JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Wien, den 5te November. Man veed nu med Vished, at Feldtmarskal Wurmsers Forfatning i og ved Mantua har langt fra ikke været saa stem som man har troet. Han har bestandig med en anseelig Magt holdt Fienden i Tømme. At han uden for Fæstningen foretog sig kun lidet, kom deraf, at han havde Ordre, at itte begive sig bort fra Mantua, førend de Forstærkninger, som under General Alvinzy bleve beordrede ham til Hielp, vare i Ar march, og Communicationen igien kunde blive oprettet. En nu den 14de October har Feldtmarskal Wurmser igjen havt nogle Fordeele over de Franske, og frataget dem nogle 100 Mand Fanger, Proviant og Fourage, hvilket sidste hans Cavallerie meget behøvede. Vor Regiering venter nu inden 3 Dage gunstige Efterretninger og de forenede Angreb, som fra Siden af Bassand og Trient skulle blive gjorte af de forenede Corpser, som samtlig ere brækkede op. Fienden synes allerede at have ventet disse Angreb. General Buonaparte har derfor ladet Undsætning komme fra Livorno, hvor, forude 1200 Corser, kun 1500 Mand ere blevne tilbage til Besærning. - At Engelænderne have forladt Corfica, var, for medelst den Krig, som Spanien nu har erklæret Engeland, gandske naturligt, da denne Øes Forsvar skulde have være forbundet uden og inden fra med alt for mange Vanskeligheder, og da Engelænderne bedre kunne bruge i Gibraltar det Krigsmagt, som de havde paa Corfica, hvilken desuden mang lede Tilførsel. Antallet paa de franske Krigsfanger, som de engelske Vicekonge Elliot har ladet sætte i Frihed paa Corfica- og bringe til Livorno, under det Løvte, at de i denne Krig ik skulde tiene mod Engeland, beløber sig til 300 Den Efterretning, at Kongen af Neapel har sluttet Fre med Frankrige, har her gjort megen Sensation, og det saameget desmere, da den neapolitanske Gesandt i Rom kort for hen sluttede en Alliancetractat med Paven, efterat en Fre med Neapel strax derpaa blev undertegnet i Paris, en Fredsom nu giør hiin Alliancetractat kraftesløs. De neapolitanske og pavelige Stater, som tilsammen indeholde henimod Millioner Mennesker, havde i Nødsfald kunne stil 100,000 Mand i Feldten, og disse meget forandre Sagerne Forfatning i Jtalien. Man holder sig for overbeviist om, Freden mellem Frankrige og Neapel i Besynderlighed er kommen i Stand ved Spaniens Mægling, paa det Frankrige turde blive befriet fra en anseelig Fiende, som Neapel hidtil var og den neapolitanske Magt tillige derved blive skilt fra Engelæderne, med hvilke Spanien nu er i Krig, og mod hvilke det no desto lettere kan stille sig i Middelhaver med sin Søemagt.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Manheim, den 6te November. De Keiserlige føie nu ogsaa Anstalter til at bombarde, Huningen, og at ødelægge den der værende Broeskandse af Rhinbroe. De have oprettet 8 Batterier paa de hosliggenHøie, og allerede den 3die skulde Bombardementet tage sin Begyndelse. Fra Batterierne, som de Keiserlige have oprette paa Høiene omkring Kahl, kan ikke allene dette Sted selv skydes, men endog Broeskandsen og Rhinbroen. - En Koserlig Bataillon, som kom fra Philipsburg, er rykket ind Manheim; og endnu adskillige Batailloner af den østertiArmee ere paa Marchen hertil. Den franske General Deel befinder sig og ved Speyer med 10000 Mand. Biergste derne af Grunstadt indtil Neustadt ere nu ogsaa besatte af Franske J vore hinsidige Rhinegne streife de de indtil Franker. thal. Ved Trier fortfare de med at anlægge Forskandsniger, og at føle Forsvarsanstalter, hvoraf nogle slutte, de franske Tropper, som nu befinde sig paa Hundrykken, tade trække sig bag Mosel. Erkehering Carls Hovedqvarteer, endnu bestandig i Offenburg. Feldtmarskallieutnant Først af Fürstenberg som commanderer Tropperne i Breisgarhar sit Hovedhvarteer i Haltingen, hans venstre Fløi adardet Condeske Corps, og den høire Fløt commanderes af Genral Wolf, som har sit Hovedqvarteer i Weil. - Ogsaa foMannier et betydeligt Antal Artillerister afgaaet til Egne af Rehl.