JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Kiøbenhavns No. Aar. nuar, Jan. nius. Post-Tidender, samt uun. stian. Fredagen, den 8 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. Pieapel, den 4de Junii. Medens Fredsunderhandlingerne fortsettes med Frankerig, drives her Krigsrustningerne med yderste Liv. Vore Tropper staae alt for det meeste paa Kirkestatens Grændser. En Deel staaer ved Sora, 9 tydske Mile fra Rom, og den anden ved Tonto, ved det adriatiske Hav. Disse Troppers videre Opbrud beroer paa Fiendens Fremrykning. Alle Volontaire faae Friehed fra Afgifter, og de Adelige (!) der udmærke sig, hvis det kommer til Alvor, loves Befordring og rigelig Belønning. Den samtlige Adel er opfordret af Kongen, at give deres Vogn= og Riderheste til Statens Tieneste, og tilholde Kudske og Tienere, at lade sig hverve ved Armeen. Begge Deele skee og med megen Redebonhed. Da der endnu var Mangel paa Cavallerie, oprettes i største Hast 18 Eskadroner af frievillige Adelsmænd og andre bemidlede Personer, der skulle staae under Kronprindsens Commando, og eqvipere sig selv. Med 1000 Mand have alt ladet sig indskrive dertil. Hver Eskadron faaer Navn efter en Kongelig Provinds. Alle ved Domstolene o. s. v. nedlagde Summer tages i Beslag til Statsfornødenheder mod aarlige Renter. Da der forresten blandt Neapolitanerne skal findes mange Fransksindede, har Kongen til den offentlige Sikkerheds Betryggelse ladet udgaae et Manifest, i Følge hvilket enhver, der brevvexler med en Franskmand, skal straffes paa Livet, og hans Formue confiskeres. Lige Straf truer enhver, der faaer Breve fra en Franskmand, og ikke strax ved Modtagelsen mælder det for sin Øvrighed. Mere end 12 Personer maae ikke samle sig paa Gaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Regensburg, den 23de Junii. Det hedder, de bayerske Stænder have overgivet Churfyrsten en Memorial, hvori de indstændigen bede, de ikke maae blive bortbyttede; heller vilde de i Nødsfald lade sig finde redebonne til en overordentlig Armatur. Churfyrsten skal derpaa have givet til Svar, han vilde aldrig tænke paa noget Bytte, og de havde følgelig intet at frygte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Paris, den 20de Junii. Ministeren for de udenlandske Anliggender Lacroix, og Finantsministeren Ramel var to Dage borte fra Paris, og ingen vidste, hvor de vare. Det har siden heddet, at de havde underhandlet med Keiserlige Commissarier, og at Fredspreliminairerne skulde være i Stand. Frankerig, hedde det, beholdt Belgien mod Løfte, ikke at hindre Østerrig, at faae Bayern. Om noget er afgjort, i Henseende til den venstre Rhiinbred, veed man ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Ogsaa fra Neapel er her nu ankommen to Agenter at handle med Directoriet om Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Efter Beretninger fra Spanien, er Krigen med Engelland saa godt, som vis. Kongen af Spanien har udstædet en Forordning, hvori alle Domstole og selv Jnqvisitionen befales, ikke at forstyrre de Franske paa nogen Maade i deres Gudstieneste, den være, hvad Slags den vil. Tillige har Kongen i samme Forordning erklæret, at han ikke vilde erkiende nogen for Franskmand, uden han af den franske Gesandt General Perignon var erkiendt, og denne skal have erklæret, at i Spanien ingen maatte vente at ansees for Franskmand, uden han bar Nationalcokarden; til disse Foranstaltninger skal Jnqvisitionen see meget suurt. (Paa samme Tid snakke parisiske Blade, hvis Gienlyd Schirach giør sig en Glæde af at være, om et spansk Complot i Paris, hvis Plan var at tilvende en spansk Prinds den franske Throne, og i Spidsen for hvilket de nævne Tallien, hvem de samme Øieblik nævne som Thermidorianer, og i Forbindelse med Boissy d'Anglas, og atter i selv samme Aandedræt, som giørende eet med Bentabolle, og DuboisCrance.