JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Min elskede og fromme Kone, Mariane født Trolleborg, blev mig, efter 5 Maaneders Sygeleie, ved Døden berøvet sidste Søndag, den 1ste Novbr., i hendes Alders 38te Aar. Dette for mig og hendes 6 efterladte uconfirmerede Børn saa store Tab, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner, af hendes dybtførgende Mand. Yding Skole, den 3die November 1846. L. Bolding. At Udbetalingen af Udbyttet til 1ste August. d. A. af Nationalbankens Actiebreve tager sin Begyndelse herved Comptoiret Mandagen den 9de ds. og fremdeles indtil Videre vil finde Sted, hver Mandag og Torsdag Formiddage fra Kl. 9. til 1, bliver herved bekjendtgjort. Bankcomptoiret i Aarhus, 3die Novbr. 1846. Chr. Otterstrøm. Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Mandagen den 9de dennes, om Aftenen Kl. 67, begynder Hr. Adjunkt Holmstedt sine Forelæsninger over Jordklodens Physik. Kun Medlemmerne af Foreningen for Prinds Frederik Ferdinands Tegneskole tilstedes Adgang. De der ønske at optages som Medlemmer, ville behage forinden at melde sig hos Politiassistent Nielsen. Den aarlige Kontingent er 1. Forelæsningerne, som holdes i Vestergades Borgerskole, fortsættes hele Vinteren hver Mandag Aften paa ovennævnte Tid. Directionen for ovennævnte Forening, den 2den November 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Løverdagen den 28de November, om Formiddagen Kl. 11, afholder den aarhusianske Afdeling af alm. dansk Skolelærerforening Møde paa sædvanligt Sted.Da nogle Sager af Vigtighed ville blive afhandlede, ønskes en talrig Forsamling. 3 Dragonhefte. bortsælges ved en offentlig Auction, som afholdes Løverdagen den 6te dennes, om Middagen Kl. 12, ved Vagten paa det store Torv. Aarhuus, den 4de November 1836. H. C. Glahn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Auctioner i Grevskabet Frysenborgs Skove. Onsdagen den 25de Novbr. næstk. foretages Auction i Riis=Skov over endeel gode, paa Roden staaende, Bøgetræer, tildeels tjenlige til Gavnbrug; ligeledes forauctioneres adskillige Bunker Udhugst. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10. Der mødes hos Skovfogden, ved bemeldte Riis=Skov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Torsdagen den 26de Novbr., Formiddag Kl. 10, afholdes Auction i Lyngballe Skov over Bøge og Ege paa Roden, af hvilke mange ere brugelige til Gavntræe, Mødestedet ved Skovridergaarden Fuglsang. Lysthavende indbydes. Frysenborg Birkecontoir, den 4de Novbr. 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
J Hr. Birkedommer Kampmann's Fraværelse, Munksgaard, const. Flom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Dersom Nogen maatte have noget Tilgodehavende efter afdøde Apotheker Køster og hans ligeledes afdøde Hustrue, anmodes Vedkommende om i saa Henseende at ville henvende sig til Undertegnede, der paa de myndige Arvingers Vegne er bemyndiget til at afgjøre ethvert Krav i saa Henseende. De der skylde noget til Boet, f. Ex. Renter m.v., ville ligeledes nu og i 11te December samt førstkommende Juni Termin betale samme til Undertegnede. Aarhuus, den 5te Novbr. 1836. Frederichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Premier=Lieutenant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Boghandler=Commis søges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
