JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Opstanden i Valencia synes nu at være endt, idet mindste melder den madridske Hoftidende, at det Fort, som Jnsurgenterne havde besat, nu er indtaget af Dronningens Tropper. Jblandt de øvrige, i det Hele ubetydelige Efterretninger fra Spanien, fortjener det at nævnes, at Gen. Rodil skal have passeret den portugisiske Grændse, for at faae fat paa Don Carlos, hvilket ogsaa som et Rygte meldes fra Lissabon. I de nordlige Provindser omsværme endnu adskillig Jnsurgenthobe, som ere til Hinder for Communicationen. Et fransk Blad meddeler følgende Privatbrev fra Madrid, Det er langt fra at Roligheden her er oprettet, tvertimod tiltager Jnsurrectionen, idet den offentlige Mening stedse bliver mere og meere fjendtlig mod Regjeringen. Denne, som paa den ene Side angribes af det liberale, paa den anden af det fanatiske Parti, synes at vandre paa fem forskjellige Veie, idet enhver af Ministrene har sit aparte politiske System, saa at der ikke er at tænke paa nogen Enighed. Premier=Ministeren er for et Modstands, ja selv for et Reactionsystem; Ministeren for det Indenlandske er for administrative Reformer, hvilke Finants-Ministeren igjen vil indskrænke til sit eget specielle Fag; Krigsministeren vil have Armeen organiseret paa en constitutionel Fod, medens atter Justitsministeren indskrænker sig til punktlig at fortsætte den af hans Forgængere betraadte Bane. Alt dette foregaaer under Øienene af det af Marquis Amarillas styrede Regentskabsraad, hvilket saameget mere foruroliger Regjeringen, da han har den offentlige Mening for sig, og hans Popularitet daglig voxer paa Zeas Bekostning. J Aranjues ere saa alvorlige Optrin forefaldne, at man har seet sig nødt til at udnævne Bataillonschefen, D. Manuel Pinto, til Gouverneur sammesteds med uindskrænket Fuldmagt."
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Helsingøer. Et engelsk Skib, Diadem, Capt. Smith, er paa Reisen fra St. Petersborg til London med Ladning af Talg, strandet ved Kullen. Mandskabet er reddet og man haabet ogsaa at bjerge Ladningen. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
J Budolphi Sogn bleve i 1833 ægteviede 30 Par fødte af Mandkjøn 70 og af Kvindekjøn 74, ialt 144 hvoriblandt 3 Par Tvillinger, 1 Dødfødt og 24 fødte uden for Ægteskab. Døde af Mandkjøn 67 og af Kvindekjøn 77, ialt 144 (de Fødtes og Dødes Antal altsaa lige stort, hvoriblandt 2de Mandspersoner fundne døde, den ene ihjel frossen paa Marken og den anden druknet i Mølle-Aaen, samt en Mandsperson aflivet sig selv. I Hospitalet døde 2de af Kvindekjønnet. J Frue Sogn bleve ægteviede 12 Par, fødte af Mandkjøn 46 og af Kvindekjøn 33, ialt 79, hvoriblandt 3 Dødfødte og 6 fødte udenfor Ægteskab. Døde af Mandk. 46 og af Kvindek. 40, ialt 86; altsaa i hele Staden 7 flere Døde end Fødte. (Samme Beretning om hele Stiftet vil nærmere vorde meddeelt.)J Aaret 1833 indklareredes til Aalborg 596 diverse Fartøier, hvoriblandt 384 Indenlandske, og af disse 324 fra indenlandske Havne; fremdeles 170 Norske, 34 Svenske, 1 Preusser, 1 Hannoveraner, 1 Hollænder og 5 Englændere. Der udklaredes 587, nemlig 377 Indenlandske, og at disse vare 336 fra indenlandske Steder; 5 Englændere, 1 Preusser, 1 Hannoveraner, 1 Hollænder, 167 Norske og 34 Svenske. Jndførslen bestod blandt Andet i sem Ladninger Salt fra Portugal, en Ladning Viinske fra Frankrig, 18 Ladninger Kul