JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Der er i flere af vore Provindsaviser klaget over, at den skriftlige Opgave i Religion ved Er. Artium iaar har været vanskeligere, end at man af de unge Studerende, der netop forlade Skolen, med Grund kunde vente en tilfredsstillende Besvarelse af samme. Forsaavidt nu denne Klage blot skal gjøre opmærksom paa, at en Hovedaarsag til det mindre gunstige Udfald af Prøven i Religion er at søge i det skriftlige Spørgsmaals usædvanlige Natur, saa maa Jndsenderen heraf fuldkommen erklære sig for samme Mening; men saavidt som hin Beklagelse indeholder en Bebreidelse imod det theologiske Fakultet og navnlig imod den Professor, fra hvem Spørgsmaalet formeentligen var udgaaet, saa ville et Par bemærkninger maaskee ikke være aldeles overflødige. For det Første kan Jndsenderen ikke indrømme nogen anden eiendommelig Vanskelighed i bemældte Opgave end den, Formen maatte frembyde for Flerheden af de unge Studerende. Hvorfor det religiøse Liv maa udvikle sig som Samfundslive er nemlig et Spørgsmaal, som i og for sig umuligen kan lades upaaagtet overalt, hvor Religionsundervisningen skal være noget mere end en simpel Katekese; Betydningen af Samfundslivets forskjellige Former maa idetmindste i Hovedtrækkene være klar for Enhver, som staaer i Begreb med paa Videnskabens Vei at gaa over fra den ene af disse Former til den anden. Hvad den misfornøiede Klager ved samme Leilighed bemærker for at begrunde den fremsatte Paastand, om Ubillighed: "at det turde falde mangen theologisk Profesfor vanskeligt, tilfredsstillende at løse den omtalte Opgave, har, som Enhver let seer, aldeles Jntet at betyde; thi en Besvarelse, som given af en Examinand vilde være særdeles tilfredsstillende, kunde naturligvis ikke tilfredsstille naar Talen var om en udtømmende videnskabelig Behandling af en Mand af Faget; derfor kunde samme bemærkning have været fremsat med lige stor Ret, naar den religiøse Opgaves Jndhold havde været ethvert andet end det givne, og alle Spørgsmaal og Religionens Sandheder vil man dog vel ikke banlyse fra Er. Artiums Enemærker. Det staaer altsaa kun tilbage at omtale Formen, som vi have indrømmet bærer det Usædvanliges Præg. Men det Usædvanlige er som saadant ikke det Urigtige og bør derfor ikke stemples som saadant; ja vi formene, at enhver Reform i en Videnskabs Methode, naar dens Ret er hævdet i den høiere videnskabelige Sfærre, letteligen kan fremtræde under et Skin af uretfærdig Strænghed, saasnart den i sin seierrige Gang udbreder sig til Videnskabens lavere Trin og der fordrer tilbørlig Anerkjendelse. Men vi formene tillige, at Feilen i saa Fald ligger mere i Betragteren end i Sagen selv. Hin Reformation i Theologiens Behandling er nemlig ikke kommen saa pludseligt, at en Opgave som den omtalte burde være aldeles uventet, og hvis dette desuagtet har været Tilfældet, da godtgjør netop hint Spørgsmaal sig derved som et nødvendigt Middel til at vække forøget Opmærksomhed for en Disciplin, der hidtil ei overalt har været fri for stedmoderlig Behandling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Bekjendtgjørelser. Efter en kort Sygdom hensov igaar Eftermiddags vor kjære lille Datter. Vi søge vor Trøst i den Troe, at det elskelige Barn nu er en Lysets Engel hos Faderen i Fredens Hjem Ribe den 30te October 1842. P. Fibiger. J. Fibiger født Frost.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Det er bleven min sørgelige Skjæbne at melde fraværende Slægt og Venner, at Døden den 22de dennes berovede mig min høitelskede og uforglemmelige Mand, Brændeviinsbrænder J. B. Albinus, i hans kraftigste Manddoms Alder efter 5 a 6 Ugers Sygeleie. Han efterlader sig mig og 4 umyndige Smaae, hvoraf den Yngste ikkuns er 6 Uger gammel. Varde, d. 28de October 1842. K. Albinus fød Thomsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Gode Kogrærter ere at bekomme hos Niels Warming.