JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-12
(Fortsættelse.) Prinds Murat, der havde Overcommandoen over hele Cavalleriet, gik med sine Dragoner den 7 Oct over Donauwerth, og tog Veien ad Lech. Davouskes og Spults Corps gik over denne sidste Flod, det første af Augsburg, det sidste adNenburg i Bayern, medens Murat vendte om igjen, for ved Zusmarshausens Besættelse at afskiære Østerrigerne Tilbagetoget. Mack gjorde nu nogle Anstalter til at udvide sin Stilling og komme Fienden i Veien. Han forlagte sit Hovedqvarteer til Ulm, og udsendte den 7de Feldtmarschal Auffenberg til Wertingen, for at holde Øie med de Franske, der vare gangne over ved Donauwerth, men her traf han den 8de Murat, til hvem Ondinot og snart derefter Lannes stødte, og efter en tapper Modstand maatte de overraskede Østerrigere bukke under. Anføreren, med 3000 Mand &c. (efter østerrigske Beretninger kun det Halve) toges til Fanger. Underrettet om dette Nederlag lod Mack sin hele Hær rykke østlig, saa at nu hans høire Fløi stod ved Gantz burg, hans venstre ved Ulm og Forbindelsen med Tyrol blev opgivet. Saaledes blev det de Franske endnu lettere, at undslutte den østerrigske Armee. Medens denne blev i sin Stilling, istedet for at gaae raskt løs paa det fiendtlige Hovedcorps, rykkede de Franske bestandig nærmere og nærmere fra Norden, Nordosk. og Østen, og fik snart Fodfæste i Sønden. Efter Fægtningen ved Wertingen rykkede Murat af sit Bestemmelsessted Zusmarshausen, hvor Napoleon ankom den 9 Oct. Samme Dag havde Ney angrebet Langenau og Güntzburg; Fægtningen var haardnakken og endtes med, at de Franske trængte frem over den nederste Donaubro. Nu nærmede Corpserne, under Ney, Murat og Lannes sig, efter forskjellige Marscher, alt mere og mere hinanden, for at slutte en Halvkreds om Østerrigerne. Den 13 Oct, naaede Soult Memmingen, en Stad med 9000 Jnbyggere, som næste Dag, efter faa Timers Forsvar, blev overgivet af Generalmajor Grev Spangen, tilligemed et Corps af 6 til 16000 Mand, til Divisionsgeneral Vandamme, som det hedte, af Mangel paa Artillerie og Munition. Mack søgte nu at undvige Fienden, og da næsten de Franskes hele Magt var samlet paa den sydlige Side af Donau, trak han sig til den venstre, og tog en saadan Stilling, at Fienden fik aldeles frit Spillerum. Paa den nordre Side stod imidlertid en Division af Neys Corps, under Dupont, 6000 Mand stærk, som blev angrebet af et meget overlegent Antal Østerrigere, og maatte med et Tab af 1500 Døde og 900 Fanger, trække sig tilbage. Først den 12 Oct. om Aftenen erfarede man i det østerrigske Hovedqvarteer, at adskillige franske Corps. stode sydlig for Ulm. Et Krigsraad blev holdt, hvori Stemmerne vare deelte, men hvoraf de fleste dog vilde, at man skulde redde sig med Flugten;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Mack, efter Sigende, skaffet af en fransk Spions falske Efterretning, at hele den franske Armee vilde trække sig tilbage næste Dag, var vel imod Tilbagetoget, men sendte imidlertid dog Gen. Jellachich til den høire Donaubredde, for at dække dette Tilbagetog. Det er Bülow, som i sin Bog om Feldttoget i Aaret 1805, har fremført den Paastand, at Mack lod sig føre bag Lyset af hiin Spion, som var leiet i denne Hensigt af Napoleon. Men hvor ringe Tanker man end har Grund til at have om General Macks Duelighed, saa synes det dog næsten utroligt, at han, efter Fægtningen ved Wertingen og Güntzburg endnu skulde kunne lade sig bilde saadant ind af en Spion. - De franske