JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Pairernes Kammer var bleven indbudet ligeledes at indfinde sig ved dette Møde af de Deputerede fra Departementerne, hvilket det ogsaa gjorde. Kongen viste sig nu midt iblandt disse troe Franske. Efterat han havde besteget Tronen, holdt Høistsamme følgende Tale: "Mine Herret! I dette critiske Øieblik, da den offentlige Fiende er trængt ind i en Deel af mit Rige, kommer jeg midt iblandt Eder, for at end stærkere at knytte de Baand, som, efterdi de forene Eder med mig, udgiøre Statens Styrke. Jvet jeg vender mig til Eder, vil jeg for hele Frankrigs Aasyn tolke mine Følelser og mine Ønsker. Jeg har seet mit Fædreneland igien, jeg har igien udsonet det med alle fremmede Magter, som upaatvivleligen ville blive de Tractaten troe, ved hvilke Freden blev os tilbagegivet. Jeg har arbeide paa mit Folks Lykke. Jeg har modtaget rørende Beviser paa dets Kiærlighed, og modtager dem endnu daglig. Kan jeg, i en Alder af 60 Aar dør en skiønnere Død, end for dette Folks Forsvar, Jeg frygtet derfor Jntet hvad mig angaaer ; men jeg er alere bekymret for Frankrig. Den Mand, der nylig er traadt frem forat tænde Borgerkrigens Fakkel blandt os, fører ogsaa Krigens Svøb over os fra Udlandet. Han vil paa ny fængsle vort Fædreneland under sit Jernaag. Han kommer, for igjen at tilintetgiøre det constitutionelle Charta, som jeg har givet Eder, et Charta, som vil være min skiønneste Hæder i Efterverdenens Øine, og at overholde det sværger jeg her atter. Vi ville derfor forsamle os om dette Charta. Det skal være vor hellige Fane. Henrich den 4ds Efterkommere ville først forene sig om samme. Alle gode Franske ville følge dem. Endelig mine Herrer, maa begge Kammeres Samvirken give Regieringen den fornødne Kraft, og denne sande Nationalkrig skal ved sit lykke ige Udfald vise, hvad et stort Folk formaaer, som Kiærlighed til dets Konge og en fælleds G undlov forene. Der gives Jndtryk, som ingen Den formaaer at skildre. Man vilde forgieves stræde at beskrive den Enthusiasre som denne Kongens Tale vakte. Hans faste Tone, den Rolighed, maa laste i hans An sig, indgiød Alles Hierter Tillid og Beundring. Pludselig stod hele Forsamlingen op og raabte: "Kongen leve! Vii ere rede til at dør for i Kongen; med Kongen i Liv og Død, Efteret Forsamlingen igien havde taget Sæde, nærmede Monsicus, sig Kongen med følgende Ord: Sire. Jeg veed at jeg her afviger fra de sædvanlige Regler, idet jeg taler til Deres Majestæt. Dog beder jeg, det maa være mig til ladt, i mit og min Families Navn at udtrykke hvormeget vi deele de Følelser og Grundsætninger, hvoraf Deres Majestæt er besiælet. Nu vendte Prindsen sig til Forsamlingen, og sagde, med opløftet Haand: "vi sværge ved vor Ære for Kongen og det constitutionelle Charta, for hvem de Franske ere beredvillige at leve og at døe. Hs. Majestæt blev meget tørt, og rakte Monsteur Haanden til Kys, hvorpaa Kongen omarmede ham paa det hierteligste. Ved denne Stene bleve Alles Hierter heftig rystede. J nogle Dage vilde Frankrigs Skjebne være afgiøre, dersom alle Franske havde kunne deeltage i dette rørende Optrin.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
