JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Doct. Abildgaards Afhandling og Diæten 1 = 8 De Siellandske biskopers Liv og Levnet med Portraiter, Cramers Passions Prædikener.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Sammes Jndtrædelses=Prædiken, som Superintendent i Lübek. Fenelon om Pigebørns Odragelse Philomusus og Stiftelser : Caliste, dito Luldbergs aabenbarede Theologie 4 Mk. 12 s. G Sammes naturlige Theologie Samling af Engelske Dandse bestaaende af 2 Violiner, Bal 2 Fleuter, 2 Hoboer, Valdhorn, 2 Trompeter og Paukker, T.B. Rosensteen om Børne=Sygdom Rdl. Mk. s. med hosføiede Tourer for Aaret 1776. 24 s. me og sammes Helbredelse. Underviisning om Børns Opdragelse i alle Stænder. Ernestine, en rørende Historie = Moral for Fruentimmer. Knog Knud den Helliges Historie Horsters Bibelske Historier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
En kort Afhandling om de Portiske Guder og Helte, oversat af Magister Hans Gottschalch, 1 Mk. 4 s. Den upartiske Cammeralist 10 sk. Afhandling om Thee 12 s. Pot Bourri 4 s. Kars Larsen Aageerups sælsomme Hændelser og forunderlige Tildragelser en Original dansk Roman i 6 Bøger, 1 Rdlr. G Syngespil for den Danske Skueplads første Rdl. Mk. s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Gudelige Taler af det Theologiske Selskab, Bind, Sneedorphs Skrifter 5te Deel. under Professor Balles Opsigt første Hæfte indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Andet Hæfte, Professor Schyttes Staternes indvortes 1ste Deel Regiering 2den Deel. 3die Deel. 4de Deel. Sammes Staternes udvortes Regiering. 1ste Deel. 5te Deel. 2den Deel Jdyller, eller Hyrde=Samtaler, Dr. Millers Lærebog over den heele Christe T T lige Moral til almindelig Brug, dito de fornemste Aarsager til Religionens Foragt. Moralske Breve til Hiertets Dannelse 2 Dele 1 1 8 Lommebog for Tienestepiger 1777. H. Korte Morgen og Aftenbønner for Børn 6 sk. Aften=Tanker eller Omgang med Gud i ledige. Timer Spaakonst, 1 Mk. - Pølse=Gildet, eller 46 lystige Forllinger 1 Stephen i Viinfadet et Heldtedigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Fuldstændige Tabeller over alle de Danske Konger fra Kong Skjold indtil Kong Chr. 7. Efterretninger om Troldhornet og Troldpiben. samt Biergepuslinger, Trolde og Skiftinger paa Liungbyegaard i Skaane Handels Speil for Aaret 1777 4 Mk. 1 Den forvildede Kiøbenhavner indeholder en forløben Skole=Discipels Skiæbne 12 s. Galathe, eller den listige Hyrdepige = = 4 Danske Connossementer Arket 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
13. J. J. C. 8. gen. den. 26 Noven. Historisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
J hvilken Alder forsvinder Haabet for Jomfruer at faae en Mand, eller hvilken er den høieste Alder, i hvilken Fruentimmer giftes. - Over dette Spørgsmaal. ere hidindtil, i hvor mange Rimeligheder man med har beregnet, ingen Observationer gjorte. Desto større er en Præstes Fortieneste i Sverrig, Hr. Hedin, som har gjort saadanne i sit Sogn, Kraklinge, hvor der ere i alt 800 Siæle. Han har i 37 Aar fra Marts 1739 til samme Maaned 1776, hver Gang en gift Person, eller en Enkemand, eller Enke, i hans Meenighed ved Døden afgik, nøie efterspurgt, og opskrevet, hvor gammel den Person var, da den første Gang blev gift. Desuden spurgte han alle gifte Folk, Enkemænd og Enker i hans Meenighed, som endnu levede i Marts 1726, hvor gamle de vare, da de første Gang