JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-12-09
Fredagen den 9de December. Plan, til det Tre og Tredivte Kongelige privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, allene oprettet til Beste for de Fattige. Bestaaende af 20000 Lodder, 11400 Gevinster og fri Jndskudder, 36 Præmier, samt 8600 Frilodder, inddeelt udi 5 Classer. Under Direction af det Kongelige Rente=Kammer, og under Opsyn af de dertil udnævnte Commissarier, Hr. Etats=Raad Morup, og de Herrer Justice=Raader Budt, Kølle og Schønning. Første Classe 20000 Lodder a Lod 1 Rdlr. Anden Classe 18000 Lodder aa Lod 2 Rdlr. Tredie Classe 16500 Lodder a Lod 3 Rdlr. 500 fri Jndskudder. 500 fri Jndskudder. 1 Gev. 1000 Rdr. 1000 Rd. 1 Gev. 1500 Rdlr. 1500 Rd. 1 Gev. 2000 Rdlr. er 2000 Rd. 1000 Gev. 10709 Rd. 1000 Gev. 15295 Rd. 1200 Gev24716 Rd. 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 50 R. 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 50 R. 100. 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 50 Rd. 100. 2 for og eft. 1000 a 50 2 - for og eft. 1500 a 75 - 1500 2 - for og efter 2000 a 100 = 200 og 500 Lodder, som vinde fri og 500 Lodder, som vinde fri Jndskud til 2den Classe. Jndskud til 3die Classe. og 500 Lodder, som vinde fri Jndskud til 4de Classe. 1000 Gev. og 4 Præm. 10909 Rd. 1000 Gev. og 4 Præm. 15545 Rd. 1200 Gev. og 6 Pr. Fierde Classe 14800 Lodder a Lod 4 Rdlr. Femte Classe 13100 Lodder a Lod 4 Rdlr. 500 fri Indskudder. 500 fri Jndskudder. 1 Gev. 2500 Rdlr. 2500 Rdr. 1 Gev. a 10000 Rdlr. er : 10000 Rdlr. 1200 Gev. 29250 Rdlr. 5000 Gev. 124498 Rdlr. 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 50 Rdlr. 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 100 Rdlr. 2 Pr. for og efter 10000 a 300 2 Pr. for og efter 2500 a 100 2 Pr. 2 Pr. . . . 1200 a 50. 2 Pr. . og 500 Lodder, som vinde fri Jndskud 2 Pr. - . . 1500 a 75 6 Pr. til 5te Classe. 5800 Frilodder, Rabatten medberegnet, 1200 Gev. og 6 Præm. 29650 Rdlr. 5000 Gen. 16 Pr. og 3600 Frie=Lodder, 135830 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-12-09
Jndtægt.
Berlingske Tidende, 1785-12-09
ALANCE. Udgift. 1ste Classe 20000 Lodder a 1 Rdlr. 20000 Rdlr. 1ste Classe 1000 Gev. og 4 Præm. 10909 Rdlr. 2den 2den = 3die . 16500 3die * 4de = 143000 a 4 og 14de . 5te = 15te = 6 og 3600 Fril. 135330 Summa Jndtægt 317100 Rdlr. Somma Udgift 217100 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-12-09
Efterat min Mand Even Nicolay Marstrand, Bergskriver og Casserer ved Qvikne Kobberværk, den 24de Februarii d. A. var død, erholdt jeg den 20de Mai næstefter Kongelig allernaadigst Bevilling at sidde i uskiftet Boe med fælleds Børn; thi bekiendtgiøres samme herved, med Anmodning, at de, som maatte have noget at fordre eller erindre i Stervboet, ville inden lovlig Tid, og med lovlige Beviser melde sig hos mig paa Jndseteller Gaarden Høyset i Herrigs Sogn og Trondhiems Amt, da enhver skal nyde den Ret ham tilkommer; ligesaa advares de som skylde til Stervboet, at indfinde sig med Betaling, da de ellers derfor blive søgte og dømte. Jndset, den 29de October Som Laugværge, Magdalene Elisabeth Schnitler, H. Tisles. sal. Marstrands. Assessor i det nordenfieldske Bergamt. Da forrige Skipper og Borger i denne Bye Augustinus Schieldrup er ved Døden afgangen, og Stervboets Tilstand ikke taaler at bekoste ordentlig Proclama, saa skeer det, at Creditorerne i samme 3de Postdage efter hinanden ved de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender indkaldes, at indfinde sig hos mig mig Bye, foged Strøm, som Skifte=Forvalter, med lovlige Beviser for havende Fordringer og det inden saadan Tid Loven befaler. Laurvigen, den 22de Novbr. 1785. B. Strøm.
