JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-01-11
Ifølge Vedkommendes Begjæring, grundet paa Dom og Udlæg, bliver den Niels Jensen Lystrup tilhørende Gaard i Søeby Sogn og Bye, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., stillet til 3de Auctioner, som afholdes : Mandagen den 30te d. M. Mandagen den 13de n. M. og Onsdagen den 29de n. M. de tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die i Gaarden som agtes solgt, hver Dags Formiddag Kl. 11, efter Conditioner, som for inden 1ste Auction kunne erfares hos Hr. Nyegaard heri Byen. Hvilket herved bekiendtgiøres, i Følge Placaten af 22de April 1817. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreds=Contoir i Randers, den 3die Januar 1832. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1832-01-11
følge Begjæring af Examinatus juris Alstrup, som Dom og Udlægshaver, bliver det Huus i Christrup, som besiddes af den i Rasphuset ind dømte Ole Lynderups Kone, stillet til 3de Auctioner, som afholdes : Mandagen den 30te d. M. Mandagen den 13de n. M. og Tirsdagen den 28de n. M. hver Dags Formiddag Kl. 11 Slet. De tvende første Auctioner afholdes der paa Contoiret og den 3die i Huset, som agtes solgt. Conditionerne kunne forinden første Auction erfares hos Reqvirenten. - Hvilket herved, i Følge Placaten 22de April 1817, bekiendtgiøres. Kongsse a. Herreds-Contoir i Randers, den 3die Januar 1832. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1832-01-11
følge Reqvisition af Hr. Kammerraad Dorph paa Gorsløv, som Skifteforvalter i afdøde Gaardmand Ole Jeppesens og efterlevende Hustrues Boe i Warpeløv, grundet paa Beslutning under Skiftet, bliver den dette Boe tilhørende Arvefæstegaard No. 14 i Warvelov Bye, under Søe holms Gods, med tilliggende Jorder, staaende for Ager og Engs Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., opbudt til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner. 1ste Gang Tirsdagen den 31te Januar 1832, Middag Kl. 12, 2den Gang Tirsdagen den 14de Februar 1832, Middag Kl. 12, 3die Gang Torsdagen den 1ste Marts 1832, Formiddag Kl. 10, som afholdes, de tvende første paa Stevns og Farve Herreders Tingsted i Storehedinge og den sidste paa den sælgende Gaard. De Salget vedkommende Documenter vil vorde fremlagte ved første Auction. Denne Bekiendtgjørelse skeer i Henhold til Placaten 22de April 1817, og tiener saaledes alle Vedkommende til Efterretning: Stevns og Faxøe Herreders Contoir i Storehedinge, den 5te Januar Barfoed, const.
Berlingske Tidende, 1832-01-11
følge Reqvisition af Hr. Kammerraad Dorph paa Gorsløv, som Skifteforvalter i afgangne Gaardmand Hans Jensens og Hustrues Boe Maglebye, grundet paa Beslutning under Skiftet, bliver den dette Boe til hørende Arvefæstegaard No. 13 i Maglebye under Søeholms Gods, med tilliggende Jorder, staaende for Ager og Engs Hartkorn 8 Tdr. 1 Fdkr. 1 Alb, opbudt til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner : 1ste Gang Tirsdagen den 31te Januar 1832, Middag Kl. 12, 2den Gang Tirsdagen den 14de Februar 1832, Middag Kl. 12, 3die Gang Fredagen den 2den Marts 1832, Formiddag Kl. 10, som afholdes, de tvende første paa Stevns og Faxøe Herreders Tingsted i Storehedinge og den sidste paa Gaarden, som agtes solgt. Denne Bekiendtgiørelse skeer i Henhold til Placaten 22de April 1817 og tiener saaledes til Efterretning for Pantecreditorer og øvrige Vedkommende. Stevns og Faxøe Herreders Contoir i Storehedinge, den 5te Januar Barfoed, const.