Corps, under Soult, Marmont, Lannes og Ney, nærmede sig imidlertid Ulm. Napoleon, som var ankommen i Nærheden deraf, ventede med Vished et Slag, og udstedte et Opraab til Storarmeen, for at opflamme dens Mod. Han erklærede deri, at den fiendtlige Armee var indsluttet; at den vilde gjerne undflye, men at det er for sildigt, at dens bekostelige Forskandsninger ved Jller ere til Unytte, da den ventede de Franske igjennem Schwarzvalds Snedrer, medens de komme igjennem Bayerens Slætter; at de Franske, uden denne Hær, havde været i London, hevnet sex skjændselfulde Aarhundreder, og skjænket Havene Frihed igien; at det er Engellands Bundsforvandte de skulle bekjæmpe for deres Uordholdenhed; at den næste Dag skal blive hundrede Gange saa berømt, som den ved Marengo, at ikke en Mand af den fiendtlige Hær bør komme tilbage &c. – Den 14 Oct. befalede Napoleon, at angribe alle østerrigske Stillinger ved Ulm. Ney tog Eschingen ved Donau, Lannes bemægtigede sig adskillige vigtige Smaahøie, Marmont afskar alle Fiendens Samfærsler over Jller, Murat afholdte og adspredte det fiendtlige Cavallerie. Frugten af denne Dags Fægtninger vare 6000 Fanger, 24 Canoner, Ulms lettere Jndslutning, og et østerrigsk Corps Afskjærelse ved Heidenheim. Om Aftenen var Ulm indsluttet fra tre Sider. Mack forsikkrede i en Kundgjørelse til Ulms Jndbyggere, at næste Morgen ingen Franskmand vilde være at see mere, og at de kun skulde have endnu een Dag Taalmodighed, da der aldeles ikke er mere nogen Tvivl om de Franskes Tilbagetog. Dette sagde denne General i et Øieblik, da han var ganske omringet af de franske Tropper, og hverken Generalitetet eller Generallieutenant Schwarzenbergs alvorligste Forestillinger om, at redde Armeen fra uundgaaelig Ulykke paa den eneste endnu aaben staaende Vei, vare af nogen Virkninger. Mack besvarede de vægtigste Grunde blot ved at forevise den Ordre, der bemyndigede ham til at handle efter eget Tykke. Kun ved sin mindre underordnede Stilling reddede Erkehertug Ferdinand sin Person og endeel af Armeen, ved om Natten at forlade Ulm, ledsaget af Fyrsten af Schwarzenberg; han tog Veien ad Franken, for at forene sig med det Werneckske Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Den Tanke, at det Lothringske Huses Dynastie kunde have naaet sin Ende, maa sætte ham i Skræk Jeg forlanger Jntet paa det faste Land, Krigsskibe, Colonier, Handel, er det, jeg vil have, og det er Dem ligesaa fordeelagtigt som os." Dersom det ikke er en fransk Opdigtelse, at Mack, der befandt sig iblandt disse Generaler, skal have svaret: "Den tydske Keiser havde ikke villet Krig, men Rusland havde tvunget ham dertil, saa var det en Yttring, der endnu tydeligere end den Mack ske Fremfærd i Ulm, vidnede om denne Generals Enfoldighed. Deels var det en Usandhed, thi han skal selv have tilraadt Krigen; deels var det i høieste Grad ufornuftigt af ham, som Overgeneral, ved en saadan Leilighed at indlade sig i saadanne Samtaler. (Fortsættes.) Franz Syvsover eller den kloge Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
(Jndsendt.)Er det billigt og retfærdigt mod Successor i Præste Embede, at tillade Antecessors Arvinger, ved offentlig Auction at bortsælge Sæden paa Marken, uden nogen Betingelse med Hensyn til Præstegaardens Mødding: Den sande Høide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
