JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Parlamentet vil ende sine Forretninger den 24de og holde Juleferier. Herpaa kommer det den 31te d. M. sidste Gang sammen som Parlament af Storbrittanien eller de forenede Kongeriger Engeland og Schotland og forvandler sig den 22de Januar ved de irlandske Lemmers Tiltrædelse til Parlamentet for de forenede Kongeriger Storbrittanien og Jrland. Det nuværende Parlament af Storbrittanien bestaaer siden 1707 følgelig i 93 Aar, da Dronning Anna udvirkede Engeland, og Schotlands Forening ved sin Overcommissair i SchotlandsHertugen af Qveensburg. Unionstractaten blev afsluttet den 2den August 1706, undertegnet den 27de Januar 1707 i det schottske Parlament og 3die Gang forelæst i det engelske Parlament og personlig samtykket af Dronning Anna den 15de Martii 1707, som aabnede det storbrittanniske Parlament, med en Tale den 17de Novbr. 1707.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Mærkværdigt er det, at hiin Forening imellem Engeland og Schottland for 93 Aar siden skeete ligeledes i en meget vigtig Krig (den spanske Successionskrig) og blev netop bragt i Stand i den for Engeland meest glimrende Epoke, da Marborough var sin Tids Helt.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Skrivelse fra München den 19de December. Den østerrigske Armee har allerede gandske trykket sig bag Ensløden og havde sit Hovedqvarteer i Staden Steyer. Siden den 16de har man ikke sægtet. Franske Breve fra Sal burg tale om en meget vovelig Maneuvre som General Lecourbe skal have i Sinde, for igiennem Steyermark og Kærnthen at komme den keiserlig italienske Armee i Ryggen, da denne Armee under General Bellegade har taget en saadan Stilling som ingen fransk General vover at angribe i Fronten.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Siden i Forgaars ere alle Bøndervogne blevne anholdte herfor at bringe Forraadene af de herværende Magaziner efter den franske Armee,
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Ved de Franskes Jndrykning i Salburg ere i Begyndelsen, forefaldne adskillige Uordener. En fransk Skrivelse derfra siger: Alle Broer over Salzafloden ere i vor Magt, og den østerrigske Hovedarmee er afskaaren fra det keiserlige Korps i Tyrol. Levnetsmidlerne ere faldne noget i Prisen; derimod er Planen i Gaar bekiendtgjort til en Formueskat, som skal udredes til de Franske.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Skrivelse fra Stokholm den 19de December. Kongen har nu naaet de russiske Grændser og blev under Jncognito af en Greve af Haga modtaget ved Abborfors af den russiske General Kutusow, som Keiseren har bestemt til at Udsage ham igiennem sine Lande. Den 10de kom han til Wi burg og den 12te er hans Majestæt efter Forlydende indtruffen i St. Petersburg. Man venter ikke Kongen tilbage hertil før ved Januar Maaneds Ende.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
14 Skibe ladte med Korn er allerede ankommen hertil fra Riga og man venter flere ved gunstig Vind. Man skal nu have 80000 Tdr. Korn her og dog er der truffen Jndskrænkninger i Henseende til Udførselen til Provindserne, da Hovedstaden forbruger saa stort et Qvantum.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Regieringen har føiet de meest hensigtsmæssige Anstalter, for at forebygge Smitten af den epidemiske Sygdom, som har været saa sørgelig for Spanien og har udrustet adskillige armeerte Fartøier, som i denne Henseende skal krydse for Jndløbet til Havnen ved Stockholm, Gothenborg, Carlscrona, og Svanborg. En Cordon er trukken under General Ceder strøm langs med de skaanske Kyster for at have Opsyn saavel med befrygtet Landgang af mistænkte Skibe som ogsaa at forhindre utilladelig Korn Udførsel.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Man har nylig confiskeret 12500 Pd. Kaffe, som man har sundet i Haven ved et Landsted.