fra England, samt Stykgods fra Holland, Tydskland og Østersøen og Trælatfra Norge a. Udførslen bestod i lidt Korn til Hennerer, Holland, Belgien, England og Norge, samt Ubetydelighedes af Huder, Uld, Skind a., tildeels til indenlandske Steder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Aarsagen til den ringe Skibsfart maa tildeels søges i de lave Kornpriser, da Lofterne maa bugne under uafsættelige Varer, og et jevnt Aars Udførsel vel kunde sætte lover 100 Skibe i Virksomhed med 100000 til 140000 Tønder, som tildeels henligge uden at kunne anbringes. Ogsaa afgav Sildefiskeriet i de svunde Tider Leilighed til Erhverv. En jevn aarlig Udførsel af 60000 Tønder gav Ladning for 200 Smaaskibe, foruden Mængden af Kreilere til Sundet og Sverrig. Dertil indførtes 4000 Moos portugisisk Salt og 2000000 svenske Bøge=Tønde stave. Tusinder af Mennesker fandt derved Næring; men Fiskeriet aftog i de sidste fem Aar og feilede aldeles i det sidste af disse, saa at denne Næringsvei var og er ganske standset. Limfjordens Fiskeri har imidlertid altid været og bliver stedse den bedste Støtte for Aalborgs Søfart og Handel.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Tre aalborgske Skibe ere i Aarets Løb forliste, to andre tilkomne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Jgaar ankom hertil under Havari fra Læsø Hukkergaleasen, Thetisk, Captain Meyer, af Bergen, bestemt for kjøbenhavnsk Regning fra Nakskov til Antverpen med Raps, hvoraf omtrent en Trediedeel eller henved 500 Tønder er ved Læsø kastet overbord.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Fra Amsterdam er igaar ankommen hertil Capt. Antonisen, ladet med Tagsteen og noget ubetydeligt Stykgods.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Blandede Efterretninger. Hs. M. Kongen har allern. tilladt Captain L. de Conink at anlægge og bære den ham af Hs. Majestæt de Franskes Konge tildeelte Decoration som Ridder af Æreslegions-Ordenen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Jfølge de til det Hoikongelige Rentekammer anmeldte Kornpriser i October Maaned, vare disse paa Hvede høiest i Aalborg: 5 Rbd., lavest i Nykjøbing paa Falster: so Mk. Rug høiest i Kbhvn. og Helsingør : 4 Rbd., lavest ogsaa i Nykjøbing: 13 1/2 Mk. Byg høiest i Kbh.: 13, Mk., lavest i Kolding: 8 Mk. 4 s. Havre høiest i Kbh. : 11 1/2 Mk., lavest i Thisted, 1 Rbd. J Slutningen af Februar lader det Kongl. Admiralitets og Commissariats=Collegium paa Holmen i Kjøbenhavn ved Auction bortsælge den kobberforboltede og forhudede Brig St. Croix.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
I Kirkeaaret 1833 ere i Flensborg copuleret 92 Par, fødte 335, døde 274. Blandt Børn har Dødeligheden, været størst, formedelst Skarlagens=Feberen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Nytaars Tanker. Taksigelser, Bønner fra Tusinders Brystopsendes til Ham over Stjernerne troner. De Takkendes, Bedendes ydmyge Røst, gjenlyder fra Jordens forskjellige Zoner. Kaar Døden i tusindfold Skikkelser har bragt Venskab og Kjerlighed høit til at græde, naar Sygdomme, Fattigdom Gjæsterne var og Magten saaes Retfærd og Frihed nedtræde: da raske og glade. tilsammen vi sadde. og nøde den Frihed, god Orden tillade. Godt Tiden svandt. Tidt Skjæbnen og gav et benægtende Svarpaa Hvad vi som ypperste Gode begjærte. De ivrigste Ønskers Opfyldelse var os ofte til Skade, Erfaringen lærte. Lad