JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-02-13
Det er i denne Overbeviisning, at Kunstforeningen, i Overeensstemmelse med hvad der blev vedtaget i en Generalforsamling den 9de f. M., forelægger de danske Architecter følgende Priisopgave. at benytte Pladsen tilligemed de opførte og endnu staaende Partier af Frederiks-Kirken, for deraf at udvikle og fuldende en architectonisk Compotition Pladsens fortræffelige Beliggenhed og de givne Grundformers simple Storhed synes lige heldigt at tilbyde sig, selv for de meest forskellige Onsker og Bestræbelser, ligesom Bygnings materialet opfordrer til at lægge hele den Fylde i Behandlingen, hvortil Constructionen med hugne Steen giver Architecten Leilighed, og Selskabet overlader derfor til Kunstnerens eget frie Valg, hvad Öiemeed han ønsker at give sin Composition. sygnings-Overslag fordres ikke, men vel saamange fuldstændige og rigtige Tegninger, som ere fornødne, for at oplyse Anordningen af hele Projectet, i hvortil Pladsens Benyttelse henregnes, – samt de forskellige horizontale og verticale Dispositioner. Maalestokken bliver i det mindste for Planerne, den samme, som i Jardins Værk, men den dobbelte for Opstalterne og Gjennemsnittene. Med Hensyn til Fremstillingen af det Indre önskes colorerede Tegninger. Projectet maa ledsages af en omstændelig Forklaring. Tegningerne maae, uden Opgivende af Kunstnernes Navne. men forsynede med en Devise, være indleverede inden den 1ste October 1334. En aldeles tilfredsstillende Løsning af Opgaven vil blive belønnet med 400 Rbd. rede Sölv, imod at Tegningerne blive Kunstforeningens Eiendom. Et Accessit paa 100 Rbd. rede Sölv, uden at Selskabet gjör Fordring paa at eie Tegningerne, er desforuden udsat. Endvidere udsættes, ifölge hvad der ved den ovennævnte Generalforsamling blev besluttet, en Priis for et fortrinligt Obemalerie i hvert af efternævnte 4 Fag; Histortemaleriet (Enel tages af den danske Historie, Landskabsmaleriet en dansk Egn)
Berlingske Tidende, 1834-02-13
Dyrmaleriet (Dyrene indenlandske)
Berlingske Tidende, 1834-02-13
Architecturmaleriet (et Partie af det Indre eller dre af en af de mærkeligere Bygninger, eller og af en offentlig Plads, i Danmark.) Gjenstanden og Størrelsen af Maleriet overlades, – alene med den nævnte Bestemmelse i förstnævnte Henseende, – aldeles til Kunstnernes eget frie Valg. Præmien er bestemt til 300 Rbd. rede Sölv for hvert Arbeide, der af Runstcommitteen kjendes værdigt til en saadan Belønning, og som derefter bliver Selskabets Eiendom. Den Kunstner, der vinder Prisen, har at levere en Tegning efter sit Arbeide til Selskabets Portefenille. Forsaavidt der blandt de øvrige indkomne Arbeider, maatte findes saadanne, der, skjönt derfor ikke kunde tilkjendes de udsatte Præmier, dog af Runstcommitteen ansees for at være saa vel udførte, at de formenes at egne sig til at kjøbes af Selskabet, vil nærmere Forslag derom skee til dette paa sædvanlig Maade. Samtlige Arbeider, der önskes at skulle komme i Betragtning ved denne Leilighed, maae være indsendte inden den 1ste October 1334.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
Administrationen for Runstforeningen i Kjöbenhavn, den 10de Februar 1834.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