- Jfølge de sidste Efterretninger har man Aarsag til at formode, at Bonaparte er den 13de rykket videre frem fra Lyon over Macon og Chalons. Marschal Ney er rykket imod ham med 10,000 Mand Linietropper og Nationalgarder. Den største Deel af det 13de Dragonregiment, som var gaaet over, er igien kommen tilbage til Marschal Ney. - Man veed nu bestemt, at Bonapartes hele Magt ikke overgaaer 8000 Mand. Dagsbefaling: Generallieutenant Billiard er udnævnt til Generalmajor for den af Hertugen af Berry commanderende Armee.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Generallieutenant Grev Maison skal anføre det 1ste Corps, Grev i Rapp det 2det, Greven af Walm Cavalleriet, og General Rutty Artilleriet, General Haxs staaer i Spidsen for Jngenieurcorpset. - Af den parisiske Nationalgarde skal udtages en egen Legion Frivillige, )der ogsaa skal giøre Tieneste udenfor dens Arrondissement- Jfølge Moniteuren har Kongen skrevet et Brev til Hertugen af 6 Dalmatien, hvori han takker ham for hans Tieneste. - Staden Marstille har lovet 2 Millioner til dem, der bringer i Bonaparte levende eller død. - Idag ere vi langt roligere end før. Enthusiasmen for Kongen er de overordentlig stor. 25,000 unge Mennesker have allerede ladet sig indskrive som Frivillige. - Den nye Krigsminister har udstædt en Dagsbefaling til Tropperne.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
- General Lallemands Gemalinde har kastet sig for Hs. Kongel. Høihed Monsteurs Fødder, og bedet om Naade for sin Mand. Hs. af Kongel. Høihed svarede: "Kongens Mildhed er stor, men den kan i ingen Fædrenelandsforræder frelse.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
- Marschal Ondinot har sat sig i Bevægelse med sit Corps over 5 Langres. Veien fra Lyon over Buegund til Paris er derfor ganske i afskaaren for Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
- Da Efterretningen om Bonapartes Landing kom til Marseille, kom hele Staden i Bevægelse. Jndvaanerne og Tropperne tilbøde i strax at marschere imod ham. Man plantede den hvide Kongel. Fane, i og har Kong Ludvig den 18des Billedstøtte omkring i Steden i høitidelig Procession.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
- Under den 12te d. har Kongen udstædt en Proclamation til Armeerne, og en anden til Folket. - Franche Comme er opstaaet i Masse imod Bonaparte, og den i bedre Deel af Nationalgarden marscherer med Marschal Neys Armee.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
- General Deruot er paa Krigsministerens Befaling bleven arresteret i Lille, og skal allerede være skudt efter en Krigsretsdom.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Jtalien, den 3de Marts. General Lap, som af Napolion er udnævnt til Gouverneur paa Elda, har under 28de Februar fra Porto=Ferrajo udnædt en Proclamation, hvori han tilkiendegiver Indbyggerne, et Napoleon har overdraget Commanden til ham, Regieringen til sex af de meest udmærkede Borgere, og Fæstningens Forsvar samt den gode Ordens Vedligeholdelse til Jndbyggernes Hengivenhed og Tappe hed. Som de største Beviis paa sin Tillid til Elbaneserne anførte Napoleon ved sin Afreise den Kiendsgierning, at han efter Troppernes Bortgang overdrog dem at bevogte hans Moder og Søster. Sidstnævnte er siden ført over til Fastlandet, og er indtil nærmere Ordre bleven anholdt af den østerrigske Commandant i Lucca. Rygtet, at Engellænderne have taget Den Elda i Besiddelse, for nyer sig.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Turin, den 12te Marts 12,000 Mand af vore Tropper ere beordrede til Grændsen.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Schweiz, den 14de Marts. Det er besluttet at 15000 Schwitzere skalle under nærværende Omstændigheder besætte Grændserne. To Batailloner ere allerede afsendte forat forstærke Garnisonen i Ganf.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
