JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-19
2. Cathrineberg Veirmølle, beliggende i Gjellerup Sogn, Hammerum Herred, der af Nyt er opført for 6 Aar siden, bestaaende af 4 Qværne, med tilliggende Eiendomme, har god Søgning, og vilde, naar en Eier selv beboede samme, være meget indbringende. Paa Lænderiet kan ved god Opdyrkning holdes 4 Køer og 2 Heste. Begge Eiendomme kunne erholdes tilkjøbs, deels samlede og deels separate, og de 2/3 Dele af Kjøbesummen kan forventes at blive indestaaende i samme i flere Aar, Alt efter Overeenskomst. J Mangel af Salg kan Cathrineberg Mølle faaes i Forpagtning. Liebhavere ville behage at henvende dem til undertegnede Eier. Kideriis Mølle i Rind Sogn den 4 Mai 1845. Th. V. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-19
En Hovedgaard i Jylland, 3 1/2 Miil N. V. for Weile, med et Areal af 500 Tdr. Land, veldyrkede Jorder, en god Besætning og Udsæd, kuns 7 1/2 Td. Hartkorn, med herskabelige Bygninger, Privilegium til Brændeviinsbrænderie, og Kirketiende af 21 Tdr. Hartkorn, kan kjøbes paa billige Conditioner og tiltrædes strax eller til Efteraaret. Nærmere Oplysning giver Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-19
Gaarden Amalienlund, beliggende i Steenstrup Sogn, 2 Miil fra Svendborg og Faaborg, hvortil er circa 80 Tdr. Sædeland, 10 Tdr. Eng, 7 Tdr. Overskov og 3 Tdr. Tørveskiær, saaledes som jeg har beskreven denne Eiendom i denne Avis under No. 15, 50 og 51, agter Eierinden at bortsælge ved een Auction, om antageligt Bud skeer, som, efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, er bestemt at afholdes den 28 Mai d. A., om Formiddagen Kl. 11, i Steenstrup Kroe, hvortil Lysthavende indbydes. Svendborg den 11 Mai 1815. Ernst Brandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-19
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter den paa Gaarden Catharineberg, under Grevskabet Langeland i Humble Sogn, ved Døden afgangne Mette Catharine fød Lauritzen, Enke efter forud afdøde forhenværende Jnspecteur ved Grevskabet Langeland, Jørgen, Gath, indkaldte, i Overeensstemmelse med Placaten af 2 Juni 1819, med 12 Ugers Varsel til, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav for undertegnede committerede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre. Saa ere og, i Overeensstemmelse med Forordn. af 5 Juli 1822, den Afdødes fraværende Sønnebørn ved samme Proclama indkaldte med Aar og Dags Varsel til at fremkomme og legitimere deres Arveret. Hvilket Alt herved endvidere bekjendtgjøres. Tranekjær den 9 Mai 1845. Denker. Hans Jørgen Hillerup, Herredsfoged og Skriver i Lunde og Skam Herreder, samt Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Røepstorff. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Communitetskasserer Procurator Jørgensen her af Staden, som beskikket Sagfører for Skifteretten i Boet efter Almisselem Hans Jørgensen af Nørre Høirup, indstævnes herved i Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 3 April d. A., med Aar og Dags Varsel, den eller de, som formene sig at have noget gyldigt Krav efter en af bemeldte Afdøde, Almisselem Hans Jørgensen, til Ungkarl Niels Jespersen af Rue under 11 Mai 1805 udstædt og den 30 Juli f. A. tinglæst Panteobligation, lydende paa 99 Rd. dansk gangbar Mynt, hvorved er givet 1ste Prioritets Panteret i et Debitor tilhørende Eiendomshuus i Nørre Høirup med Hauge, samt Alt hvad han med Huus og