JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-12-05
De udstedede Bulletins om Dronningens og Kronprindsessens Befindende vedblive at være i høi Grad tilfredsstillende, og fra alle Sider indløbe Adresser til Dronningen, Prinds Albert og Hertuginden af Kent, Dronningens Moder.
Viborger Samler, 1840-12-05
J en af de sidst afholdte Forsamlinger i Repeal-Associationen oplæste en Søn af O'Connell en af Greven af Charlemont, en af de ivrigste Folkevenner iblandt de irske Peers, affattet Skrivelse, i hvilken Greven erklærer Repeal at være ligesaa umulig som upractisk.
Viborger Samler, 1840-12-05
Fra New-York haves Efterretninger indtil 11te Novbr. Det ansees som aldeles utvivlsomt, at General Harisson vil fortrænge van Buren fra Præsidentskabet.
Viborger Samler, 1840-12-05
Spanien. Det provisoriske Regentskab har i Anledning af Dronningens Fødselsfest udstedet et almindeligt Amnestie for Halvøen, de tilgrændsende Øer og transmarinske Besiddelser.
Viborger Samler, 1840-12-05
Holland. Amsterdam, den 28de Novbr. Kong Vilhelm den Anden, der igaar ankom hertil, har idag modtaget Stadens Hylding.
Viborger Samler, 1840-12-05
Berlin, den 27de Novbr. Kongen af Hollands Fader, Kong Wilhelm Frederik, Greve af Nassau, er ankommen hertil fra Haag.
Viborger Samler, 1840-12-05
Fra den polske Grændse, den 19de Novbr. DeCavallerieregimenter, der fra Wosnesensk skulde støde tilSydhæren, ere vendte tilbage til deres Standqvarterer; ligeledes har en Division Jnfanterie, der allerede var paa Veien til det sorte Hav, erholdt Modbefaling. Transportskibene i Odessa ere aftaklede, og Tropperne indqvarterede i Casernerne.
Viborger Samler, 1840-12-05
Neapel, den 17de Novbr. J den sidste Tid lægger Kongen sig med Jver efter Søvæsenet, der synes at interessere ham ligesaa meget som Landhæren. Saaledes som allerede flere Gange i Forveien, seilede han i Løverdags med hele sin Flaade, der bestaaer af 10 Seilere, for at manoeuvrere i Bugten. Kongen førte Overbefalingen, og var for første Gang iført Marineuniformen. Manoeuvrerne begunstigedes af det skiønneste Veir, men benimod Aften reiste der sig en frygtelig Storm fra Vesten. Fregatterne og Corvetterne lykkedes det at naae rum Sø, men Linieskibet Vesuvio, paa 80 Kanoner, kastedes af Stormvinden ind i Bugten ved Castellamare, hvor det, da to Ankerkjæder vare sprungne, var i Fare for at strande. Lykkeligviis modstod Nødankeret Elementernes Raseri.
Viborger Samler, 1840-12-05
Grækenland. Athen, den 12te Novbr. Ved Stafetter erholdt Regjeringen igaar Underretning om, at Phalangtoberst Valenzias er ved den thessaliske Grændseegenmægtigen rykket i Spidsen for 3 a 400 Md. ind paa det tyrkiske Territorium. Vore Politikere ville allerede vide, at denne Oberst er ved fremmede Penge forledet til dette Skridt, for at Tyrkiet, ogsaa beskæftiget fra denne Side, kunde blive nødt til at formindske sine Stridskræfter imod Jbrahim.
Viborger Samler, 1840-12-05
De græsk tyrkiske Anliggender gjøre, trods det engelske Cabinets Mægling, intet synderligt Fremskridt; thi med sidste Post kom den Efterretning fra Constantinopel, at Reis-Effendi paa ny havde erklæret det græske Gesandtskab, at de vigtige Forhandlinger, der i nærværende Sieblikke sysselsatte Divanct, ei tillod ham nogen Tid til at ordne det græske Skibsfarts- og Handelsanliggende.
