JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
Wien, d. 31 Aug. J det Svar, som Hr Keis. Majestæt gav de illyriske Deputerede, sagde Allerhøistsamme: "En skjøn Udsigt aabner sig for os; Europa vil nyde mange Fredens Aar, og faa ville være nok til at lægge Eders Saar. Deres Majestæter Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen ventes her mod Slutningen af næste Maaned. Antallet af de til den forestaaende Congres ankommende Fremmede formerer sig daglig Sir Jsaac Haard, Hosebaandsordenens første Vaabenkonge, og Sir Thomas Tyewhitt, en af dens Ceremoniemestere, ere indtrufne hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
Ungarn, d. 28 Aug. Jfølge Efterretningen fra Constantinopel have Wechabiterne paa ny viist sig i Arabien, og deres Sect er intet mindre end udryddet. Mærkeligt er derved, at alle de Religioner, som have faaet nogen Betydenhed i Verdenshistorien, ere komne fra det røde Havs Egne til de øvrige Folkefærd. Derfra udgik Jødedommet, Christendommen, Jslamismen og nu ogsaa Wechabiternes nyeste Lære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
Mayn, d. 3 September. Offentlige Blade sige, at der er foreslaaet at indbyde adskillige mahomedanske Fyrster til Constantinopel. Hensigten deraf skal være, at sikkre sig for ethvert Angreb af de christne Magter, og med forenede Kræfter at understøtte den af deres Bundsforvandte, der maatte blive angrebet af en saadan Magt. De tilføie ogsaa, at Befuldmægtigede fra Persien og Tyrkiet ville indtræffe paa Kongressen i Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
Brandenburg, d. 3 Sept. Grev Dohna er i Begreb med at vende tilbage til sin forrige Gesandtskabspost i Kjøbenhavn. - Grev Hardenberg Reventlow afreiser ligeledes med det første til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Has Reckes Ellevte Aargang. No. 75. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 September 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
Om Guldhusets Salg. (Fortsættelse; see No. 67.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
J Aaret 1811 var det militaire Aldmanufacturs Production: 77 Stykker. Officier Klæde. ordinairt Klæde. 56 Kirseyer. Dækkener. Jalt 986 Stykker, eller circa 59,400 Alen. Aaret 1812. Officier Klæde. . 159 Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
ordinaivt Klæde . 908 KirseyerBayer. Dækkener. Jalt 1778 Stykker, eller circa 106,380 Alen. Aaret 1813. 288 Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
Officier=Klæde ordinairt Klæde. 1467 Kirseyer Bayer. 152 Dækkener Jalt 2248 Stykker, eller circa 134,680 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
Uldmanufacturets samtlige Udgivter i Aaret 1813 vare 237,456 Rbdlr. 7 1/2 s., og de Beholdninger, der endnu havdes ved Aarets Udgang, beløb sig til 436,858 Rbdlr. 33 3/4 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
J samme Aar havde Manufacturet 63 Væverstole i Gang, foruden 6 Væverstole i det med samme i Forbindelse staaende Børnehuus, altsaa ialt 69 Stkr., hvoraf 5 Stykker vare bestemte til fiint Arbeide, og 67 til ordinairt. Uagtet der ved Manufacturet tilvirkedes Bayer og Dækkener, der ikke medtage fuld saa megen Tid som Tilvirkningen af Commisklæde, kunde man dog ikke med Bestemthed antage flere end 34 Stkr. Væverstole, i Gang, som aarlig tilvirkede: 12 fine Væve, a 18 Stkr. . 216 Stkr. 57 grove dito, a 34 Stkr. . 1938. Jalt 2154 Stkr., som i Gjennemsnit, beregnet til 60 Alen pr. 129,240 Alen. Stke., udgjør Men af adskillige Grunde kunde med Sikkerhed, neppe antages aarligen flere end 122,000 Alen fuldfærdige Varer af Manufacturets egen Tilvirkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-13
Ved Manufacturet havdes følgende fuldfærdige Varer og Maskiner, 63 Væverstole, 6 dobbelte Skrubbemaskiner, 1 enkelte Loquet Maskiner, 5 Sluppemaskiner, 27 Spindemaskiner og 4 Overskjærermaskiner. Ligeledes var der indrettet Plads til 3 nye Væve, som vare færdige, men endnu ikke satte i Gang, og desuden 4 Væve i Børnehu¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
