JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Paa denne Anmodning lod Tordenskjold sine 5 Trompettere blæse op, og den slette slaae Paukerne, og raabte over til den svenske Capitain, Han maatte vide det var Tordenskiold, han havde med at bestille, som ei lod sig tage saa let, var han en ærlig svensk Officeer, skulde han lægge over for at tage ham Kunde han giøre det, vilde han ansee ham for den beste Officeer i Sverrig. Capitainen besvarede denne Tale med et nyt glat Laug; men Tordenskjold med sine Rifler skiød adskillige af den svenske Besætning saa de styrtede og paa Dækket. Striden havde nu varet i 5 Timer. Da Riffelkuglerne manglede lod han sit engelske Tinservice skiere i Stykker til Skraae. Adskillige Gange gjorde Capitainen Mine til at ville entre; men Tordenskjold, som var Mester i Mandeuvren, vidste hver Gang at afværge det; omsider, da alt Tordenskjolds Touverk var sønderskudt, ansaae Capitainen Hukkerten som en god Prise, han lagde sig derfor paa Siden af den, svingede Hatten over Hovedet, og raabte: jeg gratulerer mig at jeg skal have den Ære at føre Hr. Tordenskjold, fangen til Gottenborg. Tordenskjold raabte derpaa over igien, hverken du eller nogen Svensk skal føre mig fangen til Gottenborg, og i det samme skiød han saa vist med sin Riffel at Capitainen faldt baglends om paa Dekket. Kuglen gik ind under Brystet og ud igiennem Skulderbenet, Over dette Fald blev Fregattens Mandskab overmaade bestyrtset. Tordenskjolds derimod gav et stort Frydeskrig fra sig under Pankers og Trompeters Lyd. Fregattens Styrmand begyndte derpaa at holde af, og flygtede bort fra denne fortvivlede Hukkert. Tordenskjold fik derimod Lyst til at entre den; men da alt hans Touverk var sønderskudt, og Fregatten satte sine Seil til, kunde han ei komme til . 23 Rdlr. den, som til hans største Ære flygtede hen under den svenske Vall, og gav ham Rum i Fred at fortsætte sin Reise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Juridisk. Udtog af en Skrivelse fra Birsen i Litthauen. J denne Stad, som tilhører Fyrsten af Radzivil, blev for nogen Tid siden den aarlige Fest til Ære for Hs. Høifyrstelige Durchl. ved de Høifyrst. Commissarier celebreret, og iblant andre bleve ogsaa den Catholske PræstOmacinsky, og den Reformeerte Præst, Maczulky, dertil indladne. Denne holdt en paa Omstændighederne sig vel passende latinsk Tale, og forhvervede sig stor bifald; den første derimod gjorde ingen Tale, hvorudover han blev anseet som den, der ikke viste saa stor Respect mod Hs. Høifyrstl. Durchl., som den Reformerte Præst. Strax derpaa lod bemelte Catholske Præst kalde den Reformerte Præst kalde fra sine Arbeidsfolk paa Marken, under det Foregivende, at en af Commissarierne havde noget magtpaaliggende at tale med ham. Da nu den sig intet Ont be frygtende exemplariske Hr. Maczulsky kom til Broen, nærved Birsen, hvor Omacinsky paste ham op med nogle Karle, sagde denne til hin: Hr. Commissarius har overdraget mig Sagen, rev ham strax ned fra Vognen, strekkede ham ud paa Jorden, og accommoderede ham ikke allene paa det grummeste med mere end 100 Kantschu=Slag, men traadde ham og saaledes paa Brøstet at han kom til at spøtte Blod, og maatte derpaa opgive sin Aand. De Herrer Protestanter saae sig derfor nødte for at faae dette Mord afstraffet, og for den almindelige Sikkerheds Skyld, at vende sig til de høieste Garants for den Oliviske Fred, da den allernaadigste Jnterposition ogsaa paa fulgte. Men man har ikkun tilkiendt Morderen, Omacinsky, følgende Straf, Først skal han sidde 6 Uger i Taarnet, herpaa sidde et heelt Aar i taalelig Arrest, og endnu betale en Pengestraf paa 100 Polske Gylden, som ungefær udgjør 12 og en halv Species Rixdaler. Allene, han er allerede for nogle Uger siden igien kommen for Dagen, hvoraf man maa slutte, at Straffen enten ganske, eller tildeels er ham eftergiven. Han finder mange Tilbedere iblant Af muen af hans Religion, som anseer denne Gierning, som en Heltegierning. En Drøm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Fra