Berlingske Tidende, 1785-12-09
Da Hr. Jonas Wessel, forrige Sognepræst til WestbyPræstegield og Provst over Øvre Borgesyssels Provstie i Aggershuus Stift, ved Døden er afgangen, og hans Boe taget under lovlig Skiftebehandling; saa indkaldes herved 3de gange efter hinanden Credi= og Debitorer, samt den Afdødes Arvinger, at anmælde sig inden den i Loven foreskrevne Tid. Aas Præstegaard, den 3die December 1785. H. Stoltenberg.
Berlingske Tidende, 1785-12-09
Provst over Øvre Boegesyssels Provstie. Byefoged i Laurvigen og Sorenskriver i Laurvigs Grevskab, Børre Strøm, lader herved bekiendtgiøre, at efter demitterede Commandeur=Capitaine Hans Henrich Eller, som i Staværn, under Laurvigs Grevskabs Jurisdiction ved Døden er afgangen hans ringe Efterladenskab sin Tid ved Auction er solgt; og i hvor vel dets Beløb ikke strækker til Gieldens Betaling, indkaldes dog Arvinger og Creditorer, at møde hos ham, som competent Skifte=Forvalter, med havende Fordringer inden den Tid Loven befaler. Laurvigen, den 26de October 1785. B. Strøm.
Berlingske Tidende, 1785-12-09
Ved Proclama læst i Siellands Landsting den 16de No. vember sidstl., og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 28de ejusdem, ere Creditorerne i afg. Magdalena Schøllers, og forhen afdøde Mands, Hofmaler Otto Getreners fælleds Boe indkaldede med 12 Ugers Varsel, til at i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, som herved tillige bekiendtgiøres. Denoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Vi søgte Christne, særdeles i Jndien, Spanien, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men andt lidet af det han søgte 3 Tomer, faaes tilkiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93, for 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Alexandrien, den 24de Augusti. Den Russisk Keiserl. General-Consul, Baron Thonus, ankom hertil den 14de hujus, og den 16de plantede han sin Keiserindes Standart paa Consulathuset, under 20 Kanoners Løsning, som han til dette Brug havde ladet plante ved sit Huus. Alle Consuler og over 40 her i Havnen for Anker liggende Skibe af forskiællige Nationer lode deres Flagge vare og saluterte med 3 Skud. Begge Citadellerne der i Staden og 2de her for Anker liggende Russiske Krigsskibe saluterede med 5 Skud. Om Eftermiddagen holdt General-Consulen sit offentlige Jndtog til Hest. En Ære, som endnu ingen anden Nations Consul har nydt.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Constantinopel, den 4de November. De til Porten indløbene Efterretninger, om den oftmeldte Sværmer Scheich Mansur i Oberasien, blive alt mere og meere betænkeligere, og have gjort, at der atter er bleven sendt alvorlige Ordrer til Pachaen af Erzerum. Scheick Mansur er Prophet og Soldat tillige, og har siden hans første Jndtrædelse paa Løbebahnen, som Mahomet for 1200 Aar siden betraadde, været ledsaget af en usædvanlig Lykke, da hans Tilhæng af Discipler og Efterfølgere bliver ei allene bestandig stærkere, men har endog allerede sat ham i Stand til at bemægtige sig adskillige faste Passer. J Følge hans Lærdoms Hovedsætninger, foregiver han: 1) At den høieste Gud har, efter en for lang Tiid siden fattet Beslutning, sendt ham, for at standse den imellem Menneskene herskende Fordærvelse. 2) Ved hans Sendelse har den høieste Gud nu gandske ophævet Propheten Mahomets Magt og Kraft, og Scheich Mansur er i nærværende Tiid den store Prophet. 3) Hans Discipler og Efterfølgere maatte altsaa lade alle Reiser til Mahomets Grav og alle Æresbeviisninger imod denne Prophet fare.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Freiborg, den 11te November. I dette Øieblik ere Breve indløbne fra de tvende paa Tilbagemarch værende Regimenter, Bender og Migazi, hvilke melde, at der fra Brussel er ved en Stafette indløbet Ordre, til begge disse Regimenter, at giøre Holt i Luxemborg, at ikke afskedigede Capitulantere, og at oppebie videre befaling. Alle øvrige Regimenter skulle forblive, hvor de ere, og Styk knægte paa det hurtigste anhvorvede. Artillerie, Munition a. blev i al Hast bragt sammen. Det samme skede og paa Fransk Side, og da intet nyt Fredsbrud med Holland er at befrygte, saa troe nogle, at disse Tropper maae blive staaende som et Observations-Corps imod Naboelandene. Alle disse Efterretninger blive ved flere Breve stadfæstede.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