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Bal i Varde. Søndagen den 6te November Kl. 7, hos Gjæst Aastrup. giver Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe: J. G. Koppes Anviisning til Jorddyrkning og Qvægdrift, ved C. Dalgas. - Mødet paa Thorseng, af Forfatteren til Lindormen. – Den smukke Skovpige, af Paul de Kock. 1. B. - Maria af Burgund af James. I. B. - Taarnet ved Dardanellerne, origin, romant. Fortælling. 3. D. - Cosmorama, udg. af C. Monrath. H. H. - Oehlenschlagers Tale d. 28. Septbr. 1842, holden i Anledning af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag. – Davis Beskrivelse over China og Chineserne, med Tylograph. 3. H. - Knudsens Søe-Mærkebog for Skibsførere og Styrmænd. – Vandeuren, dens hist. Udvikling, nærv. Tilstand og Resultater, af Dr. Hjaltelin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Theologisk Tidsskrift, udg. af Prof. Clausen og Hohlenberg. 3. H. 1812. – Det kongl. Theaterrepertoire. Nr. 145. de Utrøstelige. – Steffens Volkskalender for 1842 og 43. Endvidere medfølger literair Anmeldelse om: Withs Dyrlægebog, Koppes Jorddyrkning og Qvægdrift, m.s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Undertegnede agter at oprette en Fragtkjørsel imellem Ribe og Tønder 2 Gange ugentlig, næmlig hver Mandag og Torsdag Morgen Kl. 6 fra Ribe og samme Dage til Tønder, og fra Tønder hver Onsdag og Løverdag Morgen Kl. 6 til Ribe. Mit Logie er hos Søren Weise i Ribe og hos Nicolai Carstensen i Tønder. Niels Hansen. Wenn Andreas Johannsen Paulsen, ein eyelicher Sohn des Kathners Peter Paulsen und seiner ChefranJohanna Maria im nenen Ruttebüllerkoog, welcher den 5ten April Ein tausend sieben hundert zwei und siebenzig geboren ist, mithin das siebenzigste Lebensahr uberschritten har, seit den Jahre 1790 abwesend gewesen, ohne das die mindeste Nachricht von ihm eingegangen, oder auch nu eine Spuuber sein Leben, oder uder seine Angehørigen har ermittelt werden konnen, und ein Halbbruder von ihm auf die Auskebrung eines nuter Verwaltung der Hoyer Birkvogte stehenden Vermögens nach vorgangiger Beobachtung der gesetslichen Maasregeln angetragen, als wird gesetslichen Vorschriften zu følge, gedachter Andreas Johannsen Paulsen event. seine Angehørigen und Erbeen, hiemit von Gerichtswegen aufgefordert und befebligt, binnen 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, uder ihr Da sein und Leben Kunde zu ertheilen und sich deshald mit ihrenAnspruchen und Gerechtsammen im Birks Actuariat bei dem Herrn Gerichtschreiber Wieding in Tondern, unter Beibringung ihrer Legitimations=Documente und Bestellung der erforderlichen Actenprocuratur, bei Verlust aller Anspruche zu melden, mit der Verwarnung, dats, menn keine Angaben er følgen, gedachter Andreas Johannsen Paulsen werde für todt erklart und sein hiesiges unter Verwaltung stehendes Vermogen, an seine hieseldst befindlichen gesetslichen Erben, werde ausgekehrt werden. Hoyer Birkvogte zu Tondern d. 24. Octbr. 1842. Drøse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Auction over Hovedgaarden Nyevraae. Jfølge Ordre fra Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond, bliver paa Tingstedet i Nørre Sundbye den 29de November 1812 afholdt offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Nyevraae med tilliggende Eiendomme af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 29 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 2 enfjerd. Alb. Denne Eiendom er beliggende i Kier Herred, Aalborg Amt, lidt over 2 Miil fra Aalborg, og er bortforpagtet, men Forpagtningen kan opsiges med et halvt Aars Opsigelse. Det bemærkes, at en Femtedeel af Kjøbesummen bliver at udbetale i 11te Juni Termin 1843 og at Auctionsbudets Antagelse beroer paa Statsgjældsdirectionens Approbation. Salgsconditionerne ligge til Eftersyn i Rentekammerets Domaine=Contoir, paa Postgaarden i Odense, hos Gjæstgiver Petersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona, paa Jnspectionscontoiret paa Edelsborg pr. Skanderborg, og hos Forpagter Bodelsen paa Nyevraae, der tillige foreviser Eiendommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