London, den 17de Marts. Den 14de, om Eftermiddagen, udkom et Slags Bulletin over de Tildragelser, som til den Tid havde havt Sted i Paris. General Marchand er ifølge samme bleven myrdet i Grenodle af sine Tropper, og denne Stads Bifatning gaaet over til Bonaparie. Han fandt i Staden 150 Kanone og 100,000 Gerærer samt en stor Mængde Ammunition, som Krigsministeren, Soult, havde ladet henlægge det til Brug for den Armee, der skulde samles formede st Bevægelserne i Jtalien. Soult har faaet sin Afsked, og Clark er kommen i hans Sted. Kongen er rolig. Paa Kamrene kan man forlade sig. Macdonald, Jourdan, Mortier, Rapp, Serrurier, Marscor og Mas seng ere troe; men de Tropper, som sidstnævnte havde sendt mod Bonaparte, ere gaaede over til ham. Fæstningerne i Norden ere troe, dog har i Cambray at heele Husarregiment (det 10de) forladt Paraden under det Adraab: Keiseren leve! Fire Generaler og et stort Antal Officerer savnes i Paris. Davoust, som, efter Foregivende for sin Sundheds Skyld, var reist til det sydlige Frankrig, skal af Bonaparte være udnævnt til Generallieutenant. Vandamme skal ogsaa være hos ham. - The Courier siger endvidere, at Flaaden i Toulon har heiset det trefarvede Flag, og at Tropper, som marscherede fra Calais, underviis paasatte den bonapartiske Cocarde. J Paris ere mange Personer, som have gjort sig strakskyldige, blevne i arresterede; men Rygtet at en fransk Prinds er bleven mishandler er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Bonaparte har sat Præmier paa Augercaus (Hertugen af Castigliones), Marmorts (Hertugen af Raguses) og Talleyrands Hoveder. Ved sin Ankomst til Grenoble lod Bonaparte Listerne over Droitsreunis brænde paa Torvet, sigende : "da jeg erfarer, at de ere udhagelige for Nationen, skulle de afskaffes, J Calais og andre franske Havne ere enkelte Skibe blevne leiede til Engelland for 1000 Louisdorer. Trængselen i bemeldte Havne var overordentlig stor, fordi man frygtede for en Embargo. - Fyrstinde Talleyrand, General Moreaus Gemalinde og 90 andre Perioner ere allerede ankomne til London, hvor Hertuginden af Willing, ton, Grev Exeter o. fl. ogsaa ere indtrufne.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Tyve engelske Linieskibe have faaet Ordre at afgaae udfortøvet til Middelhavet, forat iagttage Havnen ved Toulon og den sydlige franske Kyst.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Man betragter, siger et af vore Blade, Tildragelserne i Frank tig hverken som følge af Kiærlighed til Napolion eller af Misfornøielse med Bourbonerne, men som et Beviis paa den Karakteer, svaghed og moralske Fordærvelse, der snart maa frembringe en militair Regiering.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
- Over Kornbillen vedvarer Debatterne, men dog ikke mere se levende som for. Begivenhederne i Frankrig beskieftige endog vor urolige Pøbel saa meget, at den ikke tænker meget mere paa Korn Regieringen har taget adskillige Transportskibe i Tieneste paa tre Maaneder.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
- Alle vore til Udlandet bestemte Koffardslaader have faaet Ordre at blive tilbage til den 20de, paa hvilken Dag Americanerne ingen Prise meere kunne giøre i Kanalen.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Den americanske General Jeckson angiver Engellændernes Tab ved det feilslagne Forsøg mod New Orleans til 4000 Mand.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Den 18de Marts. Imorges ere 5,000 Mand af den Kongel. Garde tilfods afmarscherede herfra, for at indskibes til Holland, og at støde til vor Armee, som allerede staaer i Kongeriget de Forenede Nederlande. Ufortøvet skal der endnu afgaae anseelige Troppecorps til samme Bestemmelse. Disse Facta bevise tilstrækkelig, hvor alvorlig vor Regiering har ifinde at tage sig af Anliggenderne i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
