JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Preussen. Kongen har sauctioner en nye Liturgie, der blandt andet fastsætter følgende: "Hovedgudstienesten paa Søn- og Festdage maa aldrig vare længere. end en Time, saaledes at Prædiken medtager en halv Time og Resten af Gudstienesten en anden halv. Midt paa Alteret skal staae et Crucifix, ved Siden deraf to Lysestager med brændende Voxkjerter og foran disse en Bibel. Ved Nadverens Jndstiftelsesord knæler hele Menigheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Norge. Norge har atter lidt et smerteligt Tab. Bergensernes Biskop, Claus Pavels, er ikke meere. Han døde den 16de Februar i sit 53de Aar. Han var en ædel og virksom Mand samt en udmærket geistlig Taler. J Khvn. var altid propfyldt Kirke naar han prædikede, og Mangfoldige mindes ham endnu der med Erkjendtlighed, Han var Ridder af Dannebrogen og Nordstjernen. Man har endeel nydelige Smaaepoester af ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
J Bergen har man den 1ste Februar høitideligholdt de Holbergske Comediers Jubilæum. Man opførte den politiske Kandestøber med en Epilog af Sagen, og siden bleve adskillige Sange til Holbergs Ære afsiungne. Oldingen Professor Arentz, Rector i Bergen, der er en Broder-Datterson af den berømte Digter, var indbuden til Festen. Ogsaa vil man reise et Monument til Holbergs Minde i hans Fødeby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Fædrelandet. Kiøbenhavn den 10de Marts. Hs. M. Kongen har i den forbigangne Nat sovet flere Timer godt, Rosen vedbliver at aftage, og Allerhøistsamme befinder Sig i Dag bedre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Den 11te Marts. Hs. M. Kongen har sovet temmelig godt i Nat, og vedbliver at bedre Sig. Jo mindre der gives at bestille, jo mere morer man sig med Snak. Hvo kan da undres over at man næsten daglig kedes ved de Ord: Der giet Rygte paa Børsen. Vel er det sandt, at saadanne Rygter, naar de ikkun omhandle Døgnets Hændelser, eller Begivenheder der skulle være forfaldne inden Stadens Enemærker, af Vedkommende selv bedste ville vorde bragte i det Rene, men naar Rygterne angaae Fyrsternes formeentlige hemmelige Planer, Mageskifter, og Ting der kunne forurolige ethvert Borgersamfundets Medlem, saa skylder man dem, der kunne og ville oplyse den fredelige Borger om Sandhed, oprigtigen Tak. Vi glæde os derfor, af sikkre i Kilder, at kunne tilkiendegive: at de allarmerende Røgter der her i den senere Tid, først lønligen, siden alt mere aabenlyst ere omløbne, ikke have den allerringeste Grund, men ere, som saa meget andet i vor Dage, et Produkt enten af Ørkesløshed eller af Nye(Statstidenden). hedssyge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Atter i disse Dage har Staten mistet to fortiente Mænd: Viceadmital Kjerulff, Commandeur af Dannebrogen, og Conferentsraad Vorndran, Deputeret i Rentekammeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Paa Søndag gives paa Hoftheatret en stor Concert til Jndtægt for Bombebøssen. Man glædet sig ved den at faae Leilighed til at høre adskillige af Hovedstadens meest udmærkede Dilettanter og Dillettantinder i Musikken: Damerne, Froken Stemann Frøken Schwarzen, Frue Goldschmith, Jfr. Henriques, Hr. Overkrigskommissair Schønberg, og der. Studenter Lund, Abrahams Thomsen, Kirstein og flere andre udmærkede Talenter. Billetten til denne Concert koster 1 Rbd. 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
I det kongl. medicinske Selskab oplæstes den 31te Januar en Afhandling om Qvaksalveriet i det danske Stater, forfattet af Hr. Regimentschirurg J. Müller i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Den engelske Brig Mary, Capt. Duun, af og fra London, bestemt til Memel eller Kønigsberg, er den 26de f. M. total forlist paa Bornholm, 1 Miil N. for Hasle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Blandt moersomme Trykfeil hører Følgende, som nylig læstes: En Gartner anbefaler sig med at skiære Tæer (Træer).A. Petersen, Høker en gros, falbyder i Kiøbenhavns Avis Smør for 10 a 32 s. Pundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Rene Blodpølser averteres til Salg fra Klareboderne Nr. 