Forsynet raade, det Midler og Maade bedst kiender for Alt os at vende til Baade. Bevar den Tro. Gid Menneskeheden i Humanitet -de Bydende, Lydende - stedse fremtræde. Det fremtidig skee, Hvad ei forhen er skeet og som for det Hele kan gavne og glæde. Naar Viisdommen byder. og Tilliden lyder, da heldigen Samfundets Væsen henflyder i Harmonie. Lad Sandhedens Fjender ei Sandhedens Rostved Magten og Rænker med Held undertrykke! Dens Stemme lad høres, erkjendes med Lyst- og følges til Menneskesamfundets Lykke! Retfærdighed lære det Rette at ære og Kundskaber, Dyder kun Maalestok være for Borgerværd. Ham, Viisdommen, Magten og Riget hør til, vil alle fornuftige Væsener føre: engang til Lyksalighed. Retfærdig vil han, Dyden skal Dydens Belønning tilhøre. Vi Bjerge kan flytte. ved Troen, vor Støtte. i Livet, ja selv den i Døden skal knytte os fast til Gud. V. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Bekjendtgjørelser. Løverdagen den 18de Dennes, Aften Kl. 6, afholdes Generalforsamling i Selskabet Enigheden, hvilket herved bekiendtgjøres. Aalborg, den 6te Januar 1832. Directionen. Hvedemeel, frisk og godt, 6 sk. pr. Pund, Kogeærter, bedste Sort, 3 s. Boghvedegryn, - 6 s. 1 pr. Pot, Havregryn, - 4 s. bekommes hos Borgeradjutant Eye.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
En Jomfru, af honet Familie og med meget gode Anbefalinger, som er øvet i at undervise Børn, saavel i Læs ning, m. m., som og i Syning, Skrædersyning og Pynte arbeide, ønsker sig til Maidag en Condition. Hun seer mere paa en god Omgang end paa en stor Løn. - Det Nærmere erfares i Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
hvor en kastaniebruun 5 Aars Hingst, 10 Qvarteer i Tommer høi, uden Aftegning, falden efter en af Jyllands Hingste, der ved Dyrskuet i Viborg har vunden Præmie, er til Kjøbs for den bestemte Priis 100 Species, anvises af Gjæstgiver Lund i Hobro. I Gaarden Nr. 132 ved Vesteraa er en Beboelses-Leilighed, bestaaende af 3 smaae Værelser, og Kjökken, at faae tilleie fra næstkommende Paaske Flyttedag. Ligeledes kan sammesteds faaes tilleie endeel Pakboder, Alt imod en særdeles billig Leie. - Lysthavende ville behage at henvende dem til Procurator Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
En Person, som i nogle Aar har været ved have Arbeide ønsker sig anbragt i samme Fag til 1ste Mai. Anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
J Følge det Kongelige danske Cancellies Circulaire af 117de Decbr. forrige Aar, bliver herved bragt til almindelig Kundskab, at det ansees stridende imod Placaten af 14de December 1820, at i Bygninger, hvor drives Brændeviins brænderi, Localer til Oplag af formalede Kornvarer udleies til Meelhandlere eller Andre, hvis Næringsvei ikke maa drives i Forening med Brænderi. Aalborg Raadstue, den 3die Januar 1834. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
En Gartner eller Anden, der kjender noget til Havedyrkning, og som tillige kan bruges som Kudsk, kan strax faae Tjeneste paa Postgaarden ved Aalborg. Sammesteds er en herskabelig Beboelses=Leilighed at faae tilleie til 1ste Mai dette Aar, og kan Leietageren tillige faae Græsning og Foder for 2 Heste og 2 Køer, mulig og den nødvendige Jldebrændsel. Accord søges med Eieren paa Gaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Et Birketræes Divanbord er tilkjøbs hos Snedkermester J. C. Tvenstrup. Et Færgested med circa 20 Tønder Land, og mere, om det ønskes, hvis Bygninger for faa Aar siden af Nyt ere opførte, kan faaes til Kjøbs ener i Forpagtning. Det Nærmere erfares hos Gjæstgiver Lund i Hobro.