JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-21
Ved Proclama som snarest mueligt vil blive læst for Weile Byetingsret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Smedemester Hans Slott og senere afdøde Hustrue Christiane født Kragh af Weile, indkaldte med 12 Ugers Varsel, regnet fra Proclamaets sidste Bekjendtgjørelse, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ligeledes ere Boets Debitorer indkaldte til inden fornævnte Tids Forløb, at betale hvad de maatte være skyldige; Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Byefogedcontoiret i Weile den 11te Januar 1831. Hersleb, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Boelsmand Lorenz Madsen af Aagaard, og forhen afdøde Hustrue Anne Jvarsdatter, deres fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Fordringer. Herredscontoiret i Colding den 15de Januar 1831. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-21
En nye jernbeslagen complet Knupvogn, tjenlig for en Møller og til Skovbrug, er tilkjøbs hos Eieren P. Degn, i Scherrebeck. Hos den Samme er et Stykke Eiendomsland, beliggende ved Brøns Mølle, stor rigelig 5 Td., tilkjøbs, enten for at bebygges eller ogsaa for at combineres med en anden Eiendom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Kongelig. allernaadigst. privilegerede. to be.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Falbydelse. Tie og AdresseAvis, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmark. og Hertugdømmene. No. 7. Tirsdagen den 25de Januarii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Udenlandske Efterretninger. Skrivelse fra ungersk Grændse, den 12te Jan. Fra god Kilde erfares, at Man i det østerrigske Stater alvorlig er beskjeftiget med Landværnets Organisation. Med Første vil 360 Officerer af Regimenterne blive ansatte i denne Klasse, og overhovedet Alt bringes i Beredskab saaledes, at dette Militaires Anordning ogsaa kan være Losenet til Marsch. Vel veed Jngen, hvortil disse Rustninger skal, der imidlertid sikkerlig ikke vil ophøre, forinden Frankrig, ophører med sine.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
J Maarmaroser og Biharer Comitat grasserer fortiden et Slags Blodgang der har flere Symtomer tilfælleds med Cholera og synes at være smittende, hvorfor flere Læger fra Pest ere sendte til disse Egne; hvilken Forholdsregel har foranlediget Rygtet, at det er ovennævnte Sygdom. Jmidlertid føjer Man Anstalter i Klagenfurt, til, i Tilfælde at Cholera skulde udbrede sig endnu videre, at forlægge Cancellierne did Fra den polske Grændse, d. 10de Jan. Polakkernes Enthusiasme for at forsvare deres Frihed synes at stige med hver Dag, den viser sig ved demange pattiotiske Gaver og den Jver, med hvilken Mænd og Ynglinger ile til Vaaben. Ogsaa i de øv tige Provindser, der forhen hørte til Polen, saavelsom i Fristaten Krakau, finder denne Svimmel, idet mindste blandt den yngere Generation, ivrige Tilhængere. Næsten daglig hører Man at en eller anden af de ansetteste Familier have mistet en Søn, at han, uagtet Regjeringens tagne Forholdsregler derimod, er flygtet over Grændsen, for at staae hans Landsmænd bie i den dem forestaaende haarde Kamp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Petersborg, den 1ste Januar. Hvilken Dæmon har dog kunnet indgive Warschau den onde Tanke, at opstaae mod den lovlige, høieste Magt i Staten, til at væbne deres Hænder imod dem af deres Landsmænd, der bleve Eed, Pligt og Ære troe, Aldrig var Kongeriget Polen saa lykkelig, som siden Alexanders Tid, siden 1815. For at overtyde sig om denne Sandhed, behover man kun at sammenligne den fremfarne Tid med den nærværende. "Hertugdømmet Warschan blev af Napoleon ikke organiseret til det der boende Folks Velfærd, men ene og allene til et Krigs depot, af hvilket han under sine uafbrudte Feldttog, udskrev Soldater, der skulle forsvare de farligste Positioner. J det daværende Hertugdømme Warschau, blomstrede ingen Handel, ingen Jndustrie, intet Borgerheld. Jkkun Krigsministeriet havde uafladeligen travlt med at samle Recruter og udruste dem