London, den 22de November. J Følge et Brev fra Amerika af 2den October d. A. har Fiskefangsten paa Kysterne af Newfoundland været meget rig. og ingen Grændse=Stridigheder, som sidste Aar ere derved forefaldne med Franskmændene. 220 Brittiske Fartøier, vare beskiæftigede paa Kysterne med Fiskeriet, og af samme have 40 gjort 2de Reiser til Spanien, Portugal og Jtalien, for at bringe deres saltede og ferske Fiske til Marked. Vinteren var allerede paa den Tiid indtraad med megen Strænghed, men Jndbyggerne vare vel forsynede med alle Nødvendigheder.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Over Land er indløbet fra Jndien den Efterretning, at der i Landskabet Mysore er forefaldet en stor og afgiørende Trefning imellem Tippo Saib og Maratterne, i hvilken Tippo Saibs Armee ganske er bleven slagen, mange af samme tagne til Fanger og hans hele Artillerie, Feldteqvipage og Leir gjort til Bytte. Denne Seiervinding er vigtig for Storbritannien, eftersom Tippo er en Fiende af samme; men da Tippo er en Bundsforvandter af Frankrige, saa torde Engeland og Frankrige let blive indviklet i denne Han deel. Saaledes gik det til i Krigen 1750 under General Lawrence og Lord Clive, som tog sin Begyndelse iblandt de indfødte Landmagter, men endte imellem Frankrige og Engeland.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
J de nu nyelig fra Virginien indløbne Efterretninger heder det: "Jndianernes store Congres er brækket op, og Hovederne for de Jndianske Nationer ere vendte tilbage til deres Folk. De ere gandske besiælede af Attraae til Krig og Hævn. Vi bære og ikke den ringeste Tvivl om, at de jo strax i Begyndelsen af Foraaret ville begynde deres Fiendtligheder fra de Nordlige Grændser af de forenede Fristater ligetil Georgien. Vi giøre og alle muelige Anstalter, for at imodtage dem. General Clark skal commandere Tropperne af Kentuki. Aldrig have vi havt saa stor Aarsag til Uroelig hed og Bekymring, som nu. Jndianerne have indgaaet den starkeste og nøieste Forbindelse med hinanden, og Josep hvis Mod og Hengivenhed til Engelænderne vi noksom have lært at kiende, staaer i Spidsen for dem.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Bayern, den 24de November. De udenlandske Tidender tale endnu bestandig meget om vort Lands Borttudskning imod de Østerrigske Nederlande; men det mangler os ikke paa anthentiske Beroeligelses=Grunde, som erklære alle disse Avis=Rygter for falske. Man veed endog, at disse Tilfredsstillelses Grunde ere i denne Hensigforsendte til Provindserne i Bayern fra meget anseelige Correspondentere ved vort Hof.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Warschau, den 26de November. Fra de Persiske Grændser har man i Petersborg faaet den Efterretning, at hiin Uberettigede, som efter Aly Muraad Chans Død havde bemægtiget sig Riget, igien er bleven afsat. Han var et meget uroeligt Hoved, der gjorde alle Slags betænkelige Bevægelser paa Grændserne, og stedse laae i Strid med Georgianerne, Ruslands Allierte. Man haaber nu i Petersborg, at Urolighederne paa de Persiske Grændser skulle fuldkommen ophøre, og at Lesgierne og andre Tartariske Folk ved Caucasus ville snarere kunde bringes til Rolighed.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Wien, den 26de November. For nyelig overraskede Keiseren det Østerrigsk Bohmiske Hof=Cancellie paa følgende ganske uventede Maade: Hans Majestæt, som ved en Betient havde ladet forbyde den den staaende Skildvagt at raabe Ud, gik ganske uformærkt lige indi Raadsahlen, og satte sig ned ved Siden af Canzleren med disse Ord: Grev Kollowrath! De maae tillade mig, at jeg i Dag agerer en Auscultant hos Dem. Herpaa refererte en Hofraad efter den anden; der blev voteret, og Monarchen, skrev Referenternes Navne og Referatets Gienstand op paa et Ark Papiir, som laae for ham, uden selv at votere med.