JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Commandanten Hullin i Berlin har i en Skrivelse tilkjendegiver Magistraten, at han særdeles forbausedes over deres Bekjendtgjørelse, at Borgerne skulle aflevere deres Vaaben, da han ikke havde anmodet dem om nogen videre Foranstaltning. Dersom han havde anseet det nødvendigt, at fornye sin befaling af 26 Oct, saa havde han gjort det selv. Han paalægger derfor Magistraten, at lade hans nærværende Skrivelse bekjendtgjøre i Avisen, og beder den i Fremtiden ikke at lade noget offentlig bekjendtgjøre, førend det har underrettet ham derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Det hedder, at Keiser Napoleon gaaer med sin Garde fra Berlin videre, og at kun en liden Deel af det derværende stærke Corps bliver tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Kjøbstæds Administrationen i Berlin er betroet til 60 Borgere; Boghandler Lagarde er Præsident, og foruden ham ere 6 Dirigerende General Dombrowsky er allerede afreist fra Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
D. 11te ventedes Kongen af Holland til Hannover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Keiser Alexander har under d. 8 Sept. udstædt en Ukase, hvori det hedder, at Keiseren minden de Farer, som paa ny true hele Europa, for at vedligeholde den almindelige og Rigets egen Sikkerhed, befaler, at ikke allene Armeen skal completteres, men at den ogsaa ved de ny formerede Regimenter skal forstærkes. J hele Riget skulle derfor udtages af 500 Sjele 4 Recruter, hvilket skal tage sin Begyndelse d. 1 Nov., paa det denne Recrutering kan være tilende d. 1 Jan. næste Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-16
Oberstlieutenant v. Kardorf, som ved en Misforstaaelse var bleven gjort til Krigsfange, ved Landsbyen Stockelsdorf, er efter General Evalds Forestilling, bleven frigiven igjen. Det samme er Tilfældet med forskjellige andre Danske Officerer. Vort Livregiment=Dragoner har tabt 3 eller 6 Mand. v. Bardensleth, som, da han protesterede mod det neutrale Gebeets Fornærmelse, blev overreden af nogle fremmede Chasseurs, og fik tre Sabelhug over Hovedet, er bragt til Neumünster, og der tvivles meget paa, at han vil kunne komme sig De anordnede Forsvarsanstalter, der skulle føies ved Glgestad, ere blevne tilbagekaldte. Udgives og forlagt af J. Wersel. Trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Ordet Boghandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
J et af vore Blade anføres det som en Mishandling af vort Sprog, at de fleste Boghandlere paa deres Skildter kalde deres Butique Boghandling, som reent ud erklæres for udansk, fordi man i saa Fald ogsaa maatte sige Lærredshandling &c. Jkke at tale om, at Ordet Boghandling findes i Videnskabers Selskabets Ordbog under bemærkelse af Boglade, saa er der ingen Tvivl om, at der næsten ikke er nogen synderlig Forskjel imellem Handel og Handling, og om man end imod Sædvan brugte Lærredshandling istedet for Lærredshandel var det ingenlunde nogen egentlig Feil Men at Ordet Boglade ikke er andet end en urigtig Oversættelse af Buchladen ligger aabenbar for Dagen; thi det Tydske Laden er noget ganske andet end det Danske Lade, endskjønt begge Ord nok oprindelig ere af eens Herkomst. En Laden hedder paa Tydsk 1) en Skaade f. Ex. Fensterladen, 2) en Bod, Krambod. En Lade paa Dansk betegner derimod en Kiste. Man kan ikke sige Lærredslade, Jsenlade &c. J. Kornlade betegner Lade et Gjemmested; men der gives ikke et eneste Dansk Ord, hvor det, som i Tydsk, kan betegne en Bod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
