JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-06-19
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Den 27de Maj drog Napoleon, i Spidsen af sin Garde ind i Liegnitz, hvilken Stad han igjen forlod den 29de, for at følge Armeen. Dagen før Slaget ved Bautzen rekognoscerte han selv den hele Linie, og sad heele 10 Timer til Hest, indtil Aftenen Kl. 11, da han nøie bemærkede fiendtlig Vagtfyr. Saadan Virksomhed og eget Tilsyn, der sætter Liv i alt, og er uafhængig af andres Lune, fæster Seiren. Man overbevises og herved om hans Helbreds gode Tilstand, hvad end Englænderne snakke derom.
Viborger Samler, 1813-06-19
Den 28de Maj saae man det første franske Linieskib paa Gironde Floden, da Regulus ankom til Bourdeaux.
Viborger Samler, 1813-06-19
En fransk Artillerikonvoi, der forlod Armeeveien, og derved mistede 200 Md., 300 Heste og endeel Kanoner og Vogne, har foranlediget en streng Undersøgelse.
Viborger Samler, 1813-06-19
General Poinsot, der med et Kavalleriregiment paa 400 Mand gik fra Brunsvig, er ved Halle taget fangen. 200 Md. reddede sig til Leiptzig. Generalen er ført til Rusland. Sammenkomsten til Vaabenstilstandens Bestemmelsen fandt Sted i Klosteret Wahlstadt ved Liegnitz og vaerede i 18 Timer. Bischofswerda er plyndret og stukken i Brand under Krigstummelen. Napoleon har befalet, at de afbrændte Bygninger taxeres, og erstattes.
Viborger Samler, 1813-06-19
Fra Hamborg er ej tegnet Kours paa Kjøbenhavn, Prag eller Wien.
Viborger Samler, 1813-06-19
Hertugen af Brunsvig-Oels er, fra Bunzlau, gaaen igjennem Berlin til Stralsund.
Viborger Samler, 1813-06-19
Udenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske og andre danske Aviser.)J Trondhjems Avis læses følgende: Siden No. vember Maaned f. A. er for Kongelig Regning afsende til Trondhjems Stifts Forsyning circa 60,000 Tønder Korn, hvoraf til denne Tid kun ere ankomne noget over 120000 Tønder; desuden er i dette Aar for partikulair Regning hidbragt omtrent 14000 Tønder Kornvare. Budstikken beretter, at der er bevilget en Sum af indtil 400,000 Rd. d. K. til Laan til Landmænd til Brød og Sædekorns Jndkjøb. Kongen har desuden bevilget 6 Præmier fra 25 til 5 Rbdlr. pr. Kommercelæst for de 6 første Skibe med Korn som ankomme til hvert af Norges 4 Stifter. - Til Opsyn med fremmede Reisende i Norge er i samme Rige taget skjærpede Forholdsregler.
Viborger Samler, 1813-06-19
Christiania, d. 8de Junii. Man læser heren Kundgjørelse af Jver Teisner, at han, paa det intet Stykke brugbar Jord skulde ligge ubenyttet af Mangel paa Sædekorn, har besaaet en stor Deel med Rodekaal," samt at hver Fattig, der har Jord og ikke Leilighed til at kjøbe, frit skal faae Planter hos ham, for at ingen brugbar Jord skal bortligge uden at bære Frugt. Stiftsoverrets Procurator Cancellieraad Morgenstjerne, har udgivet "Nogle bemærkninger i Anledning af Norges og Sverrigs nuværende gjensidige politiske Forhold.
Viborger Samler, 1813-06-19
Tønsberg, den 1ste Junii. Jblandt de fleere Handlende, som her i Aar have viist hvad man med ærlig Villie kan udrette til sin Egns Forsyning, hører Kjøbmand Carl Stoltenberg, Ridder af Dannebrogen. Utrættet uddeler denne Mand for en efter Tiderne særdeles billig Priis Sædekorn til hver Bonde af de omliggende Sogne uden Hensyn til, om denne har staaet i Handelsforhold til ham eller ikke.
