JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-10-29
Da Hans Christian Hansen Kobbersmed her i Løgstøer har absenteret sig med Kone og Børn, og ved Skrivelse til mig opgivet hans Boe i Stifterettens Hænder, til fine Creditorers Afbetaling; saa indkaldes herved fornævnte Hans Christian Hansen at møde i Boet i Løgstøer 30te Dagen den 13 November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. Til samme Tid og Sted ville Creditorerne ligeledes møde i dette Opbudsboe, og ellers inden den Tid som Loven forer skriver. Løgstøer den 16 October 1802. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1802-10-29
For et Fruentimmer, helst en Enke der ingen Børn har hos sig, der kan paatage sig at bestyre den grove Huusholdning paa en Gaard paa Landet hvor der holdes et Meierie af 32 Køer, er til 1ste Rovember en Tieneste ledig. Man melder sig mundtlig eller skrivt lig i Bogtrykkeriet, hvorfra nærmere Efterretning erholdes, men hvem som ikke kan skaffe paalidelig Vidnesbyrd om Troeskab og god Opførsel, har ingen Nytte af at melde sig. Der er en Person som har stor Lyst og Remhed, og vilde gjerne frem i latinsk Skole, og han haver ladet dette indsætte i Aviserne 2de Gange, og en Kiøbmand fra Løgstøer har skrevet til Bogtrytteriet om at han vilde hielpe ham noget frem; og nu ønsker han gierne om der var nogen gode Mennesker som vilde hielpe ham noget mere frem. Er der nogen veltænkende Mennesker, som vilde hielpe ham til hans Studeringers Fortsættelse, behager de at melde dem ved Bogtrykkeriet. Aalborg den 25 October 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Basel, 17 Octobr. Den gode Sag seirer, En Koureer fra Paris bringer os den Efterretning, at førstekonsulen, i Hensyn til Ruslands Megling, afstaaer fra den gamle Regierings Gien indsættelse og lader ingen Tropper indrykke i Sveits.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Hs. Majestet Keiseren af Rusland havde overdraget sin Gesandt i Paris, Grev Markow, at intereeders eftertrykkeligen hos Bonaparte for Sveits. Greven førte derpaa den fra Schmeber Landdagen til Paris afskikkede Hr. Mullinen for Førstekonsulen, som efter at have hørt ham, besluttede, at anerkiende den nye Regiering, at den forrige Regiering i Lausanne skulde begive sig til Bern og der takke af, og at Deputerte fra hvert Kanton skulle forfatte en Konstnution - i Paris.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
London, 19 Ost. Udsigterne blive her stedse mørkere. Jgaar maatte Briggen Suppig afseile fra Portsmouth med forseglede Oldrer saa tilfærdig, at den ikke kunde faae de behøvende friske Levnedsmidler med. 2 Linieskibe i Spithead ere beordrede, ufortøvet at gaae til Middelhavet, for at forstærke vor Flaade der, da Malta i dette Øieblik ikke kan rømmes. Desuden ere 2 Fregatter satte i Kommission. Paa Heden ved Southamton skal formeres en Leir. 2 andre Fregatter ere i Hast afseilede fra Portsmouth. Her i Staden ere Sedler opslagne. hvori duelige Matroser loves gode Haandpenge o. s. v. Gud afvende, siger et Aftenblad for idag, Krigens skrækkelige Svøde fra det menneskelige Kiøn, Men naar vi kun kunne nyde Freden formedelst Opoffrelser og Underkastelser, som saare Landets Ære og Jnteresse, saa er Krigs-Svøben med heele dens Skrækkelighed, at foretrække Freden.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Paris, 19 Okt. Hertugen af Parma er d. 3. d. død i Fonterivo. - Dronningen af Etrurien er ombord paa den spanske Flaade, som han indskibede sig paa ved Livorno, bleven forløst med en Prindsesse.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
- Den engelske Flaade ved Gibraltar er i en frygtelig Orkanstorm bleven meget beskadiget. - J Paris er der 50,000 Fremmede. - J den sidste franske Krig vides nu, at der forefaldt 56 store Feldtslag, 724 Fægtninger og 59 Beleiringer!
