JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Vi meddeelte i sidste Avis en urigtig Efterretning, Kiøbenhavn angaaende, af neueste Weltkunde. Vi ville her meddele, hvad den under Artikelen: Frankreich, und der Nord, siger om vort Fædreland, da det aldrig kan være os uinteressant at vide, hvorledes vi udenrigs bedømmes: Dannemarks Regieringsgrundsætninger (hedder det da i nysnævnte Avis No. 63) have i dette Land udbredet megen Oplysning, og Almeenaand. Grev Bernstorfs Død har imidlertid givet Cabinettet en ustadigere Gang. Tre eller fire Mænd have deelt hans Embeder, men ikke hans Talenter, og hans Systems Eenhed er sønderrevet. Dannemark fredelige Politik – siger en velunderrettet Franke – seer med studsende Frygt op til vor Krigersterhed, vore Planer synes det grændseløse, man vil endnu ingensteds til, at see det Maal, der er vor Grændse, og som vi ere saa nær ved at naae (?) Og aa den nye Lov om det neutrale Flag smerter, og man glemmer over disse Repressalier Engellands rasende Udfordringer. Om denne Lovs Gavnlighed og Viisdom var der rigtig nok meget at sige; men dens Virkning er beregnet for Øieblikket. Republiken, der vil have Fred, og hurtig Fred med Engelland (?) kort sagt, saadan en Søefred, der kan være Pendant til Fastlandsfreden (!) kan tillade sig, selv for den tilkommende Fordeels Skyld, at handle egenmægtig i dette Dieblik. Hvem skylder i Grunden en Republik Forbindtligheder, der i sex Aar eene udholdt en saadan Kamp, Midlertid vil Dannemark altid høre med til de Stater, hvis Forhold til Frankerig efter deres Natur ville være venskabelige. Naar der tales om Norden, tænke man fremdeles paa de tre tydske Stæder, den eneste Ruin af hiint mægtige Kiøbmandsforbund, der eengang i disse Egne afgiorde Kongernes Stridigheder. Hamborg, Bremen, og Lübek vidne indtil denne Dag om det fordum vidtberømte Hanseforbunds Storhed; man kiender de ugrundede Rygter (?) der hidtil vare i Omløb om disse Stæders Skjæbne. Vist nok passer deres gamle Politik at være alles Ven at at mishage alle, ikke til de nærværende Tider.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
London, den 6te Martii. J Anledning af den franske Directorialbeslutning angaaende neutrale Skibe har den engelske Regiering begyndt at bruge følgende Repressalier: Sir Richard Strachan bloqverer Seinens Udløb, og det samme skal skee ved alle Floder paa fransk Kyst. Saasnart nu et neutralt Skib vil indløbe i nogen neutral Havn, anholdes det, og bringes til en engelsk Havn. Virkelig har dette allerede været Tilfældet med adskillige. Man har ladet alle neutrale Søestater, underrette herom med Erklæring, at eene de Havne skulle ansees for bloqverede, hvor tilstrækkelig udrustede Krigskibe giøre det næsten umueligt for noget Skib at løbe ind. Lord Bridport er nu kommet til Portsmouth, og vil med det første gaae under Seil af den franske Kyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Et nyt Slags fransk Jnvasion har Biskoppen af Durham for nogle Dage siden i Overhuset givet det franske Directorium Skyld for. Da der forekom en Skilsmissesag, og Lord Aukland yttrede, at denne Uskik bragde stærkt den franske Usædeligheds Præg over til Engelland, sagde bemeldte Biskop, at han var overtydet om, det franske Directorium forsætlig sendte franske Dandserinder og Actricer til Engelland, at de ved deres frie uanstændige Gebærder skulde bringe de gode Grundsætninger i Landet til at vakkle, tage derfor Magthaverne sig ikke af denne Sag, havde han i Sinde selv at foreslaae en Adresse til Hs. Majestæt, at han allernaadigst maatte behage at sende alle deslige Qvindemennesker ud af Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Den store Violinspiller Viotti er beskyldt for nogle Yttringer mod Regieringen, og hvorvel han forsikkrede sin Uskyldighed, og understøttedes af mange fornemme Folk, maatte han dog, i Følge en befaling fra Hertugen af