JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Blandinger. Ceremonierne ved et Pavevalg. Valget af en Pare er et i den katholske Christenhed høist vigtigt Anliggende. Den Maade, hvorpaa man har givet Kirken dette Overhoved har, ligesom Alt paa Jorden, undergaaet store Forandringer. De første fire Paver, udnævnede selv deres Efterfølger; efter disse tilegnede den romerske Geistlighed sig Valgretten. En Tidlang havde de vestlige Keisere, de græske Konger, og endeligen Folket den, men imod Slutningen af det 12te Aarhundrede tilegnede sig Kardinalerne den Ret, at vælge Paven, og denne have de endnu den Dag idag. Saasnart den hellige Fader er død, træder Kardinal=Kæmmerereren i villet Paaklædning for hans Gemak, banker 3 Gange med en Guldhammer paa Døren og kalder hvergang paa den Afdøde ved hans DøleFamilie, og Pavenavn. Derpaa raabes ud: "Han i er død og det føres til Protokols. Man bringer Fiskerringen, og Kardinalen slaaer den itu med Hammeren. Derpaa lyder Capitolets store Klokke, som forkynder hele Staden Pavens Død, da den allene bruges dertil. Jmidlertid indbalsammeres Liget ved de Bodfærdige af St. Peter, iføres Pontificaldragten, paasættes den pavelige Krone og udstilles i 3 Dage til Skue. Derpaa føres det til Peterskirken, Pavernes Begravelsested. Her bliver Liget atter i 9 Dage udstillet til Folkets Beskuelse. Den 10de forsamle Kardinalerne sig i bemeldte Kirke, hvor der holdes en Helligaandsmesse for det nye Pavevalg. Med det pavelige Kors foran sig, gaae nu alle Kardinalerne parviis til det for dem beredte Conclave, der optager endeel af det umaadelige Vatikan. J hele sammes Længde gives i der afdeelte Coller, hvoraf ethvert er ikke større end der kan staae en Seng, et Bord og nogle Stole. Naar Conclavets Time er kommen, ringes der, og alle Prindser, Gesandter og Prælater maae bortfjerne sig. Naar Alt er rømmet af de Fremmede blive alle Vinduer og Dørre med Undtagelse af et eneste Fag, hvorigiennem Conclavet dunkelt oplyses, tilmurede. Forbindelse med den ydre Verden bliver vedligeholdt ved Taarne, ligesom i Nonneeklostrene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Man har til forskjellige Tider fuldbyrdet Valget paa fire forskjellige Maader. Den første kaldte man Kompromis, den anden Adoration eller Jnspiration, den tredie Skrutinium, og den fjerde Anasset. Den tredie, Skrutinium, er nu for Tiden brugelig. J Midten af det firtinske Kapel er et langt Bord, paa hvis begge Ender staae to med Sedler fyldte Bækkener for Skrutinium og Accessit. J Midten befinde sig to gyldne Skaaler til Stemmesedlerne. Den Kardinal som har to Trediedeele af Stemmerne, er kanonisk valgt. For at naae den høie Værdighed at blive Kirkens Overhoved, maa den Kardinal som vil giøre sig Haab derom, være i det mindste 55 Aar, ikke være nogen født Fyrste eller Slægtning af noget regierende Huus, paa det at han ikke, til Fordeel for Nogen i sin Familie skal adsplitte St. Peters Arvedeel. Saasnart en Kardinal er bleven valgt, raabe de Alle saa høit de kunne hans Navn og træde tilbage fra ham, hvorpaa de Alle kaste sig ned for ham og kysse hans Haand og Fod. Derpaa sunges afet usynligt Chor Lovsangen: Ecce facerdos magnus, og med høi Røst udraabes der nu for det ventende Folk. Eder forkyndes en stor Glæde! Vi have en Pave! Den høiærværdige Kardinal N. er bleven det, og har antager Navnet N. N. St. Peterskirkens store Klokke coner som et Tegn for Engelsborg, der strax giver en Artilleriesalve med samtlige Kanoner, der ledsages af alle Klokkernes Ringning i den uhyre Stad. Til Slutning bryder Folket ind i Conclavet, og plynder, Alt hvad det kan faae fat paa, hvorfor ogsaa Kardinajerne iforveien bringe det i Sikkerhed, som de ønske at redde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Pavens Liigbegjængelse nylig, havde et forargeligt Oprin. Da der efter gammel Skik paa den sidste Absolutionsdag i Peterskirken skulde uddeles Voxlys, kom Pøbelen op at slaaes om disse, og Allarmen kunde først stilles, da Soldaterne med Geværkolber og Bajonettehavde gjort ryddeligt. (Beklageligt, naar Religionen, ved Ceremonier skal nedværdiges til Gøgleværk.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Bogtrykkerne i Skotland har stævnet Bibelselskaberne, fordi de indføre Bibler fra Engelland, hvilket strider mod deres Privilegium. (Derved kan man da opleve, at Bibler blive konfiskerede som Contreband.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
