JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-06-14
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Arvinger efter afdøde Huuseier i Øverød og forhenværende Handlende paa Øefiord i Island, Jacob Nielsen, indkaldte med Aar og Dags Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at legeumeren deres Arveret, samt at paasee deres Tarv under Boets Behandling hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amtstue, den 12te Juni 1832. Frydensberg. reditorerne i Stervboet efter den paa Frydendahl afdøde Gartner Christian Frederiksen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, som committeret Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Frydendahl pr. Holver, den 6te Juni 1832. Oligaae.
Berlingske Tidende, 1832-06-14
ved Proclamata af Dags Dato, som snarest mueligt ville blive læste ved B vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Nogeat fordre i Stervboerne efter følgende afdøde Personer, under det Kongelige Odsherredske Godses Skiftejurisdiction, nemlig : 1) efter Arvefæstehuusmand Jens Jensen og først afdøde Hustrue Sidse Olsdatter, samt senere afdøde Enke Ane Christiansdatter, Gieldstrup Bye, Egeberg Sogn, 2) efter Tienestekarl Jens Mortensen af Ledstrup Bye, Egeberg Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter ; ligeledes er Sidstnævntes Arvisigenindkaldte med anordnet Varset; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nyekiøbing i Sielland, den 9de Juni 1832. Petersen. gunsaa Na Jnspecteur ved bemeldte Gods
Berlingske Tidende, 1832-06-14
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 14 - 1832 & 33. den paa St. Croix i Aaret 1829 afdøde Musketteer Niels Julius Siersteds og efterlevende Enkes Anne SopheSiersteds fælleds Boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte=Commission at anmelde da beolisliggiøre saadant deres havende Krav, Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv. Under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 4de Juni 1832. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1832-06-14
Ved Proclama af Dags Dato, som ost blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter heri Byen afdøde Skomagermester Niels Bræsbierg og hans ligeledes afdøde Hustrue Pauline Larsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes er ved samme Proclama fornævnte Pauline Larsens Arvinger, om hvilke ingen Oplysning haves, indkaldte med lovligt Varsel. Hvilket herved bekiendtgiøres. Byen og Herredscontolket i Saxkiøbing, den 1ste Juni 1832. Ravnkilde. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste dennes, som den 13de Ju førstkommende vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sul poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte for mene sig at have Noget at fordre i Jsenkræmmer Hans Heegaard her Staden, hans Opbudsboe, til for undertegnede Skiftecommission, som han taget hans Boe under Behandling, saadant deres havende Krav, inden for reskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 8de Juni, 1832. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1832-06-14
ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst ved den Kongelige LandsBoverret i Viborg og ved Hornum Fleskum Herredets Ret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afg. forhenværende Kielder, mestet ved det daværende Russiske Hof i Horsens Anders Nielsens og hans senere afdøde Enke Mette Jensdatter stituts fælleds Boe af Støvring, Hornum Herred, Aalborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, forinden saadan Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere begge de Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret. Nibe, den 4de Mai 1832 a 10 paa sin Pang Viinemehognimaask en Proclang af Dags Dald, som vil blive læst ved Sørge Birkelingsre- og derefter ved den Kongelige Lands Over, samt Hel da StadsretartAlle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Arvefæstegaardmand Peder Madsen af Muulebærgbye, Sorts Amt, paa