De fleste af vore ældre Boghandlere have oprindeligen været Tydskere, og det er meget naturligt, at de, for at spare Hovedbrud, have over fat deres Buchladen med Boglade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Jndenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavn er der nu opstaaet et nyt Selskab, som kalder sig Polykymnia, og første Gang samledes d. 11 Novbr. hos Hr. Rauch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Efter Breve fra London af 24 Octbr. er det Danske Skib Archipelagus, Skipper J. Brand, som var bleven opbragt til Plymouth, givet fri igjen tilligemed Ladningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Skibet Grev Bernstorff, Capit. Niels Nielsen, fra Triest til Tønningen, er opbragt til Formey.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Da i adskillige indenlandske Tidender det Opdalske Bøigdemagazin har været omtalt, saa har Udgiveren den Fornøielse at levere et Udtog af dets Regnskab for Aaret 1809. Tdr. Skp. Ved Affatning af Regnskabet for 1804 var Magazinets Eiendom i Korn, af det Slags, som paa samme allene imodtages. og laanes, nemlig Byg og i Penge. 3 Rdlr. 72 s. For samme 3 Rdl. 72 s. er, da Prisen var lettest, blevet kjøbt Korn Af ovenanførte Kornforraad fra foregaaende Aar blev i Foraaret af 1805 udlaant 92 Tdr. 6 Skpr., hvoraf ved Tilbagebetalingen faldt den bestemte Rente, tilsammen. Da Aaret 1805 var temmeligen godt, ydedes og det af Almuen for gode Aar lovede Bidrag, men formedelst indtrufne Forandringer saaledes, at samme denne Gang beløb sig til- og desuden i Penge, istedet for Korn, af nogle 6 Rdlr. 24 s. Til samme Aars Regnskab er og at anføre en Gave af Hr. Bencke i Trondhjem til Magazinet af 1 Pd. Kaalrabi frø, til at anvende efter dets Plan. Altsaa fandtes Magazinets Forraad i dets andet Aar at være voxet, foruden anførte Kaalrabifrø, og Pengebidrag 6 Rd. 24 s., til af den angivne Kornsort 150. 7 3/4 Af foranførte ere nu i sidste Foraar 148 Tønder Byg blevne udlaante til 197 for Sædekorn forlegne Jndbyggere, - ligesom det ommeldte Pd. Kaalrabifrø er blevet uddeelt til 32 Laanbegjerende, imod at tilbagebetales, som Magazinets øvrige Laan, med Rente af en Fjerdedeel meer, - og for det beregnede Pengebeløb skal ved første letfaldende Priis indkjøbes Korn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
J Kiel vrimler det i denne Tid af distingue rede og andre Fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Capitain v. Rømling, der af H. K. H. Kronprindsen blev sendt til Storhertugen af Berg, er bleven modtagen med megen Udmærkelse; han spiste ved Prindsens Taffel, hvor man drak H. K. Høiheds Sundhed. Storhertugen skal have forsikkret ham, at det er Keiserens udtrykkelige Villie, at det Danske Territorium skal respecteres af den Franske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Uagtet vort Fædreneland midt under de Krigs uroligheder, som hjemsøge det Tydske Rige, ved at hævde sit vise Neutralitetsystem har afholdt Krigsluen fra vore Grændser, saa nærmede Krigsskuepladsen sig denne Gang dog os saa meget, at Uordner, der ikke vare andet end Følger af en Misforstaaelse, umueligen kunde forebygges. Een af vore dueligste og retskafneste Officierer, Hr. AideQvarteermester v. Bardensleth, blev, som forhen er meldt desværre, et ulykkeligt Offer for denne Misforstaaelse. Han var d. 6 Nov. hos General Evald i Stockelsdorf, en By tæt ved Lübek, for at besørge de Forretninger, der høre til Generalqvarteermesterembedet. Uden at formode, at de Franske og Preussiske Tropper vare vore Grændser saa nær, hører han pludselig en Allarm uden for Gaarden. Det var nogle Franske Chevaux leger, som havde overrumplet Byen og Gaarden, formodentlig i den Tanke, at de vare paa Tydsk Grund. Bardenfleth samlede strax, da han hørte Allarmen, de faa Dragoner, der laae i Byen, for med disse og nogle Artillerister, at drive de fremmede Tropper ud igjen. Men da han var til Fods, kunde han ikke faae dem samlede, førend han saae sig omringet af nogle Franske, der strax gave ham fire eller fem Hug i Ansigtet. Han faldt omkuld førend han kunde trække sin Sabel. Derpaa sprang et Par Mand af Hesten, for at tage fat i ham, uagtet han raabte: retire, vons, je suis un Danois, De Franske, som formodentlig ansaae ham for en Preusser og troede, at han vilde betjene sig af det Danske Navn som en Krigslist, svarede: at Coquin, og een af dem vilde give ham et Stød i Livet, men Sabelen sprang i Stykker, uden at der tilføiedes ham nogen Skade. Men herpaa gave de ham endnu et Par smaa Hug i Øret og i Laaret. Den ulykkelige