JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-23
Paa Barretskovs Forstrand, ved 2de Huse Albekhoved kaldet, i Klakring Sogn, Bierre Herred, Weile, Amt, er Løverdagen den 4de August d. A., mod Aften, ankommen en Person, iklad en blaa Trøie, hvid Vest, lange hvide Lærrets Buxser og Hat paa Hovedet, i en Bergens Jolle, med fladt Speil, og medhavde ei andre Seileredskaber end 2 store Aarer; ved en af Herskabets Skovfogders Ankomst til Stranden, berettede denne Person, langt om længe, at være kommen fra Nyeborg i Fyen og ville have været til Aarhuus, hvor han foregav at have Bekiendtere Norden for, og da Skovfogden fordrede Pas af ham, forinden han i bemelte Huse maatte indlogeres Natten over, forlangte han at tale med Sognefogden, som boer i Klakring, hvortil han viste ham Veien. Bemelte Person, har siden den Tid, ei endnu indfunden, og formodentlig ei heller indfinder sig, da han tilbud at ville have solgt Jollen, hvoraf man formoder det maae have været en Deserteur. Thi bekiendtgiøres dette i Stiftets Aviser, om nogen retmæssig Eier til bemelte Baad med behørige Beviser, maatte indfinde sig her paa Gaarden, hvorfra Baaden vorder foreviist og udleveret mod Omkostningernes Erstatning. Barritskov den 10de August 1804. Paa Høivelbaarne Hr. Kammerherre, Rosenkrantzes Vegne. 1. Sindberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-23
En Kudsk som har lært at kjøre med 4 og i beste, ønsker sig Condition til næste November Skiftetid. Han anvises fra Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Udenlandsk. Prinds Kristian, der kommanderer i det sydlige Norge, har fra Fredrikshald gjort en Reise til Arendal. Forrige Landsdommer Hoftved er fra St. Croix ankommen til Kiøbenhavn. Fredriks tydske Kirke er ikke den eeneste i Kbhvn som Lynild, ved Forsømmelse af at anbringe Lynafledere har slaaet ned i. J Pastor Mouriers (en Bedstefarbror til nærværende Pastor Mourier) Optegnelser, findes følgende: "Søndag Aften Kl. 10 den 4de Aug. 1748. slog Lynild ned paa vort Tempel (den reformerte Kirke, splittede en stor Bielke op og ned og brækkede Loftet paa adskillige Steder. Mange Steder var Tømmeret svedet, men dog opkom ingen Jld. Muligt at den igiennem de brudte Tagsteene nedstyrtende Regn har slukket den. Skulde man troe andet end at alle Kirker i Kbhvn, efter slige Erfaringer strax anskaffede Lynafledere, hvor samme endnu ikke vare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
J Politivennen er det Ønske yttret, at vore Styrmandsexaminer ogsaa maatte udstrække sig til de væsentlige Kundskaber i Søartilleriet. Vor Kronprinds der er ligesaa nidkiær for alt der kan tiene til Statens Selvforsvar til Lands og Vands, som han virkeligen undgaaer alle politiske Skridt og Forbindelser, der kunde berøve os Freden, denne Danskes Fædrenearv, vil vist værdige denne Yttring. saameget mere Opmærksomhed, som de engelske Kinafareres seierrige Bataille med Linois har vist, at Koffardieskibe, hvis Førere, som det er Skik i Engeland, ere examinerte i Søartilleriets Væsentligheder, kunne binde i an med Krigskibe og modigen staae dem fra sig. Paa Reqvisition af et Handelshuus i Kbhvn er en Skibscapitain i Holsteen bleven arresteret, formedelst ulovlig Omgang med een Handelshuset tilhørende Skibsladning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Af Politiet skal i Kiøbenhavn være opdaget et heele Tyvekomplot af smaae Drenge, og hvoraf nogle allerede ere arresterede til Strafs Undgieldelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Rygtet om der nye Drab ved Nyborg Kanten var desværre alt for rigtigt. Den Dræbte, som var i Vinding Hospital under Baroniet Holchenhavn, hedte Dinet Rasmussen. Gierningen selv tildrog sig paa følgende Maade: Da Dines laae i sin Seng Søndag Aften den 29de Julii kom en Person navnlig Rasmus Nielsen eller Rytter ind til ham og fordrede en Vætter, som Dines havde lovet at giøre ham af et dertil leveret Stykke Træe. Da Vætten ikke var færdig, forlangte Rasmus sit Træe