JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
Mærkeligt er det, at den Græske Jld, hvortil man nyligen igien har fundet en Recept, og som fra det trettende Aarhundrede af har været ubekjendt, ligeledes er bleven opdaget igjen i Aaret 1758 paa en Tid, da Frankrige netop ligesom nu havde Krig med Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
Opfinderen var en vis Dupre, som i Seinesloden gjorde en Prøve med denne Jld i Ludvig den Femtendes og hans største Generalers Overværelse. Ludvig var meget uheldig i de daværende Krige med Engelland, og ved at betjene sig af dette Middel, som et eneste Menneske kunde sætte en heel Flaade i Brand med, kunde han have undertvunget Fienden. Men han belønnede Opfinderen for hans Opdagelse, uden i mindste Maade at benytte sig deraf, og forbød ham derhos, at aabenbare den for noget Menneske, hvilket heller ikke skede. Man har største Grund til at haabe, at den nuværende Europæiske Politik vil handle ligesaa humant, og ingensinde detjene sig af et saa umenneskeligt Middel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
Voltaires og Rousseans Liig staae nu ved Siden af hinanden i det Franske Pantheon. Disse to store Mænd, som vare uforsonlige Fiender i Livet, ere nu fredelige Naboer Døden. Ogsaa Uhyret Marats Kiste staaer der endnu, men hans Been vanhellige ikke mere Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
Man venter nu, med det første, efter Tydske Efterretninger, at Regjeringen i Frankrige vil blive arvelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
J Engelland er der nu udkommet en Historie om Georg den Tredie i 6 Bind. Negrene paa St. Domingo skulle nu føre en skrækkelig indbyrdes Krig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
Det er bekjendt, at der ved Lützen, en By ikke langt fra Nauenburg, paa det Sted, hvor Gustav Adolph faldt 1632, staaer en Steen uden mindste Jnscription, om hvilken der i plantet otte Træer, og som endnu den Dag i Dag betragtes af enhver Reisende med et rørt Hierte. Stenen har allerede 100 Aar førend Gustav faldt, været bekjendt for sin Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
Efter Gustavs Død fik den Navn af den Svenske Steen. Da den nu værende Konge af Sverrig, for ikke længe siden opholdt sig i Lützen vilde ha naturligviis tage denne mærkværdige Steen Øiesyn. Aftenen førend dette skede, gik to Frientimmer, hvoraf det ene var en Ægtefælle den første Skolelærer i Lützen, ud til Stenen, flettede Krandse af Kornblomster omkring det Da den unge Konge nu kom paa dette Ste hvor hans store Forfader for 170 Aar side havde opgivet sin Aand, kunde han neppe unde trykke sine Taarer. Men næsten ligesaa rø følte han sig ved at see, at man endnu efter sa mange Aars Forløb, af Agtelse for den faldt Konge, paa det omhyggeligste vedligeholder de simple Mindemærke, som Naturen selv ha sat ham. Jntet Marmor – ingen prunken Opskrivt behøves der til at vedligeholde Eridringen om hans Navn og det Sted, han fal paa. Efterverdenen veed og føler det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
En Tydsk Reisende beretter følgende: "Naar man undtager de Tydske i Holsteen, saa have alle de øvrige Danske Undersaatter, de leve af Agerdyrkningen, ikke over 64 Tilnavne hvilke endda sædvanligen ere forenede med Navne af det gamle eller nye Testament. - Peter Petersen, Lukas Petersen, Paul Petersen, Jacob Petersen, Niels Nielsen, Niels Popsen &c. J nogle Egne og paa adskillige Øer troer man, at befinde sig i det forsættede Land. Man giver her Folk Jørgelitiske Navne Moses, Jsaak Abel, Samson, Jonas og saa fremdeles. Nogle gaae af Kjerlighed til det gamle Testamente endnu videre. Man træffer blandt disse Øeboere en Maleachi, en Ahitophel, en Machabæus og n Nebucadnezar. Børnene have igjen andre Navne end Fædrene, og om man end tager Døbelisterne til Hielp, er det dog næsten unueligt, at udfinde Bedstefaderen til en talrig Familie. Vel er det paabudet ved en Kongelig Forordning, at opkalde Børnene efter Fædrene, men imod indgroede Vedtægter ere endog de iseste og billigste Forordninger uden Virkning. honden troer, at han ikke kan skjelne sin Na des syv Børn fra sine egne, naar han ikke gier dem alle forskjellige For= og Tilnavne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
