JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Udenlandsk. Frankrig. Den første Consul er den 27de Octbr. om Morgenen afreist fra St. Cloud til Rouen, Havre, Calais og Cherbourg, paa 10 Dage, men kommer ikke til Belgien. Søeministeren følger med ham. Den engelske Gesandt Merry skal virkelig have overleveret Ministeren Talleyrand en Note i Anledning af Schweitz. En anden Note fra Talleyrand til Hr. von Cetto, hvori den første Consul erklærer, at han ikke vil være Præsident for den Helvetiske Republik, ansees af Publikum som et Svar herpaa. De Schweizer Deputeredes Forsamling bliver nu holdt her. En af Hevedpuncterne i den nye Constitution, vil blant andet komme til at bestaae i, at Bachmann, Wattewille og andre Schweitzer Familier, som fra deres Ungdom ha været i fremmed Tieneste, skal ganske udelukkes fra Regieringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
I Paris skal nu udkomme en engelsk Journal, som lover at levere Ting fra Engeland, som man ikke v. faae at læse i engelske Blade. Forlæggerne angiver til Aarsag for at de lade dem trykke i Paris, de store Stempleafgivter og den høie Papiir og Bogtrykkerløn i Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Paa Regieringens Bekostning vil der nu udkommes en meget fuldstændig Beskrivelse over Egypten, hvortil alle Lærde som har været der, give deres Bidrag. Af Overfeldtskier Desgennes er og udkommet en vigtig medicinsk Beretning over Armeen, hvori en Artikel over Pesten, især er læseværdig. Blandt andet giver ha en Beskrivelse over en Mand som i Jaffa var de Pestsyge Franskmænd til megen Nytte. Det var en før Christen, men som troede med Tyrkerne, at hver Menneskes Skjebne var bestemt, hvorfore han ikke frygtede for Pestsygen, hvilken Sygdom han og kiendte nøie. Han var stedse drukken, og sov næsten hele Dagen paa en Steenbænk uden for Hospitalets Dør. Ofte vaag nede Soldaterne ham paa en haard Maade og drev ham med Stokkeprygl til de Syge for enten at forbinde eller aabne Pestbylderne paa dem. Af den lille Kniv hvormed han aabnede Pestbylderne, afviskede han meget skiødesløs Materien, og stak den derpaa op imellem hans Pande og Turbanen, hvorved han svedte stærk og blev frie for al Smitte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Engeland. Regieringen fortfarer med dens overordentlige Forholdsregler. Linieskibene Hercules, Blenheim og Donnegal indtager i Portsmouth Munition og Proviant paa 4 Maaneder. Temeraire paa 98, Spencer og Culloden paa 74 Kanoner, bliver sadt i færdig Stand, og man bestemmer Admiral Saumarez til Commanden over Flaaden i det Middellandske Hav. General Oakes er udnævnt til Commandeur en Chef for alle i Egypten og paa Malta værende brittiske Tropper. Den ved Gibraltar af Stormen beskadigede Flaade, er i overordentlig Hast repareret og strax afseilet til Malta, hvorhen Admiral Bickerton har forlangt Forstærkning, formedelst de i Toulon vedvarende Udrustninger. Det hed, der og at alle Skibe som udrustes i Plymouth og Portsmouth ere bestemte til Malta Stationen. J Falmeuth maae alle Paketbaade holde sig færdige, saa at de i en Tid af 2 Timer kan afseile. Den 26de maatte 2 Paketbaade gaae under Seil, uagtet Vinden var dem imod Den 1ste Octbr. var Øen Martiniqve endnu besadt af de brittiske Tropper, og det hedder at den endnu for det første ikke bliver rømmet af dem. til Egypten. Øen Malta skal nu, som man paastaaer, hverken overleveres Maltheser-Ordenen eller Kongen af Neapolis, eftersom man hverken holder deres poliske Existence befæstet nok, eller deres Magt stærk nok, til at anfortroe en saa vigtig Krigspostes Forsvar i det Middellandske Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Breve fra Madras af 3die Junii melder: At Marrarchefen Mulkar Rov, har angreben Compagnietropperne i Egnen af Guzzurate, hvorfore der er afsendt Klage til Marathovedstaden Ponah, men at Oberste Clarke strax derpaa, med et Troppecorps fra Bombay, har angreben Mulkar Row, som stod ved Fortet Kurry med 11000 Mand, og tvungen ham til at overgive sig. Af Anførerne for de sidste Uroeligheder i Carnatie, ere 47 dømte til Døde og henrettede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Helvetisk Republik. Da den