JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Taxt, hvorefter Bagerne sig indtil videre have at rette og forholde A. for Brød af sigtet Hvedemeel: et fransk Brød til 4 s. Tegn skal veie 16 Lod, et Ditto til 2 s. Tegn skal veie 8 Lod, Hvedetvebakker for 2 s. Tegn skal veie 8 Lod. B. for Brød af sigtet Rugmeel: et Suurbrød til 8 s. Tegn skal veie 1 Pd. 12 Lod, et Ditto til 4 s. Tegn skal veie 22 Lod, et Ditto til 2 s. Tegn skal veie 11 Lod. C. for Brød af grovmalet Rugmeel: et Brød til 32 s. Tegn skal veie 11 Pd. 16 Lod. et Ditto til 16 s. Tegn skal veie 5 Pd. 24 Lod. et Ditto til 8 s. Tegn skal veie 2 Pd. 28 Lod. For grovt Rugbrød, som Jndvaanerne selv deine og opslaae og Bagerne derefter bage, betales i Bagerløn 6 s. Tegn pr. Skjeppe eller 300 Pd. Alt Brød, som Bagerne udsælge maa være godt, sundt og forsvarligt udbagt, af ethvert Slags Korn for sig selv, uden Jndblanding af Klid eller Afsigtninger, og tilholdes enhver Bager at sætte sit Navn og Mærke paa de Brød, som af ham blive bagte og forhandlede, Alt under vedbørlig Straf og Ansvar efter Anordningerne. Naar Brødet er gammelt, skal ei ansees, omdet veier i Lod mindre paa hver 12 Lod. Bagerne ere pligtige jevnligen at være forsynede med frisk bagt Brød. Aalborg Raadstue, den 9de Decbr. 1833. Magistraten. Af Ribners Legat kunne 400 Rbd. Sølv strax erholdes tillaans mod anordnet Sikkerhed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Aalborg i Administrationen for Ribners Legat, den 11te December 1835. Schmidt. 145 Rbd. 3 Mk. 11 s. rede Sølv og 882 Rbd. 8 s. Sølv, Johanne Dorothea Frølunds og Else Marie Møllers Familie=Legat tilhørende, ere strax at erholde tillaans mod anordnet Sikkerhed. Aalborg Raadstue, den 11te December 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Linnedsyning og fiin Vask modtages af G. Hammer, boende i store Rygade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Hvor en ny, 2etage Vindovn med Tilbehør kan erholdes til Kjøbs, anvises af Adressecontoiret. Leiligheden som beboes af Hr. Lieut. v. Bjerring, kan erholdes til Leie til Paaske Flyttetid. Chr. L. Kjærsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Skipper P. Bruun afgaaer med det Første til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods. Jagten gger ved Toldboden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
En ung Pige af god Familie ønsker sig Plads som Læbrerinde til 1ste Mai, hvori hun er øvet. Hun informerer i Fransk, Tysk og de nu brugelige Haandarbeider. Paa Lønnen sees ikke saa meget, som paa god Omgang. De herpaa Reflecterende ville behage at aflægge en Billet paa Avertissementscontoiret, mærket U.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Chocolade, udarbeidet i lukket Maskine til den fuldkomneste Fiinhed, sælges i alle Sorter og i Partier til videre Forhandling, med en passende Rabat hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Et complet Læder=Bringtøi til 2 Heste anvises til Salg : af Undertegnede. Caspar Valeur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Hampelærred, bleget og ubleget Bommest, Svanebai, Flanel, glatte, hvide Trøier af Rasmager=Uld for Herrer, Bolstre af Lærred, bedste Slags blegede og ublegede samt farvede Tvister, et smukt Parti kjøbenhavnske Bomuldstøier, Gardintøier, Cambringes, Shirtinger, couleurte Merinos og bedste Slags Silke Vat sælges til de billigste Priser paa gammel Torv hos B. H. Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Skedevandsbeitse. til forskjellige Priser; til videre Forhandling med passen, de Rabat, erholdes hos Green paa Bredgade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Friske fredererikshavnske Østers ere arriverede paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Det grønne Sted, som Gartner Jørgen Friis har beboet, uden for Vesterport, med et lidet Stykke Jord til Have, kan faaes tilleie hos Lars Christian Dockedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Paa en Gaard i Nærheden af Aalborg kan en duelig Skytte strax faae Condition, naar man melder sig paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Den offentlige Framen i min Skole tager sin Begyndelse Onsdagen den 16de og fortsættes til den 22de Dennes. De, som i den Anledning ville beære Skolen med deres Nærværelse, skulle overbevises om, at Disciplene undervises grundigt og gjöre god Fremgang. Aalborg, den 3die December 1835. J. M. Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Store spanske Viindruer faaes hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Af Hr. Jacob Holmblads Spillekort faaes som sædvanlig til bestemt Fabrikpriis: Fineste Sort a 4 Mk.; Fine, 3 Mk. 4 s.; Ordenaire, 2 Mk. 12 s.; Tarok, 9 Mk. Grav, 2 Mk., pr. Spil, hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