tilbage og da han ei kunde finde det paa det betegnede Sted, blev han vreed og skiændte, hvorover Dines gav saa knubblede Ole, at Rasmus i sin Hidsighed greb til en uden for Sengen liggende Støvle, med hvis Hæl han gav den i Sengen liggende Dines et Slag i Panden. Til Ulykke var just Støvlehælen, som Almuen bruger, garneret med Søm. Uden at søge noget Raad derfor blev Dines nu slettere med hver Dag; men døde dog først den 11te Aug. altsaa næsten 14 Dage derefter. Ved Obductionen fandtes en Mængde størknet Blod under den Side af Hovedskallen, hvor Slaget var truffet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Da Springeren Cassotti sidst var i Kiel blev ved Politiemesterens Medhielp en smuk Drengreddet af dette Selskabs Kiøer, som foregav at være stiaalet i London, Greve inde v. Bandissin holder ham nu paa et Opdragelsesinstitur. Med Forfærdelse erfarede man at dette Børns Mund, hvorledes hine Omløbere behandle deres Lærlinge. "Om Morgenen tog man ham og løftede ham ved Haaret i Veiret, paa det han saaledes sprællende kunde blive midig; om Dagen fik han, paa lidet Hvedebrød nær, intet at spise, og først om Aftenen, naar han havde viist fine Konster, tillod man ham at mætte sig. Naar han ikke paa Theatret havde viist sig mild og beleven nok, pryglede man ham grusomt. Om sin Familie, som han var kommen fra da han var meget lille, erindrede han intet andet, end at hans Onle havde baaret Uniform og at hans lille Søster, som havde staaet i Døren, da man løb bort med ham havde grædt bitterlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
For nærværende Tid er et tydsk Skuespillerselskab kommen til Frederiks. At de imidlertid kun vil indsamle lidet der kan sluttes af Beløbet for den Forestilling, der gaves for de Fattige, hvilket kun bestod af 14 Rdr. 10 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Aarhuus. Jnæsten tvende Decennier have Aarhuus Bye kundet glæde sig ved den ædle Guldbergs Bestyrelse: i denne Tid har den seet sin Havn forbedret, den for Byen og Havnen, saa vigtige Skov fredet og sikret mod Misbrug: sit Fattigvæsen ophiulpen og af denne ædle Herre privat understøttet: sin Mark saavidt mueligt af Fælledskab udskiftet, foruden saameget andet, som denne Herres sieldne Beskeedenhed forbyder os udførlig her at berøre. Ogsaa veed vi saare vel, at denne for sit Hierte, som sin Forstand udmærkede Mand er ophøiet over vor Berømmelse og trænger ikke dertil, men vores Hierter trænger til at vise alle, at vi med inderlig hengivenhed erkiende hvad han var os, og til den offentlige og høitidelige Forsikring, at hans Minde vil boe helligt iblandt os, hans hædrede Navn, omspørges, og en Taknemmeligheds Taare engang - gid sildig, rinde ved hans Grav. Fred over den ædle Oldings velfortiente Rolighed. Aarhuus den 21de Aug. 1804. N. Hviid. Petersen. Som Byens Representantere: Peder Herskend. P. Willadsen. S. Hasle. Hofgaard. R. Malling. Hans Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Fra den 22de til Dag ere indkomne her til Havnen: Smukkefarten imellem Aarhuus og CalJ. Møller fra Kbhvn. Udgaaede: J. Klog til Norge. lundborg. ner Sundstrup, Kiøbmand N. Buchvaldt, Jomfruerne Jndpasserede. Fra den 23de til Dag: GartBuchvaldt og Pontoppidan, Uhrmager J. Frengler, Guldsmed M. Busch, Provst Ørum, Propritær de Neergaard med Karl, Snedkersvend P. Kiær, Giørtlersvend, J. Møller, Christen Jversen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Udpasserede. Fra den 22de til i Dag: Consumtionsbetient H. Wessels Kone, D. Ande s. J. L. Bendstrup, C. Hedevig, Hestehandler J. Pallesen. Med Skipper Sallings Smakke blev afsenet Køer tilhørende J. Larsen, med Skipper Thurøe Heste og Køer tilhørende K. Nielsen og J. Aarslev, med Skipperne Eschildsen og J. versen Heste og Køer tilhørende Jens Diunesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Skipper Niels Bastrup agter og 4 a 6 Dage at afseile til Kiøbenhavn og medtager Stykgods og Passagerer. Aarhuus de 25de August 