Ungarn har man følgende Fortælling om en lykkelig Drøm: En der Reisende bragte sin Paquet af et temmeligt Parti Penge med ind i Vertshuset, hvor han ville ligge over om Natten, lagde af Forsigtighed begge sine ladte Pistoler derpaa, og sov hen. J Drømme foer han op, greb efter Pistolen, vaagnede op, saae ingen, og sov igien hen. Pludselig foer han anden Gang igien op i Drømme, greb igien efter den ene Pistol, og brændte den af. J begge Drømmene forekom ham, som man vilde borttage hans Penge. Ved Skudet blev han munter, stod op, slog Jld, tændte sit Lys, og da saae han Huus knegten med en Kniv i Haanden, dødskudt, liggende paa Jorden, hvorpaa han opvaagnede det hele Huus, og reiste bort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Litterarisk. biskoppen af Lavbach har ladet 7 Geistlige arretere, fordi de have præket imod tolerance Forordningen. - Saaledes maae ofte paa godt militairisk Christendommens Pligter bringes til Udøvelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Til St. Omer er for nærværende Tid en besynderlig Proces derover, at samme Steds Physicus, Herr von Boisvale allerede i Aaret 1780 havde sat let Jnstrument, paa sit Huus, for at aflede Lynilden. Hans Naboer At 25 A. geraadede, rimeligviis af ganske urigtige Begreb derom, i stor Angest, og gave Klager ind derimod, ja efter Magistratens Dom af St. Omer skulde denne Physici Jnstrument igien nedtages; men han har appelleret til det store Raad af Artois, og man venter paa Udfaldet af Sagen. Hs. Majestæt Kongen af Preussen har befalet, at Friherre af Cocceji Brystbillede skal, til en evig Admindelse om hans Fortienester imod Hs. Majestæt, udarbeides i Marmor paa Hs. Majestæts egen Bekostning og sættes i det saa kaldte Collegiihuses Gaard i Frederichsstad. Hs. Majestæt har ladet bekiendtgiøre et Edict, hvorved alle og enhver forbydes, under 100 Rixdalers Straf og Indskud dets Forlis, at interessere og sætte Penge i udenlandske
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Lotterier. J de Østerrigske Stater er det forbuden, at intet ungt Menneske, af hvad Stand de end ere, maae understaae sig at reise udenlands, førend de have fyldt deres 28de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
J April skal atter 104 af det unge Mandkiøn af den Russiske Nation og 20 af Lief=Est= og Findland optagne i det adelige Land=Cadetters Corps, samt ogsaa 55 Russiske adelige Frøkener og 5 Lieflandske i det adelige Frøken=Stift. Desuden har Hendes Keiserl. Majestæt haaret Omsorg, for, at der paa samme Tid skulde ogsaa optages Børn af al Slags Stand af Russiske Undersaatter, nemlig til det adelige Land=Cadetters Corps til Skolen 16, til det Keiserlige Konsternes Academie 70, til den ved det Moscovitiske Opfostringshuus indrettede Commerz=Skole 20 unge Drenge, som ogsaa til benævnte Frøken=Stift 70 unge Piger. Til hvilken Cuktur vil ikke Rusland ved en saadan Forsorg af sin Monarchinde endnu blive duelig. J Prag er udkommen en tydsk Oversættelse af Biblen fra Bogtrykkeriet ved den Keiserlige Kongel. Normalskole, om hvilken de, som ere kyndige i Sprogene, forsikre, at den er 26 Aar, en af de bedste, som Katholikkerne i Tydskland have at fremvise. befalingen til denne Udgave, for saavel at giøre den Hellige Skrivtes Læsning let, som mere almindelig, og derved at aabne den rigeste Underviisnings=Trøste= og Opbyggelses=Kilde for alle uden Undtagelse, var allerede udstædt af den nu hos Gud hvilende Keiserinde Dronningen, Maria Theresia, til almindelig Brug i det bøhmiske og tydske Sprog, og Hs. Høiværdige Naade, Hr. Erkebispen, understøttede Verket. Den Erkebispelige Approbation og theologiske Censur beskytte samme imod alle slette Angreb. Den hidindtil bekiendte Ditlenbergiske Katholske Bibel er vel lagt til Grund, men forbedret, rettet, com pletteret, og altsaa omskabt til en næsten ganske nye Oversættelse. Jsær udbreder den for ved det nye Testammente satte Fortale og Summarierne et stort Lys over den første