- Lord Willington ventes ufortøvet fra Wien tilbage til Engelland, hvor han dog kun vil forblive saa ænge som det er fornødent for at modtage de nødvendige Jnstruxer. Derpaa vil han stille sig i Spidsen for den i Nederlandene værende Armee.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Endnu idag have vi ingen nyere Efterretninger fra Paris. - Man veed nu, at der Natten mellem den 11te og 12te d. skulde have været udført et stort At slag i Paris. Kongen skulde bortføres, eller, hvis man giorde Modstand, dræbes, og hele Paris bringes i Uorden. Dette Anslag stod i Forbindelse med Sammensværgelsen i Lille, Cambray &c. Tre Dage efterat det var udfør skulde Bonaparte rykke ind i Paris. Marschal Moncey opdaged Anslaget og aabenbarede det for Regieringen.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Brussel, den 19de Marts. Ved vor Armer hersker stor Bevægelse. Ogsaa den preussiske Armee under General Klelske Befaling har sat sig i Marsch fra alle Sider, for at nærme sig til de franske Grændser. I Givet er forefalden blodige Optrin mellem Garnisoner og Indvaanerne.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Hannover, den 20de Marts. Samtlige her i Landet værende Tropper have faaet Ordre at hos sig m. færdige. Efter Forlydende skulle de samles i Egnen at Osnabruck, for der at opp die nærmere Befaling. Det hannoverske Corpskal commanderes af Hs. Excellence Generallieutenant von der De ken. Churhessisk og Hertugl. brunsvigske Tropper ere ligeledes marsk færdige, og i det Würtembergske er et Armeecorps beordret i Grændsen.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Brandenburg, den 21de Marts. Alle preussiske Tropper, paa de nær, som staae i Sachsen, vend igien tilbage til Rhinen. Fyrst Blücher Wahlstadt skal ikke alt føre Overcommandoen over alle Kongl. preussiske Tropper, men ogsaa over adskillige tydske Forbundstropper.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Stockholm, den 16de Marts. Ved et aabent Brev af 15de December 1814 sammenkaldte Hr. Majestæt Kongen Rigets Stander til en Rigsdag i Stockholm de i 27de Februar d. A. Den 4de Marts giorde de fire Rigstande, ved store Deputationer, som anførtes af Landmarschallen og Ordi i rerne, deres Opvartning hos Kongen, ved hvilken Leilighed hvi Stands Ordfører holdt en Tale, hvori de takkede Hr. Majestæt i de Velgietninger, han i de sidste Aar har viist Riget. Kongen i saarede hver enkelt Tale i de naadigste Udstyk. Samme Dag gio Stænderne deres Opvartning hos Hs. Kongel. Høihed Kronprinds hvor ovenanførte Fremgangsmaade ligeledes kande Sted.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Den 6te Marts aabnede Kongen Rigsdagen med en Tale, hvi han, efterat have berørt den sidste Tids Tildragelser, siger, at de ikke har sammenkaldet Stænderne foret kræve nye Opffeelser, m. for ved deres Raadslagning og Medvirkning kraftigen at befæste R. gets indvortes Lykke. Ordførerne tolkede ogsaa her Hs. Majeste Stændernes Følelser. Saaledes yttrede Borgerstandens OrdførJ Følgende : Stormægtigste, Allernaadigste Konge, Ved Deres Kongel. M.i jestæts Trone er nu et taknemmeligt Folk samlet. Det nyder alleredFrugten af Deres Majestæts vise Bestræbelser, og af Deres udødelig J Søns store Bedrivter, Freden er vendt tilbage, og med den Vei signelse i vore Næringsveie, Liv og Rørelse i Handel og SøfaBørgerstanden, for hvilken jeg for Deres Majestæt nu nyder den