Viborger Samler, 1813-06-19
Kjøbenhavn, d. 14de Junii. Sors Ridderatademie er afbrændt, tilligemed Bibliotheket og Jnstrumenterne.
Viborger Samler, 1813-06-19
J den bekjendte Jødestrid ere nu og fremtraadte som Deeltagere, den bekjendte Nathan David, og en Anonym i Aarhuus Avis.
Viborger Samler, 1813-06-19
For Cancelliet er andraget, at en Mand i Aaret 1805 solgte en Gaard i Ringsted, blandt andet paa Vilkaar, at 11000 Rd. af Kjøbesummen skulde indestaae i Gaarden, de 2000 Rd. i 5 Aar og de 9000 Rd. i 9 Aar, hvorpaa han i Aaret 1806 kjøbte en Arvefæstegaard imod at 11000 Rd. af Kjøbesummen skulde blive staaende paa Samme Vilkaar, hvorfor han til Sælgeren af Denne transporterede, den til ham udnedte Pante-Obligation paa den fornævnte Gaard i Ringsted. J Aaret 1811 solgte Debitor denne Gaard og, efterat de 2000 Rd. i Følge Obligationen vare udbetalte, udstedte Kjøberen sin Obligation for de øvrige 9000 Rd. Da nu denne Sum i Følge Fron. af 5 Jan sidstl. skal omskrives til Rbpenge, og den nye Eier ei kan være pligtig til at tilsvare Samme undtagen efter den af ham indgangne Forpligtelse, har Vedkommende forespurgt, om ikke den, med hvem Gjelden i Aaret 1806 var contraherret, maatte være pligtig at tilsvare ham Differencen imellem disse 2de Omskrivningsforhold, og at saa meget mere, som der ved Salget er profiteret betydeligt: Collegiet har derpaa svaret, at da den første Debitor er aldeles lost af sin Forpligtelse derved, at en ny Debitor i hans Sted er antaget, saa skjønnes ikke rettere, end at han ingenlunde kan være pligtig til at erstatte Forskiel, len imellem Dansk Courants Værdie paa den Tid Gjelden først blev stiftet og paa den Tid da den af Gaardens nærværende Eier blev overtaget; dog vil det afhænge af Vedkommende, saafremt de ønske det, at lade denne Sag af gjore ved Domstolene.
Viborger Samler, 1813-06-19
En Mand i Skielskjør har for Cancelliet andraget: at han i Aaret 1811 laante 700 Rdlr. af en Bonde, hvorfor han udstedte sin Obligation, under 22 April f. A., med første Prioritets Panteret i en ham da tilhørende Eiendom Da han senere solgte denne og tilkjøbte sig et andet Sted, æskede han sin Creditors Erklæring, om han vilde være tilfreds med, at Gjælden transporteredes paa dette Sted, og da denne intet derimod havde at erindre, udstedtes under 15 Decbr. 1812 en ny Obligation. Da Gjelden nu i Følge Fon af 5 Jan. sidstl. skal omskrives til Rigsbankpenge, har hans Creditor paastaaet, at Saadant burde skee efter den første Obligations Datum; men, da han derimod har holdt for, at Omskrivningen, i Følge Fon. §. 35, burde skee efter den sidst udstedte Forskrivelses Datum, saa har han anholdt og herover at meddeles Cancelliets Resolution. - Collegiet har derpaa svaret, at det ikke skjønner rettere, end at han uden Grund har villet indskyde sig under allerhøistbemældte Forordn. . 35, efterdi dette Lovsted aabenbar forudsætter Forandring af Debitor Person, som her ikke har fundet Sted, hvorimod Forordningens 5. 23 sidste Membrum synes i dette Tilfælde at være aldeles anvendeligt. Jøvrigt vil det afhænge af Vedkommende at lade denne Sag afgiøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske Saadant.
