JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Skrivelse fra Magdeburg af 22 Nov. Den ulykkelige 14de Oct, havde ogsaa, som bekjendt, skadelige Følger for vor Stad. Af de Flygtninger og Saarede, som i Tusindetal d. 15, 16 og 17de ankom her, og stadfæstede det sørgelige Budskab, kunne vi slutte os til, hvilken Skjebne der forestod vor Stad. Neppe var Flygtningerne, der havde bortslængt Vaaben og Gevær, bleven bevæbnede af vort Tøihuus, for, omtrent 40,000 i Tallet, under Førsten af Hohenlohs Anførsel, at marchere herfra til Berlin, førend Staden med sin 20,000 Mand stærke Besætning, blev omringet af den Franske Armees 6te Corps, under Marchal Ney, og afskaaret fra al Forbindelse udenfra. Man gjorde her de fornødne Anstalter til Stadens yderste Forsvar, og Gouverneuren erklærede adskillige Gange den Deputerede, der var sendt til ham fra Hovedqvarteret i Schnebeck, at han har besluttet at forsvare Staden indtil den sidste Mand, og at han skyldte dette sin Konge og Ære. Hvad der saa pludselig har forandret denne mandige Beslutning, har hidtil været en Gaade. Uden mindste Efterretning om vore Armeer og deres Operationer og om Tilstanden af vor Stat svævede vi allerede i tre Uger mellem Frygt og Haab; og enhver Opdigtelse om lykkelige Begivenheder stemte Alting til levende Glæde; men denne Stemning forbittredes desværre bestandigen ved sande og halvsande ulykke lige Efterretninger. Garnisonen, som ikke led nogen Mangel paa Levnedsmidler, da den daglig til Kjød, Grønt og Brændeviin, havde Mod og den bedste Villie til at forsvare Staden. Jmod et saalidet Beleiringscorps paa 8 til 10,000 Mand var Besætningen stærk nok, og Tjenesten ikke besværlig, da der daglig kun brugtes 5000 Mand dertil. At det i Begyndelsen ogsaa var vor Gouverneurs Alvor at forsvare Fæstningen, det vise de efter hans befaling til Aske - og Steenhobe forvandlede Bygninger, de ødelagte Hauger udenfor Stadens Porte De skjønneste Anlæg, som for det meste tilhørte Eierne af Chicoriefabrikerne, ere tilintetgjorte, Fabrikbygningerne brændte, og Fabriqueurerne paa denne Maade gjorte brødløse eller bragte til Bettelstaven. Den som seer Magdeburgs Omegn og har kjendt den før, troer at befinde sig i en anden Egn. Endskjønt Nøden, Manglen og Dyr heden af alle Livets Fornødenheder (paa Brød nær, var stor, bar dog Borgeren Jndqvarteringsbyrden og Faren at bombarderes med Taalmodighed, fordi han ved tappert Forsvar troede at kunne reddes fra Fiendens Haand, og Haabet om at faae Undsætning gav ofte endog de meest Modløse ny Kraft, og Liv. Nætterne vare skrækkelige; for det meste bleve de tilbragte søvnløse. Sædvanlig gjorde de Franske deres Angreb om Natten, og især ved Neustadt, fordi de paa den Side ansaae Staden for svagest. Deres Tab ved de gjentagne Forsøg, som hver Gang blev afværget, kan ikke have været ubetydeligt, vores var hver Gang ringe. D. 1 Nov. om Morgenen, i Dagbrækningen, overfaldt de Franske den Preussiske Piquet, som stod i Crakan (en Landsby strax ved Byen) fordreve den, satte Jld paa Landsbyen og plyndrede de Huse Luerne havde skaanet. Landsbyen Prester, som kun ligger en Fjerdingvei fra Crakan, havde samme Dag en endnu sørgeligere Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-06