til "Rhinforbundets Protector," Disposition. Jndvaanerne trykkedes haardt med Skattepaalæg, tvungne Opoffrelser, ubetalte Leveranceer for egne og fremmede Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Polen var et Slags Forpost for den franske Armee i det nordlige Europa. Jndvaanernes Armod var ubeskrivelig. Tropperne var en Byrde for Folket og sendtes uophørligen fra et Sted til det andet paa Execution, for at inddrive Skatterne med Vold og imidlertid leve paa Jndvaanernes Bekostning. Skatkammeret var udtømt, Privatformuen opslugt af den offentlige Nød, og Crediten tilintetgjort, fordi man i Øieblikkets Elændighed intet Haab skimtede for Fremtiden En eneste Gang faldt det Napoleon ind, at ophielpe det tomme Skatkammer; - han forstrakte det nemlig nogle Millioner sardiniske Pengesorter, der vare satte, ud af Cours, forsølvede Kobberpenge, som Jngen vilde tage i Betaling. - Napoleons Tog til Rusland fuldendte Hertugdømmet Warschaus Ulykke, og berøvede det den sidste Livsaande. Jntet Land i Verden, var saa ulykkeligt, som det Keiser Alexanders Velgjerninger vækkede det i Usselhed forsmægtede Polen til nyt Liv; fra det første Øjeblik "Kongeriget" Polen oprettedes, udgjødes over det fra Ruslands Throne en riig Fylde af Velgierninger, som endnu indtil denn Dag ikke er udtømt. Den Fremmede, som nu kommer til Polen, troer ikke sine Øine, naar han bliver de Forandringer vaer, der ere foregaaede i de sidste 15 Aar. Warschau, som før havde et saa skident Udseende, er nu een af de skjønneske Byer i Europa, forskjønnet med nye, pragtfulde Bygninger, brede, reenlige Gader og Pladse; alle Byet i Polen have faaet en ny Skikkelse, nye Landsbyer ere opstaaede, og hvad der i Polen før var uhørt: Landeveie og Broer kunne maale sig med dem i Tydskland. Fabriker og Manufakturer ere anlagte, som, formedelst Handelen med Rusland blomstrede under Monarchens Beskyttelse. Lüttich, den 14de Jan. Man taler udestemom en Trefning mellem vore Tropper og Prindsen af Sachsen Weimars, de sidste skulle være blevne overvundne. Vi berette dette Rygte uden at være Borgen. Det nye Angreb som Man idag skulde have gjort paa Staden Mastricht, synes ikke at være foretaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Brüssel, den 15de Jan. Fra vor Armee erfare vi, at en Deel af det paa Grændsen mellem Antmerpen og Breda staaende Corps af Frivillige og nogle Batailloner Linietropper Onsdag den 12te har faaet befaling at begive sig til Breda og at denne Bevægelse strax er udført. Frievillige og Linietropper vare fulde af den ivrigste Enthusiasme. Efter videre Efterretning var denne lille Armee allerede rykket frem flere Lieus paa Hollandsk Gebeet uden Forhindring. (Sidste Efterretning har ikke stadfæstet sig.) - Det synes at den største Deel af Kong Vilhelms Tropper, som laae i det nordlige Braband, have trukket sig til Mastricht for at undsætte denne Stad og har ladet Breda være ganske blottet. - Til vore Tropper, det bloqverer Mastricht skal være kommen 500 Stormstiger og Man bereder sig til en Storm paa denne Festning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Den hele hollandske flanderske Grændse vrimler af Ansatte, som ikke tillader engang en Svovlstik at passere igjennem. Sas van Gent er erklæret i Beleiringstilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Talen er nu om en nye Candidat til den belgiske Krone. Det er Prinds Maximilian af Bayern. Han er 22 Aar gammel og hans Modet en født Belgier, nemlig Prindsesse Amalie v. Aremberg. Han skal efter Coureer de Pays Bas besidde alle Egenskaber til at kunne behage ethvert Partie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Indenlandske Efterretninger. Kbhvn, d. 22de Januar. Jgjennem Amtshuset i Tøndern, er til Hs. Majestæt Kongen, indsendt efterfølgende allerunderdanigste Takadresse fra Præsterne, Lehns fogderne og øvrige Forstandere for Sognene Emmitsbull, Horsbull, Claurbull, Rodenes og Neukirchen, i Vinding Herred; hvilken herved meddeles i ordlydende Oversættelse. "Allerdurchlauchtigste, Stormægtigste, Allernaadigste Konge og Herre! Deres