JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-10-30
Jndenlandske Efterretninger. "Depart. Tidenden indeholder en vidtløftig Fremstilling af de stedfundne Forhandlinger med Hensyn til Afgjørelsen, af det Spørgsmaal, hvorvidt det til et Stamhuus hørende Bøndergods kan fra Arvefæste gaae over til Selveiendom. Disse Forhandlinger have havt følgende kgl. Resolution tilfølge: "Vi Frederik den Syvende, Konge til Danmark o. s. v., Gjøre vitterligt: At Vi, efter den af Besidderen, af Stamhuset Engestofte paa Vort Land Lolland, Os Elskelig Jørgen Wichfeld, Vor Kammerherre, allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring og de af Vort Justitsministerium i den Anledning foredragne Omstændigheder, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Stamhuusbesidder, under Forudsætning af Pantecreditorernes Samtykke, maa bortsælge til fuldkommen Eiendom de til Stamhuset hørende Gaarde og Huse med Tilliggende samt den saakaldte Engestofte Mølle, dog forsaavidt Gaarde og Huse ere bortfæstede, ikkun til Fæsterne eller, naar disse dertil give deres Samtykke, til deres Børn, men i Tilfælde af Fæsteledighed ogsaa til Fremmede."
Viborger Samler, 1849-10-30
Ribe. (Af et Brev til Redacteuren fra Nordslesvig). Den Dem bekjendte Adresse, hvori i bestemte Udtryk høitideligen udtales en stærk Misbilligelse af den schleswigholsteinske Kamp mod Danmark, som et aabenbart Oprør, en Benegtelse af at have ydet de forskjellige Oprørsregjeringer nogen Anerkjendelse, en Erklæring om at ville være og forblive Slesvigere og Jndvaanere af Danmarks Rige og aldrig indvilge i en Løsrivelse derfra enten ganske eller tildeels, samt endelig Ønsket og Haabet om, at Hertugdommet Slesvigs Forhold til Danmark ordnes klart og bestemt saaledes, at det ikke blot i ydre men ogsaa i indre Anliggender bestandig skal være uadskillelig grundlovsmæssig forbunden med Danmark – har funden en levende Indgang hos Almuen. Fra alle Sogne i en viid Omkreds af Haderslev Vesteramt veed jeg, at denne Adresse er afsendt, bedækket med Tusinder af Underskrifter. Det er som Adressens klare og simple Ord var talt af een Mund, næret af een og samme Barm, med saadan Jver sætter Bonden sit Navn under dette Document, der, naar det frembæres for Kongen, vil styrke ham og hans Ministre i deres Bestræbelser for at forskaffe Slesvig den i Adressen attraaede Forfatning og bevare Landet uddeelt, vil overtyde om Troen og Tilliden hertil hos Befolkningen ligesom afgive et haandgribeligt Beviis for den nederdrægtige Frækhed og Løgnagtighed hvormed Oprørets Tjenere, og senest Statholderskabet i dets Circulaire af 18de Juli d. A. har vovet at tale, naar det er sagt, at man handlede i fuld Overeensstemmelse med Folkets Villie. Tusinder og atter Tusinder ville sees dristigen at sige: det er en grov Usandhed. Endog i et Sogn, hvor ellers Schleswig Holsteinismen ikke er slettest repræsenteret, har denne Adresse funden Underskrifter af 150 bosatte Mænd, nemlig i Skodborg, lige for Øinene af Præst, Herredsfoged, Sognefoged osv. - Det er naturligt, at denne faste Udtalelse af hvad der bevæger sig i Nordslesvigernes Barm, skurrer endeel i Oprørspartiets Øren, efterat denne Stemme i lang Tid ikke har ladet sig høre saa tydelig, paa Grund af den Magt og Vold Oprørets Haandlangere udøvede, og det mangler ikke paa Exempler at de Jndivider, der findes hist og her af Partiet, gjøre deres for at undertrykke Adressen. Som et lidet Bidrag i den Retning kan fremhæves et Tilfælde, der i disse Dage er kommet til min Kundskab, nemlig at en af disse Adresser er falden i Hænderne paa Møller Jørgensen i Skjerbek Mølle, saavidt jeg veed en født Jyde, – der tilbageholdt samme og da Beboerne forlangte den tilbage, negtede dette. Endvidere veed jeg, at Beboerne have klaget herover til Amtet i Ribe. En ny Adresse blev imidlertid sat i Circulation og erholdt mange flere Underskrifter, end før. (Ribe A.)¬
Viborger Samler, 1849-10-30