For en dygtig og routineret Boghandler=Commis, helst af sat Alder, der maa kunne forestaae en større Bog- og Papir handel for en Enke, er, paa Grund af indtruffet Dødsfald, en god Plads ledig, som strax kan tiltrædes. Paalidelige Attester for Duelighed og Troskab er en nødvendig Betingelse for at blive antagen, og med disse ville de herpaa Reflecterende allersnarest muligt i Frankeret Brev melde sig hos A. Hansen, const. Fæstemand. Efterat have forfærdiget Mesterstykke i Kjøbenhavn, og erholdt Borgerskab i Horsens som Sadelmagermester, er jeg saa fri at anbefale mig det ærede Publicum med Alt til denne Profession henhørende Sadelmagerarbeide, Tapetsering og Vognarbeide, med Forsikkring om, at Alt propert og saa billigt som muligt skal blive expederet. Hans Schou, boende hos Hr. Kobbersmed Brandt paa Smedegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Til næstk. Paaske Flyttetid er i den Undertegnede tilhørende Gaard N 649 paa Vestergade heri Byen en Huusleilighed at erholde tilleie, der afgiver de for en Handlende eller anden Næringsdrivende fornødne Beqvemmeligheder, saasom: Boutik, en stor Beboelsesleilighed, Kjældere, og betydelig Loftsrum til Kornoplag, og Fourage, samt Staldrum til 4 Heste og 9 Køer, m.m. Aarhuus, d. 3die Novbr. 1836. H. Lauritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
En god tør Kjelder og et Pakloft kunne strax faaes tilleie paa Skolegaden . 21. Aarhuus, den 5te Nov. 1846. M. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
En Kobber Grubekjedel paa 6 Tønders Rum, med Rist, og nogle store gode Kar, er tilsalgs paa Stolegaden M. Warberg. Eent Bairisches Bier. paa halve Flasker, faaes hos C. M. Schmidt. Spegesild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Feed skotsk Sild faaes hos C. M. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Nye Citroner. faaes i Kiste- a Hundredeviis meget billig hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Paa Østerkeilstrup Brænderi staae en Deel fede Tyre, Boller & Køer tilsalg. Man henvender sig til Hr. Finderup i Anst Kro, der anviser og forhandler samme. med elastiske Remme, af lakeret Læder, fra 5-7 faaes hos J. Lauritzen, er. at 3 Studsgade No. 189. 3 Studsgade No. 189. Hvad af den Slags inden et Aars Forløb gaaer itu, bliver frit istandgjort. Fidtlæders Do fra 3–4 A. Herre-Do. fra 57 A. Til videre Forhandling i større Partier faaes de billigere. Tillige er jeg forsynet med alle Slags Klodser. Jeg Undertegnede anbefaler mig, som forhen, med et Parti af mig selv forfærdigede Barometre og Tormometre. Tillige repareres gamle ærbødigst Aarhuus, 5te Nov. 1836. A. Denelli, kongl. priv. Gibs= og Barometmager, Volden No 906.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Otte a ti Stykker Kreaturer kunne erholdes paa Foder paa Wederslund pr. Skanderborg, Strange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Hør, Riaaer hvid & graa Drojaner, Rakitzer og Badstubengechnittenen, faaes i nye og gode Varer hos C. Fauerschon jun. Sengeklæder til en a to Senge anvises tilleie af Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
En flink Karl kan strax faae Tjeneste paa Studsgade No 192 i Aarhuus. Aarhus-Paquetten "Anders Sandöe Örsted, afgaaer til Kjöbenhavn först i tilkommende Uge, medtagende Passagerer og Stykgods. P. Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Skipper B. Tancke, Jagten Adonis". afgaaer om nogle Dage til Kjøbenhavn, medtagende Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Herved bekjendtgjøres at der fra en Gaardeier i Framlev By er bortkommen en sort hjelmet Ko Tirsdagen den 3die Novbr. d. A. Den der overbringer den til dens Eier i ovennævnte By, bliver belønnet med en passende Douceur. Enhver i Framlev By kan give Oplysning om hvem Eieren er. Efterlyses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
