JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-10-03
Jnsdagen den 21de October førstkommende, om Middagen Kl. 12, bliver, ifølge Dom og Execution, ved første Auction opbudet til Bortsalg : Lyststedet Bonne Esperance kaldet, beliggende ved Charlottenlund i Gientofte Sogn, paa Kiøbenhavns Amt, med tilhørende Grund, Hauge og Jorder, af Hartkorn 2 Skpr. Anden Auction afholdes Onsdagen den 4de November og 3die Auction Torsdagen den 19de November, begge ligeledes om Middagen Kl. 12. De 2de første Auctioner afholdes paa Hr. Justitsraad, Birkedommer og Ridder Knudsens Contoir, som til den Tid er paa Hjørnet af Nørrevold og Larsleistræde No. 162 & 63, og 3die Auction paa den sælgende Eiendom. Conditionerne og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter ere forinden til Eftersyn hos Fuldmægtig Paulsen, boende paa Kongens Nytorv No. 270. Denne Bekiendtgiørelse tiener til Underretning for Panthaverne og andre Vedkommende, ifølge Placaten af 22de April 1817. Efter Begiæring af vedkommende Udlægshaver, Pastor Aagaard i Skive, bliver den Hospitalsforstander Falsen tilhørende og paa Nyekiøbing Kiøbsteds Adelgade under Brand-No. 54 beliggende, af nye opførte Gaard med tilhørende Grund og Hauge, udlagte Lod i bemeldte Byes Kiær= og Grøn mark, en Leerpotager i Indmarken, nogle Smaaskifter ved Veirmøllehøy sammesteds, 4 Agre i Torsdahl, en Liger i Nørrevang, 4 dito i Mellemvang og 6 Skpr. Sæde i ibidem, ved 3de Auctioner, der afholdes : Mandagen den 2den Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Raadstuen i Nykiøbing paa Morsøe; Mandagen den 16de samme Maaned, Kl. 10 Formiddag, sammesteds, og Mandagen den 30te næstefter, om Formiddagen Kl. 10, paa den sælgende Eiendom; opraabt til absolut Bortsælgelse. Conditioner og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, der paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, ere forinden til Eftersyn paa Byefoged-Contoiret i Nykiøbing, og tiener denne Bekiendtgiørelse til Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Tirsdagen den 1ste Decbr. d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver afholdt offentlig Auction over en stor Deel Ind- og Udboe, paa samme Eiendom, efter Reqvisition af samme Udlægshaver. Winthers Mølle ved Thisted, den 21de Septbr. 1835. Sørensen, const. Auctionsdirecteur i dette Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1835-10-03
Jnsdagen den 21de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, efter Forlig og Execution, ved Auction, første Gang opbuden til Bortsalg : Gaarden No. 13 i udenbyes Klædeboe=Qvarteer, paa Nørrebroe. 2den Auction afholdes Onsdagen den 4de November dette Aar, og 3die og sidste Auction Onsdagen den 18de samme Maaned, begge ligeledes om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. - Conditionerne og Vurderingsforretningen m. m. ere til Eftersyn hos Fuldmægtig Meldola, boende paa Halmtorvet, No. 73, 3die Sal.
