JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Wien den 3de Junii. Hoftidenden for i Dag indeholder følgende Krigstildragel. i Jtalien, Pæfter Feldttøimester Baron von Braulien Beretninger fra Dølee, et han ved Vallegio atter bleven angre den af Fienderne med stor Overmaat, og efter en meget hefter Fentning, uagtet Troppernes Tapperhed, bleven nødt til at trætte sig tilbage. Denne Rettende skeete dog han Orden. og uden stort Forliig da derimod Fienden har lidt meget besynderlig paa sit Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Manni, den 4de Junii. De fiendtlige Bengelser paa hin Side Reinen have beget Eftebertug Carl til at forandre sin nærværende Stilling og at lade den største Deel af sin Armenytte tilbage over Ad nen, og frem med Lalinger at befordre Overgangen ble der ved Petergaaen slaaet nogen Skibbrog og man saa Gaar og i Dag hele Dagen igiennem indtil om Nattenborbørlig Colonner af Cavallerie og Jnfanterie hostillandt og saa det Chursariske Forvad Armee, attratte med klingende Spil her igiemmen Staden over begge Diverne. EfterDagsberetningerne fra Limburg staaer anden endnu Sla ret af Staden i Menburg er han nyttet ind og en Meylan, som Vore ham i Forveien. Han trat sig derier noget tilbage.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Bønne den 4de Junii. Det betræftes: at de Franske ere nytte inds Neumild. De have fortrængt den Keiserlige General von Fint, som stod den, med sit Corps, og frataget ham 12 Kanoner og 4 Faner, De uden have de Franske erfaret et stort Magasin, tilligemes Commer Meele og de Bandter Høe, og 3 Meder Havre. Den 5te om Morgenen havde de Keiserlige forladt Forstandsningerne i og omkring Neumed, tilligemed den hele Egn. Om Middagen Kl. 12 ankom den franske General Olivier med nogle Mand sammesteds. Denne levede Borgerne Bestyttelse og Sitterhed for deres Eiendomme. og forsikrede, at alle Udsagelser Kulde blive straffede med Døden. Alle franske Tropper, som siden kom over Rhinen. marcherie forbi oven for Staden og strax fremad. Dagen derpaa skulle Posterne i Parienderved al Maar blive angrebne, saasom Chrendreitstem ved sammes Borttagelse sler, ingen Communication kan have. Den 6te kom til Bonn 10 efterringste Kanoner og en Mængde Krigsfanger. Den franske General Bonnard har hun omeiel ladet bekiendtgiøre. at de granske allerede finde sig; Mahvidt paa den anden Side at Land og at Championer havde bemægtiget sig Høiene af Tingen, og gierte Fange.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Manheim, den 14de Junii. Feldimarskal von Murmittre som den 6te er kommen der tilbage, brunder sig endnu her, men de fleste til høredqvarleret henhørende Departementerere allerede afgaaede til Heidelder. Den Deel af den Keiserlige Armee, som endnu staaer paa den anden Side af Regnen har conenteret sig i rert adelang imod Repaa har man gruttet i adskilt, at hørende Linien som ere blevne anlagte i denne Vinter. Dille Linier ere besatte med ander og blive forsvarede.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
ved Overgammelser og Vandgrade. Daanden arbeider man nogle Dage endnu paa Belæstningsværker paa Pladsen af den forrige Reengande, hvilke skulle udgiøre den anden Forsvarling saa at Staden Mand, er honettet mod alle nendtlige Angred fra den venstre Rhinstrandbred. - De Tropper, som skulde afgives til den saliende Armee tegner, manser: Mand. De flesten Marchrømte gaaer en Jnserne hvor en Har af 500 Mandtrætte sig efter Røg. tet tilsammen, og over hvilken man forsikter, at Feltmar stal ven Clarfalt skal commandere.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