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Skrivelse fra Paris den 19de December. J det Øieblik, da man troede, at Congressen i Luneville skulle være endt, har samme uventet faaet nyt Liv. Derholdes nu jevnligen Conferencer imellem J. Bonaparte og GrevCobenzl og Courerer blive daglig sendte til Wien og Paris Uagtet man iagttager den strængeste Tavshed, saa paastaaer man dog almindelig her, at alle Grev Cobenz's Bestræbelser, gaae ud paa at formaae den første Consul til Vaabenstilstand, og en engelsk Underhandlers Antagelse; men man forsikkrer at Bonaparte med Standhaftighed vægrer sig for begge disse Punkter og at alle Grev Cobenz's diplomatiske Talenter vil strande paa denne Klippe.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Den russiske General Sprenaporten er ankommen hertil med et stort Følge og er stegen af i Hotellet Grange Batteliere, hvor man har indrettet prægtige Værelser for ham. Han er allevegne bleven modtaget med megen Høitidelighed. Siden Hr. Simolins Afreise er han den første russiske Gesandt i Paris siden Revolutionen.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Alle vore Journaler skildre de Møysommeligheder, som General Macdonalds Armee har udstaaet for at trænge over Splugenberg ind i Junthal. General Macdonald befandt sig i Spidsen for den 4de Colonne i største Fare. Sneen havde gjort alle Veie ufremkommelige. Marschen varede i 3 Dage og er en af de dristigste Foretagender i den hele Krig, da Armeen uden at være tilstrækkelig belavet og næsten uden Proviant har maattet gaae over de med dyb Snee bedækkede Bierge for at komme til Veltelin.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Den første Consul har allerede i nogle Dage havt Efterretning om General Moreaus Overgang over Jnfloden og har strax efter afsendt sin Cabinets Coureer til Moreau. Kaperen Bellone fra Bordeaux har i Nærheden af Lissabon havt en blodig Træfning med den engelske Kaper trois Quilles og havde bragt ham til at stryge, da Portugiserne med deres Kanoneerbaade kom den til Hielp og reddede den. Bellone har 30 Mand døde og saarede.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Observationsarmeen under General Murat gaaer fra Gens over det lille Bernhardsbierg til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
General Vial og Brigadechefen Lazoussky, som afseilede den 3die Novbr. ombord paa Skibet Lodi fra Cairo og efter en hurtig og lykkelig Reise paa 32 Dage er indløben i St. Tro pez den 5te Decbr., have overbragt den første Consul de meest behgelige Efterretninger fra Armeen i Ægypten, som Nilens Oversvømmelse i dette Aar har gjort frugtbarere end det har været i en Tid af 37 Aar og hvor man tillige i Aar har været fri for de sædvanlige Sygdomme. Naturen har saa at sige kappedes med Lykken for at giøre de Franskes Harredømme og Ophold heldigt i dette skiønne Land. Alle arabiske Stammer ere blevne svorne Fiender af Storviziren, plyndre hans Karavaner og lade derimod de Franskes ja selv enkelte Reisende uhindret passere. Den frygtelige MamelukcheMurad Bey, som General Kleber ved en Tractat overlod Provindserne Girge og Assuan under Titel af Fyrst=Statholder og fransk Lehnsmand holder sin Tractat hellig og betaler sin Tribut i Penge og Korn til den franske Krigskasse og underholder en bestandig Gesandt hos den franske Overgeneral. Jndvaanerne studse over de Franskes forunderlige Lykke og ere meget taknemmelige for de Forbedringer og Anlæg, som de have gjort i Landet. Overgeneralen respecterer Folkets Fordomme og bruger i de Forordninger, som han udsteder i fransk og arabisk Sprog, ikke meer den for Ægypterne uforstaaelig Overskrivt: Frihed, Liighed og Broderskab, men derimod den muselmanske Religions Formular: Gud er Gud, Mahomet er hans store Prophet.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Den første Consul var saa beskieftiget med Giennemlæsningen af disse Depescher, at han afsagde sit Taffel og Dagens Forretninger. Han sendte den anden Consul Cambaceres til Statsraadet med den Efterretning, at Ægyptens Armee var i en Tilstand, som gjorde al Frygt for at tade denne kostbar Erobring ugrundet.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
