JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Det i Nørre Sundbye ved denne Byes østre Bonbeligende vel vedligeholte Sted, med dertil ligende Hauge, som beboes af S. T. Madame Wadum og en indrettet for en honet Familie, er underhaanden og faae til Kiøbs, og i Mangel af antagelig Kiøber tilLeie. Stedet kan tiltrædes 3 a 4 Uger efter S. Hansdag d. A. Saavel om Kiøbet som Leien kan accorderes med Procurator Asp i AalborTvende Karle af Bondestanden, som ere fri for Udskrivning til Krigstjenesten, og ville tiene i Kiøbenhavn ved et Brændevins=Værk, hvor hver Kar faaer 30 Rdr. i Løn om Halvaaret, god Kost og frie Reise didover, kan melde sig inden 8 Dage hos Mesterskræder Frost i Piilsgade her i Aalborg, som antager dem med Vilkaar, at de kunne være Reisefærdige midt i September Maaned, eller i seeneste nogle Dage for Mikkelsdag.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Da jeg, ved Kongelig allernaadigst Bevilling af 30te i forrige Maaned, er bleven tilladt, at sidde i uskift Boe med mine umyndige Børn; saa indkaldes herved alle og enhver, som kunde have nogen Fordring til min, ved Døden den 20de Marts sidst, af gangne Mand Poul Holm, Provst i Hassing Herred og Sognepræst for Harring og Stagstrup Menigheder i Thisted Amt, hvad enten samme angaaer laante Penge, Regninger, indgangne Cautioner, eller vedkomme hans anbetroede Provste-Embede i Hassing Herred, intet i nogen Maade undtagen, at de behagelig ville melde dem hos min Laugværge S. T. Hr. Proprietair Anders Sørensen til Jrup, inden 12te Ugers, Dagen fra Dødsfaldet som er den 12 Juni førstkommende. Roeslund Præstegaard den 15 April 1804. Magdalene Sophie Høier. Sal. Holms. ger et Tillæg.)
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Blandede Efterretninger. I et pe i dist Blad anføres som Beviis paa Sadelighedens Tinand i Stokholm: at imellem aa 1769 og Ma og var hvers nette Barn, - fra 1789 til 1795 over stredet og og 1788 mere end hvert tredien. af værte Fødsel. Dersom det saaledes proglessirstal tiltage hvor mange mon der da om et halv Seculum vil fødes ægte: For mere end 30 Aar siden levede der i det Wirtembergske en Renopator ved Navn Stipomfeld. Han blev siden geistlig Forvatter, døde i Fattigdom og Efterted sig en Søe. J November f. A. foranstalede Con førsten af Gaden til Ære for Kongen af Sverrig et Jagtpartie. Den ynge Stephinfeld begiv sig tillige med nogle Venner paa Veien, for at see denne Jagt. En af dem foer vild i Skoven og raabte af a. Klæster; Strøhmfeld, Stivomfeld, paa dette Skrig kom der en svensk Cavalier ridende hen til ham og spurgte hvad han vilde ham, den Vildsagende undskildte sig med, at han ikke havde raabt paa ham, men paa en af ene vedsagere. De har jo raabt paa Strøhmfeld, og det er mit Navn. Det veed jeg ikke; men det veed jeg, at min Kammerat hedder Strøhmfeldt. Nu saa kom, vi vil søg ham op. De fandt ham saaet, og nu søgte den svenske Cavalier at faae hans Familie at vide. Strøhmfeld fortalte derpaa, at hans Fader var død som Forvalter i Sulz, hans Bestefader som Wartembergst Lieutenant, og at hans Oldetader en født Svenske, havde været Würtembergs Oberst. Nu steg den svenske Cavalier af Hesten, omfavnede Strøhmfeld som sin Paarørende, og presenterede ham for Kongen med disse Ord: Deres Majestæt, nu har jeg fundet Arvingen til det skiønne Strømfeldste, Gods i Sperrig. Efterat ogsaa Kongen havde undersøgt alle Omændigheder, kiendte han ham for den rette Arving, og befalede ham at reise med sin Be slagtede til Sverrig, for der at tage sit Gods i Besiddelse. Philosophen Kant skal have efterladt sig en Formue af 20,000 Rd. - Et stort Særsyn i Philosophiens Rige,