Berlingske Tidende, 1832-01-11
følge Reqvisition af Hr. Kammerraad Dorph paa Glørkløv, som Skifte- forvalter i afgangne Gaardmand Rasmus Poulsens Boe i Holtug, grundet paa Beslutning under Skiftet, bliver ven dette Boe tilhørende Anvefæstegaard No. 5 i Holtug, under Giorsløv Gods, med tilliggende Jorden, staaende for Ager og Engs Hartkorn 8 Tdr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., opbudt til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner : 1ste Gang Tirsdagen den 31te Januar 1832, Middag Kl. 12, 2den Gang Tirsdagen den 14de Februar 1832, Middag Kl. 12, 3die Gang Onsdagen den 29de Februar 1832, Eftermidden Kl. 2, som afholdes, de tvende første paa Stevns og Farve Herreders Tingsted, Storehedinge, og den sidste paa Gaarden, som agtes bortsolgt, Denne Bekiendtgiørelse skeer i Henhold til Placaten 22de April 1817, i tiener saaledes til Efterretning for Pantecreditorer og øvtige Vedkonmende. Stevns og Faxøe Herreders Contoir i Storehedinge, den 5te Janus Barfoed, const. følge passeret Jndførsel for Skatter og Afgivter, bliver den Rasmus Larsen Nakskovs Enke tilhørende og i Høysmarke Bye, Lolland, Nørre Herred beliggende Eiendomsgaard med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 18 Alb., bortsolgt ved 3 offentlig Auctioner, som afholdes : Tirsdagen den 14de Febr. 1832, - 28de - - Formiddag Kl. 11.
Berlingske Tidende, 1832-01-11
Fredagen 16de Marts -De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sid paa Eiendommen selv. - Hvilket herved bekiendtgiøres, i Overeenssten, melse med Pl. 22de April 1817, til Efterretning saavel for Pantecreditorer, som Liebhaverne. Nakskov, den 5te Januar 1832. Hammerich. følge passeret Jndførsel for Skatter og Afgivter, bliver den JørgeJacobsens Enke tilhørende og i Abildtorpe Bye, Lollands Nørre Hel red, beliggende Eiendomsgaard med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes : Tirsdagen den 14de Febr. 1832, 28de - Onsdagen - 14de Mart.) Formiddag Kl. 11. hvilket herved bekiendtgiøres, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 183, til Efterretning saavel for Pantecreditorerne som Liebhaverne, med Tilføie, de, at de 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og de sidste paa Eiendommen selv. Nakskov, den 5te Januar 1832. Hammerich. boelana. Efter givet Anledning og derpaa taget Bestemmelse af Vedkommende uder Skiftebehandlingen i Boet efter afdøde Handelsmand MogenPiris af Blokhuus i Hiørring Amt, en Kongelig allernaadigst Bevillinaf 17de d. M. erhvervet til ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel at maa indkalde alle dem, som formene sig, at have noget at fordre i bemeldte Boe. I Henhold til denne Bevilling, der læstes i de vedkommende Retter, indkalde, herved med anfør Varsel alle de, som maatte formene at have noget Krav paa anførte Boe, i at anmelde og beviisliggiøre samme for mig som Skifteforvalter. Kiær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre-Sundbye, den 23de Decen, ber 1831. Lange.
Berlingske Tidende, 1832-01-11
Jfølge et imellem Tracteur og Borger her i Staden, 173. - 1830 a 31. Atte Jansen Schatteburg, der afgik ved Døden i Aaret 1827, og Hustrue Ane Stoltenberg Schatteburg, for Gran, under 10de Marts 1821 oprettet og med allernaadigst Confirmarn af 9de Januar 1827 forsynet Testament, har Sidstnævnte til Skifte=Con missionen indsendt 200 Rbd. r. S., til Deeling imellem Mandens Arvinger Thi indkaldes herved med lovligt Varsel bemeldte afdøde Tracteur At Jansen Schatteburgs Arvinger, til for os, inden Udløbet af det give Varsel, at anmelde og bevise deres Arveret, Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsredts Skifte=Commision i Kiøbenhavn, den 6 Januar 1832.
Berlingske Tidende, 1832-01-11
ved Proclama, som vil blive læst for vedkommende Retter, er Alle og 2 Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Gaar fæster Peder Nielsen og forhen afdøde Hustrue Karen Jørgensdater af Græsbierg i Wordingborg Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsetil for undertegnede, Boets Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøderes Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Wordingborg søndre Birk, den 3die Januar 1832. J. C. Kall.
