Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-29
Frankerig. I at bestemme de Forholdsregler, som ere undeblivelige Følger af en Revolution, hvorved Republiken for evig befæstes, og Royalisternes sidste Haab tilintetgiøres, gaaer det lovgivende Korps lige Skridt og i fast Samdrægtighed med Direktoriet til det store Maal - det franske Folks Vel. Begge Raadene fare fort, deels med at ophæve de af Clichianerne giennemorevne fordærvelige Dekreter, deels at give nye efter Omstændighederne. Saaledes er Dekrettet, hvilket tillod de Touloner=Emigrerte at komme tilbage, igien ophævet; ligesaa er den Kommission kasseret, som var nedsat paa Clichianernes Dimolard's og Pastoret's Andragende, for at undersøge, Buonapartes Forhold mod Genua og Venedig, og Direktoriets Forholdsregler imod Nordamerika. Alle Arreteringer og Rets=Forfølgelser formedelst Uroligheder, de sidste Valaforsamlinger bleve erklærede for ugyldige. De bestridte Valg fra St. Domingo bleve saaledes afgiorte, at de fra denne Øevalgte Deputerede, hvoriblant især Patrioten Santhonax, nu traadte i det lovgivende Korps. Direktoriets Jnskrænkelser ved Øvrigheds embedernes Besættelse ere ophævede. Direktoriet forlanger ogsaa det clichianske Dekrets Ophævelse, hvorefter de ved Calais strandede Emigrantere skulde bortføres til neutrale Lande, og man troer, at det vil opnaae sin e Hensigt og bringe det dertil, at disse mod deres Fædreland bevæbnede Folk blive med samt de troløse Deputei rede sendte til Afrika og Amerika. Paa General Jour dans Forslag i 500 Raadet blev nedsat en Kommission, hvilken skal revidere Loven over de Fædrelandetsforsvarerkunne og deres Paarørende bevilgede Pensioner. Ved en Debatte i 500 Raadet over Gavernons For J Slag: at skaffe alle Adelige, som ikke havde været Medlemmer af den første lovgivende Forsamling eller af Kon venten, inden 24 Timer bort fra de offentlige Embeder, og at holde dem derfra 4 Aar efter Freden; - hvorimod Chollet satte sig som en konstitutionsstridig Forholdsregel, og blot forlangte, at man skulde fordre den samme Erd af disse Adelige som af Præsterne - sagde Oludot, som forsvarede Gavernens Forslag : "Nødvendigheden giør denne Forholdsregel konstitutionel. 5000 Raadet maae enten tilintetgiøre Adelen, eller Adelen vil tilintetgiøre 500 Raadet. Adelen har fremdraget alt det Onde, og vil oprette Kongedømmet. -Man taler nu dog stedse stærkere om, at det lovgivende Korps vil udsætte sine Møder paa nogen Tid, som man endnu ikke kan bestemt angive. Virkelig har samme allerede den 16de første gang ophørt, og man anseer dette som en Forvarsel og en forestaaende længer Opsættelse. Denne Forholdsregel kunde stifte uendelig meget Got; allerhelst naar Gemytterne først ere ganske heroligede over den 4de Septembers Følger. Regieringen kunde da gaae frem med faste Skridt, og vilde ikke hvert Øieblik blive opholdt af umodne eller fiendske Motioner, og visse, deres Planer giennemkrydsende Beslutninger. Tiden vil tære, hvor vidt dette Rygte er grundet eller et; saa meget er imidlertid vist, at begge Raadene have besluttet, at der i Fremtiden ingen Møder mere skulle holdes paa Dekadedagene (or hver 10de Dag, eller Fronzosernes Søndag, efter deres republikanske Kalender) og det, som de udtrykte sig, for at bevise deres Ærefrygt for de republikanske Indretninger. Efter en i Paris tilsyne kommen Liste har det lovgivende Korps, ved Annuleringen af 49 Departementers Valg, og ved de 40 til Deportering dømte Repræsentanters Afgang, i alt misttet 189 af sine Medlemmer hvoraf 135 hørte til 500 Raadet og 54 til de Gamles Raad. De af den nye Trediedeel, som heller tage deres Afsked, end aflagde den forlangte Eed, ere endda ikke indbefattede med herunder. Arreteringerne og Huussøgningerne ved vare endnu, de sidste dog kuns i de Huse, hvor man har Vink om skiulte Sammensværgere. Nu er ogsaa Gilbert=Desmolieres indhentet. Det er ikke sandt, at Lasond=Ladebathar faaet Opsættelse til sine Handelsforretningers Ordning; han er virkelig allerede bortført med de andre, som ere dømte til Deportering.