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Frankfurt, den 3de November. Fra Rastadt meldes: at de Franske have befalet Jndbyggerne i Landsbyen Kahl, at begive sig inden 6 Timer med deres Eiendomme til Strasburg, saasom Landsbyen skulde blive anstændt og nedrevet, fordi de Keiserlige, under Begunstigelse af denne Landsbye, allerede have opkastet mange Batterier, mod Kehl, og virkelig allerede kaste Bomber inde Staden, selv. Næsten alle Jndbyggere have og allerede, af Frygt for et Bombardement, forladt Staden. Det Rygte er her nu almindeligt; at en Vaabenstilstand paa 4 Maaneder var i Underhandling mellem de Keiserlige og de Franske i Rhinegnene. Man føier ogsaa til at den allerede skulde være bragt i Stand, dersom de Franske ikke havde paastaaet Besiddelsen, i Rehl og Neumied. J Forgaard var den Keiserlige GeneralWerneck i Neumied og Chrenbreitstein. Paa det første Sted, der, som bekiendt er nentralt, har han havt en Samtale med den franske Generalg mener, efterat han havde vist, steret sin Cordon, igien vendt tilbage til sit Hovedqvarteer i Sienburg. Alting er allers roligt i denne Egn. Jmellem General Werneck og Erkehertug Carlgaae mange Courerer.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Fra Maynen, den 8de November: Jfald en Vaabenstilstand bliver oprettet imellem de Keiser, lige og de Franske, skulle 36000 Mand Østerrigere faae Vinterqvarteerer i Franken. Medens Vaabenstilstanden varer, skal der handles om Fred. Jgiennem Basel ere hidtil adskillige Courerer passerte, der, som det heder, ere komne fra Wien og Paris. - Efter Beretninger fra Botzen, føire General Buonaparte Anstalter til at ophæve Beleiringen for Mantua.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Kiøbenhavn, den 18de November. Førstkommende Søndag den 20de November bliver anlagt Hofsorg for Kongen af Sardinien, som bæres tilligemed den nuværende i 3 Uger.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Mandagen den 21de November bliver Apartement ved hoffet, som begynder Kl. 6 1/4 Slet, og herefter til videre hver 14de Dag. Beskrivelse over det i Fredensborg Slots Capel ved Hendes Majestæt Dronning Juliane Maries Liig anbragte Castrum loloris, samt de i Kirken anbragte Ornamenter, hvilket alt var forfærdiget under Bestyrelse af Hof Decorateur Lillie. Midt i Kirken var anbragt en Forhøining af graa norsk Marier, bestaaende af 5 Trin og 2de Reposer, paa de 4 Hiørnet af samme vare anbragte 4 Altere af Marmor og Por et med Allegorier en hos reelliet, havende Hensyn til Hendes Majestæts Navn, som saaes i Baggrunden af Capellet. Den øverste Repose af Forhøiningen saavelsom de øverste 3 Trin vare beklædte med sort Fløiel, og rigt besat med bredeSølvfryndser, samt belagt med et bredt Kors af Sølvmohr, Oven paa Forhøiningen stod Hendes Majestæts Kiste af anti de Facon, betrokken med sort Fløiel og Sølvmohr, rigt be sit med bronce forgyldte Zirater, Broderier og Galoner. Paa begge Siderne af Kisten vare anbragte det