En Professor Jacotot i Løwen gjør megen Opsigt med en Underviisnings=Methode, som han kalder den almindelige o: universelle; - og som formodentlig skal bringe den gjensidige af Moden, ligesom denne rev den pestalozziske af Pinden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
J hele Rusland er det ved et keiserligt Ukasforbuden alle Christne at give sig i Tjeneste hos Ebraerne. Ogsaa er Andagtstimerne (som Thisted oversæt. ter her paa Dansk) forbudne i det hele Rige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Staden Neubronn har ved Jldsvaade mistet 105 Huse og Gaarde, samt 3 Koner og 4 Børn, som indebrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Med Enkefyrstinde Juliane af Bentheim, født Hertuginde af Schlesvig-Holsteen, Glycksborg, er dette Fyrstehuus aldeles uddød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Capt. Guldbrandsen fra Helsingøer er strandet ved Tortosa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Meddeelte Sundheds-Regler. L. J Almindelighed. Vil Du vorde gammel, da hos Dig varm, fyld ei Din Tarm, tag ei for til i Arm, sky Harm. 11. J Særdeleshed. Spisevare. Ost er om Morgenen som Guld, om Middag som Sølv, om Aftenen som Bly. 1 Nød gavner, 2 skader, 3 dræber. 1 Æg intet. 2 sunde, og nok, 4 skader, og 5 er Døden. Drikkevare. Melk paa Viin er Venin (Gift. Viin paa Melk er Medicin. Viin til Maade skærper, Nemmet. Soveregler. En Studerende maa sove 6 Timer, En Vandringsmand 7 Tiner, En Arbeidsmand 8 Timer, En Doven 9 Timer. Hvo som ikke spiser for han hungrer, og holder paa for han bliver mæt, behøver ingen Doctor, Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Pastor Lind, Handelsfuldmægtig Momsen, Mad. Lybmann, Jfr. Lassen, Mad. Kandelstorff. Skibscapt. Møller, Jfr. Robertsyn, Handelsbt Hammershøy, Botanicus, Rothe, Rbd. Smith, Landmand Nernst, Cancellieraad Reiersen og Frue, Cantor Kabell, Frue KammerherrindRøepstorff, med to Frøken Døttre, Styrmand Studsgaard, vandelsmd. Møller og Datter, Landmand la Cour, Overlærer Dorph, Uhrmager Stougaard, Seminarist Møller, Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Cancellieraad Harhoff. Inspecteur Kirstein, Jfr. Krenkel, Pastor pansen, A. Manicke, C. Thygesen, Lieutn. v. Bonnicksen, Krigsraad Theil, Forvalter Rønnenberg, Auditeur Tetens, Pastor S. Bruun, Proprietair Høyer, Skolelærer Olsen, Contoristerne Møller og Høyer, Cand.jur. Schønheder, C. Bruun, Seminaristerne Lindhard og Kettilsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Bekiendtgiørelser. Den i Anordningen for Almue=Skolevæsenet Kjøbstæderne, under 9 32, befalede offentlige Prøve, afholdes i nedenstaaende Skoler, saaledes: J Friskolen, den 6te Octbr. førstk. og følgende Dage. I Domsognets Borgerskole den 15de f. M. og f. D. J den med Borgerskolerne forbundne Læreanstalt. for qvindelig Haandgierning, den 20de Octbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
J Fruesogns Borgerskole den 22de f. M. og f. DeJ den med Friskolen forbundne Læreanstalt for qvindelig Haandgierning, den 27de f. M. Examen begynder og Formiddagen Kl. 8, og om Eftermiddagen Kl. 2 Til at overvære samme indbydes ærbødigst saavel Børnenes Forældre og Foresatte, som enhver anden Underviisnings Ven, der vil beære os med sin Nærværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
