JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Kongressen er endnu ikke samlet; man haaber at det vil skee om nogle Dage. Har man tabt en egne, saa er, det ikke, Keiserens Skyld. Jmellem Engelland, Rusland og Preussen er sluttet en Tractat, efter hvilken, for meere end 100 ger nyt Papir, skal forfærdiges, under fælles MilliGarantie. J Seperat Artiklerne garanterer Engelland 1/2 Deel deraf. Man haabede formodentlig at sætte dette Papir i Omløb i Rhinforbundslandenne, i Holland og Belgien, og i Rhindepartementerne. Jmidlertid er Tractaten bleven ratificeret efter Vaabenstilstanden. Rusland betaler sin Armee med Papir, som de Preuss. Undersaattere maa tage, Preussen betaler sin Tjeneste med Papir; Engelland har sit Dapir. Sverrig allene synes at have faaet 5 til 600,000 Pd. St. i rede Penge. Garnisonen i Modlin, som end mere befæstes, er i god Stand. Keiseren har taget Fyrst Poniatowskys Armee, i sin Sold og giver den en ny Organisation. Saa glimrende den Stilling end er, og endskiønt H. M. har en større Krigsmagt end nogensinde, saa ønsker han dog kun desto ivrigere Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Hamburg, den 12 Julii. Alle Bygninger, Haver, Hækker &c. omkring Hamburg i en Omkreds af 120 Toiser, sløifes ufortøvet, efter General Gouverneurens Befaling, og Grundeierne faae Skadeserstatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Perpignan, d. 4 Julii. Spanierne og Engellænderne, 13,000 Mand Jnfanterie og 3000 Heste stærke, vare landede i Salau ved Tarragons De marscherede strax mod Tarragona, og haabede uden Tvivl at bemægtige sig denne Plads, for mar kunde komme den til Hjelp; de løb Storm, men Garnisonen slog allevegne Fienden tapperligen tilbage; imidlertid kom General Mor. Matthien til fra Barcellona, tilbød Fienden et Slag og slog ham aldeles. Engellændernes og Spaniernes Tal i denne Affaire beløber sig til 3 a 4000 Mand Døde og Saarede, som de efterlode under Tarra gonas Mure, Resten indskibede sig i stor Uorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Nyeste Vildersaattenyede. ei Tiende Aargang. No. 58. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 20 Julii 1813. de aad og 202 og Salg paa Tid, een af: Om Kjøb Hovedaarsagerne til Varers overordentlige Stigen. afmann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Den uhyre Mængde Speculanter, som Tidsomstændighederne frembragte, og den overordentlige Stigen i Vartpriserne, som saavel sine som Coursen og andre Tilfældigheder havde til Følge, forvandlede i de senere Tider Børsen til en Pharobank og Handelen til et Philospil. Jo meere Glimresyge og Overdaadighed tiltog blandt de saakaldte Speculantere, desto nødvendigere blev det for dem, at handle over deres Kræfter, – at sælge hvad de ikke eiede, og at kjøbe hvad andre ikke eiede. Man kjøbte og solgte uden engang at vide hvad man kjøbte og til hvem man solgte. Men denne Misbrug, tog især megen Overhaand siden den Tid vor Børs," som Baggesen meget rigtig anmærker, "fik Biller og indlagte Dørre, og forvandledes til et Tempel, hvori alle Stænder, af læggende den standlige Stolthed, ydmygen, som tilsammen alle Jyder for vor Herre, hver Postdag forsamles, og hvor de frommeste Klokkere, Gravere, Præster, Provster, Pedeller, Bedemænd, og Liigbærere mykke saaledes, at man fristes til at omvende Sproget om Templet til det Udraab: Mit Huus er et Røverhuus, men