En lille fyensk Baad med en hvid og sort Gang, som lader 20 Tdr. Korn, og som i complet seilbar Stand laae til Ankers udenfor Gersdorfslund, er bortstiaalen Natten mellem 3die og 4de dennes. Hvo som kan give nogen Oplysning om samme, vil behage derom at underrette Rasmus Wendelboe i Norsminde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-06
Jndsendt. Hs. Høiærværdighed Hr. Stiftsprovst Dahlerup vilde meget forbinde sin Menighed ved i Trykken at udgive den over Doctor Baggesen afvigte Mandag den 2den Novbr. holdte Liigtale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
No 183. den 8de Novbr. Løverdagen privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Blandinger. Frygteligt vedbliver Cholera at rase i Ostindien. Landet Seinde skildres som et Dødens Land. Hele engelske Regimenter ere bortrevne til sidste Mand. I Almindelighed er det de stærkeste og kraftigste Naturer, som blive den rædsomme Sygdoms Offre; de Svage derimod skaaner den. J Kurracher døde i kort Tid 9000 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Den portugisiske Dronnings Gemaal, Kong Ferdinand, skulde den 17de Octbr. have forladt Lissabon med et Troppecorps for at marschere mod Jnsurgenterne; men Gjæringen i Hovedstaden var saa stor, at han maatte blive, for at forhindre et Opstandsudbrud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Jnsurgentbataillonerne fra Combra vare rykkede mod Lissabon, Guerillerne sværmede omkring Hovedstaden og Jnsurgenterne havde forskandset sig i Mafra. Man ventede hvert Øieblik, at Opstanden skulde bryde ud i Lissabon. Man troer almindeligt, at Donna Maria i alle Tilfælde vil blive dethroniseret. De Ulykker, som ere af rettede ved Coires, Ahones o. fl. Floders Oversvømmelse, ere overordentlig store. Efter et foreløbigt Overslag anslaaes Skaden til over 100 Millioner Fr. Halvdelen af Staden Briare er ødelagt, Jernbanen mellem St. Etienne og Andrezieur er bortskyllet, tilligemed alle de Varer, som paa samme Tid befandt sig paa Dijor=Kanalen, hvoriblandt 1000 Fade Brændeviin, 1500 Stykfade Viin &c. Med Rode oprykkede Træer, Qvæg, Huusgeraad, ja hele Bygninger, faaes med rasende Hurtighed at rives bor af Strømmen. Hele Kornmarker ere bortskyllede, alle Vandmøllerne forsvundne, Landsbyerne fyldte med Ruiner. J Pouilly, Roanne-Arondissementet, er hele det i Kjælderne liggende Viinforraad, der anslaaes til 1700 Stykfade, gaaet tabt. J Blois stod Vandet 21 Fod høit, og i 3 hele Døgn kunde intet Menneske forlade sit Huus. J Roanne druknede over 40 Mennesker, i Amboise 30, osv. Orleans var omgivet af et Hav idet 17 Sogne vare oversvømmede. J selve Staden var Steenbroen revet op, og kastedes med saadan Magt mod Husene, at disse ødelagdes. J Kirken St. Mor beau stod Vandet 10 Fod høit: Alt, som befandtes deri, Alterredskaber, Messeklæder osv., svømmede imellem hinanden. Paa Kirkegaarden vare Gravene op rodede, Monumenter og Gravstene, Liigkister og Død ningebeen, Alt kastet imellem hverandre. Regjeringen har anviist 5 Mill. Fr. til de Ulykkeliges midlertidige Understøttelse. Overalt i hele Landet er der aabnet Subskription for de Vandlidte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Fra Cherbourg, i Frankrig, berettes om en Virkning af Magnetismen, som neppe var til at troe, der som den ikke er bleven bekræftet officielt, d. v. s. ved en af flere Øievidner underskreven Protocol. Doctor Loysel