London, den 17de Junii. De stranskes forstræbtenge Kramstriet i Jtalien opvække: den derværende Handigordende største Bekymrende. Man legger at Engelandsningste kan bagelede Havnere i Middelhavet lange denne agter saavel endog forde miste Korne Udsøgesen af enger Domuldstøier, Lin ved Staaledes vil dergadende megere og Jndførselen. af Salte Frugter, Korn Van Dille blive standet. en give vore Mantairaler og at led. Paa det eneste. Marted i Sallerne blive indvannales for bemmed Mulioner Pund Sterling engelske Manatariager, men Colfardiesaaden samt denne Maanedsalgangne fra Kalmuld derhen, maa nu formed en Tingenes Udfalde alle Forsat. ning blive liggende ved de engrige Kone. Det nye Laan, for Keiseren af 2 1/2 Miillønnegotieres Artede underhaanden. som i forrige Aar, førend Parlamentet har giver sin Stemme dertil, og det ved Amticipationsvexler som skulde arresteres af det her værende Statkammer. - Calais og Bommandere, endnu bestandig efter Directoriets Ordre, tillatte for at holde visse Rustninger paa Kysterne hemmelige Canal staaden, som for Slutningen af denne Maaned bliver seilfærdig, skal bestaae af 24 Linieskibe: Dagener, og blive commanderet igien af Lord Bridvare. Detingelserne angaaende vor Kronprindsesses Formaling med Arveprindsen. af Marienberg, ere nu sigterde og med det første stalen Fri gat afgaae til Eiden for at bringe Prindsen til Engeland For malingen skal blive høitideligholdt i Palatet St. James Weile den agte Junii.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Natten imellem den 23de og 2de er en Coureer paa sin Reise til Paris ankommen til Colin med den Efterretning: at der Dagen forhen er forefaldet en hidsig Fægtning mellem Limburg og Montabour, hvori de Keiserlige have mister over onge Mand, tilligemed et betydeligt Antal Kanoner, Følgen deraf har været at Østerrigerne paa deres hurtioRetsgade maatte ved Limburg efterlade et stort Maganing som faldt de Franske i Hænderne efter en Privatsskriver, bavde man den 4de i Colin den omleele Beretning, at de Franske havde ved Østerrigernes Overgang over Laan frataget dem de Kanoner og den hele Bagaae og giort en stor Deel af Prindsen af Würtembergs Generalstad til Fanger, En Krigsrasse er ogsaa kalden dem i Hænderne, og alle ved Laan liggende Maganner ere blevne dem til Deel. Foruden Championer som i Pingen er gaaet over Rhinen, skulde ogsaa Bernadette i Gaar den ands sætte over. GeneralBonaard som havde Dedre at indslutte Chrenbreiste. gaaer nu tilbage til Banen mellem Bonn og Løn. Ponte nerne, som have været i Conn, ere nu indskibede, og trandporterede opad Rhinen.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Frankfurt, den 11te Junii. Siden de Keiserlige rette tilbage over Lahn er hidtil intet. videre af Brindenhed forefaldet. Den 3de rytte de Frang. fra Vallender noget firen hvorpaa den ved Rothenhaven, commanderende Keiserlige Gieneral indtrat sig ligeledes til bage med sit Corps over Lann til Nansan, for at bære de den værende Maganner. De i Nasian og Faynstrin værende Broer ere aftastede. Over den ved Menied liggende Dage. det derpaaet Corne Franske med Artillerie for at indslutte Fæstningen Chrendreistrin hvilket ogsaa satte mellem dengesgade Dager den intet at frygte for denne vigtige Plads for den er besat med 3de Mand og proplanteret for Ma neder. De Keiserlige maa annaagttages anitte Vandtillades bliver afskaaret for den. Dasaa ved Modighaur ere nogle Keiserlige Maganner faldne i de grangen andet M. den de Keiserlige