Portland, rømme Engelland. Statsfangerne Oconnor, Leary, Bins, og Allet blev i Løverdags forhørte i det Geheimestatsraad, uden at man kunde faae noget ud imod dem. Dette bliver meget rimeligt af den Omstændighed, at man tillader dem at bruge Papiir, Blæk, og Pen. Ogsaa forsikkrer man, at Oconor, hvis Udseende og Forhold viiser en Mand af Opdragelse, har ladet Sir Frances Burdett, der tilbød sig at være Borgen for ham, vide, at han ikke i ringeste Maade var bekymret for det strængeste Forhør. (En Avisskriver, der havde indrykket adskillige Rygter om disse Mænd, blev kaldet til Regnskab desangaaende for Geheimeraadet; dog lod man ham gaae ustraffet, da han viiste, at blot een af Politieret terne var Kilden til hans Efterretninger. Det synes derfor, som Regieringen havde i Sinde, at bortrydde al Mistanke om Brøde, saafremt ovennævnte Fanger vedbørlig kunne retfærdiggiøre sig. Der er endnu adskillige paagrebne, især Vrist og Thirst i Dower, som man beskylder for en uforsigtig og farlig Brevvexling med Frankerig. Den dublinske Bogtrykker Stokdale, hos hvem Avisen Pressen kom ud, hvori der stod noget anstødeligt mod Regieringen, er hæftet paa 6 Uger, og dømt til en Pengebøde af 500 Pund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
De lissabonske Kiøbmænd ere i megen Angest over det Rygte, at de Franske fra Nordgrændsen ved Vigo ville overfalde Portugal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Paris, den 5te Martii. J vore indre Anliggender udgiøre for nærværende Tid Valgene Hovedgienstanden. Directoriet har udstædet en meget indstændig Proclamation til Nationen, og opfordret alle Borgere, at tage Deel i Valgene, og vaage for, at intet af Partierne faaer dem i Hænde. Det dølger her ikke, at Anarchisterne meget let til Statens Fordærv kunne seire, da de siden 18de Fructidor ere blevne meget stærke Af en Beslutning, 500s-Raadet paa Guillemardets Forslag, har taget, hvorledes med Gienvalgene skal forholdes, seer man, at der denne Gang bliver 447 ny Medlemmer at vælge, hvoraf 500 Raadet allene skal have 297, man har da vel nogen Føye at frygte for en saa stor indtrædende Majoritet. Bailleul har foreslaaet, at forelægge Oldingsraadet tredie Gang det to Gange forkastede Forslag om Valgstædernes Forlægning til andre Byer. Adskillige af de til Deportation decreterede Deputerede siges at være paagrebne i Departementerne, og sendte til Rochefort, for at deporteres. Repræsentanten Murinais skal være død i Cayene, og Barthelem bragt paa Hospitalet der. En saa kaldet constitutionel Cerle, der yttrede constitutionstridige Grundsætninger, er lukket; saa har man og hæftet den General Courtot, der lod sig overfalde og slaae for Maynz, og General Montaigu, der overgav Mannheim, og vil man nu giøre begge disse Begivenheder til Led af det Pichegru tillagte Landsforræderie, til hvilken Beskyldnings Hiemmel man trykker de i Klinglins Feldtvogn fundne Brevskaber, med Udtolkning. Boghandleren Cocheris, som var hæftet, for at have solgt Rivarols Lexicon, hvortil Forerindringen var anstødelig, er sat paa frie Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Oldingsraadet har nedsat en Commission til at give Jndberetning over den med den cisalvinske Republik sluttede Alliance og Handelstractat; den skal være af yderste Vigtighed. Man forsikkrer, Cisalpinien faaer adskillige Havne, og en Søemagt, og der tales om et forestaaende Bytte mellem en Deel af det piemontesiske, og en Deel af de cisalpinske og liguriske Lande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Paris, den 9de Martii. Den 27de i forrige Maaned er Angereau kommet til Perpignan. Naar han igien skal reise derfra, og naar, og hvorledes Fiendtlighederne med Portugal skulde begynde, derom taler man ikke endnu. J øvrigt anbefale mange af vore Blade dette Tog mod Portugal, som et af de sikkreste Midler til at skade Engelland, og foreslaae, i al Fald at afstaae Spanien dette Land for Louisiana.