JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Cadix af 26de Julii, "Admiral Collingwood har i Gaar svaret de nentrale Consuler paa deres Besværing over, at han anholder de neutrale Skibe, som løbe ud derfra og vare ankomne dertil imedens Havnen ikke var blokeret: "At han beklagede det Tab, de neutrale Undersaatter lede ved at Handelen paa Cadix og St. Lucar var spærret; men hans Konges Befalinger angaaende Forbudet mod denne Handel vare offentlig bekiendtgjorte, og der var bevilget tilstrækkelig Tid til deres Bekiendtgiørelse i hele Europa, førend hans Eskadre handlede overeensstemmende med disse befalinger; han kunde altsaa ikke tillade de neutrale Skibe, som havde indtagen deres Ladninger siden hans Ankomst til denne Kyst, at fortsatte deres Reise.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Algieaf 27de Julii: "Antallet af Jøderne i Algier beløber sig til 13000. Ved det skrækkelige Oprør, som nylig indtraf. vardet Jødernes Lykke, at det var deres Sabbath og at ikkun faa af dem vare paa Gaderne; men deres Huse bleve snart sprængte og her reddede Beboernes Kostbarheder deres Liv. Jkkun 2 rige Jøders, Bacris og Daninos, Huse bleve skaanede. Barris Huus blev beskyttet af Regieringen, som han skylder 400000 Piastre; desuagtet paa staaer han, at have mistet 150000 Zechiner. Jødernes Tab er uvurdeerligt. J Begyndelsen sagde man, at Soldaterne ikkun havde stiaalet lidet, men det synes, at de have gjort betydeligt Bytte. Den 8de Julii udstode Jøderne ny Angest og mange flygtede under det franske Flag. Følgende Dag bleve endeel Tyrker strangulerede, andre fik Bastonade og 3 Mohrer bleve hængte. Deyen har, for at forebygge nye Uroligheder, ladet bekiendtgiøre, at alle Jødinder, som vise sig paa Gaderne med Guldsmukker eller Juveler, skulle druknes og deres Mænd hænges. Busnahs Mørder, som fik Pardon og tillige Tilladelse at reise bort, flygtede den 17de d. M. under det engelske Flag. Nogle Dage derefter sendte den engelske Consul ham til Gibraltar. Nylig forlangte 300 Soldater Tilladelse af Deyen, at drage bevæbnede ud af Staden, for at høitideligholde en Fest uden for Porten. Deyen tillod dem, hvad han ikke torde nægte dem. Staden blev meget allarmeret derover, fordi man tiltroede Soldaterne fiendtlige Hensigter. Alle Store bevæbnede sig i deres Palladser og Boderne bleve lukkede; men om Aftenen kom Soldaterne, vel beskiænkede, men dog rolige tilbage til Staden. -Man erfarernu, at Beyen i Constantine har med 13000 Mand angrebet Rebellen Marabouts Tilhængere og slaget dem paa Flugten. Han har overrumpletMarabouts Fruentimmere og sat nogle Franskmænd i Frihed. Maribout selv vanker om imellem Biergene. Engellænderne have længe ønsket, at etablere sig i Oran. 6 af deres Skibe ankom nylig dettil og tilbøde Gouverneuren 500 Artillerister og 500 Cavallerister med Forsikkring, at han ingen bedre Ven havde, end Kongen af Engelland; men Gouverneuren afslog dette Tilbud.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Paris, den 3die Septbr. (Over Holland. Keiseren har den 31te f. M. ved Boulogne mynstret General Teulies italienske Division. I Gaar var Senatet forsamlet i Anledning af en vigtig Gienstand.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Moniteuren indeholder Efterretning om Trefningen ved Brest med den engelske Avantgarde, hvor alt faldt ud til vor Fordeel og 2 engelske Skibe mistede deres Master, og tilføier derpaa: "At det franske Mandskab med stort Skrig, forlangte et almindeligt Søeslag, men at de Tilfælde, naar et sligt Søeslag skulde leveres, vare forud bestemte ved høiere befalinger.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Vore Krydsere i Ostindien have gjort anseelige Priser. De have taget et Skib, der kom fra Bombay med en kostbar Ladning, et ostindisk Skib af 1 1/2 Mill. Fr. Værdi, er Skib, der var ladet med Riis, et andet, som var ladet med Klæde og Salt og ved St. Helena en Hvalfiskefanger. Fregatten Belle Poule har skudt en engelsk Brig i Sænk.