JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Paa Addressen fra Borgerstanden, angaaende de i Paris forsamlede Troppers Borttrækkelse, har Kongen givet følgende Svar, "Enhver veed de forargelige Optrin, der i min Nærværelse ere foregaaede i Paris og Versailles. Det er nødvendigt, at jeg bruger de Midler, der er i min Magt, til at skaffe Orden igien i Hovedstaden og Naboelauget. Det er een af mine første Pligter at vaage over den offentlige Sikkerhed, og af den Aarsag har jeg forsamlet Tropper i Paris. De kunne forsikkre Stændernes Forsamling om, at disse Tropper ere ene og allene bestemte til at forekomme nye Uordener, vedligeholde god Orden, beskytte Lovene og den Friehed, der bør herske i Forsamlingen. Al. Slags Tvang maa, ligesom al Frygt for Tumult og Vold, være forjaget derfra. Kun Jldesindede kunne bibringe mine Undersaatte falske Begreber om de Forsigtighedsmidler, jeg vælger. Jeg har stedse søgt deres Vel, og jeg har stedse havt Aarsag til at være forsikkret om deres Kierlighed og Troeskab. Skulde imidlertid Troppernes saa nødvendige Nærværelse i og omkring Paris endnu give Forargelse, saa vil jeg, om Forsamlingen forlanger det, forflytte Stænderne til Noyon eller Soissons. Jeg vil da selv begive mig til Compiegne, for at underholde den fornødne Communication med Stænderne."
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
London, den 14 Julii. J Weymouth befinder Kongen sig meget vel af Søebadenes Brug, og forlyster sig dagligen i denne behagelige Egn, om hvilken Carl II sagde, den var den skiønneste i hele Engeland. Jmedens Kongen opholder sig der, commanderer Admiral Hood en Flaade af 6 Linieskibe og 3 Fregatter, der mandeuvrere for Hs. Majestæt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Efter et Cabinetsraad er der gaaet Ordre til Portsmouth om at udruste 6 Fregatter og 4 Cuttere. – Til alle Engelske og Jrlandske Havne er affærdiget et meget skarpt Forbud paa Meels og Kornvarers Udførsel, og der skal i disse Dage eftersees, hvor stor Kornforraaden over hele Kongeriget virkelig er. – Begge de Svenske Ostindiske Skibe, Prinds Gustav og Gothenborg, ere lykkelig ankomne til Portsmouth fra China.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Haag, den 14 Julii. Endog i Spanien, især i Castilien og Biscaia, er der meget stor Kornmangel. J Valladolid betales for et Pund hvidt Brød 4 Stuver, istedet for 1 1/2 Stuver forhen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
J et Brev fra Constantinopel hedder det: "Den Skik hos Sultanen, at have adskillige Skarprettere i sit Følge paa Touren igiennem Gaderne, syntes næsten at være glemt; men Selim har igien indført den med alt sit Gyselige, da stedse tvende Bøddeler følge ham, og paa hans Vink slaae Hovedet af Skyldige og Uskyldige. Herpaa var Overopsynsmanden over Arsenalet, den afdøde Sultans Svigersøn, nyeligen et sørgeligt Exempel."