Hauge havde tilkjøbt sig, specificeret i Kjøbecontracten af 3 Januar 1805, dens 2den C. – til at møde inden Lunde og Skam Herredstingsret, som holdes paa Herredernes Contoir i Odense, den første Tirsdag i September Maaned 1816, Formiddag Klokken 10, for der og da med bemeldte Obligation at fremkomme, og deres lovlige Adkomst til og Krav efter samme at beviisliggjøre, eller i Mangel heraf, efter foregaaende Procedure og Paastand, at høre Obligationen ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pantebogen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-19
Forelæggelse eller Laugdag er afskaffet ved Forordningen af 3 Juni 1796, og da Sagen er beneficeret, udstædes denne
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-19
Stævning paa ustemplet Papir. Dets til Bekræftelse under min Haand og Segl. Lunde og Skam Herreders Contoir i Odense den 17 Mai Hillerup. Se Fyens Stiftaavis. Udgives 5 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
74 Aargang. Fyens Stifts privilegerede. Kongelig ene Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives af M. C. Hempel i Odense. 20 Mai 1845. Tirsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Jndhold. Udlandet: Frankerig. Storbrittannien, Norge. - Fædrelandet. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Udlandet. Frankerig, Revne de Paris bekræfter det Rygte, at der i Julii Maaned i Paris vil samles en Congres af constitutionelle Herskere: de høie Personer, som rventes, ere Dronningerne af Storbrittannien og Spanien, Kongen og Dronningen af Neapel samt Kongen af Nederlandene. Hertugen og Hertuginden af Nemours ville gaae Dronning Victoria imøde, Prindsen, af Joinville vil begive sig til den spanske Grændse, forat modtage Dronning Jsabella, Hertugen af Anmale vil vente paa sin Fætter, Kongen af Neapel, i Marseille, og Hertugen af Montpensier vil overvære Kongen af Nederlandenes Landing i Dunkirchen. Foruden Tuilerierne blive ogsaa de pragtfulde Gemakker, som Henrik IV eengang beboede i Louvre, glimrende reparerede, for at modtage de høie Gjæster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Storbrittannien. J Repealassociationens sidste Møde i Dublin har O'Connel erklæret sig imod den af Sir Graham indbragte Universitetsbill for Jrland (see sidste Torsdagsavis!); han kaldte Lovudkastet reentud en gigantisk Plan til en ugudelig Opdragelse." Efter hans Mening skulde Man oprette et Universitet i Cork og eet i Galway, stille disse Jnstituter under de katholske Biskoppers Ledelse og tilstaae disse udelukkende Ret til at udnævne Professorer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Norge. J forrige Maaned døde en Mand i Stavanger af Gift, der var ham bibragt af hans egen Kone. Omstændighederne ved denne sjeldne Forbrydelse ere følgende: "For et Par Aar siden rømte Manden, der var Matros, fra det Fartøi, hvormed han var forhyret, og foer siden fra Amerika, da Man imidlertid Jntet havde hørt fra ham siden St. Hanstid f. A., saa antog Konen ham for at være død, hvilken Formening hun yttrede for Huuseieren, hos hvem hun logerede, en Skrædermester Bærem her paa Stedet. Fra denne Tid opstod der et intimere Forhold mellem denne og Konen, og sandsynlig har deres Hensigt været at indgaae Ægteskab, saafremt det maatte vise sig at Manden virkelig skulde være død. Men Torsdagen den 10 April kommer denne uformodentlig hjem og den udkastede Plan blev derved tilintetgjort. Allerede