JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1775-08-08
En skikkelig Dreng, som har Lyst at lære Dugmager=Profession, kan melde sig hos Jørgen Wilde i Prinzensgade paa Christianshavn i No. 380.
Københavns Adresseavis, 1775-08-08
Tienstsøgende. En Person som kan accommodere, søger Condition som Tiener hos Herskaber eller hos en eenlig Herre, og har gode Recommendationer, strax eller til Michelsdag. Er at finde i Lille Brøndstrædet No. 171, i det hvide Lam, paa første Sahl. En Karl, som ey tilforn har tient her i Byen, søger Condition som Kudsk, i Mangel deraf som Gaardskarl, strax eller til Michelsdag, og kan forevise gode Attester. Nærmere Efterretning gives i Hummergaden Nr. 353.
Københavns Adresseavis, 1775-08-08
En Pige søger Condition hos honette Borgerfolk, strax eller til Michaeli, enten for Kokke eller enne Pige. Anviisningen gives i St. Pederstrædet Nr. 133, paa første Sahl til Gaden. En skikkelig Pige søger Condition som Stuepige, og i Mangel deraf for ene Pige hos eenlige Folk; Efterretning gives i Store Fiolstrædet Nr. 178.
Københavns Adresseavis, 1775-08-08
En skikkelig Pige, som haver gode Attester, søger Condition for Stuepige eller Kokkepige, eller i Mangel deraf for eene Pige hos Herskaber eller honette Borgerfolk. Anvises i Myntergaden No. 104, paa Bagsalen.
Københavns Adresseavis, 1775-08-08
En Jomfrue, som kan tale Tydsk, Dansk og Fransk, forstaaer at accommodere, sette op, og alle andre Fruentimmer=Netheder, søger Condition for Francose, Kammerjomfrue eller Frøkenpige, her i Byen eller paa Landet. Anvises her fra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1775-08-08
Bortkomne og bortstiaalne Sager. J Tirsdag Eftermiddag den 1 Aug. er mig af en Pram, som ladede ved Toldboden og lossede ved Hr. Zins Plads, bortkommen 2 Pakker med 4 Ruller Seyldug, formodentlig i Nærværelse ved Hr. Zins Plads, da min Dreng, som fulgte med Prammen, forlod samme ved Qvæsthuset, for at lukke sig ind fra Gaden til bemeldte Plads, og Prammen med indehavende Ladning imidlertid, som kunde være nogle Minuter, var overladt til 2 Prammænds Opsyn; da nu dette dristige Tyverie ikke kan være skeet uden Haandlanger eller Hæler, saa lover jeg herved en Douceur af 20 Rdlr. til den, som kan opdage Tyven eller Hæleren af disse 4 Ruller Seildug, og hans Navn fortiet, om det forlanges. Kiøbenhavn, den 4 Augusti. A. Buntzen. En Sølv Vaskekande er bortkommen. Til Opdageren betales 5 Rdlr. af Capitain Hans Krogh i No. 139. i Gothersgaden. Den 1 Augusti om Aftenen, paa Veyen fra Fredensborg, imellem Fredensborg og Lyngbye, er tabt af en Bondevogn et meget smukt Spansk Rør med Tombaks forgyldt Knap, noget rislet. Hvor om samme kan give Oplysning loves en Douceur af 2 Rdlr. naar han melder sig paa Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1775-08-08
En liden Spansk Hanhund med brune Øren et lidet Hoved en hviid Plet i Panden, brune Pletter paa Kroppen, en smuk krol let Rumpe, er sin rette Eyer bortkommet i Løverdags Eftermiddag imod Aftenen, for dens rigtige Tilbageleverelse loves af Hans Par udi Boldhuusgaden Nr. 247, en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Slutning af en fransk Kiøbmands Breve om China. (See No. 122.