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Roms Skjæbne, siger Poultier i Dag i sin Journal, vil bestemme det øvrige Jtaliens Toscana, Neapel, og Turin ville snart faae deres Directorium, og deres National-Repræsentation. Disse Begivenheder ere ikke langt borte, og den franske Frieheds-Stiftere ville og stifte Europas. Oprørets Phlogiston trænger ind af alle Porer paa de monarchiske, despotiske, og oligarchiske Stater, Modstanden forøger kun deres Kraft, de Midler, man anvender, for at standse dets Fremskridt, fremskynde og udbrede det just.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Jtalien, den 3die Martii. J Følge nyere Efterretninger er Sicilien i fuldkommen Opstand, og man befrygter, formedelst Jndvaanernes hævngierrige Caracteer, blodige Optrin. Ogsaa i Calabrien og Abruzzo skulle oprørske Bevægelser have yttret sig, og i selve Neapel er det ikke roeligt. Det neapolitanske Hof havde taget de alvorligste Forholdsregler, for at qvæle Revolutionsilden, inden den bryder ret ud. Den neapolitanske Gesandts Prinds Pignatellis hastige Afreise fra Rom er et betænkeligt Særsyn. Man frygter for et Brud mellem Frankerig og Neapel. De Franske lade fra Cisalpinen komme en stor Mængde Skyts til Rom, hvilket bebuder videre Operationer. Til Rygterne høre og, at Berthier af Hoffet i Neapel paa ny skulde have forlangt den hvide Ganger, der forhen som Lehnstribut blev ydet Paven, samt de neapolitanske Troppers Aftakkelse, og 22000 (!) fængslede Patrioters Løsladelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Rom, den 24de Februarii. De ny Forandringer følge hastig paa hinanden. Alle franske Emigranter, og navnlig Cardinal Maury, ere forviiste af Byen Rom, og hele Kirkestaten, paa Mauris Godser, er lagt Beslag, og Fyrsten Ghigi er affordret en Contribution paa 280000 Seudi. (Altonaiske Mercurius mælder til Slutning, at i Rom skal være udbrudt en hæftig Opstand af Transtiberinerne mod det franske Militair, der skulde have kostet mange Franske Livet; og de skulde og paa Garnisonen i Engelsborg nær allerede have været drevne ud af Rom; men dog tilsidst have overvældet Transtiberinerne).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Basel, den 10de Martii. Efter at Freiburg, Solothurn, og Bern ere indtagne af de Franske, ere adskillige Egne i Schveitz blevne en Gienstand for de førgeligste Ødelæggelser. Mange Stæder slaaes Jndbyggerne om deres Meeninger. J Zürich har alting grebet til Vaaben. Stridighederne gik der saavidt mellem Landalmuen og Borgerne, at Nationalforsamlingen skiltes ad, og Landalmuen, nogle 1000 Mand stærk, rykkede ind i Staden, og besatte den. Det hedder, at de Franske nu ogsaa have beordret nogle 1000 Mand did at giøre Ende paa Stridighederne. Efter Fægtningerne udenfor Bern den fierde drog General Erlach sig med sine øvrige Tropper, til hvilke mange Solothurner stødte, til Egnen ved Luzern, hvor Landalmuen var opfordret i Massa, men det hedder, at de Franske alt ere indrykkede i Luzern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Frankfurt, den 13de Martii. Det her igien udspredte Rygte, at der var forefaldet en nordisk Fægtning mellem Erlach og de Franske, hvori der var blevet 6000 Mand, og at Bern derpaa var taget tilbage af Schveitserne, fortiener hidtil ingen Troe, da de seeneste Scheisertidender intet mælde derom. Ehrenbreitstein er nu opæsket af de Franske, og Communicationen med Dalen er hævet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Rastadt, den 11te Martii. J Forgaars har Rigsdeputationen taget det Conclusum at afstaae hele Rhingrændsen til Frankerig, dog med Haab, at den franske Regiering vilde overlade det tydske Rige en Deel deraf igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Midlertid har den keiserlige befuldmægtigede ikke endnu tilstillet den franske Deputation dette Conclusum; og hedder det, at han skal have erklæret, at hans Hof aldrig vilde række Haand til en saa skadelig Afstaaelse. Ogsaa skal Tingen have faaet adskillige særdeles og uformodentlige Hindringer. Der skal være skeet en eftertrykkelig Erklæring fra et stort Hof derimod. Dog troer man ikke, dette Conclusum gaaer tilbage, da Riget i intet Tilfælde kan, eller vil indlade sig i nye Fiendtligheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
