Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-09-01
Jndbydelse til Subskription. En god og ædel Mand havde vist uden min Begjæring eller Forudvidende - roesværdigen paataget sig at arbeide paa en Fredsstiftelse imellem Denuncianten: Hr. Herredsfoged A. Kier og mig. Ve bleve samlede paa 4de Sted, og traf den 2den Mai sidst en Forening, som strax blev skreven; men at Mangel paa stempled Papiir, ei reen- og underskreven. Koncepten, skreven med Herredsfogdens egen Haand har jeg endnu i Giemme. Hr. Herredsf. K. foreslog, at jeg paa min Hiemreise næste Dag vilde komme til ham, for at give forliget lovmæssig Form. Glad ved Haabet om at faae Fred havde jeg allerede givet efter i et og andet, føiede ham nu ogsaa deri, og kom. Dog troede jeg ikke Freden alt for vel. Virkeligen begyndte han og snart at fordre Forandring i, og Tillæg til det, Dagen forhen indgaaede Forlig, saa at jeg mærkede i det jeg forud befrygtede at Manden kun vilde betiene sig af denne Leilighed for at tilbringe mig et uventet Stød paa en eller anden Maade. - Da det endeligen kom til Underskrivt, paastod han, som en uundgaaelig Nødvendighed: at Forligs=Dokumentet maatte dateres Kiersholm den 3die Mai." Ogsaa der gav jeg efter. Han vilde at jeg først skulde underskrive og forsegle. Det skeede. Herpaa skrev han - uden for vor Aftale sit Navn tilligemed den tilføiede Jndskrænkning, som jeg, mere for hans, end min Skyld, udelod i min - men han ikke i sin - Bekjendtgiørelse i Aarhuus Avisen. Endnu begiærede han en Tilstaaelse af mig i Henseende til den i Jri- og Hebe for Octbr. M. f. A. indførte Veihistorie. "Den vedkom jo slet ikke denne Sag eller dette Forlig - hvad han da vilde bruge den til"Han vilde kun have den liggende hos sig selv. Vel, sagde jeg, paa dette Vilkaar skal det ogsaa skee og skrev derpaa som man har læst i ovenmeldte Tidende. Enhver agtsom Læser har vist ved dette Dokument lagt Mærke til 3 Ting. a) At det i ingen Maade vedkom Forliget, men var allene deraf bleven foranlediged. b) At det havde en fra Forliget forskiellig Datum, og c) at det var en væjentlig - i Slutningen udtrykkeligen anført - Betingelse: "At intet videre derom maatte trykkes." J det Øieblik altsaa, da Hr. Herredsf. K. lader dette efter sin Foranledning, Jndhold og Bestemmelse - utrykkelige Dokument trykke, erklærer han ei alene den indeholdne Tilstaaelse for ligesaa ugyldig som om den aldrig var gjort; men endog det hele Forlig, som det var foranlediged af, for brudt og ophæved. Dette sidste gav han desuden noksom tilkiende ved sin underlige og ufattelige Final, som var tilføyed hans Bekiendtgiørelse i Aarhuus Avisen, saavelsom ved sin Jndberetning om Forliget til det Kongelige Danske Kancellie, hvilken "Jndberetning" dette og har lagt til Grund for den paafulgte Resolution, At denne Sag bør have sin Fremme." (Thi forhen havde Kancelliet som retfærdigt var, resolveret: At Herredsf. K. bør bevise sine Beskyldninger.") Endeligen har og Denuncianten K. ved sin Stævning og hele inqvisitoriske Fremgangsmaade under Tingsvidneførelsen klart nok lagt for Dagen, hvorved han var finded imod mig. Dette foreløbigen for at vise, at ikke jeg, men Denuncianten K. har bruddet stiftede Forliig. Af gode Aarsager maae jeg endnu tilføie et Par Omstændighedder: Jeg havde lovet Forliget, saasnart som skee kunde, indført i nogle Aviser. At bekiendtgjøre den væsentlige Jndhold af Fredstractaten havde altsaa været nok. Men ingenlunde havde jeg lovet eller paataget