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Ved vor Ankomst for Wampu bleve vi hilsede af alle Skibe, som laae paa Rheden, der vare tredive i Tallet. Dagen efter, at vi vare ankomne, kom Hupu, eller Over Jnspecteuren over Prøvindsen Fokun=Qvang, en Manda rin af første Classe, til os om Bord. Hans Følge bestod i tyve Champans, med smaae Faner i Hænderne, som vare hans Skrivere og Musikantere. Otte Rettens Betiente, bevæbnede med Bambus=Rør, Lænker og Pidske, som altid gaaer foran for ham, stillede sig paa begge Sider af Skibet, og nu skede efter hans befaling vor Taxation, efter hvilken vi maatte betale 25000 Franker, efter vor Myndt, for Ankerfriheden, og desuden endda giøre ham en Foræring. Vi gik endnu samme Dag i smaa Baade til Kangtong, som ligger ikkun tre Mile fra Wampu. Jntet Sted, troer jeg, kan skaffe et rigtigere Begreb, om et handlende Folks Virksomhed, end denne Stad, hvilken man kan betragte som den første Handelsplads i Verden. Jeg faldt og i Forundring ved Synet af flere end 1000 Jonkere eller chinesiske Skibe, som laae midt i Staden. Flere end 12000 Schampans, som bruges til at pakke og lade, staae langs hen med Stranden, og ere fordeelte i visse Gader, der have deres egne Magistratspersoner og Qvarteermestere. Der seer man i smukt malede Fartøyer offentlige Skiøger, der smille til de Forbigaaende, og tilbyde dem Betel samt deres Tieneste; i andre Kokke og Mad, o. s. v. Afskummet af Pøbelen anfaldt os med en Mængde, Skieldsord: Fankøi, Koltse, Coilo (fremmede Hunde, Hoerunger), fløylos skareviis og Ørene, og derpaa fulgte en Regn af Vand og Stene fra deres Baade over os. Under denne Medfart, som man maa prøve saa ofte man farer, over Rehden, arbeydede vi os igiennem indtil Europæernes Qvarteer, som ligger paa hiin Side af Floden, ved den anden Ende af Staden. De saa kaldede Hans, eller fremmede Nationers Huse, som ere byggede paa Europæisk, og ere meget smukke, ligge langs hen ved Stranden, og kiendes ved deres Flagge. Jkkun Franzoserne, Engelænderne, de Danske, Svenske, og Hollænderne have her deres Hans. Portugiserne og Spanierne indtoge deres Ladninger i Havnen i Macao. Da vi stege ud af vor Baad, bleve vi omringede af en Mængde Folk, som, under Skin at hielpe de Ankommende, og at bære Reysetøyet, søge at bestile dem. Uagtet al min Forsigtighed, maatte jeg dog betale deres Tienstagtighed med mere end eet Dosin Lommetørklæder; men nogle dygtige Stokkeprygl befriede os strax fra dem.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Endnu selvsamme Dag kom alle store chinesiske Kiøbmænd og tilbøde os deres Vahre, paa slet Portugisisk Dagen derpaa begyndte vi med vores Porcellain=Handel, efterdi det at tid er det underste Lag af Skibs=Ladningen.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Efter denne Forretning, hvormed vi snart vare færdige, fulgte Thee=Handelen, den største og næsten eneste i dette Land. De øvrige Vahre, som Europæerne hente fra China, ere Cancel=Bark, som dog ikke er saa god som den ceylonske, raa og forarbeydet Silke, Nankings, Qvægsølv, malede Papirer, Lak og Tutenage. Prommenaden er her saa indskrænket, at en Gang omtrent 1200 Fod lang, og nogle private Haver, ere de eneste Pladse, hvor man kan nyde fri Luft. Kantong er lidet større end Paris, men vi ere indskrænkede ikkun til en vis Deel af Staden, hvis Grændser vi ikke tør overskride, uden at udsætte os for Stene og Bam bus=Prygl. Folket bliver staaende at betragte os, ligesaaledes som man vilde giøre i Frankerig, naar der kom Chinesere. Men den fortredeligste Sag er, at det mestendeels endes med Skieldsord og Prygl, naar de ere sterke, det er, Hundrede imod Een. Ellers