En tre Etage Vindovn ønskes tilleie. Adressekontoiret anviser. Hvidkaal kunne faaes hos Tiendecommissair, Wandborg i Janderup. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Boelmand Lauritz Peder Sørensen af Eegholdtlund paa Eegholdt Mark, Leierskov Sogn, Ribe Amt, hans til Skiftebehandling opgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding den 26de October 1812. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Bekjendtgjørelse. Hvor og hvorledes det bliver muligt, for 4 1/2 Species at kunne komme i Besiddelse af 260,000 Rbd. rede Sølv, derom meddeler Commissions Contoiret paa Petri Kirchhof Nr. 308 i Lybeck, uden Betaling, nærmere Efterretning. Contoiret tager imod ufortøvet til det samme afsendte frankerede Brev, og skal da med første Post meddele det Fornødne. Til Overflødighed bemærkes endnu udtrykkeligt, at det bliver Hver og En tilladt, efter at have seet den meddeelte Underretning, enten at anvende 4 1/2 Species eller ikke at anvende dem, og at i sidste Tilfælde Jngen har at udbetale Noget. Lybeck i Septbr. 1842. Commissions=Contoiret. Petri Kirchhof Nr. 308.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Assemblee=Bal Søndagen den 6te Novbr. paa Korsbrødregaard. Directionen. Nylig har forladt Pressen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
De anabaptistiske Bevægelser i Danmark, betragtede fra det christelige og kirkelige Standpunct ved Dr. N. Faber, R. og Dom., Biskop over Fyens Stift. 176 Sider og Jndledningen Avl, stort Octav i Pap.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Dette Skrift, som udførlig behandler en Gjenstand, der for Øieblikket vistnok fortjener stor Opmærksomhed, haves i de fleste Boghandlinger, i Ribe hos Termansen og Andersen, i Odense hos Forlæggeren S. Hempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Fra Pressen er udkommet: Gotsches Læsebog, for Almueskolerne i Danmark, udgivet ved Understøttelse af Fyens Stifts litteraire Selskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
Femte Oplag. Jndhold. 1. Fortællinger. 2. Om det menneskelige Legeme. 3. Om den menneskelige Siel. 4. Noget om Naturlæren. 5. Om Himmellegemerne og Tidens Jnddeling. 6. Om Jordkloden i Særdeleshed. 7. Om Luften eller Dunstkredsen. 8. Naturhistorie. 9. Om det borgerlige Selskab. 10. Noget af Menneskeslægtens Historie, især med Hensyn til den christelige Religion. 11. Nogle vigtige Opfindelser til Menneskenes Nytte. 12. Beskrivelse over Danmark og tilhørende Lande. 13. Danmarks Historie. Bogen er 256 Sider stor Octav, trykt paa godt stærkt val set Papir, og sælges i de fleste Boghandlinger i Danmark for den billige Priis 3 Exemplaret i Materie og 4 8 indb. Det Bifald, hvormed denne Læsebog er bleven modtaget i de talrige Skoler, hvor den nu bruges, og den fordeelagtige offentlige Anmeldelse, som er bleven Bogen til Deel, lader med Grund haabe, at den opfylder sin Bestemmelse som en meget hensigtsmæssig Læsebog for vore Almueskoler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-31
