JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Det er bekjendt at Speculationen i den senere Tid har kastet sig paa Jernbaner i Hertugdommerne, og det synes ogsaa, efter alt hvad man kan skjønne, at være en fordeelagtig Speculation; men blandt alle de i Forslag bragte Jernbaner er der vel neppe nogen som vi Danske mere bør interessere os for end den fra Flensborg til Husum. Alle de andre gavne fornemmelig Hamborg og Altona; de ville trække Handelen fra Kiel og Rendsborg, til Hamborg, og saa at sige gjøre de 2de førstnævnte Stæder til Forstæder for Hamborg. Den Flensborg, Husumer Jernbane derimod begynder og ender paa dansk Grund, den sikkrer os den transatlantiske Handel, emanciperer Hertugdømmet Slesvig fra Hamborgs Enevælde, og, naar en Dampskibsforbindelse mellem Husum og Leith blev oprettet, ville Kjøbmændene i Hertugdømmet kunne have Postefterretninger fra England tidligere end Hamborgerne, og derved blive istand til at benytte Conjuncturerne langt bedre end nu. Bevæget af disse Grunde, og efter Opfordring af patriotisksindede Mænd i Slesvig tillader jeg mig at opfordre mine Landsmænd i Jylland, til at tegne sig for Actier til den Flensborg-Husumer, Jernbane. Hver Actie lyder paa 100 Specier. Hr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus, Hr. Cancelliraad Anchersen i Veile, og jeg selv for Horsens, ere villige til at modtage Jndtegninger, og vi skulle i sin Tid besørge Actierne fordeelte til dem, som have tegnet sig. Stjernholm pr. Horsens, 21de April 1844. J. P. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Dampskibet "Iris"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil fra Kjöbenhavn Löverdagen den 11te og afgaaer igjen til Kjöbenhavn Mandagen den 13de dennes om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Den Deel af Fragtgodset som ankommer hertil fra Kjöbenhavn, og ikke er afhentet fra Skibet en Time efter dets Ankomst, oplægges paa mit Pakhuus for Eiernes Regning & Risico, hvorfra det senere udleveres. Gods, som skal forsendes herfra til Kjöbenhavn og paaføres Toldsedlen, önskes paa mit Contoir anmeldt og berigtiget hvor Løverdag Eftermiddag, senest Kl. 6 1/2. Kreaturer, som ere indskrevne til Afgang med ris, maae være paa Broen hvor Mandag Morgen Kl. 2. Aarhus, den 6te Mai 1844. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Dampskibet Konigiun Caroline Amalie", Capt. P. Jordt, afgaaer fra Aarhus til Kjöbenhavn Torsdagen den 9de Mai, Kl. 5 Morgen, medtagende Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Paa Touren imellem Kjöbenhavn og Flensborg, anløbes Koster igjen af Skibet, ligesom forrige Aar. - Indskrivningen skeer hos J. H. Agerup ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
At jeg fra i Dag er flyttet til Gaarden N 663 paa Vestergade og der fortsætter den af mig hidtil førte Handel, tillader jeg mig herved at bringe til mine ærede Handels venners Kundskab. Aarhuus, den 1ste Mai 1844. Chr. Alroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
For mine ærede Kunder, saavel inden som udenbyes, tillader jeg mig at bekjendtgjøre, at jeg er hjemkommen fra Hovedstaden, og har medbragt til Udsalg en Deel til Modefaget henhørende Artikler; ligeledes er jeg forteret med Straahatte efter nyeste Smag, med dertil hørende Pynt og Modebaand, m. m. m. som leveres til muligst billige Priser af S. Hirsch,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Modehandlerinde, boende i Soelgaden, ligeoverfor Hr. Kbm. J acobsen, i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Manufacturvarer. Efter tilendebragt Jndkjøbsrelse er mit Lager i disse Dage blevet forøget med et betydeligt Parti nye Kjole Stoffer m. m. m., som Alt sælges til Nytidens billigste Priser af H. J. Glückstadt. Fredericia, den 4de Mai 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Nye Manufacturvarer. Ved Jndkjøb saavel i Hamborg som fra Fabrikker har jeg i disse Dage forøget mit