ere de saa frygt somme, at fire Enropæer med deres Stokke ere i Stand, til at forsage Tusinde af dem. Vore Lommetyve, i hvor habile de endog kan være i deres Konst, ere her ikkun Lærlinge. Uhre, Stokke, og i sær Lommetørklæder, alting, staaer dem an. Jeg har ogsaa maattet betale dem min Told i de første Dage, og omsider saae jeg intet andet Middel, end intet Tørklæde meere at bære i Lommen, To chinesiske Fruentimre har jeg af en Hændelse seet en Have. De skrege forskrekkelig, da de saar mig. Mennagtet den Skrek, som jeg saa uskyldig indog dem, havde jeg dog Stunder nok til at betragte deres hele Dragt. Deres Klædning ligner temmelig vore Præstekioler, og lader slet ikke noget see af Taillen; men Hoved, Hænder og Fødder ere fuldkommen til Syne. Jntet seer latter ligere ud, end deres Hænder. Deres med Ringe og andre Jnveler belæssede Fingre ender sig med to til tre Tommer lange Nægle, hvilke ere et Tegn paa fornemme Folk. Pøbelen derimod, som har med gemeent Arbeyde at bestille, tilkommer det ikke at lade deres Nægle vore lange. Disse chinesiske Fruentimre havde smaa meget levende Øyne, en smuk rød Mund og en melkehvid Hud. Dog have de denne sidste ikke af Naturen; Moden, som skaffer de franske Damer røde Kinder, lærer dem at overtrække deres hele Ansigt med en Art af Gips. Deres Hovedpynt er meget smuk. Deres Haar er opsat med stor Konst. Guld= og Sølv=Ringe, Perler, og i Toupeten stukne Blomster, forhøye deres Haars Glands, der er saa sort som den skiønneste Achat. Deres Fødder finder jeg ikke smukke, men de ere meget meere monstrøse og vanskabte. Kien Long, den nu regierende Keyser i China, er af alle de Chinesere, som jeg har talet med, bleven mig beskreven som en Tyran, der foragter Lovene, og udøver megen Grusomhed.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Jmedens vi opholdt os her, var en stor Revolte i en vestlig Provinds af Fokken, tredive Mile fra Kanton, Disse Folk ere Deseendenter af de gamle Chinesere, som Tartarerne ikke have kunne tvinge til at lade Haaret klippe af sig. De beboe Bierge, fra hvilke de ligesom en Strømoversvamme og ødelægge Naboe=Provindserne. Tsomtu, Stadtholder i Provindsen Fokien, og Tartarernes General, gik i October ombord fra Kantong, og drog hen i Spidsen af 30000 Mand, for at bekrige Rebellerne; men de ruinerede hans hele Armee, da de dog ikkun vare 6000 Mand sterke. Dette Feldttog, som kun varede i tre Uger, og fra hvilket han ikkun bragte 1200 Mand tilbage, forhvervede ham desuagtet de største Berømmelser og Lykønskninger af alle Soldater i Kantong. De opstillede sig ved hans Tilbagekomst paa Dæmningen i Slagtorden, gjorde tre Hobe, Landsedragerne ern, Beskytterne een, og Muskettererne een, og saa snart Generalens Galey med dens Flagge og smaa Faner faaes, faldt de allesammen ned paa Knæe, og sloge sig paa Panden, Officiererne holdte i ligesaadan Stilling smaa røde Papirer over Hovede; hvilket var deres Lykønstning. Saavidt jeg kan slutte af de mange Jonker, som hente Riis fra Tungning og Cochin=China, saa avler de sydlige Provintzer i China selv saa lidet Korn, at de, i Stedet for at udføre deres Overflod, maae meget meere hente en Deel af deres Levnetsmidler fra deres Naboer. Og denne Tilførsel betrygger dem endog ofte ikke for Hungersnød, som i disse Lande er meget almindelig. Da vi næsten gandske havde indtaget vor bestemte Ladning, blev vores Bortreyse hastigere befordret ved en Complot, hvis Opdagelse