De Forældre eller Ungdommens Foresatte, hvis Børn, enten som følge af Alder eller forandret Opholdsted, skulle indskrives i Skolen eller udskrives af samme, vilde behage at meddele den første Lærer i Skolen, hvortil Barnet henhører, Efterretning desangaaende førend Examens Begyndelse, og da lade sig underrette om, naar de Børn, som i Skolen skal optages, have at møde til Prøve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Commissionen for Almueskolevæsenet i Aarhuus, den 2den Octbr. 1823. Licitation over Leverance af 10 Skippund Uld til Fattiganstalten, afholdes i bemeldte Stiftelse næstk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Onsdag den 8de Octbr., om Efterunddagen Kl. 5. Aarhuus, den 3die Octbr. 1823. Fattigvasenscommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Onsdagen den 8de Octbr. om Eftermiddagen Kl. 2 præcise, afholdes offentlig Auction i Madame Hertels Bopæl her i Byen over endeel Bohave, bestaaende af Gangklæder, Sengeklader, Dækketøi og andet Linned samt noget Tin og Kobber, m. m., afg. Hr. Pastor Winthers Stervboe tilhørende. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 25de Septbr. 1823. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Førstkommende Fredag den 10de Octbr., om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Schaarupgaard holdt Auction i over fortrinlig godt Foder sammesteds til circa 200 Fækreature i tilstundende Vinter. Schaarupgaard, den 29de Septbr. 1823. Schou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Jfølge Forlig samt Vedkommendes derpaa grundede Reqvisition, bliver en Parcel af forrige Jens Jensens Gaard i Tiilst Bye og Sogn, hvori den Kongelige Enkekasse er prioriteret, staaende for Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: Mandagen, den 27de Octbr. d. A. dito den 3die Novbr. dito, og dito den 10de dito dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadhuus, men 3die Auction hos Parcellens unværende Eier, Niels Enevoldsen i Tiilst Bye. Hasle a. Herredscontoir, den 1ste Octbr. 1823. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
At Proprietair Peder Herschend til Herschendsgave ved Døden er afgaaet og hans Boe taget under Skifterettens Behandling, bekiendtgiøres herved foreløbigen til Vedkommendes Efterretning. En Skiftesamling i Boet, hvorved de forseglede Giemmer bliver aabnede og hvorved der vil blive trusten Bestemmelser i Henseende til Eiendommenes Bestyrelse og Drivt indtil Realisation kan skee, holdes paa Herschendsgave Tors dagen den 16de Octbr. næstk. Kl. 9 Formiddag. Skanderborg, den 20de Septbr. 1823. Blichfeldt, Skifteforvalter. Ifølge Forlig og Udlæg, samt Udlægshaverens Reqvisition, bliver ved 3de offentlige Auctioner som af holdes: Onsdagen den 22de Octbr. dito den 5te Novbr., og dito den 14de dito, hver Dags Formiddag Kl. 10, opbuden til Salg, det Søren Hansen paa Foerlev Mark, tilhørende Sted, Peterslund kaldet, staaende for Hartkorn Ager og Eng: 1 Td. 1 Skp. 2 Alb., med indkjøbte Tiender og den indavlede Afgrøde. Første og anden Auction holde, paa mit Contoir her i Byen, men 3die Auction, hvorved tillige endeel Løsøre forauctioneres, selve Stedet. Denne Publication er saavel til Par havernes som Lysthavendes Efterretning. Skanderborg, den 15de Septbr. 1823. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Torsdagen den 16de Octbr. førstk., Kl. 11 Formiddag, bliver paa mit Contoir her i Byen holdt offentlig Licitation over en Hovedreparation paa Skanderborg Kirkes Taarn. Conditionerne ere forinden Licitationen til Eftersyn paa mit Contoir. Lysthavende lindbydes. Skanderborg, den 18de Septbr. 1823. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Da den af Jens Hansen i Hostrup iboende og eiende Gaard, ved den over samme den 19de denne Maaned afholdte 3die Auction ei blev bortsolgt, bliver den opbuden til Bortsælgelse ved en 4de Auction som afholdes i Gaarden selv, Tirsdagen den 14de Octbr. Eftermiddag Kl. 2 slet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Fornævnte Gaard der er beliggende i Stoubye Sogn, Bjerre Herred, staaer for Ager og Engs Hartkorn, 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Den aarlige Udsæd er 2 a 3 Tdr. Rug, 5 a 6 Tdr. Byg og 8 Tdr. Havre. Af Enghøe avles aarlig 10 a 12 Læs. - Det indavlede Høe og Korn følger Kjøbet, og af Kjøbesummen kan 5000 Rbd. Sedler blive indestaaende i Eiendommen, paa 1ste Prioritet. Lysthavende indbydes. Bjerre Hatting Herreders Contoir i Hornsyld, den 25de Septbr. 1823. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Over en til den Kongelige Enkekasse pantsat Gaard i Lyngbye Sogn og Bye, tilhørende afg. Gaardmand Niels Nielsen Jammer, og efterlevende Enkes fælleds Boe, og skyldende af Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., bliver 3de offentlige Auctioner afholdte, de 2de første paa Ebeltoft Raadstue, og den sidste i Stervboegaarden, ved hvilken sidste Auction Boets Jndboe og Løsøre, tillige bortsælges. Auctionerne afholdes Kl. 11 Formiddag, efter følgende Dage, nemlig: 1ste Auction, Mandagen den 3die Novbr. førstk. 2den - dito den 17de dito, og 3die Onsdagen den 3die Decbr. hvilket til Lysthavendes og øvrige Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Ebeltoft, den 27de Septbr. 1823. Stock fleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
4de Auction. e over de i disse Tidender for indeværende Aar, No. 12, r 17 og 19, forhen bestrevne Eiendomme sc. Michel Knudsens Gaard og Tilliggende i Knie Bye, og Niels Sørensen Skrædders dito med dito i Overbroen Bye, begge i Ørum Sogn, forhen af Ørbekgaards Gods, under Grevskabet Scheel, samt Hans Andreasens Gaard og Tilliggende i Sjørup Bye, Nimtoft Sogn, bliver efter Vedkommendes Begjering, afholdt paa denne Byes Raadstue, Mandagen den 10de Novbr. næstk. om Formiddagen Kl. 10, til sammes Bortsælgelse, efter de paa Auctionsstedet, meddelende Conditioner. De Lysthavende ville behagelig give Møde foranmeldte Tid og Sted, og vedkommende Pantecreditorer iagttage det Fornødne. Grenaae, den 30te Septbr. 1823. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Da det under 12te f. M. averterede Foder til 150 a 160 Fæehøveder, udi tilstundende Vinter, paa Hovedgaarden Scheel, endnu ikke er bortakkorderet, bliver samme bortleiet ved offentlig Auction, som afholdes paa Grenaae Raadstue, Tirsdagen den 14de d. M. om Formiddagen Kl. 11; hvortil Liebhavere herved indbydes. Saavel Høet som Korn-Afgrøden er sund og godt indavlet, og Fodringen skal i det hele skee tilbørlig. Scheel, den 1ste Octbr. 1823. Efter Ordre, Laurberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Alle de som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afg. Huusfaster Søren Christensen. Jørgensen i Hytten, under Meilgaards Gods, Nørre Herred, Randers Amt, indkaldes herved ifølge Placaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter. Meilgaard pr. Grenaae, den 1ste Octbr. 1823. Lassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Ved Proclama som vil blive læst for vedkommende Over- og Underretter, ere alle og enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Gaardmand Søren Sørensen Søndergaard i Laasbye, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, under Tabet af deres Fordringer, inden bemeldte Tids Forløb for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav; hvilket herved enhvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 3die Octbr. 1823. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
En Elsker ønsker sig snarest muligt Engagement ved et offentligt Theater, eller paa anden Maade. Han kan aflægge Prøve, naar forlanges. Han har studere de bedste Elskovs- og Kiærligheds-Romaner og Comme dier, har ogsaa seet alle baade store og smaae staaende og reisende tydske Theatre, og havt adskiellige baade lykkelige og ulykkelige Kjærligheds-Affaires eller Handeler, saa han haaber at have den fornødne Routine. Billetdours kunne afleveres paa Adressekontoiret mærket: Amour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Undertegnede er nylig bleven forsynet med meget smukke stribede og ternede Madraser, Meubel=Sirts, broderet og glat Babinet, Muselin, hvide Fryndser, fine og grove Kembringer, Demitie, Fløs=Peket, stribet Olmerdug, Bomesie, Flonel, Rasmagerstrømper, uldne- og Silke=Schawler, rødt og hvidt Bomulds-Garn, forskjellige Couleurer Voxdug, Bomulds og Blaargarns=Lysegarn, m. m. m., Alt til de billigste Priser. J. M. Kandelstorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Undertegnede er bleven forsynet med smukke Bomuldstøier af Kiøbenhavns bedste Fabriker i nyeste Smag; et heelt Sortiment hvide Varer af forskjellige Mønstere; couleurte Kassemirs og ægte Shavls