Berlingske Tidende, 1832-01-11
Creditorerne i Stervboerne efter : 1) Enken Sidsel Boesdatter og forhen afdøde Mand FrederiRasmussen af Alstrup; 2) Aftægtsmand Peder Nielsen af Marrebek, og 3) Hovedparcellist Jens Hansen Albrechtsen og Hustrue Mare Mortensdatter af Wester Kippinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer og disse Boer for undertegnede Skifteforvalter. Falsters Birk, den 6te Januar 1832. C. G. Kruger,
Berlingske Tidende, 1832-01-11
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, der tinglæses her næste Retsda1 og derefter uden Ophold ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Da Varsel alle dem, som formene sig at have noget at fordre i forhen, nu end ledigede, Byefoged i Ebeltoft og Herredsfoged i Sønder og Mols Herrede, Justitsraad Johan Christian Wibe Stockflethis under Skiftedehanling tagne Boe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres hos vende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for mig, som constitueret Skif forvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Og bekiendtgiøres herhos, overeenstemmende med Placaten af 21de April 1824, at en Skiftesamling i Bo vil blive afholdt paa denne Byes Raadstue Mandagen den 6te Februar 1832 om Eftermiddagen Kl. 3. Ebeltoft, den 31te December 1831. Sinding.
Berlingske Tidende, 1832-01-11
Den over Hans Hendriksens Gaard, Agergaard kaldet T beliggende i Ammindrup Bye paa Cronborg Distrikt, til det 21de dennes berammede Auction, aflyses herved.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
London, den 30te December. Bladet Dublin-Times siger: Hr. O-Connel, har hugget den gordiske Knude over og trodset Kongen, Lorderne og Underhusets Medlemmer. Denne forvovne Usurpator, vor TidsFrompell, med al hans Hyklerie men uden hans Mod, har den mageløse Uforskammenhed, at udstæde et Edict, hvori han sammenkalder Overhusets og Underhusets Medlemmer af det Jrske Parlament til en Forsamling næste 9de Januar o. s. v."Med Aviserne fra Newyork, der gaae til den 9de Decbr., ere holde vi den Nordamerikanske Præsidents Tale. J denne ønskes de forenede Fristater til Lykke til Afsluttelse af Tractater, hvorved de ubetydelige Misforstaaelser med England, hvilke Hidnu vare blevne tilbage angaaende Grændserne, vare hævede og Nordamerikas Fordringer paa Frankrige af dette Land vare Afbetalte. Han yttrer det Haab, at end venskabeligere Forhold mellem begge disse Magter ville for Eftertiden fremvoxe. Af Nealel skal ufortøvet fordres Skadeserstatning for de Nordamerika lernes Handel tilføiede Forurettelser. Med Spanien vedvare Misforstaaelser, som er opstaaede ved Røverier i de forenede Sta Ers Handel af Spanske Skibe i Krigen med deres Nations forhums Colonier. Med Rusland og Østerrige finder det venskabeligere Handelsforhold Sted, og paa den med Porten af sluttede Tractat ventes Ratificationen. Efter nogle Ord om den af Portugals Regjering udøvede Uretfærdighed, men ligesaa hurtig ydede Skadeserstatning, kaster Præsidenten et flygtigt Bli Paa Forholdene med China og de Sydamerikanske Stater, hvorpaa han vender sig til den ikke mindre glædelige Tilstand i det Jndre. Han siger blandt Andet: "Jndkomsterne i det lø dende Aar ville beløbe sig til ikke mindre end 27 Mill. 700,000 Dollars og Udgifterne for Alt, Statsgielden ikke medregnet, ikke hverskride 14 Mill. 709,000 Dollars. Til Gieldens Betaling saavel Capital som Renter, ere 16,500,000 Dollars anvendte, en Sum, der er større end den, man af Statsindkomsterne i Logetsomhelst Aar siden den synkende Fonds Udvidelse har an hendt, naar undtages de Aar, som fulgte umiddelbart paa denne. Den paa Statsgieldens Afbetaling udgivne Sum fra de Marts 1829 til Slutningen af indeværende Aar (1831), ikke fulde tre Aar, siden Bestyrelsen kom i mine Hænder, vil beløb og til over 40 Millioner Dollars. Efter denne gunstige Skildring, J Finantserne følger den Beretning, at hele Statsgielden kan herre betalt om fire Aar. Ogsaa Agerdyrkning, Handel, ManuUcturer, og indenlandske Forbedringer have efter denne Skildring, ti særdeles fortrinlig Fremgang. - det eneste mørke Træk, den rekommer i Talen, er Bortfjernelsen af de indfødte Jndianere ta Georgien, Ohio og andre Stater, længere bort i det Jndre, sel roses denne haarde Forholdsregel, men Tonnen, hvormed den ter, contrasterer meget mod det øvrige Jndhold. En Revision J Consulatslovene anbefales Congressen.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Fyrst Tallyrand har, efter Forlydende, i nogen Tid været skefaget med at skrive hans Memoirer, som han agter, at fuldende, dersom hans Helbred tillader det. De ville indeholde et høist interessant Bidrag til vor Tids Historie, dersom Fyrsten, hvorom vi ikke tvivle, bliver Sandheden tro. (Hoftidenden c: Court Journal.)