Regimenter, som ved Anairerne over Lan hans lidt saameget den adet marcherede tilbage indtraf og saaved Laan efterhaanden Forstærkningstropperne under Coneral Martensleden som nu er bleven frisk egien, og til hvil ten Prindsen af Würtemberg har afstaaet Commanden. Tilligemed disse 15000 Mand marcherte ogsaa den 9de 5000 Mand over Wisbaden til Nassau, og fra den Tid af gik den Keiserlige Hovedarmer over Rhinen til Lahn. - Den 8de var Erkehering Carlii Manna, og siden i Morges er han i Frankfurt. J Dag tommer Dagedqvarteret til Schwalbach, i Megen til Hamburg, og Overmorgen til Ussingen. - Ligesom de Keiserlige rettrette over Rhinen, rytte de Franske efter, uden dog i mindste Maade at forurolige de Keiserlige. ster at dække Manni bleve i den forskandsede Leir ved Dechtshelm 30 Mand tilbage. De øvrige marchere alle til Lang. Dasan Feldtmarskal von miser har truttet sig til bage over Rainet med der største Deel af lin Kriner ved Man belig. Stæderne Sveyer dring, Menstadt ere forladte. ande Keiserlige, og blevne besatte at de Frande. Landene paa hin Silde Rhinen ere nu overhovedet næsten alle i FrankVenddelse og de franske Forposter gaae ved Manhrim allere. de indtil Mutterstadt. Den forstandsede Leir, som de Keiserlige trætte i ved Mundenbritter Mandeling for at daltdenne æstning, skal bestaae af 20 og Mand. En anden Leir ved Schmelingen er 180 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 11te Junii. Den at havde den franske General Kleber i sin Position hos Ladnived Dranienstrin en Samtale med mange Keiserlige Generaler og Officerer og foreslog at holde inde med Stydningen. eller slutte en Vaabenstilstand paa nogle Dage. Som Aarsag til dette Forslag angiver man de Blevne Franskes Begravelse. Man har litte samtyttet i samme Prindsen af Wurtemberg. er nu i Disbagen og forlanger en Undersøgelsescommission, angaaende de forefaldne Aftairer den 8de. Den hele Armee, som kommer til at staae oven for Frankfurt hen imod Lahn mod de Franske bliver over døde Mand stærk. Deriblandt ere Mand medindbefattede som Feldtmarskal von Wurm. ser afgiver til Erkehertug Carl. Dette sidste Corps, som bliver commanderet af Generalerne Staader og Hohed er allere den Dag gaaet over Maynen i Welichvori eller Nye Jsenburg. i Miil herfra. Under dette Forne befinder sig 3 Cavallerie Regimenter, som ere komme fra Korserslauterne ved forcerieMarier igiennem det Darmstad. Saasnart alle Dispost tioner er sigtede, skal hin Hovedarmer under Ertehering Carl, agere offensive ved Lahn. General Mernerk staaer med sit Corps endnu over omburg og Friedburg. De franske For noster gaae fra Siden af Weslar indtil Brauenfelds og Asien, hvor der i naar er forefaldt Skiærmydsler. En Miil her fraadet Bergen liver afstuttet en Keiserlig Leir, hvorimod og Landdreven af Dessen Cassel har protesteret, saasom det var paa haae Territorium Ved Limburg staae de Keiserlig de Fornøster paa Elbbroen. J Dag er en Mængde svært Styds fra den Murmerske Armer passeret her igiennem tilbage til Maynz 1/2 Miil herfra over Rordelhelm Eschborn staaer Kanoner og 3de Krudtvogne, som tage Veien til Domburg og Usingen. Man forsikrer i Almindelighed, at det franske Cavallerie, som er rykket frem ved Lahn, skal være det smukkeste man nogensinde har seet. Destene ere lutter hollandske. De Franske opføre sig overmaade got og hosligt, hvor de komme frem. - For Maynz commandere de Keiserlige Generaler Nauendorff og Marcantin. - C. Sk. J dette dieblit hører man det kanonere, og seer Efterretningen om en Bataille i Møde.