Kongel. danske i Hertugelige Brunsvig-Wollsenbuttelske Vaaben forenede med hinanden, af massiv Sølv forgyldt drevet Arbeide. Ved Hovedet af Kisten var at læse i ophøiede forgyldte BroneBogstaver, Deel el M. 6. hold Daris er Konvnets- og ved Foden af Kisten. Nat. o. 1. Sept. Abegik. Denat. . Oer, uncerer. Paa den overste Repose var anbragt en Forhøining, paa hvilken var lagt et stort sort Fløiels Liigtlæde, rigt besat med broderede Guldtroner, kantet med brede Sølvfryndser og sesioneret med store Sølvvaster, vorpaa Kisten stod paa en til samme hørende med Sølv og Guldmohr overtrukken Soele. Ovenover Kisten var anbragt en prægtig Baldaquin, rigt besat med Galoner og Fryndser, fra Baldaquinen gik 4 store sorte Fløiels Gardiner, forede med hvidt Atlask og besatte med Guldgaloner og rige Sølfryndser, hvilke vare opbundne i de Hiørnet af Capellet med brillante Sølvsnører og Dusker. - Baggrunden af Capellet var behængt med et stort sort Fløiels Gevant, foret med hvidt Atlask, besat med store lange Guld fryndser; Gevantet var opbundet paa forskiellige Steder med store Guldqvaster og Snorer. - Paa Gevantet saaes Hendes Majestæts Navn med Krone over, omvundet med Palmblade, og neden under samme følgende Jnskription. fornist ved Fönsk. banksvig monprindres, Ann isleilor ved Skibnicus Dæk som Vare.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Danmarks og Nors, ORo Nr. Paa de 4 ovennævnte Altare vare brændende Flammer, og de derved anbragte Allegorier, vare følgende: paa det første saaes Religionen, forestilt ved et siddende Fruentimmer, med Slør over Hovedet; den ene Haand paa en Bibel, og i den anden holdende et Kors. Paa Reversen var at læse: le V. cul Ulvn. Paa det andet samt Juno Lucina, forestilt ved et siddende Fruentimmer, holdende i den ene Haand en Green af Planten Dictamus (som de gamle troede indrede Fødsels=Smerternes og i den anden Hygi Skaal; i Baggrunden var at see Fasaden af Fødsels=Stiftelsen i Kiøbenhavn, paa Reversen stod. hun i Dr. mørk Mk. Paa det 3die Altar forestiltes Penia som et siddende Fruentimmer med et Bækken, i hvilken hun samlede Almisse, paa Reversen stod. 1 Al. De Falien. Paa det 4de Altar forestiltes Kundskaben ved et siddende Fruentimmer, med en brændende Fakkel i Haanden, og de øvrige sædvanlige Attributer, paa Reversen stod : UUN El. SREDE. VIDENSRABER. Alle Colonnerne i Kapellet vare omvundne med Flor, og udzirede med hvide Voxlys, desuden var Capellet oplyst ved en Mængde hvide Voxlys, som vare anbragte saavel i forskiellige store Lysekroner behængte med sort Flor, som og paa Gesimsen forved Ballustraden, imellem begge Raderne af Colonnerne, som understøtte Gevælftet i Kapeller - HovedIndgangen i Kapellet, saavelsom Ballustraden imellem Colonnerne, vare behængte med Gevanter af hvidt Atlask, garnerede med Sølvfryndser og Qvaster. - Hele Kapellet, saa velsom de tre det nærmest værende Værelser, vare betrukne med sort. - Rundt omkring ved Siderne i Kapellet vare anbragte Forhøininger, som afgave Pladser for Tilskuerne.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Med den sidste hertil ankomne Hamborger agende Post er til os indløbet et Brev uden Navns Underskrift, dateret den 6te November 1796, hvorudi fandtes 100 Rdlr. i en Banco=Billet No. 5561 Aar 1788, med Hosskrift: til de Afbrænde te i Kiøbenhavn, for hvilken anseelige Gave den Ubekiendte, som dermed har villet understøtte vore brandlidte Medborge, re, herved bevidnes vores forbindtligste Taksigelse med Forsikring, at den efter vores beste Skiønnende til sin Bestemmelse stal vorde anvendt. Kiøbenhavns Raadstue, den 18de November 1796. Ober=Præsident, samt Borgemestere og RaadVed Kiøbenhavns Forligelses=Commission ere i October. Maaned 1796 forligte 94, hævede 29 og henviste til Retter gang 37 Sager.