skulde fuldbyrde en yderst vanskelig chirurgisk Operation paa en ung Dame ved Navn Marchand. Til dette Øiemed paatog en Magnerseur, Hr. Durand, sig at dysse hende i en magnetisk Søvn. Han iværksatte dette efter tre Secunders Forløb, og, hvad der lyder forunderligst, paa en Afstand af 2 Metres (over 6 Fod). For at overtyde sig om, at den magnetiske Søvn var virkelig, tilføiede Dr. Loysel hende flere dybe Stik med en Stilet i den kjødfulde Deel af Halsen, paa hvilket Sted Operationen skulde gaae for sig. Den Magnetiserede gav ikke mindste Tegn til Liv og bevægede sig ikke. Efter 5 til 6 Minutters Forløb vækkes hun af sin Magnetiseur atter af Søvnen, og efter en kort Samtale, hvori den Syge tager Deel, neddysses hun atter i sin magnetiske Søvn, hvorpaa først den virkelige Operation begynder, som varer omtrent et Qvarteer. J al denne Tid, da der gjøres flere dybe Jndsnit, Saarene udvaskes o. s. v., bemærker man ikke den mindste Bevægelse hos den Magnetiserede, der ligner en Statue. Først efterat Alt er lykkeligt forbi, blev hun efter 23 Sec. Forløb igjen vækket af Magnetiseuren. Hun opdagede nu, at Operationen er fuldbragt, og forsikkrede, at hun ikke havde følt den ringeste Smerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Om Keiseren af Rusland og den keiserlige Familie tør herefter Jngen i Rusland skrive Noget, være sig Ondt eller Godt, uden Ministerens specielle Tilladelse. En fornem Russer, Lebedew, havde skrevet den nuværende Keisers Regjeringshistorie og Censuren havde ladet Værket passere. Alligevel blev det confiskeret og tilintetgjort, og Forfatteren blev straffet med Arrest. Det bemærkes udtrykkeligt, at han havde rost Keiseren utilbørligt. For at give Folk en Jdee om, hvor langt den nys opdagede, efter sin Opdager opkaldte Planet "Le Ver rier er fra Jorden, har man udregnet, at naar Adam strax ved sin Skabelse havde sat sig paa en Dampvogn, for fra Solen at kjøre over til hiin Planet, vilde han alligevel endnu ikke have tilbagelagt stort mere end Halvdelen af Veien, fordi Reisen, selv pr. Jernbane, med 200 (engelske) Miil daglig, dog alligevel vilde have udkrævet 10,623 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Professor Stieffel paastaaer, at siden 1779 have vi ikke havt nogen Sommer, der har været hedere, end den iaar. Den egentlige Sommer varede fra den 1ste Juni til den 13de Septbr., 106 Dage. Den høieste Varme var 27 Sr., Middeltemperaturen 17 Grader. Jfølge mangeaarig Erfaring skal der paa en saadan Sommer følge en mild Vinter med lidt Snee og ringe Kulde. Dette er saameget mere at formode, som Jordvarmen vil være af betydelig Eftervirkning og Høibjergene, selv henimod Polen, have mistet langt mere Snee, end sædvanligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
En berømt Fortepianofabrikant i Brüssel Dr. van Hecke, et meget opfindsomt Hoved, har opfundet en Luftvogn, og allerede i Paris taget Patent paa sin Opfindelse. Den belgiske Regjering har til Forsøgene anviist et Terrain i den store Jernbanegaard ved Mecheln, og Hr. Dr. van Hecke paastaaer, med Barometret i Haanden og med et af ham opfundet Roer, at kunne styre og lede sin Maskine op og ned, i alle Net ninger, til hvilket Punkt han vil, uden Fare for at forstyrres af Strømningerne i Luften. En anden Opfindelse er gjort af en Kjøbmand Preuss i Danzig, som har construeret en Vogn, der er udstillet i denne Tid. Den sættes i Bevægelse ved en egen Mechanisme, uden Heste, og de anstillede Forsøg have viist, at den er meget anvendelig paa jævne Veie. Hvad der især gjør denne Opfindelse mærkelig og interessant er, at de i Vognen siddende Personer, ved deres Tyngde, ligesom Lodderne i et Uhr, bidrage til Bevægelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
