JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
J Henseende til fremmede Ords og Navnes Retskrivning havde han, blandt flere, de Regler: "at den oprindelige Skrivemaade især kommer i Betragtning ved de fra forskjelligartede Sprog, det er fra Latinen, Græsken og Fransken i vort Modersmaal indførte, men ey fuldkomment naturaliserede Ord, med hvilke tillige i Skrivningen er indkommen den Betegnelse, de i Originalsproget havde. Den er saaledes eengang authoriseret Skrivebrug, og under den kjende vi best Ordene." – Derfor skal skrives Cadence, Courant, Afsiche, Douceur, Ethik, genere, moquere sig, Rhetorik, Engagement. "Dog forsaavidt Ordet er omformet til dansk, hvilket undertiden er skeet i Enden, faaer det og dansk Betegnelse, f. Ex. Artikel, ikke Articul &c. Fremmede Egennavne maa beholdes, hvad enten det saa er Steders eller Personers, som man nu eengang kjender under deres eiendommelige Betegning, og ikke let vil gienkjende under en fordansket Dragt. Altsaa maa ei skrives KalæNøsiatel, Kleid &c. for Calais, Neuschatel, Clyde o. s. v. J fremmede Ord, som ere oprindeligen græske, skal efter hans Regel Kaa-Articulationen tilkjendegives ved K, saasom Kritik, Katheder, Musik, men i Ord, som ere laante af Latinen eller Fransken, beholdes det C, hvormed disse Sprog betegne Klyden, saasom: Cancellie, Cantor, Concert." Hvor det græske K. ikke blot er omformet til det latinske C. men endog derefter har i vort Sprog faaet Lyden S. maa dette nødvendig beholdes, da Kej kan betegne en Slyd, f. Ex. Cylinder, Ceder, Cyklop. Forfatteren bruger jævnsides den latinske og den danske Terminologi. "Den første er, som bekjendt, bestemt og uundværlig (selv for Ulærde, som ville lære Sprog grundigen), men den er ved en finere Sprogphilosophi ofte utilstrækkelig, og langtfra ikke saa adæqvat som man kunde ønske. Den danske Terminologi er endnu vaklende, ufuldstændig, og selv undertiden, hvor den er nærmest ved at vorde vedtaget, uheldig. Det sidste er af Forfatteren hist og her, men ikke allevegne paaanket. Saaledes bemærket han f. Ex. No. 293 det upassende i begge de danske Benævnelser paa Verbum: Tidsord og Gierningsord. Derimod synes han ubetinget at billige den endnu uheldigere Oversættelse af Pronomen Stedord. (Recens. mener, at det i al Fald burde hede. Jstedord; men da dette er ildelydende og uhielpsomt (thi af tre Ord sammensat), fortjener det sikkert ikke at indføres *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Det sees, at Recensenten ikke billiger dette Ord: "Jstedord, som Nogle bestræbe sig for at faae indført. Da Vi ikke sige Jgjendøber, Jgiennemgang, men udelade stedse dette "J i Sammensætning, saa synes Rec. at have Uret i at finde "Stedord" fejlagtigere end "Jstedord. Nei, netop modsat. Derimod vilde Recens., hvis han havde levet til Høisgaards Tider, foreslaaet at kalde pronomina: Sætteord, ad modum Sættedommer, Sætte provst, Sættebiskop (gammel Dansk for vicarius opiscopi), thi de ere jo sande vicarii nominum. Ved Stedord maa man naturligen tænke paa nomina loci eller locorum, ligesom Stedsadverbier ere adverbia loci. - Af Recens. i Liter. Tid., hvis øvrige bemærkninger saavel om den danske Terminologi, som om Skriftet i det Hele man henviser til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Siden det nu er bleven en gammel Skik at skrive disse Ord med 9, saa kan man spørge: om det er en Sprogforbedring at skrive dem med K. Er det ikke, saa giælder Reglen her: Ingen Forandring at foretage, uden betydeligt derved at forbedre. Bredsdorff, Christian Johan, Sognepræst til St. Jørgens Hospital og Sørup. Stavebog for de første Begyndere. Khavn. 