J have gjort 3 Aal det til en Bedekule Jmidlertid maa man tilstaar, at de Bønner, der forrettes i denne Bedekule, ere heel forskjellige. Det sælgende Partie beder, at Priserne maa falde, det kjøbende, at de maa stige. Aarsagen er meget naturlig. Naar A sælger 5000 Pund Cafre, som han ikke eier, paa Speculation til B, saa beder han, at Priserne maa falde til den Tid, han skal levere dem.; B derimod beder, at de skulle stige, indtil han har solgt dem videre, og aldrig saasnart har han afhændet dem til C. førend denne igjen istemmer sin Formands Bøn, og saaledes løbe disse 5000 Pd. Caffe, der ikke staae i noget Pakhuus, men, ligesom Engellændernes Armeer, kun paa Papiret, hele Alphabetet igjennem. Medens nu 8 indtil A opsende deres Bønner og Sukke til Himlen om, at Prisen maa stige, ligger A paa sine Knæe, og heder om, at den maatte falde. Nu kommer det an paa, hvo af Parterne der bønhøres. Stiger Prisen til Leveringstiden, saa maa A enten levere de solgte Bønner in natura, eller ogsaa affinde sig med hele Alphabetet fra Bi til X., ved at godtgjøre dem hver især Avancen, hvilket sidste er den almindeligste Maade. Falder derimod Prisin, saa betaler B til A inclusive hver især per qvote sit Tab, og det er lysteligt at see saadant et heelt Alphabet Speculantere indfinde sig hos A eller den første Sølger, og nedlægge deres skyldige Offer for Seierherrens Fødder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Denne Speculationstraad kan spindes saare langt ud, men kommer den mindste Kurre paa den, saa falder hele Spilleværket sammen, og de dansende Marionetter ligger i eet Hvirvar mellem hinanden. En saadan Kurre fremkommer, naar f. Ex. Varerne slige alt for meget, som blandt andet Caffe i de senere Tider, der steg fra 5 Rdlr. 4 Mk. til 17 Rdlr. Naar nu Tiden kommer og Ahverken kan levere Caffeen in natura eller betale Tabet, saa er der kun en Udvei for ham, naar han er Kjøbmand, men derimod to, naar han ikke er det. Som Kjøbmand erklærer han sig for insolvent, og som Jkke Kjøbmand erklærer han sig enten som insolvent eller solvent, det første vil sige saa meget som, at han mangler Ævne, men ikke Villie, det sidste, at han mangler Villie, men ikke Ævne. Et af de probateste Midler til at opløse den Kurre, som er kommen paa en saadan Speculationstraad, er det Ord berettiget og uberettiget. Man indseer let, at et heelt Alphabet af Speculantere, der har solgt 5000 Pd. Caffe, ummelig kan bestaae af lutter berettigede Personer. Naar det altsaa nu hænder, at de solgte Bønner stige til det tredobbelte, saa lader der sig forfatte følgende genealogiske Tabel over Kjøberne og Sælger. A. (berettiget.) B. (uberettiget.) C. (berettiget.) D. (berettiget.) E. (uberettiget.) F. (berettiget.)G. (umyndig.)a. &c. a. lige indtil X.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Naar nu Løveringstiden kommer, saa opstaa stundom følgende Samtaler: 1ste Samtale. U. God Morgen Hr. A. Jeg vil bede Dem om de 5000 Pd. Caffe, jeg har kjøbt af Hr. T. og som De har solgt til Hr. B. A. Jeg maa hede Dem, at have Taalmodighed Hr. U. til næste Uge, saa skal De sikkert have dem. U. Nei, saa min Tro, naar jeg giør. Jeg bier ikke en Dag længer. Nu har De narret mig længe nok omkring. A. Ja, saa kan de gjøre hvad De vil. U. Det skal jeg ogsaa. Endnu i Dag gjør jeg Arrest hos Dem. A. Og det vogter De Dem nok for, Hr. U. Veed De da ikke at jeg er uberettiget til at sælge: U. De vil dog vel aldrig agere KieltrinA. (ironisk). Man maa tude med de Alve man er iblandt. U. (bister). De burde skamme Dem -A. Ja, i gamle Dage - i Adam og Evas Tid, da skammede Folk sig, fordi de vare nogne. Men nu skamme hverken det smukke eller det stygge Kjøn sig mere for den Aarsags Skyld. U. De er ingen Mand man bør give sig at med. A. Det er jo det jeg siger: jog er jo udrettiget baade til at sælge og kjøbe. 