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Viborg. Den i Vinkel Sogn udbredte Skarlagensfeber, der hos Nogle var forbunden med Nervefeber, er nu ved trufne Foranstaltninger i Aftagende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Ved den 1054 Trækning i Altona ere følgende Nummere udkomne: 19. 80. 59 65. 85,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Dødsfald. Major v. Lindholm, Conferentsraad Vorndran, Lærer ved Kadetakademiet Olufsen, Viceadmiral Kjerulff, Mad. Todberg, Møller Carstens, Alle i Khvn. Frue Kammerherreinde Lewetzau i Jtzehoe; Collecteur Sveistrup og Madame Gregersen i Aalborg; Toldkasserer, Krigsassessor og Ridder af Dannebrogen, C. Subr. i Mandahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Khvus. Kours, den 12te Marts. - 252 - Specier 15 Rbmk. 2 s. Obligationer 76. Norske Sedler 12 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Aarhuus. Fra hele Omegnen høres Ulykker som Stormen i Mandags har forvoldet. Hele Bygninger har den styrtet overende, svære Træer har den rykket op, dog har, saavidt man veed, ingen Mennesker derved mistet Livet, men vel adskillige Kreature.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Smakkerne havde lykkelig naaet Callundborg samme Dags Eftermiddag Kl. 5, kun havde den ene mistet et Seil, som Stormen saaledes tog tilveir, at det svandt for deres Øine som en Fugl. To Stude og en Hest vare kreperede ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftenlang Hr. Pa tor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse: Hr. Pastor Brygmann, til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Befordringer og Afgang. Statsraad J. Jensen, beskikket til 3die Deputeret, Statsraad J. Hopp til 4de Deputeret og Justitsraad og Amtsforvalter Langheim til 5te Deputeret i det Kal. SlesvigHolsteen Lauenborgske Cancellie; Overauditeur Frederiksen til Borgmester Bofoged og Byskriver i Kjøge, Herrredsfoged i Bieve skou Herred samt Birkedommer og Skriver ved Gammelkjøgegaards Birk, Auditeur N. Arboe til Byfoged i Nexøe, samt Herredsfoged i Sønder Herred, paa Bornholm; Justitsraad og Deputeret i Cancelliet, C. Langheim, udnævnt til Etatsraad; Commerce-Asfessor W. Uldall til Kammerraad; Kammerraad Sal bow til Justitsraad ; Sognepræst for Kousted og Raasted M. i Aarhuus Stift, L. Sinding, beskikket til Sognepræst for Bierregrav a. i Viborg Stift; Sognepræst for Jyllinge og Gundsemagle M. i Sjælland, U F. Rossing, Ridder af Dannebrogen, til Sognepræst i Hør sens; personel Capellan J. H. Wadum, til Sognepræst tor Henne og Lønne M. 1 Ribe Stift; Cand. Theol. N. Friz til Sognepræst for Mon Menighed i Viborg, Stift; Cand. Theol. H. Find til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Assens; Premierlieutnant og Exam. juris C. Schjøtt, samt Exam. juris C. Nyegaard, til Procuratorer ved Underretterne i Aarhuus Stof. Cand. Theol. Bliesmarn til Rector ved Skolen. i Odenborg; Raadmand Schutt til Borgmester i Friedrichstadt; forhenværende Hoschirurg Starinsky til Regimentschirurg ved sjællandske Landseneerregiment; Fuldmægtig ved Postkontoiret i Randers, J. Lund, til Bedemand og Overgraver ved St. Mortens Kirke sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Bekiendtgiørelser. Ved Qvartals-Auctionen. der holdes paa Raadstuen, bliver første Mandag E. termiddag Kl. 2 bor solgt endeel Kiøbmandsvare, bestaaende af: 3 a 400 Pd. godt Kiøverfrøe nogle Oxhovder Ædikke, et Partie Bruunrødt, RisergynPorcellain, Citroner, m. m. m., hvoraf Prøverne so inden foreviis at L. Bloch Løverdagen den 16de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 11, foretages offentlig Licitation i Skolegaarden, paa Middelgade til Opførelse af et nyt Plankværk imellem haverne som tilhører afg. Postmester Lunds Stervboe paa den ene og Borgerskolens Gaard paa den anden Side. Conditionerne og Overslaget er forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Aarhuus den 13de Marts 1822. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Jfølge Reqvisition af vedkommende Skifteforvalter, vorder den afgangne Kiøbmand Lorent; Magnus sens Stervboe i Ebeltoft, tilhørende og her i Havnen beliggende Jagt Giertrud Marie kaldet, med sin staaende og løbende Redskaber, bortsolgt ved een en ste offentlig Auction som afholdes ombord paa Jagten Fredagen den 29de Marts førstk. om Formiddagen Kl. 1011. Adkomstbrevene, Maalebrev, Inventarieliste samt Conditioner til Auctionen, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Aarhuus den 9de Marts 1822. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Løverdagen den 23de Marts næst om Formiddagen Kl. 10 bliver efter Forlig og Udlæg foretaget offentliAuction over Niels Nielsens eiende og paadrende Gaard, Nyedamsgaard paa Østbirk Mark, i ØstberSogn, med tilliggende Eiendomme af Hartkorn Ag- og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. 1 3/3 Alb., Skovskyld 1/2 Alb. Auctionen afholdes paa den sælgende Eiendom, der strax af Kiøberen kan tages i Besiddelse. Voer og Nim Herredets Contoir i Horsens den 4de Marts 1822. J. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
J Følge Dom og Udlæg bliver Løverdagen den 30te Marts næst om Formiddagen Kl. 10 afholdt Auction over Stedet Moruplund paa Bræstenbroe Mark i Nim Sogn med Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb. som for Tiden beboes af Hans Poulsens Enke. Auctionen afholdes i Stedet og Conditionerne vil der blive bekiendtgjorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Voer og Nim Herredets Contoir i Horsens den 14de Marts 1822. J. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Formedelst enden Bestemmelse agter jeg underhaanden at bortsælge min for 2 Aar siden opbyggede grundmurede Gaard under No. paa Broberg, 7 Fag til Gaden, 2 Etager høi med Kielder under, 5 Fag grundmuret Sidehuus, indrettet til Bagerie, en Svinestie og Locum, et Halvtag til Brænde, 5 Fag Bindingsværks Baghuus, hvori Staldrum til 2 Heste og 2 Køer Pomperand i Gaarden, samt en liden Haugeplads Gaarden kan tiltrædes førstkommende Flyttetid, dette Aar. R Møller, Bagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Gode Tagsteen kan faaes hos Søegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Nye sode Messina=Appelsiner, er atter arriveret til billig Priis hos B Nerger, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Nyt Overlandsk Køverfrøe kan faaes for meget billig Priis hos J. F. W. Røse, paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Hos Undertegnede er 20 a 30 Traver Tag eller Langhalm at faae. Winther
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Roe, og Linolie fortrinlig gode, af Kammerraad Drevsens Fabrik, har jeg bestandig i Oplag og udsælges i store og smaae Partier til Fabrikprisen, fra min Boutik. Marcus G. Bech, boende i forrige Snells Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Hør, Hampe, og Byefrøe kiøbes daglig til de høieste Priser af: Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Undertegnede er atter bleven forsynet med Maste. Saallelæder, som sælges til billigste Priser. Fleischer & Comp. Sterpet R. Nyerup Ugger med sin førende Jage, Nyhavn i Kiøbenhavn hvorfra han om 8 Dage agter at afseile til Aarhuus, og medtager Fragtgods. Til Fattigkassen er indbetalt 5 Rbd. Sedler, som Matros Niels Nielsens Kone, Kirsten Jespersdatter har erlagt i Mulct, formedelst ærerørrige Skjeldsord mod Værtshuusholder Thomsens Pige, Lovise Charlotte Hansen. Aarhuus den 15de Marts 1822. Fattigvæsenscommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Onsdagen den 13de Marts er fra sin rette Eier bortkommen en stor sort Pudelund, klippet overalt, har 4 hvide Fødder, hvidt Bryst, og en hvid Plet i Nakken; for dens Tilveiebringelse loves en Douceur. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-15
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