Dagen efter begyndte Bærem og Konen at samtale om, hvorledes de paa bed 1ste Maade skulde blive Manden qvit, men Beslutningen om til dette Øiemeed at betjene sig af Gift, blev ikke fattet for flere Dage efter. En Uge efter Mandens Hjemkomst, den paafølgende Torsdag, havde Konen, efter først at have forsynet sig med de nødvendige Atte ester, kjøbt paa Apotheket for 12 s. Arsenik, eller det saakaldte Rottekrudt, hvoraf hun om Aftenen havde givet Manden saameget som af en Ærts Størrelse i en Kop Caffe. Den anden Morgen (Bededag havde hun strøet noget paa et Smørrebrød, og senere hen paa Dagen givet ham en Dosis i en Skaal Suppe. Man kunde imidlertid ingen Virkning spore af Giften førend Natten til Mandagen, hvorefter Døden paafulgte Mandag Morgen. Der fattedes strax Mistanke til Konen, og efter et Par Dage bekjendte først Bærem at være Medvider i og senere Konen at have begaaet Forbrydelsen. Den Sidste blev strax arresteret, hvorimod Bærem endnu er fri mod Kaution. Det maa bemærkes, at denne ingen directe Andeel har i Forbrydelsen, til hvilken han dog, efter Konens Paastand, gav den første Anledning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Fædrelandet. Blandinger. Pharmaceutisk Examen i Foraaret 1845. Af 7 Candidater forlode 2 den mundtlige Examen. Af de 5 erholdt A. J. Benzon, P. V. H. Juel og C. F. Thanning land.; H. N. Levinsen og J.C. Steinthal hand ill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Medicinsk Examen i Foraaret 1845. 14 Candidater underkastede sig den skriftlige Examen, men 2 forlode den mundtlige Deel. Af de 12 erholdt kun J. Lund land., L. Gade, N. W. Jespersen, J. P. Weywadt, P. Fischer, A. F. Schneider, C. F. Bloch, F. M. Lange, L. Levin, E. N. Feveile, H. T. C. Kochen og J. Sahl hand ill. Kbhposten indeholder følgende, som det synes, rigtige Raisonnements: "At det er den fattige, den arbeidende Klasse det gaaer ud over, gielder, som ved saameget Andet, ogsaa med Hensyn til den nye Helligdagsforordning, saaledes som Politiet i sin Myndighedsmagt har begyndt at forlange den overholdt. Hensigten med denne nye Forordning har for denne Klasses Vedkommende vel nærmest været at skaffe den en nødvendig Hviledag; men den er tillige blevet gjort til en Fastedag for de Fattigste iblandt dem, ligesom det hele Forbud mod Arbeide paa disse Dage kun bevirker Fattigdommens Forøgelse, idet Mange enten ikke have Raad til at have en Fridag, saaledes som vi nylig have paa viist at være Tilfælde med Muur= og Tømmersvende, eller ogsaa ledes til at anvende den paa en for deres Omstændigheder skadelig Maade. Hvad det første angaaer, at Søn- og Helligdagene gjøres til Fastedage for de Fattigste, saa er Aarsagen dertil den urimelige og ubillige Forskjel, Politiet har begyndt at gjøre mellem dem, der falholde Spise- og Drikkevarer. Medens det nemlig ikke er Restaurateurer, Kaffeskænkere og Conditorer formeent at beværte Gjæster paa Helligdagene, skulle derimod Bagere, Brændeviinsbrændere og Høkere, have fuldkomment lukket fra Kl. 9 til 4. Følgen deraf bliver, at en Sjouer, en fattig Arbeidsmand, hvis Klædedragt allerede udelukker ham fra at søge de førstnævnte Steder, og som ofte ikke engang har et menneskeligt Hjem, endsige et Spisekammer, hvor han kunde gjemme Forraad, naar han, som ikke sjeldent skeer, først om Søndag Formiddag erholder sin Arbeidsløn for den forløbne Uge, eller vel endog for det samme Morgen udførte Arbeide, da