En Vedbend slynged sig omkring en Eeg og med Cronions Træ mod Himlen steeg, mens lille Thymian beskeden stod imellem Urterne ved Egens Rod. Du arme Stymper!" skreg vor Hædersmand, Lord Vedbend, til den lille Thymian; Jeg ynker dig, som mellem Pøblen ma dernede ussel og foragtet staae." Holbaarne Lordi jeg sagtens høit ei naaer, selvstændig dog ved egen Kraft jeg staaer, paa andres Skuldre hæver jeg mig ei; forsøg engang, min Lord at staae som jeg Schaldemose.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Jndenlandske Efterretninger. Paa Boghandler Bonniers Forlag er udkommen: Napoleon Bonapartes Skriftemaal for Cardinal Maury, tilligemed en Samtale imellem Gen. Berthier og Cardinal Man ry af Gen. Sarrazin, oversat ved H. V. Lundbye, Consulatsecretair. Formen af Skriftemaal er her brugt som Vehikel til at levere mærkelige Træk af Napoleons Liv. Naar man veed, at Forfatteren 1810 gik som fransk Brigadegeneral fra Boulogne til London og at Napoleon ved en Krigsret lod ham dømme fra Livet, saa indseer man let, at denne Forfatters Pensel er dyppet i Hadets og Hevnens Galdefarve; men ikke bestomindre maa hans Bog, som skreven af en Sagkyndig, dog være enhver, der ønsker at kjende den nyeste Tidshistorie fra sine forskjellige Synspunkter, høist kjerkommen. Meget af det her fremsatte er upaatvivlelig grundet paa Sandhed, skjønt Haarene maa reise sig paa hvert følende Menneskes Hoved, ved at see her Skyggebilledet af det attende Aarhundredes Helt. Kun nogle Træk til Prøve. Forfatteren lader her Napoleon selv fortælle, at han var Redskabet for Barras og Frerons Grusomhed, og at han sendte Moisin, hvis Familie reddede ham 1794 fra Selvmord, til St. Domingo for der at omkomme. Benezech, hans Velgjører, sendte han ligeledes til denne Øe, for at døe der. Hochendøde af Gift, paa hans Anstiftelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
J Jaffa lod han myrde Besætningen, uagtet den havde overgivet sig paa Naade og Unaade. J Acre lod han forgive 500 Pestbefængte og andre Syge. Ved Menous Hielp lod han Kleber snigmyrde, fordi han var den første General i det 18de Aarhundrede, sin Svoger Leclere sendte han til Domingo, for ligeledes der at blive af med ham; Toussaint Ouverture lod han putte i et i en Klippirendhugget Fængsel og kun givet saa megen Føde at han ikke døde af Sult, for at faae ham til at bekiende, hvor han havde nedgravet en Skat af 50 Mill. i Gald, men da han ikke vilde gaae til Bekjendelse forgive. Negergeneralen Laplume lod han dræbe, fordi han ikke kunde lide at en Neger skulde bære en fransk Generalsuniform &c. Forfatteren, der anførte den anden Division af det 7de Corps under Marschal Augereau, har gjort adskillige bemærkninger over de ved Austerlig Slaget forefaldne Krigsbegivenheder Som Øjenvidne og som Sagkyndig fortjene hans Beretninger, om just ikke ubetinget Lid, thi hans Forhold til Napoleon tilstede den ei, saa dog en høi Grad af Opmærksomhed. J det mindste ere de en virksom Modgift mod de pralende og i mange Henseender løgnagtige franske Bulletins, der mere bekjendtgjordes for at blænde det franske Folk og de nye Conscriberede end for at give en rigtig Fremstilling af Krigsbegivenhederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Ved Dionysti Landemode i Roeskilde den 6 October 1814 oplæstes følgende Afhandlinger: 1) af Hr. Biskop Dr. Münter om Jesuiterordenens Gjenoprettelse; 2) af Hr. Sommer om de Hindringer, som Fattigvæsenets Jndretning og Bestyrelse, saaledes som det for nærværende Tid paa nogle Steder er og som der opmuntres til at det allevegne burde være, kunde befrygtes at ville fremlægge for Opfyldelsen af Videnskabernes