J Schwabenthal har der den 23 f. M. ildraget sig en besynderlig Begivenhed. En nygivt Bondekone følte Smerte og Trykning i Maven, som tiltog saa stærkt, at hun saae sig nødsaget til at tage sin Tilflugt til en Saarlægge i St. Gallen. Denne afviste hende, fordi han troede, at det var en Følge af hendes Frugt sommelighed. Nogle Dage derefter kom hun igjen og bad ham indstændigen om Medicin Lægen gav hende Brækvand. Den første Gang, hun vomerede, opkastede hun en Mængde smaa Slanger, som vare deels over, deels henved en Tomme lange. Dagen derefter havde Smerten endnu ikke lagt sig, og hun drak nu lunken Melk med endeel Salt i. Nu opkastede hun ogsaa en stor Mængde Slangeæg. Men hun følte endnu noget i Maven, og drak derfor mere endnu, kort efter kom der noget op i Munden. Hun tog fat paa det og trak nu en Slange af 1 1/2 Fods Længde ved Halen op af Halsen. Da hun havde slængt Dyret hen paa Gulvet, vilde det tilbage igjen, og hvidslede og veiste sig i Veiret, da det fandt Modstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
J Viborg Avis læser man følgende: "At Hr. Jversen er en meget interessant og vittig Aviis skriver, derom er kun een Stemme iblandt hans Publicum; men at en Mand af Hr. Jversens Cultur og Talenter kan finde Glæde i at opsnappe og publicere Anecdoter, som kunne tiene til at kaste Haan paa en Stand, hvori han dog vist kjender mange værdige Mænd, det er et sørgeligt Beviis paa den menneskelige Aands Ufuldkommenhed; hans Anecdote af Geheime-Justitsraad Moser i No. 41 synes dog, naar den anatommeres, kun at være skrevet pour animer le hon ton; at en Landsbypræst søger et andet Kald, kan af mange, ofte skjulte Grunde, være rimeligt; at han søgte at faae et Kald i en Egn, hvor Viindruen voxer, det er, som mig synes, intet Beviis for, at Manden gjerne dvælede ved stærk Drik, men ved en menneskekjerlig Fortolkning beviser det allene, at Manden søgte det mildere Clima, ja maaskee ogsaa god Viin, for ved den at flikke paa et svækket Nervesystem, der ligesaa ofte er den stillesiddende Studerendes som den udsvævende Libertiners Løn. - En ubegribelig Præstemand maa det have været, der vilde flytte, allene fordi han i hans Sogn manglede en Fjerdemand til en Thombre, da dette Spil dog ligesaa godt drives af tre." Kiøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Kjøbenhavn. No. 63. Den 27 April, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. paa Ægteskabskilsmisser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Saadanne Skilsmisser ere nu noget ganske sædvanligt i Kjøbenhavn. Man knytter og sønderhugger Hymens Baand med lige megen Ubetænksomhed. Det, der i Dag forekommer den unge Ægtemand som Rosenkjeder, anseer han efter et Aars Forløb for Jernlænker. Man har seet grusomme Mødre, som have givet Afkald paa det Barn, de bære under deres Hjerte, og været saa døve for Naturens Stemme, at de hellere have ville støde de Børn fra sig, som de have næret ved deres Bryst, ja sætte dem paa Foder hos Leieqvinder, end ved nogenlunde at lempe sig efter deres Mænds Svagheder, eller rette deres egne Feil, at forsone sig med den, de have sluttet den helligste Pagt med Den ubetydeligste Ubetydelighed er ofte Aarsag til saadanne Uenigheder. En liden Misforstaaelse, – en Nøgle, som ikke har været hængt paa sit rette Sted, ja, et eneste tretydigt Ord – er ofte, især hos simple Folk, Aarsag til deres Skilsmisse. Øretudere og egennyttige Lommeprocuratorer oppuste i