JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-10
Jfølge Forligs- og Udlægshaverens Reqvisition stilles til 3de Auctioner, som afholdes: Fredagen den 31te Januar, 14de Februar, og 28de dito næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, det Eskadrons=Sadelmager Petersen tilhørende paa lille Gade heri Byen under No. 73 beliggende Sted, bestaaende af 5 Fag med Grund og Hauge. - Første og anden Auction holdes paa mit Contoir, hvor Conditionerne kunde erfares, og den tredie i selve Stedet. Denne Publication skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Skanderborg, d. 30te Decbr. 1839. Blictzfeldt. Jfølge passeret Udlæg og vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver det Enken Kirsten Thøgersdatter tilhørende Huus, Aalhuset kaldet, med tilliggende Eiendomme af Hartkorn 3 Skpr. i Gulev Sogn, stillet til Bortsalg ved Auction, som afholdes i samme Huus, Onsdagen den 15de Januar 1840, om Formiddagen Kl. 10, efter de Conditioner som ved Auctionen vilde vorde kundgjorte. – Dalsgaard, den 30te Decbr. 1839. I Hr. Justitsraad og Herredsfoged Holms Fraværelse Chr. Trochmann, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-10
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Badeanstalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-10
Det bringes herved til almindelig Kundskab, at der i Bøssemager Erichsens Gaard ved Aaen her i Horsens er indrettet en Badeanstalt, hvori kan erholdes saavel Dampbade, som varme Bade, Søebade og Dryppebade. Priserne ere indtil videre bestemte saaledes: a) for et enkelt Dampbad. . . Men naar 12 Billetter tages paa een Tid. 64 s. Tegn. koste disse ikkun 7 Rbd. b) for et varmt Bad . . . . . . . 32 s. c) for et koldt Søebad . . . . . 48 s.d) for Afbenyttelse af Dryppebadet . 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-10
Adgangen til Baden er almindeligviis aaben hver Onsdag og Løverdag fra Kl. 10 om Formiddagen til Kl. 2 om Eftermiddagen for Damer, og fra Kl. 3 til 7 om Eftermiddagen for Herrer, men Jndretningen kan ogsaa til andre Tider afbenyttes, naar derom skeer Bestilling Dagen forud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-10
Adgangsskort erholdes hos Kjøbmand Bernasconi, hos hvem ogsaa Forudbestillingerne paa Bade, udenfor de almindelige Afbenyttelsestider gjøres. Horsens, den 2den Januar 1840. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-10
Det kgl. Kjøbenhavnske Classe=Lotterie. Forsaavidt min Collection angaaer, bedes afhentet de endnu ikke affordrede Gevinster og Frilodder, faldne i 5te Classe. - Nye Lodsedler til 1ste Klasse af indeværende Aars Lotterie, at 2 Rbd. Stk., kan indtil 24de Januar faaes hos mig. Aarhuus, den 10de Januar 1840. M. B. Gjern,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-10
Talg sælges af J. F. Stellfeld junior, Alt Vadmel som er indsendt til Stampning i Harlev Mølle for den 4de Januar er færdig og Eierne kunne behageligst afhente samme. Harlev=Mølle, d. 6te Jan. 1840. Schucany.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-10
En i Postfaget over Contoirist, forsynet med gode, paalidelige Anbefalinger, kan enten strax, eller til anstundende 1ste Mai, erholde Plads paa Horsens Postcontoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-10
En duelig Seminarist kan strax erholde Plads som Hjelpelærer, naar han snarest muligt henvender sig til Organist Worm i Engom pr. Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-10
Til 1ste Mai 1840 kunne 2 unge Mennesker, som have Lyst til at lære Landvæsenet, paa billige Vilkaar blive anbragte hos en Landmand i Nærheden af Aarhuus. Nærmere Underretning herom gives af Hr. Kjøbmand Christensen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-10