Viborger Samler, 1840-12-05
Den 20de Novbr. var der opstillet i Paris en Stillads, hvorpaa var anbragt Busten af en ærværdig Olding i orientalsk Costume. Under Brystbilledet stod det eneste Ord: "Labandonne" (den Forladte). – Dagen efter blev, ifølge Politiets Befaling, Busten nedtagen, men opsattes igjen efter nogle Timers Forløb. Jstedet for den forrige Jndskrift stode nu de to Ord: "Mehemed All."
Viborger Samler, 1840-12-05
En stærkt sminket Godsbesidderinde blev engang meget opmærksomt betragtet af en af hendes Forpagtere. Hvorfor gaber han saaledes paa mig raabte hun opbragt til ham jeg er ham jo ikke ny. "Nei, Deres Naade svarede den naive Forpagter – "men godt repareret."
Viborger Samler, 1840-12-05
Den atmosphæriske Luftkanon vil nu inden kort Tid komme i Anvendelse. Denne Ødelæggelsemaskine fylder sig selv med Luft, fortynder den i en ubegribelig kort Tid, lader sig selv og kaster formedelst en simpel mekanisk Bevægelse i hvert Minut 20 til 25 Kugler ud med stor Hurtighed og større virkende Kraft, end det kan skee ved Krud eller Damp.
Viborger Samler, 1840-12-05
En fattig Mand i Udine, Hovedstaden i Friaul, der var bleven bidt af en gal Hund, og hos hvem Vandskræk ken allerede havde indfundet sig, er bleven reddet derved, at man af Feiltagelse kom til at give ham et Qvantum Viinædike istedetfor en anden Drik. Grev Lernissa, Læge i Padua, har senere med Held anvendt dette Middel paa en anden, i Hospitalet sammesteds indbragt Vandskræk-Patient. Han gav ham om Morgenen 1 Pd. Viinædike, og om Middagen og Aftenen samme Dosis.
Viborger Samler, 1840-12-05
Handels=Efterretninger. London, den 26de November. Med Hvede er det flant; Byg er usælgeligt, fordi man snart venter bedre Partiers Ankomst til Markedet. Tolden paa Hvede er nu stegen til 24 S. 8 d.
Viborger Samler, 1840-12-05
Ved Altona Qvægmarked den 23de Novbr. vare 820 Stykker stort Hornqvæg paa Markedet, hvoraf 510 Stykker solgtes og 310 Stykker forbleve usolgte. Handelen gik trevent.
Viborger Samler, 1840-12-05
Kjøbenhavn, den 30te Novbr. Paa vort Kornmarked, er det meget flaut. Alle Sorter ere dalede i Prisen; der viser sig kun saare faa Kjøbere, uden for hvad som behøves til Stadens Forbrug. Paa Leverance pr. Foraaret gjøres endnu ikke noget. – Vi anføre de Priser, hvortil der er solgt fra Skibene her i Havnen i de sidste Dage: Hvede, 128229 4 holl, Holst. 7 Rd., 118-125 A., 5 36 1 Rd.; Rug, efter Qvaliteten 4 1/4 3/4 Rd.; Byg, 10-110 8, holl., 2 Rd. 8088 s., dito 111-112 s. holl., 3 Rd. –3 Rd. 4 s.; sraad. dito, 104 R., flaut, 2 Rd. 56 s.; Havre 2 Rd., 1640 s. - Raps kommer nu sjeldent frem i Partier; og vi kunne kuns bemærke, at der er Kjøbere a 16 1/4 Bcomk. (Ht)
Viborger Samler, 1840-12-05
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-12-05
Kjøbenhavn. Der er i disse Dage af Staden Kjøbenhavns Valg. bestyrelses Paakiendelses-Commitee afgivet en mærkelig Kjendelse. Det har nemlig hidtil været antaget og fundet Medhold i en Resolution af det danske Cancelli, at hvor flere Medeiere besidde flere Eiendomme, kunne kun Een af dem ved Overdragelse blive berettiget til Valgrettighedens Udøvelse; men fornævnte Comitee har nu lige tvertimod decideret, at hvor flere Medeiere besidde flere Eiendomme, der hver især begrunde Valgret og Valgbarhed, kunne disse Rettigheder, for hver enkelt Eiendom, udøves af Een iblandt dem, som de enes om at overdrage samme. Saavel Stænderforsamlingerne, som alle de, der have strevet og Finantserne, have udhævet som unødvendigt, at der aarlig bortgives mange Tusinder for at det lille Danmark kan have den Ære, ved visse Hoffer at blive repræsenteret af en Minister istedetfor af en Charge til Affaires, der med langt mindre Bekostning kan gjøre samme Nytte, og hvilket upaatvivleligt vilde have til Følge, at de fremmede Hoffer da gjorde Giengjæld og ved det danske Hof holdt, ikke Ministre, men Charges d'Affaires, der skulle være langt omgængeligere og ikke tillade sig meget af det, der ingenlunde er nogen Ziir for vor indre Politik. Det gjør os derfor Ondt," siger Fædrelandet at bringe vore Læsere den Efterretning, at et Forslag i Overeensstemmelse med Stændernes Andragende ikke har kunnet trænge igjennem. Det har kostet de danske Skatteydere mange Penge, at man her i mangfoldige Henseender ikke har vidst at sætte Tæring efter Næring, og ikke har kunne sætte sig ind i den Tanke, at Danmark er et lille fattigt Land."