Almindelighed Jlden, og inden man veed et Ord deraf, er Ægteparret for Magistraten. Manden skilles nu fra Konen, forpligter sig til at betale hende et Underhold, som han, især naar han siden givter sig paa ny, ofte ligesaa lidet kan udrede, som hun leve af Børnenes Opdragelse forsømmes, en stundom haardhiertet Stedmoder behandler dem tyransk, og tusinde sørgelige Optrin ere en Følge af dette første Skridt. Mon det ikke var godt, at der blev oprettet en egen Forligelsescommission, for uenige Ægtefolk, og at man ikke alt for villigen tilstedede Skilsmisser. Hvor mangen en Mand, hvor mangen en Kone fortryder ikke bagetter sin Skilsmisse, Der gives kun saa uenige Ægtevar, som jo ved fornuftige Folks Mægling og med Tiden igien kunde blive enige. Ligesaa urigtigt som det er at lade Folk leve i Ægteskab, som bestandigen ligge i Strid, ligesaa skadeligt er det ogsaa, strax at sønderhugge et Baand, fordi der er kommen en liden Knude derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
En Chinesers Tanker ved sit Ophold i Kjøbenhavn. (J et Brev til hans Ven i London.) Tro ikke, min Ungdomsleder, at Fraværelsen kan formindske min Agtelse, eller at den lange Frastand kan udslette Dit Minde af mit Hjerte. Jo længere jeg reiser bort, desmere føler jeg mit smertelig Savn: de Baand, der knytte mig til mit Fædreneland og til Dig, kunne aldrig løsnes. Kunde jeg finde noget, der fortjente at tilsendes Dig fra saa langt fraliggende et Land, saa skulde jeg med Fornøielse sende Dig det. Men for det første maa Du lade Dig nøie med Gjentagelsen af mit forrige Løvte og med ufuldstændige Efterretninger om et Folk, som jeg kun saare lidet har lært at kiende endnu. En Mand, der først har været tre Dage i en Stad, kan der kun have gjort Jagttagelser over Ting, som ere saare almindelige og paatrænge sig Sandserne og Jndbildningskraften; jeg anseer mig selv her for et nyskabt Væsen, der er indtraadt i en ny Verden, enhver Gienstand opvækker Forundring hos mig; den største Ubetydelighed morer mig, indtil Nyhedens Glands er forsvunden. Først naar jeg har ophørt at beundre Alting, vil jeg formodentligen blive visere, og sammenligne de Gjenstande, som jeg nu betragter uden Eftertanke. Jeg befinder mig altsaa nu i Kjøbenhavn, jeg begloer alle Folk, og alle Folk be gloe mig; det lader, som de finde noget sært i min Figur, og havde jeg aldrig forladt mit Fædreneland, saa vilde jeg uden Tvivl finde deres Figur ligesaa latterlig; men ved idelig Omvandring har jeg lært at indsee, at man ikkun bør lee af Daarligheder, og at intet fortjener. Spot uden Nederdrægtigheder og Laster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Da jeg havde forladt mit Fædreneland og var kommen uden for den store Muur, saa ansaae ansaae jeg enhver Afvigelse fra de Chinesiske Sæder og Vedtægter for Afvigelse fra Naturen. Tungusernes blaa Læber og røde Pande bragte mig til at lee, og ligesaa kunde jeg neppe bare mig for Latter, da jeg saae Taurierne pryde deres Haar med Horn. Ostakerne, puddrede med rød Jord, de Falmukkiske Skjønne, klædte i Faareskind, for som mig høist latterlige, men jeg mærkede snet, at jeg selv, men ikke de, fortjente at elees. Med Uret beskyldte jeg andre for Sehed, fordi de tilfældigviis ikke havde min Naalestok for deres Smag, skiønt denne Maalestok dog grundede sig paa Fordomme og partiskhed. Jeg gider derfor ikke tale om, at de Danske i Henseende til deres Udvortes afvige fra Naturen, og dette er alt, hvad jeg i dette Øieblik kjender til deres Caracteer; mueligen ville de kun forskjønne Naturen; thi dette er dog den egentlige Hensigt med alle Overdrivelser, i Klædedragt, og det er saa uskadelig en Forfængelighed, at jeg ikke allene tilgiver, men endog billiger den. Higen efter at overgaae andre er det, som bevæger os dertil, og da denne Tilbøielighed er en Næringskilde for mange tusinde i det menneskelige