Bardenfleth, som den hele Tid havde beholdt sin Samling, reiser sig nu og gaaer i denne pinefulde Tilstand hen til Gaarden, hvor han lægger sig paa en Seng, Saaledes bliver han liggende to Timer uforbunden. Hændelsesviis kom Sølieutenanterne Holstein og Deconinck op paa Gaarden. Her finde de ham i denne beklagelige Forfatning; ufortøvet lade de ham forbinde saa godt som mueligt ved en Barberer, vikle ham derpaa ind i nogle Sengeklæder, og lade ham bringe til Segeberg, hvor en kyndig Læge ordentlig forbinder ham. Saaledes fandt den ne brave Officier ved Holsteins og Deconincks menneskekierlige Omsorg Lindring i sin store Smerte. Han har ikke, som de Tydske Aviser melde, faaet tre, men ialt ni store og smaa Saar i Ansigtet, hvoraf tre ere meget farlige, nemlig eet over det høire Øie ind i den øvre Deel af Næsen, et andet i Næsen, selv og et tredie fra den venstre Kind i Overlæben. Øiet er ikke saaret. D. 11te d. M. var han i Bedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Udenlandske Efterretninger. Staden Magdeburg har d. 7de d. M. capituleret. Bombarderingen anrettede saa stor Ødelæggelse i Staden, at Jndvaanerne revolterede og Gouverneuren saae sig tvungen til, paa deres Begjering, at overgive Staden til de Franske. General Savari er rykket ind i Wismar. To Regimenter Preussiske Husarer, hvert paa 1000 Heste, og to Batailloner Grenaderer ere tagne til Fanger, 30 Canoner a. ere erobrede. Artiklerne af Staden og Fæstningen Magdeburgs Capitulation, sluttet paa Fransk Side i H. Ex. Rigsmarchal Neys Navn, ved Brigadegeneral du Taillis, Oberst Liger-Belair og Capit. Regnard, og paa Preussisk Side i Staden Magdeburgs Commandant Greve v. Kleists Navn ved General Major v. Renourd, Oberst v. Jnfanter, du Tros sel og Jnfant. Capit. le Blanc. Art. 1. Staden, Citadellet og Fæstningsværkerne Maade burg overgives til den store Franske Armees 6te Corps, med al sit Artillerie, Munition, Magaziner, alle muelige Slags Forraad og alle Stats eiendomme, uden al Jndskrænkning og i den Tilstand, hvori alle disse Sager ved Capitulationen befinde sig. - Art. 2. Ulrichsporten og de uden for samme liggende Værker indrømmes den Franske Armee, saa de d. 10 Nov. kunne tages i Besiddelse. - Art. 3. Garnisonen marcherer med alle krigerske Ærestegn d. 11 Nov. om Morgenen, Kl. 11 med varende Faner og 4 Feldtstykker igjennem ovenanførte Port; den strækker Geværet, og Cavalleriet afleverer sine Vaaben og Heste paa det Sted, som bestemmes dertil paa et Canonskud nær fra Fæstningen. - Art. 4. Efterat Vaabene ere nedlagte gjøres Garnisonen til Krigsfanger. Soldaterne sendes til Frankrige, og de Herrer Ofsicierer ere Fanger paa deres Æresord, førend Udvexlingen hverken at tjene mod H. M. Keiseren &c. eller hans Bundsforvandte, og det staaer til dem, at begive sig hen, hvor de selv bestemme; imidlertid kunne dog kun de Officierer, der have deres Familie i Maadeburg og sammesteds ere bosatte og givte, forblive i Staden. - Art. 5. Officiererne beholde deres Kaarde, Bagage og Heste; Soldaterne beholde deres Tornister og Randsel. Art. 6. Cadetterne, Fanejunkerne, Portoepeefændriker a. opgives og behandles som Officierer. Art. 7. Regimentsqvarteermestere, Auditeurer,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Feldtpræster og Chirurger betragtes ikke som Krigsfanger. Art. 8. De to incomplette Jnvalidecompagnier, der ere ubrugbare og befinde sig i Fæstningen, nedlægge der deres Vaaben, og sendes til deres Garnisoner, det ene til Peine ved Hildesheim, det andet til Akem, hvor de nyde deres sædvanlige Lønning og Pleie af vedkommende Øvrigheder paa Landets Bekostning. - Art. 9. Efter Afmarchen begive Officererne sig tilbage til Staden, for der at faae deres Pas, og afreise naar de have faaet det. De Reverser, ikke at tjene mere førend Udvexlingen, som de paa deres Æresord udstæde, maa i Forveien haves i Beredskab. - Art. 10. De i Magdebug givte eller i Omkredsen af Jnspectionen etablerede Soldater forblive hos deres Familier paa den Betingelse, ikke at tjene førend Udvexlingen. - Art. 11. De saarede eller syge Officierer kunne indtil deres Helbredelse blive i Magdeburg; de pleies paa Stadens Bekostning; et tilbørligt Antal Preussiske Overchirurger bliver i Staden, for at sørge for dem. Under deres Ophold i Staden behandles de som Franske Overchirurger. - Art. 12.