Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-07-27
Af 27 Julii. 458 19 Rd. 16 A. 36 Rd. 2683. Min Herre! Fra Constantinopel. skrives, at mand der havde bekommet en Express, med Berætning, at Russerne havde angrebet og med Magt besteeget den 31 Maji de Precopensiske Linier, og dernæst tvunget den Tartariske Armee til i største Forvirring at trække sig tilbage. Hvilken Tidende har foraarsaget her en almindelig Frygt saavel ved Hof Hoffet, som hos Jndvaanerne. Stoore-Veziren skal med det første bortreyse, for at sætte sig i Spidsen af den Armee, som sig ved denne Hoved-Stad har forsamlet, og i største Hast begive sig til Bender, hvor hand med andre Trouper skal forstærkes, som mand fra andre Stæder har ladet did marschere, Bemeldte Premier Ministre har tilbudet den Russiske Resident at følge med ved Armeen; Samme Tilbud har hand og giort den Keyserlige Ministre Hr. Baron Dahlman, for at bruge ham til at mægle Freden med Rusland ved sin Ankomst til Bender. Her gaaer et Rygte, at Admiralen, Gianum Coggia, som for nogen Tiid afseilede til Assoph med Undsætning, havde hidindtil intet kundet udrætte, eftersom Russerne havde besat alle Passer saa vel, at hand holdt det for u-mueligt, med Gevalt at drive dem derfra. Ellers lader mand sig intet her mærke med, hvad for Tidender mand fra Per sten bekommer. Fra Livorno fornemmes, at der var indløben 2 Franske Gal leyer, hvoraf den eene var kommen fra Salonica; Skipperen derpaa berættede, at den Ottomanniske Flode, som for nogen Tiid var reyst fra Constantinopel, havde udstanden en haard Storm udi det Sorte Hav, hvorudi var mistet nogle Galleyer, men Resten af Floden, adspred. Fra Corsica forlyder, at Besætningen i Algajola havde gjort et Udfald med 300 Mænd paa de Misfornøyede, som indspærrede denne Fæstning, og at Angreebet var skeet med et muntert Mood; at de Misfornøyede over Hals og Hoved bleve nødde til at vende Ryggen, efterladende sig en Jern-Canone, endeel Flinter og 150 Fanger, som i Staden bleve indbragte, hvor mand til Taksigelses og Fryds-Tegn har siunget Te Dum etc. Fremdeles forlyder, at Hr. Theodorus er gaaet frem med sine Trouper til Calingang, som ligger 2 Miil fra Calvi, og som denne Plads ikkun af Landets egne Folk er forsvaret, saa tviflede mand ikke paa, hand jo snart blev Mester deraf. Ellers seer mand eendeel Kaabber-Mynter, som Theodorus har ladet slaae paa Corsica. Paa den ene Side staar en Crone omgivet med 3de Palme-Greene med disse Bogstaver under T. R. Paa den anden Side staar Myntens Værdie, af hvilke eendeel ere paa 20 sk. og andre paa 5 s.; og Omskriften. lyder saaledes: Pro Bono publico Corsico; for det Corsiske gemeene Veste. Med Jtalienske Breve advis res, at Oprørerne paa Den Corsica have bekommet Tilførsel paa Vaaben og Krigs-Redskaber fra Spanien, Frankerig og Jtalien; at deres Over-Hoveds Liv-Vagt bestood af 400 Mænd til Hest og 600 til Fods, hvilke hver 3die Dag rigtigen bleve besoldede, de øvrige SoldaBeter udgjorde henimod 80 Compagnier. lanlangende Republiquens Genuades Manifest, da skulde det med snareste, som forlyder, med et Contra-Manifest igiendrives. Ellers mældes fra Genua, at de Spanske Trouper, som til Barcelona og andre Søe-Havne er bleven indskibede, overbringes til Øen Minorca, og at mand i Spanien formærker store Bevægelser, hvilket foraarsager de Tanker, at det Spanske Hof har sin Hensigt paa Porto-Mahon og Gibraltar. Fra Paris mældes, at Kongen offentlig har erklæret, at der nu ingen Tvistighed meere var imellem dette og det Wienske Hof angaaende Preliminair-Articlernes Fuldbyrdelse og det sidste stiftede Fordrag; at Vanskelighederne angaaende Lotthringen, som den eneste Anstødelses=Steen, gandske vare ophævede imellem begge Hoffer, og at Fredens offentlige Forkyndelse ikke lidde nogen Ophold uden formedelst de Forhindringer, som de Madridske og Turinske Hoffer hidindtil havde gjort, og at Deres Majest. for samme Aarsage. skyld havde sendt tydelig og en for alle gange efterrætlig befaling til sine Ministrer udi Madrid, Neapolis og Turin, at giøre de sidste og alvorligere Forestillinger for Høystbemældte Konger, at de ey skulde fortøve længere med at fuldbyrde det, som de eengang har givet Løfte om, og at Hans Majest. i dets Mangel vilde see sig tvungen til at gribe til de Middeler, hvorved ved de siden skulde nødes til at efterkomme det samme. Fra Donau-Strømmen, rapporteres, at alle de til Wien sig befindende Keiserlige Officierer havde erholdet Ordre fra Krigs-Hof-Raadet, at begive sig til deres Poster, men besynderlig til de i Ungarn værende Campements, hvorhen og adskillige ere afreyste. Af disse Campements skal der være 3. Det første skal være ved Futac. Det andet til Cu billa og det tredie ved Blasch.