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Petersborg, den 15de Junii. Vi have nu her faaet den nærmere Efterretning, at den saa vigtige og stærke Fæstning Derbent ved det caspiske Hav i Persien, den 10de Mai gammel Stiil er bleven indtagen af vore Tropper under Grev Valerian Subows Anførsel. Efter 10 Dages Bombardement overgav sig denne af Natur og Kunst befæstede Stad. Meere end tolv tusende Mand, tillige med Chanen, og en stor Mængde Officerer af Distinction gjordes der til Fanger. Anseelige Magaziner, og en Mængde Artillerie forefandtes sammesteds. Chorn, den 25de Junii. Fra Newa gaaer det Rygte, at ved en Sammenkomst af de høyeste Hoveder (1) i et Naboelag en Forlovelse skulde komme i Stand, ved hvilken Religioner, der selv hidtil paa Throner ikke have været foreenede, skulde faae en sielden Foreening.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Wien, den 18de Junii. J Banialucka i Bosnien har i Slutningen af forrige Maaned været store Uroeligheder. Jnterimscommandanten Mahmet Beghblev enig med den forhenværende Muselim Tobalich. Begge havde deres Partier, hvormed de angrebe hinanden. Mahmet Begh beleirede Muselim Tobalich i hans Huus, og da han saae, der intet med Flinteskud var at udrette, lod han bringe en Kanon fra Fæstningen. Mu selim Tobalich kunde nu ikke længere giøre Modstand, og frelste sig ud af Huset med sine Tilhængere. Da nu Mahmet Begh frygtede, hans Modstandere vilde rykke frem med et stærkere Partie, frelste han sig til Fæstningen, lod Portene lukke, og Kanonerne lade. Den hele øverste Stad er opbragt mod Mahmet Begh. Man sendte strax til Gouverneuren i Trawnik, og denne skikkede to Baskalier (Adjudanter til Bampalukka) at arrestere Mahmet Begh, men denne spottede dem blot, og svarte, det var ikke tilladt at komme i en velforvaret Fæstning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Wien, den 22de Junii. De fire fornemme Statsfanger, der i Mandags bragdes hid fra Tyrol, ledsagedes af Artillerister. De bevares nu til videre i Artilleriecasernen ved ny Port. (Efter Schirachs Angivende synes deres Brøde at være, at de vel have taget nogen Deel i de tyrolske Stænders yttrede Forsæt, at nytte denne Leilighed til at giøre Hoffet nogle ubevilgelige Fordringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Mayland, den 14de Junii. Man forsikkrer, at General Buonaparte er reist til Paris, personlig at giøre visse Aftaler med Directoriet, og hente nye Jnstruxer til videre Operationer. Man venter ham tilbage om 14 Dage. J Salnettes Sted er Pinsot bleven Commissair ved Armeen, og har anordnet, at alle de i Lombardiet, der have Gield at betale til den østerrigske Regiering, Erkehertug Ferdinand, de Emigrerede, eller de i Krig med Frankerig begrebne Magter, strax under Straf af, siden at betale dobbelt, skulde angive samme; ligeledes har han afskaffet alle Lehns og udelukkende Jagtrettigheder, Vaaben og Livreer. Alle Adelsdiplomer maae inden 8 Dage afleveres til at brændes, og ingen maae uden for sit Embedsnavn føre nogen anden Titel, end Borger. Af alt Sølvtøy i Kirkerne optages Jnventarium. J Forgaars reiste tre Deputerede til Paris, at overbringe de maylandske Indvaaneres saa kaldte Ønske, at de Franske vilde forvandle Mayland og det øvrige Lombardie til en Republik. Da de Deputerede toge bort, var en Mængde Folk samlet. Municipalitets-Præsidenten holdt en Tale til de Deputerede, hvori han sagde, alle Municipaliteter havde paa lovlig Maade tilkiendegivet det Ønske, at see Landet forvandlet til en Republik. Herpaa holdt en af de Deputerede en Giensvars tale, hvori han forsikkrede, at anvende alt, for under sin Sending at opfylde dette Folkets store Ønske. En anden, ved Navn Serbelloni, nedlagde før sin Afreise sin Kammerherrenøgle, og erklærede han, som frie Mand, ikke kunde eller vilde bære det Tegn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Paris, den 23de Junii. Fredsrygterne ere næsten gandske forsvundne. Midlertid var dog noget sandt deri. Der havde virkelig været en østerrigsk Afsending i Paris (man nævner en Fyrst Colloredo) men her handledes blot om en Vaabenstilstand, som Directoriet ikke vilde indgaae, uden de tydske Rhiinfæstninger bleve det overgivne (Maynz, Mannheim og Ehrenbreitstein).