1801, r. i L. Eft. 1805 No. 32. Anden forøgede Udgave. Odense 1815. Denne er især mærkværdig med Hensyn paa Sproglæren derved, at Bogstaverne ere ordnede efter Lydens Slægtskab; 6 og øere adskilte, uden at der dog ere brugte særskilte Figurer for dem. Fleerstavelses-Ordene ere klassificerede efter deres forskjellige Betoning. - Om den bedste Indretning af en Abebog; indført i Minerva, Jan. 1802 S. 5059. Bredsdorff, Morten Thomsen; Præpos, honorar. Sognepræst til Vester-Skierninge og Ulbølle. Et Par Ord til de danske Skolelærere om en bedre og lettere Maade at lære Børn at læse. Odense 1799, tilligemed Bogstav- og Stave-Tabel til Brug i de danske Skoler. Denne Tabel er oftere oplagt. Bresdorff, Jac. Hornemann, Det. Phill., Lector ved Kjøbenhavns Universitet, har skrevet: Prøve af en efter Udtalen indrettet dansk Retskrivning. 1817. 16 S. 8 paa den Gyldendalske Boghandlings Forlag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Om Aarsagerne til Sprogenes Forandringer. (Et Program ved Roeskilde Kathedralskole, hvor Forfatteren da var Lærer), Khavn. 1821. 24 S. st. 8. "Følger man, begynder dette lidet Skrift, hvilket somhelst Sprog igjennem dets forskjellige Perioder, saa vil man finde, at det bestandig undergaaer Forandringer, som vel paa visse Tider ere mere, paa andre mindre kjendelige, men dog ingentid gandske mangle, og som tilsidst kunne gaae saa vidt, at Sproget ganske ophører at være det, det var, og bliver til et andet." At udvikle Aarsagerne til disse Forandringer, er dette lidet Skrifts Formaal, og de Forandringer, som følge af at fremmede Nationer indvirke paa et Sprog, eller at flere Sprog virke ind paa hinanden, adskilles fra de som finde Sted, hvor saadan Jndvirkning ikke skeer, og hvor man altsaa kan sige, at Sproget er gaaet sin egen Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Om Runeskriftens Oprindelse. Khavn. S. 22. 19 S. 4. m. kobberstukken Tabel; blev rec. i Lit. Tid. 1823 No. 46 S. 7269. og Hr. Forf. udgav derpaa: "Bemærkninger i Anledning af Recens. 1823. 8 S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Af denne Forfatters Jndrykkelser i forskjellige Blade, især Ortografien vedkommende, erindres her: "Orthographiske bemærkninger med særdeles Hensyn paa de af Prof. Rask foreslagne Forandringer, indførte i Statsvennen 1825 Nr. 50. Bruun, Thomas Christopher, Professor. Skrevet Grammatiker, Læsebøger, Stiiløvelsebøger i det franske og engelske Sprog, ef Lit. Tid. 1821 S. 83. 85. 91 o. s. Brunchmann, Anders Henr. Bremsonius. Døde 1762. Fra hans Haand haves grammatiske Skrifter i det latinske og hebraiske Sprog, samt Harmonia lingvarum Teutonicæ, Dame, Svecicæ. Havn. 1760. 4. Brygman, Eggert Christopher, Præst. Oversat: Franske og engelske Læse- og Stiløvelsesbøger af C. Christiani, med Anmærkninger. Khavn 1813. 8. fr. Lit. Tid. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Jndenlandske Efterretninger. Fra Bestyreren af Jnstitutet for Metalarbeidere, Hr. Major Conradt ved det borgerlige Infanterie, er Regnskabet for 1825 nylig udgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Jnstitutets Jndtægt f. A. til de løbende Udgivter har været 496 Rbdlr. og Udgivterne 400 Rbdr. 80 s., altsaa 95 Rbdr. 16 s. Overskud, som er beregnet til Jndtægt for Jnstitutets Fond, som nu er 9400 Rbd. Sølv i kongelige rentebærende Obligationer og 30 Rbdr. 21 s. contant Beholdning. Fondet har i bemeldte Aar formeret sig med 888 Rbd. 32 s.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
