Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-02
Disse Mindemærker havde allerede elleve Aar efter Kolumbus Død, da Hernandez de Kordova saae paa Kysten af Aucaton de første store Steenbygninger, som bestode af Templer, dekorerede med Billedhuggerarbeide, opvakt en livfuld Jnteresse i Spanien og Jtalien. Denne Jnteresse tog til da de Conqvistadores (Erobrerne, saaledes kaldes de spanske Kolonister i denne Nations historiske Værker), trængte frem til Høilandet af Tiahuannako, Kuzko og Qvito og fandt der Mindemærker, helligede til den nationale Kultur; de Jnkas Boeliger (Heliadernes, Solens Sønner) offentlige Baade, Karavansereis, byggede af Steen, forbundne med Chauseer, som strakte sig næsten i en Længde af 300 geographiske Mile, og gik over Biergrygge af 10 til 14000 Fods Høide. Da de første Historieskrivere om den blodige Erobring og om den paafølgende fredelige Kolonisation, vare uvidende Munke og raae Krigere, saa har man siden villet holde alt det, som de have fortalt derom, for Opdigtelser, og som de dog have fortalt med megen naiv Simpelhed; denne Mening blev bestyrket ved den forresten lærde og aandrige Robertsons overfladiske Værk over Amerika. Men i de sidste 30 Aar, da det nye Kontinent blev mere tilgiængeligt, lykkedes det for nogle Reisende, som havde undersøgt Levningerne af disse Mindesmærker, opmaalt hine Landeveie og begyndt at aftegne disse Billedhuggerarbeider, som findes udhuggede i Porphyr og Diorit, at opvække en nye Jnteresse for den Konst, som har udviklet sig blandt Amerikas Urnationer, (en fra den øvrige Deel af Menneskeslægten længe adskilt Stamme, og at erindre om det, som man aldrig burde have forglemt. da det allerede havde meget interesseret Mænd, som i forrige Tider have været meget beskjæftigede med romersk og græsk Konst, i Pompeji, Læti, Bambos- og Anghieris klassiske Tidsalder, og sat deres Jndbildningskraft i Bevægelse. At jeg nu, siger Hum holdt videre, henvender Læserens Opmærksomhed derpaa, skeer for at giøre dem bekiendte med Hr. Nebels Undersøgelser i Annahuac (Mexiko), hvilken, efter med roesværdig Flid at have fuldendt sine Studier i Jtalien, har tilbragt 5 Aar under de største Besværligheder i hiint Land, for at aftegne og beskrive dets Oldminder, og som har i archævlogisk og pittoresk Henseende tilveiebragt alt det, som, som man kan forvente af en udmærket Konstner foruden de omtalte Monumenter i Zacatecas har han medbragt Tegninger over andre, som vare næsten ubekiende, saaledes af Trappepyramiden ved Papontla, som er en Trocalli (et Guds Huus), den ligger ved Foden af de østlige Kordillerer, inde en tyk Skov, i dette hede og altid fugtige Klima. Alene Jndianerne vidste forhen at den var til, og den blev i 1775 tilfærdigviis opdaget af spanske Jægere; men Hr. Nebel har først nøie opmaalet, beskrevet og aftegnet den; men han maatte i Forveien anvende flere Dage paa at rense Trinene af Pyramiden fra de prægtige Tropeværter, som forhindrede Opmaalingen. (Jfølge ældre Efterretninger er den 30 Alen høi, opført af uhyre Qvaderstene af Porphyr. J hvert Trin af den ere mange Nischer, og de ere bedækkede med Hieroglypher). Ved Rochochalco forefandt han en anden Trappe pyramide. Hr. v. Humboldt, som selv har paa sin Reise i Amerika taget gamle Monumenter i Øiesyn, bevidner, at Nebels Tegninger besidde ikke alene geometrisk Nøiagtighed og ere karakteristisk troe Opfatningen af Basreliefernes eiendommelige Stiil; men de besidde ogsaa et stort Konstværd som Landskaber. Tropeplanternes Physiognomik, hele dette Jordstrøgs Naturliv, hvor hine Nationer have opført deres besynderlige Bygnings=Værker, ere fremstillede med et beundringsværdigt Talent. Han udgiver nu et Værk, som skal bestaae af 70 Tegninger i Steentryk med tilhørende Forklaringer under Navn af: Prospekter af Kordillererne og af Urnationernes Monumenter paa det nye Kontinent. - Ogsaa en anden tydsk Reisende, Waldeck har i Sommeren af 1834 meddeelt Efterretninger om sine Undersøgelser i Mexiko, hvilke han har foretaget i en modsat Retning mod Nebel. Han siger: at i de Bierge, som begrændse den vestlige Side af Provinsen Aucatan, sydlig for Campeche, og 17 Leguas fra den sidste, har han fundet et stort Pallads, som er temmeligt godt konserveret og som i Aarhundreder, vel ikke er blevet betraadt af noget Menneskes Fod. Det er lige saa tæt omgivet med Træer, som det i Palenqve eller Cuthuacan), og førend disse røddes bort, kan ingen Beskrivelse derover meddeles; det er opført af større Stene end det i Palenque; de udvendige Mure ere ikke overtrukne med Kalk eller Coment, men aldeles bedækkede med Skulpturer. Jeg har, siger han, her ogsaa opdaget endeel Pyramider som ere større end de i Theotihuncan, en af dem er moget godt konserveret med alle sine Kanter og Trin, og jeg troer at have fundet en Indgang til den.