franske General Ney Natten imellem den 22de og 23de October kom til Bern, lod Adjutant Rapp til Ære for ham affyre Kanonerne paa Voldene. Den franske Gesandt Verniac er tilbagekaldet og General Ney forsynet med de udstrakteste militaire og diplomatiske Fuldmagter. En Time efter hans Ankomst, sendte han flere Courerer bort med Befalinger til de paa Grændserne staaende Tropper, at rykke ind i Schweitz. Borger Rapp havde afsendt en Coureer til Schwytz for at opfordre Reding til at sammenkalde Forsamlingen og erklære den for opløst. Denne Coureer kom den 20de om Natten til Schwytz. Reding svarede, at det var for sildig og sendte Coureren, tilbage som kom igien til Ben den 21de om Aftenen Kl. 11. Herpaa blev General Ney hentet med en Courer fra Gens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Adskilligt. Efter en stor nordisk Magts Ønske, har Porten tildeelt de nye Hospodarer af Wallachiet og Moldau, Prindserne Jpstlanti og Mourusi, deres Værdighed paa Livstid, hvilket endnu aldrig er skeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Ligeledes hedder det i en fransk Journal, at Porten har paa Ruslands Mægling eftergivet de 7 Øers Republik den halve Part af den aarlige Subsidie 75000 Piastre, som den i Freds Tractaten af 21de Martii 1800 skulle erlægge. Siden 1791 har de americanske Stater betalt i Foræringer til de Barbariske Magter 2 Millioner Dollars.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
J Erfurt skal Baron von Buchholz være bleven ihiel stukken af Oberstlieutenant Fitzoatrick i en Disput.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Den gamle Erkebisp i Paris har suspenderet den Præst paa 3 Maaneder, der ikke vilde lade den sidstomtalte Skuespillerinde komme i Kristenjord, og bedet ham erindre at Kristus befalede endog at bede for sine Fiender og at man ikke længere bør vanære Religionen ved Narre stræger, der avledes i Uvidenhedstiden eller er bleven til ved Folk, der ved en eller anden Leilighed have søgt at hævne eller berige sig under Paaskud af Religionens Ud
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Bekiendtgiørelser. Chinesiske Ponseboller meget kiønne, syltet Ingefær og nogle Silketørklæder som ere moderne, er for billig Priis at bekomme hos E. M. Løgstup boende paa Tangen i Aarhuus. Sammesteds kan bekommes 2 store Mærskekar, et Tapkar, et Saltar, nogle Ankere med flere Brendeviinsredskaber. To Slags Formelys, 6 til Pundet og 9 til Pundet a 22 s., 3 Skillings=, 2 Sk. og 1 Skillingslysa 21 s. Pd., er at bekomme i Kanickegaden Nr. 13 K. Winther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Fredagen den 19de November næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Katholm ved Greenaae, stillet til offentlig Auction, og om antagelig Bud, skeer, bortsolgt, Jnventariummet af een under Havknuden indstrandet Gallease, nemlig: 2 kr. 2 a 3 Skp. Ankere; et Varpdito og et Dræg, 2 Storseil, 3 Fukker, 2 Mesahner, et Topseil, 4 Klyvere, 2 gode Ankertouge 9 a 9 en halv Tomme tyk, fuld Længde, 2 nye Master med dertil hørende staaende Redskab, alle Randholterne, et Roer og 2de Spill med meere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Hos Gaardmand Rasmus Pedersen i Grundføer er optaget en sorthielmet Koe med 4 hvide Fødder omtrent 5 Aar og malker, den opholdes til Aflevering, indtil rette Eier lader den afhente imod dette Avertissements og andre deraf flydende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Bekiendtgiørelse. Løverdagen den 30te October om Aftenen imellem 7 og 8 slet haver min Kone fundet et fremmed Faar paa Gaden hvilket jeg ved Trommeslag har ladet bekiendtgiøre, men da der ingen Eier har indfundet sig saa holder jeg det for min Pligt, at lade sligt bekiendtgiøre i Aviserne. Aarhuus d. 10 Nov. 1802. Poul Christophersen, Mousqveteer ved det 1ste jydske Jnfanterie Regiments 8de Mat C.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
