JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Bryggerne Barclay Perkins & Co. i London har nu igjen slaaet 5 Shillings (14 Mark) af Prisen paa hver Tønde Øl.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Til England indløber nu daglig store Tilsendinger af rede Penge fra Fastlandet. Forleden fik Rothschild paa engang 450000 Soveræner. De høieste Bygninger paa Jordkloden opgives at holde i Engelsk Maal, som er tre Procento kortere end Dansk Maal. Gizeh=Pyramiden i Egypten 543 Fod, Kathedral kirken i Køln 501, Mynsteren i Ulm 481, Kathedralkirken i Antverpen 476, Cheops=Pyramiden 452, St. Stephans Kirken i Vien 442, St. Peders Kirke i Rom 431, Kephrens=Pyramiden 426, St. Martins Domkirken i Landshut 422, Kathedralkirken i Cremona 396, Mynsteren i Freiburg 395, Kathedralkirken i Florents 384, St. Persina Kirke 382, Domkirken i Milano 357, Kathedralkirken i Utrecht 356, Sakarah=Pyramiden 356, Vor=Frue Kirke i München 348, St. Pouls Kirken i London 347, St. Anschars Kirke i Bremen 345, Magdeburg Domkirke 335, St. Martins Kirke i Venedig 329, Jesuiter Kirken i Paris 314, Assinelli Taarnet i Bologna 314, St. Marie Kirke i Berlin 302, Jnvalid Domkirken i Paris 295 Fod &c.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Den erobrede Birmanske Stadsvogn er ankommen til London og skal være et mærkværdigt Konstværk. Det Hele bestaaer af en Masse af Guld, Sølv og Ædelstene. De sidste beløbe sig til adskillige Tusinde og bestaae af Rubiner, Sapphirer, hvide og blaa Smaragder, Amethyster, Topaser, Krystaller &c. Billedhuggerarbeidet er ualmindelig skjønt; Vognens Form af et usædvanligt Slags, men dog af ædel og reen Smag. Den er meget høi og blev trukken af Elefanter. En Lokkemad vilde den være for de Engelske Tropper til at besøge den gyldne Bir manske Hovedstad Omarapura, dersom Veiene derhen ikke vare saa vanskelige. J Cachar f. Ex. gaae de igjennem saa tykke Skove og er Luften saa forgiftet, at selv Elefanter ere styrtede efter faa Dages Forløb.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
J Sognet Bresse, i Paris, har en Slagter myrdet en ung Pige, som han først havde besvangret, ved at skjære Hovedet af hende; men til hans Ulykke havde han gjort det altfor kunstigt, saa man strax fattede Mistanke, især da han i et Værtshuus havde talt om Pigen, og sin Knivs Skarphed i eet Aandedræt, Gudskelov, at Skurkerne ogsaa ere Dosmere, ellers kunde intet skikkeligt Menneske bestaae!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Fornylig har en catholsk Præst i Frankrig lokket et 16. Aars Pigebarn ud fra hendes protestantiske Forældres Huus, for at anbringe hende i et Kloster; - dog ikke førend hun havde selv forskaffet sig et Udstyr, ved at stjæle sin Moders Brudeklædning og Smykker. Adskillige, retskafne og fornuftige Mænd, ere derimod i den senere Tid gangne over til Protestantismen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
J Gothenborg er nylig confiskeret for 4500 Rbd. Bco. forbudne Vare, og i Skaane har atter været urolige Optrin mellem Toldbetjenterne og Snighandlerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
En Engelskmand har faaet Privilegium paa, at indføre Postkarether i Portugal.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Dr. Antomarchi har i det brusselske Orakel bitterlig beklaget sig over, at Bonapartes fordums Bolig paa St. Helena er ombygget til en Stald og en Lade. Her maa man altsaa med Peder Ruus sige: Det Huus til Hestestald er gjort udaf Hans Ments, som fordums Dage var en - Keiser-Residents.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Den Engelske Søcaptain James Weddel har i Aarene 1822 - 24 gjort, og siden beskrevet, en meget mærkværdig Reise til det sydlige Jishav, hvori han har naaet, som Jngen før ham, til 74 1/4 Gr. sydlig Brede, uden at støde paa sammenhængende Jis.