JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Fæstningen Herzogenbusch bliver kun derfor provianteret paa 1 1/2 Maaned, fordi den ligger i et Morads, hvilket gjør Tilførselen vanskelig, saafremt Veirliget vedbliver at være regnfuldt. At Holland ikke forstærker sin Militairmagt, beviser allerede den Forordning, som nylig er udstædt medie Hensyn til de Tyskere, der staae i hollandsk Tjeneste, som afskediges overeensstemmende med deres Capitulationer, c)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Blandede Efterretninger. Kongen af Sverrig har i en Skrivelse til Kronprinds Oscar af 1ste Decbr. tilkjendegivet sin Villie, at der skal præges en Medaille til Minde om deres Menneskekjerlighed, som under Cholerasygdommen udmærkede sig ved at lindret deres lidende Brødres Nød, at denne Medaille skal bæres paa Brystet, og at Kronprindsen selv af Kongen hædres med dette Minde, som den, der har givet de troe Undersaatter, et Exempel, mindeværdigt for dem og kjært for Kongens Faderhjerte."
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Ved en Skrivelse af 20de Novbr. fra Rigstændernes Constitutions=Committee i Sverrig til Justits=Ombudsmand den er Regjeringen sat i Anklagestilling for Rigs=Retten, Klagen lyder mod Statsraadets samtlige Medlemmer og mod Statssecretairen for Handelen og Finantserne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Kjøbenhavn, den 4de Decbr. Hs Durchl. afdøde Prinds Friederich Wilhelm Carl Ludvig af Philipsthals Bisættelse vil, som man erfarer, finde Sted Torsdagen den 11te Dennes. Red. af d. Bl. seer sig heelt uventet inddragen i en nu Trykkefrihedsproces. - Jgaar indløb nemlig, efter Begjering af Concertmester Funck og samtlige øvrige Medlemmer af det kongelige Capel, Stævæning fra den kgl. Landsover= samt Hof= og Stadsret, hvor efter han skal møde næstk. Mandag i bemeldte Ret, for lat see Documenter fremlægges, høre Paastand og lide Dom hvorved Sagsøgerne forvente, at de, i det i Kjøbenhavnsposten fra 14de f. M. trykte Stykke og Concerten den 7de næstforhen paa det kgl. Theater, imod dem brugte ærerørige og i andre Maader fornærmende beskyldninger og Udladelser skulle vorde kjendte døde og magtesløse, samt at Jndstævnte derfor skal vorde anseet efter Lovgivningens Strænghed, m. m., Alt efter nærmere Demonstration." - De af dette Blads Læsere, der erindre sig hiin Concertanmeldelse, ville udentvivl dele Reds Forundring over en Trykkefrihedssag, der er ligesaa kuris som egen i sit Slags. Og hvad ger da egentlig det, høre vi dem spørge, Concertmester Funck og samtlige øvrige Medlemmer af det kgl. Kapel kunne have fundet saa ærerørigt og i andre Maader fornærmende for dem i Stykket om Wilmers's Conficert? Red. veed det ikke; men har jo nu retligt Krav paa at see det demonstreret. At man i hiin Anm. har fundet det meget at beklage, at en Fugato næsten maatte betragtes som aldeles mislykket. - skulde dog vel aldrig være en beskyldning, der paafører Straf efter Lovgivningens Strænghed. Eller maaskee Concertmesteren og det kgl. Kapel ville erhverve en Hof= og Stadsrets=Dom for, at bemeldte Fugato ikke mislykkedes: Forøvrigt har man i Anmeldelsen sagt, at denne Mislykkelse kun vil synes begribeligt, dersom det skulde være sandt, at ingen af de udførende Second=Violiner skal have spillet den Finale, hvori bemeldte Fugato forekom, med ved Prøven. Hr. Concertmesteren har siden, i en Berigtigelse, hvori han ikke mærmere vil indlade sig paa den meer eller mindre heldige Udførelse af Finalen, erklæret, at dens Udførelse idetmindste ikke var mislykket af den Grund, man har bladet sig fortælle. Det er da en reen Selvfølge, at man nu finder Mislykkelsen ubegribelig, og denne Erkiendelse synes ialtfald snarere at kunne udlægges som en Compliment, end som en ærerørig beskyldning imod det kgl. Kapel. Dog, Red. vil sige med Concertmesteren: "dette forholde sig nu som det vil han kan for sin Deel ikke fragaae, at han med Nysgierrighed og Længsel seer den Demonstration imøde, som Concertmester Funck og samtlige øvrige Medlemmer af det kongl. Kapel paa en saa officiel Maade have lovet at beære ham