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Det Engelske Bibelselskabs Jndtægter for Regnskabsaaret 1ste Mai 1822 have været 95,24 Pd. St., altsaa 10,111 Pd. St. større end i det forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
For to Dage siden ankom til Edinburgh et Brev fra Walter Scott paa hans Reise til Jtalien, hvori han skriver, at den nyelig opstaaede Vulkanske Øe ved Siciliens Kyst, nu er forsvunden.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Af de officielle Lister, hvorefter Afgifterne paa Avertissementer betales til Staten af Avisejerne, erfares, at alle de i London, udkommende Aviser, i næstforrige Aar 1830, have indkasseret blot for Avertissementer: den store Sum 157, 182 Pund Sterling. Deraf fik The Times 15,342 Pd. St., The Courier 2,701. The Morning-Herald 7,719, The Morningpost 5,586, The Morning=Chronicle 3,595 Pd. St., og The United Kingdom Gazette kun - 3 Shill. og 6 Pence. - Der har flere Gange været Tale om at indgive en Petition til Parlamentet angaaende Lettelse i Stempelafgifterne. J en Forsamling, som Samfundet Literary Jnstitution i London nylig holdt, var den periodiske Presses Jndskrænkning i England ved disse Paalæg, atter Gjenstand for dets Forhandlinger. Det beviistes, at af de Aviser, der udkomme i de forenede nordamerikanske Fristater, hvor at offentlige Blade ingen Taxe betales, indeholdt blot otte Newvorkske aarligen en Million, 555,117 Avertissementer, medens Sex Hundrede engelske og irlandske Aviser i samme Tidsrum ikkun have optaget 1, 105,000. En af de saakaldte staaende Artikler, hvis daglige Jndrykkelse i de forenede Stater aarligen koster 28 Dollars, vilde i England koste 90 D.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Keiseren af China har givet de engelske Kjøbmænd i Canton, den Resolution paa deres Ansøgning, at det i Henseende til Handelen skulde blive ved det Gamle. J samme Beskeed kalder han Englænderne fremmede Barbarer.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Fra Demerary erfares, at den største Uorden hersker sammesteds, og at enhver lovlig Bestyrelse allerede i tre Maaneder er ophørt. Alvorlige Stridigheder ved de forskjellige Domstole have givet Anledningen dertil. Da Colonien snart skal regjeres efter Engelske Love i Stedet for de hidtil gieldende Hollandske, saa har Gouverneuren suspenderet alle Domstolene.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Paris, den 3die Januar. Det er ganske vist, at det lille Hof i Holyrood har foreslaaet Vicomte Chateaubriand, at overtage Bestyrelsen af Hertugen af Bordeaux's Opdragelse; men da hiin berømte Skribent gjorde det til en uundgaaelig betingelse, at alle de Personer, der hidtil have hørt til Hertugens Omgivelser, skulde bort fjernes, saa blev der intet af denne Sag. Fra Lissabon erfare vi, at Don Miguel, ved et Decret af 12te Decbr., har befalet, at alle Processer, der ere anlagte mod Soldater, som tjene i den portugisiske Armee, skulle ophæves, for at sætte dem i Stand til at værge desto bedre for Fordernelandet imod de nye Revolutionære, der pønse paa at anfalde det.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Om St. Simonianerne fortælles her mangehaande interessante Ting; (Denne Sects oprørske Tendents, som allerede har ført til saa sørgelige Resultater i Lyon, yttrer sig uophørlig gen.) hos Jfraeliten Baron Rothschild have de aldeles ikke været heldige med deres Omvendelsesforsøg. Baronen har altfor liden Begeistring og Selvtillid til sin gandige Capacitet (et Ord, som St. Simonianerne uophørligen føre i Munden) til at han skulde dele sine Millioner med dette republikanske Hierarchie. Saa meget end det Latterlige prædominerer hos hiin Sect, maa dog de Fremskridt, som dens ligesaa absurde som farlige Lærdomme gjøre, høiligen bedrøve Enhver, der er sund Fornufts og lovlig Ordens Ven. Shver.