Foruden Skjæferiet bleve endnu kun nogle Huse staaende. D. 4 brændte en Deel af Landsbyen, Femersleben, en 1/2 Miil fra Magdeburg, og i nogen Afstand fra Staden saae man Jld. Om Aftenen Kl. 9 angrebe de Franske Staden ved Neustadt og beskøde den stærkt med Granater. Mange Huse bleve beskadigede, Jlden tog fat i nogle, men blev dog strax dæmpet. Et Menneske blev saaret. Paa vor Side svarede man med Canoner, og kastede adskillige givende Kugler, for at tilintetgjøre Fiendens Arbeider. Man stod endnu bestandig i den Tanke, at forsvare Staden saalænge som mueligt; Portioner ne for Soldaterne bleve mindre og Nationerne for Hestene omsider nedsatte til 1 Metze Havre, for at undgaae fuldkommen Mangel. Heste i Hundredetal, der ikke kunde henbringes i Kirkerne, Korsgangens og paa andre Steder i Byen, løbe omkring paa Øen mellem Citadellet og Taarnskandsen, og næred sig kummerligen af Græs. Allevegne paa Kirkegaardene og Gaderne laae døde Heste. Alt dette, og hverken Mangel eller Nød kunde opvække hos Magdeburgs Jndbyggere det Ønske, at see Staden, overgivet, og det er derfor aldeles ugrundet, at Jndbyggerne have rebelleret og derved stemt Gonverneuren til Overgivelse. D. 6 Nov. kom atter en Trompeter som Deputeret til Staden. Man veed ikke, hvorved Gouverneuren lod sig bevæge til at opgive sin Beslutning, at forsvare sig, saa pludselig, at han to Dage efterat Opfordringen var skeet, overgav Staden i Fiendens Hænder. Den Stemning, hvori Garnisonen var, da dette Skrid, blev bekjendt, lader sig ikke beskrive. Man befrygtede, at Soldaterne førend Afmarchen vilde begaae Uordener i Staden, og der føiedes derfor de fornødne Anstalter. Sprøiterne bleve overalt holdt i Beredskab, og Cavallerie og Borgervagt patrouillerede hele Natten. Jmod Forventning blev Alting roligt. Den næste Dag trak hele Garnisonen 20,000 Mand stærk, hvert Forsvarsmiddel berøvet, ud af Byen, for at strække Geværet. De Franske Tropper, som allerede tildeels vare rykkede ind om Formiddagen, bleve indqvarterede hos Borgerne. De Franske bestræbte sig for at tilveiebringe Rolighed igjen, Communicationen paa det slette Land er igjen istand, og Priserne paa Levnedsmidler, især Korn, falde meget. Mange Rideheste ere ankomne fra Berlin. Franskmændene have ladet bringe meget Munition op paa Voldene og ladet kaste de Beleirings Skandser, de havde gjort, til igjen. Bønderne i de nærliggende Landsbyer have lidt meget. Mange ere uden Heste, Qvæg, andre mangle endog Klæder og Huusly Tryk feil: S. 239. L. 26. Hunden med Braad &c. læs: Humlen med Braad &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Paa Geries Fjerde Aargang. No. 17. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Tirsdagen den 9 December, 1806. Forslag til et nyt Laug. Min Herre Man maa sige hvad man vil, saa høre Lauge dog til de nyttigste Indretninger i en velorganiseret Stat, og deres Afskaffelse kan neppe andet end forøge Fuskeriet i høieste Grad. Sørgelige Erfaringer bevise det dagligen. Jsær har vor Litteratur hidtil været underkastet mange Plager, blot fordi den manglede et ordentligt Laug. Hver en Bønhas - hver et Aalehoved, der har bidt Hovedet af al Skam, kan nu kravle over dens Gjærder, og, liig en næsviis Hare, fortære dens skjønneste Kaalplanter. Folk med ærværdige Alongeparyker kunne ikke i Fred og Rosidde meere paa deres Fædrenetrone, omgivne af deres indhøstede Laurbær, men udsættes bestandig for at nappes af uindviede Personer, ja de Mesterværker, som de have sat deres Stempel paa, nedrives endog stundom af ubeføiede Dommere. Stympere som Jsland, Junger og hvad de Alle hedde, tør fremkomme med dramatiske Fuskerier, som hele Verden ikke kan see sig mæt paa, medens erkjendte Mesterstykker hverken læses paa Prent