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Eieren af et her nye opbygt smukt Huus havde sat over Dørren et fortreffeligt Portrait af Keiseren, men maatte efter Regieringens befaling igien tage det af. Han klagede derover hos Monarchen, som dog ikke vilde forandre Regieringens Ordre, men sagde: han kunde jo sætte derover, at det var en Helgens Billede, og nu staaer der en hellig Joseph, som er Keiseren fuldkommen liig.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Man forsikrer, at Monarchen har, da der nyelig blev ham raadet, at han igien skulde indføre Dødsstraffe, svaret: Han kunde umuelig beslutte sig til at lade nogen skille ved Livet, undtagen i besynderlig grove Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
J disse Dage spurgte Keiseren Eieren af et Bryggerhuus paa det forrige Gumpendorfer Hospital, om han vilde sælge Ham sit Bryggerhuus og hvad han forlangte derfor, Manden svarede: det var ham en besynderlig Naade, at kunde tiene Hs. Majestæt dermed; Høistsamme kunde kun frit disponere derover. Keiseren svarede: det er ikke nok, jeg maae vide, hvad han forlanger derfor. Jeg begiærer intet derfor, saade Bryggeren, men det er mig sandelig en Naade, dersom Deres Majestæt vil tage det. Keiseren tog og virkelig imod Bryggerhuset, men lod Bryggeren anvise en Plads, paa hvilken han efter Gotbesiddende kunde paa Keiserens Bekostning lade bygge sig et nyt Bryggerhuus. Da Pladsen var bleven anvist, gik Bryggeren til Keiseren for at takke for denne atter beviste Naade, og da han var gaaet bort igien, sagde Hs. Majestæt; Jeg er ikke kommen bedre ud med nogen, end med denne Mand; alting er ham en Naade.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Paris, den 28de November. Angaaende de Tydske Anliggenders Gang hersker i nærværende Tiid stor Taushed, og man veed endnu ikke, om den hidtil værende Pennekrig vil udarte til en anden, hvor man betiener sig af dødeligere Vaaben. Alt hvad man holdes for vist, er dette, at Kongen af Preussen vil hellere vove alt, end lade Bayerens Borttudskning gaae for sig.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
General-Controlleuren vil med det første forelægge Kongen Stemplet til 20 og 10 Skilling-Stykker hvoraf der skal myndtes for nogle Millioner, da der virkelig er Mangel paa smaae Penge. Ved forestaaende 1ste Januarii miste alle vore Louisd'orer deres Cours, og fra bemeldte Dag af gielder en Louisdfor 25 Livres. Man regner, at i nærværende Tiid circulere, saavel i som uden for Landet omtrent 440 Millioner Livres i Louiddorer. En Unge Guld, som efter den almindelige Beregning gielder 100 Livres hos Juvelererne, er steget til 104 og 105 Livres.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Man siger, at vores Ministerium er nu meget beskjæftiget med at bringe Handelstractaten med Rusland i Stand. 42 Søe=Capitainer have virkelig forlangt deres Afskeed, og ogsaa faaet den. - J Brest ligge saa mange Skibsmaterialier, at man ikke veed, hvor man skal giøre af dem. - For nyelig løb sammesteds et nyt 74 Kanonskib af Stabelen, igien - Den nye Hertug af Orleans, som er bleven erklæret for første Prinds af Blodet, har faaet Feberen, og derfor ikke kundet bivaane sin Hr. Faders Begravelse.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Den berygtede Calliostro, som skulde være nogle Aarhundrede gammel, har selv tilstaaet i Bastillen, at han ikke er mere end 49 Aar. Grevinde la Mottes Advocat, Hr. Doilhot, gjør nu megen Allarm, og forsvarer sin Elientindemed megen Varme i et Skrift, som han har uddeelt; men derimod frembringer stærke Beskyldninger imod ommeldte Calliostro. Man frygter for, at Cardinalens Sag torde trække sig meget i Langdrag.