JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-09-16
Efter Begjæring af Enkefrue, Overkrigscommissairinde Secher, bliver, L. saafremt antageligt Bud skeer, den hende tilhørende Hovedgaard, "Sødringholm, med underliggende Skov, Tiende og Bøndergods, bortsolgt ved een offentlig Auction, der afholdes paa Gaarden Tirsdagen den 1ste October d. A., om Formiddagen Kl. 11. - Sødringholm, der har fri Hovedgaardstaxt 27 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr., har fortiden en Besætning af 10 Heste, 70 Stude, 18 Køer og 150 Faar, med Yngel, hvilken betydelig kan udvides, da der avles aarlig 150 til 170 Læs Høe, og paa Marken haves fortrinlig Mærgel, som hidtil ikke er anvendt Gaardens Skov, det er fordeelagtig beliggende, staaer for Skovskyld 1 Tde 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb. og indeholder omtrent 186 Tdr. Land, velbegivet med Seg og Bøg Sødring Sogns Kirke, Korn og Qvægtiende, matriculeret for 13 Tdr., haves in natur, og det under Hovedgaarden hørende Bøndergods, af Hartkorn 13 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., bestaaer af en heel Gaard, 3 Boel steder og 16 Huse, hvoraf aarlig haves, foruden nogle Reiser, 136 Rbd. 3 Mk. 14 s., 4 Skpr. 3 Fdkr. Byg og 180 Arbeidsdage. - Eiendommen er uforhæftet med Undtagelse af 2100 Rbd. Sølv, som indestaae i Hovedgaarden og Kirken, og hvoraf Renten aarlig anvendes til Fattige paa Godset og til Vedligeholdelse af en Begravelse i Sødring Kirke. Hovedgaardens Bygninger og Kirken ere vel vedligeholdte; og Hovedbygningen afgiver en rummelig, beqvem og herskabelig Boepæl. - Conditionerne, hvorefter denne Eiendom agtes bortsolgt, ere, fra den 17de d. M., til Eftersyn : i Kiøbenhavn hos Hr. Høiesterets Advocat Schæfter i Odense hos Hr. Cancellieraad Hempel, i Veile hos Hr. Giæstgiver Larsen, Aarhuus hos Hr. Examinatus juris Hans Secher, i Randers hos Hr. Kiøbmand Chr. Hennings, og paa Sødringholm, Martager, den 6te Septbr. 1833. Claudi.
Berlingske Tidende, 1833-09-16
følge Reqvisition fra Skifteretten i Randers, blive følgende Kiøbmand N. J H. Privs Kallitboe tilhørende, og heri Horsens beliggende Steder, med tilhørende Jordlodder, ved 3 Auctioner bortsolgt, nemlig : 1) Stedet No. 237 i Brønnegade, bestaaende af: 3 Fag En Etage EgeBindingsværk. 2) Leievaaningen Nr. 225 i Fugholm, bestaaende af : 3 1/2 Fag Een Lige Ege Bindingsværk med tilliggende Hauge. 3) Dito Nr. 206 i Fugholm, at samme Beskaffenhed som Nr. 205. 4) Dito No. 207, aldeles som Nr. 205. 5) Dito Nr. 208 af samme Beskaffenhed som Nr. 205. 6) Dito Nr. 209 paa 2 Fag, men forøvrigt i det hele som Nr. 205. 7) Dito Nr. 210, ligeledes paa 2 Fag, forresten som Nr. 205, 3) Leievaagningerne Nr. 423 og 424 i Kattesundet, hver paa 2 Fag En Etage Ege Bindingsværk med et Baghuus paa 4 Fag 1 Etage EgeBindingsværk. Auctionerne afholdes : Mandagen den 7de October. den 21de - og den 4de November. næstkommende hver Dage Formiddag Kl. 11. De to første Auctioner paa Horsens Raadstue, og den 3die Auction i Stedet No. 287 i Grønnegaden. Hvilket herved bekiendtgiøres tillige til Efterretning for alle Vedkommende, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Horsens, den 2den September 1833. Ræder.
