JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-08-07
Fredagen den 11te August, Kl. 11 Formiddag, lader Jørgen Larsens Enke ved 2den Auction opraabe og bortsælge fin tilhørende og Udesundbye paa Frederichsborg Amt beliggende Gaard, Amsterdam kaldet, med tilliggende Jordlod af Hartkorn 8 Tdr. 2 Fdkr. og derpaa staaende Sæd, alt saaledes som samme forhen i disse Tidender findes beskrevne ; og skulle antageligt Bud ikke skee bliver 3die og sidst Auction foretage tredagen den 18de August ved samme Tid, aa Gaarden absolut bortsælges, efter de Conditioner, som forinden kan erfares saavel paa Stædet som paa Friderichsborg Amtstue. samt 10 a 12 Læster gult Ærter, bierget at det paa Falsterboe. i Skaane ved Auction bortsolgt Redskaber og Inventariet, Fredagen den 11te August vorder udi Stander og Falsterboe. Rif den 10de Maj paa Reisen fra Danzig strandede tremastede, Galiat Skib Eudbrosine Christina, ført af Capitain Abraham, Benke. Fortegnelse derover er til Efterson i Helsingøer hos Sal. Arent van Deurs Enke & Comp. og i Kiøbenhavn hos Johan Bunden. Auction er De og sidste Gang opruden for til den Høist Fredagen den 11te August, Kl. imellem 2 og 4, bliver ved bydende at bortsælges Auctionsmand Johan Friderich Schæfter, og Hustrues Anne Sophie Torslews Separationsboe tilhørende efter Vurderings Forretningen af 30te Junii sidstleden bestaaer, Haus, beliggende i Skindergaden under No. 49 Litr. A., som til Gaden af 4 Fag 2 Etager høy med Qvist over 2 Fag, samt Heeltag og Kielder, Grundmuur til 3 Sider, men Resten Muur, og Bindingsværk. Et Sidehuus Grundmuur 2 Fag 3 Etager høy med Halvtag. I Værelserne i Jern Kakkelovne. Et lidet Gaardsrum broelagt, hvori et enkelt Halvtags Locum med m. dere muur= og nagelfaste Appertinentier, Huset som i Stadens Brandkasse er forsikkret for 2000 Rdlr. tilhører og VurderingsForretningen ommelder. Conditionerne erfares hos Boets Curator Procurator Top i Skidenstrædet Nr. 163. Onsdagen den 16de August Kl. 12 bliver udi Admiralitet. og Commillariats Collegio foretaget Auction over et Par Hampe Laaseband : Hampeblaa : Baneskrabog ller Embeds nogle gamle Geværer og en stor Deel skrevne Papiter, hvilke sidste ere til Eftersyn i Boeligen Archis 2de Dage for Auctionen, naar Vedkommende derom henvende sig til Archinarius, Kilde de ovrige Sortementer smer til Eftersyn paa Gammelholm ligeledes : Dage forinden Auctionen. Onsdagen den 16de August, om Eftermiddagen Kl. 3. bliver udi Giæstgiver Hunnens Gaard i Friderichsberg, paa Rentekammerets Approbation holdt Licitation over Leverancen, at 300 Læs Høe, som endvidere skal anskaffes til Oplag for De rene i Jægersborg Dyrehauge, og afleveres udi det Kongelige Høemagazin ved Erimitagen i bemeldte Dyrehauge. Conditionerne, hvorefter bemeldte 300 Læs Høe, alternative, først 10 Læs af Gangen, og derefter det hele Qvantin under et opraabes, blive paa Licitationsstedet oplæste, og kan forinden herpaa Amtstuen erholdes efterseete. Kiøbenhavns Amtstue den 31te Juli 179. P. Andersen.