med. Kopst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Som man erfarer, have de for Kjøbenhavn valgte Deputerede og Suppleanter alle modtaget Valget. De af de Valgte, der befinde sig i kgl. Embedsstilling, have, i Overeensstemmelse med Anordningen, ikkun kunnet modtage det, under Forudsætning af Hs. M. Kongens Tilladelse. LigeFledes har Grosserer Christensen kun modtaget det paa ham faldne Valg som Deputeret under Reservation, med Hensyn til hans Stilling som Directeur for Nationalbanken. (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Som man erfarer have dyrr. Geheimestatsminister von Møsting samt Etatsraad og General-Fiskal Treschow erholdt skongl. Befaling til som Commissairer at behandle afdøde Prinds Wil Hr. Prof. Mariboe, der alt har bidraget saameget til at fremkalde Forbedringer i Underviisningen hertillands, bekjendtgiør i disse Dage, at han ved Januar Maaneds Begyndelse agter at oprette en Klasse for unge Mennesker, der ville tage Adgangs-Examen ved den militaire Høiskole, Dette er en glædelig Tidende saavel for mindre formuende Forældre, som for unge Mennesker, der ville tjene deres Fodeland som Krigere. De, der bestaae i Adgangs-Exammer, til den kongelige militaire Høiskole og ikke ville blive ved den som Elever, kunne nemlig, efter en senere Bestemmelse strax afgaae til Armeen. Hidtil var Enhver, som vilde være Officeer, nødt til først at være Cadet, hvilket ikke alene er meget bekosteligt og medtager længere Tid, men tillige min dre behageligt for Mennesker, der først sildigere bestemme sig for denne Levevei. Man kan vistnok forudsige Hr. Professoren et heldigt Udfald af dette Foretagende, da han allerede ved den sidste offentlige Exammen i sit Jnstitut aflagde saadanne Prøver paa sin Fremgangsmaades Rigtighed, at hans Elevers Antal siden den Tid er voxet til det Tredobbelte.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Ledige Embeder. (S. Bl.) Under Rentekammeret: Sognefoged- og Sogneskriver, Tjenesten i Hemmingstedt i Landskabet Sydditmarsken. Caution 800 Rbd. i 4 pCt. kgl. Obligationer. - Amtsforvalter=, Actuariat= og Huusfoged-Tjenesten i Lygumkloster. Caution 5280 Rbd. i kgl. 4 pCt. Obligationer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli. Den 26de November er Cantor ved Kolmens Kirke, R. Bay, udnævnt til Professor med Rang i 5te Klasse Nr. 8.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Under Departementet for de udenlandske Sager. Den 22de Juli er den hidtilværende Chargs daffaires i Brasilien, Kammerherre Grev Frederik Ditlev Reventlow, allerne udnævnt til Chargs daffaires ved det portugisiske Hof
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Kjøbenhavns Torvepriser, den 5te Decbr. Rug, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, 2dt., Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 12 sk. Byg, ordt., Td. 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 4 sk. Havre, Td. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 4 s. Ærter, Td. 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Gri. Flæsk, Lp. 1 Rbd. - Mk. 12 s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen Rbd. 1 Mk. 14 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 5te December. Hamborg 2 M. - a vista 206. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/3 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 170170; R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 16 1/3 a 47 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 87 1/2 a 88 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 a 105, i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 100 a 101 i At3/4 pCt. Ditto Ditto af 1828 100 a 101 i r. S. 14 pCt. nye norske Obl. af 1834 1001 a 101 i Banco 4 pCt. Ditto Ditto 100 ½ a 101 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 73 a 73 1/2 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Hamborg, den 5te December. Bordeaux 189. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 6 1/3 s.; k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. Madrid 457/8. Cadix 467. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 36, 15; k. S. 36. Kjøbenhavn 206. Species 1/4 pCt. bedre. Disconto ikke noteret. Aalborg Valgmoderne for det 6te District for de mindre Landeiendommes Besiddere, som varede 5 Dage, sluttedes paa Lindenborg den 22de November. Hr. Procurator Petersen, til Duegaard valgtes til Deputeret med 280 og Hr. Auditeur Schou til Uttrupgaard til Suppleant med 186 Stemmer. Begge have modtaget Valget. Valgdistrictet tæller 515 Valgberettigede, og af disse udebleve ikkun 43, hvis Forfald næsten udelukkende var Alderdom eller Sygdom. Det er saameget behageligere at bringe dette talende Beviis paa Interesse for Sagen til offentlig Kundskab, som det er os officielt meddeelt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Døde. C. L. Hulstrøm, 48 Aar; Koffardicapt. R. R. Rønne, 59 Aar; Møllersvend C. A. Kjersgaard, 38 Aar; IverStouenberg, 76 Aar; Karen Holm, f. Jensen, 63 Aar; C. Olsen, f. Petersen; kgl. Sølvpop C. Lassen, 68 Aar. I. Petersen, f. Hansen, 53 Aar; N. A. Winckel; alle i Kbhvn. Søren Poulsen, 41 Aar, i Varde. J. M. Christensdatter, 42 Aar, i Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 6te Debr.. K. Hansen f. Aalb., best. til Østerr. m. Korn og Fedev. H. J. Nielsen f. Odense til Lond. m. Hørfrø. J. P. Dittmer f. Rand., og L. Nielsen, f. Norge, ball. - Udg. D. 4de: S. M. Sørensen fra Christiania til Aarh. m. Træl. og Jern. Den 5te: I. Sølsberg f. Kbh. t. Kragero m. Rug og Kaffe.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Hals Skibsliste. Jndk. D. 5te Decbr.: J. Hansen af og f. Odense m. Hvede. N. Jørgensen af Aalb. f. Flensb. m. Tagst. C. Koch af Flensb. f. Holmes m. Tagst. - Udg. D. 5te: K. Hansen af Østerr. t. Arend. m. Kornv. D. 6te : C. Madsen af Thisted og J. Theilmann af Løgstøer t. Kbhvn. m. Korn og Uld. - Vinden. D. 4de Decbr.: VSV.; d. 5te, 6te og 7de: V. Tanker. ved Kjøbmand Mans Bøgsteds. Hedengang. Brustet er nu dit Hjerte, hvis ædle venlige Slag vare mig saa dyrebare. Skjøndt jeg med den smerteligste Deeltagelse var Vidne til hvilken usigelige Marter, Lidelser uden Navn beredte dig, saae jeg dog kun med den dybeste Kummer, at du lod din Plads ledig i vor Midte. Eet er der alligevel, som taler trostende til mig, og det er den Overbeviisning, at Barmhiertighedens Gud, som gav og tog, skjænker dig sin Naades rige Fylde, og at du nyder sen desto større Sallighed, fordi dens Sødheder ere dig uvante. J Fred hvile da dit Støv, den Fred, som Gud giver, vorde din Siel tildeel, og Sorgen i min Barm mildne den evige Fader.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Bekjendtgjörelser. Det behagede Gud ved en rolig Død i Nat Klokken 12 at bortkalde fra det Jordiske, min gode retskafne Mand; vore Børns kjærlige Fader, Borger og Værthuusholder Christen Mathiesen Tollestrup, 71 Aar gammel.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
J vort lykkelige Ægteskab (35 Aar) bleve vi velsignede med 2 Sønner og 2 Døttre, hvoraf den ene Søn modtager ham i Evigheden. Med sand Hengivenhed i Guds Villie har han de 2de Aars tiltagende Svagelighed med stille Taalmod; vi ville derfor ikke misunde ham den Fred han indgik til. "Velsignet være den Redeliges Minde." Dette Smertensbudskab bekjendtgjøres sørgeligst for Slæg- og Venner. Aalborg, den 9de December 1834. Ane Andersdatter. sal. Chr. Tollestrups. Den 7de Dennes om Aftenen Klokken 9 slet, bortkaldt Gud ved Døden, Enken Mette Catrine, i hendes Alder 69 Aar. Dette bekjendtgjøres af Datter og Svigerson, der beklage hendes Bortgang. Aalborg, den 9de December 1834. Ane M. Thyrrestrup. C. J. Thyrrestrup. Underofficeer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Det blev min tunge Lod, at bringe Familie og Venner, det sørgelige Budskab, at det altstyrende Forsyn i Dag Morges Klokken 1 ½, ved en blid og rolig Død, hjemkaldt til Himlens Glæder, min gode og trofaste Kone, JngeMarie Larsdatter Hedegaard, efter 7 Ugers Sygeleie, i hendes Alders 40de Aar. Vort 18aarige Ægteskab velsignedes med 3 Børn, som nu moderløse i uforsørgeTilstand, beklage med mig, Tabet af en omhyggelig og kjerlig Moder, og en god og virksom Ægtefælle. Aalborg, den 8de December 1834. Jens Sørensen Hedegaard.