Sorøe Academies nordre Godedistrict, indkaldte med 12 Uger, Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegne Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Tersløsegaard pr. Sorøe, den 5te Jnai 1332 paramelaar, som 3 nagaa og hanaan alle mahun, J. P. Enkebølle, nonanlie og Enhver, som maatte have noget at fordre trag Aftægtsmand At Søren Larsen Buus's og hans efterlevende Enke Mette Motensdatters fælleds Boe af Svenstrup Østermølle, Hornum Hetred, Aalborg Amt, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, fo mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nibe, den 4de Juni 1822. Lange. Creditorerne i Stervboet efter afgangne Sognepræst Møllers Datter, C. Mette Cathrine Møller, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere, Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at leg timere og paasee deres Arveret. Skifteretten i Aalborg, den 30te Mai 1832. Wølfferdt. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Udenlandske Efterretninger:
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Paris, den 8de Junii. Borgerblod er flydt Strømmeviis i Paris. Staden er ved en Kongelig Forordning, som Moniteuren i Gaar meddeelte, er klæret i Beleringstilstand. Ved en anden Forordning er Nationalgadens Artilleriecorps opløst, og ved en tredie ligeledes den Polytechniske Skole; det er dens Elever forbudet, at gaae ud og de skulle ufortøvet sendes hjem til deres resp. Familier. Alt dette er Resutatet af en Mands Liisbegjængelse, som engang, selv beskjeftiget med at undertrykke Borgerkrigen (i Venden 1815), erklærede, at Borgerkrig ikkun kan skaffe den Hæder og Ære, der gjør Ende paa den En unaturlig Forening af alle den bestaaende Ordens Fjender, tog Anledning af Lamarques Liigfærd til at oplue alle Lidenskaber, tilintetgjøre Alt, hvad der lovligen staaer ved Magt, for derefter, paa det Styrtedes Ruiner, atter at lade en blodig Kamp afgjøre, hvilket Partie af de i deres Planer contrasterende Sejerherrer skulde bemægtige sig Seierens Fordeele. - Ene den Hengivenhed for Lov og Orden, som den langt større Pluralitet af Parises Jndvaanere har viist, maa det tilskrives, at Regjeringer ogsaa dennesinde har overvundet alle Angreb. Mange Jndividner - deres Tal regnes til 1600 ere fæng slede. De Dræbtes Antal angives forskjeligen; der paastaaes, at dette beløber sig til over 15,000.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Pøbelen havde om Natten imellem den 5te og 6te Juni bemægtiget sig Krudtmagazinet i Paris.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Theatrene have i disse Dage været lukkede, mange Stuespillere gjorde Tjeneste ved Nationalgaden.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
J Onsdags viste Kongen sig i alle Stadens Qvarterer, inden Uroelighederne endnu vare dæmpede. Meget fortælles, ham til sand Hæder. Mange Omstændigheder ere komne for Lyset, der nomtvivle ligen bevise, at Planen til alle disse blodige Scener er udkastet af Carlistpattiet. Der forsikkres, at Hertuginden at Berry hemmeligen var i Paris.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
J Nat blev lagt Beslag paa de Presser, der tilhøre Trihune, Qvotidienne og Courier de l Europpe. Disse Blades Redacteurer bleve fængslede.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Under Uroelighedernes Begyndelse viiste Nationalgarderne sig temmelig uvillige til at angribe, men denne Vrangvillie forsvandt, saasnart de erkjendte Jnsurrectionens sande Beskaffenhed. Exministeren, Hr. Lafitte og flere Medlemmer af de Deputeredes Kammer, der høre til Oppositionspartiet, holdte i Gaar et Møde, hvori besluttedes, at de vilde begive sig til Kongen, og foreslaae ham nogle Modificationer i det nærværende System. Der forsikkres, at et Corps af 1500 forhenværende Gardes du Corps og Officerer af den Kongelige Livgarde har været forganiseret i Paris, beredt til at benytte Revolten.