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Kjøbenhavn. Cancelliet har paa Forespørgsel under 6te December f.A. svaret: at en Skoledirection er berettiget til at paalægge vedkommende Skoleforstander at opkræve, og til Skolepatronen at indlevere, de reparterede Bidrag til Sognenes Almueskolevæsen, hvilket dog maa henhøre til det i Anordningen for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark af 29de Juli 1814, §. 36, bemeldte Ombud, og er analogt med Fremgangsmaaden ved Opkrævning af Bidrag til Fattigvæsenet; samt at Directionen, i Tilfælde af Skoleforstanderens Vægring, kan tilholde denne at efterkomme sin Pligt, og i manglende Fald dictere Mulct efter Omstændighederne i Overeensstemmelse med §. 40 i bemeldte Anordning; dog at det ikke kan paalægges Skoleforstanderen, at indfinde sig hos nogen Yder mere, end eengang, med mindre han dertil selv er villig; men Listen paa de resterende Bidrag afgives af ham til Skolecommissionen til videre Foranstaltning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Under 31te f. M. er fra det danske Cancellie udfærdiget følgende Circulair-Skrivelse til samtlige Amtmænd, Grever og Baroner i Danmark: "For at hæve den MeningsForskjellighed, der finder Sted i Henseende til hvilke Varer, der maa falholdes ved Markederne i Kjøbstæderne, foruden dem, hvis Falbydelse udtrykkelig er hjemlet i de specielle, angaaende de forskjellige Markeder, emanerede Resolutioner, har man ikke villet forbigaae tienstligst at tilmelde (Tit.) til videre Bekjendtgjørelse, at Kjøbstædernes egne Professionister maa kunne afhænde deres Arbeider ved Markeder af ethvert Slags, ligesom ogsaa derved saadanne Varer maa kunne falbydes, til hvis Falholdelse er tilstaaet en saa almindelig Frihed, at ingen særlig Hjemmel dertil udfordres, hvortil foruden Sædevarer og andre Landets Naturproducter, samt de Placaten af 3die April 1816, §. 4, nævnte Huusflids Frembringelser, ogsaa bliver at henføre Leer- og Skæreknive efter Forordningen af 22de October 1794, og alle Slags Agerdyrknings=Redskaber efter Placaten af 17de November d. A.; dog maa det paaligge vedkommende Øvrighed at paasee, at ved sligt Salg Pladsen ikke betages dem, der falholde de Varer, for hvilke Markederne egentligen ere bestemte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Den 24de Decbr. er Regiments=Qvartermester Auditeuved det holstenske Landseneer-Regiment, Over=Krigscommissair H. N. H. Müller, og Premierlieutnant ved det fyenske Jnfanterie-Regiment J. A. v. Spærck, som ere ansatte i Civil-Etaten, afskedigede i Naade af Krigstjenesten, og den Sidstnævte udnævnt tillige til virkelig Krigsraad.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Det kongl. svenske Krigsvidenskabs, Academie har optaget følgende danske Officerer til dets udenlandske Medlemmer: Major og Divisionsadjutant v. Ewald, Capitain v. Jahn af det lauenborgske Jægerkorps, og Captain v. Fibiger, Lærer ved det kgl. Landcadetkorps.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Det kan ikke andet end opvække Glæde hos Fædrelands vennen, naar en Statsborger ved eget Exempel og ren patriotisk Følelse opflammer Medborgere til ædle Handlinger. En saadan er det som Hr. Conferentsraad Bruun i Kjøbenhavn udøver ved at skaffe nyttig Virksomhed og Underhold til 400 fattige, svage, næringsløse Fruentimmer(som ellers bleve det Offentlige til Byrde) ved Spind. -At man ogsaa her i Danmatt har bragt denne Jndustrie green til en høi Grad af Fuldkommenhed, sees af et allerunderdanigst trykt Brev til Hs. M. Kongen fra Hr. Krigsassessor Schæffer, der paa sin Bekostning havde ladet 8 fattige Pigebørn i en Almueskole lære at spinde saaledes, at de 6 have bragt det dertil, at de kunde udspinde 1 Pd. Hør til 27 1/2 Strænge (12 danske Mile). De 2 gik endnu videre, og den Ene bragte det dertil, at hun kunde udspinde 1 Pd. Hør til 55 1/2/8 Strænge (24 danske Mile).