At Döden den 4de dennes berøvede mig min Pleiemader, Fru Frede ikke Louise Charlotte Birch, föd Rottbøll, bekiendtgjöres herved for fraværende Slægt og Venner. A. Diechmann. Kiöbenhavn, den 10de Februar 1834. Oft min uforglemmelige Mand, forhenværende Forvalter ved SøllestedgaardP. T. Priergaard, endte sine jordiske Lidelser den 1ste dennes, om Aftenen Kl. 6, i sit Alders 60de og vort Ægteskabs 41de Aar, bekiendtgiøres herved sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Enhver, som kiendte den Afdøde, veed med hvilken Standhaftighed han giennemgik de mange Livets Besværligheder, som var ham bestemt, og hvorledes han vidste at gjøre sig agtet af Alle, og vil med mig beklage Tabet af en trofast og virksom Ægtemand og sine Børns kiærlige og omhyggelige Opdrager og Forsørger. E. J. Priergaard, Søllested, den 4de Februar 1834. født Barfoed. Oft vor yngste Broder, Cancellist Christian Frederik Schow, der, efter 1/2 Aars Lidelser af Brystsyge, den 5te d. M. bortkaldt til det bedre, i sit 28de Aar, bekiendtgiøres herved sørgeligst paa min fraværende Broders og egne Vegne. T. Schow, Kiøbenhavn, den 11te Februar 1834. Præst ved det Kongl. Dovstumme-Jnstitut.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
med Veemod bekiendtgjøre vi paa egne og fraværende Sødskendes Vegne, at vor gode Moder, Cathrine Birgithe Garde, fød Ursin, 64 Aar, Enke efter afdøde Pastor C. Garde, ved Døden i Gaar blev os berøvet. Hvo, den kiendte hendes blide og fromme Caracteer, kunne føle vor Sorg ved at savne den gamle, venlige Moder i vor Kreds, Rønne, den 4de Februar 1834. S. P. F. Garde. S. G. Garde.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
teratur. Kiøbenhavns flyvende Post, af Prof. Heiberg. Subscription paa dette Blad modtages paa samtlige PostContoirer i Provindserne. Enkelte Bind og No. af de tidligere Aargange faaes i Schubothes Boghandling paa Børsen.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
AVERTISSEMENT. En Pædagog med udmærkede Attester fra flere Professorer og Familiefædre, hvis Sønner han med Held har dimitteret til vore lærde Skolers høiere Classer, ønsker til 1ste Mai en Huuslærer-Plads. Den Søgende kan, om anskes, give Veiledning paa Forte Piano. Contoiret anviser.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
God norsk Graabeensild, til meget billig Priis, samt hvidt og grönt brabandsk Vinduesglas, til Fabrikpr., ere at erholde i Strandgaden No. 32 paa Christianshavn, hos Chr. Noe & Comp.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
Auctioner. Fredagen den 14de Februar, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, opbydes 2den Gang ved Auction til Slag; Gaarden No. 28 i Frederiksberggaden paa Hjørnet af Smedebakken, tilhørende afdøde Urtekræmmer H. J. Lyngbyes og efterlevende Enkes fælleds Boe. Bygningerne ere assurerede for 27,000 Rbd. Sølv. Auctionsconditionerne ere til Giennemsyn hos Cancellieraad Beyer ved Vestervold No. 200, hvor ogsaa videre Underretning kan erholdes.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
Skov-Auction. Mandagen den 17de Februar 1831, ved sædvanlig Tid, sælges paa Fredensborg Store Kroe, følgende Skoveffecter af 3die Kronborgske District; 1. Grønholts Hegn. Nogle Bøge Gavntræeklodse og afbarkede Ege, et Partie Knude- og Trødske brænde, samt endeel Qvas og Udhug, m.v. 2. Tuulstrups Hegn. Nogle Favne kløvet Elle- og Fagotbrænde. 3. Gribskov. a) Gribs Plantage: Endeel Granqvas m.v. b) Gravervangen: Nogle Favne tøre Bøgesagotter og endeel Qvas. c) Piber Vangen og Piber Plantage: Endeel Bøgeqvas og Udhug d) Afd. 1. og 11., imellem Pæle- og Præsteveien: Nogle Favne tøre Fagotter og endeel Qvas c) Afdl. 111., Stykker fra Pæleveien til Gribsøe. Endeel Bøgeqvas. f) Afdl. V., Kiærkeskoven. Nogle Favne Bøge Trødskebrænde. g) Afdl. 11., imellem Gribsøe og Fuglesang: Nogle Favne Knude, Trødske- og Fagotbrænde. b) Afdl. VIII. imellem Pæleveien og Skiellet. Nogle Favne tøre Fagotter og endeel Qvas. i) Afdl. 1., imellem Taagerup og Fuglesang. Nogle Favne Knude, Trødske, Fagot- og Udsrudsbrænde. 