eller sees paa Skuepladsen, Romaner, som competente Dommere have erklæret for Litteraturens første Prydelser, yde ingen nogen behagelig Nydelse, som man kalder det nu omstunder, uden smagløse illiteraire og illiberale Møl. Alt dette kan, som sagt, ikke forekommes paa nogen bedre Maade, end naar Skribenterne slaae sig sammen, oprette et ordentlig Laug, hvis Rettigheder og Pligter bestemmes ved Laugsartikler. Jeg har længe grundet paa Planen til en saadan Indretning, og jeg har, uden at rose mig selv, nu for saavidt bragt den til Modenhed, at den kun behøver Deeltagere og Understøttere. Jeg fremlægger den her til det skrivende Publicums nærmere Eftertanke, og Approbation. Artikel 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Der oprettes i Kjøbenhavn et Forfatter Laug, som vælger to bekjendte Skribenter til Oldermand og Oldgesel. Artikel 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Jngen maa sig af Forfatterhaandværket ernære, enten med noget Arbeide at antage eller Skriversvende eller Skriverdrenge at holde, førend han i Forfatter=Lauget er indtraadt. Forseer sig nogen derimod, saa nedrives hans Arbeider af Laugets beskikkede Dommere saaledes, at det aldrig kan reise sig meer, Andre Ligesindede til Exempel og Advarsel. Artikel 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Paa det Laugsforfatterne desbedre kunne høste Ære og Penge af deres Arbeider, skal intet litterairt Product, der er forfærdiget af nogen udenfor Lauget, roses af nogen af Langets Medlemmer, under Straf af Udelukkelse fra Lauget. Artikel 4. Ei heller maa noget udenlandske Arbeide offentlig roses, førend Oldermanden og Oldgesellen engang for alle have afsagt deres Dom i een af Laugsforsamlingerne, som holdes to Gange ugentligen. Artikel 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Saasnart nogen indtræder i Lauget, skal han under de høitideligste Ceremonier aflægge Eed paa, at han hverken vil rose eller laste nogen af Laugets Medlemmer, uden efter de Love, det eengang har antaget som urokkelige Laugsartikler. Saaledes maa der f. Ex., sværges paa Dramaturgiens Trefoldighed, det vil sige, at der ikke existerer mere end tre Comoedie skrivere, der virkelig fortjene dette Navn, nemlig Plautus, Moliere og Holberg, og at alle de andre, saasom Colman, Holcroft, Destouches, Regnard, Fletcher, Beaumarchals, Schrøder, Junger, Jsland, Kotzebue &c. a. aldrig have været virkelige Comoedieskrivere. Artikel 6. Svendene maae staae i 4 Aar i Tieneste hos Laugsmestere, førend de selv kunne blive Mestere, og Oldermanden tør ikke tilstede nogen Svend at gjøre et Mesterstykke, førend det beviislig er godtgjort, at han har leveret tyve diverse Sorter, poetiske og prosaiske Bidrag til Laugsmesternes periodiske og andre Skrivter, det være nu at disse Bidrag bestaae i gravitetiske Jamber til en og anden berømt Laugsmester eller Mesterinde, prosaiske Lovtalater Lauget angaaende, Epigrammer over Bønhase og Fuskere, anbefalende Recensioner over Langsmedlemmers Skrivter o. s. v. Artikel 7.