Berlingske Tidende, 1797-08-07
Directionen for det kongelige octroyerede danske Mariske om pagnie bekiendtgiør herved, at Olegen den 16de AugurKl. 10 Slet bliver udi Compagniets Huusforginger Auction paadveiende Vare, som med Skibet Dannemark fra Ostadsen er blem bragt, samt at Ondagen den 6te September bliver signede paa bemeldte Stol og samme Klokkeslet foretaget Auction over det belde Vare, som med benævnte Skib fra Ostindsen ere hiemkomne, i Følge Specielænge af ryde Julia hvilke Vare 8te Dage forinden Auctionen i Compagniertes Pakhuus kan tages : Giesyn.
Berlingske Tidende, 1797-08-07
Løverdagen den 19de i denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa det Kongelige Rentekammers Approbation ud Jægersborg Kroe holdt alternatis Licitation overfølgende Regristter, som til den aabne Ridebanes Udvidelse og Opfyldning paa Jægersborg end videre blive fornødne nemlig : 1, Over Transporten af 450 Læs Jord, hvert Læs beregnet til 4 Tønder. 2) Over Transporten eller Leverancen af 320 Læs Sand eller Gruus, høiet Læs beregnet til 2 Tønder. 3) Over Leverancen af 1600 Stkr. Pæle til Pladsens Afinering, og 4) Over det udfordrende Arbeide, ved først at allintere Pladsen, med Pæle, derefter at udplanere Jorden, og siden udplanere Sandet eller Gruset derover, samt 5) Over alt foranførte under et. Conditionerne, hvorefter det foranførte, først hver Slags forsig, og derefter alt under et, opraabes, blive paa Licitationsstedet oplæste og kan forinden her paa Amtstuen erholdes efter sette. Kiøbenhavns Amtstue den 4de August 1787. Andersen.
Berlingske Tidende, 1797-08-07
En Gaard, beliggende i en af Siellands beste og nærsommeste Kiøbstæder, tienlig enten til en stor Families Beboelse, eller Kiøbmandsdrivt og Brændeviinsbrænderie, hvortil ligger en stor Deel Jorder og en god Hauge, er underhaanden at faae tilkiøbs paa billige Vilkaar, som nærmere opgives af Fuldmægtig Sarild, boende i Løvstrædet No. 108, og Hr. Adel og Ringsted. entekammeret giør herved bekiendt : at af de paa det Kon al gelige norske Blaatarveværk tilvirkede Farver, eller saakaldet Olieblaat, bliver Onsdagen den 16de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction paa Børsen her i Staden af efterfølgende Mærker bortsolgt, nemlig: nerer. os Fabeller ken.
Berlingske Tidende, 1797-08-07
Falbydelser. allene. er. reen. aller. an en Ten den de orn. Om dre, om Blaae Sand. Efter de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, og tilligemed de trykte Fortegnelser over foran sorte Farver, samt Prøver deraf, forinden Auctionen kantaaes dos Hal og Stadsrets=Procurator Bradt, boende i Kiøbenhavn i store Kongensgade No. 218.