Kiøbenhavn, den 23 Martii. Under Dato den 2den Martii er udkommen en Forordning, som befaler, at enhver Skifteforvalter skal indeholde de Forlovs Penge af Arv, som, i Følge D. L. 512775 og N. L. 512176, tilfalde den Kongelige Casse, og derfor aarligen aflægge Regnskab til den vedkommende Oppebørsels Betient, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
J Tallotteriets 637 Trækning i Altona, den 20de Martii, udkom følgende Nummere: Fra Pressen er nylig bleven færdig: Begyndelses Grunde til Natur=Læren, anden og forbedrede Udgave ved Kammerherre og Hofmarschal Hauch, 1ste Deel 1 Rdlr. 3 Mk., hvoraf 3 Mk. godtgiøres ved den anden Deels Modtagelse, som med det første kan ventes Prosaiske Forsøg af Prof. Rahbek; færdig. 5te Samling, 3 Mk. - Samlingen af Forordningerne for Aaret 1797, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroe- og Læderstrædet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-23
AVERTISSEMENT. Tirsdagen den 10de April og paafølgende Dage, vorder ved offentlig Auction, som holdes i Gaarden No. 206 paa Hiørnet af Frederichsberg og Mikkelbryggersgaden, og begyndes Klokken 9 om Morgenen, bortsolgt en meget betydelig Deel Løsøre=Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Blik, Porcelain, Steentøy, Glas, Meubler, Træevare, Linned, Fruentimmer Gangklæder, Sengeklæder og videre, der tilhører Hofslagter Jørgen Frydelunds Fallitboe. Trykte Fortegnelser bekommes hos Procurator Severin, som boer paa anden Sahl No. 11 Littr. G i Kronprindsens Gade, imod 6 Skillings Erlæggelse for Stykket til Bedste for de Fattige. Auctions-Pengene erlægges til fornævnte Severin enten strax ved Hammerslaget, eller siden naar paafordres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Kiøbenhavns No. Aar. lal. munt. tunus, Plan. Post-Tidender. ForMllain, milis. Mandagen, den 26 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Constantinopel, den 7de Februarii. Den meget store Magt, der er samlet mod Rebellen Paswan Oglou under den til Seraskier udnævnte Storadmirals Commando, og de Seiere, man siden har tilfægtet sig over denne Rebell, have meget formindsket Frygten for hans videre Fremskridt. Man har igien fordrevet ham fra Sophia, og fra Passerne mellem Sophia og Nizza; mange Tilhængere ere affaldne fra ham, og snart bliver han beleiret i sit sidste Smuthul Widdin, heller ikke vil Seraskieren stikke Sværdet i Skeeden, før han er kaldet til retfærdig Straf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Pachaerne fra Natolien og Bender rykke imod ham hver med 20000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Wien, den 10de Martii. Beretninger fra den tyrkiske Grændse mælde, at i dette Rige giøres de stærkeste Anspændinger, for paa eengang at giøre Ende paa Paswan Oglous Uroeligheder. Man opbyder alt, for at udføre den store Plan, at angribe ham fra tre Kanter paa eengang. J Bosnien skal alt en Armee paa 30000 Mand have samlet sig, og endnu anseelig forstærkes. Pachaen af Belgrad anfører denne Armee. Belgrad selv bliver kun den fornødne Besætning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Det Corps Tropper, der er bestemt herfra til Jtalien og Tyrol, er i denne Uge gaaet samtlig derhen, og nu marchere daglig de fra Bøhmen did bestemte Regimenter herigiennem. Det Corps Tropper, som under General Spork samler sig i Tyrol, er bestemt til at vogte paa Bevægelserne i Schveits.