J Ribe faaes Bogen hos Dhrr. Termansen og Andersen og i Odense hos Forlæggeren S. Hempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffOnsdagen den 2. November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Blandinger. Sultanen har anerkjendt den nye Regent over Servien, og saaledes ere den styrtede Familie Obrenowitsch's Fordringer erklærede for Nul og Jntet. Ved den nylig i Berlin stedfundne Formæling imellem den preussiske Prindsesse Mariane og Kronprindsen af Baiern blev der opført en Fakkeldands af 16 virkelige Statsministre, med Voxfakler i Hænderne og Brudeparret imellem sig, hvorefter Brudens Strømpebaand, efter gammel Skik, blev klippet i smaae Stykker og af Overhofmesterinden uddeelt til de Tilstedeværende af de to første Rangklasser. Gjennemsprængningen af Alpekjæden og en Jern banes Anlæg, til Fremkaldelse af livligere Samfærdsel imellem Frankrig og Jtalien – hvilket unægteligt vilde være et af vor Tidsalders mærkeligste Foretagender – vil, efter al Rimelighed, snart blive iværksat. Jfølge franske Blades Udsagn, skal Gjennemsprængningen skee i Nærheden af Mont-Cenis, som et af de smalleste Steder. Demoiselle Rachel skal, meget nedslaaet, være vendt tilbage fra England til Paris, da Toldvæsenet har været saa ugalant at fratage hende en Kuffert med kostbare Shawler a., som hun vilde have indsmuglet i England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Om Bjergningen af Skibet Telemaques Vrag hedder det i en Beretning fra Havre af 18 Octbr. J forrige Uge begyndtes de første Operationer med det omtalte Vrag, og allerede ere de lykkedes saa vel, at Skibets Forende er hævet 66 Centim., Bagenden 50. Skulde de videre Operationer, hvad man har Aarsag til at haabe, vorde kronede med lignende Held, da turde allerede inden 8 Dages Forløb det hemmelige Jndhold af Skibet "Telemaque, efterat have ligget et halvt Aarhundrede under Vandet, igjen komme frem for Dagens Lys."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Jmellem Rusland og Paven siger Dorfzeitung trække mørke Skyer op. Den russiske Selvhersker synes at have taget de pavelige Hjærtesudgydelser unaadigt op, og man taler om den russiske Gesandts Hjemkaldelse fra Rom. Den katholske Adel og Klerus i Polen skal ogsaa være bleven seet skarp paa Fingrene, og nogle af de Jvrigste være givet Orlov til nogle smaae Lystreiser til Bagrusland, hvor de skjønne Hermeliner komme fra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Digteren Ludvig Tieck er bleven rørt af Slag. For hans Liv er der vel for Ojeblikket ikke at frygte; men hans Tunge og venstre Haand er lammet. Han var nylig flyttet til Potsdam, for ved Kongen af Preussens Gavmildhed at nyde en behagelig Alderdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Jndenlandske Efterretninger. Om den jydske Stænderforsamling hedder det i "Kbhavnsposten", "Ved den Jver og Varme, hvormed den første Debat er bleven ført, fremtræder saavel Fors Phystognomi overhovedet, som de enkelte og deriblandt de fleste nye Deputeredes politiske Characteer. Her træffer man ikke længer paa de uendelig lange Taler som i Roeskilde; selv den kgl. Commissarius synes ikke ret at kunne komme i Gang med sin Veltalenhed, idet de korte og bestemte Jndvendinger, der træde frem fra alle Sider i Forsamlingen, blive ham for talrige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Landsoverrets-Assessorerne i Kjøbenhavn ere, ved allerhøieste Resolutioe af 18 f. M., fra 1 Jan. 1843. tilstaaede hver et aarligt Gage-Tillæg af 200 Rbd.,med Undtagelse af den ældste surnumeraire, der beholder 800 Rbd. (den yngste har hidtil kun havt 600).¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
J Fremtiden ville altsaa de to yngste faae hver 800 Rbd. om Aaret, de 4 næste hver 1200 Rbd. og saa fremdeles 1400, 1600 og 1800 Rbd. Ved Overretterne i Glückstad og Slesvig begynde Assessorerne med 1400 Rbd. og kunne stige til 2000 (O. Th. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