Selskab, saa kan kun en Nar ivre derimod. Du veed, værdige Fumm Hoam, hvor mange Hænder der, endog iblandt Chineserne, leve af deres Medborgeres Stolthed. Vore Næseborere, Tandfarvere, Dienbrynplukkere vilde alle mangle Brød, hvis deres Medborgere manglede Forfængelighed. Jidlertid sysselsætter Forfængeligheden dog ikt i Forhold saa mange Hænder i China som i Kl enhavn, og her har en Cavalier eller Dame nye et eneste Lem, som jo ved Konsten lider een eller anden Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Naar jeg i øvrigt betragter Indbyggernes mørke Ansigtstræk, saa skulde jeg næsten troe, at Nationen virkelig er fattig. J China have vi det Ordsprog: at man kan læse i Folks Øine, hvor rige de ere, skulde vi bedømme Kjøbenhavnerne efter denne Regel, saa gaves der ikke noget fattigere Folk under Solen. Lommeprocuratorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Den, der i vore Dage, vil regnes blandt Folk af Levemaade, maa have en Kikkert med sig, naar han gaaer paa Comoedien. Fruentimmer og Mandfolk, uden Forskjel, maae beligge her alting igjennem deres Kikkerter. Men hvad kan dog i Grunden tænkes utaaleligere og uanstændigere, end med en Kikkert i Haanden at betragte et Menneske fra Top til Tag? Den, der paa Gaden vilde saaledes stille sig hen og beskue Folk, vilde man enten ansee for et meget uforskammet eller for et reent afsindigt Menneske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Hvad der imidlertid gielder for uanstændigt paa Gaden, betragtes paa Comoedien som en Ting, der hører til hon ton. Men hvordan det nu er eller ikke, saa er man dog nu engang bleven saa ganske enig om, at beglo- og beglos her, at end ikke en Dame paa 48 Aar vredes over den unge Springfyr, som med sin Kikkert i Haanden mønstrer hendes carminrøde Kinder, falske Tænder og falske Haarlokker. Kun den uskyldige Landsbypige, der kommer første Gang paa Comoedien, maa det forekomme underligt, at disse Kjøbenhavnske Herrer og Kjøbenhavnske Damer, som troe at besidde saa megen Levemaade, ikke undsee sig ved at betragte hende med Kikkerter og Øienglas, ret som om de var stærblinde eller som hendes Ansigt og Paaklædning vare forskjellige fra alle andre Menneskers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Blandede Nyheder. Skibsfarten paa Kjøbenhavn er nu igjen fuld. Flor, men den anseelige Tilførsel uagtet, ere Priserne paa alle Livets Fornødenheder dog endnu meget høie. Den første Skipper, som kom hertil med Brænde, der var saa vaadt, at det maatte brændes, førend det vilde brænde, og at det grønne Mos paa det var endnu i den meest blomstrende Tilstand, fik 18, siger atten Rigsdaler for hver Favn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Øvrigheden i Trondhjem har efter Stiftamtmandens Resolution ladet bekjendtgjøre: at de Jndvaanere i Byen og Forstæderne, som holde Heste, skulle baade Nat og Dag bestandigen have et paa en Slæde staaende Kar i Beredskab, under Mulct af 1 Rdlr. hver Gang nogen af dem heri findes forsømmelig. Ligeledes skal Karret, efter Aarstidens Beskaffenhed, bestandig være fuldt af Vand, og enhver Huuseier bestandig, efter Husets Størrelse, have en heel eller halv Tønde Vand staaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Brændemanglen i Kjøbenhavn har været saa stor, at adskillige af de udenlandske Ministre skulle have anholdt ved Hoffet om, at faae Brændeved overladt af de Kongelige Skove.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Af den Hollandske Escadre, som har været i Bergen, er, efter Actionen med Fregatten Thetis, Corvetten la Fol Batave, vendt tilbage igjen. Af de to andre armerede Hollandske Skibe, er det ene seilet til Holland, men det andet krydser endnu i Nordsøe, VI, efter Forlydende, at oppebie en større Esca dres Ankomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Virtuosen Romberg, som man har hørt med saa megen Fornøielse i Kjøbenhavn, er nu ankommen til Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