da det ved Slutningen af 1824 kun var 8541 Rbd. 85 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Til Reiseunderstøttelses-Fond for Metalarbeidere er lagt en Grund. Det staaer under samme Bestyrelse, som Jnstitutet for Metalarbeidere. J 1825 er indkommet 60 Rbdlr., og man smigrer sig vist ikke forgiæves med, at flere Bidrag vil indflyde til dette Fond, hvis Formaal er, at understøtte udmærkede duelige Metalarbeidere, til at kunne reise nogle Aar udenlands til de Stæder, hvor deres Fag drives til største Fuldkommenhed. Hensigten med denne Understøttelse er, at Vedkommende ikke have nødig, at tage saa meget Hensyn til Fortjenesten, som til at arbeide paa Steder, hvor de kunne udvide deres Kundskaber. Maaskee forinden og paa andre Vilkaar, men naar Fondet er Eier af en rentebærende Capital paa 5000 Rbdlr. Sølv, vil det kunne give 200 Rbdr. Sølv aarlig i Reiseunderstøttelse; dog om den Tiid snart vil komme, beroer paa Medborgeres Interesse for dens Udførelse. Nogle Foreninger her i Staden ville, har man grundet Formodning om, have Fondet i Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Blandede Efterretninger. J Gøttingen blev den 26de Febr. højtideligholdt ved Universitetet en sjælden Fest, det var paa denne Dag, at tre af de mest fortjente og berømte Lærere, Over Medicinalraad og Kommander af Guelph Ordenen, J. F. Blumen bach, Hofraad, Livmedikus og Ridder J. F. Stromayer, og Geheime-Justitsraad og Ridder J. G. Eichhorn (hvis offentlige Jubelfest fra forrige Aar var bleven opsat indtil nu, paa een Gang feirede deres 50aarige Embeds-Jubilæum. Jfølge en af det akademiske Senat fattet, og af det høje kongl. Ministerium billiget Beslutning var Festens Foranstaltning bleven overdragen til en Kommittee af Senatet, under Forsæde af den daværende Protektor, Hofraad og Ridder Langenbeck. Efterat Jubeloldingernes Venner og Beslægtede om Morgenen havde bragt dem deres Lykønskning i deres Bopæle, forsamlede om Middagen Universitetets Corps, de herværende Øvrigheder og en Deputation af de Studerende sig i Kanceliesalen. Paa et Alter laae her paa en Fløiels Pudde, omgiven af en Laurbærkrands, tre Exemplarer af den Medaille, som Universitetet havde ladet slaae til Minde om denne Dag. Da Jubeloldingerne, afhentede af de fire Dekaner, traadte ind i Salen, reiste Forsamlingen sig og efter en kort Musik, traadte Konsistorialraad og Ridder Dr. Planck, Primarius for det theologiske Fakultet, frem for Alteret, og tolkede i en latinsk Tale Universitetets Følelser og Taknemmelighed. Derpaa blev Medaillen af Prorektor overrakt til begge de tilstedeværende Jubeloldinge, men Geheime-Justitsraad Eichhorn, som af Upasselighed hindredes i at bivaane Festen, modtog samme ved en Deputation i sin Bopæl. Derpaa overrakte den kongl. Befuldmægtigede ved Universitetet, Geheime-Legationsraad von Laffert, Jubeloldingerne Hs. kongel. Høyhed Hertugen af Cambringes, vor Generalgouvernørs, og det kongel. Ministeriums Lykønskningsskrivelser. Over-Medicinalraad Blumenbach blev endnu i Særdeleshed, paa Hs. K. Høyhed Storhertugens af Weimar og det Storhertugelige Huses, samt H. Ex. Hr. Minister v. Göthe's Vegne ved hertilstedeværende Jubel oldingens Neven, Hofraad