alle Sorter Vildtskind kjøbes til de høieste Priser af L. M. Jocoby. i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
En Dreng kan til Nytaar blive antaget i Guldsmedlære hos Krøyer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Proclama. Et Varpanker med Jernstok, fastgjort ved en Line af circa 50 Favnes Længdes til en Stump Raa som Bøie, er paa søndre Side af Skagens Rif optaget af et af Skagens Fiskerselskaber. Eieren til bemeldte Anker med Line hvilket er oplagt hos Rodemester Lars Bødker i Skagen, bliver herved, overeensstemmende med Placaten af 14de November 1828, indkaldt med 2 Maaneders Varsel, til for Undertegnede at anmelde og legitimere det res Eiendomsret. Skagens Byfogedcontoir, den 7de December 1833. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Tirsdagen den 14de Januar 1836 bliver i Stervboe, efter Jens Madsens Enke, Else Jensdatter, af Nørre Mølle i Skallerup Sogn, afholdt Auction over den paa Stedet værende Besætning af Heste, Køer og Faar, Ind- og Udbo, bestaaende af Kakkelovne, Sengeklæder, Avlsredskaber, samt endeel Inventarium. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hiørring, den 18de November 1835. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Fredagen den 18de December, om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Licitation paa Aalborg Raadhuus til Bortforpagtning paa eet Aar, fra 1ste Januar førstkommende, Fetningen af Byens Torve, Broer, Porte, Vandsteder og bedækkede Render, saavelsom Renovationen af Latrinerne ved Raadstuen, Hovedvagten og det militair Sygehuus, efter Conditioner som fra i Dag af ligge til Eftersyn paa Kæmmerens Contoir, hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 11te December 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Avertissement. Efter Vedkommendes Begjæring udsættes herved den til den 15de i denne Maaned, hos Gaardmand Pede, Nielsen i Oxenbøi Strandgaard, berammede Auction Lover den fra det indstrandede Skib Cathrine Kirstine Mariel, ført af Skipper G. Sønnichsen, af Fahn, bjergede Ladning, 700 Fjerdinger Smør, 4 Baller Uld, 3 Foustager Vox, 1 Pakke Faareskind og 1 Pakke Strømper, til Fredagen den 8de Januar 1836, om Formiddagen Kl. 10, til hvilken Til Lysthavende ovenmeldte Sted i Vestervig Sogn indbydes at give Møde. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 8de December 1835. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-12
Jfølge Begjæring af Handelshuset von der Pahler E Kall og grundet paa det Firmas Ophævelse bliver Torsdagen den 17de Dennes, Klokken 10 Formiddag og paafølgende Dag, i sammes Pakhuus ved Havnen her i Byen, afholdt Auction over et Parti Varer, bestaaende af: Cognac, Arak, Genever, diverse Vine, Papiir, Hør, Hamp, Egebarkoner og Nagler, Jern, Som, en Ambolt, Beeg, Værk, Fyrreplanker, Sukker, Steenkul, Sække m. m., som agtes solgt i større og mindre Partier. Solide Kjøbere ville blive tilstaaede 3 Maaneders Credit. Lysthavende indbydes. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 7de December 1835. Lassen. Jfølge Reqvisition fra Procurator Dannisse i Aalborg, som Mandatarius for vedkommende Pant= og Udlægshaver, bliver den, Proprietair F. A. Kyllesbek af Hals Ladegaard, tilhørende Hals Sønderskov, Over- og Underskov, forhen Bloden kaldet, med tilliggende Skovfogedhuus, Langesminde kaldet, og de udi Skoven forefindende skovede Træer samt Brænde, nu atter stillet til absolut Bortsalg ved 3de derover afholden, de Auctioner, nemlig : Løverdagen den 9de Januar 1836, Løverdagen den 23de f. M., og Tirsdagen den 9de Februar s. A., hver Dags Formiddag Kl. 11, hvoraf de 2de første Auctioner afholdes her paa Herreds=Contoiret og den sidste udi bemeldte Langesminde pr. Hals, efter de ved Aautionerne fremlæggende Conditioner, som og forud kunne erfares hos Reqvirenten i Aalborg. Dette bekjendtgjøres saaledes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Liebhabere indbydes. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 11te Decbr. 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Den polske Revolutions Aarsdag høitideligholdtes i Paris i et Locale, hvor Frimurerordenerne ellers holde deres Sammenkomster. Levningerne af nogle polske Faner, som de udvandrede Polakker ære som Reliqvier, vare omvundne med grønne Krandse og smykkede Salen. Det meget rummelige Locale var dog for snevert til med Beqvemmelighed at rumme hele Forsamlingen, der var meget over 600 Personer, Paris indeslutter en stor Deel polske Emigranter, blandt hvilke mange udmærkede Krigere, Lærde og Statsmænd. De havde alle indfundet sig. Man savnede heller ikke mang havnkundige Franskmænd, ligesaalidet som polske Damer, Ældre og Yngre. Til Forsamlingens Formand havde man valgt Hr. Lasterie, en Slægtning af Lafayette, til hvis politiske Grundsætninger han desuden bekjender sig. Han aabnede Festen med en Tale. Da denne ikke synes i sit Jndhold at vidne om den Varsomhed, som for et Par Aar siden af de franske Authoriteter var gjort Ordførerne i lignende Forsamlinger til Pligt, bør den maaske, med Hensyn til Øieblikkets Conjuncturer, idet mindste dens Slutning, finde en Plads her. Den Medfølelse og den Deeltagelse, som det hele civiliserede Europa og, fremfor Alle, Frankrig, har viist Eder, tappre Polakker, da Eders forraadte Hære traadte hver paa fremmed Grund, for at undgaae Forfølgelse af Eders Fødelands Undertrykkere og unddrage Eder Eders fremmede Herskeres forforiske Løfter, denne Medfølelse og denne Deeltagelse er endnu ikke udslukket. Vistnok har en smaa sig Politik vidst at lamme begge i deres Virksomhed, med ge ville gjøre sig gjældende med fornyet Kraft, de ville paabyde Eders Fiender Taushed og bane Eder Veien tilbagetil det dyrebare Fødeland. Holder ikkun fast ved Eders Mod sa Forhaabninger. Enden paa Eders Lidelser kan ikke være langt borte. En lykkeligere Fremtid vil krone Eders Udholdenhed og Eders Navns Hæder, Uafhængighedens Lykke og t. Frihedens Nydelse vil blive Eders Efterkommeres Arvepart."
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Af den polske General Soltyks Tale udhæve vi især de Momenter, hvori han gjør Europas andre Nationer opmærksomme paa de Farer, som, efter hans Formening, udspringe be dem af Polens nærværende Stilling: "Fordølger Ederbeske, Europas Nationer, at Polens Jnteresse ogsaa er Eders 4 Jnteresse. Dæmningen er brudt, som beskyttede Eder modden Strøm, der fra Østen truer med at overskylle Eder. i Rusland har allerede sat sig fast ved Weichselen; det bygger i Citadeller og opdynger Vaaben og Krigsforraad af alle Slags; dets Hære leire ved Tysklands aabne Grændser, og, medens i det strækker den ene Arm ud imod Sundet, den anden mod ge Dardanellerne, truer det paa eengang Syden og Norden og griber om sig i Asien og i Amerika. Vaagner op J. europæiske Nationer, Vaagner op J Europas Beherskere! handler med mere Forudseenhed end hidtil og hjælper os til atter at gjenoprette vort gamle Polen, hvis Jnteresser ere saa nøie sammenknyttede med Eders egen Sikkerhed og som ved sin Beliggenhed alene er skikket til at beskytte Eder modden russiske Overmagt. Han slutter med at opmuntre Polakkerne til at holde fast ved den Overbeviisning, at Polen vel er undertvunget, men ikke underkuet, at det kun er den materielle, ikke den moralske Overmagt, Rusland er i Besiddelse af. Den polske Almeenaand har en rodfæstet Helligdom i alle Polakkers Hjerter og i den lever og virker den. Godvillig bøier Polakken ikke sin Nakke under Aaget; det maae selv Seierherrerne indrømme. Jngen Dør aabner sig frivillig fordem; intet smilende Blik møder deres Øie og intet venligt Ord lyder i deres Øren. Skjøndt Seierherrer, føle Russerne sig ensomme og forladte blandt de Undertvungne, og gen almindelig, men saare udtryksfuld Tilsidesættelse, gjør dem Opholdet i det undertvungne Land intet mindre end behageligt. Gravens Stilhed omgiver dem og naar den afbrydes, er det et Suk eller en Forbandelse, der saarer