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Den 16de og 17de hujus ere indkomne og udgaaede: Capit. P. Lindberg fra Grønland med Spæk og Barder; Capit. T. A. Schmidt til Vestindien med Cargaison. Ved Tallotteriets 566 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 12. 48. 7. 13. 33.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Avnarius. Ved det meest beklemte Hierte maa jeg herved sørgeligst indberette fraværende Velyndere, Slægt og Venner, at Døden den 4de dennes bortrev fra mig og aumundige Børn den kiærligste Ægtefælle og ømmeste Fader udi Skibscapitain Henrich Bruun, som da forlod Verden og os i sit Alders 46de Aar; folsomme Læser! Den fuldkomneste huuslige Lyksalie hed og Glæde, grundet paa giensidig Kierlighed, nød jeg ved denne ømme Vens Side udi næsten 14 Aar, og overbevidt saaledes om, at enhver deraf vil drage grundet Aarsag til min og mines dybe Sorg, frabeder jeg mig al skriftlig Bevidnelse. derom. Porsgrund, den 9de November 1796. Constance sal. Bruun, fød Rasch. Sidste Onsdag den 2den November har det behaget den almægtige Gud, ved Døden at bortkalde min elskte Mand Niels Larsen, Forvalter ved Fritzøe Sangbruge her i Laurvigen; dette maae jeg herved sørgeligst tilkiendegive for fraverende Slægt og Venner, i den fuldkomne Overbeviisning, at de uden skriftlig Bevidnelse tage Deel i den store Sorg, jeg før ler, og det Tab mig og mit Barn er tilføjet ved Forliset af den beste Mand og Fader. Laurvigen, den 8de November 1796. Anna Christine Larsen, fød Kielman. Den 15de dennes behagede det Forsynet efter 8 Dages smertefulde Sygdom, ved Døden at bortkalde min inderlig elskede uforglemmelige Kone Karen Sophie Smiht, i hendes Alders 43de Aar. Dette for mig og 3de Børn høit smertelige og uoprettelige Tab, bekiendtgiøres herved hendes og mine fraværende Paarørende og Venner, om hvis Deeltagelse, jeg uden skriftlig Bevidnelse er forsikret. Schovlænge Præstegaard i Lolland, den 16de November 1796. Mathias Schwarskopf. Alt min elskede Mand, Sørcapitain Jens Knudsen, efter elen langvarig Sygdom, den 11te November Kl. 6 om Morgenen, ved en stille og sagte Død omvexlede Tiden med Evigheden; det bekiendtgiøres herved efter sørgelig Pligt, og under Frabedelse af al skriftlig Condolence, for fraværende Slegt og Venner. Nyborg, den 11te November 1796. Daniele Claudine Knudsen, fød Svane.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Hos Proft og Storch paa Børsen Nr. 11, 12 og 13, findes den af Hofmedailleur Lods paa H. K. H. Hertuginden. af Augustenborgs Fødselsdag ypperlig forarbeidede Medaille Paa Forsiden sees Hertugindens veltrufne Brystbillede med Omskriften: Louise Augusta, Hertuginde af Augustenborg, Bagsiden forestiller Gratierne staaende rundt om et Stykke af en Pille og beskjæftigede med at binde en Krands. Tvende Gratier flette deres Attributer, en Rose og en Myrtegreen ind i den. Den tredie Attribut tænkes bag PillestubbenJndskriften paa denne (den 3de Julii, uden Aarstal, thi den Hylding Gratierne yde den tilbedede Louise Augusta er ikke inskrænket paa nogen Tid) tilligemed det omkringstaaende Distchon forkynde, at Krandsen er bestemt til en Fødselsdags Ge ve for Hertuginden. Det er Gratierne selv der, medens de binde Krandsen, synge: Chariternes Roser til Fryd for Dia Cythere Louise, foreene sig i Stykker koster i det fineste Sølv 4 Rdlr., og med Etul 48 s. mere. rofessor Fichtes Forelæsninger over den Lærdes Bestemmelse fordansket af Hr. Collin, og forøget med forhen utrykte Tillæg af Forfatteren, faaes nu hos Boghandler Tikiøb og Liunge, samt hos Bogtrykker Christensen i Adelgaden Nr. 29. anden Sal, for 2 Mk. heftet.