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Naar en Dreng i 6 Aar har forrettet Ærinder hos en Laugsmester, saasom med at læse hans Correcturer, oversætte for ham, hielpe ham at beklappe hans Stykker eller nedrive en Bønhases Arbeide, kort sagt, med at forrette Andre Smaavilligheder for ham, det være nu ved Anvendelsen af sine physiske eller intellectuelle Kræfter, saa gjøres han til Svend. Artikel 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Da det er hver Mand bekjendt, at saavel Trykkere som Sættere, svede meget ved deres litteraire Arbeider, og med denne deres Sveed hielpe at borsere litteraire Fostere ind i Verden, saa er det billigt, at ogsaa de ligesaa godt som den, der læser Correctur paa en Bog, i det mindste deeltage i den litteraire Ære, som tilforn kun er falden i Forfatteres, Oversætteres og Udgiveres Lod. Ved Enden af hver Bedømmelse over hvert nyt Skrivt skal derfor Trykkeren og Sætteren nævnes med tilbørlig Roes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Artikel 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
For at opmuntre Boghandlere og Bogtrykkere til at tage Laugsmesternes Arbeider med desstørre Begjerlighed i Forlag, skal det være en bestemt Regel, at hvert litterairt Arbeide, som leveres af en Laugsmester, skal inden ofte Dage efter dets Publication, paa en fortrinlig Maade blive anbefalet i et af Laugets privilegerede Journaler, og det paa saa fordeelagtig en Maade, at Productet maatte være meget maadeligt, dersom det efter en saadan Omtale ikke skulde finde Afsætning. Artikel. 10. For at tvinge enhver Forfatter til at gaae ind i Lauget, tør ingen Laugsmester paa nogen muelig Maade offentlig nævne, rose eller citere et Arbeide, som er forfærdiget af nogen som er udenfor Lauget, der af en Bønhas. Skulde det træffe, at en saadan Fusker er uforskammet nok til at laste en lovlig Laugsmesters Arbeider, saa maa den Fornærmede søge sin Regres paa andre Maader, men ingenlunde skrivtligen. Artikel 11.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Naar nogen Laugsmester har forfærdiget et Arbeide, som vinder Laugets fortrinlige Bifald, saa paalægges det den af hans andre Laugsbrødre, hvis Tour det er at skrive poetiske eller prosaiske Lovtaler over saadanne Producter, inden 8 Dages Forløb at fremkomme med en Panegyrik over det utrykte Værk, for anticipere det store Publicums Dom. Man vedbliver da at citere det saalænge som et Mesterværk, indtil enhver, endog uden at have læst det, erklærer det for et Mesterværk. Seer De, det er min Plan, som jeg haa der hverken vil mangle Deres eller Andres Bifald. Der gives mange, som hidtil have ønsket en saadan Indretning, og adskillige, som allerede i mange Aar stiltiende have lagttaget de fleste af de her foreskrevne Regler. Jeg beder Dem, Hr. Udgiver, at indrykke denne min Plan i et af de første Numere af Deres Blad, og ved samme Leilighed at anbefale den paa det bedste. Deres a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Til Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie. Blandt de Oldsager, som den værdige Hr. Pastor Schade har hidsendt fra Mors, hvorom De i No. 16 af Skilderiet har givet Publicum Notice, er et af de mærkeligste Stykker udentvivl Stenspydet, da det er det, som han i sin nylig udgivne nøiagtige og grundige Beskrivelse over Øen Mors, S. 64-65, giver den Underretning om, at det er tveegget, med skarpe Kanter, og spidst til den ene Ende 12 Tommer langt, 1 1/2 Tomme bredt midt paa, og 1/2 Tomme tykt, hvor det er tykkest. Det er funden oven paa Dækselet af en tom Urnekjelder i en Gravhøi.) Forresten er disse Oldsager ikke det eneste, jeg har Hr. Schades forekommende Godhed at lakke for. Han har nemlig desuden ogsaa skienket mig et jydsk Jdioticon, efter den morsiske Mundart, paa hvis Udarbeidelse han har anvendt saare megen Flid. Dette Haandskrivt hensættes ogsaa paa Universitetsbibliotheket, til Afbetjening for den Fremtids