JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Tydskland. Den franske General Grenier i Regensborg havde den 11te Novbr. om Aftenen foranstaltet et stort Traktament med Bal og dertil indbuden den keiserl. General Flenau med sit hele Officeerforps, da han uventet om Eftermiddagen sik Ordre fra Paris, at opsige Vaabenstilstande, saa at Fiendlighederne begynde igien om 14 Dage, dersom Underhandlingerne (der endnu ikke ganske ere afbrudte) ikke forhindre Udbruddet. - Den 9de ankom til Wien den første Koureer fra Grev Kobenzl. De Depesker, som denne ere sendte fra Wien, indeholde blant andet Protestationer imod Jndfaldet i Tostang og Sløfningen af de 3 tydske Fæstninger; men hvor ringe Haab man har om et heldigt Udfald paa Grev Cole als Underhandlinger, viser de vedvarende store Udrustninger. Man veed, at den franske Regiering ei allene staaer haardt paa Besiddelsen af venstre Rhinbreden og Belgien, men endog paa Demokratiseringen af Holland, Sveits og Piemont. Vilde nu Østerrig endskiønt give Slip paa Rhinbreden og Belgien, var dette dog ikke at vente af England, som alene i Belgien og i Arvestadtholderens Gienindsettelse kunde finde nogen Equivalent for de franske og hollandske Koloniers Tilbagegivelse. Desuden tabtes den hele politiske Ligevegt, naar Sveies og Piemont bleve demokratiserede og kom til at staae under fransk Formynderskab. Kun en tvungen Fred kunde altsaa franøde Østerrig sin Jndvilligelse heri.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Frankrig. Den 7de Novbr. ankom Grev Cobenel og Joseph Bonaparte til Lüneville. Jndtil den 11te havde endnu lagen Konferenzer havt Sted. Greven venter med Længsel paa hans Koureers Tilbage konst fra Wien, som sandsynlig vil afgiøre, om han Vandal. forbliver der længere. Den 9de, som Aarsdagen efter Bonapartes Ophøielse, gaa General Clarke begge Ministrene et stort Trattement, og udbragte derhos en Skaale paa den 18de Brumaire, som Grev Cobenel med Glæde bifaldt. - Ved Sagernes tvilsomme Stilling vedvare Krigsrustningerne uafbrudt. Vor Krigmagt i Jtalien vurderer man til 120000, og i Tydskland til 150000 Mand. - Monitøren paastaaer, at Støifingen af de 3 tydske Fæstninger er ingen Brydelse af Vaabenstilstanden paa fransk Side, men at disse Fæstninger, som rømte af Østerrigerne og overgivne til Franskmændene, vare virkelig fransk Eiendom som man altsaa kunde giøre veed, hvad man ville. - Jngen, enten Heel eller Halvvidere, kan giette, hvorhen Lucien Bonaparte er bestemt. - J Basseterre nor Nantes ere d. 1 Nov. 2 Fregatter, Uranie og Clorinde, hver paa 50 Kanoner, løbne af Stabelen. -
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Conanschefen Georges er kommen over igien fra England med mange Penge, hvormed han har betalt de forrige Chougner deres resterende Sold. Hans egen tilgodehavende Sold bliver ham ventelig engang betalt i fransk Mynt.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Jtalien. Franskmændenes og Cisalpinernes Tog gaaer frem med stærke Skridt. Allerede have de besat Fæstningen St. Leo, i Kirkesigten, samt Stederne Castelle og Perugio. Østerrigerne hans siden d. 23de Okt. trukket en Linie indtil Fossombrone, &c. - Fra Neapol skrives, at den russiske Flaade under Admiral Uschakow, som var afseilet til det sorte Hav, er kommen tilbage til Corfu, og har 3 a 4000 Mand Landtropper og Bord, der ere bestemte til at besætte Neapel. - J det Toskanske udskrive de Franske mange Kontributioner. Af Staden Florenz er foruden en Pengeskab, ogsaa fordret 80000 Alen blaat Klæde.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