deres Øren. Saaledes er den Skildring af Polens nærværende Tilstand, som General Soltyk i den omtalte Forsamling udka1stede, og som vi her have meddeelt, fordi den Frihed, hvormed denne Tale er holdt, staaer i Modsætning med den, man kunde sige ængstelige, Opmærksomhed, de franske Authoriteter, som ovenfor sagt, de foregaaende Aaringer troede at burde henvende paa slige Yttringer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Fædrenelandet. Stænderforsamlingen i Roeskilde, Nr. 16 af Stændertidenden indeholder den udførlige Beretning om Sagen angaaende Udkastet til en Forordning om Pengevæsenet paa Island. J Overeensstemmelse med Jndstillingen af den til dette Lovudkasts Bedømmelse nedsatte Committee (H.G. Christensen, Magnussen og Knudzon) afgav Forsamlingen den Betænkning, at den i Hovedsagen (alle Skatters, Bøders, Sportlers a. Erlæggelse, Handelsprisers Fastsættelse, Sølv=Værdi- og Vare=Værdi Gjælds Betaling, Capitelstaxters Ansættelse de derefter beregnede Afgifters og Præstationers Udredelse &c. i Sølvmynt) Jntet havde fundet ved det Foreslaaede at erindre; hvorhos den (med 53 St. imod 9) havde besluttet at foreslaae." at alle ældre Pengeforskrivninger paa Jsland, der skulde afgiøres med Rokpenge Repræsentativer, herefter (istedetfor, som det i Motiveingen blev forklaret, at omskrives, efter den Sølvcours, som gjælder paa den Tid Forordningen emanerer), skulde omskrives eller erlægges til eller med Rbkmynt rede Sølv, Daler for Daler, Skilling for Skilling; samt (med 60 St. mod 1) at Udtrykket i Lovudkastet: "at alle Handelspriser, for Fremtiden" skulle fast sættes i Sølvmynt og alle Handelsbøger, Contrabøger og Handelsberegninger lyde paa denne Pengesort &c.", skulde forandres saaledes: at den Tidspunkt, fra hvilken disse vigtige Lovbestemmelser skulde være gjældende i Island, maatte fastsættes til Nyaar (formodentlig snarest 1837), ved hvilken Tid alle Handels regninger sædvanlig afgjøres og afsluttes; hvilken Termins Fastsættelse Forsamlingen fandt saameget mere nødvendig, som de aarlige Mandtalstinge i Island, paa hvilke Anordninger pleie at publiceres, afholdes til meget forskjellige Tider, saa at det endog er uvist, om denne Forordning, skjøndt den afsendes med de fra Kjøbenhavn tidlig i Foraaret afgaaende Skibe, ankommer saa betids til adskillige af Landets Kanter, at den paa denne Maade kan bekjendtgjøres for Almeenheden; og det i alt Fald maa antages for vist, at mange Forviklinger og Trætter, som let kunde opstaae af underordnede Handelsbetjentes, eller Andres Misforstaaelse af Forordningens Bestemmelser, naar de pludselig skulde iværksættes eller erholde Lovskraft, ville, ved den foreslaaede visse Tidsbestemmelse, tilstrækkeligt forebygges. Horsens, den 8de Decbr. Hornborg Kirke, der i en Tid af 3 Aar ingen Klokke har havt, har til Sognebeboernes store Glæde i disse Dage faaet en ny Kirkeklokke, som er støbt i det herværende Jernstøberi. Dennes Construction indlægger, efter flere Kyndiges Dom, i enhver Henseende Hr. Weiss ikke mindre Ære, end den han for kort Tid siden erhvervede sig ved Støbningen af en Klokke her til Byens Kirke. Vi troe derfor at burde anbefale den ærede Kunstner til dette Arbeide, der for flere, som har prøvet paa Klokkestøberiet, har viist at være forbundet med megen Vanskelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
At vi med det Første kan vente os det Müllerske Skuespillerselskab hertil, vil formodentlig glæde Flere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Aalborg Onsdagen den 16de d. M. bliver Hr. Cand. theol. N. J. Bech, som allernaadigst er beskikket til Sognepræst for Thorsted og Hover Menigheder i Ribe Stift, ordineret i St. Budolphi Kirke. Der ringes sammen Kl. 9 1/2.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Blandede Efterretninger. Ved allerhøieste Resolution af 28de Juli 1819 blev det gjort til Pligt for de Candidater, der ville underkaste sig medicinsk-chirurgiske Exammen ved det chirurgiske Academi til dets anatomiske Samling at indlevere Præparater af en eller anden Deel af det menneskelige Legeme, for at Academiets Samling paa denne Maade kunde vorde forøger med gode og nyttige Stykker; men efter Academiets Forslag har Hs. M. Kongen nu, under 30te Septbr. sidstleden resolveret: at det tillades de Candidater, som ønske sig fri tagne for at levere de befalede Præparater, eller hvis indleverede Præparater ei skjønnes at være antagelige, istedet for Samme, til bemeldte Samling at erlægge en Kiendelse af 10 Rbd. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Det den 5te D. udkomne Nr. af Bladet Fædrelandet gjendriver i en Artikel, der har til Overskrift ussing, Finantsforslag, de imod disse fremsatte Indvendinger, som Stændertidenden har meddeelt, paa en, som det forekommer os, aldeles fyldestgiørende Maade. - J en Efterskriudtaler Forfatteren sig paa det Bestemteste imod det gjor Beslag af Ussings Skrift: om Midlerne til at ophjæpe Danmarks Finantser, idet han mener, at hvis Cance liet ikke henviser Sagen til Retten, har det tiltaget sig en Myndighed, som det efter Loven aldeles ikke har, det Forbud mod Salget er efter denne kun temporair; Salg suspenderes; men og Forbudet skal være af Varighed eller ikke tilkommer alene Domstolene at afgiøre. Cancelli vil da, hvis Action ei anlægges, have tiltaget sig i dømmende Myndighed, medens det kun har en adminstrativ. A. Cancelliet lader det beroe ved Beslag, og forordner Action, kunde synes en lemfældig Fremgang, maade; men Exemplet er saa farligt, at man meget me frabede sig en saadan Lemfældighed; thi vi have der i Vikeligheden en Censur, og maae savne den Sikkerhed, so Domstolene give imod den administrative Autoritets muli Vilkaarlighed." - Hvorlidet, slut er Forfatteren, en saa dan Adfærd er i selve Regjeringens Jnteresse, derom det overflødigt at sige Noget. Pressen skades ikke ved sk. ge Forholdsregler; tvertimod, jo mere den trykkes og gen res, desto betydeligere og mægtigere bliver dens Stemme med desto større Opmærksomhed høres det, den tør sig gjettes det, den ikke tør sige; desto mere undskyldes i Feil, den begaaer; desto mere vendes Uvillien mod Reg ringen. Det er altsaa i dennes, ei i Pressens Jnteresse at vi her have udtalt os mod et saadant System.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
I Kieler Correspondensblatt læses nogle saakaldte, tamme bemærkninger over Budgettet, hvori der blandt Afdet foreslaaes, som det eneste virksomme Middel til at gjeoprette Slesvig=Holstenernes Tillid til Finantsbestyrelser, at adskille Hertugdommernes Kasser fra Kongerigets indføre særskilte Regnskabsførelser for hver især.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Det sidste Hæfte af det, Neue Staatsburgerliche Magzin meddeler Resultaterne af Kirkelisterne for de 3 sidFolketællinger i Hertugdømmerne. Antager man med Ni mann og Gudme, som Resultat af Folketællingen i 180 en Folkemængde af 604,085 (og ikke 557,673, som de offenlige Blade angav og hvorved maaske Jndvaanerantallet de Districter, som i kirkelig Henseende staae under Danmanikke ere medregnede, saa vilde Folkemængdens Tilvært 32 Aar beløbe sig til 164,309. Thi dette Aars Folketaling har for Slesvig givet en Folkemængde af 332,860 og for Holsten af 435,928 Mennesker, altsaa tilsammen i Folkeantal af 768,394. - Et næsten lignende Result faaer man, naar man lægger Niemanns og Gudme Angivelse over Folketællingen for 1803 til Grund, og de med forbinder Resultaterne af Kirkelisterne fra den Ti til Slutningen af Aaret 1834. Derefter vilde nemlig L. folkningen af Hertugdommerne udgjøre 770,228 Menneske Den kun for 1834 stedfindende Forskjel mellem Resultat af hiin Folketælling og det af denne Beregning, men Forf. i nævnte Tidsskrift lod sig tildeels forklare af de ene eller anden Slags Unøiagtigheder, uden at man hav nodig at søge det i Misforhold mellem Ind- og UdvandrinI en i Kbhposten indført Petition til den kgl. Theate cirection klager en Fredagssabonnent over, at af de 5 Tr. goedier, der ere opførste siden Saisonnens Begyndelse, h. han maattet nyde de 4, medens de øvrige 4 Abonnement, aftener tilsammen kun have havt een Tragodie. Efterlivt nu have døiet 4 Tragodier, vedbliver Abonnenten, at vi vel haabe at have udstaaet vor Straf og at skulle for skaanes for at udgyde flere Taarer, hvilket vore Øine Sandhed ikke kunne taale, ifald vi endnu skulle have nogen Gavn af de smukke Decorationer, der - efter Forlydende - skulle findes i Balletten Waldemar."