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Mairen i det syvende Arrondissement, der var Kampens Skueplads, er bleven afskediget. Blodbadet i St. Mery Kirken har været skrækkeligt. OmtrenTo Tusinde Oprørere, som der havde forskandset sig, værgede sig til det yderste, indtil Artilleriet skjød en Bresche i Muren, Tropperne, og Nationalgaden trængte ind i Kirken og gjorde den ryddelig. (Om Aftenen Kl. 8.) Jnsurrectionen er nu fuldkommen dæmpet. Over 30,000 Mand regulære Tropper ere nu samlede ning.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Paris. paalang som Ballumme. Paris, den 8de Junii. Kl. 6 Efterm.) J Paris er Roligheden gjenoprettet. Det kan med Føje siges, at Regjeringens Viisdom og Fasthed har smin . han saa maal. frelst Frankrige. Følgende vigtige Kjendsgierning charakteriserer Jnsurrectionen. Ved Pøbelhobens sidste Nederlag, i Kirken paa Gaden Mont martre, bleve dens Faner den fravristede. Dens fornemste Fane var en hviid, der uden al Tvivl bebudede, at Tumultens egent lige og væsentlige Hensigt var, under Republicanismens om mueligt, atter at proclammere et Medlem af J. milie til Konge i Frankrige. For desto bedre at sit sigter havde Hoben republicanske Huer og andre af det Emblemer, for at benytte dem efter Omstændighederne ledes skuffe baade Regjeringen og Folket. Begivenhederne seille, Uroelighederne i de vestlige og i flere Departementer, og de øvrige Forsøg imod Ludvig Philipps Regjering, alle agbenbart Udviklinger af en organiseret Plan, nærede af det faldne Dynastie, og, som det synes, ikke uden fremmed Jndflydelse Desværreder det at frygte, at hine sørgelige Bevægelser fornyes, men det Nederlag, som disse bedaarede Elændige have der 1. en eftertrykkkelig Lection for dem.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Om Haandmænget ved Austerlizbroen har en Officeer, som den commanderede et Detaschement, givet følgende Beretning. Da han saae Hobens urdelige Stemning, nær ved det Sted, hvor General Lamarques Liig skulde vises militære Honneurs, tiltalede han den med de venligste Ord og bad den om at gjøre Plads, Svaret gav en forvorpen Riding, der skjød paa Officerens Ledsager, som faldt død omkuld. Dette opvakte en almindelig Forbittrelse og Blodbadet begyndte. Linietropperne have unægteligen viist større Humanitet imod Pøbelstimmelem end den fortjente thi havde de skudt paa den i Stedet for over den, saa vilde de Dødes Antal have været langt større. til i London, den 8de Juni.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
J Gaar Eftermiddags Kl. 4 blev Underhusets Medlemmer opfordrede til at begive sig til Overhusets Local, for at være tilstæde ved den engelske Reformbills Sauction. Samtlige Underhusets Medlemmer stode op for at følge dets Speakeret. Sir Rob. Jinglis var den eneste, som vægrede sig ved at gaae med. Sauctionen kundgjordes ikke ved Hs. Majestæt Selv, den efter Høistsammes Befaling ved en dertil udnævnt Commission, bestaaende af Grev Grey, Cantsleren, Lord Brougham, Marquis Lansdovne, Lorderne Durham og Holland og Marquis Willesley. H. K. H. Hertugen af Susser bevidnede Commissairerne sin hjertelige Glæde over dette Anliggendes lykkelige Udfald.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
J Overhuset anmeldte Lord J. Russell, at han paa Torsdag den 14de Juni vil udbede sig Tilladelse til at indbringe en Bill til at forebygge Bestikkelser ved Parlamentsvalg paa en hensigtsmæssigere Maade.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Lord Grey er efter al sin Anstrængelse bleven syg, har forladt London og begivet sig til sit Landsæde.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Fra Madera er den Efterretning hidkommen, at 150 Soldater paa denne Øe have forladt Don Miguels Faner, og ere ankomne til den lille Øe, Porto Santo, for at tage Tjeneste hos Don Pedro.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Parlamentsforhandlingerne i Parlamentet den 5te, 6te og 2de Juni have kun liden Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