J nogen Tid har man hos Bog- og Kunsthandlere seet udhænge et Qvinde=Portrait med skjønne, sværmeriske Ansigtstræk og med Underskrivt: "Mathilde reine de Danemark, men tegnet af en endnu levende fransk Kunstner, Grevedon, aldeles efter egen Phantast, uden mindste Lighed med nogen af Originalportraiterne. Derimod har Hr. F. J. Flamand nylig udgivet og forlagt et Portrait af den ulykkelige Dronning, efter et Maleri af Pilo (den berømte Konstner Juels Lærmester) og i sin Tid eiet af Caroline Mathildes Søn, Frederik den Sjette, hvilket maa give den bedste Garanti for dets Lighed. Efter J Tops Haandtegning lithographeret af den talentfulde Lithograph C. Fortling, er dette Portrait trykt i det bærentzenske lithographiske Jnstitut, og faaes nu for 1 Rbd. (Hp. A.) Baptisterne Graveur Mønster og Spisevært Ny ding ere atter ifølge Cancelliets Ordre satte under Tiltale for Overtrædelse af Ford. 13. Jan 1741 om gudelige Forsamlinger samt af det dem tidligere af Politiøvrigheden givne Tilhold Mønster har næmlig holdt en Tale i en d. 21. Octbr. paa Rydings Bopæl stedfunden Forsamling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
J hele Sjælland, i Kjøbstæder og Landsbyer, spores i indeværende Efteraar hyppige Febersygdomme, af smitsom Art, hvis Særkjende er Bedøvelse forbunden med Deltrium. Det er desværre at befrygte, at Smitstoffet ikke vil tabe sig før Vinterens Komme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Paa flere Steder har Sygdommen viist sig som den meest ondartede Typhus og allerede bortrevet mange Offere. Lægerne give det slette Vand Skylden, hvormed man nu saalænge har maattet tage tiltakke. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Kornpriserne i Sjælland: J Søstæderne betales Byg endnu med 20 Mk., i Landstæderne med 18 Mk. pr. Td. Priserne paa Havre holde sig stive. Af Rug kommer kun Lidet i Handelen. En Tønde Toldrug, betales paa Møllerne med 6 Rbd. 3 Mk. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Høiesteret har nu fældet Dom i den mod en stor Tyvebande i det systlige Sjælland anlagte Sag. Hovedmanden for dette Complot var Peder Larsen, Skjeldbye, efter hver Sagen har erholdt Navn af den skjeldbyeske Sag." Skjeldbye selv er idømt 16 Aars Rasphuusarbeide; de øvrige Tiltalte Fæstnings- eller Forbedringshuusarbeide paa kortere eller længere Tid; En (Jacob Wulff eller Ring) endog paa Livstid. (Rand. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Det "Sønderborger Ugeblad, indeholder følgende Artikel om den Nathansenske Affaire": "Selv ved Hamborg, hvor denne Mand nu har bosat sig, søge hans Antagonister i Randers at fortrædige og forfølge ham ved allehaande Chicaner og Kabaler. Han har nu overgivet sin Sag, hvorover der endnu stedse hviler et forunderligt mystisk Slør, til en af Hamborgs dueligste Jurister, og denne skal have overrakt Hs. Maj. Kongen i Pløen en Ansøgning, som er af den Natur, at Majestæten strax beordrede en af sine medhavende Embedsmænd at eftersee alle Nathan sens Papirer denne Sag betræffende, og Embedsmanden skal have fundet disse alle tilfredsstillende. Ansøgningen gaaer fornemmelig ud paa, at et nyt Forhør maatte beordres optaget i Randers i Nathan sens Nærværelse. Ja man vil endog med Sikkerhed, vide, at Nathansens Kone har i Manges Nærværelse gjort Knæfald for Kongen i Pløen og bedet om Redning. Nathansen vil fordriste sig til at bevise med mange sanddrue Vidner, at han aldrig har været sin Forstand berøvet, og at hele hans ulovlige Jndspærring i forskjellige Gallehuse er skeet ved Kabale og Bestikkelse. Ja han vil ydermere bevise, at alle 26 Vidner, som dengang brugtes imod ham, skulle have afgivet falsk Forklaring i Retten; thi han skal være forsynet med Vidnernes egenhændige Underskrifter, hvori de sige at have maattet afgive urigtig Forklaring ved Retten i Randers. Bliver nu denne høist vigtige Begivenhed snart ad Lovens Vei foretaget, da vil denne Criminalsag gjøre uhyre Opsigt; ja selv Forhørerne