Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-08-16
Spanien. Nogle Pariser Blade, hvoriblandt Konstitutionel og Journal des Debats, give nu følgende Beskrivelse over det den 25 f. M. i Madrid forefaldne Slagsmaal, hvorefter samme har været alvorligere end Man først troede, og muligt endnu kan have vigtige Følger. Endeel franske Jægere vare om Aftenen forsamlede i et Værtshuus, hvor de fornærmedes af en spansk Soldat, som strax maatte bøde for sin Frækhed. Men nu tog andre Spaniere af Borger og Krigstanden, endog Garden, hvis Pligt det havde været at styre tilfreds, Partie og begik Excesser imod Jægerne. Da flere Franzoser ligeledes strømmede til for at forsvare deres Landsmænd, blev der trukket Sabler, de roialistiske Frivillige lode Generalmarschen slaae, og trængte sig skareviis hen til Valpladsen i St. Antonsgaden. Et Flinteskud gav Signal til det morderske Angreb, der i fyredes paa de Franske, som blot vare forsynede med kort Sidegevær; men alligevel værgede sig som Helte og solgte deres Liv dyrt. Under Skriget: de Franske døe anfaldt Pøbelen dem med Stene og Knipler og myrdede værgeløse Soldater. Generalerne Ordonneau og Qucsada indfandt sig omsider med Tropper, og det lykkedes dem med egen Livsfare at tilveiebringe Rolighed. Omende skjøndt de Frivillige gjorde over 300 Skud, hvoraf dog de færreste traf, havde Spanierne flere Dræbte og Saarede, end de Franske. Man kan slutte sig til de Sidstes Forbittrelse over at faae saadan Løn af dem, for hvis Befrier de gielde, og deres Mandstugt allene maa det tilskrives, at de ikke have udryddet Kanaillierne tilhobe. Paa fransk Side havdes 5 til 6 Dræbte og omtrent dobbelt saa mange Saarede. Man finder det besynderligt, hvorledes alle Frivillige just paa denne Dag skulde være forsynede med skarpe Patroner, Overgeneral Digeon afsendte ogsaa næst Morgen en Adjutant under Bedækning til Kongen i Sacedon med Beretning om det Passerede, og skal have truet af strax at forlade Hovedstaden med sine Tropper, hvis han ikke faaer den tilstrækkeligste Satisfaktion for dette Snigmord. Den 27de siges at være forefaldet en ny Fægtning som varede en halv Time, og hvori blev fyret paa begge Sider, en fransk Kanoneer faldt, flere franske Soldater, bleve saarede og henved 20 Spaniere bleve enten dræbte eller saarede. Paa Gadehjørnerne findes jævnlig opslaaede Undsigelses=Sedler imod de Franske, hvilke da strax afrives. Stjernen vil imidlertid ikke indrømme, at Sagen den 25 Juli har været saa alvorlig, og Journal de Paris er det eneste Blad, som tillægger de Franske Skylden for det Hele. Med Armeens Organisation seer det langvarigt ud hvortil Frygten for at blive skikket til Amerika især bidrager. Fra Badajoz ere saaledes over 900 Konskriberede rømte til Portugal, hvor de have fundet god Modtagelse. Samme Vei har en Afdeling paa 60 Mand af Regimentet Santiago fra Sevilla taget med 80,000 Realer, af de i Landsbyerne inddrevne Skatter. J Ronda Bjergene og omkring Mallaga sværme væbnede Bander, som afskjære Kommunikationen. En berygtet Røverchef, med Tilnavn den Skjæggede, er henrettet i Murcia, saasnart Man erfarede, at hans Broder, der havde truet med at hævne hans Død, var faldet i en Fægtning. J Estrema3 dura begaaes de største Udsvævelser af Morales endnu ikke opløste Guerillabande, og af samme Grund er der givet befaling til at afvæbne alle spanske Tropper i Corunna e Overalt have de i Gallizien oprettede to Milits=Regimenter, lidt saa meget ved Desertion, at der ikke er 40 Md. tilbage af hvert, hvorfor Man venter, at de ved Bayonne kantonnerende franske Tropper snart ville rykke ind i Spanien. Den russiske Gesandt, Hr. v. Bulgari, forlod den 24 f. M. Madrid, og den engelske Ambassadeur, Sir W. Court, belavede sig ligeledes paa Afreisen. J den sidste omtalte nye Skrivelse til Kongen fra Raadet af Castilien advarer det især for at laane de troløse Demagoger og Selterere Øre, som kun stræbe efter at blive Hs. Majestæts Fangevogtere, og selv efter deres Nederlag med sattanisk Haardnakkenhed pønse paa Tronens og Alterets Undergang.