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Fra Pressen er udkommen min 9de Samling af 6 nye engelsk i Dandse og en Contredands, med dertilhørende Stemme og Tourer af Hr. Ebbesen) som sælges for 3 Mk. Exemplaret. Endnu ere at bekomme 5te, 6te, 7de og 8de Samling for 1 Rdlr. 2 Mk. - 12 smaa Duetter eller Haandstykker, for 2 Violineeller Fløiter, ere tillige at faae tilkiøbs for 3 Mk. Exemplaret hos Boghandler Liunge paa Børsen, og hos mig selv boende i Fortunstræde, første Huus fra Admiralgaden paa venstre Haand. J M. Haskerl.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Fortegnelse over de, efter indkomne Beretninger, ved Fo Begyndelse paa ethvert Sted indtil 1795 Aars Udgang, henviste og siden der indstevnte Sager, saavelsom de Politie=Sager. J Kiøbenhavn: a) Ved Forligelses=Commissionen, fra 13de August b) Ved Raadstuen, fra 10de August c) Ved den lille Gields Kommission, fra 13de August d) Ved Søe= eller Skipperlaugs=Retten: førend Jndkaminationen. og efter c) Ved Politie Retten og f) Politiesager ved Hof= og Stads=Rettens 2det Vidne, KammerJ Siellands Stifts Kiøbstæder: a) Helsingøer, fra 27de October.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Politie=Sager. b) Hillerød, fra 31te August Politie=Sager, ingen. c) Slangerup. Politie=Sager, ingen. d) Frederichssund, ingen. e) Roeskilde Politie=Sager f) Nykiøbing, fra 14de October. Politie=Sager, ingen. 3) Holbek, fra 15de September.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Politie=Sager. b) Ringsted, fra 16de September.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Politie=Sager. 1) Nestved, fra 11te September.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Politie=Sager. 1) Slagelse, fra 4de November. Politie=Sager, ingen. 1) Skielskiør, fra 14de October. Politie=Sager, ingen. m. Callundborg. Politie=Sager, ingen. n) Corsøer, fra 15de September. Politie=Sager, ingen. o) Kiøge, fra 6te November.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Politie=Sager. p. Store Hedinge, fra 27de August Politie=Sager. 1) Præste Politie=Sager, ingen. 1) Wordingborg, fra 9de September Politie=Sager, ingen. 3) Steege, fra 17de September Politie=Sager, ingen. der ind vente. Transport = I Amterne i Siellands Stift, samt Grevskaberne og Baronierne: 1) Kiøbenhavns Amt, fra 13de Julii 2) Roeskilde Amt, fra 16de August.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Politie=Sager. 3) Frederichsborg, Cronborg og Hirschholms Amter, fri 18de August ) 4) Callundborg, Draxholms, Sæbyegaards og Holbechs Amter. 5) Ringsted og Sorøe Amter med Sorøe Bye, fra 28 August Ved Politie=Retterne 6) Wordingborg og Tryggevelde Amter, fra 26de August 7) Møens Amt.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Politie=Sager 3) Bornholms Land, fra 7de September.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Politie=Sager. 9) Ved Walløe Stifts Jurisdiction, fra 1ste October, Politie=Sager, ingen. 10) Grevskabet Bregentved, Politie=Sager, 11) Grevskabet Ledreborg, fra 26de September Politie=Sager. 