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Den 12te d. M. om Aftenen Kl. 8 opkom en stærk Skorstensild i det Kgl. Porcelainsfabriks Gaard paa store Kjøbmagergade. Efterat have brændt i nogle Timer reddede en kjæk Skorsteensfejer Gaarden, der svævede i stor Fare, ved med en stor vaad Sengedyne at begive sig op i Spidsen af Skorstenen. Det var et frygteligt Syn i den mørke Aften at see den sorte Mand i den Høide omgivet af vilde højt om sig slaaende Luer i den øiensynligste Livsfare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Man har i et tydsk Blad læst, at Baggesens Udseende ved Carlsbadet, hvor han i Sommer var, vidnede om dybe Lidelser, som havde svækket hans Helbred, ved hvilken Lejlighed anføres, at han ved sit Kommen til Paris havde fundet den Ven, hos hvem han ventede Trøst, i Liigkisten, havde mistet sin Eiendom ved to Skibes Stranding, havde siddet syv Uger fængslet for Gjeld, og endelig havde tabt først sin Kone, som døde af Sorg over hine Ulykker, derpaa sin yngste Søn, en allerede ved Jardin des plantes ansat 18 Aars Yngling, som bortreves af en hidsig Feber. Senere Efterretninger melde dog, at han nu opholder sig i Dresden, befinder sig bedre, skjønt han atter har havt et nyt Tab ved sin Ven Jean Pauls Død. Nogle ikke ubetydelige Fallitter i Hovedstaden have i disse Dage vakt Urolighed i den commercielle Verden, da man befrygter, at de skulle drage flere efter sig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Mariboe, den 10de Januar. Jgaar, da man troede at Jsen paa Jndsøerne her ved Mariboe kunde bære, begav Vævermester Hans Jørgen Hansen sig i Selskab med sin 8 Aars Søn og sin Lærredreng ud paa søndre Sø, hvor de vilde afstøde Steenrør. Vævermesteren løb paa Skøjter foran Børnene, af hvilke Læredrengen trak hans Søn paa en Slæde. En Vaage, ligeud for den saakaldte Gedenakke, undgik deres Opmærksomhed, og Lærredrengen saavel som Mesterens Søn sank ned i samme. Da Hans Jørgen hørte de Ulykkeliges Angestskrig, ilte han tilbage for at komme dem til Undsætning, men var uhældig nok til selv at gaae igjennem Jsen, saa langt fra det Sted, hvor Børnene gik under, at han ikke kunde yde dem Hjælp. Han havde dog saamegen Kraft, at han ved Jsen kunde holde sig oven Vandet indtil nogle Fiskere kom tililende. Disse vilde strax trukken ham op; men da han saae, at Børnene vare i større Fare, frabad han sig Hjælpen, derhos sigende: at han endnu havde Kræfter til at holde sig. Desuagtet maatte han see, at Fiskerne ikke kunde redde andre end ham, og blev i meget maadelig Forfatning bragt i Land. Børnenes Liig ere fundne. Næstved, den 5te Januar. Jgaar fejrede det sjellandske Landseneer-Regiment sin agtede Chefs Generalmajor v. Bassevitz, Stk. af D. og D. M., halvhundredeaarige Embeds-Jubilaum. Om Morgenen Kl. 8 gaves en Salut af 9 Kanonskud, hvorefter Regimentets Trompetere udenfor Generalens Qvarteer, blæste Melodien til Palmen: "Vor Gud han er saa fast en Borg." Kl. 11 opmarscheerte den i Nestved liggende Garnison, tilligemed Regimentets øvrige Officerer, til Hest for Generalens Qvarteer. Da Generalen passerede Fronten, overraktes ham i hele Regimentets Navn af Oberstlieutnant, Kammerherre v. Wegener en Æressabel med Jndskrift: Veteranen General=Major v. Bassevitz helliget af sine Vaabenbrødre den 4de Januar 1826, under et af hele Paraden 3 Gange gientaget: "Leve Generalmajor v. Bassevitz!" Paraden defileerte derefter forbi Veteranen, der med blottet Hoved modtog sit Regiments almindelige Jubel. Om Middagen var Generalen indbuden til et stort Middags=Selskab, som af Regimentets Officerer, blev givet i det venskabelige Selskabs store Sal, hvortil