og det theologiske Studiums Fordringer til Geistligheden og dens egentlige Hovedmaals Opnaaelse; 3) af Hr. Dr. Schach om den ældste kristne Kirkes Ægteskabslove og Vedtægter, sammenlignede med Danske Lov og de endnu hos Landalmuen paa de tilstødende Grændser af Kjøbenhavns og Roeskilde Amt herskende Skikke; 4) af Hr. Pastor Grundtvig om Polemik og Tolerance. – Endnu havde meldt sig til Oplæsning Hr. Pastor Schmidt med et Forsøg til at besvare det ved Landemodet opkastede Spørgsmaal, hvad forstaaes ved den Fordring, at prædike bibelsk, og Hr. Pastor M. L. Møller en metrisk Oversættelse af Propheten Joel; hvilke tvende Udarbeidelser dog denne Gang ikke bleve oplæste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Mariboe, den 10de November. Ved Poli See Confession de General Bonaparte a PAbbeMaury, dedice au General Kleber &c. tiets Snildhed og Aarvaagenhed i Nakskov bli for nogen Tid siden 40 ulovligen opkjøbte halv fede Sviin prisdømte for en Hestepranger og ved offentlig Auction bortsolgte. – Skormagerne her i Mariboe klage gudsjammerligen over, at det næsten ikke er mueligt for dem, at blive forsynede med raae Huder, da der i Aar skal være saa mange som befatte sig med den Handel. Fornærværende Tid lever her i Lolland en Mand, der er 72 Aar gammel. Han har havt fire Koner og med enhver af disse avlet et Barn, der alle fire endnu ere i levende Live. - Uagtet der er gjort Alt, hvad gjøres kunde, for at bringe Banksedler nes og Skatkammerbevisernes Tilintetgjørelse til almindelig Kundskab, saa sidde dog endeel Bønder hist og her endnu inde med enkelte Sedler, da de vare af den Formening, at de nok engang vilde blive bedre end de nye Rigsbankpenge. – Den her i Livet som Huusmoder høitagtede og almindelig elskede Kammerherrende Frue Morgenstjernes Liig blev den 4de dennes bisat i Stubbekjøbings Kirke paa Falster, for i sin Tid at bortføres derfra til Ryde Kirke, hvor Familien har deres Begravelsessted. Hun ledsagedes af et talrigt følge af hendes efterladte Familie og Byens og Omegnens Honoratiores. Ved den Leilighed holdt Sognepræsten Hs. H. Hr. Doctor Clausen en saare skjøn og passende Tale. (Mariboe Av.) Bordesholm, den 7de November. Det første Rezans Jægerregiment gav, ved sin Afmarsch herfra til Rusland, et nyt Beviis paa det russiske Folks Kjærlighed og Agtelse for Keiser Alexander og alt hvad der staaer i en nærmere Forbindelse med ham. Commandanten for dette Regiment, Oberstlieutenant og Ridder Matzlow, havde faaet Kundskab om, at de jordiske Levninger af den hø salige Hertug af Holsteen Gottorf, Carl Frederik, Peter den Tredies Fader, vare bisatte i den herværende Kirke. Han lod derfor igaar, tidlig om Morgenen, Regimentet opstille i Parade udenfor Kirken, for paa denne Maade at yde den Fyrstes Maner, fra hvem Keiser Alexander nedstammet, Ærefrygts og Kjærligheds Hylding. Da Regimentet var opstillet i skjøn Orden, tilkjendegav man det Hensigten af dets Møde paa dette Sted, hvorefter Geværet blev præsenteret, u samtlige Officierer, med Oberstlieutenanten i Spidsen, traadte ind i Kirken, og nærmede sig med blottet Hoved den simple men skjønne Sarkophag, af hvidt Marmor, hvori Fyrstens Been hvile. her modtog Præsten dem med en kort Tale, hvis Jndhold Oberstlieutenanten forklarede for Officiererne, som bleve kjendelig rørte, og gik tilbage med de tydeligste Beviser paa Ærefrygt. De traadte derpaa alle ind i deres Vaabenbrødres Geleder, og førte dem forbi Kirken, hvorfra de, som fra en andægtig Valfart, tiltraadte Tilbagetoget til deres Fædreneland. (Statstid.) Hans Høihed Prinds Christian Frederik ankom til Kjøbenhavn i Søndags Eftermiddag Kl. 2. slet. - Høistsamme modtager Cour idag (Tirsdag) Eftermiddag Kl. 9 slet paa Sit Palais Politiets, samt de derunder henhørende Pas Forretninger, foretages førstkommende Onsdag den 16 dennes fra Kl. 9 Formiddag og fremdeles i det nye Raade og Dom Huus