J Holland er nu for den hele bevæbnede Borgermagt, dekretteret en Chef, som skal kaldes Generalinspektor, og have 17000 Gylden i aarlig Gehalt, foruden 5000 Gylden til Huusleie, Fyrbøder, Vaskepige, Brænde, Lys og Skrivematerialier.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Rusland. Den 8de Novbr. om Morgenen, blev atter lagt Embargo paa alle engelske Skibe i Rigas Havn. J Petersborg er det samme skeet med 150 Skibe. Man troer, denne Embargo er almindelig J henseende til brittisk Eiendom er endnu intet foranstaltet.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Blandede Efterretninger. De nyeste indløbne Efterretninger og Orkanen, den 9 ere langt skrækkeligere, end de første foreløbige.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Denne heftige Orkan har ei alene i Holland, men og i hele Belgien og langs med de gamle franske Grændser, anrettet ubodelig Skade. Byer og Stæder iser ud, som havde de udholdt en langvarig og heftig Bombardering. J Skovene ligge Træerne omkastede i 1000de Tal. Paa det flade Land ere Møller, Huse, ja endog Kirketaarne, nedrevne, og Mennesker og Qvæg ihielslagne eller beskadigede. J nogle hollandske Byer ere knap Halvparten af Husene bleven staaende. Mangfoldige Skibe ere kastede paa Strand. Fra Søen hørte man mange Nødskud, og saae mange Skibe drive om uden Master. Adskillige engelske Krigskibe have tillige fundet deres Undergang ved Kysten. Siden December Stormen af 1747 kan intet Menneske erindre sig saadan Ulykke. Ogsaa naaede Orkanen til Paris, hvor mange Skorstene og Huse bleve beskadigede, og Mennesker saarede.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Ligeledes ere de sørgeligste Efterretninger indløbne fra Hartz (en Biergegn i Tydskland), hvor Orkanstormen indtraf om Natten til den 10de, og var ledsaget med Jordskielv, Torden og Lynild. De skiønne Granskove, som i 100 Aar havde kunnet give Liv til Bierverkerne, ligge nedstrakte paa Jorden, og den anrettede Skade regnes til en Million Daler.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Udenlandske Efterretninger. Ved Reskript af 7de Novbr. d. A. er, i Anledning af et fra Stiftamtmanden og biskoppen over Bergens Stift indkommet Forslag, anordnet, at naar nogen Klokker eller Degn paa Landet der i Stiftet ved Døden afgaaer, skal strax beskikkes lige saa mange Kirkesangere, som der ere Kirker, hvilke vælges af de bedste omgaaende Skoleholdere, og nyde, foruden deres Skoleløn, alle Klokkerens eller Degnens Jndkomster, o. s. v. Dog skulle disse Bestemmelser ikke være hinderlig i Udførelsen af en almindelig Skolereform for hele Norge, naar en saadan i Fremtiden maatte befales indført.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Den 14 Novbr. er udkommen en Plakat angaaende Udførsels Forbud paa indenlandske Kornbrændeviin, under Straf af Varenes Konsiskation og 50 Procent i Bøder.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Den forrige Garderstald ved Christiansborg Slot maa, efter Ansøgning, endnu benyttes som Fattigvaaning til 17 April 1803.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Den nye kongelige Reiselagt er bleven kaldet: Ørnen, og den nyebygte Elvfregat: Elven.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