Berlingske Tidende, 1835-10-03
Denne Bekiendtgiørelse tiener alle Vedkommende til Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Aar 1835. No. 37. Mandagen. den 5 1 October. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret p. t. af Th. R. Rumohr.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
London, den 25de September. - Med Spøgelseshistorien i Byen Brentford forholder det sig saaledes: J Hr. Wilsons Skole, der støder op til Kirkegaarden, bemærkede man om Søndag Aften Lys. Da dette meldtes Hr. Wilson Mandag Morgen, skyndte han sig derhen og fandt alle Regnetavlerne, 80 i Tallet, der Løverdag Eftermiddag vare blevne hængte og paa Væggen, kastede omkring paa Gulvet. En Timestid efter at Skolen var begyndt, kom tvende Disciple styrtende ind i Stuen, ganske blege af Skræk, og fortalte, at de havde seet et Spøgelse, en stor Figur i hvidt Klædebond, men barfodet og barhovedet, der med langsomme Skridt var kommet dem imøde. De vare begge strax løbne deres Vei; men en af den havde ved Dørren seet sig om og bemærket, at Figuren forsvandt i et til Gaarden stødende Kulskuur. Hr. Wilson lagde ingen videre Vægt paa denne Beretning. En Time senere hørte han pludselig et gjennemtrængende Skrig fra den yderste Ende af Skolestuen. De der siddende Drenge fortalte, at de gjennem den aabent staaende Dør havde seet den beskrevne Figur stige op af een, i Nærheden værende Falddør, der førte ned i en Kielder. Hr. Wilson fordeelte Drengene paa forskjellige Punkter i Værelset og lod dem hver især bringe paa Papiret hvad de havde seet. Af ti saadanne Beretninger stemmede de otte paa det nøjagtigste overeens. Han var netop blevet færdig med at sammenligne det Skrevne, da Drengene i den anden Ende af Værelset raabte: her, her, Hr. Wilson, og løbe udaf Dørren; grebne af en panisk Skræk, fulgte de andre med et lignende Udraab, og – som man paastaaer – Hr. Wilson selv bagefter. Denne sidste gjorde Anmeldelse derom til Politiet; man undersøgte hele Dagen igjennem, men uden at finde noget. Gaarden var rundkom indesluttet af en, ni Fod høi Muur, der intet Sted viiste Spor af at være besteget; Falddørren over Kjelderen var saa suffisant tillaaset, at den slet ikke kunde aabnes. Ved Tømmerfolk lod man Skolestuens Gulv, under hvilken Kielderen laa, tages op, og man fandt en Hue og et Lommetørklæde, mærket C. T. Kjeldergulvet var iøvrigt bedækket med over sex Tommer dyb Mudder, der var for flydende til at kunne beholde Spor af Fodtrin. Dagen efter kom Jngen i Skole, og Rysgjerrige strømmede til fra alle Sider, for at gabe paa det forherede Huus Gaaden er endnu ikke løst.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Lord John Russell bliver paa sin Reise til Wear Gifford, Lord G. Fortectues Landsæde, ventet til Staden Traunton; Jndvaanerne her have holdt en Forsamling og i samme besluttet, at opsætte en Adresse, der skal overrækkes Lorden, i Anledning af hans Jver for Reformen, og hans kloge Opførsel mod Overhuset.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Den irlandske protestantiske Biskop af Clovne, Dr. Brinkley, som for fjorten Dage siden fra London vendte tilbage til Jrland, er i disse Dage død der. Han var tidligere mange Aar astronomisk Professor ved Trinity-Collegiet i Dublin, og hans Compendium lægges til Grund for de astronomiske Forelæsninger ved Dubliner-Universitetet. Bispedømmet Clovne skal nu forenes med Bispedømmerne Ross og Cork.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
