Berlingske Tidende, 1781-03-05
London, den 16de Februarii. De for nyelig til Stats=Secretariatet fra Newfoundland, indløbne Depecher melde, at der sammesteds for nyelig har varet en hæftig Storm, som dog ingen Skade har gjort. J Egnen ved Portsmouth samles nu Transport=Floden til Vestindien, hvilken skal bringe Levnetsmidler, Bygnings Tømmer og Klæder derhen. - De Søefolk, som for nyelig ere ankomne med Ostindiefarerne, ere strax blevne pressede til den Kongel. Flodes Tieneste. Den store Fløde har taget Proviant, ind for 6 Maaneder; og altsaa kan Gibraltars Undsætning neppe være den eeneste Hensigt, hvorfor den løber ud. Samlings Pladsen er ved St. Helens, og heele Floden skal, naar den der bliver samlet, bestaae af 30 Skibe af Linien, 6 Fregatter, 4 Jagtskibe og 3 Brandere. Fæstningsværkerne paa Øen Jersen skulle formeeres, og især skal et nyt Citadel anlegges imellem Kajerne og St. Martin. - Fra Boston er følgende Skrivelse, datert den 21de December afvigte Aar, indløbet: De sidste Breve fra Nye=Nork melde om en Jndskibning af en talrig Mængde Tropper, som sammesteds skulle gaae for sig; men man vidste endnu ey deres Bestemmelse. De føye til, at alle de Officerer ved den Brittiske Marine, som sammesteds vare uden Tieneste, ere blevne kaldte tilbage til Engeland; at de Amerikanske Fanger aldrig ere blevne behandlede med saadan en Strænghed, som nu, saa at vi blive nødte til at bruge Repressalier imod de Engelske Fanger. Græven af Rochambeau, Commandeur over den Franske Armee, er under Ledsagelse af Vicomte von Chatteleax og mange andre Franske Officerer afreyst, for at vende tilbage til Newport paa Rhode=Island. Han opholdte sig her i 10 Dage, og i denne Tiid besaae han vores Castel, vore Circumvallations=Linier og General Washingtons fornemmeste Quarteer i Cambringe. Vel er der udkommen en Hoftidende siden den 13de huj.; men da der endnu til i Dag ikke er ankommen noget Skib fra Amerika, og Hoffet altsaa ingen tilforladelig Efterretning har faaet om Oprøret iblant den Amerikanske Armee og om GeneralClintons Seyer over den Amerikanske General Green i Caro ling; saa er der i samme ikke bleven meldt noget om disse vigtige Tildragelser. - Desuagtet staaer den Efterretning om de Amerikanske Troppers Rebellion ey allene i Nye=Porks Tiden den under 6te Januarii, men endog i den Nye=Portske Mercurius under 5te ejusd.; dog udgives den i sidste Tidende ikke for saa tilforladelig, som i den første. En Kiøbmand fra Nye York har ligeledes berettet det samme i Liverpool. - J Forgaars blev igien ved Hoffet holdt et Statsraad i Kongens Nærværelse; men man har ey faaet noget at vide af hvad, som en forefaldet i samme. Jmidlertid bliver man endnu ved at forsikre, at det allerede er kommen temmelig vidt med vores Kongel. og nogle andre Hoffer, og man smigrer sig med det Haab, at Amerika endnu igien vil underkaste sig Storbritann, nien. - Fra Amerika ere endnu ingen nærmere Efterretninger indløbne, hvorover man endnu lever i Uvished, og enhver har Rettighed til at troe hvad han vil af de udspredte Efterretninger, og hvad der er meest overeensstemmende med hans Tænkemaade. En af vore beste Tidender meldede i Gaar: at Regieringen havde tilforladelig Efterretning, at General Washington havde gjort General Clinton nogle Forslag til et Forliig, som dog vare blevne forkastede. Tiden vil oplyse alt dette. - Man har angivet adskillige Aarsager, hvorfore Admiralitetet har været saa langsom til at fælde Dommen over de opbragte Hollandske Skibe, men man veed nu tilforladelig, at alle Hollandske Priser, som have havt Hollandsk Gods inde, skulle erklæres for gode Priser; derimod skulle de Hollandske Priser, som have været ladte med neutrale Vare, ey confiskeres. Af disse sidste beholde vi allene Skibene, og de neutrale Magters Undersaatter maae ved Certificater bevise, at Ladningerne tilhøre dem. J Følge disse Grundsætninger ere i adskillige Skibe sidste Tirsdag blevne condemmerte. - Angaaende den Fordeel, som vore Tropper for nyelig skulle have tilfægtet sig over Rebellerne i Carolina, læser man her en Skrivelse fra en Kongel. Officeer i Nye=Uork, af følgende Jndhold: Oberste Tarleton vendte efter Rebeller General Sump ters Nederlag ved Floden Tyger til Leyren ved Wemysborough, og blev der til den 3die December. Jmidlertid havde Rebellernes General Clarke i Steden for Sumper paataget sig Commanden, var bleven forstærket af General Green og igjen gaaet over Floden. Tarleton blev den 3die Decbr. detachert imod ham med 2500 Mand Cavallerie, Grenadererne og 3 Compagnier af det 63de Regiment og 300 Mand af sin egen Legion; fik den 10de ej. at vide, at Fienden var 2000 Mand stærk, vendte derfor tilbage til Wemysborough og efterat han sammesteds anseelig var bleven forstærket af GrærCornmallis, marcherede han i 3 Colonner løs paa Fienden, som den 15de ej just vilde brække sine Telte op og trække sig tilbage; men blev afskaaren, hvorpaa der opkom en blodig Træ ning fra om Morgenen Kl. 11 til om Eftermiddagen Kl. 2, i hvilken Amerikanerne havde 3 gange saa mange Døde som Engelænderne, og reddede sig med Flugten.