JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Om det Vest-Indeske Compagnie er efterfølgende Notification publiceret. 1. At alle dets forrige Participanter, hvilcke formedelst Hans Kongelige Majestæts, Vor Allernaadigste Arfve-Konges Mandat sub dato den 3. Martii 1680. deris ny Tilskud icke hafver betalt, endnu skal hafve Dilation indtil den 15. Aprilis. Saa fremt midler Tid bemældte Tilskud icke vorder betalt, da skal samme Compagnie være forfaldet. 2. Saa fremt nogle af Compagniets Participanter, som Til skud erlagt hafver, paa deris Vegne, som ingen Betaling hafver præsteret, inden oven bemældte Tid, det ny Tilskud ville betale, da skal det dennem være tilladt, och saa meget dis meere ved Compagniet at participere. 3. Men vil en Participant, for hves Tilskud en anden Participant, paa bemældte Maade hafver betalt, oc hans Actie sig tilhandlet, inden 4. Ugers Forløb sin Actie indløse, och samme Tilskud igien betale, skal det staa hannem frit forre, dog at hand for en Maaneds Told skal betale. Hellers er och herhos at acte, at et Antal Soldater her ere ankomne, hvilke med samme hafver opslaget en Leyer uden for Vester-Port, de ere blefne beordrede Canalen eller Hafnen her inde i Byen at renovere, saasom och i disse Dage dermed er gjort en Begyndelse, och derudi dagligen continuerer. Norrige. Bertramgaard den 8. Martii. Herhos os fornemmis Tid effter anden mange Tegn i Lufften, med Trummeslag, Jordskelven och adskilligt, som och fra Tydskland och andre Stæder høris. Her græd Barnet i en Kirke til Haffs saa høyti Moders Liff in Februario, at Præsten. sten i Prædickestolen saa vel som Almuen blefve forferdede. Her paa en Dag bleff til Søes 87. Baader, der udi vare vel 300. Mand, Gud hielpe os.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Den 18. Aprilis hafver ved Midnats-Tide imod 12. Klocke slet til Trundhiem været en skreckelig Vaade-Jld, hvilcken, dissverre, inden 12. Timers Forløb moxen den gandske Stad, samt 4. Blockhuse hafver lagt udi Aske, eftersom icke meere end den store oc Hospital-Kircken, saa och Amtmandens Gaard er bleven reddet oc bestaaende, tillige med 30. eller 40. smaa Fisker-Boder, hvilcke allesammen ikke nær ere saa meget værde, som en Kiøbmands Gaard.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Sverig. Af Ingermand Landet meldis, at der paa Landet er født et DrengeBarn, och strax effter Fødselen hafver det begynt at tale, och Kroppen var ligesom et andet lille Barn, men det haffde store Hænder næsten som et fuldkommet Menniske; Thi der mand hafver vildet lagt det i Svøb, hafver det sagt. Jeg behøver icke eders Klæder, och jeg blifver icke længe her. Ofver Hofvedet eller Jsen hafver det hafft en Hud eller Hielm, och naar nogen vilde røre derved, hafver det med Hænderne det afverget. Daaben hafver det selff begieret oc hafver talt meget med Capelanen, som det døbte, men forbød at hand det endnu icke skulle aabenbare. Om Cometen hafver det sagt, at den betyde ey andet end Himmelens Vee-Klage ofver os, med hvad andet meere som det udi 3. Dage talede, da det med Døden affgick. Saa længe det lefvede, laa Moderen gandske Maalløs, men der det var dødt, fick Moderen sit Maal igien. Och er dette ret sandfærdigt, thi i Forre gaars var Proesten och Capellanen i samme Forsamling hos mig och fortælde det. Gud afvende alt Ont Paa Maasen ved Falkiøbing er seet en stor hob graaklædde Karles gestalter at gaa och slaa, och siden gaaen tilsammen ligesom til at hvedse Leerne, der effter hafver de stillet sig i Orden igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Til Stockholm er en Forordning om Mynten publiceret, hvilcken indeholder, at ingen Kaabber-Plader, end de som ere slagne paa 24. 