Berlingske Tidende, 1833-09-16
Efter Begjæring af den constituerede Skifteforvalter Justitsraad, Bye= og Herredsfoged Wissings Dødsboe, bliver den bemeldte Boe tilhørende Gaard, paa Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb, i Nantrup, som forhen har henhørt under Halds Gods og er bortfæstet in Anders Jacobsen, opbudet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som foretages: Tirsdagen den 3de October førstkommende, ) hver Dags Formid Tirsdagen den 22de samme Maaned, Kl. 10.
Berlingske Tidende, 1833-09-16
Tirsdagen den 5te November næstefter, De tvende første Auctioner afholdes paa Raadhuuset i Skibe og den nede i den bortsælgende Gaard. Conditionerne erfares ved Auctionerne og ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten Landsoverrets Procurator Holm i Wiborg. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 6te September 1833. Rosenstand.
Berlingske Tidende, 1833-09-16
Proclama. da Kiøbmand Henrich Flindt heraf Byen, ved Døden er atgaaet et hans Boe af mig, som Skifteforvalter taget under Behandling, som indkaldes herved Alle og Enhver, som maatte have Noget i dette Boe af fordre, med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nestved, den 13de Septbr. 1833. N. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1833-09-16
Rettelse. den i Nr. 200, No. 201 og Tillæg til No. 204 af dette Blad indførte, J Mortiscations Slædning, udstædt af mig, angaaende 3 Stkr., Anders Rasmussen, Jens Nielsen Møller og Rasmus Holms Enke, alle af Terp Bye i Liisberg Sogn, tilhørende, men ved en dem overgaaet Jldebrand, bortkomne Obligationer, ere indløbne følgende Trykkel J den under No. 3 anførte Obligation staaer: udstædt at Peder Sørensen paa Elster Mark, skal være Elsted Mark. Ligeledes sammesteds : med 1ste Prioritet i Debitors Sted paa Efter Mark, skal ligeledes være Elsted Mark. Hvilket herved rettes. Hasle a. Herreders Contoir, den 9de September 1833. Seidelin. Trykkeil i sidste No. Anden Spalte, 7de Linie: Den craffCatholicisme har langt flere Tilhængere her a. læs langt færke a. 3die Spalte, 17de Linie fra Enden paa hvis Jndhold læ for hvis Jndhold.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
London, den 10de September. Et i disse Dage udkommet Skrift under Titel: The Reform Ministry and the Reformed Parliament, som gjør stor Sensation, er en officiel Fremstilling og Retfærdiggjørelse af Ministrenes Færd og af det reformerede Parlaments Virksomhed i dets første Session. Skriftet synes at være et Værk af mange Hænder; denne Arbeidets Fordeling har havt den Fordeel, at Skriftet vidner om et nøiere Bekjendtskab med de forskjellige Arbeider i denne Session, end man kunde vente, at een eneste Forfatter var i Stand til at lægge for Dagen, og følgelig en livligere Følelse af deres forskjellige Værd, end man kunde tiltroe een eneste Mand. Men skjøndt Skriftet ikke gjør Fordring, paa en høiere Grad af Tillid end den, som er en Følge af dets eget Værd, saa vil det dog findes i mange Henseender gavnligt og overtydende, deels ved unægtelige Kjendsgierningers uimodstaaelige Kraft, der under Sessionens Adspredelser og Jil ere blevne glemte eller maskerede, deels fordi det lægger Resultater for Dagen, som Hvermand er competent til at bedømme, og som maae aftvinge selv en fjendtligsindet Læser bifald. J disse paa Nyeheder af Betydenhed tilfældigen meget tomme Dage har dette nysnævnte Skrift om Reform Ministeriet og det reformerede Parlament givet vore