No. 43. Aar 1822. den 16de Marts. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse privilegerede Kongelig allernaadigst, 6 Stiftstidenor. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Blandinger. Den berømte Spaamand Martin Zadeck, som døde for et halvt hundrede Aar siden i Schweitz, efter i i 30 Aar at have levet i en øde Egn som Eremit spaaede allerede dengang Meget, som tyder paa nærværende Tider. Han døde saa at sige to Gange, nemlig først den 20de December 1769, men vaagnede to Dage efter op igien, og fortalte en Mængde Mennesker sin Spaadom, hvorpaa han atter, efter nogle korte Bønner, sank død til Jorden, 106 Aar gammel. Bemeldte hans Spaadomme ere aftrykte i flere Sprog, og indeholde blandt Andet: - Der vil komme Tider, da Pengemangel vorder heel almindelig og al Handel og Vandel vil gaae i Staa; da Sommer og Vinter ville bliv anderledes end nu, formedelst Vinde som da ville blæse fra aldeles ubekiendte Egne, paa samme Tid vil der opstaae en Krig med Tyrken, som der vil tabe de flest af sine Lande; Constantinopel vorder indtagen uden Sværdslag; indvortes Oprør, Hunger og Pest vil befordre denne Seier. Mahomeds Grav vorder op i brændt og mange tusinde Hedninger vorde omvendte, og i heel ubekiendte Lande imod Syden vil den sand Religion udbrede sig. Tre Nationer fra Norder, ville med talrige Skibe underkaske sig det hele Afrika Hele Persien vil antage den christne Lære. En af Europas mægtigste Monarker vil bringe det meste af Asien under sit Herredømme; Jernsalem erobres af de Christne, og her vil man i en Hvelving under en stor Steen, som ingen menneskelig Arm formaaer at løfte, og som desaarsag maa sprænges i utallige Styk ter, finde den vise Kong Salomons opbevarede Skat, som er uvurdeerlig; thi allene af Guld og Juveler, vil den beløbe over 18000 Millioner Dukaters Værd. Ogsaa i Constantinopel vil man under en hvid Marmorsteen, hvorpaa det er udhugget et Kors og Navnet Sophia Jmperatrix, finde en Skat af 50 Millioners Værd. Den lille By Nazareth, i det forsættede Land, vorder opbygget til en stor og mægtig Stad, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Det endnu i sit indre Væsen saa lidet bekiendte Naturphænsmen Jordskjælv synes at være i stærk Tiltagende i vor Verdensdeel, og de franske Geologer ere sysselsatte med at agt paagive den Forbindelse, hvori samme staaer med Magnetnaalens Forandringer; thi netop ved det Klokkeslet, den store Jordrystelse indtraf den 19de f. M., bemærkedes Magnetnaalen i Paris - hvor man dog intet Jordskjælv følte - at oseilere eller bævre overordentlig stærkt. J Cambray var Rystelsen saa stærk, at 32 Skorstene nedstyrtede. Og saa i Ungarn har man i Midten af forrige Maaned, den 15de, havt et saa beftigt Jordskjælv, at 6 Huse forvandledes til Ruiner i Landsbyen Jzso. J det Münsterske har man seet electriske Gnister og Luer stige frem af Jorden. Ogsaa paa Toppen af St. Bernhardsbierget, som paa denne Aarstid pleier at være bedækket med Snee og Iis, har man havt en saa mild Vinter, at Violer og Løvetand have blomstret i frie Luft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Den berømte Billedhugger Schadow var i Rom paa et Bal, hvor Gulvet var af Marmorplader, og denne Kulde under Fødderne imod den Hede der i Balsalen omgav Hovedet, tiltet ham en voldsom Brystkrampe, hvoraf han døde den 31te Januar. Mærkværdigt var derved, at paa samme Dag som han for 11 Aar siden kom til Rom, blev han nu baaren ud af det samme Huus. Tydske Landsmænd bar ham, og over 100 Tydskere fulgte hans Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Digteren Brentand og Professor Freuden feld i Bonn, ere gangne over til den katholske Tro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
J Frankrig er en Capitain i denne Tid bleven i kasseret, fordi han var gaaet paa Bal, Aarsdagen hvorpaa Ludvig VI blev henrettet;
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
