Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-24
Da den tyrkiske Gesandt i London paa sin Reise igjennem England nylig besøgte en Silkefabrik i Manchester, og af Fabrikherren med meget Artighed blev ført omkring, kom han blandt Andet ogsaa ind i en stor Sal i øverste Stokværk, hvor 3 til 400 Børn vare beskjæftigede. Tyrken faldt i stor Forundring herover, tog Fabrikherren til en Side og sagde: De har der en skjønne Familie, Herre, Alle Deres, Hvormange Koner har De vel Jussuf Bey er af Fødsel en Franskmand, der i sin tidligere Ungdom af Sørøvere blev snappet bort fra Kysten af Provence. Beyen af Tunis optog den smukke Dreng i sit Serail, lod ham opdrage i den mahomedanske Religion og siden indtræde blandt sine Mamelukker. Snart knyttede han en Kjerlighedsforstaaelse med Beyens Datter, den skjønne Cabura. Han gjorde nogle glimrende Toge med imod Beyen, af Constantine; men endelig blev hans Forhold til Prindsessen forraadt, og han maatte tage Flugten. Davar det, at han tyede til Franskmændene i Algier, hvervede en lille arabisk Hær for dem, som han kommanderede, og ydede dem overhovedet mange vigtige Tjenester, hvorfor han ogsaa erholdt Æreslegions=Korset. Han har siden vedvarende tjent Franskmændene tro, og ved den første Expedition til Constantineh kommanderet et anseeligt Corps. Siden har han for det meste opholdt sig i Frankrig; men skal nu igjen have faaet Ordre at afgaae til Africa. Jussuf Bey gaaer først i sit 28de Aar; han er af middel Statur, men skjøn Legemsbygning og regelmæssige og smukke Ansigtstræk, der forraade Kraft og Stolthed. Sønnen af den berømte engelske Tragiker Keanhar debuteret paa Drurylane=Theatret i London og vundet største bifald. Man forsikkrer, at den unge Mand, med et skabende Genie forener den Begeistring, som udmærkede hans Fader, dybt Studium og den conseqventeste Characteristik, saa at man strax har sat ham i de største Skuespilleres Række. Alle Venner af den dramatiske Kunst ere fulde af Beundring over hans Spil. Mængden er nærved at storme Theatret, naar han spiller. En besynderlig Omstændighed er det, at Jndtægten paa den Dag, da den unge Keandebuterede som Hamlet, var netop paa det nøiagtigste den samme som paa den Dag, da hans Fader debuterede i samme Rolle. Jngen Stad i Verden er saa riig paa Guld som Augsburg. Her er fire Guldsole, fire Guldløver, fire Guldørne, tre Guldhjorte, tre Guldkroner, to Guldengle, en Guldhest, en Guldridder, et Guldlam, en Guldgaas, en Gulddrue, en Guldklokke og en Guldstjerne. Er ikke Alt Guld, hvad der glimrer, saa kan man her vende Ordsproget om, og sige: "Jkke Alt glimrer, hvad der kalder sig Guld."Hr. Orgesson, en indfødt Svensker og Eier af store Landgodser i Omegnen af Helsingfors (i Finland) har opfundet et Apparat, hvorved man kan gjøre Tørven lige saa haard og fast, som Steenkullene. Denne Tørv antændes meget let, brænder uden at sprude, give en reen og glindsende Flamme, og ligesaamegen Hede som Steenkul. Hr. Orgesson har foreviist sit Apparat og Brugen deraf for et talrigt Publicum paa Raadhuuset i Helsingfors. Han har i 20 Minutter bragt 4000 Pd. Tørv, der kort iforveien var skaaren ved Hallaxø i fast Tilstand. Efter denne Operation havde Tørven tabt omtrent 1/2 af sin Vægt og 2/3 af sit Omfang; men tillige mistet al Fugtighed. Opfindelsen er af stor Vigtighed J Stockholm er passeret Følgende: En Dreng kom ind i et Huus og forlangte at tale med Huusjomfruen, som han leverede en Æske, hvorpaa han strax gik bort igjen. Hun aabnede Æsken, og fandt den fyldt med nogle tørre Jngredientser, som voldte en ubehagelig Lugt i Værelset. Et ungt Menneske som var tilstede, trykte derfor Laaget i, men med et Knald sprang Æsken istykker og forbrændte ham meget slemt. For Gjerningsmandens Opdagelse er udsat en Belønning af 200 Rbdr.