JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-04-03
Kongeriget Preussen. J Anledning af Grev v. Dührns energiske Jnterpellation til den preussiske Udenrigsminister, Grev v. Arnim, den 24de Marts i Pairskammeret var Ministerens Svar meget mat. Han meente, at Jnterpellanten havde overseet et Hovedpunct, det nemlig, at Circularnoten af 23de Jan. taler om en Overeenskomst imellem alle tydske Fyrster, denne Ening havde indtil dette Øieblik ikke fundet Sted. Østerrigs Forslag daterede først fra den 27de Febr. Nu var det Spørgsmaal opstaaet, om man skulde tilbagevise Forslagene eller gaae ind paa samme; det Sidste var skeet i Depeschen fra det preussiske Cabinet af 10de Marts, men denne var skreven flere Dage for den 10de Marts, saa at den østerrigske Forfatning ikke har udøvet nogen Jndflydelse paa samme. (O! O!). Jøvrigt havde Østerrig erklæret, at det ei var dets Hensigt at udelukke sig. – Af Grev v. Dührns paa en høist talentfuld Maade motiverede Jnterpellation udhæve vi følgende Passus: "Vi ere paa en smertelig Maade overraskede ved den Efterretning, at den nuværende Udenrigsminister (Grev v. Arnim) har betegnet Tiltrædelsen af sit Embede ved en Note i det tydske Anliggende, hvori de aldeles uantagelige tydske Forfatningsforslag fra Østerrigs Side betegnes som Grundlag for en yderligere Ening. Det er kun altfor vist, at denne Note vil udøve den allerværste Indflydelse paa Afstemningen i Frankfurt, og jeg opfordrer desaarsag Udenrigsministeren til at forelægge Kammeret den omtalte Note, angive Grundene for sammes Text og for sammes Udstedelse i et tilsyneladende høist upassende Tidspunct, samt endelig aabent betegne den Stilling, som vor Regjering har isinde at følge lige overfor Østerrigs antydede Politik."
Viborger Samler, 1849-04-03
Berlin, den 27de Marts. Det har vakt Sensation, at den venstre Side i det andet preussiske Kammer pludselig lægger for Dagen Sympathier for Østerrig. Saaledes udviklede den Deputerede Wesendonk i en skjærende Parallele, at Preussen ei har bedre Berettigelse end Østerrig til fortrinsviis at anerkjendes i sit Forhold til den tydske Eenhed og til det tydske Forfatningsværk og til derpaa at begrunde et udelukkende Krav paa Tydsklands Om formen og Ledelse. – Paa alle Sider i Kammeret gjorde hans Foredrag Jndtryk, navnlig de Dele af samme, hvori han søgte at godtgjøre, at Preussen egentlig ingensinde havde anerkjendt den tydske Centralmagt, men stedse diplomatisk var gaaet forbi denne, at Preussen ingensinde havde udøvet den tydske Nationalforsamlings Beslutninger og Love som retsbindende, men efter Behag og kun i de Tilfælde, i hvilke de kunde tjene til at drive reactionaire Planer igjennem. Uhyre stort Jndtryk bevirkedes ved den Bemærkning, at Kongen af Preussen vel var den 21de Marts 1848 dragen, smykket med de tydske Farver, igjennem Gaderne, men at den tydske Fane blev i Aaret 1849 den 18de Marts - Preussens Opstandelsesdag – nedreven med Magt af Politiet og Soldaterne af de Huse, hvor denne Hædersfan var opplantet, – Auerswald drog tilfelts imod Wesendonks antidynastiske Tirader og erklærede en inderligere Forening med Østerrig for umulig, naar Østerrig ikke vilde admitteere et Folkehuus. Arnim(Udenrigsministeren) forsvarede sin Note omtrent paa samme Maade som i det første Kammer; kun tilføiede han i det andet Kammer, at der i ethvert Tilfælde maatte bestaae en Folkerepræsentation, et Folkehuus, eller hvad man vilde kalde det." (Bravo!) – Rodbertus henleddede især Kammerets Opmærksomhed derpaa, at Regjeringernes snevrere Statsforbund ei var det, som det v. Gagernske Program indeholdt, at der bestod en fuldkommen Overeensstemmelse imellem den østerrigske og preussiske Regjering, og at den af de tydske Fyrster tilsigtede Ening kun var den gamle Forbundsstat med et nyt Navn. Han blev derfor staaende ved sit Amendement: "Deres Majestæts Regjering vil stedse finde os beredte til at medvirke til en inderlig Forening af alle tydske Stammer under en Forfatning, der svarer til Deres Folks retfærdige Forventninger." Amendementet forkastedes med 164 imod 146 Stemmer, endskjøndt ogsaa v. Vincke, Comittereferenten, havde erklæret, at Noten af 10de Mai var det preussiske Folk uværdig. - Müllers og Consorters Amendement: "at til Opnaaelsen af dette skjønne Formaal vil Aner kjendelsen af de tydske Grundrettigheder væsentlig bidrage forkastedes, som allerede omtalt, kun med to Stemmer - 166 imod 164. – (Jronisk Brave fra venstre Side.) - Til Slutningen antoges Afsnitteene 7, 8 og 9 af Commissionsudkastet med 172 imod 149 Stemmer.