Berlingske Tidende, 1797-08-07
Onsdagen den 9de August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver afg. Kiøbmand Frodens Stifts foretaget paa Raadhuset der i Veile, og da man formoder til den Til tillige at kunne slutte samme, saa vilde de respective Creditorer og At vinger behagelig møde eller møde lade. H. M. Lange. Veile, den 21de Julii 1797. Boe og Herreds og d. Et dueligt og udi Amtstueforretninger øvet ungt man sk. kan til 1ste Novbr. d. A. eller forinden erholde Conditio paa Kiøbenhavns Amtstue.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
af disse Tidende. Boe
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Cadix, den 3de Julii. Ved Engelændernes Bombardement om Natten til den te blev her blot et Huus sat i Brand, men Jlden blev igien lettelig slukket. Natten til den 3de blev den roligt og Engelænderne kastede ingen Bomber; men vi ere meget bekymrede forden tilstundende Nat. Fra Signaltaarnet, som ligger midt i Staden, og fra hvilket man kan see 12 franske Mile langt ud i Søen, har man observeret 22 engelske Linieskibe, 3 Fregatter og et betydeligt Antal Bombardeerbaade.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Blandt Kanonerskalupperne har man seet begge de spanske, som Engelænderne have taget fra os. Vor Admiral Maa rede føler vedvarende alle Anstalter til vort Forsvar. Vor Flaade har trukket sig døbt tilbage i Bayen, saa at den ikke kan, naaes af de fiendtlige Bomber, naar de ikke gaae over Staden. Alle Muurfolk ere blevne opbudne til at bygge Case matter, for at forskaffe Garnisonen og mange Jndbyggere er sikkert Opholdsted. Forrige Nat have vi demonteret 2de engelske Kanonerskallupper, som derpaa skulle være singene.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Antallet paa de herfra udvandrede Jndbyggere regnes allerede ser 35000.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Bolona, den 18de Julii. Foruden Romagna, blive nu ogsaa de forrige pavelige Provindser Bologna og Ferrara forenede med den eisalvinske Republik. Denne Forening var Hoved Aarsagen hvorfor disse Provindser sendte Deputerie til Maylland paa Foederations festen den 14de Julii. Man skriver derfra under 17de, at Buonaparte har tilsidst giver vore Deputerte følgende Svar: Cisalpinerne ere fri, og deres Gouvernement har begyndt at constituere sig. Den elsvadaniske Republie er ligeledes friJ ere ansaa tvende Magter, og kunne som saadanne, hand med hverandre om Eders Forening Ogsaa Borgeren, Belmønti, Deputeret fra Romanna, har under 10de skrevet. et Bren fra Mayland til denne Provindses Contral=AdminiJtration, hvori han siger : "Med sand Fornøielse, Borgeralleger giver jeg Dem tilkiende, at General Buonaparte har, ene Berling. i Morges, i Overværelse af alle Deputerte fra de tiende Legationer, Ferrara, Bologna og Romansig erkiendt den Ret, som de besidde, til selv at bestemme deres Skjebne. Han har derfor henviist os til den nye cisalvinske Republiks Directorium, for at aftale Foranstaltningerne til en Forening med samme. J Kraft af de Fuldmagter, som jeg havde fra Dem, har jeg strax beskjæftiget mig med denne Sag, og de Deputerte fra Bologna have strax afsendt en Coureer, for at erholde de fornødne Fuldmagter. Jeg tvivler ikke paa, at Ferrara og Bologna jo ogsaa snart skulle blive forenede med den cisalpinske Republik r.