set. Vare disse komne i Gang, kunde Productionen været forøget med 238 Stkr. eller 141,280 Alen. Hele Productionen af Uldmanufacturet, med de Væverstole, det havde i Gang i Tugthuset, 143,282 Alen. Man kan antage, at Manufacturet i Forening med Straffeanstalten kunde forsyne 62,000 Mand med de fornødne Klædningsstykker. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Medens Napoleon stræbte, at befæste sin og sin Families Magt i det nyoprettede Keiserrige, ved at give den al den udvortes Lovlighed, der var ham mueligt, syntes man uden for Frankrig dog ikke ganske ligegyldig ved det, denne Magthaver foretog sig. Jsær havde Hertugen af Enghiens Henrettelse opvakt en bitter, skjøndt hidtil lønlig ulmende Harme hos Europas vigtigste Hoffer. Ju gen, end ikke Churfyrsten af Baden, paa hvis Bund denne Voldsgierning var udøvet, vovede imidlertid at paatale det tydske Riges krænkede Neutralitet; thi, hvad der er saa nødvendigt til at modstaae Overmagtens Vold, Samdrægtighed, manglede, og med Rædsomhed saae man her Frugten af giensidig Mistillid og qvindagtig Svaghed. Endelig overrakte den russiske Gesandt i Regensburg, v. Kupfel, den 7 Maj en Note, hvori Keiseren, hans Herre, gjorde høitidelige Forestillinger mod Hertugen af Enghiens Henrettelse. "Det vilde være unødvendigt, hedder det til Slutningen deri, at henlede Rigsdagens Opmærk omhed paa de slemme Følger, som det tydske Rige udsætter sig for, dersom de voldsomme Handlinger, hvoraf man nylig saae det første og eneste Exempel, skulde forbigaaes med Taushed. Rigsforsamlingen vilde med sin vante Klogskab indsee, hvor meget i Fremtiden det hele Riges tilkommende Ro og hvert enkelt Medlems Sikkerhed vil være i Fare, dersom deslige Voldsomheder skulde ansees for tilladelige, og finde Sted, uden at paatales eller møde Hindringer. Som den tydske Rigsforfatnings Borgen og som Fredsmægler protesterede Keiseren imod den brugte Fremgangsmaade mod Hertugen af Enghien, overbevist om, at Rigsforsamlingen saavelsom Rigets Overhoved ved rermæssige Forestillinger vilde bringe den franske Regjering til de Skridt, der fra dens Side maatte skyldes deres krænkede Var dighed og som er nødvendig til deres tilkommende Sikkerheds Vedligeholdelse. Ogsaa den russiske Gesandt i Paris, v. Oubril, overrakte en Note, hvori han erklærede, at Keiseren med ligesaa meget Forundring som Bedrøvelse) havde erfaret den i Ettenheim forefaldne Begivenhed, de Omstændigheder, der ledsagede den, og sammes ulykkelige Resultat. Handlingen erklæredes deri for en Kran kelse af Folkeretten og en neutral Bund, hvis Følger vare uberegnelige. Hans russiske Majestet holdt sig forsikkret om, at den første Consul vild ile med at opfylde det tydske Statslegemes billig Reclamationer og indsee Nødvendigheden af de kraftigste Forholdsregler til at berolige alle Regjeringer over den dem foraarsagede Frygt og i Europa at ende en Tingenes Orden, der satte deres Sikkerhed og den dem tilkommende Uafhængighed alt for meget i Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
J Dresden var Hr. d'Entraignes, hvis BortvisHr. Markoff i Paris tager en Genser under sin Beskyttelse. "*) Ved Lunevillertractaten havde Frankrig og Tydskland lovet hinanden, ikke at give Nogen, der kunde forstyrre den gjensidige Rolighed, et Fristed. Desuden skulde i Baden, Freiburg, Dresden a. ingen Emigranter taales. Frankrig forlanger, at Rusland skal bortskaffe de under Krigen ansatte Emigranter fra de Lande, hvor de have gjort sig bekiendte ved Jntriquer mod Frankrig; Rusland paastaaer derimod, at ville beskytte dem der. Den første Consul haaber, at Keiseren tidlig eller sildig vil indsee, at visse Mennesker opbyde alt, for at opbringe ham mod Frankrig og blot at gjøre en for Engelland gunstig Diversion. Denne Krig vil aldrig finde Sted med den første Consuls Villie, men naar den erklæres ham, vil han foretrække den for Frankrigs