For Retten i Toulouse har i denne Tid svævet en gandske egen, deelicat Sag. En Mand havde paa sit Yderste indsat sin Kone til Universalarving af hans betydelige Formue, under den Betingelse, at hun ikke, maatte gifte sig igien. Hvad det angik, opfyldte Konen rigtignok trolig hendes salig Mands sidste Villie, thi hun vedblev at leve i Enkestand; men i Henseende til hendes øvrige Levemaade, troede hun derimod ikke at hiin Clausul i Testamentet paalagde hende nogen, Tvang, og snart frembragte denne levende Overbeviisning et Par levende Resultater. Den salig Mands Paarørende betragtede derimod Sagen fra en anden Side, og androg for Retten om Testamentets Cassation og Arvens Tilbagegivelse. Paa den Dag der, skulde falde Dom i Sagen, var Tingstuen opfyldt af Damer, hvoraf nogle yttrede: "at denne Casus var altfor vigtig til, at man maatte forsømme at giøre sig bekiendt med alle dens Omstændigheder." Dommen faldt virkelig ud til Fordeel for Klagerne, og den unge Enke maatte smukt ud med den hele Arv. En tilstedeværende Spottefugl sagde: "Aldrig saae jeg nogen finde Tilhørerne ved en Rets Sag saa opmærksomme og spændte. Da Jupiters Klods faldt ned iblandt Frøerne, kan det neppe have gjort saadant Jndtryk paa disse stakkels Dyr, som hiin Dom paa det forsamlede qvindelige Auditorium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Madame Catalani, der i det nordlige Storbrit. tanien har samlet uhyre Skatte, vil ende sin glimrende Bane i dette Land, og ikke synge meere offentlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
J forrige Aar fødte en Dagleierkone ved Navn Poppin, i Duntenheim, et fuldbaaret Barn, der havde Hiertet uden paa Brysthuden. Brystbenet var erstattet ved en stærk Hud, i hvilken der befandt sig en Spatte, hvorigiennem Hiertet syntes at være trængt. Barnet levede i 12 Timer og ved Sectionen fandt Lægen fra Suggenheim Hr. Schenerlein, de øvrige Jndvolde i Brystet og Underlivshulen i naturlig Orden, og Beskaffenhed; - kun at der i Brysthusen ikke var noget Hierte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Et amerikansk Blad, the Hampshire Gazette fortæller følgende besynderlige Hændelse : "Paa Skonnerten Brilliants Fart fra Fortune Jsland til en amrikansk Havn, bemærkede man den 19de August f. A. en stor Fisk ved Siden af Skibet, som man holdt for en Delphin. En af Matroserne, der ønskede at bemægtige sig den, borede er Hul giennem en Dollar, sen spansk Daler, gjorde denne fast ved Angelkrogen, og kastede den ud, men man fandt snart, at begge Dele vare borte. En ny Angel havde samme Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Den 21de August gjorde man et nyt Forsøg med lignende dyr Lokkemad, men med samme Udfald. Fire Dage efter, da Veiret var stille og Skonnerten, omtrent var trehundrede Mile fra det Sted, man først prøvede den forulykkede Fangst, blev der fanget sen Haj, som havde to af Anglerne med de spanske Dalere paa, i Livet. - Omtrent 15 Minuter tildigere fangede man en Delphin, i hvilken man fandt den tredie Angel med sin Døllar. Hidtil vare Engellænderne de fornemste Kunstnere i at forfærdige Uhre, især Chronometre. Nu giør Hr. Urban Jørgensen i Khvn. Uhre og Chronometre, som ikke give de bedste engelske noget efter. Et af disse Chronomette af Guld, udarbeidet med den største Nøiagtighed og den høieste Luxus, som Kongen. af Danmark har ladet forfærdige til den første russiske Verdensomseiler, og foræret ham med den udgraveerte Jndskrivt paa Dansk: "Fra Fr. V. R. til Com mander Krusenstern, er prøvet mere end en Maaned paa det astronomiske Observatorium ved det Keiserlige Videnskabers Akademie i Petersborg, og dets Gang befundet uovertræffelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
En Bonde Peer Villert, nær Slagelse, skulde gaae til Præsten i Kirkebyen for at bestille Kirken til sin nylig fødte Søn, der skulde døbes næste Søndag. Hvad Navn skal da Barnet have i Daabens Pagt? spurgte Præsten. - Hille Død og Pølse!" sagde Peer, det har jeg for mig Skam forgiættet at spørge vor Moder om; men jeg faaer at løbe hjem at raadslaae med hende, hvorvel Veien hun er noget lang. Ih, jeg veed jo sagtens, at J selv kan finde et Navn til Barnet, uden at løbe hiem derfor." Nei, Faer, det gaaer inte an, saa bliver min Qvinde gal i Parykken, og jeg kan heller ikke saa lige hitte paa noget, skiøndt det staaer mig for Hovedet at Veien er saa grumme lang. Men saa veed jeg da, at Du kan give ham Dit eget Navn." Mit eget Navn, Men hille en Ulykke, vor Faer, hvad skal jeg da hae. Men det faaer da at være det samme, det er mit eget kjødelige Barn, saa lad ham da beholde det, saa faaer jeg at være foruden."