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Moss, den 23de Maji. De Anmeldelser, som findes i den Berlingste Tidende No. 37 og norske Jntelligensseddeel Nr. 22, i Anledning at det norske Jæger Corpsets Afgang fra Mose til Christiania staae til saa liden Opbyggelse, at de meget mere udsette Vedkommende for Haan og Latter. Hvilket fornaftigt og ærerier, Menneske skulle kunde være tilfreds med saadant ikkel og Smøreri, Saa lidet som den anomme Anmelder kan leger mere sig som Repræsentant for det Sted, han fremstiller saa saa lidet formoder man og at Jæger Corpset vil tatte for saa slet tilberedte Complimenter, Uden at mistiende Jager Corpsets oplyste Mænd, har det nok ikke været deres Eierinde, at agere Stolemestere paa Mose; man veed derfor ito heller hvad der er for Opingning. Stædes mange unge Mennesker, som Anmelderen udtrykker sig, ved dem have profiteret af Seen hen til Garnisonen i Almindelighed, saa lader det sig let baade demonstrere og documentere, at Oplysning og Forhold til Sædernes Forbedring aldeles atte vandt ved Corpsets Nærværelse hvorimod dets Foresatte som allene ere de Anmelderen kommer sig for, visitte fordre Lovtale, fordi de levede som sigelige Folk. At Mølse Byes Redning ved 2de indtrufne Jldsvaader ene skal have været Jager Corpsets Magt at tilskrive stan intet uden Drømme kalde tilbage. Den første Disposition og Gjelp er ved enhver Jldsvaade not den beste og sitterne men naar Subordination og Krigstugt fordrer, først at disponere sig selv, præsentere sig, gaae sin Orden, staaer i sin Orden og maneurere til Sitterhed for Kongens Ting som det taldes, saa har man tvertimod ofte erfaret, at Garnisoner lidet nytte ved Jldsvaade Jenseende til Mois har net Jernværtets Beboere været de, hvis Hurtighed og Bevantskab med Jlden man ved deelige Ulykkes Tilfælder har havt et godt Udfald at talte for. Græd Oldingen ved Jæger Corpsets Afsteed, var han vist lite hiemme fra Moss, thi der kiender sen ingen Olding, det var da den falsomme, maaskee og den letsindige Unge som græd inter paanig erstaarefulde Øine itre heller noget Særtegn, græd end Ven for Ven, var det vel neppe for Jæger Corpset.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Udi Jmelligens Sedlen Nog er Anmelderen gand barm over den Kulde, hvormed Corpsets Afgang fra Meler heriendtgjort i nørste Jntelligens Seddel Nogle men. hvilken adel Borger, endog som paa Mølse Klub bevidnede Jæger Corpset arrelse, vil itte harmes over Anmelderens bede, som efter saalang Tid og i et saa koldt Foraar endnu itte har været at aftille. Det eneste man kan have med Anmelderen i Bladet No. 18, er naar han udtrykker sig : " saa medfulgte ogsaa de beste af Borgerskabet Corpsets Marsch i Dag til næste Skyts Skivte Sogner." Da Folket usenbar lig erkjender, at der i Byen vare ligesaa brave - ja efter Rangs Forordningen bedre Folk tilbage, som ikke fulgte Saadant Eqvisterie findes ogsaa hos Anmelderen i Blader No. 20, naar det hedder: " - Stædets veltænkende Jndvaanere lod det være sig angelegent paa Mosse Klubsal - Heraf kunde man let tage Anledning at spørge: om Mose ikke eier flere veltænkende Jndvaanere, end de som toge Deel i hin Klub Festing Endelig opvarter Anmelderen med den Vise, som til Ære. for Jæger=Corpset skal være at stangen den ommeldte Tid paa Masse Klub - Jeg veed i Sandhed hverken Visens Forsatter, eller Anmelder; men er det ikke en Person, saa bliver Forfatteren den varme Anmelder itte megen Tat pligtig. Naar Sangeren ønsker Jæger Corpset, det er Garnison, tilbage, saa er det netop bestedentlig, at han har gjort det