2den Samtale. N. Deres Tjener Hr. Ul Nu, kan jeg faste de 5000 Pd. Caffe, jeg har kjøbt af Dem, U. De maa have Taalmodighed Hr. A. J den 8 Dage skal De ganske bestemt faae dem. J. Jeg man have dem endnu i Dag. U. Saa kan De see hvor De faaer dem. X. O. Kongens Foged skaffer mig dem nok, U. Hvorledes, Er De impertinent, Tør De understaae Dem at sige mig Grøvheder i min egen De er jo slet ikke berettiget til at Stue, kjøbe Caffe? R., Men De, min Herre, er berettiget til at følge. A. Og kaste Dem paa Døren. Gaa nu hen- og gjør Arrest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Den Berettigede, som har solgt til eller kjøbt af en Uberettiget eller omvendt, kan ikke give Anledning til nogen videre Strid, thi Sagen ophæve sig selv. Men den Berettigede, som har kjøbt af eller solgt til en anden Berettiget, er værst faren Han maa, naar han ikke vil erklære sig insolvent, enten skaffe Varene in Natura eller godtgjøre Tabet. Ved første Øiekast, skulde man troe, at et saadant Spil, hvor Gjenstanden for Handel er indbildt, ikke kan være til Skade for andre end dem, der tabe i Spillet. Man skulde ligeledes troe, at naar saadan en Kjæde springer, og ingen af de Spillende kan levere hvad han har solgt, eller modtoge hvad han har kjøbt, maa Priserne dale. Men netop det Modsatte er Tilfældet. Medens hin 5000 Pd. Caffe gaae hele Alphabetet igjennem, forøges Priserne ligesom en Snøehold, og det er altsaa let at indsee, at hvad der begynder hos A med 6 Rdlr. endes hos 2 med 12 Rdlr. Naar nu den berettigede Sælger skal levere den berettigede Kjøber de 5000 Pd., saa maa han kjøbe dem til enhver Priis, og den han nu skal kjøbe dem hos benytter sig naturligviis af Leiligheden og forlanger en høi Priis. Paa denne Maade er det at Priserne stige saa overordentlig, og det kunde de ikke, dersom der vare Jndskrænkninger i at kjøbe og sælge paa Tid. Jngen Slutteseddel burde, efter min individuelle Formening, gielde for længer Tid end 3 a 4 Dage. Paa denne Maade vilde det kunde forebygges, at et eneste Partie Varer i en Tid af 8 eller 14 Dage løber som en Raket igjennem et heelt Alphabet Speculantere. Spekulations-Kiærlighed. Hun. Dig favne Lauras Arme nu, Som Amors hulde Rosenklæder, Han Ved Jakob Thyboes Kys indvies be Til Hymens evig nye Glæder, Ægtestand. Hun. Min Tøffel skal din Slyngel nok omvende, Tilstaae, jeg er din Dronning, tykke Nar Han. Au, aul jeg stakkels Jacob maae bekiende, At du mig ofte kronet har. Den Afsætning, som mit forhen udgivne lidet Kobber under samme Titel (see Nyeste Skilderie af Kbhavn No. 47, d. 11 Junii 1811) fandt, fremskyndede tvende Eftertryk. Af Ulyst til Trætte og den deraf flydende Forsinkelse har jeg ikke agtet derpaa. Men, ved dette nye Arbeide ønsker jeg, at Kobbertrykkeren forskaaner mig med denne Ære, og at Kobberstikkeren ikke vil bruge sin Kunst til en saa ussel Vinding. Lade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Fædrenelandet har