og en Steenvogn, 2 engelske Plove, adskillige Meubler, nogle Sviin og Grise, samt Stude, Fedekalve, Lam, m.v. Hvortil de Lysthavende herved indbydes, med Tilføiende, at vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste November d. A. Falsters Birk, den 24de Juli 1832. Kruger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver bliver den Hr. Abraham Ditlev Suhr forhen tilhørende og i Brandersløv beliggende Bondegaard, der er bortfæstet til Peder Pedersen Smeds Enke og staaer for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdk. 2 1/5 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 4de og 18de Septbr. samt 2den Octbr. d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11 sl. Med Gaarden følger Besætning af Heste, Vogne, Plouge og Harver. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning saavel for Pantecreditorerne som Liebhavere, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov, den 23de Juli 1832. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
J Følge tagen Beslutning under Skiftet efter afdøde Huusmand Johan Jørgensen Krøll i Østerby paa Feid bliver det Stervboet tilhørende Huus med Vænge i bemeldte Østerby bortsolgt ved 3 Auctioner, der afholdes: Fredagen den 17de August) Fredagen den 24de August) d. A., Efterm. Kl. 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Fredagen den 31te August) De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa selve Stedet; hvilket herved bekjendtgjøres. Feis, den 25de Juli 1832. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
J Følge vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver Arvefæstegaarden Grønholt i Vester Schjørringe, der sidst er besiddet af Markus Markussen, og som staaer for Hartkorn 7 Tdr. 1 Fdkr. 1 7/5 Alb., med tilhørende Besætning, saavelsom den i Jorderne nedlagte i frodig Vext staaende Vintersæd, circa 7 Tdr., og Vaarsæd, 28 Tdr. 6 Skpr., bortsolgt ved een eneste Auction, der afholdes i den sælgende Eiendom, Løverdagen den 11te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Ved at bekjendtgjøre Foranstaaende tjener det tillige til Liebhavernes Efterretning, deels: at Størstedelen af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, og deels: at Conditionerne ere til Eftersyn paa Christianssædes Skriverstue. Pederstrup, den 25de Juli 1832. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Creditorerne i Dødsboerne efter Gaardfolkene: Jens Abrahamsen Nøbbølle og Kone Mette Jsaksdatter af Flintinge, og Niels Pedersen Hildt- og Kone Ane Hansdatter ibidem, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for Fuglsang og Prierskov Godsers Skifteret at anmelde og bevise deres Krav. Sundby, den 24de Juli 1832. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Som Arving efter afdøde Huusmand Jens Steffensen i Nobbolle er angivet at være en Søn, Jacob Jensen, omtrent 62 Aar gl.; da hans Opholdsted er ubekiendt, saa indkaldes herved han eller hans Arvinger, i Følge Forordningen af 5te Juli 1822, med Aar og Dags Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, i bemeldte Jens Steffensens Bo, at anmelde og legitimere sig som rette Arving efter denne Afdøde. Juellinge, den 26de Juli 1832. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Arvingerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Niels Madsen i det saakaldte Havrevængehuus i Gurreby Sogn, under Øllingsgaards Godses Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at legitimere deres Arveret og forøvrigt iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Saavidt vides skal Arvingerne være den Afdødes Mor broderbørn, nemlig: 1. Jens Askøe, Huusmand i Ryde, 2. Hans Askøe, Gaardmand i Schiørringe, der er død og har efterladt sig umyndige Børn, 3. Niels Jbsen paa Parcellen No. 5 i Græshauge Sogn, som er en Morbroders Sønnesen af den Afdøde. Ligeledes indkaldes Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring paa dette Stervbo, til, inden bemeldte Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Øllingsgaard, den 24de Juli 1832. R. Hellemann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusfæster Rasmus Hansen Wiersen af Høyreby og hans ligeledes afdøde Enke Jngeborg Nielsdatter indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Gammelgaard, den 21de Juli 1832. J. Find.