den 8 Januarii 1774 af en Hændelse endda reddede vort Skib. Toldbetienterne, som befinder sig langs med Strandkanten iblant Schampans, vilde føre sig den Efterladenhed til Nytte, med hvilken man holdte Vagt paa Skibet, og stile om Natten. De havde merket, at Rummet i Agterdelen af Skibet, hvorudi de kostbareste Vahre befandtes, havde ikkun blinde Skydehuller, hvis Stykpørte vare indvendig tilsurrede med Tov. De borede, altsaa et Hul deri, stak et Voxlys derigiennem, og afbrændte Tovene, som holdte Stykporten. Allarmen af den Styk port, som faldt i Vandet, opvakte vor Oberstyrmand, som blev meget forskrekket, da han saae Røgen i Skibet. den, som allerede havde udbredet sig i Tovverket paa adskillige Dele af Skibet, blev paa Øyeblikket slukt, og man sandt alt det Redskab, som Chineserne havde brugt til deres Foretagende. Schampanernes Flugt, som saae deres Project tilintetgjort, opdagede strax Ophavsmændene til dette Skarnstykke; men uagtet alle vore Klager i Kantong, fik vi ikke den ringeste Ret over dem, tvertimod kom de gandske dristig Dagen derpaa om Bord igien.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Den 15 Januarii 1774 afseylede vi fra Kanton. Med siorten Dages god Vind naaede vi Sundet imellem Sumatra og Japa, og fandt der ti Skibe af forskiellige Nationer, hvoraf de fleste vare udløbne tre Uger for os, og laae her endnu af Mangel paa Vind. Vi betiente os af den Tid det var Blikstille, for at indtage Brænde og Vand paa Summatra. Dette rige Lands Strandkanter ere næsten gandske ubeboede, og Ørkener, hvor vi ofte saae Bøfler jages af Tigere under skrekkelig Brølen. Nogle efter Landets Maade bevæbnede Malayer kom til os ved Stranden, og solgte os Fiske og Fugle for Søm og gammelt Jern, som de gave Fortrin for Piasters.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Fra den 25 Martii til den 1 April vare vi i Isle de France. Efterat vi inden 22 Dage havde passeret Cap. lagde vi til ved Øen Ascension, hvilken, ommendskiønt den hverken har Vand, eller Træe, eller Urter, er dog alligevel meget behagelig for de Skibe, som kommer tilbage fra Jndien; thi de Skildpadder, som fanges der, ere særdeles gode for Mandskabets Sundhed. Vi toge tredive af dem, som ogsaa net op strækkede til i tredive Dage for vort Bord og Matroserne. De ere af Størrelse som en liden Oxe, og for at conservere dem levende, behøver man ikkun at slaae Søevand paa dem to gange om Dagen. De fang 3 omNatten, naar de gaae i Land, for at legge deres Eg i Sandet. De, som man vil tage, kaster man ikkun paa Ryggen, og naar man har engang faaet dem i den Stilling, kunne de ikke meere komme bort.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Jmedens jeg opholdt mig i China var Ungaren Benomski, som i de offentlige Tidender er bleven bekiendt ved hans forunderlige Reyse fra Kamschatka til Macao, ankommen med sit Mandskab til Jsle de France, for at oprette et Establissement i Madagasear i Bayen Anton Gill. Nyheder.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Natten imellem Søndag og Mandag slog Tordenen ned i et Huus i Ledøye, en halv Miil fra Roskilde Kroe, som afbrændte.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