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Nouvelliste Vandis af 30te Decbr. f. A. beretter, at Statsraadet i Lausanne har befalet, at Bourquin og de øvrige Hovedmænd for Revolutionen i Neuschattel skulle ufortøvet forlade Canton Lausanne, hvorhen de vare flygtede. De have allerede derfra begivet sig til Paris.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Luxemburg, den 31te December. J Journal de Luxembourg læses: "Hvor stærk en Regjering er dog ikke den Belgiske! 150 Mand reise sig i Egnen af Luxemburg, og hele Belgien overfaldes af stor Skræk Jnfanterie, Cavallerie, Artillerie, Borgergarder, overordentlige Commissioner ile til med Postheste, - Courerer sendes til London og Paris, England og Frankrige kaldes til Hjelp. Den souveraine Folks Ministre have i Repræsentanternes Kammer erholdt en skjøn Lection af Hr. Hoffschmidt, der ved denne uforglemmelige Leilighed har overgaaet sig selv; saa meget har hans Veltalenhed holdt lige Skridt med hans almindeligen bekiendte udmærkede personlige Egenskaber; og Ministrene have maattet taale Slagene af denne Mirabeau fra Ardennerne."Alle disse Bevægelser, al denne Larm, alle disse Bekostninger vare til ingen Nytte. Saasnart Fæstningens Militair=Gouvernement havde erklæret, at det ikke burde taale, at et bevæbne Corps opholdt sig i Fæstningens Omkreds, maatte Hoben opløse sig af sig selv, da der manglede den et Styttepunkt. Naar nogle faa Mand desuagtet ere vedblevne med deres Foretagende, viser det vel kun unyttigt Mod. De have ikke opnaaet, hvad de vilde, men de ere heller ikke overvundne. Omtrent 20ve Mand ere tagne til Fanger om Natten, men Jngen blev dræbt. Deres Anfører er ikke falden i de belgiske Gensdarmers Hænder; det var hans yngre Broder, som studerer i Lüttich og stor i Begreb med at gjøre en Reise til sit Hjem. - Soldadaterne under Tornaco havde efter flere Timers Fægtning med en Esqvadron Gensdarmer gjort et skjønt Tilbagetog. De bleve tvungne dertil ved det fiendtlige Cavalleries fordeelagtige Stilling.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Efterretninger af blandet Jndhold. Det er bekjendt, at Mahomedanerne have Missionsanstalter, der, med en rigtig Takt, henvende deres Virksomhed især paa aldeles ucivililiserede Nationer, efterhaanden ere blevne udbredte over hartad hele Africa, og næsten allesteds overgaae de christelige Missioner i Virksomhed og i dennes Held. Den er et mindre bekjendt, men ikke mindre vigtigt Factum, at de ogsaa have Foranstaltninger, der svare til vore Bibelselskaber. Efter Legater underholdes nemlig ved mange Moskeer Skrivere, som deres hele Liv igjennem ikke bestille noget Andet end afskrive Koranen, der af Moskeerne sælges til en utroelig lav Priis, for ogsaa at gjøre det mueligt for den fattigste Muselmand, at ej denne hellige Bog, der i Ægypten og Syrien nu er den eneste, som afskrives. J Cairos berømte Moskee er et saadant Estab. lissement, hvor Koranen kan kjøbes i alle Formater, med flere eller færre Zirater, indtil Afskrifter uden saadanne. Disse Afskrifter kunne, efter de calligraphiske Prydelsers Beskaffenhed, faaes til de forskjelligste Priser. Da Mahomedanerne have en overtroisk Ærbødighed for hver beskreven Papiirstrimmel, og en ubegrændset Ærefrygt for en skreven Koran, saa maa disse Haandskrifters Masse voxe meget betydeligen, efterdi deres Varighed er saa stor. Overhovedet er det mærkeligt, hvorvidt J stinkten i Henseende til Midlerne til saadanne hellige Bøger, Bevaring og Udbredelse fører. J Bukan har Lamaen for skaffet sig Stereotyper til hele Samlingen af de budhistisk religiøse Bøger med deres Commentarer; disse lader han, efte det Budhistiske Kirkesamfunds Fornødenheder, aftrykke og udde næsten aldeles gratis. - J China have alle Klostere deres Bo. trykkerier, ved hvilke Munkene udbrede deres Sects Værker i de allerbilligste Priser.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