Abrahamson, der, naar den Kongelige Danske Ordbogs Udgivelse er tilendebragt, vil give os et Dansk Dialect=Lexicon. Kjøbenhavn, den 7 December 1806. R. Nyerup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Det glæder nærværende Blads Forfatter, at der saaledes allerede er gjort et Slags Begyndelse til at realisere den herlige Jdee, er National=Museums Oprettelse. Der er ingen Tvivl om, at vor oplyste Regjering med sin sædvanlige Humanitet vil understøtte et saa ægte Nationalforetagende, ja at den vil understøtte det, medens vi endnu have en Abrahamson, Nyerup, Thorlacius o. s. v.,der ved Hielp af deres sjeldne antiquariske Jndsigter kunde give en saadan Nationalskat dobbelt Værd. Hvo indestaaer os for, at de tilkommende Generationer ville kunne opvise saadanne Oldgrandskere, Den daglig synkende Agtelse for Oldtidslevninger gjør i det mindste et saadant Haab meget usikkert, og høist ubilligt vilde det være, om vi i den Henseende skulde staae tilbage for vore Naboer, de Svenske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Udenlandske Efterretninger. J. C. Angelius har, som forhen er meldt, udgivet en Beskrivelse over Kjøbenhavn, under Titel af: "Underrettelser om Kopenham, trykt hos Marquard i Stockholm 1806. J Fortalen siger Forfatteren, at han, da han afvigte Aar gjorde en Reise til Kjøbenhavn, ikke tænkte paa, ved sin Hjemkomst at levere sine Landsmænd en Beskrivelse over hvad han havde seet og ikke seet. Men da han imidlertid saae der mange Mærkværdigheder, Indretninger og Anstalter, hvis store Formaal er Oplysning og Almeennytte, og som udmærke Kjøbenhavn fra mange andre Hovedstæder i Europa, søgte han at forskaffe sig saa fuldstændige Efterretninger, som hans faa Relationer og korte Ophold paa Stedet tillod. Han gjorde dette for sin egen Fornøielse, men fandt snart, at han ved at jevnføre disse Samlinger med de særskilte Beskrivelser, over Kjøbenhavn, som Tid efter anden ere udkomne, og gjøre et Sammendrag af Alt dette til Brug for sine Landsmænd, som hidtil ikke eie i deres Modersmaal nogen Beskrivelse over dette Naboriges store og folkerige Hovedstad, vilde levere saadant Arbeide, som ikke vilde blive uden Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Forf. tilstaaer, at han har lagt Prof. Nyerups Kiøbenhavns Beskrivelse til Grund, men tillige raadført Haubers, Jonges, Taarups, Ramdohrs (?) og Catteauris særskilte Efterretninger, foruden sine egne Optegnelser og Brevvexling med fortrolige Venner paa Stedet, og hvad den Danske Charge d'Affaires i Stockholm, Kammerjunker Gyldenpalm, har meddeelt ham. Man kan ikke negte, at dette lille Skrivt paa 274 Sider maa kunne gjøre vore Svenske Naboer fordeelagtig bekjendt med vor Kongestad; Forfatterens upartiskhed og store Forkjerlighed for Danske spores overalt i hans Bog. Men i det Hele har han nok fulgt Hr. Prof. Nyerups Bog alt for nøie, uden at betænke, at den er udkommen for sex Aar siden og at der siden den Tid maa være foregaaet betydelige Forandringer. Saaledes er Fortegnelsen over Hovedstadens periodiske Skrivter en ordlydende Afskrivt af den Nyerupske Beskrivelse. Der nævnes Skrivter, som allerede for længe siden ere vandrede al Kjødets Gang og er færdige at staae op igjen fra de Døde. J Rettelserne bagest i Bogen har Forfatteren næsten gjort Ondt værre. Saaledes siger han, at Prof. Nyerup nu udgiver lærde Efterretninger istedetfor Collet; at Jesus og Fornuften og Bibelen forsvarer sig selv ere gaaede ind, men at Jesus Tidenden er begyndt at udgives i deres Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