Kjøbenhavnsposten. erholdt en ikke ubetydelig Udvidelse og trykkes med nye Abonnement paa dette Blad – som fra Nytaar har Typer, modtages paa alle kongelige Postcontoirer. De første 7 Rummere, indeholde: Det unge og det gamle Danmark; De Danskes Vei til Roes og Magt ; De 32 Mænds Møde Nytaarsdag; Gratialesystemet; Fri Bespiisning ved Hoffet; Forslag til et Monument for Frederik VI, Castrum doloris; Den Vordingborgske Adresse; Den nye Communallov for Kjøbenhavn; Kjøbenhavns Handel; Om Fædrelandets Artikel, Nytaarsnatten; Epidemien paa Fødselsstiftelsen og denne Anstalts Forlæggelse; Om den Korforske Adresse; Om Forandringerne ved det juridiske Studium; Gratialevæsenet; Stænderne og den nye Communallov; Kundgjørelse fra de 10 Deputerede for 2,595 uæringsdrivende Borgere; Konstforeningen; Om det foreslaaede Monument, for Frederik V, Petition til Kongen i Obligationssagen; Overpræsident Kjerulf og Borgerrepræsentanterne; Det fortladne Hav; Trykkefriheds Action imod Redacteuren; Et literairt Smugleri, af C. Berg; Adresser fra Borgere i Slesvig og Apenrade; Revolutionen i Danmark 1660 og Enevoldsmagtens Jndførelse; Opfordring til Hr. Prof. Clausen; Om en Reduction af den kongl. Stald Etat ; Om Bataillonschirurg Carøes Ansættelse som Underlæge ved Fødselsanstalten; Artiklen om de 24 Contoirchefer, Skrivelse til Red. og offentlig Protest fra flere Borgere i Rendsborg; Udnævnelser; Litorair=Noticer; Cours, Torvepriser; Høiesteretssager, m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
1840 No 7. Løverdagen. den 11 Januar. Den til Forsendelse med Brevposterne. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhans Stiftbeidener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Om Aarskiftet den 1ste Januar 1840 hedder det i Fædrelandet: Hvad det nyfødte Barn, som udsprang af Tidens Skjød, skal vorde, det veed kun Han, som raader over Skjæbnens Gang, og i hvem Tid og Evighed smelte sammen. Men betydningsløst kan det ikke vorde; thi om det end lod uopfyldt hvert Haab, som blev knyttet til dets Fødsel, lod uændset hver Opgave, hvis Løsning er gaaet i Arv til det, lod ubesvaret hvert Spørgsmaal, som Forventningen stillede til det, – der vilde selv her ligge en dyb Betydning. Der gives i hvert Menneskes Liv Øieblikke, hvori Manglen paa Kraft og Daad er ligesaa bestemmende for Fremtidens Skjæbne, som den bestemteste Handling kan være det. – Øieblikke, hvori Opgavens Løsning er saa nødvendig, at dens Jkke-Løsning har afgjort den. Saadanne Øieblikke gives der ogsaa i Nationernes Liv, thi ogsaa de ere Tidens Børn. Ogsaa for dem oprinder en Vaar og en Sommer, og paa Høsten følger en Vinter. Ogsaa de maa sande, at der gives en Tid til at saae, og en Tid til at høste, at Kornet, som er fuldmodent, og ikke bringes i Lade, er tabt, og at Forhalelse, ofte er Afgjørelse. Tiden gaaer sin rolige Gang, trods Menneskenes Jilfærdighed, trods Ønskerne, som hige efter at flyve den forbi; – men den gaaer ogsaa sin rolige Gang, trods Menneskenes Langsomhed, trods den ængstlige Frygt, der vilde standse dens Skridt, for paa Erfaringens Guldvægt at bestemme dens Frembringelsers Værd. Følg derfor med Tiden, thi er den først gaaet Dig forbi, naaer Du den aldrig mere - uden ved et farligt Spring. Men, nye Aar! - Du vil ei med Taushed besvare det Spørgsmaal, til hvis Besvarelse du er kommen, ei med Uvirksomhed betegne den Gierning, som du er kaldt til at fuldbyrde. Du vil være et uspigeligt Vidne om, at en Nation, ligesaalidt som Tiden, kan staae stille i sin Udviklings Gang. - Vore Bønner stige til Gud om Viisdom for Nationens Ledere og Kraft for denne tilat gaae frem med Tiden og løse dens store Opgave."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Ligesom Hs. Majestæt ved at udnævne Overauditeur Lunding til Kronprindsens Cabinetssecretair, har stillet en Mand af Aand og Kundskaber ved Dennes Side, saaledes har han ved at overdrage det ved Conferentsraad Holtens Entledigelse ledigblevne Embede, som Gouvernementssecretair for Fyen, til Hr. Wegener, der hidtil som Cancellist under det danske Cancellie specielt har arbeidet under Generalprocureuren og tillige har ledsaget Denne ved de tvende sidste Stænderforsamlinger, bragt i hans umiddelbare Nærhed en Mand, som synes særdeles skikket til at give ham den fornødne Veiledning med Hensyn til Stændernes hidtilværende Virksomhed og de Sager, som derved ere komne under Forhandling. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Paa en Adresse fra Fyens Sædegaardseiere og Landeiendoms-Besiddere, med 3621 Underskrifter, har Hs. Majestæt svaret: "at Regjeringen vil bestræbe sig for at fremme Almeenvel ogsaa for denne Stand, og Fyens Landeiendomsbesiddere ville være forvissede omden særdeles Omsorg, hvormed Hs. M. kgl. Naade omfatter dem ogsaa nu da Allerhøins, er kaldet til fra et høiere Standpunkt at virke for deres Vel."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Det er mærkværdigt, at medens Hovedstadens Jndvaanere foruroliges ved Rygtet om en overordentlig stor Dødelighed ved den omtalte Epedemie paa Fødselstiftelsen, meddele de officielle, ugentlig bekjendtgjorte Beretninger Jntet herom. Saaledes læser man i Adresse-Avisen fra 17de Decbr., at der i den kgl. Fødselstiftelse ere fra 8de til 14de indkomne 23 Barselqvinder, derimod kun udgaaede 12, vistnok et stort Misforhold. Ønskeligt var det vist, at man erfarede, hvorledes det egentlig hang sammen. (Frisd.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Da det uden Tvivl vil have almindelig Jnteresse at see, hvorledes Efterretningen og Frederik den Sjettes Død er bleven modtaget i det engang hans Scepter underlagte Norge, optages her følgende Digt efter et i Christiania udkommende agtet Blad: Frederik den Sjette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
J Riddersalen ligger den gamle Konges Liig Stivt udstrakt, halvt bedækket af Sørgekaabens Flig. Voxkjerter brænde døsigt, Alt er saa tungt, saa tyst Som Pulsen, der har standset i Kongens trætte Bryst. De mørke Tiders Levning er til hans Fødder lagt, Med ham paa Baaren sover hans skrækkelige Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
De gamle Vaabenfaner af Huset Oldenborg Hviske over hans Hoved sin Frygt, sin stumme Sorg. Men udenfor paa Pladsen, der flammer Livets Kraft, Der Folkets mægtige Stemme kræver hvad det har havt, Der tusind Øine tindre, der tusind Hjerter slaae Til Friheds første Accorder, som gjennem Luften gaae. Thi Fredriks Jordeklokke er Danmarks Morgenklang, Nu eller aldrig rinder dets Sol af Hav engang. Seel af dens første Straaler i Riddersalen indFalder et sælsomt Skjær paa den Dødes blegge Kind. Men langt henover Bølge og Havets dybe Væld Hans Dødsuk sagte svæver mod Norges tabte Fjeld. Den Røst er os et fremmed, den ved vor Vugge lød, Thi vil vi ei fornægte ham nu, da han er død. Fri, en fuldvoxen Yngling, staaer Norge ved hans Grav, Og tænker paa sin Barndom, paa hvad Han engang gav Hans Navn paa Lysets Tempel her i vort Land kan vel Fast lade os forglemme, at Norge var hans Træl Nu er hans Død et Billed kun i vor Mindesal, Men Danmark, men vor Frænde kalder den frem paa Val; Hvad vi engang har stridt for, har skabt i Tidens Gru Det skal de ogsaa grunde, det skal de prøve nu. Lad Livet da kun sprudle i Dagens unge Slægt, Lad Døden rolig sove under sin Marmorvægt, Haab for det unge Danmark, Seier i Kampen heed! – Over den gamle Konge Erindrings milde Fred! A. Munch. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Kong Frederik den Sjette er død, Vide Konge-Ligsang runger Jndtil Vesterhavets Strand, Vemodsfuld de Klokketunger Dødsbud bringe danske Mand. Oldings, Ynglings, Barnets Taare. Flyde ved Kong Fredriks Baare. Kongen døde, Folkets Fader, Danmarks Frederik er død, Han sin Foraarssæd forlader, Ei dens gyldne Frugter nød; Dog skal sildigst Slægt ham prise, Fader Frederik den Vise, Kjærlig var Du, elskte Konge! Derfor om Din Bautasteen, Frydefuld skal Slægter sjunge Under Friheds grønne Green; Aldrig slukkes Troskabsflamme Til Din gamle ædle Stamme. Leve Kong Christian den Ottende! Naar gjennem dunkle Skyer smiller Et Glimt af Solens Straaleglands, Mens Uveir over Landet hviler Saa smiller Haabet gjennem Danmarks