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Ved den første Messe, som den spanske kongel. Familie bivaanede i Barcellona, brændte 4000 Vor lus i Kjeken. Den hellige Jnqvisition havde en udmærket Plads der. Ved det kongel. Taffel spise daglig 4000 Personer. Der ere over 100,00 Fremmede i Barcellona, som mestendeels kampere under Telte uden for Staden.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Førstekonsulen skal efter engelske Blade, have tilbudet det spanske Hof et Bankokompagnieskab, hvorefter der skulle oprettes en Bank i Paris, een i Madrit og een i Peru. Førstekonsulen vilde derved faae Deel i den nye Verdens Guldhandel, og Solvet fra Sydamerika kunde beqvemt indføres ligetil Frankrig, uden først at bringes til de spanske Havne.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Ved China er forliist en engelsk Chinafarer og Mandskabet druknet.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Efter Kiøbenhavnsbladet, afgiver Reerslev Kirke- og Kirkegaard i Siælland et Sindbillede paa alle jordiske Tings Forgængelighed.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
En Slagters Kone i Kiøbenhavn er ved Høiesteret friefunden for at underkaste sig en paastaaet Undersøgelse, om hun var svanger, og hvor langt henne, hvortil Hof= og Stadsretten havde tiendt hende pligtig. I Khavns Adresseavis træves en afskediget Kapitain i Søen Etaten for en Hirschfænger, som han laante den 2den April forrige Aar.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
De rette Cheniller maae nu have 6 Etager af Kra der og endnu den syvende ovenover af sort Fløiel, Besynderligt nok, at de Franske kunde falde paa, at skalde en Overkiole, Chenille, som paa Dansk egentlig betyder en Larve eller Kaalorm paa grønne Urter, som siden bliver til Sommerfugl.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Aalborg, den 2 November. Afvigte Torsdag den 28 October, samlede sig Byens Magistrat og en Deel af Borgerne, med Regimentets og alle herværende fremmede Officerer, for at deele med hinanden Glæden, som vor elskede Kronprindsesse Marias Fødselsdag havde opvakt saa levende. Den indskrænkede Leilighed, som Omstændighederne gav dem, hindrede ikke, at deres Hensigt jo paa det fuldkomneste naaedes. Tvende Sange i Anledning af Dagen bereddede Skaaler for Maria og hendes varige Vel, med en Varme som vidnede om hver Tilstedeværendes inderlige Deeltagelse, og med samme udbragtes Skaaler for Kongen Kronprindgen og det hele Kongehuus. De adskiltes, som de samledes, fulde af den glade Hengivenhed, for Kongen og Kongens Familie, som udgjør en vigtig Deel af den danske Borgers Held.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Avertissements. Det behagede den gode Gud efter nogle Aars Sygeleie, den 31 October om Morgenen Kl. 5, at bortkalde min uforglemmelige Kone Marie Elisabeth Tygesen fra denne Verden, i en Alder af 31 Aar 4 Maaneder, og 20 Aars kierlige Ægteskab, hvilket jeg herved sørgeligst skulde tilkiendegive Familie og Venner, frabedende mig Condolence. Aalborg den 1 November 1802. Hans Wigelsen.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Den 29 Oct. 1802 bød Livets og Dødens Herre min uforglemmelige elskede Mand Conrad Holm, Kiøbmand i Nibe, at forlade dette Jordiske. 