Viborger Samler, 1813-06-19
En Mand i Kjøbenhavn har for Cancelliet andraget, at en Mand i Jtzehoe i Mai Maaned f. A. ved Speditionen af nogle Vare for ham indbetalte 1086 Rd. 25 s. Sl. Holst. Cour. i den Kongelige Kasse sammesteds, hvorfor han under 2den Juni næstefter tilstillede ham Regning. Da denne Mand i Itzehoe nu paastaaer denne Sum erlagt i Schl. Holst. Sølvmynt, men Spørgeren, anseer ham dertil uberettiget, da, som han andrager, Regningen udviser, at Udlægget er skeet i Schl. Holst. Courant, saa har han forespurgt, om han var pligtig til at præstere Betaling med rede Sølv, eller i Følge Fon. 5te Jan. sidstl. i Rbpenge med 2 Rbdlr. pr. Species. Collegiet har derpaa svaret, at da Gjelden in casu maae ansees forfalden for den 1ste Jan. d. A., saa skjønnes ikke rettere, end at samme, i Følge Fon 5 Jan. sidstl. 5. 45, maae være at afgjøre efter de forhen for Hertugdom menes Pengevæsen gieldende Anordninger, ved hvilket det ikke var paabudet, at private Personer, istedet for Schl. Holst. Sølvmynt, skulde modtage noget Slags Repræsentativ som Betaling, hvorimod Creditor naar anden Forening ei var indgaaet, altid var berettiget til at fordre virkeligt Sølv. Hvorvidt for Resten den Omstændighed, at maaske nogle at de Udlæg, som Spørgeren er debiteret for, maatte være gjorte i Skatkammerbeviser, kan have nogen Jndflydelse paa Parternes Mellemværende, kan Collegiet saa meget mindre indlade sig paa at bedomme, som det ikke er oplyst, om paa den Tid Udlægget skeede deslige Repræsentativers Værdie ved Coursen var nedsat under rede Sølv; men dette maae overlades til Domstolenes Afgjørelse, ligesom det og i det hele vil beroe paa Vedkommende at lade Sagen, paakiende ved Domstolene. Dode Khvn: Frue E. Vorsee for Gris. Jomf. C. S. Vogt 36 A. Mad. Helt f. Lassen. Hel sin goer: Byefoged og Politiemester Bruun Juul 39 A. Christiania: Kammerherre Greve C. C. Knuth. Conradinelyst. Frue Oberstlieutnantinde M. W. Holch f. Castenschjold 36 A. Slagelse: Forhen Herredsfoged og Landvæsenskommissair A. Henneberg. Randers. N. S. Mammon 56 A.
Viborger Samler, 1813-06-19
Bekjendtgjørelser. Med den høie Øvrigheds Tilladelse, agter jeg undertegnede førstkommende Søndag d. 20 Juni og flere Dage, som nærmere ved Placaten skal bekjendtgjøres, at forevise sine mekaniske Kunster. Den Erfarenhed Kundskab og Øvelse jeg i en Tid af 10 Aar i Petersborg, Stochholm, Hamborg og flere Stæder har samlet, hvor jeg med Publicums Tilfredshed har viist mine Kunster, vil ogsaa her sætte mig istand til at smigre mig med, at erhverve det ærede Publicums Tilfredshed og Bifald. Indgangen aabnes Kl. 7, en Begyndelsen skeer Kl. 8. Entreen er første Plads 5 Rd. og 2den Plads 2 Rd. dansk Courant. Billetterne faaes hele Dagen, hos Hr. Klubvært Hagemann, og i mit Logie hos Hr. Landinspecteur Wessenberg, samt ved Jndgangen. Billetterne gielder kuns for den Dag de ere tagne. Philip Davidson.