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Generalerne Hoche og Hedonville indsende bestandig gunstige Beretninger. Den sidste mælder fra Rennes, at over 2000 Chouans har nedlagt Vaabnene i Laval; derimod seer man med Forundring af en Proclamation fra Hoche, at den berygtede Joseph Puisaye fierde Gang skal være opstaaet fra døde, eller at man i det mindste i hans Navn sender republikanske Officerer skriftlige Forræderies Jndbydelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Sammest. den 27de Junii. J Gaar har Directoriet faaet den vigtige Tidende, at General Moreau, efter at han bestandig har skuffet Fienden i Henseende til sin virkelige Hensigt, og sysselsat ham ved Manheim, nu med Lynets Snarhed paa 5 forskiellige Stæder er gaaet over Rhinen ved Strasburg med 40000 Mand, og har overrumplet det med 900 Mand besatte Fort Kehl. Ved Courerens Afgang vare allerede 2000 Fanger gjorte, hvoriblandt en Prinds Fyrstenberg. Adskillige fiendtlige Officerer overraskedes saa pludselig, at man fandt dem i Sengene. (Det er altsaa at formode, at Jourdans Retirade ved Nederrhinen ikke paa Østerrigernes Fredsstemning vil have den skadelige Virkning, nogle franske Blade have frygtet).J Morgen har den sardiniske Gesandt en høytidelig Audients hos Directoriet, for at fralægge sit Hof al Deel i Semonvilles Hæftelse. Dronet, som af 500 Raadet med 520 Stemmer mod 72 er kiendt under Anklage, skal nu møde for Oldingsraadet, hvor end flere Documenter ventes at blive forelagte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Frankfurt, den 28de Junii. De Franskes Krigsplan ligger nu temmelig tydelig for Øynene. Medens deres Tropper først maatte fra Dusseldorf af rykke mod Lahnen, for at lokke de Keiserlige af den Egn, og giorde hæftige Angreb paa Mannheim, for at sysselsætte dem, var det deres Hovedhensigt at gaae over Rhinen ved Strasburg ad Schwaben til, for der om mueligt at bryde igiennem til Forøsterrige, og understøtte Jndbruddet fra Jtalien. Deres Armee regnes til 36000 Mand, men hvoriblandt kun lidet Cavallerie, og de synes at vilde tage deres Marsch over Offenburg til Freiburg i Breisgau. Didhen drage nu alle østerrigske Tropper sig paa 30000 36000 Mand nær, der under Wartensleben, skal blive ved Nederrhinen, men have draget sig tilbage, og meget føle Savnet af deres i første Retirade tabte Magaziner. Natten til den 26de have de Franske forladt hele Egnen om Mannheim; og den 24de overfaldt Nauendorf nogle, som vare i Begreb med at plyndre Worms. Cøln, den 24de Junii. Den høyre Fløy af Jour dans Armee har foreenet sig med Moreaus venstre; 25000 Mand af Nordarmeen ligeledes med Maas- og Sambre Armeen, ogsaa er allerede et fra Vendeen kommet Dragonregiment gaaet herigiennem. De Franske rykke igien frem af Sieg og Lahn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Wesel, den 30te Junii. Alt i Gaar kom her Efterretning fra Dusseldorf, at de Keiserlige igien havde draget sig tilbage til Siegburg. J Dag eller i Morgen hedder i et Brev af 28de fra Cøln, gaae Klebers Hovedqvarteer fremad over Wipper og Sieg. Nordarmeen skal besætte den forskandsede Leyr ved Dusseldorf, og de nationale Hollændere langs ned med Rhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Tyrol, den 21de Junii. Beaulien nedlægger Commanden over den italienske Armee (som Schirach nu indseer, han aldrig burde havt, da han er en gammel Mand, og ikke vant til Biergkrig) og er udnævnt til Gouverneur i Gallizien; Colli er og afgaaet. Melas skulde havt Jnterimscommando, men er syg, og Beau lien vedbliver, til hans Eftermand Wurmser kommer med 8 andre Generaler, midlertid vil man have havt Fordeele over de Franske, og troer at være sikker i Tyrol, deels ved National-Væbningen, deels ved en ny opfunden Steenslynge, hvormed man paa Fieldene troer at udrette store Ting.