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Hr. Professor Begtrup har nu tiveret adskillige interessante Efterretninger angaaende Øen StrynseJndbyggerner Oeconone er meget mærkværdig. Det res Giøden med Tang er den eneste Aarsag, hvorfor de drive deres Agertrug med saa megen Held. Halm foeret bruge de til Jldt stedet for Brændsel. Hver Mand henter og Efteraaret fra Stranden 100 Læs. stift Tang, som strøes i Gaarden under Creaturene, fornemmelig i Spinegaardene, og ligeledes paa Veiene; Naar den saaledes har ligget en Vinter og er, bleven kort og raadden, blandes den med Giødningen, føres om Sommeren ud paa Marken og sættes, i Kag. Den føres derpaa om Efteraaret paa Byg stubben, som pløies til Rug. Det er artigt at fordenne lille Øe ømtinget af Giødninghobe, og man maatte undles over, hvor dette lille Land har saaet at den Giødning fra, dersom ikke Havet forsynede det med 5000 Læs aarligen. - Deres Oeconomie med Hestene er ganske befanderlige Blot om Vinteren have de Heste, om Sommeren have de næsten ingen. Det samme er Tilfældet paa Ærøe. "Stryugerne og Ærøerne have Mangel paa Græsning. En Mand, som for sin Avlings Skold, burde holde fire Heste, har om Sommeren kun to. Naar Høsten er forhaanden, gaae Ærøerne og Strynerne til Fyen og kiøbe blot unge Heste; med dem forrette de deres Vinterpløining og Tangkiørsel. Om Vinteren hvor de her er frie for Reiser eller Kiørsel, forres de vel med Erter, og naar Bygsaden er lagt, føre Ærverne dem til Holsteen, og saae de godt betalt. De har altsaa hvert Aar friske og unge Heste, og vinde ved denne Onsætning saa meget, at de svare deres Græsning, og have Heste stit. - Deres vigtigste Næringskilder er Kommenhauger. Den rigeste Bønde paa Øen vurderes for 1000 Rdr.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
En ung enfoldig Junker, som var meget opblæst af sine Ahner, havde engang igaet i Sinde at studere Agerdyrkningsvidenskaben, som han hidtil intet Begreb havde havt om. Han gav sig i Færd med at læst een af Tydsk i Dansk oversat Bog om Agerykkningen, hvori der ved en Skriverfeil, stor Grever istedet for Greber, og Møggresser, i stedet for Møggrøder. Junkeren, som antog dette for Satre, raabte i sin Harme; Jol den Karl skulde tugtes. - At sige om Grever, at de bruges til en saadan Forretning, og endnu oven i Kiødet at give dem et saadan Øgenavn!
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
En Tydsk Reisende siger, i det han taler om hvem der snakker Tydsk i de nordlige Egne af Hertugdømmet Slesvig, og den største Deel af Jylland; 2 Den der efter Reglen ikke bærer Træskou; den, hvis Heste have beslaaet Seletøi, der har en Vogn med Caleche, eller der rider paa en Engelsk Sadel; den, der har et gristligt eller andet anseeligt Embede i Staten; den, der er klædt efter Verden, kan man frit tale Tydsk til, og de forstaae det. -Alle de øvrige tale Dansk.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Avertissements. Af den Afhandling i Tillæget No. 1, Om Tienestefolks Feil i vore Tider, om Aarsagerne dertil og Midler til at afværge dem, som er oversat af Hr. Pastor Meden, er formedelst dens i vore Tider vigtige Jndhold, besørget et særskildt Astryk, som sælges hos Forlæggeren Bogtrykker Wandall, heft. for 8 s. paa Trykpapiir, og for 12 s. paa Skrivpapiir.