Viborger Samler, 1813-06-19
Mekanikus. Hvem i dette Snapsting har publiqve Renter at betate eller imodtage, ville melde sig desangaaende hos Stiftsrevisor Baadsgaard, hver Dags Formiddag fra 9 til 12, i Snapstingstiden. Viborg, den 18de Juni 1813.
Viborger Samler, 1813-06-19
De som i denne Termin maatte have noget at afgjormed Viborgs verdslige Overformynderie, ville behage at melde dem desangaaende hos Hr. Haasum i St. Mathisgade, fra den 23de til 27de Juni incl. om Eftermiddagen Kl. 3 til 5, hvor undertegnede Overformyndere møder. W. Stilling. C. Lund.
Viborger Samler, 1813-06-19
At Pakkeposten, som afgaaer fra Aalborg d. 22de og fra Kiøbenhavn d. 19de dennes, forventes at indtræffher den første d. 23de, og den sidste d. 24de næstefter, og afgaaer samme Dage videre; Det undlader jeg herved ikke at bekjendtgjøre til Vedkommendes Efterretning. Viborg Postcontoir, den 16de Juni 1813. Hansen.
Viborger Samler, 1813-06-19
Nogle Sengeklæder, kan faaes til Leie nu i Snaps tingsterminen i Mathisgade hos N. S. Forb.
Viborger Samler, 1813-06-19
De som have Penge til Laans af Viborg lærde Skole, Midler, anmodes at henvende dem til Skolens Regskabsførere Raadmand Bager, seenest inden denne Maaneds Udgang, for i Overeensstemmende med Fo ordningen af 5te Januari d. A. at faae samme omskreven i Rigsbankpenge S. V. Viborg, den 14de Juni 1813. Dinesen. R. Fogh. C. F. Degen.
Viborger Samler, 1813-06-19
Skomager Grosser fra Christiansfeldt ankommet til Viborg den 21de Juni, og medbringer til Forhandling moderne Mands- og Fruentimmerfodtøi af alle Slags. Hans Logie er, som forrige Aar, i Enkemadame Stabells Gaard i store Bradpande.
Viborger Samler, 1813-06-19
Værelser er at faae til Leie i Snapsting, samt Stalderum til nogle Heste hos Muurmester Carl Nicolaysen i Nedergade.
Viborger Samler, 1813-06-19
De som have Penge til Laans af Viborg Stifts Publique Midler, anmodes at henvende dem til Stiftsrevisor Baadsgaard her i Viborg for inden Terminen at erholde deres til det Offentlige udstædte Panteobligationer efter Forordningen af 5te Januar 1813, paategnet til Omskrivning i Rigsbankpenge. Viborg, den 9de Juni 1813. Jespersen. Bloch.
Viborger Samler, 1813-06-19
En Gartner kan til 1ste Novbr. d. A faae Tieneste paa en Herregaard; den Søgende vilde melde sig hos Hr. Kjøbmand Niels Gjorup i Viborg Termin, hvor Vilkaarene erfares. Gode Thyboe=Oste anvises tilkjøbs paa Bogtrykkeriet. Kobberstykker.
Viborger Samler, 1813-06-19
Løverdagen d. 26de Juni førstkommende, bortsælges ved Auction som holdes paa Viborg Raadstue, om Formiddagen Kl. 9, en sielden og betydelig Samling af Portræter og andre Kobbere, henhørende til den danske Historie, i Folio, Qvart, Octav og mindre Formater. Samlingen der er samlet med stor Flid af sal. Hr. Statsraad A. R. de Lasson, indeholder over 1000 Kobbere og er i 7 Bind heftet paa Karduspapiir. Fraværendes Kommissioner, naar Prisen tillige opgives, antager sig Kammerraad Just i Viborg, naar han i portofrie Breve derom anmodes.
Viborger Samler, 1813-06-23
No. 5.
