Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-07-08
Hr. Henry de la Rochelaquelin, som tiener som Volontair ved Avantgarden, bemægtigede sig ve at recognosere Jsakoschi en Tyrkisk Fahne, som han overleverede til Keiseren. – Et Fransk Blad bringer i Erindring, at for nogle Maaneder vare Politikerne i de Engelske Blade enige med Moniteuren om, at Russerne ikke vilde gaae over Donau, og at de følte sig beroeligede derved; thi, sagde de at den gaaer over Pruth maae man ønske, men vilde den gaae over Donau, saa vilde alvorlige Farer for hele Europa tage dermed sin Begyndelse; men, siger Bladet Messager ved denne Leilighed, Rusland er af Porten blevet drevet til det Yderste og den har givet alle Cabinetter Sikkerhed for, at den Europæiske Ligevægt skal ikke blive forstyrret ved dens Fremskridt, at man sætter fuldkommen Tillid til Keiserens Redelighed viser, at alle offentlige Papire stige, og et officielt Svar som nyelig er blevet meddeelt Beboerne i Moldau og Vallachiet, som forlangte at blive indlemmede i det Russiske Rige, giør en Modvægt imod Overgangen over Donan, og dette Maadehold i at benytte Seieren hes Arvingen til Alexanders Throne og Grundsætninger, vil snart bøie Sultanens Haardnakkenhed. - Samme Tillid foler man i Vien; thi det hedder i en Artikel fra Donau, at de Lystleire, som skulle trækkes sammen i de Østerrigske Stater ikke have nogen politisk Hensigt. For nogle Maaneder siden herskede der vel en Difference angaaende de Maader, hvorpaa de store politiske Qvæstioner kunne blive løste; men ved de fortsatte Underhandlinger er en Enighed i Beskuelserne bleven tilveiebragt, saa at Europas Roelighed ikke skal blive forstyrret. - Ogsaa hedder det fra London, at England og Frankerige ikke ville modtage Portens Jndbydelse, om at lade deres Gesandte komme tilbage til Constantinopel, og at de have afholdet sig derfra af Agtelse forden Russiske Gesandt. Samme Synsmaade har man i Berlin; thi den Preussiske Stadstidende indeholder et udførligt Stykke for at demonstrere, at England og Frankerige ikke kunne modtage denne Jndbydelse uden at handle fiendtlig imod Rusland; thi de vilde derved udelukke denne Magt fra Underhandlingerne om Traktaten af 6te Juli, som Rusland ingenlunde har frasagt sig. Hele denne Jndbydelse er desuden formodentlig ikke andet enden diplomatisk List fra Portens Side, for at tilveiebringe en Uenighed imellem de allierede Magter. Vil man derfor at Krigen skal snart blive bragt tilende, saa maae man nødvendig betage Porten alt Haab om at det er mueligt at tilveiebringe en saadan Uenighed. Det omtalte Tilbud fra Moldau og Vallachiets Side, om at underkaste sig Ruslands Herredømme, bestod i en Addresse, som Divanet i Vallachiet udfærdigede den 16de Mai i Bucharest og lod overlevere til Keiseren. Vice-Canzleren Greven af Nedselrode svarede derpaa fra Leieren ved Satunova under 28 Mai, at Keiseren havde med den inderligste Tilfredshed modtaget den tilsendte Adresse; men at det var aldrig hans Hensigt at forstørre sine Stater paa Naboeprovinsernes Bekostning; derimod vilde han bestandig vaage over Fyrstendømmernes Privilegier og Rettigheder og forskaffe dem en regelmæssig og fast Administration. Vicecanzlerens Cantellie er forlagt til Bucharest. De Russiske Autoriteter have besluttet at foranstalte en Opmaaling af hele Landet til en Matrikels Affattesse. Store Leverancer ere udskrevne i Fyrstendømmerne, som skulle betales af disses Jndtægter, og saavidt de ikke ere tilstrækkelige med Bons. J Vallachiet er allerede udskrevne 250000 Skpr. Sæd, 400,000 Læs Høe og 50000 Spande Brændeviin. Alt Qvægsom kan bruges til Transport er reqvireret og i Jassy bliver forfærdiget flere tusinde Hesteskoe for Qvæget, som viser at man har isinde at bruge det til at passere Balkanbierget. J Fyrstendømmerne skulle Bojarerne ikke være meget glade over disse store Reqvisitioner. Jntet Spor til Sygdom har endnu yttret sig hos den Russiske Armee, og Trop- Det pernes Stemning skal være fortræffelig. bekræftes at Tyrkerne lade alle Christne i Bulgarien bringe tilbage bag ved Sophia, for at forhindre, at de ikke skulle giøre Oprør. Fra Constantinopel har man ingen nye Efterretninger, men fra Philippopolis i Rummelien berettes: at det Tyrkiske Krigsmanifest imod Rusland er blevet der publiceret d. 10de, Muselmændene befales der under Dødsstraf ikke at tilføie de Christne eller de Rajahs noget Ondt, derimod at opfylde troe deres Pligter imod Jslam og at forsvare deres Troe; dagligen marschere nye Tropper igiennem Staden, til Donau; men Folket er meget foruroliget.