JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. Atter en seirrig Revolution, Først Pavens fredelige Reform og seirrige Protest mod Ferraras Besættelse, derpaa den ligeledes fredelige Revolution i Toscana med den af Modena givne Erstatning af Fivizza, derpaa den fredelige Revolution i Sardinien, som Carl Albert foretog, hans Gjennemførelse af den italienske Toldforening og Rustning mod Østerrig, dernæst den krigerske Revolution i Schweitz, der i 14 Dage beseirede Sønderforbundet, og satte et kategorisk: Neil mod Stormagterne, og nu endelig den sicilianske blodige Revolution, der har bragt Kong Ferdinand, denne sidste Repræsentant for den gamle spanske Absolutisme, til den ene Koncession efter den anden og endelig fra 12 til 29. Jan. har aftvungen ham Amnesti, Pressefrihed og - det franske Charte. Den franske "Moniteur, mælder næmlig fra Neapel, at Kongen den 29 Januar har i en Proklamation, høitideligen lovet en Konstitution paa det franske Chartes Grundlag. Dette vil fuldkomment forandre Tingenes Stilling i Jtalien og navnlig gjøre Østerrigs Stilling høist vanskelig, og det vil neppe vare længe for der i de øvrige italienske Stater vil blive indfort Konstitutioner paa samme Basis. Hvad derer passeret i Neapel fra 2 til 29. Jan, og hvad der har bevæget Kongen til dette Skridt veed man ikke med Vished. Efter Rygtet skal der i Neapel selv være udbrudt en Bevægelse, og efter en blodig Gade fægtning havde Kongen seet sig nødsaget til bemældte Proklamation. Hertugen af Serra Capriola, der forudsaae hvad Udfald Sagen vilde faae, skal allerede have havt en Konstitution udarbeidet og strax forelagt Kongen den. Kong Ferdinands Proklamation af 29. Januar er ikke alene en neapolitansk – en italiensk, men en europæisk Begivenhed. – Fra Paris har man en anden meget vigtig Efterretning, hvis den stadfæster sig. Den engelske Gesandt skal næmlig for Hr. Guizot have læst en Note, som Lord Palmerston i Januar Maaned har sendt Østerrig, hvori England erklærer, at det har fast besluttet at beskytte de italienske Staters Uafhængighed og Selvstændighed, og at det vil ansee ethvert Forsøg af Østerrig paa at intervenere i Kirkestaten, Toscana og Sicilien som en Anledning til Krig. Endvidere skal Admiral Parker have faaet Ordre til at forhindre ethvert Forsøg paa at landsætte østerrigske Tropper paa Sicilien for at dæmpe Opstanden der. – Jmidlertid ruster Østerrig sig stærkt, og flere og flere Tropper sendes til de østerrigske Provindser i Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Frankrig. Den 3 Februar blev et Tog af 1000 Studenter drevne fra hverandre af Municipalgardister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Studenterne vilde overrække Præsidenten for Deputeertkamret en Petition betræffende Forbuddet mod Hr. Michelets Forelæsninger. Studenterne bleve forhindrede i at nærme sig Kamret; imidlertid havde dog een af den fundet Leilighed til at bringe Petitionen ind, da dens Jndhold blev kundgjort kort for Debatternes Begyndelse. - Det hedte i Paris, at den sig der opholdende neapolitanske Prinds af Syracus er kaldt til Neapel. Man meener at han skal være Vicekonge paa Sicilien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Indenlandske Efterretninger. Det forekommer Berl. T. høist paafaldende, at de Blade, der have berettet Hertugen af Augustenborg Ankomst til Kbhavn, ikke have tilbagekaldt denne vilterligt urigtige