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Subskriptionsplan. Fra det Øieblik da Undertegnede blev Eier af Forlagsretten til vor udødelige Holbergs Skue, spil, følte han den Forpligtelse at tilveiebringe en anstændigere Udgave af dette Mesterværk, og forenede sig herom med sin maageaarige Ven Hr. Praf. Rahbek, der allerede adskillige Aar tilforn, efter at have tilhandlet sig Ret dertil af den forrige Forlægger, havde anmeldt en saadan Udgave. Deels de saavel efter Jldebranden, som under de krigerske Conjuncturer ved Aarhundredets Begyndelse, for deelige Foretagender ikke gunstige Aspecter, deels og Udgiverens personlige Stilling, der lod ham befrygte, ikke at kunne hellige dette Arbeide den fornødne Tid og Flid, have ikke tilladt dem at lægge Haand paa dette Foretagende for nu Jmidlertid haabe de, at Holbergs o; Smagene, og Fædrenelandets Vinner ikke vilde findes Avillige at tilgive dem denne Udsættelse, saafremt de ellers er saa heldige, at kunne give denne Udgave al den ser frie Nøiagtighed og sømmelige Nethed, de ønske: ligesom og Prof Rahbek smigrer sig med, ikke frugtesløs at have anvendt den lange Mellemtid paa at sanke saadanne historiske, critiske og litterariske Noticer, som man ved Udgaven af vor ypperste Skribents mesterværker med Føie vil troe sig berettiget at forDe haabe tillige, at det ikke vil være uvelkommet, naar de fremdeles anmelde, at de efter Skuespillene agte, i Følge vedkommende Forlæggeres Tilladelse, at udgive denne Digters øvrige udvalgte Vittighedsværker, samt de at hans historiske og philofovhiske Skrifter, hvis almene og Fedsevarende Jnteresse nu mede en et halvt Aarhundrede har afgjort.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Denne Samling, der under Titel af: Holbergs udvalgte Skrifter, vil udkomme i Hæfter paa henimod 30 Arks Størrelse, overlades Subskribenterne for 3 s. Arket paa Trykp. og 4 s. Skrivp., som tilbringes Subskribenterne heftede i couleurt Omslag, og Trykpapiirs Efemplarerne planerede. Subskripelonen modtages i Aalborg hos Jr. Klokker Milling og Hr. Bogtrykker Wandall, samt hos Hr. Bogblader Sadolin, Kiøbenhavn den, 17 Martii 1804. Joh. Fr. Schultz, paa nye Amagertorv Nr. 64.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Fredagen den 15de Juni Formiddag Kl. 9 lader Hr. Lieutenant og Over Toldbetiendt Biørn i hans Boepal i Hr. Regimentsfelstiar Scheels Gaard paa Vestergade her i Aalborg holde Auction over endeel Boen have af alle Slags, især nye og moderne Meubler gode Sængeklæder, Kobber, Mæssing, Tin, Porselin- og Steentøi, Speile med mere. Aalborg den 7de Junii 1804. Bøggild. Simen, Optikus, er hertil ankommen, hvilken er allene handler men adskillige Conservations Briller, eller Glarine, saavel for unge som gamle Folk; men ogsaa for dem; som have et tort Syg hvilke have den Virkning, at man, uden at bukke sig, tan skrive og i en grastand af 200 Skridt eller Alen kan nøiste og adskille alt hvad dem forekommer Ogsaa tan han strax see enhver paa Øinene hvilke Briller dem er passelig og nyttige, for strax & indrette dem efter enhvers Omstændigheder, at de dermed kan var tient Videre handler han med store og smaae Perspektiver og Mittoskoper, og udbeder sig de Trængendes Besøg og Tiltale. Han opholder sig kun en tort Tid her. Han logerer hos Hyrtkudsk Hr. M. Bøgh i Bispensgade.