Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-17
Jndenlandske Efterretninger af Aviser og Breve, Der har tilforn i disse Aviser været omtalt et Rygte angaaende en Tumult i Gothenborg, afvigte 17 Novbr. Nu læses Sammenhængen i Archenholz's Minerva; deraf sees at Anledningen var, fordi en Kiøbmand, navnlig Bjørnberg, havde, imod Borgerskabets Ansøgning, faaet Tilladelse at brænde Brændeviin, paa en Tid da hele Baghuus Lehn kun havde ringe Forraad af Korn. Bjørnberg var forbittret over at Borgerskabet. havde gjort Ansøgning om at ham ikke maatte tillades at brænde, og hele Byen tilbød sig at erstatte Consumptions Tabet, naar der kuns ikke maatte blive brændt. En Dag udlod han sig paa en brutal Maade og sagde, han skulde nok vise det Lumpenpak, at han torde brænde. Samme Dags Aften forsamledes en Mængde Mennesker for hans Huus, alle i Bønderklæder, og forlangte, at Bjørnberg skulde komme ud; men da han ikke var at finde, sloge de Vinduerne ind, opbrøde Gadedøren, sønderstoge Lysekronerne, Meublerne og en engelsk Kareth i smaae Stykker. Da de næsten vare færdige dermed, kom Landshøvdingen ridendes, for at formane til Rolighed, men man band hans Hest, og slæbede ham under Stokkeprygl paa en Trappe. Da nu Larmen tiltag, kom Commandanten med Pladsmajoren og Garnisonen, og da gode Ord ikke vilde hielpe, lod han med Bajonetten rykke frem mod Pøbelen, dog med Forsigtighed, saa kun faa let saaredes; men Pøbelen, fratog Soldaterne Geværerne, søndersloge dem eller kastede dem i Vandet. Raseriet tiltog nu, og Commandanten lod Kanonerne trække frem og for Pøbelens Øine lade med Kartætscher, og tilkiendegav dem ved de tændte Lundter, at dersom de ikke gik hiem, lod han fyrre. Men den rasende Hob raabte, han skulde kun skyde, men være forsikkret, at kun et eneste Skud behøvedes for at giøre Ende paa Alt, og sende ham med hele Militairen i den anden Verden. Commandanten forlangte da at de skulde tilkiendegipe ham Aarsagen til deres Raserie og hvad de fordrede? Svaret var: Bjørnbergs Udlevering; som han da lovede, under den Betingelse, at dennes Person ikke maatte molesteres. Men Bjørnberg var ikke at hitte, og Commandanten lovede dem da at hans Brænderie, skulde blive forseglet, hvorpaa det da blev nogenlunde roligt. Nu var Klokken 3 om Morgenen. Anden Dagen erfarede Rebellerne, at ingen Forseigling var skeet, og om Aftenen begyndte da atter et almindeligt Oprør, som man troer at kunne angive for 6 til 7000 Mand. Brændeviins=Tøierne bleve da strax gjorte ubrugbare og 10,000 Kander Brændeviin, lod man løbe ud i Rendestenen. Paa et Fartøi som tilhørte Bjørnberg aabnedes Lugerne og udtoges de derunder ladte Liqveurer, som enhver Lysthavende da saaledes berusede sig af, at 2 Drenge paa Stedet døde. Alt dette skeete, uagtet hele Garnisonen og Borgerskabet var under Gevær. Pødelen forlangte nu atter Bjørnbergs Udlevering, Magistratens Sammenkaldelse, og at han skrivelig skulde frasige sig den erholdte Tilladelse at brænde. Magistraten kom da sammen, og Bjørnberg under skrev den forlangte Frasigelse af den ham forundte Rettighed. Oprørerne gave at forstaae, at Maaden hvorpaa denne Sag ville blive anseet, vilde bestemme Roe ligheden. Samme Nat sendtes en Officier som Coureer til Stokholm, og anden Dagen nok een, hvorefter en Raadmand og en heel Deputation ogsaa reiste til Stokholm. Den 28de Novbr. kunde man endnu ikke sige at det var ret roligt igien. Bjørnberg skal i al Stilhed være reist til Stokholm. Havde han ikke strax skiult sig, havde den rasende Hob udentvivl massacreret ham. Hvad Følger dette har havt for Forbryderne, har Archenholz endnu ingen videre Efterretning om. Fra Hr. Kund Hansen Lærke i Nyborg meldes under 10de huj. følgende: Fra Knudshoved, som ligger en Miil fra Nyborg. er seet en Galisse med strye Seil, som kom Sønder fra Øster og Vierslen drivendes med Strømmen og Jisen Nord efter og passerede bemeldte Knudshoved 1/4 Miil, fra Landet, den 6te huj. om Aftenen Kl. 7. Folk eller Baade vare ikke at see paa Skibet; Efterldseende var samme lastet dens Størrelse 9 a 1000 Tdr. Om Skibets Beskaffenhed kan intet meldes, saasom Mørkpaafaldt. Samme Galiase blev ved at gaae Nord efter med Strømmen og Jsen; Vinden var S. O. med Storm, og Beltet fuld af Driviis.