offentlige Blade rigt Stof til Udtog og bemærkninger, hvormed de fylde deres lange Spalter. Skriftet vælger den bekjendte Tory=Spaadom: "Man vil see, at Intet, eller i det Mindste intet Godt, lader sig udrette med Reformen" til Text, for at sammenstille den nu forløbne Sessions vigtigste Resultater, til fuldgyldig Gjendrivelse, og udbreder sig i denne Sammenstilling over alle den indenlandske og udenlandske Politiks Gienstande apologetisk og paa en saadan Maade, at disse Yttringer bør tillægges stor Vigtighed som udstrømmende af diplomatiske Kilder, og dannende et Slags Regnskab for den nuværende Statsbestyrelse.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Man forsikkrer, at enhver enkelt Minister har til dette Skrifts Udarbeidelse meddeelt de fornødne Clementer af hans Departe, ment, hvilke derefter ere bleven redigerede i Lord Broughams Cabinet. Angivelsernes Nøiagtighed og officielle Actstykkers Meddelelse lade ingen Tvivl tilovers om Kilden til dette Skrift. Dets forskjellige Capitler handle og Jrland, om NegerSlaveriets Afskaffelse, Finantserne, Land= og Søemagten, Fornyelse af Bankens og det ostindiske Compagnies Octroyer, Handelen, Lov og Justitsreformen, Municipalvæsenet, Skotland, Lovene for Fattigvæsenet, Annuiteterne og den udenlandske Politik Det agtede Handelshuus, Bischoff og Comp, i London gjorde i Onsdags Opbud paa 150,000 Pd. St.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Boulogne, den 2den Septbr. Vinden har lagt sig, og første Gang i fire Dage ere Pakket baade afgaaede herfra. De to af Amphitrites" Mandskab, der bleve frelste, og endnu leve, Oven og Towsen, ligge af Feberen paa Marinehospitalet. En Committee er bleven nedsat, for at bestyre Anvendelsen af de Gaver, som ved Subskription indløb til deres Understyttelse. Towsey modsiger Owens Udsagn i Henseende til Skibschirurgen, (Jfr. Artikelen London, i Gaars No.) og erklærer, at Chirurgens Kone, i hans Overværelse, sagde til sin Mand, at hun vilde stige i Baaden. Chirurgen svarede: Gjør det; jeg maa blive paa min Post; jeg kan ikke forlade Fangerne." Dertil svarede Konen: "J Guds Navn da, saa ville vi døe tilsammen!" og kastede sig med disse Ord i hans Armee. - Omen forsikkrer, at dette er den sextende Gang, han har lidt Skibbrud, og at der nogle Gange ikkun har været et Skridt mellem Døden og ham, men at han aldrig har lidt saa meget som dennesinde. Han tilføier. - Det var skrækkeligt for mig, at see over Hundrede Fruentimmer og Tolv Børn omkomme under mine Fødder, uden at jeg var i Stand til at yde den mindste Hjelp. - Fem og Tredsindstyve Liig ligge paa Hospitalet, hvorhen de bragtes; disse ere alle, paa To nær, qvindelige. Denne Omstændighed kan blot forklares af den Lethed, hvormed Fruentimmer skylles ned fra Dækket. Fem og Tyve Vogne, fulde af Liigkister, kjøre just hen til Hospitalet, de ere bestemte til de Liigs Begravelse, der skal skee inden en Times Forløb. Den Engelske Consul har opfordret alle sine Landsmænd i Boulogne, hvis Tal er stort, til at følge. Næste Søndag skal i de to herværende protestantiske Capeller en Collecteskee for de Overlevne. Blandt de Søemænd, der udmærkede sig ved denne sørgelige Leilighed, ere begge de Franske Lodser Hurd- og Piton; det Mod og den Jver, som de lagde for Dagen, overgaaer al Berømmelse.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
