JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Kjøbenhavns Vexelkours den 9 Mai. Hamborg 2 M. 662, k. S. 673. Amsterd. 2 M. 623, k. S. 630, London 2 M. 22 3/3 Rbd. Specier 675. Disse solgtes til 41 Rbmk.; Kommiteesedler 66 1/4 pr. 100 med Rente); Oblig. 270 a 275, Norske Sedler 66 a 66 1/2. Ved Madame Lunds Grav paa Thorseng, Saa synker for vor Veemods Taare=Blik vort Haabs og vore Glæders milde Stierne! naar her de største held, som Jorden fik, og Livets bedste Eugle sig bortfjerne: Ak! Ver os om bag Gravens mørke Nat vi intet nyt og seelblidt Dagsskjær skimtet om Livets Grændse var ved Graven fat og Haabet er i Dødens Mulm fremglimtet, Naar Barnet rives fra sin Mødets Bryst og Ægtefællen fra sin ømme Mage har Livet da herneden vel en Trøst, som ganske mildner de forladtes Klage, O! naar de briste, disse skjønne Baand, som her forvandle Livet til et Eden, Og naar for Dødens kolde gramme Haand, hver Lyst, hver Salighed forsvandt herneden. Naar gysende ved Gravens tause Bred, kuns Støvet af den Svundne her Man finder, hvad lindrer da den Graad som flyder ned, hvad vækker Smiil paa Sorgens blege Finder; Kun Tanken. - At af denne Gravhøis Skjød, hvorpaa Forladtes tunge Taarer flyde, skal Roserne, som Dødens Haand afbrød, engang i nyskabt Foraarspragt frembryde. aarsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Første Pintsedag prædiker Hr. Welhaven til Froprædiken, som begynder Kl. 6, H. H. Hr. Stiftsprovst Tetens til Høimesse, og Anden Pintsedag ligeledes den restderende Kapellau, Hr. Ortmann, i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Avertissements. De Forældre eller Foresatte, som ønske deres Børn ogtagne til Underviisning i nogen af Byens Skoler, anmodes om desangaaende at melde sig i de 3 første Dage i næste Uge hos en af Byens 3 Sogners Præster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Kommissionen for Almueskolevæsenet i Odense, den 9 Mai 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
En Skovlod af omtrent 6 Tønder Land, bestaaende af Ege- og Bøgetræer i god Vært, endeel Elle, tjenlige til Humlestænger, og hvori desuden er en Tørvemose, beliggende paa Harrendrup Byes Mark, er samlet eller i Parceller at faae tilkjøbs, naar Liebhaverne melde dem hos Birkedommer Andkiær, der slutter Handel derom og giver Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Ved min Fæstegaard paa Fønskou i Nærheden af Middelfart er usolgt, og kan faaes tilkjøbs 22 Stykker Stude, strax, eller med god syndig Tøiregræsning til førstkommende 1 October. Studene forevises Liebhaverne af Velagte Peder Jørgensen, Gaardmand paa Fønsskou, og min Avlskarl paa Gaarden. Liebhaverne ville, naar de behage at tage samme Øiesyn, befinde at Studene ere af et godt triveligt Slags, store og vel holdte istand, Ligesaa kan faaes her paa Gaarden Frysenborg tilkjøbs 20 a 30 Stykker Qvier i 3die og nogle i 4de Aar, som skal løbe med Tyr i Sommer for at kælve til Foraaret; de ere velvoxne, lagt til her paa Gaarden af udsøgte gode Malke. køer, som jeg nogle og tyve Aar har gjort mig Umage for at udsøge og forbedre og alt af mit eget Tillæg: de ere alle vante til Skovgræsning, og udstaaet det farlige Blodpis; de kan græsses her til førstkommende 1 October. Om ethvert Slags akkorderes med Undertegnede. Frysenborg pr. Aarhuus, den 10 Mai 1815. F. Christensen, Forpagter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Krigen i Jtalien. En Armeeberetning fra General Frimont af 26de melder, at Neapolitanerne ogsaa ved Cesenatico ere kastede tilbage, hvorved de foruden Døde og Saarede have tabt 300 Fangne, Østerrigerne angive deres Tab til 1 Dø og 47 Saarede. Efter pludselig at have forladt deres faste Stilling ved Gario, som de den 22de endnu holdt besat med 20,000 Pd., havde Neapolitanerne trukket sig tilbagetil Rimini; deres Avantgarde var endnu den 24de. i Savionano. Feldtmarskal Blanchi, hvis Armee nu kaldes Neapels Armeen, var den 25de rykket ind i Cortona, og ventede at være i Foligno den 28de Ny Forsøg af Murat paa at underhandle vare afviste. J Mayland gik Rygtet den 25de, at han ved en ny Seier ver afskaaret Tilbagetoget til Nespel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Venctienske Tidender skildre Neapolitonernes Fremfærd, i Overitalien ganske afskyelig. 