J Apenrade har, efter Freia", den slesvigholstenske Communalbestyrelse, der et Øieblik fingerede Føielighed, dog stillet sig paa Bagbenene. Amtmand Stemann havde erholdt det Hverv, at introducere den nye Borgmester, Knudsen i Magistraten. Han satte sig derfor i Correspondence med Stadsecretairen, for om muligt at udnævne Differentserne, og skal have modtaget Erklæringer, der syntes at love det Bedste. Magistrat og Deputeretcollegium forsamlede sig altsaa Tirsdags paa Raadhuset, hvorhen Borgmesteren og Amtmanden begave sig. Men paa Spørgsmaalet, om Dhrr. vilde yde Borgmester, Knudsen deres Medhjælp ved Ledelsen af Byens Anliggender, fremstod Stadsecretairen og forelæste en allerede færdig Erklæring, hvori Magistratsmedlemmerne, nemlig han (Suadicani) og Senatorerne A. H. Hartmeyer og Jørg Ahlmann, med Paaberaabelse af deres "Samvittighed nægtede at deeltage med Hr. K. i Byens Bestyrelse, medens Deputeretcollegiet erklærede, at det kun igjennem Magistraten kunde staae i Forbindelse med Borgmesteren. Hr. Knudsen lader sig imidlertid ikke bortskræmme af ildesindet Balstyrrighed. Han har den hele loyalsindede Deel af Borgerskabet paa sin Side, og af denne, der med Længsel venter at see de slesvigholstenske Partimænd vige, vildet være let at udfylde de forefaldende Vacancer. Vi haabe, at ogsaa Bestyrelsescommissionen med ikke mindre Bestemthed vil vide at gjennemføre sin Beslutning.
Viborger Samler, 1849-10-30
Forleden morede Byens Ungdom sig over at see en slesvigholstensk Søofficier en grand galla spanke omkring i Gaderne. Det var en Lieutenant, Capitain eller Admiral Lange – vi kjende ikke hans Charge -, en Skomagersøn her fra Byen, der ifjor tjente ombord i Dampskibet "Caroline Amalia, men siden lod sig engaaere paa den tydske Flaade. (Af en Privatmeddelelse til Flyst.") Flensborg, den 24de Octbr. - J mit sidste Brev omtalte jeg at den unge Niemann var bleven udviist af Byen; hans Afreise er nu virkelig gaaet for sig med behørig slesvigholstensk Frækhed. J Mandags Formiddag saae vi denne værdige Søn af en værdig Fader i Triumph at forlade Byen, efterat der Aftenen i Forveien var holdt store Afskedsgilder for denne hans Afreise. J en nedslaaet Wienervogn laae denne drabelige Helt, ryggende sin Cigar, medens han kjorte op af Gaden; han har Pikkelhue med den preussiske Ørn paa; ved Siden af ham i Vognen laae hans bekrandsede Slagsværd, der har seiret i saamangen Bataille mod ubevæbnede og fredelige Borgere. Den saakaldte theologiske Luftspringer" Chr. Andersen, om hver jeg skal fortælle Dem noget Mere en anden Gang, havde overrakt Helten Krandsene, og man saae ham ved Afreisen løbe efter Vognen med udstrakte Arme og foldede Hænder. Paa "Sudermarkt, fik "Hr. Doctoren en ligesindet Kammerat op til sig i Vognen; han var ligeledes bleven udviist af Byen. Jeg erindrer ikke hans Navn i Øieblikket, men det er en sachsisk (?) Sergeant, complet Vagabond af Profession. Det var ham, der ved Spektaklet med Krohn nede paa Skibsbroen huggede Haanden, af en Herregaardsskytte. – Saaledes rullede disse to Staldbrødre ud af Byen, for, som vi haabe, aldrig meere at vende tilbage. – Jgaar ankom Steen Bille hertil med Dampskibet "Christian VIII. Man havde besluttet at bringe ham et Hoch, men det stærke Regnveir forhindrede tildeels denne Demonstration; imorges er han atter afreist, som det hedder til Eckernførde. – Forleden Dag ankom der hertil en Deputation fra Duppel, for om muligt at udvirke hos Bestyrelses=Commissionen, at den nuværende provisoriske Præst blev fjernet, for at Menigheden atter kunde erholde sin retmæssige Præst, Hr. Carstens, tilbage. Kammerherre Tillisch skal have givet Deputationen godt Haab. – Etatsraad Schrader vedbliver sin gavnlige Politivirksomhed, især med Hensyn til de slesvigholstenske Urostifteres Udviisning af Byen. Vi ønske Alle af Hjertet, at han ikke maa trættes eller forstyrres i sin Virksomhed til Opretholdelsen af Ro og Orden.