i denne Tid mistet een af sine, første Hærførere i General=Lieutenant v. Ewald. J Hessisk Tieneste deeltog han i den americanske Krid, hvori han mistede et Øie, og erholdt den Hessiske Orden. Derpaa traadte han i Dansk Tjeneste, blev Chef for en Jaserregiment, og omsider General-Lieutenant. Den Deel, han tog i Stralsunds Erobring mod Schill 11 Aaret 1809, er bekjendt. J de sidste Aar var han Chef for det modile Corps og Jnspecteur over Tropperne i Hertugdømmene. Sin Alder uagtet (67 Aar). var han dog fuld af Liv, og trodsede ethvert Slags Veirlig. Han er Forfatter af adskillige ypperlige Skrifter, især om de lette Troppers Tjeneste, og har været Medarbeider af forskjellige Tidsskrifter. Han vidste at agte Talenter, hvor han fandt dem, og det var ham, der opmuntrede de Militaire til at læse og studere det Larsenske Skrivt om Forsvarsplanen, tilføiende, at man ikke skulde bryde sig om, at det var forfattet af en Præst, da han i a. Regn, den americanske Krigvar Vider til, at Geistlige aflagde glimrende Prøver paa at besidde militaiGenie, ja endog udmærkede, sig som Generaler. Han var decoreret med den Franske Æreslegions- og den Hollandske Unions-Orden, og var derhos Storkors af Dannebrogen. J den senere Tid overdrog han, formedelst Sygelighed, Commandoen over Troppecorpset paa Grændsen til General Wegener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Den Veltheinske Familie giver i denne Tid Declamatorium i Odense. - Hr. Skuespiller Wildt, Hr. Solodanser Poulsen og Jfr. Weile more ligeledes det Odenseiske Publicum med deres Talent. Af Hr. Prof. og Dr. Wedel Simonsens Udsigt over Nationalhistoriens ældste og mærkeligste Perioder er 2det Binds første Hefte udkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Det indeholder en høist lærerig og interessant Undersøgelse af Vikingsædet Jomsborg i Venden. Anmelderen troer, at den lærde, utrættelige og talentrige Forfatters Navn er Borgen nok for, at dette Hefte kan staae fuldkommen ved Siden af fine ældre Søstre, og neppe har nogen fædrenelandsk Historiegrandsker hidtil flettet Clio en skjønnere Krands af ægte Danske Evighedsblomster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Mariboe, d. 15 Julii. J Gaar har 3 fuldvoxne og confirmerede Bøndrenge fra Dansted tager en Baad ved Rødbye, trukket den over Land til Dregsminde, der ligger tæt derved. En fiendtlig Flaade ligger paa denne Tid imellem Femern og Lolland og bestaaer af 2 Fregatter og 17 Brigger. Da Vind, Veir og Strøm hidtil har været den imod, kan den ingensteds komme, i hvor meget den end har anstrængt sig. (Mariboe An)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
J. Mariboe Avis læses følgende: Copie af en virkelig pudsig Skrivelse fra 1636. Helsen med Gud – Kiere Niels Skade, dien Skrifvelse haver jeg bekommet den 14de November, hvorudi jeg erfarer, som og tilforen Kiender diene Skjelmstycker og forbaandede Careller sambt Bøsselske Gierninger imod den bedagede Moders og mit Raad. Du est som dend forlaarne Søn, der gjorde sin Fader altid imod, saa Gud give at Pestilentze slog dien haltz i tu for staar Hjerteforg du haver, gjordt os Arme Folk, i dend stund mand Kunde have spurgt, du forholdt dig som en bra Cavalier, der under den herres Compagnie, Saa har du in korteret dig til Leyden, og ladet dig som en staar Montsieur Tractere paa førstlig Viis og Tencker icke at bliffve hos dien