General Menen skriver, at han befinder sig i Spidsen af 18 til 20000 Mand franske og et stort Antal velbevæbnede og monderte Hielpetropper, at disse faae deres Sold rigtig betal og at han ikke i 5 Maaneder har havt nogen Fiende at bekrigeller nogen Oprør at dæmpe. Storviziren har kun den svage Rest af 8000 Mand tilbage og ved et tyrkisk Skibs og en en gelsk Fregats Strandning er 80 Kanoner og deres øvrige Artillerie faldet i de Franskes Hænder. Storviziren giør undertiden Fredsforslag, men saaer til Svar, at Freden maa underhandles i Paris. Alle Ægyphiske Søehavne ere satte i frygtelig Forsvarsstand for at tilintetgiøre ethvert Angreb af den tyrkiske og engelske Flaade. Den tyrkiske Storadmira skal vise Had og Mistroe til de Engelske og Sir Sidnel Smith, skal være misfornøiet og den første har sendt adskillige høflige Breve og Foræringer til General Menou. Fyrsterne fra det indre af Africa have sendt Deputerte for at stifte Venskab og Forbund med de Franske. J Cairo har man anlagt en botaniske Have og bragt adskillige Fabriker i Gang. Siden Slage ved Heliopolis og Klebers Død have de Franske nydt uafbrudt Rolighed.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Skrivelse fra Strasburg den 20de Decbr. En overordentlig Coureer fra Rhinarmeen, som ankom : Morges har overbragt Directeuren for Telegrasen følgende Depesche fra General Desselles til Krigsministeren d. 15 Decbr.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Rhinarmeen har ved Lauffen giennembrudt Linien ved Salza, og er rykket seierrig ind i Salburg og har gjort mange Fanger. Fienden er i fuld Rettrade. Vi ere altsaa Mestere af Erkebispedømmet Salburg, alle Broerne over Salza ere i vor Magt og Communicationen er sikkret. J Morgen gaaer Marschen videre frem. Den østerrigske Hovedarmee er nu afskaaren fra det keiserlige Korps Tyrol.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
I Gaar er den første Transport af østerrigske Krigsfanger, omtrent 1000 Mand, ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Skrivelse fra Wien den 20de December. Krigsskuepladsen er nu i Østerrig og en stor Deel Flygtninge komme hertil med deres bedste Effecter. Efter Hoftidender, i Dag havde Erkehertug Johann fra den 14de til den 17de sit Hovedqvarteer i Straswalchen, Volkelmark og Schwanstadt. Den 14de fortsatte Fienden sine Angreb og gik samme Nat over Salzafloden ved Lauffen med 3 Colonner. Vor Stilling blev vel forsvaret ved den venstre Salzaflod, men Erkehertugen fandt det raadeligt at føre Armeen tilbage over Neumark og Frankenmark til Schwanstadt, at ikke Fienden skulde afskiære ham Communicationen med det Indre af Landet. Ved Neumark kom det til en Fægtning med Arriergarden, som vel trak sig tilbage til Frankenmark, men dog opfyldte sit Øiemeed at hindre saavel Fiendens hurtigere Fremrykken som den marscherende Armees Foruroligelse. Da Erkehertugen den 17de lod Divisionen Kienmayer rykke frem til Arriergardens Understøttelse, blev Fienden staaende. Man venter det nærmere.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Man seer heraf, at Erkehertug Carl endnu ikke havde modtaget Overkommanden over Armeen den 17de Jmidlertid var han ankommen til samme og det hedder, at han skal have studset over den Tilstand, hvori han fandt den og strax sendt Fyrsten Johann af Lichtenstein hertil for at give Keiseren mundtlig Beretning derom. Denne kom hertil den 16de om Aftenen. Han havde en fransk Officeer med sig, som har ved Linien udgav for sin Adjutant. I Gaar Aftes ere de begge reiste tilbage til Armeen.