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Jeg har herved den Ære at bekiendtgiøre for de Herrer og Damer i og uden for Aalborg som ville brære mig med deres Handel, at jeg, i den Hr. Viinhandler Møller forhen tilhørende Gaard, beliggende i Bispensgade, lige over for Jomfruannegade her i Aalborg, har etadleret, og førstkommende Tirsdagen den 1 Maj, aabner en Boutique af alle Slags Alen calauterien og Moge Vare, alt af fortrinlige ste Godhed og efter den aller nyeste Mode. De bedste Vahre de billigste Priser, den reelleste og promtestBehandlin skal altid være det ivrigste Formaal formine Bestrædelser, og den Anbefaling, hvorved jeg haaber at vinde mine ærede Medborgeres Agtelse og Tillid. Aalborg den 25 April 1804. Aron Jacob, De som i Penge Affaire enten efter Giældsbebiser, eller Regninger, maatte have noget som Debit at afgiøre med sal Exanisens Stervboe paa Giettrup, ville i forestaaende Termin 13 Juni, behagelig melde sig hos undertegnede til S. T. Hr. Oluf Christensens 1 Aar borg Derhos erindres i Særdeleshed enhver, som ei forinden har betalt hvad de kiøbte enten ved den første Auction 5 Martii eller anden dito 30 April sidst paa bemelte Giettrup, at betale samme bemelte Tid og Sted til mig uden længere Henstand, da man ellers seer sig tvungen til at behandle Vedkommende, uden negen undtagelse, efter Auctions Conditionerne. Kringelhede den 21 Mai 1804. H. Knustrup. Birkedommer til Voergaards Birk.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Formedelst Jndlosne, som man er for nu har kundet indsee, behøves i dette nu forestaaende Snapsting enten i Aalborg eller Viborg at modtage en Kapital af 16000 Rd. til Laans, blot paa et Aar til Udbetaling igien i Terminen 1805. Mere end fuldkommen Sikkerhed skal herefter vorde stillet. Hvor samme har at udlaane, enten samlet eller og i mindre Deete, behager herom at henvende sig til den søgende, Proprietar Friis paa Staarupgaard pr. Viborg er Skive.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Da 30te Dagen efter afg. Forvalter Peder Andersen, indfalder den 18 Puni førstkommende, saa bekiendtgiøres saadant for samtlige fraværende Arvinger af undertegnede Exttutor Testamenti. Den Afdødes Cretil og Debittrer indkaldes herved tillige at melde sig, de første inden den i Loven foreskrevne Tid, deres Fordringer at anmelde og brorisliggiøre, og de sidste for at betale hvad de til Boet maatte befindes at være skyldigt. Aelborg den 6 Junii 1804. Schou.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
J Følge Kongl. allernaadigst Bevilling, af 4de d. M., som bliver læst for vedkommende Over- og underret indkaldes herved subpoena præcluci & perperut silentii med Aar og Dags Varsel alle de som formene sig al have noget at fordre i Stervboet efter afg. Magrethe Grotum Werchmester, Enke efter forhen afdøde Proprietair Peder Thøgersen Lassen til Hostemark og Egensetiostres Gaarde og Godse i Fler stum Herred, Aalborg Amt, og selv, efter Mandens Død, Eier af samme 2de Gaarde, med deres Paastande at fremkomme, og saadant deres havende Krav tiden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Stifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Albe den 10de Mai 1804. Bassesen. Herredsfoged.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Byefoged Bassesen i Nibe giver Anviisning hvor en god Avlsgaard, med en tilhørende Vandmølle er at faa tilkiøbs. Gaardens Hartkorn er omtrendt 6 Tdr., dertil 5 Huse, som forrette Ugedagt til Gaarden; dens Bygninger er indrettet til beqvem Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, og bestaae af Egebindingsværk. Udlæden er aarlig 16 a 18 Tdr. Rug, 9 a 10 Tdr. Byg og 24 a 26 Tdr. Havre og der avles omtrent 10 Læs Høe samt 10 Læs Rortag Herde haves til Gaard og Huuse i Overstødighed. Mølleskyldsharttornet er 4 Tdr. 6 Skp. 1 Fkr., og Møllen er for faae Aar siden med stor Bekostning opført aldeles af nye; den har 3 Qværne og Grubbeværks Jndretning, til hvis Brug haves Bevilling.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Credi= og Debitorer udi Stervboet efter afgangne Niels Olesen som tiente og Døde hos Christen Christensen boende paa Knudseie Gods udi Elsthauge i Torslev Sogn, indkaldes herved, at møde hos mig undertegnede inden 12 Ugersdagen fra Dato af; de første for at anmælde samt bevise deres Fordringer og de sidste for at betale deres Gield. Knudseie d. 23 April 1804. Paa (S. T.) Madame Gleerup til Dybvad og Knudsere hendes Vegne. N. J. Meeling, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
