Berlingske Tidende, 1833-06-15
London, den 7de Junii. Thee Courier meddeler i den anden Udgave af sit Blad en Beretning om Bankejernes Forsamling, som for nogle Dage siden har fundet Sted. Bankens Gouverneur aabnede Forsamlingen med Forelæsningen af et Brev fra Lord Althorp, hvori blandt andet siges: 1) at Bankens Privilegium skal fornyes paa Eet og Tyve Aar, dog under den Betingelse, at det efter 10 Aars Forløb igjen kan ophæves med 12 Maaneders Opsigelse, i hvilket Tilfælde Fornyelsen vil være udløben ved Slutningen af det ellevte Aar; 2) at intet til Oprettelsen af en Bank sammentraadt Selskab i London eller i en Omkreds af 65 engelske "Mile, der bestaaer af flere end 6 Deeltagere, maae udstede No. miner, som skulle udbetales a vista, derimod maa Selskaber, der bestaae af et ubestemt Antal Deeltagere, naar de ere oprettede i større Afstand fra Hovedstaden, udstede Vexler paa London til hvilketsomhelst Beløb og udgive Noter, der ere forfaldne i London; 3) engelske Bank=Roter maae overalt gives i Betaling, undtagen af Banken i England og dens Filialbanker. Desuden anførtes adskillige Betingelser, af hvilke Forsamlingen holdt nogle for trykkende for Banken. Det Hele var ikkun et Udkast, som Ministeren vilde meddele Bankens Jnteressenter, for at høre deres Mening derom, inden han forelagde Underhuset det som Lovudkast. - The Times af 6te Juni indeholder følgende Beretning: I Gaar sluttede Bankejernes Forsamling Discussionen angaaende Fornyelsen af Bankens Fribrev; de veedtagne Bestemmelser vare væsentligen de samme, som man var bleven enig om ved sidste Møde. Det var høist interessant at være Vidne til den Blanding af lydelig Patriotisme og skjult Vindesyge, som ved denne Leilighed viste sig. Man hørte Actier ere forsikkre, at de allene toge Hensyn til det almene Vel, og man vidste, at de strede for deres egen Pung; man saae dem optræde som Beskyttere af nationale Jnteresser og paa samme Tid beregne deres egne Dividender; man kunde ikke andet end beundre den Snildhed, hvormed de forstode at lægge Landets og deres egne Fortjenester af Banken saaledes paa Vægtskaalen, at de allene maatte vorde Gienstanden for Nationens Taknemmelighed. En af Actie ejerne udfandt endog, ved en simpel arithmetisk Beregning, at de 120,000 Pd. St., der skulde subtraheres fra den Sum, som Banken aarlig modtager for dens Forretninger med at betale de offentlige Creditorer, vilde anledige et Tab for Establissementet af 80,000 Pd. St. Han eftersaae Bilagene til Bankregnskabet, og fandt, at Omkostningerne for Skrivere, Contoirhold, og Pro toller beløb sig til 161,000 Pd. St. Deri havde han Ret. Han slog atter op i Regnskabet, og fandt, at Discussionen for de sidste ti Aar gav en Underballance af 40,204 Pd. St. paa Grund af Forfalskning. Dette, adderet til de 164000 Pd. St., gav en Sum af 204,204 Pd. St., som Totaldeløbet af Establissementets Udgifter. Regjeringen har, til at afholde disse Omkostninger, bevilget en Sum af 250,000 Pd. St.; følgelig bliver Bankens hele Gevinst, ved denne Deel af dens Forretninger, kun 46,000 Pd. St. Dersom de nuværende Eiere af Bankactier derfor i en skulde beholde denne Green af Forretningerne, eller endog overgive den hele Bestyrelse til Regjeringen, vilde det Offentlige ved denne Forandring ikkun gjøre Regning paa en Besparelse af 46,000 istedetfor 120,000 Pd. St. Man bør tillige betænke, at Banken taber eet Procent af den Capital den, som laaner Regieringen, og denne Sum kan anslaaes til 110000 Pd. St. aar. lig. Naar den ubetydelige Profit, 46,000 Pd. St., drages fra dette Tab af 110,000 Pd. St., saa har Banken et aarligt Minus af næsten 80000 Pd. St., og naar dertil lægges de 120,000 Pd. St., som Regjeringen nu skal have, maae Actie ejerne betale den Fornøielse, at varetage de offentlige Forretninger for intet, istedetfor at erholde et Udbytte for deres Resic- og Arbeide. – Saa meente han. Men denne Actieejers Beretning havde adskillige Mangler; han udelod adskillige vigtige Elementer af Beregningen, fortang adskillige Facta og forvanskede andre. Saaledes f. Ex. fandt han, at Forfalskninger for de sidste ti Aar havde forvoldet Banken et Tab af 40000 Pd. St.,men han glemte at anføre, at næsten dette hele Beløb blot var for eet Aar, nemlig for 1824, da Fountleroy og andre bedrog Banken for 360,214 Pd. St., naar dette Beløb subtraheres fra den uhyre Sum 402,040 Pd. St. for ti Aar, saa vil det aarlige Beløb kun udgjøre 4000 Pd. St. istedetfor 10000. - Aaret 1823 anføres under Rubriken Tab, intet; i Aaret 182, kun 1612 Pd. St.; i Aaret 1828 kun 11100 Pd. St., og fo Aaret 1329 den ubetydelige Sum 7000 Pd. St. Dette burde have været anført. Angaaende Tabet af 1 Procent af Bankens Capitaler, kan ogsaa gjøres adskillige grundede Jndvendinger. Hvor stor er den Disconto, som betales Provindstaldan, kerne, og hvor meget vilde de erholde ved at sætte deres Penge i Fonds, efter deres nærværende Værdie, J det ene Tilfælde kun tre Procent, det samme som Regjeringen betaler, og i den andet ikke 3 1/2 Procent. Men paa denne Maade er Beregningen ikke rigtig. Vi paastaae, at Banken for Øjeblikket erholder 100,000 Pd. St. mere for Bestyrelsen af offentlige Forretninger end hvad et andet ligesaa sikkert og ligesaa fordeelagtigt Etadlissement nøies med. Men Skatkammercantsleren forlangte ikke Nedsættelsen af de 120,000 Pd. St. allene af denne Grund, han forlangte den i Betragtning af de andre Fordele, som Banken har af sit Monopol, og hvorved den har seet sig i Stand til at sikkre Actiehaverne en additionel Capital i Bons, at li mindre end Tyve Millioner Pd. St., siden Aaret 1797, foruden den vedvarende Rente, syv Procent af den Capital, som Banken dengang eiede. Tumult og Mord have fundet Sted i et Capel i Jtland, To gjenoplivede Almuesfactioner, Caravats" og Shanadests, kom i heftig Strid med hinanden ved Markedet i Ballingarrei Distriktet Tipperary. Medens Tumulten varede, hvorved det vankede blodige Pander, ophørte al Handel og Vandel, og næsten alle Porte, Vinduer og Døre i Landsbyen ødelagtes. En Mand, ved Navn Manrice Jvors, forfulgtes af Caravatspartiet ind i - Capellet i Ballingarry, og der myrdedes paa den meest barbariske Maade. Hr. O'Donnells Boelig stormedes, den største Deel af hans Meubler ødelagdes, og hans Tjenestekar, blev saaledes gjennempryglet, at man tvivler om hans Liv. Hr. O'Donnells Broder fyrede adskillige Gange fra Vinduerne, men, saavidt vides, uden Virkning.