indtraadte i Ægte=Standen. Heraf gjorde han et Udtog og følgende Tabelle. Linien A betyder de Giftendes Alder; Linient M. Antallet paa Brudgommene, og Linien K. Antallet paa Brudene. F. C. i den fierde Rad i en Alder af 18 Aar have 2 unge Karle og 17 Jomfruer i en Tid af 37 Aar giftet sig i Kraklinge. A. M. K. Altsaa holdes det rimelige Haab for gamle Jomfruer i Kraklinge ved Live indtil det 34 a 40 Aar, og døer først aldeles med det 51de. Men ved Pebersvendene tabes Modet gandske at gifte sig allerede i det 44de Aar. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
J Garistovna i Jrland bleve et par unge Brudefolk sammenviede, af hvilke Brudgommen var 17 Aar og Bruden 13 Aar 1 Maaned gamle. - Da Præsten under Vielsen, talede vel længe derom, baade Physice og Moraliter, kom Bruden i den Affect derover, at hun brød ud med de Ord: Min Herre, det er daarligere at bie til man bliver for gammel, end gifte sig for ung. - En anden Jomfrue paa 11ve Aar, som ligeledes var tilstæde biefalde det samme, og sagde høit, jeg er af lige Tanker min Herre. - Præsten blev saa confunderet herover, saa at han sluttede sin Tale strax, og ønskede dem begge til Lykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Kongelige Placater. Under Dato Christiansborg den 8de Novbr. 1779 har Hs. Majestæt allernaad. udgivet en Placat, hvorved Forbudet imod fremmede Tobakkers Jndførsel, som i Følge Forordningerne af 23de Martii 1778 har Sted, for Dannemark og Norge søndenfield, udstrækkes ogsaa til Bergens Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Den 9de Novbr. h. a. har Hs. Majest, ligeledes igiennem det Vestindisk Guineisk Rente= og General=Toldkammer ladet udgaae en Placat, hvorved Tolden paa fremmede Karper, som indføres til Kiøbenhavn, forhøyes med 2 Sk. Dansk for hvert Pund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Ved det Høikongel. Rentekammer er den 17de Nov. 1779. udgivet en Placat angaaende Opdagelse og Anmeldelse af de Midler og Effecter, som maatte tilhøre den suspenderende Foged i Totens Fogderie, Andreas Haurids, og ikke allerede ere angivne. Efter samme skal den, som fortier noget af bemeldte Foged Gods, betale det fortiede og være General=Fiscalens Tiltale underkastet; men de som angive saadant til Rentekammeret, nyde 10 pro Cento af det Opdagede, og deres Navne forties.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Befordringer. Det haver allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt den 19de Novbr. til Ridder af Dannebroge at optage den Brunsvigske Kammerherre Græve von Marschall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Den 13de Julii 1778 er Hs. Durchlauchtigheds Hertug, Ferdinands af Brunsvig=Wolfenbutteligeheime Kammereer Schwartz allern. beskikket til Etats=Raad. Nyeheder. Laaland, den 18de Nov. Mangel paa Vand har i Sommer været og er endnu i Laaland saa stor, at nogle kiøbe Tilladelse at vande deres Kreature i andre langtfraliggende Byer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Den 29de Julii slog Torden ned og afbrændte Overdelen af Skolehuset udi Tved paa Juellinge Baronie. Branden blev ved Byemændenes Fliid standset. Og to Dage derefter nedSlog Torden i Rødbye, dræbte en Karl og to Heste, en Koe paa Hyltofte Fæeland og en Hest paa Errindlev Mark. Den slog desuden to Steder ned i Rydbye, men tændte dog, Gud være lovet ikke, da det ellers saae ud til ligesaa bedrøvet en Dag, som man her havde den 3die Aug