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Kjøbenhavns Børs den 15de November Cours. Hamb. 2 M. 541 3/5, a vista 550. Amsterdam 2 M. 506. London 2 M. 2175 Rbdl.,a vista 24 1/2. Spec. 545. - Specier solgtes til 32 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 pr. 100. - Kongl. Obligationer 265 Rbmk. pr. 100 Rbdlr. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt Merk og Alb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Postrytteren fra Hamborg er Natten til den 10de bleven overfaldet og kastet af Hesten paa Veien fra Kroen i Torndorf til Rahlstadt af 3 Karle til Hest. De have taget hans Hest og Vadsæk med. Paa hans Erindring at de ikke vilde forefinde andet end Papirer agtede de ei. - J en kort Tid er 3 Poster blevne overfaldne paa denne Maade og fraranede deres Breve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
De ved Krigen ødelagte Egne omkring Paris standsættes igjen efter Haanden. De afbrændte Landsbyer, hvis Tal er meget stort, gjenopbygges, gesom de ødelagte Broer atter sættes istand. Men de medgaaende Omkostninger ere langt større end man i Begyndelsen troede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Af Marschal Davousts Forsvarsskrift er der afsat 3000 Exemplarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
J August Maaned dette Aar beløb Moscaus Befolkning sig allerede igjen til 172,991 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Universitetet i Halle tæller nu 500 Studerende. Da nylig Keiseren af Rusland, og Kongen af Preussen og Bayern havde faaer deres Regiment af den østerrigske Keiser, indleverede de som Oberster for samme en paa Stempelpapir skreven Ansøgning om deres Orlovs Forlængelse. Kongen af Danmark overbragte Ansøgningen, og Keiser Franz skrev nedenunder, Placat, efter Behag, Kongen af Preussen besøger ofte uden andet Følge end en Adjutant, de offentlige Giestgiversteder i Wien, og blander sig uden videre Omstændigheder blandt de ankommende Reisende. Nylig spiste han om Middagen i den romerske Keiser. Da han gik bort, sagde han, hos Keiseren af Østerrige spiser man dog bedre
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
J Smyrna har Pesten bortrykket i en Tid af 4 Maaneder fra Marts til Juni 35,000 Mennesker eller 1/2 af hele Befolkningen, hvoriblandt 25,000 Tyrker, 6500 Græker, 2000 Jøder og 1500 Armenianere. Nu er den standset. J samme Forhold til Befolkning var den af samme Smitte foraarsagede Dødelighed paa Øerne Jprera, Chio Mytilene, Samos, Rhodus og Cypern. J samme Grad rasede Pesten i Sytien og Aleppo, mindre heftig i Alexandrien, hvor den nu er ophørt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Adskillige udmærkede Astronomer fra Tydskland og Jtalien reise til Neapel, for at bivaane Jndvielsen af det af sleben Lava byggede Observatorium. Dernæst skal en astronomisk Sammenkomst have Sted i Florenz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Efterretninger fra Botandbay af 28de Maj melde, at nogle Colonister ere trængte frem over det blaae Bjerg, som begrændser Colonien paa den nordlige og vestlige Side, og at de der