En vis Ramsay, som i Airdrie havde fremkaldt orangistiske Uordener, er af den skotske Over-Criminal-Ret dømt til fjorten Aars Deportation. Det var ogsaa ham, der ved sine oprørske Taler fik Orangisterne ophidsede til at ødelægge de fredelige Chatholikers Boliger. Men Domstolene kunde ikke komme paa det Rene med, om denne Ramsay havde handlet paa egen Haand eller efter de store Orangist=Logers Befaling.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Paris, den 23de September. - Foruden Behandlingen af de spanske Anliggender og indenlandske Sager, gjøre de franske Blade af og til en Afstikker til Kalisch og Teplitz. Ved denne Leilighed har Temps gjort en vigtig geographisk Opdagelse. Efterat denne Journal nemlig, støttet paa udspredte falske Rygter, har omtalt foregivne Tvistigheder mellem de preussiske og de russiske Militaire i Kalisch, forklarer den dette ved den Kjendsgierning, at Preusserne høist ugjerne havde seet deres Gebeet betraadt af Russerne, da – Kalisch nemlig er beliggende paa preussisk Grund.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Præfecten af Tarbes har begivet sig til den spanske Grændse, for at modtage de afvæbnede Carlister, der flygtede til AureDalen. De udgjøre Fortravet af Guerges Corps; men denne General er selv endnu paa spansk Grund. Over Carlisternes Operationer i de østlige Provindser er der i Barcelona udkommet en formelig Bulletin. Efterat have omtalt de Ulykker, Carlisterne, opmuntrede ved det navarresiske Corpses Ankomst, og benyttende de øjenblikkelige Omstændigheder, havde truet med at bringe over Catalonien, melder den: For at gjøre vor Ulykke fuldstændig indtraf ogsaa Rebellerne fra Valencia, 1500 Mand stærke, under El Surrador, paa vort Gebeet og stak Staden Baten i Brand. De heeltemodige Jndvaanere forsvarede sig, understøttede af 40 Soldater fra Baylen og 30 Militser, midt i Flammerne, reddede Garnisonen og bibragde Fjenden et Tab af 30 Døde og endnu flere Saarede. Brigaderen Gurreas raske Marsch og kraftige Angreb tvang dem til, med Skam og Spot at flygte tilbage til deres Bjerge. Denne patriotiske Chef tog i et Brev fra Arteja deel Segre Afskeed fra os, i hvilket Brev han beklagede, at han for Øjeblikket ikke længer kunde yde Provindsen sin Tjeneste, men lovede, at vende ufortøvet tilbage, hvis Rebellerne skulde vove et nyt Jndfald. – Oprørernes Flugt har knækket Modet paa deres Tilhængere i vor Provinds. Den tappre Oberst Niebo har paa Høiderne ligeover for St. Martin og Districtet Malda vundet en Seir over Rozels, Vidal de Moras og Polvigs Bander, der tilsammen vare 1300 Mand stærke. Commandanten i Pons har ligeledes slaaet en anden Vande, paa 100 Mand, ved Gera.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Commandanten Jose Rovera, med den første Bataillon cataloniske Frivillige, og Commandanten Lagandara, med sin Colonne, angrebe den 3die September Slottet Querol, fordreve Rebellerne og sloge en Bande, der fra Selmas Bjerge tilte frem til deres Bistand. Disse Bander, tilsammen 1200 Mand, tabte 40 Døde, flere Fanger og en stor Deel Bagage. Dagen efter adspredte, Granollers Commandant Puigoriols Bande. Efterretningerne fra Omegnen af Orol lyde ligesaa glædeligt. Kort, Dronningens Vaaben have triumpheret overalt.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Contre-Admiral Defresne har faaet Commandoen over Escadren ved den africanske Kyst. Herr de la Bretonniere skal erstatte Herr de Mackau paa Stationen ved Antillerne. Temps fortæller, at Fyrstinden af Liewens Besøg i Paris har et diplomatiskt Øjemed.