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Skrivelser fra London den 3die og 6te September. Den Uvished, hvori man saa længe har svævet angaaende den forenede fiendtlige Flaade under Admiral Villenene, er nu hævet. I Gaar lod Admiralitetet opslaae følgende Bulletin paa Loyds Kaffehuus: Admiralitetet den 5te Septbr.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Efter de i Morges hertil indløbne Efterretninger var den forenede fiendtlige Flaade i Cadix den 23de August og Carthagena=Eskadren laae den 15de f. M. endnu i Carthagenas Havn.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Depescherne desangaaende bleve bragte til Portsmouth, ved Krigschaluppen Cammeleon. Admiralerne Bickertou- og Kneight have forenet sig med Admiral Collingord og udgiøre tilsammen 8 a 9 Linieskibe. Admiral Calder vil ankomme der den 25de eller 26de med 18 Linieskibe, imidlertid har Fienden 1 a 2 Dages Forsøring, dersom han har i Sinde at ville undgaae en Trefning, som synes rimeligt. Den fiendtlige Flaades Hensigt er vist nok at tage Carthagena=Flaaden med sig til Toulon, hvilken Forstærkning vil sætte dem i Stand til at kunne byde vor forfølgende Flaade af 26 Linieskibe Spidsen. Skulle de faae de spanske Krigsskibe fra Cadix med sig, vil de med Carthagenaflaaden i alt udgjøre 40 Linieskibe. Dersom de ikke strax ere afseilede fra Cadix, troer man sikkert, at Admiral Calder vil komme saa betimelig, at han kan blokere den fiendtlige Magt i Cadix. Efter en Telegraf Depesche fra Portsmouth ere vi saa lykkelige at kunne melde vor Jamaicasiaades Ankomst til Øen Wight. En Passageer fra Jamaica beretter, at ingen af de londenske Skibe savnes, saavidt han veed. Tallet paa de til Øen Wight ankomne er 30 mindre end da Conveien afseilede fra Vestindien, hvoraf man veed, at 4 ere tagne og 4 kom paa Grund i Bugten, nogle maa være seilede til America og to skal være løbne ind til Charlestown. 12 ere ankomne til Bristol. De, som man endnu savner, anseet man ikke for at være i Fare. Fregatten Phøenix er ankommen til Olvmouth med sin Prise, den franske Fregat Dido; man har derfor det Haab, at den Fregat, som er seet ved Lissabon med en Prise, kan maaskee være en anden lykkelig Erobring. Regieringen skal have faaet den paalidelige Efterretning, at en stor Deel af Tropperne, som stod i Leir ved Boulogne, ere marscherte bort derfra, og, som man sikkert troer, til Rhinen. Følgende Brev af 4de Septbr. fra en Officeer, ombord paa vore Skibe i Duinerne, bekræfter dette. Vi ere i Dag komne hertil fra Boulogne. En stor Forandring har der taget Sted. Jkke et Skibsees i den yderste Havn og paa Høiderne deromkring saae man heller ingen Soldater. Da vi recognoscerte Bugten, fyrede man paa os fra alle Directioner. Tydelig saae man deres Hensigt at holde os fra at iagttage deres Bevægelser, og jeg har ingen Tvivl om, at næsten hele Armeen er marscheret bort fra Boulogne.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Fra Maltha har man faaet Depescher af 23de Julii, som berette, at General Craig er med Tropperne under hans Commando ankommen der den 17de Julii i bedste Sundhed. Fra Admiral Cornwallis er indløben den Efterretning til Admiralitetet, at Fregatten Melampus, som tilligemed Krigschaluppen Wasp og en Kanoneerbrig krydsede ved Penmarks, har seet en fransk Eskadre af 10 Seilere af forskellig Størrelse, som forfulgte vore Skibe. Den styrede Sydsydost, og man holdt for, at den var bestemt til Rochefort.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