40 Aar og 11 Maaneder vare hans Lives Dage. 3de Aar var det kierligste Ægtebaand knyttet mellem ham og mig. Kunde som kiendte hans Værd - kun de kan føle mit store Tab. Cecilia Maria sal. Holm, fød Bierre. Kiøbstæderne, 8 s. Münthers Reformationshistorie, Forordningen om den paabudne Afgift af Landet og 15 Mk.; faaes hos Klokker Milling i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Da her skal være Skippere, af Aalborg Told: Distrigt, der har været saa dristige, at medtage Enrullerede Matroser til sine Skibsbemandinger paa Søe Togter uden at være af mig blevne forsynede med de Lov befalede Certificater, samt uden at være anførte paa Folken Listen. Saa advares herved: alvorligen vedkommende Skippere, at de ikke medtager andre Matroser end som de, der haver erholdt de dertil behørige Tilladelser, og som tillige ere antegnede paa Folke Listen; da de i Manglende Fald kan vente at naar sam Kongelige Admiralitets=Collegio til videre Sagsandme bliver mig bekiendt, at det bliver meldt for det høy leggelse og de lovbefalede Bøders Udredelse.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Ligeledes bekiendtgiøres for vedkommende Skippere : at de Søe=Lemitter, som de for Eftertiden vil forhyre skal ikke nu som forhen, være forsynede med Tilladelse, eller Passer dertil fra vedkommende Amtmænd eller andre Øvrigheds Personer, da samme befaling er nu ophævet; men derimod er befalet, at de skal foreviise deres Patenter til den Skipper som de agter at tage Hyre med, da Skipperen ved Udclareringen bliver meddeelt en Certificat for hver Mand han paa den Maade har forbyret, som vedbliver i hans Bærge saa længe Karten farer med ham. Aalborg den 1ste November 1802. B. de Fontenay, Jndrollerings-Officeer.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Bestemmelserne paa Kompagnihuset i November Maaned er som følger: den 5 Novbr. Assemblee=Ball, den 17de Concert og Afsemblee og hver Søndag Assemblee, der i denne Maaned paa alle disse bestemte Aftener tager sin Begyndelse præcise Kl. 5 Slet om Aftenen, som hermed tilkiendegives de respective Jnteressentere fra den bestyrende. Directeur.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Ved 717 Trækning i Altona er udkommen: Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Et midaldrende Fruentimmer som endeel Aar har tient som Huusholderske paa Landet, og forstaaer Landvæsenet med Bagning, Brygning og Jndsaltning, og tillige forstaaer et Meterie, ønsker sig Condition helst paa Landet. Hun kan forevise gode Rekommendationer om sit Forhold. Underretning erholdes paa Bogtrykteriet.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Hovedgaarden Rosenfeldt, Aunøe, Jselingen, Marienberg og Snerlingegaard med undertegnede Bøndergods og tilhørende 2de Kirker, beliggende i Wordingborg Amt ved Wordingborg Kiøbstæd i Siælland, bestaaende af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt, Ager og Engs tilsammen 275 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. og Skovskyld 13 Tdr. 6 Skpr. 2 Fk. 2 4/5 Alb., samt Bøndergods Hartkorn Ager og Engs 1118 Tdr. 6 Skpr. 3 Fk. 1 Alb. og Skovskyld 14 Tdr. 2 Skpr. 2 Fk. 2 3/5 Alb., Kongetiende ydende Hartkorn 1121 Tdr. 6 Skpr. 2 Fk. 1/2 Alb., som er matriculeret til 12 Tdr., og 2de Kirker med Tiendeydende Hartkorn 521 Tdr. 5 Skpr. 1 Fk. 1/2 Alb., som er matriculeret til 50 Tønder; desuden i Nyegaards Veirmølle, staaende for Ager og Engs Hartkorn frie Hovedgaards=Taxt 4 Skpr. 3 Fk. 1 1/2 Alb. og Kiøbstædjord 1 Td. 3 Skpr. 2 Fk. 1 1/2 Alb., samt Wordingborg Færgegaard staaende for Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr., med dertil hørende Transport og Giæstgiver-Privilegium, bliver aft ved Auction i Kiøbenhavn udi Gaarden No. 36 paa Hiørnet af Amagertorv og Østergade opbuden til Bortsælgelse Onsdagen den 15 Decembr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet. At beskrive vidtløftig disse meget betydelige Eiendomme, ville være ufornøden. De der kiende samme, vide, at de have de betydeligste Skove, som næsten overalt paastøde Stranden, de bedste Kornjorder og alle de Herligheder og Fordele, som kan ønskes ved Jordegods, samt er Siællands smukkeste Egn, liggende imellem 3de Kiøbstæder; men