JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
J den engelske Legion skal der iøvrigt endnu herske megen Utilfredshed paa Grund af Soldens uordentlige Betaling; et heelt Regiment skal kun med stor Anstrengelse være blevet holdt tilbage fra aabenbart Mytteri. Desertionen er ogsaa i den senere Tid tiltaget, og blandt Andet er det lykkedes en af Dan Carlos's Emissairer, en Franskmand, der iøvrigt er blevet fanget ligesom Baron von Gehen, at forlede tolv Soldater af det første Landseneer-Regiment til at desertere med Vaaben og Heste. Ogsaa af den franske Fremmed-Legion desertere mange Folk, og det hedder, at General Bernelle af denne Omstændighed er blevet tvunget til at forlade sin Stilling og trække sig tilbage til Staden Pamplona. Den 16de d. M. vilde man i San Sebastian have faaet noget gunstigere Efterretninger fra Asturien. Man fortalte, at Espartero havde indhentet og slaaet Carlisterne.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Jtalien. Pompeji. J den senere Tid har man alvorligt beskjeftiget sig med at løsne de Malerier, der ere blevne tilbage paa de gammel-pompejanske Huses Vægge; de ere nu for største Deelen blevne bragte til Neapel. Blandt disse Malerier, 50 i Tallet, findes ogsaa de skjønne, under Navnet L'Apotheose og L'Abbondanza bekjendte Grupper fra Casa delle Baccanti, Død. ningebaaren fra Casa di Mercurio, den forladte Ariadne fra Casa de capitelli colorati, Prometheus og Hercules, og endelig de trende hidindtil paanye indmurede og næsten til Forglemmelse overgivne Jphigenia, Phædra og den plagede Phyche, hvilke man omtrent for et Aar siden opdagede i et Huus bag Casaa delle Vestali. - Ministren for det Jndre, Hr. Santangelo, som i sin nuværende Stillinikke fornægter sin bekjendte virksomme og indsigtsfulde Kunstkjærlighed, og som især fortjener Tak for den iværksatte Forflyttelse af de nævnte Malerier til Neapel, har nylig givet befaling til at undersøge nogle betydelige Ruiner, der i Olife ved Piddimonte42 Miglier fra Neapel, ud over Caserta - ere komne for Dagen. Det er Levninger af et gammelt Theater eller Amphitheater, omtrent 140 Palmer i Gjennemsnit, fem Rader Sæder af samme ere allerede opdagede.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Tyrkiet. De engelske Correspondenter i Constantinopel beskjeftige sig især med Reis-Effendis Afsættelse, og meddele Sultanens Hatti-Sheriff i saa Henseende, hvorved den af Lord Ponsonby forlangte Opreisning synes dem tilstrækkeligt givet. "Morning Chronicles" Correspondent tilføjer, at Opreisningen vistnok var faldet langt eclatantere ud, hvis ikke Hr. von Butenier var traadt imellem. Tillige er den Tale om en Audients, som den russiske Gesandt den 22de d. M. har havt hos Sultanen, og i hvilken der, efter Nogles Angivelse, kun skal have været Tale om Silistrias Rømning, men efter Andre, derimod om en Jnsinuation, som Lord Ponsonby nylig skal have tilstillet Porten i en Note. Lord Ponsonby havde nemlig erklæret det tyrkiske Ministerium, at der ved Teplitzer-Congressen fra Ruslands Side var blevet gjort Viens og Berlins Hoffer et Forslag om Tyrkiets Deeling. Hr. von Butenien havde nu i hiin Conferents med Sultanen erklæret hiin Paastand, for en Bagvaskelse, og tilføjet, at der ved Hoffet i St. James vil blive gjort Forestillinger angaaende den brittiske Gesandts Forhold i Constantinopel, og man kan vente hans Tilbagekaldelse.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Jstedetfor den afdøde Hr. Blacque, er Has suna d'Ghies, forhen Portens Befuldmægtigede i Tripolis saavelsom i London, blevet udnævnt til Redacteur af "Moniteur Ottoman, America.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
