JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Paris, den 6te November. Det fuldbyrdende Directorium sendte den 6te November de 500 Raad følgende Budskab. Giennemtrængt af den Fornødenhed at give alle Administrationens Deele en stor Bevægelse, og i Betragtning af, at den offentlige Tieneste, og de forskiellige Forholdsregler vilde sinkes uden nødvendige Fonds til at betrygge deres Udførelse, indbyder Directoriet de 500 Raad at overgive til dets Raadighed en Sum af 3000 Millioner, deels til de ministerielle Foretagender, deels til andre Dele af den offentlige Tieneste. Raadet vil uden Tvivl føle, at da Directoriet ikke endnu har kunnet organisere sine forskiellige Bureaux, kan den ikke fremlægge et nøyagtigt Overslag over Udgifterne". Denne Fordring blev, som undsættelig, bevilget, dog saa at Directoriet skulde tilholdes at aflægge Regnskab for Fondenes Fordeling til de forskiellige Ministre, hvilket Tillæg dog af Oldingsraadet forkastedes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Kiøbenhavn, den 23 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Barom. Varme. 16 Novbr. V. S. V. S. V. V. S. V. S. V. S. V. Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten am zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., he tet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til sam B. C. og Evangeli=Bøger til sædvanlig me Priis. Kong Christian den 6tes og Friderich den 5tes Priis. Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=Prædikener. Rostoks Huus- og Reisepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Forstmans Passions-Prædikener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Deel af Kirkehistorien. Dantzii Grammatica. Analosis Genesens, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-23
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolsens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Danchels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage, Bage- og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid veltilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect, over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen. Vielens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids PoenitentePsalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gudelskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse; sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Kiøbenhavns Aar. No. munt. litius. Post-Tidender, omtienligning. til Fredagen, den 27 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Fra de polske Grændser den 11te November. Den ny mellem Rusland, Preussen og Østerrig til Endelighed komne Tractat om Polens ny Deeling indeholder følgende Bestemmelser: Østerrig faaer Palatinatet Sendomir indtil Lublin, Cracau iberegnet; Preussen Landet fra Schlesiens østlige Spidse, forbi Cracau, med de Høye, der bestryge denne Stad, efter en Linie, der gaaer ad Nordost indtil Pilika, derpaa langs med Pilika, indtil hvor den foreenes med Weichselfloden, saa langs med Weichselen indtil Warschau, der tilfalder Preussen, og derfra Nord paa, indtil Bug, som den følger til Niemirow, derfra nordostlig giennem Naxew indtil Niemen floden, paa hvis høyre Side Niemen bliver under russisk Herredom, endelig langs med Niemen, indtil hvor den løber ind i det gamle preussiske. Alt det øvrige tilfalder Rusland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Warschau, den 7de November. Kongen, der af sin forrige Værdighed blot har beholdt Navnet tilbage, behandles med den hans Rang tilkommende Anstand, dog kun som Giæst i et fremmed Land. Grev Bedborosko er fra Rusland givet ham til Hofmarschal, og har Overopsynet over hans Hofstat. Han har sin egen russiske Livvagt. De til Kongens Underholdning fornødne Summer gives fra Rusland, og det, af de Contributioner, der drages af Polen, gandske rigelig. Dog har Kongen selv over disse kun gandske liden Raadighed. Hans nærværende Ophold er Grodne; men det synes, at han endnu kun kort Tid vil opholde sig der, da alle Anstalter allerede ere føyede til hans Afreise. Om hans tilkommende Opholdsted er man ikke eenig, nogle sige, Mohilow er bestemt dertil. Saameget er vist, at man endnu vil anvise, eller lade ham vælge