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Udmærket gode gule og grønne Koge Ærter faaes hos Caspar Valeur.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Den Leilighed, som Hr. Battaillonschirurg Møller nu beboer, bestaaende af 4 Værelser med Kjøkken og Spisekammer m. m., er tilleie fra næste Flyttetid. Chr. Dochedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for Decbr. Hvorfra. Maaned 1833. Til Hvem. Frederikshavn. Niels Nielsen Boderupholm, tjener, Porto,
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
paa en Herregaard, 3 Miil sønden Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Helsingøer. Gaardmand Peder Nielsen Piilen i Biersted. Hjørring. Konen Anne Elisabet Pedersdatter Kjøbenhavn. paa Songaardsholm. J. Wærner i Aalborg. Aalborg Postkontor, den 4de Januar 1834. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-06
Rettelse i Avisen Nr. 2, 2de Spalte, bestaae, læ bekom; 5te Spalte: forbrugtes, l. forlangtes.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Spanien. Det synes, som om det carlistiske Parti i dette Land endnu ikke ganske har tabt sin Farlighed for Regjeringen, hvortil Uenigheden mellem Ministrene vel ikke bidrager lidet. Jnsurrectionen i Navarra er endnu i Kraft, og det hedder dennes Gang ikke blot, at Merino atter er i Virksomhed for Dom Carlos i Gammelcastilien, men at han tillige søger at sætte sig i Forbindelse med ham, og, om muligt, faae ham practiseret ind i Spanien. Selv i de hidtil rolige Provindser, Catalonien og Aragonien, tales dennegang om carlistiske Bevægelser. Ogsaa i Biscana opholde sig endnu adskillige Jnsurgentbander, og at disse ikke maa være ubetydelige, sees at Beretningen om en Træfning, der efter Jndicateur de Bordeaux skal være forefalden mellem een af disse og Dronningens Tropper. 500 af disse stødte ved Guernico paa et 2000 Mand stærk carlistisk Corps, og Resultatet af denne ulige Kamp var de Førstes fuldkomne Nederlag. Kun 56 Mand skulle have reddet sig, og blandt de Faldne vare 200 Mand af Garden. Ovennævnte Blad inddrømmer dog, at der i denne Beretning muligt kan være nogen Overdrivelse, imidlertid har dog J. des Debats optaget samme. Det sikkreste Beviis paa hine Jnsurgenthanders virkelige Existence er ellers den Omstændighed, at Communicationen imellem Bayonne og de større Stæder i Nordspanien, saasom: Burgos, Pamplona, Bilbao og Vittoria, endnu ikke er gjenoprettet og sikker. Det sidstnævnte franske Blad meddeler følgende Privat skrivelse fra Madrid til Oplysning om de nærværende Forhold sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Blandt den afdøde Konges Hof=Personale gives endnu mange Tilhængere af D. Carlos. Det samme gielder om de høie, saavel til Administrationen som til Retspleien henhørende Embedsmænd, om Jntendanterne i Provindserne, og Alcades mayores, der i Stæderne forene en Borgemesters og en Byfogeds Functioner. Kun Generalcaptainerne i Provindserne ere oprigtige Tilhængere af den unge Dronning, og vare ikke de, vilde Don Carlos regjere i Spanien, Deres Udnævnelse var et sandt Mesterstykke af Regentinden, da hun i 1832 under sin Gemals Sygdom stod i Spidsen, for Regjeringen. Men - spørger man - hvoraf kommer det, at Dronningen