J December Maaned 1804 forfattede Toldinspecteur Omsen en Plan til et Brændemagazin i Christiania. Denne Plan med Paategning og en senere Tilsætning findes i Fattig Jnspecteur Petersens Skrivt: For Sandhed, S. 176 – 184, Toldinspecteuren blev i Forening med Bestyreren for den nyttige Casse enig med Kjøbmand J. Thrane om at overlade en beqvem Plads til Brændet og besørge Modtagelsen, og Udleveringen for billig Betaling. Et temmelig stort Qvantum Brænde blev leveret, men Kulden i forrige Vinter var maadelig og Brændetrangen, følgelig mindre end sædvanlig. Der meldte sig kun en Eneste, som forlangte Brænde. Denne tilfældige Omstændighed gjorde, at denne fortræffelige Indretning ikke blev fuldkommen organiseret, og siden mødte den Ubehagelighed, at Kjøbmand Thrane solgte sin Gaard og kjøbte sig en anden, hvor der ikke var Plads til Magazinet. Den nyttige Casse har tilbudet sig at gjøre alt mueligt til Indretningens Organisation, og een af dens Medbestyrere, den virksomme Politiemester Wulfsberg, har i dens Navn opfordret Christiania Byes Byggere til at opgive ham et beqvemt Sted til et saadant Magazin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Det Danske Brigskib die Bruderliebe, Capit. Jens Olsen, er d. 19 Nov. strandet ved Can Grines, ikke langt fra Ambleteuse (Depart, du Pas de Calais), paa sin Reise fra Mallaga til Tønningen. Man var i Færd med at losse Ladningen, som skal være i god Stand, men Skibet staaer ganske paa Grund og kan ikke gjøres for igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Raadmand Trojel i Odensee har givet en interessant Oplysning angaaende den ved Faaborg nylig fundne Ørnesteen. Af dette Slags Stene og flere meget sjeldne Slags ere ogsaa adskillige fundne i Odensee ved Canalgravningen. Nogle deraf findes formodentlig reddede paa Marieshøi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
J Lloyds Evenning post findes nogle vidtløftige Betragtninger over Europas nuværende politiske Tilstand, hvori det hedder: Engellands Flaader kunne vel afværge de Franskes Jndfald i Sverrig, men hvad kan vel afværge deres Jndflydelse paa det Danske Hof og deres Jndfald i Holsteen og Jylland
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
General Hutchinson, som er berømt af sine Bedrivter i Ægypten, opholder sig i denne Tid i Kjøbenhavn: Paa St. Thomas udbrød d. 6 Oct en heftig Jldebrand, som lagde omtvent 100 Huse i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Den opbragte Ostindiefarer, som føres af Capit. Holm, er bleven frigivet og har d. 21de f. M. fortsat sin Reise til Batavia, Den afdøde Professor Todes Brystbillede opsættes, som et kjørt Minde om denne som Læge, Digter og Menneske lige yndede Mand, i Anatomie-Salen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Ogsaa Statsbudet Basilico opholder sig i denne Tid tilligemed General Huschinson i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Den 2 Decbr. bliver en evig mærkværdig Dagi Historien. D. 2 Dec. 1804 blev Napoleon kronet, til Keiser, d. 2 Dec. 1805 leveredes det afgjørende Slag ved Austerlitz, d. 2 Dec. 1806 var bestemt til et Feldtslag ved Posen. - Selv i Kjøbenhavn er denne Dag ikke umærkværdig; thi det var den 2 Dec. 1805, at der skulde opgaae en Seildugs Luftmachine indenfor dens Volde. Fridericia, d. 5te Decbr. Af det her ellers garnisonerende Fyenske Jnfanterie Regiment er Sta bet, Grenadeer=Comp., 1ste, 3die, 5te og 7de Comp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