have opdaget en uhyre Landstrækning, som vandes af en stor Flod. Man har gjort Anstalter til at anlægge en Colonie paa dette Sted, og Gouverneuren har lovet Enhver, som først vil nedsætte sig der, et Stykke Jord af 1000 Agres Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Ved Plattsburg blev han, efter mange Timers fortsat Kamp, tilbagebreven. Ved Søerne ere vare store Anstrængelser til at forsvare vort Herredømme, blevne herligen belønnede paa Søen Ontario. Vor Escadre har holdt Fienden indsluttet i hans egen Havn, og understøttet vor Landmagt paa denne Side. En Fægtning paa Champlainsøen mellem den brittiske og Capitain M. Dououghs Escabit, endtes med, at alle Fiendens Skibe bleve tagne. Vel blev paa Oceanet en Fregat tagen, men dens Anfører, i denne blodige Kamp, havde 2 Skibe imod sig, hvoraf det ene var større end hans ogsaa 2 mindre Krigskibe ere faldne i Fiendens Hænder, men kun ved en overlegen Magt. Trods Fiendens store Sømagt ved vore Kyster, have vore Krydsere dog ikke ophørt at tilintetgjøre hans Handel, fratage ham rige Priser og derved bevistUtilstrækkeligheden af hans Blocade. (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
London, den 4 Nov. Tidenden the Courier har følgende Paragraph: "Privatbreve fra Paris melde, at der ved den sidste Troppemynstring i Nærheden af Paris tildroge sig adskillige Ulykkestilfælde, og at to til tre Mand blev dræbte. Adskillige Kugler pede meget nær forbi den Plads, hvor Hertugen af Wellington og Hertugen af Ber ey stode."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. von Pas Ro Ellevte Aargang. No. 93. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Bre. Posterne. Løverdagen den 19 November 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
(Fortsættelse.) Ved Ulms og den Mackske Armees Overgivelse havde den østerrigske Hær faaet sit Banesaar, og Napoleon beredte sig nu paa den store Kamp, der forestod ham med Russerne. Strax efter UlmsOvergivelse anordnede han, for at opmuntre sine Tropper, at Maaneden Vendemiæren Aar 14 (73. Sept. til 24 Oct.) skulde betragtes for hvert Lem af Storarmeen som et heelt Feldttog, og som saadant indføres i Pensions- og Krigstjenestebøgerne. For at faae Midlerne hertil som til meget andet, befalede han Dagen derefter, at alle Huset Øster riges schmabiske Stater skulde tages i Besiddelse af franske Tropper, og at alle de sædvanlige Afgivter, hvortil endnu skulde føres to ny Contributioner, en i Norara og en i Penge, skulde anvendes til Bedste for Armeen. Saa adsplittet, som den østerrigske Hær nu var, kunde det ikke være Napoleon vanskeligt, da han havde faaet det Martske Corps for saa let Kjøb, i enkelte Fægtninger at tilføje Østerrigerne betydelig Skade. General Kienmaier, som allerede, siden Begyndelsen af October havde staaet vel Lech med et østerrigsk Corps paa henved 20,000 Mand, trak sig imidlertid med Raskhed og Klogskab, skjønt truet, at blive afskaaret af Bernadotte og Bayerne fra de østerrigske Stater, tilbage igjennem München, over Jser til Jnn, og gik, efter at have tabt i adskillige Fægtninger 1400 Mand, 19 Canoner og en Mængde Vaaben og Tros, den 16 og 16 Oct. over denne Flod. Dagen efter at han var trukket igjennem München, ankom de fransk bayerske Tropper under General Wrede, og bleve modtagne med den lydeligste Jubel. Da Kienmaier var gaaet over Jnn, traf han den her først nylig ankomne russiske Armee under Kutusow, hvis Fortogt anførtes af Fyrst Baaration. Forstærket med 6 Cavallerie og 2 