De Engelske Fonds faldt i Dag 1/2 til 3/4 pCt. i Anledning af Efterretningerne fra Paris. - Danske Obl. 66 1/2 til 67 1/2.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Hamborg, den 12te Junii. J Morges syntes det, som om der paa vor i Stock Bør viste sig gunstige Aspecter for de udenlandske Statspapirer, men endeel Ordres fra fremmede Lande til at sælge, virkede ufordeelagtigen paa Priserne. - Obl. af det Dansk-Engelske 3 PCt. Laan i Fredags 66, i Dag 65 1/2. - Østerrigske Bankactier i Fredags 1156, i Dag 1146 o. s. v.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Nyeste Postefterretninger af blandet Jndhold.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
J London er den berømte Statsretslærer Jetemias Bent ham død i sit 85de Aar, og i Paris den berømte Orientalisk Abel Remusat.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Den Polske General Duernicki en den 1ste Juni kommen til Strasborg.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Den officielle Cholerabulletin af den 4de Juni anmelder 25 nye Dødsfald af denne Sygdom i Paris.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
I Dublin er Cholera aftagen, men i Limmerik og i flere Jrlandske Byer raser den skrækkeligt.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
J Erfurt ere adskillige Jndividuer døde af Cholera.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Jfølge hollandske Aviser er Cholera udbrudt i Brüssel den 7de Junii. - De Brusselske Aviser af 8de Juni melde Jnterherom. Paa Americas Fastland ere nu elleve Republiker; i Spidsen, for enhver af dem er en militær Høvding, nemlig: i de forenede Nordamericanske Fristater General Jackson. J Mexico dito. 1 Mk. Al. Bustamento. aa Guaremalla oplads Nr. 128. Al. 10. A. i Morazan. Ny Granada alle . . 11. 1. Obando. Venequela . Pd. . . P. N. L. Paer. Ecunder Pl. N. V. N. V. N. Flores. - Pern. . . . . . . . . . . . . . . . - Gamarra. - Chili. . . . Camme i Pricto. Santa Crux. Bylvig tieningsom Rosass.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
J Buenos=Ayres ogsaa er nantitats- Hals. . . . . Boyer. Anstamente og Obande ere Vicepræsidenter, men fungere, som Præsidenter. Rosas har indgivet Ansøgning om sin Afsked, men det er uvist, om den bevilges Jacksons Embedstid er snart udløben 12 Janitaling maa lil at Humann, Andesklandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Fredagen den 1ste Juni om Aftenen afbrændte en Gaard Hundsbølle i Rødding Pastorat, Frøes Herred, Hadersled Amt, Den paafølgende Morgen afbrændte Herredsfogedboligen i Rødding Bye. Herredsfogden, Hr. Overkrigscommissair Haged orn, med Familie, maatte næsten nogne flygte fra Luerne, thi paa Grund af den langvarige Tørke, i Forening med Vandmangel og Savnet af gode Sluknings Anstalter, laae hele Bygningen inden en Time i Aske.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Aarhuus, den 11te Junii. - Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian ankom lykkelig og vel hertil i GaarAftes Kl. 9. Midt under Kavalleriemaneuren, der om Eftermiddagen blev udført under Hs. Maj. Kongens allerhøistegen Kommando, og bivaanet af begge de Kongl. Prindsesser, løb pludseligt den Efterretning oven hele Execeerpladsen, hvorfra den haves en viid Udsigt over havet, at man kunde øine et stort i naar nom man omsona om Skid, der upaatvivleligen var en af de Fregatter, hvormed Hs. K. H. Prindsen ventedes. Saasnart Maneuren var forbi, og Skibet havde nærmet sig paa halvanden Miils Distance, saae man tydeligt, at det var een af Fregatterne; Hs. Maj. Kongen og Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand samt begge de Kongl. Prindsesser begav Sig ombord paa det Kongl. Dampskib, og tog Fregatten imøde. Efter en Timestids Forløb saae man begge Skibene ved Siden af hinanden, og hørte Fregatten salutere med 27 Kanonskud. Da Hs. K. H. Prindsen var gaaet ombord paa Dampskibet, og dette igjen forlod Fregatten, blev der atter herfra saluteret med 27 Kanonskud, og da den