prædikanterne til Fredag og Løverdag. Frue Kirke, Mr. Randers. Hr. Bierregaard. Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Mr. Køhler. Nicolai Kirke, Catechet Sinding. Mr. Bruun. Helliggeistes Kirke, Mr. Bladt. Mr. Worsøe. Trinitatis Kirke, Hr. Dr. Schønheyder. Catechet Kuhlmann. Petri Kirke, Hr. Manthey. Christianshavns Kirke, Mr. Wulff. Frederichs tydske Kirke, Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Catechisation ved Hr. Chemnitz.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Handels=Beretninger. Kiøbenhavn. Jndkomne Skippere den 7 August, G. Clemenzen fra Svendborg og C. Ploug fra Faaborg med Havre, Rug og Fedevare; R. Clausen fra Nysted med Hvede og Amdam; J. Kirkegaard fra Hadsund med Byg Rug og Brænde; P. Antvorschou fra Stokholm med Tiære og Jernplader; J. Slamberg og H. Birk fra Bornholm med Sandsteen; D. Bugs og M. Wegner fra Zigenort med Brænde; E. Gertsen og E. Andersen fra Veyle med dito P. Ahrenz og C. Fretvurst fra Ribnitz med dito; M. Krøger fra Neuvarp med dito; P. Øhusen fra Hadsund med dito C. Brun fra Demmin med dito; P. Petersen fra Vording, borg med Muursteen og Bark; B. Mortensen fra Grenaa med Rug; W. Dirksen fra Kallundborg med Havre; M. Petersen fra Kappel med Oste, Smør og Gryn; A. Lohmfra Vestervig med Tiære, Bæg og Bræder; J. Maag fra Petersborg med Stykgods; M. Ploug fra Riga med HampDen 8de, M. Haas fra Stolpminde med Tømmer og Brænde; N. Lund fra Præstøe med Havre; C. Rask fra Bornholm med Leerkar; R. Andersen fra Colding med Brænde og sorte Potter; C. Humblet fra Riga med Hamp Hør og Blaar; H. Hansen fra Veyle med Brænde; C. Brandt fra Svendborg med Havre, Byg og Fedevare; O Valle fra Schielschiør med Erter; R. Christophersen og J. Jversen fra Nykiøbing med Hvede; A. Hansen fra Stege med Rug.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Udgaaende Skippere den 7 August, A. Detlev til Sønderborg; H. Petersen til Ekkernforde; D. Diderich og T. Theysen til Flensborg; M. Hervig til Steppenitz; T. Moderve til Nenvarp; D. Sægert til Greifsvald; P. Stak til Visbye, R. Pele til Østerseen; C. Jørgensen til Petersborg; J. Gertsen til Stege; J. Loith til Præstøe; H. Brund og J. Kometer til Kappel; H. Henrich til Aalborg; C. Heise til Pkkermynde; E. Brovn til Engeland; R. Augsborg og H. Nielsen til Flensborg; H. Delviz til Ribnitz. Den 8de, J. Seves til Lybet; P. Elev til Amsterdam; H. Miang, J. Tønnesen, N. Bertelsen, J. og A. Nielsen til Sønderborg; J. Heyche til Danzig; N. Hiørt til Flensborg, C. Karstens til Rygenvalde; H. Møller til Kappel; J. Jansen til Veyle, P. Erlandsen til Præstøe; A. Hofeldt til Ekkernførde; O. Bache til Holmestrand; J. Bechen til Arendal; A. Clausen til Sønderborg; T. Svensen til Aarhuus. Spor= og Spiisnings=Kassen.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
De indsendte Gavers Beløb til Syge i forrige Uge 4 Rdlr. 5 Mk. Udgifterne derimod, som bleve omleveret til Syge og Sengeliggende 16 Rdlr. 4 Mk. 6 s. Spiisnings Cassens Behold i forrige Uge var 55 Rdlr. 5 Mk. 8 s. Heraf udgaaer paa Løverdag Spisnings=Sedler for 10 Rdlr. bliver i Behold til næste Uge 45 Rdlr. 5 Mk. 8 s. Holck.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Seylfærdige Skippere. Chaluppen Coureren kaldet, beliggende ved Gammel Strand lige for Store Færgestrædet afgaaer til Rostock den 11 Augusti Hvo som haver noget at medsende, eller som Passagerer agter at medfølge, vilde melde sig hos Skipper Sandbye boende i Ulkegaden No. 172. Posternes Gang.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Den kommende Hamborger Agende Post er Hr. Postmester Heng; Den Forventende er Hr. Postmester Berends; Og den, som reyser til Hamborg den 13 Augusti er Hr. Kammer=Raad og postmester Thorup. Touren falder og til Jylland.