Berlingske Tidende, 1769-03-17
London, den 17de Februarii. Da der ved Hr. Wilkes forrige Valg til Oldermand for et Qvarteer her i Staden var indløben den Feyl, at Bogerne bleve for hastig sluttede, saa blev samme erklæret ugyldigt, og et nyt Valg foretagen, hvorved han anden gang eenstemmig blev valgt. Ligesaa er han ved det nye udskrevne Valg af et Parlements=Lem for Grævskabet Middle-Essex i hans egen Sted, som gik for sig til Brentsort den 16de, paa nye eenstemmig udvalgt til dets Repræsentant, ja end ikke har haft nogen Med Competenter, da hans Tilhængere forud havde udspredet, at den som meldte sig skulde strax blive tagen ved Hovedet. Førend Valget har en anseelig Mand holdt en Tale til de Tilstædeværende, hvori han har anbefalet dem Wilkes Sag, som en Folkets Friheds=Sag, uden Hen sig til hans Person; hvilken Sag, som indeholdende Grævskabets Electeurers Rettighed at vælge en Repræsentant, han for sin Person vilde understytte ved at give Wilkes sit Votum ved denne, og enhver anden Leylighed, saa længe han eyede en Skilling og havde et Been at komme til Brentford paa. - Da Hr. Wilkes sidstl. var bragt for Underhuset, og af sammes Taler blev forhøre og tilspurgt om det Skrift, som han blev dømt for, kaldet, Jndledning til Stats=Secretairens Brev til Hr. Panton, holdt han til Taleren følgende Tale. "Jeg tilstaaer, at jeg har givet Stats Secretairens Brev til Trykken, ogsaa har skrevet og udgivet de indledende Anmærkninger til dette Brev, Og naar en Stats=Secretaire ter understaae sig at skrive en saa blodraabende befaling saa skal jeg, Hr. Talere, understaae mig saa længe jeg lever at skrive deslige Anmærkninger, og ved slig Leylighed opfordre Nationen, til Dommere derover. Jeg beder om Forladelse, min Herre, at jeg har brugt alt for maadelige og forsigtige Udtrykke, da jeg melder om den ondskabsfulde, umenneskelige og skiændige Massare af 10de Mai ved St. Georgesfields. Jeg forbinder mig til for dette Huus, at, naar den Dag eengang maa komme, til at undersøge denne vigtige Sag, jeg her skal frembringe Vidnesbyrd, som skal bevise Sandheden af alt det, som jeg har paastaaet. Jeg haaber, min Herre, at Huset vil lade Hr. Panton kalde for sig, og forhøre ham, om han har erholdet dette Stats=Secretairens Brev eller ikke, svarer han ja, saa holder jeg mig ved Husets Retfærdighed forsikret, at det da strax giør Anstalt til, at Proces mod StatsSecretairen vorder anlagt, og at han for Overhuset maa faae sin Dom." - Efter Staden Londons Exempel give nu andre flere Stæder i Riget deres Repræsentanter i Parlementet Jnstructioner, som tilholde dem at saae følgende Poster fastsatte: At Proces Maaden mod Skandskrifter og i andre Criminal Sager, vorde indrettet efter de brugelige Lovens Forskrifter, og ikke efter nye Methoder: At man og ikke indfører nogen nye Straffe: At det Frihedens Bolværk, Habeas Corpus, maa blive i sin Kraft: At Valg, Friheden og Parlements Lemmernes Privilegier ikke vorde forkrænkede: At Forvalterne over de offentlige Penge ikke kan bruge samme efter eget Behag: At Ministerne ikke tillades at fortolke Lovene efter deres Meening: At de Parlements Lemmer, som sidde i Betieninger, ikke overstige et vis Antal: At Parlementets Varende ved en Acte maa vorde forkortet. - Den Skrivelse til Kongen, hvormed begge Parlements=Husene have den 13de sidstl. ledsaget deres udi de Americanske Anliggender fattede Beslutninger, lyder saaledes: "Allernaadigste Konge, Vi Eders