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Jtalien, den 9de Junii. De Franske drage sig nu sammen mellem Verona og Mantua; denne sidste Fæstning have de ikke endnu, og siges at mangle grovt Skyts og Munition til dens Angreb. Venedig ruster sig, og vil bringe 80000 Mand paa Benene til at dække sin Neutralitet. J Genua er paa engang ankommet 18 Vogne med Guld, Sølv og Kostbarheder af den i Lombardiet inddrevne Brandskat. Angereau skal den 17de være rykket ind i Bologna. Mellem Kongen af Neapel, og Buonaparte er sluttet en Vaabenstilstand, hvis væsentlige Vilkaar er, at hiin skal drage sine Tropper og Skibe fra Coalitionen. Ogsaa Paven skal fra den spanske Minister i Mayland, Azara, have faaet Haab om taalelige Fredsvilkaar. Basel, den 22de Junii. Den 18de kom her Marquis Gallo, neapolitansk Gesandt i Wien, spiiste hos den keiserlige Gesandt Degelmann, og begav sig samme Aften til Barthelem, med hvem han skal have begyndt Underhandling; man veed ikke, om blot for sit Hof, eller tillige for det vienske, hvor han staaer i stor Anseelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Petersborg, den 7de Junii. (Under dette Datum fortæller den hamborgske Correspondent paa den hannoverske Tidendes Ord, hvad og her i Staden har om løbet som Rygte; at Søndagen den 5te i Petersborg skal have været et meget hæftigt Uveir, Lynilden have slaaet ned i Galleyhavnen, fortæret 260 Huse, tillige med adskillige Galleyer og Batterier, og 70 Mennesker derved tilsat Livet, hvilken Skade beregnes til 3 Millioner Rubler. Altonaiske Merkurius har samme Efterretning, men uden at staae inde for dens Authentie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Stokholm, den 23de Junii. J Gaar blev den for den armeldske Conspiration i Spindehuset hensatte Frøken Rudenskjold uformodentlig friegivet, og reiser i Morgen til Gothland, hvor Regieringen har kiøbt hende et lidet Gods.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Den 29de Mai døde paa Warbierg den navnkundige General Pechlin, der efter at have ved adskillige Rigsdage viist sig en kjæk Oppositions Mand, ja endog 1772 samlet Tropper, for at sætte sig mod Revolutionen, endelig ved Gustavs Drab blev fængslet, som en af Medviderne deri, eller maaskee Opmændene derfor. Hans kolde Blod og Uforsagthed udmærkede ham særdeles i bemeldte Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-08
Kiøbenhavn, den 8 Julii. J Tallotteriets 740 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: De meest indlysende Fortrin ved den anddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur, Schultz i Skindergaden No. 36 for 6 Sk., heftet 8 Sk. Brand Ordning for den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn og Christianshavn af 9de Mai 1749, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Kiøbenhavns No. Aar. er nuar. Latinsk, un. Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Post-Tidender. at sum. Mandagen, den 11 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Jtalien, den 26de Junii. Republiken Venedig lader sit Militair fordobble, og arbeide i sine Arsenaler og Værfter Nat og Dag. Admiral Condulmiro, der var i Rom, er pludselig kaldet til Venedig. Ogsaa skal den venetianske Flode, der har sin Post ved Øen Corfu, ufortøvet begive sig til det adriatiske Hav i Nærheden af Venedig. Paa denne Stads Jndvaanere er til at bestride Rustningsomkostningerne, lagt en Formueskat paa 10 Procent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
De friske franske Tropper der hidtil ere ankomne i det maylandske, og der for det meste ere rykkede mod Mantua, eller giennem Bossano i det venetianske til General Massens Corps, regnes til 50000 Mand. Deriblandt ere adskillige Cavallerieregimenter fra Vendeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
J Mantua skal være opdaget en Sammenrottelse til at overgive de Franske Staden. Adskillige Kanoner paa et Sted, hvor de Franske vilde giøre Angreb, vare blot ladede med lidt Krudt og meget Sand. De Skyldige bleve strax hæftede, og da de Franske nærmede sig Fæstningen paa benævnte Sted, modtoges de med Cartescher.