Viborger Samler, 1813-06-23
(Af Altona Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1813-06-23
Paris d. 13 Junii. Hs. M. Keiserens Hovedqvarteer var den 6te Juni i Liegnitz; men man troede det snart skulle forlægges til Dresden, hvorhen den gamle Garde alt var gaaet. Forskjellige Armeekorps ere opbrudte for at tage nye Stillinger i Goldberg, Løvenberg, Bunzlau, Liegnitz, Sprottau etc. og der drage i Leir.
Viborger Samler, 1813-06-23
Prindsen af Moskwa var bestandig i Breslau. Keiser Napoleon har den 22de Maj, efter Slaget ved Würschen, besluttet "at der paa Bjerget Cenis skal oprettes en Mindestøtte, hvorpaa alle Kantoners og Departementers Navne fra Alpegnene og Mayland skal indgraves og desuden sættes en saadan Jndskrivt "Keiser Napoleon har befalet dette Monument at opreises, til Beviis paa hans Taknemlighed mod hans Undersaatter i Frankrig og Jtalien for at bevare for Efterslægten Mindet om den berømte Tidspunkt, hvor inden 3 Maaneder 1200,000 Md. ilede under Vaaben for at forsvare Rigets Jntegritet."
Viborger Samler, 1813-06-23
Ved et Dekret af 14de Maj har Keiseren, før at bevidne Prinds Vicekongen sin Tilfredshed, foræret Vicekongens ældste Datter Slottet i Bologna og Galleiras Omegn, som er ophøiet til et Hertugdom under Navn af Galleira.
Viborger Samler, 1813-06-23
Blandt de af Hs. M. Keiserinden bekjendtgjorte Beretninger fra Armeen, hedder det d. 3die og 4de Junii. "Vaabenhvilen vedvarer. Baabenstilstanden er d. 4de Juni undertegnet. General Lauriston har borttaget 60 Fartøier med Meel Viin og Krigsforraad, som skulle til det Korps, som beleirer Glogau; men nu blev Provianten sendt til Fæstningen. De franske Forposter ere Halvveien til Brieg. General Hogendorp er Gouvernør i Breslau. Jndvaanerne ere hjertelig kiede af Landstormen, som man troer General Scharnhorst, der holdes for en jakobinsk Anarchist, er Opfinder af: han er saaret i Slaget ved Lützau. De preussiske Prindsesser ere flygtede fra Breslau. Hertugen af Bassan er reist til Dresden for at modtage den danske Minister Grev Kaas - Man seer og der Divisionsgeneral Grev Vandammes Beretning til Marskallen Prindsen af Eckmühl, og Fægtningen paa Vilhelmsburg, dat. Haarburg 13de Maj, hvori det hedder: De Franske kom til Øen den 11te Maj, men vare da ikke faste i Stilling, da Natten kom dem paa. Om Morgenen d. 12te satte Fjenden, 10 til 1200 Md. over til Øen fra Hamborg. De rykkede rask frem, havde vunden nogle Fordele og trængte frem med deres Kanoner. Men Generalen lod 3 Batailloner let Jnfanteri og Resten af Dufours Division understøtte General Gengoulds Brigade, og vende om og angribe i Masse. Jnden 1/4 Time var Fjenden bragt ganske i Uorden. Han lod sine Kanoner, Krudtvogne og Munition i Stikken, lod nogle Fangne og en stor Deel Døde efter sig, blandt hvilke og vare Danske. Den Reussiske Brigade blev derefter sat over til Øen; Fjenden gjorde en ny Landgang og søgte at fordrive de Franske, men da Geværilden begyndte, trak han sig hastig tilbage med Tab af Døde, Saarede og Fangne. Endnu 3die Gang blev de Franske alvorlig angrebet med Geværer, man lod Fjenden komme nærmere og trak sig langsom tilbage, for siden at afskjære ham Tilbagetoget. De Franske gik derpaa frem i Stormskridt, trængte Fjenden tilbage og forfulgte ham 1 Time med Bajonetten. Forvirringen var stor. Desom søgte Skibene, bleve skudte eller druknede. Omtrent 400 Mk. som ikke kunde indskibe sig, strakte Gevær.