Meddelelse. Det er jo dog vist nok at en saadan Efterretning netop for nærværende Tid maa tildrage sig særdeles Opmærksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Det hedder, at den afdøde Konges Liigtog vil afgaae fra Kjøbenhavn den 25. de om Aftenen. Nærmest efter Liigvognen vil følge høisalig Kongens Liv hest, opsadlet med den paa Rosenborg Slot værende sorte Sadel. Allerede i Løverdags, da Adgangen til lit de parade blev aabnet, drog en Mængde Mennesker til Amalienborg; Vognrækken naaede fra Amalienborg igjennem Frederiksgade, Bredgade og over Kongens Nytorv baade til Holmens Kanal og Gothersgade. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Under 2 Januar ere Geheimestatsminister, Generalprocureur A. S. Ørsted, Geheimestatsminister og Præsident for det slesvig-holsten lauenborgske Kancellie, C. Greve af Moltke, og Deputeret i det Kongelige Rentekammer, Etatsraad P. G. Bang beordrede til at sammentræde, for at udarbeide et Lovforslag overeensstemmende med det allerhøieste Reskript af samme Dato angaaende de af Hs. Majestæt tilsigtede Forandringer i Forfatningen, saaledes at de ved Udførelsen, af dette Hverv ville have, navnlig forsaavidt Finansvæsenet angaaer, at konferere med Geheimestats- og Finanansminister A. W. Greve af Moltke til Bregentved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Efter Børsenhalle skal Kjøbenhavns Gouvernør Landgreve Vilhelm af Hessen være udnævnt til kommanderende General i Hertugdømmerne, hvilken Post hidtil siden Prindsen af Augustenborgs Entledigelse har været midlertidigt besat af Generalmajor Lützow.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Landgreven vil komme til at residere paa Gottorff Man formoder, at han tillige vil blive udnævnt til Statholder i Hertugdømmerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Kmherre Hedemann skal i et vigtigt Ærinde være afgaaet til Strelitz. (Aalb A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Blandt de Mænd, Hs. Majest. Kong Frederik den Syvende nærer en høi Grad af Tillid til, indtager Etatsraad Lunding, der hidtil har været Allerhøists.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Kabinetssekretair som Kronprinds, en vigtig og væsentlig Plads. Da Kmherre Tillisch imidlertid vil vedblive som Kabinetssekretær, en Naade, hvortil han høiligen har gjort sig fortjent under Christian den Or tendes Regering, saa har Hs. Maj. efter Forlydende udseet en ny Charge for Etatsraad Lunding, idet han skal være udkaaret til at fore Protokollerne ved Statsraadets Møder. (Aarh. A. v).¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Med Hensyn til Hofholdningen vil Kong Frederik, den Syvende lade det blive aldeles som i sin høie Faders Levetid. Kammerassessor Cassadaban skal ligesom forhen vedblive at bestyre det kongelige Kjøkken. (S. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
J disse Dage vil en ny, allerede under Kong Christian den Ottende affattet og paa Stændernes Jndstilling baseret Trykkefrihedslov blive forelagt Hs. M. Kongen til Underskrivt. (S. Bl.) Bønder og flere af de mindre Landeiendomsbesiddere i Sjælland have i denne Tid holdt Møder i Kjøbenhavn i den Hensigt, at indgaae til Hs. Maj. Kongen med et Andragende og Nedsættelsen af en Landbokommission til Undersøgelse af Bondestandens Vilkaar. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Trykkefrihedsselskabet har eenstemmig besluttet, ved en Deputation at bevidne Kongen sin Tak for den udviste Velvillie mod Pressen og bede om Ophævelse af det foreløbige Gjennemsyn. Fædrel." gjør opmærksom paa, at iblandt dem, som komme til at nyde Godt af Amnestireskriptet af 24. Janu., ogsaa maae henregnes Dr. Dampe, som efter at have smægtet 20 Aar i Christiansøes Fangetaarn, i 1840 forsaavidt benaadedes af Kong Christian den Ottende, som det tillodes ham at tage Bopæl paa Bornholm. Nu maa den gamle Mand, der har bødet saa haardt for, for Tiden at have næret konstitutionelle Ønsker og Planer, da kunne vende tilbage til Kjøbenhavn, hvor han har sin Familie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Efter Forlydende vil det kgl. Theater igjen blive aabnet den 1. Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Vi have idag at berette et sørgeligt Dødsfald. En af vore meget agtede Medborgere, Kancelliraad Delbanco (den næstældste Prokurator ved Landsover- samt Hof= og Stadsretten) døde i Tirsdags Morges i sit 64de Aar. Han var begavet med en lys Forstand; han, besad grundig Lovkyndighed og mangesidige Kundskaber; han var en Mand af sjelden Livserfaring, Skarpsindighed og ædel Tænkemaade, og visseligen en af vore dygtigste Sagførere. Han vil længe blive savnet af mange af sine Medborgere. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Ved den d. 7. de offentlig foretagne Trækning af det 101. Klasselotteries 1. Klasse ere de større Gevinster faldne saaledes: 1 Gevinst paa 4,000 Rbd. paa Amben 37,226. 1 do. paa 2,000 Rbd. paa Amben 75,303. 8 do. paa 1,000 Rbd. paa Amberne: 58143, 50,437. De udkomne ere: 226.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Da Sorø Akademi i sin nye Skikkelse maa antages at faae Tilgang ogsaa fra fjernere Egne, ere vi anmodede om at optage følgende Udlægning af den sidste kongl. Resolutions Hovedindhold, som læses i Slagelse Avis under Mærket D. G. Denne for hele Danmarks Skolevæsen og altsaa for hele Danmark selv overmaade vigtige, alle Partier overraskende, allernaadigste Resolution af 31. Decbr. f. A. byder da væsentligen Følgende med Ord eller i Gierning: 1. Sorø Akademie, eller Realhøiskolen, dets lærde Skole og hver anden Skole eller Undervisnings-Forgrening, som der paa Stedet maatte blive oprettet, tilligemed Akademiets hele Gods, Forst- og Kasse Væsen skal fra 1 Januar 1848 af sættes under en Lokal-Bestyrelse, eller egentlig Bestyrer, til hvilken ganske nye Post Amtmanden over Sorø Amt, Grev F. W. Knuth til Knuthenborg, som dog vedbliver at være Amtmand, udnævnes under Navn af Overdirektør. 2. Denne Overdirektør skal tillige være Medlem af eller Sektions-Chef i Universitetsdirektionen, forsaavidt Akademiets Sager angaaer, saaledes, at alle Sager, hvortil der udfordres, ifølge vor Kollegialindretning, en allerunderdanigst Jndstilling til Hs. Majestæt, blive at afhandle og indstille af Direktionen in pleno, hvorimod alle Akademiets øvrige Sager, dog med Undtagelse af Korrespondance med andre Kollegier, og af visse Understøttelsessager, som Universitetsdirectionen er bemyndiget til at afgjøre, i sidste Jnstants dicideres af Overdirektøren alene. 3.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Samtlige Akademiets Embedsmænd og Betjente ere altsaa underordnede denne Overdirektør, som deres umiddelbare Foresatte. 