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Et corsicanske Blad fortæller og Fleschis Familie blandt Andet Følgende: Denne Familie nedstammer oprindelig fra Genua. J Aaret 1786 nedsatte den sig paa Corsica. Den bestod dengang af trende Brødre, Johan Anton, Johan Domi nik og Ludvig, kaldt Pettisecco; denne sidste var Fader til Morderen Fleschi. De vare alle tre Hyrder, der vandrede fra et Sted til et andet, uden at kunne erhverve sig nogen egen Hytte. Ved Mord og Tyverier blev Familien snart paa en sørgelig Maade bekjendt. Johan Anton var, tilligemed sin Slægt, den eneste, der ikke blev udstødt af Selskabets Midte; de levede længe i Vallecalle, og tvende Efterkommere af denne Green drive endnu Slagter-Haandteringen i Bastia. Johan Dominik havde tvende Sønner: Michel Angelo og Hieronymus; begge døde i Bagno, efterat have begaaet flere Tyverier; af deres tvende Søstre var den ene givt med en neapolitansk Røver, der i Aaret 1804 blev dræbt af Gensdarmerne, og den anden lever endnu i Biguglig i den dybeste Elendighed. Morderen Fleschis Fader var givt med en Søster til tvende Galeislaver; hun heed Lucie og bragde Joseph Maria Fleschi til Verden, den 3die Marts 1790. Han fik snart Tilnavnet Pettisicchello, for sin Raaheds Skyld.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Tydskland. Hamborg, den 29de September. – Efterat Borgergardens hidtilværende Chef, Oberstlieutenant Wüppermann, i forrige Uge havde indgivet sin Demission, og denne var blevet antaget af Senatet, forsamlede sig i Dag Kl. 11 Borger-Militairets hele Officeer-Corps, over 200 i Tallet, i Hr. Hillerts Locale og begav sig in corpore, under Anførsel af de forskjellige Batailloners Majorer, til Oberstlieutenantens Bopæl, for at tage Afskeed fra den afgaaende Chef, og tillige for at give ham et Beviis paa Agtelse, Hengivenhed, Sorg over hans Afgang og Tak for hans ivrige og kraftige Embedsførelse. Hr. Major Ludolph udtalde i hjertelige Ord disse hans Kammeraters Følelser for Oberstlieutenanten. Tilkom det os – sagde han – at forekaste dem Noget, da skulde det kun være, at De saa tidlig og under disse Forholde forlader os. - Oberstlieutenant Wüppermann udtalde fra sin Side Taknemmelighedens og Sorgens Ord, og sluttede med den Formaning, at Officeer-Corpset ogsaa for Fremtiden skulde beflitte sig paa den, i Tjenesten saa nødvendige Lydighed mod dets militaire Foresatte. Alene derved var Borger-Militairets Existents sikkret, hvilken Existents er Borgen for vor Frihed." Denne Yttring blev modtaget med levende Bravo=Raab. Rørte skiltes derpaa Officererne fra deres forrige Chef, hvis trofaste Jver, Uafhængighed og Energi endnu i Fremtiden vil lyse som et Exempel for dem.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Curhavener-Neptunus melder, at den 26de September, om Morgenen Kl. 10 – 20 Min. passerede det franske Dampskib Hambourg, Capt. Balladier, og Kl. 10 – 30 Min. det engelske Dampskib John Bull, Capt. Corbin, paa Touren til Hamborg, forbi Curhaven, og Bladet fortæller i den Anledning, at mellem Skibenes Capitainer var der ved Afgangen fra Hamborg blevet sluttet et Væddemaal, med Hensyn til deres Fartøjers Hurtighed, som det franske Skib, ifølge oven angivne resp. Ankomsttid til Curhaven, havde vundet.