JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-12-13
Jgaar blev den svenske Vagt ved Søndre Port flyttet bort til Søndre Torv. Slesvigholstenerne paastaae fuldt og fast, at denne Forandring er skeet af Frygt for, ved en mulig Overrumpling af Rebellerne at blive afskaarne, idet disse kunne trænge ind gjennem den frisiske Port. Denne Fortælling har givet Anledning til megen Moro; men vi tiltroe dog ikke de svenske Krigere en saadan Ængstelighed; en anden os ubekjendt gyldig Grund maa uden Tvivl foreligge. - Rygtet om Slesvigholsteenernes paatænkte Overfald vinder imidlertid meer og meer Tiltro og skulle disse virkelig af al Kraft forberede sig paa et saadant. En herværende troværdig Borger fortæller saaledes, med egne Øine at have seet i Hamborg en Mængde Lædersko med Jernsko og Skærpning til Brug for Cavalleri og Artilleri, hvilke ere saaledes indrettede, at de kunne spændes og strues fast paa Hoven af Hestene. Ved den sidst indtraadte Frost saae man ogsaa lutter glædedrukne slesvigholstenske Ansigter; de glæde sig i deres Jndre over nu snart at see hele Danmark erobret af deres seirkronede Hær. - Sadelmagerne her i Byen arbeide ogsaa rask paa alle Krigsfornødenheder til Hæren, hvilke blive bort practiserede paa Bøndervogne i Smug, for ikke at vække Opsigt. Paa Grund af disse sandfærdige Data er det vistnok at ønske, at den danske Regjering vedvarende er paa sin Post og at den ikke laaner Øre til Fredsforsikkringerne eller deslige fra det oprørske Statholderskab. (Flp.)
Viborger Samler, 1849-12-13
Flensb. Corresp." fortæller, at den fra Aabenraa til Vollerwick henflyttede Controlleur Lüth, skjøndt selv en ivrig Schleswigholsteiner, er bleven bortviist af Jndvaanerne, der vare fast bestemte paa ikke at erkjende nogen af Bestyrelsescommissionen afsendt Embedsmand, og at bemeldte Hr. Lüth i en Skrivelse til Vedkommende ovenikjøbet selv har roest dem derfor.
Viborger Samler, 1849-12-13
Børsenh." melder fra Kiel (6te Decbr.) "Man synes at gjøre Regning paa Danmarks Eftergivenhed, og uddrager maaskee denne Slutning af Rygtet om en god Modtagelse af Baron Lilliencron i Kjøbenhavn. Hvad nu angaaer denne Modtagelse, saa er for nylig blevet bekjentgjordt, at v. Liliencron ei er modtagen af Kongen af Danmark, om endog Kongen kan have modtaget et Brev - ei fra Statholderskabet, men fra de Herrer Rerentlow og Beseler. Hvor lidet altsaa den danske Regjerings Anskuelse endnu for Tiden afviger fra den høitravende Windischgratziske Phrase: "Med Rebeller underhandler man ikke!" kan man allerede slutte deraf. Men skulde ogsaa Danmark virkelig stille sig venligere og fredeligere imod Hertugdømmerne, saa vil det ene og alene gjøre dette for at opnaae end mere; mere, end Fredspræliminairerne love; mere end det tidligere har havt. Allerede de nuværende danske Underhandleres Personligheder – Pechlin og C. Moltke – røbe Danmarks egentlige Hensigter. Men ogsaa af andre Aarsager tør man uddrage den Slutning, at det Grundlag, hvorpaa Danmark nu søger Freden, er intet andet enddet af den hele samlede danske Stat indtil Elben. (Die Grundlage des dänischen Gesamtstaats bis zur Elbe.) Som bekjendt, var dette ogsaa Christian den Ottendes Jdee og Forsøget til Realiseringen af denne Jdee var ogsaa den nuværende Konges første Handling som Regent. Man vil maaskee inddrømme Hertugdømmerne den fremtidige Bestaaen af deres tidligere Forbindelse, i det høieste ogsaa en fælleds Regjering efter gammmel Skik og i det yderste Tilfælde ogsaa fælleds Provindsial-Stænderforsamlin, er, men Flaade, Krigshær, Repræsentation i Udlandet og Finantser skal Slesvig=Holsten have tilfælleds med Danmark. Dertil forlanger Danmark endvidere, at een og samme Arvefølge skal gjælde for Kongeriget og Hertugdommerne og garanteres af Stormagterne, og at Holsten ingensinde kan komme ind i en tydsk Forbundsstat. Hvorledes saadanne Betingelser behage