høikongl. Familie kom nærmere ind mod Byen, blev den hilset med en lignende Salut fra Havnebatteriet. Paa Skibsbroen modtoges Hs. Majestæt og Deres Kongl. Høiheder af Janitskarmusik og en talrig Folkemængdes Fryderaab. Hs. Majestæt og begge de Kongl. Prindser stege tilhest, ledsagede af Generalstaben og flere andre høje Officerer, hvorefter fulgte Vognen med de Kongl. Prindsesser. Hs. Majestæt og øvrige Kongl. Herskaber stege af i Deres Kongl. Høiheder Prinds Frederik og Gemalindes Logis (Hr. Ritmester v. Juels Gaard), hvorfra man, kort efter, først saae Hs. K. H. Prindsesse Caroline kjøre bort, og derpaa Hs. Majestæt Kongen tilfod, med begge Sine høje Svigersønner ved Siden af Sig, og endelig Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine tilvogns, at begive Sig Alle hen til Hs. Kongl. Høihed Prind Frederik Ferdinands Boepæl. Den Kongl. Fregat ligger paa Rheden.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
J Gaar Formiddags behagede det Hs. Maj. Kongen, ledsaget af Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand, de Kongl. Prindsesser og den hele Kongl. Sulte, at bivaane Høimesse-Guds tjenesten i Domkirken, hvor Prædiken holdtes af Hs. Høiærværdighed Biskop Paludan Müller, R. af D. og D. M. ForGudsjenesten lod Hs. Maj. de herværende 3 Regimenter deflere forbi Sig paa Torvet, hvorpaa ogsaa de begave sig til Kirkerne.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Ved en i indeværende Aar her i Staden foretagen Folketælling er Folkemængden befundet at være 6734 Personer, hvoraf de egentlige Militaire udgjøre 311, og deres Koner og Børn 1811. Af det hele Antal har de Voxne af Mandkjønnet være 2,274, af Qvindekjønnet 2,299, Børn indtil 7 Aar 1043, fra 7 til Aar 559, og fra 10 til 15 Aar 559. De Næringsdrivendes Antal er 450. Af Dagleiere har Byen omtrent 180 der med Familie udgjøre omtrent 650 Personer. De Fattige, der nyde Underholdning m. v. af Fattigvæsenet, udgjøre 15 Personer; fri Bopæl af Fattigvæsenet have 69 Familier, og 6 Enker Understøttelse til Huusleie. Foruden dette have saave flere blandt disse som og andre mindre Trængende erholdt om Vinteren noget Brænde, ligesom og c. 20,000 Portioner var Middagsmad til saadanne Trængende i strænge Vintre ere blevne uddeelte. Byen har og større og mindre Gaarde og Huse sam saakaldte Boder." (Efter Folketællingen 1801 beløb Antallet af Aarhuus Jndbyggere sig til 4,100; følgelig er Folkemængden de sidste 8 Aar bleven forøget med omtrent Halvtredietusinde.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
(Af Aarhuus Stiftstidende No. 94)
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Kjøbenhavn, den 15de Junii, Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 5. Følgende ere Resultaterne af de fra Autoriteterne paa Jo land, Færøerne og de Vestindiske Øer til det Kongelige Danske Cancellie indkomne Beretninger og Forligelses væsenets Tilstand paa disse Øer i Aarene 1829 og 1820.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
J Aaret 1829 ere ved de almindelige Forligelsescommissionspaa Island 166 Sager foretagne (hvilket er 17 færre end i Aar18287, hvoraf 113 ere forligte eller hævede, 12 udsatte, 41 hu viste til Rettergang og 11 deraf indstævnte. Desuden ere af Politiesager, forsaavidt de kunne forliges, 12 foretagne, hvoraf ere forligte og 4 paadømte. J Aaret 1830 har Antallet af de ved de almindelige Forligelsescommissioner foretagne Sage været 12, hvoraf 105 ere forligte eller hævede, 2 udsatte, 3 henviste til Rettergang og 12 deraf indstævnte, og af Politiesaager af forbemeldte Art ere 28 foretagne, hvoraf 21 ere forligt, og de øvrige 7 paadømte. - Paa Færøerne ere i Aare 1829, ved det almindelige Forligelsesvæsen 9 Sager foretagne (hvilket er 13 færre end i Aaret 18287, af hvilke 2 ere forligte eller hævede og de 2 henviste til Rettergang og indstævnte. 