Viborger Samler, 1849-10-30
Her circulerer en uendelig Mængde Rygter om "GesionsAfhentelse af de Danske, Krigskibe ligge udenfor Eckernførde, Borgerne løbe omkring i Gaderne og forlange Vaaben, da de Danske komme. Hvad disse have isinde med deres Nærværelse der, er endnu en Hemmelighed som snart vil opklares.
Viborger Samler, 1849-10-30
Kieler Corresp." giver Grev Eulenburg det Skudsmaal, at "han ganske er et Scho af Kammerherre Tillisch – at han er tankeles – at han synes at mangle enhver uafhængig Opfatning og egen Dømmekraft, kort, man siger Greven saa temmelig lige i Øinene, at han er en Nathue, en Compliment, hvormed man sjeldent pleier at vinde Folk. (Milos Av.) I Holsten tænker man nu paa en ny Organisation af Landet. Den holstenske Justitsminister Rathaen agter at forelægge Udkastet til en ny Kredsinddeeling paa næste Landdag. Derefter vil Hertugdommet Holsten blive inddeelt i 9 Kredse. Enhver Kreds vil faae et Collegium af Dommere, bestaaende af 5 Medlemmer. Disse Kredse skulle atter inddeles i Districter, som faae hver sin Fredsdommer. Den samme Jnddeling skal lægges til Grund for Administrationen. J hver Kreds ansættes en Overbestyrelses Embedsmand og ligeledes i hvert District en Bestyrelses-Embedsmand.
Viborger Samler, 1849-10-30
J "Allg. Zeit. forsikkres nu med Bestemthed, at der findes følgende tre hemmelige Artikler i den preussisk danske Vaabenstilstands-Convention: 1) Preussen skal gjennemføre Vaabenstilstanden med væbnet Haand. 2) "Gesion udleveres til Danmark. 3) Holsten tiltræder det trekongelige Forbund. Det er især over det andet Punkt, man er forbittret; det er jo ganske tilfældigt at "Gesion ligger i en slesvigst Havn. Et besynderligt Tilfælde, som har den haardeste Nødvendigheds Præg. Man vovede ikke at slæbe den ud under Krigen, fordi "Bonin" og hvad den øvrige Rigsmarine hedder, ikke vilde udsætte sig for nogen Kamp med de danske Skibe. Dette Tilfælde, skulde nu redresseres, da Krigen er forbi. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1849-10-30
Fra Hanover skrives under 21de Octbr. i "Nordd. fr. Presse: Vore fra Hertugdommerne tilbagevendte, Tropper siges endnu bestandig at faae Krigsgage. Naar det virkelig er sandt, saa paatrænger sig os det Spørgsmaal, hvorfor det skeer, Vil man overhovedet holde Tropperne ved godt Lune, eller skulle de, som det jo af Flere paastaaes, inden kort Tid marschere tilbage til Slesvig=Holsteen, og da for eller imod Slesvig-Holsteen; – At Hr. v. Dirckink=Holmfeldt har havt Adgang til vort Hof, er bekjendt, og ikke mindre staaer det fast, at Hertugen af Augustenborg, som forhen ofte besøgte Kong Ernst August, ikke meere saa ofte sees i Hanover. Kongen var for Aar og Dag siden afgjort stemt imod Danmark, men da Diplomatien meget ofte frembringer andre Anskuelser og Meninger hos Fyrsterne, saa kunde det jo muligviis ogsaa skee med Hanovers Regent, hvorvel Ernst August ikke er blandt dem, der lader sig lede af hver Vindpust af Diplomatien.