J London har man den 21de dennes faaet Privatbreve fra Lima indtil 26de Marts, efter hvilke indtil den Tid endnu intet var afgjort over Peras tilkommende politiske Skikkelse, men at man sysselsatte sig meget med Formodninger om General Sta. Cruz's Planer. Tre af samme antages som mulige, nemlig: 1) at dele Pera i tvende Deele saaledes, at Arequipa, Tacna, Puno, Cusco, Ayacucho adskilt fra Lima o.s. v. skulde danne en særskilt Stat, saa at denne med Lima og Bolivien, som tre Stater, enten skulde bestaae enkelt, eller foederativ, under Forsædet af et fælleds Overhoved (Sta. Cruz. 2) At forene begge de betegnede Stater med den boliviske. 3) At forene Peru og Bolivien under Sta. Cruz som Præsident, maaske som Konge, dog under en anden Titel. Med det sidste frygtede man for Modstand i Bolivien, i Særdeleshed hvis Sta. Cruz vilde vælge Lima til Residents. Det var derimod bekjendt, at han, siden han stidligere var fortrængt fra Lima, stedse havde næret det ærgjerrige Ønske, engang atter at optræde som Perus Præsident, hvilket da vilde betegne den fjerde Mulighed. Hans nærmere Bekjendtere gaae endnu videre, idet de anføre som Maal for hans Ærgjerrighed den Plan, han længe havde havt, at gjenoprette Jncaernes gamle Dynastii, hvorfra han skal nedstamme i lige Linie. – Jøvrigt var det i Handelen blevet noget meer levende; dette var ogsaa med en anden Leilighed meldt til London fra Valparaiso, hvor man i Marts Maaned gjorde mange og gode Forretninger.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Norge. (Slutningen af den i Gaars Nr. begyndte officielle Artikkel.) Deres Kongl. Majestæt ønskes saa fuldstændigen, som de Timer, der endnu ere levnede hertil, ville tillade, oplyst og Storthingssagernes nærværende Stilling, da Deres Majestæt deraf vil kunne dømme om, hvorvidt National-Repræsentationen og det Norske Folk har Grund til med dyb Bekymring at modtage det uventede Budskab om Thingets Opløsning, og det med saa kort Varsel, at det næsten vorder umuligt, at iagttage det fornødne med Hensyn til Formerne, der ved Grundloven og Reglementet for Storthingets indvortes Politi ere foreskrevne for saadan Anledning. Storthinget tillader sig altsaa underdanigst at berette, at i nærværende Øjeblik ere følgende Storthinget til Afgjørelse forelagte høist vigtige Sager endnu uafgjorte.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
1) De paa sidste ordentlige Storthing fremsatte og endnu uafgjorte Forslag til Forandringer i Grundloven; 2) De Storthinget ifølge Grundloven til Gjennemgaaelse meddeelte Tractater, afsluttede med fremmede Magter; 3) Trende (3de) Forslag angaaende det Norske Handelsflag og angaaende grundlovmæssige og unionsmæssige Rettelser af formeentlige Mangler i Bestemmelserne for de unionelle Forhold imellem Norge og Sverrig, og ved hvilke Forslag tilsigtedes at befæste og bestyrke den indgaaede Forening; 4) Gjennemgaaelsen af Regjerings-Protocollerne; 5) Decision til Statsregnskabet for Aaret 1832, 6) Den høist vigtige Lov angaaende Formandskaber; 7) Lov angaaende Deelinqvent-Omkostningers Overførelse fra Communerne til Statskassen, hvilken allerede havde passeret Odelsthinget; 8) Lov om Haandværksdrivten, hvilken allerede havde passeret Odelsthinget og var under Behandling i Lagthinget; 9) Lov angaaende Værnepligten og Sessionsvæsenet; 10) Lov angaaende Toldvæsenet; 11) Den Storthinget meddeelte Plan for Marinens fremtidige Organisation, med tilhørende Overlag: 12) Gjennemgaaelsen af Beretningen om Bankens Tilstand og Bestyrelse; 13) Bestemmelse af Told-Embedsmandens Procenter for indeværende Budget Termin, 14) Lov angaaende Forbrydelser. 