Byens og Omegnens Embedsmænd med Flere, samt disses Fruer, vare indbudne. - Regimentets Officerer, opstillede en have modtoge Generalen, og Byens Præst, Pastor Petersen, hilsede Jubeloldingen med en skjøn Tale. - Ved Bordet blev en af Lector Fogtmann forfattet Sang afsjungen, hvorefter Generalens Skaal udbragtes under 9 Kanonskud og Trompeternes Rondo, samt et af Selskabet 3 Gange gientaget Hurra. Paa det første Kanonskud demaskeredes et i Baggrunden af Salen anbragt stort Transparent, forestillende et Tableau af Krigsemblemer, i hvis Midte paa et Steenalter læstes: "Held Bassevitz, halvhundred Aar Du fejrer end i Kriger-Vaar." Da Generalen kjørte hjem, vare Gaderne indtil hans Gaard illuminerede, og i det Øjeblik Generalen betraadte sin Boepæl endte en Salut af 9 Kanonskud Veteranens Jubilæum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Skibsefterretning. Gravesend 2den Januar. Jndkom Capt. R. L. Stau gaard med Galeasen Resolution, af og fra Aalborg. Kong Salomon og Jørgen Hattemager. (Meddeelt.)Mon en John Milton blev velkommen: Ved Nutids Smagens Digterbord:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
(Forlangt Jndrykkelse.) Brændeviinsbrænderierne. staae her meest ubrugte; hvad er Aarsagen. - De meget høie Afgifter, som hvile paa denne Næringsvei og Disses prompte Jnddrivelse. - Vel sandt, Afgivterne ere høie, ja for høie, da vi have meere at betale i Afgivt end Kornvarenes Værdie, som forbruges. Dog denne Tyngde have vi længe ventet lettet og faaer vel et Resultat, skjøndt Koen undertiden døer medens Græsset groer. Men vi skylde vor egen Existence, at hielpe os hvor vi selv kan, og altsaa at værne om vor byrdefulde Næringsvei. - Thi advares derfor Landboerne ei at fortsætte Drivten af deres Snigbrænderier til eget Forbrug eller Salg, da vi efter 1ste Februari d. A. lader spionere paa Landet, om saadant, og efter den Tid uden Skaansel vil see vore altfor længe i Dvale liggende Rettigheder hævdede. - Anmeldelser og Brændeviistøi paa Landet modtages saavel hos Overtoldopsynet her i Byen, som hos Undertegnede. Anmelderne erholde de lovlige Mulcter og sit Navn fortiet. Brændeviinsbrænderne. i Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Bekjendtgjørelser. J Dag tilskikkede Forsynet mig mit Livs haardeste Prøvelse, ved at bortkalde fra Jordens Lidelser min Hustrue Thomasia Caspare Jacobine, født Bekker. En ondartet Nervefeber, forenet med følgerne af en nys overstanden Barselseng, reev hende, i hendes Livs kraftfulde Alder, 38 Aar gammel, bort fra mig og otte Børn, hvoraf endnu Jntet er i den Alder, at det kan fatte sit Tab. Nibe, den 21de Januarii 1826. K. Arntzen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Underviisning i Engelsk, Fransk og Tydsk, for billig Betaling, kan faaes af Christen Christensen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Kongelige Reskripter, Resolutioner og Collegialbreve for Danmark og Norge, udtogsviis udgivne i chronologisk Orden, af T. Algreen-Ussing, Candidat i Lovkyndigheden, 7de Deels 4de Bind, 1813, med alphabetisk Register for 1813, indheftet i Papbind 3 Rbdlr. 3 Mk., faaes hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder. Min i Nørtranders tilhørende Gaard af 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. Hartkorn, med Besætning af 4 Heste, 8 Fæeshøveder, 8 Faar, Harve og Ploug, med Føde- og Sædekorn, er underhaanden at faae tilkjøbs og kan strax tiltrædes. Man henvender sig til Eieren Anders England, af Nørretranders.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