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Berlin, den 16 Julii. Hs. Durchl. Prinds Carl af Hessen og de Danske Majorer Greve von Bernstorf og von Koppern ere her ankomne fra Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Lübeck, den 18 Julii. Efter indløbne Beretninger har Carlscrona-Flaaden den 8de og 9de hujus været Kiøge=Bugt nær paa to Mille; hvorfor den Russiske Flaade allerede havde gjort klart Skib og var færdig til Slag; men de Svenske forføyede sig bort igien. At de skulde være gaaet tilbage til Carlscrona, synes ikke rimeligt. J Carlscrona skal der endnu ligge mange Matroser i Hospitalene, hvorfor to Cavallerie-Regimenter giøre Tieneste paa Flaaden, og alle Matroser fra Coffardieskibene i Skockholm blive medtagne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Rygtet om en Affaire imellem de Russiske og Svenske Galeyslaader er ey siden blevet bekræftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Altona, den 20 Julii. De nyeste Breve fra Weiskirchen af 29de Junii melde om en virkelig sørgelig Skjæbne, den sammesteds staaende Keiserlige Leyr har maattet friske. Rædsomme Tordenskyer formørkede bemeldte Dags Eftermiddag hele Leyrens Terrain, og om Aftenen begyndte følgende skrækkende Skuespil: En hæftig brusende Storm, idelig Lynild og Torden; to Landsbyer i fuld Brand, en forfærdelig Plaskregn, hvoriblandt tilsidst Jisklumper af en halv Kubik=Tommes Størrelse; Tæltene nedrevne og liggende en Fod under Vand – i en saadan Tilstand maatte Tropperne ud paa Natten vente under aaben Himmel paa Dagens Komme. Den 30te lod Feldtmarechal Haddick heele Armeen forsyne med frisk Halm og Brød, da begge Deele vare blevne ubrugbare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Den 27de og 28de Junii ere Trencheerne for Berbir, især de for Banjaluka=Porten, blevne aabnede, og et Corps Tyrker af 600 Mand slagne paa Flugten. Heraf indsees, at Rygtet om Berbirs Erobring den 4de Julii maa være kommet for tidlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Fra Croatien meldes, at Præsten Giubarlich fra Grahaez, der med Landons Tilladelse oprettede i sin Meenighed et Friecorps af 300 Mand, har med samme streifet ind paa tyrkisk Grund, og der borttaget 4000 Geeder og Faar, 100 Øxne og 40 Heste, samt opbrændt Byen Czerniburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Kiøbenhavn, den 24 Julii. Den 22de Majii er Candidatus Theologi Matthaus Gottlieb Chemnit confirmeret til Froeprædikens Præst i Sønderborg. Den 29de Maji er Pastor Christian Clausen i Sieben-Eichen beskikket til Pastor i Bau, i Flensborg, Amt. Candidatus Theologi Berend Andersen Ell confirmeret til Diaconus ved St. Johannis Kirke i Flensborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Den 5te Junii er Peter Schnitler Marstrand beskikket at være Byefoged og Byeskriver i Christiansund. Den 3die Julii er Sognepræst Hr. Otto Westengaard confirmeret at være Sognepræst for Kundbye Meenighed i Sielland. Capellan Hr. Ole Frederich Obel ligesaa for Tolstrup og Steenum Meenigheder i Aalborg Stift. Den 10de Julii er Sognepræst Hr. Christian Friderich Høyer beskikket at være Sognepræst ved Bremmerholms Meenighed og Provst ved Søe-Etaten og Garnisonen i Kiøbenhavn, Præst Hr. Otto Fabricius, ligesaa at være Sognepræst til vor Frelseres Kirke paa Christanshavn. Capellan Hr. Christian Friderich Milling ligesaa at være Sognepræst til vor Frue Kirke i Aalborg og Annexet Nørre-Tranders.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
Doct. Martin Luthers liden Katechismus i en nye Udgave, af Hr. Doct. Theol. og Biskop Schønheider, med Læseøvelser til Hovedstykkernes Forklaring og Sentenzer af den hellige Skrift, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 6 Sk. uindbunden, og indbunden 10 a 14 Sk., Mr. efter Bindets Beskaffenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
NB. Wibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tiistand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