et Sted dybere inde i Rusland. Hvad for en Skjæbne i Fremtiden venter ham, kan man hidindtil neppe bestemme, da det er høyst rimeligt, at Dagens almindelige politiske Forhold vil have megen Jndflydelse derpaa. Midlertid kunde det vel være, at han kommer til at tilbringe Resten af sine Dage i Curland, naar man ikke finder for godt, hertil at bevilge ham Jtalien, som han synes at ønske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Regieringen bliver nu efter forskiellige Forandringer i Formen, allevegne, saavel i Warschau og Grodno, som paa andre Stæder, hvor russiske Tropper befinde sig, forvaltet under russisk Navn; kun med den Forskiel, at i Grodne og hele Landet, inden for Grændsecordonnen, Regieringsformen aldeles er indført paa russisk Fod, Troeskabseden indkrævet, og forresten saadanne Anstalter føyede, hvoraf kan sluttes, at dette Land af Rusland betragtes som en ny Acqvisition, som det stedse agter at beholde under sit Herredom. Derimod Warschau, og den øvrige Deel af Polen, der ikke er indbefattet under ovenomtalte Grændsecordon, regieres vel under russisk Navn; men kun som en erobret Provinds, hvis Skjæbne endnu ikke er afgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Generalmajor Buxhøvden har kun Titel af Commandant i Warschau, og Regieringsforstander i Kronens Provindser, der haves inde af russiske Tropper; derimod er i Litthauen Fyrsten Repnin tildeelt Værdigheden af en Generalgouverneur i Grodno, Minck, o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Alle Medlemmer i Commercecollegiet i Petersborg ere afsatte, fordi de urigtigen have forestilt Hendes Majestæts og de udenlandske Anliggenders Collegii Villie, da de ved en offentlig paa Stadsbørsen opslagne Sæddel have givet Kiøbmændene Tilladelse, at sende Vare til Holland, da dog Hendes Majestæt har erklæret, at hun i Henseende til Krigen og de neutrale Nationer holder sig til sine Allieredes Grundsætninger (!).
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Warschau, den 11te November. Den 7de ankom her en fra Petersborg til Berlin affærdiget Coureer, og bragte den Tidende, at i Følge en i Petersborg den 24de October sluttet Convention Staden Warschau, tilligemed Woiwodskabet Podlachien, og alt det Land, der ikke er indbefattet under den russiske Cordon, i en Tid af 6 Uger skulde rømmes, og overlades det preussiske. Kongen af Preussen afstaaer paa sin Side Byen Memel med dens Territorium til Rusland, og Krakau med de i den Egn besatte Stæder til Østerrig, der tillige beholder Woiwodskaberne Lublin og Sendomir. Kongens Gield betales af Rusland og Preussen, og ham anviises en aarlig Pension paa 15000 Ducater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Jtalien, den 2den November. J Sardinien vedvare Uroelighederne endnu. Efterat det sidste Kongelige Manifest, hvori alle Oprørerne tilbydes Naade og Forladelse for det forbigangne, har været frugtesløst, er Kongen nu besluttet ved militair Strænghed at tilveiebringe Rolighed igien. Erkebispen af Cagliari er imidlertid kommen til Rom, for at bede Paven at paatage sig Mæglingen, hvortil samme og har ladet sig finde redebon. Men det er endnu tvivlsomt, om Kongen vil finde for godt, at modtage denne pavelige Mægling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Det østerrigske, den 8de November. Det keiserlige Directorium, som Keiseren for nogen Tid siden havde meddeelt sit Forslag til at tilveyebringe Krigsomkostninger for Aaret 1796, yttrede, som man forsikkrer, ved dets Tilbagelevering, nogle Forslag angaaende Freden; men Hans Keiserlige Majestæt skal, som man fortæller, herpaa have givet til Svar: Directoriet skulde ikke befatte sig med Gienstænder, der ikke hørte til dens Virkekreds. (Heraf seer den tydske Avisskriver, hvor fast Monarken er besluttet, paa det eftertrykkeligste at fortsætte Krigen mod de Franske i Forbindelse med sine Allierede, andre torde blot heraf see, at det hverken er Joseph eller Leopold, der beklæder Østerrigs Trone.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
London, den 6te November. Lord Stanhope, har den fierde ved Kongens talrige Lever paa St. James overgivet Kongen en af adskillige tusende undertegnet Ansøgning fra Sheffields Borgere om Fred. Man troer, at snart adskillige andre Stæder ville følge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