Viborger Samler, 1849-10-30
Om Feltkappers Tilskjæring. Herom bekjendtgjør Hr. P. Nielsen, Oldermand for Skræderlauget i Randers, i "Bl. Td. Følgende: "J Medfør af Directionen for Armeens Materiel, dens Skrivelse af 4de Juli 1848 til Magistraten i Randers, har Skræderlauget her ved bemeldte Magistrat modtaget 3 Stkr. Feltkapper Nr. 1, 2 og 3 til Modeller, hvorefter 600 Feltkapper skulle hersteds tilskiæres og syes; og senere modtog Lauget, ligeledes gjennem Magistraten, med Skibsleilighed: 2400 Alen meleret Klæde, 28 1/2 Alen rødt Klæde til Kraverne, 1950 Alen ubleget Lærred til Foer, og 375 Alen sort Lærred til Lommer, – af hvilket Qvantum skulle udskjæres og syes fornævnte 600 Feltkapper efter de forud sendte 3 forskjellige Modeller paa Størrelsen. Efterat disse 600 Feltkapper vare fuldstændigen tilskaarne (de bleve, efterat være syede modtagne af Vedkommende uden nogen Udsættelse havde jeg - som forestod Tilskjæringen – tilbage en Behold ning af 150 Alen Klæde og tillige forholdsviis Lærred til Foer, sort Lærred og rødt Klæde til Lommer og Kraver, af hvilken Beholdning kunde udskjæres 40 Feltkapper, hvorom jeg under 4de Septbr. 1848 gav Krigsministeriet Underretning, idet jeg tillige bemærkede: "At 11 1/2 Alen Klæde var tilstrækkelig til 5 Feltkapper, saaledes som de hidsendte Prøver, eller i Gjennemsnit 3 3/4 Alen til hver, – og senere har jeg ved Communalbestyrelsen hersteds erklæret: "At jeg af 4000 Alen 8 Qvarteer bredt Klæde vilde tilskjære 1067 Stkr. Feltkapper fuldstændig af samme Størrelse som hine 3 Prøver, endog om endeel af Klædet var 1 T. under 8 Qvarteer i Breden." A. et saadant Qvantum Klæde paa 4000 Alen skulle, efter Tilskjæringen i Kjøbenhavn og efter de hidsendte 3 forskjellige Modeller ikkun udkomme 1000 Feltkapper, hvorimod efter mi Tilbud ville vindes Klæde til 67 Stkr. flere. Antager mannu til Exp., at 60,000 Feltkapper skal tilskiæres og anskaffes til Armeen, da vil, efter min Maade at tilskjære paa (dog svarende til de hidsendte 3 forskjellige Modeller, hvoraf jeg endnu er i Besiddelse) indvindes 7 Stkr. pr. Tusinde, hvilke anslaaet til en lav Sum af 10 Rbd. Stkt., udgjør en Capita af 40,200 Rbd. Dette har jeg troet at burde komme til offentlig Kundskab.
Viborger Samler, 1849-10-30
Randers den 27de Octbr. Ved det idag afholdte Møde af Jndbydende til at oprette Mindemærker for Niels Ebbesen og Olaf Rye viste det sig, at der allerede er deels indbetalt deels tegnet Bidrag til et Beløb af henved 500 Rbd., skjøndt en betydelig Deel af de udsendte Subscriptionsplaner endnu ikke ere vendte tilbage.
Viborger Samler, 1849-10-30
J den sikkre Forventning, at endnu mange Medborgere ville yde denne fædrelandske Sag et Bidrag, besluttede Jndbyderne at foretage de fornødne Skridt til Sagens videre Fremme. Hvorledes det vil lykkes at udføre dette Foretagende, vil væsentlig beroe paa den Velvillie, der fremdeles skjænkes det af vore Medborgere. Jndbyderne.