15) Lov angaaende Fattigvæsenet; 16) Lov angaaende Brandvæsenet; 17) Lov angaaende den nye Matriculs Antagelse; 18) Lov angaaende Ledingen og de øvrige Jordebogsafgivter, hvilke begge Sidstnævnte allerede havde passeret Odelsthinget, og endelig: 19) Skatte=Paabuddet og det almindelige Stats Budget over Rigets Jndtægter og Udgivter i indeværende Budget Termin, samt flere vigtige Budgettet vedkommende specielle Sager; hvoriblandt Bevilgelse af de fornødne Midler til Fortsættelse af Bygnings-Arbeidet ved Konge boligen og Vejanlæg til Samme.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Foruden de her nævnte Sager, hvoraf de fleste allerede ere færdige til Behandling og Afgjørelse i Thinget, er desuden en stor Deel anS. Sørensen, p. t. Præsident. Stein, p. t. Secretair.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Efterat forestaaende Adresse har været Hans Kongelige Majestæt forelagt, har Høistsamme under 17de denne Maaned naadigst behaget at tilkjendegive: Det har ikke forundret Hans Majestæt, at erfare, at Storthinget med Bekymring modtog Meddelelsen, om Hans Majestæts Beslutning angaaende ottende ordentlige Storthings Opløsning; thi Grunden til denne Bekymring maa søges i den Omstændighed, at Storthinget ikke har benyttet den Tid af fem Maaneder, der har været Samme levnet for at tilendebringe dets nødvendigste Forretninger, og i Særdeleshed dem iblandt disse, som udgjøre det væsentligste Formaal for dets Sammenkomst, og for hvilke dets Medlemmer vare udvalgte af deres Medborgere.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Det Passerede viser, at, uagtet Grundloven blot bestemmer tre Maaneder for Storthingets Forhandlinger, ere dog fem Maaneder medgaaede, af hvilken Tid en stor Deel har været anvendt paa mindre væsentlige Discussioner istedetfor meere hensigtsmæssigt at benyttes til at befæste Folkets nærværende Held og til at berede dets fremtidige Velværen.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Storthingets Forhandlinger have bestemt Hans Majestæt til den stedfundne Opløsning. De udgjøre Kjendsgierninger, der ere tilgængelige for enhver Statens Borger. Hans Majestæt har, uden at angive alle, havt gyldige Grunde for den tagne Beslutning.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Hans Majestæt har bemærket, at Enkelte have søgt at gjenkalde i Erindringen en Tidspunct, da begge Nationer stode bevæbnede og fjendtligt sindede imod hverandre, og da en Uenighed fandt Sted, som, hvis den var bleven fortsat, vilde have bragt Sorg og Elendighed over begge Folk. Forøvrigt er Hs. Majestæt bleven ledet af Grundloven, og, da Hs. Majestæt fandt, ikke længere at burde udsætte med Storthingets Opløsning, befalede Hs. Majestæt den 80de § anvendt. Loven er over Alle, og det tilkommer Kongen at paasee, at den haandhæves.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Hans Majestæt har med Erkjendtlighed bemærket Storthingets i Adressen udtalte Hengivenhed for Høistsammes Person. Storthinget har ved flere Lejligheder havt Anledning til at erfare Hs. Majestæts Omhyggelighed for dets Rettigheder, og Hs. Majestæts uafladelige Attraa, som Nationens trofaste Beskytter, at befæste dens Frihed og Selvstændighed.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Hans Majestæt har med Bekymring bemærket stedfundne Controverser; thi Høistsamme fordrer kun Grundlovens nøjagtige Efterlevelse eller en grundlovmæssig Overveielse af de Forordninger, som den maatte tiltrænge. Nationen kan imidlertid kun da haabe at opnaae Saadanne, naar sindige Forhandlinger ledes af et retfærdigt Hensyn til Alles Rettigheder og af en fuldkommen Upartiskhed fra Enhver Side, der heri deeltager.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