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Udenlandsk. Frankrig. Den 7de Aug. om Aftenen Kl. 6 indtraf Keiseren fra Calats til Dunkirken. Hele Staden var illumineret. Den 8de om Morgenen Kl. 7, lod han en Division passere Mynstring, og forblev uagtet den heftigste Regn til Kl. 11 til Hest. Den 9de besaae han Rheden, og en Peniche Division maneurerede for ham. Den 10de om Morgenen tidlig lod han en Deel af Leiren maneuvrere ved Stranden og en Corvette Division lagde ud paa Rheden. Endnu bemærker Moniteuren at den neutrale Skibefart til Dunkirken har hidtil været meget betydelig, da der i en Tid af 6 Uger er kommen 82 Skibe dertil paa 11018 Tønders Drægtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Forbuddet mod Gevæhrers Udførsel er nu endog udvidet til damascerte Flinter og Pistoler, fordi Englænderne i denne Tid er i saadan Forlegenhed for Geværer, at de selv kiøbe saadanne som sædvanlig kun bruges til Luxus. Efter en Arrette fra Ministeren for de indvortes Anliggender, skal Svømmekonsten udgiøre endeel af Ungdommens Underviisning i Lycæerne og Secundairskolerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Den 3die August foranledigede et Skyebrud i Poitiers at Vandet i et Øieblik steeg 15 til 20 Fod. Enhver søgte at naae det høieste Sted i sit Huus. 4 eller 5 Huse ere ganske indstyrtede og i nogle Gader er Steenbroen ganske bortreven. J Marseille holdes offentlige Bønner i alle Kirker, om Regnens Standsning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Moniteuren af 13de Aug. melder fra Corsu af 2den Julii, Krigen er udbrudt i Grækenland; Ali=Pachas Tropper vare slagne af Landes Jndbyggere; forskiellige Kruptladninger vare afsendte fra Corfu til Parga; Garnisonen paa Corfu, skiuler ei engang denne Bistand, som den giør Jnsurgenterne; Major Christachi, Chef for den Albaneser Bataillon, som staaer i de 7 Øers Republiks Sold, er reist i Parga, og de 7 Øers Republik, har forlangt at Parga, Previse, Vomixa og Butrintum maatte blive besadte af russiske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Engeland. Siden den 12de Aug. har vi her den tilforladelige Efterretning at den franske Division under Admiral Gentheaume, er vendt tilbage fra Camerebugten til den ydre Rhede for Brest, hvor den med den hele øvrige Flaade ligger kun for 1 Anker, og er færdig til at løbe ud. Den Cabinets Befaling, hvorefter Havnene ved Boulogne, Calais m. fl. ere sadte i Blocade=Tilstand, skal være foranlediget ved en Efterretning Regieringen har erholdt om, at fiendens Foranstaltninger til Landgangen nu ere i fuldkommen Stand. En nyelig fra den franske Kyst hiemkommen Gentleman, melder paa det bestemteste, at den Boulogner Klotille er i fuldkommen UdrustningsTilstand og kan paa første Vink gaae i Søen. At den i Nærheden af Boulogne staaende Militairmaat skatteres skibet mere end 100,000 Mand. At Joseph Bona paa 160,000 Mand, men at der dog ikke vil blive ind parte saaer Overbefalingen over Erveditionen under Assistance af Generalerne Souli, Jundt og nogle andre erfarne Officerer, og at Landgangsforsøger sandsynlig vil blive udført paa Kysterne af Susser. Admiral Calder bleqverer, nu Rocheforts Havn, hvori der ligger 5 Linieskibe og 2 Fregatter seilfærdige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Den 11te August forkyndte Telegrasen Jamaica Flaadens Ankomst til Dunerne paa 240 Seil, vi tælle saaledes i en Uge 500 riigtladte Koffardieskibe, som fra begge Jndierne ere indløbne i vore Havne. Fregatten Vertu er og ankommen til Plymouth fra Jamaica med adskillige sangne franske Officerer fra St. Domingo Armeen, hvilke, saasnart deres Sundheds Tilstand er undersøgt, skal afsendes til Fangeskibene i Hammonze.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