for 5 Aar siden. Hvede, Rug og Ærter høstedes her i Laaland i stor Overflødighed, formedelst den ønskelige tørre Sommer, men Byg, Græs og Høe var en Deel mindre. Silde Fiskeriet under Laaland har hidtil været det sletteste det i mange Aar haver været, og ligesaa har det været med Manna=Gryns Strygning. Forbudet af Reiser mellem Laaland og Langeland, ere til alle Veltænkendes store Glæde ophævet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Fra Jtalien den 24de Oct. Den berømte, og allerede for længe siden savnede, Antiqvar, Julian Monte Calabro, er ankommen fra Rom til Neapolis. Denne Mand forlod for 12 Aar siden med den store Ganganellis Minde Rom, og siden den Tid havde man stedse troet, at han i et fremmet Land var bleven et Offer for sin Begierlighed efter Videnskaber. Han har siden den Tid reist igiennem det gamle Media, Apolloniallis, Susiana, Chaldæn, Mesopotamia, Cilicia, Syria, Phoenicia, Egypten, Ethiopien, Chalvch o. s. v. og har i disse Lande opdaget mange Mærkværdigheder af den længst fræværende Alderdom. Alt, hvad han har bragt med sig, er allerede opstilt i Vaticanet; de øvrige Alderdommens Skatte ere indpakkede og indskibede i beqvemme Fartøier, og ventes endnu i Aartil Rom. Paa hans lange Reise har han tilbragt 3 Aar og 5 Maaneder ved Breddene af Eupbrat, hvor det gamle Babel og det store Ninive har staaet. J Egnen af Babel have hans Arbeidere ved Efteraravningen stødt paa Ruinerne af Jupiters Belus Tempel, hvor han fandt mange kostelige Alderdomme. Jkke langt derfra opgravede de en Deel af en Babylonisk Port, der har været bygt Semiramis til Ære, saa og bleven kaldt efter hende. Opskrifterne paa denne Port melde udtrykkeligen om Semiramis, som en Qvinde og Nabonassers Dronning, og at hun døde for han i Babylon, hvilket er imod det almindelige Sagn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
London, den 2den Nov. I Gaar kom en Expresser med den Efterretning til det Ostindiske Compagnie, at de 8 Ostindiske Skibe vare lykkelig ankomne fra Limerick til Spithea. - En den 28de Oct til Plymouth ankommen Cutter beretter, at han har passeret vores store Flode den 26de j. 2 Mile fra Brest i Havnen ved Brest har man seet mange Skibe med ophidsede Seyl. - En anden Cutter er den 29de October ankommen til Plymouth med den Nyhed, at Sir Hardy har taget 2 Franske Vestindiefarere tæt ved Quessant. - Det Kongel. Krigskib the Bristol har i Vestindien opbragt et Fransk Skib af lige Størrelse til Port=Royal. - Der ere ingen Forandringer, gaaet for sig i Ministerio, undtagen denne, at Lord Stor mont er udnævnt til Stats=Secretair for det Nordlige Departement; og rimeligviis forefalder ingen, førend Parlementet er aabnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Fra Bencoolen paa Sumatra meldes under 17de December 1778, at der er bleven optaget et meget farligt Complot. En vis Eduard (eller Raja Etam, som i Landets Sporg betyder den sorte Prinds), fød paa Øen Celedes eller Bougget, men antaget af en Europæisk Familie som deres eget Barn, hvor han og havde faaet en engelsk Opdragelse, og giort sin Lykke ved det Ostindiske Compagnie, vilde med sin Landmand Dion Macoopas Hielp ombringe Europæerne ved alle Factorierne paa Kysten, og oprette et uafhængigt og despotisk Rigs iblant de Jndfødde paa Summatra. Han vilde betiene sig af sine Landsmænds Bugnesserne til at udføre dette sit grumme Forehavende; men han blev forraadt, ligger nu i Lænker