For omtrent 3 Uger siden, er fra Jacob Jordhøy i Weilbye bortkommen en sortbroget Koe merket J. W. B. paa venstre Side og et Kors paa venstre Lænd. For sammes Opdagelse lover Eieren en billig Douceur og medgaaende Omkostninger betalt. To Køer, en sortbraaget og en rødbroget med Stierne i Panden, begge med Kalve og mærket J paa venstre, Side og 3 Skurer i venstre Horn, ere indtagne paa Forder af Huusmændene Morten Jørgensen og Niels Jensen, Udfløttere paa Brabrand Mark ved Aarhuus. Saa er ligeledes en gammel sort Koe mærket med K. B. paa venstre Side og en Split i høire Øre indtaget af Gaardmand Peder Wollesen i Brabrand Bye. Alle 3 kan af deres Eiere bekommes imod Avertissementets og alle paagaaende Omkostningers Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Gaarden No. 265 paa Hjørnet af det store Torv sig hos Eieren, som beboer Stædet. Skulde Kiøb el indtræffe, kan Værelser for Ugifte faaes til Leye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Til behagelig Efterretning for de Herre udenbyes Medlemmer af Kronprindsens Klub i Aarhuus, bekiendtgjöres herved, at de sædvanlige Vinter-Baller toge deres Begyndelse den, 7de Novbr. sidstleden og fortsættes, som fæd vanlig, hver 2den Söndag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Skomagersvenden Hans Jacob Klintrup, barnfød i Fyhn som sidste Junii Maaned, forlod sit Huus, sin Hustrue og Børn, uden at opgive Aarsagen, advares herved at indfinde sig, for at tilsvare det Laan jeg Underskryne, af Umyndiges Midler har gjort ham paa hans Huus; J andet Fald, og om han ei inden Novembris Udgang, indfinder sig, bliver Capitalen opsagt, Huset bortsolgt og hans frugtsommelige Kone og smaae Børn, ligesom nu brødløse, da tillige Huusvilde, og sadte i en ynkelig Forfatning, hvorfra intet uden hans Nærværelse som Mand og Fader kan redde dem. Horsens den 27de October 1802. Chr. Brøndsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Hos Thøger Kiersgaard paa Middelgade kan bekommes godt Hvedemeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
J Følge Kongelig allernaadigste Bevilling af 18de d. M., læst ved Marcelisborg Birketing den 19de og ved Hof= og Statsretten den 25de næstefter, indkaldes herved sub poena præclusi perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte have noget beviislig Krav til min afdøde Mand General Baron v. Gersdorff, Friherre til Marselisborg og forhenværende Gouverneur i Kiøbenhavn, dermed at fremkomme og saadant Krav, hidkørende sig enten fra hans forrige Embeder, fra Baroniet Marselisborg eller fra private Trasactioner, inden den i Bevillingen bestemte Tid at legitimere, enten for mig selv eller for Kammerherre Barn Gyldencrone paa Moesgaard ved Aarhuus, eller i Kiøbenhavn for Justitsraad og Post-Directeur Rosenvinge Kolderup. Marselisborg ved Aarhuus den 28de October 1802. S. M. Gersdorff, fød Grevinde af Reventlau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Da mange fra Landet og andre Kiøbstæder, har anmodet os om, at blive en Jnterressent i denne Byes Lig=Societet; saa bekiendtgiøres herved, at der i Generalforsamlingen den 1ste Octbr. d. A. er bleven besluttet, at enhver Udenbyesboende kan blive antaget i følge Selskabets Convention, saasnart de indsender til Selskabets Skriver Martin Dietz, Sundheds og Døbeatest. Til Indskud betales for Mand og Kone indtil 60 Aar 2 Rdr. 2 Mk., indtil 65 Aar 4 Rdr. 2 Mk., og indtil 70 Aar 8 Rdr. 2 Mk., høiere Alder antages ikke, og samme finder heller ikke længere Sted, en til Selskabet er complet, thi naar det er complet, kan ingen blive Jnteressent som er over 45 Aar. Da det kun mangler 28 Nommere, til Selskabets completitet saa vilde enhver som har Lyst, snarest mueligt med dem hos ovenmeldte Selskabets Skriver, som meddeel dem Police. Randers den 12te October 1802. K. Kiergaard, Oldermand. Niels J. R. Mammen. N. Ersleff. Gottfred Caspersen. Ove Caspersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Biesiddere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Auction. Mandagen den 22de November for kommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, og følgende Dage, bliver her paa Byens Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt, Eendeel afdødes Efterladenskabet. Pautegods, Alen og Jssenkram, bestaaende af Sølv Tin, Kobber, Messing, Jern og Træefang, Borde, Stole, Speile, Skatoller, Dragkister, Uhre, Silke og Bomulds Tøier, Klæde, Kassimir, Sirtzer, Kartuner Sukker= og Nettelduge, Ems, Tamis, Barkan Ulden Damast, Tørklæder, Baand, Buxe= og Vestetøier, Linned, Gang= og Sængeklæder med meere, thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig, til bemeldte Sted, og Tid, hvor Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjorte. Randers den 5te Novbr. 