En af vore Paketbaade fra Lissabon har bragt den Efterretning, at Marqvien af Lima, er som Prinds=Regentens Ambassadeur afreist paa en Portugisisk Fregat til Frankrig, for at overbringe hans Lykønskning til Keiseren, og at han bringer en betydelig Sum Penge med sig. Den franske Ambassadeurs Gemahlinde, Madame Lasnes, giør Reisen med til Frankrig paa samme Fregat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Den Skade som Admiral Lindis har anrettet i forrige December i Poolo=Bay, paa Kysten af Bencolen, anslaaes, saavidt Compagniet angaaer, til 60,000 Pd. Sterling. Privatpersoners Tab er større.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Blandede Efterretninger. Den 3die Aug., paa Keiserens Moders Fødselsdag, blev Formæhlingen fuldbyrdet i Petersborg mellem Storfyrstinde Maria og Arveprindsen af Sachsen Weimar, i Slotscapellet, efter den Grædske Kirkes Brug. Bruden har en stor Krone af Brillanter. Efter Gudstienesten spiste den Keiserlige Familie ved aaben Taffel af 200 Couverts paa Guld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Med den nyeste Pariser Post haves Efterretning: At Hr. Alexander von Humhold med Hr. Boupland, er efter en 29 Dages lykkelig Reise fra Philladelphia, indtruffen til Bordeaux, og saaledes, til de Physiske Videnskabers Udvidelse, fuldent en paa sin egen Bekostning udført 5 Aars Reife, giennem Peru, Mexico, Guito o.s. v. Foruden de Samlinger, som de allerede forud har afsendt til Europa, har de medbragt, fra disse langte fraliggende, og af Lærde Reisende saa lidet besøgte Ver. ders. 30 Kasser med Natursieldenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
En til Wien indløben Efterretning, at Belgrad er indtagen af de Serviske Jnsurgentere, har der givet Anledning til flere Statsconferencer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Et Brev fra Canton i China melder: at nogle Mandoriner, har ansøgt det Engelsk Ostindiske Compagni. om Hielpetropper imod Rebellerne i nogle Chinesiske Provindser. Rebellerne skal have Europæiske Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Den forhen ommeldte Duel imellem General Hamilton og Vicepræsident Buer, (ikke Bird) i Nartagerica, foregik den 11te Julii i Heboken, i Nærheden og Nyeyork. Paa Begravelsesdagen vare alle Krambode lukkede i Nyeyork og man ringede med Sørgeklokken, af og til den hele Dag. Aarsagen til Duellen, var fordi Hamilton havde høit dadlet Levingsions politiske Opførsel i Paris. Mærkelig er det, at hans Søn, en Yaaling paa 21 Aar er for 2 Aar siden paa samme Sted bleven dræbt i en Duel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
J den 701de Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere: 49. 17. 4. 29. 32. Spørgsmaale? 1) Om de Fattige i Aarhuus, der nyder Almisse, er for Aaret 1803, bleven dobbelt Antal, imod Aaret 2) om der ligeledes for 1804, er bleven dobbelt Antal imod det forrige Aar 1803, og 3) Hvorledes denne Ligning er reparteret og hvorefter samme er udfærdiget, derom ønsker en Deel af Byens Jndvaanere sig underrettet for denne Kiøbsted, saavel som for alle andre i Jylland. C. L. Muller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Bekiendtgiørelser. Der som nogen haver gammel Messing at sælge betaler jeg for Pd. 2 Mk. 2 s., Malm 24 a 26 s. Pd. Tillige beder jeg mig recommenderet, til enhver som behøver Gortler Arbeide, at jeg forfærdiger alle Slags Gartler-Arbeide, Knapper og Spender af bedste Metal, Mortere, Strygjerne, Lysestager samt Beslag, til Døre og Hestetøier, Dragkiste os Skatol Beslag af Messing og forsølvet samt af Tombak af smukkeste Ko leur. Aarhuus den 25de August 1804. Mads Holst, Gortler. Boendes paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Fredagen den 31te August næstkommende, Formiddag Kl. 10 slet bliver uden for Broberg Port, ved offentlig Licitation opbuden Jstandsættelsen af et Stykke Be sammesteds omtrent 180 Favne, efter de Conditioner som paa Licitations-Stedet bekiendtgiøres. Aarhuus Raadstue den 25de August 1801. Borgemester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-25
Et ungt Menneske der har Lyst til at beopagte en Pilleqværn og om sin Opførsel og Duelighed kan forevise gode Beviser, kan til næstanstundende 1ste Novbr. paa fordeelagtige Vilkaar blive antaget ved Grubevær¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