J Frankrig er nys et Barnemord blevet forhindret paa en sælsom Maade. En Hund viste sig meget urolig og opkradsede Jorden paa et Sted, hvor der nys havde været gravet. Pludseligt kom en Barnehaand tilsyne. Man grov nu Barnet op; det var endnu varmt, og det lykkedes at bringe det tillive. Jfølge en Meddelelse i det engelske Tidsskrift Athenæum, har en græsk Phystolog, ved Navn Eseltiafor Videnskabernes Academi i Paris anmeldt, at det er lykkedes ham, ved Hjælp af electrisk Lys, at see gjennem det menneskelige Legeme. Han har, paastaaer han, paa denne Maade iagttaget Sygdomme, som vare skjulte dybt i Jndvoldene, forfulgt Fordøielsens og Blodomløbets Operationer, ja endogsaa seet Nerverne i Bevægelse. Hr. Eseltja har givet denne mærkværdige Opdagelse Navnet "AnthroposcoppeFor nogle Aar siden blev en ung Bjørn fanget ved Winnipisooger-Søen, og bragt til Landsbyen, hvor den snart blev hele Ungdommens Legekammerat; den fulgte endogsaa Børnene i Skole. Efter at have tilbragt nogle Maaneder i dette anstændige Selskab, vendte den en Dag tilbage til Skoven, og efter nogle Aars Forløb var den glemt. Skolemesteren døde, og hans Enke overtog Underviisningen. Da skrider en Dag en uhyre stor Bjørn ganske ugeneert ind i Skolestuen, hvortil Døren stod paaklem; den gererede sig som en gammel Ven af Huset, og tog Plads i Kakkelovnskrogen. Børnene flokkedes skrigende om Lærerinden, der flygtede til den anden Ende af Stuen. Bjørnen strakte sine Lemmer, og syntes at føle sig meget behageligt tilmode. Pludseligt reiste den sig paa Bagbenene, og tog en Mængde Smaakurve, som hang paa Væggen, ned, een efter en anden. Dens Hukommelse havde ikke skuffet den, thi de indeholdt Børnenes Frokost. Nu holdt den sit Maaltid, og da den havde gjort sig tilgode med Brød, Ost, Kjød, Æbler a., skred den igjen roligt ud af Døren. Huiende fulgte Børnene efter; Bjørnen blev forfulgt og - skudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Den bekjendte Madame Weis har lidt Skibbrud, med de 40 Børn, som danne hendes Ballet. Dampskibet Great-Britain, paa hvilket hun havde indskibet sig til Amerika, er nemlig strandet paa den engelske Kyst. De Smaae bleve imidlertid Alle lykkeligt frelste, og leirede sig paa Stranden, grupperede om Madame Weiss, der, som Kiøbe, sad i deres Midte med tilhyllet Hoved. En Godseierinde i Omegnen, Lady Montgomery, lod de stakkels forkomne Børn indqvartere i sin Landsbyskole. Mad. Weis har lidt betydeligt Tab ved dette Skibbrud. Hele hendes Garderobe, Musik &c. er ruineret, og hendes Speculation paa Amerika er strandet, da Børnene neppe lade sig overtale til, at betræde noget Skib mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
For nogle Dage siden tildrog sig i Nürnberg, en rørende Act, som, tilligemed Foranledningen dertil, fortjener at blive almindelig bekjendt. En Mængde Commilitoner ledsagede nemlig til denne By Dr. med Bayer, som i Nyholland vil grunde sig en Existents, da det af den baierske Regjering er blevet ham betydet, at han aldrig turde haabe nogen Ansættelse i Landet. Grunden til denne Udelukkelse er ene at søge i en moralsk Fasthed, som Dr. Bayer har viist og som er sjelden at finde i Verden. Han var nemlig mistænkt for, som Læge at have bivaanet en Duel, hvori En af Duellanterne havde faaet et Stød, hvoraf han faa Timer