6. eller 3. Daler Kaabber-Mynt, skal udaff Riget udføris. Men reent Kaabber och Carolinerne ere icke alleneste ved Confiscation, men end och ved Æres Fortabelse oc offentlig Tyffs Skielden, ad fremmede Lande uden Riget, at udføre forbudne. Och skulle her effter alle Contracter, Obligationer och Kiøb med ingen anden end Kaabber eller Svensk Sølff-Mynt betalis, men ingenlunde med Rixdaler in Specie eller Ducater, dog saa, at Betalingen siden oc skeer i den Mynt Sort, som kand tilveye bringes i Kaabber eller Sølff-Mynt aldeelis uden Tvang, effter den Valeur som nu er, en Daler Sølff-Mynt med 3. Daler Kaabber-Mynt, och 3. Daler Kaabber-Mynt med en Daler Sølff-Mynt. Caroliner skulle be talis med 7. Mark Kaabber-Mynt hver Carolin. Hellers skal baade Sølff- och Kaabber-Mynten for blifve ved det Skrot och Korn, som hidindtil brugeligt befindis at hafve været, de Mynte Ordningen indeholder. skulle och nogen, som hafver Cronens Penge under Hænderne, och skal svare til Jndtægt og Ud gifft, befindis at have oppehaaret eller udgifvet, eller her effter oppebær eller udgiver Rixdaler, Ducater eller Sølff-Mynt høyere end formælt er, og dermed sogt sin Profit och Fordeel, skal, dersom det hannem lofligen kand overbevists føris for Retten, och ikke alleneste bøde saa meget, som den heele Sum, den hand høyere hafver udbract, men en och sættis fra Embedet, og Bøderne til sine visse Stæder uddeelis. Saa vel til Stockholm som CarlsCrone, vorder med Flid paa Flodens Eqvippirung og Udrustning arbeydet, och forsickris fra en vis Haand, at den inden kort Tid gandske vorder forfærdiget, til hvilcken Ende alle Compagnie Baads Folck, som sig paa vidt afliggende Stæder hafver opholdet, allerede ere opbødne. LandMilicien vorder och stillet udi god Positur, men til hvad Ende sligt skeer, er endnu ubevidst. Mand hafver vel adskillige Præsumptiones der ofver, men Tiden maa os end ydermeere Effterretning derom aabenbare. Aff Lifland hafver mand at de Svenske Commissarier ikke kunde vorde ens med Moskovitterne om den Stæd hvor der skal tracteris, hvor om begge Parters Gesandter, nærmere Ordre forbier. Jmidlertid. vorder spargeret, at Rysserne nogle Folck paa Grendserne tilsammen samler, hvilket dog icke vel kand trois, eftersom mand ikke veed til hvad Ende. Den Kongl. Danske Extraord. Envoyes Mons. Mogens Scheels, (som er ved det Kongelige Svenske Hoff i Stockholm) Frue, hafver Gud med en ung Søn velsignet, efftersom efftersom Kongen och den regierende Dronning vare budne til Faddere, hafver Deres Majestæter sligt den 12. hujus at effterkomme behaget, oc i benæffnde Her Envoyes Huus til Daaben sig præsenteret, och er samme Barn kaldet Carl. Saa vel Ceremonierne som Collationen hafver været meget herlig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Jtalien. Til Rom er en Musicalesk Geistlig blefven indbøden til en Advocat, udi et sine Lyst-Gemacker sig til at lustere, men der hand var kommen der ind, hafver bemældte Advocat hugget hannem i Støcker och kast hans Legeme udi Vandet, icke vidt fra St. Severino, Neppeligen var forbemældte Advocat kommen udi sit Huus igien, førend mand saa en Hund, som kom slebende med ommældte Geistliges Hofved udi Munden, var det hen til den Store Kircke, och lagde det der ned, der sligt var skeet, forsuant Hunden igien; Men Advocaten er fangen udi Fængsel