satte Sveitsersamilier, lader af Melken virke Sveitserost, har nu allerede frembragt et andet Sveitserie paa Godset Taarnholm, imellem Slagelse og Corsøer, og med Tiden ville vist mange flere Hollænderier nedlægges og Sveitserier oprettes. Hvor fordeelagtig en saadan Forandring er, kan sees deraf, at Sveitserne yde 150 Pd. Ost aarlig af hver Koe, som blot beregnet til 1 Mk. er 25 Rdr., hvorimod en Hollenderiekoe paa meget faa Gaarde har kunne yde 9 Rdr. aarlig. De Oste fra Antvorskov, der have opnaaet deres Alder af 3 Aar, hvilken behøves til deres Fuldkommelse, erkiendes af alle for nok saa god som den sveitserske fra Sveitserlandet. Sveitserne paa Antvorskov og Taarholm tilstaae og, at den siellandske Græsning er kraftigere end deres Fædrenelands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Natten imellem den 18de og 19de denne Maaned ere paa Callundborgs Ladegaard pludseligen døde 15 Køer, som Aftenen tilforn vare satte paa Græs i en Kløvermark tilligemed Gaardens øvrige Hollænderie. De ypperlige Anordninger, som Regieringen har udgivet, for at værne Landet mod den almindelige Kvægsyge, har ve foranlediget, at vedkommende Øvrighed har anstillet de hastigste Undersøgelser, for at bestemme hvorvidt Sygdommen, hvoraf disse Køer vare døde, kunde ansees for at være smitsom, og for da i saadant Tilfælde at træffe de nødvendige Foranstaltninger. Det er derved bleven oplyst, at bemeldte 15 Køer have havt Trommesygen, som den friske Kløver har foraarsaget. Paafaldende er det imidlertid, at en saa almindelig Aarsag kun har dræbt 15 af 150 Køer, som var Hollænderiets Størrelse, og at af 2 uvante Køer, som vare kobblede sammen, een fandtes levende og den anden død. Tvende Køer laae døde ved Hyrdens Huus, og de øvrige i en Strækning fra Sydvest til Nordost. Dette sidste har foranlediger den Formodning, at de døde Køer skulde være trufne af en Lynstraale, men da det ved Kallundborg Vægtere for Retten er gotgjort, at det ikke har tordnet der bemeldte Nat, og da man ved de døde Dyrs Aabning ei fandt mindste Spor af Lynildens Virkning, men derimod Mellemgulvet eller Skjoldet revnet formedelst Vommens eller den første Maves stærke Udvidelse af Luft og Kløver, saa bliver det heraf noksom indlysende, at Aarsagen til disse Køers Død har været Trommesyge. Hvorledes man kan hastig hæve denne Sygdom ved Hielp af Tappespydet findes beskreven i Professor Viborgs Afhandling om Trommesygen udkommen i Aaret 1792. Da de Dyr, som pludseligen døe af denne Sygdom qvæles, saa kan deres Kiød spises uden nogen Fare for Menneskets Sundhed. J Nærheden af Tronhiem have Brødrene Nik. og J. Mølman Lysholm en Fabrik paa Gaarden Lysholmsminde, hvor der forfærdiges meget god Grønsæbe og et opperligt rødt Farvestof, under Navn af Tronhiemsk Cochenille. Ligeledes fabrikeres der et ypperligt guult Farvestof under Navn af Tronhiemsk Mineral-Guldgult, som meget overgaaer det almindelige Kongegult.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
J Tronhiems Avis læses følgende: Høsten tegner sig ret vel, saa det er at haabe, at den Elendighed, som i flere Aar har fundet Sted her i Stiftet vil formildes; ønskeligt var det, at en stor Deel af Almuen vilde af disse bedrøvelige Omstændigheder lære, som Myren og Bien at tænke paa Fremtiden og ved Svarsomhed og Flid nogenledes sætte sig i Stand til at møde lignende Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Det er anordne, at danske Vognmænd som forkomme det dem betroede Kiøbmandsgods, skal erstatte Skaden, og straffes med Tugthuusarbeide fra 1 til 5 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Aarhuus. Fra den 25de til i Dag ere følgende Skippere indkomne her paa Rehden: J. Staal fra Ebbeltoft, P. Jversen fra Christiansund, B. Sørensen fra Sønderborg. Udgaaede: R. Alrøe til Lübech, J. Halling til Norge, J. Møller til Ebbeltoft, N. Lund til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Fra den 25de til i Dag: Frøken M. Lund, N. A. Secher og J. Secher, Landmaaler H. Wulf, Oberkrigscommissair Randlev med Frue og 2 Børn, Hestehandlerne C. Giedde og M. Pedersen. Med Skipper Jacobsens Smakke blev afsendt Køer tilhørende A. Hvild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Den 25de d. M. blev mig sendt 1 Rdr., som een har maattet give i Mulct til Byens Fattige for ulovlig Tøi ring i Kornet paa Marken. Aarhuus den 29de Aug. Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Af en Uberettiget, som havde indsadt 2de Bester paa Byens Fælled er betalt i Mulct til de Fattige 1 Mk. som er mig leveret af Directionen for Markvæsenet. Aarhuus, d. 29de August 1804. A. W. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Sidste 20de Aug. behagede det Albestyreren ved en stille og rolig Død at hiemkalde til det bedre og saligere Liv min gode og for mig kiære Kone Ane Marie Rasmusdatter i sin Alders 48de og sit Ægteskebs 26de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Dette bekiendtgiøres sørgeligst Venner, Slægtninger og Bekiendtere. Skanderborg, den 27de August 1804. C. Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Prædikanterne paa 14de Søndag efter Trinitatis. Høimæsse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Provst Bichmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Udenlandsk. Frankrig. Den 11te om Eftermiddagen Kl. 5 indtraf Keiseren fra Dunkirken til Ostende, hvor han blev modtaget med stor Høitidelighed, og tog Flotillen, under Admiral Verheuls Commando i Øiesyn. Han afreiste igien derfra til Boulogne den 12te for at bevaane den der fastsadte store Militairsest den 15de. Man venter ham og til Brussel og Antverpen. Den 14de Aug. kom 100 Skibstømmermænd fra Brest til Antverpen, saa at de ere nu 1500 i alt, der skal bringes til 5000. Man har lagt Kiølerne til 7 Linieskibe, og man vil om kort Tid faae at see 12 Krigskibe paa Stabelen der. Det er næsten utroligt den Mængde Skibsbygningsstræesømt andre Skibsfornødenheder som kommer dertil fra Brussen, og da Antverpen er erklæret for en Stad af første Slags, saa lader Regieringen og Festningsværkerne udbedre og forstærke, især Citadellet. Prinds Joseph, er og afreist fra Paris til Boulogne, og Prinds Ludvig giør en Reise til Turin, som man troer, for at paatage sig Commandoen over en Observationsarmee i Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Keiserinden har i Aachen besøgt Hr. von Houtemsskiønne Manufactur, hvor hun meget huldrig talede med Arbeiderne og lovede den ældste Væver i Manufacturet en aarlig Pension. Hun har og besøgt Slottet Vaels=Brouck, som for 1000 Aar siden har tilhørt Carl den Store.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Et af vore Blade leverer endnu følgende skrækkelige Biedrag til Negernes Grusomheder paa St. Domingo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-08-29
Hr. La Caussade fra Bordeaux, kom i April med en Ladning Vahre til Cap Francois. For ikke at miste sit Gods og sine Vahre, søgte han at giøre sig under hos Overhovederne for Negerne. Han indbød desaarsag Dessalines og 40 af hans Stabsofficererer til et Maaltid hos sig hvorved der herskede megen Munterhed. Hr. La Caus sade drak paa Dessalines Sundhed og Folket af HavtisVel. Herpaa frembragte Dessalines Hr. La Caussades Sundhed. Dette var Signalet til Mordet. J samme Øieblik greeb de ved La Caussade siddende Negeroffcerer ham fat, kastede ham op paa Bordet, og enhver af Giesterne tog sin Kniv og stak i den Ulykkelige, hvorpaa de og myrdede de Herrer Folen, Arnand m. fl. Derimod har de ladet 2 andre Hvide leve, nemlig Bogtrykkeren Dusour og Jngenieur Fatoux, fordi de ikke kunde undvære deres Tieneste. Man forsikret og, at det blandt Negerne paa St. Domingo er opstaaet et Partie, som kalde sig Congo Negere og de Hvides Venner og som med mange Plantage Eiere ere flygtede til Biergene. Under disse befinder sig maaskee mange, som man nu troer ere myrdede.