12000 Mands Ophold i Lugo kostede i 2 Dage 40,000 Rdlr. Privatpersoners Forliis er uberegnelig; Boutiqverne bleve plyndrede Markerne ødelagte, Landmændene myrdede, alle Broerne bleve afbrændte, og alle Skibe nedsunne eller brændte - En neapolitansk Agene, Binda, som vilde snige sig over Florenz til Genua, er med alle sine Jnstruktioner faldet i Østerrigernes Hænder. Ogsaa 3 forsikanske Skibe med Artillerie og Munition for Neapolitanerne ere tagne i Livorno.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Kong Joachims i sidste Avis omtalte Ansøgning om Vaabenstilstand angiver Aarsagerne til hans Angreeb at have været Bekymring over Kongressens Forhandlinger angaaende Neapel, og over de Tildragelser, den nye Koalition mod Frankerig kunde afstædkomme, hvorfor han troede sig berettiget til igjen at besætte den Linie, han i forrige Krig havde inde. Da østerrigske Tropper ved Cesena havde fyret paa de neapolitanske, maatte Murat troe ret var skeet efter det mienske Hofs Jnstruktioner, og saaledes indvikiet i Krig med saa stor en Magt at torde gjøre Brug af de Hjelpemidler, Man for længe siden havde tilbudt ham i Jtalien. Af Meddelelser fra Lord Bentindsaae han imidlertid, at Fjendtlighederne ikke var nogen aftalt Plan, og tillige, at deres Fortsættelse vilde indvikham i en Krig med Engelland, som han ikke ønskede; han gjorde derfor en Bevægelse tilbage, og ønskede nu, da han befandt sig i den tilsigtede Stilling, et Forliig med det Wiener Hof &c. Fra østerrigsk Side blev derpaa svaret, at det ikke var de enkelte Flint skud ved Cesene, men Kongens Handling ved at indrykke med sin hele Armee paa østerrigsk Grund, og hans under 30 Marts i Rimini udstædte Proklamation, som afgjorde Spørgsmaalet og Fred og Krig. Overgeneralen havde den bestemteste Ordre at fortsætte Operationerne med Kraft, og kunde derfor ikke afbryde dem ved en Vaabenstilstand. Han havde imidlertid ikke undladt at indhente høiere Befalinger over disse Forslag. Dog ville disse ventelig ikke blive efter Murats Ønske, da der nu efter Wiener Breve er sluttet en Traktat mellem dette og det sicilianske Hof, hvorefter begge Siciliernes Kongerige skal garanteres Ferdinand IV, og han i denne Værdighed erkjendes af alle de allierede Magter. Ogsaa har Lord Castlerenh erklæret i det engelske Parlament, at Murat har handlet troløst, da Prind Talleyrand selv har sagt ham, at paa samme Tid som Murat negierede med de Allierede, stod han i direkte Underhandling med Fjenden, for at erholde Jtalien indtil den sydlige Bredde af Po, og blot af den Grund ikke forenede sig med Vicekongen, fordi deres Jnteresse ikke kunde enes. Paa Castlereaghs Begjæring havde Talleyrand i Arkiverne i Paris opsøgt vigtige Beviser herfor, hvoriblandt et Brev fra Bonaparte til sin Søster, Dronningen af Neapel, dateret Nangis 17 Februar saa lydende: Deres Gemal er en brav Mand i Feldten, men med frig end en Qvinde, naar han har været en Maaned fra Valpladsen. Han har intet moralsk Mod. Han burde vide, at han har Alt ved mig, og kan kun ved mig beholde det. Han har gjort mig al mulig Skade ved at forlade Armeen uden min Ordre, og ligesaa siden efter. Kald ham tilbage til hans Pligt; lad ham søge en gunstig Leilighed for at vise mig, at han ikke er ligesaa utaknemlig som kleinmodigt. Et andet Brev fra Fouchs til Bon parte melder, at Kongen af Neapel var syg af Kummer, og at Østerrigerne og Engellænderne bebreide ham hans Vedhængenhed ved Napoleon. Derpaa fulgde et Brev fra Vicekongen Engen til Bonaparte af 28 Februar, hvori han yttrer det Haab, at Kong