ikke engang kan kjøbe sig et Stykke Brød eller hvad han dertil kan have nødvendigt, men maa faste til om Eftermiddagen Kl. 4. Hvilken fornuftig Grund, der skulde kunne anføres for, at det vel maa være en Conditor, men ikke nogen Høker tilladt at modtage Gjæster og sælge sine Varer i den anførte Tid, er ikke godt at indsee."J den kgl. Mønt i Altona møntes i denne Tid Speciesdalere, hvortil for en Deel de efterhaanden smeltede Couranttolvskillinger anvendes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Jtzehoer Wochbl. er meget ængstelig for at Laurids Skau skal blive valgt til Deputeret istedetfor den afdøde Peder Hjort Lorenzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Den 9 ds. blev i Staden Slesvig paa Theatret opført et Festspil i Anledning af Prindstatholderens Gemalindes Fødselsdag; hele den hertugelige Familie var tilstede. J Stykket optraadte Demviselle Lebrun som der deitgeist" i et pragtfuldt trefarvet Costume, med Hovedet bekrandset af Egeløv og i den høire Haand en Fane, smykket med Hertugdommernes forenede Vaabener; Fanen sænkede hun foran Fyrsteparret o. s. v. see det Udførlige i Jtzehoeren! Der gives Folk - siger Dannevirke" -, der uagtet saamange Kjendsgierninger idelig træde op imod dem, dog aldrig blive kjede af at føre den Sætning i Munden, at den skandinaviske Jdee, kun er fremtraadt hos nogle enthusiastiske unge Studenter, med hvem ældre, rolige og besindige Mænd slet ikke kunne sympathisere. For at de, der ikke rigtig kjende Forholdene, ikke skulle lytte til disses løse Tale, og derved faae et skiævt Begreb om den skandinaviske Sag, have vi paataget os, at gienkalde taknemmelig i Erindring den skandinaviske Sags første Gjenopvækkere og tro Tjenere. Forøvrigt vide vi det vel, at en Sag ikke staaer eller falder dermed, om den kan fremvise Autoriteter som sine Tjenere, eller ikke, men at den staaer trods alle Opløsninger og Undertrykkelsesbud fra Magtens Mænd, naar den er af Sandhed om ogsaa dens Tjenere ere ringe og ubetydelige, og at den i modsat Fald vil falde bort af sig selv, om den end kan glimre en føie Tid. - Allerede længe inden de skadinaviske Masser begyndte at samle sig trindt og i Landene og ordne sig til et Hele, stod Grundtvig næsten ene som den skandinaviske Sags ivrige Talsmand. Hans Opraab til Svenskerne om at vælge Frederik VI til Konge ved Thronskiftet, vidner om hans Begeistring. Svenskernes Valg af en Fremmed til Kronprinds, og Norges lykkelige Frihedskamp, 1814, hvorved der blev et selvstændigt tredie Led i Skandinavien, vare Særsyn, der viste Historikeren, at en borgerlig Sammensmeltning (Amalgamation) vilde være fordærvelig for Skandinavien, men at derimod et fast Forbund (som han udtrykte sig i danske Samfund 1843. paa Kongens Fødselsdag), fastere end det tydske Forbund, vilde være nødvendigt, for at sikkre Norden mod Angreb udenfra, som hans prophetiske Blik paa Fremtiden viste ham, ikke vilde udeblive, og ikke længe vilde udeblive. Fra nu af løftede Grundtvig sin kraftige Stemme for at opmuntre til et saadant Forbund mellem de nordiske Stater c. mellem Danmark, Sverrig og Norge, og et saadant fredeligt og gavnligt Forbund er det, det unge Skandinavien kjæmper for det skal ingen ærlig Skandinav negte, hvad enten han saa nærmest arbeider for en aandelig, sorial, videnskabelig eller literær Forening, eller med hvad Navn Man nu vil benævne det. Et saadant Forbund, siger Grundtvig, vilde ligge lige meget i Folkets og Regjeringens sande Jnteresse, og der kan vel ingen Tvivl være herom."