Berlingske Tidende, 1794-06-06
Aachen, den 26de Maji. Efterat Grev Clairfat havde den 19de og 20de udført sit Tilbagetog fra Blaton over Lys mod Bousselaer, og med bragt de den 18de erobrede Kanoner og gjorte Fanger, forflyttede han den 21de sit Hovedqvarteer igien til Thielt og bievaanede samme Nat et Krigsraad i Ondenarde. Den allierte Hovedarmee ved Dornick blev regnet for 100000 Mand. Man formodede i denne Egn intet nyt Hovedslag før den 25de Men Fienden fandt ikke for got, at lade de Alliertes nye Anordninger komme til Fuldkommenhed. Pichegru besluttede at forekomme dem, og om mueligt at erobre Dornick. Den 22de ganske tidlig satte han sig i Bevægelse med 30 til 40000 Mand og styrede sin Hovedmagt mod Leers og Pecq ved Schelde hvorfra de Alliertes høyre Fløy, som meest bestod af Engelændere og Hollændere, strakte sig ud over PontChin til Marquain for Dornick. Angrebet begyndte Kl. 6 om Morgenen, Kl. 10 om Formiddagen blev Fægtningen mordisk og Armeerne nærmede sig hverandre med et fast Mod. Paade Alliertes høyre Fløy var Actionen saa forbittret, at ingen af Parterne vilde vige for den heftige Jld fra begge Sider. De ældste Officerer tilstaae, at de ikke have seet en saadan Jld, hverken i Tyrke= eller Syvaars Krigen. Fienden fornyede stedse de rasende Angreb med friske Tropper. Slaget varede til Kl. 9 om Aftenen, da Fienden, efter alle unyttige Bestræbelser trak sig tilbage, og de Allierte beholdt deres Stilling. Keiseren forblev den hele Dag til Hest indtil efter Trefningens Slutning og detacherte General Otto med 5 Cavallerieregimenter i Flaken paa Fienden, hvilke gjorde Udslaget, og anrettede en saadan Ødeleggelse, at Jorden paa en Miils Distance var bedækket med fiendtlige Liig. Den Beretning, som melder denne Tildragelse, angiver det fiendtlige Forliis for 3 til 4000 Døde og 12 Kanoner. En forhen indløben Officialberetning stemmer overens heri, at i den heele Krig hidtil ingen Trefning har været saa haardnakket, intet Angreb saa rasende og forbittret, ingen Modstand mod Overmagt saa uforfærdet og tapper, som paa denne Dag. Dornicks Jndbyggert have viist sig meget menneskekierlige mod de mange Saarede, som under Slaget bleve bragte derhen. (J Slaget den 18de have Hertugen af Yorkt og en un Prinds af Lichtensteins Personer været i den yderste Fare, og de maatte midt igiennem den fiendtlige Pelotonild redde sig udaf 2 Landsbyer. General Kinsky styrtede af Hesten og si Skade.) Medens dette skedte i Flandern skal Franskmændene have bemægtiget sig den vigtige Post Cateau Cambrests henimod Landrecy, hvorom dog endnu ventes Bekræftelse. De Allierte syntes derimod at have Øye paa Manbenge. Man saae daglig meget svært Skyds, Rister og Bomber at føres gjennem Mons derhen. Men Ardenne Armeens nye Jndfald opholdt Udførelsen af dette. Den 21de blev Fienden der dreven tilbage fra Mariemont mod Binche. Den 22de og 23de forsøgte han at trænge frem mod Mons giennen Skoven ved Royan; men Grev Kaunitz forekom ham den Gang og angreb ham om Natten til den 24de Kl. 2 paa 5 Steder tillige. Fienden gav i Begyndelsen en skrækkelig Jld, men maatte dog overalt, efterladende sig mange Kanoner og Fangne, vige for de Keiserlige, som bestandig huggede ind paa ham og forfulgte ham indtil Esqueline, hvor han satte over Sambre. Veien dertil var bedækket med Døde og Saarede. Fienden mistede 3000 Døde, over 40 Kanoner, og 3 hele Batailloner Fangne. Gouvernementet i Brüssel. som atter havde indpakket Archivet og holdt sig færdig til Afreise, blev den 24de om Aftenen ved denne Seirs Efterretning igien beroliget. Fra Egnen af Charleroi og Mons vare ogsaa allerede mange Jndbyggere flygtede med deres bedste Eiendomme, hvilke nu kunde vende ti bage.