Nedværdigelse. Oubril indgav den 21 Juli et omstændeligt Svar, hvori han søgte at godtgjøre, at den russiske Keiser var, som det tydske Riges Borgen, ikke allene berettiget, men endog paa det høieste forpligtet til offentlig at paatale et saa frygteligt Jndgreb i det tydske Riges Uafhængighed og Sikkerhed, som det, der udøvedes i Etteenheim. Bevæggrundene til dette Skridt vare ikke Frankrigs Fienders Jndflydelse, men den sørgelige Tilstand, hvori Frankrigs Jndflydelse havde bragt Europa - ikke Krig, til hvis Retfærdiggjørelse man ikke behøver at søge Paaskud, da den franske Regjering allerede længe har givet gyldige Aarsager dertil. (Fortsættes.) ning Frankrig ønskede. J Rom havde den russiske Gesandt, Grev Cassini, taget en Emigrant, Greve af Vernegues, der i Rusland var bleven naturaliseret, under sin Beskyttelse; men han blev alligevel arresteret og bragt til Paris, og da man efter Opfordring ikke frigav ham, forlod Cassini Rom. Christin, en udvandret Waadtlænder, var traadt i russisk Tieneste, og befandt sig som russisk Legationsraad i Paris Men da den franske Regjering lod ham hefte som en Mistænkt, forlangte Markofeftertrykkelig hans Befrielse, skjønt forgjeves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Med det allerførste agter Undertegnede at fortsætte sine Forelæsninger over den nyeste Historie, og da at foredrage Europas Historie i Napoleons Tidsalder eller fra 1799 til 1814. De, HE som vil beære disse Forelæsninger med Deres Nærværelse, bedes at tegne Deres Navne, i Kronprindsensgade No. 344de Sahl, for at Sted og Tid maatte kunne lempes efter Dhrr. Tilhøreres Leilighed. Prisen for Adgangskort er 10 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
J. Krægh Høst. (Forlangt indrykket.) Mors maturata
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Cura firal. Brug stedse din Forstand, tag Dagen som den kom: Det meget bedre er, end gruble paa det, som med Tiden kunde skee - Forkast det Fix-Jde, som kunde hilde dig i sand Fortvivlelse! Man aldrig staaer saa fast, at man jo dog kan falde. Ynkværdig er den vist, som man tungsindig kalde, Nedsænkt i Sværmerie, i Sorg - med fix Jde, Som nærer, puster Jld til reen Forvildelse. Tro aldrig Lykken, om den nok saa gunstig smiler. (Til Undergang den til med stærke Skridt fremiler.)Er det et ofte at man naaer det, som man ønsker, Roelig dog ikke blev. Nei, Sværmeriets Mynster!!!¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Jndenlandske Efterretninger. Fra den 3die Sept. Kl. 4 om Eftermiddagen indtil den 10de Sept. Kl. 4 om Eftermiddagen, ere 284 Skibe klarerede gjennem Øresunds Toldkammer, deraf 10 til indenrigske Steder. Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Mariboe, den 12te Septbr. De sædvanlige Efteraarsygdomme begynde allerede at indfinde sig hist og her i Stiftet. - Pastor Zeuthen paa Femøe er ved Døden afgaaet. Han efterlader sig en Enke med 6 Børn. - J Løverdags haglede og regnede det meget stærkt her i Mariboe. – J Gaar blev solgt her i Mariboe et Pund godt frisk Oxekjød, for 1 Rbmk. - Ved Høivandet i forrige Uge var over en Ottendedeel af Askøe sat under Vand. Det gik lige op til Kirkeporten. - Paa den saakaldte Told ved Falster er i denne Tid strandet et Skib, der var ladet med 300 Tønder Hvede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
J Aaret 1813 ere vaccinerede 21,251. Deraf i Lollands Stift 2132. Afgangne Stiftsphysicus, Bræstrup i Mariboe har vaccineret 313. Pastor Harder i Radsted 61. Pastor Jensen i Nødbye, 33. Districtschirurg Klein i Lolland 379. Krigsraad Matzen i Nyekjøbing paa Falster 110. Krigsraad Schov 439. Districtschirurg Stricker i Lolland 804. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Odense, den 13 Septbr. J Sielland ere Hestene i en meget lav Priis, Kornvare sælges ogsaa saare let af de fattige Bønder, for at faae Penge. Overalt begynder Pengetrangen at blive større end Man skulde forestille sig. Rugen er vel mislykket nogle Steder; men der er gode Beholdninger fra i Fjor. Der er stor Jagt efter raae Kalveskind og adskillige andre Produkter, som Prangerne opkjøbe. - Den offentlige Examen i Odense Kathedralskole begyndte i Gaar den 12 Septbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Jndbydelsesskrivtet var af Hr. Adjunct Bergenhammer og er betitlet: "Appel til Vokalernes Dom eller Klage af Bogstav 9, over Bogstavet K. en ortografisk Retssag. Efter Lucians Maade. Det forfulgte klager i denne vittige Procedure bittert over sin Frænde K, som hvorvel han staaer i Spidsen for alle Kieltringer, er den første i Kroer og Kipper, stedse begynder Klammerie, avler Kjælterie, Krudt og Uhyret Krigen, veed herligt at indlede Kneeb, udbrede Kummer, krumme og krybe sig og sætte Klik paa Godtfolks gode Navn og Rygte, nu ogsaa vil have det stokkels Q, berøvet sin eneste Tilhænger V. og ikke nøiet med at tilegne sig Æren for de Dødeliges Kval og Kvide, vil udelukke det fra alt Samkvem, ogsaa gjør Fordring paa det afhuggede Kvas og Kviste, gjør endog Fordring paa alle Landets Kvæghjorde, skjøndt han selv har Ophold i Kjøbenhavn og flere Kjøbstæder, formener det stakkels O sit Ophold i de stille Landsbyer som Kværndrup og Kvornum, vil røve det Æren for den hulde Qvinde o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Viborg, d. 10 Septbr. Blandt de Ting, som denne Stad har meget Savn paa, er isærHjulmænd, Vognmagere og Kurvemagere. En By der har saa mange store Avlsmænd, hvor der vel holdes 80 Par Heste og om Sommeren derover, skulle man dog troe maatte eje en Hjulmand og Vognmager; men det er dog ikke saa. For omtrent 1 1/2 Aar siden kom her til Byen, en meget duelig Hjulmand og Vognmager; men han blev taget til Soldat i Fjor. Nabolandsbyen Overlund har en Hjulmand; men den Unge som egentlig kan bestride Haandværket, blev udkommanderet til Bataillonen. Kort sagt, ikke et Hjul kan blive fløvet eller repareret her i Byen. Man maae tye til Landsbyehjulmændene, der og har nok at bestille og boe 2 a 3 Mile herfra. At sammenhugge Undervognene godt, hvorpaa det saa meget beroer, kan ikke heller blive gjort her. Simple Vognkurve maae man kjøbe i Aarhuus og Randers o. fl. St., andre Vognkurve ligesaa, af Mangel paa Kurvemagere. Der ere Skove her i Nærheden som levere ypperligt Hjultømmer, Afsætningen er vis, Trangen til de nævnte Arbeidere stor. Det var altsaa at ønske, at disse Professionister ville boesætte sig her. (Viborger Samler.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
J Jversens Avis læses følgende Svar paa Spørgsmaalet: Hvem er Frøken: "Naar Demoiselle A, uvis om sin Frøken eller Jomfrue Stand, herom vil høre Publikums Tanker, da burde hun i sit Species facri noget nøiere have berørt de indicia, som kunde lede til et bestemt Resultat af det opgivne Spørgsmaal, imidlertid maatte følgende bemærkninger synes hertil henhørende: at ligesom den ældre Noblesse troer sig at have Fortrinet for den yngre, saa kunde maaskee endog i den Henseende, et Slags OmskrivningsForhold, fra den Dag, den velbaarne Hr. Papa erholdt sin Caracteer, være at tage, hvorhos tillige med Hensyn til Rang, maaskee kommer i Betragtning, om saadan Caracteer er af de saa kaldte virkelige, eller ligefrem uden denne Tilsætning. Det berettes tillige, at hans Velbaarenhed er en rig Mand, følgeligen Demoiselle N's Genus Sølv=Værdie. – Dette sidste er ingenlunde nogen Blomstændighed i vore Dage, og Demoiselle X kan i al sin piinlige Uvished dog trøste sig ved, at en beskeden Jomfrue S. V., endog hos galante Cavallerer, i al Oprigtighed vil gaae foran en indbildsk Frøken N. V.; saaledes formener Severus Cosmopolit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Anordning for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark. (Fortsættelse; see forr. No.)§. 26. De Forældrer, Værger eller Huusbonder, som, uden beviislig gyldig Grund, lade deres Børn eller Tyende udeblive fra de Overhørelser, som enten her ere befalede i §. 