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Ved Stemmegivningen den 8de Dennes i Løgstøer, i 1ste Afdeling af det 7de Valgdistrict, faldt de fleste Stemmers paa : Selveier=Gaardmand Christen Tvergaard i Næsborg, Proprietair Spliid til Hvanstrup, Procurator og Proprietair Bang til Linderumgaard (paa Toft berg), og Kammerjunker og Proprietair Mylius til Aarupgaard, m. fl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Concert. Torsdagen den 11te Dennes vil Undertegnede, have den Ære at give en Concert heri Byen, hvortil Musikens Velyndere indbydes. Tiden og Stedet vil nærmere blive bekjendtgjort ved Plakaten. Aalborg, den 10de December 1831. J. E. Simonsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Enhver, som har noget at afgjøre med mig i Pengeaffairer, behage derom i min nuværende Sygdom, at henvende Dem til Kjøbmand Jens Ferslew hersteds snarest muligt, hvis Qvittering skal være mig god Betaling. Aalborg, den 10de Decbr. 1834. Joh. P. Hansen, af Flensborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Hareskind kjøbes af J. H. Levy
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukket Maskine, sælges i alle Sorter, og i Partier til videre Forhandling. med en passende Rabat, hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Hos Undertegnede udsælges Lys med Bomulds Væger a 20 Mk. pr. Lspd., gode Koge=Ærter a 3 Mk. Skp., gode Ost a 4 Mk. 8 s. pr. Lpd. Nørre-Sundby, den 9de December 1834. Anton Andersen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
En Pauentin er i Gaar funden. Den rette Eier kan lerholde Samme, naar han melder sig hos Toldbetjent Fisner.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Den mig tilhørende gaard, Skjerumgaard kaldet, beliggende i Skjerum Sogn, der med sine Parceller ialt har conlerihaabelt Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdk., 2 1/2 Alb., og hvis paastaaende særdeles vel indrettede og solide samt tilstrækkelige Bygninger af Nyt ere opførte afvigte Aar, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Foruden at Jorderne ere i god Drift, er der et betydeligt Areal af uopdyrket Hedejord, og Vilkaarene ere favoable for Liebhabere. Man henvende sig til Undertegnede, eller til Hr. Kjøbmand Sørensen i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Skjerumgaard pr. Frederikshavn, den 7de December 1834. Christopher Westphal.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Capt. L. Nisted, som en af Dagene ventes oppe fra Fjorden for at gaae til Kjøbenhavn, kan endnu medtage endeel Fragtgods, hvorom man behager at melde sig hos Mægler Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Russisk Duun og Fyld er atter arriveret og udsælges billig hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Creditorerne i Boerne efter:
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Proclamata. 1) Den i September Maaned indeværende Aar i Gandrup Mølle i Kjær Herred afdøde Møllerkart, Jens Peter Christoffersen, og 2) Den i October Maaned indeværende Aar i Engersgaard i Hvetbo Herred afdøde Aftægtskone, Maren Jensdatter, samt forhen afdøde Mand; Jacob Mikkelsen; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørre-Sundby, den 6te December 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Auctioner. Efter Reqvisition af Procurator Møller, bli Iver, Tirsdagen den 7de Januar næstkommende, og fölgende Dage, afholdt offentlig Auction ik Klubben Enighedens Locale, over en betydeligst Bogsamling i forskjellige Sprog og Videnskaber, og hvorover trykte Cataloger ere at faae hos Boghandler Lundt her i Byen. Aalborg, den 4de December 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Den store Proces, i hvilken de sidste Oprør i Lyon og Paris skal underkastes Undersøgelse og Dom, og som den franske Almeenhed saa gjerne havde seet undgaaet ved den meget omtalte og almindelig forønskede Amnesti, er nu indlledt for Pairs=Retten, som sammentraadte i den Anledning den 24de Novbr. Hr. Grods Beretning skal være overordentlig vidtløftig og indeholde en heel Deel, Sagen uvedkommende, Gienstande. Ved første Møde havde 159 Pairs, indfundet sig, men Hertugen af Orleans savnedes, som da heller ikke synes saa underligt. Beretningen bestaar af 4 Hoveddele: 1) De Bevægelser af det republicanske Partii, som Pressen faaer Skylden for. 2) Samme Parties Bevægelser forinden den 13de og 14de April. 