En Eskadre af 4 Linieskibe, 4 Fregatter og 2 Brigger er seilet fra Vigo den 18de f. M., og er rimeligviis de ovenmeldte Skibe. Linieskibet San Joseph paa 110 Kanoner er under ViceAdmiral Cottons Commando afseilet fra Plymouth. Admiral Nelsons Flagskib Victori er nu snart seilfærdig. Den franske Brig Torche paa 18 Kanoner og 200 Mand, som blev erobret af vor Fregat Goliath paa Seiladsen fra Vestindien hertil, er ankommen til Plomouth. Den havde ombord 52 Mand af vor Fregat Blanches Besætning der som bekiendt for nogen Tid siden blev tagen i Vestindien, af en lille fiendtlig Eskadre.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Ved Breve fra Ostindien af 4de Marts bekræftes det store Tab paa Mandskab, som vore Tropper have liidt i Krigen, Holkat. Sikkert veed man endnu ikke, om Holkar er ødelagt eller der er gjort Fred med ham. Stocks den 6te, 3 per Cent cons. 58 3/8. Omnium 3.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Skrivelse fra Berlin, den 7de Septbr. Marschall Duroc bivaanede den 4de Middagstaffelet hos Kongen og var om Aftenen indbudet til Souper hos Prinds Ferdinand. J Forgaars gav den franske Gesand- og i Gaar Feldtmarschall Møllendorff ham en stor Diner. Det kgl. Cabinet har siden hans Ankomst været i usædvanlig stor Virksomhed. Den østerrigske og den russiske Gesandt have afsendt endeel Courerer. To Collegieraader ere ankomne hertil fra St. Petersburg. Den russiske Statsraad Buch er ankommen hertil fra Wien.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Skrivelse fra Haag den 7de Septbr. En Coureer fra Boulogne bragde den 31te August Overgeneral Marmont den Ordre, at Expeditionstropperne strax skulde udskibes. Dagen derpaa begyndte man at udskibe Tropperne, i alt 18000 Mand, tilligemed Artilleriet og Munitionen af Escadren og Transportskibene i Texel Tropperne marschere i største Hast i 3 Divisioner igjennem Nordholland til Maynz og de andre Rhinegne, hvor en stor Armee trækkes sammen. Tropperne tage al Bagage, Artillerie og Munition med sig. Den første Colonne ankom mer i Morgen og den tredie i Overmorgen til Harlem; den anden gaaer over Sparrendaam. De franske Troppet, som vare bestemte til Expeditionen i Hellevoetsluis, hav endnu ikke begivet sig paa Marschen dertil. Disse Tropper commanderes af Brigadegeneral Desaix i General Sebastianis Sted.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Det er blevet Magistraten i Nymmegen tilkiendegivet, at 20000 Mand franske Tropper skulle marschere igiennem denne Stad fra den 8de til den 10de d. M. General Miollis har faaet en Commando i Jtalien. Man siger, General Monnet skal commandere de franske Tropper, som forblive i vor Republik.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Raad=Pensionairen ankom i Gaar Morges hertil fra Overyssel. Han havde underveis faaet en Coureer fra Keiser Napoleon. Saasnart han var ankommen hertil, kaldte han de bataviske Statsministre til sig og bivaanede derpaa et Statsraad. J Dag har han aabnet Deres Høimægtigheders Forsamling. Man troer, de bataviske Tropper skulle deeltage i Operationerne ved Krigens Udbrud paa det faste Land, ligesom i forrige Krig.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Blandede Efterretninger. Frankerig. Rigserkekantsleren har ladet bekiendtgiøre i Genua, at ingen maae bære Flinter eller Pistoler hos sig uden forud erholdt Tilladelse. Stilets eller Dolke ere aldeles forbudne. Alle, som treffes dermed, skulle arresteres og behandles som Mistænkelige. Kongen af Spanien har ved en overordentlig Coureer sendt Cardinal Fesch i Rom Ordenen af det gyldne Viis. Politiet har anordnet, at alle Cabriolets i Paris skulle forsynes med et Nummer og om Natten med 2 tændte Lygter, Hesten skal baade Dag og Nat bære en stærkt lydende Bielde. Fruentimmere maae ikke selv kjøre deres Vogne, heller ikke Mandfolk, som ere under 18 Aar. De franske Componister lode for et Aar siden en Medaille præge til Ære for den berømte Haudn. Denne Medaille tog Hr. Cherubini med sig til Wien og overrakte den til Haydn, som blev meget rørt over dette Agtelsesbeviis. Haydn satte sig strax til sit Pianoforte og begyndte at præludere. Hans første Jdeer vare fortreffelige, men de bleve snart forvirrede og han maatte holde op. Han slog sig for Panden og raabte bedrøvet: Døden er mit eneste Haab. Taarerne styrtede ud af hans Øine og alle Tilstædeværende bleve inderlig bevægede.