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Jndbyggernes Eiendomme, Gudstjenesten og Kirkeforfatningen tages under Lovens Beskyttelse, og indrettes efter Fransk Lovforfatning. Naar det i Staden findes Personer, der ønske at forlade den, enten med deres Eiendomme eller efterat have solgt samme, saa skulle de fornødne Passe og Sikkerhed gives dem. - Art. 13. Der forandres intet i Landets nærværende Forvaltning og Forfatning. - De Øvrigheder, som den er betroet til, fortsætte deres Forretninger under den Franske Armees Beskyttelse. - Art. 14. Der udnævnes fra begge Sider Emissairer til at forfatte Fortegnelser og til at overlevere Depoterne af Planer, Kort, Papirer, Archiver, Artillerie, Krigsammunition og Proviant, og over Alt, hvad der hører til Statseiendom, det bestaae af hvad det vil og hvad der maatte findes i Staden. - Art. 15. Dherrer Stats= og øvrige Officerer, saavelsom Cadetter, Fanjunkere, Portolepeefændriker, Vagt- og Qvarteermestere, der i Følge nærværende Capitulation ville begive sig til de Preussiske Provindser, der ere besatte af Franske Tropper eller i Fremtiden maatte besættes af dem, faae paa disse Provindsers Bekostning af Vedkommende paa hvert Sted deres Lønning og Underhold ligesom paa Freds føden. Denne Lønning og dette Underhold betales, d. 1ste hver Maaned. - Art. 16. Hs. Ex. Gouverneuren i Magdeburg staaer det frit, efter Godtbefindende, at sende en Officier til sin Landsførste og underrette ham om nærværende Capitulation; denne Officier faaer de fornødne Passe. Art. 17.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Alle Artikler af nærværende Capitulation, der kunne synes at have en tvivlsom bemærkelse, skulle forklares til Fordeel for Garnisonen. - 18de og sidste Art. Der skal fra begge Sider gives tre Gidsler af den Rang, som bestemmes, til giensidig Garantie for Fuldbyrdelsen af denne Capitulation; disse Gidsler stilles Morgenen d. 9 Nov. og udleveres af begge Parter strax efter at Fæstningen er taget i Besiddelse. Ligelydende i to Exemplar, udfærdiget d. 8 Nov. 1806. du Taillis, Gener, og Chef for Generalstaben af 6te Corps. v. Renouard, General=Major. Liger=Belair, du Trossel. commanderende Oberst. Le Blank, Regnard, Capitain Capit. og Adjut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Til denne Capitulation hører endnu et forklarende Tillæg, der bestaaer af 8 Artikler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Frankfurt d. 8 Nov. Churhessens politiske Stilling har atter pludselig forandret sig. Canonerne fra Fæstningen Hanau vare allerede forespændte, for at transporteres til Maynz, da en Coureer bragte den befaling, at man skulde lade Alting forblive i sin gamle Orden. Churførsten er indtraadt i Rhinforbundet. Han betaler, som man forsikkrer, 16 Millioner Livres og stiller 12,000 Mand. De Permitterede i det Churhessiske ere allerede blevne indkaldte igjen. Af hvert Compagnie skal der udtages 12 Mand, for at gjøre Contingenten complet. - Overmorgen maa endeel af den herværende Besætning, naar iøvrigt alt det andet kan bringes i Orden, udmarchere; nemlig 3 Compagnier af den forrige Stadsgarnison, og 3 Compagnier af de ny Førsteprimatropper; de ere for det første bestemte til at besætte Fæstningen Spandan, General Berthier har d. 13 Nov tilkjendegivet Jndbyggerne i Lübeck, at alle de Russiske og Svenske Skibe, som ligge der, uforhindrede kunne afgaae og komme til Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