2 Politiesager, der kunne forliges, ere 2 foretagne, hvoraf at er for sigt og 1 paadømt. - J Aaret 1300 ere 12 Sager foretagne ved det almindelige Forligelsesvæsen, af hvilke 6 ere forligte eller hævede; 1 udsat og 5 henviste til Rettergang. Af Politiesager, der kunne forliges, ere 4 foretagne, hvoraf 3 ere forligte og 1 paadømt. - Paa de Danske Vestindiske Øermere af de Sager, som henhøre under det almindelige Forligelsesvæsen, i Aaret 1829 871 foretagne (hvilket er 30 færre end i Aaret 1828), hvoraf 622 ere forligte eller hævede, 1 udsat, 248 henviste til Rettergang og 104 deraf indstævnte. Antallet af de Politiesager, der kunne forliges, har været 91, hvoriblandt 72 ere forligte, 4 udsat og 18 paadømte. J Aaret 1830 ere 1063 under det almindelige Forligelsesvæsen hørende Sager foretagne, af hvilke 1699 ere forligte eller hævede, 4 udsatte, 360 henviste til Rettergang og deraf 157 indstævnte. Af Politiesager, der kunne forliges, have 116 været foretagne, hvoraf 9 ere forligte og 22 paadømte. - Af Sager, som ifølge Forordningen af 20de Ocstober 1829 behandles summarisk, have i Islands Nord= og Øster Amt samt i Vester=Amtet, 2 saadanne været foretagne i Aaret 1829, hvilke begge ere forligte eller hævede, hvorimod Stiftamtmanden over Island har bemærket, at de fleste af de ved Sønder=Amtets Politieretter i bemeldte Aar foretagne Sager have været af fornævnte Slags, men ikke opgivet deres Antal. J Aaret 1830 have 5 saadanne Sager været foretagne paa Jsland, hvoraf 3 ere forligte eller hævede og 2 paadømte. Paa Færøerne ere ingen saadanne Sager opgivne i Aarene 1829. og 1820. - Paa de Vestindiske Øer have i Aaret 1829 6) Sager af det omhandlede Slags været behandlede, af hvilke 58 ere forligte eller hævede og de øvrige 11 paadømte. Aaret 1830 have 63 Sager været behandlede, hvoraf 54 ere hævede eller forligte og 9 paadømte. Liediget Embede.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Under det Slesvig, Holsteen Lauenborgske Cancelie: Sognekaldet i Neuenkirchen i Nordditmarschen. - Menigheden vælger; Hans Majestæt stadfæster Allernaadigst Valget.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Beltpassage. Fra den 1ste til den 3die Juni 1832. Til Fyen; Conferentsraad, Amtmand Johansen med Datter ; Hr. Hellmers; Proprietair Vorbeck med Kone og Barn; Frøkenerne L., C. og S. Lerche med Jfr. Siverisen; Kammerherre, Amtmand Krog; Kjøbmand Esmann, Mad. Flindt; Jfr. Friis, Procurator Jørgensen; Anditeur Liebenberg; Kongl. Skuespiller, Operasanger Kirchheiner; Grosserer Mathiasen med Kone, Datter og Søn; Art. Lieut Mossin; Copiist i Rentekammeret Lassen; Assessor Bland; Jfr. Hollbøll, Frue Grevinde Holck Winterfelt med 3 Døttre; Kjøbmand Weche, Kammerherre, Amtmand Levetzau; Grev Moltke; Hr. Wegner med Kone og Barn; Dr. Leth med Familie. Til Sjælland, Cand. Pharm. Erich, sen; Apothekerlærling Deichmann, Forpagter Rahiff med Kone; Forpagter Reimer; Cand. Theol. Mau; Skibscapitain Logreen; Grev Ablefeldt Laurvig; Jfrne. Eybye og Kastrup.
Berlingske Tidende, 1832-06-15
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 12te Juni, Fuldmægtig Grønbech, og Skoemagermester Kummerling fra Nykjøbing paa Falster; Kjøbmand Jørtael fra Stralsund; Huuslærer Dam fra Aalborg; Handlende Hansen fra Altona; Fuldmægtig Møller fra Herlufsholm; Landvæsens-Commissair Nyegaard fra Fredrikskilde; Kammerraad Poulsen fra Sorøe; Brændeviinsbrænder Pedersen fra Slagelse; Grev Revention fra Pederstrup; Particuller Qvalen fra Laaland; Contoirist Birch fra Callundborg; Provst Flemmer fra Alsted; Klædefabriqvent Renck fra Neumünster. Afreist fra Kjøbenhavn, den 15de Juni, Armeens Stadschirurg, Prof. Wendt, til de danske Provindser og Hertugdommene. Dampskibet Frederik den Sjette, ankom i Onsdags Eftermiddags A. 6 1/2 fra Travemünde (hvorfra det var afgaaet 1 Tirsdags Aftes Kl. 71, med følgende Passagerer: Hr. Fren med Kone; Hr. Brusch med Datter i Mad. Gottschalk; Hr. Andresen med Kone; Dhrr. Bruun, Willers, Jacobsen, Sarasin, Gercken, Sauerstein, Weber, Philligs, Meyer, Biøre, Mem sen, Hertz og Blumenreich. mindre. kan mandan no