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Madame Blanchard har i Toulouse paa Keiserens Fødselsdag gjort sin tredie Luftreise. Hun steeg 2000 Favne i Veiret og kom ned i Sognet Lux, 8 Lieues fra Toulouse. Da Bønderne fik Øie paa Ballonen, omringede de den med Høetyve og Knipler, men fornuftige Forestillinger og Penge bragde dem snart til Rolighed.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Engelland. Den gule Feber har yttret sig blandt Mandskabet paa Skibet Deligentin, som er ankommet fra Jamaica til Plymouth. Skibet er bleven sat under Qvarantaine og man har det sikkre Haab, at der vil blive taget de strængeste Forholdsregler til at forebygge Mueligheden af Smittens Udbredelse.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Et sørgeligt Tilfælde indtraf nylig i Reading. En ung Pige paa 18 Aar, eneste Barn og af en agtværdig Familie, blev paa en Spadseretour overreden af to unge Herrer, som reed Veddeløb. Hun døde paa Stedet. Tydskland. Rigsmarschall Bernadotte har tilkiendegivet Executiv=Commissionen, at den maanedlige Krigs Contribution af 350000 Fr. skal ophøre med den 23de Septbr. d. A., da der skal sørges for Troppernes Sold paa andre Maader. Efter Marschall Bernadottes Befaling er Udførselen af Heste fra Churførstendømmet Hannover bleven forbudet under Straf Confiskation og en Mulkt af 500 Fr. Alle Transportheste, som komme udenlands fra og føres igiennem Landet uden Overgeneralens Tilladelse, skulle confiskeres og bringes til det nærmeste Hovedqvarteer. En fransk General med en Secretair passerede den 31te August igiennem Ulm til München og Wien. Han boer Æreslegionens store Orden. Man troer, det var Prinds Murat. Jtalien. Vicekongen i Kongeriget Jtalien har ved et Decret forbudet Hestes og Muulæslers Udførsel af Landet.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Rusland. Alle ordentlige og overordentlige Professorer ved Universitetet Dorpat have faaet et Tillæg af 500 Rubler aarlig istedet for frit Huus. Man siger, dette Tillæg skal udvides til alle andre Universiteter i det russiske Rige; det vil beløbe sig til en aarlig Summa af omtrent 80000 Rubler.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Sverrig. J Abo skal et Seminarium for unge Geistlige oprettes.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Helsingøer den 13de Septbr. Fra den 9de til den 12te d. M. ere 223 Skibe passeret Sundet.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Kiøbenhavn den 13de Septbr. Førstkommende Søndag den 15de September bliver an langt Hofsorg for den afdøde Hertug af Gloucester, som bæres i 3 Uger. Kavallererne bære sorte Klæder, blant Kaarde og Spænder og sorte Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder, 14 Dage sorte Baand og Fryndser, og 7 Dage brøgede Baand og Kniplinger.