AVERTISSEMENTS. Under 20de Januarii sidst er fra Tranqvebar hertil indberettet, at den Kongelige Danske Missionair Hr. Peder Rubech Hagelund der ved Døden er bortkaldet, hvorfor hans Arvinger og Creditorer behageligst vilde melde sig hos mig forinden 6 Uger fra Dato, samt afgive behørig Legitimation for deres Ret i enhver Henseende, der alt med førstafgaaende Skibe didhen til Skiftets egentlige Slutning skal vorde besørget. Det Kongelige Waisenhuus den 23de Julii 1789. Christen Hee Wadum.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-24
H. B. Mandagen den 27de Julii førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Handsker, ostindiske, engelske og danske Sirtser, Kniplinger, Blonder, Porcelainer, Congo og Patri ZiouZioung Theer, Kancel og Kancelfrøe, Soya og Citronsaft, Hørgarn, Traad, Kameelgarn, Nettelduger, Sukkerduner, Betillitzer, Nansuk, Pano=Comprido, Tørklæder, Edderduun, Perler og Granater, præparerede Pennesiær, Dreyeler, hollandske og andre fine Lærreder, Jllystringer, Tafter, Armoisiner, Silke= og andre Strømper, Attasser, Straahatte, Halsklude, Jndigo, Frakketøy og Klæde, Pelanger, Nankinger, Fryndser, Baand, tilligemed endeel Jsen kramvahre, saaog endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Pretiosa, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang, Bliktøy og Glas, Meubler af Commoder, Chatoller, Dragkister, Speyle, Sophaer, Stole, Ottomanner, Sengesteder med og uden Omhænge, samt adskillige andre Trævahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Bøger, tilligemed Vogne, Sadeler, Stueuhre, mathemathiske Jnstrumenter, Kanariefugle, med videre, ved offentlig Auction i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende bortsælges, imod contant Betaling, ved Tilslaget (især af Ubekiendte, eller saasnart paafordres af bemeldte Hr. Hornbech, hos hvem Catalogi ere at bekomme. Directionen for det Kongelige octrolerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 27de Julii förstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Ligimtion paa Circa 30,000 Pund Skibsbrød af reen Rug 3000 Pund Cahytsbrød af Hvede. Thi ville de Lysthavende behage til fornævnte Tid og Sted sig at indfinde, de Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjort, og anmodes Liebhaberne i det seeneste trende Dage forud til Compagniets Material-Forvalter Eschemosat indlevere Prøver af de Sorter, af hvilke at maatte have i Sinde at paatage sig Leverancen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
de No. Aar. von Oste Tidende, saanu Mandagen den 27 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. Høyfiner. III er 26 a Stockholm, den 10 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Den 14de Julii. Fra Finland har man hidtil ingen nyere officielle Beretninger havt, men blot nogle private Breve, efter hvilke Oberst Stedingk, efterat han i Savolax havde faaet den fornødne Forstærkning fra General Kaulbars, har igien uddrevet Fienden af St. Micheel, og saavel ved denne Leylighed, som forhen paa Retiraden, da Fienden alt for tidlig havde fordeelt sig i Egnen, gjort mange til Fanger. Ellers skal Russerne efter sikkre Beretninger have vel behandlet Jndvaanerne i Christina og St. Michel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Ved Kongens Hovedcorps skal det den 6te hujus, i Egnen omkring Hussula, ikke langt fra Fredrichshamn, være kommet til en hæftig Træfning, som har varet i 9 Timer, da Fienden gjorde et Udfald fra Fredrichshamn. Med Længsel ventes Bekræftelse saa vel paa dette Rygte, som paa et andet, der debiterer General Sprengtportens Død.