Viborger Samler, 1840-12-05
Kbhpsten siger: "Det er hverken noget let eller ubetydeligt Arbeide, Nationen venter udført af de tilkommende Stænderforsamlinger, hvis Medlemmer nu skulle vælges, og det er vel nærmest i Erkjendelsen heraf, at flere afde forrige Repræsentanter og Andre, der med eller uden Grund havde antaget at ville blive valgte, efterhaanden ere fremkomne med Erklæringer om, at de ikke ville eller kunne modtage noget saadant Valg. - Men er det et svært og vanskeligt Arbeide, der venter de nye Folkerepræsentanter, saa kan det ogsaa blive høist lønnende og gavnligt baade for Nutid og Eftertid, saafremt de ikke lade sig afholde ved nogensomhelst Slags menneskelig Frygt eller Paavirkning fra at handle efter deres samvittighedsfulde Overbeviisning. At vælge Repræsentanter, der fremfor Alt besidde den dertil fornødne Charakteerfasthed, bliver nu den Opgave, Folket venter, at de Valgberettigede skulle løse. For at kunne dette, behøves der Kjendskab til de Valgbare, og at et saadant Kjendskab udbredes saa almindeligt som muligt. Skulle derfor de repræsentative Former i Danmark erholde nogen sand Betydning, saa er det uundgaaelig nødvendigt, at hiin gamle Sky for offenlig Omtale og Bedømmelse ophører, og at Jngen, der kan og vil vælges til sine Medborgeres Repræsentant, vægrer sig ved at hans Vandel og Tænkemaade, hans Anskuelser og Jndsigter blive dragne frem for Lyset, for at underkastes hans Medborgeres Bedømmelse, forinden disse skride til at vælge de Mænd, der i en for hele Statens Fremtid uendelig vigtig Række af Aar skulle repræsentere dem og deres Overbeviisning om, hvad der kan tjene det Hele til Gavn og befæstelse. Den Mand, der modsætter sig en saadan offentlig Fremdragen af hans Characteer og Jndividualitet, viser allerede derved noksom, at han ikke egner sig til at blive Folkets Mand, at han kun hører hjemme i sin snevre Familie- og Forretningskreds, og at det ikke er ham, af hvem Folket kan vente Offre og Anstrengelser, for at fremme dets Sag. En saadan offenlig Fremstillen bliver hos os saameget mere nødvendig, som vor indskrænkede Valglov kun indrømmer faa, i Regelen kun paa Grund af Lykken Begunstigede, Ret til at kunne repræsentere deres Medborgere, og det derfor maa falde disse saameget vanskeligere i deres eget Valgdistrict at finde den eller de Mænd, der i Forening med de udvortes Betingelser besidde de aandelige Egenskaber og hylde de Anskuelser, Vælgerne attraae at maatte blive gieldende i Stænderforsamlingerne, saa at det ikke sjeldent bliver en Nødvendighed for de Vælgere, der have en fast Overbeviisning og en levende Jnteresse for Fædrelandets Fremskriden, at see sig om efter en Repræsentant udenfor deres eget Valgdistrict, og om en saadan Mand at erholde enhver tilfredsstillend Oplysning og Underretning."