Viborger Samler, 1849-10-30
Handels- og Skibs-Efterretninger Altona-Qvægmarked, den 22 October. Jdag vare 972. Stkr. stort Hornqvæg paa Markedet, hvoraf 726 solgtes og 246 forbleve usolgte. Handelen gik idag noget bedre, navnlig med fede Hoveder, der betaltes med 10 111 Rd. Cour. pr. 100 8. Til England solgtes omtr. 200 Stkr. Af hele den paa Markedet værende Tildrift vare c. 150 Stkr. fra det Oldenborgske og Hanoverske; de øvrige fra Hertugdømmerne og Jylland. – Handelen med Gildevæddere gik meget ringe; Svinehandelen derimod bedre, trods den store Tildrift, og betaltes for bedste Vare 28 Mk. Cour. pr. 100 Thisted. Man erfarer nu, at det paa Thyborøn indstrandede Skib er Briggen Elisabeth af Kragerøe, Capitain J. S. Nordstrøm, bestemt fra Swartvick til Portsmouth med 222 Stkr. Fyrrebjelker og 146 1/2 Tylter Planker. Skibet er fuldt af Vand, Masterne ere kappede, Kjølen drevet i Land og Dækslasten bortskyllet; dog vil efter al Sandsynlighed Resten af Ladningen bjerges, men Skibet er Vrag. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1849-10-30
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 23de October: S. A. Brasen fra Hull til Skive med Steenkul. – Udg. den 25de: S. J. Mortensen fra Lemvig til England med Kreaturer, J. Sønnicksen fra Skive til dito med Byg, K. Tharaldsen fra dito til Norge med Rug, T. Willemsen fra Viborg, C. Kieldsen fra Thisted, A. Olsen fra Nykjøbing, J. Jensen fra Struer, H. S. Huseland fra Thisted, G. Therkelsen fra Thisted, J. C. Strøm fra Nykjøbing, P. Johnsen fra Skive, Alle til Norge med Kornvarer. Døde, Kjøbenhavn: Registrator ved det forhenv. slesvigholstenske Cancelli, Peter From, 65 Aar; Lector Buchwaldt Frue, Christiane Emilie, f. Voigt; Bankassistent Alberts Enke, Margrethe Ahrends, f. Koster, 26 Aar; Cathrine Marie Koop 55 Aar; C. M. Balle, 76 Aar; Konstdreiersvend Adam L. M. Müller, 26 Aar; Otilia V. H. Dipo, 20 Aar; Hendrik Adolph Colding, 14 Aar. - Roeskilde: Enke efter Kjøbmand Albrecht Kornerup, 67 Aar. - Ringsted: Frederik Christian Rützow. Herrested; Ove Christian Munck, 41 Aar. - Kolding: Eier af Slotsmølle, Mogens Schwensen, 58 Aar. - Fredericia; Nathan Meyer Cohen, 33 Aar. - Horsens, Margrethe Strange, 27 Aar.
Viborger Samler, 1849-10-30
Reisende med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 4de October, Jomfru Goldve og Broken Sehestede,
Viborger Samler, 1849-10-30
AVERTISSEMENTS. At Jndleveringstiden her ved Contoiret.
Viborger Samler, 1849-10-30
Onsdag Formiddag fra Kl. 8 til og Løverdag Aften fra . . Kl. 8 til 9.
Viborger Samler, 1849-10-30
for Breve til Afgang med Dagvognen, ophører ved indeværende Maaneds Udgang, bekjendtgjøres herved. Viborg Postcontoir, den 29de October 1819. Hansen.
Viborger Samler, 1849-10-30
Directe fra England er i Dag hjem VII. kommen et Parti uldne Kjoletøier, bestaaende af sorte Orleans, sorte & couleurte Paramatas, Riis, Alpakas, m. m., og sælges billigt af M. N. Samson. Viborg, den 30te October 1819.
