Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Mine Forpagteres aarlige Udsæd paa Præstegaardens udmærket gode Jorder af Hvede, Rug, Byg og Havre er omtrent 48 til 50 Td. deraf høstes sædvanligen fra 7 til 9 Fold; i særdeles gunstige Aar vel undertiden mere, dog tør jeg ikke regne derpaa, men troer med Bil 14) Mine Forpagtere faae tyndere end Bønder eller pleie, hele det besaaede Areal er nok omtrent 43 Td. L. geom. Brevskr. Anm. lighed at kunne antage, at der kun i Giennemsnit, Aar ud Aar ind, avles 8 Fold, eller naar Udsæden er 48 Tdr. i det høieste 384 Tdr., hvoraf altsaa 192 Tdr. tilkomme mig, hvilke, naar Udsæden drages fra, maa reduceres til 144 Tdr. Af disse fortære først mine Heste 25 Tdr.; til min Husholdning, til at føde og fede (for saavidt det ei skeer med Kartofler, de nødvendige Sviin og Fiærkræ, hvoraf vi have mange, medgaaer af alle Slags, dog fornemmelig af Byg tilsammen omtrent 55 Tdr. Alt hvad der følgelig kan sælges er, det ene Aar regnet med det andet, 64 Tdr., mest Havre. Dette Antal Tønder Sæd var netop det, som ifior solgtes af min Avlings Overskud fra Husholdningen; det bestod af følgende Slags og blev solgt til de vedføiede Priser. 18 Td. Hvede a 3 Rbd. 68 s. Tdn. 66 Rbd. 72 s. Rug a 2 Byg a 1 - Havre a 1 - 148 Rbd. 56 s. Med disse 148 Rbd. betalte jeg først min Folkeløn 98 Rbd., og Resten kan ikke blot antages at medgaae til Reparationer, Tøirer, Binds ler, Jern, Smedeløn (som er ubetydelig hos os, Salt, Bødkerarbeide, Redskaber, Havefrø &c.,men jeg har ifior endog maattet bruge 20 Rbd. mere til disse Udgivter. Avlingen, paa den Fod jeg har den, indbragte altsaa minus 20 Rbd., skiøndt Skatterne vare betalte, saa det er en Sandhed naar man siger: at Avlingen fortærer sig selv. Jmidlertid skal jeg dog siden ikke glemme, at min Familie ogsaa tærer med. Hidindtil har jeg ikke videre omtalt, at jeg endnu har et lille Vænge paa 2 1/2 Td. Land til eget Brug, hvilket især er mig vigtigt, for der at avle de til vor Husholdning nødvendige Kartøfler (som ere os til usigelig Nytte, og hvoraf min Kone tilbereder det skiønneste Kraftmeel); iøvrigt dyrker jeg der, deels med Spaden, deels med en let Plov, som tilnød kan trækkes af een Hest, alleslags; f. Ex. Sennop, Hør, Vikkehavre, Kløver o. a. m., som dog alt gaaer med til Husets Fornødenhed eller til Hestene, uden at jeg kan beregne mig det til Jndtægt. Hvad min Have angaaer saa er den nu, som De veed, i ypperlig Stand, uden at den koster mig andet end for nogle Rbd. Frø, den er ogsaa mine ældste Børns Øiesteen. Min Tienestekarl 12) maa om For= og Efteraaret grave noget i den, ellers besørge vi den ganske allene og jeg kan ikke noksom beskrive hvormegen Fordeel saavelsom Fornøielse den yder os alle. En god Humlehave paa 2 Skpr. Land og en Kummenhave ere forenede med den, som foruden vort eget Behov stundom give os, især Humlehaven, et betydeligt Overskud, hvilket jeg dog, da det varierer saameget, ei kan bestemme i Penge; ifior var det mindre end ellers, men dog tilstrækkeligt til derfor at kjøbe et godt Slagtehøved, hvorfor jeg heller ikke har fradraget denne Udgift ovenfor, i Beregningen over det som Avlingen indbragte. Af vore Køer have vi ingen anden Jndtægt end den, at de forsyne os med Melk, Ost og Smør, - om Sommeren meer end tilstrækkeligt, om Vinteren derimod er det, hvad Smørret angaaer, kun ved Hielp af Svine 12) Om Sommeren er han i Tørvemosen, om Vinteren paa Loen; paa begge Steder hielpes han af og til af Røgteren, dog meest om Sommeren. Brevskr. Aum. og Gaasefedt samt det om Sommeren sparede lille Forraad, at vi nogenledes kan slaae os igiennem uden at kiøbe. Af Faarene bruge vi Ulden elv, og indslagte det hele Tillæg om Efteraaret.