J Khavn, skal, indtil videre, svares i FormalingsAfgift af Blandkorn, hvori er Hvede, 14 Lpd. 30 sk. AfBlandkorn, hvori er Rug, 13 Lpd. 32 s. Af Brød af Blandmeel, hvori er Hvede eller Rug, svares samme Konsumtion som af Hvedebrød eller Rugbrød.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Fra Helsingøer skrives under 21 November: J Mandags Eftermiddag fik vi her en Skipper Efterretning, at de i russiske Havne værende engelske Skibe vare blevne stoppede, paa Grund af Maltas Erobring. De i de senere Dage ankomne Skibe have ikke givet nogen Efterretning derom. Mueligt erholder man Vished i Dag, da en Mængde Skibe kommer Østen fra.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Theaterdirekteur Waltersdorff i Kiøbenhavn skal nylig være bleven mordisk overfaldet af en Maler Lund, svensk at Fødsel, fordi denne, ved at søge om at blive Theatermaleri afg. Bruuns Sted, blev forestillet, at han forinden maatte male en Dekoration til Prove. Maleren, som skal have havt en Raptus, søgte Generalen med en Kniv, men blev forhindret i Gierningen af en anden Tilstædeværende.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Ved Myndten i Kiøbenhavn skal, efter Forlydende, indrettes et Solvraffinaderie, istedet for at Sølvet hidtil er bleven forædlet paa Kongsberg.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
En veldædig Englænderinde, Lady Palmer, har i Altona givet 500 Rdr. til Fattigvæsenet ved hendes Afreise derfra.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
For Tyverie paa et uden Folk indstrandet Skib ved Nørlev Strand i Vensyssel i October 1790, ere i denne Tid 77 Personer inddømte i Viborg Tugthuus Den bekiendte Tyv Peder Mikkelsen er ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret tildømt at stryges til Kagen, brændemærkes og under stræng Bevogtning at fængsles i Slaveriet paa Livstid.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Direktionen for Fattigvæsenet i Kiøbenhavn har anlagt et eget Bagerie af Blandingsbrød for de Fattige, saa- og foranstaltet, at de nyde Rumfordsk Suppe Prof. Begtrup begynder nu sine Forelæsninger over Agerdyrkningen, som kunde være en tienlig Forbered ning for tilkommende Landmænd.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
J Hamborg skal 28 Personer kunne bespises for 4 Mk. 8 s. da lig.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Sekretairen i Departementet for de udenlandske Sager, Baron Cov Bülow, er som Charge d'Affaires afreist til det neapolitanske Hof.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
J Hannover er Udførselen af Korn og Kartofler paa Elben og Weseren forbudet paa nyDen 14 Novbr. er Premierlieutenant v. Heinrich af 3die jydske Jnfanterieregiment, efter Ansøgning, forundt Afsked med Pension.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
J Hamborg havdes og en Storm Natten imellem de 9 og 10 dennes, men langtfra ikke saa heftig, som den har været i Frankrig, England, Holland og adskillige af Tydsklands Egne. Den 21 Okt. var den franske General Dupont i Livorno omborde paa den der liggende danske Fregat Najaden, for at gjøre den Kommanderende paa samme et Kontrabesøg. Ved hans Bortgang blev han saluteret med 11 Kanonskud.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Aalborg den 28 November.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Prædikanterne paa 1ste Søndag i Advendt. Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Aspach. Hr. Aspach. Hospitalskirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 21 November i Budolphi Kirke, Vertshuusholder Lars Larsens Datter Else Marie, Fadderne: Mad. Nørgaard, Jomf. Borresmit, Kiøbmendene Jens Hvidberg og Schandorff, Niels Jensen Meller, Toldbetient Brynniche. Den 24 November Møller Lars Springborgs Søn Friderik, Fadder. ne: Mad. Holst, Jomf. Sprechelsen, Kiøbmand A. Brink, Viinhandler Krogtved, Bager Kogsbøll, Kiøbmandskarl Lassen. S. D. i Frue Kirke, Kiøbmand Mads Bomholts Datter Jngeborg; Fadderne: Mad. Mørch, Jomf. Gaj, Kiøbmendene Hans Wigelsen og Søren Schandorff, Kiøbmandskarl Jens Malling.