Viborger Samler, 1813-06-23
Hamborg d. 16de Junii. I Gaar ere paa høiere Ordre nogle og Tredive af de herværende anseeligste Handlende, bortførte over Elben som Gidsler, for den Staden paalagde Strafkontribution.
Viborger Samler, 1813-06-23
Postgangen til Østerrig, Bøhmen, Sachsen, Bayern og Rhinforbundsstaterne, Frankrig og Holland, er herfra sat i sin gamle Gang.
Viborger Samler, 1813-06-23
London 27 og 31te Maj.
Viborger Samler, 1813-06-23
Af Monitøren see vi, at Napoleon gaaer hurtig frem paa Seierens Bane, Han vil sikkert blive ved til han har sikret sig Landet til Oder om ej til Weichselen med. Saa kan Fredskongressen samles i Prag. Hvor krænkende er det ikke for en Englænders Hjerte, at see vore nølende Anstalter at have medvirket hertil, Hvo skulle have tænkt efter det Nederlag den Franske Hær i Vinter leed, at Napoleon med Frankrigs egen Hielp kunde have frembragt en Magt saa hastig, der var istand til at understøtte en saa dybt udtænkt Plan som Kongressen i Prag? Et Brev fra Hamborg siger "Jeg kom her den 11te Maj. Siden jeg reiste, bort har Bladet vendt sig. De Franske have nødt Russerne til at gaae over Elben igjen og have taget Lüneburg, Haarburg og Curhaven og hele venstre Elbbred i Besiddelse. Cur haven rømmede Engl. uden at løsne et Skud. Russerne vare for faa til at gjøre Modstand. Preusserne og Hanseaterne have liidt betydelig Nederlag. De kan let tænke, hvad Følelse det vækker, at England ikke sender os Hjelp. Der er kun een Mening her
Viborger Samler, 1813-06-23
Indenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1813-06-23
Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, har under 10de Juni 1813 fra Edsvold Jernværk, udstedet følgende Kundgjørelse: Til det Norske Folk. Det er en Sandhed, der ikke noksom kan erkjendes, at Tarvelighed er en af de første Borgerplig ter, og hvor kan den tænkes væsentligere at udøve og mere velgjørende i sine Følger, end i et Land, hvis Jndbyggere tildeels maae savne Livets første Fornødenheder, Har end Norge og dets værdige Sønner ingen anden Fjende at frygte for end Mangelen; nu velan, saa lader os i Tide gaae denne i Møde med de Midler der levnes os. Jkke taler jeg til den hæderværdige Almue, der med Tillid til Gud og Troskab mod Konge taaler de Savn den føler og glad ved den Hielp de offentlige Foranstaltninger og Naturens milde Haand giver den, haaber paa en bedre Fremtid; for den er Tarvelighed en Nødvendighed. Derimod er det til Embedsmændene, til de formuende Jorddrotter og Brugseiere, som til Byernes bemidlede Jndbyggere, at Jeg henvender denne Min Opfordring: Husk at hver Mundfuld Du nyder mere end Du og Dine behøve, berøves din lidende Medborger, Jndskrænker derfor, med urokkelig Villie, For brugen af Brød og af alle Gryn= og Meelspiser i Eders Familier og blandt Eders Huusfolk. Et større Antal mere Trængende skal, ved det J forbrug mindre, finde Mættelse og velsigne Eder. Foregaaer hinanden indbyrdes med et godt Exempel; den Tarveligste blandt Eder, er, i denne Henseende, den bedste Borger. - Saavel Byernes som Landets Beboere nytte de Hjelpemidler som Naturen have anviist i Mangel af Brødkorn, og nytte dem, ligeledes med Tarvelighed; da skal de Uger snart forsvinde hvori Mangelen endnu kan hjemsøge os, inden Guds Forsyn hjelper os med den velsignede Høst, som over hele Landet tør forventes." Christian Frederik. Edsvold Jernværk, den 10de Juni 1813.