Taare. Forbunkler Engens Blomsterkrands, Omstraaler Christian ved Fredriks Baare. Din Frænde er i Lysets Rige, Vær Du vor Konge blid og huld, Vær folkesæl, vær Fredriks Lige, Da skal i Danmarks Morgenguld De Danske om Din ædle Kongetinde En Krands af Fredriks Frihedstræe Dig vinde. Ludvig Lindhard. Det var nok værd at vide! Om Pigen mig vil blive tro, J Tiden ei mig krone; Naar Hymen engang begge Ty Har gjort til Mand og Kone, Om hun kan koge kraftig Ret, J Vadskerballien slide? Ei trække blot i Bobbinet. Det var nok værd at vide, Om Aarhuus Gader vel engang. Vil atter blive lige? Om Stænderne den store Trang Kan fjerne fra vort Rige? Om lille Danmark bliver stor, Om Folkets Kaar blier blide? Om vi skal atter see dets Flor, Det var nok værd at vide, Om Pensionisters store Hær. Vil blive reduceret? Om den - det meget Militair! Har Landet ruineret,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Om Borgerklassen atter frem Skal blomstre snart, itide; Og Velstand komme i dens Hjem Det var nok værd at vide, Om Evigheden vi skal naae? Hist lønnes eller lide: Vel aldrig vi at vide faae Hvad meest var værd at vide. Dog stole paa vor Gud vi maae, Og paa Kong Christian ligesaa Det danske Land skal ikke lide. Vi snart faae Godt at vide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Da dette Blads indskrænkede Rum ikke tillader Optagelsen af alle de indsendte Digte i Anledning af Kongens Død, saa bedes Inds. Tundskylde, om nogle deraf blive ubenyttede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Redact.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Bekjendtgjørelser. At min elskede, kjære Mand, forrige Districtslæge Eberhard Neve, efter nogen Tids Upasselighed og faa Dages Sygeleie, den 7de dennes, ved en rolig Død er bortkaldet herfra, 81 Aar gl., falder i min Lod, efter et kjærligt Ægteskab med ham i 61 Aar, sørgelig at bekjendtgjøre for Slægt og Venner. Cheltoft, den 10de Januar 1840, A. S. Neve fød Wilsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Det blev min tunge Lod at maatte bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner, at det den 4de de, behagede Gud efter længere Tids Svagelighed og den sidste Tids haarde Lidelser at bortkalde herfra ved en blid og rolig Død min elskede Mand, Mag. Michael Nielsen, Schmidt, Sognepræst til Ølsted, i hans 39te Aar. Menigheden tabte i ham en duelig og nidkjer Lærer, og stort og uerstatteligt er det Tab, som jeg og 3 – snart maaskee 4 – smaae Børn, samt hans gamle Moder have lidt ved hans tidlige Bortgang. Ølsted Præstegaard, den 7de Januar 1840. Ernestine Schmidt, fød Hoffmann. Træt af Jordelivet endte min elskede og retskafne Mand, Anders Hviid, sine Dage ved en blid og rolig Død den 3die Januar, snart 77 Aar gl., der sørgeligst tilkjendegives Familie og Venner. Vi levede et lykkeligt Ægteskab i 43 Aar; trende Børn med mig begræde nu hans Tab, og et Barn modtager ham i Evigheden. Herren er nær hos Alle der paakalde ham i Sandhed! Derfor hørte Gud ogsaa hans idelige Bønner, og løste ham af sine haarde Lidelser, der stedse i de sidste 9 Maaneder tiltoge. – Han provede Livets blide og ublide Dage – men, Gud være lovet, han virkede i den Stilling der stedse har været ham kjærest, til Gud kaldte ham og den Trøst, at han efterlader sig et agtet Minde hos Alle, der kjendte den retskafne Hedengangne, er mig stor, forenet med Haabet, at vi igjen samles Hisset. Fannerupgaard, den 4de Januar 1840. Margrethe sal. Hviid, sød Lassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Den af Bondestanden i Aarhuus Amt udnævnte Committee bekjendtgjør herved: at en Adresse tilHans Majestæt Kongen er fra Torsdagen den 16de til Mandagen den 20de dennes henlagt hos Hr. Kjøbmand J. H. Sabroe paa det store Torv i Aarhuus til Underskrivt for vedkommende Landmænd. Committeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Stadens Jndvaanere anmodes herved tienstligst om strax eller i senest inden 8te Dage fra Dato hertil at indlevere deres Skatteqvitteringsbøger, for at Commune=Afgifterne for 1840 deri kan vorde indførte, forsaavidt saadant ikke allerede maatte være skeet. Aarhuus Kæmner=Contoir den 10de Jan. 1840. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Efter Reqvirentens Begjering bliver den til løde og 20de dennes berammede Auction over Bager Munchs Sted No. 452 paa Fiskergade, herved tilbagekaldet. Aar Luus, d. 10de Januar 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Efter Begjæring af Aarhuus Overformynderie bliver, paa Grund af skeet Overbud, den Kjøbmand H. J. Giern tilhørende Gaard No. 96 paa Middelgade heri Byen stillet til en 4de Auction: Torsdagen den 23de Januar førstk., Form. Kl. 11. Auctionen afholdes i Gaarden, der er bestaaende af: a) Et Forhuus til Beboelse, 11 Fag 2 Etage Muur= og Bindingsværk. b) Et Pakhuus til Gaden, 9 Fag 2 Etage dito. c) Et Sidehuus, norden i Gaarden, 12 Fag 2 Etage dito, indrettet til Kjøkken, Brænderie og Kornloft. d) Et dito sønden i Gaarden, 12 Fag 2 Etage dito, indrettet til Stald, Pakhuus og Kornlofter, m.m. e) Et Baghuus østen i Gaarden, 12 Fag 1 Etage dito, indrettet til Stald, m.m. f) Et Halvtag 6 Fag; og g) Tommer- og Gaardsplads med Brønd. Hvilket herved i Continuation af den udstædte Bekjendtgjørelse om de afholdte 3 Auctioner, kundgjøres til alle Vedkommendes Underretning. Aarhuus, d. 8de Januar 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Efter Begjering af Skovkommissionen foretages Auction Onsdagen den 15de dennes, om Formiddagen Kl. 10, i Riis Skov over endeel Ege og Bøge paa Roden, tjenlig til Gavningstræe. Liebhaverne ville behage at møde ved Skovfogedhuset. Aarhuus, den 11te Januar 1840. Leischer. Deres kongelige Majestæts virkelige JustitsAndreas Ludvig Reiersen, raad, Herredsfoged i Rougs, Sønderhald og Østerlisberg Herreder, Gjør vitterlig: at da afgangne Huusmand Jens Laursens Enke, Helle Pedersdatter af Christrup, under 29de Octbr. sidstl. er forundt kongelig allernaadigst Bevilling til at erhverve Eiendoms Dom paa det af hende og afdøde Maad i over Hævds Tid besatte Huus i bemeldte Christrup Sogn og By, Randers Amt, med tilliggende Jord af Ager og Engs Hartkorn 1 Fdkr. 1 1/4 Alb., hvilket Huus med Eiendomme de have afkjøbt Peder Andersen i Aaret 1804, uden da derpaa at erholde lovligt Skjøde, saa indstævnes herved i Kraft af denne allernaadigste Bevilling, med Aar og Dags Varsel, den eller de, som formene at have nogen Adkomst til bemeldte Eiendom, til at møde for Retten paa Nougs, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Tingsted i Randers Raadstue, den første Tirsdag i April Maaned 1841, om Formiddagen Kl. 10 slet, for at see Documenter fremlagte, saa og med deres formeentlige Adkomster eller Prætensioner at fremkomme, og i Mangel deraf at høre Rettens Dom, hvorved Samme tilkjendes fornævnte Helle Pedersdatter som Eiendom, Alt efter nærmere Paastand. Jngen Forelæggelse eller Lavdag gives, i Følge Frd. af 3die Jan. 1796. Randers, den 27de Decbr. 1839. A. L. Reiersen, Gode Kartofler kan faaes i Tønder og Skjepper P. Sabroe. Rug- og Havre=Halm, samt Høe, kjøbes til høie ste Priser af P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Salg sælges af J. F. Stellfeld junior, Ved Havnens nordre Side faaes store Steenkul af bedste Qvalitet, ombord paa Jagten "Lammet. Man behager at henvende sig til Skipper J. Gaarn, der besørger Kullene udleverede hver Mandag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Et meget godt og smukt Eenspænder Kjøretøi med 5 Klokker kan faaes tilkjøbs i No. 39 paa Skolegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Stedet No. 904 paa Volden er til anstundende Flyttetid at faae til Kjøbs eller tilleie, paa billige Vilkaar. Lysthavende henvende sig derom til Hr. Kjøbmand Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
En Beboelses-Leilighed, enten overst eller nederste for en lille Familie, er til første Flyttetid at erholde hos Skpr. Th. Funder i Mindegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