Joachim ikke vil forøge sin Forseelse mod Bonaparte ved at fyre paa hans Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Et Brev fra den franske Konsul i Ancona melder den Yttring af Joachim, at han blot havde deeltaget i Alliareenaf Nød, da en engelsk Flaade truede hans Kyster &c. Endelig følger et Brev til Murat fra Bonaparte efter dennes Fordele over Østerrigerne den 10, 11 og 12 Februar f. A.: "Sire, min Broder, Deres Opførsel har været lige imod Deres Forpligtelser. Det er imidlertid Følgen af Deres Karakteer-Svaghed. De er en god Soldat paa Valpladsen, men forresten har De hverken Kraft eller Karakteer. Jeg venter at de fortryder de Feil De har begaaet, og søger at gjøre det godt igjen. Handler De anderledes, kunde De komme til at fortryde det. Jeg haaber De ikke hører til dem, som troe, at Løven allerede er død, og at Man efter Original-Ordsproget kan p. paa den. Jeg har i Gaar slaget Østerrigerne. En Seir endnu vil oprette mine Sager. De har gjort mig al muelig Skade siden De forlod Armeen i Willna. Kongetitlen har forrykket Hovedet paa Dem. Deres Skrivelser til mi staaer i Modsigelse med Deres Handlinger. Af Deres Opførsel i Ancona vil jeg see om De er fransk i Hjertet. Erindre Dem, at Deres Kongerige er Deres, fordi det er fordeelagtigt for den, der giv Dem det. Jeg gjorde Dem blot til Konge, fordi det passede til mit System. De Allieredes Rustninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Den 3 Mai havde to af Tidsalderens største Feldtherrer, Hertugen af Wellinaten af Fyrst Blücher, en Sammenkomst i Tirlemont, hvorfra de efter holdt Middagsmaaltid vendte tilbage igjen til Brussel og Lüttich. Om Monarkernes Afreise fra Wien er endnu intet Tilforladeligt bekjendt
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Et nyt Forsøg af Bonaparte paa at knytte Underhandlinger er mislykket ligesom det første, hvorved Man i Wien selv ikke troer, at Fjendtlighederne ville begynde forden 1 Junii. Som det hedder, er Blücher bestemt til at aabne samme med et Jndfald i Champagne, medens de andre allierede Armeer holde sig for Øieblikket defensiv paa Grændserne. Det andet preussiske Korps under Borsteli og omkring Namur har Marskal Vandamme lige over for sig. Af den hollandske Armee er nu 27000 Md. i Feldten, og desuden fører Willington Kommandoen, over 130,000 Md. engelske og andre Tropper. Det Armeekorps, som Kongen af Sachsen beholder, skal under General Lecogs befaling slutte sig til det 3de eller Kleistske Korps.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Efter det Kongl. preussiske Politieministeriums Befaling er Fyrst Sulkowsky den 20 April bleven arretteret i Slupka i Over-Schlesien af en Kommando Gensdarmer og bragt til en Fæstning, formedelst grundet Mistanke omhans Hengivenhed for Rapoleon og Deeltagelse i hans Forræderier. Bonapartes Stilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Londoner Blade have alt ladet Bonaparte afreise fra Paris den 2 d. M. og indtræffe i Lille den 4de. Fra Paris selv meldes derimod under 3 Mai, at hans Afreise vilde gaae for sig om nogle Dage. Han agtede at besigtige hele Linien fra Hünningen til Dankirchen og vilde i det høieste blive 14 Dage borte. Adskillige Personer af hans Følgt saavelsom hans Haandheste og Feldt Eqvipage ere alt ankomne til Conde, hvor han for det første vil forslaae sit Hovedqvarteer, om ikke, som Andre troer, forekomme de Allierede med et Angreeb fra denne Kant. Den 19 April holdt han Rende over 2 Divisioner Infanterie og Revallerie og et stort Artillerie=Train, i Alt paa 15000 Md., som strax derefter opbrød til Grændsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