3) Oprøret selv paa disse Dage. 4) Oprørene i Provindserne. Det er af disse sidste Hr. Girod fornemmelig vil udlede Beviserne for, at der virkelig har existeret et Complot, hvis Formaal har været at omstyrte Juli=Regjeringen. Som det hedder, skal den blotte Oplæsning af Jncaminationen af Processen med tage 8 Møder, og, naar man hertil lægger Forhørene over 4809 Anklagede, foruden vel 10 Gange saamange Vidner saa kan man vel spaae Pairerne denne Art Moerskab for hele Vinteren. Det er derfor rimeligt, at de forene deres dønsker med det øvrige Publicum om, at en almindeliAmnesti maatte gjøre Ende paa hele Processen, og, er det sandt, at de Herrer Dupin, Odilon=Barrot og Mauguin, Forening med Flere, arbeide paa et Amnesti=Forslag, som de strax efter Kamrenes Aabning agte at forelægge de Deputerede, saa turde dette Haab muligt blive opfyldt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Valgene paa Medlemmerne til Municipalitetet i Paris er tilende. Af de 39 Valgte leet Medlems Valg er endnu afgjort, høre 4 til Oppositionen, 10 til tiers Partie og 10 til de Doctrinaire. De øvrige Valgte have ingen beLestemt Farve, men blev dog for det Meste foretrukne saadanne Candidater, som man holdt for absolut ministerielle. Det har i Ministeriet været i Overveielse, om Kongen, 1 ved Kamrenes Aabning dennegang skulde holde nogen Tale, dsfra Tronen eller ikke, og Meningsforskjelligheden herom har, indogsaa givet nogle Blade Anledning til at paastaae, at ogsaa dette doctrinaire Cabinet var sin Opløsning nær. Kongens Mening har atter dennegang gjort Udslaget. Der bliver ingen Tale holdt, og Ministeriet bliver da altsaa fri for at erholde noget Svar paa samme fra Kamrenes Side, for hvis Stemning man i Cabinettet i det Hele slet ikke er saa ganske rolig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Om Begivenheder paa den spanske Krigsskueplads har man vel i Pariser-Blade Efterretninger, men de ere for vaklende og hinanden modsigende til at det lønner Umagen at meddele dem, for man kan øse af reenere og paalideligere Kilder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Foruden det meget Andet, Hertugen af Wellington for Tiden maa døie, har han ogsaa havt et Besøg af Stok børsens saakaldte Leviathan (Rothschild). Det er rimeligt nok, at det kunde interessere denne Mand at blive hjulpet til et sikkert Blik ind i Fremtiden, men det er neppe troligt, at han skulve have henvendt sig til Wellington selv som Laanet af en saadan aandelig Kikkert. Jmidlertid fortælles det, at han uden Omsvøb skal have opfordret Hs. Herlighed til at meddele ham, om og hvilke Forandringer der nu ville indtræde i Landets udenrigske Politik, Da Hertugen, som begribeligt, ikke vilde ud med Sproget, skal Pengemanden have været dristig nok til at erklære, at han maatte ansee Hs. Herligheds Vægring som en stiltiende Bekræftelse paa, at man havde vigtige Forandringer for Øie og at han derefter vilde tage sine Forholdsregler. At en saahaabenbar Trudsel af en saa indflydelsesrig Person maatte nedstemme Hs. Herligheds Tone, begriber man, og Hr. v. Rothschild fik da den Besked: at der aldeles ingen Grund var til en saadan Slutning; at man overhovedet ved Jntet kunde vide eller sige om et Cabinets Politik, forinden det var sammensat; men at der dog, saavidt han for Øieblikket kunde skjønne, sandsynligviis ikke vilde foregaae nogen væsentlig Forandring i samme. Man kan vel her, skjønt neppe engang heelt, anvende JtaIlienernes : Se non 6 vero, 6 ben trovato.