J et opfanget Brev i Moniteuren siges, at de seierrige Franskmænd ere sande Puslinger. Brevskriveren paastaaer, at han, dersom det blot kom an paa legemlige Kræfter, vilde binde an med ser, og kaste dem ud af Vinduet, men i Tropper og Geleder ere de sande Diærke. De udføre deres Manoeuvres med en Hurtighed og Nøiagtighed, som er uden Lige. I den Fægtning, som General Marmont havde d. 29 og 30 Sept. mod Russerne, tabte de sidste 500 Døde, ligesaa mange Saarede og 200 Fanger; de Franske havde derimod kun 25 Døde og 100 Saarede. Foruden Russerne, som bestod af 6000 Mand, var der 9 til 10,000 Montenegriner. Russerne reddede sig paa den nærliggende Russiske Flaade, under Adm. Sinavin, som sendte dem Chalouper. Montenegrinerne ophørte ikke at forurolige Gener. Marmonts Forposter, selv under Vaabenstilstanden. Han løb derfor sætte Jld paa deres Landsbyer og Forstaden Castelnuovo. Kun et eneste Huus, hvis Eier havde reddet en Fransk mands Liv, blev skaanet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Man paastaaer, at Plyndringen i Lübeck og rede 6 Timer. Ved Fægtningen i Gaderne faldt 2000 Mand paa begge Sider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Fæstningen Hameln har den 12 d. M. overgivet sig til de Franske Tropper; dette skal ogsaa være Tilfældet med Niemburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Hertugdømmet Oldenburg er d. 12 d. M. i Kongen af Hollands Navn taget i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Den 3 d. M. ventedes Dronningen af Preussen til Danzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
J den 22de Franske Bulletin siges, at de Preussiske Gensdarmes, som Prinds Murat tog ved Wignesdorf, er det samme Corps, der for 3 Maaneder siden satte Berlin i Oprør, og lode de res Sabler klirre under den Franske Ministers Vinduer. Fornuftige Folk trak paa Skuldrene, men den uerfarne Ungdom og lidenskabelige Fruentimmer saae efter Dronningens Exempel i dette latterlige Skryderie et Forbud paa den store Bestemmelse, som ventede den Preussiske Armee. - Alle de Dragoner til Fods, som Keiseren har ladet komme, ere forsynede med Heste. J Spandau fandtes 4000 sadlede Heste, som man ikke veed hvad man skal bruge til. – J Slottet, som Keiseren beboer, ligger i denne Tid Kongens Søster, Prindsessen af Hessencassel, i Barselseng. Keiseren har derfor befalet Palaismarchallen, at sørge for, at hun ikke foruroliges af Bevægelserne i Hovedqvarteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Prindsen af Hatzfelds Gemalinde, en Datter af Ministeren Schulenburg, er i ottende Maaned frugtsommelig. Hun troede, at hendes Mand var arresteret, fordi hendes Fader har saa stort et Had til de Franske, men Keiseren overbeviste hende om det Modsatte, ved at vise hende det opfangede Brev. Hun var færdig at besvime ved hvert Ord, hun fremførte, og dette rørte Keiseren. Tre Timer tildigere havde Prindsen været skudt; Militaircommissionen var allerede samlet. - Da en Coureer berettede Lord Morpher, som kun var 6 Lieus fra Valpladsen ved Jena, at Slaget var tabt, og han med eet var omringet af Flygtninger, løb han og skreg: "man maa ikke tage mig fangen." Han bød 60 Guineer for en Hest; han fik en, og reddede sig. - General Clerke, Gouverneur i Erfurt, lod capitulere en Bataillon Sachser, som vandrede omkring uden Anførsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
J et opfanget Brev, som findes i Moniteuren, siges, at alle Preusser tilskrive Keiser Alexanders Reise Preussens Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
J Moniteuren siges, at det Preussiske Manifest kaldes i Berlin en uanstændig Libel, og at den har opbragt Nationen mod dens Forfatter, den usle Skribler Genz, et Menneske uden Ære, som lader sig kjøbe for Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
J Dronningens Værelser i Potsdam har man fundet Keiseren af Ruslands Portrait, som han har foræret hende. J Charlottenburg fandt man hendes treaarige Brevvexling med Kongen, og Papirer, redigerede af Engelske Forfattere, som skulle bevise, at man ikke maa bryde sig noget om de Tractater, man har sluttet med Keiser Napoleon, men at man ufortøvet bør tage Russisk Partie. Disse Pjecer, siger Moniteuren, ere historiske Beviser paa, hvor ulykkelige de Førster ere, der lade Fruentimmer have Jndflydelse paa Statsanliggenderne. Noterne, Rapporterne og Statssagerne lugte af Muscus og ligge imellem Dronningens Lapper og andre Toilet sager. - Om den faldne Prinds Louis