J alle constitutionelle Stater, hvis Lovgivning man vil raadspørge, erkjendes Fordelene af National Repræsentationens Prorogation, og Hs. Majestæt har Grund til at forvente, at sand Fædrelandssind vil overtyde enhver af Storthingets Medlemmer om, at Handlinger, men ikke vedvarende Debatter, begrunde et Folks Rolighed, Frihed og Lykke.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Det Forbigangne besvarer paa en tilfredsstillende Maade enhver Frygt for det Nærværende, om denne Frygt virkelig skulde finde Sted. Fem Maaneder ere henvundne, uden at Nationen, har seet de fleste af de af Regjeringen fremsatte vigtige Lovforslag behandlede, antagne eller forkastede af Storthinget.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
De til Grundloven af 4de November 1814 foreslaaede Tillæg og Forbedringer sigte ene til at forhindre, at Parti Aand skal indsnige sig i et ædelt og trofast Folks Hjerte. Disse Forslag bære alle Præget af Omhu for dets Selvstændighed, idet de søge at tilvejebringe den Ligevægt i Statsmagternes Attributioner, der fordres for at afværge lignende Ulykker, som dem, der i Seeler udtømmede tvende Nationers Hjelpekilder, foranledigede deres Svækkelse og farvede den Scandinaviske Jord med Blod. Halvøens Fremtid og det Norske Folks vedvarende Vel er uadskillelig forbunden med Nationens Repræsentanters Agtelse for Grundloven af 4de November 1814 og for deres til denne aflagte Eed. Enhver Afvigelse fra eller ethvert Brud mod dens Forskrivter kunne letteligen udsætte Rigets Sikkerhed, og de ved Rigsacten bestemte Garantier for Fare, men det Norske Folk vil altid hos Kongen finde den uafladelige Kjærlighed, den Opmærksomhed for dets Held og den hjertelige Hengivenhed, paa hvilken Hans Majestæt har givet det saa mange Beviser. De Rettigheder, som Hans Majestæt har stadfæstet, skulle fremdeles udgjøre Rettesnoren under alle imellem Hans Majestæt og den Norske Nation stedfindende Forhold.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Forsaavidt Storthinget i dets Adresse anfører de mange høist vigtige Sager, der endnu ere afgjorte, maa Hans Majestæt bemærke, at, jo betydeligere denne Fortegnelse er, efterat Storthinget har været samlet tvende Maaneder over den i Grundloven forudsatte Tid, destomere maatte Hans Majestæt finde det nødvendigt, at hæve det ordentlige Storthings Forhandlinger. Et overordentligt Storthing, som snart vil blive sammenkaldet, vil blive istand til at virke til Nationens Bedste ved at behandle de kongelige Propositioner, der skulle blive Samme forelagte. Forøvrigt kan Hans Majestæt ikke deele den af Storthinget udtalte Frygt for de skadelige og uberegnelige Følger af Thingets Opløsning. Hans Majestæt kjender det Norske Folks Troskab. De Pligter, som denne Troskab paalægger Storthinget, ere i enhver Henseende beroligende saavel for Folket som for Kongen. Kun de, der sætte sig over Lovene ved at udvide deres Strenghed, have at frygte for uberegnelige Følger.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Kjøbenhavn, den 30te Juli. Ved allerhøieste Resolution af 4de Juni er Magister Artium L. S. Fallesen udnævnt til Docent i Forstvidenskaben, samt tillagt Ordre til at indtræde som Medlem i den ved allerhøieste Resolution af 9de November 1833 anordnede Forst-Examinations-Commission, hvilken Divisionsqvarteermester og Capitain O. N. Olsen, Ridder af Danebroge, ligeledes ved allerhøieste Resolution af 16de Juli er beordret at tiltræde som Medlem.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