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Haag, den 29de November. Den 24de hujus er General, Grev Maillebois, ansat til Gouverneur over Breda, dog har han formedelst Upasselighed endnu ikke aflagt sin Eed. Provindsen Holland har paa samme Tiid declareret, at den, uden for i Veien at afgiøre noget ihenseende til den saa kaldte Ret, som Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen synes at forbeholde sig til Gouvernementernes Besættelse, vilde oppebie den til Krigsvæsenets Forbedring holdende Committeels Jndberetning derover. Den har og tillige paadrevet hos Provindserne Geidern og Seeland, at de fra deres Side skulle udnævne de behørige Statslemmer til denne Commitice.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Man troer, at Staterne af Holland skulle endnu i denne Uge ratificere Tractaterne med Keiseren og Kongen af Frankrig, Man veed endnu ikke, hvorledes Deres Høimægtigheder ville besvare Memoiren, som den Engelske Gesandt har overleveret. J Amsterdam er man meget utilfreds derover, og overhovedet har den foraarsaget en stor Opmærksomhed, fordi Gesandten overleverede den paa en Tiid, da Alliancen med Frankrige allerede var undertegnet. Som man nu har faaet at vide, er det allene Hr. Bis dom, Unionens Raad og Skatmester, som er reist til Loo for at udrette hos Hs. Durchlauchtighed en Commission, der angaaer Krigs-Etaten for 1786, hvilken sædvanlig bliver overleveret Statholderen, og angaaende hvilken Sag Statsraadet allerede har været forsamlet. Det heder, at bemeldte Hs. Durchlauchtighed skal henimod den 4de Detember komme til Haag, for at imodtage en Deputation fra Staterne af Uetrecht.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Det er ikke det Ostindiske (hvilket var en Trykseil, men det Vestindiske Compagnie som nyelig har anholdt hos Generalstaterne om et Forskud af 3 Millioner.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Lolland, den 6te November. Høsten var her i Aar vel noget langsom og sildig, da den i Almindelighed ikke blev indhøstet førend den 28de September; men vi have dog faaet Guds Velsignelse af al Slag Korn (Rug undtagen) fremfor i nogle forbigangne Aar. Hveden, som til Sædekorn blev udtærsket, gav af Traven, lover halvanden Tønde. Dog har endeel Steder den fordærvende Brand i Hveden igien indfundet sig.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
J den skræksomme Storm, som rasede her imellem det 10de og 13de Julii, kantrede i Marieboe Søe en Baad, hvorved to Mennesker druknede, og den tredie kom halvdød til Land.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Den 17de September og Aftenen ankom afgangne Justitsraad Stampes Liig fra Falster, og blev i aaben Begravelse nedsat i Nachschous Kirke.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Den 26de September blev Frederichsdal og Asserstrux Herregaarde i Lolland med tilliggende Bøndergods, samt Sæden paa Marken, solgt for 63000 Rdlr. til de Herrer Paasche og Dous.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Den 14de October blev ægteviet paa Engestofte Gaard Lolland Sognepræst Hr. Povel Wichmand og Frøken Boilette Bartholda Wichfeld.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Kiøbenhavn, den 12te December. Den 28de September d. A. er Kammerjunker August Friderich von Brockdorff allernaadigst beskikket til Tolder i Molde, og den 19de October Ahasverus Jæger ansat til Toldbetient i Sandvigen.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Fra Stadens Raadstue er den 8de December d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, som det erfares, at uagtet det ved de fleste Haandværks=Lauge fra de ældre Tider er vedtaget, og det siden deels ved de ethvert for sig allernaadigst forundte Artikler, deels ved derom ergangne senere Rescripter er anordnet, at enhver Svend af sin Fortieneste skal erlægge noget vist ugentlig, maanedlig eller qvartaliter til de syge Svendes Understøttelse, Helbredelse og Pleie, samt til de Dødes Begravelse, hvilke saakaldte Syge= eller Tide Penge skal henlægges udi en Lade eller Bøsse, indtil de til det bestemte Brug behøves at udtages, har dog det, at enhver Svend selv for sig skulde erlægge slige Syge= eller Tide Penge, foranlediget, deels at mange dermed ere udeblevne, og have paadraget