1) Afdl. XI. Tipperupsholme: Nogle Favne Knude=, Trødske, Støde-, Udskudsbr. og Ellebrænde, m.v. 1) Afdl. XII. Strøgaardsvang: Nogle afbarkede Ege og Toppe, 2 Asker, samt endeel Qvas, m.v. m) Afdl. XV., Gadesletterne: Et Partie Naaletræe-Udhug J Steenholtsvang: Endeel Bøgeqvas og Udhug, m.v. J Pederstrupvang og Fægyden: Nogle Favne Bøge Stødebrænde, samt et stort Partie Qvas og Udhug Paa Strødam, Trukiøb og Giøgehuus: Endeel Egetoppe og Asker, samt nogle Tylter Udskiærbræder. J Tyvekrogen. Nogle Favne Bøge Trødskebrænde, samt Qvas. J Lille Dyrehauge. Nogle Favne dito Knude- og Trødskebrænde, samt Qvas. J Jndelukket ved Frederiksborg: Ligeledes. Endvidere sælges ved Skovfryd, Pælehuset, Kildeporthuset og Skovfogedboligen Strøgaardsvang circa 300 Knipper Kosteriis. Skovfryd, den 9de Februar 1834. D. Bruhn.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
Tirsdagen den 18de Februar førstkommende, om Eftermiddagen imellem Kl. 2 og 4, bliver, ifølge Forlig og Udlæg, ved Auction anden Gang opraabt for til den Høistbydende at bortsælges: Huset No. 172 i Sværtegaden. Conditionerne, Vurderings-Forretningen, med flere Eiendommen, vedkommende Documenter, ere forinden Auctionen, som afholdes i den sælgende Eiendom, til Eftersyn hos Procurator Delbanco, boende i Kronprindsessegaden No. 391.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
Tirsdagen den 18de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 - 4, lader Eierinden, uden flere Auctioners Holdelse, ved 4de Auction opbyde til absolut Bortsalg: Giestgivergaarden No. 16 paa Vestergade, Viinkanden kaldet.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
Ved 3die Auction er for denne solide, vel vedligeholdte og meget indbringende Eiendom ikkun buden 26000 Rbd. rede Sølv. Auctionen afholdes paa 1ste Sal. Conditionerne og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn hos Fuldmægtig Paulsen, boende paa Kongens Nytorv No. 270.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
Onsdagen den 19de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Gaarden No. 63 paa Østergade bortsolgt en Samling af Original-Malerier, Kobberstykker og Haandtegninger af berømte Mestere, nogle andre Kunstsager og Værker, imod Betaling til Fuldmægtig E. H. Holm, boende i Borgergaden Nr. 115, hvor de trykte Fortegnelser faaes for 6 Rbs. Tegn. Følgende den Kongelige Kasse for Skatte- og Afgivts-Restancer tilkiendte Eiendomme, nemlig : 1) Den Clemmen Berthelsen forhen tilhørende, nu af Lars Jensen Fourholt besiddede Gaard, Lemb-Nørgaard kaldet, i Hellevad Sogn, af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr., 2) den Jørgen Jacobsen eller Mads Christian Nielsen forhen tilhørende, nu af Jørgen Sørensen besiddede Gaard, Lemb-Søndergaard kaldet, i samme Sogn, af Hartkorn 3 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., og 3) Peter Christensen Frises forhen tilhørende af Terkild Rasmussen, besiddede Gaard Katholm, ligeledes i Hellevad Sogn, af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb., blive, tilligemed Avl og Afgrøde, ifølge Amtets Bestemmelse, stillede til Salg ved trende Auctioner, der afholdes Løverdagen den 1ste, den 15de og den 29de Marts førstkommende, Auctionerne over Lemb-Nørgaard og Formiddagen Klokken 10, over Lemb-Søndergaard om Eftermiddagen Klokken 1 og over Katholm Eftermiddag Klokken 3. Første og anden Auction foretages paa mit Contoir, hvorimod de sidste Auctioner paa selve Eiendommene, og tiener denne Bekiendtgiørelse saavel til Lysthavendes, som, i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817, til vedkommende Panthaveres Efterretning. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Sæbye, den 5te Februar 1834. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1834-02-13
Efter Vedkommendes Begiering bliver, ifølge Dom og derefter passeret Udlæg, det Anders Madsens Enke tilhørende og i denne Byes Hallingskovs Mark beliggende Huus med tilhørende Jordlodder efter 22 Rigsdalers Grundtaxt, stillet til trende offentlige Auctioner, som afholdes Løverdagen den 1ste Marts, 15de Marts og 29de Marts dette Aar, hver Dags Formiddag Kl. 11. De to første Auctioner afholdes paa Raadhuset her i Byen, men den sidste i det sælgende Huus, hvorved tillige endeel Løsøre ventes bortsolgt. Conditionerne, hvorefter Salget skeer, ligge 14 Dage før første Auction til Eftersyn hos Carstensen her i Byen, der tillige paaviser Eiendommen, hvis Bygninger, bestaaende af 7 Fag Stue- og 10 Fag Ladehuus, for faa Aar siden ere opførte. Hvilket herved bekiendtgiøres til Underretning for de Lysthavende, saavelsom for Pante=Creditorerne, ifølge Placaten 22de April 1817. Svendborg Byfoged-Contoir, den 6te Februar 1834. Moltke.
Berlingske Tidende, 1834-02-14
Aar 1834. No. 39. den 14 Februar. Fredagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter. Er Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-02-14
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-02-14
En særegen udvalgt Commission af Sagkyndige prøvede Skibenes Dygtighed, sammes Proviantering o. s. v., og Hs. Majestæt Kongens Naade udsatte for Enhver af de Udvandrende en Gave i rede Penge af 30 til 60 preussiske Rdlr., der skulde udbetales dem i Amerika, i Forhold til deres Opførsel under Overfarten. Saaledes gik Polakkerne under Seil den 24de November f. A., under lydelig Jubel og under et tre Gange gjentaget Hurrah, som de bragte vor elskede Monarchl. En Russisk Coureer er fra Petersborg ankommen til Berlin efter Forlydende overbringer han det endelige Resultat af de Underhandlinger, der fandt Sted med Hensyn til Tractaten af 8de Juli, nemlig alle deres Beroeligelse, som ere interesserede i de Orientalske Anliggender. Efter de første i Petersborg aabnede Underhandlinger med det Engelske Cabinet, der, som bekjendthæftigst angreb den Russisk-Tyrkiske Tractat, besluttede man i London, ikke at gjøre videre Væsen heraf, saafremt man blev nøiere oplyst om den Russiske Regjerings Jntentioner, og deri intet Foruroeligende fandt. Denne Oplysning synes nu at være paafulgt, til den i Petersborg værende Storbritanniske Gesandts Tilfredshed. Som man hører, ere alle Russiske Missioner udenlands blevne underrettede om, at hele denne Tvist er bilagt, og at de skulde ikke lægge mere Vægt paa Avispolemiken, end samme i dette specielle Tilfælde fortjener; hvilket vel vil sige saa Meget, at man vil forskaane dem for den Møje, at svare paa de mueligen nye Angreb af den Engelske eller Franske Presse imod Ruslands Hensigter, og paa fremtidige Yttringer angaaende sammes Stilling til Storbritannien. Dette Vink er ikke uden Betydning; det lader os ane om en vis Nærmelse imellem begge Cabinetterne i Petersborg og i London.