er Naade at føre Ordet, kienker tilfulgt, hvor stor Ærsødighed og P. Taknemmelighed den skylder Dem, en Erkiendelse, som det iøvligt deer med alle Deres Majestæts Undersaatter. Naar det svenske Folk ved det sidst endte Rigsmøer, under kummerfulde Udsigter og Uvished om Udfaldet af den Krig, der ødelagte Verden og herede vort eget Fødeland, desuagtet ikke tadte Modet, men fredeligen med alle muelige Opoffrelser understøttede Deres Majestæts landsfaderlige Hensigter, hvormeget lettere maa det da ei blive nu at fuldbyrde hvad Deres Majestæt fordrer for end mere at befæste Rigets indre Vel og erholde større Sikkerhed i vort Pengevæsen, - Allernaadigste Konge! Det Folk som er bleven lykkeligt under Deres Majestæts Regiering, og under samme har vundet sin Frihed og fredelige Besiddelse af sin Jord, skal ogsaa vide at befrie sig fra den Skal, som det bringer Søndens Overflod, og atter at hylde sine Fadres Sparsomhed. Dets Styke er da fuldkommen, og dets fremtidige Selvstændighed urokkelig. Borgerstanden beder i dybeste Underdanighed, at den stedse maa være indsluttet i Deres Majestæts høie Naade og Yndest. - Efterat Rigsstænderne ved en eenstemmig Beslutning vare blevne K. enige om at tilstille Kongen og Kronprindsen en Takadresse for de gavnlige Forholdsregler, som siden sidste Rigsdag have forberedt og befæstet Rigets nærværende Tilstand, behagede det Hs. Majestæt, omgiven at sit fornske og norske Statsraad &c., at modtage Rigets Stænder den Af 13de Marts. De anførtes af Landmarschallen og Ordførererne. J Førstnævnte oplæste for Kongen Stændernes Adresse, der, efterat have omtalt de Goder, som Sverrig i de sidste Aar har nydt, vedbliver saaledes : Saadanne ere de Velgierninger, det svenske Land siden sidste Rigs møde har oppebaaret af Deres Kongel. Majestæt og Deres Kongel. Høibed, og for hvilke Rigets Stænder have anseet det for den første og helligste Pligt, i det svenske Folks Navn offentlig at lægge deres hiertelige og ærbødige Taksigelse for Dagen. De opfylde idag denne Pligt; og kunde ved den høitidelige Leilighed noget Ønske være tilbage for dem, var det det i Gierningen umuelige, at deres Tænkemaade ligesom den deles af Alle, ogsaa maatte kunne høres og bevidnes af Alle.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Rigets Stænder udbede sig underdanigst, at de ved denne Leilighed maae tilhøir Noget, som særegne Anledninger, imod alle Formodninger have gjort nødvendigt. Neppe havde Nogen kunnet vente, at en Epoche, der er saa udmærket ved Daad og Ære, og evig mindeværdig ved fine vigtige Følger, skulde vælges til at stile visse formastrlige, men intetbetydende Forsøg mod hellige Rettigheder, grundede paa Rigets Standers eenstemmige Beslutning, samt paa det svenske Folk ikke mindre eenstemmig udtrykte bifald, og bekræftede ved urokkelige Løve. Rigets Stænder have hørt omtale en af den forrige Konge forfattet og i Tydskland udspredt saakaldet Protestation, hvori han, i det beraaber sig paa sin Tronafstaaelse, søger at giøre sin Søns formeente Rettigheder gieldende i Fremtiden; som og Rigets Stænder nogensinde have lagt mindste Vægt paa denne Afstaaelsesact, den de alene have modtaget, med udtrykkelig Erklæring i Rigsacter, af 10de Mai 1809, at den ingen Jndflydelse kunde have paa deres Besluen ag. Rigets Stænder ere ligeledes underrettede om, at der i nogle offentlige Blade findes en Artikel, hvorved man skulde fristes til at troe, at en fremmed Regiering tiltroer sig Ret til at blande sig i en fri og uafhængig Nations vigtigste indvortes Anliggender, Langt fra at tillagge disse udetydelige