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 5te October. Den 19de Septbr. om Middagen, Vinden S. t. V., kom paa Grund ved Læsøe paa Kobbergrunden, en lille halv Miil S. t. V. fra denne Grunds Vager, den engelske Corvet leopatra paa 26 Kanoner, Capitain Lord Grey, kommende fra Guernsey, bestemt til St. Petersborg med den engelske Minister, Lord Dur hams Familie ombord. Det sig reisende Uveir gjorde ØboernesForsøg paa strax at komme den til Hjelp frugtesløse, og først den næste Morgen, da Veiret bedagede sig, blev det muligt at komme ud til den. Efterat have losset sine Kanoner, endeel Kugler og Provisioner over i en ballastet hollandsk Kuf og nogle faa Læsø Baade, kom Corvetten Kl. 3 om Eftermiddagen igjen af Grunden, og indtog sit Gods. Skibet, der er ganske nyt, og paa denne dets første Reise ikkun havde været paa niende Dag fra England, var uden kjendelig Skade, endskjøndt Veiret om Natten havde været saa haart, at et ældre Skib sandsynligviis vilde været totalt forliist. Corvetten Cleopatra har, som bekiendt, passeret Kjøbenhavn, hvis Rhed den forlod den 23de Septbr. Den 26de Septbr. indstrandede under Katholms Forstrand, 2 Miil S. for Grenaa, Jagten Stella, Skpr. B. Zachariasen af Flensborg. Mandskabet er bjerget, men Fartøjet er aldeles Vrag I Ugen fra den 26de September til den 3die October ere heri Staden ægteviede 16 Par, fødte ere 80, nemlig 43 Drenge og 37 Piger; døde ere 60, nemlig 27 Mænd, 9 Qvinder, 10 Drenge og 14 Piger. Under ovennævnte 60 Døde ere indbefattede 3, der døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 20 flere fødte end døde. – De angivne 60 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 3, Jnflamation 1, Brystsyge 3, Bylder 1, Drik 3, druknet 1, dødfødt 1, Feber 1, Koldbrand 1, Kopper 15, Krampe 15, Kræft 1, Slag 1, Slimfeber 1, Svindsot 4, Trødske 1, Typhusfeber 3, Vattersot 4. Det Kongelige Theater. J Morgen Aften opføres: Jean, Skuespil i tre Afdelinger efter Theaulon og Signol; og Tyrolerne, original idyllist Ballet i een Act af Hr. A. Bournonville, Musiken af Hr. Concertmester Frølich. Forestillinger er forbi omtrent Kl. 9. – Torsdag: Et Eventyr under Carl den Niende, og Kunstnerliv. – Fredag. Den hvide Dame. – Løverdag: Macbet.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Kjøbenhavn, den 5te October. Dampskibet bragde de udenlandske Aviser i Gaar Eftermiddag Kl. 7. Posten i Morges kom Kl. 5 1/4 Efterretningerne fra Spanien ere denne Gang kun magre de indeholde næsten intet andet end bekjendte Ting, Gjentagelser og Gjendrivelser. Følgende Manifest fra Regentinden bekjendtgjordes i Madrid den 18de September: Da Hovedstadens Rolighed fuldkommen er gjenoprettet, og da jeg er aldeles tilfreds med de Beviser paa Loyalitet og Kjærlighed til Orden, som Hovedstadens troe og fredelskende Beboere have givet, gjenkalder jeg hermed Virksomheden af det Decret, af 16de August, hvorved Madrid blev erklæret i Beleirings-Tilstand. – Den spanske Hoftidende melder at Jnfanten Don Francisco di Paula er vendt tilbage til Madrid. - Carlist-Cheferne Poble og Rons d'Eroles, der i nogen Tid holdt Gerrys Saliner, ved Venasco, besatte med 800 Mand, ere slagne af Fremmed-Legionen, Poble er dræbt og Rons d'Eroles saaret. Deres Tropper bleve aldeles adspredte. Gurrea har afskaaret den af ham slagne Navarreser-Bataillon Tilbagetoget, og Fremmed-Legionen følger Flygtningerne lige Hælene. Hvis disse ville kaste sig ind paa franskt Gebeet, kunne de alene over Bagneres, Luchou eller Fer naae derhen. Gurreahar detascheret nogle Compagnier til Aran-Dalens Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Fra Bayonne fortælles Adskilligt om en ny Trefning, der den 17de September skal være forefaldet ved Bilbao, og som har været uheldig for Christinerne; den christinske General Espeleta skal ved denne Leilighed være omkommet, idet hans Hest løb løbsk med ham og kastede ham af i Floden, hvor han druknede. Efterretninger fra Bayonne ere imidlertid ikke