J Monitøren af 2d. læses en vidtløftig Artikel om de franske Rustninger og Krigstilberedelser. Grændsefæstningerne i det nordlige Frankerig, hedder det, ere tilstrækkelig bevæbnede og provianteerte, og Sluserne satte istand til at iværksætte Oversvømmelse ved første Udbrud af Fjendtlighederne. J Skovene anlægges Feldthatterier; de sen Overgange over de Vogesiske Bjerge ere forskandsede, og befaling givet til at forsvare Passerne paa Jurabjerget og Alperne. Ogsaa Fæstningerne i Elses og de faste Pladser ved Somme, som danne den tredie Linie, blive istandsatte. Det samme er Tilfældet med Fæstningerne i det Jndre, saasom la Fere, Vitry, Soissons, Chatteauthierria., ja endog Høiene ved Montmartre og Menil montant besættes med 300 Jldsvælg og 12 Kompagnier Artillerister. Ogsaa Lyon sættes i Forsvarstand, Høiene imellem Satione og Rhone Sisteron og St. Esprit Broen forskandses og befæstes. Der oprettes 8 Armeer eller Observationskorps, nemlig Nordens, Moselle, Rhin= og Alp=Armeerne, Jurar, Var= og Pyrenæernes Observationskorps og Reserve=Armeen imellem Lavn og Paris. Nationalgaarden bestaar af 400 Batailloner Grenaderer og Jægere, hvoraf en Deel alt er paa Marschen og Resten vil være det og 10 Dage. De 500 Bat tilloner, som udgjøre den altive Armee, forsamles i Leire. Gensvar merne afgive deres Heste til Rytteriet, og mange frivillige Kavallerie-Regimenter oprettes, hvoraf Elsatz alt høi stillet to, hvert paa 1000 Heste. 150 bespændte Batterier ere alt paa Marschen til Armeerne. Flere Generaler og andre Officerer forganisere en Opstand i Masse i Elset, Lothringen, Franche Comts, Bursund, Dauphins- og Picardiet. Alle Stæder ville væbne sig, for at forsvare deres Omkreds, og heri følge Exempler, af Chalons ved Saone &c. Ubefæstede Stæder vilde forraade Nationalæren, hvis de overgave sig til Strøisekorps. De 60,000 Md., som i Aaret 1814 udgjorde Krigsskibenes Mandskab, ville organisere sig paa ny, og tjene deels til Skibenes Bemanding, deels til Kysternes Forsvar og deels til Reserve Armeens Forøgelse. - Tydske Blade bemærke, hvorledes Man paa Øieblikket seer, et denne Artikel er udflydt af de gamle Bulletiners Skole, som om de kunde have glemt saa mange foregaaende Prøver paa det bonapartiske Krigsystems Kraftyttringer, En anden Pariser Skrivelse nævner hele 10 Armeekorps, hvis Hovedqvarterer blive Lille, Valenciennes, Mezieres, Metz og Thionville, Strasburg, Laan, Grenoble og Cham berg, Bordeaux, Touion og Pervignon, og som skulle kommanderes af Generalerne Erlon, Reille, Vandamme, Gerord, Rapp, Lobau, Grouchn, Clauzel, Brunn &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Den af Wittenbergs Forsvar berømte General Lapoypeer udnævnt til Gouveneur i Lille. Det 8de Korps, som samles ved Bordeaux, er bestemt til at iagttage Spaniernes Bevægelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Paa Schweitzergrændsen kom det den 23 f. M. til en liden Forpostsægtning, hvori en fransk Dragon blev saaret. Paries Jndvaanere flygte allerede saaledes paa Grund af de nye befæstninger heromkring, at Man regner, at Folketallet i denne Hovedstad er i 3 Maaneder svundet 100,000 Mennesker. Det, som skal have forhindret Bonapartes tidligere Afreise, siges at være hans Ministre og Statsraader, hvorved det efter engelske Aviser skal være kommet saavidt, at Man snart kunde vente afgjørende Scener, og nogle Ministre have erklæret, at han nu ikke maatte tale mere som uindskrænket Herre. Man anfører idenne Henseende en Samtale, som nylig skal være forefaldet imellem ham og Carnot. Bonaparte forlangte ufortøvet 300,000 Konskriberede, Det er umuligt, svarede Carnot. - B. Gielde da Konskriptionslovene ikke meere? – C. Jo men Man vil ikke adlyde Dem mere som forhen. - B. En jeg da ikke Keiser. - C. Jo Sire, men med Jndskrænkninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Ogsaa vil Man forsikre, at Desertionen tiltager saaledes i den franske Armee, at 3 til 4000 franske Desertørre, endog vare ankomne til Tournay med Vaaben og Bagage. Et Kompagnie Artillerie, som vilde flygte til Belgien, har endog havt en levende Fægtning med et Korps Dou aner, hvori adskillige Officerer bleve dræbte og saarede. Dog lykkedes