Viborger Samler, 1849-04-03
Jndenlandske Efterretninger. J "Departementstid." har Finantsministeriet meddeelt det væsentlige Jndhold af de sidste Rapporter fra den fung. Generalgouvern, i dansk Vestindien, Etatsr. Hansen, ang. Forholdet paa Øerne og om de Skridt, han har foretaget til Sammes Ordning. Det fremgaaer deraf, at den emanciperede Negerbefolkning skikker sig saa vel i de nye Forhold som Nogen med Billighed kunde forlange og derved afgiver et glædeligt Beviis imod alle dem, der tale om Mangel paa "Modenhed ved enhver Emancipation.
Viborger Samler, 1849-04-03
Det synes ogsaa at Regjeringen har været meget heldig i sit Valg af de nye Embedsmænd, som i Sommer bleve sendte over til Øerne. Etatsr. Hansen har afsat flere af de underordnede Embedsmænd, reorganiseret Politivæsenet, efterseet Toldvæsenet og andre Afgifter og derved skaffet Statskassen endeel forøgede Jndtægter, samt, som den nødvendigste Foranstaltning, udstedt et provis. Arbeidsreglement, der nøie bestemmer Forholdene mellem Landeiendomsbesidderne og de frie Arbeidere af Landbefolkningen. Det er ikke let at bedømme hvor tilfredsstillende dette Reglement kan være for begge Parterne, da dertil især udkræves et nøie Kiendskab om Forholdet imellem den deri fastsatte daglige Arbeidsløn (15-10 og 5 Cents) og Prisen paa Livsfornødenhederne, samt om Arbeidernes øvrige Agrements. Jmidlertid synes der ikke at være Tvivl om at Forholdet ved en fortsat klog, fast og human Veiledning fra Autoriteternes Side vil kunne ordnes til billig Tilfredshed for Alle og til Ære for den danske Regjering, der stadfæstede Emancipationen. - Den 11te Jan. sporedes et stærkt Jordskjælv (paa St. Croix?), som dog ikke havde videre Følger. Senere har en vedvarende heftig Nordenvind gjort Skade paa Sukkerrørene og paa nogle Steder formindsket de tidligere Udsigter til en særdeles god Høst.
Viborger Samler, 1849-04-03
Adjuncter ved de lærde Skoler, samt Lærere ved Realskolerne i Aarhuus, Helsingør og Vordingborg, der betragtes som videnskabelige Skoler og derfor sættes i Klasse med de lærde Skoler, samt Hjælpelærere ved Landsbyskolerne, kunne, ifølge Justitsministeriets Circulairskrivelse af 26de Marts til Landmilitairsessionerne, ikke betragtes som fast ansatte Skolelærere, der ere fritagne for al Krigstjeneste. (S. Bl.) Flyst." vil ifølge Privatbreve fra Hamborg vide, at Erkehertug Johan skal have fundet sig foranlediget til at aftakke som Rigsverweser.