ikke bortfjerner de Carlister, som omringe hende, Denne Gaade lader sig vist løse paa følgende Maade. Den afdøde Konge og Hr. Zea vare overtydede om, at man nok kan gjøre en god Royalist af en Carlist, ikke derimod af en Liberal, paa den anden Side er Regentinden igjen for ædelmodig til at ville bortfjerne Folk fra sig, hvis Troløshed hun maaskee ikke engang kjender. Heraf kommer Carlisternes Sikkerhed og Dristighed i Madrid, medens de derimod i Provindserne, hvor Mænd som Morillo, Llander, Rodil a. staae i Spidsen for Bestyrelsen, straffes strængt og snart undertrykkes; heraf kommer Regjeringens vaklende Gang, heraf endelig et af de vigtigste Klagepunkter mod Zea. Dhrr. Amarillas og Puig, som høre til Medlemmerne af det ved Ferdinands Testament indsatte Regentskabsraad, ere blandt Zeas meest forbittrede Fjender.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Jblandt de øvrige Regentskabsraader ere ogsaa endnu Erkeviskoppen af Mexico og Marquis af Santa Cruz hans Modstandere; ligeledes Grev Florida Blanca, og forskjellige andre Grander, som efter hans Tilskyndelse sendtes i Landflygtighed. Til disse høre Greverne Punonrostro og Parsiet, og Hertugerne af San Lorenzo og San Carlos. Ogsaa Hertugen af San Fernando hører ikke til hans Venner, hvilket er saameget vigtigere, da det netop var denne Hertug, der bevægede Dronningen til at udnævne de forhen omtalte Generalcaptainer. Blandt Klageposterne mod Zen er ogsaa den, at han havde ifinde at afsætte alle disse Gen. Capt. og selv Marg. af Amarillas som Gen. Capt. over Andalusien, hvilken Plan vist ogsaa vilde være lykkedes, hvis Kongen ikke var død. Fremdeles bebreider man ham hans intime Venskab med Hertugen af Vellington og den Lidenskabelighed, med hvilken han har søgt at understøtte D. Miguel og hindre Stratford Cannings Mæglingsforsøg. Hovedbeskyldningen bestaaer endelig deri, at han modsatte sig de Kgl. Frivilliges Afvæbning, da denne forlangtes af Morillo, Llander og Amarillas. Ja, medens Kongen levede søgte han endog at formere deres Tal, medens det dog allerede dengang var umiskjendeligt, at disse Frivillige dannede sen Conspiration for at opløfte Don Carlos paa Tronen. - En egentlig Beiler til hans Plads gives der ikke, de Moderates Parti ønske Hertugen af San Fernando denne Ophøielse, men hans svage Helbred og maaskee og hans alt for store Mangel paa Ærgjerrighed ere til Hinder for dette Ønske. I den seneste Tid tales vel ikke saameget om Hr. Zeas Afgang som før, men upaatvivlelig har hans Fjender dog ikke derfor opgivet deres Haab, thi det er en afgjort Sag, at han selv blandt de forsigtige Folk kun har faa virkelige Tilhængere og dette ikke engang saameget, fordi de ynde hans Regjeringsystem, som fordi de befrygte, at den anarkiske Tilstand i 1820 skal vende tilbage. Iøvrigt er Hr. Zea en Mand af fast Caracteer og det er denne hos en Statsmand saa vigtige Egenskab, der sikkrer ham sin store Jndflydelse paa Regentinden. Det er begribeligt, at hun i ham mener at finde en Mand, der kan byde alle Partier Trods, men det kan dog betvivles, om han efter sine Grundsætninger er ret skikket til at organisere et for Spanien tjenligt Regjeringsystem. Dette har ogsaa sin Vanskeligheder, fordi der ikke gives nogen uafhængig Dom merstand, fordi Middelstanden mangler Formue og Anseelse fordi Geistligheden er i Besiddelse af en Trediedeel af Grund eiendommen og endelig fordi der gives 63 forskjellige Jurie dictioner.