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Gields Advarsel. Mester J. M. advares at indløse sit for Huusleye pantsatte Tøy inden 14 Dage, da det ellers bliver stillet til offentlig Auction og for det Øvrige reserverer man sin Ret. Kiøbenhavn, den Petersen. 9 Augusti. boende i Teilgaardstrædet. C. F. von N. advares herved at undløse de hos mig staaende, Panter efter 14 Dages Forløb, i manglende Fald noges jeg til at bortsælge samme paa allerførste Auction. Kiøbenhavn, den 7de Morten Becks Hustrue, Augusti. boendes i Smedens Gang.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Herved advares alle de, som hos mig haver Pandtsat noget for bekomne Vahre, det samme inden en Maaned efter Dato indløser det, thi i vidrig Fald er jeg nødsaget at bortsælge det Pandt satte ved offentlig Auction til min Betalings Erholdelse, for saavidt dette Pandtsatte kan tilstrække, og for det resterende min Ret til Vedkommende reserveret. Kiøbenhavn den 2 August. Michael Thavsen. Viinhandler boendes i Friderichsberggaden Nr. 224.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Bekiendtgiørelse. Herfra anvises et Sted, hvo honnette Folks Börn antages som Pensionairer, og undervises i Dansk, Fransk og Tydsk, i Tegning, i at skildre og tyrke paa alle Slags Töy, Kniple og strikke, sætte op, tilligemed alle Slags Syening og Fruentimmer=Netheder, Det nye Slags smukke olindsende marmorerede Papiir er nu at faae paa Avise=Contoiret ved Gammel Strand Nr. 1. for 2 Mk. Bogen.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
J Henseende da Græsningen paa Fælleden er kuns R. R. liden og snart intet, og vel mange ønskede sig bedre Græsning til deres Kreature, saa bekiendtgiøres herved, at naar et vis Tal kan faaes bliver Græsning at bekomme lige for Falkongergaarden pr. Stykket 3 Rdlr. Hvem som finder behag der onde behage at lade sig tegne forinden Løverdagen den 12 August hos Niels Kragh i Christenbernikovstrædet Nr. 335. En Person, som grundig forstaaer det Engelske Sprog, til byder sig at give Underviisning i Timeviis i samme. Han er ogsaa findet at antage en liden Forsamling visse Timer om Dagen til Jnformation i hans Logis, og lader derpaa prænumerere til 1 Rdlr. Maanedlig Adresse=Contoiret giver nærmere Efterretning.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
En studert Person tilbyder sig at undervise honette Folke Børn i adskillige Sprog, i Christendommen og i alle Videnskaber, som udfordres til at bilde Studentere. Nærmere Anviisning giver Adresse Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Hvem som behøver god Græsning til Kiør, behager at melde sig i Store Kongensgade i No. 219, eller hos Knud Carlsen ved Fakkeneer=Gaarden, som samme strax imodtager. Udi Pilestrædet i Huuset Nr. 62, paa Sahlen, anvises hvor honette Folkes Døttre, helst fra Provincerne, modtages udi Kost og Jnformation i det Franske Sprog og andre Fruentimmer Netheder.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Den Sort Ædike, som forhen haver været meget søgt hos Sal. Frue Commerce=Raadinde Olsen paa Hiørnet af Bolhuusgaden og Stranden bekommes nu i Wagners forhen tilhørende Gaard ved Gammel Strand Nr. 9, skraas for Pram=Contoiret, hvor Bo ti en findes udi Kielderen; den beste Sorte, som til alle Slags Syltning er beqvær, Potten for 8 s. og en Sorte ringere for 6 s. Potten. Gives herved det respective Publico tilkiende, at hos mig paa Hiørnet af Boldhuusgaden og Gammel Strand Nr. 247, er endnu som tilforn diverse Slags gode Eddiker til 6, 8, 10, 12 og 16 sk. Potten at bekomme, saa og at enhver skal med det første betienes med samme Slags Eddike, der tilforn af sal. Frue Commerce raadinde Olsen blev tillavet, til hvilken Ende et Viin=Eddike Bryggerie af Rosiner er anlagt udi forbemelte mit Huus. Hans Pay.