12) Grevskabet Holsteinborg, ingen. 13) Grevskabet Samsøe, fra 27de October. 14) Baroniet Holberg, ingen. 15) Frederichsværks Jurisdiction.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Fyens Stift, med Lolland og Falster: A. Kiøbstæderne: 1) Odense, fra 27de August.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Ved Politie=Retten, fra 4de August 2) Nyborg, fra 20de October Politie=Retten, ingen. 3) Svendborg, fra 2de September Politie=Sager, ingen. 4) Faaborg, fra 18de October . Politie=Sager, ingen. 5) Assens, fra den 28de October.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Politie=Sager. 6) Middelfarth, fra 16de September Politie=Sager. 1) Kierteminde, fra 28de November.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Politie=Retten, fra 31te Julii. 3) Bogense, fra 1ste September. Politie=Retten. 9) Rudkiøbing, fra 10de September Politie=Retten. 10) Nachskou, fra 29de August 11) Marieboe 12) Saxkøbing, ingen. og der ind 1 paad. (Fortsættelsen følger i næste Nummer.) skrevne og samme beviisliggjøre. Nibe pr. Aalborg, den 7de November 1796. Niels Bassessen, constitueret Bye= og Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 4de d. M., læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Mandagen den 7de næstefter, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som hos Planter Hr. Richard, Førster paa St. Croix maatte have noget at fordre, hvorfra samme end maatte derivere, og som enten opholde sig i disse Riger og Lande eller Udenlands, samt ligeledes, efter at Bevillingen er næst ved Over og Underretterne paa de danske vestindiske Ej lande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, med 6 Maaneders Varsel alle de som opholde sig paa bemeldte Eilande, at melde sig for bemeldte Hr. Planten Førster med de fornødne Beviser om deres Fordringers Rigtighed. Kiøbenhavn, den 9de November 1796. Paa Hr. Planter Richard Forsters. Vegne, Hans P. Kolved.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 28de October, sidstleden, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silen forret Transport . . 13) Nyested, fra 21de November 14) Rødbye, fra 23de September 15) Nyekiøbing. 16) Stubbekiøbing, fra 23de September B. Amterne samt Grevskaberne og Baronierne: a) Odense og Ruggaards Amter med Einstdelsborg, Kl. rup og Langensøe Birker, fra 25de August Politie=Sager. b) Nyeborg Amt, fra 28de August c) Assens og Hindsgauls Amter d) Tranekiær Amt, fra 20de October. e) Aalholm, Halsted og Marieboe Klosters Amter, 11te September. f) Nyekiøbings Amt : Politie=Sager. 8) Grevskabet Muckadell) ingen. b) Grevskabet Wedelsborg, 1) Grevskabet Gyldensteen, fra 3die October k) Grevskabet Langeland, fra 20de November, 1) Grevskabet Christianssæde, fra 5te October m) Grevskabet Christiansholm, fra 29de October. n) Baroniet Holsteenshuus. o) Baroniet Lehn, ingen. men, efter Byefoged Bagers Attest, er for Svendborg. Byeting, i Følge Attest fra denne Forligelses Kommission, indstevnt p) Baroniet Scheelenborg, ingen. 4) Baroniet Christiansdal 1) Baroniet Winthersborg. 3) Baroniet Guldborgland, ingen.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Politie=Sager .¬ J Følge Hans Majestæts allernaadigste Bevilling af 23de Septbr. d. A., der er læst ved Jyllands Landsting og Møgeltønder Birketing, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter min af døde Fader Geheime=Conference Raad og Kammerherre Grev Hans Schach (de undtagen som have Sikkerhed i Grevskabet Schachenborg og Pertinentiers Rev nuer) med deres Fordringer at fremkomme og samme for mig inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Schachenborg, den 1ste Novbr. 