J Trondhjems Avis No. 30, siges i et Stykke om Oeconomie, af Bogtrykker Stephanson, blandt andet følgende: "At den, som har havt det Held eller Uheld, at herbergeres inden Fængslernes Mure noget længere end Døgnstuens Alder, vinder Erfaringer, som han forgjeves vilde lede efter i den vide Verden, blandt andre ogsaa den, at intet Menneske, som lever i vore Arresthuse og har 6 a 8 s. dagligen, kan af Mangel tilsætte sin Hilsen, om han end flere Aar opholder sig der, NB. naar Arresthusene ere saaledes indrettede, som vor milde Regjering byder, de bør være; ja, man kan være sikker paa, at naar Personen er sluppen ud af Convoluttet, om han endog i flere Aar har været i dette Gjemme, og han da ikke kommer ligesaa karsk og trivelig derfra, som den Tid han med meget Høitidelighed blev indpakket, da er det ikke Levemaadens, ei heller Convoluttets Uduelighed, der gjorde ham til en Skrantning, men Tilfældet Anti=Apathie og store Synder mod Oeconomien. Dette maa man lægge Mærke til er ikke hypothetiske fremsat; saaledes forholder det sig, og ikke anderledes. Jeg, siger han fremdeles, har i denne Erfaringsskole været Eleve 1/2 Aar, i Selskab med omtrent 40 andre unge og gamle Candidater, som havde de sikkreste Udsigter saavel om Natten som om Dagen til Lænker, Baalet, Hjul og Kagen, og ikke een var i dette Tidsrum incomoderet af de Tilfælde, man giver Navn af Sygdomme, da det dog var en Samling af Russer, Jøder, Tydskere og Jyder, saa man kunde ventet, at Climatet ikke havde været dem saa gunstigt, ligesom og mange af disse ikke havde andre Paarørende end de fire Vægge, og modtog ingen anden Medlidenhedsgave end fri Luft og Vand; men alle befandt sig vel og ved saa godt Lune, at mangen en Capitalist vilde gjort et meget profitabelt Bytte, hvis han kunde truffet en Ombytningscontract med een af disse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
En Mechanicus Walstrom foreviser nu i Bergen med den høie Øvrigheds Tilladelse sit Konstcabinet, bestaaende af forskjellige mechaniske Experimenter, og til Slutning bliver der med blotte Fødder gaaet paa gloende Jern med langsomme Trin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
J Aarhuus giver det derværende dramatiske Selskab nu Bal paa Raadhuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Ved den Ildsvaade, som i Aalborg d. 9 April lagde Kjøbmand Nørregaards Bolig i Aske, er der foruden andre Varer opbrændt 600 Tdr. Østersøisk Rug, 300 Tdr. Malt, 500 Tdr. Havre, og 400 Tdr. Byg. Hele Skaden, vurderes for 50,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Blandt de Engelske Skibe, som sidst i Nov. 3 f. A. i Kattegattet bleve overfaldne om Natten af det haarde Nordostver med Frost og Sneefog, havde ogsaa eet nær lidt Skibbrud paa Hietsholmen. Men da det dagedes, saae man Land, kastede Anker, og var Ulykken saa nær at Skibet alt begyndte at synke. Ved Hielp af Holmboerne, som ilede til, blev Skib, Gods og Menneskene reddede, og Fartøiet, skjønt læk, bragt i sikker Havn ved Hals. Præsten Hr. Meden har udgivet en Præken i Anledning af Jldsvaaden i Aalborg d. April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
De Kjøbenhavnske Masquerader bære ikke Vand mod den, der nyligen har været i Berlin. En Tydsk Forfatter har, for endog at bevise den oeconomiske og politiske Nytte af Masquerader, godtgjort, at der ved denne eneste Masquerade er sat over 200,000 Rdlr. i Circulation. Allene Sværdseierne have fortjent tyrgetyve Louisdor med at forfærdige Sabler, for ligesaa mange Bjergskotter. Af Restaurateurer og Spiseværter var der 17.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