og Baand, og skal sendes til Europa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Sandy=Hook ved Nye=Nork, den 25de October. Syd=Caroling er nu den Brud, om hvilken vi med det første skal kæmpe, eftersom der virkelig er kommen Ordre med Floden under Admiral Arbuthnot, at detachere 5000 Mand. til denne Provinds. - Hele Carolina er villig til at forlade det Amerikanske Forbund, saasnart de kunde vente sig Sikkerhed hos det Kongel. Partie. Afgifterne, som Congressen, paalegger Planteurerne, ere utaalelige. Hr. Elliot, een af de rigeste i Landet, har maattet sælge 60 Neger Slaver, for at kunde betale sin Taxt for dette Aar. Prevost var for svag. Vore Tropper bleve paa mange Steder venskabeligen modtagne. End og Negerne vare fulde af Glæde over at see dem. Ved Boones Plantage havde Rebellerne lagt Træer paa Veyen, for at opholde vores March; men de hvide Rebeller flygtede, saa snart vi nærmede os, og da de vare borte, toge Negerne fat paa Arbeydet, og havde, da vore Soldater kom, allerede mestendeels renset Veyene, og toge efter deres Maade meget glade imod os. Leiden, den 3die Nov. Følgende er et Udtog af et Brev under 23de Mai fra St. Jean, Hoved=Staden paa Terra Nova: Forrige Uge ødelagde en ulykkelig Jldebrand, omtrent den tredie Deel af dette Sted, den opbrændte Magazinerne, hvori vare Fisk og alle Slags Provisioner, til de største Kiøbmænds og andres totale Ødeleggelse. Man troer, at der neppe ere Fødevare paa denne Øe til Jndbyggerne for 6 Uger. og man frygter, at alle fornødne Levets Midler ville stige til en endnu høiere Priis, end de vare i forrige Vinter, da et Centner Tvebak bestandig kostede 2 Guineer. Et lidet Fad saltet Svine=Kiød koster allerede 4 Guineer, og det ferske Kiød 6 og en halv Skill. Sterl. Pundet, og lykkelig ere endda de, som kunde faae det. Til denne Ulykke maa man endnu regne Tabet af den største Deel af de Skibe, som gik til Europa under den første Convoy. En eneste Kiøbmand har af 6 Skibe mistet 5.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Ligeledes bliver det her værre og værre, formedelst de mange Priser, som optages af de paa vore Banker omsværmende Kapere, af hvilke man har seet 24 i en Time at løbe ud fra Salem, saa og formedelst den overmaade store Assuransse af 30 pro Cento. Formedelst disse bedrøvelige Udsigter lave de fleeste Kiøbmænd sig til at forlade Landet. Andre, som ere tablerte i Engeland, have derfra sendt Ordre til deres Agenter at sælge deres Effecter, og den almindelige Meening er, at denne Øes Handel har faaet det sidste Stød. Jkke en eneste af Fiskerne paa Banken vil gaae i Søen paa denne Aarets Tid. Der er kun 50 Barker, som skal levere den Quantitet af Fisk, som behøves til Vestindien, men man slutter, at dersom Krigen bliver veed, saa gaaer intet Skib i Søen tilkommende Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Haag, den 2den Nov. Breve fra Frankrig og Spanien indeholde, at Gouverneuren i Gibralter har holdt sig gandske rolig, indtil Spanierne vare færdige med nogle Værker og Batterier paa 200 Kanoner. Da lod han sit Artillerie spille med saa god Virkning, at hines Værker aldeles bleve ødelagte, og Kanonerne demonterte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Allingaas, den 27de Oct. I Gaar Nat Kl. 1 kom Jld, løs i den medicinske Doctor Fragræi Huus, som var et af de smukkeste her i Byen. bemeldte Huus og alle Doctorens løse Eiendomme tilligemed hans skiønne Bogsamling