25, eller af Biskoppen og Amtsprovsten anstilles paa disses aarlige Omreise, skulle, efter Skolecommissionens Sigelse, bøde fra 2 Rbmk. til 1 Rbdlr. S. V. for hvert Barn, som udebliver. §. 27. Ethvert Barn skal forinden det ansees modent til at udskrives af Skolen, kunne gjøre tilstrækkelig Rede for det, som efter §. 23 skal la res i Skolerne. - Ogsaa skal ethvert Barn, som udskrives af Skolen, meddeles af Sognets Skolecommission en Attest, saavel om de Kundskaber, det i Skolen har erhvervet sig, som om dets Opførsel under Skolegangen. Paa denne Attest, der skrives paa det stemplede Papiir, der er foreskrevet for Skudsmaal, og som meddeles fattige Børn paa vedkommende Skolecasses Bekostning, skal anføres Vidnesbyrd fra vedkommende Sognepræst om Barnets Flid og Forhold under Forberedelsen til Confirmationen, samt de videre Skudsmaal, som bemældte Person, af Præster og Huusbonder, i Overeensstemmelse med Lovgivningen, i Fremtiden, skulde meddeles. §. 28. For den Ungdom, som har været til Confirmation, men desuagtet ønsker at blive ved at søge Skolen, for der at øve sig videre i Skrivning, eller Regning, eller tage Deel i anden nyttig Underviisning, skal der, efter Overlæg med Skolecommissionen, holdes Vinterskole 2de Gange om Ugen. Til denne Underviisning bør anvendes een Time hver Gang, saaledes, at der gives en Time ugentligen til Mandspersonerne om Aftenen, og een Time til Pigerne om Dagen, alt efter Sognets Skolecommissions nærmere Bestemmelse. (Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Kjøbenhavns Børs den 16 September. Cours. Hamb. 2 M. 535, a vista 540. Amsterdam a vista 500. London 2 M. 21 1/4 Rbd. Spec. 636. - Specier solgtes til 32 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/4 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
London, den 30 August. Forrige Søndag udbrød i Southwark, en af Londons Forstæder, en heftig Jld, som var saa stærk, at den kunde sees adskillige Mile fra London. Flere store Magaziner og Pakhuse ved Themsen, hvis Antal angives for syv, ere derved lagte i Aske tilligemed deres rige Forraad. De stærke Brandmure standsede lykkeligviis den rasende Jlds videre Udbredelse. Endnu i dette Øjeblik bluffer Flammen frem af Ruinerne, og Sprøiterne overøse alt med Vand, for at forebygge al Fare. Brandassurance-Compagniet taber for størstedelen meest herved. Da det var Søndag, saa vare alle fraværende, og intet Menneske er kommen til Skade derved. Jlden udbrød Kl. 7 om Aftenen og frembød et saa gyselig majestatisk Skuespil, som vi ikke have seet siden Drurylane=Theatret brændte. Olie, Korn, Senop, Kul og andre Vare i Pakhusene, underholdt skrækkelig Flammen, der oplyste St. Pauls Kirke og Hovedstadens Taarne. Londons og Blackfriars Broer vare opfyldte med Tilskuere, ligesom Themsen med Fartøier fulde af Nysgjerrige. Da Jlden udbrød var netop lavt Vand, og først Kl. 2 om Morgenen kunde man blive Mester af Jlden. - Vore fra den franske Kyst tilbagevendende Reisende klage meget over den grove Behandling, der især have mødt dem i Pladsene ved Kysterne, hvor Folket betragter Kornvarers Udførsel med megen Uvillie, og flere Gange har forjaget de Engelske Skibe, der vare i Begreb med at lade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Fra Jtalien, den 27 August. Paa alle offentlige Pladse i Rom holdes daglig Missionsprækever, hvilke have stærkt Tilløb, og, efter Diario Romanos Forsikkring, meget bidrager til igjen at oprette Religionen og Andægtigheden. Den hellige Fader har allerede bivaanet dem tre Gange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Efter samme Journal er udkommet et paveligt Edikt, som forkynder alle Regularordeners Gjenoprettelse med det første. - Samme Blad erklærer Efterretningerne om Urolighederne og Misfornøielsen i Spanien for ondskabsfuld Opdigtelse;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