herre i Marcken. der lære at gjøre en Slagtordning og føre dit Folk mod Fienden, det giffver Æhre og Reputation, og icke at ligge til Leyden i Holland og fylde dien Skjelmske Vom med Viin og Tyk Øll, og vi andre maa dricke tynt Øll og dande ved Tælle=Lius i denne gode Juell. Sit nu der saalænge til duluchter og Fanden føre dig derfra for stor Hjertesorg du gjør os gammel Folck. Jeg haver vel sat i Aar paa din Ellemenske Skjelm baade i Klæder og rede vengge mehr end 100 Rdr. som er dette Aars indkomst, den Bøssel skal tencke at vi icke haver uden en half snees bønder, dem kand mand ikke slaae huden af for din Ellemenske SkjelmsSkyld, dertil med mener du vel at vi kunde g.... penge og fylde dig med, saa Gud slaae dien Skabehals til døde. Jeg og din Moder have Raade dig gode raad, men du haver dem icke mere agter end en hund kunde gjørt af dig, betendte Tolvel, Essel, Berenfytter, kan jeg skikke dig til Leyden at dominere, og Kommer Mobbas Tølver hjem igjen, lav saa du legger dig nogen Ære, ind igjen for dend staare Spot dig overgaar, see dien Skyllehalstil Cantzlar og andre flere store Herrer di finge ikke uden 200 Rdlr. da de reiser uden Lands, men de forholdt dem som fattige ærlige Soldatter, var deres egne Naffen ei bekiendte og bad undertiden om et stock brød. Din Skabhals gjør du det ligesaa, saa vil Gud hielpe dig, og vær icke dit Naffen bekjendt, men lad kalde dig Niels Rasmussen, Peder Madsen eller Ole Pirsen, saa gjorde Hartwig Kaas og flere andre Cavallierer, naar du igien som en Cavallier kommer hjem, saa faaer du vel den rette Reputation igien; En ærlig fattig Soldat holdes i Agt og Ære, men en lumpen Hund, Domrian, fyllevom, Sværmebroder, Skyllehals som du est foragtes hos forstandige Folk, mit Hoved kan ey lenger Taalle at Skrive din forbandede Krop til, vil du nu enten reise til Ostindien eller Vestindien, gjør du det hvilket Fanden du vil, See du dertil enten du bliffver Ritmester, Fægtemester, Dantzemester, Kjædelflicker, Hæglemager, Børsten binder, Skoeflicker, Soesnider eller Racker, gjør det og far Fanden i vold, Gud befalet af Bolvegaard den 16de December 1636. - Hans Skade. - C. S. Skriff du Hans Sørensen i Aarhuus dien Factor til og ikke til mig dien Dromedarius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Viborg, d. 3 Julii. Blandt flere meget duelige Haandværkere, især af Snedkere, som Byen erer, have og 2de Stolemagere, Tydskere af Fødsel, navnlig Nichel og Bauradt, nedsat sig her. Deres Arbeide fortjener at anbefales, da det ikke giver det fra andre Stæder før bestilte noget efter. For var Byen saa fattig paa Stolemagere, at man ikke kunde faae et Stolebeen sat i. Hr. N. S. Gjørups Kardefabrik har længe været i god Drivt, og leverer gode Vare, og den i Foraaret af Hr. Hegaard anlagde Straahattefabrik har begyndt at levere meget smukke Straahatte, som ikke give de kjøbenhavnske noget efter. At mange fattige Børn ved disse 2 Anlæg nyde Understøttelse, er en Gevinst for Almeenheden. Det er bekjendt, at Viborg Stifts oeconomiske Velfærdselskab har bekostet dem oplærte, som forestaae Hr. Hegaards Straahattefabrik. - J de sidste 3 Dage have vi nu havt temmelig stærk vedholdende Regn og kold Luft, ovenpaa Tordenveiret i Tirsdags. Rugen kom i Blomster her den 21 Junii. J Aar ere vi dog lykkeligviis fri for de smaae Oldenborrer, som i Fjor vare saa mangfoldige; men hvis Æg ventelig den