J Henhold til foregaaende Bekjendtgjørelser, angaaende Prøveprocuratorers Ansættelse i Hjørring. og Thisted Amter, bemærkes, at Examinatus juris G. V. Hansen og Cand. Juris C. F. Rotwitt ved Resolution af 23de Juli have erholdt Ansættelse som saadanne, Førstnævnte i Frederikshavn og Sidstnævnte i Thisted.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli, Søndrup og Nordrup Sognekald i Sielland, 375 Rd. – Ruberg og Maarup Sognekald i Aalborg Stift, 125 Rd. Dette Embede er iblandt dem, der ere forundte særdeles Lettelse i Skatter.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli. Den 19de Julii er Secretair ved Protocollerne i Høiesteret, M. J.F. Svanenskjold, beskikket til Herredsfoged og Skriver i Aars og Seth Herred, Bjørnsholm og Malle Sogne derunder indbefattede, samt Birkedommer og Skriver i Løgstøer Birk under Aalborg Amt, Sognepræst for Søndrup og Nordrup Menigheder i Sielland, J. N. Oxholm, til Sognepræst for Jyllinge og Gundsømagle Menigheder sammesteds; Sognepræst for Ruberg og Maarup Menigheder i Aalborg Stift, M. A. Kirkebye, til Sognepræst for Strandby og Farsø Menigheder i Viborg Stift; Cand. Theol. A. Due til Sognepræst for Dragstrup og Skallerup, Menigheder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Under Rentekammeret. Den 4de Juni er Premierlieutenant og Adjutant i Husar-Regimentet G. Gyllich udnævnt til Slotsforvalter ved Frederiksborg Slot, den 2den Juli er Overførster i Haderslev Overførsterinspection, Forst- og Jagtjunker Premierlieutenant F. Baastrup, forundt Titel af Forst mester med Rang i tredie Klasse Nr. 9 efter Rang, forordningen af 14de October 1746; den 14de, Secondlieutenant i Hs. Majestæt Kongens Regiment C. C. C. Banner til Kammerjunker; den 18de, Stabscapitain ved Dronningens Livregiment J. H.G. Jrminger, Ridder af Danebroge og Danebrogs mand, udnævnt til Kammerjunker; den 19de, Skovfoged J. L. S. Johnsen i Disnack i Ratzeburg Amt, til Revierførster i Steinhorst Amt.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Efterretninger at blandet Jndhold. En Borger i Constanz, Brygger Kees, skal have gjort en Opdagelse, der kan have fuldstændig Reform i Agerbrug-Systemet til Følge. Han har nemlig i Aaret 1832 lagt Sommerrug, og nu i Aaret 1836 allerede fjerde Gang havt Høst deraf, uden hverken paa Ny at have pløiet, gjødet eller besaaet den Ager, hvor den første Usæd var skeet. Han har nu ogsaa begyndt at anvende samme Fremgangsmaade med Havren. Han er villig til at opgive enhver Landoeconom, som i frankerede Breve vil henvende sig til ham, Underretning em den Fremgangsmaade, han følger.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Heden og Tørken er i Aar saa stor i Frankerig, at man frygter for at en Deel af Kornhøsten vil gaae tabt. J Bordeaux stod Thermometret den 30te Juni, om Eftermiddagen Kl. 2, paa 28 1/2 i Skygge mod Nord, og to Timer senere paa 300. J Lyon har Øvrigheden, i Anledning af den begyndende Vandmangel, forordnet, at de Haandværkere, som bruge Vand til deres Arbejde, ikke længer maa tage det af Brøndene i Staden, men skulle hente det af Rhonen eller Sanen.