4. Akademiet selv, eller den nye, meget omfattende Real-Høiskole, er en høiere videnskabelig Læreanstalt, som ved Forelæsninger og mange forskjellige Slags Ovelser, mannelle og skrivtlige og Tale- og flere Kunst-Øvelser, tilbyder voxne unge Mennesker fra det hele Land, men af ingen særegen Stand eller skarp begrændset Fordannelse, at meddele dem videnskabelig Undervisning og Veiledning i rig Afverling og til flere selvvalgte Formaals Opnaaelse. 5. De ved Akademiet Studerende blive herefter to Slags, næmlig a) de egentlige Studenter, og b) Fri=Akademisterne, eller Gjesterne, de Besøgende (Hospitanterne. 6. Student ved Sorø Akademie kan man herefter blive paa to Maader: a) enten ved simpelthen at indmelde sig, hvortil man er berettiget, naar man i en af Statens lærde Skoler har gjennemgaaet den saakaldte Afgangserammens første Deel (ved Enden af 6te Klasse), hvortil, som bekjendt, Disciplen selv kan stille sig, eller har taget Afgangsexamen ved en af Statens videnskabelige Realskoler, b) eller ved at underkaste sig en Optagelses-Prove ved Akademiet i Dansk, Tydsk og Fransk, Religion, Mathematik, Historie og Geograft, der afholdes i Analogie med Universitetets nuværende Exammen Artium. 7. Saadanne akademiske Studenter, ligemeget om de ere indmeldte eller optagne efter Prøve, staae paa lige Trin med nuværende ebhavnske og kielske Studenter, og have Ret til efter 2 Aars Studering ved Akademiet at underkaste sig Realhøiskolens Af gangs=Exammen, hvorefter de ere Candidati philosophiæ og kunne, naar de ville, begynde et Attestatsstudium ved Universitetet. (Forts.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Kongen har allern, udnævnt residerende Kapellan for Tikjøb, Hornbek og Hellebek Menigheder i Sjælland H. G. Kaas, til Sognepræst for disse Menigheder. (Besidderen af det Schimmelmanske Fidekommis udøver jus proponendi til dette Sognekald. Kammerraad og konst. Lehnsfoged H. D. Krogh i Niebull til Amtsforvalter i Apenrade Amt mod at han stiller befalet Sikkerhed for Oppebørslerne; Kand. juris F. Suhr og E. D. A. Münch til Fuldmægtige i Kontoirerne under 3 Sektion i det kongl. Rentekammer. Under 2 ds. ere C. C. Helm, B. S. Krencheel, C. H. A. Arnesen udnævnte til kongl. konst. Toldassistenter ved Kbhavns Toldsted, Under f. D. er konst. Toldassistent i Kbhavn L. F. Ring beskikket til Toldassistent sammesteds med Bestalling, og Over fyrværker i Artilleri-Brigadens Laboratorie-Etat A. Lund i Førstnævntes Sted ansat som konst. Toldassistent. Under2. d. M. ere Kon umtionsinspekiør i Hillerød L. M. C. Svenstrup og Told- og Konsumtions=Kasserer i Hjørring, Krigsraad M. Treschow efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Ledigt Embede. Embedet som ordineret Katechet og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Ringkjøbing Kjøbstad, med en aarlig Løn af 358 Rbd. 2 Mk., foruden Høitidsoffer af Menigheden, fri Bolig, samt Jldebrændsel til eget og Skolens Brug af 16 Læs Klyne a 40 Snese pr. Læs og 8 Læs Hedetørv a 16 Snese pr. Læs. (Opslaaet vacant den 29. Januar.) (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Døde. Kjøbenhavn: Justitsraad P. M. Peterson, Ridd. af Dorg og Drand; Kammerherre F. v. Oldenburg, Kommander af Dorg. og Dramd., 81 A.; Sophie A. Topp f. Møller, 75 A.; Jfr. C. C. Molrop, Enkemad. S. Bing f. Meyer, 74 A.; Frøken A. C. Flensborg, 16 A.; Vogmand og Hyrekudsk H. L. Jacobsen, 67 A., forhenv. Skibsfører F.J. Rosen; Bolette M. Stæhr f. Lytzen, 51 A.; Bagerm. M. J. Levi, Henriette A. Lund i Conradi, 65 A.; Skibskapitain