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Proclama. Som allernaadigst befalede Skifte=Commissarier over ved Døden Afg. Hr. General=Major og Commandant, Frantz Ludevig von Arenstorffs Stervboed i Rønne paa Bornholm lade vi i de Kiøbenhavnske Berlingske og Adresse=Contoirs Aviser, saavel som den Altonaiske Mercur, 3de Postdage efter hinanden Dødsfaldet bekiendtgiøre, indkaldende den Afdødes Arvinger, Credi= og Debitorer, 12 Uger a Dato Publicationis ultimær at møde, eller mode lade for os i Commissionen; de første sub poena præclusionis at fremkomme med Legitimation, da enhver vil finde sin Ret efter Stervboets Omstændigheder. Rønne den 22 Julii. M. G. Becker. B. Falenkamp. Paa (S. T.) Hr. Etats=Raad Capitain af Capitain af og General=Auditeur Borne. Artilleriet. Dragonerne. manns Vegne som Actuarius, Boye Rasch, Auditeur.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Ved Proclama, læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 3 Julii h. a. og ved Siællandsfars Landsting den 19 næstefter er, samtlige Creditorer i Afg Casserer og Skriver ved Brand og Vand=Commissionen Eller Høfdings Stervboe indkaldede at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Com mi sion inden 12 Agers Forløb fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, hvilket herved end ydermeere bekiendtgieres. Fredagen den 18 August førstkommende, om Formiddagen Kl. 1 Slet, bliver paa Skriver=Stuen i Lille Wærløse foretaget Skifter efter følgende Personer som ved Døden er afgangen paa det det Kiøbenhavnske District nemlig: ) Efter forrige Skovfoged Lars Thomsen og ligeledes afdøde Hustrue Bodild Niels Datter i Sølløerved. 2) Efter Enken Stine Regenis som beboede et Huus i Wideere Bye Gientofte Sogn. 3) Efter afgangne Huusmand Hans Larsen Svane i Farum Sogn og Bye. Til hvilken Tild Nedkommende saavel Arvinger som Debi= og Creditorer sig vilde indfinde, da Skifterne om muelig til Endskab vorder befor J. Nordenberg. ket. Lille Wærløse den 4 August.
Københavns Adresseavis, 1775-08-09
Auctioner. Huuse og Gaarde. Fredagen den 11 August førstkommende, om Formiddagen imellem Kl. 9 og 11 Slet, lader de Herrer Peder og Oluf Møller, ved offentlig Auction Tredie og sidste Gang opbyde, og til den Høystbydende uden nogen videre Auctions Holdelse bortsælge, deres ved Børsen under No. 38, beliggende Gaard, som bestaaer ud til Gaden af 4 store Grundmuurede Fag 2 Etag er høy med Kielder under. En Sidebygning 5 Fag Muur og Bindingsværk 3 Etagier høy med Kielder under. Nok et Sidehuus 3 Fag og 2 Etagier høy Muur og Bindingsværk, hvorunder er Vasker=Huus med indmuuret Kiedel. Et Heeltag Baghuus grundmuuret paa begge Sider 4 Fag 3 Etagier høy og Qvist over 2 Fag under samme i stort og 2de mindre Pakhuuse. Til Gaarden hører Grunden ind til Slotsholms Canal, med Baggaard og derpaa staaende Teglhengte Skuure med Pakhuuse og Loft. Overalt i Værelserne ere 12 Jern Kakkelovne. I Gaarden en Portion færsk Pompevand med Opstander og Jern Pompe=Redskab, samt behørig Brand=Redskab.