1796. O. D. Schach.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling under 4de hujus, indkaldes herved kulpæna præclun Tvervet lilentii, med Aar og Dags Varsel alt og nover som formene sig at have nogen Slags Fordring hos en fulgende 3de Byefoged i Nibe og Herredsfoged i Hornud og Fleschum Herr der i Aalborg Stift Hr. Hans Thornsohn ond enten saam maatte bierer fra hans havte Embeder en andre Maader intet undtagen, dermed at melde sig inden saadan Tirs Forløn hos mig under til, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid allerhøystbemelte Bevilling er læst for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører, og dette Proclama 3de Gange er bleven indført udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Christiansandske Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter afgangne Borger og Kiøbmand Christian Henrich Ziegler i Arendal, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, hvorfra samme end maatte hidrøre, være sig enten fra hans førte Handel som Kiøbmand, eller hans hafte og med forhen afgangne Borger Carl Friderich Bøse, Jacob Eilersgaard og Salvo Kallevig bestyrede Overformynder Om bud, eller i andre Maader, inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, enten udi Stiftet efter ham, som behandles ved den anordnede ugentlige Skitte Session paa Stedets Byetings Stue, eller for mig, som Stervboets Skifteforvalter. Arendal, den 8de November 1796. N. Berg.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Sidstleden 1ste October er Anna Christina, fød Hoffmann, forhen afdøde Capitain af Jnfanteriet Ole Hannibal Ackeleves Efterleverske ved Døden afgangen her i Staden, og hendes efterladte Bonaf os undertegnede Skifteforvaltere strax taget under lovlig Behandling, hvorved er anmelt at hendes eneste Arving skal være en Søn ved Navn Gabriel Sigward Ackeleie, der som Lieutnant udi den Russisk Keiserlige Søe Etat skal være stationeret, men udi mere end 3 Aar ingen Underretning fra ham indløben; det er derfore vi i Relation til det under Dags Dato for dette Stervboe udsætte Proclama, hermed 3de Gange efter binanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, den Altonaiske Mercur og Hamborgske upartiske Correspondent vil have indkaldet, ikke allene fornævnte Lieutnant Gabriel Sigward Acke. leie, eller, om han uden Livs Arvinger skulle være død, og saadant lovlig kan bevises, den Afdødes andre nærmeste Arvinger Sidelinien, som formodentlig opholde sig i Churfyrstendommer Sachsen, hvor den Afdøde skal være lod og opdragen; men end- og dette Stervboes Credi= og Debitorer, samt ellers enhver anden Vedkommende, som maatte have noget at erindre eller fremføre, samme Boe betræffende, dermed at møde eller møde lade ved Skiftets Foretagelse paa Christiansands Raadstue til saadanne Tider som Loven bestemmer. Christiansand, den 31te October 1796. C. Høyer. R. Sørensen.
Berlingske Tidende, 1796-11-14
Da Hr. Niels Larsen, Forvalter ved S. T. Hr. Grev Ablefelt, Laurwigs Saugbruge, er den 2den hujus ved Døden afgangen der i Laurvigen, og hans Boe taget under Behandling af mig undertegnere, som Skifte=Forvalter; saa bliver alle og enhver som har noget hos den Afdøde at fordre, herved med 12 Uger. Varsel indkaldede, for saadan deres Fordring at anmelde, og samme at beviisliggiøre. Laurvig, den 9de Novbr. 1796. Rasmussen, Byefoget.