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Det hedder, at Keiseren selv vil begive sig til Armeen Man frygter for Jnspruck, imod hvilken Stad de Franske vil rykke fra Salzburg. Alle Cancellier og Contoirer ere ophævede i Linz; enhver Betient har faaet 3 Maaneders Gage og kan imidlertig reise hvorhen han vil. Herfra til Linz ere de fleste Skibe tagne i Beslag paa keiserlig befaling for i Nødstilfælde at transportere Magaziner, Artilleri og Munitiohertil. De Franske skal være trængt frem igiennem Biergstrækningen mod Kufstein i Tyrol. Det condeiske Korps, som var posteret sammesteds, gjorde vel en meget tapper Modstand, men maatte tilsidst vige for Overmagten. J Jtalien var intet betydeligt forefaldet til den 8de. General Sommariva har frataget de Franske Pesaro og Rimini Kirkestaten. Da de Franske have gjort Mine til at komme vor italienske Armee i Ryggen, saa har General Bellegardtrukket en Deel af sine Tropper noget tilbage og nærmet sig Gardasøen, paa hvilken de Franske have bygget en Flotille. Han har tillige sendt 12000 Mand til Tyrol som Forstærkning
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Skrivelse fra Amsterdam den 23de Decbr. Correspondencen imellem den franske og engelske Regiering vedvarer endnu. Den 15de kom et Cartelskib igien fra Dover til Calais. De medbragte Depescher fra det engelske Ministerium bleve strax sendte til Paris med en overordentlig Coureer. Man taler nu stærk om en Kongres, som skal holdes i Bryssel, hvor den russiske General Sprengporten igien bliver ventet tilbage. Conferencerne i Luneville vedvare og Rygtet gaaer, at en engelsk Befuldmægtiget skal ankomme sammesteds.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Skrivelse fra Frankfurt den 23de Decbr. Den franske Officielberetning, som er bleven bekiendtgjort om den forefaldne Fægtning ved Nürnberg den 18de kaldet samme et blodigt Slag, som efter en stærk fransk Recognoser, ring mod Lauf har havt Sted og hvorved man har klæmpet med stor Hidsighed paa begge Sider saa om Morgenen Kl. 9 til om Aftenen. Østerrigerne skal være slaaet tilbage paa alle Punkter og have havt over 100 Vogne med Døde og Saarede. Paa fransk Side derimod ere kun faa Døde men over 200 Saarede, blandt hvilke Bataillonscheferne Chavet og Michel.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Efter Privatbreve skal derimod de Franske have liidt meget og alle franske Tropper have ogsaa maattet i største Jil brække op fra Egnen her - Fra Maynz skriver man, at man igien hvervede stærkt i Frankerig for at bringe det augereauske Korps til 50000 Mand mod Januar Maaneds Ende og fra Holland, ventede man tillige Forstærkninger.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Skrivelse fra Hamburg, den 30te December. De seneste Privatbreve fra Wien vedblive at give Fredshaab, og man melder, at man giør sig sikker Regning paa samme, og er saa meget mere beroliget, da man formoder, at Fyrsten Johan af Lichtenstein, som den 16de kom med en fransk Officeer fra Armeen til Wien og igien afgik til Armeen efter holdt Conference med Keiseren, har faaet de undertegnede Fredspræliminairer med sig. Man siger tillige, at den engelske Minister skal fra sin Regiering ganske have overladt det til Keiseren i Nødsfald at slutte særskilt Fred endnu før den 1ste Februar.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Blandede Efterretninger, Frankerig. Den første Consul har sendt Statsraad Miot til Corfica for at bringe Rolighed og Orden til Veie sammesteds. Statsraaderne Barbe Marbois og Duchatel ere beordrede at reise til de vestlige Departementer, for at undersøge deres Tilstand og aflægge Beretninger desangaaende.