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Jtalien, den 24de Julii. Paven har givet det turinske Hof Fuldmagt, at sælge for 14 Millioner Kirkegodser. - De franske Tropper som vare forsamlede i Manland ere brækkede op til Como, hvorhen de videre ere bestemte, er endnu ubekiendt. Østerrigerne samle sig bestandig mere ved Gorz, og stille sig i en halv Cirkel omkring det faste Land af Venedig, ligesom de fra Tyrolere rykte meget nær til Verona, og en Officeer har allerede bragt den Ordre derhen, at de Passere og Veie, som gaae fra Tyrol til Verona skulle aabnes. Det Rygte, at de Keiserlige skulle forlade Jstrien igien, er gandske ugrundet. General Bunavarte opholder sig endnu bestandig paa det smukke Lystslot i Montebello, i Miil fra Mayland. Det heder nu at han fleritte skal afreise til Udine, men overlade Underhandlinger: herefter til General Clarke. Han har hidtil været meget beskjæftiget med sin Armee og Frankrigs indvortes Anliggender.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Paris, den 27de Julii. Som bekiendt har Directoriet formelig antaget Buonapartes Anstalter i Jtalien. Et nyt Beviis herpaa er den Omstændighed, at det officielle Blad indeholder under de officielle Artikler følgende. Den cisalpinske Republik til den franske Republiks Directorium. Borger-Directorer, Det fordererte Jtalien har fra nu af forladt sin Slaviske Gestalt, som er erobrede Provindsers Arvedeel, for at antage Souve. minitets Forfatningen, som sætter det blandt de europæiske Magter. Det ratter den meest berømte Nations største General for fin politiske Tilværelse, og denne besynderlige Omstændighed lover dets glimrende Bestemmelse en nye Værd, Deres italienske Armees Overgeneral har allerede været en Tolt af vore ivrige Ønsker for Friheden hos den franske Republit. Den republitanske Armees Seiervindinger ere for og ligesaa mange Sikkerhedspanter, og den franske Regiering har ved vore Ønskers Opfyldelse, ved denne store Retfærdighedsnets Fuldbyrdelse, viist sig blot dens egen Grundsætning. ger troe. Borger Directører, De have gjort mere, end vi have kunne haabe, i det de værdige og, at kunne antage Deres Constitution. De have derved, at De afvendte fra og med forsigtig og sand faderlig Opmærksomhed hine farlige Creser, som bestandig følge paa Revolutionens Fødsel sittergiørt, i Vuggen vor nyefødte Friheds Lyksalighed. Vi nedlægge i deres Hænder, Borger Directeurer, med al Øiertelighed vor uforanderlige Taknemmelighed for saa mange Velgierninger Behag De at være de første Tolke af samme ved den franske Republik, ved den italienske Armee og ved deres overvindelige General. Disse ere de første Følelser, som i Forgaars have vitret sig ved vor Forderationsfest. De have ved dette indtryk giørende me Skuespil af vor broderlige Forening opliver vore Stale og hævet vore Hierter. Vi have ved vore Eeds Aflæg gelser antaget den Constitution, som vi besidde fra Dem, Den er en Frugt af deres Republik, og stores ved dens Stræb ne og Forsvar. Denne dobbelte Bevæggrunder tilstrættelse. for os til at elske Constitutionen destomere. Vor politiske eristan er fra nu at den ærerigste Epet i vor Historie, og med vor Frihed skal vor Taknemmelighed mod Repuburen, som gjorde og en Foræring af samme, bestandig vedvare. En nye hertil ankommen venctiansk Gesandt skal have ansøgt om Venedige Forening med den cisalviinske Republik. -
Berlingske Tidende, 1797-08-11
For den nye tyrkisk Gesandt er en nye pragtfuld Audience bestemt til i Morgen. Endskiønt Rygtet syntes usandsynligt. at den nye Politieminister havde igien nedlagt sit Embede, erdet dog sandt. Det officielle Blad selv navner hans Efterfølger Borgeren Solin, hidtil værende Regierings Commissair ved Saine Departementet. Det betræftes ogsaa at General Hache ikke vil antage Krigsministeriet. Ditectoriet. har derfor udnævnt General Scherer dertil, som de patriotiske Journalister kalde en god Republikaner. - Den ved Ministerforandringen opvarte Storm synes igjen at lægge sig Man forsikrer, at Medlemmerne af begge Raadene og Directoriet næsten allerede ganske ere enige med hinanden. De af begge Partierne som have den meste Jndfindelse, have været i en Conference med hinanden, i hvilken allerede adskillige Vanskeligheder