J Følge Høie Collegies og derpaa grundede HøiePottigheds Foranstaltning bliver hos Herredsfoged Hasfelbald i Nørre Sundbye foretaget Auction over Wadum Sogns i Kiær Herred Aalborg Amt, Korn Tiende enten til Bortforpagtning i 5 - 6 a 10 Aar, eller til Eiendom; Auctionen tager Begyndelse Onsdagen den 21 Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. Conditionerne kan i Fortiden faaes til Eftersyn 8te Dage førend Auctionen hos Hospitalsforstander Hr. Schou i Aalborg, og fra Herredsfoged Hasselbalch i Nørre Sundbye. De Lysthavende behager at infinde dem bemeldte Sted og Tid.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Efter Høie Collegium og Høie Øvrigheds derfra grundet Foranstaltning bliver Alstrup Sogns Kirke i Hoziboe Herred, Hiørring Amt med tilhørende Til ender, Eiendomme og Rettigheder ved Auction Onsdagen den 27 Juni hernest og Eftermiddagen Kl. 2 Stet hos Herredsfoged Hasselbalk i Nørre Sundbye opraabt til Bortsælgelse til Eiendom efter de Conditioner som 8 Dage førend Auctionen er at faae til Eftersyn paa Hiørring Amtskontoir og hos Herredsfoged Haffelbalk i Nørre Sundbye ved Aalborg samt paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort, altsaa inbydes de Lysthavende at indfinde dem bemelte Tid og Sted.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Torsdagen den 28 Juni førstkommende lader Under tegnere, og af Hs. Majest. allernaadigst beskikkede Skiftekommissarier i Afgangne Kiøbmand Engelbreth, Brinchs Stervboe i Aalborg, ved offentlig Auction som vorder holdet paa Aalborg Raadstue, bortsolgt anseelige Gieldsfordringer Sirca 8000 Rd. enten separat eller samlet, og af disse Gieldsfordringer anføres de betydeligste og største saasom: Salling Land, Niels Poulsen i Rodding. 169 Rd. 1 Mk. 10 s. Jens Godstesen i Vesterlem 43 Jver Poss i Monstrup. Christen Jacobsen til Heine 40 4 Jens Hindrup i Sall 102 2 11 Mors Land. Knud Madsen i Kaarbye 119 Christen Christensen Gaadhuus 481 1 Jens Christensen i Bachgaarden. ved Wilsand. 169 Rd. 2 Mk. 2 s. Jens Christensen Friis i Wium 211.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Sandøen i Norge, Jørgen Engelbreth Hybers 190 Lemvig. Madm. Andrup. Hobroe afgangne Kund Karmarchs Enke 156 Consumtionsforvalter Nyegaard 24 Løgstøer. Jeppe Kold.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Kiøbenhavn Jens Holbech Peder Holst forhen KiøThisted, Christian Sørensen forhen Kiøbmand i Aalborg. Ole Winther forhen Kiøbmand i Hiørring. Nibe. Sææl Sørensen. Aalborg. Svend Jensen Podemesters Enke Christen Brønnum Consumtions Betiendt. Hans Christopher Wille 1832 afgangne Christen Hougaards Enke. efter Panteobligation 600 Rd. paaløbende Renter a. 470 R. 5. 1070 Rd.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
Uhrmager Møllers Enke. 1 Nørre Sundbye. Peder Benzen, Odense. afgangne Forpagter Holst hans Søn Poul opholdende sig ved Cavalleriet i Odense. H. 2 10 Foruden flere betydelige Summer saavel i Aalborg, Nibe, Løgstøer, Thisted, Nyekiøbing, Læssøe, FubreLand, som Omegnen ved Leerup og Kloster Markeder og nesten hele Liimfjorden igiennem. Aalborg den 21de Mai 1804. Hornsyld. Schou.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