Hertugdømmerne, er vel neppe underkastet en Tvivl, hvorledes Preussen vil gebærde sig derved, kan enhver slutte sig til af den preussiske Regjerings Forhold og Energie, og man kalde herved tilbage i sin Hukommelse det preussiske Rigscirculaire af 23de Jan. d. A., hvori Hertugdømmerne betegnes som "Danmarks tydske Gebeet og stilles ved Siden af Nederlandenes tydske Gebeet; og dengang var endnu ei Autor til Berliner-Vaabenstilstanden, Hr. v. Schleinitz, Udenrigsminister; hvad endelig Tydskland angaaer, da vilde det efter en saadan Fred kunne ansee Hertugdømmerne som et andet Elsas. - Hvorledes den danske Regjerings Forekommenhed og venlige Sindelag influerer paa Slesvig, vil man med det Allerførste kunne see, naar den store Klapsagt efter Embedsmænd – ved hvilken Jagt man vel fornemmelig vil Overretten tillivs – finder Sted. Naar Landsforvaltningen er istand til efter Kongen af Danmarks Befaling at rehabilitere et Menneske som Baron Eggers, saa staaer den paa det sidste Trin, og Jntet synes da mere umuligt."
Viborger Samler, 1849-12-13
Det hedder i en Skrivelse fra Altona af 7de Decbr. "Deutsche Ref." melder, uden at ville indestaae for Troværdigheden af sin Kbh. Correspondents Efterretning, at Baron v. Blome i Kjøbenhavn er tilbøielig at medvirke til at Holsten udtræder af det tydske Forbund, men at det, som hidtil, vedbliver at være forenet med Slesvig og at begge Hertugdømmer fremdeles vedblive at være forenede med Danmark under een Regent. Vi holde os forvissede om at vor kjøbenhavnske Correspondent har aflagt en rigtig Beretning, da vi allerede tidligere vidste af den meest sikkre Kilde, at Hr. v. Blomes eiendommelige politiske Anskuelse er den fremsatte Meddelelse. Denne Diplomat vil Holsteens legitime og dynastiske Rettigheder; kun anseer han eller foregiver at ansee som ubegrundet Holsteens Ret til at vedblive at være for evig Tid forenet med Tydskland. Allerede i længere Tid vide vi, at Blome før sin Afreise til Kjøbenhavn har confereret med Statholderskabet, og derved er det saaledes godtgjort, at Blome ikke tør foretage Noget, der staaer i aaben Strid med Hertugdømmernes folkelige Statholderskab. Statholderskabet vil ikke arbeide paa at bevirke Holstens Adskillelse fra Tydskland. Det turde saaledes være Statholderskabets Pligt at trække sig strax tilbage fra alle Forhandlinger, ved hvilke dets Repræsentant betræder saadanne Veie, som de ovenfor betegnede. J alle slesvigholstenske Patrioters Navn, i Tydsklands Navn opfordre vi Statholderskabet til ikke ved utidig Tillid til en Mand, der med al Agtelse for hans private Characteer har som Gesandt havt altfor meget at gjøre med Hightories, at bringe Sagerne i en saadan Tilstand, at der endog kan opstaae Tvivl om at beholde hvad vi under alle Omstændigheder ansaae som sikkert, og hvorved en evig Krigstilstand vilde fremkaldes paa denne Side af Elben. Kaste vi vort Blik tilbage paa den Tid, da vi grebe til Vaaben, da vise sig i sammes senere Udvikling de meest forskjellige Momenter, men af hvilke de meest extremme dog aldrig kunde trænge igjennem til Er. Ophævelse af Unionen. Opløsningen af de Baand som knytte det gamle Grevskab og det senere Hertugdømme Holsten til det tydske Rige, vilde være en Yderlighed af anden Art. Og endog da, naar vi vilde det Uhørte, naar vi – for at løse det rigtignok vanskelige Spørgsmaal – vilde byde Haanden til dette Selvmord, vilde da Preussen, vilde da Hanover indrømme saadant? J hvilken Stilling vilde Hamborg geraade, Vilde det være tænkeligt, at Elbens Munding, at Mundingen af den eneste (?) reentydske af Tydsklands store Floder underkastedes en anden Magt end Forbunds Militairmagten, Flere lignende Spørgsmaal kunne opkastes. Men de allerede fremsatte ere tilstrækkelige til at vise, hvilken Jnteresse Tydskland har i den inderligste Sammensmeltning med det gamle Holsterland, – et at tale om den tydske Ære.