- Den 3die Septbr. - I Gaar fandt hine 65 i Land drevne Liigs Jordefærd Sted. Følget bestod af henimod To Tu finde Personer, anførte af den Engelske Consul. De bleve nedsatte i to lange og dybe Grave. Schweir. Den 1ste September. - Vor Stilling vorder stedse meer og meer betænkelig. Efterat Basel og Schwyt ere ydmyggede og beseirede, skal nu ogsaa Neuschattel krybe til Korset. Dette line Land miskjender ikke det Farlige i sin Stilling, og har i disse Dage bestemt sig til, indstændigen at bede sin Konge om at vorde aldeles skilt fra Schweiz; allerede ere tre Gesandter underveis til Berlin, for personligen at understytte Ansøgningen. Men Landdagen synes at ville handle, førend Svar kan indløbe fra Berlin. Den har, efter Berns Forslag, besluttet, at Tropper, atter skulle gjøres modile, og i Neuschattel venter man daglig en Overrumpling. Reppe vil Neuschattel gjøre nogen Modstand, men Sagen vil dermed, som vi haabe, heller ikke være til Ende. J Øvrigt kunde det vel være mueligt, at Landdagen tager Feil, hvis den troer, at Schweizerfolket vil være et villige Redskab, ved enhver Voldshandling. Mange have allerede faaet Øinene op. Tropperne, som vare i Basel, have snart erkjendt, at manhar ført dem bag Lyset. En Bataillon, som i disse Dage er vendt tilbage til Solothurn, var saa forbittret, at den begik de groveste Excesser. Nogle trængte ind i Raadet, som just var forsamlet, og gik med knyttet Næve løs paa Præsidenten. Bataillonen skulde forlægges til Casernerne, men man maatte strax give efter for dens Fordringer, betale den, og lade den drage hjem.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Portugal. Man gjør sig i Almindelighed urigtige Forestillinger om Portugal og dets Jndvaanere. Naar Talen er om dette Land, saa nævnes sædvanligen en tør ved Climatet udbrændt Jordbund, en kraftløs Befolkning, bestaaende af et Slags Lazzaronis, der i pialtede Kapper ligge omkring paa den blotte Jord. Men denne Skildring er usand. Jordsmonnet er ikke ufrugtbart, men udyrket. Portugiserne ere ikke dovne, blot ubeskjeftigede, ikkun paa Arbeide fattes det i Portugal, fordi den ene Regjering efter den anden har ved absurde Foranstaltninger qvalt al Arbeidslyst. Den offentlige Nød i Portugal har tre Hovedkilder: 1) Agerdyrkningens usle Tilstand; 2) Jndustriens og Manufacturvæsenets Ruin; 3) de høieste Embedsmænds Udduelighed og Udygtighed. (Temps.)
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Grev Bourmont, der af Chefen for en Emigranthande, ved Junots, (den daværende Franske Gesandt i Portugal) Beskyttelse udnævntes til Generaladjutant, er en af hine illustre Nulliteter, som man passende kan sammenligne med et af hine poetiske Navne, der, efterat have opvakt glimrende Forhaabninger, uddøe. Han har ikke gjort sig bekjendt ved noget andet end ved Forræderiet i Slaget ved Waterlod og ved Expeditionen mod Algier. Begge disse militære Bedrifters Vigtighed har man overdrevet. Vistnok maa man indrømme Grev Bourmont at han havde Villie til at fremskynde den Franske Armees Undergang, da han forlod den Franske Armee netop i det skjebnerige Øjeblik, der skulde hindre fremmede Hæres Jndtrængen i Frankrige. Havde han kunnet taget Frankriges Skjebne med sig, saa vilde han vistnok have gjort det; men dette Lands Skjebne var dengang afhængig af andre Mænd og af andre Feil. Hans Overgang til Fjenden kunde ikke være af større Betydenhed end om det var en Kosak meer i den fjendtlige Hær. Hvad den Hæder angaaer, som han vandt ved Expeditionen mod Algier, da er denne ligesaa tvivlsom, som hans Hæder ved