og en stor Mængde Manuscripter, som angik savvel Medicinen, som Landhuusholdningen, hvorpaa han henimod 30 Aar havde arbeydet med en besynderlig Fliid, saa at de nu vare færdige til Trykken, bleve inden faa Timer til Aske, uden at det ringeste blev bierget. Men dette var ikke al Skaden; thi der opbrændte desuden de kostbareste af de Bøger og Jnstrumenter, som Cancellie=Raaden og Commandeuren af den Kongel. Wasa Orden, Baron Clas Alstrømmer, selv og ved sin Broder paa deres udenlandske Reyser havde samlet, og vare i bemeldte Doctor Forvaring. Hvad, som forøgede Elendigheden ved denne Vaades Tilfælde, var, at den for sin store Lærdom og grundige Jndsigt i Mathemmatiken bekiendte Kammereer Andreas Wetterman, fød i Mariæstad, blev i samme Huus, hvorhan boede, ulykkeligen indebrændt, da han søgte at bierge noget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Alexandria i Egypten, den 17de October, Engellændernes Ostindiske Handel paa disse Egne er for nærvæværende Tiid saa aldeeles i Aftagelse, at de rimeligviis er meere kan tænke paa samme; thi foruden deres Caravanes Plyndring, som skeede for 2 Maaneder siden af Araberne, saa har og Bassen i Cairo anholdt en Caravane, som de havde tillavet, og som var allerede med store Rigdomme færdig til at afreise, og tillige har han ladet Hr. Murty, som til sin Ulykke var i Toldhuuset, og gjorde sig færdig til sin Afreise, sætte fast i Castellet. Saasnart denne Tildragelse kom for Engellændernes Ørne, som vare i Cairo, have samme, for ei at oppebie en ligedan Skiæbne, strax begivet sig bort derfra; man veed ei, hvorhen? – J dette Aar ere kun 4 Fahrtøyer ankomme til Snet fra Jndien, nemlig 2 Engelske Pa ket=Baade, som strax igien efter deres Ankomst ere afseilede, og 2 andre Skibe, hvoraf det ene blev ført af Capitaine van der Velden, en Hollænder af Fødsel, hvilken ved den første Caravanes Plyndring mistede Livet. Det andet Skib blev ført af den Engelske Capitaine Campbel. Supercargen var den ovenmeldte Hr. Murry, som nu sidder i Castellet i Catro, og ved Caravanes Plyndring undgik Arabernes Hænder. - Her ere 7 Engelske Herrer og en Kone, som skulle gaae til Jndien. J Catro vare endnu 12 andre, hvilke, da de ei kunde afreise med de 2 Skibe, som ligge ved Suet, og der ere beslagne af Bassen i Cairo, maa nu tage Veien til Indien over Aleppo og Bassora. De Engellænder, som ere her, og ville reise til Indien, fik i Gaar Aftes med en Expresse fra deres Landsmænd i Catro, den Efterretning, at saavel deres Personer, som den til Suet bestemte Caravane, vare igien paa eengang tillige med de anholdte Skibe satte i Frihed, imod at erlegge en stor Summe Penge. Paa denne Efterretning, ere de uden Tids Spilde afreiste til Cairo, for derfra at fortsætte deres Reise over Sue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Fra den Spanske Leir ved Gibralter, den 3die November.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