Viborger Samler, 1849-12-13
Folkethingsvalg. I Holbek Amts 5te District (Nykjøbing), Møller N. Andresen (Færgemand Gustavus.)¬
Viborger Samler, 1849-12-13
J Ringkjøbing Amts 2den Valgkreds (Lemvig); Proprietair Boserup til Stubbergaard. – J samme Amts 4de District (Herning), Gaardmand P. Knudsen imod Herredsfoged Tillisch.
Viborger Samler, 1849-12-13
Opfordring til de Herrer Udgivere af Viborg, Randers og Aarhuus Avis.
Viborger Samler, 1849-12-13
Vi tillade os herved at opfordre de Herrer til at virke hvad de kunne til at Valget af Valgmænd den 21de d. M. fra de forskjellige Communer i Viborg, Randers og Aarhuus Amt, uopholdeligt bliver offentliggjort i Aviserne, saa at Valgmændene, forinden de reise til Valget i Randers den 29de d. M., kunne kjende hinanden, i alt Fald af Navn Den letteste Maade, dette kan skee paa, vil være, at de udnævnte Valgmænd selv eller vedkommende Forstanderskab strax sørge for, at Udnævnelsen bliver meddeelt til nærmeste Avisudgiver.
Viborger Samler, 1849-12-13
Dette Jnserat bedes optaget i Randers og Aarhuus Avis.
Viborger Samler, 1849-12-13
Handels-Efterretninger. Kjøbenhavns Marked, den 11te December. J disse Dage er solgt: 3000 Tdr. 111-112 Pds. og 112 Pds. 2 radet Byg for c. 3 Rbd. 24 s. En Ladning c. 1600 Tdr. 111-112 Pds. dito med Skib c. 3 Rbd. 24 s. - 1600 Tdr. 112 Pds. tørret Byg fra Holbek solgtes til 3 Rbd. 52 s. (Fædrl.)
Viborger Samler, 1849-12-13
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 11te December. Hamborg 2 M. - a vista 198 1/2. Norske Speciessedler pr. 100 Rdlr. Species 194 1/2 Rbd. (Sg.) 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Renter) 89 1/2 Rbd. (Sælg.) Nationalbank=Actier 145 1/2 Rbd. i r. S. (Sælgere). Roeskilde Jernbane=Actietegning 43 Species. (Sælgere). Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 94 1/2 i Bance. (Sælgere.)
Viborger Samler, 1849-12-13
Ved Tallotteriets 1622de Trækning i Kbhavn, den 11te Decbr., udkom: Nr. 65. 25. 31. 71. 10.