NB. Formedelst Forandring af Boepæl er underhaanden at faae tilkiøbs og som strax kan tiltrædes min eiende i Fladstrand liggende Gaard og Bygninger, nemlig : Vaaningsholet bestaaende af 15 Fag Muur, Bindingstært og Teglhængt, ganske nyt. Et Huus paa 12 Fag, ligeledes ganske nyt indrettet med Hestestald, Parboder og Bryggers. Et Halvtag paa 6 Fag Muur og Bindingsvært og Teglhængt altsammen. Til disse Bygninger er et betyder ligt Gaardsrum og Tømmerplads, samt en smuk Hauge med Lysthuus og Keglebane. Gaarden og dens Bygninger er særdeles beqvemt indrettet til HandelsForring deri, ligesom og til Beboelse forvenhver hos net Familie, hvilket til Liebhaveres behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Fladstrand den 1 Mai Christian Thrane. At Pakkeposten, som ellers i Almindelighed ikke gaaer over Wiborg, skal formedelst Wiborg Omslags termin i tvende Postdage efter hinanden, nemlig den 9 og 16 Junii afgaae fra Kiøbenhavn over Wiborg og at bemelte Post ligeledes skal afgaae fra Aalborg over Wiborg den 12 og 19 Junii om Aftenen, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Da i øvrigt Jndleveringstiden til Pakkeposten ved Hobroe Postkontoir er fastladt til Onsdag Middag Kl. 12, men denne Post kan formedelst dens tidligere Afgang fra Aalborg ventes at ankommedtil Hobroe den 13 og 20 Junii om Morgenen saa bliver Jndleveringstiden ved Hobroe Postkontoir for ovennævnte 2de Postdage, fastsadt til Kl. 9 om Aftenen den 12 og 19 Junii. General Postamtet der, 23 April 1804.
Jyske Efterretninger, 1804-06-12
En Person ved Navn Peder Nielsen Nørgaard Grevskabet Lindenborg Gods, som paa nealt Aar, i forskiellige Stillinger, har giørt, og ladet sig giør navnkundig, hvilken Navn kundighed endog litoris den 21 f. M. ved Høiesteret er kommet i tilbørlig Betragtning, har iblandt andre Særheder og havt denne: at han just samme Dag, han efter Ahnelse eller Vint, formodede ved den i slige Tilfælde brugelske Sogne deputation at kundgjøres det under ovenmeldte 21de f. M. ved Stemmesamling affattede Beviis paa enfærdighedens Skiøn omhed, listede sig i ald Stiene bort og siden den Tid har gjort, eller ladet sin aføruynlig her i Egnen. Da nu med denne Perion (den alt for bogstavelig har opfyldt allerhøistbemeldte sønesterets Derret med at rydiggiøre den af ham i Aaret 1800 godvillig forladte og atter efter en god handJndsendelse i Aaret 1801, understøttet at mægtig Allierede, med Storm erobrede Gaarst Udflytter: Gaard No. 18), endnu bliver manste vigtige Ting af afhandle, giøres det mig til Pligt paa mitthøre Herskabs Vegne, at anmode alle og enhver som endelige re talt) berørte uden Pas undveant, og ved Mølestret som Voldsmand stemplede Pederstersen Nørgaard maatte forekomme, at de paa mit Ansvar Jn ham fængslig anholde, og derom enten med Posten eller pr. Etpresse, mig underrette, da jeg ufortøvet skal lade ham afhente, som en lovkældt Mand uden Følge en paa Lovene grundet Foged Kiendelse bør borge med sin Person, indtil han i alle Dage afsnider hvad han efter Høiesterets Dom af 24 i Meliver pligtig. Hans gode Udseende smidige Tunge, og hyttende Uskyldsmine, vil gjøre denne med sieldne Anlæg til Godt og Ondt, mistedte Person meere kiendelig end den nøiagtige Beskrivelse af hans Kladedragt, som han letteligen vil finde Leilighed til jævnlig at forandre. Lindenborg den 22de Ma Niss AndkienEnhver som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afgangne Gaardmand Christen Bech i Blade Bye og Sogn, Aars Herred og Aalborg Amt indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for