Bibellæsers dunkle Begreber. Jndfald. Soliman, hiin Tyrkernes stolte Behersker, som besad store Gaver og en grændseløs Ærgierrighed, angreb Ungarn og undertvang sig Belgrad, som man den Gang betragtede som Christendommens Formuur. Han havde just fuldbragt denne vigtige Erobring, da en gemeen Kone nærmede sig til ham, og bitterlig beklagede sig, at Soldaterne havde borttaget hende alt sit Qvæg, som udgjorde alt hvad hun eiede. Sultanen svarede hende med Latter, Du maae være falden i en dyb Søvn, efterdi Du ikke har hørt Røverne komme. Ja, svarede Konen, jeg sov; men det skede fordi jeg troede, at Deres Høihed vaagede over den almindelige Sikkerhed. Printsen, som besad en ædel Siel, billigede denne Tale, saa dristig den endog var, og erstattede paa en anstændig Maade den Skade, som han burde have afværget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Befordringer. Den 6te Nov. er Candidatus Juris Johan Georg Wig gers allernaadigst beskikket til Professor Philosophie extraordinarius ved Universitetet i Kiel; den 27de c. Cancellie Afsessor og anden Gouvernements Secretair Ernst Matthias, Poulsen i Slesvig til virkelig Justitsraad, og Underrets Advocat Christfried Johan Wellms i Jtzebor til Regierings=Ober og Landrets Advocat i Hertugdømmerne. Den 2den Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Obrist lieutenant Adolph Frederich von Restorff til Medlem af Gouvernementet udi Tranquebar; ligeledes er Cancellie=Raad Thomas Christ. Walther allernaadigst beskikket til Justitiarius og Medlem af bemeldte Gouvernement. Commercesekretair Erich Emanuel Grave til Gouvernements Sekretair og Sekretair Michael Alroe Fugl til Gouvernemets Fuldmægtig udi Tranquebar, saa ogsaa Byeskriver og Fiscal Bertel Siersted til Notarius Publicus sammesteds. Under samme Dato haver Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Capitain Friderich Ludvig le Fevre til Chef for det 1ste Compagnie Europæer udi Tranquebar og benaadet Premier=Lieutenant Mathias Jørgen Mühldorff med Caracteer af Capit.=Lieutenant. Den 13de Decbr. haver Hs. Majestæt benaadet Oberstlieutenanten Frederich von Lichtenstein udi Tranquebar med Navn og Rang som Oberst af Jnfanteriet og ligeledes Justitsraad og Resident Ole Bil med Navn og Rang som Oberst=Lieutenant af Jnfanteriet. Den 16de December er Commercesekretair Erich Emanuel Grave allernaadigst udnævnt til Commerce=Raad. Den Kongel Fuldmægtig Christ. Frederich Junghans til Commerce=Raad og Medlem af Raadet udi Frederichsnagor og ligeledes Christ. Wilh. Dunsfeld, til Medlem af samme Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Under 18de December 1782 er Commandeur Walterstort, allernaadigst avanseret til Contre=Admiral, og Ober=Lotsen i Nr. 28 Nr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Vestindien, Capitain Troels Smith von Munthe af Mor stierne til Commandeur Capitains Caracter. Under samme Dato er Johan Herman von Schilden i Hamborg beskikket til Landraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Den 9de Decbr. 1782 har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Doctor Juris Henrich Thiophilus Christian Hasse til Landskriver i Widing og Bocking i Amtet Tøndern. Den 18de Oct. er Justitsraad Christian Diderich Schiøtt allernaadigst beskikket at være Etatsraad. Den 18de Decbr. er Cancellieraad Thomas Christian Walther beskikket at være virkelig Justitsraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Under sidstafvigte 29de December haver Hs. Kongel. Høihed Arveprinds Frederich naadigst udnævnt sin Kammerpage, Engelcke Hinrich Bülow, til at være tilligemed Kammerjunker ved Hs. Kongel. Høiheds Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Prædikanterne paa 1ste Søndag efter Hell. 3 Konger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Catechet Faaborg. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Copulerede. Odense, den 3die Januarii, Sr. Hans Christian Starup, Sognedegn til Kolstrup og Aggedrup Meenigheder, og Jomfrue Anne Kirstine Bøy.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Dødsfald. J Kiøbenhavn den 18de December Madame Marie Birck, fød Thorin, 63 Aar; den 22de December Mad. Anna Larsdatter Gurmann, 89 Aar; den 23de December Mad. Florentine Schyth, fød Kampmann, 89 Aar; Sr. Søren Larsen Kongel. Livkudsk, 63 Aar; den 25de En 29 Rer. Hr. Johannes Esmark, 24 Aar; den 24de December 1782 Sr. Johan Jacob Bergman; Overskiærersvend, 29 Aar; den 26de Sr. Friderich Smit, Skoemagermester, 28 Aar; den 31te Sr. Joachim Sternberg, Glarmester, 36 Aar 7 Maaneder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