Viborger Samler, 1849-12-13
(Forlangt Jndrykkelse.) Skjøndt vi ikke betvivle, at Bertel Nørgaards sidste Løbeseddel jo har mødt almindelig Uvillie imod Udkrammeren af dette i enhver Henseende usle Product, der viser sig at være et Foster af Uvidenhed og selvklog Opblæsthed, saa kunne vi dog ikke undlade at tage tilorde i denne Sag, fordi det, hvorom den dreier sig, Valget paa ham som Rigsdagsmand, er altfor vigtig til, at de, der blindt hen hylde hans Færd, skulde bestyrkes i den vrange Mening, at han ved hiin Udgydelse har indhøstet sig nogen Bravour blandt dem, der, ikke af personlig Uvillie imod ham, men af Almeen-Jnteresse, ere hans Modstandere. Uden at gaae ind paa Enkelthederne saavel i B. Nørgaards sidste Krammeri som i hans foregaaende bombastiske Jnserater, ville Jndsenderne heraf kun gjøre hans Tilhængere opmærksomme paa: at han ingenlunde besidder Duelighed til at kunne varetage endog den Stands Tarv, Bondestandens, for hvilken han dog vel nærmest vilde virke, og - hvad værre er – vi betvivle høiligen, at han besidder Redelighed til at ville virke for det almene Vel. Saaledes fremstille vi Nørgaard for hans Tilhængere, spørgende dem, om de ved en saadan Mand, der er egennyttig, uvidende og selvklog (NB. og ikke almindelig agtet), kunne være godt repræsenterede i Statens Raad? Nørgaards Angreb imod P. Lydersen have vi ei ifinde at gjendrive, fordi vi ikke attraae at begynde paa nogen Avisfeide; men vi ville dog ikke undlade den bemærkning, at vi agte Lydersen som en Mand, der besidder en god Villie, Selvstændighed og Uegennyttighed, hvilket Vidnesbyrd vi ville ønske, at enten vi, eller idetmindste Nogle, kunne give Nørgaard, saafremt han - gid det aldrig skee. – bliver sendt som Rigsdagsmand fra Salling. Saameget er sandsynligt, at Lydersen, nagtet han stundom forfeiler i Bestræbelserne for sine gode Hensigters Opnaaelse, vilde, om han stillede sig, blive valgt med stor Majoritet imod Nørgaard; vi antage derfor, at Nørgaard har tilladt sig at fremkomme med sine Phraser, Urimeligheder og Usandheder, for at hæve sig over Lydersen, hvis Raad og Mening har megen Vægt hos Bondestanden i Salling – og af Frygt for, at han ellers ikke vilde kunne opnaae, hvad han paa mange andre upassende Maader har bestræbt sig for, at blive Rigsdagsmand. Flere Vælgere af Bondestanden i Salling.
Viborger Samler, 1849-12-13
Finantsministeriet. giøres herved opmærksom paa, at efter den i den Berlingske Tidendes Følgeblad Nr. 285 af Statssecretariatet for Naades sager under 29de f. M. udstædte Opfordring for Udenbyes, at sige udenfor Kjøbenhavn boende, – skrivtlig at henvende sig til Statssecretariatet om Blanqvetter, og den Straf for Udeblivelse der følger den Uanmeldte, bliver altfor følelig; thi det maa ikke oversees, at de der af Skjæbnen ere satte i en saadan Stilling, deels kunne være ude af Stand til at holde kjøbenhavnske eller andre Aviser, deels ikke have Evne til at betale Porto af et Brev til Kjøbenhavn og derfra igjen, og er Paagjældende svag og affældig, ikke selv kan skrive, osv. Det henstilles derfor til Overveielse, da det ikke er, eller kan være Meningen, at udelukke dem, der er fjernet fra Hovedstaden, at nyde Godt af en saadan Kongelig Naade, om Blanqvetterne ikke aarlig eller halvaarlig kunne i Provindserne tilstilles Øvrigheden og Kundgjørelse om Blanqvetternes Afhæntning og Udfyldning i lovlig Tid skee i Stiftets Avis. Og skulle saadant ikke kunne paalægges Øvrigheden, ere Andre nok villige til at udføre dette uden Godtgjørelse, hvilket i det mindste er Tilfældet med mig for Stiftets vedkommende, Skive i Viborg Amt, den 8de Decbr. 1849. Bilgaard, Procurator og Kæmner. Denne Annonce bedes optaget i den Berlingske Tidende.
Viborger Samler, 1849-12-13
AVERTISSEMENTS. J Overeenstemmelse med Valglovens 4de § og Jndenrigsministeriets Kundgjørelse af 5te f. M. bekjendtgjøres herved, at Udnævnelsen af 5 Valgmænd for Viborg Kjøbstad vil foregaae paa Stænderhuset heri Byen Fredagen den 21de Dennes, Formiddag Klokken 10, til hvilken Tid og Sted Byens Vælgere anmodes at ville give Møde.