Viborger Samler, 1849-04-03
En Skrivelse fra Stockholm omtaler, at Hertugen af Augustenborg snart skal være ventende til Sverrig for at tage sit Landgods i Besiddelse. J Skrivelsen tilføies, at han neppe kan gjøre Regning paa nogen gunstig Modtagelse. "Aalb. Av." anfører nu Navnet paa den forhen omtalte utroe Commis, hvoraf sees at han tilhører en meget agtet Familie. Foruden det i "Fdl." omnævnte Beløb som han havde tilsneget sig fra hans Principal, havde han tillige paa samme Maade benyttet en anden bekjendt Handlendes Tillid, af hvem han var anmodet om en VexelsJndcassation, saa at det hele Beløb svarer til det af"Aalb. Av." angivne (5000 Rbd.).
Viborger Samler, 1849-04-03
Fra Rønne paa Bornholm berettes under 21de Marts, at der med sidste Paketskib er bleven tilsendt Øens Milice 3,555 nye, engelske 13 lødige Percussionsgeværer, hvoraf imidlertid de 250 senere ville blive ombyttede med riflede Musketter. Denne Autoriteternes Omsorg for at skaffe Øen et godt Material er tillige en Borgen for, at det Personelle bliver ordnet paa en saadan Maade, at Hensigten med Samme tilfulde kan opnaaes. Til Christiansø afgaaer i April Maaned, efter Marineministerens Opfordring igjennem Amtmanden, 100 Mand Frivillige, til Garnisonens Forstærkning. (Brig. Td.)
Viborger Samler, 1849-04-03
Viborg. Siden i Løverdags ere ingen tydske Blade, tilhændekomne os, ligesom Dagsposten ei heller har medbragt hvnske Blade. – Af andre modtagne Efterretninger stadfæstes det hvad igaar var anført, at de tydske Tropper have trukket sig tilbage. Til Kolding, ankom i Torsdags fra Aabenraa 9 af Øvrigheden dersteds udviste Borgere; disse berette, at de ingen fjendtlige Tropper havde mærket nordfor Haderslev og kun faa i Haderslev, derimod stode mange Poster ved Aabenraa og Gjennerbugt og Bollerslev, Todsbøl, Lautrup, Uck, En sted, Kliplev og Felsted vare besatte. Af Landmænd, der i Tirsdags kom ind til Sønderborg, erfares, at de slesv. holst. Tropper havde trukket sig tilbage fra Dyppel til Nybbel, og der udstillet deres Poster saaledes som de stode førend Vaabenstilstandens Afslutning. Dagen før havde den tydske Rigscommissair Stedmann aflagt en Visit i Sønderborg, men var efter et Par Timers Ophold reist tilbage igjen. Han skal af alle Kræfter interessere sig for Freden. Efter at hanseatisk Cavalleri i flere Dage havde holdt Vagt ved Skodborghuus paa den søndre Side af Broen for at forhindre, at ingen tom Vogn kjørte over til Jylland, kom den 26de Marts en Commando heraf til det lille Skrave Sogn (der kun udgjør omtr. 6 Plove) og pressede 20 Ægtvogne, der strax maatte følge med dem. Hvor det har været nogenlunde gjørligt, har man imidlertid ved Flugten over paa jydsk Gebeet unddraget sig for at yde Tjeneste i hiin Retning. Veien imellem Won fyld og Kolding er afspærret og barricaderet paa flere Maader, bl. A. med Harver med opadvendte Tænder og skjulte med Gruus. J Fredags Eftermiddags har man i Svendborg hørt en stærk Kanonade i sydlig Retning; sandsynlig har denne vel kun hidrørt fra en af vore Krigskibe foretagen Øvelse i Skydning. Afvigte Torsdag har General Fabrier holdt Revne over de i Kolding liggende Tropper.
Viborger Samler, 1849-04-03
Agger Kanals Skibsliste, Jndk. den 27de Marts. K. C. Krogh fra Christiansand til Thisted med Trælast. - Udg. den 27de: L. Ankersen fra Nykjøbing til England med Havre.
Viborger Samler, 1849-04-03
AVERTISSEMENTS. Jndleveringstiden for Breve til Afgang med Dagvognen bliver fra indeværende Maaneds Begyndelse saaledes: Onsdag Formiddag fra Kl. 8 til 9 til Randers, Løverdag Aften fra Kl. 8 til 9 til Aarhuus over Ans, hvilket herved bekjendtgjøres. Viborg Postcontoir, den 1ste April 1849. Hansen.