Kongelige Majestæt tilgive Allernaadigst, at underskrevne Præster, Lehnsfogeder og øvrige Forstandere for Sognene Emmelsball, HorsbuClaurbüll, Rodens og Neukirchen i Vinding Herred, følgende deres dybtrørte Hiertes Drift, og tillige udtrykkende ei blot de herværende Trængendes, men samtlige deres Medindvaaneres Følelser allerunderdanigst tillade sig, med disse Ord i dybeste Ærefrygt at brinde deres allerunderdanigste Taksigelse for den af Allerhøist Kongelig Landsfaderlig Forsorg, Huld og Naade, de herværende Fattigdistrikker forundte hurtige og uberegnelige Hjel og Understøttelse, til Allerhøistsammes ophøiede Throne. De troe, derved ikkun at opfylde en dem behagelig Pligt, der er saameget helligere, fordi den modtagne Velgierning kom fra vor usigeligen elskede Landsfaders signende Haand, fordi Nødens Storhed og Almindelighed, i Forbindelse med Umueligheden af at raade Bod paa den, bragte os paa Bredden af Fortvivlelse, og forbi vi end itte kunde gjøre mindste Fordring paa denne rundelige og opoffrende Goddædighed af vor Monarch. Visselig mangen Taare, der vilde have rindet trostesløs, blev tørret eller forvandlet til en Glædestaare; visselig, mange et Menneskes Liv, der ellers vilde være blevet Dødens visse Offer, er frelst, visselig, mangen Forsmægtende takter paa sine Knæe den høie Forsørger! J alle Betrængtes Navn bede vi, at Deres Kongelige Majestæt allernaadigst ville behage, stedse at bevare os, som ærefrygtsfulde og lydige Børn, denne Naade, for hvilken vi over Allerhøistsamme nedbede hans Varetægt og Omhu, som er alle Kongers Konge, vi love, i Alle vort Herredsbeboeres Navn, for det ovrebare Kongehuus, saafremt det maatte begiæres, at opoffre Liv og Eiendom, og indtil vort sidste Aandedrag at udvise en ubrødelig Troskab, der ikke lader sig rokke af en fordærvelig Tidsaands Hvidslen. Med den dybeste Ærefrygt og Hengivenhed forblive vi stedse Deres Kongelige Majestæts Allerunderdanigste Tienere. (Underskrifterne)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Den 7de Januar er fra Cancelliet udkommet følgende Placat angaaende Afdragsrettens Ophævelse mellem Danmark og den frie Hansestad Lübeck. Efterat Hs. Majest. Kongen var kommet overeens med Senatet i den ille Hansestad Lübeck om, at den Ophævelse af alle Afdrag og Bortflytnings Afgifter, der, ifølge den 18de Artikel af den tydske Forbundsat af 8de Juni 1815 og den tydske Forbunds-Forsamlings Beslutning af 23de Junii 1817. allerede forhen fandt Sted mellem Hertugdommene Holsten og Lauenborg og den frie Hansestad Lübeck, skal udvides til ogsaa at gielde for de Kongelige danske til detydske Forbund ei henhørende Lande paa den ene, og den frie Hansestad Lübeck med det samme tilhørende Gebeepaa den anden Side, saa er herom udstedt en Declara. tion, der indeholder følgende Bestemmelser: d. 1. Ved Formues Udførsel fra Kongeriget Danmark og Hertug, dommet Slesvig til den frie Hansestad Lybeck og der samme tilliggende Gebeet, hvad enten saadan Udforseskeer som følge af Udvandring, eller af Arv, Legat, Medgift, Gave eller paa anden Maade, skal intet Afdrag eller Bortflytnings=Afgift cius detractus, census migrationis) erlægges. 6 2. Under denne gjensidige Ophævelse ere de Afgifter, som, uden Hensyn til om Gienstanden, for samme forbliver i Landet eller ikke, ere at erlægge paa lige Maade af Jndlændinge og af Fremmede, et indbefattede. C. 3. Den foran bestemte frie Udførsen skal strække sig saavel til bet Afdrag og den Bortflytningsufgift, der indflyder i de Kongelige Kasser, som til det Afdrag og den Bortflytnings Afgift, der ellers maatte tilflyde Jndivider, Communer eller offentlige Stiftelser. S. 4. Bestemmelserne i forestaaende Paragrapher træde fra den 1ste Januarii 1831 af i Kraft, hvorved der med Hensyn til Arvemidler ikke bliver at see paa Tiden, da Arven faldt, men paa Tiden, da Formuen udføres. J. 5.