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Fra Jtalien skrives, at den spanske Regjering gjør sin megen Umage for at faae den unge Dronning anerkjendt saavel af Paven, som af Kongen af Neapel. Det er dog hidtil ikke lykkedes paa noget af Stæderne og den sidste skal nylig atter have erklæret, at han skylder sig og sine Arvinger at holde fast ved den saliske Lov, og at han aldrifrivillig vil anerkjende den nærværende Regjering i Spanien, Forf. mener, at denne Erklæring vil være meget ubehagelig for Regentinden, eftersom hun muligt ikke bliver anerkjendt af de store Continentalmagter, førend Neapel tager hiin Erklæring tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Kjøbenhavn, den 3die Januar. Hs. Durchlauchtighed Landgreve Carl af Hessens 90de Fødselsdag feiredes i Slesvig den 19de f. M. Om Morgenen blev den hædrede Olding overrasket med en Cantate til Dagens Fest, digtet af Henriette Neupert og componeret. af Kapelmester Krebs i Hamborg. Om Middagen var stort Taffel ved Hoffet og om Aftenen et glimrende Bal i Salonen i Stadt Hamburg. (Kbhvnspst.) A.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Den Kgl. Theaterdirection har under 31te f. M. kundgjort Følgende med Hensyn til nogle af de ved Logeprangeriet foranledigede Uordener i Skuespilhuset: "J Anlednings af indløbne Klager fra adskillige Loge=Abonnenter, over at nu de hyppigen besværes ved at Tilskuere i de tilstødende Logers tage Plads paa Skillerummene mellem Logerne, eller bøie sig langt ud over disse Skillerum; maa man herved gjøres samtlige Loge=Abonnenter og Logekjøbere opmærksomme paa sit at enhver Tilskuer i Logerne er forpligtet til at holde sig indenfor Grændserne af det Rum, der ved Skillerummene betegnes som hørende til den Loge, hvori han har erhvervette sig Plads. Jfølge heraf, og da det har viist sig, at den i anførte Uorden har været forvoldet ved, at nogle Logekjøberes have optaget et større Antal Tilskuere i Logen, end denne i albeqvemt kan rumme, vil enhver Loge=Abonnent eller Loge, kjøber, fra hvis Loge slig Uorden herefter maatte begaaes kunne vente sig, at det derefter paalægges den vedkommende Controlleur paa det nøiagtigste at paasee, at ingen Tilskuer indlades i hans Loge, uden at forevise en med Theatrets Stempel forsynet Billet, af hvilke Billetter der da vil blive meddeelt den vedkommende Loge=Abonnent eller Logekjøber det saadant Antal, som Logen beqvemt kan rumme af Tilskuere. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Det Kgl. Theater aabnede i Onsdags sine Forestillinger i det nye Aar paa en smuk og værdig Maade med en af Prof. Heiberg digtet og af Hru Heiberg fremsagt Prolog, Aarets Drama, hvori Aaret, som en Forestilling paa Evighedens Scene, blev sammenstillet med en dramatisk Forestilling, sluttede med Julens Divertissements. Denne Sammenstilling, som var gjennem ført med megen Aand og poetisk Kraft og riig paa digteriske Skjønheder, optoges med almindeligt bifald. Samme Aften bleve tvende nye Smaastykker bragte paa Scenen: "Broder og Søster, Comoediei 1 Act af Scribe og Mølesville - en Omarbeidelse af Goethes bekjendte Skuespil, Die Geschwister, - og Christens Hjemkomst., Lystspil i 1 Act af Scribe og Dupin, oversat af Justitsraad C. Molbech. I det første af disse Stykker, bleve Hovedrollerne: de tvende formeentlige Sødskende, fortræffelig spilte af Hr. Nielsen og Mad. Wexschall. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Kieler Correspondensbl. melder, at Baron v. Biel fra Zicrow, d. 22de f. M. har skudt Major v. Wachenhusen, forhenværende Udg. af Pferdezeitung?) i en Duel ved Wilhelmsburg paa det hannoverske Gebeet. Baronen reiste Da ligen efter igjennem Lybek. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Violinisten Hr. Cypriano Romberg er, paa sin Reise fra Hamborg til St. Petersborg og Moskau, ankommen hertil Staden, hvor han, efter Forlydende, agter at give en offentlig Concert. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Natten imellem den 21de og 22de December forøvedes paa Steengaarden, i Gladsaxe Sogn, et Mord af en særdeles Atrocitet. Et ungt Menneske, neppe 20 Aar, bondefødt, og af et meget godmodigt Udvortes, ved Navn Hans HenPriksen, havde i afvigte Sommer været Tjenestekarl paa bemeldte Gaard, men afskedigedes afvigte 1ste November, som han meente, ved Jnsinuationer af Gaardens Avlskarl, Frederik Andersen Elskov, Soldat af Hs. M. Kongens Reg Efter at have formedelst Forfalskning af sit Skudsmaal, umiddelbart efter Afskedigelsen fra sin Tjeneste, været hensat heri Byen paa Vand og Brød, løslodes han af Arresten om Aftenen den 21de, og begav sig saa at sige øieblikkeligt derefter til Steengaarden, for at udføre sin Hævn paa sin nævnte Medtjener. Lidt over Kl. 10 vandrede han saaledes bud af Nørreport, og træt og modig naaede han Steengaarden, hvor denne Vandring, og den umiddelbart foregaaende Straf, i 5 Dage paa Vand og Brød, nødte ham til at søge sine Kræfter styrkede ved at kaste sig i noget Hs over Hestestalden, i hvis Kammer hans Offer ene slumrede for samle Kræfter, men tillige til at overveie, hvorledes han vilde, lokke Frederik Andersen ud og dræbe ham. Efter at have taget Kniven af en Hakkelsekiste, han der fandt, stiger har endelig ned i Stalden, slaaer en Hest løs og jager den ud forbi Staldkammervinduet, for derved at vække Avlskarlen, Denne iler rigtigt ud, og idet han triner ind i Stalden, med Hesten bag sig, staaer Morderen i en Krog og bibringer ham med Bagen af Hakkelsekniven et Hug i Hovedet, saa at han segnede uden en Lyd. Derpaa knuser han ved flere Stød Hovedet og overskjærer Struben, hvorpaa han graver Liget ned i Møddingen udenfor, og selv bemægtigen sig den Dødes Nøgler, og med hans ubetydelige Klæder og Penge kaster sig paa den omtalte Hest, og naaer saaledes tilbage til Kjøbenhavn. Man mistænkte ham imidlertid strax som Gierningsmanden, og paa Anmeldelsen om det Passerede fik Stedets Politimester ham strax udleveret at Kjøbenhavns Politi. Allerede paa Udreisen til Steengaarden, bekjendte han Alt. Had og Hævnlyst synes at have være hans eneste Bevæggrunde til Mordgierningen. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Hr. Magister Lindberg bekjendtgiør, at han under 22de Novbr. afgav sit andet og sidste Jndlæg i Høiesteret i den Visbyske Sag, og at denne, naar der fra Visbys Side er svaret derpaa, optages til Doms.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Hjorlunde Sognekald i Sielland, 400 Rbd. - Et Copist=Embede i den Kongl. LandsOverrets samt Hof= og Stadsrets Justitscontoir.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-08
Under General-Toldkammer= og Commerce-Collegiet: Told- og Consumtionskasserer-Embedet i Korsøer; Caution 4400 Rbd. Sølv. - Auditeur= og Advocati Regii-Emberdet paa St. Thomas.