Viborger Samler, 1849-04-03
At Handelsmand paa Fuur, Jens Christensens Boe idag er taget under Skiftebehandling som fallit, bekjendtgjøres herved med Tilføiende, at Samlinger i Boet ville blive afholdte paa Skive Raadhuus den sidste Onsdag i hver Maaned, Kl. 10 Formiddag, første Gang Onsdagen den 25de April næstkommende. Salling Herreders=Contoir, den 31te Marts 1849. Willemoes.
Viborger Samler, 1849-04-03
Trykt i Viborg Stiftsbogtrykkeri.
Viborger Samler, 1849-04-04
Fiborg. Tidende. Stift Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Onsdagen den 4de April 1849. Nr. 56. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-04-04
Udenlandske Efterretninger. Med Dagsposten ankom idag 3 Numere af Børsenhalle og Hamb. Corresp., tilligemed det Tirsdagen den 27de Marts udeblevne Exemplar af Børsenhalle. Af de særdeles vigtige Efterretninger, de tydske Tidender meddele, udhæve vi først og fremmest Tildragelserne i Frankfurt den 27de og 28de Marts. J Nationalforsamlingen den 27de Marts debatteredes Forfatningscomiteens Andragende: Værdigheden som Rigets Overhoved overdrages en regierende tydsk Fyrste." De Voterendes Antal er 534. for Andragendet 279, imod samme 255. Tre Medlemmer voterede ikke. Dennegang stemte for Andragendet, den større Deel af Westendhall, hvoriblandt H. og Me Simon, Løwe fra Calbe, – hvorved det gunstige Resultat opnaaedes. Jmod Andragendet stemte Temme, Ve neder, Raveaur og Jürgens. – Da Resultatet forkyndtes, frembrøde fra Gallerierne saa lydelige Tegn paa Bifald og Mishag, at Præsidenten truede med at lade Gallerierne rydde. Afstemningen gik over til § 70. "Denne Værdighed er arvelig i det Fyrstehuus, til hvilket Værdigheden over drages. Værdigheden er arvelig i Mandsstammen efter Førstefødselsretten." De Boterendes Antal 530; for Andragendet 267, imod samme 263.
Viborger Samler, 1849-04-04
Den tydske Keiserværdigheds Arvelighed er antagen med en Majoritet af 4 Stemmer.
Viborger Samler, 1849-04-04
Forskjellen i Tallet ved den første Afstemning hidrører derfra, at flere Medlemmer deels have afholdt sig fra den sidste Afstemning, deels fordi flere bayerske Deputerede, som havde stemt for Keiserværdigheden, dog vare imod Arveligheden. - Derefter afstemmedes om Keiserens Eed. Denne lyder: "Jeg sværger at beskjerme Riget og det tydske Folks Rettigheder, opretholde Rigsforsamlingen og fuldbyrde den samvittighedsfuldt." Først efter aflagt Eed er Keiseren berettiget til at foretage Regjeringshandlinger. Mødet endte Kl. 7 1/2 om Aftenen. Som man hører, vil den danske Befuldmægtigede, Baron v. Dirckink=Holmfeldt, snart forlade Frankfurt. Efterretningen er øst af den mindre paalidelige Deutsche Zeit.
Viborger Samler, 1849-04-04
Berlin, den 29de Marts. (Deutsche Ref.) Som vi høre, skal igaar Aftes være indløben en telegraphisk Depesche af følgende Jndhold fra Frankfurt am Main: "Ved det den 28de stedfundne Keiservalg have 290 Deputerede stemt for Kongen af Preussen, medens 248 afholdt sig fra Afstemningen."
Viborger Samler, 1849-04-04
En Deputation af 25 Medlemmer skal strax udvælges og sendes til Berlin."
Viborger Samler, 1849-04-04
Nationalforsamlingen har besluttet at forblive samlet indtil Sammentrædelsen af den første Rigsdag d. er den har erklæret sig permanent.