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Kopulerede. Den 26 November, Mester skoemager Mads Povelsen og Jomfrue Mette Mildrup. Begravede. Den 22 November, Karen Christensdatter, 65 Aar. Den 24 November, Hospital forstander Schous Søn Ditlew Rodstein, 1 Aar. S. D. Feldbereder Hultins Datter Mariane, 6 Maaneder. S. D. Haarskiærer Petersens Datter Anne Cathrine, 7 Aar (Alle 3 døde af Kopper.) Den 25 November Kiøbmand Rasmus Sommerfeld, 80 Aar.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Politieanmeldelse: Naar mon Aalborg engang ville tænke paa, at belægge dets Fortoge med Fliser eller hugne Steen, til Beqvemmelighed for de Gaaende? Hvor uendeligt ville der, i den. ne forskrækkelige Støvletid, ikke kunde spares paa Fodtøiet Skulle det ikke være saare patriotiskt, om Skoemagerne ville selv giøre en Begyndelse, hvor det var mueligt, Man reise ikke til det store Kiøbenhavn, men blot gaae Raadhuset et Par Gange rundt, for at finde hvilken Sallighed, det er, at kunne spadsere paa jævne Fortage.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Avertissements. At min gode Kone i Gaaer Aftes Kl. 9, lykkelig er bleven forløst med en Søn, har jeg den Ære herved at bekiendtgiøre for fraværende Venner, der tage Deel i denne vor Glæde. Gunderup den 26 November 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Tetens. Det har behaget Gud at bortkalde min kiære Søn, Peder Steenum Kaaes, i Nat Kl. 12 Slet efter en langvarig tærende Svaghed, i sit 22 Aar; hvilket herved bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Aalborg den 26 November 1800. C. Kaaes.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Hos Bogtrykker Wandall faaes H. H. Hr. Biskop Balles Bibelsk Søn og Helligdags=Læsning, 2 Deel, heftet for 1 Mk.; af den 1ste Deel ere og sammesteds Exemplarer at faae heftede for 1 Mk. Systematisk Haandbog over den danske Landvæsens Ret, 1 og 2 Deel ved Mandix, faaes hos Klokker Milling.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Herved bekiendtgiøres at Claus A. Bach kom til Lybeck, den 20 November, til behagelig Efterretning for Tydske og Danske, agter og at afseile sidst i denne Maaned eller først i anden, om Tiden det tillader.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Auction. Efter Forlangende af Raadmand Hübertz, som Commissionair for det af Capit. Arendt Jensen Wulsførte tremastede Galliotskib, Anne Maria kaldet, drægtig 102 danske Commercelæster, hiemmehørende i Halmestrandi Norge; (som i Julii Maaned havde det Uheld at strande paa Skagen; men nu her ved Byen for Frisenborg Plads er beliggende;) stilled til offentlig Auction Tirsdag Formiddag Kl. 10 Slet den 23 December førstkommende, med al staaende og løbende Taqvelage, Seil, Ankere og Touge, samt øvrig tilhørende Jnventarium; og om antagelig Bud giøres, den høistbydende strax tilslagen, paa de Conditioner som ved Auctionsstedet nærmere bliver bekiendtgjort. Aalborg den 17 November 1800. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Skiftelysning: Endskiøndt det ved Avertissement i de Aalborgske Aviser afvigte Aar 3de Gange var bleven bekiendtgjort, at Skiftet efter afg. Jens Jensen Otte i Nysum blev foretaget i Stervboet d. 7 Oct, samme Aar, og alle vedkommende bleve indvarslede til den Tid at møde, for at iagttage deres Ret og Pligt paa Skiftet, saa mødte dog alene nogle faae for umeldte Creditorer, hvorover Skiftet maatte opsættes. Siden den Tid er bleven underhandlet om, at faae det Betydeligste i Rigtighed, hvoraf Skiftet dependerer, men forgiæves hidindtil. Ved sidste Skiftesamling blev anmeldt, at den Afdødes i