de Lysthavende, som ikke kiende disse Eiendomme, ville behagelig tage samme i Øiesyn. Det anmærkes allene, at Hovedgaardstaxterne udgiøre omtrent 5700 Tdr. Land a 14000 Alen; at den er omtrent 3000 Tdr. Land begroet med ypperlig ung og gammel Skov, hvorunder er meget betydeligt ung og gammel Ege=Skov, og at Bøndergodset er, paa lidet nær, speciel udskiftet. Godserne bortsælges enten samlet eller separeret. Conditionerne og Jorde bøgerne ere fra den 10 November til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Hr. Høiesterets Adpokat Rottbøll, boende paa Hiørnet af Vandkunsten og Frederichsholms Kanal udi Gaarden No. 254, og hos Fuldmægtig Lind, boende i store Regnegade No. 178; i Odense i Fyen hos Hr. Kiøbmand Lottrup; i Jylland hos Hr. Proprietair Lottrup paa Lynderupgaard pr. Viborg; i Slesvig hos Hr. Thomas Jensen; i Angeln hos Hr. Kammerraad og Land=Jnspecteur Otte paa Tostorf, i Altona hos Hr. Conrad Henrich Donner; og paa Rosenseldt ved Wordingborg, hvor tillige Eiendommen og alle derover havende Karter og Documenter, forevises.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Fredagen den 5 November bliver Assembleen Bal paa Kiøbmændenes Kompagniehuus, som tager sin Begyndelse Kl. 5 om Aftenen. De respective Liebhavere saavel inden som udenbyes, der agter at tage Deel i dette Ball, ville behageligst lade afhente deres Dandsen Billetter hos mig undertegnede. Betalingen bliver efter mit forrige Avertissement i No. 82, hvilket bekiendtgiøres fra N. Meller, Klubvært.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Paa Nørre Sundbye Gade ligger en lille Møllesteen, tienlig til et Grubbevært, og til Leers og Stiæreknives Skibning, saavel til Brug hos Smedde som hos andre Sr. Lars Dam i bemeldte Sundbye har Fuldmagt til at sælge Stenen for 10 Rd., naar Liebhabere med første kiøber den.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Formedelst indtrufne Ubehageligheder har jeg undertegnede i Sinde, at sælge eller bortforpagte min tilhørende 3die Part i Aalborg Veirmølle paa meget billige Conditioner. Tillige anmodes alle og enhver om ei længere at betale Malerløn til Jørgen Springborg, eller betroe ham noget paa Veirmøllens Regning, da han ei længere er der i Tieneste. Aalborg d. 1 Novbr. 1802. Jens Smidt, Jnterressent i Veirmøllen. Kartofler, af en extra god Slags, er daglig at faae tilkiøbs i Postmesterens Gaard i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
Paa Bogtrykkeriet faaes: 1) Tiltrædelses Prædiken holden for Frue Menighed i Aalborg og i Søndertranders Kirke 14de Søndag efter Trinitatis 1802, af Andreas Peter Meden Præst ved bemeldte Menigheder, 6 s. heftet, 2) Bidrag til Generalt Admiralen Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnedsbeskrivelse, med Grevens Portroit, og hans Wreminde paa Jægerspriis, samt et Kobber over Dotten, samlet af Prof. Treschow, 4 Mk. indb. 3) Kort Underviisning i Haugekonsten, af J. C. Steen, Gartner paa Hollufgaard 1 Mk. indb. 4 Havecconomie for Fruentimmere, eller Anviisning til paa mangfoldige Maader at benytte sig af Blomster, Kiøkken og Frugthaven Produkter, i Kiøkkener og i Huusholdningen, 4 Mk. indbunden. 5) Helsingøersbudet eller nyttige og mørende Samtaler, især for menige Mand; oversat af Satzmanns Thuringer Bothen, ved P. H. Hafte, 3 Mk. 4 s. indb. 6) Advarsel for de Studerende, i Henseende til deres Sundhed 1 Mk. 12 s. indb. 1) Landsbyen Agniclas af J. B Pollin, oversat ved Høst, 1 Mk. 8 s. indb. 6) Campes Ledetraad ved den christelige Religions Underviisning for den meere cultiverede Ungdom, 2 Mk. 8 s. indb. 9) Den retskafne Familie, et Forsøg til den huuslige Andagts Befordring, især med Hensyn til den voxne Ungdom, af Pastor Liebenberg, 2 Mk. 8 s. indb.