I dette Øieblik faaer vores General den Efterretning, at en Bombe er forrige Nat falden i Corps de Garde ved St. Philipp, og har saaret 4 Soldater, som der spiste deres AftensMad. - To Matroser af det Engelske Skib, Pantheren, ere undvigte fra samme og ankomne i vores Leix, hvor ogsaa en Katholsk Hanoveraner fra Fæstningen er ankommen. De have sagt, at Soldaterne i Fæstningen nyde nu kun halve Portioner, og hver Skandsgraver faaer hver 3die Dag 2 Pund Brød og 1 Pund Kiød. Den Hannoveske Deserteur føier, til, at der er meget Ries i Fæstningen, men Mangel paa Jldebrand og Krudt; man har begyndt at bruge visse Meubler af Ceder eller Granne Træe til Kiøkken Brænde. Efter videre Beretning fra denne Overløber, forfærdiges Krudt i Fæstningen, men det et ikkun slet, eftersom Engellænderne vel have Salpeter og Kull af Grane og Viin Ranker, men intet Svovel, og Kruddet, som de lave, vil ei brænde, uden det blandes med got Krudt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Haag, den 8de November. J Engelland har man Breve fra Nye Vork, efter hvilke 5 Kongel. Krigs=Skibe skulle have opbragt til Nye Vor 13, deels Franske, deels Amerikanske Skibe. Deriblant skal have været i paa 700, og et andet paa 450 Tønder, med Telter, Krigs=Munition og andre Vahre. Bemeldte 5 Krigs=Skibe skulde nu holde Havnen, ved Charlestovn blocquert, hvor der skal ligge 12 bevæbnede Skibe, som tildeels have rige Ladninger inde. Paris, den 5te November. Der er allerede gjort en særdeles Aftale imellem vores og det Spanske Hof, angaaende den Spanske Flodes vedvarende Forening med vores, de 16 Skibe under Don Cordova undtagen. Vores Monurk har, som man fornemmer, svart dem, som raadede til at udsætte Flodens Udløb og Landgangen paa den fiendtlige Grund til Foraaret: at fra Romernes Tider af indtil vore, vare alle Land gange skeedte om Høsten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
London, den 2den November. Man frygter at vores Negiering vil see sig nødt til, at kalde Sir Joseph Pork hiem fra Haag. Deres Høymægtigheder selv skulle befrygte Hs. Excellences Afreise. Begge ønskede at undgaae en Ruptur ; men vores Hof driver stærkt paa Tractaternes Opfyldelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Paris, den 8de November. Da General=Staterne ikke havde opfyldt den Engelske Ambassadeurs Forlangende, at man skulde udlevere ham Paul Jones som en Rebellere, og hans Priser, som en Søerøvers, saa ville Breve fra Holland, overtale os til at troe, at det inden en kort Tid skulde komme til et offentligt Freds=Brud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Warschau, den 3die November. Efter adskillige Beretninger formærkes der saavel i Schlesien, som i det Østerrigske Pohlen, saadanne Anstalter, som synes at være betydelige. I Gallicien sættes alle faste Steder i bedre ForsvarsStand. Der oprettes og Regimenter. I Kilia Nova, ved det sorte Hav, anlegges, som det heder, Magaziner til den Østerrigske Handels Tieneste, hvilen man søger at bringe i Gang fra det Østerrigske, langs med Donau til bemeldte Hav. - Efterretninger fra Litthauen melde og Uenigheder imellem nogle der værende Magnater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Madrit, den 21de October. J Følge Efterretninger fra Leiren ved St. Roch, har Fiendernes Jld fra Gibraltar, som snart har været stærk, snart svag, næsten ingen Skade tilføiet vore Tropper. Af 3 til 4 Soldater, som bleve saarede ved denne Jld, er een død. Arbeidet fortsættes paa vores Side gandske rolig. - Efter PrivatBreve skulle vore Batterier for Gibraltar ei begynde at spille, førend den 2den November. Det har ellers sin Rigtighed, at 3 fra Bayen udsendte fiendtlige Skalupper, som vare understøttede af en Paketbaad paa 14 Kanoner, have, formedelst et Havblik, den 9de huj. havt hen Lykke, at bort taae 2 Fahrtøier, som vilde bringe Krigs Munition til vores Leir, eftersom et af vore Krigskibe, som laae for Anker i Nærheden, just formedelst dette Havblik ei kunde komme til at beskytte dem, men 2 af vore Galioter have strax igien befriet dem, og forfulgt de Engelske Skalupper, indtil disse vare under Paket=Baaden og nogle andre Fahrtøier, som fra Havnen kom dem til Hielp, deres Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