En Embedsmands Datter, der i flere Aar har forestaaet en Huusholdning, og tillige forstaaer Skrædersyening m. m., ønsker sig Emploi i en brav Familie. Nærmere Underretning vil Redactionen godhedsfuld meddele paa mundtlig eller portofri Foresborgsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Da jeg har kjendt nuværende Grdm. Peder Jørgensen i Bendstrup, Todberg Sogn, fra hans tidligste Alder og til i Dag, som det redeligste og i alle Henseender roesværdigste Menneske, gjør det mig meget ondt at høre, at ondskabsfulde og fordærvede Mennesker skal have udspredt det aldeles falske og lognagtige Rygte, at han i forrige Aars Høst skal have med Befordring frastiaalet mig om Natten noget Boghvede, hvorfor jeg ogsaa til hans Hæder offentlig bevidner eller kundgiør, at Bemeldte aldeles frikiendes for enhver Mistanke i berørte Tilfælde, da hans almeenbekjendte Retskaffenhed umueligen kan parres med nogensomhelst Niddingsdaad. Meilbye, d. 9de Jan. 1840. Christen Andersen, Gaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
Nogle Kanebjælder i en Læder-Rem ere fundne paa Rosensgade og indlagte paa Adressekontoiret, hvor Eieren, mod en lille Douceur og dette Avertissements Betaling, kan afhente dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-11
J Fredags er her i Byen bortkommet en lille sort hvidbenet Hund for Zeuthen Post, som gjerne ønskes tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
1840 No 8 Tirsdagen. den 14 Januar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stiftbeidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 10de Januar. Hs. Maj. Kongen Selv har allernaadigst behaget at tilkjendegive Bønderne fra Khons. Omegn, paa hvilken Maade de kunde stædes til, under Liigtoget i Roeskilde at lægge deres Taknemmelighedsfølelser imod høisalig Kong Frederik for Dagen. Denne Sag er bleven forberedet til sin Udførelse ved en i Tirsdags i Roeskilde afholdt Raadslagning imellem samtlige Justits betiente, hvis Jurisdictioners Beboere dette Anliggende umiddelbart vedrører. Det er aftalt, at omtrent halvtrediehundrede Bønder i deres sædvanlige Høitidsdragt, anførte af de respective Sognefogder, samles ved Roeskildehvile Torsdag Morgen, for at bære den kgl. Kiste indtil Domkirkens Hovedindgang. Derefter ville bemeldte Medlemmer af Bondestanden erholde anviste Pladser i Domkirken. – Man vil i Europas Annaler forgiæves eftersøge en lignende, af Landalmuens egne Taknemmelighedsfølelser udsprungen Hylding af den Fyrstes Værd, som Døden har bortkaldt, Jkkun Modtagelsen af Erik Eiegods Liig minder om noget Lignende, – og ligesom hans Ætlings Kjærlighed til Folket lignede Stammefaderens, saaledes anslaaer det en fuldttonende Streng i de danske Hjerter, at ikke Folket har viist sig mindre skjønsomt nu end for syv Sekler siden. Men endnu eet forherligger Skjønheden af den Erkjendelse imod Fyrstedyd, som Danmarks Historie nu atter har at bevare, og det er den Gienklang, som Folkets Følelser for Frederik den 6te have fundet hos hans høihjertede Efterfølger. Den gives ved denne Leilighed Samtiden og Eftertiden et Exempel, hvoraf vort Fædreland kan være stolt. (Brl. Av.)- Da det vilde være ligesaa upassende som uværdigt for den danske Bonde, om han selv i nok saa fromt et Øiemed skulde spændes for en Vogn og trække den afdøde Konges Liig til Kirken, noget, vil overhovedet stedse ansee alle Vedkommende for at besidde for megen god Smag til enten at ønske udført eller selv at udføre, saa glæder det os saameget mere at kunne fra en aldeles paalidelig Kilde forsikkre, at det ikke forholder sig saaledes, hvorimod det netop er bestemt, at Bønderne skulle bære Kongen fra Roeskilde-Hvile til Domkirken paa en i dette Øiemed af Etatsraad Koch construeret Baare, der er indrettet saaledes, at 16 Personer komme til at bære af Gangen. Da Vægten i det Hele anslaaes til noget over 2000 Pund, vil der blive circa 45 Pd. at bære til hver. (Khvnsp.)¬