Viborger Samler, 1849-12-13
Viborg Kjøbstads Communalbestyrelse, den 11te Decbr. 1849.
Viborger Samler, 1849-12-13
J Erkjendelsen af Vigtigheden af det forestaaende Valg paa Valgmænd til Landsthinget, hvoraf Viborg By vælger 5, tillade vi os at indbyde Byens valgberettigede Jndvaanere til et Prøvevalg paa Stænderhuset Mandagen den 17de December Eftermiddag Kl. 5. Viborg, den 13de December 1849. S. Hagemann. C. M. Jespersen. Skeel. H. Werring.
Viborger Samler, 1849-12-13
Loverdagen den 22de d. M., Aften Kl. 7, afholdes i Viborg Klub den ved Lovene bestemte ordinaire Generalforsamling, hvor Valg paa nye Directeurer m. m. vil blive foretaget. Directionen for Viborg Klub, den 11te December 1819.
Viborger Samler, 1849-12-13
Gode gule Koge-Erter faaes paa Engelsborg. Hoff.
Viborger Samler, 1849-12-13
Herved bekjendtgjøres, at Løverdagen den 15de December førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Stænderhuset heri Byen afholdt en saakaldet Qvartals-Auction over Løsøre. –De, som maatte ønske noget forauctioneret, ville behage af indlevere Fortegnelser derover, snarest muligt. Conditionerne blive kundgjorte ved Auctionen. Viborg Auctionscontoir, den 29de November 1849. Chr. Koefoed.
Viborger Samler, 1849-12-13
Skov-Auction. Tirsdagen den 18de d. M., om Formiddagen Kl. 9 præcise, bliver i Steendalsgaards Plantage ved Auction bortsolgt af betydelig Deel Bygningstræe, saasom: Bjælker, Spendetræer, Haandbjælker og Lægter. Liebhavere ville behage at mød paa Steendalsgaard. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, den 7de December Haxthausen.
Viborger Samler, 1849-12-13
Berigtigelse. Grundet paa en Relation, som senere er oplyst var upaalidelig, er i d. Bl. Nr. 197 Kjøbmand S. i Skiv anført som copuleret, hvilket, som urigtigt, herved berigtiges Red. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidste Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg.
Viborger Samler, 1849-12-15
Snsto-Tidende. os. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 157 December 1849. Nr. 206. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-12-15
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 6te Decbr. J City beskjæftiger man sig meget med en foregiven ministeriel Plan om at reducere 3 pCt. Consols til 2 1/2 pCt. 3 pCt. Consols 96 1/2.
Viborger Samler, 1849-12-15
Frankerig. Paris, den 7de Decbr. En Depesche fra Madrid har overbragt den vigtige Efterretning om Dronningen af Spaniens Svangerskab. Efter the Globe venter hun sin Nedkomst i Juli Maaned.
Viborger Samler, 1849-12-15
Keiserdømmet Østerrig. Wien, den 5te Decbr. Wiener Zeitung meddeler den imellem Østerrig, Modena og Parma afsluttede Convention, betræffende en imellem disse Stater oprettet Toldforening.
Viborger Samler, 1849-12-15
Endskjøndt det tredie Armeecorps i Bøhmen allerede har sat sig i Bevægelse imod den sachsiske Grændse, troer man dog at turde forsikkre, at det – trods Allarmstødene i Journalerne - dog neppe vil komme til et alvorligt Sammenstød imellem Østerrig og Preussen. Denne militairisk Demonstration reducerer sig til at antyde Preussen, at Østerrig er tilsinds ikke at overlade til Preussen alene Skuepladsen for eventuelle Begivenheder. Kossuths Moder og hans tvende Søstre, der hidtil befandt sig i Undersøgelsesarrest i Pesth, ere nu satte paa fri Fod.