London, den 5te November. Sir Charles Hardy er, saavidt man veed, endnu i Søen med sin Flode. Tre af hans Fregatter have jaget 2 Franske tilbage, som lode sig see i Nærheden. Pensacola i Florida, den 10de August. Vi erholde nu den Efterretning, at Gouverneuren i Nye=Orleans har faaet Ordre fra sit Hoff, at erklære Krigen imod StorBrittannien og alle dets Eiendomme og at dette er allerede der bekiendtgjort. Et Skib fra Hispaniola bragte denne Nyehed, og at der allerede ere udsendte Kapere fra denne Øe imod Engellænderne. - Vores Handel med Jamaika tager og af. - Det mangler os paa Hænder til at arbeide endskiønt vi, siden den Amerikanske Krig, have havt mange Slaver fra Vestindien til Hielp. Du Officeers Skrivelse fra Gibraltar, den 30te Sep De synes at være meere bekymret for os, end vi selv ere det. Med en Garnison af 5000 Mand øvede Soldater, i en saa fast Plads, som vores, tør vi smigre os med, at vi rolig kunne oppebie Spaniernes Angreb, og det saa meget meere, som vi ere rigeligen forsynede med Levnets=Midler, og der daglig omkomme Skibe med friske Provisioner fra Afrika. Vel falde nogle af disse Skibe i Fiendernes Hænder, men det skeer dog ei ofte, saa at, hvis Spanierne giøre sig Haab om at tvinge os ved Hunger (og dette er virkelig det eneste Middel, hvorpaa de kunde grunde et saadant Haab) de efter al Rimelighed vil spilde deres Tid og Umage for et Sted, som Kunsten og dets naturlige Beliggenhed have gjort uovervindeligt, i hvad for Magt der og bruges imod samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Constantinopel, den 7de October. Breve fra Smirna melde, at det Hollandske Skib Zeldenrust, Capitain E. Marckerck, er med en Ladning af 50 til 60000 Piasters Værdie, da det kom fra Marseille, hvor det var fragtet af Brødrene Hochepild, der og vare om Bord paa samme, den 23de i forrige Maaned taget af den Engelske Kaper, Odderslangen, Capit. Taulkner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Reisende. Odense, Kammerherre Baron Rosenkrone med Frue og Svitte fra Berlin til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-26
Dødsfald. J Kiøbenhavn den 9de Nov. Mad. C. C. Ibsen, fød Tørslew, 2.2 Aar; den 13de f. Skriverkarl Sr. J. Felten. 26 Aar; den 14de ei Sr. N. Bøie, Fuldmægtig paa Friderichs Hospital; Sr. D. Augustinussen, Tobakspinder, 61. Aar; Mad. C. Calsen, Mester Snedker Calsens Hustrue, 36 Aar; den 17de f. Mad. M. Madsen, fød Adzer, Hattemager T. Madsens Hustrue, 39 Aar; den 12te November Hr. P. C. Juritz, Proviants=Forvalter ved Grævskabet Laur mig, 64 Aar; den 21de jus. Bødkermester Sr. J. H. Klow, 62 Aar. I Helsingøer den 16de ei. Frue Agentinde Classen, fød Schytt, 39 Aar; Brygger A. Andrup, 68 Aar. J Tronhiem den 30te October Hr. Etats=Raad H. Horneman. Paa Thustrup den 30te Oct. Hr. Forvalter Schalstrup, 50 Aar. J Aarhuus den 6te Nov. Frue A. C. afg. Søe Capitain Poulsens Enke, 84 Aar. J Ebbeltoft den 1ste Nov. Mad. M. J. Rohde, Veier og Maaler Hr. W. Tørsleffs Hustrue, 47 Aar; den 6te ei Veier og Maaler, Hr. W. Torsleff. I Apenrade den 15de November Jomfrue J. C. Koch. J Roeskilde den 19de hujus Frøken Trolle, nogle og 80 Aar.