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Hans Kongelige Høihed Kronprindsen agtede at afreise fra Travemünde til Kiel den 14de Septbr.; fra Kiel til Lovisenlund den 15de, fra Lovisenlund til Augustenborg den 17de, fra Augustenborg over Fyenshav og Nyborg til Krebshuset den 18de og at indtræffe paa Frederichsberg Slot den 21de. Den 12te d. M. ankom hertil Premierlieutenant von Andræ af det 3die jydske Jnfanterie Regiment, som overordentlig Conreer fra Petersburg, og tilbagelagte denne Reise igiennem Finland og over Stockholm i den muligste Jilfærdighed af 11 Dage. Som en Sieldenhed kan anmærkes, at der i disse Dage afgaaer dansk Produktions=Arbeide her fra Kiøbenhavn til London. Professor Ramert har nemlig ladet forfærdige er af hans brændebesparende Ovne for Consul Wulf i London, Efter Rygte har han anbragt i St. Croix Sukkerhuus en Ovn til at holde Lofterne varme med, der giør den betydelige Virkning, at den opvarmer 2de Lofter over hinanden hvor dør tilforn stod paa hvert 2de af de sædvanlige. Ud Professorens Ovn forbruges ikkun halv Portion af det Brændsel, som tilforn blev forbrugt i hver af de 4, altsaa Besparelsen 3. Han besørger nu en anden, hvorved formenes at frembringe endnu større Virkning. Han skal og efter Rygte, besørge en ny og forbedret Indretning med Panderne, samt Benyttelsen af den Varmeder kommer fra disse Pander, som ellers aldeles er forloren. Endog de var me Dampe, der ellers beskadiger Bygningen, vil han benytte til at varme Lofterne med. Den af ham angivne Jndretning ved Brændeviinsbrænderierne til Besparelse af Brændsel, som allerede skal være prøvet og befunden at være stor, og hvorefter et Værk nu anlægges for Kongelig Regning, roses meget. Bleve disse Jndretninger almindelige, vilde Forbruget af Brændsel meget nedsættes. Man haaber, at Hr. Professoren meddeler noget offentlig herom. Om Forbedringerne ved Sukkerraffinaderierne har man allerede havt noget. Af Handskehandler Lahns Legat er bestemt at oprette en Stiftelse for fattige og nødlidende Børn, især Fader= og Moderløse af Odense Bye. En grundmuret Bygning paa 2 Etager er hertil opført og indrettet til Underviisningsværelser for Børn og Boelig for to Lærere og en Læremoder. Til denne Stiftelse var af den Afdøde henlagt en Capital at 50000 Rdlr., foruden Overskuddet fra hans øvrige Stiftelser, Legatter og andre paa hans Boe heftende Udgivter. Stiftelsen skal bære Navn af: Lahns Stiftelse for hielpeløse Børn. Af Executores Testammenti er forfattet en Fundats, som af Kongen er confirmeret den 15de Marts. I det asiatiske Compagnies næste Generalforsamling den 18de Septbr. meddeles Jnteressenterne de Efterretninger, som ere indløbne fra Factorer og Skibe, Udfaldet paa de i denne og forrige Maaned holdne Auctioner, samt det nye aabnede Laans Fremme og tillige fremlægges de siden sidste Generalforforsamling deciderede Regnskaber. Videre skal gives Samtykke til en foreslaaet Udrustning paa China og 2 paa Ostindien og til en Eftergivelse af 50 Procent af en Fordring paa Kiøbmand Leiner. Endelig skal forelægges Ballancen til 11te April d. A. til Veiledning ved Udbyttets Bestemmelse for Handelsaaret 1804 og 1805.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Cancelliet har under 3die d. M. til Forklaring bestemt, at de Personer, der have gjort sig skyldige i Leiermaal og derefter givte sig, ikke ere fritagne for Leiermaalebøderne, uden naar Ægteskab indgaaes med den Person, som Leier maalet er begaaet med. De ny Kanonslupper og Kanonjoller have viist sig meget godt ved de Prøver, som gjordes med dem paa Rehden og følte slet ikke Skuddene af deres svære 36 Pundinger. af dem, to Slupper og to Joller, gaae nu op til Norge, under Commando af Lieutenant Hagerup. Commanden Sølling ledsager dem paa denne Tour i sin skiønne Lystbaad. Uagtet de have smaae Sprydseil er det efter deres Bygning ikke mueligt for dem, at sætte lige igjennem Kattegat. Med den svenske Regierings Forudvidende løbe de indenskiærs langs med den svenske Kyst. De skulle ligge i Frideriks værn. - Til Vinter reiser Kommandeur Sølling til Engelland for selv at see de Greatheadske Redningsbaade. Ti bekiendte Mænd, 7 fra Kiøbenhavn og 3 fra Helfingøer, ere antagne hver med 450 Rdlr. Lønning for at lodse den hidventede russiske Flaade herfra til