og Professor Voigt fra Jena, bevidnet deres Deeltagelse; ligesom Geheime-Justitsraad Eichhorn paa lige Maade Fødeland ved en Skrivelse af H. Durchl. fra sit om Fyrsten af Hohenlohe-Oebringen; og efter kongl. befaling fra Ministeren for det Jndre i Wurtemberg. Da herefter Jubeloldingerne havde modtaget de Tilstedeværendes Lykønskninger blev i den nye store Restaurations Sal holdt et Maaltid paa meer end 100 Couverts, hvorved Jubeloldingernes Sundhed festligen blev udbragt, og af dem giengivet. Et stort Fakkeltog af de Studerende, som bragte Jubeloldingerne efter Overleverelse af et Digt, et højtideligt Vivat, endte Festen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Den efter Universitetets Foranstaltning ved Loos forfærdigede Medaille har paa Forsiden den Jndskrift: Triumviris Joanni Frederico Blumenbach, J. Fr. Stromeyer, J. Godofr. Eiebhorn Grata Georgia Augusta. Derover en Stiernekrands. Paa den anden Side en Minerva, der lægger tre Krandse paa en Ara Omskriften er: Solennibus Muneris Professorii, Quinquagenariis MDCCCXXVI.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Over-Medicinalraad Blumenbach var desuden fra sin Fødestad Gotha overrakt en Skrivelse, ledsaget med en Porcellain Vase, og Hofraad Stromeyer fra denne Stad, som hans Fødestad, til Erkjendelse af hans store Fortjenester, af samme som Læge, en skjøn forarbeidet Sølvpokal. Vera Cruz. Da Fortet St. Jean de Ullog, ved hvilket Vera-Cruz beherskes, er overgaaet til Mexikanerne, kan sidstnævnte Stad, som er Hovedhandelspladsen, og den eneste Havn ved den mexikanske Kyst, ikke andet end om kort Tid igjen opnaae den Vigtighed, som den forhen havde. En kort Beskrivelse over Staden troes derfor at have Interesse. VeraCruz er Hovedstaden i Provindsen, og ligger (Br. 19. 11, 527, Længde 281, 31) ved Bugten, paa en tør, Vand manglende, Flade, paa hvilken de heftige Nordvinde, som herske fra Octob, til April, have dannet FlyvesandsHøie, af 24 til 36 Fods Høide, hvilke hvert Aar forandre Form og Stilling, og forøge den her herskende qvælende Hede end mere ved Sol straalernes Tilbagekastning, og ved den høi Temperatur som de under Sommerens Løb selv tildrage sig. Staden har 3 Land- og 2 Hav Porte, og er befæstet, omgivet med en Muur og 8 Bolværker, temmeligen regelmæssigen bygget, Husene selv af Madreporernes Steen-Vaaninger, hvilke man henter fra Havets Grund. Den har det hidtilværende Jntendent Pallast, 1 Sognekirke, 7 Klostere, 2 Hospitaler. Efter v. Humboldt 16000, efter Pike 30000 Jndvaanere, nesten alle beskjæftigede ved Handel og Søefart. Havnen dannes af en Mole, der er anlagt langt ude i den Kanal, som den lig over for liggende Ø danner, men dog ikke frembyder andet end en usikker Rhed, har en besværlig Indgang, og giver kun smaa Fartøjer fuldkommen Beskyttelse. Desuagtet er det den eneste i Bugten, og derfor concentreres her en meget levende Handel. Forhen, under Forbindelsen med Spanien, bragtes ved samme Rigets Skatte herfra til Havanna, og derfra til Europa. Europæiske Varer udspredes fra VeraCruz over hele Mexiko. Forhen hæftede saa store Toldafgivter og Byrder paa Handelen, at i Aaret 1805 Varer, hvis Indkjøbspriis var 100 Fl., kom i Vera-Cruz til at staae, iberegnet Transportomkostningerne (20 pr. Cent), i 342 Fl. Ligeover for Havnen ligger paa en Øe Fæstningen St. Juan de Ulloa, en meget stærk, uregelmæssig Fiirkant, med fire Bolværker. Det behersker Havnen og Staden, og tilføiede