Jyske Efterretninger, 1802-11-02
10) O. J. Samsøes efterladte digteriske Skrivter udgiven ved Prof. K. L. Rabbech, 2 Dele, 8 Mk. indb. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
Paris, 19 Okt. Jtalien vil paa ny drage, Politikens Øine paa sig, da det nu ved Hertugen af Parmas Død staaer til at vente, om hans Søn, Kongen af Etrurien, vil tage Faderens Stater i Besiddelse, eller om disse faae en anden Bestemmelse. Jmidlertid er Dronningen af Etrurien bleven proklameret til Overregentinde af Parma, medens hendes Gemaal er fraværende i Spanien.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
Vore Journaler gaae heftigen løs paa de engelske Blade. En af dem for idag siger: Tak være Bonapartes trøstelige Genius, der gives ingen politisk Krig i Europa mere. De engelske Journalister ere den eneste Magt, som hverken kiender Fred eller Vaabenstilstand. Hvor heftig tage de sig ikke af det gamle berner Aristokratie. Men man kiender deres Bevæggrunde. Hvad bekymre de sig om, enten Aldernes Beboere regieres af et Forbund eller af en Eenhed? Men det er dem magtpaaliggende; at Borgerkrigen i Europa ikke ophører. Deres MordeKisk Haab skal glippe. Den franske Republiks kraftfulde Chef skal dæmpe enhver Jld, som Tvedragten søger at antende o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
London, 22 Octbr. Regieringens overordentlige Foranstaltninger vedvare, og det synes at de skulle udstrække til alle Verdensdelene. Adskillige Kutstere ere iforgaards afseilede fra Plymouth med Depeskeer og forseglede Ordrer, som først maae aabnes paa visse Høider. Samme Dag bleve atter 3 Linieskibe beordrede til Udrustning. Til Portsmouth skal være ankommen Ordre, at holde inde med Krigskibenes Afbetaling. - Jgaar ankom en Depeske fra vor Gesandt Merry i Paris. Alle Krigskibe, som skulde komme hiem fra de fiernede Stationer, maa nu forblive der. Man seer her stedse flere Sedler opslagne, som love duelige Matroser gode Haandpenge. Hr.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
Pitt har i de sidste Dage været i London to Gange. Jmidlertid erfares, at Deyen af Algier har er klæret at ville fra 22 Novbr. af lade alle brittiske Kiøbmandskibe opbringe. Det var den 19de d., da den frygtelige Storm med Torden og Lynild rasede ved Gibralter, og havde den vedvaret en halv Time længere, skulle vor der liggende Flaade have fundet sin Undergang. Skibet. Gibraltar blev først truffen af en stor Jldmasse. Lynet foer igiennem alle Skibets Dele, og det var et Vidunder, at det ikke traf Krudtkammeret. En anden Jldmasse slog ned paa en Fregatte, klovede nog te Master, hielslog Skibsslagteren, kastede alle Mennesker paa Dekket over Ende og Lynet svævede længe over Øekket som en Jldstrøm. Skaden paa begge Skibene vurderes til 25000 Rdr. Ogsaa nogle af de andre Skibe fik Skade.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
Oppositionsbladene giøre nogle løierlige Bemærkninger over Exminister Pitts Boepal paa Landet. Hans Kielder fandtes af en Bestuer fuld af komme Flasker. J Haugen fandt han Krigens Tempel meget stor, men Fredens opført paa en næsten utilgængelig Høi, saa at han, ved at ville klavre op paa den, nogle Gange faldt i Skidtet. Derhos var denne Fredstempel ganske imod Kostumer, prydet med krigerisk Sindbilleder og stoer saa ganske uden Grundvold, at den ringeste Storm vil kaste den omkuld.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