Viborger Samler, 1849-12-15
Kongeriget Preussen. Köln. Zeits Berliner correspondent omtaler Østerrigs protesterende Note imod Dannelsen af det snevrere Forbund. De Grunde, hvormed Correspondenten søger at forsvare Preussens Handlemaade ere næsten at ansee som quasi-officielle. Rummet tillader os ikke at udhæve alle disse; vi indskrænke os til nedenstaaende korte Meddelelse, der i sammes Slutning omtaler en, kort efter den østerrigske Notes Frem sendelse til Berlin indløben russisk Note, hvis Jndhold kun i temmelig løse Udtryk er antydet af hiin Correspondent. Hvad Østerrig angaaet, da tør man ei forbigaae med Taushed, at dets Forfatning af 4de Marts d. A. ingensteds indeholder saadanne Bestemmelser og Reservationer, der tilsikkrede Opfyldelsen af de Pligter, der paa hvilede de østerrigske Forbundslande i deres Forhold til det tydske Forbund. Det kan synes mere end tvivlsomt, om den efter Forbundsrettighedernes Aand og Formaal og navnlig efter flere Artikler i Wiener=Slutningsacten umiddelbart indtrædende Virksomhed af Forbundsbeslutningerne ere at bringe i Samklang med de constitutionelle Betingelser for Keiserdømmets Lande Disse fra alle Sider reiste Tvivlsgrunde fremsatte Preussen ikke strax, fordi det i et for Østerrig saa critisk Øieblik ei vilde forøge Vanskelighederne for en, med Preussen paa en venskabelig Fod staaende Magt. Endog hidtil har det afholdt sig fra at bringe dette Anliggende paa Bane, fordi Preussen gik ud fra den Forudsætning, at en Revision af Forbundslovgivningen, der vilde være at foretage paa Grund af de indtraadte Forandringer, var uundgaaelig nødvendig. Preussens Hensigt er det ikke, at ville ved Trekongeforbundet foregribe Organisationen af det ældre og videre Forbund. Desaarsag har det indskrænket sig til at reservere de af selve Forbundet fra Aaret 1815 udsprungne og opvoxede Rettigheder og Pligter, og gjør opmærksomt paa, at den keis. kongl. Regjering ikke ved Noget hindres i at gjøre paa sin Side Revisionen af den tydske Forbundsforfatning til Gjenstand for en yderligere Overeenskomst imellem de tydske Regjeringer. Preussen kan kun ønske, samtidig med den indre Forfatning af det snevrere Forbund, ogsaa at kunne ordne sine Forhold til det videre Forbund paa en saadan Maade, der kunde afgive den glædelige Vished om en Ening, der svarer til hele Nationens Fornødenheder. Med den russiske Note, der for nylig skal være indløben. hertil, forholder det sig saaledes (?), at den russiske Charge d'affaires, omtrent 8 a 14 Dage efter den østerrigske Gesandts fortrolige Meddelelse, meddeelte paa lignende Maade en aabenbar af Østerrig foranlediget (angeregte) Depesche fra sit Cabinet. J denne Depesche vare de østerrigske Betænkeligheder venskabeligst gjentagne. Paa denne Depesche fulgte omtrentlig den samme fortrolige Meddelelse som til Østerrig.
Viborger Samler, 1849-12-15
Efterretningen om Drasekes Død modsiges efter nyere Beretninger fra Berlin.
Viborger Samler, 1849-12-15
Kongeriget Hanover. Morgen, skriver under 6te Decbr., at "Folkeforeningen, har i sit den 5te Decbr. afholdte Møde besluttet at tilstille Waldeck en Lykønskningsskrivelse. – Den Deputerede Riepen fra Neumunster i Holsten er ankommen til Hanover for i sit Lands Navn at takke Præsidenten for det andet Kammer for den Beslutning, som dette har taget for at værne om Tydsklands Ære og Eenhed i Slesvig=Holsteens Jnteresse, og udtalte sig efter Præsidentens Anmodning om Forholden i hans Hjemstavn. Han skildrede Alt hvad der var foregaaet og udrettet sammesteds siden Marts 1848, da han talte om Slaget ved Fredericia, i hvilket Slesvig=Holstens Hær skulde opoffres, kunde han, gjennemtrængt af Harme, næsten ikke fremføre et eneste Ord. Efter dette Slag fulgte den sidste Vaabenstilstand, i Sammenligning med hvilken Malmøer-Vaabenstilstanden dog var langt mere ærefuld. "Die Landsverwaltung, kaldte Folkevidet "Landes-Zerspaltung" og af de 3 Herrer, hvoraf denne Forvaltning bestod, var den preussiske Grev Eulenburg den Værste. Slesvig=Holsten ventede af Tydskland: at det vilde forhindre enhver Jndblanding i Hertugdømmernes Strid med Danmark, og overlade til de tvende Stater (Danmark og Slesvig=Holsten) alene Afgjørelsen; da var vel hans Hjemstavnsland med dets 32,000 Md. Kjernetropper og velordnede Finantser sikkert paa Seiren.