Nysum forefundne Efterladenskaber vare ved Auktion udbragte til 9 Rd. 2 Mk. 2 s. Jfølge en efter Jens Otte forefunden Ballance Regning, hidrørende fra Skiftet efter hans afdøde sidste Kone, Rebecca Celius, skulde Jndtægten, som Jens Otte befuldmægtigede Hr. Postmester Gleerup i Hobroe til at modtage, beløbe 658 Rd. 5 Mk. 15 s., og Udgivten eller Gielden 1115 Rd. 13 s. Af Jndtægten er intet indkommen i Jens Ottes Stervboe efter hans Død, og Creditorerne, som anføres under bemeldte Ballance, har heller ikke meldt dem deri. Sidstmeldte ere eller har været: Hr. Sørensen, Kiøbmand i Hobroe, Christopher Møller i Nibe, Christen Smed i Aagaard, Søren Ørndrup i Kragstrup, Kiøbmand Arfmann i Aalborg, Anne Mortensdatter i Heegaard, Jens Smed i Sønderno, Peder Dalum i Broerstrup, Christen Nielsen i lille Binderup, Jens Christensen i Meilbye, Jens Bisgaard ibid, Lars Jørgensen fra True, og, som siden har meldt Fordring, Rasmus Møller i Høgslev Mølle. Den Afdødes Arvinger er forhen anmeldt at være: en Broder Christen Jensen i Torsted, en Søster Karen Jensdatter i Meilbye, en dito Jnger Jensdatter i Haurslev, en dito Maren Jensdatter, for hvem Hr. Blicher i Spentrup har skreven et Brev hertil og anmodes om denne Jndkaldelse at advare hende. Samtlige forbemeldte, og ellers enhver som har nogen Fordring, udi, eller at giøre Regnskab for til dette Stervboe, for indehavende Penge eller Vare Stervboet tilhørende, deriblant endeel Løsøre, som bleve seqvestrerede i Bierregaard og Hverrestrup i Simmested Sogn, Rinds Herred den 26 Nov. 1792, af Kongens Foged, og betroede Søren Smed i Hver restrup til Bevaring, indkaldes herved eengang, efter Stervboets fattige Tilstand, i de Aalborgske Aviser, at møde ved en Skiftesamling, som holdes i Stervboet i Nysum Løverdagen den 6 December førstkommende Kl. 10 Formid ter Loven. To stedlund den 22 Novbr. 1800. dag, enhver for at iagttage sin Ret og opfylde sin Pligt ef Theil.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Paa Jrup Hovedgaards Taxt, i det saakaldet Hedetoft Huus, er Fæsteren Anders Skytte ved Døden afgaaet den 17 Sept. sidst, og da iblant de med JrupGods afleverede Reyers Fæstebreve findes et paa bemeldte Huus, som er udstæd af afgangne General Auditeur Anders Høyer den 16 Marts 1782 til Jens Johansen Raarup, som i 14 Aar havde tient General Auditeuren for Tiener og Skiøtte, saa, da det ikke vides hvor bemeldte Jens Johansen Raarup sig nu opholder, eller om han endnu er i Live, bekiendtgiøres herved i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende og den Aalborger Avise at hans om han er i Live, maae melde sig herpaa Jrup snarest mueligt, og i seneste inden 6 Uger fra Dato, saafremt han vil vente at nyde godt af vet ham meddeelte Fæstebrev, dateret 16 Marts 1782. Jrup i Thisted Amt den 14 Nobb. 1800. Sørensen. N. B. Jblandt de nu fast i Almindelighed her i Landet udøvende Tyverier, er Natten imellem den 20 og 21de Nov, sidst, ved Jndbrud igiennem et Vindue og Opbrud af en Dragkisteskuffe, bortstiaalen i Nyegaard udi Serritzlev Sogn; 12 Stkr. Sølv Spiseskeer, 6 Stkr. dito Theeskeer og et Hovedvandsæg, samt et Sølv Bæger, i stor Sølvmyndt over 20 Rd. Paa Bøgeret stod de Bogstaver: N. O. S. Paa een af Spiseskeerne: N. C. A., og paa nogle . L. S. T., og paa andre. T. C. H. C., samt K. R. lin. Paa Theeskeerne var ingen Bygstaver. Skulle nogen faldbydes disse stiaalne Ting eller derom kunde give nogen Oplysning, ombedes den eller de imod en resonabel Douceur og Nanns Fortelse, dermed at melde sig i bemeldte Nyegaard hos Eieren. Christen Mørk.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Hvor 1 sort spansk Hane med hvid Top og 3de dito Høns, samt i toppet Andrik og 2 dito Ænder, er at faae tilkiøbe, anviser Portneren Peder Olsen i Skolegadens Fattighuus. Aalborg den 28 Novbr. 1800,