stærke Efteraars Regn ødelagde, som vel var. Derimod have Æblene en anden Fiende i Aar ligesom og forhen, nemlig en liden guul sorthoved Orm findes i Blomsten, hvorved dens Blade lukke sig og blive brandgulle. Ormen æder sig ind i Æblets Hjerte og giør, at det falder af. Paa lave stammede Træer kan man bedst see det. Af Pærer bliver ganske faa i Aar og af Kirsebær næsten ingen, da Regn og Kulde skadede deres Blomstring, Til de her for uhørte Priser hører: at Kalvekjød i Snapsting kostede 7, 8 og 9 Mk. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
(Viborg Samler.) Christiansand. (Skrevet i Aaret 1805.)(Fortsættelse: see Nr. 53.) - Uagtet disse Egne ere af den Beskaffenhed, at det vel aldrig ville modtage nogen ret rig Befolkning, saa vilde uden Tvivl endog denne saare meget udvides og voxe ved en lettet og god Communication med en drivtig og nærsom Stad, hvor der var Folk, som ved klog Virksomhed forenede deres Fordeel med Oplandets, sysselsatte dets Mennesker, afkjøbte dem deres Produkter, og forsynede dem med deres Behov, benyttede deres locale Fordele tilMaskinanlæg ved deres Vandfalde, Fabrikanlæg, blandt deres Almuer, Bjergværker i deres Klipper, Forædling af deres raae Varer, og Anvendelse af deres Kræfter, - hvoraf intet ret kan tænkes at finde Sted, saalænge Samfærselen er nærved umuelig. Dersom Palle Rosenkrands havde begyndt med at hæve denne Hindring med Raabygdelgugets Opkomst, saa skulde den Bye, Christran IV gav her sit Navn, langt siden været i større Flor end den er kommen, og det skulde til dens Fremme været fundet ufornødent, at tvinge Mennesker, hvilke ufremkonstlede Fordeele havde anviist deres Boliger i Riisøer, Mandal og Flekkefjord, til at flytte herhid, og at mue tere hine Byer, for de understode sig at vedligeholde noget af deres ældre Tilværelse, end min dre i Gunst for hans nye By, at kue det ærværdige gamle Stavanger. Christiansand skulde da ei heller havt denne synderlige vaklende Tilværelse, da denne By i de sildige Tider sees bestandigen at tage til og af igjen efter Conjuncturerne. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Postefterretninger. (Af Alt. Merk.) Paris. Fra Hertugen af Albufera ere følgende Efterretninger indløbne: Marschallen har slaaet Engellænderne, som under Murray's Anførsel vare landede med 18,000 M. og et talrigt Beleiringscorps. Expeditionen blev tvungen til hurtigst at indskibe sig, og lod sit hele Artillerie, bestaaende af 130 Jldsvælg, blive i vor Vold. Gen. Bertolli, Commandant i Tarragona, en Fæstning man ikke ansaae dygtig til at forsvare sig, har allegevel holdt sig saalænge, indtil Marschallen kunde ankomme og angribe den Engelske Armee. Hs. Exc. har igien begivet sig til Valencia, hvor han havde ladet Gener. Harispe blive tilbage. Denne var allerede i Haandgemæng med Hert. deel Parque, der kom tililende med et Corps for at benytte sig af Marschallens Bevægelser til Catalonien. - Divisionsgeneral Bruyere er død af det Saar han fik i Slaget ved Warschen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Mayland d. 20 Junii. Man bebuder Vicekongens nær forestaaende Afreise til Armeen; en Deel af hans Bagage er allerede brudt op til Verona.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Würzburg d. 9 Julii. Vi see dagligen Generaler, og Chaver for de forskjellige Bestyrelses grene af Hert. af Castiglienes Armee passere herigjennem. Blandt de første ere: Divisions Gener. Milhand, Chef for Cavalleriet, Generalerne Claparede og Broussier, der commandere begge de Al. første Jnf. Divisioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