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Regieringen griber enhver Leilighed til at understøtte Staden Lyon, som har lidt saa meget ved Revolutionen. Det er foreslaaet i det lovgivende Korps, at alle ny opbyggede Huse skulle 15 Aar være frie for alle Afgivter. Ved Montelimart have 9 bevæbnede Røvere paa Veien anholdet en Kapitain, som kom tilbage fra Jtalien, og grusom myrdet ham i hans frugtsommelige Kones Paasyn under den Bebreidelse, at han tiente Republiken. De saarede tillige hende meget farlig og lod hende ligge i den bedrøveligste Tilstand ved hendes Mands Liig. Man har været saa lykkelig at tage Resten af 2 Røverhander til Fange, som nu i en Tidlang har streifet omkring og plyndret i Egnen ved Mayenne og Chattean-Gonthier.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Paven skal nu staae i directe Brevvexling med Bonaparte Henseende til Bilæggelsen af de kirkelige Stridigheder i Frankerig. Nylig have nogle Spitsbuber opbrudt, Saristiet til St. Enstaches Kirke og stiaalet sammesteds. De havde i denne Hensigt ladet sig indelukke i Kirken.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Den fra Ægypten tilbagekomne General Vial har overgivet den første Consul de 7 Hesterumper, som i Slaget ved Heliopolis bleve fratagne Storviziren. Hans Reiseselskaber, den kiekke Brigadechef Lazonsky er blot derfor kommen tilbage, fra Ægypten, da han var i Fare for at miste sit Syn.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Tegnemesteren Chaillon har skudt sig i Lisse Dage, efter 12 Maaneders Tungsindighed over en elsket Kones Død. Hans Venner gjorde alt for at opmuntre ham. Dagen for Selvmordet bragte de ham paa adskillige Forlystelsesteder. Han kom hiem om Natten Kl. 1, men skiød sig efter 5 Timers Overlæg om Morgenen Kl. 6. Ulvenes Tal har saaledes tiltaget i det ved Krigen ødelagte Vendee, at de vove sig midt ind i Landsbyen, anfalde Kreaturer og føre dem med sig, og vise kun liden Frygt for Mennesker.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Ægypten. Den franske Overgeneral Menou har saaRettergangsmaaden paa en bedre Fod i Ægypten. Dom mer-Embederne blive nu ikke meere som forhen solgte og man paaseer Retfærdighedens Haandhævelse.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
De Franske have opdaget en vigtig Svovlgrube ved det røde Hav og det Krudt, som de Franske forfærdige deraf: Ægypten har større Kraft end det europæiske. Man fied der nu ogsaa Sabelklinger.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
General Menon har begiert af den første Consul, at der maatte oversendes ham Æble=, Fersken= og Aprikostræer og Frøsorter til Ægypten, og tillige nogle duelige franske Gærtnere.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Siden Krigen er ophørt i Ægypten er Nationalinstituttet igien traadt sammen og har begyndt sine nyttige Arbeider. Nogle af dets Medlemmer ere reiste til Øvreægypten paa Opdagelser.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Den republikanske Grundingsfest den 23de Septbr. er i Catro bleven høitideligholdt med megen Pragt saavelsom ogsaa Seiren ved Maringo, hvorved de Hierter, som vare blevne kolde mod den første Consul, igien ere satte i den forrige Enthusiasme for ham.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Den franske Handel i Ægypten har gjort beundringsværdige Fremskridt. Suet er bleven indrettet til en Stapelstad, ved det røde Hav og Overgeneral Menou har sluttet formelige Handelstractater med Storscheriffen i Mecca, Kongerne Barfuhr og Dongola, Fyrsten over Lyblen og Landene ved Nigerfloden, ja endog med den i det indre af Afrika herskende Keiser i Abyssinien. Karavanerne komme uden Hinder til Cairo og medbringe store Tilførsler af Guldstøv, Elefant tænder, Strudsfiedre, Rhinoceroshorn og de kostbareste Apotekervare og Specerier.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Jtalien. J Genua har man oprettet et overordentlige Tribunal for de Anarkister og Rolighedsforstyrrere, som have raabt: Leve Robespierre!