ville blive meget interessante saavel for Lægen som Juristen. Hr. Nathansen skal nu være paa Reisen til Hovedstaden, for at paaskynde Sagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Vi have tidligere omtalt en Petition, der fra Aabenraa skulde indsendes til Stænderforsamlingen, og hvori der androges paa Bortfjernelse af Jndskrivten "Dansk Eiendom paa Skibene. Vi vare dengang ikke fuldstændigt underrettede; man er gaaet endnu videre, ja vi tør vel sige: til yderste Yderlighed. Der er andraget, at Skibene maatte faae et slesvigholstensk Flag, istedetfor det danske Som Grund for dette smukke Forlangende er anført, at "Schleswigholstein er ikke kjendt i Udlandet, og Gud veed hvad mere. Det er kun faa Aar siden, at Udlændinge beilede til det danske Flag, og toge dansk Borgerskab blot for at kunne føre det, og nu ville vore eigne Exaltados, der tildeels under dette hædrede og værnende Flag have vundet Agtelse og Formue, have det ombyttet med en indbildt Stats ikke existerende Symbol, og fremlægge et saa erentrisk Jndfald til Understøttelse i Stændernes Forsamling. Vi gad vide, om Verdenshistorien kan fremvise Mage til Exemplet. (Aab. Ugebl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-02
Det har vakt endeel Opsigt, at Jndtægten af Kiær og Hvetbo Herreder i Jylland, paa en Tid hvor ellers i Regelen Herredsfoged-Embederne ere aftagne i Jndtægter, er stegen fra 1900 til 2900 Rbd., og man har yttret den Formening, at derom vilde blive anstillet Undersøgelser. Det Sidste vil dog nok næppe blive Tilfældet, deels fordi Herredsfogden, Overauditeur Lange, er død, og deels fordi, at det dog ikke vilde føre til Noget, da Forskjellen upaatvivlelig deels hidrører fra, at der har været fordeelagtige Boer, og deels af, at Lange har beregnet sig Sportler af Alt, hvoraf der kunde beregnes Sportler, og Sportelreglementet, som bekjendt, er af en meget elastisk Natur. Langes Formand i Embedet, Cancellieraad Spies, der siden døde som Byskriver i Helsingøer, skal have forladt Embedet efter 20 Aars Tjeneste uden Formue. Fortiden er de fleste Herredsfogders Stilling næppe brillant, men kommer der et Par uheldige Aar til for Landmanden, saa ville desværre Mange, der have kjøbt deres Eiendomme til høie Priser, og ikke have Capital nok til at holde Stødet ud, blive nødte til at gaae af Veien, og saa kan der igjen komme fede Aar for Herredsfogder og Sagførere; thi det er nu engang disses Lod at leve af andre Folks Ulykker. (Loll. Falst. A.) Mund= og Klovsygen har i dette Efteraar grasseret meget stærk paa flere Steder i Jylland, og navnlig har Egnen omkring Randers været og er tildeels endnu hjemsøgt deraf. Blandt Byens Kvæghjord, have over 400 Kreaturer været syge, og Mælk, som Følge deraf været vanskelig at erholde. Selv Faarene angribes der. Ogsaa i Omegnen af Veile skal Sygdommen være udbredt. "Berl. T." og "Dagen", meddeelte saavel den jydske som den slesvigske Adresse og Kongens Svar paa samme før Stændertidenden. "Kbhposten, yttrer om den jydske Adresse, at den lidet svarer til de Forventninger om den jydske Forsamlings uforbeholdne Fasthed og politiske Klarsynethed, man hidtil har troet sig berettiget til at nære. Adressen er kort sagt i høi Grad jydsk. Anderledes med den slesvigske; den er som det sig bør, ikke mindre høflig og underdanig, men udtaler derhos uden Skytsaavel Beklagelse over hvad man troer at burde beklage, som Ønske om hvad man troer at burde kunne fordre, navnlig om Folkets afgjørende Medvirkning ved Skattebevilling og Lovgivning. At Kongens Svar derpaa er ligesaa naadigt som til den jydske Forsamling, endskjønt det forbigaaer disse Punkter med Taushed, maa kun kunne vise sidstnævnte Forsamling, at dens omsigtige Hensynsfuldhed selv i saa Henseende ikke kan faae Udseende af Andet end utidig Ængstelighed.