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Udvandringen af den christelige Befolkning fra Bosnien forøges endnu stedse, og beløber sig allerede til henved tusinde Jndivider. De have næsten Alle den Hensigt at gaae til Servien.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Det i Zürich udkommende Blad, "Republikkaneren" giver følgende, som det synes temmelig antentiske Efterretning om Organisationen af det under Navnet: Det unge Tydskland bestaaende hemmelige Selskab, saaledes som det skal være organiseret i Svejz. Selskabet bestaaer af i det mindste fyrretyve forskjellige Klubber, der Alle staae under een Overbestyrelse, der strækker sig over de fleste Cantoner. Heelantallet af Selskabets Medlemmer anslaaes – dog vistnok for lavt – at være 400. Formændene for disse Klubber ere for største Delen virkelige eller foregivne Flygtninge, og Resten Haandværksvende, som dog optages med Udvalg. Selskabets Formaal er: at befrie Tydskland, og som en Biting – tillige arve Rothschildt. Hvert Medlem er ved sin Optagelse pligtig til at forsyne sig selv med Vaaben, og at være beredt paa, hvert Øjeblik paa Opfordring at gjøre Brug af samme. Paa Opfyldelsen af denne Pligt og paa Hemmelighedens Bevarelse aflægger ethvert Medlem ved sin Optagelse en Eed, og erholder derpaa, ligesom Brug er i flere Røverbander, et Øgenavn. Hver Klub har sine Udsændinger, Commissaire, Præsidenter, Skriverer, Kasserere og deslige, ligesom ogsaa enhver har sin Jurisdiction, Paa Forræderi er fastsat Dødstraf, og ethvert Medlem, som Committeen dertil vælger, er pligtig at fuldbyrde Executionen.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Af en Offentliggjørelse af Statistikken over Forbrydelserne i England for 1835 seer man, at Antallet paa de Anklagede beløb sig til 1720 mindre end i Aaret Aaret 1834, det vil sige, at de vare en ottende Deel formindskede. Der skeete 414 færre Transportationer og 784 færre Fængslinger. Naar Dødsdommenes Antal havde tiltaget med 43, saa maa man tilskrive dette de indtraadte Forandringer i Straffebestemmelserne i Henseende til Tyveri med Jndbrud og natlige Tyverier. Tallet paa Henrettelserne beløb sig til 34, just samme Antal som i Aaret forud.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 29de Juli 1836. Hamborg 2 M. - a vista 202 1/2. Species 202. Disconto 4 pCt. Species solgtes til 12 1 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Banco 92 1/2 a 92 3/4. Dito uden Renter i Sedler 93 1/2 a 34. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) rede Sølv 102 1/2. Dito i Sedler 102 3/4. Norske Speciesedler 181 a 181 ½. Svenske Sedler 49 3/4 a 50 pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 75 a 75 1/2. Norske Laan til 4 pCt. i Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) Dito dito til 4 pCt. i rede Sølv 101 1/2. Dito dito til 4 pCt. 100 1/2 a 101. Nye dito dito til 4 pCt. r. S. 101 a 101 1/2.4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse Obligat. i Bco. 92 1/2 a 92 3/4.4 pCt. uopsigelige Norske Rigsbank=Obligationer, lydende paa Norske Species. 4 pCt. Rigsbank-Obligat. Renten pr. 6te Jan. 102 a 102 1/2
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Kjøbenhavns Torvepriser, den 2de Juli 1836. Rug, pr. Tde. 4 Rbd. - . - a 4 Rbd. 2 4 Hvede...... Byg, 2radet . . . Dito, 6-radet Havre. . . . . . . . - 2 - 4. - 2 - 5 - 4 - Erter, . . . . . . . . Flæsk, røget pr. Lpd. 2 - - 4 - 2 - 2, 12. Dito, grønsaltet. Smør, ..... pr. Pd. - - 1 - 4 - Æg, Snesen. ........ . . 1. 6. 1. 8 - Gjær, ....... pr. Pd. - . 1, 6 - . . 1. 8. Sjællands Smør, pr. Fdg. 11 - 3 - . 13 - 1 8 (Alt i Sedler og Tegn.)