Viborger Samler, 1849-04-04
Keiservalget." Fornævnte Depesches Jndhold stadfæstes. Frankfurt, den 28de Marts. J Nationalforsamlingens Møde idag vedtoges først Bestemmelser med Hensyn til Keiservalget, hvorhos Forsamlingen udtalte den faste Tillid, at Tydsklands Fyrster og Folkestammer vilde høihjertet og patriotisk fremme af al Kraft, i Overeensstemmelse med Nationalforsamlingen, Realiseringen (Verwirklichung) af de af Nationalforsamlingen antagne Beslutninger. Derefter reiser Præsident Simson sig: "Jeg vil lade Originaldocumentet (den anden gyldne Bulle"), hvori den reviderede Forhandling meddeles, circulere til Underskrift, og vi skride nu til Valget af en Keiser. Ethvert Medlem, hvis Navn opraabes, har at anføre Navnet af en regierende tydsk Fyrste, som han vil vælge til Keiser. Secretair Maltzahn, bestiger Tribunen. Afstemningen fandt Sted under Husets dybeste Spænding og under Controllering af næsten alle Medlemmer.
Viborger Samler, 1849-04-04
Det Svar, der ialmindelighed gaves af de Deputerede, der ikke stemte for Friederich Wilhelm den Fjerde af Preussen var: "Jeg vælger ikke, eller: "Jeg afholder mig fra Valget." Grev Deym: Jeg har intet Mandat for Keiservalget. Sepp: "Jeg vælger ingen Modkeiser." Fyrsten af Waldburg-Zeil: "Jeg er ingen Kurfyrste." (Stor Munterhed.) – De Voterendes Antal var 538. 190 Stemmer have forenet sig om at vælge Kong Friederich Wilhelm IV af Preussen. 248 Stemmer have afholdt sig fra at vælge. Altsaa har den tydske Rigsforsamling i sit 196de offentlige Møde - Onsdagen den 28de Marts 1849, om Eftermiddagen Kl. 3 1/2 – paa Grundlaget af den af den besluttede Forfatning overdraget den i samme udtalte Keiserværdighed til Kong Friederich Wilhelm IV af Preussen.
Viborger Samler, 1849-04-04
J det Øieblik, da Valget forkyndtes, tonede Klokkerne fra alle Stadens Taarne, og Forsamlingen reiste sig til et 3 Gange gjentaget Jubelraab, hvori Publicum paa Gallerierne istemmede med Kraft. Af bevæget Hjerte udtalte Præsidenten nogle Salvelses=Ord. Det var et stort Moment, der vil forblive uforglemmeligt for enhver af de Deeltagende. Bureauet opfordres til at udnævne den Deputation, der skal communicere den udvalgte Keiser det paa ham faldne Valg og indbyde ham til at antage samme. Antallet af denne Deputations Medlemmer bestemmes til 24, og Præsidenten for Nationalforsamlingen skal staae i Spidsen for samme. J Morgen (den 29de) skal et kort Møde finde Sted. Pladsen og de tilstødende Gader vare fyldte med Mennesker, som utaalmodig ventede paa Udfaldet, og som efter Valget adspredte sig under Hurraraab og Vivats omkring i Staden. Fra mange Huse varede trefarvede Faner.
Viborger Samler, 1849-04-04
Berlin, den 29de Marts. Det arvekeiserlige Parti udraaber Dentsche Ref. - har seiret, men for hvilken Priis, Den nygrundede Magt er næsten ligesaa svag som den tidligere keiserlige Magt efter Freden 1648; ei engang imod Forandringer i Forfatningen skal Rigsoverhovedet have et absolut Veto. Vel indskrænke ikke nu, saaledes som tidligere, de fyrstelige Øvrigheder Overhøiheden, men derimod sætter Rigets Repræsentation i Staternes=Huus og Folkehuset uoverstigelige Skranker i Veien for Keisermagtens Auctoritet. De tydske Fyrsters Ret er næsten tilintetgjort, Rigsraadet, der, sammensat af deres Befuldmægtigede, skulde deeltage i Rigsregjeringen, er ganske ladet nændset (beseitigt). Den egentlige folkelige Valget er skaanselløst given til Priis for Demagogiet. Noget uhyre Stort er desuagtet skeet, der ingensinde vil forsvinde af Historiens Annaler: Nationen har i sin lovlige Repræsentation (?) af lovlig Vei betegnet Tydsklands – Frelser. Hvorledes kan Kong Fr. Wilhelm opfylde sin Mission? Ei, idet han afslaaer Valget, men vel, idet han foreskriver betingelser. Herpaa ere Alle fattede; Democratiet stoler paa, at Forvirring vil opstaae; Fædrelandets Venner stole paa betingelser, for at Tydskland omsider kan erholde Orden, Rolighed og Øvrighed. Det keiserlige Parti i Frankfurt har udentvivl kun fattet Beslutningen i den Forventning, at disse Betingelser opfyldes; de ville gaae i Opfyldelse; thi afmægtig bliver den venstre Sides Modstand, naar Østerrigerne forlade St. Paulskirken. Gud oplyse Kongens Raader!