London d. 29 Junii. Hr. Makenzie, der for nogen Tid siden blev brugt i Underhandlingen om Krigsfangernes Udvexling, har forladt London, forat begive sig til de Allieredes Hovedqvarteer i Tydskland. Man formodet, at hans Depescher indeholde Resultatet af Regjeringens Raadslagninger angaaende de Meddelelser, der i Henseende til Vaabenstilstanden ere blevne den meddeelte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Man siger, at Admir. Warren har tilkjendegivet den Americanske Regjering, at hvert Forsøg mod Canada vil have Baltimores og andre Havne Bombardement til Følge. – Denne Admiral skal, som det hedder, tilbagekaldes fra den americanske Station og afløses af Admir. Ld. Keith. Som i Aarsag hertil anføres, at Com. Rodger er anden Gang udløben, og at Americ Negociateurer have faaet Tilladelse at gaae til Russ. Havne. - Gener. Hopelhurtige Tilbagekomst er ikke bleven anseet for vigtig nok til strax at foranledige et Cabinetsraad Sammenkaldelse; dog paastaaes, at den nogen lunde har forhalet den fuldkomne Ophævelse af en Expedition til Elben. - J Parlamentet skal det nu stemmes om en Fordring af 5 Mill. Pund, som ansees at være af stor Vigtighed for Engelland til Afbenyttelsen af alle de Omstændigheder, der kunde være en Følge af Fastlandets nuværende Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-20
Saragossa d. 1 Julii. Gener. Clausel, Chr for Nordarmeen, er ankommen her med sin Generalstab, efter at han havde slaaet alle de Jnsungenthobe, han, paa sit Tog, stødte paa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Nyeste Skilderie af K. jøbenhavn. overne Tiende Aargang. No. 59. Udgivet og forlagt af Boghandler. S. Soldin. Løverdagen den 24 Julii 1812. Erklæring, til den læsende Almeenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Hr. N. F. S. Grundtvig har udgivet et Skrift, kaldet Krønikens Gienmæle, der skal være et Forsvar for hans saakaldte Verdess Krønike imod min almindelige Dom over denne Bog og over nogle af dens uretfærdige Angre paa store og fortiente Mænd, hvilken Dom jeg var bleven foranlediget til at yttre i nogle trykte Blade *). At disse skulde være mine sidste Ord om og imod bemeldte Forfatter, har jeg der givet til kiende. Heller ikke indseer jeg, at Krønikens Gienmæle, som jeg ønsker Forfatteren, at Andre maa finde mindre kiedsommelig og mere overbevisende, end jeg har fundet den, fordrer, at jeg derpaa skulde anvende noget af den Tid, jeg har Pligt og Kald til at bruge paa en nyttigere og behagelige re Maade. Hvad vilde det desuden baade mig at gaae i Strid med Grundtvig? Han veed jo at han har Ret, (Krønikens Gienmæle S. S. og hvad kan være mere utvivlsomt, end hvad vi vide af os selv, uden at Nogen har lært os det, Klenodiet, som Menneskene i Aartusinder have søgt, har han fundet. Sandhed er, at mene *) Til Hr. N. F. S. Grundtvig, i Anledn. af hans Verdenskrønike, og Kiøbenhavns Skilderi No. 29. 35 S. 8. hos Bogtr. A. Seidelin. og troe som Grundtvig. Der gives ingen Religion, ingen Philosophie, ingen Historie, uden hans - thi, alle tre indeholdes i Bibelen; Alt hvad som strider imod denne, er ligefrem, uden videre Beviis, Løgn og Vildfarelse (Kr. G. S. 18)