efter var død. Baver nægtede ikke, at have ydet Lægehjælp ved denne Anledning; men da han blev opfordret til, at nævne Gierningsmanden, vedblev han standhaftigt den Paastand, at han ikke kjendte ham, udstod roligt sin Fængselstraf, men blev, trods alle Trusler, ved sit første Udsagn, og reddede paa denne Maade Duellanten, Secundanterne og Vidnerne fra retslig Forfølgelse. Den baerske Regjering blev paa sin Side ved sin Beslutning, at Bayer for stedse skulde udelukkes fra al Befordring, og saa bestemte han sig da til at udvandre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Da for nylig en Cardinal-Statssecretair i Cardinalscollegiet oplæste et Reformationsproject, blev han gjentagne Gange afbrudt af Cardinaler, der høre til det retrograde Parti. Statssecretairen, herved ubehageligt berørt, henvendte sig til Paven, og tilbød at tage sin Afsked, hvorpaa den kraftige Hersker, trods den ikke ubetydelige Opposition, svarede: "Jeg antager Deres Project, men ingenlunde Deres Afskeed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Criminalretten i Luzern (Jesuiternes Hovedsæde i Schweiz) har dømt Dr. Steigers Kone - fordi hun lige overfor Fiscus søgte at redde saa meget som muligt af sin Mands Formue – til 7 Aars Tugthuusstraf, samt til at bære en Jernhalsring med Snabel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Vandlægen Priesnitz i Gräfenberg har faaet en farlig Nabo. J den tilgrændsende Landsby Landewise har nemlig en Landmand allerede helbredet endeel Syge ved ikke at give dem Andet end gamle Hvedeknopper at spise og derhos lade dem udholde den frygteligste Tørst, indtil han endelig tillader dem at drikke Viin, hvorved han selv troligt assisterer dem. En Herre i Pesth, hvis Kone var syg, lod en Læge kalde. Denne fandt Patientindens Tilstand betænkelig, og bad, at der maatte blive tilkaldt en anden Læge. Neppe var Denne indtraadt, for han erklærede den hidtil brugte Fremgangsmaade for reen Usands. Det vilde den Første naturligviis ikke indrømme. Derover kom nu begge Doctores i Strid ved Sygesengen, og den tog en saa alvorlig Vending, at den Ene gav den Anden et Stød, hvorved han faldt paa den i Sengen jamrende Dame, der strax opgav Aanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Jfølge de seneste Beretninger fra Görz havde man allerede opfisket og høitideligt jordet 48 Liig af de ved den sidst omtalte ulykkelige Begivenhed sammesteds Druknede; men Flere savnedes endnu. Da Ulykken skeete, befandt sig nogle Hundrede Jndivider paa Skibsbroen, hvorved denne kom ud af Ligevægten. De fleste reddede sig imidlertid, deels ved Svømning, deels ved at klamre sig fast ved de Barker, hvorpaa Broen hvilede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
For nogen Tid siden fandt en Natvægter i Rønigsberg et Menneske, som laa og sov paa en Trappe. Han vækkede ham; men da den Fremmede talte et Sprog, som han ikke forstod, saa arresterede han ham. Da den Fængslede næste Morgen blev forhørt, viste det sig, at det Sprog, han betjente sig af, var fransk. J Begyndelsen erklærede den Ubekjendte: han var fra Languedoe, men omsider tilstod han, at han var en fra en tidligere Periode compromitteret Polak, at han var undvegen fra Siberien, og at han, under talløse Farer og Lidelser, var kommen hid. Politipræsidenten gjorde Anmeldelse til Regjeringen, og efter høiere Ordre blev den Ulykkelige udleveret. J dette Øieblik er han igjen paa Veien til Siberien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Hele Berlin taler for Øieblikket ikke