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Fra Aalborg skrives i Byens Avis. Den 8 Mai var en Festdag i det ærværdige Ægtepar, Etatsraad, Ridder Brorsons og Hustrues Huus; det var deres Guldbryllupsdag. Den almindelige Deeltagelse, der nedbeder Velsignelse over de Gamles Livs Aften, kunde ikke vise sig paa denne Dag, da Oldingen, der aldrig har søgt at henlede Opmærksomheden paa sig og dog har fortjent den i saa høi en Grad, ogsaa ved denne Leilighed søgte at undgaae Alt, hvad der gjør Opsigt, og Dagens Betydning for den høiagtede Familie saaledes ikke var bleven Andre bekjendt. Oldingen Rasmus Bondesen Brorson, hvis Liv har været ligesaa beskedent og bramfrit som fortjenstfuldt, er født den 23 October 1761 og gaaer saaledes i sit 84 Aar; hans Hustru, Cathrine Marie Ferslev, (en Datter af afdøde Byfoged Ferslev i Skagen) er 74 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
J Aaret 1832 havde Oldingen tjent Staten i 50 Aar, og i 1842 tog han sin Afsked som Byskriver i Aalborg, en Post han havde beklædt siden 1804.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
For nu næsten et Aar siden blev der i Sønderborg tilføiet National=Cocarden en grov Fornærmelse af Chefen for denne Byes Borgercorps, idet han forbød een af dettes Officerer at bære Samme. Da Man siden Jntet har hørt til denne Historie, kunde Mange vistnok falde paa, at den Forurettede ikke havde forfulgt Sagen videre, men ladet det beroe med sin da offentliggjorte Anke. Dette er imidlertid ingenlunde Tilfældet; han har under 17 August f. A. til Hs. Maj. Kongen. indgivet en formelig Klage, der nu læses i Fædrelandet" Efter Forlydende agtes der nu af en Forening i Hovedstaden aabnet Actietegning paa en directe Dampskibsfart imellem Kjøbenhavn og Odense, med et Skib omtrent af "Jris's" Størrelse, der tillige kan medtage Fragtgods. (Aalb. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Journal des Debats fortæller, at et af de sidste Nummere af det i Agram i Croatien udkommende Blad Maanen under Overskriften "Bucharest" indeholder følgende Bekjendtgjørelse: Hos Dhrr. Sønner og Arvinger efter den afdøde Sardar Nicolas Nika i Bucharest i Forstaden St. Venire er til Salg 200 Zigennerfamilier, hvoraf den største Deel bestaaer af Arbeidere, Kleinsmede, Guldsmede, Skomagere og Musikere. Eierne af disse Zigennere ville ikke sælge mindre end fem Familier ad Gangen; men derimod er Prisen paa hver enkelt Person en Ducat under den sædvanlige Priis, ligesom de ville tilstaae Lettelse for Betalingen. Denne Bekjendtgjørelse, føier Journal des Debats til, er ikke, som Man skulde troe, en Spøg; den er alvorligt meent og, hvad mere er, den er lovlig; thi den borgerlige Lovbog, som Fyrst Johan Karadecha i Aaret 1818 stadfæstede for Fyrstendommerne Moldau og Wallachiet, og som endnu der er den gjeldende, tilsteder udtrykkeligt og formeligt Slaveriet. Medens altsaa de store christelige Magter i Europa aarligen anvende umaadelige Summer paa at holde Krydsere i alle Farvande for at forhindre Handelen med sorte Slaver, drives Handelen med hvide Slaver lige for Øinene af to christelige Lande, som ligge i det Jndre af selve Europa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