H. Jensen; Skomagerm. P. Malmberg; Justitsr. F. Hansen, 71 A., Tenorist ved den italienske Opera, Pan cani, Adolphine S. J. Hansen, 24 A.; Snedkermester J. Warhuus, 63 A.; Enkefrue Heber f. Stub, 87 A.; Jfr. M. Klein, 61 A.; Regine Wettergreen f. Berggreen, 39 A.; Jfr. A. M. Stæhr, 69 A.; Snedkersv. J. Nielsen, 27 A.; Johan H. Knublau, 32 A.; Bolette Calmer f. Cantor, 68 A.; Frøken D. Rosenberg, 66 A. Lyngbye, forhenv. Traktør og Rodemester paa Vesterbro. J. C. N. Hjorth, 85 A. Bidstrupgaard, Emma A. M. Lassen, Datter af afd. Justitsraad og Kontoirchef Lassen. Helsingør. Jngeborg Jensen f. Larsen, 44 A. Rønne paa Bornholm. Frøken M. Schönning, 18 A. Odense. Helene A. Bender. Vesterskjærninge Præstegaard; Sognepræst til Vesterskjærninge og Ulbølle, C. H. Bredsdorff. 45 A. Lundgaard pr. Skive, Seminarist S. C. Refsgaard. 2 A. Darket: forhenv. Styrmand H. Balsløw, 63 AAusenbeymir, Anders Lanng, 84 A. Petersborg i Lyngby Sogn. Eier af Gaarden, M. Schmidt, 63 A. Buhrkall i Tønder Provsti, Pastor J. P. G. Claudius. Rendsborg; forhenv. Branddirektor Pieper, 80 A. Trittan, Pastor emer. Schorer. Ratzeborg: Amtsfoged, Ridtmester Schultze. Altona. Dr. J. F. Klemm. Haderslev, Enken C. Rosendahl f. Hass, 58 A. Skeen i Norge: Adjunkt F. Plum, Søn af afd. Biskop Plum i Odense, 48 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 8. Februar. Hamborger Banco a vista 200 pCt. Bank-Diskonto 4 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 104 1/4 a 105 1/2 Rbd. - Nationalbankactier 174 a 173 3/4 Rbd. Hamborgs Børs-Kours den 8. Februar. Slesvig=Holst. Species 1/4 pCt. Av. mod Banco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Dansk grov Kour. 25, Skillings-Stkr. 26 a 26 1/2 Ny 3/4 36 3/4 pCt. slettere end Banco. - Lousd. og Frd. 13 Mk. 15 1/2 s. Slesvig=Holst. Species a 60 s. Kr. 1241 ½, Preussiske Dalere a 40 sk. 126 1/6 Mark Kour. for 100 Mk. Bco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Ved Tallottories 1606. Trækning i Kbhavn udkom: No. 44. 27. 73. 19. 76.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Handelsefterretninger. Flensborg, d. 5. Februar. Hvede 5 Rd. 8 s.; Rug 3 Rd. 4 ls.; Byg Hr. 2 Rd. 20 ls.; Boghvede 2 Rd. 24 s.; Havre 1 Rd. 41 ls.; Raps 5 Rd. 32 s., Kartofler 2 Rd. 16 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Ribe. 6te S. eft. hell. 3 K., d. 13 Februar prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Stiftsprovst Dangaard. – J St. Cathrine Kirke prædiker Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Bekiendtgjørelser. Hos Undertegnede er nylig hjemkommet en Deel Sørgepynt, bestaaende af: Colliers Armbaand. Knapper. af Steenkul, Kamme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Haarnaale Ørenringe og Bendeloker) Endvidere. Et Parti smukke slebne coul. og hvide Glasvare. Hans G. Bjerrum. Det selvsamme faaes hos C. C. Bjerrum Efterfølger. Ribe den 11. Februar 1848.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
