Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-02
Det tvungne Laan er nu ogsaa afskaffet siden den 18de f. M., og i dets Sted foreløbig paalagt et Krigs bidrag bestaaende i en Forhøielse af 25 Centimmen paa Grund, Mobiliar= og Luxus=Skatten, indtil man bliver færdig med et nyt Jndtægts= og Udgivte=System. De som alt have betalt deres Deel i det tvungne Laan, kunne fraregne samme i Krigsbidraget. For de ulykkelige Rentenerere, som - efter en Deputeredes Udtryk - nogne have fulgt Revolutionens Vogn, er ogsaa aabnes en Kredit af 39 1/2 Millioner. De, som Oppebørselen er betroet til, skulle herefter stille Kaution og udstæde Obligationer for Afgivterne hver Maaned. Overalt er der store Uorden i Finantserne det første Konsuler. ne (Benævnelsen af et Konsulat have de frabedet sig, søge at afhielpe. De lopgivende Kommissioner faae derfor det ene Budskab efter det andet og maae forsamles hver Dag, uagtet de den 15de udtrykkeligen besluttede, kunat holde Møde to Dage om Ugen. Som Beviis paa Buonapartes utrættelige Virksomhed fortælles, at han den 15de besøgte Fængslerne i Paris og lod sig underrette om Fangernes Tilstand og Behandling. Dog erklære andre Efterretninger dette Rygte for ugrundet. Saa ulige man end bedømmer den Maade, hvorpaa Konsulerne kon til deres Magt, saa er man dog almindelig eenig i at tilstaae dem, at deres Hensigter vare de beste og at de ikke heller endnu have gjort nogen Misbrug af samme. Herpaa er ogsaa den Patriotisme og Almeenaand, som igien begynder at oplives, et talende Bevis. Man seer atter saa stor en Mængde klingende Mynt i Omløb, at der ingen Opgeld gives meere paa Gulder, og de frivillige Opoftelser gaae saa vidt, at to Bankiers, som endnu Jntehavde betalt til det trungne Laan, have nu givet fire Gange saa stort et Bidrag, som det, hvortil de vare ansatte. Herover gjør Nøderer den bemærkning: at Lovtaler kan enhver Magthaver faae nok af, men kuns de gode tilbyder man Penge. Fra Departementer. ne faaer Regieringen daglig Lykønskninger til den nye Revolution. Til Deputationen fra Seinedepartementet saa de Steyes: fra nu af maae vi hverken see Jakobinere, Terrorister eller Maadeholdne meere - men ene Franzoser. Blot i Auxerre i Ponne=Departementet har Præsidenten i Krininatretten, Barnabe, viist sig opsætsig imod den nye Regiering, men er derfor af Konsulerne som den, der har gjort lig skyldig i aabenbar Opstand befalet at opholde sig i Staden Orteans indtil videre, under Straf at sine Godser, Seqvestrering. J de lovgivende Kommissioners Cirkulair til Departements=Øvrighederne hedder det: hvi ere atter i hine skiønne Dage 1789, med den Forskiel, at vi nu have en ti Aars Erfaring for os."Koniulerne mod tage i Fremtiden ingen Ansøgninger; men disse skulle sendes til den vedkommende Minister. Efter Konsulernes Forslag maae alle offentlige Embedsmænd nu værge, Troeskab mod den ene og udelelige, paa Folkets Souverainetæt, det repræsentative System, og Friheds, Ligheds, Sikkerheds og Eiendoms Haandthævelse grungede Republik. Lovgiverne selv vore denne nye Eed, strax efterat de havde dekretteret den. Alle franske Gesandtere og Agentere i andre Lande faae nye Kreditiver og skulle bekiendtgiøre Konsulernes Jnstallation for de Steders Regieringer, hvor de residere.