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Berlin, den 17de Martii. Foruden Rygterne om en forestaaende Forandring i Ministerio, sysselsætter ogsaa Udfaldet af Grevinde Lichtenaus (den berygtede Madam Rizes) Proces vort Publicum. J Torsdag blev hun bragt til Glogau, hvor hun skal tilbringe sin øvrige Levetid i mildt Fangenskab, og faaer foruden 2000 Daler Reisepenge, 4000 Rigsdaler aarlig Pension (for sin lange og troe Tieneste!!!) Een af hendes faste Eiendomme i Berlin bliver til hendes Raadighed; de øvrige forvaltes til Fordeel for hendes Børn, og hendes reede Midler og Effecter confiskeres. Hendes Correspondance, hvori mange tildeels meget anseete Personer figurere, bliver ikke trykt, for ikke, uden Statens Nytte, at compromittere disse; dog torde maaskee et Udtog, der kun angik hende eene, see Lyset. Som en Følge af hendes Proces ansees det, at Wølner & Compagnie have faaet Afskeed. Kongen har i en Cabinets ordre paa 4 Linier underrettet Wølner, at han havde tabt hans Fortroelighed, og afskeediget ham uden Pension fra en Løn paa 14000 Rdlr. Han har været ublue nok til at komme siden ind med Ansøgning om Pension, men har faaet Afslag. Det berygtede Religions Edict er ude af Kraft, og er det ugrundet, at Statsministeriet har i al Alvorlighed kaldet Boghandlerne Censuredictet i Minde. Hidtil er det ikke skeet, endskiøndt to, tre uværdige Skrifter rigtig nok have opvakt Mishag hos alle retskafne Folk, og hvis det skulde blive saa ved (at retskafne Folk fandt Mishag i lumpne Skrifter,) kunde sagtens noget sligt blive nødvendigt at anordne. (Herhos bør tilføyes, at i Wien Birkners Bog om Skrivefrieheden, oversat ved Christiani, et Stykke af Christianis Journal, og en Oversættelse af Sørgespillet Dyveke ere komne paa de forbudne Bøgers Liste, tilligemed den erkeobscurantiske Journal Endaimonia, som Keiseren tilstaaer de bedste Hensigter, men der saa slet bestrider de ny fordærvelige Meeninger, at den fælles Sag synes ligesaa let tient dermed, som med det væbnede Forsvar).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Rastadt, den 12te Martii. Man forsikkrer her, at, saasnart den venstre Rhindreds Afstaaelse er fuldkommen erkiendt, vil det franske Gesandtskab foreslaae, at sæcularisere alle geistlige Stater i Tydskland, og forelægge en splinternye Constitutionsplan, der allerede skal være udarbeidet og affattet. Saavel her, som i Carlsruhe, tales meget om Fredsudsigter mellem Engelland og Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
London, den 9de og 13de Martii. J Løverdags kom det saa ofte fornyede Rygte igien i Omløb, at Ministeriet ved en fransk Gesandt skulde være blevet spurgt om Engellands Fredssind, og Ministerne derpaa have svaret, at de aldrig vilde forsømme alvorligen at indlade sig herpaa, naar man vilde vælge den vedbørlige Vei. Paa Kysterne vedblive Anstalter uafbrudt til at holde de Franske borte. Volontaircavalleriet i Shropshire har befaling, ifald Fienden skulde lande 60 engelske Mile, eller ikke stort længere derfra, da ufortøvet at ile ind, uden at oppebie videre Ordre. Lige befalinger ere gangne til alle slige Corps over hele Kongeriget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Man veed med Vished, at i Paris med Directoriets Samtykke samler sig en Committee foreenede Jrlændere under Forsæde af den bekiendte Napper Tandy, forhen de foreenede irlandske Catholikers Secretair, og hvor Borgeren Tone fra Dublin skal beklæde Secretariatet. De nylig hæftede Oconor, Leary, Feaver o. fl. ere efter Forhøret bragte som Statsfanger til Tover, og begynde derfor alt, at interessere offentlige Opmærksomhed meere og meere. Man har sønderbrudt deres Kister, skaaret deres Pakker i Stykker, ja endog opsplittet deres Støvle, i Haab at finde hemmelige Brevskaber, og man fandt – intet, uden nogle Blade reent Papiir, som man har brugt allehaande Kunster med, i Tanke at faae nogen Skrift frem derpaa; men forgieves. Dog vil man vide, at Geheimeraadet ved