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Den franske Beleirings Armee ved Mantua skal nu beløbe sig til 40000 Mand. Den stærke Broe, de have over Pofloden ved Placenza, er besat med Artillerie, og bevogtes bestandig af 1500 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Ministeren for de udenlandske Anliggender i Turin Grev Haudeville (der beskyldes for at have været stærkt paa Coalitionens Side, og tilraadet sin Konge at oppebie Udfaldet af Opstanden i Lombardiet, inden han ratificerede, eller efterkom de haarde Fredsvilkaar) har taget sin Afsked, og faaet den sardiniske Gesandt i Rom til Eftermand. Florentz er Chevalier Fossembroni udnævnt til Minister for de udenlandske Anliggender, for saavidt samme angaae Frankerig. J Rom have Misfornøyede plantet et Friehedstræe, men Formændene bleve hæftede. Mange Cardinaler og andre Herrer, der ellers drog deres fleste Jndkomster af det maylandske, maae nu indskrænke sig meget, og have aftakket mange deres Domestiker. Et royalistiske Blad, Paris, den 23de Junii. der i Dag giver os Efterretning om det i Mayland udbrudte Oprør, forsikkrer, at den italienske Armee kun har lidet Haab om nogensinde at komme tilbage, og gaaer en rædsom italiensk Hævn imøde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
De offentlige Blade nærme nu hyppigen den spanske Minister i Rom, Marqvis d'Azara, der har paataget sig at mægle for Paven hos Budnaparte. Dertil meene de ham at være vel skikket, da han, i de tvende frygtelige Dage, da det fanatiske Oprør var i Rom mod de Franske, optog de Flygtende i sit Pallads, frelste dem paa denne Maade for Pøbelen, og lod dem i sin egen Vogn bringe til Florenz. Han var den Tid den eneste Udlænding i Rom, der havde Mod at følge den myrdede Bassevilles Liig til Jorden i St. Laurents Kirke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Det hedder, at Frankerig, som første Fredsvilkaar fordrer af Paven, at han ikke blot skal i sit eget Land afskaffe Jnqvisitionen, men og som den romerske Kirkes Hoved forpligte sig til, at den i de andre catholske Lande bliver afskaffet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Folket i Rom har adskillige Gange insultert Pavens Nepot Hertug Braschi, da det troede, han var mod Freden med Frankerig, midlertid har netop han særdeles raadet til Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
J Neapel holdes nu, efter vore Blades Angivende, offentlige Andagt, hvorved man især paakalder den hellige Januars Beskyttelse. Efter Skik og Brug gaaer Kongen ved denne Leilighed ofte i Kirke. Tractaten med Neapel, synes ikke billiget af Directoriet, da ikke til Lovgivningen derom er skeet nogen Mælding, og man heller ikke hører, den i Jtalien er begyndt at fuldbyrdes. Derimod mældes fra Genua, at Buonaparte har af Kongen af Neapel fordret 60 Millioner Ducati, for at tilstaae ham Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Sambre- og Maasarmeens Retirade gjorde her megen Sensation hos adskillige, særdeles hos Pichegrus Venner. Ogsaa gik stærke Patroller, for at forebygge Jacobineropstand. Endnu bestandig bevæge de Sammensvorne sig, og arbeide i Stilhed. De søge at opægge Arbeidsfolkene i Forstæderne, og selve Soldaterne i Leyren om Paris. De første vil betales i reede Penge, og det ligesom før 1789. Da nu ingen kan betale dem saaledes, bleve de uden Arbeid, have desmere Tid at løbe omkring, og ere desmere tilbøyelige at høre efter Jndskydelser af Myt terne, der styrke dem i deres overdrevne Fordringer. Soldaterne søger man at ophidse med Oprørsrebeller, som de strængeste Forbud uagtet komme i Leyren, og ved Haab om Plyndring. Men Directoriet vaager utrættet, og den Virksomhed bringer de Sammensvorne til Fortvivlelse. Man vil forsikkre – men uden Tvivl uden Grund at man paa kort Tid har, ved at giennembryde adskillige Steengrave, aabnet Løngange fra Luxemborgpalladset til Observatoriet, og derfra til Montrouge=Sletten, saa at, hvis Oprørerne, hvad imidlertid ikke er at formode, skulde anfalde Directoriet, dets Medlemmer da kunde i en halv Time begive sig i Spidsen for den Armee, der ligger i Grenelle Leyren, og saaledes dæmpe Oprøret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Det er sandt, siger den herværende Officialtidende, de Sammensvorne conspirere endnu, men de grave sig selv den Grav, der tidligere eller sildere skal opsluge dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