hensæt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Tydskland. Keyseren och Hoffet hafver sig igien til Vien indstillet, efter mand nu der fra den skadelige Pest er vorden libereret. Saa fremt de Franske den Fæstning Costritz ved Bodens Søe skulle ville attaqvere, hafver Svitzerne resolveret, samme med Mact at assistere, saasom de och inden 3. Ugers Forløb 70000. Mand kunde forskaffe. Fra Regensburg hafver mand at Rigs-Stænderne hafver resolveret, en Armee udaff 60000. Mand at oprette, och den samme i det ringeste 2. Aar at underholde. Mand hafver udi Rigs-Forsamlingen forreslaget, paa Kongens aff Engellands sidste Skrifvelse med allersnareste at svare, hvortil den ChurMeyntzeske Rigs-Directeur allerede hafver gjort en Project, dog hafver mand siden for raadeligere eractet, endnu noget dermed at forhale, indtil mand seer, hvad for en Udgang der vil tage med den Handel i Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
J Elsas er en Fransøsk Ordre publiceret, at de Geistlige her effter ingen Øffrighed her effter uden Franske skulle antage, och at alle Klostere 3. Rixdaler aarligen skulle betale, saa och at ingen Skriffte Fader dennem i Klosteret skal forrestillis, iligemaade intet Canonicat eller andre Beneficier gifvis, uden alleniste til den Fransøske Nation och intet nyde mere end et Præbende. Mand iii Mand siger, at det Kongelige Cammer til Metz nu for Alvore deris Prætensioner paa de Chur-Pfalsiske Amter Simmern oc Altzey, vil formere, under den Prætext, at de aff det Grefvedømme Veldentz dependerer, oc saaledis de Bispedømmer Toul och Verdun skulle tilhøre. Efftersom de Rebelleske ere komne i Erfaring, at Hans Keyserlige Majestæt ved den Ungerske Land-Dag sig med 3. Regimenter ville lade betiene, saa hafde de ingen Lyst, der sig at indstille, med mindre mand skickede dennem Tydske eller Ungarer til Gisseler, hvor til de den Ungareske Ercke-Biscop eller en anden Tydsk Første, tillige med andre forreslagne forventer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
De Keyserlige Hverfvinger i Riget vorder sterckt fortsætte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Jmellem Basel og Hynningen paa en Marggrefvelig Durlackeske Stæd, hafver de Franske tillige hverfvet offentlig med Keyserlige, och uanseet at de hafver bødet fleere Penge, saa haffver de dog bekommet mindre Mandskab end de Keiserlige. Gifftermaalet imellem ChurBeyern och Princessen aff Eysenack hafver endnu ingen Fremgang, thi Hans Chur-Førstelige. Naade prætenderer, at førend hun kommer paa de Beyerske Grendser, den Rommerske Catholiske Religion skal antage, hvorledis der med vil afløbe maa Tiden lære. Franckerig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Fra Paris skrifvis, at Forgiftens Væsenet der nu igien paa ny anfangis, saasom och en Dame der udofver er fangen udi Fængselet indsæt. Mand skrifver at Kongen en Erklæring hafver udgifvet, hvilken med første skal vorde optegnet, formedelst hvilcken alle Reformerede udaff Adel skulle igienkaldis, och for Uædle erklæris, hvilcket en stor Ufornøyelighed iblant dennem, som med samme Familier ere forbundne, torde foraarsage. J det sidste Raad, som blef holdet til St. Germain, hafver mand 4. aff de Reformeredes Kircker forordnet at nedrifve og ødelegge, omskiønt de lang Tid siden der hafver haft deris Troes Øfvelse, nemlig til Arqville, Fecan, eller Maupertuis, Boisrager och Guilleboeus, hvilcke alle ligger i Normandie. Kongen vil, som mand siger, lade see, at Regalierne galierne eller Rigets-Høyhed, er en Kongelig Ret, som henger udaf Cronen, och icke Kirckerne tilhører.