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Warschau, den 31 Julii. Efter troeværdige Breve fra Jasse er Bender vel ey endnu beleyret, men dog paa to til tre Milles Strækning saaledes indsluttet, at der hverken kan komme noget ud eller ind. Den 18de Junii havde Russerne opsnappet en Tartar, der skulde bringe den Silistriske Seraskiers skrivelige Løvte om en hastig Succurs til Bender. Videre havde Russerne bemægtiget sig 24 Vogne med Proviant, som vare bestemte til bemeldte Fæstning. J øvrigt liide Russerne paa mange Stæder Mangel paa Vand, og deres Patrouiller maa paa det nøyeste tage sig i Agt for de Pohlske Grændser, især da Jndbyggernes Privathad i Ukraine, Podolien og Wolhynien er steget til det høyeste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Paris, den 14 Julii. J Gaar besluttede Nationalforsamlingen iblandt andre Puncter at overlevere Kongen en Addresse om: "at tilbagekalde de aftakkede Ministre, igien afsætte de paa nye udnævnte, som Publicum ikke havde nogen Tillid til, beordre Tropperne at marchere tilbage, og oprette en Borger Milice i Paris til Politievæsenets Haandhævelse."– En Deputation, anført af Præsidenten, begav sig strax til Kongen, overleverede Addressen, og fik følgende Svar: "Mig allene tilkommer det at bestemme, om det er nødvendigt at tilbagekalde de aftakkede Ministre. De nærværende Omstændigheder kunne endnu ikke tillade, at der gives Tropperne Ordre at marchere bort. - Staden Paris er alt for stor til, at sammestæds skulde kunne oprettes en Borgermilice til Politiets Sikkerhed. Jeg vil fremdeles formane Stændernes Deputerede til ordentligen at fortfare med deres vigtige Arbeyde." Uagtet dette Kongelige Svar vedblev Nationalforsamlingen i Versailles standhaftigen sine Beslutninger, og har nu atter eensstemmigen garanteret Statsgielden, Pøbelens Raserie over Hr. Neckers Aftakkelse tog en endnu farligere Vending, da den franske Garde slog sig til Folkets Partie, og i Mandags Morges angreb og overvældede de camperende Tropper. Tre Schweitzer-Regimenter paa Champ de Mars nedlagde Vaabnene og marcherede deres Vey. To National Regimenter deserterede med Over, og Undergeværer fra St. Denis. Alle Boder vare tillukte, og fra alle Taarne lydede Klokkerne. Om Eftermiddagen bleve alle boesiddende Borgere sammenkaldte i Kirkerne, for skrivtlig at forbinde sig til at formere en Borgermilice. Der mødte over 15000 Personer, hvis Tegn var en grøn Kokarde Natten fra Mandag til Tirsdag patrouillerede allerede denne Borgermilice første Gang; hvorefter alting blev roeligt, og Boderne bleve igien oplukkede om Tirsdagen. Man regner, at Mandags=Tumulten har kostet over 1500 Mennesker Livet. Endog Tugthuuset blev besøgt af den rasende Pøbel. Vore Actier ere siunkne meget dybt. -
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Det herskende Sprog i Nationalforsamlingen er virkelig stemt efter den Engelske Tone. Man giør ikke længer Forslage, men Motioner; man paabyder ikke længer Taugshed, men anbefaler god Orden; man overleverer ikke længer Kongen Supliquer, men Addresser. Der fortælles, at Hertuginden af Sillery skal nyeligen have bebreydet Hertugen af Orleans, at han i Hensigt til sine Børn viiste en meget slet Politik, ved at slaae sig til Folkets Partie, siden hans Børn dog tilfældigviis engang kunde komme paa den franske Trone. Hertugen skal derpaa have svaret: "Troer De da, at jeg, for at kunne forskaffe mine Børn den før gelige Fornøyelse at være Tyranner, skulde nu begynde med at være Slave, og hielpe andre til at blive Slaver af en Det udspredte Rygte, at Hertuuindskrænket Magt?" gen af Orleans var arresteret, er falskt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Wien, den 15 Julii. Endelig beretter Dagens Hoftidende os Enden paa Beleyringen for Berbir. Egentligen er denne Fæstning ikke blevet erobret; men Fienden, som har indseet, at den ikke længe kunde holde sig, har den 9de Julii seet Leylighed til at rømme Fæstningen, hvorefter den blev besat af vore Tropper. Efter Landons Jndberetning var det endnu ubekiendt, hvorhen Besætningen var flygtet. De nærmere Omstændigheder har han forbeholdet sig til næste Rapport.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Beretningerne fra Laxemburg give os nu det bedste Haab om vor Josephs Restitution. Paa nogle Dage har Monarken været gandske frie for sin fatale Feber, og kunnet dagligen arbeyde i nogle Timer. Hans Gang er igien rask og munter, snart læser og expederer han Sagerne allene, snart lader han sig dem forelæse af Secretairerne. Livlægerne have forsikkret, at de aldeles ingen Tvivl have om Monarkens Opkomst, naar Høystsamme nøyagtigen, som hidtil, følger den foreskrevne Cuur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