Viborger Samler, 1849-04-04
Repræsentanterne for Staden Berlin have eenstemmig besluttet en Lykønskningsadresse til Kongen. Ved Hoffet skal Jndtrykket, som Frankfurter-Efterretningerne have vakt, være glædeligt, i hvorvel man endnu svæver i fuldkommen Uvished og Kongens Beslutning, - Den Formodning vinder mere og meere Tillid, af Kongen ikke vil antage Værdigheden efter Frankfurterforsamlingens blotte Valg d. c. uden Fyrsternes Samtykke.
Viborger Samler, 1849-04-04
J visse Kredse frygtes for en Opstand i Sachsen til Gunst for den tydske Republik. Democraterne i Berlin skulle staae i nøie Forbindelse med de sachsiske Democrater.
Viborger Samler, 1849-04-04
J Berlin hæve mange Stemmer sig for en Skjærpelse, af Beleiringstilstanden i Berlin.
Viborger Samler, 1849-04-04
Keiserdømmet Østerrig. Wien, den 28de Marts. General Bem skal være i Hermannstadt, indesluttet paa den ene af General Puchner, og paa den anden Side af Russerne, der have tilføiet Bem et Nederlag, uden at dog en Forening endnu er kommen istand imellem de Keiserlige og Russerne. Bem vil forsvare sig til det Yderste i Hermannstadt. Efter Breve fra Siebenbürgen ventes sammesteds 60000 Md. russiske Tropper. Keiser Nicolaus skal i et Manifest have godtgjort Nødvendigheden af at sikkre sit Rige imod den polske Propaganda, der tillige lægger store Vanskeligheder i Veien for hans Bundsforvandte - Keiseren af Østerrig - med Hensyn til de ungarske Jnsurgenters Betvingelse. Tre Skandser ved Fæstningen Kommorn ere med Storm indtagne af Østerrigerne.
Viborger Samler, 1849-04-04
Jtalien. Telegraph Depesche fra Gouverneuren i Triest til Krigsministeriet i Wien. J dette Øieblik erholder jeg fra Feltmarschall Grev Radetzky følgende Meddelelse: Hovedqvarteer Vespolato, den 24de Marts, Kl. 8, om Morgenen. Jgaar fandt et blodigt Slag Sted ved Novarra imellem den keiserl. kongelige Hær og den fardinske Armee. Den sardinske Hær blev slaaet paa alle Puncter og trængt tilbage til Staden Novarra. Kong CarleAlberto har abdiceret til Fordeel for sin Søn, Hertugen, af Savoyen. J dette Øieblik ankom til mig den fardinske Minister Cadorno og Gen. Casatto for at udbede sig en Vaabenstilstand. Have Underhandlingerne intet Resultat saa vil Angrebet fornyes endnu idag." – Beretningen publiceredes i Wien som den 31te Armeebulletin, Efterretningerne fra Paris af 27de Marts omtale kun Fægtningerne ved Vigevano og Mortara, efter hvilke Østerrigerne vare den 22de rykkede ind i Vercelli. Efter et Rygte stod Radetzky kun 4 Mile fra Turin.