efter troværdige Breve hersker sammesteds den største Rolighed og Lyksalighed. Efterretning om Jesuiterne. (Fortsat, see forrige Nummer.) – Jesuiterne havde store Establissementer i Mexico og Pern, og altid i Nærheden af Guldminerne. Men, da man her havde alt for meget et vaaget Øie med dem, kunde de ikke udføre deres Planer og henvendte sig til Paraguai, hvor Europæerne endnu ikke havde faaet Fodfæste. Hovedhensigten var at tilegne sig Enehandelen med dette Lands Thee, men for at opnaae dette maatte de først søge at narre nogle Jndianere, for at formaae dem til at lære af dem denne Plantes Dyrkelse. De bemægtigede sig ved Emissarier alle de Jndianere af begge Kjøn, der faldt dem i Hænderne, søgte at tæmme og belære, eller, som det i deres Sprog hedte, at omvende dem. Efter nogle Aars Arbeide havde de sammen bragt en Colonie af omtrent 80,000 Sjele, der, for at dyrke Theen, nedsatte sig paa de dem anviste Steder; paa alle de øvrige Steder blev Thee planten ødelagt. Saaledes havde Jesuiterne inden ti Aars Forløb revet hele Handelen til sig og de forsynede hele Sydamerica med denne sammesteds uundværlige Urt. Af Frygt for, at Frøe deraf skulde falde i fremmede Hænder, eller at man ved nøiere Eftersyn skulde kiende eller nogensteds finde Planten, kom de paa det Jndfald at gjøre et Pulver af Bladene og at forfalske Theen med andre Planter, og dette lykkedes dem saa godt, at faa Botanikere vare istand til at bestemme de sande Kiendemærker paa denne vigtige Vext. Jndianerne, som ved dem saae sig berøvede deres vigtigste Handelsgreen, klagede hos den spanske Øvrighed, men de udrettede intet med deres Klager mod et Selskab Andægtige, der gjorde Erobringer midt i Freden. Denne Enehandel var saa vigtig, at Jesuiterne i Aaret 1756 havde 200,000 Slaver i deres Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Bayonne, den 27 Aug. Natten mellem den 24de og 25de dennes have Spanierne afbrændt Broen ved Yrun, der fører over Bidassoa. Man spørger, hvad Aarsag der har foranlediget denne Forholdsregel fra den spanske Konges Side, vil han maaskee afbryde alt Samqvem med Frankrig, Neapel, d. 12te Aug. Offentlige Blade have gjort bemærkninger over og Spørgsmaale om hvorfor de neapolitanske Tropper endnu stedse holde Ancona og andre pavelige Districter besatte. Vi ere bemyndigede til at erklære, at dette har været en Følge af en Overeenskomst imellem vor Konge- og de høie Magter, hvis Allierede han er. Hs. neapolitanske Majestæt forvalter Ancona blot provisorisk og som en Depot. Paa Kongressen i Wien vil de romerske Landskabers Skjebne blive afgjort. Tillige vil der blive afsagt Kiendelse om Opfyldelsen af de Stipulationer, som have bevæget Hs. Majestæt til at tiltræde de Allieredes Forbund. Vor Armee forøges til 55,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Basel, den 31 August. Forsoningen mellem Bern, Aargau og Waadelandet er desværre ikke kommet i Stand. Cantonerne Aargau og Waadt troe sig for visse i deres Sag, og ville derfor intet Forslag eller Forlig høre. Man frygter, at de fremmede Magter ville ved disse vedvarende Tvistigheder see sig foranledigede til at blande sig i Sagen paa en eftertrykkelig Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
Brüssel, den 6 Sept. De hidtil i Belgien, sammentrukne engelske Tropper udgjøre, med Jnd begreb af to Garderegimenter og den tydske Legion, 16,000 Mand. Til disse støde 15,000 Hannoveranere, som ogsaa tildeels allerede ere ankomne, og 12,000 Mand hollandske Nationaltropper, saaat den hele Militairmagt i Belgien vil udgjøre en Masse af 43,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-17
London, d. 30 Aug. Afvigte Løverdag passerede Madame Lucian Buonaparte med sin Datter gjennem Gravesand. Hun vil indskibe sig i Dover, og derfra afgaae til sin Gemal i Rom. - Over 67,000 franske Krigsfanger ere sendte tilbage herfra til Frankrig. H. K. H. Prinds Frederik af Oranien gjennemreiser for nærværende Tid Engelland, hvor han overalt modtages med Udmærkelse. - Lord Castlereagh vil indtræffe i Wien den 15 Sept., og til 1 Oct. beskjeftige sig med foreløbige Aftaler og Underhandlinger.