Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-05-29
Foruden denne har Jagttageren endnu en Beretning om den bekjendte Vasso Braicovichs uheldige Røvertog, paa den syriske Kyst. Det lykkedes og den franske Admiral Rigny at befrie Syra fra et Besøg af denne, Røvert, ligesom den engelske Commodore Hamilton ogsaa har besluttet et Angreb imod Jpsara, der er disse Piraters vigtigste Smuthul &c., hvilket da Alt maa hielpe til at faae en Ende paa Tingen - Raden vil formodentlig nu komme til Athen, som det næste Kristen-Offer efter Missolunghi. Nu først siger Stjernen - efterat dette Grækernes Bolværk er forsvunden, begynder Faren for Alvor, nu først bliver Tørsten efter Kristenblod ret almindelig. Times søger endnu Trøst i den Tanke, at Grækernes Sag er intet mindre end tabt, og forsikrer, at det har sin fulde Rigtighed med hvad den før har meldt om Hertugen af Wellingtons heldige Virken for deres Uafhængighed i Petersburg. "Deres Fæstninger - vedbliver den - kunne tages, deres Helte slagtes og Legioner Araber oversvømme Moreas Marker; men Engellands og Ruslands Beslutning er taget, hvorefter Grækenland ikke længer skal forblive i Slaveriet. Frihedens Venner kunne derfor være ubekymrede; inden kort Tid vil Grækenland være frie, og dette just fremskyndes ved Missolunghis Fald; thi Tyrken, vil blive insolentere og ubarmhiertigere, og for Ærens og Menneskelighedens Skyld maa Engelland da udfolde sin Politik ved gjennemgribende og kraftige Forholdsregler, o.s.v. Med andre Øine betragter den berømte Sismondi Sagen i den franske Koureer, sigende: "Medens Kabinetterne underhandle, lade de Myrderiet gaae sin Gang, og naar de engang vorde enige, gives der ingen Græker mere at redde. Paa den hele Strækning fra Albanien til Morea er ingen Stæder eller Byer meere tilbage; men kun nogle Ulykkelige, som omvanke i Bjergene og omkomme af Hunger eller Sygdom. Morea, hvis Befolkning for 18 Maaneder siden endnu beløb sig til en Million, tæller nu maaskee ikke 50,000 Jndvaanere. Missolunghi var den Dæmning, som opholdt den raa Albanesers Strøm. Nu vil Røveren styrte sig over Halvøen og Øst-Grækenland, for at myrde og ødelægge Alt. En nok saa eftertrykkelig Nore, der ikke understøttes af Vaaben, vil kun blive Signal til den sidste Ulykke. Naar da først ikke en Kristen, ikke et Menneske, hvis Hjerte slaaer for Dyd og Fædreland, er tilbage i det Land, som lærte Verden hvad Kristendom, Fædreland og Dyd ler, da vil Mahmud spørge Europas Hoffer, hvor de Græker ere, hvis Uafhængighed de forlange? Vistnok have Kabinetterne Grund til at ønske Krigen forebygget, eller at Tyrkiet og Grækenland skulde falde i Ruslands Hænder; men vidste Man da ei, at Tyrker ikke staae til Troende, Vidste Man ei, at skulde de tyrkiske Provindser reddes, den russiske Hærs Varme dæmpes, Kristenheden svares for en stor Skjændsel og for en Helteslægts Udryddelse, da havde det været nødvendigt, at den engelske og franske Eskadre havde viist dem for Missolunghi og standset Fiendtlighederne, indtil Underhandlingerne i Petersburg vare sluttede? Upaatvivlelig behøver Menneskeheden Fred; men den vindes allene ved Kraft og Mod. Europa vise sig blot istand til at bringe Tyrkerne til Lydighed, og det vil ikke behøve at bekjempe dem. Men hvordan - siger Forfatteren til Slutning - det nu staaer til med Politikken eller Europas skjebnesvangre, truende Fremtid, efterkomme Vi, Publikum, i det mindste vor Pligt, og yde vor Skjærv til den ulykkelige Nation. eller 5000 Daler sendt til Missolunghi i Januar Maaned, vilde endnu have reddet den ulykkelige Stad. Denne Medlidenheds Følelse allene maa det tilskrives, at Grækerne endnu aande. &c.¬