samme under sidste Beleyring megen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Vicekonge Montarey lod ved Enden af 16de Aarhundrede Grunden til Staden anlægge just paa den Grund, hvor Cortes d. 21 Apr. 1619 var landet. Den blev i Aaret 1615 benaadet med Privilegier som en Stad (Cindade). Luftens Usundhed, der i denne fandige, med Moradser opfyldte Egn jevnligen foraarsage Vexelsebre og Vomito deleto, og Vandmangel, ere de Hoved-Onder, Staden især lider af. Alt Drikkevand samles i Cisterner; man kunde dog let ved en Vandledning tillede det fra den nærliggende Flod Lamapa. Under Blokeringen af Vera-Cruz og St. Juan de Ullog havde al Handelen paa Staden, trukken sig temporært til Alvarado. Dette Sted har en Kirke og 60 hvide og Mulat-Familier, der for det meste nærede sig ved Fiskerie. (A. Z. 50. Bil
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Kjøbenhavns Børs, den 10 Marti 1826. Hamburg 2 M.a vista 233. Species 230 Specier solgtes til 18 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 200 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgield. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 81 1/2 82 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 2 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. - Banco Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-11
6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco 4 pC. Dito nye..... i Banco. 87 i Sedler. Asiatiske Actier. 3 pC. nye danske Oblig. 54 55 L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. os og mo Treogtyvende Aargang. No. 21. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 Marti 1826. Om den ufuldendte Frederiks-Kirke. paa Amalienborg. 8 Reser, af 10 Sept. 1729 om Anlægge, af nye Frederiksstad loves at en Kirke her skulde opføres. Dens Navn blev bestemt at være Frederiks-Kirken, og den udseete Plads var lige ud for Frederiksgaden, imellem store Kongensgade og Norgesgade. Den første Grundsteen lagde Kongen d. 30 Oct. 1749 ved Jubelfesten for det da forløbne tredie Aarhundrede, under den Oldenborgske Stammes Regjering i Danmark. En Guldmedaille blev nedlagt i Grundstenen, med følgende Indskrift: In Memoriam Servate Per Tris Secula. Regiæ Domus Oldenburgicæ Grato In Deum animo Fridericus Quintus R. Dan, Norv. Hojus Templi Primum Posnit Lapidem DAN Octobr. MOCHR Lauritz de Thurah, da Oberst, siden Generalmajor og Generalbygmester, tilligemed Oberst, Hofbygmester Eigt ved ( 1754) havde den første Bestyrelse af Anlægget. J Aaret 1754 indkaldtes Architekterne, Brødrene Nicol. Henrik Jardin og Ludv. Henr. Jardin fra Paris (efter Sallys Anbefaling), den ældste med 4000 Rdlr. den anden med 1000 Rdlr. temporair aarlig Gage. Den førstnævnte ældste, som blev Professor ved Konstacademiet og Hof bygnings Intendant, gjorde nu Plan og Tegninger til Kirken. Den sumpige Grund blev pælerammet, endeel Marmorblokke savede og polerede, og endeligen begyndte man 1760 paa Kirkebygningen, og man vedblev til Udgangen af 1770. Jardin fik Afsked, og reiste tilbagetil Paris, Arbeidet standsedes, efterat neppe 1 Deel var færdig, Stelladserne bleve nedbrudte og bortsolgte, tilligemed Beholdningerne af Marmor og Sandsteen; Modeller, Tegninger og Papirer afleveredes til Professor og Hofbygmester Harsdorff, som ogsaa fik Tilsyn med Bygningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Efter Jardins Plan skulde Hoved-Fagaderne have været retliniede med tvende Kolonnader. Disse