Viborger Samler, 1849-12-15
Kongeriget Baiern. Vossische Zeitung siger: Østerrig kan kun ønske, at Tydskland udvikler sig i Rolighed og med Besindighed. For eet Aar siden vilde det være gaaet ind paa Meget; endnu vilde det søge at leve i Eendrægtighed med Fyrster og Folkeslag, naar denne Villie var Alles Villie. Beredt til Kampen, vil det nu oppebie Udfaldet paa Forhandlingerne; men det vil handle, naar Dagen til at handle kommer, og det vil gaae ikke imod, – men med Preussen. . .
Viborger Samler, 1849-12-15
Frankfurt am Main, den 6te Decbr.: "Det seerisandhed sørgeligt ud med Hensyn til Jndsættelsen af Jnterim. Man veed, at der idag er ankommen en Coureer saa med Depescher fra Wien, og at disses Jndhold har gjort og et sørgeligt Jndtryk paa Rigsforstanderen. Mere end nogensinde for ere vi fjernede fra Jndsættelsen af Jnterims regjeringen. Efter Ob. P. Amts=Brit, skulle de 5 Smaamagter - Sachsen-Cob. Gotha, Meiningen, Lippe-Detmold, Waldeck og Oldenborg - endnu ei have indsendt deres Samtykke, og man formoder, at en stor Magt skjuler sig bag ved disse, for at kunne drive sine Planer. Men Østerrig vil med et tordnende Huos ego gjøre Ende paa disse Jntriguer. Efter de nyeste Efterretninger fra Berlin synes det derimod, at de til Jnterimsbestyrelsen udnævnte preussiske Commissairer snart ville afreise til Frankfurt.)
Viborger Samler, 1849-12-15
Tyrkiet. Hamb. Corresp. melder fra Constantinopel. (den 21de Novbr.), at Rusland forlanger, at Bem og alle de Polakker, der have antaget Jslam, ei alene skulle fjernes fra Grændsen og ei ansættes i activ Tjeneste, men ogsaa holdes i Varetægtsarrest og behandles som Fanger. Porten har erklæret, at hine Personer nu ere at ansee som Sammes Undersaatter, og det kun tilkommer Porten at disponere over dem. (Det bør imidlertid bemærkes, at sidstnævnte Efterretning fra Constantinopel er optagen af den østerrigske Journal "Wanderer.")
Viborger Samler, 1849-12-15
Jndenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongen er nu for saavidt restitueret, at Allerhøistsamme kan gaae omkring i Værelserne; dog har Han endnu ikke været ude, ligesaalidt har han holdt noget Taffel endnu. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1849-12-15
En Grev Baudissin er i disse Dage kommen til Kbhvn, med en Forespørgsel fra Holsten om, hvorvidt visse navngivne Personer her ville blive modtagne. (Fdl.)
Viborger Samler, 1849-12-15
Conferentsraad Koefoed er i Generalauditeur Scheels Fraværelse bleven constitueret til Generalauditeur ved Landetaten. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1849-12-15
Fra Finantsministeriet er under 11te Dennes udgaaet følgende Bekjendtgjørelse.
Viborger Samler, 1849-12-15
Nestved, den 12te Decbr. J Fredags Aftes afbrændte Stengelstrupgaard med hele den indavlede Høst; Gaarden ligger 1 Miil fra Kjøge og beboedes af Hr. Forpagter C. H. Ludvigsen. De nærmere Omstændigheder ved denne ulykkelige Jldebrand ere endnu ubekjendte. (Nestv. Av.)