om Andet, end om en den 27de Octbr. forefalden Duel, hvori en Referendarius v. Bodelschwingh, Cabinets- og Jndenrigsministerens ældste Søn, er bleven dræbt af en Anscultant Jagor. B. skal selv have givet Anledning til Duellen ved en ufordeelagtig Yttring om J., i Anledning af en tidligere med denne havt Strid, der og saa nærved havde ført til Duel, men som dengang forebyggedes ved J. Eftergivenhed. Tvekampen, der foregik i Stralau (en Landsby, en halv Miil fra Berlin) skete, paa 10 Skridts Afstand, med riflede Pistoler og Stikkere. Det første Skud, som v. B. havde, streifede Modstanderens Bryst; dennes Kugle knuste derimod v. B. s Haandled, tæt ved Pulsaaren. J Førstningen syntes Saaret ikke farligt; siden tog det derimod en betænkelig Vending, og bevirkede paa fjerde Dag Døden. Jagor er flygtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
J Berlin har man forleden Dag i Krigsministerens og mange andre Generalers Nærværelse gjort flere interessante Forsøg med den exploderende Bomulds Anvendelse ved Skydning af Kanoner, Bøsser og Pistoler. J ethvert Tilfælde er med denne nye Opfindelse forbundet den store Fordeel, at man aldeles ingen Damp seer, som naar man skyder med Krudt, hvorfor man sikkert vil foretrække den i Krigstilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Breve fra Nordtydskland berette, at Churprindsen af Hessen, hvis Ægteskab er rigeligt velsignet med Børn, aldrig har havt i Sinde at skilles fra sin Gemalinde, og at der ligesaa lidt ved det churhessiske Hof har været tænkt paa et Religionsskifte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Som der fra Frankfurt berettes, skal man have budet 250,000 Gl. for den Viin, som iaar er høstet paa den Metternichste Domaine Johannisberg, hvilket Bud dog ei er antaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Mad. Forconi, den feirede Primadonna ved det italienske Operaselskab i Kjøbenhavn, som i den sidste Tid havde tabt sin Stemme aldeles, er nu engageret ved Scala-Theatret i Mailland, som en af de første Choristinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
Dagspostens Nyheder. Den slesvigske Stænderforsamling har antaget Adressen med 35 St. mod 5. Den er - hedder det i H. N. Zeitung – et Vidnesbyrd om Slesvigernes tydske Charakteer. Rolighed, forenet med mandig Fasthed og helligt Alvor udtaler sig i dette Document, hvis Forfattere repræsentere Landets samtlige Stænder. Folket har, ved sit lovmæssige Organ, talt og afgjort!"¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-07
"Jforgaars - hedder det i Flensb. Td. af 2den Novbr. – indtraf her til Flensborg vore Stænderdeputerede, og siden circulere her de sælsomste Rygter, tildeels med Hensyn til disse Herrers nærværende Stilling i den slesvigske Stænderforsamling. Det er os ikke tilladt at meddele meere derom. - Jgaar Eftermiddags passerede Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg her igjennem. Kjøbstæderne Hjørring, Frederikshavn, Skagen og Sæby (som udgjøre det 7de Kjøbstaddistrict) have valgt Kæmner Wulff i Aalborg til Stænderdeputeret, og Justitsraad Borgmester Ræder i Horsens til Suppleant. Hr. Wulff vil saaledes strax have at møde i den viborgske Stænderforsamling. J sidstnævnte Forsamlings syvende Møde blev det sat under Afstemning, om det indgivne Andragende betræffende Anlæg af en Jernbane i Nørre-Jylland, skulde proves af en Comitee, og besvaret bekræftende med 42 St. mod 2. Til Medl. af denne Comitee valgtes Fabrikeier Bruun, Kammerraad Grønbeck og Cancelliraad Funder.