J Gaar var en Aldermens Forsamling hos Lordmajoren, hvori foresloges en Adresse til Kongen om Fred, men gik ikke igiennem. Med det første skal foreslaaes at hæve alle Clubber og lignende Forsamlinger (hvilket sikkert vil gaae igiennem). J Jrland vedvare Forræderies Undersøgelserne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Følgende ere de nyeste Efterretninger fra Vestindien; Fra St. Vincent skriver man under 9de October, at Posten Oura med 259 Mand er overfaldet af Fienderne, og fuldkommen slaaet. Fienden faaer uophørlig Understøttelse fra St. Lucie. J et Brev fra Grenada af 19de September klages over, at endnu bestandig ingen Tropper ere ankomne der. Man havde Efterretning, at en betydelig fransk Flode krydser ved Barbados, for at opsnappe den til Grenada seilende Convoy. Der var næsten Mangel paa alt; uden hastig Understøttelse fra America eller Engelland vilde Øen være forloren. Fra Antigua komme lignende Klager. – J St. Lucia ere anseelige Forstærkninger ankomme; man troer, i den Hensigt, at giøre et Angreb paa Martiniqve. Fra Jamaicaer med sidste Post kommet Efterretning, at Oberste Sand ford ved et Angreb paa Maroonnegerne har vovet sig for langt, og er faldet i et Baghold, hvor han med adskillige af sine Folk og nogle af Trelawneymilicen mistede Livet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Paris, den 6te November. Man har her en Liste paa de Deputerede, hvormed Conventen selv fyldte det Tal, der skulde gienvælges; de mærkeligste mellem disse ere Blad, Deleyre, (J. Roussenus Ven) Ysabeau (Regieringscommitteernes Ordfører ved de seenere Uroeligheder) Talot, Bourdon de l'Oise, Denzel, Mariette, og Delecloy.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Paris, den 9de November. Efterretningerne fra Vesthavet ere stedse de samme. De Engelske lide overmaade af Aarsens Tid, og Charette rører sig ikke. Efter nogle Efterretninger skal han være dræbt, Royalisterne paastaae derimod, han er i Nærheden af Paris. Artois er endnu bestandig paa Jsle de Dien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
J Mødet den 7de forlangte Faulot i 500 Raadet, at man ufortøvet skulde udnævne en Commission til at undersøge Roveres, Saladins, Lhomond, og AnbrysForhold. Thibaudeau satte sig derimod, hvortil, sagde han, behøves den, Hine Deputerede, der ere valgte til den ny Lovgivning, have Ret at sidde iblandt os. Var jeg bleven sat i Hæftelsestand af en uberettiget Autoritet, vilde jeg have forføyet mig hid i Salen, og forsvart min Sag. Man siger, raabte nu Tallien, at Conventen ikke har Ret at gribe Forholdsregler mod de Deputerede, der igien ere valgte til den ny Lovgivning. Men jeg anmærker herimod, at deres Udnævnelse den Gang endnu ikke var bekiendt (der murres). Var det ikke Saladin og Rovere, der især havde foranstaltet og fremmet 5te October Uroeligheder med Og hvad hører jeg, Nu interesserer man sig for slige Mennesker, uden at tænke paa Patrioternes udgydte Blod. Havde de dennoncerede Deputerede været Patrioter, vilde de selv have indfundet sig til Fængsling (der lees). Militaircommissionerne have ikke straffet Sammenrottelsens Hovedmænd, og J ville, at de igien skulde tage Plads i denne Sal, ville, at de ved Loven forviiste Emigrerede igien skulle optages her (der murres hæftig). Jeg forlanger, der skal undersøges, om ikke de hæftede Deputerede virkelig ere Ophavsmændene til det den 5te October udgydte Blod. J det mindste maae de ikke komme i Lovgivningen, for dens Forhold er undersøgt. Laurengot og Delahaye forlangte, at de efter Constitutionen blot efter en virkelig underskrevet Anklage maatte blive stillede for Retten. Jeg undrer mig meget, sagde Penieres, at her findes Mennesker, der fra Begyndelsen af vor ny Løbebane, ville bringe Tvedragt iblandt os. Hvorfor siger man, at her findes Emigranter, er her nogle, hvi nævner man dem da ikke, Jeg forlanger, at Tallien skal give en formelig af Beviser understøttet Denunciation mod de fire. Og jeg forlanger, sagde den kjække og ædle Chiappe, at disse, som jeg har givet Friested hos mig, skulle sættes i Friehed. Tallien er den