Viborger Samler, 1840-12-05
Om den nye Ballet af Bournonville, Toreadoren, meddeler Berl. Tid. følgende Anmeldelse: "Den blev. modtagen med ualmindeligt, ofte gjentaget enthusiastisk Bifald, baade under Opførelsen og da Tæppet faldt, et Bifald, som Balletten baade fra Compositionens og Udførelsens Side fuldeligen fortiente. Vor Balletmester har her paany godtgjort, hvormeget han med vort Ballet Personale forstaaer at præstere paa vor Scene, og hvilken Paaskjønnelse han fortjener som Lærer. Det er overflødigt at omtale Hr. Bournonville selv med Hensyn til Udførelsen af hans eget Partie – der var fortrinligt, – men baade Jfr. Fjeldsted og Jfr. Nielsen have, hver i sin Genre, men især den Første, udmærket sig; de udførte de spanske Dandse med henrivende Livlighed og stor Virtuositet og fremkaldte ogsaa almindeligt bifald og Tilfredshed hos Tilskuerne. J Jfr. Funck(Datter af afdøde Solodandser Funck), som den 27de Novbr. for første Gang med en for en ung Begynder inde sjelden Sikkerhed og Kraft udførte et Solopartie i Bolere a quatre, har Theatret vundet et meget lovnede Talent for Dandsen, og hendes Solo-Debut blev ogsaa lønnet med opmuntrende bifald. Til Slutning maae vi endnu fremhæve Hr. Stramboes charakterististe og joviale Udførelse af en reisende Englænder. Ogsaa Componisten, Capelmusicus Edvard Helsted, havde, baade ved det fortrinlige Musikvalg og ved sine egne Compositioner, bidraget til at forhøie Nydelsen." Den næste nye Ballet, som kan ventes opført paa Scenen i Kbhavn er, efter Forlydende, Erik Menved, componeret og arrangeret af Hr. Balletmester Bournonville. (Da.) Til den skriftlige Deel af den juridiske Examen for Ustuderede fremstillede sig 38 og til den mundtlige 36 Examinander. 21 af disse, nemlig: P. A. Beck, F. L. A. Brink, M. M. B. Bruun, O. J. Carlsen, H. J. Folsack, N. M. O. Brandt, J. C. S. Hylling, J. D. Høyer, J. A. Jensen, P. A. F. Jensen, S. P. Larsen, L. N. Lützhøft. J. C. Madsen, H. H. Mohr. C. J. F. Møller, C. M. Møller, O. H. Norr, H. P. Permin, J. Schmidt, H. C. Søndersøe og P. L. M. Worch erholdt Characteren Beqvem, 12 Ci ubeqvem, 1 forlod, og 2 bestode ei Examen. (B. Td.) Til den, i October Maaned afholdte, fuldstændige Veterinairexamen indstillede sig 7 Candidater. Af disse erholdt P. H. C. Hamann, P. M. Liisberg, H. Madsen, og H. M. Schellerup første, K. C. Keller anden og C.C. Th. Møller tredie Characteer. Een bestod ikke Examen. (S. Bl.)¬
Viborger Samler, 1840-12-05
J et Brev til Kbhposten meddeles, at Pastor Boisen til Skjorpinge og Faadrup (i Vesterflakkebjerg Herred) med Jver virker mod den anabaptistiske Selt paa Langeland. Han ankom – hedder det – til Langs land Løverdagen den 17de Octbr., og holdt samme Dags Aften en gudelig Forsamling hos Gaardmand Kriften Jensens Enke i Risbjerg i Simmerbølle Sogn. Søndagen den 18de Octbr. prækede og administrerede han den hellige Nadvere i Simmerbølle Kirke, og samme Dag. Eftermiddag, fra Kl. 2 til 5, holdt han en gudelig Far samling i Simmerbølle Præstegaard; derefter en dito hos Gaardmand Rasmus Madsen i Cadsebølle til Kl. 9. og derfra drog han til Gaardmand Hans Larsen i Lykkeby i Tullebolle Sogn, Anneret til Tranekiær, hvor han holdt den sidste gudelige Forsamling den Dag, indtil noget ud over Midnat. J de afholdte gudelige Forsamlinger blev Ordet tillige talet af nogle ustuderede, men inspirerede Lægpræster, navnlig: Gaardmand Hans Jørgen Hansen af Hyllested, Ole Peder Holm Larsen af Skræppenborg, Jørgen Salomonsen af Simmerbølle og Niels Hansen af Vantinge Mark, hvilken Sidste, som bekjendt, haver i en liden Bog Herrens Ord i de sidste Tider, forudsagt og Verdens nærforestaaende Ende, men for denne sin alvorlige Prophetie kun høstet Mulkt, samt Utak af saakaldte fornuftige Folk, baade Høie og Lave."