Berlingske Tidende, 1834-02-14
Strasborg, den 28de Januar. Klagerne over de høje Afgifter blive stedse lydeligere blandt de mindre bemidlede Folkeclasser; det synes ogsaa, at man indfordrer disse med større Strænghed. Grunden til denne ulykkelige Forfatning ligger tildeels i selve vor ny Finantslov for Aaret 1831. Ved samme bleve de saakaldte indirecte Afgifter formindsket med 40 Millioner Fr.; hvorimod Personal- og Mobiliarskatten forhøiedes med en ligesaa stor Sum, paa det at FiscusJntet skulde tabe. Men disse sidste Afgifter ramme Enhver, og maae især være trykkende for de Fattigere. Ogsaa besværer man sig her over den særdeles ubillige Fordeling af disse Afgifter med Hensyn til Strasborg og den øvrige Deel af vort Departement. Strasborg er ansat for en Trediedeel af Mobilarskatten og for en Syvendedeel af Personalskatten for hele det Rederrhinske Departement. Med Hensyn til disse Afgifter forlanger man af os den uhyre Sum 200,000 Fr. Sagen med Artillerie-Officererne bliver stedse alvorligere. Det er ubegribeligt, hvorledes man, til saa mangen Spire til Utilfredshed, til saa meget Gjæringsstof ogsaa kunde endnu føje dette. Ni af de her arresterede Artillerie-Officerer sidde endnu i Fængsel; Sagkyndige ansee dette for aldeles lovstridigt. Loven vil, at en Officeer, for simpel Disciplinairstraf, ei tør holdes længer end 14 Dage i Fængsel; denne Frist er allerede for flere Dage siden udløbet. Vorder en Militair anklaget for en Forbrydelse, da skal han stilles for en Krigsret, og et Forhør bør strax finde Sted. Men til alt dette har man indtil nu ikke hørt det Mindste. At General Marion, der commanderer Artilleriet i vort Departement, har taget sit Brev til den Nederrhinske Coureer, i hvilket han gav sin Erklæring, tilbage igjen, gjorde her et dybt Jndtryk og forøgede Deeltagelsen for de Fængslede. Man taler om et Telegraph Budskab, der skal være tilstillet denne General fra Krigsministeren Marskal Soult. Den ophøiede Marskal vil tage Alt paa sig, og byde Artilleriet, Trods.
Berlingske Tidende, 1834-02-14
London, den 1ste Februar. The Courier indeholder i et af sine sidste Blade en Række af Betragtninger over de vigtigste Anliggender, som vilde bringes paa Bane i næste Parlamentssession. Først ivrer hiint Blad, overeensstemmende med Spectator, imod den meget Petitioneren, og mener, at Petitioner ikkun ere ønskelige i saadanne Tilfælde, hvor det virkelig kommer an paa, at gjøre Regjeringen bekjendt med Folkets almindelige Mening om et vanskeligt Punkt, der synes tvivlsomt. Men dette er i Særdeleshed Tilfældet med KornLovene, thi her behøvede Ministrene, eller dog Nogle af dem, virkelig nøiere Underretning. Man maa, naar man vil være upartisk, tilstaae, at det vilde være Uretfærdighed af dem, at foreslaae disse Loves Ophævelse, saalænge Publikums Anskuelser og Ønsker i denne Henseende omtrent ere deelte i to lige store Halvdele. Det er altsaa høist sandsynligt, at Korn-Lovenes Ophævelse for det Første ikke vil bringes paa Bane. Jmidlertid vilde Ministrene have en meget stærk Oposition fra to Sider at vente, thi om end de store Byer og de Distrikter, hvori Manufacturvæsenet fornemmelig drives, i høieste Grad ere interesserede for Korn handelens Frigivelse, saa ere dog Landmændene og Landgods ejerne ingenlunde sindede, at opgive deres Overbeviisning, at den fri Handel vilde gjøre Sædepriserne i Storbritannien