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Tyskland. Allg. Zeitung indeholder en lang Artikel fra Halle, som af Breve fra Berlin har laant sin Efterretning om en Spænding mellem det engelske og franske Cabinet. Den lengelsk franske Alliance var, saa at sige, baade Støtte og Livsprincip for Juli Monarkiet og det derfra udgaaende juste milien System; den skylder Talleyrand sin Tilværelse, men Ludvig Philip har kun været tilfreds med Betingelsen, for denne Alliance, en Art Protections=Afhængighed af Wilhelm den 4de, saalænge indtil han havde naaet sit Maal. Desuden havde i England Aristokratiets Jntriguer, de udenlandske Magters Bestræbelser, Dronningens Bønner, Udbredelsen af en foregiven revolutionair Aand i England, Forholdene i Spanien, og tilsidst nogle smaae Ubehageligheder mellem begge Monarker, bidraget til at løse Baandet. Det skal have været paa Bane, at føie en ny Artikel til Quadruple-Alliancen, i hvilken England og Frankrig, i Forening, skulde forpligtes til at vedligeholde juste milieu Tilstanden i Spanien, og aabne et Slags Troes=Feldttog for Whiggiømen. Da Premierministeren, Lord Grey, vilde demonstrere Kongen af England Nødvendigheden af et saadant Skridt, skal den ærværdige Monark have svart ham. Grey, vil De da sætte den røde Hue paa mit graae Hoved?" Ministeren tog sin Afsked, og Soults Udtrædelse af det franske Ministerium traf omtrent ind paa samme Tid, fordi han i aldeles ikke hyldede Eftergivenheden mod det engelske Cabinet, men forlangte Opfyldelsen af Quadruple-Alliancen. Ministerierne Gerard og Melbourne fulgte paa; de gik paraleller ved Siden af hinanden, hyldede samme politiske Nuancer, og Gerard var paa en Maade i sin Person en Art Tilnærmelse til Kongen af Englands System, fordi han lodiJnterventionen i Spanien fare og overlod Orienten til sig selv. Talleyrand stod som Mægler og var lykkelig. Men jo mere truende Forholdene bleve, jo meere forlangte han raske gjennemgribende Forholdsregler, og desto betænksommere og seendrægtigere blev Kong Wilhelm. Nu saae Talleyrand sine Planer strande, gik til Paris, viste Kongen og de Doctrinaire Tingenes sande Stilling, meddeelte dem Udsigten til et Tory=Ministerium, og Englands Løsrivelse fra Frankrigs Jnteresse, indsendte sin Demission og troede saaledes at ende sit politiske Liv med gen Sandheds. At en saadan Udvikling af Sagernes sande Stilling, maatte bring de Doctrinaire i Forvirring, forstaaer sig af sig selv. Gerard traadte ud af Ministeriet, de Øvrige fulgte og Jnterregnummet varede saalænge, fordi man vilde oppebie Begivenhederne i England og bestandig haabede Eftergivenhed mod Oppositionen der. Da denne ikke viste sig, vilde man imponere, kastede Feide=Handsken og skabte derfor Ministeriet Bassano, denne Reminiscens fra Napoleons Dage, som om man vilde sige: nu forlade vi os paa os selv." Men, Jntriguen mislykkedes. Allerede den 13de vidste man i Tuillerierne, hvilken Fare Grev Spencers Død i England truede Frankrig med; man vendte altsaa hurtig om, opofrede tierspartiet og greb igjen til det Doctrinaire, fordi det staaer det engelske Cabinet og dets Tænkemaade nærmere end hiint Preussen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Man vil i Berlin vide, at Keiseren af Rusland saave af sin Svigerfader som af sin Gemalinde paa det Jndstændigste skal være anmodet om, ikke at berøre Warschau paa sin Reise. Til de sorte Anelser og mørke Billeder, som næsten uafladelig have fulgt Keiserinden siden hine Skrækkens Dage i Petersborg 1826, slutte sig denne Gang endnu skrækkeligere Drømme=Billeder, og hun har derfor gjort i Alt hvad der stod i hendes Magt for at afværge sin Gemals Reise gjennem Warschau. Men Keiseren er bleven ved sin Beslutning og har yttret, at et Snigmord, om det skulde blive hans Lod at falde for et saadant, ligesaa godt kunde udøves imod ham i Petersborg eller andet Sted som i Warschau, og det var derfor hans Hensigt at vedblive med, kuden Frygt at gjøre og lade, hvad han erkjendte for rigtigt og godt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-11
Processen mod Demagogerne gaaer meget langsomt frem lad. Forbittrelse over den lange Arrest bringer mange af de Fængslede til selv at forhale Sagens Tilendebringelse. De fleste see ud som Vildmænd. Til deres Underholdning der bestemt omtrent 4 Mk. i vore Penge daglig. Tobak maa de ikke rygge, dog haaber man, at Kongen ved gientagne Forestillinger vil være at formaae til at formilde NoUget i den strænge Fremgangsmaade mod disse Demagoger.