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Engelland. Mange hafde forhaabet en god Success formedelst Parlamentets Tilsammenkomst och Sæde, som skeede til Oxfort, men imod alles Forhaabning er benæfnde Parlament vorden dissolveret, hvorforre sligt en skeet, hafver Kongen ved offentlig Trøck publiceret och i alle Kircker ladet forkynde. Den fornemmeste Aarsage var iblant andet, at Underhuset hannem alt for megen Authoritæt hafver tilstæd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Spanien och Portugal. Eftersom de Spanske i Vest-Indien paa den Jnsul Sanct Gabriel hafver skaaret Hofvederne aff Portugiserne, och saaledis formyrdt, fordi disse en ny Colonie hafver villet oprette, saa begierer Portugiserne nøyactig Satisfaction, eller de sligt med Sverdet ville revangere. Den 25. Martii ere Ecte-Ceremonierne til Lissabon imellem Hertugen aff Savoyen och Arfve-Princessen for sig gangne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Polen. Fra Dantzig skrifvis, at icke vidt derfra en Jesuit, som udi Diefvels Lignelse hafver vildet tvinge en Bonde til den Papisteske Lære, af bemældte Bonde, der hand kom til hanem i Skoven, med en Øxe er blefven ihielslaget. Til Varskau, hvor nu Rigs-Dagen vorder holdet, tracterer mand iblant andet om en Alliance imellem Polen og Moskau, til at føre Krigen imod Tørcken. LAMBERTTADEMA Stads privilegerede oc af Hans Kongl. Majest. confirmerede Megler præsenterer til de respective Kiøbmænd og Skippere sin Tieniste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Dersom nogen hans Tieniste behøfver, enten deris Vahre at selge eller og Vahre at indkiøde, Item Skibe at bortfragte, Vexeler at slutte, Penge at omsætte eller paa Deposito oc Bodemerie at gifve oc søge, oc hvis ellers ved Negotien kand forrefalde, ocsaa til Herre-Folck og Kiøbmænd at forskaffe Tienere eller Drenge, de gifve sig hos hannem an paa Bør Børsen fra Klocken 11. til 12. slet om Formiddagen, oc om Eftermiddag, gen udi hans Comtoir paa Børsen fra Klocken 2. til 3 slet, eller oc udi hans Logiament udi Hommergaden udi Vice-Admiral Span, hvor hand enhver god Beskeed skal gifve. Kiøbenhafn, Anno 1631.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Advertissement. BAEWANDEl gifver hermed alle och enhver, som det er angelegen, och i synderlighed dennem, som paa Jsland och Ferøe trafiquerer, saa och dennem som ad Ost-Indien henseiler at forstaa, at, vil Gud inden faa Dages Forløb, skal hans Danske Almanack paa det 1082de Aar være ferdig, hvilken en liden Chronologia eller Tids-Register er vorden hosføyet, udi hvilcket det merckværdiste indeholdis, som Aar fra Aar i Dannemarck sig hafver tildraget, och det fra Ann. 1448. da Kong CHRISTIAN den første af den Oldenburgeske Stamme er kommen til Regeringen. Dersom nogen samme Almanacker behøfver, hand kand finde dennem tilkiøbs i Kiøbenhaffn hos Christian Cassube paa St. Nicolai Kirckegaard, och hos Daniel Paulli paa vor Frue Kirckegaard hart hos den Latinske Skole.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-05-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-05-01
Kiøbenhafn. ans Kongelige Majestæt, som hafver været i Oldenburg, och det ved Varel en ny Fæstning, lade anlægge, er her den 18 Maji igien ankommen; Men Hendes Majestæt vor regierende Dronning hafver sin Reyse ad det Varme Bad fortsæt. Didhen hafver och den Kongelige Fru Moder med Prinz Georg sig begifvet, hvilcke der 17. Maji her fra Kiøbenhafn ere bort reyste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-05-01