det Douanerne at bemægtige sig Kanonerne og kun omtrent 40 Artillerister undkom. Ligesom i Revolutionens første Tider have Jndvaanerne i Rennes, Nantes a. oprettet Foderativ-Forbund for de 5 Departementer i Bretagne, som have erklæret sig for Bonaparte. Marskal Mortier er afsendt fra Paris i et overordentligt Ærende. Uagtet Kommunikationen ved Maynz er afbrudt rose dog Poriser Blade af at Erkehertug Carl her mildnet de strænge Forholdsregler, som de preussiske Generaler havde taget -Man har nu en nærmere Beskrivelse af det Komplot, som styrtede Ludvig & VII1, og fik Bonaparte tilbage, Tallien - i sin Tid ogsaa Robespierres Banemand - var et af Hovedhjulene i Sammensværgelsen, Hos ham holdt Carnot, Fouche, Thihandeau ac. deres første Sammenkomster Egentlig yndede ingen af dem Bonaparte eller hans System det var endog i Værk, enten at henvende sig til Hertugen af Orleans eller at indføre en republikansk Regjering Men da de Jntet kunde udrette uden Armeen og denne bestemt forlangte Bonaparte tilbage, saa maatte Man finde sig heri. Nu toge Cambaceres, Savary Røderer, Generalerne Excelmanns og Fressinet, Marskallerne Ney, Soult, Suchet, Massena o. fl. snart Deel i Forræderiet, Combarres, Foncks og Savary saavelsom Lucion og Haseph Bonaparte skjøde Penge til. J Jtalien allene sammede Man 20 Millioner Fr. En ung Mand, ved Navn Harel, som forhen havde været Auditor i Statsraadet, og nu var Præsekt, blev sendt til Elbe, og Man sendt naturligviis Bonaparte tilbøielig til at komme. Murat var indviet med i Hemmeligheden; Thibandeau gjennem reiste Jtalien, Schweltz og Tydskland og havde i Neapel og Florenz Konferenzer med Bertrand, som endog engang var hemmelig i Paris. For at udforske Soldaternes Stemning og forberede dem, lod Man trykke en uhyre Mængde Exemplarer af Marie Louises Protistation. i eget og hendes Søns Navn imod Bonapartes AfsigelsesAkt. Selv General-Direktøren for Politiet, Hr. d'Andre, kom uden at vide det, daglig sammen med de ivrigste Bonapartister og Jakobinere hos Tallien, som her udfrittede Alt af ham, hvad de ønskede at vide. Bourbonnerne, som udentvivl anede Faren, viste sig heel overbærende imod Soldaterne og taalte mange Uartigheder af dem. Da saaledes Hertugen af Berry spurgte en gammel Grenadeer om de nu fik deres Lønning rigtig og paa et spodsk, Jak bemærkede: at den forrige Regjering ofterslet ikke betalte dem, svarede Grenaderen heel næsriist, Bryd, Dem ikke herom. Det kom an paa Os selv, om Vi vilde give den 6 Maaneders Kredit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Blandede Efterretninger. Østerrig. De sidste Efterretninger fra Wien melde nu, at Hs Majestæt Kongen af Dannemark bestemt vilde afreise derfra den 15 d. M. Allerhøistsamme med tager den almindelige Agtelse, som overalt hans personlige Nærværelse har været af største Nytte for Fædrelandets Tarv Kongen af Sachsen er den 2d. fløttet til Slottet Laxen, burg. Endnu venter Man paa hans Underskrivt, imidlertil afgaae hans Prindser med til Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Om Erkehertuginde Marie Lonise hedder det atter, at hun, langtfra at have afskaffet sine franske Koffolk, endnu har over 100 slige Personer i sit Brød. Jkke heller har hun aflagt Keiserinde-Titlen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Tydskland. J Hamborg er bekjendtgjort en høist vigtig Handelslov af den amerikanske Regjering, hvorefter al Forskiel paa Tolden af Varer skal være ophævet, hvad enten disse indføres af amerikanske eller fremmede Skibe, naar det blot et af den Nations Produkter eller Manufacturer, hvis Skibe bringe dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Generalgouverneuren i Dusseldorf, Justus Gruner, har offentlig erklæret en i den franske Monitør af 3 Mai indført Proklamation under hans Navn for falsk og en af de mange Løgne og sædvanlige Kunstgreb, Bonaparte betjener sig af for at hilde et bedaaret Folk. Hat