Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-08
Det maatte forekomme Hs. Majestæt forunderligt at see de samme Magter, som havde oprettet Kongeriget Nederlandene, og det med Hensyn til Ligevægten i Europa og hvis Hielp han havde anraabt, for at vedligeholde Riget i en uforandret Tilstand, nu havde besluttet at opløse Staten, hvorom Allerhøistsamme ikke havde anraabt deres Hielp, at Hs. Majestæt fra nu af vilde ophøre med at gribe til Forholdsregler, for at bringe det forvildede Folk tilbage under sin Authoritet; at Kongen vil aldeles ikke antage nogen Forandring Regieringen, som maatte have til Formaal under Navn af Liberalisme at indføre det største Desporie blandt hans Folk og at endelig Forskielligheden i Kongen og Gesandternes Mening om Vaabenstilstanden indbefatter Scheldens Aabning maae efter Kongens Bedømmelse udlægges til hans Fordeel, da Høistsamme har al Ret paa sin Side. Allerede tilforn havde Potentaterne paadrevet at Scheldefloden snart maatte aabnes, som var bragt i Blokade Tilstand den 27de October, da Staden, Antverpen allerede var i Oprørernes Hænder. Conferencerne have dog beviist, at Potentaterne betragte Spærringen som en Fien lighed, endskiøndt Rigieringen ikke tænkte paa at man vilde bestride dens Ret til at forbyde Passagen paa dens egen Grund. Kongen svarede derpaa at Schelden skulde blive aabnet førend den 20de Januar, dersom man kunde blive enig angaaende Hovedpunkterne i Henseende til Skilsmissen. Desuagtet antoge Gesandterne den 29de Januar en Potokol, hvorved Scheldens Spærring blev erklæret for en Krænkelse af Vaabenstilstanden, og den Beslutning blev eenstemmig taget, at Gesandterne vilde herefter ikke taale den mindste Fiendtlighed imellem begge Partier, at de forbøde paa det strengeste alt hvad der kunde have Hensyn dertil, at de forlangte for sidste Gang at Schelden skulde ufortøvet blive aabnet, og at de paa den anden Side forlangte, at de Belgiske Tropper skulde paa det hurtigste ophæve Blokaden for Mastricht, at de 5 Magter forbeholde sig efter den 20de Januar at tage alle saadanne Forholdsregler, som de maatte ansee at være fornødne for at betiene sig af imod det af Partierne, som ikke vilde efterkomme den Forholdsregel, som er bleven dem foreslaget; at de i det sidste Tilfælde maatte betragte det som en Fiendtlig hed som var begaaet imod dem selv, og at de havde besluttet alt dette for at vedligeholde den almindelige Fred. Det Svar som Hs. Majestæt gar paa denne Protokal skal blive meddeelt Kamrene i de første Dage af næste Uge. Af alt dette giver sig tilkiende at Sagen har faaet et høist ubehageligt Udfald og at den endog er bleven forværret i de sidste to Dage, da Potentaterne have anmeldet for den udenlandske Handelstand, at Scheldens Aabning maatte finde Sted den 20de Jan. og at de fra den Tid af vilde ikke taale nogen videre Hindring i den frie Seillads paa Scheldefloden. Nu blev der ikke andet tilbage at giøre, end enten at forhindre Flodens Aabning med Vaabenmagt, eller at tilstaae det. Kongen har derfor for at afværge alle videre Ulykker for de nordlige Nederlande, ikke længere villet modsætte sig Seilladsen paa Schelden, hvorved han dog har paastaaet at beholde de Flod og Toldafgivter som fandt Sted førend den 14de Mai 1814. (Man veed at Kongen har sendt Admiral Gobius til Antwerpen og ladet Scheldens Aabning høitidelig proclamered. Hs. Majestæt nærer den Tillid, at Communicationen om Oprørernes Tilbagetog fra Omegnen ved Mastricht og Opretholdelsen af Vaabenstilstanden fra deres Side vil blive bekræftet. Jmidlertid ere vore Gesandte blevne forsynede med de fornødne Fuldmagter og Jnstruktioner for at forhandle om Skilsmissen. Efterat nu Ministrene havde kastet et kort Blik paa Hollands indvortes Anliggender, og omtalt, at der allerede udnævnes en særskilt Regiering for Luxemborg og at dette Storhertugdomme skal erholde en egen Statsforfatning, saa sluttede han sin Tale med følgende Ord: Vort Fædrenelands indvortes og udvortes Tilstand er ikke gunstig. Fra alle Sider optaarne sig mørke Skyer. Store ere de Lidelser, som true Staten ifølge den fatale Opstand i Belgien; men store ere ogsaa de Offere, som det Nordnederlandske Folk bringer med Mod og Tillid. Regieringen har veget for Overmagten og vi maae underkaste os denne. Vi maae holde Skridt med vor Konge i at understøtte hans Forholdsregler, forat opretholde vore Rettigheder og staae ham bie i alt hvad der kan tiene ham til Forsvar og derved bevise Europa, at Holland ingensinde betragter ham som en Tvangsherre, men som en dyrg Fyrste. - Som man erfarer, har hans Mai stæt Kongen foreløbigen nedsat sin Civilliste, som efter Grundloven er fastsat til 2,400,000 Gylden, for det første til 1 1/2 Million Gylden. Ministrenes Gager skulle herefter kun udgiøre 12000 Gylden Administratorernes Poster i Departementerne skulle aldeles blive ophævede.