Varelager med alle brugelige Artikler, saasom: Thibet, Orleans, Paramatta, GalaPlaid, Crepe=Remours, Parisienne, Mousselin de laine, trykket Fløil, Chaly, Balzorius, coul. Linon & Jaconet, Sirtser, trykket Shirting, Silketøier, saasom: Pault de Søie, Gros roye Ombre, Lystre a nelle, Gros de Lyon, Gros-Lystre, Satin Turch, Marcelin, Atlask, Florance, Silke, uldne, Bomulds- og Flors-Shawler & Tørklæder, Slører, Crepflor, Silkebaand, Lærreds- og brod. & ubrod. Kammerdugs-Lommetørklæder, Strømper, Handsker, Bomuldstøi, Multum, Flonell, Bommesie, uldne og BomuldsBordtæpper, Brunell, Skotøi, hvidt Jaconet, Cambringes, Shirting, Stout, glat og broc. Linon, broderede Kraver, Tvistlærred, Bolster, Olmerdug, Damask, Moreen, Came lot, Dreiler, Damastes- og Dreils=Dækketøi, Meubelfirts, Gardinnetteldug & Mousseliner, afpassede Gardiner med dertil hørende Qvaster og Holdere, Fryndser, SilkeAgramaner, Silke=Blonder, Silke=Toulinets- og Bomulds Vestetøier, Halsbind, Silke=Lommetørklæder, sorte SilkeTørklæder, Slips, Blomster, m. m. m., som sælges til billigste Priser af Wilhelm Hvid. Planter. Da denne Maaned er den bedste Plantetid, saa kan hos Undertegnede fra nu af faaes alle Sorter Kaalplanter, Engelske og Weimarske Sommer, Høst og Vinter Levkonplanter, Gyldenlakplanter, dobbelte, i flere Farver, Alt til de allerbilligste Priser. Aarhuus i Mai 1844. Sielle Blomster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Da jeg har udvidet mit Fabrik og seer mig istand til i enhver Henseende at levere ligesaa smukke Blomster som de Franske, og betydeligt billigere, saa tager jeg mig den Frihed at anbefale mig til de ærede Handlende og Modehandlere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Kjøbenhavn i Marts 184. C. Fischer, St. Kjøbmagergade 66. Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
- Undertegnede anbefaler sig med frisk, ægte og spiredygtigt Havefrøe, hvist billig, promte og reel Behandling. Den yndige Ovalis rosen Rosenoralis), en pyntelig Potteblomst, hele Sommeren storerende, den kjønne Blomstlog til Blomsterrabatternes Jndfatning. Ovalis exuleata, og Oxalis tetouphylla, som blomstrer hele Sommeren, (Løgene ere hvert Aar brugelige, kan faaes 25 a 50 Stkr. af, m. m., samt de kjønneste blomstrende, perennerende Buske, til de billigste Priser. J. Rønnow boende paa Laasbyebanke No 45 Litr. B.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
En fiin Dreng af honette Forældre, der har Anlæg til Mekanik, og har Lyst at lære musikalsk Jnstrument mageri, fornemmelig Forfærdigelsen af Fortepianoer, kan strax vorde antagen, naar man behager at henvende sig til Undertegnede. Til stor Fordeel vilde det være hvis han har et godt Gehør, har lært at spille et eller andet Jnstrument for tillige at kunne lære at stemme. Aarhuus, d. 28de April. A. Th. Müllert, Straahatte bleges af Jda Liisberg, boende paa Skolegade i Hr. Brændeviinsbrænder S. Thomsens Sted, Formedelst Forandring af Bopæl agter jeg underhaanden at bortsælge Stedet No 252 paa Badstuegade. Nærmere Underretning erholdes hos Eieren. Anders Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Præste-Enkesædet i Viby, beliggende ved Landeveien, 1/2 Miil fra Aarhus, bliver ledigt i Midten af Mai og er da at faae tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Skipper Hans Møller afseiler fra Fredericia til Kjøbenhavn, Løverdagen den 11te Mai, medtagende Passagerer og Fragtgods. Et Æsel, der er brugt til at bære Melk, ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
En hvid Tæve=Hønsehund, med bruunt Hoved som lyder Navnet "Diana, er bortløben herfra Aarhuus, af Aaby Veien. Hvo som maatte optage Samme bedes, mod en Douceur, at aflevere den, enten paa Svane-Apotheket i Aarhuus, eller til Fuldmægtig Baadsgaard paa Posthuuset i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-06