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Den i ovenstaaende Paragrapher bestemte frie Flytning har ingen Anvendelse med Hensyn til Personer; hvorimod der i denne Henseende bliver at forholde efter de mellem Hans Majestæt Kongen og den frie Hansestad Lübeck bestaaende Forbund, som og efter de giensidige Love, der ere eller herefter maatte vorde foreskrevne angaaende den Udvandrendes Person og hans personlige Pligter, navnligen med Hensyn til Krigstjeneste. Forrige nars Charatteer er i Korthed følgende: Barometrets Middelstand var noget lavere end sædvanligt. Aarets Varme har været noget mindre end efter Middelforholdene, dog er det især Vinteren, der har fjerner sig fra disse. Ligeledes har Aaret været noget mere vandfuldt end efter Middelforholdene; de nordlige Vinde have meest afveget fra samme, idet de næsten have været dobbelt saa hyppige; Nordstrømmen har været sjeldnere, og Havets Høide næsten lige med Middel forholdene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Aarhuus, d. 21de Jan. J Søndags Aftes ere her atter to Arrestanter brudte ud af deres Arrester; den Ene er Peder Dirk, Kylling-Sørens Staldbroder; den Anden, som sad arresteret for Qvægtyverie, har igjen indfundet sig. Her skal for Tiden sidde henved 40 Arrestanter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
J Weile Amts Avis læses under Forlangt indrykket følgende: For alle Liebhavere af Ufandhed og Logn, Brøvl og Vaas, Sludder og Sladder, Pølsesnak og PeerVtøvler Viisdom, af drøvtyggende Dagdriveres flaae og fade Fortællinger og dumme Dognkræmmeres dorske Døgenichtsdaad bekjendtgjøres herved, at om kort eller lang Tid (hvilket Blodderne nok vide) til deres store Opbyggelse, Trøst og Husvalelse, en poetisk Epistel vil udkomme. Medens da disse noble Folk, fem Minutter efter at denne Bekjendtgjørelse er kommen for Lyset, allerede vide, hvor Anmelderen er og hvo han ikke er, hvad han vil skrive og ikke vil skrive, har skrevet og ikke har skrevet, sidder han endnu stille og leer saa smaat, medens han skiærer Galdæbler til sit Blæk, at det, som den sladdrende Deel af Publicum har læst, men Jngen skrevet, kan bide desbedre, naar det store Værk virkeligen lyslevende bringes for Dagen. Jndtil da ønskes alle Sladdercompagniers Tunger den meest muligt flydende Gelausigtet af Deres ærbødige. Severus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Befordringer og Afgang. Den 12te Januar er Cand. theol. H. C. Holmer, beskikket til personel Capellan for Børglum, Veiboe og Turrebye Menigheder i Aalborg Stift; Cand. theol., J. Petersen, til personel Capellan for Rise Menighed paa Ærøe; Exam. juris S. Nielsen til Procurator ved samtlige Underretter i Viborg Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Kjøbenhavns Børs Cours d. 21 Januar. Species 214 solgtes til 12 Rbmk. 13 enhalv s. BankDisconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 154 Rbd. Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Copulerede: hjemme i Huset, d. 22de Januar, Ungkarl Snedker Morten Høier og Pige Johanne Knudsen fra Darum. J Cathrine Kirke f. D., Told- og Consumtionsbetjent Abraham Sommer og Enken Maren Pedersen, Døbte: J Cathrine Kirke, den 23de Januar, Gaardmand Søren Mortensens Datter i Tved, Ane Sophie Sørensen, Fadderne: B. Nielsdatter fra Heegaard, D. C. Christensdatter i Tved, C. C. Nielsen i Tange, Gaardmand N. Sørensen i Tved og H. Pedersen ibid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Avenriskers. Den 22de Decbr. var den höitidelige glade Dag, paa hvilken vore elskede Forældres Guldbryllup, feiredes. Oldingparrets Sundhed lod os haabe, at vi end i flere Aar skulde nyde den Glæde, at see det blandt os. Dag den Alvise besluttede det anderledes, og haart saaredes vi, da vor kjere Fader Kjöbmand Abraham Cohn den töde Januari pludselig og aldeles uventet blev os beröret. Uden foregaaende Sygdom, og uden Lidelser for han hen, og hengiven i sin Guds Villie saae han sin Oplösning imöde. Vor elskede Moder, hans i et halvt Aarhundrede saa ömme og kjerlige hedsagerinde staaer nu tilbage, og venter med Længsel, at blive gjenforenet med ham, med hvem hun i en saa lang sække af Aar förte det lykkeligste Ægteskab. Den Afdødes Sönner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