Viborger Samler, 1813-06-23
Kjøbenhavn, d. 18 Junii. J et Bulletin fra det svenske Hovedqvarteer, udgivet i Feldttrykkeriet i Stralsund, og i den Rostokker=Avis, findes, blant andet, indrykket, at efter Præsident Kaaskes Ankomst i det franske Hovedqvarteer i Harburg, var en hemmelig Overeenskomst af ham bleven truffet med den franske befalings havende der, ifølge hvilken de danske Tropper, i Forening med de franske, skulle anfalde og besætte Staden Hamborg, og at derfor de svenske Tropper, som vare indtrufne i og omkring Staden, havde maattet sættes i Sikkerhed og drages tilbage, fordi de vare blotstillede.
Viborger Samler, 1813-06-23
Endvidere anføres i samme Bulletin, at Præsident Kaas paa samme Tid, da han underhandlede med Prindsen af Eckmühl, lod sige den russiske General Tettenborn og den svenske General (hvilken siges ikke), at Kongen af Dannemark var bereed til at forene 25000 Mand af de danske Tropper med den svenske Armee for at tilveiebringe en almindelig Fred og formindske Napoleons Vælde."Der kan med fuldkommen Kundskab om Maaler for Præsident Kaaskes Sendelse, som var at begive sig i et Kgl. Ærende til Keiser Napoleons Hovedqvarteer, og om hans Foretagender i Altona og Harburg, forsikres, at han ingen hverken hemmelig eller offentlig Overeenskomst havde at underhandle i Harburg, og at han langt mindre har gjort et Tilbud som det der anføres i den svenske Bulletin, hvilket vilde have været ligesaa stridende mod Kongens Hensigt og Værdighed, som mod det Forhold den svenske Regjering har sat sig i til den danske, ved at gjøre Fordringer, der sigte til at sønderrive de Baand, som forene Tvillingrigerne. Præsident Kaas undslog sig for at indlade sig med dem, der fra svensk Side vilde forebringe Forslag, hvoraf Hensigten var bekjendt. Da hans Vægring betog Anledning til med Grund at kaste Skygge paa hans Regjerings Opførsel, saa da Hensigten var at opvække Mistanke mod den danske Regjering, har man i Haab om at opnaae Maalet, paadigtet Præsidenten en Yttring, hvortil ingen Anledning var i Tingenes Stilling, paa Grændsen og hvoraf endogsaa under ingen Forudsætning var nogen Frugt at høste for hans Regjering. Thi naar de franske Troppers Jndrykning i Hamborg blev lettet ved de Danskes Medvirkning: fordi de ængstede Jndvaanere anholdt om disses Mellemkomst, saa faldt al Aarsag af sig selv bort til at støde til de bortdragende Svenske.
Viborger Samler, 1813-06-23
Statstidenden og andre danske Aviser have leveret et Brev fraen Svensk dat. Stokholm 29 April d. A. som er indsendt i Norge til en Baron der, og som tilfulde oplyser os om vore Gjen boers Omhyggelighed for Norges Vel ved at fiske de rørte politiske Vande og trække denne Danmarks Tvillingbroder til sig paa en behændig Maade. Ligesom vanlig er i denne Tid, at misbruge Sproget i Proklamationer og Kundgjørelser, naar det gjælder om at træde Menneske= og Folkeretten under Fødder; saaledes forsikres allerførst i Brevet, at Nordens Frihed og Selvstændighed er den svenske Kron prindses høieste Ønske og Hensigt, og, denne kan vindes ved Norges og Sverigs Forening.