Viborger Samler, 1849-04-04
Fra Wien meldes under 28de Marts, at Sardinien har i Underhandlingerne om Vaabenstilstanden kun villet indrømme Tessinlinien; Radetzky har forlangt Fæstningerne Alessandria og Novarra. Den sardinske Hær har opløst sig; den unge Konge skal have kastet sig imod Alessandria. Radetzky skal være i fuld Marsch imod Turin, hvorefter nogle Beretninger Anarchie skal herske, og hvor Militairet har gjort sig skyldigt i Plyndringer. En østerrigst Division skal være brudt op imod Toscana.
Viborger Samler, 1849-04-04
Turin, den 25de Marts. (Over Paris, den 28de Marts). Telegraphisk Depesche. "Den piemontesiske Hær er kastet tilbage; Østerrigerne have besat Novarra, Vercelli og Trino. Kongen skal have taget Flugten til Schweiz eller, efter Andre, til Frankerig. Regjeringen har anmodet Lord Abercromby og mig (den franske Gesandt i Turin) om at forlange en Vaabenstilstand for at beskytte Turin. Vi have stillet os til Regjeringens Disposition, og ville afreise, naar det forlanges."
Viborger Samler, 1849-04-04
Toulon, den 28de Marts, Fra Nizza den 27de. Den franske Consul til Udenrigsministeren. Carlo Alberto er reist igjennem for at gaae til Frankerig. Han har abdiceret.
Viborger Samler, 1849-04-04
Frankerig. Paris, den 28de Marts. Foranstaaende Depescher meddeelte Odilon Barrot idag Nationalforsamlingen og tilføiede efter sammes Oplæsning: "Dette Resultat var at forudsee, og endskjøndt den piemontesiske Regjering ei har ændset Frankerigs Raad ved denne Leilighed, saa ere vi dog tilsinds at opretholde Piemonts Jntegritet, saaledes som Frankerigs Ære og Jnteresse kræve. Clem. Thomas: "Det er noget sildig!"
Viborger Samler, 1849-04-04
Samme Dags Aften skulle være indløbne nye Depescher, efter hvilke Vaabenstilstanden endelig er afsluttet, saaledes at Radetzky forbliver i alle sine nuværende Positioner. Cholera gjør foruroligende Fremskridt. Dog ere de fleste i Hospitalerne liggende Patienter saadanne, der allerede tidligere befandt sig i Hospitalerne og vare svækkede af andre Sygdomme.
Viborger Samler, 1849-04-04
Fra Harburg (pr. electmagn. Telegraph) skrives under 30te Marts: "Jgaar ankom med det sidste Bane tog den kgl. danske General, Grev Oxholm som Coureer fra London til Kjøbenhavn igjennem vor Stad, efter Forlydende uden at medbringe et tilfredsstillende Resultat. (General Orholm skal paa sin Gjennemreise i Hamborg have havt en Samtale med Stedmann, og paa Grund af denne Samtale vare der paa Hamborger Børs atter fredelige Rygter i Omløb.)
Viborger Samler, 1849-04-04
Hamborg, den 30te Marts. "J Aften, Kl. henved 6 ankom med Banetoget fra Berlin 3000 Mand kgl. sachsiske Tropper, der ere anviste Qvarteer i Staden. Disse Tropper forlode i Morges Staden for at afgaae fra Altona til Rendsborg.
Viborger Samler, 1849-04-04
Slesvig, den 28de Marts. Mange Flygtninge ere allerede ankomne hertil fra Haderslev, hvor 600 Personer – saa forsikkres der – have forladt Staden og efterladt deres Eiendele for ei at udsætte sig for de Danskes brutale (!) Magt, naar vore Tropper maae trække sig tilbage, fordi Rigstropperne endnu ei ere indtrufne i tilstrækkeligt Antal.
Viborger Samler, 1849-04-04
Fra Holsten skrives i de sidste Dage af Marts: Hos os intet Nyt. Trudslerne imod os ere ei udførte og ville neppe blive det, fordi det maa ligge i den danske Regjerings Jnteresse at skaane Holsteen og kun beskjæftige sig med Slesvig; Holsten, et tydsk Land, tør ikke mishandles; ellers have de tydske Magter Tilladelse til at skride ind.
Viborger Samler, 1849-04-04
Efter flere Meldinger skulle Sachserne (4000 Mand) være i Rendsborg.