eneste, der taler derimod, det decreteres; og Dagen derpaa kiendte Oldingsraadet, at denne Sag var undsættelig, ogsaa bivaanede Saladin og Aubry alt denne Dag de 500 Kammer. dermere fordrede Marbois Tallien til Regnskab, fordi han havde beskyldt ham at have havt Deel i den pillnitzer Tractat, Men Fayolles Forslag, at hæve det i Conventens sidste Dage tagne Decret mod de Emigreredes Frænder, blev med Hæftighed forkastet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Paris, den 13de November. Ved den fuldkomne Virksomhed, hvori Directoriet har sat sig, ere de to Lovgivende Kamres Forretninger meget formindskede, og deres Møder frembyde langt fra ikke Conventmødernes Jnteresse. Mange Forretninger, Conventen forhen foretog, vises nu lige til Directoriet. Financeminister er endnu ikke udnævnt, og til Financecommitteens Arbeider hører man intet. Midlertid vrimles de offentlige Blade med Finantsplaner, ogsaa har nylig en Jngenieur forlangt, at Huset skulde forvandle sig til en General-Committee, for at anhøre en Finantsplan af ham; men han henviistes til Finantscommitteen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Foruden de 4 Ovennævnte, er Gaux, forhenværende Secretair i Almeenvelscommitteens Krigsdepartement, valgt til Repræsentant, og decreteret til Hæftelse paa Talliens Forslag, nu igien paa frie Fod, og beklæder sin Plads i de 500 Raad; Merlin fra Thionville er kommen tilbage, og har erklæret, Tingene ved Rhinen, stod ikke nær saa ilde, som man udspredde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
London, den 10de og 13de November. Af den nylig skeete Forgribelse paa Kongens Person, og af det corresponderende Selskabs Møde paa Jslington Mark, have Ministrene nu taget Anledning, at angribe deres Hoved og Arvefiende, Trykke-, Skrive og Tale=Frieheden, og synes det meget at formode, at de understøttede af deres troe og talrige Phalaux i begge Huse ville faae Seier derover, uagtet adskillige ædle Friehedsvenners, Lauderdales, Bedfords, Sheridans og Fores kjække og, hvis Grunde gieldte, uovervindelige Modstand. Den 6te indbragde Grenville en Bill i Overhuset, hvor, foruden de sædvanlige Majestæts Forbrydelser, ogsaa bestemmes: at enhver, der i Landet i hans Majestæts Levetid paa en ondskabsfuld og forsætlig Maade, ved Skriven, Tryk, Prædiken, eller Tale opvække Had og Misnøye mod Kongens Person, eller Arvinger, eller mod Regiering og Constitution, skal ansees med de Straffe, som Loven bestemmer for grove Forbrydelser. Den er allerede forelæst tre Gange.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
J Underhuset har Pitt indgivet en til at undertrykke oprørske Forsamlinger; denne gaaer endnu videre end Grenvilles, og vil, under Navn af oprørske Forsamlinger, giøre Ende paa alle Disputere og Læseselskaber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Da midlertid Sagen først den 24de skal endelig afgiøres, ere disse Selskaber selv, saavel som Vhigelubben og den corresponderende Club i megen Bevægelse, og har den sidste, uagtet de haarde i Parlamentet paa den gjorte Udfald, atter paa sin sidste Samlingsplads holdt et Møde, hvor blandt andet blev spurgt, skulde, vor Bøn uagtet, hiin Bill gaae igiennem, ville J da vise, J ere Mænd, der ikke ville være Slaver, hvilket med Hænders Opløftelse blev bejaet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Altona, den 23de November. Den 12te angrebe de Franske med mange Tropper og 30 Kanoner Frankenthal, trængte og ind i Byen, men dreves tilbage med Tab af 1500 Mand, og 300 Fanger. Den 14de angrebes den ny franske Stilling langs den frankenthalske Canal, og Grev Latour fordrev de Franske af Oggersheim, og tog sex Kanoner. Den liden Bye Lambheim blev taget med Storm, og Pichegru drog sig om Natten bag Rehbach Frankfurt om Mayn, den 17de Novbr. Prinds Conde har nu ligeledes befaling at gaae over Rhinen ved De ved Nederrhinen fremrykkede Franske Brisgau. har Mangel paa Levnetsmidler tvunget at drage sig tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Kiøbenhavn, den 27 Novemober. Hs. Kongel. Majestæt haver under 30te October allernaadigst udnævnt Hof= og Stads=Rets Assessor, Ancker Friderich Wilhelm Bornemann, til General-Auditeur i Norge. Den 20de November er Commandanten paa Bornholm, Oberste von Wichfeldt, efter Ansøgning allernaadigst dimitteret; og Oberst von Ammon ved Prinds Frederichs Regiment, igien i hans Sted udnævnt til Commandant paa Bornholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Den 24de Junii d. A. er Willads Formann udnævnt til Toldbetient ved Bergens Toldsted; og den 21de October Andreas Christian til Toldbetient i Kobber vigen paa Bergens Lehd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