J en Manufacturhandel kan en Dreng antages som Lærling, strax eller til Paaske. Man henvende sig til Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Undertegnede, der i flere Aar har underviist i Skrædersyning, giver sig den Frihed fremdeles at anbefale sig til dem, som ønske at lære samme. Tillige giver jeg Underviisning i Hattesyning. Et Kristetøi er at faae tilleie. Ribe den 11 Febr. 1848. Ærbødigst Caroline Christoffersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Bekjendtgjørelse. J undertegnede Toldkammers Pakhuus henligger følgende uberigtiget Gods, nemlig: 1 Oxeh. Eddike, indenlandsk, holdende c. 20 Vierter, indførte Nr. 2922 d. 10. Novbr. 1836. med Skipper Jessen af Fanøe fra Friderichstadt; mrkt. H. M. 3 lakerede Presenteerbakker af Blik, v. 1 trefjerdedeel Pd., 4 ethalvt Pd. Jerntraad, indførte d. 3 Januar 1846 uden Toldbeviis; mrkt. Nr. 4, 1 Pakke med 3 ethalvt Pd. Jndigo, indført d. 20. April 1846 uden Toldbeviis; mrkt. H. R. 1 Foust. Aqvavit med Tilsætning, holdende 3 Potter, indført d. 19. Novbr. 1816 uden Told beviis. Eierne til ovennævnte Gods indkaldes herved, i Henhold til § 61 af Toldforordningen af 1. Februar 1797, til at melde sig inden 3 Maaneder fra Dato, da Varerne, i modsat Fald, vilde, som forladte, blive bortsolgte ved offentlig Auction, og Provennet beregnet Toldkassen til Jndtægt. Ribe Toldkammer den 10. Februar 1818. Ch. Middelboe,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Under- og Overretter ere Alle og Enhver, som maatte formene, at have nogen Fordring paa Boet efter afdøde Jomfrue Dorthea Johanne Wissing i Colding overeensstemmende med Anordningerne indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Procurator Schwensen i Colding, der behandler Boet, ifølge den Afdødes Testamente, at anmelde og i fornøden Fald at beviisliggjøre deres formeentlig havende Fordringer for Undertegnede, som ved den Afdødes Testamente er udnævnt til Executor testamentii. Dette bekjendtgjøres herved endvidere i de offentlige Tidender. Colding den 31. Januar 1818. Schwensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Proclama. Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Søemand Anders Madsen af Vinding Mark, Vinding Sogn, Veile Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Pl. 2. Juni 1819, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Herredsfogderiet for Eldboe Brusk og Holmanns Herreder, Fredericia den 26. Januar 1848. Holck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Forpagtning. Osse Præstegaards Jorder, staaende for nyt Hartkorn c. 3 Tdr. 3 Skpr. og beliggende i enhalv Miil nordost for Varde, kan til anstundende I. Mai faaes i Forpagtning, naar man desangaaende, senest i Løbet af de næste 14 Dage, henvender sig til Undertegnede. Osse Præstegaard den 7. Februar 1818. Jürgensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Undertegnede agter underhaanden at sælge mine Huse, Nr. 73 i Hundegade (paa østre Side) og Nr. 95 i samme Gade (paa vestre Side); hvilket bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Ribe den 4 Februar 1818. Ole Andersens Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-11
Hos Undertegnede er optaget et Faar som Eieren kan modtage mod at betale Omkostningerne, naar man henvender sig til Jørgen Jensen Stannager, i Seen Sogn. Af Leths Huuspostil, denne ypperlige Bog, som overalt har vundet saameget Bifald, er nu 2det Oplag udkommet complet. Bogen faaes for 3 Rbd. 3 Mk. smukt indb. i alle Boglader, i Danmark og Norge, i Ribe hos Termansen og Andersen og i Odense hos Forlæggeren, den Hempelske Boghandel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-14