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Østerrig. J Triest have Smaakopperne raset saa skrækkelig paa nogle Maaneder, at 3 til 4000 Børn ere henrevne ved samme. 15 til 20 Børn døe daglig, og alle Lægernes Bestræbelser have være frugtesløse. De have neppe reddet 10 Børn af 100 Syge.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Preussen. Hofmedailleur Loos har forfærdiget en smuk Skuepenge til det ny Aarhundrede, paa hvis Forside forestilles Regnbuens Gudinde, af hols Overflødigheds Horn udgydes Held og Velsignelse paa Jorden, og paa Bagsiden er anbragt Dyrkredsen, hvori staaer de kraftfulde bibelske Ord: Fred skulle de have og Glædens Fylde.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Helsingøer, den 2den Januarii. I Aaret 1800 ere 9048 Skibe expederede i Sundet, nemlig 1487 Danske, 1941 Svenske, 3139 Engelske, 176. Preussere, 152 Pappenborgere, 31 Hamborgere, 39 Oldenburgere, 80 Bremere, 278 Rostoker, 60 Lübeckske, 13 Russiske, 59 Amerikanere og 6 Portugisere.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
J St. Olai Menighed ere viede 28 Par, fødte 91, døde 141; i St. Maria Menighed viede 14 Par, fødte 357 døde 83, ved Hospitalet død 1 Mand og 1 Qvinder, altsaa 106 flere døde end fødte. En Galiase er i Nat forliist neden for Fæstningen, hvem det er veed man ikke endnu.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Kiøbenhavn, den 2den Januar. Mandagen den 29de December blev ved Hoffet declareret Mariage imellem Hr. Ditlew Friderich Greve v. Rantzow, Capitain i Livgarden til Fods, og Commtesse Margretha Sophie v. Haxthausen, Hofdame hos Hs. Kongel. Høihed, Kronprinsessen.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Fra den 31te Decbr. til den 2den Jan. er indkommen Capitainerne Svan fra Nordamerica med Sukker, Kaffe, Tobak og Riis; Capitain Biørn fra Bourdeaux med Viin og Stykgods.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Ved den i Dag foretagne 11te Trækning af det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 aabnede 3 Procents Annuitets Laan ere følgende Bogstaver udkomne: Lal. S. C. F. J 10. Guz. T. R4. Eierne af de under disse Bogstaver udstædte Annuitetsbeviser vilde altsaa behage til næstkommende 1ste Julii at lade sammes paalydende Summe med den til samme Tid paaløbne Rente ved den Kongel. Casse affordre, da deraf, efter Placaten af 16de Sept. 1789, fra bemeldte Tid af ingen videre Rente godtgiøres. Finants=Collegium den 2den Jan. 1801.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Vexelcours, den 2den Januarii. London 2 Maaneders Sigt - 4 Rd. 36 sk. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 4 - 90 - Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 11 3/4 avista = = 120 3/4 pr. Cen. Hamborg - 2 Maan Dato 130 1/4 1/2 avista = = 132 Specie-Coursen 134 1/2.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Ved Tallotteriets 818 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 54. 88. 51. 31. 42. ker, ved Siden af en kiær Ægtefælle, skiuler nu Graven Levninger. at en af Staden velfortient Embedsmand SVENNIN LAGE. Justiceraad, Viceborgemester og Raadstueskriver, udi Kiöbenhavn, for den 9de November 1745. 27de December 1800. Læsere! kiendte du Manden, da viid Han er langt over LortaleJa glindsende Marmor kan ei engang forherlige Hans Navn, Thi Troskab i sit Kald. Redelighed i Omgang, Nidkiærhed i sit Embede, forskaffede Ham til sidste Öieblik Venners Fortrolighed, ja mere Medborgeres Venskab. Høiagtelse og Yndest.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Udi Manddoms favreste Alder, nedböiet under langvarig Sygdom,. gik Han, beklaget af mange, som en troe Tienere, for at imodtage Lönnen. og fandt Hvile. Fred være med Hans Stør Jørgen Hundewadt.