mig, at lade indføre Forenings-Dokumentet i sin fulde Form Ordtil andet fra Begyndelsen til Enden. Det første gjorde jeg med Fornøielse, endog ved at følge Documentets Ord paa det nøieste; men ei det sidste, som jeg aldrig havde indgaaet; thi i saa Fald havde jeg og maattet anbringe nogle oplysende Anmærkninger, som ikke just havde tient til at forøge Hr. Herredsf. Ks. Hæder. Mit originale Forenings-Dokument havde jeg desuden strax paa min Hiemreise sendt til min brave Sagfører, Hr. Fr. Tolstrup i Skanderborg, efterat jeg i en Skynding havde taget Gienpart deraf, saaledes, som indført i Aviserne. Enhver Sprogkyndig sammenligne kun min - og Herredsfoged Kiers Bekiendtgiørelser, og dømme saa om anden Meening kunne komme ud, end denne: "Af "Angivelsen, saavelsom den imellem os svævende Tvistighed havde reist sig af Misforstaaelse." En Sandhed, der til Overflod nu er bleven sat i fuldkommen Lys og stadfæsted derved: At Denuncianten ved et saare skarpt, 3 Tingdage ført, og ellers meget mærkværdigt Tingsvidne ikke har været i Stand til, at udbringe noget Beviis for een eneste af alle hans Beskyldninger over mig. Det hele vidtløftige Tingsvidne, fra første Linie til sidste Punkt, er at ansee, som en udførlig, oplysende og overbevisende Forklaring over denne Kierske Tert: "Angivelsen og den imellem os svævende Tvistighed har reist sig ha Misforstaaelse. Hvordan den Tvistighed imellem os 2 Embedsmænd er bleven til, og forøged? Hvad Lys, eller Skygge den kaster paa os, Om Præsten i Randlev er skyldig, eller uskyldig i de Forbrydelser, for hvilke han er bleven denuncered i Kollegierne m. m., alt dette formoder jeg at interessere mine selvtænkende og upartiske Medborgere. Tingsvidnet, saavelsom andre ihændehavende Dokumenter - tildeels forsynede med nødtørvtige Oplysninger og Anmærk ninger, hvilket tilhove sikkert vil indeholde ganske mærkværdige Bidrag til begge Tvistendes Karakterie stiker, og især til Opløsningen af hiin moralske og politiske Gaade: "At en offentlig Rettens Betient, der beklæder adskillige vigtige Stats-Embeder, har baade villet og turdet nærme sig til 2 af de høie Regierings Kollegier med usandfærdige ærerørende Beskyldninger over en ustraffelig og uberygtede Embedsmand er jeg sinded til, i Følge mit offentlige Løfte, at udgive i Trykken. Men, dersom det skal blive fuldstændigt, vil det vel udgiøre en 12 til 14 Ark, hvert til 2 s., hvorpaa jeg ei formaaer at giøre Forlag. "Tvistigheden imellem Herredsf. "A. Kjer og Præsten N. Blicher, kan vorde Bladenes Titel. Saa mange af mine ædle og ærede Medborgere, som ville bidrage til denne Tings Udgivelse, behage at tegne deres Navne i Odense ha Eieren af Adresse=Contoiret, Hr. S. Hempel; i Aa borg hos Hr. Klokker Milling; i Wiborg hos Hr. Boghandler Just, i Fridericia paa Adresse=Contoir. i Randers hos Hr. Bogbinder Cortzen; i Horsen hos Hr. Postmester Schaldemose; i Weyle paa Po Contoiret og hos Hr. Fuldmægtig Bek paa TolContoiret; i Colding hos Hr. Bogbinder Meelbye i Ebeltoft hos Hr. Postmester Hesselberg; i Greeaae hos Hr. Bogbinder Ramshardt; i Aarhuus he Bogtrykker Lund og ellers hos andre mine Velyndre, som anmodes erbødigst om, at sende Subskribe, ternes Navne i ufrankerede Breve til Hr. Bogtryker Lund i Aarhuus, eller mig, inden October Maneds Udgang d. A. Trykningen skal ufortøved vore foretagen, saasnart som Oplagets Størrelse, efter Subskribenternes Antal, kan vorde bestemt. Randler Præstegaard, den 10de August 1798. N. Blicher.