1802. Stadfeldt, Auctions-Directeu¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Da Proclama i Kiøbmand N. B. Duches Opbudsboe er udløbet, saa er en Skiftesamling berammet at holdes paa Horsens Raadstue den 16de November førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 slet, hvilket herved bekiendtgiøres de Herrer Creditorer, som til samme Tid ville behage at møde, da Beregning over Boets Jndtægt og de samtlige Fordringers Beløb kan blive dem forelagt og Forretningens Slutning vord bestemt. Horsens, den 25de Octbr. 1802. Heiberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Paa Veien fra Aarhuus til Constantinsborg er tabt et lidet Armspænde af 6 store hvide ægte Perler og 5 smaae indfattet i Guld, mueligt og bleven tabt i Vog gen, hvem som kan tilveiebringe det, loves en billig Douceur, naar det afleveres til Bogtrykker Lund i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
En nyelig fra Vestindien hiemkommen ung grøn Papegøie, som taler temmelig godt, med Buur er at faae tilkiøbs. Lysthavende kan erholde Efterretning hvor den er at faae paa Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-10
Paa Biellerup Ladegaards Mark, enfierdedeel Milifra Randers, er optaget 2de aarings Qviekalve, den ene sort og hvidbroget, og den anden rød og hvid. Eieren til disse, vilde melde sig her paa Gaarden, da samme kan erholdes, imod dette Avertissements Bekostning og videre paagaaende Omkostninger. Biellerup Ladegaard d. 2den Nov. 1802. J. F. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Udenlandsk. J Steden for Præsten ved Petri Kirke i Kiøbenhavn, Hr. Marezoll, der er udnævnt til Superintendent i Je da, er Provst Paysen i Slesvig, den forhen som Legasionspræst i Vien ansatte Hr. Fock, der nu staaer som Sognepræst i Kiel, og Sognepræsten ved Garnisons hoske Menighed i Kiøbenhavn, Hr. Hudtwalker, satte paa Valg til dette Kald. Da disse tre Mand alle udmærke sig ved fortrinlige Talenter, saa kan Menigheheden i Forveien lykønske sig med en duelig Lærer, paa hvem end Valget maatte falde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Torsdagen den 4de Novbr. ledsagede et 4 Aars gamkelt Pigebarn fra Prindsens Gade i Kiøbenhavn sin Aars gamle Broder i Skolen. Da deres Vei gik forbi prindsens Palais, vilde Broderen vise sin Søster, hvor des han kunde gaae paa Bolværket langs med Kanalen. en neppe havde han gjort nogle Skridt førend han bidt i Vandet. Det stakkels Pigebarn ventede længe aa hans Tilbagekomst, indtil hun tilsidst fortalte Sa sen med Taarer for nogle Forbigaaende. Nu blev den sort Anstalt til at opsøge den Druknede, men man indt ham ikke, og han er formodentlig skyllet bort af strømmen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Den berømte Harpespillerske, Mad. Weber fra Ber opholder sig for nærværende Tid i Hovedstaden. Hun at ladet sig høre for det Kgl. Herskab, og man venter hun med det første vil give en offentlig Concert. Peder Mikkelsen kan endnu ikke holde sig roelig i sit Fængsel. For nogle faa Dage siden gjorde han tilligemed adskillige andre Slaver et nyt Forsøg paa at undvige. En af dem var allerede krøbet over Muren, og Peder Mikkelsen havde skilt sig ved sin Blok og sine Jern, da deres Hensigt blev røbet, og hele Skaren mistede Udsigten til Frihed for denne Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Kiøbmand Knutsen junior i Mandal har offentlig bekiendtgjort en voldsom Behandling, som af nogle Engelændere i Sommer er udviist mod et ham tilhørende Skib, Mary kaldet, hvilket de anholdte ved Newkastle, og beskadigede paa adskillige Steder med et Huggejern og Øxe, under det falske Foregivende, at Skibet tilforn havde tilhørt dem og da heddet Jason, uagtet dette, som er priisdømt i Bergen, nu er paa en Reise til Vestindien. Hr. Knutsen maatte derpaa selv giøre en bekostelig Reise til Engeland, hvor Skibet blev ham tildømt med Erstatning for een Maaneds Ophold og Processens Omkostninger, hvorved han