meget at lide paa; det stadfæstes saaledes nu, at den saa til omtalte Fægtning ved Bilbao, den 11te forrige Maaned, ingenlunde har været saa fordærvelig for Christinerne, som Telegraphen først meldte, det er intet om, at 500 Englændere, og blandt dem General Evans, vare blevne fangne. - Messager af 26de f. M. fortæller, at 7000 Mand christinske Tropper have underkastet sig Juntaen af Barcelona. J et Brev fra Grændsen hed der det, just ikke ligefrem om denne Begivenhed, men dog med Hensyn til de spanske Troppers Stemning i Almindelighed: Libe ralismens Epidemi har ogsaa grebet Linie-Tropperne, overalt i Provindserne have de fremmet Bevægelsen, istedetfor at modsætte sig den. Saaledes rykkede Garnisonen i Cindad Real, i Provindsen Mancha, da den bemærkede, at Jndvaanerne der ikke ønskede nogen Bevægelse, mod Chefens Villie ud af Staden, for at slutte sig til de andalusiske Borgergarder i Despena-Perros. Den Colonne, der under General Latre rykkede ud mod hine Borger garder, har taget Veien til Ocanna. Regjeringen frygter for, at den skal gaae over til Bevægelses-Partiet. Allerede ved Jnd marschen i Valdemoro istemmede Latres Tropper de Vivaer, som Jndvaanerne bragde Friheden. Mange af Soldaterne traadte udaf Gelederne og erklærede, ikke at ville tage nogen videre Andeel i Expeditionen, da de nemlig kun havde i Sinde at kæmpe mod Carlisterne, men ikke mod deres frisindede Medborgere. – Fra Navarra erfares, at Carlisterne have paalagt saa store Contributioner og Reqvisitioner der, at man maaskee kunde haabe, at Jndbyggerne omsider, paa Grund af deres egen Fordeel, ikke af Fædrelandskjærlighed, vilde forlade Prætendentens Sag. – Den 18de f. M. gik det christinske Chasseur-Regiment, der i Frankerig er dannet under Oberst Suarce, over Grændsen; i en Dagsbefaling erindrede Obersten sine Soldater om, at de vare og bleve Franskmænd.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Fra Toulouse fortælles, af 19de f. M., at Politiet har opdaget der en republicansk Club, da den var samlet i et natligt Møde. Fjorten Jndivider, med blaae røde sorte Schjerf paa, sadde omkring et Bord, paa hvilket laae et Crucifiir, en Bibel og tvende korslagte Dolke. Det var for det meste Haandværkere, men nogle Militaire af Garnisonen skulle være indviklede i Sagen.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Paa Kongen af Frankerigs Tilbagereise fra Slottet Eu forefaldt følgende comiske Begivenhed. Herr Godard, Eier afet eensomt liggende Huus mellem Batignolles og St. Quen, svær ver i bestandig Angst for Tyve. Som Medlem af Nationalgarden er han i Besiddelse af en Flint, og har desuden hos Øvrigheden udvirket sig Tilladelse til at have Vaaben i Huset til sit Forsvar. Om Natten blev han forstyrret i sin Søvn af en usædvanlig Tummel, og han troede Huset omringet af Tyve, da han, halvt i Søvne, stak Hovedet ud af Vinduet. Hurtigt greb han sit ladte Gevær og affyrede det i Luften, for at lade Tyvene vide, at han var vaagen og i Forsvarstand. Neppe var Skuddet faldet, førend Huset blev opbrudt, ikke af Tyve men af Gensdarmer, der vare posterede paa Veien, for at modtage Kongen, der ventedes fra En, og som strax efter indtraf J Førstningen troede Gensdarmerne, at hiint Skud var en fortidlig løsladt Forløber til Explosionen af en ny Helvedes-Maskine, men Sagen oplystes, og Herr Godard sattes atter paa fri Fod