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
En voldsom Tyv har frastiaalen mig nogle grønne bundne Trøier Natten imellem 23 og 26 Novbr. Hvo om samme kan give nogen Oplysning loves en god Douceur. C. Møller. 2de næsten er forgen Maaned siden bortkommet, nemlig en rød Hest Stiernet og Fiederneset, og en hvid Bagfod, 12 Aar gammel, en dito mørkebruun, lidt graae Skimle paa det ene Baaden, at Alder 11 Aar hvem om samme kan give mig nogen Oplysning givstde behagelig tilmelde maa det da jeg skyldigst vil betale dem for Uleiligheden. Broland i Hammer Sogneden 24 November 1800. Jens Jørgensen.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Marienlund Hovedgaard, omtrendt 1/4 Miil fra Kiøbstæden Odense i Fyen, og tæt ved Skibhusene eller Labestedet beliggende, der staaer for Hartkorn frie Taxt Ager og Eng 65 Td. 1 Fkr. 2 Alb. og Skovskyld 7 Skpr. 3. Fkr. 1 Alb., med derpaa værende Afbyggere og samme Hartkorn underliggende Ager, Eng og Skov, efter Opmaaling omtren 430 Tdr. Agerland, 209 Tdr. Land Engebund og 227 Tdr. Land Skovgrund, geometrisk Maal, altsom bekiendt gode Jorder, og tildeels med betydelig baardde Overn og Under, Skov bevoxet, bliver lilligemed Bønderosset (der efter Forening forretter ald Gaardens Hoverie, og efter Jordebogen svarer sandgilde) contribuerende Hartkorn Ager og Eng 463 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 1/2 4/5 Alb. samt Allesse Kirke opbudt til afhændelse ved en eeneste Auction Mandagen den 26 Jaua, næstkommende Aar 1801 om Formiddagen Kl. 10 Slet paa Postgaarden i Odense; Hovedgaarden med 264 Tdr. Hartkorn Bøndergods i Lumbye Sogn opgaves først under eet, dernæst det øvrige Bøndergods og Kirken, særskildt hver Deel for ug samt derefter det heele under Eet. Conditionerne og Jordebogen kan 6 Uger før Auctionen faaes til Eftersyn hos Hr. Cancelliesecretair Kierulf i Kiøbenhavn, paa Postcontoirerne a Helsingøer, Roskilde, Ringsted, Slagelse, Aalborg, Wiborg, Randers, Aarhuus, Horsens, Colding, Ribe, Haderslev, Flensborg, Slesvig, Kiel, Jachoe og Altona, paa alle Postcontoirer her i Fyen og hos underskrevne Skiftecommissairer. For ubekiendte meldes til Efterretning, at Hovedgaarden tillige med Godset som altsammen er udskiftet af Fælledskabet for endeel Aar siden er beliggende i den fingtbareste og behageligste Egn her i Fyr hos ved og omkring Odense. Gaard og Gods kan tiltrædes næstkommende 1 Maj, og hamed Kiøbe Summens Betaling, kan efter Conditionernes An Jndhold beroe indtil 11 Decbr. Termin næstefter hvilket saa hel ledes til Libhaberes behagelige Efterretning bekiendtgiøres, end Skiftecommissionen udi afg. Madame Eilschops og fore saa hen afdøde Mands, Kiøbmand Peter Eilschovs Stervboe sig i Odense den 29 Octbr. 1800. H. Holm J. Dall. P. Rasmussen C. Jversen. B. P. S. Skulde Kiøberen af forbemeldte Gaard og Gods ønneske Betalingsterminen udsat til 11te Junii Termin Ko 1802, kan dette ogsaa skee.