Viborger Samler, 1849-10-30
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i Undertegnedes Fabrik i Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne hos Dhrr. Hjardemaal & Stochholm i Viborg. I det vi have bestræbt os for, saavel ved en omhyggelig Behandling, som fortrinlige Compositioner, at levere et i Forhold til Prisen ualmindeligt godt og smukt udstyret Fabricat, tillade vi os herved paa det Bedste at anbefale. samme. Gregersen & Lassen.
Viborger Samler, 1849-10-30
Sveitzer-, Stoltzer-, Eidammer=Oste, ere i disse Dage arriverede og faaes hos Chr. M. Andersen.
Viborger Samler, 1849-10-30
Taffelsalt.
Viborger Samler, 1849-10-30
Kiin Taffelsalt faaes hos - Chr. M. Andersen.
Viborger Samler, 1849-10-30
Jslandsk Klipfisk, faaes i de nye Varer hos Chr. M. Andersen. Spegesild.
Viborger Samler, 1849-10-30
Nye norske fede Spegesild faaes atter hos Chr. M. Andersen. Pudsevor, til Brug for Militairet, faaes hos Chr. M. Andersen. Riis. til 8, 10, 14 a 12 s. 24, i lispundeviis billigere, faaes hos Chr. M. Andersen.
Viborger Samler, 1849-10-30
Sort Blæk.
Viborger Samler, 1849-10-30
Godt sort Blæk i 1 a 2 Flasker, faaes billig hos Chr. M. Andersen. Flormeel.
Viborger Samler, 1849-10-30
fra de Hambroske Møller i Kjøbenhavn, faaes atter hos Chr. M. Andersen, Margarinlys sælges til Fabrikpriis hos Chr. M. Andersen.
Viborger Samler, 1849-10-30
Arraks & Rom Punsch-Extracter, Cognacs Tordi-Essents af Deherrer Cloetta Minnis Fabricata i Kjøbenhavn, faaes Chr. M. Andersen. Gl. Jamaica, & Gava Rom faaes hos Chr. M. Andersen.
Viborger Samler, 1849-10-30
Røgtobakker & Cigarer faaes i sine & ordinaire Sorter hos Chr. M. Andersen.
Viborger Samler, 1849-10-30
Sukker. Smukt lyst St. Croix Puddersukker, fiint hvidt Melis, stødt Melis, lyst Candis, faaes til Nutidens billigste Priser hos Chr. M. Andersen, Hvor en sund og frisk Amme strax kan erholde Plads, anviser Kjøbmand N. P. Holmgaard.
Viborger Samler, 1849-10-30
Placat. Torsdagen den 8de November d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver i Aunsberg Skov, efter Eierens Begjæring, ved Auction bortsolgt endeel paa Roden staaende Bøgetræer, forStørstedelen tjenlige til Gavningsbrug. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Holgersdal, den 29de Haxthausen. October 1849. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg,
Viborger Samler, 1849-11-01
Snito=Tidende. ViborForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Torsdagen den 1ste Uovember 18449. 77 Aarg. Nr. 180.
Viborger Samler, 1849-11-01
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, d. 25de Octbr. Det for den tydske Rigsmarine i Bristol byggede Krigsdampskib "Cazique" er løbet af Stabelen. Skibet var smykket med det engelske, preussiske, østerrigske og det tydske Rigsslag. Krigsdampskibet Jnca, ligeledes bygget for den tydske Rigsmarine, er næsten færdigt. Det tredie af de i Bristol byggede Dampskibe "Cora", nu Ernst August, er allerede kommet til Weseren. 3 pCt. Consols: 92 1/2 a 91 1/4.
Viborger Samler, 1849-11-01
Frankerig. Paris, d. 25de Octbr. Med 484 St. imod 103 har den lovgivende Forsamling forkastet Cretons og Napoleon Bonapartes Andragender og Ophævelsen af Landsforviisningsdecretet, udstedet imod den bourbonske Konge-Families ældre og yngre Linie. Gen. Rostolan og Resident de Corcelles vende med Bestemthed tilbage fra Rom. Jstedetfor Rostolan overtager efter Moniteuren General Hautpoul Commandoen i Rom og Corcelles betegnes som Fallour's Efterfølger i Cultusministeriet.