til Sal. - Thi for længe siden var det Symphonie, som lod sig høre og fremdeles har været tonet paa af Stæders veltænkende just veltænkende pauegennyttige Jndvaanere at blive fri for hin militaire ret trykkende Dyrde, men Byen havde da og Anmeldere hvis ensidige Raad man nu itte længer vil lad sig binde paa Armen. J oprigt vil man for Tiden ikke opholde sig med Anmærkning over den Jnteresse som mueligens hviler under Anmelderens Forhold, den han suurt kunde komme til at betale Man haaber kun, at hverken Konge eller Aleborger skal længer kunde tiltroe Masse Byes Jndvaanere noget forfængeligt Onste atter at ser i Møde det, de saa længe som et Onde have frabeder sig.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Paa egne og Fleres Vegne P. C. Dedes.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Helsingøer, den 22de Junii. Fra den 18de hujus til i Dag ere 144 Stide passerede Sundet. Den 18de ankom et engelske Orlogskib og en dito Fregat fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Kiøbenhavn, den 22de Junii. Den 27de Maji har Dans Kongelige Majestæt behaget at udnævne Oppehørselsfuldmægtigen i Travendal. Arent Friederich Megen til Huusfoged i Amtet Cinmar, og Borgeren. Nal Samidt til Ridefoged i Sognet Giender i Fonderier, Bøllersleven i Amtet Gadergled Under ande hujus har de anernaadigst behaget Hans Majestæt at udnævne Friderich, Bourdon i Carthagen til San virkelige Contil sammesteds hang ved Døden afgaaede Faders Sted.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Fra det Kongelige danske Cancellie er den 18de hujus udkommer en Placat, som bestemmer, at Auctionsforvaltere Danmart og Norge attungang tillægges halvt Salarium for Licitationer, som forefalde i Henseende til offentlige Stiftelser.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Onsdag Morgen den 24de Junii afgaaer den Konge Flige Erfrelser til Nørn. Danagerer, Patter. Paatiosa, "Penge og Baneleder anmeldes og imodtages Dagen for. fra Kl. 1 til 3 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Por Contoir. Barom. Ther. Vinden. . . . 1131 Varme. V. s. . . . . - C. C. 8. a. a. ge! - - V. N. V. as assul - - V. S. V. s. Kasse. - - S. S. 8. paa sig. - - V. N. V. 1. - - 18. a. sig. - - 1 V. N. V. Avraris Nr.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Mandagen den 4de Julii næstkommende, Eftermiddag Kl. 6 foretager det Kallundborgske patriotiske Præmie, Selskab sit 2det Qvartalmøde paa Selskabets sædvanlige For samlingsted, hos Hr. Baastrup her i Byen. Som ordent. lige Medlemmer ere udi Selskaber indgaaede: S. T. Hr. Provst Bech i Walletide. Hr. Conferensraad og Generalprocureur Christian. Colbiørnsen i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Jomfrue Faab til Kragerup Gaard : Dr. Lieutenam Gierner i Kiøbenhavn. Nr. Kiøbmand Desselberg i Kallundborg. er Nicolay Jørgensen sammesteds. Hr. Forvalter Nergaard paa Frederichsgavn. Dr. Hans Paludan, Fuldmægtig i Rentekammeret de Mynsterskriver Sletting i Kiøbenhavn. Kallundborg, den 18de Junii 1696. Herschend. Schaltz, t. Forstander. et Casserer.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Fra den 14de til 18de Junii 1796 have Asseurance Premierne for al Fare paa neutralle Skibe og Ladninger ved det Kongelige octroyerede Søe Afscurance Compagnie i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestem den melser : Eieren. Presen. Fra Kiøbenhavn til Flensborg - dito Aalborg til Bergen Nørkiøbing til Kiøbenhavn . Riga til dito - Altona igjennem Canalen til dito Rotterdam. Amsterdam til dito 11 1 Bordeaux til dito. dele de Franer til dito. Rotterdam til Arendal, derfra til Havne. fjord i Island, og derfra til Kiøbenhavn : Randers til Drammen.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