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Tirsdagen den 4 hujus er ved Strandkanten her i Liimfjorden ved Rordahl, funden en løsdreven Jølle. Ef tileren til samme vilde behage at melde sig i Avisexpeditionen hvorfra Finderen anpuses Aalborg den 7 Novbr. Tirsdagen den 2 December førstkommende holdes Auction første Gang udi og over afg. Hyrekudsk, Niels Jensen Steenholts og Hustrues fælleds Stervboes tilhørende Gaard i Bispensgade her i Byen; Løverdagen den 6te foretages 2den Auction, og Tirsdagen den 9 Dec. 3die og sidste Auction udi og over bemeldte Gaard, hver Dags Formiddag Kl. 10. Hvorefter sidstmeldte og paafølgende Dage forauctioneres Boets Løsøre og Effecter, bestaaende af endeel from mede Mynter, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jern, Glas, og Steentøi, Borde, Stole, Speile, Chatol, Dragkister og andre Kiste kabe, Sængesteder, Sengekleder, Dækketøi og Linned, ends og Fruentimmer Gangklæder, er af Qvantum guul Vox og Kornvahre, uaftorsken Korn, Høe Fe og Straae, Kareter, Arbeidsvogne og Gaardsredskaber, her Heste og Koer, m.m. Aalborg den 13 Nov. 1800. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
For et skikkeligt Menneske der forstaaer hvad han bør, kan strax erholdes en god og fordeelagtig Condition ved en T. Skole paa Landet. Anviisning om samme gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1800-12-02
Jtalien. J Livorno Havn have de Franske saa 300 Skibe i Reqvisition, og afvæbnet Stadens Jndbaanere. – Efter General Duronts Officielberetning anvendte man i Toskana alt, for at indlede en almindelig Bevæbning mod de Franske i Arrezzo vilde man endog forføre Folket ved et opspundet Mirakel, idet man lod et Mariebillede skyde en Flint af paa en Fransk mands billede, i Lucen forlangte Gen. Sommariva af Bispen, at han skulde prædike Korstog imod Frankerne, i Livorns raabte selve Dronningen af Neapel paa Komedien: Død over Franskmændene, Død over Bogaparte. - Kardinal Ruffo har meget traxels med at bringe en romersk Folkeopstand i Gang. - Genua har man skudt efter den fra ske Gen. Miller.
Jyske Efterretninger, 1800-12-02
England. Den sølvanlige Takkeadresse til Kongen er den 11te, efter adskillige interessatte Debat. ter, af Parlamentet bleven samtykket. Greensille vilde f. Ex. bevise, at Krigen var ikke den egentlig Aarsag til Manglen paa Levnedsmidler. Det samme vilde Pitt trøste sig til at godtgiøre. Men Aarsager, hie maatte være hvilke de ville, saa var Spørgsmaalet nu alene om at skaffe Hielp og Redning, og Midlerne dertil endeholdtes i Kongens Tale. - Sheridan paastod derimod, at Krigen var Aarsag. 300000 Krigsmænd behøvede 5 Gange meere Levnedsmidler mod Fienden, end hiemme. Gad forbarme sig, raabte han, er Krigen Aarsag, saa kan den jo hæves; men ger Krigen ikke Aarsag, seer jeg ingen Ende paa vor Elendighed. - Grey sagde, at alle de i den kongel. Tale foreslagne Midler, vare kun palliative. Freden var det eneste sande Middel. – Lord Holland, sagde, Mangel og Krig vare Menneskeslegtens Svøber. Wandall. Krigen avlede Mangel, og Hungeren, som Ministrene havde villet forflytte til Frankrig, var nu i England J den kgl. Tale hedte det: "Min inderligste Længsel efter en hastig Fredsslutning bliver uforanderlig: Denne Længsel havde endnu ikke Sted i forrige Februar, da Ministrene saa stolt afviiste Bonapartes Fredstilbydelser. Han kunde ikke dølge, at en Forandring med Minister syntes ham nødvendig, om England skulle faae en sikker Fred. - Men ingen var slemmere mod Ministrene, end Burdet. Han raabte: Jeg behøver ikke at søge langt om Aarsagen til vor nærværende Nød. Den falder mig lige i Synet - Han kastede Øie paa Pitte den sidder paa Statkammerhenlen. Ministeren havde i mange Aar vænt Underhuset til, at bevilge Millioner paa Millioner, uden at beregne den Ulykke, deraf var kommen. Havde Ministeren, uden Maske, reent ud erklæret, det kom blot an paa, at udhungre Landet, skulle han med al sin Magt og Jndflydelse ikke have opnaaet slige Bevilgninger. - Underhuset har nu bevilget Præmier for Korn indførselen. Men Kornudførselen er jo nu allevegne forbuden. Endog i Danzig skal den være stoppet.