Waterloo. Det heldige Udfald af Expeditionen til Afrika beroede blot paa Landgangen. Med en Fransk Armee paa 33,000 Mand, begeistrede af Mod, og med et uhyre Krigsmaterial, kunde det ikke være vanskeligt, at overvinde Bander af Arabere uden Disciplin og 5 til 6,000 Tyrker. Ved dette Slags Krig er Soldaternes Tapperhed næsten ene tilstrækkelig til at tilkæmpe sig Seieren. Hvad har Bourmont vel gjort siden han kom til Portugal, Vore legitimistiske Blade forsikkrede, at Don Miguels Armee, hvis Organisation de fremstillede som fuldkommen, ikkun fattedes en duelig General. Oporto vilde da ikke kunde holde sig en Dag længere. Grev Bourmont synes ikke at have været denne duelige General, the han maatte ophæve Oportos Beleiring! Men havde han end tyve Gange større militær Duelighed, saa vilde han dog neppe mægte at bringe de Miguelitiske Anliggender paa Fode. Naaer han virkelig Lissabon, saa vil han næsten vise sig ene; hans Tropper løbe bort i Hobetal og ere ganske modløse. Uden Tvivl ville vi snart faae Underretning om Don Miguels Flugt Det er saare vanskeligt, med Bestemthed at dømme om Tilstanden i Lissabon. Bogtrykkerpressen der opfordrer vel til et freidigt Mod, men den staaer ganske under Regjeringens Jndflydelse. Mindre trøstelige lyde Breve fra de i Lissabon bosatte Englændere, saa meget mere, da næsten alle deres Landsmænd have bestemt erklæret sig for de Constitutionelles Sag. Vist er det, at man holder Hovedstaden for at være udsat for megen Fare. De forenede Nordamerikanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
New-York, den 10de August. - Man har besluttet, her at aabne en directe Handel imellem New=York og Natchez; og Skibet Louis, Capitain Stoky, skal med første gunstige Vind afgaae til New=Orleans, og derfra ved en Dampbaad bugseres til Lossestedet, 300 engelske Mile ovenfor sidstnævnte Sted. Det skal ledsages af Skibet Newark, som nu er under Bygning, og begge skulle til Hjemreisen tage fuld Ladning af Bomuldsvare. Man regner, at der i Aar vil blive udført paa Mississipi omtrent 250000 Baller Bomuld. - Cholera raser endnu i Cincinati, dog ikke med den Heftighed, som efter de sidste Bere, ninger. J een Uge, fra den 16de til den 23de Juli, døde 8. Mennesker, de fleste af Cholera. J Aaret 1822 talte man i et Tidsrum af lige Længde ikkun 25 Dødsfald. - En Beret, ning fra Pernambuco, uden Datum, melder, at i en lille Stad, omtrent 60 Mile derfra, have Brasilianerne overfaldet de Britiske Kjøbmænd, og dræbt omtrent 50 Personer. En Forandring i Pengecursen skal have givet Anledning til Tummelen. En Skonert fra de forenede Stater laae dengang just ved Pernambuco, og gik strax under Seil til hiint Sted, for at beskytte de den boende Nordamerikanske Kjøbmænds Personer og Eiendom.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
J Mecklenburg i Virginien er et Møde nyelig holdet for at enes om Valget af en Præsident for de forenede Stater, naar den nuværende Præsidents Embedstid udløber, hvilket vorder Tilfældet den 4de Marts 1837. Forsamlingens Valg faldt paa Hr. Benjamin Walkins Leigh. Vi havde haabet, at det vilde beroet med denne agterende Gienstand endnu i to Aar i det Mindste, og at Jndvaanerne i de forenede Stater dog skulde vorde forundt nogen Hvile imellem hvert Præsidentvalg. Dette vil sandsynligviis ikke gaae i Opfyldelse. Virginien er, som man seer, for Alvor rykket i Marken, med den faste Beslutning, atter at forskaffe en af sine egne Sønner den executive Magt.