Christiansand til Luds Fjord og Retour : Christiania til Portsmouth . Gramstad til Daglig . .- Drammen til Dublin jeg St. Udes og Retour . . Hamborg til Porsgrund = 11 - Stokholm til Hamborg . . . St. Petersborg til Salerne og Napolis .¬
Berlingske Tidende, 1796-06-20
- Lissabon til Riga - Dublin til St. Udes .- Cadix til Hamborg 2 - Cette til Helsingøer. - Civita Bechia til Galipoli og Rotterdam 4 Næt af Dage og træt af Møie døde i Aftes Kl. 11 min i Livet. Vi føre Kone, Christener Henrica Paulsen, fød Müller. en Alder af 63 Aar og 3 Uger. Den der kiendte hendes Værd i hendes funde Dage, vil finde, at mit Tab er stort, Selv min egen endnu høiere Alder, og Strøbelighed, der trævede hendes Omhue og Tilsyn, som nu savnes forstørrer, mit Tab Vore fraværende Slægt og Venners Deeltagelse deri er jeg forvisset om, uden at saadant mig skrivtlig bevidnes der allene vilde fornye min billige Sorg. Endrupholm, den 9de Junii 1796. R. A. Paulsen, Forpagter. Portoppicans saa kaldte Forklaring og Castorph Udtog. at samme, hvilke siden Jldebranden ikke have været. at bekomme trykkes nu paaalet Kongelige Vaisenhuses, Forlag, og til begge i det seeneste sidst i næstkommemle September blive tilkjøbs paa et Steil, som nærmere skal, vorde bekiendtgjort. i Kiøbenhavns Universitets Journal, udgiven ved Prof. et Baden, er Andet Hefte for indeværende Aar udkommet som indeholder i Sommerforelæsninger ved Univer: stretet. Il 111 Fortegnelse paa Communitetets og Regent sens Alum den 1ste Januar d. A. V. Det Scheellesiske, Legat for unge Adelige. V. Philosophisk Examen i April Maaned. V. Plan til en bedre Indretning af Universitetets Jordegods og Tiender. Vil. Conferene raad Benjamin Georg Sporon. l. Kan Kiels Umversitet ansees forfremmet og udenlands. - Udtog af en dansk Reisendes Breve. K. Forsøg om en Høiskoles Anlæg i Norge ved Pram(sluttet. Kl. Kil Theologisk og Juridisk Embeds Crameni Januarii og April Qvartaler. Kiel. Det extraordinaire Communitets Stivendium. i V. Rectoratets Omskiftelse, Præmie Medaillers Uddeeling og udsatte Prismaterier for indeværende Aar. K. Dødsfald. V. Juridisk Forberedelses Gramen. Kall. Udenlandsreisende. Viil Ordet Da eller den Stil at duse. Al R. Rettelse. Overlades Subscribenterne for den sædvanlige Priis i Professorgaarden. paa Hiørnet af store Fiol og lille Kannikestræde No. 30 hvor ogsaa de forrige Aargange ere at bekomme for Subscriptionsprisen af dem som subscribere for de følgende Aargange. Jen anden Deels 1ste Bind af Jøb David Michaelis, T. oversættelse af det Nye Testament, med Anmerkninger af det Tydske, oversat ved Mag. Jens Bech, Provst og Sognepræst for Wallekildere i Sielland. Dette Bind in beholder Anostelen Pauli Breve til Romerne, Corinthierne, former paa Trykp. og 9 Mk. paa Skrivp. hos Agent GylGalatterne en Epheierne, og leveres til Prænumeranterne dendal i Klareboderne No. 9.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
De Herrer, som have havt den Godhed at modtaae Maner paa Oversættelsen af Schrøcke allgemeine Weleneschichte, fiir Kinder, for at befordre Subskriptionen, vilde behages for jo hellere at indsende samme til Undertegnede, da Trykningen begynder saasnart man kan bestemme Oplagets Størrelse. melser. boer i store Regnegade No. 173. Leographie for Ungdommen, til Brug i Skoler og ved G privat Underviisning, af Prof. J E Fabri, oversat.