J Arendal Hr. Jochum Lange, forhen Tolder, nogle og 50 Aar. I Bergen den 5te December Mad. Catharine Dischingthun, 74 Aar. I Thisted den 28de Novbr. Mad. Ellen Kirstine Jespersen, afg. Sognepræst Hr. Jespersens Enke, 68 Aar; den 1ste hujus Sr. Peder Leerhøy, Kiøbmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Bekiendtgiørelser. Da der for nærværende Tid ved det anlagde Ulden Spinderie i denne Byes Manufactuurhuus er gjort den Indretning, at denne Byes Fattige, fra 8 Aars Alder af, der kan imodtages i et aparte med fornøden Varme og Lys forsynet Værelse, hvor enhver af dem kan efter Evne erholde Arbeide, enten ved Uldplukken eller Spinden, og hver Dag, ligesom de arbeide lidet eller meget til, nyde Betaling for hvad de have arbeidet; og da Hensigten af disse nu føiede Anstalter er saavel at forskaffe de Fattige og Arbeidsføre noget at fortiene, som derved at forebygge al utilladelig Omløben og Betlerie, saa bliver saadant til alle og enhvers Efterretning bekiendtgjort, i det Haab, at denne Byes Jndvaanere selv ville herefter lade være at give noget til de i deres Huse omløbende arbeidsføre Betlere, men henvise dem til forbemeldte Manufactuurhuus, hvor de kan ved Arbeide fortiene deres Føde; ligesom og alle slige Omløbende herved bliver advarede, ei herefter at lade sig finde paa Byens Gader, eller i Folkes Huse, Nr. 30 Aar. for at betle, da enhver, som saaledes antreffes, strax uden videre Skaansel, bliver henført og hensat til Arbeide udi Tugthuset iblandt de andre Lemmer paa en vis Tid, efter Omstændighederne. De af denne Byes Fattige derimod, der selv vil fortiene deres Føde, enten ved Uldplukken eller Spinden, og ved deres Arbeides Eftersyn, som skeer nogle Gange om Aaret, befindes at have været de meest flittige, kan endog, foruden det, de dagligen for deres Arbeide have faaet i Betaling, vente en Belønning fra 1 til 5 Rdlr. for deres udviste Flittighed. Odense Raadstue den 8de Januarii 1783. Koefoed. Bendz. Dreyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Da den første Samling af Erich Christian Ungers smukke og nyttige Handlinger, haver forladt Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Presse, saa ombedes alle de, som haver bekommet Supskriptionsplaner for at indsamle Subskribentere, at samme maatte tilbagesendes Udgiveren, eller hertil Adresse=Contoiret, paa det at Skrivtet, som udgjør 12 Ark og koster 24 s., kan blive de Herrer Subskribentere tilstillede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Ja jeg haver nedsat mig her i Byen som Børstenbinder, viljeg herved for alle have mig rekommenderet. Odense den 9de Jan. 1783. Alepander Grønvald. boende i Staalstrædet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Proclama. Under Baronierne Einsiddelsborg og Kiørup i Fyen, er Sr. Niels 2 Larsen Møller i Gaar bortdød paa Agernes=Mølle, uden LivsArvinger med hans efterladte Hustroe, og da han forhen deels som Kiøbmand og Skipper, haver dreven nogen Handel saavel inden som udenlands, saa bliver ei allene samtlige hans Arvinger, men endog Credi= og Debitorer, hermed indkaldede, at møde paa Einsiddelsborg Skriverstue, til de i Loven befalede Tider. Einsiddelsborg pr. Odense, den 18de December 1782. Holm. Fuldmægtig. de 31 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Da jeg har resigneret Provstrembedet her i Lunde Herred udi Fyen, og til min Successor i Provstembedet S. T. Hr. Peder