En skikkelig Karl, og en Pige, kunne her i Aalborg erholde Tjeneste til 1ste Maj, naar de melder sig paa Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Nogle Værelser med Kjøkken og Spisekammer er førstkommende Paaske Flyttetid at faae til Leie hos Wolter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Færsk og grønsaltet Flæsk kjøbes til Dagens højeste Priser af Chr. F. Kjeldsen, i Hobroe. Østers. Da jeg, som Forpagter af Østersfiskeriet ved Frederikshavn, nu har begyndt at lade fiske, har jeg den Ære at bekjendtgjøre: at til enhver Tid, saavidt Fiskning kan finde Sted, i Aarets Fiskeriemaaneder - der gaae fra 1ste Septbr. til 1ste Mai - friske Østers ere at bekomme hos mig her paa Stedet til følgende Priser: pr. 100 løse 2 Rbd. 3 Mk. pr. Fjerding 5 Rbdlr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Ligesom og at, efter Bestilling i portofrie Breve, Østers leveres i Aalborg til samme Priis, med Tillæg af Fragt-Omkostninger, der beregnes 1 Mk. pr. 100 løse og 2 Mk. pr. Fjerding. Alt mod contant Betaling ved Modtagelsen. Frederikshavn den 1ste Januarii 1826. Ancher Hansen, Apotheker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-23
Praktikens Prøvesteen for den sande Land=Oeconomie, ved J. C. Steen, heftet 2 Mk., faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-25
Blandinger. Fra Paris meldes, at Hertug Matthien af Montmoreney er bleven udnævnt til Governør (Hofmester) hos Hans Kongelige Høyhed Hertugen af Bordeaux, som bliver sex Aar gammel næste Mikkelsdag.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-25
J London er den 2den Dennes skeet Tilbagebetaling af det 1818 for Danmark ved Huset Goldschmidt sluttede Laan af 3 Millioner Pund Sterling til fem Procento aarligen til Obligationernes Jhændehavere. Der skeete betydelige Opkjøb i Treprocentslaanet fra ifjor, og de Danske Gjeldsbeviser ere forholdsmæssig til andre betalte to Procento høiere. Denne Tilbagebetaling, saavelsom og Jndbetaling af nu forfaldne Renter af mange udenlandske Laan, har havt særdeles fordeelagtig Jndvirkning paa LondonsPengemarked.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-25
Den 1ste Januar træder et nyt Slavereglement i Kraft i Demerari og Essequebo (forhen Hollandske, nu Engelske Colonier i Sydamerika, som forbyder at lade Slaverne arbeide om Søndagen, og nøje bestemmer den øvrige Arbejdstid, som ogsaa de Straffe, som en Eiermand tør paalægge sine Slaver, hvorved der ogsaa er foreskrevet Forholdsregler for at forhindre, at legemlige Straffe ikke skulle blive udøvede for hastigt og hidsigt, iblandt andet, at enhver Straf af mere end tre Pidskeslag skal føres til Bogs, og at denne Bog skal regelmæssig undersøges af en nyindsat Øvrighedsperson, som fører Titel af Slave=Beskytter, hvilken ogsaa i Tilfælde af Uenighed imellem Herre og Slave eller Slavinde, i Anledning af Ægteskabs Jndgaaelse, skal afgjøre Sagen uden videre Appel. - Paa Øen Trinidad (fordum Spanien, nu England tilhørende) er en lignende Anordning ogsaa sat i Kraft, men paa Øen Jamaica have Stænderne modsat sig samme; dog troer man, at Englands Regering vel driver sit liberale System igjennem ogsaa der, da samme skal være fordeelagtigt for Planterne selv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-25
J St. Petersborg har Kulden holdt sig imellem 15 og 18 Grader Reaumur i Julen, men der var aldeles ingen Sne falden. - Efterretningen er dateret den 6te Januar. - Fra Stockholm berettes under 10de, at det frøs der 18 til 20 Grader, efterat det iforveien længe havde været Tøvejer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-25