mig at anmelde og bevise deres Fordringer, da enhver stal vederfares, hvad Retter, efter Loven. Løgstøer den 12 Martii 1804. J. Scharling. Stifteforvalter. En Person der har tjent hos fomemme Fold, og informeret deres Børn i Regning, Skrivning, m.m., ønsker sig til 1ste Novembersen Concition paa et Contoir, eller paa en Herregaard hos en Fornatter. og kan give paalidelige Attest og sin Jndustrie og Troestab. Anviisningen skeer fra Bogtrykkeriet. Af Kjøbenhavns Lat Oplag faaes hos Boghandler og Bogbinder Sadolin i Aalborg. Rødt fineste Ex 8 og 16 Stk. pr. Pd., a 11 Mk. - fiine Elephant 8 og 16 Stk. pr. Pd. a 7 - ordinair 3 Stierner 8 og 16 Stkpr. Pd. a 5 - 8 s. Sort fint, 8 og 16 Stkr. pr. Pund, a 1 - - Enkette Stænger faaes og
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Amsterdam, 2 Junii. Fra London meldes: Der er ingen Tvivl om, at her jo ganske nylig et ankomne Fredsforslag til vort nuværende Ministerium. Koureeivexlingen mellem Paris og Berlin er meget levende. Det hedder, de franske Tropper rømme, og de preussiske besætte Hannover. De Franskes Keiser vil langtfra ikke udbrede Krigen, men at traaer, at leve i bedste Venskab og Forstaaelse med alle neutrale Magter.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Paris, 31 Mai. Keiseren afreiser til Boulogne d. 3 eller 4de Junii. Man seer de vigtigste Begivenheder imode. De nye Skibsdivisioner fra Dan kirchen og Kalais ere lykkelig ankomne til Boulogne. Vor Land= og Søemagt have ligesom ægtet hinanden. Husarerne roe, Dragonerne klavre op i Masterne, og Matroserne exerceere sig i at fyre. Den nye Hofdragt bliver meget smuk og kostbar.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Keiserinden har lovet Staden Lyon, at hun og alle hendes Hofdamer ville især bruge Lyonner Tøi til deres Klæder. Palaisdamernes Tal er bestemt til 16. Titelen Borger høres ikke mere. Alting hedder nu igjen Monsiur eller Monseigneur Slutningen af General Moreaus Brev til Førstekonsulen lyder som saa: Dette havde jeg Dem General, at sige angaaende mine Forbindelsen med Pichegru. De ville derved overtyde sig om, at man har gjort dristige Slutninger fra Handlinger, som, skiøndt uforsigtige, dog tilpisse ikke vare forræderske. Havde De forlangt af mig en Erklæring og ver disse Gierningssager, ville De vistnok have sparet Dem den Harme, at lade mig arrestere, og mig den Ydmyggelse, at være i Lænker, maaskee fremstil ses for Retten som, jeg veed ikke hvad for en Sammensværger, og til min Retfærdiggiørelse at anføre en 25 Aars Troskab og den Tieneste jeg har viist mit Fædreland. Dog, jeg vil ikke tale om mine Tiener ster. Jeg pover ikke at troe, De, General, endnu har forglemt samme. Havde jeg havt Lyst til, at tage Deel i Frankrigs Regiering, kunde jeg jo let have gjort det noget for de kom tilbage fra Engypten, og De har vist ikke glemt hvor uegennyttigt jeg understøttede Dem d. 18de Brumaire. Fiender have siden adskilt os fra hinanden. Men i det Øieblik, jeg anklages for, at være en af de Medsvorne, man anseer for at handle efter Englands Jndflydelse, nødes jeg til at forsvare mig selv mod deres Faldstrikker. Jeg er saa egenkierlig at troe, at England af den Skade, jeg har tilføiet det, kan slutte sig til den, jeg endnu kan giøre det.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Hele Paris seer ideligt hen til den store Kriminaltribunalsal, hvor de Anklagede idag for fierdegang sidde paa 4 Bænke ligeoverfor Dommerne. Samtlige Arrestanter ere anstændigt klædte, de fleste friserte og pudrede. De Soldater, som sidde hos General Moreau, have Hattene tagne af.