En onelig Stytte der uden for Jagttiden, vil paatage sig andet Arbeide som forefalder ved en Gaard, kan faae Condition til 1ste Mai dette Aar hos Skovrider Bruel paa Giødninggaard i Norup Sogn pr. Weile naar han snart derom melder sig,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
At Gjørtler Morten Nielsens Opbudsboe tilhørende Huus beliggende i denne Byes Laasbyegade under No. 43 Litt. B bliver overeensstemmende med Placat af 22de April 1817 stillet til trende Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Løverdagen d. 19 Febr. førstk.) hver Gang 2den - Løverdagen d. 5 Marts som Formidd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Løverdagen d. 19 Marts 3die ) Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Colding Raadstue men den Sidste i det bortsælgende Huus. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Colding den 22de Januar 1831. Ch. Estrup. Bjørnsholm Hovedgaard i Sleth Herred, Aalborg Amt, den Kongelige Kasse tilhørende, agtes ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning af sammes Avling og Meierie, i 10 paa hinanden følgende Aar, regnet fra 1ste Mai 1831. Gaardens Ager-Areal bestaaer af circa 550 Tønder, Land, hvoraf omtrent 320 Tdr. løber i en sammenhængende Strækning umiddelbart fra Gaarden, paa begge Sider af Landeveien imod Løgstøer, og udgiør Hovedgaardens væsentligste Agerdrivt. Samme har en flad Situation, uden derfor at være stid, og er beqvem til Dyrkning. Det er inddeelt i 10 lige store Vange, hvis Bestand er en fordeelagtig Blanding af god Muld og noget Sand. J de til Vintersæd, faldne Vange er nedlagt 38 Tdr. Provstie og 29 Tdr. dansk Rug, som bebuder et gunstigt Avl. Endvidere udgjør en Strækning ved Liimfjorden, nordvestlig for Gaarden, endeel af forbemeldte Areal, og er inddeelt i 11 Vange a 6 Tdr. Land i hvert, som formedelst sin skarpe, men til Rug- og Boghveder Sæd ei uskikkede Characteer, alene bruges til disse Sæd=Arter, og har for dette Aar en Udsæd i 2de Vange af 11 Tdr. dansk Rug. Resten af det angivne Areal er en Hedestrækning, sønden for Gaarden, hvis Opdyrkning til Korn-Sæd tildeels er paabegyndt og har givet et fordeelagtigt Udbytte. Gaardens Enge, der tillige afgive dens Tørverrændsel, udgjør et Areal af circa 350 Tdr. Land, og dens Høeavl at Ager og Eng har været aarlig 200 Læs. Som VaarSæv kan nedlægges, i de dertil faldne Vange, 40 Tdr. gradet Byg, der leveres Forpagteren ved Tiltrædelsen, for af ham selv at besørges udsaaet, og 120 Tdr. Havre, som med dertil hørende Kiøver, besørges nedlagt, forinden saadan Tiltrædelse. Gaarden drives ved fuldt Hoverie, og staaer for 21 Tdr. Hartkorn fri Hovedgaardstaxt. Dens Kreaturhold er for Tiden 80 Stk. Køer foruden Ungevæg og Heste, 30 Stkr. Stude og 100 Stkr. Faar, hvilken Besætning, ved Hielp af Staldfoder i Bralmarken, har været forøget med 30 Stkr. Høveder. Qvægbesætningen kan, om Forpagteren ønsker saadant, vorde ham overleveret af Eieren. Auctionen er, efter Overeenskomst med Auctionsretten, berammet at afholdes herpaa Gaarden, Mandagen den 28de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, og Conditionerne ville forinden, henimod Auctionstiden, være til Eftersyn hos undertegnede Forvalter, der paaviser Eiendommen. Bjernsholm, den 14de Januar 1831. Wulse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Under 11te d. M. har Hans Majestæt Kongen, allernaadiget reskriberet Landhuusholdnings Selskabet saaledes: For at komme til Vished om hvorvidt den i Danmark og Hertugdømmene indførte Præmie Uddeling for de bedste Hingster stifter det tilsigtede Garn, ville Vi allernaadiget have Vort Landhuusholdnings Selskab bemyndiget til at udlove en Præmie af 260 Rbd. Sölvmynt for en fyldestgjörende Besvarelse af fölgende Priis Spørgsmaal:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Om den Sum, der i Danmark og Hertugdommene er bestemt til Præmie-Uddeling eller Belønning for de bedste Ilingster, og som aarligen udgjør mellem 3 og 4000 Rbd. Sölv. mynt, kunde anvendes til Hesteavlens Fremme paa en en meere hensigtsvarende Maade, og i saa Tilfælde ved hvilke