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sit iboende Sted No. 280 i denne Byes Søndergade, paa Hjørnet af Kattesund, bestaaende af 11 Fag dobbelt og 7 Fag enkelt Stok til Gaden, samt Jndkjørsel til Gaarden og Haveplads. Stedet, der kan separeres til flere Familier, er indrettet til Kjøbmandshandel og vel vedligeholdt. Liebhavere vilde behageligen henvende sig til mig, for at besee Stedet og aftale det Fornødne. Nakskov, den 26de Juli 1732. P. H. Røed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Den 7de og 8de August 1832 kan faaes Steenkalk ved Berritsgaards Teglværk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Til Leie. 2de gibsede Værelser, med Kjøkken og Spisekammer, samt Have og Brændehuus, ere til Leie til 1ste Novbr. d. A. hos C. Wied i Saxkjøbing. Tillige ønskes en confirmeret Dreng i Uhrmager-Lære, enten strax eller til 1ste November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Tjeneste ledig Paa Eiegods hollandske Mølle er Condition ledig til 1ste November for en 2den Møllersvend.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-31
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Sexogtyvende Aargang. Nummer 61. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-31
Udenlandsk. Portugal. Den saa længselsfuld ventede Dag, da Don Pedro tilligemed Befrielseshæren ankom til Portugal, have vi nu oplevet. Troppernes Landgang begyndte den 9de Juli ved Oporto, hvilken Stad de bemægtigede sig uden synderlig Modstand, da Don Miguels Tropper havde trukket sig tilbage tværs over Dourofloden; dog skal denne Retirade være skeet efter befaling fra Lissabon. Don Miguel vil nemlig ikke indlade sig i nogen Hovedfægtning, uden at være vis paa Seiren. Don Pedros hele Styrke anslaaes kun til 7,500 Md. (hermed menes da vel blot de, der først landsattes; thi hele Landgangen maatte vel medtage flere Dage, samt gaae for sig paa forskjellige Puncter.) Under Landgangen den 9de Julii kom nogle Afdelinger af Don Miguels Cavallerister ned til Strandbredden, men ikke nær nok til at skyde, og de vendte snart i Hu og Hast tilbage. Nogle enkelte Regimenter af Don Miguels Tropper ere allerede gaaede over til Don Pedro. Dette var endnu den 10de ikke skeet af Garnisonen i Oporto; men da de af dens Overbefalingsmænd og Andre, som vare Don Miguel meest hengivne, ere retirerede, vil der vel snart forandres Tænkemaade. Fra Oporto skrives desuden, at Rigets Jndbyggere glædes ved det Haab, at den blodtørstige Tiger nu finder sin Banemand. Den fuldkomneste Rolighed hersker overalt, og Don Pedros Marsch foregaaer uden Plyndring eller sligt. Paa det af Don Miguel oprettede Landeværn regnes aldeles ikke, da dets Modbydelighed for en Krig har længe været bekjendt. Hele det portugisiske Anliggende vil vel altsaa i meget kort Tid blive afgjort. Don Miguel har imidlertid taget saa strænge Forholdsregler, at Jngen, som han endnu kan befale over, er nogen Dag sikker paa Frihed eller Liv. Det skeete, da Tyrannen en Dag seilede omkring i Bugten ved Lissabon, at han steeg i Land ved en Hr. Duffs Landsted. Af den Aarsag, at det var fortalt ham, at en engelsk Kjøbmand i Lissabon havde Tirsdagen den 31 Juli 1832. udrustet et Skib, som var sendt til Don Pedro, men hvilket Skib skulde tilhøre bemeldte Hr. Duff, sendtes der Bud efter vedkommende Politimester, som af Jnfanten gaves den befaling, at lade Landsædet omringe af Soldater og nøie randsage. Samme Hr. Duff er en Englænder, men uagtet Miguel blev gjort opmærksom herpaa, vedblev han sin strænge befaling. Jntet fandtes, som i mindste Maade kunde gjøre Hr. Duffmistænkelig. Denne Begivenhed har opvakt megen Sensation. De i Lissabon værende engelske Kjøbmænd have i et Møde vedtaget, at en Forestilling om deres Usikkerhed skulde indleveres til Lord Russell og den engelske Consul Hoppner. Den underskreves af over 100 agtværdige Mænd. Lord Russell, som er sendt til Lissabon af den engelske Regjering, har i fornævnte Anledning indleveret en Forestilling til Viconde de Santarem. Mange fornemme Personer af begge Kjøn ere den 7de Julii blevne arresterede i Lissabon, i Løbet af et Par Timer. Blandt disse Fænglede ere: Marg. de Alveita, Marq, de Allegria, Baronesse Tabaraida, Donna Larissa de Commera, Grev Taipas Datter, m. fl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-31
Holland. Den som Helt bekjendte General Chasse, der endnu er Commandant i Antwerpens Citadel, har truet med at ødelægge Staden i Bund og Grund, dersom der af Belgierne løsnet et Skud enten imod Castellet eller imod et Skib, der hører til den hollandske Flaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-31
Ægypten. Den af Vicekongen til Syrien sendte Armee tilkjæmper sig stedse flere Fordeele. St. Jean d'Aere blev taget med Storm, efter at have udholdt 6 Maaneders Beleiring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-31
Norge. Hs. Maj. Kongen ventedes til Christiania, den 28de dennes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-31
