Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-06
I et fransk Blad, der udkommer i Leipzig under Titel af "Volleur" fandtes for nylig nedenstaaende Artikel, der maa være af særdeles Jnteresse for os, da man deraf kan see, hvad Eenfoldighed og Harcellisterie troer i Udlandet at kunne tillade sig mod den danske Nation: Hunde dømte til Galgen. En ung Bondepige i Danmark var bleven overfalden og farligen saaret af trende Jagthunde; hendes Forældre klagede og Localautoriteterne lod Hundene gribe, Jægerne, der bleve indstævnede, nægtede deres Responsabilitet, hvilket ogsaa fandt Medhold, men Hundene dømtes til at hænges. Jægerne have appelleret og derved faaet Executionen udsat; man venter nu Høiesterets Dom. Jmidlertid ere Hundene satte i Arrest, hvorfra de efter Sagens Udfald ville enten blive overleverede Bøddelen eller satte i Frihed."Man veed i Sandhed ikke, om man skal lee eller græde over dette usle Sammenvæv. J alt Fald har man dog troet, at det burde ei gaae aldeles uændset hen, men at man idet mindste burde tilkjendegive Bladets Redacteur, Hr. Felice, saakaldet Professor ved Handelskolen, sin dybe Foragt over hans uædle Fremgangsmaade, idet han søger, at stille os paa saa lavt et Culturtrin i andre Nationers Øine, ved paa en saadan Maade at forvandske et Factum, der dog maatte være ham anderledes bekjendt, da den tilsigtede sørgelige Historie i sin Tid blev omstændelig nok fortalt og drøftet i de offentlige Blade. At enkelte Menneskeer have Uheld i næsten alle deres Foretagender og saaledes, uden egen Skyld, hjemsøges af en ublid Skjebne, erfare vi dagligdags og maae derfor erkjende; derimod er det ikke almindelig erkjendt, at særegne Uheld kunne hvile tungt paa enkelte bestemte Steder, og dette er dog ligeledes en Sandhed. Til Oplysning herom og under den Forudsætning, at man vil modtage en saadan Oplysning med Jnteresse, meddeles Følgende: Enhver veed, at der almindeligviis hengaaer en Snees Aar mellem hver Gang en af de jydske Byer lide af Jldsvaade; men herfra gjør Staden Varde en høist curis Undtagelse, idet nemlig Jldebrandene der ere omtrent ligesaa hyppige som i den 50 Gange større Hovedstad. Da nu Warde hverken har Krudtmøller eller andre særdeles ildfængende Indretninger, og da Aarsagerne til hver Jldebrand for sig stedse have været undgrundelige, saa er det ligefrem, at over den respective lille gode By maa, i saa Henseende, hvile en ublid Skjebnes Dom, hvorfra Grunden til Ulykken ene kan udledes. J de sidste 16 Aar har Warde været hjemsøgt af følgende Jldebrande: 1821, 14de Juni, afbrændte 40 Gaarde og Huse, hvoraf dog næsten alle vare tækkede med Straa. (Skjøndt Aarsagen til denne Jlds Opkomst forblev ubekjendt, kom dog en Borger i Byen galt afsted, idet man opdagede, at han, just som Jlden aftog, og da han saaledes med Grund befrygtede, at den ei kunde naae hans Huus, selv stak Jld i dette, hvorved Branden atter udbredte sig. Denne Mand blev tiltalt, dømt og halshugget, Ligesindede til Skræk og Afsky.) 1824, 29de Decbr. afbrændte en Gaard, ligeledes straatækt. 1825, 8de Octbr. afbrændte 3 Huse, alle med Straatag. 1826, 9de Februar, opkom Jldløs, som dog lykkeligviis blev dæmpet. S. A. den 6te April afbrændte det straatækkede Sidehuus af en Gaard. 1827, 9de og 10de Juni, afbrændte to Udhuse og to andre Steder, alle tækkede med Straa. (En Mand som blev mistænkt for Jldspaasættelsen, arresteret og tiltalt, men frifunden; derimod blev han ved Underretten dømt for Meubelassurance=Svig men ved Landsoverretsdom frikiendt.) 1830, 22de Julii, afbrændte to straatækkede Huse. 1832, 22de Junii, afbrændte to Huse, begge med Tegltage. 1834, 17de August, afbrændte et Sted med Tegltag, 1835, 5te April, afbrændte to Gaarde, den ene med Straatag. S. A. den 29de Juni afbrændte et Sidehuus med Tegltag. 1836, 18de Junii, afbrændte to Steder, tækkede med Straa. S. A. den 29de Juni afbrændte en Gaard med Tegltag. 1837, 13de Mai, afbrændte et Huus med Straatag. S. A. den 26de Juli afbrændte en Gaard, ligeledes tækket med Straa Under al denne Ulykke er det dog en Lykke, at Jlden fortrinligen der angriber de straatækkede Steder. Derer nu kun 4 Huse med Straatag tilbage i Warde.