Jnfanterieregimenter forenede hiin sig med Kutusow, og Østerrigerne og Russerne udgjorde nu i det mindske 60,000 Mand. Havde Mack holdt sig endnu nogle Dage i Ulm, saa havde denne forenede osterrigsk russiske Armee kunne angribe Corpset under Bernadette og Wrede, og hele Feldttoget havde maaskee taget en anden Vending. Nu kunde hiin Armee i det Høieste ikke gjøre andet end forhindre Fiendens Overgang over Jnn, hvis han skulde forsøge den. Russerne og Østerrigerne stode saaledes d. 19 Oct paa hiin Side Jnn, og Bernadotte imellem München og denne Flod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-18
Mod den fra Ulm undkomne Er Hertug Fordinand og de øvrige østerrigske Corpser, især de 8000 Mand under Werneck, blev Lannes og Murat afsendte d. 15 Oct med nogle Divisioner fra Storarmeen. Werneck, som havde faaet Tidende om Østerrigernes Nederlag ved Elchingen, satte sig igjen paa Marsch ad Ulm, men stødte paa Murat. Han fegtede som en tapper Mand og vilde, under andre Omstændigheder, have gjort Underværker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-19
Medens man stræbte at tilintetgjøre Levningerne af den østerrigske Hær, havde Napoleon alt rede d. 21 Octbr. udstedt fra sit Hovedqvarteer i Elchingen en Dagsbefaling, hvori han opregnede Frugterne af sine Seire, og skildrede dem med overdrevne Farver. Han opmuntrede sine Krigere til det forestaaende ny Feldttog mod Russerne, som skuld friste samme Skjebne som Østerrigerne, og meente at i denne Kamp, især Jnfanteriet vilde kunne udmærke sig med Ære, da det anden Gang kunde godtgjøre om det var det andet eller første i Luropa. Man saae af denne Yttring, hvilke Tanker Napoleon gjorde sig om det russiske Jnfanterikjerhed. D. Ved Ulms Fald aabnedes ogsaa Vild Han skal derfor ogsaa, efter Sarrand Pallads, til den østerrigske Keiserstad. Jngen kunde lægge nogen egentlig hindring i Veien, thi Russerne, under Kutusow, turde selv, efter deres Forening med Kienmater, ikke vove at gaae angribende frem, og den øvrige Deel af den østerrigske Armee maatte betragtes saa godt som opløst. Hovedanføreren, General Mack, var allerede den 21 Oct., ledsaget af de fleste østerrigske Generaler, reist tilbage til Wien, og den befaling, han fik uden fordenne Stad, at gaae til Brann, for der at oppebie, som Statsfange, Hofkrigsraadets Dom, viste noksom, at man allerede i Keiserstaden var underrettet om hans Armees Skjebne. (Fortsættes.)(i General Berthiers Samtale med Abbe Maurn S. 21) have befalet Berthier at indskjærpe Marschallerne, at slaae de fiendtlige Colonner ned med en stærk Artillerieild førend det kom til Bajonet angreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-19
Historiske Mærkeligheder. Det var i Aaret 1567 at Kjøbenhavn fik sine første Vægtere. Kong Frederik den Andens aabne Brev i den Anledning er af 1 Oct. s. A. og findes i Ny Dansk Magazin 1 Hefte S. 53. Det hedder deri: Effterthi Os Ellschelige Borgemestere och Raadmenne her udi vort Kjøbstedt Kjøbenhaffnn, hafve berett for os, Att paa chett alting med vage her udi Byenn saa møgett desbedre motte bliffve besørgett, Ere the thillsinde at tage udi thieneste saa mange duelige Kaarle, som behoff giøres, Huilche altid schulle vaage udi porthene paa Wolldene og om Natthen paa Gaderne, och then nom af Byens Penninge belønne, Tha haffve vi ondt og thilladett &c.J Kong Hagen Hagensons Tid gjeldte i Norge en Ko 3 Øre Sølv (omtrent 12 s. i rede Sølv) men i Dronning Margarethes Tid 8 Øre Sølv 1828.) (Sammesteds S. 95.