J Canton udkommer nu en Avis i det chinesiske Sproder blot handler og europæiske Anliggender. Det første Nr. deraf indeholder Efterretninger og Algiers Erobring, en kort Afhandling om Politisk Oeconomie, de sidste Revolutioner i Frankrig, og i Belgien.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-01-12
Kiøbenhavn, den 12te Januar. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 6 1/2 Theoretisk architectonisk Priisopgave. Den Vigtighed, som den borgerlige Bygningskunst har, er alene betragtet for sig selv, men ogsaa formedelst dens Indflydelse paa andre Grene af Runst, Haandværk og Industrie er saa stor, at en nøiere Udvikling af hvad man med særdeles Hensyn til vort Lands naturlige og borgerlige Forholde med Föie kan fordre af Architecturen, vel neppe vilde savne en almindelig Deeltagelse. En stor Deel Fordomme vilde desuden herved blive hæved og endeel vrange Begreber berigtigede, det vilde blive indlysende, at de simple Bygningsmatskialier, som Danmark til byder, saavelsom de mange Betingelser, der gjöres af Sparsomhed, local og climatisk Hensigtsmæssighed og Beqvemmelighed, ingenlunde ere uoverstigelige Hindringer for sand architectonisk Characteer og Skiönhed. Skal Architecturen virke saaledes, som den kan og bør i et cultiveret Land, da kan den ene og alene gjøre det som skiön Hunst. Men, forat kunne opfylde blot de billigste Forventninger, der fremkomme, naar Architecturen betragtes fra dette Standpunkt, behöver den vordende Bygmester en omhyggelig Dannelse saavel i Theorie, som i Praxis. Det forskiellige Talent vil vistnok gjöre den Ene mere fortrolig med Overvindelsen af alle de Vanskeligheder, som Constructionen frembyder, og give den Anden störrre Lyst til at frembringe nye Virkninger ved heldig Anvendelse af de forskiellige Former, men ligesom den, der er mere födt til Constructeur, ei kan undvære et dannet Begreb om Stiil, saafremt han vil arbeide som Architect, saaledes kan den, hvis Formands er vakt höiere Grad, umueligen virke med Held, naar han ikke er understöttet af den Indsigt og Sikkerhed i sit Fag, som ikkustadigt videnskabeligt Studium og practisk Erfaring kunn give. Disse og flere Betragtninger have bestemt Kunstforeninger til at udsætte en Belønning af 100 Species for den bedste Bearbeidelse af fölgende Opgave : hvilke Fordringer bør gjøres til en Bygmester i Danmark, og hvorledes kan den vordende Bygmester bedet sættes i Stand til at opfylde disse Fodringer P. Spørgsmaalet angaaer, som foransort, den borgerlige Bygning : kunst. Ogsaa Mesteren heri skal være fortrolig med Grund lærdommene i Mathematik, Physik og Chemie. Det angaaer fremdeles Bygmesteren i Danmark, der i sin Virken bestandigen bør have vore Forholde, vort Clima, vore financielle Kræfter og vor industrielle Virksomhed for Öie, og der no bør kiende alt, hvad Fædrenelandet frembyder til Bygning : værkers Opførelse, men af hvem man derfor ikke mind fordrer en uddannet Sands for de arcitectoniske Former ; Al for at hans Værker skulle ligemeget bære Præg af Hensigt mæssighed og Soliditet, som vidne om en luttret KunstsandUdarbeidelserne, betegnede hver med en Devise og lesagede med en forseglet Seddel, hvori findes Forfatteren Navn, og som uden paa er forsynet med samme Devise, som Afhandlingen, indsendes inden den 1ste September 1832 med Udskrift : til Kunstforeningen i Kiöbenhavn."