London, den 17 Julii. De nyeste Efterretninger om den store Uroelighed i Paris have havt den Jndflydelse paa vore offentlige Fonds, at disse strax steeg en heel Procent, fordi man troer, at mange Franskmænd ville med deres Formue flytte til Engeland. Jmidlertid ere vist nok de her udspredte franske Beretninger temmelig overdrevne, i det ringeste deri, at Kongen skulde have ladet Paris beskyde, Hertugen af Orleans arrestere, og begjært Understøttelse ey allene fra Spanien og Sardinien, men endog fra vort Hof. - En Coureer, som i Forgaars ankom til Hertugen af Leeds, fra Hertugen af Dorset, har gjort Reysen imellem Paris og London i en uhørt kort Tid af 28 Timer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Den 14de hujus gjorde Kongen og Dronningen ombord paa Fregatten Southhampton en Søetour i Canalen, og seylede rundtomkring Øen Portland. Prindsen af Wallis reyste i Forgaars til Brithelmsione, og Hertugen af York var i Gaar første Gang efter sin Upasselighed igien paa Paraden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Amsterdam, den 18 Julii. Hr. Lyonnets prægtige Conchyliecabinet i Haag, det talrigste af alle de man kiender, skal under eet sælges for den virkelig ringe Priis 2000 Louisdorer. Det bestaaer af henved 7500 Stykker, hvoriblandt findes mange, hvis Lige neppe er til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Altona, den 24 Julii. Directe Pariser Breve af 17de hujus bekræfte Hr. Reckers Tilbagekaldelse, og saavel de nye Ministres som Seglbevarerens og Hr. de Villedenils Afskedigelse. Nationalforsamlingens Standhaftighed og Folkets ubeskrivelig vidt gaaende Udsvævelser, som f. Ex. at lade dets to Modstandere de Launay og Flesselles henrette, og ville sætte Bastillen i Brand, skal have istandbragt bemeldte nye Revolution. Den nyeste Gazette de France af 17de hujus er udeblevet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Kiøbenhavn, den 27 Julii. J Tallotteriets 454de Trækning i Altona, den 23 Julii, udkom følgende Rumere: Meteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Barom. 2. 19. 6. 16 Varm. 20. Julii. N. V. Uvis. 28. O. C. 1824. Ack. 28. 2. O. 17 1 S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Udi afvigte Uge, fra den 18de Julii til den 25de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 23 Par. Fødte Drenge 31. Piger 24. Tilsammen fødte 55. Døde Mænd 22. Qvinder 15. Drenge 19. Piger 19, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Apoplexie 1. Brystsyge 4. ForraadnelsesFeber 3. Galde=Feber 1. Gicht 1. Halssyge 1, Hidsig Feber 1. Jhielslagen 1. Jnflammation 1. Kopper 10. Nærvesyge 2. Skiørbug 1. Slag 18. Svindsoet 2. Tænder 2. Tærende Syge 8. Uangivne Svagheder 11. Vattersoet 2. Tilsammen døde 75. Altsaa 20 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
AVERTISSEMENTS. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At Vi, efter herom allerunderdantast giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at Arvingerne efter Planteur og Jndvaaner paa Vort Eyland St. Croix i Amerika Patrick Ferrall ved Proclama sub pæna præclusi & perpet ui silentii, maae indkalde alle og enhver, som maatte have noget at fordre efter fornævnte afg. Patrick Ferrall, saavel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske og Høyffnerske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Under=Retter paa Vores Vestindiske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa anførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 17de December 1784. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. P. Aagaard. Luxdorph.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Følge forestaaende allernaadigste Bevilgning indkaldes herved sub pæna præciesi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter forrige Planteur paa St. Croix afg. Patrick Ferrall, i hvoraf saadant Krav end maatte reyse sig, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos de af ham indsatte Executores Testamentii, som ere hans Hustrue Mad. Saraherral, de Herrer Peter Ferral, John O Ferral, Christopher Mac Evoy, Charles Dally, Michael Mae Evoh og Thomas Maade, paa bemeldte St. Croix inden forskrevne Tids Forløb og deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 12te Julii 1789.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Paa Arvingernes og Executorernes Vegne, Kierulf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-27
