Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-04-30
Admiral Roussin gjør Alt hvad han kan, og har sendt sin første Gesandtskabssecretær Hr. Varennes med en tyrkisk Commissær til Jbrahim, for at gjøre Fredsforslag. Man tvivler imidlertid om, at Noget derved vil udrettes; thi deels er Hr. Varennes just ingen stor Ven af Porten; deels frygter man at Jbrahim ikke vil tage synderlig Notis af AdmiralRoussins Forestillinger, efterat dennes tidligere Gaaranti fik et saa sørgeligt Udfald; deels lader det sig temmelig klart tilsyne, at Sultanen kun søget at vinde Tid, indtil de russiske Hjælpetropper kunne ankomme; thi Admiral Konssin har forgieves søgt at bevæge ham til at underskrive Mehemed Alis Fredsbetingelser; han vil, efter sine egne Ord, ikke underskrive, men underhandle. Den engelske Gesandt spiller en Tilskuers Rolle; han skal ikke være enig med Admiral Roussin, men reentud dadle dennes overilede Fremfærd. Virkelig træffer uden Uret den Bebreidelse den franske Gesandt, at han har bragt Porten i dens nuværende Forlegenhed; thi uden hans saa sikkre Tilsagn, havde Sultanen tidligere gjort Brug af Ruslands Tilbud, og kunde allerede nu have erholdt saa mange Hjælpetropper, at han rolig kunde see Udfaldet imøde osv." En anden Skrivelse fra Constantinopel ledsager Efterretningen og Admiral Roussins ovenomtalte Opfordring til Porten med følgende nærmere Oplysning: Da den franske Brig Mesange var kommen tilbage fra Alexandrig og havde overbragt Budskabet om, at de franske Fredsforslag vare forkastede af Mehemed Ali, holdt Sultanen strax et stort Divan. Derefter blev den franske Gesandt kaldet til Reis-Effendi, som spurgte ham, hvorledes han nu vilde opfylde den tilsikkrede Garantii, hvorpaa Gesandten skal have svaret, at under saa ganske forandrede Omstændigheder kunde han ikke opfylde sit givne Løfte; han havde tegnet paa mere Eftergivenhed hos Mehemed Ali, Midler til hurtig Hjælp havde han ikke i sin Magt - kort Admiralen havde gjort Regning uden Vært og vidste nu intet bedre Raad at give Porten, end det, at den, for ikke at sætte sin Existents ganske paa Spil, skulde give efter for Mehemed Alis Fordringer, om disse end vare noget haarde. - Rygtet gik, at Jbrahim nu virkelig havde taget Smyrna i Besiddelse. Bekymringen i Constantinopel steg med hver Dag; man frygtede ikke saameget for Ægypternes Ankomst, som for en Opstand, naar de nærmede sig. Roligheden var vel endnu ikke væsentlig forstyrret; men man havde Varsler nok, som lode befrygte, at en stor Deel af Jndbyggerne ikkun ventede paa det gunstige Tidspunkt til at forsøge et Oprør. Der blev endog sagt, at et stort Antal Personer vare hemmelig blevne henrettede, som Deeltagere i en Sammensværgelse, og man nævnede deriblandt meget anseelige Mænd, endog et Medlem af Divanet. - Fra Wien mældes, at en Handels coureer, som den 6te April forlod Constantinopel, har bragt den Efterretning, at den sidst fra Odessa afseilede russiske Flaade afdeling var ankommen til Constantinopel med 5000 Md., som dog endnu ikke vare udskibede. - J Paris vilde man d. 20de d. M. vide, at et russisk Corps paa 10,000 Md. var rykket ind i den tyrkiske Hovedstad; men denne Efterretning ansaaes af de Fleste for utilforladelig. Over Triest haves det Rygte, at Mehemed Ali har sluttet et offensivt og defensivt Forbund med Persien. Breve fra Bucharest forsikkre, at en anden russisk Flaade samles ved Mundingen af Donau, og at fyrst Paskewitsch er afreist fra Petersborg til Tiflis.