sig en saadan Restanze, at det siden ikke har været mueligt at faae den hos dem inddreven, men de tilsidst ere bortdøde, eller have søgt Leilighed at bortreise uden at betale, hvorved Svende=Laderne ved adskillige Lauge Tid efter anden ere komne i en saadan Under Balance, at de ere blevne uformuende til at bestride Udgifterne, og tilsidst fordybede i Gield, deels og at Sven denne jevnligen ere blevne forsamlede paa deres Herberger, hvilket har givet dem Leilighed til at forsømme deres Mesters Arbeide, hendrive Tiden med Sviir, og holde utilladelige Sammenkomster tvertimod Forordningen af 23de Decbr. 1681, saa haver det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt, paa det at Syge= og Tidepengene rigtig kunde indkomme, og Svendenes Sammenkomster ved denne Leilighed undgaaes, ved Rescript til Magistraten af 11te November sidstleden at befale, ligesom det ihenseende til Muur og Steenhugger=Lauget ved de samme under 31te Aug. 1742. forundte Laugs=Artikler og ved flere Lange siden er anordnet, at ved ethvert Professions= eller Haandverks=Laug, hvis Svende erlegge Syge=Fattiges= eller Tidepenge, skal Mesterne herefter være pligtige at indeholde samme for enhver hos dem i Arbeide værende Svend af hans Fortieneste, og derfor at være ansvarlig, samt betale dem til Svende=Laden ved hver Qvartals Samling, under Mulct af 2 Rdlr. til Laugets Fatttige, og om saadant af Mesterne efterlades, skal bemeldte Syge Fattiges og Tidepenge uden foregaaende Dom ved 2 PolitieBetiente paa de Skyldiges Bekostning udpantes; hvilken Hs. Kongel. Majestæts allerhøieste Befaling til fornøden Efterretning og allerunderdanigst Efterlevelse fra næstkommende Aars 1ste Januarii for samtlige Mestere og Svende udi alle vedkommende Professions- og Haandverks=Lauge her i Staden, bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Høieste Rets paadømte Sager: No. 146. Morten Juul, c. afg. Nicolai Juuls og Hustrues Stærvboe. No. 169. Hans Corneliussen Blydt, c. Jacob Bertelsen Riech. No. 97. Jelstrup Byes Beboere, c. Romlunde Byes Beboere. No. 155. Rasmus Lassen, c. afg. Nicolai Juuls og Hustrues Stervboe. No. 278. Ober=Auditeur Rosenstand, c. Delinqventen Lars Gregoriussen fra Norge, som for begaaet Tyverie er dømt at miste sin Hud i Fængselet. No. 281. Procurator Schmidt, c. Delinqventinden Jngeborg Nielsdatter, som for begangen Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeide i Tugthuus sin Livstid. No. 202. Procurator Schønheyder, c. Consistorialraad Hr. Jochum Halling. No. 182. PeterBærger, c. Sattiapen Prille.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Den 10de hujus udgik Skibet Christiansborg, som føres af Capit. Jens Jens. Berg, til de danske Fortresser i Afrikmed en Ladning Cargaison for den Østersøiske og Guineiske Handel; Skibene, Neptunus, som føres af Capit. Hans Hansen Møller, og Haabet af Capit. Jacob Faarstrup, der første til Madera og St. Croix og den anden directe til St. Croix i Vestindien med endeel Cargaison og Provisioner, Den 11te hujus kom Vagtskibet, Fregatten Bornholm, fra Helsingøer, under Kammerherre Billes Commando, herom paa Rehden.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Paa Løverdag den 17de December afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Vacancer: Landsdommer-Embedet paa St. Croix i Vestindien; Froslef og Mollerup Sognekald i Aalborg Stift. 80 Rd.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Fra den 26de November til 3die December d. A. ere heri Staden copulerte 22 Par, fødte Drenge 29, Piger 29 tilsammen 58; døde Mænd 17, Qvinder 18, Drenge 30 Piger 16, tilsammen 81; ere altsaa 23 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 5 Brok 1, Brystsyge 6, Durchløb 1, Feber 1, Forraadnelses=Feber 8, Galde=Feber 1, Hævelse 3, Hastig Død 2, Hidsig=Feber 1. Jnflammation 2, Kighoste 1, Kopper 24, Nervesyge 1, Skiørbug 1, Slag 11, Svindsot 1, Tænder 2, Tærende Syge 5, Uangivne Svagheder 3, Vattersot 1.
Berlingske Tidende, 1785-12-12
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning ikke ankommen.