Københavns Adresseavis, 1762-10-08
Oeconomisk Beretning og Jsland. den 8 Octob. J Anledning af Beskrivelsen over Øen Terre Neuve i den Høystnerske Maaneds Avis og Adresse=Avisen er følgende Beretning optegnet og indsendt af en Patriotisk Dansk Jsland bør kaldes en af de behagelige beboede Øer, som T sluttes deraf, at saasnart Sneen forlader Jorden, frembringer den det fedeste Græs, ofte endog udi April Maaned. Der findes i Jorden ingen giftige krybende Dyr eller Orme, saa man uden Frygt for saadanne Creature kand sove ligesaa frit og trygt paa Marken, som i sin Seng. Sæd og Havevexter kand derover sammesteds og have en herlig Fremgang. Luften er ey for varm om Sommeren og ey for kold om Vinteren; og Landet fattes intet uden Skov. Men derimod er ikke langt til Norge, at hente Tømmer til Baades og Huses Bygninger. Der findes paa Landet ingen skadelige fireføddede Dyr, undtagen Muus og Ræve. Heste, Kiør, Stude og Faar i Mængde ere Landets tamme Creature. Der findes og paa sine Steder Geder. Øens Fiederfæe bestaaer af Falke, Svaner, Edderfugle, og mangfoldige andre spiselige Strand= og Land=Fugle. Den bør i sær skatteres høyt af sin Fiskefang. Den Jslandske Torsk maae altid bære Prisen for den Terre Neuveske baade i Størrelse og Godhed; desuden er Langesisken, der er lige saa god til Klipfisk, som Torsken, og ofte fanges af 3 til 4 Alens Længde. Videre, Jser, Kuller, Rokker, Helleflynder af utrolig Størrelse, Lax, Titlinger, Sild, og andre smaa Fiske. Sælhunde findes der i tusinde Tal, og Hvalsiske i Mængde: saa at Sælhunde= og Hvalfiskefangst meget vel kunde anstilles under Jsland. Endog fremmede Nationer vide, hvad det Jslandske Fiskerie kand indrente. Island har den Fordeel og Herlighed frem for Terre Neuve, at der om Sommeren er næsten ingen Nat, at Luften er almindelig angenem og behagelig, at der kand fiskes hele Aaret igiennem, naar Veyrliget gives dertil, og at en god Fiskeri Island kand fiske lige saa meget, ja vel dobbelt imod det som findes anført om Terre Neuve, da han har den Fordeel, at Fisken bider saa vel om Natten, som om Dagen. Fiskens Størrelse og den Besværlighed, der følger med Arbeyder, afskrekker ham ikke, og den behagelige SommerLuft giver Jslænderen al den Munterhed, som man kand ønske, og naar de seer, at kunde høste Frugt af deres Arbeyde. De Danske Skibe, som aarlig om Foraaret gaaer fra Kiøbenhavn til Jsland, paa 5, 6, til 900 Skpds Størrelse og derover, bruger intet Fiskerie der under Landet, siden Jslænderne holder for, at det var dem til Hinder, der dog ved nøyere Undersøgning ikke saaledes torde befindes. Det er ikke uvitterligt, at nogle hundrede fremmede Skibe bruge hemmelig Fiskerie der under Landet; og man formoder, at ordentlig indrettede Fisker=Colonierskulde kunde bestaae i Island, uden at Islænderne kunde have nogen Hinder deraf, thi flere af vore egne Skibe bleve da holdte i Fart, og færre Søefolk behøvede at søge fremmed Tieneste, saa at i den Sted Terre Neuve kaldes en Herom. Penge=Grube, kaldes Jsland en Guld=Kilde. kand man læse meere i Thomas Balles Oeconomiske Skrift, over Jsland, og eftersee den Beregning, som han giør i den 2den Deel fra Pag. 55. Samme Skrift sælges hos Boghandlerne Pelt og Rothee paa Børsen, og hos Author paa Hiørnet af Gothers Gaden og Brøndstrædet. Om Vexelbreves Protest, og Proces.