Viborger Samler, 1840-12-05
Fædrelandet beretter, at Overslaget over Udgifterne ved de intenderede Tilbygninger til Odense Slot andrager 33,780 Rbd., og at Silkeborgs Jndretning til kongeligt Slot er anslaaet til en Udgift af 20,000 Rbd. Vi see os istand til siger Kbhavnsposten at tilføie, at følge Planen Forandringerne ved den sidstnævnte Bygning ere bestemte at skulle foretages saaledes, at det vordende Slot bliver i gothisk Stiil, og der er saaledes al Sandsynlighed for, at den virkelige Bekostning - hvis dette Bygningsarbeide definitivt skulde besluttes langt ville overskride det gjorte Overslag." Kbhvnopsten anfører endvidere, at Herregaarden Frederiksgave ved Assens er udseet til at skulle indrettes til en Sommerresidents for H. K. H. Kronprindsen. Det er overdraget Hofbygmester Etatsraad Koch at affatte Overslaget over Bekostningerne herved saavelsom over Tilbygningerne a. ved Odense Slot.
Viborger Samler, 1840-12-05
J Fædrelandet opfordres Hertugen af Augustenborg til at vige sit Sæde i den slesvigske Stænderforsamling, hvor hans Nærværelse, deels paa Grund af hans Herkomst, deels ogsaa formedelst hans nære Slægtskabsforhold til den regierende Hersker, upaatvivlelig maa virke skadeligt, saafremt man gjør den samme Fordring til den, som til de andre Stænderforsamlinger, at den skal være et troe Udtryk af Folkevillien, og det saa meget mere, som Slesvigs circa 200,000 dansktalende Jndvaanere, ved Regjeringens mindre hensigtsmæssige Foranstaltninger, ere satte ud af Stand til at kaare sig en Deputeret, der har faaet en høiere videnskabelig Dannelse, uden tillige at være bleven fortydsket,
Viborger Samler, 1840-12-05
Tydske Blade berette, at Kongen af Hannover skal ønske at vinde Prindsen af Bentheim, Steinfurth for sin Tjeneste. Da et tidligere Tilfælde har viist, at Forhold kunne nøde den nævnte Prinds til at melde sig ud af den danske Tjeneste i Tilfælde af Krig, hvorfor Flere ogsaa have ventet, at han ikke vilde have meldt sig ind i den igjen, er det at formode, at kun yderst Faa ville beklage, dersom Prindsen skulde træde fra dansk over i hanoveransk Tjeneste. (Fædrel.)