Midler dette kunde skee P. det man bringer denne Kongelige Priisopgaretil offentlig Kundskab, maa man tilføie, at Besvarelserne deraf bør være indsendte til Selskabet. uden 1ste August d. A. De betegnes med entDerige, og ledsages med et forseglet Brev, som indeholder Forfatterens Navn, og som uden paa er forsynet med samme Bevise som Afhandlingen. I det kongelige Landhuusholdnings-Selskab, den 12te Januar 1831 Collig. Orsted. Johusen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Ved Proclama som snarest mueligt vil blive læst for Weile Byetingsret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Smedemester Hans Slott og senere afdøde Hustrue Christians født Kraah af Weile, indkaldte med 12 Ugers Varsel, teanet fra Proclamats sidste Bekjendtgjørelse, til for undertegnede Stifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre, deres Krav. Ligeledes ere Boets Debitorer indkaldte til inden fornævnte Tids Forløb, at betale hvad de maatte være skyldige; Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Byefogedcontoiret i Weile den 11te Januar 1831. Hersleb. Endskjönt vor inderlig elskede Fader, Peder Frederik Mahr. Præst til Reisbye Menighed, opnaaede en höi Levealder, saa blev han dog endnu meget for tidlig berøvet os. Han døde, sidste Onsdag den 19de d. M. i sin Alders 76 Aar og II Maaneder efter 8te Dages Sygeleie, agtet og elsket af Enhver, som kjendte ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Dette for mig og mine 3 Söstre saa smertelige Tab bekjendtgjöres herved sörgeliget fraværende Familie og Venner, overbeviist om deres medlidende Deeltagelse uden skrivtlig Bevidnelse. Reisbye den 21de Jan. 1831. Paa egne og Söstres Vegne. Mathias Mohn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Ved Proclama, som vil blive læst ved Holstebroe Byetingsret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Enkemadame Henriette Lovise Kiærbye fød Drebing, Enke efter afdøde Kjøbmand Troels Kiærbye i Holstebroe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til at fremkomme med deres Fordringer og beviisliggjøre samme for Holstebroe Kjøbstæds Skifteret inden foreskrevne Tids Forløb, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Holstebroe, den 17de Januarii 1831. C. Reysdorph. constitueret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Boelsmand Lorentz Madsen af Aagaard, og forhen afdøde Hustrue Anne Jvarsdatter, deres fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Stifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Fordringer. Herredscontoiret i Colding den 15de Januar 1831. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-25
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden, at bortsælge min iboende Gaard beliggende her i Byen tæt ved Havnen. Gaarden er for faae Aar siden saa godt som ny opbygt og er indrettet til Giestgiverie og Handel hvorpaa er meddeelt Privilegium. Vaaningshuuset har en Længde af 15 ethalv Fag svær Bygning, med Stuer og Boutik, Giestkamre og dertil hørende Kakkelovne. Videre 16 Fag Ladehuus, deraf deels til Vareoplag og Beqvemmelighed, det øvrige til Gjeststalde, Vognport, Loe og Foderleilighed. Gaardspladsen er rummelig og indelukket. Bygningerne ere Brandforsikkrede for 1600 Rbdlr. r. S. En stor Kaal hauge er beliggende ved Gaarden, som medfølger. De Lysthavende ville behage at henvende dem til undertegnede, for Slutning af Febr. d. A. Betingelserne ville blive saa billige som muligt. Sønderboe paa Eilandet Fanøe den 10de Januar 1831. Jens Søren Brinch. 17 Ved Komedien d. 28de Jan, aab A. H. M. nes Indgangen Kl. 4 1/2 og Begyn. delsen skeer Kl. 5. Generalprøven holdes Torsdagen den 27de Kl. 6.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-28
aller: Kongelig. naadigst. privilegerede. Stifts Alder. Ti og AdresseAvis, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmar, og Hertugdømmene. No. 8. Fredagen den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-28
28de Januarii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-01-28
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.