siges, at han i Berlin offentlig kaldes den lille Hertug af Orleans; at han i Spidsen for en Troupe unge Officierer havde slaaet Vinduerne ind hos Ministeren Haugewitz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Da Keiser Napoleon d. 7 Oct, ankom til Kronach, steg han af i Præstegaarden, hvor han gav Dechanten og Birkedommeren Audience. Hos den første forespurgte han sig angaaende Omegnen, Skovene, Bambergs Grændser mod Sachsen &c. Han vendte sig derpaa til den første og spurgte: Jndbyggerne ere Catholske, Dechanten svarede ja og godt Catholsk," Dechanten svarede atter ja. Hvor gammel er Kirken?" Dechanten undskyldte sig med, han kunde ikke bestemt sige det, efterdi Halvdelen af Kirken i den 30aarige Svenske Krig var bleven et Rov for Luerne. Keiseren smillede og sagde: det er ikke godt, naar Manden ikke veed hvor gammel hans Kone er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
De 2000 Mand Svenske, som de Franske have taget til Fanger, skulle være særdeles smukke Folk, i deres blomstrende Alder. Deres rolige og kjekke Udseende var meget afstikkende mod de andre Krigsfanger, som see meget nedslagne ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Riga d. 11 Oct. Vi have fra den d. 8 til d. 9 Oct, havt en skrækkelig Orcan, hvis Ødelæggelser have anrettet en næsten uvurdeerlig Skade, paa vor Rhed og vore Revirer; en Mængde Baade, Strusser og lette Fartøier, deels tomme, deels ladede, ere sjunkne; blandt Strusserne ere 8 ladede med Rug; ved Staden og Broerne ere de fleste Skibe beskadigede. - Et Skib fra Kjøbenhavn, der junge George, med Muursteen, er sjunket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Den over Rotterdam indløbne Efterretning, at den Spanske Flaade, som har ligget ved Cadix, skulde være slaaet af Admiral Collingwood, er i Følge directe Breve fra Engelland af 8 d. M. ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Efter Keiser Napoleons befaling er i Anledning af Seieren i alle Kirker i det hele Franske Rige blevet afsjunget et Te Deum. Den gamle 84 aarige Feldttmarchal Møllen. dorf havde den 6te Audience hos Keiser Napoleon, og blev meget naadig modtagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
De af den Franske Armee erobrede Lande ere nu deelte i 4 Departementer, nemlig 1) Berlin, 2) Castrin, 3) Stettin og 4) Magdeburg, Misceller. Under denne Benævnelse, skal med Aaret 1807, begynde et nyt Ugeskrivt, hvis Formaal er, ved en Samling af Efterretninger og Notizer, at bidrage til Kundskab om Nationernes Sæder og Skikke mærkværdige Personers Levnet, Meninger, Fortjenester eller Talenter - den videnskabelige Culturs Udbredelse - Litteraturens Tilvext - Kunsternes Tilstand. - Jndustriens Fremme; da disse Gjenstande, interessere Mennesker af Tænksomhed og Følelse, aaber Udgiveren, at hans Skrivt, ordentligen fortsat, skal fortjene Læsernes bifald, enten de søge Moerskab eller fordre Underretning. Den egentlige Politik, er udenfor Udgiverens Plan, man indseer følgeligen, at det ingenlunde kan være hans Hensigt, at rivalisere med Tidsbladene Dagen, eller Kjøbenhavns Skilderie eller noget andet af vore yndestværde periodiske Skrivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Udgiveren erindrer ikke, at der foruden AdresAvisen, udkommer om Onsdagen, noget periodisk Skrivt til almindelig Læsning, derfor har han bestemt paa denne Dag, at lade ombringe eet eller to Numere af Miscellerne". Jngen er forpligtet at vedblive Subskriptionen længer end for eet Bind eller 24 Ark, for hvilke Betalingen erlægges ved det første Numers Modtagelse, med 9 Mk. for et Trykpapiirs og 10 Mk. 8 s. for et Skrivpapiirs Exemplar. Bliver Subskribenternes Antal saa tilstrækkeligt, skal til hvert Bind, leveres et Kobber, uden videre Betaling, eller ogsaa Prisen, indtil en Trediedeel forringes. Naar man tager i Overveielse, at Udgiveren har betydelige Udgivter til Anskaffelsen af inden og udenlandske Journaler og Bøger, foruden de mange andre Omkostninger eller Tab, som periodiske Skrivters Udgivelse altid med føre, da vil man ikke ansee Betalingen for høi ansat.