Berlingske Tidende, 1801-01-02
Jnscription. over Læsebibliotheket ved Begyndelsen af det 19de Seculo, af Sivert Aarflot. Nythundred Aar med Smil Forgiængers Plads antræder Og Tvillingrigets Børn giør til Jehova Bøn: Som det har Leed af Tid; Gid Himlen straale Glæder, Om Landets Christian og Friderich hans Søn. Den dyre danske Magt, som kneyser stolt i Norden, Fremlokker Landets Held og værner det ved Fred. Dens Konst, dens Viisdoms Roes sig breder vidt om Jorden Trods Secler, kommer, gaaer - Dans=Lov er Evighed. Stolt Tvillingrigets Egn sig af sin Lykke hæver, Regieringen er mild, her fremmes, lønnes Flid. Vor varme Hierters Bøn af Himlen hørt vi kræver: Sign Danner=Tronens Arv til Tidens sidste Tid . Nu til de dyre Mænd fra hvis goddædig Hænder, Oplysnings favre Bind blir viet til vor Plan. Modtager store Mænd den varme Tak vi sender, Et Nytaars Ønskes Raab er hvad vi yder kan For Dem, hvis Ædelmod vor Samling vil formere, En Evald, Hammer, Brun, en Buchvald, Lunding med (. Bull, Weidemann nok Bull, og om bestemt sig flere. Bønhør os, Godheds Alt, Skienk Dem Lyksalighed. Ja evig Belbehag Velgiørerne bestraale! Vi blir ved Gaver froe - Gid hver maa føle Fryd. Det Skee!! byd Himmel byd, dit Rigdoms Væld at maale Til Giverne den Skat, som kroner virksom Dyd Herhos kan jeg næst hierteligste Taknemmelighed tillig have den Fornøielse at kundgiøre, hvor heldigen dette Bibliothek kun i en Tid af lider mere end et Aar er og vil blive fors get; thi ved Forflyttelsen fra Gaarden Aarslot i Ørsteens Sogn her til min nu havende Boepæl Egsæt i Wolden (som et beqvemmere Sted for mig og Bøgernes Udlaan) bestod det den Tid, som før bekiendt, ei mere end af 114 Bind. Om her af nyttige Skrivter kan saaes Dubletter eller tildeels flere af et Slags er dog godt, da foruden at her i Bibliothekets Kreds ere mange Læsere, erfares allerede at adskillige fra omliggende Naboesogne giøre her Besøg for at ville see Jndretningen og vorde bekiendte med forskjellige gode Bøger, hvortil her kunde blive bedre Leilighed jo mere man fik Forraad. S. K. Aarslot. (a) S. T. Hr. Cancellieraad og Handels-Commissær i Cette, C. Evald, har ved et særdeles opmuntrende Brev, dateret Odense der 6te Julii 1800, skienket Et hundrede og elleve Bind Bøger her til Bibliotheket (der ere endnu ei ankomne, men i vente.)Hr. Justitsraad og General-Conduktør, Christoffer, Hammer, ved et kierkomment Brev af 12 September 1800 skienket her til foruden de i Avisen No. 75 bekiendtgjorte og saa den norske Fanna og en Deel flere Bøger, som ligesom de forrige ventes med Leilighed.