Det portogisiske Skib Aurora, bestemt fra Lissabon til Brasilien, er ved Madera fløiet i Luften med alle ombordværende Mennesker. Denne Ulykke vil koste vore Asseurandeurer 450,000 Rdr. Sveits, 11 Okt. Efter at vort Fædrenelands Skjebne har taget saa gunstig en Vending, at de franske Troppers Besøg ikke finder Sted, kan den indbyrdes Krig ansees som ganske tilendebragt. Den russiske Megling har man egentlig en redelig sveitzer Lærd, Hr. Fuss, Søn af en Snedkermester i Basel, at takke for. Som Mathemathiker blev han for 20 Aar siden kaldet til Petersborg af sin Morbroder, den berømte Enker, ligeledes en Baseler. Den Naade, han staaer i hos den nuværende Keiser, gav ham Leilighed til at antage sig sit betrængte Fødeland hos den russiske Monark saa varmt, at denne straxen gav Grev Markom i Paris Sagen i Kommission. En Snedkers Søn standsede altsaa Krigen i sit Fødeland, og maaskee forebyggede en almindelig Krigs Udbrud i Europa.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
J øvrigt skal, naar en Gaard= eller Huus-Eier beviser, at Værelser eller andre Leiligheder i hans Gaard eller Huus, som ere bestemte til Bortleielse, have staaet uden Leier og aldeles uafbenyttede i 1/2 Aar eller længere Tid, Afgiften af disse Værelser og Leiligheder for samme Tid komme til Afdrag og Godtgiørelse for ham i den Bygnings=Afgift, han har at erlægge. Og betales Afgiften heller ikke af Leiligheder, som beboes af Almisselemmer. 34) Under Opmaaling og Ansættelse til Afgiften komme ikke de Kongen tilhørende eller offentlige Bygninger, undtagen for saavidt offentlige Bygninger beboes af Embedsmænd, Betiente eller andre, som der have Vaaning, som Deel af Embeds-Jndkomst, hvilke da svare forholdsmæssigen af de Vaanings- og andre Leiligheder, de have betale disse som Leiere. til Nytte og Brug. Have de deraf overladt til andre, b) Af Bygninger paa Landet. 35) Alle Hovedgaards=, Præstegaards=, Degneboeligers= og Bondegaards=Bygninger, der ligge paa eller henhøre til Jorder, af hvilke Afgift efter det Forregaaende svares, samt Huse med ingen eller med mere eller mindre Jord, naar de paa matrikulerede Jordlodder ere opførte til Brug og Benyttelse for Landboer, som leve af Jordbrug eller Fiskerie, saavelsom og Huse og Værksteder, der benyttes af de Haandværkere, som efter Loven maae opholde sig paa Landet, og Skolebygninger, ere frie for Bygnings Afgift. 36) Af andre Bygninger paa Landet, saasom Lyststeder for Kiøbsted-Beboere, Bygninger, der ere indrettede for Fabrikker, Krohold, Møllebrug og anden, fra Jordbrug, Fiskerie og de paa Landet til ladte Haandværker forskiellig, Næring, samt af Bygninger i de til Kiøbsted Næring berettigede, men dog ei til egentlige Kiøbsteder henregnede mindre Steder, skal svares samme Afgift, som af Bygninger i de mindre Kiøbsteder, og derved følges samme Regler, som for denne Afgift under denne Afdelings Litr. A ere bestemte. Er nogen saadan Bygning paa Landet ikke forsikkret i Brandkassen, da bestemmes sammes Værdie ved Taxation, efter de ved Brandforsikkrings=Anordningen fastsatte Regier, dog uden Bekostning for Eieren. 37) Dersom til deslige Bygninger liggennogen Jord, hvoraf Jord=Afgift efter det Foregaaende skal svares, da betales denne foruden Bygnings Afgiften. Jfald Jorden ikke er matrikuleret, svares i Jord=Afgiftens Sted 16 Skl. pr. Tønde Land. Dog erlægges ikke Afgift af Jorden, naar den indeholder mindre eller ikke mere end en halv Tønde Land, og af hvad, som er under een, men dog over en halv Tønde Land, svares Afgiften, som af een Tønde Land.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
(Slutningen følger.)