Fra Pressen er udkommet: De mærkværdigste Begivenheder af Napoleon Buonapartes Livshistorie. Efter Hugo's franske Original ved S. A. Bramsen. Faaes indb. for 3 Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
No 80. Tirsdagen den 7de Mai. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Fædrelandet. Flensborg, den 29de April. Den til Kjøbenhavn i Anledning af den Flensborger=Husumer Jernbane reiste Deputation er vendt tilbage og har faaet den forlængst udløbne Tilladelse til Actietegning fornyet til Decbr. d. A. Som tidligere meldt, har Hs. Majestæt udtalt sig meget til Gunst for dette nationale Værk, og synes samme at finde megen Deeltagelse i Hovedstaden. Skjøndt de paa mange Steder fornøden blevne nye Havneanlæg gjøre for store Krav paa Regjeringens Finantser til, at den fulde, til Husums Havn fornødne Sum for det første tør ventes bevilliget, saa er Deputationen dog i det Hele meget tilfreds med den Maade, hvorpaa det er lykkedes samme at virke for Øiemedets Fremme, og hele Planens Udførelse er rykket saa meget nærmere fremad. Det vil heller ikke vare længe, førend Baneanlægget vil blive paabegyndt, eftersom Pengemidlerne ere tilstæde, og der vil ikke gaae lang Tid bort, førend Flensborgs Jndvaanere ikke alene ville skjønne paa, hvorledes de Mænd, hvem det laae paa Hjerte, at udvirke denne værdifulde Gave for deres Fædreby, have havt et mere heldbringende Maal for Øie, end mangen Anden, som, istedetfor at modarbeide de Jern skinner, hvormed en fremmed, mægtig Handelsstad søger at gjennembore os Hjertet, og det Ret, som et antinationalt Parti søger at kaste os over Hovedet, forhaabentlig ubevidst, selv søger at drage Fjenden ind i Porten. (Flensb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
- den 2den Mai. Jgaar aabnede den af Nationalbanken her etablerede Filial sine Forretninger, Tillige blev det i Bankbygningen værende og til Handelstanden overladte Børslocal høitideligt indviet. Kl. 11 om Formiddagen drog den talrigt forsamlede Handelstand under Spillet "God save the King i Procession fra Raadhuset til Børsen, hvor Etatsraad og Bankdirecteur Hvidt bød den velkommen i Børs salen ved en Tale, hvori han udtalte det Ønske, at Handelstanden flittig maatte forsamle sig i denne Sal, og her længe virke til Byens Held og Velsignelse. Herpaa udbragte den i samme Øieblik fra Kjøbenhavn tilbagevendte Agent Jensen et Leve for Etatsraad Hvidt, hvorpaa Raadmand Lorenzen holdt en meget passende Jndvielsestale, hvori han ogsaa gjorde opmærksom paa, hvormeget Handelstanden, maatte føle sig forpligtet til Taknemlighed for den til Byens Vel oprettede Børs. Efter at han derpaa havde udbragt et Velgaaende for Staden Flensborg, og Børsen, og Agent Jensen havde, med Hensyn til de i den sidste Tid sig krydsende Jernbaneplaner, talt nogle Enigheds- og Fredsord, begyndte Børsforretningerne, hvoraf der allerede paa Jndvielsesdagen skal være gjort flere. Et Festmaaltid sluttede Dagens Høitidelighed. (Fl. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Eckernførde, den 27de April. Forleden Dag ankom hertil to Kjøbmænd fra Rendsborg, Zerssen og Petersen, lode Nogle af Byens Borgere komme sammen og foresloge at anlægge en Jernbane fra Eckernførde til Rendsborg, og saaledes knytte Eideren til Østersøen. Pengene, sagde de, vidste de Udsigter til. Da man derfor ikke behøvede at opgive Planen til en Kiel-Eckernforde-Flensborger Bane, saa indgik man villig paa Forslaget og valgte strax en Comitee til Sagens Realisation, bestaaende af 3 Eckernforder og 3 Rendsborgere. Man troer ikke, der behøves mere end 250,000 Specier. (Dv.) Tyrstrup (i Haderslev Provstid. Den 19de April feirede Degnen H. P. Gabel, der i halvtredsindstyve Aar havde virket som Degn og Skolelærer i Hjerndrup og Tyrstrup Menigheder, sit Embedsjubilæum. J Kirken, hvor en talrig Skare havde forsamlet sig, aabnedes Høitideligheden med: "Min Sjæl, lov Herren, og glem ikke, hvad Godt han har gjort imod Dig! som blev udført af et Musikchor fra Christiansfeldt. Derefter