Lord Cochrane ventes til Paris og skal sammesteds allerede have leiet sig et Huus, saa der nok Jntet bliver af hans saameget omsnakkede Grækenlandsfærd. Staden Genf blev nylig for første Gang belyst ved Gas og samme Dag er en Kjædebro der aabnet for Publicum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-25
Om den i October f. A. forefaldne ulykkelige Tildragelse med Dampskibet Kometens Underseiling meddeler de Glasgower Blade nogle Efterretninger, hvoraf vi optage følgende: Jblandt de Reddede var en ung Lady, Miss Jane Munro fra Taint, 16 Aar gammel, som vilde gjøre et Besøg hos sin Tante i Glasgow. Hun stod paa Dækket, da Ulykken skede, og blev styrtet i Vandet, da Skibet sank. Hun sank tvende Gange, men da hun anden Gang kom op, greb hun fat paa tvende Sparrer, ved hvilke hun henved en halv Time holdt sig fast, indtil hun blev reddet. J al denne Tid tabte hun ikke sin Aandsnærværelse; hun saae flere Passagerer rundt omkring sig at kæmpe med Bølgerne, een af dem sank tæt ved hendes Side. En Hund, som tilhørte een af de druknede Herrer, svømmede ved Siden af hende og hialp hende at holde sig over Vandet. To Gange var hun allerede nær ved Kysten, men blev begge Gange drevet tilbage af Bølgeslaget; endelig blev hun optaget af en Lodsbaad, som just anden Gang løb ud for at redde de Ulykkelige, og allerede havde bragt tre af dem vel beholdne til Land. Hunden, som sandsynligviis havde haft den største Deel i hendes Redning, fulgte hende til det Huus, hvorhen man førte hende, og lagde sig, da hun blev bragt til Sengs, paa hendes Fødder. Da hun følte denne Tyngde og ikke vidste, hvad det var, udstødte hun et Skrig, hvorpaa Husets Frue og det troe Dyr ud. Paa Kysten havde man hørt de Ulykkeliges Skrig, og det er kun at beklage, at nogle af Baadene ikke vare tidligere paa Stedet, for at kunne yde Hjælp. Den 23de vare allerede 34 Liig bragte i Land og udstillede i Greenocks Kirke, for at blive erkjendte af deres bekymrede Slægtninge. En Moder opdagede deriblandt sin Søn, og tvende unge Piger hver sin Broder. Et lidet Barn laa iblandt de Døde, smilende, som om dets Moder nylig havde lullet det i Søvn; endvidere to unge Ladys, paa hvis Kinder Sundhedens friskeste Rødme endnu blomstrede: intet Tegn paa Døden, naar ikke Haaret havde været løst og forviklet. Men vi formaae ikke at fortsætte denne sørgelige Fortegnelse; alle Kiøn og alle Aldre vare der, fra det spæde Barn og til det graahaarede Hoved; Rige og Fattige vare uden Forskiel paa deres Stand forenede i den samme Død. Denne sørgelige Tildragelse fornyer ogsaa igjen Mindet og Forliset af Katharina", fra Jona, som af Dampbaaden Herkules Potten mellem den 10de og 11te August 1822 blev boret i Grund. En selsom Sammentræffen af Omstændighederne finder Sted ved begge disse ulykkelige Tildragelser. Tiden var næsten den samme; Ulykken skede paa samme Sted og ved samme Foranledninger. Ved "Katharinas" Undergang omkom 42 Personer, af 46, ved nærværende Ulykke er det at befrygte, at Tabet har været meget større.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-25
Frankrigs nuhavende Folkemængde anslaaes til 31 Mill. 600000 Sjele, og Parises til 930000. At sidstnævnte maa være stærkt tiltagen, sees deraf, at der 1825 er spiist 7000 Oxer og 20000 Lam, og drukket 5 Mill. Flasker Viin meer, end i næstforbigangne Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-25
Ved en Præmie=Uddeeling i et af Parises Jnstituter tilstillede Erkebiskoppen alle de unge Mennesker, som havde udmærket sig, de dem tilkjendte Præmier, undtagen til (Skuespilleren) Talmas 2de Sønner; de skulde nøies med, at modtage deres Præmier, efter at Erkebispen og hans Følge havde forladt Salen. Talma har, som rimeligt, taget sine Sønner hjem, og den borneerte Skinhelgen staaer til Skue i alle Europas Annaler.