Den 13. Maji er Her Marqvar Rot steen, forrig Admiral och Amtmand paa Skanderborg, ved den timelige Død henkaldet. Ellers er i denne Maaned en Kongelig Forordning publiceret paa 3. ArchPapir, om Commerciernes och Navi(Num, 21.) gationens Befordring, saa och om Vexel Retten, dateret den 16. Aprilis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-05-01
Tydskland. Til Regensburg hafver mand forfattet en Calculation och Ofverslag, hvad for Kræfter det Romerske Rige formaar at til veyebringe. Nemlig den Beyerske, Franck - och Svabeske Kreds (ChurBeyeren och de Biscodømmer Bamberg och Würtzburg undertagne) kunde Aarligen 13000. Mand til Fods, och 4000. til Hest underholde, och 17512000. Tydske Gylden forskaffe. J de andre Kreedser kunde nogle Chur- och Rigs Førster den største Deel forskaffe, men de mindre ere qvorificerede, och skal deres Contingent, som beløber sig 1649400. Rix-Gylden betale. De Chur- och mægtigste Førster lefverer i Stæden for Penge, Folck och Mandskab, nemlig Chur-Meyntz, 4000. Mand til Fods, Trier, 2000 til Fods, Cølln, 4000. til Fods. Fods och 1000. til Hest, Chur-Beyeren, 4000. til Fods och 2000. til Hest, Chur-Saxen 4000. til Fods och 2000. til Hest, Chur-Brandenburg, 7000. til Fods och 3000. til Hest, Bamberg och Würtzburg 4000. til Fods och 1000. til Hest, Mynster och Paterborn 4000 til Fods och 1000. til Hest, Lyneburg och Brunssvig, 4000. til Fods och 2000. til Hest, Hessen-Cassel och Darmstadt 3000 til Fods och 1000. til Hest, alle Saxeske Førster, 2500. til Fods och 500. til Hest, hvilcken for specificerede Militie bestaar i 28000. Mand til Fods och 18000. Mand til Hest Neuburg, den Burgundeske Kreeds, Cron Sverrig formedelst Bremen, Verden och Pommeren, ere icke regnede der iblant, til disse torde vel Keyseren føye 24000. Mand til Fods och 12000. til Hest, saa och fremdeelis til deris Underholdning, vi Hans Keyserlige Majestæt, i Rigets Krigs-Cassa 2. Millioner erlegge, hvortil hver Rigs-Stand 100. Romer Maaneder skal betale, hvorudaf Vivres, Munition och andre Nødvendigheder skal betalis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-05-01
Det Hertugdømme Zweybrycken, som Kongen aff Sverig nyeligst arfveligen er tilfaldet, hafver Kongen af Franckerige Pfaltz-Grefven Christian af Birckenfeld med forlænet. Fra Trier mældis, at sig der den 26. Maji ved Middags Tide en ny Comete, udaff Størrelse som den forrige, men udaff Farfve blægere, hafver ladet tilsiune.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-05-01
Spanien och Portugal. Brefve fra Lissabona, daterede den 17. Martii, mælder, at sig der 2. Comet Stierner hafver ladet tilsiune, den eene gick op om Aftenen strax efter Solens Nedgang, var meget stor och hastig udi sit løb; Den anden, som var meget mindre, gick noget sildere op. Den Spanske Ambassadeur i Rom, hafver ofversendt Dronningen af Spanien en Pude (hvilken hand hafver bekommet fra Ancona) saa som en stor Raritæt, eftersom den skal hafve saadan en Kraft aff den hellige Anna, under hves Fødder den tilforne hafver ligget, at dersom den vorder lagt paa Bugen, da skal den hielpe til at vorde fructsommelig. Stridighederne imellem Spanien och Portugal, om den Jn sul St. Gabriel (pag. 143.) skal med det Gode være bilagde. Om adskillige Jlds-Vaader.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-05-01