J Tallotteriets 549 Trækning i Wandsbeck, den 24de November, udkom følgende Nummere: Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten am zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker, Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-27
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, Qvartals=Sædler til sam 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. me Priis. AB. C. og Evangeli-Bøger til sædvanlig Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Priis. Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Kiøbenhavns Aar No. me. narius, sau. Post-Tidender. til lie piller Mandagen, den 30 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-30
Da i Underhuset Pitt den 10de indbragde sin Bill, der især gik ud paa, at ingen Forsamling maatte holdes, uden i Forveyen at være mældet Øvrigheden og Fredsdommerne, at han med behørige Embedsmænd kunde være tilstæde, og ved en Proclamation adsplitte Forsamlingen, saasnart den begyndte at blive oprørisk, samt at de politiske Forelæsninger og Disputereclubberne skulde forbydes, erklærede For: at han afskyede denne Bill ligesaameget som den mod Kongen begangne Forgribelse. Landet havde Folkeforsamlingerne at takke for sine skiønneste Rettigheder, og nu vilde Ministren bringe dem under Forskrifter, der strede mod Menneskerettighederne (hør ham, raabte her Trællene fra Ministerbænken. Men uforfærdet spurgde For, have da Menneskene ingen Rettigheder?) og mod de friebaarne Engellænders. Skulle vi under en skinsyg Øvrigheds Øie og Opsyn herefter holde slige Forsamlinger, da lad os heller sige, at en frie Constitution ikke passer sig for os, og som Dannemark i forrige Aarhundrede høyt ønske os Dispotismus (Hr. For synes her at have sine Begreber fra Molesworth). Hvor kan Debatfriheden finde Sted, naar Øvrigheden hvert Øieblik kan afbryde og fængsle Taleren, er det et frit Folks Forsamling, forstyrrer slig Tvang ikke alle Undersaatternes Rettigheder. Jeg haaber, at i hver Deel af Kongeriget enhver vil fremtræde, og modsætte sig denne Bills Jndførelse, saafremt han ikke ønsker, at vor Constitution gandske skal gives Regieringen i Hænde. Hvilken Blindheds Aand har slaaet vore Ministre, de vil undgaae Revolution og Oprør i Landet, og vælge dertil netop det meest rasende Middel. Altid har Strænghed, Tvang, og Folkets Undertrykkelse, været Aarsag til Revolutioner, hvilket Carl den Førstes strænge Dage, og lettres de cachet i Frankerig, og de derpaa fulgte Revolutioner viiste. Naar Folket eengang har sande Besværinger at indgive kan det vel ved voldsomme Forholdsregler tvinges til ubetinget Lydighed; men da har det heller ikke andet tilbage, end saasnart mueligt, at udbryde i Voldsomheder. Kun en fornuftig Friehed avler varig Rolighed. Jeg skal ved hvert Skridt modsætte mig denne bill, og opfordrer hvert Parlamentslem stedse at være personlig tilstæde. J samme Tone talte Stanlei, og andre Oppositionslemmer, men ingen hæftigere end Sheridan, der ligefrem anklagede Ministeren for at ville med Tiden aldeles omstyrte den brittiske Friehed, da han nu angreb en Brittes væsentlige Ret, der var ham forsikkret i femte Artiklen af Bill of Rigths. Han opmuntrede derfor Taleren, naar denne Bill blev ham bragt, at træde den under Fødder, og forsikkrede, hvis den gik igiennem, vilde han ikke længer være et stumt Folks Repræsentant. Men Lushington, og selv den ædle Wilberforce, og flere Ministerialer talte for billen, og meente, man lettelig om kort Tid vilde komme til at beklage, hvis man ikke af alle Kræfter understøttede den, ogsaa blev det til Slutning med 214 mod 43 Stemmer afgjort, at den skulde indbringes, og Tirsdag 8 Dage ansat med Navneopraab afgiørende at raadslaae over denne Sag.