Berlingske Tidende, 1796-06-20
efter Griginalens 5te Oplag med nogle Forandringer, et nu udkommen paa Undertegnedes Forlag og sælges for at paa Trykp. og 16 s. paa Skrivp. blant de geographis: Haandbøger, Tydsklands nyere Litteratur kan opvise, fortiener Originalen at nærværende Skrift en der Rang. Orden og Nøiagtighed, Fuldstændighed at vigtige Maane og grographiske Ting af Merkværdighedere Egenskaber, der i Alaandslader karakterilere Fadris nedgraphiske Arbeider, og som den upartiske Læser heller ikke vil havne her. Ove sættelsen er before get af en Mande der allerede tillen har arbeidelig dette gaamedudmerket Billald, og de Tilsætninger, hvormed han har beriget den, forhøiet mange Henseender Bogens Værd. A. Solding. Boghandler, i Møntergaden Nr. 37. med Kongel. Danske Cancellies Tilladelie bliver hermed det Vi høitærede Papiikum bekiendtgjort, at en Kanter al de Konger Akademier i Wien, Paris og London, som har havder, besynderlige Lykke, ved de fleste store Hoffer i Europa at forværenge de nu regierende Monarker, efter levende ingstalt og ald begems Størrelse, til nu paa en kort Tid have den hage at le revile det ærede Publikum nogle af ham forfærdigede Silker som bestaaer et stort kunstigt indrettet Kalangt al nogle og Vor forfærdigede Klaurer, svan efter paan Hans igien Kongen af Dannemarl Kronprinds Frederilgadan romers Keiser med sin Gemahlind, eller Joleyl den Anden, eller inden af Rusland, Kongerne og Dronningerne at opanien, Portugal, Sardinen, Engelland, enten til gemed Slet. forsten af Rusland, Hertugerne af Port og Drikane med Premaablinder, Prindserne og Prindsenerne at Oranien, Kronprindsessen af Engelland, Feltmar hal anden, Kobara, Dumourie, den bekiendte Robespierre, den franske General Pichegru, den bekiendte Charlotte Chordan, som trædte Marat den fortiske Storsultan med sin Faverit, og andre ere ane paa Stands Maneer i Klædervedet Kasse. Dernæst ndder det et Kassel Kongen af Frankerig, Ludvig den og tilligeme Dronningen, Prindsesse Lamballe og ganske Familie paa den anden Side seer man Moltaire, den store amerikanske Statemmer Doctor Frantling den torkiske Storminer, den forladte Arladne, og andre mere merkværdige Klaurer. Tindsigter man den lovende Menne at en overmaade Skiønhed og i fuldkommen Størrelse. Dette uforliiguelige Stolt dar Kunstneremmed med gen Fad forfærdiget efter de skiønneste Mødeller pra det kongelige utad mit konden. Det er benemt til et stort Kabiner vedet afde første Hoff Furopa. Liebhaver som maatte være at den Mening, at de have fort disse Flaurer for dog og og som nu saae demaalen, skulde tilstaae, at de er ere de samme. Den som ville for disse giaurer, bedes indstændigen, er at tage Handrandmed sig Figurene ere daglig at lette om Morgenen Kles til om Aftenen Kl. 10. Standsperioner betale efter Behag. En lers er Prisen i Ante, for Gørn og Tieren løil 3 St. Stue. Anden er i Dyrehaugen paa Bakken, 2de Bod paa høire Haand, ved Møllen. Camploni fra gaabergangen.