Dover. Cancelliet har under 23de Febr. til Forklaring bestemt, at en Landeværnsofficeer, der tillige driver borgerlig Næring, vel skal tage Borgerskab og aflægge Borger-Eed, men er derimod i Følge Placat af 27de Julii 1804, fri for borgerlige Ombud. J alle Kiøbstæderne i Lollands Stift er den befalede Mundering for 2den Afdelingeens, nemlig: Blaae Trøier, med røde Opslag og Kraver og gule Knapper, samt blaa Pantalons og hvid Vest. Kystværnsmunderingen i samme Stift er blaae Kiole med hvid Krave og Opslag, hvis Vest og Pantalons. Den 12te Septbr. solgt ved Auction Huset No. 180 i store Regnegade for 2701 Rdlr. Den 13de solgt ved Auction paa Børsen Brigantinskibet Alexander for 4000 Rdlr. 4 asiatiske Actier for 667 a 672 Rdlr. Stykket. Den kiøbenhavnske Brevpost af 7de September ankom til Hamborg den 10de, Kl. 12 Middag, og Brevposten fra Kiøbenhavn af 10de Septb. passerede Nyborg. den 11te, Kl. 8 1/4 Aften. Fra den 10de til i Dag ere udgaaede: Skibet Charlotte af Khavn, som føres af Capt. Andr. Møller, til Jsle de France med en Ladning Cargaison; Skibet Fire Sødskende. af Khavn, som føres af Capt. Jens Birck til Guadeloupe, Martinique og de danske Øer i Vestindien med Cargaison.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Ved Tallotteriets 767 Trækning i Altona udkom: No. 18. 30. 47. 59. 64. Den Finmarkske Vinter=Post over Tornes er bestemt at afgaae fra Kiøbenhan næstkommende Vinter nedenbenævnte Dage, nemlig: Den 3die November - 1ste December) 1805. - 29de dito.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
- 26de Januar - 23de Februar. - 23de Marts. Fra Alten derimod vil den komme til at gaae tilbage den første Gang i Begyndelsen af December 1805 og derefter de øvrige Gange hver 4de Uge. Jndleveringen af de med bemeldte Post bestemte Breve fra Kiøbenhavn skeer paa det her værende norske Postkontoir til den Tid, som for Brevene til Norge i Almindelighed finder Sted. Hvilket til de Corresponderendes Efterretning herved bekiendtgiøres. General=Postamtet den 13de Septbr. 1805. Mandagen den 16de September førstkommende foretages det Kongelige 52de Classe=Lotteries 5te Klasse Trækning ved sædvanlig Tid paa Rosenborg Slot. De Herre, Jnteressentere, hvilke endnu ikke have fornyet deres Sedler, ville erindre sig Planens Forskrivt. Ny Sedler til denne 5te Klasses Trækning kan bekommes hos alle anthoricerede Collecteurer for 20 Rdlr. Stykket, ligesom og her paa Jnspections Contoiret i store Helliggeiststræde No. 146 hos Bie, Kiøbenhavn den 4de September 1805.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Kongl. Lotterie=Jnspecteur. J Anledning af en meget kiær Veninde Madame c. m. Gertsens Død i Aarhuus den 19de August 1805. Jeg seer dig aldrig meer 6 kiereste Veninde. Ja jeg og andre fleer Begræde her dit Minde. Dit sølvgraae Hoved segned ued Og rolig du dit Øie lukte ved. Jeg kom og saae dig lide Med al Taalmodighed, Jeg bad saa ofte ved din Side og glemte al Fornøielse. Din elskte Mand som er tilbage Har tabt en om og kierlig Mage. Lattested. MENTS. Directionen for det Kongelig octroyerede danske ariatiske Compagnie bekiendtgjör herved, at en Generalforsamling er berammet at holdes i Compagniets Huus Onsdagen den 18de September, om aftermiddagen Kl. 4 1/2 slet, hvortil ConvocationsBilletterne fra Compagniets Contoir udfærdiges og behagelig kan erholdes.
Berlingske Tidende, 1805-09-13
Det har behaget Forsynet den 10de dennes at bortkalde min Datter unna Margaretha Berg, fod Jessen, som her ved bekiendtgiøres for Slægt og Venner, frabedende al Condolence. Kiøbenhavn den 12te September 1805. Peter Jessen. Het min Søster Frue Wolfssen, fød Stibolt, ved Døden den i 3die denne Maaned er afgaaen, det skulde jeg ikke undlade herved at meddele Vedkommende. Soemandshvile den 10de September 1805. A. H. Stibolt.