Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-20
No. 127. Aarhuus Stifts. Aar 1819. privilegerede: Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs. med Brevposterne. som forsendes. den 20de October. Fredagen - Freden. mellem Frankrige og de Allierede er nu endeligen sluttet, og det under de Hovedbetingelser som forhen ogsaa i denne Tidende have været kundgjorte. En særdeles i Standhaftighed ved Underhandlingerne har man især i viist fra Preusisk Side. Elsatz, Lothringen og Flandern blive ikke aftraadte. Det som aftrædes, bestaaer i i Fæstningerne Landau, Saarlouis, Philippeville, Marienburg og Versoix ved Genersøen. Følgende 16 Fæstninger erholde paa 5 Aar allieret Garnison, Valenciennes, Conder, Manbeuge, Landracy, Quesnoy, Cambray, Givet, Charlemont, Mezieres, Sedan, Thionville, Longby, Bitsch, Montmedy, Rocrop, Avesnes og Brohovedet ved Fortlouis. - Blandt Fredsbetingelserne er den særdeles mærkværdig, at de høie kontraherende Dele forbinde sig til, strax at lade deres i Armeer igjen marschere til Frankrige, hvis en nye Faction skulde opkaste sig mod den regierende Bourbonske Familie og dens Tronrettigheder. Fremdeles er bleven fastsat, at dersom en eller anden Forandring i Dynastiet eller Uregelmæssighed i Tronfølgen, nogen finde skulde finde Sted, de Allierede da for stedse beholde ovenmeldte Fæstninger. Af de 7000 Millioner i som Frankrige betaler i Kontribution, vorder en Fjerdedeel anvendt til de allierede Grændsefæstningers Forstærkning. Den øvrige Kontrib. deles i fem Fjerdedele, hvoraf enhver af de fire store allierede Magter erholder en Fjerdedeel; Den femte Fjerdedeel bliver reparteret blandt de smaae Tydske Stater efter Forhold af deres Kontingent. - Med Freds-Efterretningen ere Kourerer afgaaede fra Paris til alle Europas Hoved Dagen før Kamrenes Aabning, der de 7de d. gik forstæder. sig med megen Høitidelighed, bivaanede Kongen med samt hele den kgl. Familie, alle Pairs og Deputerede, en høitidelig Messe i Notredamekirken. Da Kongen foer til Kirke, ledsagedes Han blandt andre af Rigets Marskaller. Alle Gader vare besatte med Tropper, Flagge og Lommetørklæder vajede fra alle Vinduer. Et Sted lod man tvende hvide Duer flyve iveiret da H. M. kjørte forbie. Medens hele Messen laae Kongen i rørende Andagt paa Knæe for Alteret. Da Kongen foer fra Kirken tillod sig nogle velklædte unge Mennesker de uanstændigste Udraab, men bleve paa Stedet arresterede for at unddrage dem Folkeraseriet. - Kamrenes Forsamling aabnede Kongen med en lang Tale, hvorom tydske Blade giøre den bemærkning, at H.M. der ikkun omtalte fremmede Magter og ikke alliered. Derefter aflagde Hertugen af Angouleme, Berry og Orleans deres Troskabsted, og derefter ligeledes Pairerne og de Deputerede Blandt den Mængde Tilskuere som var nærværende var ogsaa Kongen af Preusen oppe paa Galleriet ved Tronens venstre Side i et hemmeligt Lukaf. - Da Kong Ludvig i sin Tale yttrede, at han vilde have velsignet Forsynet, hvis den sidste Ulykke havde truffet ham allene, gienlød hele Forsamlingen af Raabet: Kongen leve. - Prinds Talleyrand forrettede her for førstegang sit Embede som Overkammerherre. Kongen har foræret de Deputeredes Kammer sit Portrait. En Madame Amelin skal ved sin store Jndflydelse hos en høy Monark have spillet en betydelig Rolle.