J sidste Nummer af Bladet Almuevennen, som redigeres af Hr. Fr. Barfoed, have 5 Mænd af Gislinge Menighed ladet offentliggjøre nogle slemme Anker over Pastor Petri, Sognepræst til Hagested og Gislinge Menigheder i Sjælland, og hvis Rigtighed de erklære sig villige til at bekræfte med deres corporlige Eed i Retten, om forlanges. De vigtigste af bemeldte Anker ere følgende: 1) Pastor Petri lyser undertiden til først Gudstjeneste og kommer ikke inden til sidst Tjeneste, ligesom han omvendt oftere har lyst til sidst Tjeneste og dog kommet til først Gudstjeneste. 2) Han messer aldrig Collect eller Epistel for Alteret, uden paa Høitidsdagene. 3) Han catechiserer aldrig nogen Søndag med Ungdommen i Kirken. 4) Han holder Konfirmation. hvert Aar i Hagested Kirke, men aldrig i Gislinge Kirke. 5) Sidste anden Juledag havde Hjulmand Ole Pedersen i Gislinge en Søn til Daaben; Faderen havde begjært ham døbt med Navnet Lars Olsen, hvilket Navn ogsaa var indskrevet hos Lægdsmanden og i Kirkebogen, men Pastor Petri kaldte ham i Daaben Ole Pedersen, og befalede Lægdsmanden Nytaarsdag at forandre Navnet saaledes, da han (Præsten havde taget feil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Man seer af "Fædrelandet, at Hr. Carstensen, agter i Kjøbenhavn at indrette et Vintertivoli i et af de store Pakhuse, som ligge mellem Larsens Plads og Garnisonspladsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Til Holm ved Viborg er kommen en Stork med en blank Ring om Halsen; men af hvad Metal denne Ring er og om den er forsynet med nogen Jndskrift eller ei, har Man endnu ikke opdaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Odense. Den fra Odense Borgerrepræsentation udgaaede Takadresse til Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter er afsendt til Bestemmelsesstedet med 7. Underskrifter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Brødrene Bil ere afreiste fra Svendborg til Faaborg, for der at give nogle Forestillinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
(Diligencepost.) Under 16 ds. er Professor extraordinarius i Theologien ved Kjøbenhavns Universitet, Dr. theol. Martensen, beskikket til tillige at være Hosprædikant. - Under 17 de er Capitain S. A. Bille udnævnt til Chef for Corvetten Galathea, og Capitainlieutenant H. E. Krenchel til Chef for Briggen Ørnen." – J Fredags Aftes blev Publikum ved Contraplakater pludselig underrettet om, at der ingen Forestilling vilde blive givet paa det kgl. Theater; Grunden var, at Hr. Phister havde fristet den haarde Skjæbne, at hans ynste Datter var faldet ud af Vinduet og døde paa Stedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Ved den igaar foretagne Trækning af det 98de Classelotteries 3die Classe ere de større Gevinster faldne saaledes: 1 Gevinst paa 6,000 Rbd. paa Amben: 84-129; 1 paa 4,000 Rbd. paa Amben: 89-276, 6 Gevinster paa 1,000 Rbd. paa Amberne: 70261, 59. 174, 982339, J Henseende til de mindre De udkomne Gevinster henvises til Trækningslisten. Bagtal ere: 106. 124. 126. 129. 135. 364. 399. - Hertil Odense kom 50 Rbd. paa Amben33276 i Mad. Schalburgs Collection.