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Officielle Avertissementer. Efterat de væsentligste Hindringer for Udstædelsen af Actiebreve ere hævede, forventes det at der i en af de første Maaneder i næste Aar vil kunne skee Begyndelse med Udgivelsen af Actiebreve til dem, som for afbetalte Hæftelseskapitaler ere Jnteressenter i Nationalbanken. Dette bekjendtgjøres herved foreløbigen for at enhver Vedkommende betimelig kan være betænkt paa at have de Qvitteringer for afbetalte Hæftelser eller cederede Obligationer tilstede, som godtgjøre hans Ret til at erholde Actiebrev, og for at de, som ifølge skeet Overdragelse eller ved Arv ere blevne Eiere af saadanne Qvitteringer eller Obligationer kunne, hvis ikke allerede er skeet, drage Omsorg for at disse bringes i behørig Orden med Hensyn til Transporterne, og forsyner sig med de Beviser som behøves for at legitimere deres Ret, overeensstemmende med Reglementet for Nationalbanken af 27de Juli 1818 §. 8, hvorefter Enhver, der foren indbetalt Hæftelsessum begjærer Actiebreve, bør forinden forevise de af Banken for Betalingen meddeelte Qvitteringer eller cederede Obligationer, samt godtgjøre sin lovlige Adkomst til disse Documenter. Vedkommende Besiddere af Qvitteringer for afbetalte Hæftelser i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen ville behageligen have i Erindring: at ingen Qvittering for Hæftelseskapitalers Afbetaling efter Patentet af 4de Julii 1818 §. 1, til Udløsning af Forbindelse med Banken, hjemler Actieret, og at ei heller nogen Afbetaling paa Hæftelser til Bankinstitutet i Altona giver Adgang til Actier i Nationalbanken. Ligesaa gjøres opmærksom paa, at ingen Bankinteressent kan erholde Actiebrev naar ikke det indbetalte Hæftelsesbeløb udgjør fulde 100 Rbd. rede Sølv, eller det manglende i denne Sum er bleven tilskudt eller tilskydes. Det nærmere i Henseende til ovennævnte Actiebreves Udstædelse vil ved Bekjendtgjørelse herfra blive bragt til alle Vedkommendes Kundskab. Nationalbanken, den 28de Juli 1836.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Private Avertissementer. Literaire Anmeldelser. Paa "Dagen" og "Søndagen", eller og paa Dagen" alene, modtages Subscription fra Qvartalets Begyndelse i Stormgaden Nr. 186, hvor de fra 1ste Julii udkomne Nummere kan erholdes. J Provindserne, hvor Søndagen" følger gratis med "Dagen", modtages Subscription paa alle Postcontoirerne.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Af Hr. General-Krigscommissair Falbes i Paris udkomne Værk: Recherches sur Femplacement, de Carthage suivies de senseignemens sur plusieurs inscriptions Pnniques inedites, &c. &c.S., med Atlas, indeholdende Planen af Stadens Ruiner, og dens Omegn o. s. v., har Undertegnede ladet hid komme Exemplarer, som faaes for 8 Rbd. C. A. Reizel.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Blandede Avertissementer. Formedelst sit svækkede Helbred, har min Svoger, Bryggen og Sæbesyder Niels Møller her i Staden, fundet sig foranlediget til, ved tinglæst Notarial-Fuldmagt, at overdrage mig Ene-Bestyrelsen af alle hans Anliggender, og derhos declareret, at ingensomhelst Forpligtelse, som maatte grunde sig paa noget af ham udfærdigende Document, skal have nogensomhelst Retskraft for ham eller hans Eiendomme, med mindre deslige Documenter tillige blive paategnede og ratihaberede af mig. Ved at bringe dette til offentlig Kundskab, undlader jeg ikke at bemærke, at saavel Sæbesyderiet som Bryggeriet, vedblive i Drift som hidtil. Kjøbenhavn, d. 20de Juli 1836. Joh. H. Schoustrup.
Berlingske Tidende, 1836-07-30
Urtekræmmer og Edikebrygger, Amagertorv Nr. 3.