Tørklæder, Krep- og Silketørklæder, moderne Zefyrer, figurerte og glatte Silketøier, samt afpassede Vestetøier, moderne og glatte Silkebaand af alle Couleurer; Atlasker, Tafter, Tyll, Krep- og Speil=Flor, sorte Fiedre, Silke af alle Couleurer, broderet og glat Babinet; Fræser, trykkede Kattuner, Nanqviner, hvide og couleurte Fryndser, Fløiler, sorte Silke= Bomulds= og Rasmager=Strømper; Bomulds=Lysegarn, Tvist, indsprængt og hvidt Bomuldsgarn, fine og grove blegede Lærreder, Paraplyer, Bommesie, Flonel, Multum, Violinstrænger, m. m.m. Jeg forsikrer Enhver den reelleste Behandling og de billigste Priser. P. Nørregaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
J Tobaksfabriken paa Badstuegaden er nu extra gode Zigarer at bekomme. Sammesteds kan faaes circa 20 Tdr. god Provstie=Sæderug for billig Priis. Fiin poleret stærk Jagt-Krudt, stærk Bordeaux, Viinedikke, og friske Citroner i Kasser og mindre Partier sælges til de billigste Priser hos J. F. W. Asse Volle=Knaster, Holl. Pontenborg Tobak i Rulle og Pund, kan bekommes til meget billige Priser hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Skipper Jens S. Møller agter om nogle Dage at afsene til Kjøbenhavn, medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
Fra Niels Andersen i Ommestrup er borttaget en 3 Aars sort Hest, med 2 hvide Bagfødder og en hvid venstre Forfod, brandt paa det venstre Baglaar med Bogstaverne O. Hvo som kan give Oplysning om hvor bemeldte Hest er at træffe, loves en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-04
J Onsdagsnat er fra Lillering Mark bortgaaet en sort Hest, 8 Aar gammel uden Aftegning. For Tilveiebringelsen gives en Douceur af P. Justesen, i Lillering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-07
No. 144. Aar 1823. sk. den 7de October. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse : privilegerede Kongelig allernaadigst tistslidtude. Aarhuus,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-07
Krigen i Spanien. De Franske have erobret : Fortet San Pedro. Den 2de Septbr. om Aftenen blev Hovedqvarteret forlagt dertil. Kongen af Frankrige modtog Efterretning herom just som han vilde gaae til Taffels den 25de Septbr. og overrækkede Depeschen til Hs. K. H. Madame, der aabnede og læste samme høit for den hele Forsamling. Der siges, at de Konstitutionelle i Cadix have gjort Hertugen af Angouleme det forvovne Tilbud, at Kongen vilde gjøre ham et Besøg i hans Leir, naar Hs. K. H. vilde forpligte sig til, strax efter at forlade Spanien, men at Hertugen ikke engang har værdiget dem et Svar derpaa. (En Londonertidende melder, at de Franske vare slagne tilbage ved et Angreb paa Tariffa.) Den royalistiske Armee under General Sempere, nærmede sig Alicante sidstl. 30te August. Garnisonen rykkede ud imod den, afdeelt i 3 særskilte Korpser. Zamoraregimentet var Centrummet og gik ligefrem mod Fjenden, men tog efter nogle Minuters Geværild Flugten tilbage, kastende Geværer og Tornistre fra sig. Royalisterne fulgte rask bagefter, men bleve pludseligt angrebne i Hankerne af begge de andre Korpser og aldeles nedsablede. Sempere selv undkom, men haardt saaret. - Den konst. General Empecinado var den 10de Septbr. i Begreb med at angribe Placentia hvor en Deel af det Qvesadalske Korps var indesluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-07
Riego er nu under stærk Eskorte paa Veien til Madrid, for at overleveres til Regentskabet. Da han tragtes ind til Anduar, raabte Folket: "Leve Ferdinand! døe Riego!" og Eskorten kunde neppe sikkre ham for Voldsomheder. Da han red over Torvet, hvorhan fra en Balkon i Fjor holdt en Tale til Folket, sagde han til den franske Officeer, der eskorteerte ham Disse Mennesker, som De idag see saa forbittrede, paa mig, bare mig ifjor i Triumph gjennem Staden og tvang mig til at modtage en Æressabel. Den hele Nat som jeg til ragte her vare Husene illuminerede, Folket dandsede under mine Vinduer og bedøvede mig med Jubelstrig. - Selv i Madrid glæder Folket (Pøbelen?) sig til hans forventende Henrettelse. Og for to Aar siden havde man i samme Stad høitideligt opstillet