ere ryddede af Veien, og andre blevne oplyste. En Conference, som Carnet har havt med Lareveilliere, skal ogsaa have bidraget meget til Enighedens Oprettelse. - Fra Jtalien meldes, at Storhertugen af Toscana har ikke antaget Republiken Lucas Tilbud, at begive sig under hans Herredømme, og at den demorratiske Forfatning var nu ogsaa bleven indført i Acra. Over Bordenne har man her den Efterretning fra Cadix, at Engelænderne ville foretage en format rosition med samme, og at et Corps af 10 til 120 Mand Trander, til hvilket endnu flere fra Gibraltar skulle støde, bliver indskibet i Lissabon. Dette Foretagende kunde imidlertid være forbundet med mange Vanskeligheder, da der i Cading finder sig en stærk Garnison og Fæstningsværkerne tillige ere meget stærke. Engelanderne opbyde i øvrigt alt for at stikke den spanske Flaade i Brand.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Friedburg, den 14de Julii. I Gaar blev her ved Patolen bekiendtgjort i General Hoches Navn, at han ikke har kunnet skille sig fra sine tavre Vaabenbrødre ved Dambred og Maas Armeen; at han derfor havde afslaaet Krigsminister Pladsen og skulde om tørt Tid komme tilbage igien. Divisionen Lemvine skal ogsaa være paa Tilbagemarchen.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Wien, den 29de Julii. Generalmajor Rutamina er efter sin givne Forsikring. den 6te d. M. brættet og fra Zara, efterat han sammestæds havde efterladt sig et passeligt Troppecorps under Generalmajor Lusignan Flotillen, paa hvilken han bortførte de hos sig havende Tropper, bestod af i Corvette, 2 Stedetter, og mange Kanonernalupper og Transportskibe. Han løb den 3de ind i Havnen ved Sebenien, hvor han udskibede Trop værne og Stydset, og rytte ind i Staden. Oberste Kasmihavde Ordre at rykte frem med en anden Colonne over Land til Sebenien, Tram, Clissa og Spallatro, hvilket han og saaledes iværksatte, at alle ommeldte Stæder allerede den 13de vare besatte af vore Tropper. Overalt, hvor disse Tropper, rykke ind, yttrede Jndbyggerne ligesom hine i Zara den inder. ligste Glæde og imodtage samme paa det høitideligste. Marquis de Galle, som i nogle Dage har været her, holder sig allerede færdig til at afreise igien til Udine. Han har Ordre. at paastaae den meest punetlige Opfyldelse af Fredspriliminarierne, saasom vort Hof har fast besluttet, at ikke afvige derfra. Man er nu nysgierrig efter at erfare, hvorledes denne Paastand vil falde ud, saasom der paa samme enten maae følge Fredsartitiernes hastige Fuldbyrdelse eller nye Fiendtlig: heder. General Meerfeldt og Dr. von Domburg befinde sig endnu i Udine. - De keiserlige Armeer i Jtalien og ved Rhinen ere imidlertid vorne til en overordentlig Størrelse og blive endnu bestandig forstærkede Batailloner af den her værende Besætning har faaet Ordre at brætte op den 10de i næste Maaned, og marchere deels til Jtalien, deele til Rhinen. Meel og Havre Transporterne herfra til Rhinen gaae ogsaa stærkere igien, end tilforn. For nogle Uger siden bleve mange Stidsfolk aftakkede, men nu antages igien saa mange, man kan faae.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Af en anden Skrivelse fra Wien, den 29de Julii. Vort Hof paastaaer fast at de Franske i Følge Fredspreliminatierne skulle give os Mantua tilbage igien. Skulde de ikke ville dette, saa heder det, at alle videre Fredsunderhandlinger torde blive afbrudte. Buonaparte nægter Keiseren denne Fæstning, fordrintet er bleven talt i Preliminarierne om samme, og der reiserlige Hof fordrer den tilbage, fordi den egentlig ikke hører til Lombardiet, som Keiseren allene har erkiendt for en Republie. Der holder man denne Saa for er digt forsøg og en privat Densigt af General Buonaparte forat erhverve sig mere Berømmelse og troen itte at det fransk. Directorium