lavere og altsaa forringe deres Jndtægter; men, da de nu engang ere overtydede herom, saa er det vel neppe at vente, at de, til Trods for deres egen materielle Fordeel, skulde lempe sig efter et abstract Hensyn paa Nationens Almeenvel. Foruden de Engelske Grundeiere vilde ogsaa de Jrlandske Medlemmer af Parlamentet stemme mod Korn-Lovenes Ophævelse, og der handle de sandsynligviis overeensstemmende med deres Constituenters Villie, thi disse maa det være magtpaaliggende, at finde et an bent Torv i England, hvor de kunde afsætte deres Varer, saalænge deres eget Torv er tillukket for Udlandet. – Et af de vanskeligste Spørgsmaale er fremdeles det angaaende Tiende Væsenet. Aldeles uden Hensyn til de Tienders Retfærdighed og Eiendomsret, der oppebæres af Kirken, saa er dog saa meget gjensynligt, at disse Tiender, hvad enten de tilhøre Nationen eller den Corporation, som oppebærer dem, danne de Fond, hvortil i det mindste Jordegodsejerne ikke ere i Stand til at paavise nogen lovlig Ret. Forsaavidt disse Tiender altsaa ere blevne Lægfolks Eiendom, maae de altsaa bedømmes aldeles efter samme Grundsætning som al anden Privatejendom. - Heftigst fordrer Folket Afskaffelse af Huus- og Vinduesskatterne. De talrige Samfunds Forsamlinger, som vare sammentraadte, forat opnaae denne Fordrings Opfyldelse, synes i de sidste Maaneder at være blevne noget sjeldnere; thi de maae have overbeviist sig om, at Jntet, af hvad de i denne Henseende ønske, vil kunne iværksættes, for Parlamentet aabnes. Under Debatterne i en afCommitteerne bemærkede et Medlem, at dersom Ministrene, efterat Parlamentet var samlet, ikke afskaffede den byrdefulde Vinduesskat, saa vilde det vorde dem lettere at hente Manna fra Himmelen, end at faae Penge af Folket.
Berlingske Tidende, 1834-02-14
Fra Maynegnen, den 4de Februar. Det er et Phænomen af en ganske særegen Art – saaledes skrives fra Aachen – at mange Ulve lade sig see paa Landet, især i Kredsen Malmedy. Ellers pleiede disse Rovdyr kun at forlade deres Smuthuller i den stærkeste Kulde, men siden omtrent 6 Uger have de viist sig saa hyppigt, at man har været nødsaget til at foranstalte Klapjagter efter dem. Endnu for kort Tid siden bleve, i Nærheden af Malmed, Geder og Hunde bottslæbte sønderrevne af disse Dyr. J begge de sidste Maaneder af forrige Aar har man i Kredsen Malmed fældet allene 7 gamle Ulve Fra Gottingen skrives Følgende: Den vedholdende varme foraarsagtige Vinter yttrer sin Jndflydelse saavel paa Vegetationen som paa Dyrerigets Vintersoveres Søvn, f. Ex. den store og lille Flagermuus, Jlderen, var indtil nu blot ufuldkommen; saadanne Fugle, der almindeligviis tilbringe Vinteren her, især Toplærken, sjældne Vandfugle, og flere andre, saae vi ikke; imedens mange Fugle, der pleie at ankomme her sildigere, f. Ex. Lærkerne, de hvide Bækstillidser, allerede nu have ladet sig see; vore Kilder og Bække frembyde allerede et saadant Udseende, at vi fristes til at troe os henflyttede i Marts og April, thi hine vrimle af Vandsnegle, Vandbiller, og indeholde selv adskillige Jnfusionsdyr. Dersom slige Dyrs tidlige Atterkomst staaer i Forbindelse med det nuværende milde Veirligt, da berettiger deres travle Liv, og i Særdeleshed, at Forplantningsdriftens Yttring allerede nu spores hos mange af dem, os til det Haab, at vi ikke have nogen vedholdende, altsaa heller ikke nogen stræng Frost at frygte.