Den 2 Maji er til Londen i Engeland det store Huus Farber-hal, och end et andet Huus affbrændte. Til Vien i Østerige, i Forstaden, ved St. Ulrich ere 16. Huse lagde udi Aske, hvilcken Brand udaff Toback-Smøgen er foraarsaget. Til Nancy i Lottringen, er Høstel de Sons och atskillige Huse affbrændte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-05-01
Her paa opreyste sig atter et forderfveligt og farligt Uveir, da slog Torden Straalerne ind i ofvenbemældte Moske eller Kircke, forbrændte och kaste den fra Grunden op gandske omkuld, och ødelagde den med alt det der var udi, och gjorde den lige med Jorden. Siden løbe nogle aff Indbyggerne paa nogle Dages Tid affsindige omkring paa Gaderne, och der de vare komne noget til sig igien, befandt de først en u-lægelig Bedrøfvelses Smerte, i det de fornam ingen Raad, hvorledis deris Huse igien kunde vorde opbygde. Samme 3. Dages Jordskielff, Uveir och Forstyrrelse hafver tillige med de Stæder, Canca, Pittimo och Rittimo erfaret, enddog de ligger temmelig vidt fra hin anden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-06-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-06-01
Kiøbenhaffn. en Engelske Envoye Extraordinaire Vi-Comte deDodmyn hafver til Hofve taget Affskeed. Der imod er en Gesandt fra Keyseren, Her Grefve Bercka, och en Envoye Extraordinaire fra Chur-Brandenburg, Baron von Overbeck, ankomne: J lige Maade, ere och fra de Stæder Lybeck, Bremen och Hamburg Tre Deputerede, Naffnlige Her Johannes Siricius, D. Lubertus Formannoir och Her Johannes Lützen alle RaadsHerrer i benæffnde Stæder, ankomne, deris Anbringende skal være, i all Underdanighed deres ad Bergen haf dende Friheder, at lade renovere. (Nom. 22.)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-06-01
Den Kongelige Spanske Ambassadeur Don Bernhardo de Salinas, er paa sin Reyse hidad ved Døden affgangen. Den 2. Junii blef Doctor Olaus Borrichius Rector Magnis cus.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-06-01
Den her i Sielland subsisterende Militie, hvilcken hafver været beordret, paa hin Side det ny Amager at mønstris, hafver været 8600. Mand sterck, och hereffter i Hans Kongelige Majestæts Nærværelse, hvorved och Hans Kongelige Høyhed Prinz Frederich var tilstæde, icke alleneste ere bleven mønstret, men endoch adskillige gange exereret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-06-01
Den 27. Junii om Afftenen er Her Marqvard Roesteen, Admiral under under mange Støckers Løsing til Begrafvelse blefven nedsæt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-06-01
Den 28. Junii aarle om Morgenen hafver Hans Kongelige Majest. sig paa Reysen herfra begifvet, i Mening end samme Afften at komme til Colding, hvorheldst den i Jylland og Fyen forhaandene Militie i lige Maade skal vorde mønstret. De Høye Kongelige Ministri, saa vel som ochsaa de fremmede Gesandter, hafver sig och mestendelen i Følgeskab der med hen begifvet. Men efftersom Hans Kongelige Majestæt acter sig paa nogle Ugers Thid at blifve borte, da hafver en Deel deris Reyse igien Hiemad sig foretaget. Paa den ny Fæstning, hvilcken Hans Kongelige Majestæt i Oldenburg ved Varel hos Jader-Flod den Aprilis hafver ladet anlægge, oc kaldet den Christiansburg, blifver sterck arbeydet: Med hvad Privilegier Allerhøyst benæffnde Majestæsamme Stad hafver priviligeret, kand udaff effterfølgende Puncter sees. Den Stads Christians Burgs Privilegia. Wi CHRISTIAN den V. afGuds Naade, Konge til Danmarck och Norrige, de Venders och Gotters, etc. Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn och Ditmarsken, etc. Grefve til Oldenburg oc Delmenhørst, Giøre hermed alle vitterligt, at Vi til vore Grefvedommes Oldenburgs og Delmenhorstes, samt tilhørende Landes desmeere Sickerhed, en ny Stad oc Fæstning ved Jahde at anlægge, oc den samme med det Nafn Christians Burg at næfne, allernaadigst for Got hafver befundet; Da hafver Vi til den sammes oc dens Borgeres og Indbyggeres, som sig kort eller længe der ville nedsætte, desmeere Tiltægt, Flor oc Velstand samme med efterfølgende Privilegier oc Friheder allernaadigst villet forsiune og benaade. 1. Skal alle oc enhver, som sig i benæfnde Ny Fæstning Christians-Burg ville nedsætte boe oc bygge, fra all Skatning, Contributioner oc deslige Paalæg in perpetuum være exempt och fri, oc icke i nogen Maader med indqvarteering belæggis eller besværes. 2. J lige Maade skal dens Borgere og Indbyggere i de næstfølgende 20. Aar a Dato, fra all Accis, Consumption, Told Told- oc Hafne-Penge gandske være befriede oc forskonede, men efter samme Aars Forløb, skal vel en lidelig Accis oc Consumption. indføres, hvor af endda den Stad Christians-Burg den halfve Part hafver at participere oc oppebære. 3. Skal alle Borgeres og Indbyggeres der sammestæds egne Skibe, eller och i det ringeste den halfve Deel deraff Borgerne og Indbyggerne tilhørende, naar ickun Skipperen er Boesiddende i Christians Burg, i alle vore Kongeriger oc Lande, saa som Jndlændeske Stæder tracteris, oc med dennem nyde lige Frihed udi Fart- oc Told. 4. Jcke heller skal paa 2. Mile runden omkring samme Fæstning
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-06-01
nogen Kiøbmandskab med Alen eller Vect, ey heller noget Bryggerie, at holde Øl til Fals eller ud tappe, uden alleneste til egen Nødtørft, efter dette 1681. Aars Forløb, ey heller nogen Handvercker, foruden Groff-Smede, Hiul mænd og Bøckere, Jtem Skomagere oc Skrædere, som gement Land og Bønder-Arbeyde, forfærdiger (hvilke dog samtlige i det ringeste skal boe en half Mil fra Staden,) videre forlofvis oc tilstædis. 5. Om oc nogen af de nær beliggende Stæder deris Vaaning ad benæfnde Fæstning Christians-Burg ville transferere, da ville vi dennem til deres Huse igien at opbygge med egen Bistand være behielpelig. 6. Skal oc alle dennem, som formedelst ulyckelige Tilfælde saaledis i deres Nærings Affgang ere ge raadene, at de hafver maat rømme andenstæds fra, saa fremt de sig af Christians-Burg retererer, oc der, saa som Borgere ville være Boesiddende, hermed Beskyttelse oc Frihed imod deris Creditorer, och alle andre, som dennem i nogen Maade ville hafve at tiltale, meddelis og giffvis. 7. J lige Maade skal oc alle oc enhver, fremmede ReligionsForvandtere, saa oc Jøder, som sig did at boe ville begifve, deris fri Exercitium Religionis (undtagne Photinianerne oc deslige Secter) hermed concederis oc tilladis. 8. Om endoc nogle aff de det Romerske Rige tolererede Religions-Forvandter, sig tillige med de Evangeliske derhen vile begifve, til Magistratur oc andre Stads-Embeder oc publiqve Ampter dygtige vorder befundne, da da skal de dennem icke negtis, men lige saavel som de Evangeliske med dertil antagis. 9. Oc om vi end for Haanden nødigt hafver eractet, nogen, indtil vor ny Stads bedre Tiltægt, Justitz Administrationen allernaadigst hafver betroet; Saa skal dog her effter, naar Staden først i nogen Maade vorder bebygt, Stads Øffrighedens Val, som skal bestaae i en Borgmester och 4. Raads-Personer, Borgerskabet være tilladt, och siden saaledis altid holdis med Stads-Øffrighedens Jndsættelse, dog skal den Udvalte udaff os confirmeris. 10.