Indenlandske Efterretninger. Kong Christian den Ottende skal endnu paa sin Dødsseng have udarbeidet og til de fremmede Magter afsendt en Memoire, hvori han takker for det Venskab, de have viist Danmark, og beder det bevaret for Fremtiden. Dog er herved formodentlig at forstaae de konstitutionelle fremmede Magter, navnlig England, Frankrig og Sverrig Norge. (Aalb. Av.) Høisalig Kongens lit de parade yder et gribende, og høitideligt Skue. Ansigtstrækkene ere aldeles uforandrede, og de bære endnu Præget af hiin rolige Høihed, som karakteriserede den Forevigede i levende Live. Paa Væggen ved Hovedet læses den Høisaliges Valgsprog: "Gud og Fædrelandet. (Flp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-14
Flere Landbo=Kommuner af Kjøbenhavns nærmeste Omegn, have udstædt en Jndbydelse til Deeltagelse i at reise en Æresport for det Kongelige Liig, naar det føres til Roeskilde. Der tales endvidere om, at Bønderne af Kjøbenhavns Amt ville udbede sig den Ære at bære den Kongel. Liigkiste fra Roeskildehviletil Domkirken. (Flp.)Man roser allerede meget den Præcision, Kongen udviser i sine Forretninger. Hs. Maj. har heller ikke tilbageholdt sine bemærkninger over, naar Statsraads medlemmerne ikke møde til bestemt Klokkeslet, "Morning Chron." skildrer vor nuværende Konge som en Mand med megen Dygtighed og en kraftig Karakter; hans danske Sindelag fremhæves som et vigtigt Jndicium med Hensyn til den i de sidste 15 Aar stedfundne Kamp imellem den danske Nationalitet i Hertugdømmerne. "Det vil, hedder det, sikkert være ham maatpaaliggende at holde sig saa meget som muligt neutral i denne Kamp, at handle med den størst mulige Upartiskhed mod sine Undersaatter af begge Folkestammer, og at undgaae enhver Forøgelse af den Splid og Utilfredshed, som finder Sted, ved ethvert ubetimeligt Forsøg paa at præcipitere Træt tens endelige Afgjørelse. (Flp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-14
Den 84aarige Geheime-Statsminister Stemann er sengeliggende af Podagra, og forhindres derved i at deeltage i Statsraadsmøderne. Rygtet, at Bluhme, og Collin skulde indtræde i Statsraadet, har ikke bekræftet sig. (H. K.) En af Forfatningsreskriptets første praktiske Følger, og ikke af de mindst glædelige, vil blive at Told bommen ved Slesvigs Grændse, der har været en af Statsseparatismens vigtigste Befordrere, vil falde, at den besværlige og ubehagelige Skat Konsumtionen ophører ogsaa for Danmark, at Toldforholdene blive eens for hele Landet, at hele Fastlandet deelagtiggjøres i Post- og Jernbane=Kommunicationens Goder og at ogsaa Beskatningsnormerne og Beskatningsforholdet efterhaanden bringe sig i bedre Samklang med hinanden. (Aalb. Av.) Forfatteren til "Der Thron Wexel 1848, fremsætter det uforskammede Ønske, at de danske Folkerepræsentanter i de fælleds Stænder for hele Riget skulde være saa høflige at tale Tydsk. (H. Av.)Man taler med Vished om, at der allerede til Foraaret vil skee en væsentlig Forandring med Officierfrakkerne, idet disse fremtidig skulle være af lyseblaat Klæde. Disse Frakker skulle bæres ved alle Leiligheder, undtagen i Gala, i hvilket Tilfælde Uniformskjolerne skulle benyttes. Der tales ligeledes om, at der er en Bestemmelse iværk, ifølge hvilken Officererne ikke fremdeles tør gaae i civile Klæder. Skjøndt denne Bestemmelse rigtignok vilde medføre en betydelig Besparelse, saa vilde der dog der ligge en Tvang, som gjør det ønskeligt, at den ikke maatte blive realiseret. (Flypst.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-14
Under 4. Febr. er Kammerherre Amtmand v. Kardorff udnævnt til kongl. Kommissarius for Valgene i Hertugdømmerne ifølge Forfatningsreskriptet.