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
Jfølge den igiennem Generaltoldkammeret under 1ste udkomne Forordning og Afgifter af Varer skal at alle Produkter og Varer, som fra fremmede Steder eller de vestindiske Øer til Rigerne og Hertugdommene til Søes indføres, samt af alle indenlandske Produtter og Varer som udføres til fremmede Steder eller de danste Lande og Øer uden for Europa, foruden de anorde nede Afgifter, erlegges 1 1/2 Procent af Varernes Værdie. Men af Sukker fra Vestindien betales ikkun 3/4 Sk. d. C. pr. Pund. Af Heste og Hornqvæg, som udjøres til Søes til fremmede Steder: af Heste over 100 Rdr. Værdie 72 Sk. Stkt. og af 10 Rdr. Værdie eller derunder 30 Sk. Stkt. Af Hornqvæg, Stkt. 48 indenlandsk Jndustrievarer, det asiat. Kompagnies VaSt. For denne Afgift ere frie: Trælast fra Norge, ter. Staden Altona betaler heller ikke denne Afgift.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
Underjæger Conrad Prior er tillagt Sølvn Hærdersmedaillen og 15 Rd. aarlig Pension for udviist Mod i Slaget d. 2 April, paa Prøvestenen.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
Efter allernaadigst Resolution af 22 dennes maae alle General Adtutanter i Søen Etaten, paa deres aslige Mundering, anlægge Guldstøiser af samme FaLandetatens General=Adjutanters daglige Mundering. con, som de Sølvstøiser, der allerede ere fastsatte for Kammerherre Kaas udnævnt til Mede Directeur for Under 29 October er Justituarius i Høiesteret, raad J. E. Colbiørnsens Sted. det classenste Fider Commis, i afgangne Conferens Kiøbenhavn, at forevise paa offentlige og private Ste Under 26 d. M. er det Andreas Günter tilladt, i værk i Mignatur imod at erlægge 10 Procent af Jnd der en metanisk Jndretning, som forestiller et Bergtægterne til Stadens Fattigvæsen. von Blixen Finecke, General Major samt Commanunder 29 October, er svensk Baron Carl Priilis deur af Wasan og Ridder af Sverde Ordenen, der, efter afgangne Kammerjunker Fine, er bleven Eier dansk Baron. af Dallunds Gods i Fyen, forundt Naturalisation som Gang, have kostet en langt ringere Sum en forhen Dannemark og Tripolis skal, som det beder, denne Det venskabelige Forholds Jgiennoprettelse imellem handlingerne skal have varet i 8 Dage efter den dan ved slige Leiligheder er bleven opofret. Fredsunderfen, Commandeur Koefoed, lod giøre alvorlige AnstalAar først være bleven bragt i Stand, da Eskadreneske Estadres Ankomst for Tripolis, og Freden paa 6 ter til Angreb. til Randers Bye erfares nu, at skulle beløbe sig i alt De af afgangne Grosserer Brock legerede Kapitaler, til aarlig Medgifts Udstyr for uformuende honette Pi til en Tønde Guld, hvoriblant Renterne af 35000 Rdr. en forulyttet Families Opreisning. ger, undtagen hvert tredie Aar, da Renterne gives til den holsteenske Kanal.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
J Aaret 1801 ere gaaede 2444 Skibe igiennem Aalborg, den 5 November.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
Prædikanterne paa Auchelgensdag. Froepræditten. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Hr. Provst Claudi. Aftensang. Frue Kirke Hr. Mørch. Hr. Henneberg. Hospitalskirken Hr. Klauen Kl. 11. Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1802-11-05
Aftensang i Budolphi Kirke.