Forsøg en Vigtighed, som de ikke fortiene, have Deres Majestæ og Deres Kongel. Høihed besvarer dem med Foragtens Tavshed. Jøvrigt - Rigstænderne vove i den mindste at smigre sig dermed - have Deres Maj stæt og Deres Kongel Høihed uden Tvivl overbeviist sig om, at hverken den svenske Nation eller dens Repræsentanter vilde taale mindste Foretagende, som streed imod deres Souverains Halhed, Tronarvingens hellige Rettigheder, Statens Værdighed og Nationens Ære og Uafhængighed; og for dette herlige Beviis paa Tillid tillade Rigets Stænder sig at bevidne Deres Majestæt og Deres Kongel. Høihed deres Erkiendtlighed.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Christiania, den 11te Marts. Følgende Præmier ere udsatte af det Kongl. Selskab for Norges Vel i Aaret 1818. 1) En Pramie af 100 til 300 Rbdlr. S. V. for et lyrisk eller dramatisk Digt over en norsk Nationaltildragelse. 2) En Præmie af 100 til 300 Rbdlr. S. V. for Udarbeidelsen af en Læse= og Lærebog, for Almueskoler, saaledes forfattet, at den kan bibringe de Unge de for dem nødvendige Kundskaber, og danne baade deres Forstand og Hierte. Skrivtet ønskes saavidt muligt historisk udarbeidet med Tillæg af korte og kiærnefulde Vers eller Tankesprog. 3) En Præmie af 100 til 400 Rbdlr. S. V. for Besvarelsen af: hvad hører til en saavidt mueligt fuldkommen Politieindretning paa Landet i Norge, 4) En Præmie af 100 til 200 Rbdlr. S. V. for en Beskrivelse over Røraas Kobberværk. 5) En Præmie af 100 til 300 Rbdlr. S. V. for en Topographie over hvilkensomhelst af de fire norske Stiftstæder. 6) En Præmie af 100 til 40 Rbdlr. S. V. for Grundsætninger og Regler, som bør følges ved en ny Matriculs Indretning for Norge. 7) En Præmie af 50 til 200 Rbdlr. S. V. for en mineralogisk gographisk Beskrivelse over en større eller mindre Deel af Norge. 8) En Præmie af 50 til 200 Rbdlr. S. V. for en Beskrivelse over Jedderens District og Stavanger By. 9) En Præmie af 100 Rbdlr. S.V. for den mest fyldestgiørende Beskrivelse over Laurvigs eller Fritzon, Jernværk. 10) En Præmie af 50 Rbdlr. S. V. for en fyldestgiørende Beskrivelse over Foldalens eller Frederiksgaves Kobberverk.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Den 15de Mares. Under 2den Marts har Hs. Majestæt resolveret: at den Embedsexammen, som de Normænd, der opholdt sig i Kiøbenhavn, da Norge og Danmark adskiltes, siden have taget, eller herefter underkaste sig i Kiøbenhavn, skal, med Hensyn til Embeds Erholdelse i Norge, ansees ligesaa tilstrækkelig, som om den var taget i Norge; dog, at saadan Exammen tages inden 1 Aug. 1818, og at de, som ved Kbhavns Universitet have underkastet sig den juridiske Exammen, maae kunne bevise, at de ogsaa ere examinerede i den norske Lovkyndighed, eller, i Mangel deraf, underkaste sig Examen ved det norske Universitet i de Dele, hvori den norske Lovkyndighed er forskellig fra den danske.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Blandede Efterretninger. Mesmer, den som Opdager af Magnetismen bekiendte Læge, har den 6te Marts endt sin jordiske Løbebane i Mersburg ved Bedensøen, i sit 81de Aar.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Den 14de Marts døde i Leipzig i en Alder af 79 Aar den fortiente Professor Rosenmüller, den ældste af de nu levende academiske Lærere i Theologien ved samtlige tydske Universiteter. Jndtil faa Dage før sin Død holdt han academiske Forelæsninger, og endnu den 10de Marts sin sidste Prædiken. Han var født i Ummersstadt, er Flække i det Hildburghausiske.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Kiøbenhavn, den 17de Marts. Onsdagen den 29de Marts bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Prindsesse Charlotte Amalia, af Slesvig=Holsteen Sønderborg-Augustenborg, som bæres i 8te Dage.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie. Sunds Sognekald i Rid Stift, 190 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