hans billede paa Raadhuset istedetfor Kongens, ja Nogle havde saagar bestemt ham Thronen og Keisertitlen. Og nu har man ophængt hans Billed paa Plazza mayor for at besudles og vanæres! "Det herværende meget religiøse Folk - skrives fra Hovedstaden - er besynderligt greben af Riegels Fænalling det mener at fre i denne af Forsynet fremledte Begivenhed et Tegn paa Revolutionens Endeligt, hvortil Rie to var den første Ophavsmand."J den blodige Fægtning ved Llado og Liers blev alt den 15de General Damas's Adjutant dræbt, saavelsom flere andre franske Officerer. Slaget begyndte igjen den 16de med endnu større Forbittrelse, og vore Tropper - skrives fra Perpignon - seirede endelige ved Hielp af de Somate nos (Bjergbønder), som Storm, lotten havde kaldt tilsammen. Alle Efterretninger stemme overeens deri, at denne Træfning var den blodigste i hele Krigen. Vi have gjort 1300 Fanger, blandt hvilke 120 franske Overløbere, som man, for at undgaae mere Blodsudgydelse, havde maattet love Livet. Af Bagage fik man Jntet, da Fjenden havde iforveier, opbrændt alle sine Vogne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-07
Breve fra Bayonne melde, at der den 16de var død, adskillige Personer i Passages, som endnu den 15de befandt sig frisk og vel, og at Sygdommen havde begyndt at yttre sig blandt Garnisonen, som dog ogsaa er indsluttet af Kordonen. Den 18de Septbr. var de Syges Antal i selve Byen 60. Jndvaanerne, der ikke have noget at leve af, true med at ville giennembryde, Kordonen, hvisaarsag man har sendt dem Levnetsmidler paa til Dage og forstærket Kordonen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-07
Frankrige. Jfølge en Beretning fra Staden, Aix. (i Rhonedep.) af 19de September vare samme Dags Morgen alle Vaabendygtige af derværende Depot, pludseligt afmarscheerte paa en Ordre, som var indtruffen dertil om Natten. Ogsaa fra Marseille meldes, at derfra var Alt paa Marschen, ifølge en Telegrafdepesche, som bød uopholdeligt og tilsomt Opbrud til Perpignan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-07
Jtalien. Roms Jndvaanere have leiret sig om kring Vatikanet i Forventning af Pavevalget. Men dette nu tilmurede Pallads giver ikkun eet Livstegn fra sig: Røgen af et Kakkelovnsrør, naar man om Aftenen brænder Stemmesedlerne saalænge endnu Jngen have været saa lykkelig at have faaet den nødvendige Stemmesteerhed. En saadan Røg betyder altsaa blot, at der endnu Jntet er passeret. Østerrig og Preussen. Mellem disse to Hoffer er der for Tiden en meget levende Koureer, vexling, hvoraf man slutter sig til vigtige Forhandlinger. De samme to Regjeringer have indledt Underhandlinger med samtlige tydske Forbundstater angaaende en strængere Censur og eens Love for hele Tydsklands Trykkefrihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-07
Norge. Jfølge Breve fra Christiania have i svenske Gouverneurer tilsendt den norske Rigsstatholder, Grev Sandels, Udfordringsskrivelser til en Duel, fordi han ved sit Taffel havde udtrykt sig paa en Maade, som de havde anseet for ærerørig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-07
Den norske Statsminister Sommerhjelm, har formælet sig i Stockholm med Comtesse Løbenhaupt, hvis Familie er den fjerde i Rang blandt Sverrigs Adel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-07
Fædrelandet. Altona, d. 29 Septbr. Jgaar Aftes, indtraf Hs. D. Hertugen af Augustenborg med Gemalinde i høieste Velgaaende hertil fra Deres Relse i Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-07
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen under 25de f. M. at udnævne Geheime, Legationsraad Olintodel Borgo di Primo, Charge diaffaires ved det portugisiske Hof, og Kammer inter Munthe Morgenstierne, Charge daffaires ved det kongelige spanske Hof, til Riddere af Dannebrogordenens fjerde Klasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-10-07
Forhenværende Premierlieutenant ved de danske Tropper i Ostindien, Thomas v. Wellejus, har, formedelst en ham overgangen Dom, forbrudt, den ham i sin Tid af Hs. Majestæt Kongen i Naade, meddeelte Afsked af Krigstjenesten.