skulde baaret Domen eller Kuppelen, som efter Kirkens Figur, skulde blive cirkelrund, liig Pantheon i Rom. Denne Runding skulde omgives med 24 Kolonner af romansk Orden, og over dens Kornisch ligesaa mange Statuer. Hvor Domen naaer sin Sammenføielse bæres endnu en ny Reisning, i Form af en Lanterne, ligeledes med Kolonner omgiven, som igjen allerøverst skulde have baaren en liden Kuppel. Tvende Taarne skulde anlægges paa Kirkens tvende Sider, men en tredie Deel lavere end Domen, som blev 132 Alen over Horizonten. Bygningens Længde skulde være 122 Alen, og dens Brede ligesaa Grundtegningens Figur er et græsk Kors, hvis Cirkels udvortes Diameter holder 69, den indvortes 48 Alen. Denne sidste skulde være omgivet med en Peristylium af 24 joniske, og oventil med ligesaa mange corinthiske Kolonner, inden for hvilke skulde blive et Gallerie med den kongelige Tribune. Marmorbillederne, som skulde anbringes paa Kirkens Ud sidder, og forfærdiges af Wiedewelt, skulde være følgende: Oven paa den store Orden 24 Figurer; de fire store Propheter, de fire Evangelister, og 16 allegoriske Figurer af kristelige Dyder, samt Moses, Aaron og David. Paa den anden Orden, rundt om Domen, 24 Figurer, de tolv smaa Propheter og de tolv Apostler. Paa Gavlerne over de to Portaler en has relief, mod norden Jsrals Forsamling om Moses, for at høre Guds Ord; And. Mosebog 35 Kap.; mod Sønden Christi Opstandelse af Graven, Mathæi 28 Kap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Da man ophørte med Arbeidet var, ifølge den daværende Bygningscommissions Opgivende, medgaaet 741301 Rdl. d. Cour. Efter et tildigere Opgivende 858000 Rdlr. Der vilde, efter Jardins Plan, have medgaaet i det mindste det dobbelte af denne Sum. Jardin havde beregnet 27 Aar til den egentlige udvendige Bygnings Opførelse, og 100 Aar til dens fuldkomne ind- og udvendige Prydelse, med alle dens Statuer og Zirater. Den Sum, som var bestemt til at bestride Udgivterne, var fastsat til 20000 Rdl. aarlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Fra 1770 indtil 1796 vides intet Skridt at være gjort for at optage dette Arbeide paa ny; men da der efter den store Brand i Aaret 1795 fremkom en Ansøgning fra endeel Medlemmer af St. Nicolay Menighed om Tilladelse til en Collect til den afbrændte Kirkes Opbyggelse, efter en derover af Professor Meyn forfattet Tegning og Overslag, blev i Konstakademiets Betænkning yttret, om ikke maaskee, istedetfor at opbygge St. Nicolai Kirke, Fuldførelsen af Frederiks Kirke, efter nogen Afvigelse fra den første Plan, maatte være at vælge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
J Aarene 1797 og 1798 omhandledes denne Sag imellem det danske Cancellie, Finants-Collegiet, Rentekammeret, og Hofbygmesteren Professor Harsdorff, som tog under Betænkning "hvorledes et Monument af den Betydenhed lod sig simplificere og omarbeide derhen, at det i alle Henseender kunde svare til sit første Øiemeed, blive til Ziir for Staden og Hæder for Nationen." Han lod Portalet til Kongensgade og begge Sidetaarnene, samt den Opsats eller saakaldet Dome, der skulde komme over den tredie Etage falde bort. Indvendig lod han de to Rader Seuler og den øverste Etage af Buerne blive borte, og satte strax den store Kuppel paa en lav Attie over de nederste Buer. Han gav to Planer i Henseende til Elevationen, forsaavidt det Indvendige betræffer. Ved Udførelsen af den ene vilde ikke medgaae mere end ialt 