disse Undersøgelser, har gjort den vigtige Opdagelse, at der hidtil ingen Sammensværgelse er i Engelland (!!!) Ministerialbladene erklære det derfor ogsaa nødvendigt, at hæve Habeas Corpus Acten. Undersøgelserne og Hæftelserne vedvare endnu, dog er der endnu ikke, uden 142 Arrestbefalinger udstædte. J Søndags blev en Jrlænder, der kaldte sig Major, taget ud af sin Seng, ligeledes har har man hæftet Oberst Despard, forhen Gouverneur paa Bahamerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Da man i Jrland erfarede, at Oconnor, Forlægger af Avisen the Press, var hæftet i London, lod Lordmajoren i Dublin alle Materialier og Papirer forsegle; efter andre Beretninger omgav de Kongelige Soldater Huset, slog Presser og Skrifter i Stykker, og bragte Sætterne og Trykkerne fangne bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
General Abercrombie har nu fyldest documenteret, hvad hidtil er talt mod det militaire Rædselsregimente i Jrland ved et Ombudsbrev til alle Regimenterne der, hvori han siger, at Armeen der er i en tøileløs Tilstand, der giør den frygtelig for enhver, uden Fienden. Ogsaa Lord Moira skal have medbragt fra Jrland en fuldkommen documenteerte Angivelser, angaaende de der under Paaskud af Regieringsbefalinger udøvede Grusomheder, hvilke han agter at forelægge Hoffet (!!!)Alle Officerer ved den irlandske Armee ere beordrede den 23de at være ved deres Regimenter. Pitt skal omsider have udladt sig med at vilde lade Paalægget paa Uhre fare, og foreslaae et andet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
J Nordamerica skal herske en heel Deel Gjæring og Misfornøyelse, ogsaa skal man være meget bange for et Brud med Frankerig, der synes overmaade vanskelige at forekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Fra Lissabon har man Efterretninger, at de Franske have i Cadix ladet contrahere, angaaende en stor Deel Proviant, som meenes bestemt til den Armee, der skal gaae mod Portugal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
London, den 15de Martii, med overordentlig Leilighed. De nyeste Efterretninger fra Lissabon mælde, at Lord St. Vincent har begyndt paa ny at bloqvere Havnen ved Cadix.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Admiral Curtis ligger i Cadsandbay med tolv af de betydeligste Linieskibe, og mange Kanonbaade, for med første gunstige Vink at gaae til den franske Kyst. Commodore Strachan, der holder Seinemundingen bloqveret, har indberettet, at de franske Anstalter blev bestandig mere levende, og syntes at bebude, Landgangen snart vilde blive prøvet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Brüssel, den 15de Martii. Paa de belgiske Strømme er overhovedet for fransk Regning lagt Beslag, paa 200 Fartøyer, og det paa 6 Maaneder, som Regieringen godtgiør, og lader Skibene taxere, for at vide, hvad Eierne tilkomme, om de skulde forulykkes eller falde i engelske Hænder. J April Maaned skulle de samtlig være i Dunkirchen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Vor Republik tager Haag, den 17de Martii. virksom Deel i Toget mod Engelland. Over tusend Transportskibe udrustes, som i April skulle begive sig til den franske Kyst. Ogsaa paa alle Fiskerfartøyer er lagt et Embargo, saa vi er uden Søefisk. Vor ny Constitution er saa godt, som antaget i den constituerende Forsamling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
Paris, den 13de Martii. J Dag bivaaner Buonaparte i Vincennes et Artillerieforsøg, som man har tillagt samme Virkning, som den grædske Jld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-03-26
J Rom har rigtig nok været en blodig Opstand, hvori ogsaa franske Soldater alvorligen tage Deel, men ved Bajonetternes Magt er det blevet dæmpet. Ogsaa var - efter Redacteurens Angivende - denne ny Vesper organiseret ikke allene over hele Kirkestaten, men lige til Mantua, hvor man havde bebudet Østerrigernes Komme.