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Udnævnelser. Under 18 April er Opsynsmand ved Carls Stiftelsen ved Louisenlund, Hans Heinrich Lüthje, udnævnt til Dannebrogsmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Ledige Embeder. Postmester-Embedet i Kjerteminde. Gage 400 Rbd.; til Contoirhold 70 Rbd. aarlig. Caution 500 Rbd. i anordningsmæssige Effecter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Skibs- og Handels-Efterretninger. Kjøbenhavn den 17 Mai. Ligesom i Udlandet, vedbliver ogsaa her Rug at være søgt, og man har for utørret Rug af 122 Pds Bægt, J Stettin calcuat modtage i Fyen, betalt 28 Mk. pr. Td. lerer Rug sig til omtrent 26 a 27 Mk. paa Stedet. Et Parti Hvede af 128 a 129 Pd. af Lolland blev kjøbt til 5 Rbd. 1 Mk. Raps er temmelig søgt; her har man betalt til Modtagelse i Sielland 10 1/2 Rbd. pr. Td.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Skipper Gustav Hjelting, førende Sluppen Karen Mariat af Pascallavich i Sverrig, bestemt til Malm, maatte Tirsdagen den 6 Mai om Eftermiddagen, formedelst en stærk Storm af Øst til Nord, bestemme sig til at søge Hesteskoen; men, da han ikke kunde klare Feldskov Rev, var han nødsaget til at sætte paa Land udenfor Holstrup Hovedgaards Mark paa Stevns, for at redde Mandskabets Liv. Det lykkedes vel at bringe en Trosse i Land, og saaledes blev Skipperen og tre Mand af Besætningen med Møie reddet; men derimod omkom paa en ynkelig Matros C. J. Thungreen, der efterlader sig Kone, idet en Søe slog ham bort fra Touget og Strømmen førte ham med sig. Skipper Hjelting satte vel strax, da han fik Stevns i Sigte, Flag til efter Lod, men da der ingen Reservelodser ere paa Kysten, formaaede Lodsen ikke at overtale Nogen til at gaae med sig til Søes, og saaledes maatte han fra Land see paa, at Sluppen forgik kun kort vestlig for Stevns Havn. Der er ingen Tvivl om, at var Lodsen kommet ombord, vilde hele Besætningen samt Skib og Ladning være reddet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Ind- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Jndgaaede: den 17 Mai, C. Jensen af Odense fra Middelfart, Sluppen Hjorten med Byg; L. S. Eldrup af og fra Tvedestrand, Sluppen Lilleput med Jern og Trælast; den 19de, C. Malmsteen af og fra Østerriisøer, Sluppen Anna med Trælast; R. Holbeck af Odense fra Newcastle, Jagten Aurora med Steenkul, Cinders og Stykgods; L. Jongebloed, af Pappenburg fra Ems, Kuffen Wilhelmine ballastet; J. Petersen af Præstøe fra Bandholm, Galeasen Fædrenes Minde med Erter til Udførsel; M. Fischer af Odense fra Kjøbenhavn, Jagten Johanne Marie med Stykgods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Udgaaede: den 17de, L. Aasmundsen af Christiania til Norge, Sluppen Hjorten med Byg; N. J. Nielsen af Tvedestrand til Gothenborg, Skonnerten Fortuna ballastet; M. Brag af Sønderborg til Hjemstedet, Jagten Claudine Marie ballastet. A. Steffensen af Odense til Kjøbenhavn, Jagten Emanuel med Rug og Stykgods; den 19de, J. P. Schmidt af Odense til Middelfart, Jagten Enigheden ballastet; H. N. Hansen af Odense til Kjøbenhavn, Jagten Odense Paqvet med Hvede og Stykgods; C. Jensen af Odense til Middelfart, Sluppen Hjorten ballastet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-05-20
Dødsfald. Frøken V. v. Eggers; E. Balans, f. Cathala, 21 Aar, Begge i Kbhavn; H. Kopp, i Nestved, 17 Aar; Jfr. F. L. Jensen, i Aalborg; Dreiermester N. Holm, i Aarhuus, 76 Aar; J. Santer, f. Suhr, i Helsingøer, 46 Aar; Amtmandinde Thora Alvilde Krabbe, f. Elmqvist, i Rønne paa Bornholm, 31 Aar; R. Bergenhammer, f. Krarup, i Ulliz Præstegaard, 68 Aar; Jfr. F. Dødt, i Fredensborg, 42 Aar; J. C. Wegener, i Philladelphia i Nordamerika, 32 Aar; Kjøbmand T. Tøren, R. af D., i Kjøge, Kjøbmand A. Henrichsen, i Maribo, 46 Aar; Ritmester og Fyrinspecteur C. F. Linderstrøm, paa Gedsøerodde, 67 Aar.