200,000 Rdlr. d. Cour., men valgte man den anden, hvorved Bygningen vilde blive rummeligere, og som han anbefalede, vilde Bekostningen blive 223534 Rdlr. d. Cour. Efter den første Elevation vilde Kirkens indvendige Høide. blive 49 Alen, efter den sidste derimod 58, og i begge Tilfælde den udvendige Høide 70 Alen, hvilket er 54 Alen lavere end efter Jardins Plan, men kun to Alen lavere end det berømte romerske Pantheon. Da Kolonnernes Proportion maa rette sig efter Høiden i det Hele, saa maatte de opførte nedtages. En stor Besparelse i Omkostningerne vilde flyde af at man, istedetfor Bornholmske Steen og Marmorblokke, som der var begyndt at bygge med, kunde bruge Muursteen, beklædte med norsk Marmor. Paa 4 til 5 Aar skulde man være saa vidt avanceret med Arbeidet, at det Jndvendige af Kirken skulde være færdigt, saa at, om forlanges, Gudstjeneste kunde holdes; men det Udvendige vilde medtage et Aars Tid eller to længere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Efter Jardins Plan skulde de to Sider af Pladsen ved Kirken indsluttes med Kolonnader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Jstedetfor disse vilde Harsdorff udlægge Grunde, ialt 19500 Qvadratalen, til to Rader Bygninger, og disse Grunde vilde upaatvivleligen blive søgte, og altsaa indbringe en Indtægtssum, til Hielp til Omkostningerne. En anden ikke ringe Sum vilde udkomme af St. Nicolay Kirkes Grund og Ruiner. Jardins Plan sees af Værket: Plan, Conper & Elevatione de Leglive royale de Frederie V. par N. H. Jardin. Copenh. 1769 in Folio. C. Nue perspective de Eeglige royale de Frederie V. qui eeneente & Copenhagne, 1767. Jardin ind., C. E. Rosenberg oculps. Om Kirken see og Danske Atlas II. 193. 196 – samt Nyerups Kjøbenhavns Beskrivelse S. 179-180, og 367370, hvor Harsdorfs Planer opgivet; men om samme ere Harsdorffs egne Forslage og Erklæringer med mere meddeelte, med tilhørende tre Planer, lithographerede; i Collins, for Historie og Statistik, især Fædrenelandets, 2den Deel 1825. S. 273302. Skilderiet N. B. 1805. No. 28.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
I Januar 1799 blev Sagen aldeles henlagt, saa at vor ypperlige Architekts smagfulde Plan til dette Tempels Fuldendelse blev ubenyttet. Han døde i samme Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
(Jndsendt.) Endnu Lidet om Odense Byes Skolevæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
De Noticer, som under Mærket 11 ere indførte i dette Blad No. 4 og 16, have foranlediget nogle Berigtigelser fra en SkoleskatContribuent, i den Hempelske Avis No. 33 hvor der vises "at der er tænkt paa at lette det Offentlige Byrden af Skolevæsenet saa meget som muligt, længe førend Hr. 11 fremkom med sine ligesaa overflødige som overfladige Bemærkninger: Disse Berigtigelser, tilligemed de bemærkninger som Skilderiet i No. 19 indeholdt mod Hr. 117, synes at indeholde tilstrækkelige Oplysninger i Sagen. Jmidlertid formener Indsenderen af det i No. 12 indrykkede Stykke, at følgende bemærkninger end videre kunne tjene til endelige Resultater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Jeg mærker, høistærede Hr. 111, til min Forundring, at den private Realskole i Odense ret er dem en slem Torn i Øiet. Hvor kan De dog have saameget mod et Jnstitut, hvor Eleverne gjøre en saa udmærket Fremgang, og hvor der saa roesværdigen vaages over Børnenes Sædelighed. Der er, som bekjendt, i Odense ingen offentlig Realskole.