J Mødet den 20de Junii blev anstillet Directorium i 500 Raadet, om der var Føye til at undersøge Drouets Forhold, eller ei. Lamarqve, der var i Østerrigsk Fangenskab med ham, var den eneste, der talte for ham, og paastod, ligesom siden Drouet, at denne ingen Deel havde taget i Sammenrottelsen, derimod talte Mercier, og flere imod ham; men især Thibeaudeau. Da Catilina - sagde han - blev greben, just som han var i Færd med at plyndre Rom, og myrde de bedste Borgere, holdt da det romerske Senat sig op ved tomme Discussioner. Nei, det lod Forræderne straffe, og vi ville lade os inddysse nu, da Afgrunden endnu er aaben under vore Fødder, og truer at opsluge os, tillige med Constitutionen, Vi ville lukke vore Øyne for Lyset? er det da raadeligt at bie saa længe med at overtyde vore Modstandere, at de ere grebne i Gierningen, til de gribes allerede besudlede med vort Blod. Drouet er skyldig; han er grebet mellem Sammensvorne. Paa Thibeaudeaus Forslag blev nu Beslutningen taget imod ham. Nu har de Gamles Raad vedtaget, at Drouet ogsaa kan møde for det, i Følge Constitutionen at forsvare sig der. Listen paa de Medlemmer, hvoraf det ny Convent skulde sammensættes, er nu i Politieministerens Hænder. Midlertid gjorde Guionard Dagen derpaa den hidhørende Fordring, at det nøye maatte blive bestemt, hvad det var, ved Sammenrottelser at gribes in flagranti, og hvorvidt Statsembedsmændenes Overopsyn over Repræsentanternes Tale og Forhold strakte sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Borger Charrettier den franske Regierings Commissair til de fangnes Udløsning er endnu bestandig i London. Han har just nu der erholdet Tilbagegivelsen, af den franske Caper le petit Diable, med Captain og Eqvipage, som de Engelske med to Priser have borttaget i den norske Havn Fahrsund, og hvis Armateurs derom ved det danske Hof have gjort de fornødne Skridt, og haabe nu tillige at faae Priserne tilbage. (Det samme fortælle Tidenderne fra Kiøbenhavn, men som en eclatant Satisfaction, der er givet det danske Hof.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Strasburg, den 26de Junii. Efter at General Moreau, Pichegrus Discipel og Efterfølger i Commandoen over Rhiin- og Moselarmeen ved falske Angreb paa Linierne ved Mundenheim, havde erfaret, at Østerrigerne der havde meget svært Artillerie, og giort dem viis paa, at han vilde drive dem over Rhinen ved Manheim, efter at have ved paa Skrømt at lade Corps marschere langs ned med Rhinen imod Basel, og for disse bestilt Qvarteer og Levnetsmidler i det forrige Franche Comte, som om de skulde til Jtalien, ligeledes skiult sin sande Meening, samlede han endelig her det til Overgangen over Rhinen bestemte Corps den 23de, lod dem om Aftenen viide deres Bestemmelse, og saaledes gik han Natten mellem 23de og 24de Kl. 3 over Rhinen ved Kehl med omtrent 30000 Mand. For at skiule det Sted, hvor dette virkelig skulde iværksættes, bleve 3de andre falske Angreb gjorte paa forskiellige Stæder. Strax ved Overgangen, som uden Forliis blev iværksat, tog man 200 Mand til Fange, og erobrede 22 Kanoner. Kehl, der var besat med schwabiske Kredstropper, maatte strax overgive, og de i Fortet værende 8 Kanoner betiente man sig nu af mod de i Nærheden værende østerrigske Regimenter d'Alton og Hohenlohe, som snart bleve Den 25de trængte Mo nødt til at trække sig tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Fra det Schwabiske er siden reau frem til Bischofsheim. hvoriblandt en Prinds af her indbragte 900 Fangne Schwartenberg, en Oberst Radevitz, 22 Artillerister, nogle Emigranter, o. s. v. J Kork fik man fat paa det hele fiendtlige Generalstab og meget Artillerie. Vort hele ridende Artillerie bliver nu bragt over Rhinen, og en Mængde Tropper iler hid fra alle Kanter, for at bringe vor Armee i Schwaben til en frygtelig Styrke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-11
Carlsruhe, den 29de Junii. De Franske, der med 25000 Mand trængte frem mod Bischofsheim, bleve vel den 25de slaget tilbage, men den følgende Dag toge de dog Appenveier og flere Stæder; i Overgaars var i Egnen og Achern en heftig Træfning, hvor igien den franske Overmagt trængte frem; ligeledes rykkede de i Gaar efter en anden heftig Affaire, der mellem dem og de Keiserlige stod mellem Offenburg og Kehl, ind i Offenburg. General Holse er ankommet her i Egnen med 15000 Mand, og daglig ventes flere.