Viborger Samler, 1840-12-05
Det Werlighske Skuespillerselskab er for nærværende Tid i Bergen, hvorfra der nylig fortaltes følgende en rieuse Theater-Scene: "Det er en bekjendt Sag, at Skuespillere ere et ikke mindre irritabile genus end Digterne fra gammel Tid have Ord for at være; men sjelden vil vel Udbrudet af krænket Forfængelighed og Anmasselse af denne Art findes dreven til en saadan Høide, som den, det Bergenske Publikum nylig har maattet døie af en Trup, der for Øieblikket giver Forestillinger der i Byen. Denne Diervhed overgaaes, om muligt, kun af Takklesheden og Forknyttelsen hos det Publikum, der tager tiltakke med Saadant. En Thesterrecensent havde i Bergens Stiftstidende fundet sig foranlediget til at protestere mod, at man satte en Skuespillerinde, (Mad. Werligh), hvis Talent han ellers lod vederfares, fuldkommen Ret, ved Siden af Fru Heiberg. Heraf tog hendes Mand Anledning til Klager over inhuman Kritik o. s. v., og fortalte Publikum i Aviserne kort og godt, at hans Kone desaarsag vil trække sig tilbage fra Scenen, dog saa, at hun endnu skulde vise sig en eneste Gang. Ved denne Forestilling var det nu, hvorved det, efter Beretningen i Bergens Stiftstidende, gik til som følger: "J Søndags spillede Mad. Werligh for sidste Gang, ifølge Adresseavisens Theaterbulletin, og, som man kunde vente, for fuldt Huus. Publikum var henrykt over hende, applanderede hende idelig, baade naar hun kom ind og forlod Scenen, og kaldte hende endelig frem. Teppet rullede op, og Mad. Werligh kommer og spørger, om det var hende eller hendes Mand, der raabtes paa; i sidste Fald maatte hun oplyse, at hendes Mand ikke var tilstede, men skulde strax blive hentet, men i første Fald traadte hun frem, for at fortælle Publikum, at hun var bleven paa en saa høist beklagelig Maade behandlet heri Byen af en Recensent, som endog havde villet gjøre hende til det meest anmassende Kreature, ved at tillægge hende den Tro, at hun skulde være ligesaa stor Kunstnerinde som Fru Heiberg, hvem hun erkjendte at have seet, men fundet at staae langt over sig; hun apostropherede Recensenten skarpt og forelagde tilsidst et skjønsomt Publikum til Overveielse, hvem der var et uartigt Barn, som Resencenten i Dagsnummeret havde kaldt hendes Mand, enten "Stadens Recensent (sio.) eller hendes Mand, der ansaae hende for sin bedste Skat. Hun gjendrev endelig vor Formening om, ikke at tillægge hende nogen Deel i Hr. Werligheplumre Adfærd, med det slaaende Argument, at hun i alle Henseender havde været enig med sin Mand, og saaledes har den samme Skyld som han, hvorefter hun tog Afskeed fra Publikum. Og hvad gjorde nu dette? – det var forstummet af Forhauselse, indtil nogle faa matte Hænder vovede at applandere, men da skeete en almindelig Hossen, som nogle Minuter efter besvaredes fra Theatret med et beregnet eller et ikke beregnet Skud.
Viborger Samler, 1840-12-05
Aarhuus, den 2den December. Hr. Kellermann kom hertil i Gaaraftes, men desværre syg, saa der ikke bliver noget af hans Concert paa Torsdag. Dog haaber man, det vil kunne skee paa Søndag. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1840-12-05
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 1ste December. Hamborg 2 M. – a vista 198, Species 200. Obligationer (uden Renter) 97 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent. Nationalbank=Actier 95 1/2.
Viborger Samler, 1840-12-05
Ved Tallotteriets 1332te Trækning i Wandsbeck, den 1ste December, udkom: No. 31. 42. 34. 67. 20.
Viborger Samler, 1840-12-05
Døde. Kjøbenhavn: Procurator Møinichens Enke; Enken Dorthe Madsen, 64 Aar, const. Stokmester Lystrups Hustru, C. Wilhelmine, f. Foss; Ane Cathr. Slangerup; Vægter J. P. Hoprup, 30 Aar. - Caleutto: Peter A. Borch. 19 Aar. Sundbyester: Frederik G. L. Frydensberg, 35 Aar. - Aalborg: Jfr. Sophie Charlotte Frigast, 56 Aar.
Viborger Samler, 1840-12-05
Paa 2den Søndag i Advent prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte, R. af D. og Dom., i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1840-12-05
AVERTISSEMENTS. Udkommen er: Carstens bemærkninger over Hr. Kammerraad Amts og Colonieforvalter Morvilles Ullimatum, og faaes i alle danske Boglader for 8 s. Viborg, den 24de Novbr. 1840. P. C. Kaebll. 2 Mølle Axler, Længde 11 Alen og 7 1/2 Alen og 14 a 21 Tommer i Diameter, ere at faae tilkjøbs hos Chr. Løgstrup i Dumpen.
Viborger Samler, 1840-12-07
No. 195. 68 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. a Stifts-Tidende. Tivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Traerbarterretterere. Traerbarterretterere.