Dreyer, Sognepræst for Østrup og Hiadstrup Meenigheder, haver overleveret Provstiets Sager og Penge; altsaa, omendskiøndt ei flere Penge under Provstiet befindes, end 2de smaae Capitaler, nemlig 46 Rdlr. 3 Mk. 7 s. Jomfrue Marie Meyer, tilhørende, og 30 Rdlr. 4 Mk. 7 s., afgangne Skoleholder Gyldenabnes Børn tilhørende, saa dog til Sikkerhed for mig og mine Arvinger, gives dette 3de Gange tilkiende, med Begiering, at om nogen, imod Formodning, skulle formeene sig at have noget videre lovlig hos mig at fordre, Provsteembedet vedkommende, de da inden 6 Uger fra denne Publications Dato vilde melde sig med deres Fordring, saasom ingen Fordring efter den Tid imodtages. Skebye Præstegaard den 24de December 1782. Ude Hoft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
En Kiøbmand her af Byen har paa sin Reise fra Kiøbenhavn i denne Maaned udi Søen, omtrent lige ud for Kiøge Bugt funden et Skibsanker med Boye, hvilket han i Følge Loven har anvordet mig, som herved paa Embeds Vegne indkalder Ankerets rette Eiere, behagentlig derom med nølagtig Beviis at melde sig inden Aar og Dag, da ellers Ankeret vorder solgt og den Deel af sammes Værdie, som Hs. Majestæt Kongen tilfalder, beregnet Allerhøistsamme til Indtægt. Rudkiøbing paa Langeland, den 24. November 1782. J. Th. Flindt. General=Auditeur Bye= og Herredsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 6te December i A. indkalder jeg herved alle dem, som maatte formene sig at have nogen beviislig Fordring til afgangne Ritmester Albrecht Hoberg, at melde sig dermed inden 6 og 12 Uger hos mig, som Executor Testamenti. Odense den 23de December 1783. Hensler, Ritmester i det fyenske Rytter=Regiment.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Licitation. Dirsdagen den 28de Januarii førstkommende, om Formiddagen & Klokken 10 Slet, vorder den nye Træbroes Opbyggelse over Aaen i Nørre=Brobye stillet til offentlig Licitation i BrobyverkKrøe. Samme Tid og Sted bliver og den gamle Træbroe ved a 32 Rbd. Auction bortsolgt. Conditionerne kunne forinden faaes til Eftersyn hos Hr. Tolderlund paa Brobygaard og hos mig underskrevne, Faaborg den 4de Januarii 1783. Peder Kofoed Trojel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Til Kiøbs faldbydes. Hvor en sterk blaae anstrøgen Kane med Tilbehør til 4 Personer, er til Kiøbs for billig Priis, anvises herfra AdresseContoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Capital som falbydes. Til dette Aars 11te Junii Termin bliver af Salling. B. Herreds geistlige Enkekasses Penge, 300 Rdlr., at faae til Laan, mod suffisant Pant, og 4 pro Cento aarlig Rente; hvo samme maatte behøve, vilde behage at adressere sig til Præsten i Synder=Brobye. Han giver og Anviisning paa større Summer Penge, som samme Termin er at faae til Laans mod antagelig Pant og gangbar Rente, ja og paa nogle hundrede Rdlr., som strax kan blive at bekomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Et Umyndiges Penge, falden paa Baroniet Holckenhavns Gods, er imod sikker Pant og anordnet Rente, enten strax eller til 11te Junii 1783, at bekomme til Laans følgende Capitaler, nemlig: 1) 40 Rdlr. 3 Mk. 8 og en halv Skilling. 2) 400 Sldlr. eller 266 Rdlr. 4 Mk. 3) 21 Rdlr. 1 Mk. 7 og fireniendedeel Skilling. Tilsammen 328 Rdlr. 2 Mk. 15 og syttenattendedeel Skilling. Altsaa ville Vedkommende melde sig herom paa Holckenhavns Skriverstue hos Birkedommer og Forvalter. C. C. Jantzen. af Hos Oberformynderne i Assens er 1174 Rdlr. 2 Mk. 15 sk. enten strax eller 11te Junii førstkommende, at bekomme, imod lovlig Rente og sikker Pant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Bortkomne Sager. Tørste Juledag er her i Odense bortkommen en blaae kalkonsk2 Hane og en sort Høne; hvem som haver indtaget samme ombedes tienstligst at melde det her paa Odense Adresse=Contoir, hvorfra Eieren anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-17