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Med den atter opsnappede Herr Popin sidder nu syn Personer i det Hele fangne i Paris, som mistænkte for Deelagtighed i Fleschis Mordplan. Den for omtalte Maurey har gjort et forgjeves Forsøg paa at dræbe sig selv, og vægrer sig nu ved at tage nogen Næring til sig. – De til London ankomne April Fanger, tolv i Tallet, have i de engelske Blade opfordret Publicum til at skaffe dem Arbeide i deres respective Fag; men Penge Understøttelser ville de ikke modtage. – Den bekjendte ComponisBellini er i disse Dage død i Paris, 29 Aar gammel. Tvende Partier af Læger, der hylde forskjellige Theorier, have skjændtes ved hans Seng og Behandlingsmaaden af hans Sygdom, og tilskrive nu hinanden hans Død.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
J Turin forefaldt den 18de f. M. et Sygdomstilfælde (af Cholera) og fire Dødsfald; i Genua, samme Dag, 42 Sygdomstilfælde og 17 Dødsfald; i Livorne, den 16de f. M., 30 Sygdomstilfælde og 10 Dødsfald.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Kongen af Preussen indtraf den 26de f. M. i Teplitz; Keiseren af Rusland var ankommet Dagen i Forveien, og Keiserinden ventedes seent om Aftenen den 26de. Troppernes Afmarsch fra Kalisch var opsat i tvende Dage, og skete den 22de f. M. Ved det glimrende Fyrværkeri den 18de f. M., skal en Stillads være styrtet sammen og flere Mennesker derved komne til Skade.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Man er nu almindeligt overbeviist om, at vigtige politiske Øjemeed, af mange Slags, have foranlediget Congressen i TeplitzDe spanske Anliggende ville allerførst komme paa Bane.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Den 16de f. M. reiste Don Miguel bort fra Rom, med Marquien af Laradio og en Deel af sit Følge; man troer til Bøhmen, for at være, om just ikke paa selve Congressen, saa dog i Nærheden af Teplitz. - Hertugen af Cumberland er med Hertugen af Douro, Hertugen af Wellingtons ældste Søn, indtruffet i Teplitz den 26de f. M.; samme Dag ankom Kronprindsen af Preussen (Kongens Broder) og Prinds Friderik, af Nederlandene dertil.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Hof-Tidenden i London af 26de f. M., indeholdt følgende Udnævnelser: Hr. H. S. For overordentlig Gesandt i de forenede n. a. Stater, Hr. H. Ch. Hamilton til Gesandt i i Rio de Janeiro; Hr. J. H. Mandeville til Gesandt i Rio de la Platas forenede Provindser; Hr. D. Urquhart til Gesandt i Constantinopel. Man siger, at Lord Aylmer skal strax efter sin Tilbagekomst fra Quebeck udnævnes til Øverst-Commanderende over Tropperne i Jrland, i Sir H. Vivians Sted. Den franske Gesandt i London, Grev Sebastiani, afreiser den 1ste October til Paris. – 23 Jernbane-Projecter ere nu i Gang i England. Den hele Capital til disses Udførelse beløber sig til 21,600,000 Pund, og den hele Strækning, der skal bedækkes, med Jernbaner, er 12000 engelske Mile lang.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
J Riga har man allerede sporet Rytten af hiin Forordning, at intet Skib med Bomuld, der ei paa et Qvarantaine Sted er desinficeret, maa tilstedes Adgang. For omtremt fjorten Dage siden vilde et saadant Skib fra Hull, hvor det formodentlig ei havde maattet udskibe sin Bomuld, løbe ind her, men allerede ude paa Rheden blev det viist tilbage. Vandet i Düna-Floden er saa lavt, at man befrygter, det skal synke ned under Rørene, der forsyne hele Staden (Riga) med Vand. En stor Forlegenhed vilde opstaae derved. Staden har vel nogle Brønde; men Vandet i disse skal ikke være til at nyde, da de deels ikke ere afbenyttede i saa lang Tid, og deels skulle indeholde Salenit.
Berlingske Tidende, 1835-10-05
Det hedder, at Prindsessen af Beira vil komme til Vien med Don Carlos's Børn.