Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-16
udlandet. Preussen. Kongens Trontale ved den almindelige Landdags høitidelige Aabning den 11de fylder 3 1/2 Spalter i Børsenhalle. Vi tillade os deraf at hidsætte følgende Brudstykker, der ere tagne i den Orden, hvori de findes i Talen: "Durchlauchtige, ædle Fyrster, Grever og Herrer! Kjære troe Stænder af Ridderskab, Stæder og Land meenigheder, Jeg byder Dem af mit Hiertes Jnderste velkomne paa den Dag, da et stort Værk af Min i Gud hvilende uforglemmelige Fader, Kong Frederik Wilhelm III berømmelig Jhukommelse, naaer sin Fuldendelse. Den ædle Bygning af stænderske Friheder, hvis otte mægtige Piller den høisalige Konge dybt og urokkeligen har grundfæstet i sine Landes Eiendommeligheder, er idag bleven fuldendt ved Deres Forening; den har erholdt sit beskyttende Tag. Lader os ogsaa deri ære hans Minde, at vi ikke hastig jage efter Forandringer i hans endelig og netop fuldførte Værk. Jeg nægter forud hver Medvirkning dertil. Vi ville lade Tiden og fremfor Alt Erfaringen raade; vi ville, som det sømmer sig, betroe Værket til det guddommelige Forsyns fremmende, dannende Hænder. Mit og Min Faders frie og troe Folk har med varm Taknemmelighed modtaget alle de Love, som Vi Begge have givet det til Beskyttelse for dets høieste Jnteresser og navnlig Lovene af 3 Februar, og Vee den, der vilde forbittre dets Tak eller endog forvandle den til Utak Hver Preusser veed allerede i 24 Aar, at alle Love, der angaae hans Frihed og hans Eiendom, først overlægges med Stænderne. Men fra nu af veed Enhver i Landet, at Jeg, blot med den nødvendige Undtagelse af Krigsnød, ikke vil afslutte noget Statslaan, ikke forhøie en Skat eller paalægge en ny, uden alle Stænders frie Samtykke. "Finde andre Lande deres Lykke paa færdige og givne Konstitutioners Vei, saa ville vi oprigtig og broderlig med dem prise deres Lykke. Men Preussen, mine Herrer, kan ikke taale saadanne Tilstande. Spørger De Mig: Hvorfor, saa svarer Jeg: Kast et Blik paa Europas Kort, paa vort Lands Beliggenhed, paa vor Sammensætning, følg vore Grændsers Linier, ve vore Naboers Magt, fremfor Alt gjør med Aanden et Blik i vor Historie. Det har behaget Gud, at gjøre Preussen stort ved Sværdet, ved Krigens Sværd mod det Ydre, ved Aandens Sværd i det Jndre; men det har sandelig ikke været Tidens negative Aand, men en Tugtens og Ordens Aand. Jeg udtaler det, mine Herrer: Ligesom i Feldtleiren, uden den meest truende Fare og største Daarskab, kun een Villie tør byde, saaledes kan dette Lands Skjæbne, dersom det ikke øieblikkelig skal falde fra sin Høide, kun styrres af een Villie, og handlede Kongen af Preussen formasteligt, naar han af sine Undersaatter forlangte en Træls Lydighed, saa vilde han sandelig handle endnu meget mere formasteligt, naar han ikke vilde forlange det af ham, som er den frie Mands Krone, Lydighed for Guds og Samvittighedens Skyld. Hvem Udtydningen af disse Ord foruroliger, ham henviser Jeg blot til Udviklingen af vore Love allerede i et Aarhundrede, til de stænderske Edikter, endelig privilegerede. samt Avertissementstidende. overalt i de danske Stater. af M. C. Hempel. 16 April 1847. Østerrig (En Skrivelse fra Storvissiren til Fyrst Metternich). til denne Forsamling og dens Rettigheder. Da kan han finde Beroligelse, naar han vil. Ædle Herrer og troe Stænder! Jeg føler Trang til at afgive den høitidelige Erklæring, at det aldrig skal lykkes nogen Magt paa Jorden at bevæge Mig til at forvandle det naturlige, netop hos os ved sin indre Sandhed saa mægtige Forhold mellem Fyrste og Folk til et konventionelt, et konstitutionelt, og at Jeg aldrig vil tillade, at et skrevet Blad ligesom et andet Forsyn skal trænge sig imellem vor Herre Gud i Himmelen og dette Land, for at regjere os ved sine Paragrapher og ved dem at erstatte den gamle, hellige Troskab. Lad der være Sandhed imellem os. Af een Svaghed veed Jeg Mig aldeles fri; Jeg stræber ikke efter forgængelig Folkegunst. Og hvo kunde det, der har ladet sig belære af Historien: Jeg stræber alene efter at opfylde Mine Pligter efter bedste Vidende og efter Min Samvittighed og at fortjene Mit Folks Tak, om den end aldrig skal blive Mig tildeel. "Afbetalingen paa Nationalgielden skrider frem; Afgivterne ere formindskede, Finantserne ordnede. De unde Mig idag den Lykke, at tilbyde Provindserne en Gave af 2 Mill. Rdlr. til Fordeel for Hielpekasserne. "Pressen er saa fri, som Forbundslovene kun nogenlunde tilstæde. Ved al Erkjendelse af den agtværdige Bestræbelse, at hæve Pressen ved en ædel Aand, er det dog utvivlsomt, at der i en Deel af samme hersker en mørk Fordærvelsens Aand, en Aand, der, ved at løsne Baandene for det Bestaaende, stræber efter Omvæltninger, den frækkeste Løgns Aand, en Skjændsel for den tydske Troskab og den preussiske Ære. "Det Kirkelige hører ikke for Stænderne; men een Bekjendelse kan Jeg idag umulig undertrykke, naar Jeg tænker paa den forfærdelige Bestræbelse, at bedrage Mit Folk for dets helligste Klenodie, for Troen paa dets og vor Alles guddommelige Frelser, Herre og Konge. Denne Bekjendelse lyder (her reiste Hs. Maj. sig og fremsagde Bekjendelsen staaende og med opløftet Høire): Jeg og Mit Huus, Vi ville tjene Herren, Betænk ogsaa, at Uvishedens Tid med Hensyn til vort Stændervæsens Uddannelse nu er forbi. Meget, hvad Overbærelsen hidtil kunde undskylde med denne Uvished, har for Fremtiden ingen Undskyldning meere. Den følgende Dag, den 12te, holdt Landdagen sit første Plenarmøde, hvori det med stor Majoritet vedtoges, at indgive en Takadresse til Hs. Maj. og næsten eenstemmigen antoges, at gjøre Brug af den i Forretningsreglementet meddeelte Tilladelse til at bringe Forhandlingerne til Offentlighed. Senere forlode Medlemmerne af Herrestanden Salen, medens de tre Stænders Deputerede beholdt deres Pladser. Fire kgl. Propositioner saavelsom Hovedfinantsbudgettet forAaret 1847 og en Oversigt over Finantsforvaltningen forelagdes Stænderne. Statens Jndtægter anslaaes til 64 Mill. og det rene Overskud over Udgifterne til 1,100,000 Rd. Blandt Udgiftsposterne er Statsgjeldsvæsenet opført med 7,200,000, Finantsministeriet med 2,800,000, Krigsministeriet med 25,770,000 og Kongehusets Ministerium med 100,000 Rd.