Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-29
Odense Bye vare 55 flere fødte end døde og af 228. Børn ere 41 Uægte, altsaa omtrent 1/2 man seer deraf at den meeste Usædelighed finder Sted i Kiøbstæderne. Af 3335 døde i Stiftet vare 11 Selvmordere, de fleeste vælge Strikken dertil; 24 omkomne ved ulykkelige Tilfælde deraf 19 paa Søen. – Fra 3 af Jyllands Stifter har man Efterretninger om Folkemængdens Af= og Tiltagelse i afvigte Aar. J. Aalborg Stift var i Kirkeaaret af 1815 vare 1323. fleere fødte end døde; af disse var en over 100 Aar, af hiine vare 23 Par Tvillinger og 2 Kuld Tvillinger af 2958 Børn vare 339 Uægte, altsaa omtrent 1/2 – J Viborg Stift var i samme Tid 644 fleere fødte end døde; af 1900 Børn vare 125 Uægte, altsaa 1 og 19 Par Tvillinger. – J Ribe Stift var ligeledes i samme Tid 1848 flere fødte end døde; af 4517 Børn vare 154 Uægte, omtrent 1/6 26 Par Tvill. og 1 Kuld Trillinger, af de døde 71 omkomne ved ulykkelige Hændelser og meest paa Søen; man seer deraf hvormange Farer de ere udsatte for, som skal søge deres Brød paa Havet, især paa det vilde Vesterhav, som en stor Deel af dette Stifts Beboere; af Selvmordere er kun 2 og mange gamle Folk, 29 over 90 og 2 over 100 Aar blandt de døde, alt en Følge af det afsides Levnet og den tarvelige Levemaade. – Det er ogsaa interressant at sammenligne Forholdet mellem de ægte og de uægte Børn i dette og i Fyens Stift. – J begge Hertugdømmene Slesvig og Holsteen ere 2595 gifte, 8072 fødte, 5715 døde, og 353 dødfødte; i Holsteen vare 3327 gifte; 10,487 fødte; 6876 døde og 538 dødfødte. Af de Fødte vare i Schlesvig omtrent hvert 17 og i Holsteen hver 12 Barn uægte; det større Antal her var formodentlig en Følge af de flere Militaires Ophold i denne Provinds; i begge Provindser var der 174 Tvillings og 5 Trillingsfødsler. Der var fleest Drengebørn fødte men ogsaa fleest Mandfolk døde, som sædvanligt; af over 12000 Døde var kun 3 over 100 Aar. en viis Jndretning i Naturen, Mennesket vinder intet i Erfaring og Viisdom ved at leve saalænge; thi deældre Erfaringer glemmes over de nyere. J begge Provindser vare 36 Selvmordere, hvert 33de af de Døde, et stort Anal af Ulydige, som tillode sig at gaae ud af Prøvelsens Tilstand, førend Livet Herre bortkaldte dem. Havet har bortrevet 94 Personer i Dødens Favn; uheldige Tilfælde 60, Medmenneskers voldsomme Haand 4 Personer. J Staden Altona bleve 765 Fødte og 647 døde. J 18. var baade der og i hele Holsteen de Fødtes Antal langt under de Dødes: men bet var ogsaa Dødens sørgelige Aar, thi hvor Kriger raser, opslaaer dens Broder Døden sin Boelig. – Fra Aarhuus og Siællands Stift, Kiøbenhavn, Møen og Bornholm indbefattet, har man ingen Jndberetninger og Folkemængdens Af= og Tilgang; i den øvrige Deel af Riget er der tilsammen 12524 flere Menneskeer fødte end som døde i Kirkeaaret af 1815, da Siellands og Aarhuus Stift har omtrent en 5te Deel mindre Jndvaanere end som begge Hertugdømmene; thi disse havde i 1807, 578000 og hine 482000 Jndvaanere; saa kan i det mindste Overskuddet af de Fødte mod de Døde i Aarhuus og Siellands Stifter anslaaes til 4000 Personer; og faaledes har i det hele danske Monarchie Folkemængden i Kirkeaaret af 1815 tiltaget over 16000 Personer; hele Folkemængden udgiør lidt over 1 1/2 Million Mennesker, vil derfore Folkemængden tiltage i dette Forhold, saa vil den i 94 Aar blive fordobblet. At den vil tiltage i dette og maaskee i et stærkere Forhold er rimeligt, ved Vaccinationens Overholdelse, de medicinale Jndretningers Forbedring, som Sundheds Politiet, gode Jordemødre og Læger o.s. v., og ved den endnu stedse videre brevne Udparcelering. Men vil Landet blive i Stand til at føde saamange Mennesker, der svares, hvem kan bestemme hvor vidt Jordens Cultur kan drives, skal man reent opgive Haabet om at opdyrke Jyllands Heeder? E man ikke lære bedre at benytte Dannemark fiske rige Strande, og kunde ikke ogsaa Danmark tage en Øe i Sydhavet eller en Kyst af Nyeholland i Besiddelse, hvor den kunde hensende sin overflødige Befolkning fornemmelig sin unyttige og skadelige først alle Forbrydere for saavidt de et behøves til indenlandske Arbeider og saa hele Landstrygerclassen. Dersom den igien skulde komme til at florere; det er bedre at vælge en saadan Udvei end at søge at standse den lovmæssige Menneske Formeerelse) thi man bør aldrig arbeide Naturen imod, og ei oversee at Menneskers og Dyrenes mueligste Formeerelse er een af Skaberens Hovedhensigter ved Jørdens Jndretning. (Af Børsenh. Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journaler.)