Under 20de Januarii sidst er fra Tranqvebar hertil indberettet, at den Kongelige Danske Missionair Hr. Peder Rubech Hagelund der ved Døden er bortkaldet, hvorfor hans Arvinger og Creditorer behageligst vilde melde sig hos mig forinden 6 Uger fra Dato, samt afgive behørig Legitimation for deres Ret i enhver Henseende, der alt med førstafgaaende Skibe didhen til Skiftets egentlige Slutning skal vorde besørget. Det Kongelige Waisenhuus den 23de Julii 1789. Christen Hee Wadum. Tre ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Joh. Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10. Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Kiøbenhavns Aar muur, Post-Tidender. en til ne. Fredagen, den 31 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høystner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Constantinopel, den 8 Junii. Den nye Storvizir hedder Jsaac Pascha, havde i forrige Aar gjort adskillige Feldttoge med, og var tilsidst Gouverneur i Widdin, men intet Menneske formodede, at han skulde giøre dette Spring. Jmidlertid skal han være en dygtig Officeer, men den afsatte Storviziers hemmelige Fiende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
De, som komme flygtende fra Warna og Egnen deromkring, have, ligesom de fra det sorte Hav ankomne Skibe, sat Sultanens Serail i den største Skræk, ved at berette, at en Russisk Flaade har ladet sig see paa den østlige Side af Havnen ved Warna, sat et Corps Tropper i Land, bemægtiget sig den to Mile fra Warna liggende Plads Kolat, og forskandset sig sammestæds. Dette skal være skeet strax efter Russernes Seyer over den første Division af vor Flaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Fra Tyrkiet, den 20 Junii. Jblandt de mange og kostbare Præsenter, Rigets Store giøre den nye Sultan, har den nye Storadmirals udmærket sig allermest. Den bestod i 4 Heste, nemlig en asiatisk, en africansk, en americansk og en europæisk. Hver af disse var belæsset med sin Verdendeels Producter, og blev ført af en ung smuk Pige af hver af benævnte Nationer. Men ogsaa denne Præsent gjordes forgiæves, da Sultanen ikke vilde modtage den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Efter en ministeriel Beretning fra Constantinopel af 1ste d. M. vedvarede Pesten endnu i Fængselet Bagnio. Det skal desværre ogsaa være sandt nok, at den har yttret sig ombord paa et af Flaadens Skibe, der endda, formedelst Modvind, laae ved Jndløbet til Canalen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Weisskirchen, den 3 Julii. Først i Forgaars have Tyrkerne formeligen opsagt Vaabenstilstanden. Pachaen i Nye-Orsowa sendte tre Personer til Commandeuren for vore Forposter i Mehadia, med mundtligt Sigende, at Vaabenstilstanden efter 40 Timers Forløb var udløbet. – Den 26de Junii bragte et forfærdeligt Torden- og Hagl-Veyr Tyrkerne tilat forlade Bierget Allion, som de havde besat, og man veed ikke endnu, om de igien have indfundet sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-07-31
Venedig, den 6 Julii. Under følgende Betingelser skal Porten vilde erklære Pachaen af Seutari for uafhængig, nemlig: 1) skal han, saalænge denne Kriig varer, levere Porten 20000 Mand Hielpetropper; 2) i Fredstid betale en Tribut af 2, men i Krigstid 3 Millioner Piastre; 3) tilstaae alle tyrkiske Skibe stedse frie Handel paa og Adgang til de Albanesiske Havne, og 4) ophæve Tolden for de til Albanien indførende tyrkiske Producter.