General Murat, Gouverneur i Paris, har fundet sig foranlediget til at anbefale Garsisonens og Nationalgardens Officerer og Underofficierer, allevegne at gjendrive de af il besindede Mennesker udspredte Rygter at Pibegrus Død ikke var en Følge af Selvmord og at der hver Nat ihielskydes mange Anklagede." Borgerne maae vide, at saavel den militaire som civile Justits kun forvaltes under offentlige Former, og at ingen Strafskyldig er bleven dømt, uden at hans Dom strax er bleven offentlig opslaaet. De Arresteringer, som ere skeete siden Moreaus Hæftelse, have endmere stadfæstet, at han er skyldig. Hidtil er alt, hvad Stordommeren har sagt, og intet andet end det, han har sagt, blevet beviist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Admiral Nelson har faaet en Forstærkning af Krigskibe, og kan nu med Føie deele sin Flaade i to Escadrer, Med den ene vil han fortsætte Toulons Bloquering og med den anden gjøre Expeditioner mod Algier og andre Søpladser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Den berømte Necker er nyligen død i sit 72 Aar. - Hans ikke mindre bekjendte Datter, som af Kongen af Preussen har faaet 20,000 Rdlr., paa det hun skulde opholde sig der, havde aldrig saasnart erfaret, at hendes Fader var syg, førend hun forlod Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Efter Begjering af Hr. Hoskobberstikker Lahde, meldes her, at det ikke var den graa Marmor Obelisk til Mindestøtten, som er opreist for de Faldne fra 2 April 1801, men det hvide Marmorstykke, som er indsluttet i Fundamentet, Herr Kjøbmand Wulffen i Livorno har skienket dertil. Stykker, som ere bestemte til at opføres paa det Kongelige Theater fra den 30 April til den 5 Maji. Mand. d. 30 Apr. Embedsiver og en Entree. Tirsd. d. 1 Maji. Den Logerende. Balletten Fanden er løs. Torsd. d. 3. Ponce de Leon og en Entree af Hr. Dahlen og Mad. Schall.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Fred. d. 4. Reisen til Ostindien (et nyt Stykke) Ball. LOrphelin de la Chine. Løverd. d. 5. Kjerlighed uden Strømper. Mølleren i Provence.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-27
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Heckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-30
Nyeste de
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-30
Kjøbenhavn. No. 44. Den 30 April, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-30
en Indretning som den i London 1762 oprettede Livassurance fortjener Anbefaling. Mere end 40 Aars Erfaring og de agtværdigste Mænds Vidnesbyrd stadfæste, at den ikke er calculeret paa at føre Jnterressenterne bag Lyset eller føde en Bogholder og Casserer. Beregningerne ere blevne gjorte af Engellands største Mathematikere. Man har allerede længe følt Nødvendigheden, af en saadan Indretnings Oprettelse hos os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-30
Efterat der i forrige Aar var gjort Forslag dertil, paatog Hr. Justitsraad H. P. v. Eggers, 61. Hof. Gamborg, Hr Assessor. Rafn, Hr. Justitsraad G. Thorkelin, Hr. Prof. J. Wolff og Hr. Prof. Kall sig at indrette Planen, hvilken nu er udkommen i Trykken. Først og fremmest maa man lægge Mærke til, at ingen ved denne Indretning kan lide noget egentligt Tab. Ved Enkecasser f. Ex. udbetales Pengene kun i det Tilfælde, at Manden døer; døer derimod Konen først, saa ere Pengene gjerne aldeles tabte. Men i Livassurance-Selskabet faaer enhver, som lader en Summa forsikkre, Pengene udbetalte i hvert mueligt Tilfælde. Jndretningen skal efter Planen omtrent være saaledes: Enhver kan bestemme en Summa fra 100 indtil 5000 Rdlr., som ved hans Død bliver udbetalt, til hvilken Person han vil Der betales intet Jndskud, men kun visse Procenter af den forlangte Summa. Disse Procenter betales efter de assurerede Personers Alder og Summens Størrelse. Enhver kan faae de Procenter, han har udbetalt, tilbagebetalte, eller med andre Ord, gaae ud af Selskabet, naar han vil, dog at det første Aars Contingent hjemfalder til Cassen.