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Prag, den 3die September. Dr. Tavernier fra Bucharest opholder sig nu i Prag. Som Yngling kæmpede han under Napoleons Garde, og blev efter Slaget ved Leipzig, farligen saaret, transporteret til Rusland. Siden studerede han Medicin og foretog videnskabelige Reise gjennem Abyssinien, Syrien, Arabien, Persien, Armenien, Tartariet og Asiens fjerneste Provindser indtil den chinesiske Mun Paa disse Reiser iagttog han Pesten og Cholera, ligesom ogsaa hos de forskjellige Nationer brugelige mangfoldige Curmethode, herimod, og reddede ved en af ham selv opfunden Methode mange Pest- og Cholera-Syges Liv, blandt disse Patriarchen af Jern salems og sit eget. Resultaterne af sine Erfaringer lod han 1831 trykke i Bucharest i det franske og det slaviske Sprog. Pesten, Cholera og den gule Feber holder han for blot endemisk og climatisk modificerede Afarter af et og samme Grundonde, som han kalder: "Menneskenes tredobbelte Svøbe." Til hin Sygdommes sikkre Helbredelse anbefaler han, foruden nogle pharmaceutiske Midler, som han angiver, først og fremmest Anvendelsen af Jis. - Ved en Udgave af hans Skrift, som nu skal foranstaltes i Prag, vil han give sit System en større Udvidelse, og tilføje interessante Notitser og sit Liv og sine Reiser, tilligemed sine Erfaringer i Henseende til Curmethoden i andre Sygdomme, f. Ex. Grippe, og den i Orienten hyppige Vandskye.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Vien, den 7de Septbr. Et Handelsbrev, ankommet hertil fra Bucharest, og dateret den 23de August, melder, at en Coureer fra Constantinopel er ilet igjennem hiin Stad til Petersborg med den Efterretning, at der i den Tyrkiske Hovedstad var opdaget en Sammensværgelse, som dog lykkeligen var dæmpet. Da vi imidlertid ved Handelsleilighed have faaet en Skrivelse directe fra Constantinepel af 18de August at læse, som Jntet melder herom, skjøndt den i Øvrigt ingenlunde lyder beroeliggende, maae vi drage hin Efterretning i Tvivl. J det sidste Brev forsikkres, at Constantinopels Jndvaaneres Stemning imod Regjeringen, og i Særdeleshed imod Sultanens Person, Dag for Dag vorder men forbittret. Forskjellige Rygter og Fortællinger om Sultanens Religions=Foragt og Charakteer=Svaghed bidrage kraftigen til at befordre denne Stemning. Virkningen af denne Tilstand er almindelig Mistroe, og derfor Standsning i Jndustrie og Handel, baade i Hovedstaden og i det hele Tyrkiske Rige.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Den 4de September er Ridder Prokesch's Qvarantainetid til ende, og vi kunne derfor vente ham her og faa Dage.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Paa vor Børs hersker endnu Flanhed; Courserne holde sig næsten uforandrede; den ubetydelige Stigen eller Dalen, som finder Sted, hidrører fornemmeligen fra Fluctuationerne paa
Berlingske Tidende, 1833-09-17
fremmede Børser.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Odessa, den 23de August. Odessas Omegn frembyder i Aar et saare sørgeligt Syn Mangelen paa Snee sidste Vinter, og Tørken, som herskede hele Foraaret og i de første Sommermaaneder, have tilintetgjort Land mændenes Haab. De fortørrede Marker ere bedækkede med guult Græs og noget Straae uden Ax. Disse slette Udsigter til Høsten ere Grund til den overordentlig høie Priis, hvori nogle Kornsorter holdes; Mangelen er saa stor, at adskillige Kjøbmænd ere i Begreb med, at lade komme Havre og Byg hertil fra Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Kjøbenhavn, den 17de Septbr. Den extraordinaire Brevpost fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 3.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