skulle jo give sit Samle, da de ellers fra ver Side vilde blive behegnet med Standsattighed og Sevet. og paa engang blive berøvet alle de Fordelegalen, som dens restaaende Fred lovede det fra alle Sider. - Tropperne, der General Terin, som allerede var nyttet formodet Vi lach, og om hvilke det allerede bedre, at de vare rørte ind det venetianske Friaul have af Mangel paa Levne maattet trætte sig noget tilbage igien. Ang andre Men som anføres om denne Tilbagemarchere ugrundede daren i Moldau og Paschaen af Toverii sigen at kommen at miste deres Hoveder, fordi de have beskyttet deurolige beve nede Polattere. Deres Efterfølgere ere allerede ankomne, J Stedet for den hidtilværende Hospodar i Moldandser den forrige strangulerte Første Obligats Søn indsat. Pascha Kul schat Alv har redelleret imod Porten og bemægtiget sig Provindserne Surien og Palæsting. J de tyrkiske Grændselande yttre sig Friheds Giæring, besynderlig blandt Grækerne som udgjøre den halve Deel af Jndbyggerne i det europæiske Tyrkie.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Haag, den 1ste August, De nyeste Breve fra Lille, med hvilke de nyeste Breve fra London stemme overeens, indeholde ingen gunstige Efterretninger for Fredshaabet. Man møder mange og store Vanskeligheder, dog lader man endnu ikke alt Mod falde. J Dag ere alle Primairforsamlinger i Republiken forsamlede for at vælge Repræsentantere til den nye Convent. J Dag blive egentlig Vælgerne udnævnte, hvilke siden den 8de skulle vælge de nye Repræsentantere. – J Gaar udbredte man det Rygte, at vor Flaade var løbet ud Man havde hørt Signalerne langs Kysterne, ja endog en Kanonade, og Præsidenten i Conventen anmeldte selv i Gaar Middag denne store Tildragelse med den Tilsætning, at han i afvigte Nat havde faaet denne Efterretning fra Commandanten i Schevenningen, som ved Signaler var bleven underrettet om, at Flaaden om Søndag Aften Kl. 9 var gaaet i Søen. Alle Taarne og Høie bleve strax besatte med Tilskuere, som ved deres Kikkerter søgte at faae Flaaden i Sigie, men da de ingen Flaade saae, og Bekræftelsen paa denne Efterretning fra erel endog fra Gouvernements=Commissairen Grasfeldt udeblev, saa begyndte man at tvivle om Sandheden. Departementet for de udenlandske Sager sendte herpaa en af deres Medlemmer til Terel, og siden har man faaet at vide, at Flaaden endnu itte er løbet ud, men at der af en Forseelse vare blevne giver Signaler dertil. Siden har Vinden vendt sig fra Østen til Sydvest, hvorved det er bleven umueligt for Flaaden at løbe ud. Det kan dog ogsaa være, at den ved 4 Linieskibe forstærkede engelske Flaade under Admiral Dunkan har holdt vores tilbage fra at løbe ud, thi i Forgaars lod den hele engelske Flaade sig ser for Terel i saadan en Nærhed, at man end- og med blotte Øine kunne see den. Den blev den hele Dag i sin Stilling. Ovenmeldte Kanonade var deels en Virkning. af de til urette Tid givne Signaler, deels af de Maneurer, som Admiral Winter næsten daglig lader Flaaden giøre.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Weslar, den 3die Julii. Som bekiendt havde et fransk Troppeceryses March til Bresforaarsaget megen Allarm i Paris, fordi det alt for meget nærmede sig denne Hovedstad. Da General Doche selv ankom den ande til Paris, skrev han desangaaende et Brev til Directorier, hvilket han hemmelig har ladet trykke og derpaa uddelseslandt Tropperne. Det er af følgende væsentlige Jndhold Borger Directeurer, neppe er jeg efter deres Befaling ankommen her førend jeg erfarer, at der hersker den første oftæring over nogle Colonners Ankomst fra SambreMigge Armeen, hvilke (som Bagtalelsen føier til ) skulle komme til Hovedstaden. Det er vigtig at kiende Sagens Sandhed. Den 28de Junii sit jeg paa min Tilbagereise til Frantrige Ordre af