Paris. I denne ziirlig Stad ti Tusende Frisører, Af første Klasse sees; den Kunst, at sætte Haar, Man til Fuldkommenhed i Hovedstaden fører; Af denne Skare nu, til Landets Nytte gaaer Et udvalgt Tal omkring, og hvers Frisure maler, Og disse valgte Folk de holde Raad, befaler, - Hvad Moden være skal - Paris, hvor er du stor, Du nok Frisører har til vores ganske Jord. Om Caffec.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-17
Efter et arabisk Mannskript, som findes i Kongen af Frankeriges Bibliothek, og indeholder den ældste Efterretning om Caffee, har i det 15 Aarhundrede Gemaleddin, en Mufti af Aden, en Stad i det lykkelige Arabien, indført Caffeedrikken i Arabien, efterat han havde seet den paa en Reise i Persien. Han bemerkede iblandt andre selv den gode Virkning deraf hos sig, at denne Drik fordrev Søvnen, og derfor anbefalede den de andre Derviser, (mahomedanske Geistlige), for at tilbringe Natten desto ivrigere med Bønner og andre Religions=Øvelser. Lærde, og især de Lovkyndige, som fandt sig besværede med denne menneskelige Svaghed, fulgte dette Exempel. Tilsidst fandt denne Drik saa megen bifald i Arabien, at den brugtes ved den klare lyse Dag. Jmidlertid skal Caffee være drukken i Æthiopien i utænkelige Tider. Fra Aden forplantede de aarvaagne Geistlige denne Smag lige til Mecca, hvor man dog efterhaanden glemte dens hellige Hensigt paa Religion og Lærdom, og aabnede Caffechusei hvilke man tilsidst begyndte at fornøie sig med Skak, og andre Spil, ja endog med Sang, Dants og Musik, og det i en høiere Tone, end Mahomedanernes ærbare Sæder ville tillade. Efterhaanden drak altsaa hele Arabien og Ægypten Caffee. Men da man tilsidst troede, at Caffeen havde en Liighed med Viinen i sine Egenskaber, blev den overalt forbuden; men, formedelst den almindelige Misfornøielse derover, igien tilladt. J Aaret 1554, det er 100 Aar efterat Mufti i Aden havde gjort Caffeen elsket, erholdte den Bogerret i Constantinopel. Den nærede sin Mand i oppyntede Værelser, som især bleve besøgte af de Lærde i Almindelighed, og Porter i Særdeleshed, derefter af andre, endog Seraillets Officianter, og Hoffolket; af nogle vel mere for Spillets Skyld, end for at tale om Nr. 35 Rbd. Ting af Vigtighed. De Geistlige rystede med Hovedet derover, ja nogle declammerede hvit derimod. Men en Opdagelse bidrog meere end dette til Caffechusenes Afskaffelse; denne nemlig, at Caffee var kun et Kul, og at Mahometh, havde i sin Lov forbudet alt det, som lignede samme. Dette Forbud blev dog ophævet imod en Afgivt, og den Betingelse at drikke Caffeen inden lukte Dørre, og paa Bagsahlene i Vertshusene. Kort derefter var Omgangen dermed ligesaa utvungen, som tilforn, da Storviziren ved sterke Paalæg vidste at giøre sig Fordeel deraf. Caffechusene fik dog et nyt Stød derved, at man merkede, at man der dømte for frit om Statssageer. Derfore drak man den des begierligere i enkelte Huse, især da det blev Mode at give alle Fremmede Caffee, saa mange kunde i een Dag drikke sine 20 Kopper, ja gemeene Folk baade om Penge til Caffee, i Stedet for andre Drikkepenge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-17
Hvorledes Caffeen er efterhaanden kommen fra Constantinopel til Europas vestlige Egne, lader sig ikke saa let sige, Men rimeligt er det, at Venetianerne, ved deres sterke Handel paa Levantet, ere først blevne bekiendte dermed. Thevenot bragte i Aaret 1657 ved sin Tilbagekomst Caffer at beværte sine Venner med. Men i Marseille var denne Drik allerede bekiendt 1644. Caffeens egentlige Periode, i Paris kan man regne fra Aar 1669. I London begyndte en græsk Tiener 1652 at kaale Caffee, men 1660 kommer den først for i Handels=Registerne. 1718 begyndte den hollandske Colonie i Surinam at plante Caffee, og 1722 practicerede den franske Gouverneur i Capenne en Plante ud derfra, som siden formerede sig i Tusindetal 1727 begyndte Plantningen paa Martinique. Levanter, Caffer har alligevel Fortrinnet for den vestindiske, hvormed den ofte i Levantet forfalskes under Navn af den europæiske, som er der dog forbudet at indføres. Caffee af Jemen er Nr. 36 R.)