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Under Indsendt læses i Viborg Samler: Man har nylig seet, at der var en Motian i de holstenske Stænder, om at forebygge Misbrug ved Anvendelsen af Fængsling Vist var det ogsaa ønskeligt, at den mindre heldige Forplerningsmaade, der anvendes i nogle Arrester i Holsten, blev afskaffet; thi paa flere Steder erholder Arrestforvareren i Mk. Lybsk daglig for hver Fanges Forpleining, men, er den ingen Fange, erholder han Jntet af det Offentlige uden friBolig. At der regnes paa, at Arrestforvareren skal hav Fordeel af Forpleiningen, kan sees deraf, at ved en Arrest hvor der var 2 Arrestforvarere, men kun 1 Fange, blev Fangen skifteviis daglig forpleiet den ene Dag af den ene Arrestforvarer og den anden Dag af den Anden. - Ligesom Fængslerne her i Danmark paa de færreste Steder ere som de bør være, eller som Lovgivningen hjemler, og ikke ville blive det, for hver Provindses Fængsler kun ere een Authoritet undergivne, saa gives der vist ogsaa Brøst ved flere af de holstenske Fængsler. Referenten saae blandt andet et Fængsel i en Kielder, hvor Nedgangen eller Tilgangen var i Arrestforvarerens Kjøkken igjennem en Lem i Gulvet, og hvor man ikke kunde komme til de 2de andre Arresthuller, uden at passere et 3die Arresthul, som laa udenfor. Enten kunde saaledes den ydre Arrest ikke afbenyttes, naar der var Fanger i de 2de indre, eller ogsaa risikkerede Arrestforvaren, at blive indelukket og at den ydre siddende Fange undflyede. 1214.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Det arnæmagnaanske Legat har nu et Fond af 23, 65 Rd. Sv., udsat blandt Kbhvns Universitets øvrige Capitaler.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Den 30te Novbr. er paa Stensballegaard udøvet et med get dristigt Tyveri, idet tvende, formodentlig velbekjendte, Personer have sneget sig ind i Staldfolkenes Kammer og der opbrudt saavel Kudskens Schatol som Staldkarlens Kiste. Hr. Kammerherre K. J. W. Arenfeldt udlover i Aarh. Avis 50 Rbd. for dette Tyveries Opdagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Ogsaa for Skive Kjøbstad er nu bleven approberet en Consumtions=Linie, som træder i Kraft den 10de Jan. 1836.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Børnekopperne ere nu ogsaa udbrudte paa adskillige Steder i Randers, men tegne, efter Forlydende, til at blive godartede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Copulerede. I Udbyneder Kirke den 8de Decbr. : Hr. Mathias Paulsen Secher og Jfr. Elise Erasmine Cathrine Bie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Bekjendtgjörelser. De Herrer Licent. theol., Pastor Hald og Pastor Hoff, som ved min afdøde Broder Kammerraad Svanholms Bisættelse den 10de Dennes hædrede hans Minde ved Taler, samt de sövrige Herrer, saavel indbudne som uindbudne, der beviste ham den sidste Ære ved at ledsage hans Liig til Graven, modtage herved min og hans øvrige Paarörendes hjerteligste Tak. Aalborg, den 12te December 1833. L. Svanholm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-14
Undertegnede har den 11te Dennes fundet et Tombaks Lommeuhr, som leveres den rette Eier tilbage naar han opgiver Uhrets og Kjædens Mærker, samt betaler dette Avertissements Omkostning og en billig Findeløn. Niels Tomesen hos N. Kiersgaard. En Pelerine, hvorpaa Bogstaverne K. H. er skrevet er igaar tabt paa Veien fra Veste at til Nytorv. Fi deren erholder en Douceur, naar han melder sig paa Stiftsbogtrykkeriet.