J Forgaars Kl. 12 1/2 afgik herfra Rheden til Vestindien Orlogsdriggen St. Jan, som commanderes af Hr. Capitain Lieutenant F. A. Paludan, R. af D. Reisende.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 13de September: Professor Bahnsen, fra Toftlund, Grosserer Ree fra Randers, Baron Løvenskjold fra Løvenborg, Fabrikant Horn fra Lybeck, Kjøbmand Koppel fra Weile, Regimentsqvarteermester Flint fra Frederiksborg, Forpagter Dithmer fra Søeholm, Forpagten Jensen fra Skrallerne, Handlende Scheel og Henriksen fra Roeskilde, Grosserer Schlegel fra Stockholm.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Dampskibet Prinds Carl afgik til Sverrig og Norge den 13de September Kl. 3 Eftermiddag, med følgende Passagerer: Til Gothenborg, Kjøbmændene Heyde og Beenecke, Grossererne Wulff og Møller, Mr. Jnnes, Til Drøbak: Frue Prom med Datter. Til Christiansand. Frue Mørck. Til Christiania; Consul Kielland, Oberstlieutenant Gruner med Søn, Lieutenant Krefting, Jfr. Rønne, Frue Krefting.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Dampskibet Frederik den Siette ankom i Forgaars Eftermiddag Kl. 6 fra Kiel, med følgende Passagerer: Nordamerikansk Charge d'Affaires Wegton med Kone og to Døttre; Conferentsraad Carstens med Kone; Commerceraad Reinbard med Søn; Grev Oxenstjerne; Kammerherre, Amtmand revetzou; Justitsraad Hammelef: Auditeur Meyer; Consul Endom; Frøknerne Mathiesen, J. og M. Chapmann, Kjøbmændene Klemm, Grube med Kone, de Rou, Thom og Jacobi; Conditor Mini; Kammercopiist Rosamler Covist Ketelsen; Studiosus Theol. Schillhes og Wattenwy; Hr. Hierling, Kietsmann og Henningsen; Klædefabrikant Koster. Fra Møen og Falster, Provst Ortwed; Baron Rosencrantz; Baronesse Rosencrantz; Pastor Giessing, med Kone og Datter, Frue Martini, Frøken Friis, Kjøbmand Kansmann, Jomfruerne Møller, Thiesen og Rudolp; Studiosus Welleius. i Profetor Philosophie emeritus ved Kiøbenhavns Universitet, A Inders Gamborg, næsten 30 Aar gammel, bortkaldtes fra den Jordiske den 11te September 1855, bekiendtgjöres herved sörgelige af hans Efterladte. ved bemodige Følelser over min Skjæbnes tunge Lod, maa jeg herved Øl sørgeligst tilkiendegive fraværende Slægt og Venner: at det alvise Forsyn, efter 3 Ugers Sygeleie, ved en stille og rolig Død, den 10de de M., bortkaldte fra mig og 4 Børn, min inderlig kiære og virksomme Mand, Theehandler Michael Jacob Kapsen, i hans Alders 44de Aar. J Forening med denne smertefulde Beretning, tillader jeg mig at tilkiendegive de respective Handelsvenner min sal. Mand har staaet i Forbindelse med, at jeg ved en kyndig Handels-Assistent, agter at fortsætte den Handel, som af ham blev dreven, paa samme Maade som den hidindtil har været ført, og anbefaler mig i den Anledning til Enhver, som Godhedsfuld vi skiænke mig Tillid, og fremdeles fortro mig de Handels=Commissioner hvormed min afdøde Mand blev beæret, hvilke paa den reelleste og bedste Maade skal blive udført. Kiøbenhavn, den 16de September 1833. S. C. sal. Kaysen.
Berlingske Tidende, 1833-09-17
Litteratur. Togtmanns Rescriptsamling; Schous Udtog af Fr. 2den Udg.; jur. Archi e) nyt jur. Archiv; jur. Tidsskrift; Archiv for Retsvidenskaben; Ennomie m. v. findes i gode Expl. i Schubothes Boghandling paa Børsen.