iøvrigt - siger han til Slutning - Bonaparte misbruger mit Navn og saa ofte gjentager det, har jeg allene den Troeskab at takke, hvormed jeg stedse har ofret og urokkelig skal ofre Europas retmæssige Fyrster, deres retfærdige Tag og det tydske Føde. land mit Liv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Rusland. J en Privat Audients hos Enke=Keiserinder, den 22 f. M. anholdt den wurtembergske Gesandt, Grev v. Winzingerode i Kongen af Würtembergs Navn om Hs. Keiserl. Høiheds Storfyrstinde Chatarina Paulowas, Erkehertuginde af Holsteen-Oldenburgs Haand for Kronprindsen Frederich Wilhelm Carl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Schweitz. Hertugen af Holstein Cutin (GustavTdolph), som nu har forladt Basel og privatiserer i Aaran, har nu tilbagekaldt og annulleret sin Jndbydelse til de sort Brødre, paa Grund af de fra den 1 til 20 Marts i Franskerig forefaldne Begivenheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Kiøbenhavns Vexelkours den 12 Mai. Hamborg 2 M. 583 k. S. 694. London 2 M. 22 1 Rbd. Specier 690. Disse solgtes til 41 1/2 Rbmk.; Kommiteesedler med Rente) 67 pr. 100.; Oblig. 270 a 275, Norske Sedler 67. mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Avertissements. J Nyborg Kjøbstæd er en Vægtertjeneste ledig til førstkommende 1 October d. A.; den eller de, som maatte attraae samme, ville snarest muelig desangaaende, med god Recommendation, henvende sig og erfare Vilkaarene hos Brandinspectør Holst. Nyborg 13 Mai 1815. Den i en Deel Aar her i Danmark Provindser for sit heldige Træffen bekjendte Silhouetteur Franz Liborius Schmitz, fød i Bonn og har hjemme i Kjøbenhavn, opholdet sig for nærværende Tid nogle faa Dage i Rudkjøbing paa Langeland hos Bager Mads Lange. Han klipper med venstre Haand for 2 Rbd. i Brystbillede og 4 Rbd. heel Figur, gjør ogsaa Familiestykker, og er villig paa Forlangende at opvarte hjemme Jeg Undertegnede bekjendtgjør herved, at have modtaget mit fra Hr. Skrædermester Breum i Svendborg tilsendte 3 3/4 Alen, af ham saakaldte Kommis=Hvadmel. Hvad Hr. Bre ums paaberaabte tilgivelige Uefterrettelighed 12) angaaer da kan jeg, naar det forlanges, bevise at Hr. Breum havde faaet fuldkommen Underretning om hvad Dræt og Knapper han til min Frakke skulde anvende. Om Hr. Breum eller nogen af Sine har begaaet Handlinger, hvorover de har nødig at blues, er noget jeg aldeles ikke har forlangt at han skulde gjøre Rede for i offentlige Tidender. For at spare Hr. Breum en Udgivet for et Avertissements, til en qvægende Taar, saa tjener til hans Underretning: at jeg, i hvad har end maatte faae Jndfald om at lade indrykke i Aviserne, denne Sag angaaende, ikke svarer ham et Ord derpaa. Sivertsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Hos Selveiergaardmand Jørgen Dinesen i Krarup bliver holdt Skyttelang paa en Febekalv føstkommende 21 Mai om Eftermiddagen Kl. 1, hvortil Lysthavende herved indbydes. Ved dette Skyttelang maae kun bruges glatte Bøsser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Kronglas, dito Ruder, Taffel dito dito dito, Grønt dito i Kister, 2/3 Pots hamrede Bouteiller, Heelpots gekantede dito, Hvide dito til Flaskefoder, Øle, Viin- og Brændeviisglas, Gule Silbestene, Jerngryder, dito ovale med Laag, Æbleskivepander, m.m.,er at bekomme hos Nyborg, 8 Mai 1815. P. Brandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
Mandagen den 22 Mai, Formiddag Kl. 9, lader Anders Pedersen i No. 581 paa det store Torv, formedelst Bortrelse her fra Stedet, ved offentlig Auction bortsælge Adskilligt, saasom: Borde, Stole, Bænke, Chatol, Dragkiste, en Jernkakkelovn, med mere; som herved bekjendtgiøres. - Odense den 15 Mai 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-15
En Møllersvend, som forstaaer baade Vand= og Veirmølle Værker, kan forevise gode Attester om sin Duelighed, søger Kondition strax. Anviisningen gives af Poulsen paa Vestergade Nr. 201.