langt fra erholdt skadesløs for det betydelige Tab i sin Handelsvei. Midlertid havde en Mand med mindre Formue upaatvivlelig maattet lade sit Skib blive et Rov for Voldsmændene. Disses Navne vare: Apedaile, Hearn og Watt. Knut sen søgte, ved sin Ankomst til Engeland, at faae Apedaile i Tale, for i Mindelighed at berigtige hans Vildfarelse; men denne Herre vilde ikke engang tillade ham at see eller tale med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Forrige Maaned ere 2de i Archangel beladne Skibe, destinerede til den Hollandske Republik, forliste i den Trondhiemske Bugt. Jkkuns lidet af Lasten: bestaaende i Beeg, Tiære og forskiellige Russiske Producter, bierges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Fregatten Thetis først af Capt. Ellebracht, som den 29de Octbr. afseilede fra Mallaga, er Natten til den 9de Nov. ankommen paa Helsingøers Rhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Fra den 6te til den 9de November ere 87 Skibe expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Aarhuus. Alderdom og Svaghed, saavelsom og de ubehagelige Følelser, jeg forudsaae ville være forbundne med at tage Afskeed med mine Venner og Bekiendtere her i Byen, dem jeg i en saa lang Række af Aar levede iblandt, forbød mig personlig at sige dem alle mit Farvel, og bevidne Dem min Tak for venskabelig Omgang og enhver beviist Artighed. Jeg anseer det derfor for min Pligt, ved min Afreise til Rosenholm, hvor jeg hos min Datter næst Guds Hielp agter at tilbringe mine Alderdoms dage, herved offentlig at aflægge enhver især min varmeste Hilsen og min forbindtligste Taksigelse. Ane Thrane, Enke efter Borgemester Rohde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede fra den 6te til den 11te Novbr.: Handelsbetient Jens Peter Jensen, Provst Carstensen, Rasmus Madsen, Søren Madsen, Jørgen Hier min, Jens Nielsen Nimtoft, Matroserne Rasmus Sørensen, Anders Christensen, Mads Laursen og Christen Christensen, Student Sørensen, Tienestekarl Christen Bredskou, Espen Nielsen, Hestehandlerne Jens Petersen og Rasmus Fauerschou, Driverne R. Rasmussen, N. Jensen, L. Andersen, R. Pandrup, N. Andersen, M. Andersen, S. Nielsen, M. Pedersen, Søren Møller, S. Laursen og Jens Hasle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Den 10de dennes blev mig af en god Ven leveret 2 Rdr. til Byens Fattige for to som var i Trætte med hverandre, og blev forligte. J. Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Efter nogle Aars svagelige Helbred, behagede det Livets og Dødens Herre, ved en roelig og stille Død den 10de Novbr. sidst at bortkalde min inderlig elskte Mand sal. Mogens Rasmusen Todberg fra dette jordiske til det evige Livs Glæde og Sallighed udi sit Alders 45 Aar, hvilket for mig, efter 17 Aars kiærlig Ægteskab, smertelige Dødsfald, herved bekiendtgiøres samtlige den sal. Afdødes og mine fraværende Slægt og Venner. Aarhuus d. 12te Novbr. 1802. Bodil Marie Mathiasen, sal. Tobbergs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Udenlandsk. Frankrig. Den første Consul arbeidede den hele Dag før hans Afreise i sit Cabinet med 2 Statsraader, og ingen uden de 2 andre Consuler blev indladte for ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Den 5te Novbr. ventedes han igien tilbage til St. Cloud. Paa den første Consuls befaling erholder nu alle Overgeneraler og Generaler en Chef de samme Militaire Honeurs som forhen Marschallerne af Frankrig. En Deel af vore Generaler giøre lykkelige Partier. General Legrange har giftet sig med den skiønne Demoiselle Talhouet, som medbragte ham 150,000 Franker aarlige Jndkomster. General Dessolles har giftet sig med General Dampieres Datter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Ved et Senatus Consultus af 18de Octbr. er anordnet, at fra sammes Bekiendtgiørelse af i 5 Aar at regne, kan alle Fremmede, som viser eller have viist Republiken vigtige Tienester, eller som bringer nyttige Opfindelser eller Jndustrie i Landet, erholde Borgerrettighed inden et Aars Forløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Efter et af vore Blade, skal Jrringerne i Anledning af Malta være bielagte og Østerrig og Preussen vil nu paatage sig at garantere Ordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Ved den første Audience som Ministeren Chaptal gar i Rouen, klagede Fabrikanterne meget over den store Mængde Contrebande, som til Tab for dem, blev indført ved Rhinen og Schelden. Han lovede at der skulle blive sadt Skranker for samme, og sagde: Staden Rouen er det samme for Frankrig som Manchester og Bermingham er for Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Engeland. Den franske Postinspecteur Juliae, kom den 30te Nov. om Eftermiddagen fra Calais til Dover med Depescher til Hr. Otto og bragte tillige den Efterretning, at den franske Gesandt General Andreossy var afreist fra Paris den 30te Octbr. og skulle indtræffe til Calais den 1ste Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Med Advisskibes Afsendelse til befalingsmændene paa de længstfraliggende Stationer fremtures. En afde 3, som blev afsendt fra Plymouth den 26de Octbr., maatte først aabne sine Ordres paa Høiden af Barbados.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
De offentlige Blade af 2den Novbr. melde: At den den 31te Octbr. var kommen befaling til Woolwich, at føre saamange Kanoner og Munitionsforraade til Plymouth som var fornøden til 17 Linieskibes Udrustning. Saa skulle det ridende Artillerie, i Nødstilfælde og formeres med 3 Compagnier. Man har virkelig begyndt at hverve til det ucomplette Garderregiment. De i Plymouth udrustede Skibe har faaet befaling, ufortøvet at indtage deres Søesoldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Helvetisk Republik. J samme Øieblik som General Rapp den 25de Octbr. kom til Basel, gav han og Ordre til samtlige paa Grændserne staaende franske Tropper at de skulle bryde op. Hele Dagen den 26de vedvarede Troppernes Marsch igiennem Basel og Landeveien fra Bourglibre var fuld af Tropper, Cavallerie og Artillerie. Selv de her staaende franske Batailloner marscherer med. De tager for største Deelen deres Marsch mod Zürich, hvor blodige Optrin skal have havt Sted imellem meget Krigersk ud. Der er slæbt mere end 300 Ka Staden og Landfolkene. J de smaae Cantons seer det noner fra de andre Deele af Schweiz derhen, og de begynder at forskandse sig paa deres Bierge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Endelig indløb den 29de Octbr. Efterretning til Bas., at Forsamlingen i Schwnz har besluttet at adskille sig. Havde de gjort dette for, saa var der maaskee ingen franske Tropper rykket ind i Landet. Det Antal som nu er indrykket anslaaes til 8 a 10,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Adskilligt. Den 1ste Novbr. blev i CarlsruheBraunschwig og Prindsesse Marie Elisabeth Wilhelmine Formahlingen fuldbyrdet imellem Prinds Wilhelm at af Baden, Søster til Keiserinden af Rusland og Dronningen af Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Man har i Aar indhøstet den sande Nectar ved Rhinen, thi den 3 Maaneders vedholdende Varme, havde stegt de grønne Druer ganske brune. De vare sødere end Honning, og Vinens Godhed i Aar overgaaer meget det brillante Aar 1783. Kun Skade, at den giver kun den femte Deelimod 1783, thi da havde manikke tomme Fade nok til at rumme Viinen i, i Aar derimod maae man kiøbe Orerne i Kurveviis, og selv udpresse dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
En Coureer fra Erkehertuginden i Parma, har bragt den Efterretning til Wien at Hertugdommene Parma og Placenza er tagen i Besiddelse af den franske Republik. Man troer nu og at det Gotgiørelsestillæg, som blider tilstaaet Hertugen af Toscana, ikke anvises ham i Tydskland, men i Jtalien, og man mener det bliver Parma.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Veien mellem Paris og St. Cloud er nu ligesaa fuldkommen oplyst med Lygter som for Revolutionen. Den første Consul kiører sædvanlig denne Vei, med 8te Hæste, i 20 Minutter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-11-13
Doctor Hart, Jødernes nye Overrabiner i London, sætter ved sin Strænghed den elegante Deel af Jøderne i Forskrækkelse. Han fordrer under Trudsel af Bandsættelse, at alle gifte Jødinder ikke maae komme i Synagogen uden med afskaaren Haar, og at Agerhøns og andet Fuglevildt ganske skal forvises de rige Jøders Kiøkkener.