At de Jnteressenterne udi de i Aarene 1747 og 1757 oprettede Liv-Rente-Societeter, for indeværende Aar og fremdeles tilkommende Liv=Renter, i Følge Plakaten af 11 Juni 1814 ikke videre udde tales igiennem Pestcontoirene, men ent ved Postkassen her i Byen; rette bliver med Hensyn til nogle i denne Anledning hertil indkomne Forespørgsler, til fornøden Efterretning herved end videre bekiendtgjort. General=Postdirectionen, den 21de Marts 1815.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Den 25de Marts ere indkomne: Capitain Georg Dønnes, Capt. Th. Jebister, Capt. Stephan Gray, Capt Hin. Wentley, Capt. Georg Pieg, Capt. Robert Schart, Capt. Will. Wenke af Engelland, fra New Castel med Steenkul; Capt. James Cleghorn af og fra Schottland med Steenkul; Capt. David H. Zilke af Rugen fra Tigenwalde, Capt. Carl Schmidt af dito fra dito med Brande; Capt. L. Tønnesen af Tønsberg, Capt. Hjar. Hansen af Kiøbenhavn fra Laurvigen med Sild og Trælast. Udgaaede: Capt. Knud i Hart ley af Kiøbenhavn til Port a Port med Jern, Tiære, Bræder, Seilduger; Cap. Chr. Jacobsen af dito til Lybeck, Capt. Fr. H. Nielsen, af dito til Christiania med Stykgods; Capt. Nicol. Andersen af Flensborg til Livorno med Læder, Jern og Brøder.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Huus-Auction. Den 22de Marts blev Gaarden No. 89 ved gamle Kongevei, med frie Eiendoms Grund og Hauge, ved 4de Auction solgt til Brygger J. Møller for 2500 Rbdlr. N. V., foruden indfrier Kiøberen 1ste Prioritet i bemeldte Eiendom, stor 1000 Rbdlr. S. V. Barom. Therm. Vinden. 19 Marts. 28. 2, 9 13, 3 Kulde. 20 - - 128. 3, 9 1. 3 Varme. S. V. 2 - 128. 2, a 13, 9 - S. 22 - 27. 10, o 16. - - S. S. V. 23 -- 27. 6. 4 a 7, 1 - S. V. 24 - 27. 2. 9 15, 2 - V. S. V. 25 -- 127. 7. = 15, 2 - S. S. O. Cupulerede.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
J R. Asstow paa Falster blev den 3die Marts 1815 ægteviet Th. Gierding, Eier til Nørregaard i Lolland, og Jomfrue Øllegaard Magrethe Mønster.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
At vores ældste Søn Landmaaler Jacob Severin Lund er den 18de i d. M. Il død paa Gyldensteen, efter 12 Dages Sygeleie, i en Alder af næsten og 25 Aar, det bekiendtgiør vi herved for vor Familie og vore Venner. Førslev, den 22de Marts 1815. Dorothea Mundine Lund. Søren Henrich Lund, fød Payng.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
At det har behaget Forsynet den 21de dennes at bortkalde fra det Jordiske Al til det Bedre, min mig uforglemmelige Mand Kammer=Assessor Koefoed, 72 Aar gammel, tilkiendegives herved sørgeligst fraværende Slægt og Venner, De der kiendte den Afdødes sande Værd, vil sikkert billige min og uforsørgede Datters Sorg. Kiøbenhavn, den 23de Marts 1818. Jnger Kirstine Koefoed, fød Holm.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Litteratur. H. J. Birchs ord. r. Biskop Balle, faaes uindbunden for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1815-03-27
Udtog af Bibelhistorien, giennemseet af Hs. 2 s. Rop hos Bogtrykker Høeckes Enke i store Helliggeiststræde No. 144. Momantiske Digte af N. Søtoft, første Deel, indehvidende et Dra Vi ma og lyriske Blandinger, faaes haftede for 3 Rbdlr. 3 Mk paa store Kiøbmagergade Nr. 16 i Stuen.