Viborger Samler, 1849-11-01
Fremdeles har den lovgivende Forsamling med 419 St. imod 183 erklæret sig imod det Andragende at sætte de deporterede Jnsurgenter i Frihed.
Viborger Samler, 1849-11-01
Det er uroligt paa de franske Antiller, der ere erklærede i Beleiringstilstand. - 3 pCt. 55. 85, 5 pCt. 88. 25.
Viborger Samler, 1849-11-01
Spanien. Efter tilforladelige Efterretninger fra Madrid er Narvaez's Ministerium styrtet ved Dronningens Gemals Jntriguer og et nyt Ministerium indsat under Cleonards Forsæde. Senere var det imidlertid lykkets Narvaez atter at komme i Spidsen for Ministeriet, men Pariserjournalen la Presse melder under 25de Octbr.,at Narvaez er styrtet anden Gang.
Viborger Samler, 1849-11-01
Keiserdømmet Østerrig. Wiener=Beit. af 24de Octbr. publicerede den af Keiseren sanctionerede Overeenskomst om den provisoriske Ordning af Administrationen i Ungarn. Udgaaende fra den Grundsætning, at den tidligere ungarske Constitution er bleven ugyldig ved Revolutionen, begrundes et særligt Statut, der støtter sig paa Rigsforfatningens Principer, nemlig paa Monarchiets Enhed, paa Kronlandenes lige Stilling og paa alle Folke stammers lige Rettigheder. Dette Statut skal ordnede landsforfatningsmæssige Forhold til Ungarn. Saaledes ville da Ungarns forrige Bilande: Croatien og Slavonien med det croatiske Littorale, ligesom ogsaa Storfyrstendommet Siebenbürgen med de saakaldte Sachsernes Land, bestaae som egne Kronlande ved Siden af Kongeriget Ungarn. Paa samme Maade vil det serbiske Woiwodskab blive skilt fra Ungarn, og Udsigt aabnes til dets Forbindelse med et andet Kronland. Jøvrigt vil hele Landet blive inddeelt i Kredse, der skulle svare til de tidligere Comitater. Med Hensyn til § 84 af Rigsforfatningen af 4de Marts og den deri udtalte Eenhed og Udelelighed af den fuldbyrdende Magt under Ministeriets Ansvarlighed underordnes ogsaa i Overeensstemmelse med denne øverste Grundsætning Administrationen i Ungarn i alle sine Grene Ministeriets øverste Ledelse, men, saalænge som Undtagelsestilstanden i Ungarn staaer ved Magt, overdrages Haandhævelsen af den fuldbyrdende Magt Hærens Over-Befalingsmand. Kongeriget Preussen. J det andet Kammers Møde den 25de Octbr. skredes til Afstemning over Paragraphen, betræffende det adelige Pairie. Comiteebetænkningen forkastedes med 120 Stemmer imod 137, samme Skjebne havde et stort Antal opstillede Amendements. Omsider antoges Riedels Amendement: "At det andet Kammer maatte ville beslutte at reducere det af Comiteen foreslaaede Antal af valgte Medlemmer (240) til 180 valgte Medlemmer; at det andet Kammer fremdeles maatte ville beslutte at antage Art. 63 af Forfatningen saaledes: at af de Medlemmer, der ved Valg kaldes til det første Kammer, vælges en Trediedeel af de meest beskattede Grundbesiddere og at de andre Totrediedele vælges deels af Provindsforsamlingen i enhver Provinds, deels af Kredsrepræsentanterne, hvilke en særegen Lov forener til faste Valg corporationer. Kammeret har saaledes forkastet det adelige Pairie. Baierns Exempel at afslaae Preussen Erstatning for den som venskabelig Forbundsmagt ydede Forbundhielp finder Efterlignere. – C. C. vil nemlig vide, at en anden Forbundsmagt, hvis Dynastie og Stat ved preussisk Hjelp reddedes fra Undergang (Sachsen), skal betænke sig paa at refundere Preussen Forpleiningsomkostningerne for det preussiske Militaire.
Viborger Samler, 1849-11-01
Man formener, at Hanovers og Sachsens Forhold i Anledning af Trekongeforbundet vil blive forelagt Voldgiftsretten i Erfurt til Afgjørelse.