Berlingske Tidende, 1831-12-01
Mainz, den 12te November. Reisende, som i længere Tid have opholdt sig i Velgiengjøre en høist sørgelig Skildring af dette Lands Tilstand. Efter at Revolutionssvimmelen er forbi, indsee Belgierne den utilgivelige Feil, de begik ved at løbrive sig fra Holland, hvis Forening med Belgien var en uudtømmelig Velstandskilde for dette Land Med Undtagelse af Vaabenfabricationen, som i Øjeblikket, dog kunfor en kort Tid, beskjeftiger Lüttichs og andre Stæders Jndvaanere, ligger al Jndustrie i Dvale. Alle indenlandske Producter kunne kjøbes for Spolpriis, medens fremmede Varer ingen Afsætning finde. Et paafaldende Exempel paa Belgiens ødelagte Handel er Salget af Steenkul, et Product, hvormed Belgien forhen udelukkende forsynede Holland til meget høje Priser. Men siden dette Land henter sit Brændselsmaterial fra England og andre Lande, ere Steenkullene i Belgien faldne saa dybt i Prisen, at de nu neppe have en tredie Deel af deres forrige Værdie, og for Øjeblikket kun koste syv Kreuzer pr. Centner. Den bekjendte Fabrikejer, Hr. Cokerell, som under den Hollandske Regjering i sine talrige Værksteder ikke beskjeftigede færre end ToTusinde, To hundrede Arbeidere, har maattet afskedige dem alle paa 170 nær, og største Delen af dette ringe Antal arbeider blot for Udlandet, med hvilket den Belgiske Samfærsel, paa Grund af den afbrudte Vandcommunication ved Hielp af Rhinen, dagligen aftager meer og forfalder. De Hollandske Colonier, der ere meget rige og tælle fem Millioner Jndvaanere, ere ligeledes lukkede for de Belgiske Manufacturer. J Belgien er man nu almindeligen kommen til den Overbeviisning, at den nuværende Tilstand er uforenelig med Landets materielle Jnteresse, og at dennes Vedvaren vil forvandle den store Velstand, som før herskede, til en trykkende Armod, og nøde Landets Beboere til at foretage en total Reform i deres Levemaade, hvilket de Fornuftigere allerede have gjort, hvorved imidlertid Tidernes Tryk vorder endnu føleligere for den industrielle Classe. Hvad der gjør Belgiens Stilling end beklageligere, er den Omstændighed, at dets aandige Interesser, i Stedet for at yde det en Skadesløsholdelse for Tabet af dets Velstand, ogsaa i høi Grad er krænket. En af de vigtigste Fordringer, som Belgien gjorde til den Hollandske Regjering var Frihed i og Forbedring af Underviisningen. Men i Stedet for at denne Frihed nu skulde være udvidet, har det fanatiske ærkekatholske Partie, baade det geistlige og det verdslige, siden Revolutionen benyttet sin overveiende Indflydelse til at fortrænge alle for Liberalisme mistænkte Lærere fra deres Embeder i de høiere og lavere Underviisningsanstalter, uden at besætte disse igjen, saa at den lavere Classe, af Mangel paa Almue=Skoler, næsten savner al Underviisning, og snart maa synke ned til den crasseste Stupiditet, som altid har Overtroe i Følge med sig. - Og hvilke Fremskridt Overtroen og Fanatismen virkelig gjøre i Belgien, sees tydeligst af en Opfordring, som nyeligen læstes i en Lütticher Avis, hvori een af Stadens meest anseete Jndvaanere indbyder sine Medborgere, at gjøre Valfarter til et undergjørende Mariabillede, som han ejer og anraabe det om Nederlandenes kjætterske Konges Ødelæggelse i den forestaaende Krig! - Ved Foreningen med Frankrige kunde der raades Bod paa denne Belgiens Ulempe, men de forbundne Magters erklærede Villie, at opretholde Freden, har gjort selv Franskmændenes ivrigste Tilhængere i Belgien modløse. Under disse Forhold er det naturligt, at største Deelen atter kastede et længselsfuldt Blik paa Holland, imod hvilket kun det fanatiske og republikanske Partie, som er i høieste Grad compromitteret ved den sidste Revolution, endnu nærer en fjendtlig Stemning. J vore Tider har den materielle Jnteresse for meget intensiv Kraft til at dens Virksomhed skulde kunne undertrykkes, hvorfor man kan vente, at Belgiens, saavelsom Frankriges, beklagelige Tilstand, ikke kan vare længe. Selv i Tydskland, som kun i ringe Grad sporer de skadelige Følger af Juli revolutionen, begynder man at forbande den. Maatte den over Frankrige og Belgien udbrudte Nød tjene os til et advarende Exempel, og nære hos os en Grund meer til aldrig at forlade lovmæssig Ordens Bane, uden hvilken man ikke kan tænke sig nogen Befordring af Frihed og Civilisation. - Oppositionens Virksomhed i en constitutionel Stat sammenligner det franske Blad Le Constitutionel (vist et umistankeligt Vidne for de berale Partie i dens Rumer af 18de Mai 1830 med den jævne Bevægelse, som en sagte Vind frembringer lige ned i Vandets Dybde, hvorved dette bevares for Forraadnelse. En saadan Opposition stemmer endog overeens med Regjeringens Jnteresse, fordi den holder det politiske Folkeliv inden visse Skranker og forhindrer Oppositionsaanden fra at gaae over til Anarchie.