Viborger Samler, 1840-12-07
Mandagen den 7de December 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-12-07
Nyeste Postefterretninger. Orienten. Paris, d. 30te Novbr. Et til Toulon ankommet fransk Dampskib medbringer fra Alexandrien Efterretninger indtil 12te Novbr. Jndtagelsen af St. Jean d'Aere var bekiendt, og havde gjort et stort Jndtryk paa Mebemed. Det er vist, siger J. d. Deb.,at han har offentliggjort sin Beslutning, at antage Ægypten som arvelig Besiddelse og udlevere den tyrkiske Flaade.
Viborger Samler, 1840-12-07
Fra Alexandrien meddeler Portafoglig af Malta en Skrivelse (11te Novbr.), hvori det hedder, at Mebemed Ali har afsendt en Coureer til Syrien, for at kalde Jbrahim tilbage til Ægypten. De Tropper, der skulde afmarschere fra Cairo, for at støde til Jbrahim, have erholdt Contraordre. Man tilføier, at Mehemed idag (11te Novbr.) har underrettet Consulerne om sin Beslutning, at udlevere Flaaden, og at tilsende de forbundne Magters Repræsentanter en Depesche, for at tilkjendegive dem, at han vil lade sig nøie med det arvelige Paschalik Ægypten. J dette Øieblik forsamles Divanet, for at beskjæftige sig med denne Beslutning. Malla Times meddeler Efterretninger fra St. Jean til ere indtil den 8de og fra Alexandrien indtil den 11te Novbr. Næsten hele den allierede Flaade havde forladt St. Jean og begivet sig til Beirut. Jbrahims Bevægelser vare ikke nøie bekjendte, men Antallet af hans Tropper skal indskrænke sig til en 12 a 15000 Md. Morn. Chron. beretter, at Admiral Sir Robert Stop ford allerede havde opgivet Udførelsen af et Angreb imod Acre, da han med Dampskibet "Vesuv erholdt fra Lord Palmerston Befaling til ufortøvet at forsamle et Krigsraad, for at raadslaae om Muligheden af et gunstigt Resultat af et Angreb, der øieblikkelig skulde tage sin Begyndelse. Jfølge Rigsraadets Beslutning foretoges da det noksom bekjendte Angreb. Morn. Chron, tilføier: "Paaskynder Mehemed ikke sin Underkastelse, saa vil muligviis en Opstand iblandt Ægyptens yderst bevægede og misfornøiede Befolkning tvinge ham dertil.
Viborger Samler, 1840-12-07
Augsb. Allg. Zeit, melder fra Smyrna (9de Novbr.),at, ifølge Breve fra Aleppo, skulle de derværende Jndvaanere have fordrevet de faa Tropper, som Jbrahim havde ladet blive tilbage i Staden, og erklæret sig for Sultanen. Endskjøndt man allerede, efter tidligere Breves Jndhold, ikke tvivlede og denne Begivenhed, ventede man dog ikke, at denne Udjagelse af Ægypterne saa hurtigen havde fundet Sted. Oprøret i Aleppo skal være meest foranlediget ved Jbrahim Paschas Befaling om at afsende til den ægyptiske Leir 1500 Md. af Nationalgarden i Aleppo.
Viborger Samler, 1840-12-07
Frankerig. Den almindelige Debatte om Adressen fortsattes endnu den 30te Novbr. Af de efter Thiers fremtraadte Talere nævnes isærdeleshed Guizot, PassyOdilon-Barrot og Dufaure.
Viborger Samler, 1840-12-07
Fra Toulon meldes under 25de Novbr. "Krigsministeren har befalet at paaskynde og fuldende befæstningen af Toulon og dets Omegn. Fra Strassburg og Toulor skulle 100 Stykker Skyts sendes til Toulon, for derfra at overføres til Africa. "National er frifundet af Cour. royale i Paris, da Kongens Person ikke tilstrækkelig er betegnet i den incriminerede Artikel, og Journalen formelig har desavoueret at have havt til Hensigt at fornærme Kongen.
Viborger Samler, 1840-12-07
Det synes, at Ministeriet er alvorlig bekymret for Adressens Skjebne. Rygter og Kammerets Opløsning – saa usandsynlige de end ere – circulere bestandigt. Jgaar har man gratis uddeelt Moniteuren, der indeholdt Guizots Forsvarstale.