den 4de Decbr. forflyttet fra Rendsborg til Eckernforde. Det 2det, 4de 6te, 8de og Jæger-Comp i Landsbyerne ved Fleckbye. Recrutterne blive her, og blive exercerte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Udenlandske Efterretninger. Berlin d. 2 Dec. Publicandam angaaende de Obligationer der skulle udfærdiges paa Staden Berlins Credit. Vi, Staden, Berlins Øvrighed tilkjendegive herved alle Stadens Jndbyggere og alle Vedkommende, at vi i Betragtning af den fuldkomne Mangel paa Midler til at bestride de Omkostninger, som de Franske Troppers Jndmarch have foraarsaget, og den Krigs-Contribution, som H. M. Keiseren af Frankrige &c. har fordret af Staden, have besluttet, at optage de dertil fornødne Penge imod Stadsobligationer. Vi fastsætte derfor hermed følgende: Art. 1. Der aabnes til dette Brug et Laan af 2 1/2 Mill. Rdlr. Art. 2. Enhver indbydes, saaledes som hidtil skeet er, at give saa mange Penge, han kan undvære til Stadens Bedste, og aflevere dem i Stadscassen. Art. 32 For ethvert Laan skal der udstedes en formelig Stadsobligation. Art. 4. Paa det der kan blive Overeenstemmelse i Beregningerne kan ingen Quanta antages under 50 Rdlr., da Obligationerne kun udfærdiges paa 100 Rdlr. og ligesaa mange stigende indtil 1000 Rdlr. Art. 5. Laanet modtages i Preuss. Sølv Cour, og i Guld i Fr. Forer, og dette anføres i Obligationen. Ducater og Preuss. Skillemynt antages ligeledes til en fastsat Cours. Paa samme Maade antages indenlandske offentlige Stadspapirer, og det forbeholdes Staden, at tilbagebetale Capitalen, saaledes som Staden synes, i samme Slags Papir, efter de i Papiret nævnte rede Penge. Art. 6. Alle indløbende Quanta skulle til Stadens Bedste, den Franske Contribution og til andre ved de Franske Troppers Jndmarch foranledigede Udgivter paa det redeligste anvendes. Art. 7. Der udfærdiges derfor ogsaa for de Livrancer a. som til saadant Brug gjøres Staden, saa meget som mueligt Stadsobligationer istedet for rede Penge. Art. 8. Til Underpant for det hele Laan pantsættes hele Staden og Jndbyggernes Formue, som altsaa alle er Borgen derfor, indtil siden en passende Fordeling af hele Summen imellem alle Jndvaanerne kan gjøres. Art. 9. Jndtil den Tid skulle ogsaa Renterne af 5 PC. kræves af disse Indbyggere paa den mindst besværlige Maade, hvilket den hele Stad ligeledes er Borgen for. - Vi love at bære al Omsorg for Capitalernes og Renternes rigtige Betaling, og ikke at forsømme noget Middel dertil. Berlin d. 25 Nov. 1806. Forvaltnings-Comitteen: de la Garde. Nitze. Hotho. Zelter. Meyer. Berinquier. WibeauCronstadt d. 9 Nov. J afvigte Nat er Vandet mod Østen lagt til indtil Kjøbmandshavnen, og Jsen var saa stærk, at adskillige ere komne hertil over den fra Oranienbaum. Mod Vesten er Vandet endnu aabent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
Riga d. 19 Nov. Vor Regjering har tilkjendegivet alle seilfærdige Skibe, at den Franske Magt i Stettin lader bevæbne Coffardieskibe, for at krydse med den i Østersøen; adskillige saadanne Skibe skulle allerede være udløbne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-12-09
De Deputerede, som Hamburg har sendt til Keiser Napoleon, ankom til Berlin, da Keiseren, og Prindsen af Benevent allerede vare afreiste. De have imidlertid sendt en Coureer til Prindsen, med Forespørgsel, om de skulle fortsætte deres Reise og om de kunne vente at faae Audience hos Keiseren.