Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-12-18
J Begyndelsen af Juni begynder Sommerheden, at blive trykkende og de Moskitos komme frem i Millionviis; hvor man gaaer og staaer er man plaget af disse Dyr; men aldrig mere end i Mørket. Deres Stik er smerteligt og foraarsager en ubehagelig Kløe, og selv, naar man bliver alt for meget plaget af disse Dyr, kan det forvolde Sygdomme. To af disse Plageaander bag ved de Forhæng, som man har for Sengene, kunne forhindre en fra at sove hele Natten igiennem, dog ere Tusindbenene endnu farligere, da deres Stik er giftigt. Det er først i August at man er udsat for den gule Feber og denne Tilstand, varer ved indtil i Octbr. Fra nu af hersker Gravens Stilhed i denne ellers saa livfulde Stad. Boderne ere da for det meste lukkede; man seer ingen paa Gaderne undtagen Negere. Alle Mennesker, begive sig paa Landet eller indspærre sig i Husene, og Roligheden bliver da kun afbrudt ved Liigvognene; dog bliver Staden ikke hver Aar hiemsøgt af den gule Feber. Denne Sygdom foraarsages ikke af Heden; men af de skadelige Uddunstninger af de Moradser, som omgive Staden, og som kunne være saa ubehagelige at de næsten betage Veiret og foraarsage Tryk ninger til Hiertet, ligesom en besværlig Byrde tyngede paa En, naar de heede Søndenvinde nu komme til saa bliver Legemet især udmattet. Aarene 1811, 19 og 22 vare de værste; i disse 3 Aar mistede Nyeorleans 8000 Mennesker i 3 Maaneder; der døde 50 til 60 Mennesker dagligen og man saae ikke andet end Liigvogne. Sygdommen traf meest de Fattige, som maatte udsætte sig for Dagens Hede, mindre de Formuende, som forbleve i deres Huse, og mindst Fruentimmerne. Disse og især Mulatinderne ere de bedste Læger for den gule Feber; imedens Patienterne døde hen i Tusindeviis under de dueligste Lægers Hænder, saa blive de for det meste helbredede, som betiene sig af disse Fruentimmers Huusraad. Det er et sikkert Forbud paa at den gule Feber vil komme naar Moskitosværmene ta ge til; det var især paafaldende i Aarene 1819 og 22. Med den første Frost, og især naar Regn følger ovenpaa den, hører Sygdommen strax op Man har Grund til at haabe, at dette Onde vil med Tiden enten aldeles ophøre eller blive meget sieldent. Det fortræffelige Politie, som nu er indført i Nyeorleans, har allerede reddet mange Tusinders Liv i de sidste Aar. Man arbeider nu af alle Kræfter paa at udtørre Moradserne omkring Staden, hvorved efterhaanden Kilden til den gule Feber vil blive stoppet; men i Aarets 6 øvrige Maaneder eller i Vintertiden er Nyeorleans den behageligste Stad, som man kan forestille sig; Climatets Mildhed, som kun sieldent bliver afbrudt af lidt Nattefrost; de ædle ste Sydfrugter, som Ananas, Figner, Bangner, Oranger og Kokosnødder, som deels ankomme i Skibsladninger fra de Vestindiske Øer og fra Mexico, og som deels voxe i Landet selv under aaben Himmel; de kostbareste Østers, Søeskilpadder, som alletider kunne haves, vilde og tamme Fugle af alle Slags, de herligste Hauge værter, og som opnaae her en usædvanlig Størrelse og Fuldkommenhed, forskaffe Nyeorleans saadanne Fortrin, saa at man kun paa saa Steder kan leve saa let og saa beqvemt som der. Naar man lever maadeligt, holder sig i en jevn Virksomhed, afholder sig fra Udsvævelser, som her ere dobbelt farlige, og bruger Midler imod enhver Uorden i Fordøielsen saa kan man godt vedligeholde sin Sundhed. Hos ethvert Meneske som kom kommer fra et nordligt til et sydlige Klima lider Blodet en betydelig Forandring. Det bliver tyndt og skarpt og man taber endeel af sine Kræfter, og vil man da kurere sig med Rum eller andre stærke Drikke, saa maae man selv tilskrive sig sin Død. (Staden Nyeorleans fortiener Opmærksomhed; thi dens Handelsbeliggenhed er saa fordeelagtig, at naar engang Lan denne omkring Missisipi, Missuri og Ohio Floden blive rigtig opdyrkede, saa vil denne Stad med Tiden blive ligesaa stor som London.)