Viborger Samler, 1811-01-07
Paris d. 23 Decbr. Monitøren giver Beretning om vor Armees Foretagende i Spanien i Maanederne October og November, af saadant Jndhold. a) Beleiringen for Cadix fortsættes og fremmes. Natten til 1ste Novbr. iværksatte een i St. Lucar de Bara meda, af 14 Kanonslupper og 17 Penischer bestaaende, og der bygte Flotille, sin Forening med Havnen. St. Maria, og kom der den 1ste Decbr. uden at møde noget fiendtligt. En af Kanonbaadene strandede og blev, da Engl. søgte at tage den, stukken ibrand af Mandskabet selv. Engl. sendte mange Skibe mod Divisionen mens den laae ved Rota; men Capitain Sairieur som førte dem, løb derfra og kom beskyttet af de bevægelige Artillerier langs Kysten velbeholden til St. Maria. Engl. nødtes til at gaae bort med Skamme, og see paa, at Divisionen gik i Havn; 2 af deres Kanonbaade og nogle andre Fartøier borede vi i Grund, Vore Divisioner i St. Maria, Puerto Real og Kanalen Chiclang, ere meget anseelige og, snart haabe vi, at Cadix ervores. b) J Murcia stod Blake med en Hob Jnsurg, for at forurolige den venstre Fløi af det 4de Armeekorps. General. Milhand og Ney have opsøgt fordrevet og nedsablet disse Elendige, fanget 1000 Md. og 4 Kanoner og selv kuns faaet 12 Døde og Saarede. c) J Leon have Oberst Painteville og Eskadronchef Perrussel adspredt og forsaget 2200 Spanier. d) I Gammel Castilien har General Rognet efter 20 Dages forgieves Søgen, endelig ved Belorado fundet de fra Biskaya og Navarfra fordrevne Bander. 1000 bleve dræbte og kuns 300 Md. kom levende derfra. e) J Salamanka rykkede 800 Spanier mod Fuentel-Sante hvor en Hr. von Salis laae med 50 Sveitsere. De bleve opfordrede af Spanierne; Salis afslog at overgive sig. Spanierne satte Jld paa Husene for tillige at brænde deres Caserne; men Salis fik det slukket. J et Klokketaarn havde Salis posteret en Jæger Jacjues Caojult med 5 Md. Spanierne ville tage dem; men de afslog det, de stal da Trappen til Taarnet i Brand men de 6 Mand reddede sig paa Muren og udholdt i 66 Timer en Beleiring; endelig, da deres Patroner vare opskudte, kom en Forstærkning, som reddede dem. Disse Tapre havde kun2 Døde og 2 Saarede. f) Arragonien. Juntaen i Valencia, som troede at General Suchet havde nok at gjøre med Tortosas Erobring, lod 7 til 8000 Md. under Villa Campa og Carravajal gjøre en Diversion mod Saragossa. General Chlopisky angreb dem med 7 Batailloner, erobrede 6 Kanoner, 6 Krudtkarrer, 100 Stytheste m. m. og gjorde 300 til Fange, Vor Tab bestod i 20 Døde og 80 Saarede. Mangfoldige Fiender faldt. g) J Catalonien har Hertugen af Tarent provianteret og forstærket Barcellona og renset Provindsen fra Jnsurgenterne. b) Beleiringen ved Tortosa. Nogle Tusende Jnsurg, som længe stode ved Falset og hindrede Tortosas Beleiring, lod General Suchet med Generall. Abbe og Habert forjage, hvorved Fjenden tabde mange Folk og endeel Proviant og Mution - General Suchet havde længe ønsket at bringe Hæren for Valentia under Gen. Bassecourt til at slaaes, dette lykkedes d. 26 Novbr., Bassecourt ville om Natten angribe med 8000 Md. det 114de Regiment som under General Musnier stod ved Uldacona; men da man ventede ham, blev han modtaget med en saa drøi Salve, at Jorden var skjult med døde Mennesker og Heste. Dagen efter fægtede han endnu; men da flere Franske kom til, maatte han endelig fingte med et Tab af 2500 fangne Soldater og 80 Officerer 1200 Md. bleve dræbte. Vi tabde 20 Døde og 44 Saarede; under denne Fægtning søgte Engl. med 27 Kanonbaade at lande ved Taarnet Rapita, for at falde os i Ryggen; men nogle Haubitser man sendte dem og noget velanbragt Artilleri var nok for at bringe dem til at søge Søen igjen.