overrakte Hr. Conferentsraad Johansen, Jubeloldingen Dannebrogsmændenes Hæderstegn, hvorpaa Hr. Provst Janssen i en gribende Tale tolkede Dagens Betydning. Da Hr. Pastor Jespersen derefter havde holdt en hjertelig Bøn, sluttede denne sjeldne kirkelige Handling med en Sang af Jubellærerens Svigersøn, Skolelærer Raben i Tyrstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Ringkjøbing. Her er i denne Tid, i sin Alders 86de Aar, ved Døden afgaaet et Pragtexemplar af en Særling, Jens Harpoth, en velhavende Kjøbmand, bekjendt i hele Vesterjylland for fine noget vel cyniske Manerer og sin hele høistoriginale Tænke= og Handlemaade. Hans Navnkundighed i denne Henseende strakte sig endogsaa ligge til Hamborg, om ikke ved Andet, saa ved de mærkelige Beretninger, som Handelsreisende jevnlig medbragte om ham, og ved hans billede paa Pibehoveder, ja man paastaaer endog paa Honningkager. En underlig Higen efter at tre sig anderledes end hans Medborgere, besjællede Manden igjennem hele hans lange Liv, og vil udentvivl gjøre hans Minde meere varigt hos Byens Jndvaanere, end hans iøvrigt hæderlige Vandel og ikke saa gode Sider. Sikkert ville de ikke undlade at fortælle deres Børn og Børnebørn og Jens Harpoth, som snart vandrede igjennem Byen med en ældgammel lysegrøn Kjole, langskjødet Vest, korte Knæbeenklæder, blaa Strømper og tvende Stokke, een i hver Haand, snart kom fra sine Marker, ridende igjennem vore Gader i Skjorteærmer og barbenet, med en trekantet Hat paa Hovedet og en Lee i Haanden, i sin lange magre Skikkelse et livagtigt billede paa Døden. De ville ikke forglemme at fortælle og Jens Harpoth, som troede at have opfundet en Flyvemaskine, men uheldigviis, da han første Gang benyttede den, faldt ned i sin egen Mødding; eller atter om den samme Jens Harpoth, der vilde gjøre en oeconomisk Reise igjennem hele Landet i et forunderligt Kjøretøi, forspændt med en Ko, af hvis Mælk han troede at kunne ernære sig underveis, uden at udgive en Skilling, medens Koen, for ei at volde Bekostning, jævnlig maatte græsse ved Veiens Sider; om Jens Harpoth, som ved en høitidelig Leilighed, da hele Byen var illumineret blot stillede en lille Buste af hans Afgud Napoleon i eet af sine mange Vinduer med en Praas bagved, sigende: "Han lyser sig mere end alle Lys, den Karl, og Jens Harpoth, der Dagen efter en kjær, men fattig Broders Død, som han trolig havde understøttet, spadserende i sin græsgrønne Kjole, mødte een af sine nærmeste sortklædte Slægtninge, som bebreidede ham, at han ikke sørgede for den Afdøde; men fik til Svar: "Jeg sørgede for ham, da han levede: sorg Du nu, da han er død." Dog, vi kunde blive saaledes ved i det Uendelige, thi Stof mangler ingenlunde; men vi frygte for at trætte Læseren. Jmidlertid haabe vi, at denne lille, høist ufuldstændige Nekrolog, vil være tilstrækkelig til at vise, at Ringkjøbing har mistet en rigtig Særling, og med ham sin største, om end ikke sin eneste Mærkværdighed. (Rk. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Horsens, den 4de Mai. Jgaar Morges havde vi det uvante Skue, at see et Dampskib i vor Havn. Det var Post-Dampskibet "Maagen, fragtet hertil fra Faaborg af det Müllerske Skuespillerselskab. Skibet løb lige ind i Havnen og lagde til Bolværket ved Havnehuset, uagtet det ankom under lavt Vande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Vi ønske og haabe, at dette første Besøg af et Dampskib maatte vække Opmærksomhed for vor By og vor Havn. Horsens er i Størrelse den 7de Kjøbstad i Danmark, omgiven af et stort og folkerigt Opland!" (Hs. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Aarhuus, den 7de Mai. Jgaar Aftes afsendtes 3 Personer herfra til Slaveriet i Kjøbenhavn og 2 til Tugt og Forbedringshuset i Viborg, hørende til en Tyvebaande fra Odder=Egnen i Hadsherred, som har siddet arresteret her omtrent i halvandet Aar. Den bestod ialt af 16 Personer, Unge og Gamle, af hvilke Resten er deels dømt til Fængsel paa Vand og Brød, og deels frikiendt for Actors videre Tiltale. To af dem som transporteredes til Slaveriet vare Fader og Søn, og Sidstnævntes Kjæreste, en ung Pige paa 20 Aar, var Een af de To som bragtes til Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Forlangt Jndrykkelse. J Aarhuus Stiftstidende Ns 63 læstes en indsendt Opfordring til et Museums Oprettelse i Aarhuus. Denne Opfordring har man taget fat paa i Skanderborg Amtsavis Ns 50 og 51, og ved samme Leilighed betænkt Aarhuus By og dens Jndvaanere. Hvo den, eller de Herrer ere, der have forfattet dette Værk, kan jo egentligen være os ligegyldigt, dog Stilen og Skrivemaaden røber Forfatteren saa temmeligt, og at det er skrevet i selve Aarhuus udfindes let naar man med Rolighed gjennemlæser det. Er det nu fabrikeret af en videnskabeligtdannet Mand, da Gud bedre ham at han anvender sin Tid saa slet; og er det en Søn af en af Byens Borgere, der er Forfatteren, da er det høist uværdigt. Forf. vil, at Aarhuus By intet Museum maa faae, thi her hersker ingen Kunstsands. Han frygter for, at dersom vi fik en Samling Afstøbninger af Thorvaldsens Arbeider, at han og Consorter for bare Kunstsands vilde komme til at rømme Pladsen; han vil, at man skal blive med slige Foretagender indtil Aanden kommer over os. Det har vist aldrig været paatænkt, at oprette et Museum for Thorwaldsens Arbeider; men at skaffe Byens og Egnens Beboere Leilighed til at see en Samling Afstøbninger af saadanne Mesterværker, det vil man dog vel ikke raillere, Mon Thorwaldsen var blevet til det han blev, hvis ham ikke var givet Leilighed til at see Værker som dannede hans Aand. Ogsaa blandt 7 a 8000 Mennesker kan findes et Geni, vær Øiet, Lad Thorwaldsens Aand gjennem hans Arbeider tale til denne Enkelte, og maaskee atter et fattigt Barn kan vinde Verdens Beundring. Nei! det kan ikke være Meningen, Forf. vil kun vise sit Vid, han vil gjøre sig lystig over Opfordrerens Kunstbegeistring, og skade en begyndende gavnlig Jndretning. Er det Dit Kald? Men – vi ville nu ikke blive til Aanden kommer over Dig og Andre, vi ville benytte Øieblikket, og ikke ansee det for noget uværdigt Foretagende, at see Afstøbninger af Mesterværker opstillede hos os til Beskuelse for Unge og Gamle. Maaskee Du forliges med Tanken! Ja, maaskee fra nu af, Dag og Nat, Du vil gjøre Dig rede til at blive den, der, greben af Aanden, vil kunne forklare det Skjønne, Beundringsværdige for Beskuerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Kunstforeningen i Kjøbenhavn var jo f. A. af den Mening, at ved at sende os til Beskuelse endeel herlige Kunstsager, Tanke og slige Værker vilde vækkes. Man seer da, at det ikke er nogen fremmed Jdee, der er opstaaet iblandt os, her at oprette et Museum for Afstøbninger af Thorwaldsens Arbeider. Vi virke da i den samme Retning og den samme Aand. Hvad Aarhuus By og dens øvrige Indretninger angaaer, da er Forf. bitter og spydig. Han opfordrer andre Luskedariusser til at snige sig op ved en Raadstue samling, for at høre den simple og mindre dannede Mand tale for sig i Byens Anliggender; han er vred fordi Byens indre og ydre Omgivelser ikke tiltage i Forskjønnelse med kraftigere Haand, og dog vil han ikke tillade at Kunstsands vækkes; han harmes over, at han, der selv gjerne gad være Hjerterknægt, seer Folk spille Kort; flere af Landets dygtigste Mænd ansee dette for en Hvile efter anstrængende Arbeide; han vilde maaskee hellere, at man skulde lytte til hans skarpsindige Tale for af ham at høre Ubehageligheder", han er bidsk fordi man f. A. i et sluttet Selskab vilde more sig i Guds frie Natur, kort – han er vred paa os og paa sin egen Tilværelse iblandt os. Reis da bort herfra saasnart som muligt, og see og Verden er bedre andetsteds. Men bedre var det, om den utilfredse Mand havde lagt, eller vilde have lagt bedre Mærke til hvorledes Aarhuus Byes hele Samfund