Berlingske Tidende, 1834-02-14
Darmstadt, den 29de Januar. J vort Storhertugdømme haandhæves uafbrudt med stor Strænghed alle de Forholdsregler, som, fornemmelig siden Opløsningen af vor sidste Stændeforsamling bleve tagne af Regjeringen, for at afværge, at den offentlige Mening skulde, formedelst pøbelagtige Dagblade og Folkeskrifter, vorde bearbeidet og forledt til at betræde en besmittet Oppositions Bane. Saaledes er, for nogle Uger siden, Hanner-Tidende bleven forbudet, der blev meget læst, især af Overhessen, fordi man deri oftere fandt Artikler, der anledigede Daddel, mindre over vor Bestyrelse i Almindelighed, end snarere over enkelte Statsautoriteter, og hvorved ikkun disse bleve Gjenstande for Publikums Ringeagt. Efter andre lignende Tilfælde at slutte, kan man formode, at netop dette Blad snart vorder aldeles undertrykt ved Forbundsdagens Beslutning.
Berlingske Tidende, 1834-02-14
Næst efter Dagblade og Broschurer ere nu ogsaa især Ca lenderne en speciel Gjenstand for Politiets Aarvaagenhed, formodentligen fordi man har fundet, at dette Slags trykte Skrifter ei sjeldent bruges til Udbredelsen af statsfarlige Jdeer blandt Massen.
Berlingske Tidende, 1834-02-14
Cassel, den 4de Februar. Da man i Justitsministeriet er for Øjeblikket beskjæftiget med flere vigtige Lovudkast, der skulle forelægges Landstænderne ved deres næste Sammentrædelse - som, f. Ex. en forbedret Retsprocedure, en Hypothekforordning, en Lov og Straffen for Stats=Embedsmænds Forseelser &c., - blev der endnu ansat en Referent ved samme, nemlig den herværende Overretsraad Münscher. Af dette Valg slutter man, at der ved Udarbeidelsen af en ny Retsprocedure ikke turde være Tale og Jndførelsen af offentlige og mundtlige Forhandlinger, mod hvilken heller ikke Præsidenten i Justits departementet, Geheimeraad Hassenpflug, er gunstigt stemt, da den nyeligt nævnte Ministerialreferent er den Eneste blandt Medlemmerne af den herværende Overret, der deler Ministeriets Anskuelser. Stadens Fangehuus er saa opfyldt med Forbrydere, at der ikke findes Plads til flere Arrestanter. Mange af de der siddende Fanger ere Smuglere. Overhovedet har man desværre bemærket, at Antallet af Forbrydere tiltager paa en iøjefaldende Maade, siden det Preussiske Toldsystem indførtes i Churhessen. Bremen, den 6te Februar J en Skrivelse fra Bosenhof ved Bederkesa af 30te Januar gjør Hr. Bøse følgende Skildring af det Hannoverske Sietland. "Meer end Sex Hundrede Huse have i allerede een Uge staaet under Vand; den hele Egn paa to Qvadratmile er forvandlet til en Søe, skummende bryder Bølgen sig imod de lette Vaaninger; den Syge, Barselqvinden, den bekymrede Huusfader tilbringe Natten sovnløse, de haabe, at Leervæggene ville modstaae Voverne; forgiæves, de bryde ind. Det Stillads, paa hvilket Familien opreiste det ofte eneste Leie, vorder omkastet tilligemed alt Huusgeraad, Lyset slukkes; Rotter og Muus, der ellers flyede Menneskene, søge nu Beskyttelse hos dem. Man tænke sig den Dødsyge, den diende Glut i denne Stilling. Hvor er Lægen, den lindrende eller hielpende Medicin, Selv om Dagen afbryder Stormen Communicationen ved de lette Baade. Saaledes leve nu Tre Tusinde Mennesker. Og hvilken Udsigt byder Fremtiden dem. Om endog Egnen for største Deelen bestaaer af Enge, gaaer dog ogsaa megen Vintersæd til Grunde, saavel for denne Egn, som i Særdeleshed for de Districter, der ligge i Nærheden af Høilandet. Da ingen Frost indfinder sig, saa er Udsigten til en Udsæd af Sommerkorn, hvorpaa Alt beroer i Sietlandet, aldeles forsvundet, thi der existerer ingen Vand afledning, der fortjener dette Navn.