Jndenlandsk. Den 8de ds., er Premierlieutenant i Søetaten, H.G. Lind, Ridder af Dr., udnævnt til Gouverneur over de quineiske Establissementer, hvor han allerede har fungeret i samme Egenskab fra Aaret 1828 til Januar 1832.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-31
Efter Forlydende har Armeens General-Auditeur udarbeidet et Udkast til en ny militair Straffelov, der nu skal være forelagt en Commission til nærmere Bedommelse. J Følge dette Udkast ville alle Soldater i den danske Armee, ligesom i den preussiske, herefter blive inddeelte i tvende Classer. Til første skulle de Soldater henhøre, som ikke have gjort sig skyldige i nogen Forbrydelse, men viist sig tilgængelige for Fornuftens og Ærens Stemme; disse skulle ikke kunne straffes med Stokkeprygl. Til anden Classe ville derimod de blive henregnede, som enten have gjort sig skyldige i Forbrydelser, eller efter gjentagne Reyselser og Disciplinstraffe viist sig som Mennesker, der ei kunne styres ved aandelige Midler; ved dem skal Stokken fremdeles være anvendelig. Endelig skal Spidsrodstraffens aldeles Afskaffelse ogsaa ved dette Lovudkast være bragt i Forslag. Den 21de dennes blev en af Randers Byes ældste Embedsmænd, den lærde Skoles mangeaarige, fortjente, forrige Rector, Prof. Lauritz Severin Lund, bragt til sit sidste Hvilested, baaret af kjærlige og taknemmelige Hænder. Nogle Embedsmænd og Borgere, derhavde været Disciple af den Hedengangne, toge Liget ud af Huset og overleverede det til en Deel unge Studerende, som bare det til Indgangen af Hospitals-Kirkegaarden, hvor de Ældre igjen modtoge det og nedfænkede det i Jordens Skjød. En talrig Skare, saavel af Jndbudne som uindbudne, fulgte. Ved Graven holdt Hs. Høiærværdighed Hr. Amtsprovst, Ridder Kruse en kort Tale, hvori han skildrede den hedengangne Hædersmands stille, bramfri Liv, der indtil den sidste Stund var helliget Videnskaberne og hans, engang saa lykkelige Familiekreds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-31
Den sidste lindbergske Pjece: "Foreløbige Oplysninger i Anledning af de nylig arriverede kielske Hjælpetropper, afsendte af Dhrr. theologiske Doctorer og Professorer Eckermann, Francke og Koster, til Understøttelse for Præsten H. C. Visbys falske Lærdom, afgiver, i Følge Kjøbenhavnsposten, næsten mere end nogen foregaaende et kraftigt Beviis paa, at Magisteren er Mester i det Slags Udtryk, som Man er meest vant til at høre paa Fiskertorvene i store Stæder. Magisteren erklærer deri, at han ikke kjender hiin Erklæring, forudsætter altsaa blot, at den er i VisbysFaveur, protesterer dernæst imod disse Mænds Jndblanding i Sagen, da Universitetet har taalt og taaler falsk Lærdom, anfører det som glædeligt at Prof. Tvesten ikke har underskrevet Erklæringen, men kun "Eckermann, der er en falsk Lærer, Francke, som maaskee i sine egne Tanker er Noget, og Koster, som allerede siden 1825 er hos os vel bekjendt som den, der ikke ret veed, hvad Christendom er." Derpaa characteriserer han kieler Professorerne, og begynder med Eckermann, om hvem han anfører som "mærkeligt nok, at han ogsaa efter Kjødet er af Kjætterslægten herinde; thi han er besvogret med det clausenske Huus, og opramser derpaa Steder af hans Dogmatik, for at bevise, at han er en falsk Lærer. Ligesom Hr. Lindberg kalder Eckermann Hovedet for de kielske Hjælpetropper, saaledes kalder han Köster Halen, hvis Navn han siger selv tyder hen paa den Dygtighed, hvorunder han herhos os er bekiendt; thi Koster betyder en Klokker. Til Beviis paa hans Klokkeragtighed anfører Magisteren en Recension af sin aandelige Broder, Superintendent Kultenbach, over et af Köster udgivet Skrivt: "Das Christenthum die höchste Vernuft. Fra Kjøbenhavn skrives: "J Handelen forekommer Hvede nu sjeldnere; Rug er stille og Priserne uforandrede, toradet Byg sjeldnere, Havre flauere, og af Rapssæd er solgt nogle 1000 Tdr. til 8 Rbd. Repr. pr. Tde. For Partier af 2 a 300 Tdr. paa et Sted bydes ikkun 7 Rbd. 64 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-31
Den 18de Juli, om Eftermiddagen Kl. omtrent 7, forskrækkedes Hovedstadens Jndvaanere ved Lyden af Allarmtrommen. Frygten for en Brand maatte være saameget større, som der netop herskede en meget heftig Blæst. Jlden var udbrudt ved Soqvæsthuset paa Christianshavn, hvor en Stald og et Vognskuur afbrændte; men ved den hurtigt tillilende Hjælp, samt ved en Deel Frivilliges og Brandcorpsets forenede Anstrængelser, lykkedes det saa hurtigt af blive Herre over Jlden, at der allerede efter en halv Times Forløb kunde gives de sædvanlige Tegn til Brandens Ophør.