skrider jevnt fremad. Havde han kjendt eller vilde kjendt hvor svag den Magnet er som fremskynder Alt: Pengemidlerne, saa havde han ikke gjort saa skammelige Beskyldninger mod Byen, som han har gjort. J en Række af Aar er Aarhuus By gaaet ikke lidet fremad. Communallovgivningen har virket betydeligt; Jorderne ere udgaaede af Fælleskab; Agerdyrkningen forbedres; nye smukke Bygninger opføres; Lystpartier indrettes; aarlige Forskjønnelser af Byens Omegn kunne ikke være ubemærkede, smukke Skovpartier bære Vidne om en skabende Aand; Havnen forbedres og forskjønnes; Handel og Vindskibelighed tiltager; Skoler oprettes, for at redde fattige Børn fra Lediggang; Tegneskolen for vordende Haandværkere har alt viist gode Frugter; Realskolen virker gavnligt; Banken benyttes (og det uden at man kom sovende dertil; Jernstøberier anlægges; Væverierne drives med Kraft, mange Fattige beskjæftiges ved den driftige Kbm. M. Bechs Fabrik; Gaderne ombrolægges; Veiene forbedres efter Evne; og dog er Forf. giftig. Han vil Mere, Han veed ikke selv Hvad han vil – han vil kun raillere! Velbekomme ham, Aarhuus, den 4de Mai 1844. Flere Borgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn igaar Aftes Kl. 7, ved en blid og rolig Død, at bortkalde min kjære, uforglemmelige og virksomme Fader, Gaardeier Jens Brask til Svenstrup Hougaard, efter længere Tids Sygdom, hans Alders 67de Aar, undlader jeg ikke, paa egne og Sødskendes Vegne, sørgeligst at tilkjendegive fraværende Slægt og Venner. Svenstrup Hougaard, den 2den Mai 1844. Jens Brask.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Theatret i Aarhuus. Med kgl. allernaadigst Tilladelse: Onsdagen den 8de Mai, Aften Kl. 7, opføres af det Beckerske Skuespillerselskab: Yelva. Drama 2 Acter af Scribe, Musiken arrangeret af Muth Rasmussen. Derefter: Tablen vivant. 1) Frieriet paa Helgolland. 2) Fire Momenter af en Røvers Liv, fremstillede i 4 Tableauer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Fredag d. 10de: Østergade og Vestergade, eller: Det er Nytaarsdag i Morgen, originalt Lystspil i 5 Acter af Th. Overskou. Orlamundt, p. t. Bestyrer af Selskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Onsdagen den 8de Mai om Aftenen Kl. 6 – afholder Selskabet Polyhymnia" en extraordinair Generalforsamling, ved hvilken Bygnings-Commiteens Forslag vil blive fremlagt til endelig Afgjörelse. Paa Grund af Sagens Vigtighed forventes et talrigt Møde. Aarhuus, den 3die Mai 1844. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-05-07
Aar 1844 den 9de April blev i Grevskabet Hardenberg: Reventlows østre Districts Birkeret, afsagt Dom i Sagen, Sognefoged Hans Larsen i Udstolpe, contra Gaardmand Lars Jørgensen og Rokkedreier Lars Jørgensen, sammesteds, og saaledes: kjendt for Ret: Den her ovenfor som fornærmelig for Citanten characteriserede Beskyldning, fremført af Jndstævnte Gaardmand Lars Jørgensen og Rokkedreier Lars Jørgensen i Udstolpe i Bladet "Lollandsposten Nr. 87 for Torsdagen den 27de Juli 1843, bør død og magtesløs at være og ikke i nogen Maade komme Citanten til Skade paa Ære, Bestilling eller gode Navn og Rygte, hvorhos de Jndstævnte for deres i denne Henseende udviste Forhold, bør bøde hver 20 3 Sølv til Maribo Amtsfattigkasse, og være den i Forordningen af 27de September 1799 §20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. Saa betale de og Een for Begge og Begge for Een til det Offentlige det Retsgebyhr og Skriversalair med Afgifter, som i Sagen skulde have været erlagt og det stemplede Papir som til den skulde have været forbrugt, saafremt den er for Citantens Vedkommende havde været benificeret, samt i Salair til Procurator Gierding 15 2 Sølv. Det Idømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Hvilket, i Overeensstemmelse med Forordn. 27de September 1799 § 20, herved bringes til offentlig Kundskab. Birkecontoiret paa Baroniet Guldborgland, den 18de April 1844. Crav.