Msts. allerærbødigste og troeste Undersaatter, de geistlige og verdslige Herrer og de Communes af Storbrittanien, forsamlede til Parlement, frembære for E. M. vore underdanige Taksigelser, for at E. M. allern. har værdiget at meddeele Sit Parlement adskillige Papirer, til Kundskab angaaende de skeete offentlige Optoger i E. Msts. Province Massachusetts Bay. Maatte det være os tilladt at betegne C. M., at vi ere aldeles vel tilfreds med de af C. M. vedtagne Midler til at haandhæve Grundforfatningen, og til at tilveiebringe en den lovgivende Magtes Myndighed udkrævende Lydagtighed. Maatte det og være os tilladt at give E. M. de allerkraftigste Forsikringer, at vi ville gaae Ham til Haande og understytte Ham udi de videre Foranstaltninger, som kunne fornødiges til at beskytte den civile Magistrat udi Lovenes fuldkomne Jværksættelse i E. Msts. Province, Massachusetts Bag. Og saasom vi indsee, at intet kan være mere forderlig fornødent, deels til at haandhæve C. Mits. Myndighed i bemeldte Province, deels til at afvende C. Majests. Undersaatter, der fra videre Forsørelse ved de Misfornøyedes og Jldesindedes Kunstgreb, end at man paa det allerforderligste og eftertrykkeligste skrider til exemplariter at afstraffe de fornemmeste Ophavsmænd for de sidste Uroligheder, saa bede vi C. M. allerunderdanigst, at Han ville allern, behage at anbefale Sin Gouverneur i Provincen Massachusetts Bay, at gjøre mueligst kraftige Anstalter til at indhente al den Kundskab som erlanges kan, om alle i hans Gouvernement siden den 30te Decbr. 1767 ovede større eller ringere Oprør, med samt de Personers Navne, som have været ivrigst i sammes Udøvelse; og at han sender alt tilsammen til en iblant E. Msts fornemmeste Stats=Secretairer, paa det at C. M., dersom Han af saadan erholdende Kundskab dertil finder tilstrækkelig Grund, maa kunne nedsætte en sær Commission her i Riget, som maa examinere, høre og dømme over bemeldte Fornærmelser, i Følge det som foreskrives udi en under Konge Henrich Val i hans Regierings 35te Aar satte Lov. Kongen har med disse Beslutninger og dette Brev været meget vel tilfreds, og har betegnet begge Husene saadant udi si herpaa dem givne Svar. - Det Jndiske Compagnie holdt i Gaar en General=Forsamling, hvor det da endelig blev afgjort, at Directeurerne skulle gives Magt til at erklære Forøgelse i Udbyttet, der som Compagniets Formue det maatte tillade; samt til at betale Regieringen aarlig, i 5 Aar, 400000 Pd. St. - Fra Jndien er ankommen over Land en Expresser, som den 26de October forrige Aar afgik fra Bassora, og medbringer følgende Efterretninger: Fra Surattet, At Anførerne for de Morattas ere med hinanden i Krig indviklere, ved hvilke dette mægtige Folkes indvortes Uroligheder Engellænderne betages al Frygt for, af samme at vorde forstyrret udi den Krig, som de nu føre imod Hyder=Aly. Fra Bengalen, at det tegner sig til Fredsbrud med Smah Dowla, hvilken Fyrste har meget forøget sin Armee, og disciplinerer den efter de Engelske Scapons Maade: At hans Artillerie forøges af hans egne Støberier, ved hvilke han betiener sig af Franskmænd, som støbe Feld=Kanoner ligesaa gode, som de Europæiske: Endnu værre udlegge Engellænderne det for sig, at han har sendet Skrivelser, omkring til de Naboe Rajos, hvori han vidtløftig forestiller, hvilken Skam det er for hele Riget, at see den store Mogul i det Engelske Compagnies Gevalt, og dette at foreskrive alle hans Mænd og Raadsherrer Love.