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Forlangt Jndrykkelse. En af de Mange, som af Hr. Grosserer Jensen, vare indbudne til hans Fastelavnsgilde, (ved hvilket en Kok blev slaget af en Tønde, og Seierherren prydet med et rødt uldent Gevandt) aflægger herved Grossereren sin varmeste Tak for den gjæstfrie Modtagelse han nød. Brundre maa han især Hr. Grossererens Færdighed i at haandhæve Orden i sit Huus; thi da Frakken først var slængt, varede det kun et Øieblik inden et Par var kastet paa Døren. Dog, Tingen var ei vanskelig, thi hans Traktering havde skaffet ham mange Venner og Hielpere, og formodentlig havde Morgentaagen sat sig i hans Øine, da han ikke saa grant skjelnede imellem Ret og Uret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Tanker ved min ædle Svigerindes, Catrine Maria Sörensen, föd Möllert, Död i Ulkjær ved Veile. Hjemgangen er Din Siel til Hvile. Til evig Fryd i Faderens Skjöd, Blandt frelste Aander seer jeg smilleDin Aand saa mild bag Grav og Död, Den smilte her, og idel kjerlig Fasthunden til sin Elsktes Bryst, Ja, reen og klar og höi og herlig Den aaben stod for Herrens Röst. At vandre med Din Gud herneden, Og nyde fro den Miskundhed, Hans hulde Naade gav, för heden Han kaldte Dig til salig Fred - O, Trine! ja, det var Din Higen, Din Siels Begjering - længselfuld, og snart og Sjelen i sin Stigen Opsteeg til Gud saa barnlig, huld. Her for kun aanded Liv og Glæde I Alt, hvad Trine rörte ved; Nu har Hun naaet et höire Sæde. De Efterladte staae dybt ned I Sorgens Mørke, Qval og Smerte Med oplyst, smeltet, saaret Hjerte. Men er til mörken Jord skal binde Sig Hjertet fast i Smerters Baand. Nei, höit i Tro og Bön skal finde Hvert Hjerte Tröst ved Herrens Haand: Den gjör kundet, hvad Ham behager - Ei knuser, men ophöier den, Vort Sind i Viisdoms Raad, som tagen De Kjære bort til Himmelen. - O. Broder hör Din Broders Tale, Som glad Din Trine hörte mig, Da heelt Du Dig Din Gud befale: Som Hun befoel sig Ham med Dig; De Smaae, der staae som spæden Plante, Dig Faderen gav af Hendes Skjöd, De voxe frodigen, som vante Til Ordets Melk, som Christus böd. Og Trines gamle, kjere Fædre, Du binder Hjertet dobbelt til, Ja, ömt de graae Haar vil Du hædre, som Herrens Ord det have vil - Da lad kun Jorden Taaren smage, Der falder tungt fra Öiet ned, Mod Himmelen skal Hjertet tage Sin Vei til Frelserens Salighed. O! Trøst for mig, jeg seer Dig bøie Heelt Hjertet op til Faderens Barm -Ja, der og ene i det Höie Er Fred hos Herrens stærke Arm. Brandstrup Skole ved Christianssæde i Lolland, den 6te Marts 1822. R. Sörensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus Toldinspecteur Polder, Pastor Funder, Exam. juris hun derup, Volontair Lund Jomfrue Brasen, Skuespil er Huusher, Skipper Gadehuus, Kiøbmand Vestergaard : 3 Handelsbetient Haderup. .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 17de Marts Kl. 6, opføres paa Polybynias Theater: Jntermezzoet, eller Landjunkeren i Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
Skuespil i 5 After af KotzebusBilletter for Medlemmernes Børn og dem som ifølge Lovene dertil ere berettigede, afhentes a 3 Mk. Stykket, hos Hr. Kiøbmand Røgind. Det bemærkes, at de som afbenytte disse, maae være forsynede med skrifligt Beviis fra Forældre eller Foresatte, hvilket forevises saavel ved Modtagelsen af Billetten som ved Ind Directionen. gangen der aabnes Kl. 5 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-03-16
At den af mig under 8de f. M. bekiendtgjorte og til 2den April førstk. berammede Auction over 50 Tdr. Byg af sidste Aars Afgrøde, afholdes paa det i Bekiendtgiørelsen benævnte Sted Kl. 11, fornævnte Dags Formiddag, samt at den i disse Tidender til 3de offentlige Auctioner averterede Gaard i Albøge Sogn, Hr. Kammerherre Føns tilhørende, over hvilken 3die Auction holdes Fredagen den 12te April førstk. Kl. 3 Eftermiddag, er beliggende i Søebye, Albøge Sogn; der bekiendtgiøres herved for at forebygge muelige Feiltagelser. Edeltoft den 14de Marts 1822. Stockfleth.