Seministeren, at paatage mig paa nye Commanden over en til Jrland projecteret Expedition, og dertil at trætte sammen i Egnen af Brest 8 til 10,000 Mand. Da jeg vidste, at der i det forrige Brettagne kun befinde sig saa meget Jnfanterie, som behøvedes til Kyster nes Bedækning, og at der hverten gaves Cavallerie eller Artillerie, saa troede jeg i Følge denne Ordre, at maatte trætte hertil af Sambre, og Maas=Armeen 6000 Mand Jnfanterie, 20000 Cavallerie og 1000 Artillerie. For min Afreise fra Armeen satte jeg Tropperne i March indtil de franske Grændser. Jeg gav derved ingen Ordre til, at Tropperne hellere skulde marchere giennem denne, end hiin Stad, og ventede fra Directoriet selv først Bekræftelse paa Søeministerens givne Ordre. Jeg selv reiste til Mez, forat nyde min Families Omarmelse, da jeg paa lang Tid skulde forlade den, og først paa min Reise igiennem Chalon erfarede jeg Nyhederne fra Paris. Hoche.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Frederichsborg, den 3de August. Fredagen den 4de August foretog det Frederichsborgske, Stydeselskab dets aarlige Fugleskydning, hvor da det første Stud skede for Hans Majestæt Kongen ved Hs. Excellence, Dr. Geheime-Conferenceraad og Amtmand Levehow; det 2det og 3die for Hans Kongelige Høihed Kronprindsen og høie Gemalinde ved Høibemeldte Hs. Excellence ; det 4de for Hs. Kongelige Høihed Arveprindsen ved Selskabets 3die Dommer, Byeskriver Steenberg; det 5te for Hendes Kongelige Høihed Prindsse Lovise Augusta til Augustenborg ved Oberste von Holten; det 6te for Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Lovise til Hessen ved Selskabets 1ste Dommer, Wineren. af Hillerød, det 7de for Hans Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Carl til Hessen ved Kammerherre Hoflægermester Greve af Ranhow, og det 3de for Hans Høiførstelige Durchlauchtighed Prindsen af Augustenborg ved Kammerherre, Greve v. Schack af Helsingøer; derefter skiød Fuglekongen, Dr. Apotheker Steenberg af Helsingøer, og de øvrige af Selskabets Jnteressentere, enhver efter deres Nummer, og blevda Ringen nedskabt af Slotsmøller Gods i Frideriderichsborg, Gevinsten en Sølv Punseskee, Venstre Vinge ned skiød Selskabets 2den Dommer, Bager Jens Kiersgaard i Hillerød, Gevinsten 2de Saltar ; Høire Vinge blev nedskudt af Giestgiver Schade paa Eiserum til Forvalter Gotjepaa Kraagerup, Gevinsten en Senupskande med SteeRumpen blev af Selskabets første Dommer, Wineren i Hille. rød, nedskudt for Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Lovise af Hessen, Gevinsten en Fiskeskee, Brystpladen nedsk og Giestgiver Juel af Helsingøer for Muurmester Dochhelm i Frederichsborg, Gevinsten en Sukkervare med Stee, som altsaa for dette Aar blev Selskabets Fuglekonge; og da Nummeret paa Halsen blev alskudt i smaa Stykker, saa blev der næstpaafølgende Dag om denne Gevinst stukket til Stiven, og tilfaldt samme J. Erlandsen af Hillerød ved Giestgiver M. Adels Skud sammesteds, Gevinsten en Ragonskee.
Berlingske Tidende, 1797-08-11
Kiøbenhavn, den 11te August. Ober Præsident samt Borgemestere og Raad i den Kongelige Residents Stad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: At os ved Skrivelse fra det Kongelige Bestindisk Guineiske Rente og General Toldkammer af 15de i f. Maaned er tilmeldet at det, paa dette Kammers allerunderdanigste Forestilling allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt at befale: At Afgivterne af den grovere Dreiel, hvoraf i Alen i Qvadrat veier 4 Lod og derover, skulle sættes i meere bestemt Forhold, og at den skal svare forring. danne Ubleget, naar i Alen i Qvadr. fra 4 Lod til 5 Lod 10 Lod og derover : Bleget, fra 4 Lod til 5 Lo og Lod og derover At Trykpapir og Prespapir mei Lpd. Jndførsels=Torv. Arden for alle Slags Ræveskind fastsatte.