JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-12
Ved Proclama af 13de April d. A. som den 20de næstefter er læst i Byetingsretten og senere vil vorde læst i den Kongelige Lands Overret i Viborg, ere Creditorerne i Stervboet efter Handskemager Niels Gregorius's Enke Mette Cathrine Andersdatter, som ifølge resiprok Testamente har besiddet Boet siden Mandens Død, indkaldte i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for den competente Skifteret. Den Afdødes og forhen ved Døden afgangne Mands Arvinger ere indkaldte med lovlig Varsel til at anmelde og ligitimere sig samt paasee deres Arveret. Hvilket bekjendtgjøres. Aarhuus Kjøbstæds Skifteret, den 25 April 1826. Engelsted." Fleischer. De der maatte have nogen Fordring, være sig af hvilketsomhelst Slags, paa Stervboet efter afgangne Exam. juris Christian Grenzmann, der i sin sidste Tid conditionerede hos mig som Fuldmægtig, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, regnet fra den Tid dette Proklama lovlig er forkyndt, til at melde sig for Skifteretten for Horsens Kjøbstad med deres Paastande og Beviisligheder under det Tab som er bestemt ved Placaten af 26de Marts 1790. Horsens Byfogedcontoir, den 19de April 1826. N. C. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-12
Ved Carlbye Strand, under Grevskabet Scheels Forstrand, er den 27de f. M. funden en saakaldet norske Pram, uden Mærke, vurderet til 5 Rbd. Sedler. Eieren af samme indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, at godtgjøre sin Eiendomsret for Forvalter Laurberg. paa Scheel. Randers Amthuus, den 25de April 1826. Steemann. Ludvig Conrad Neckelmann, virkelig Cancellieraad, Borgemester og Byfoged i Randers:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-12
Gjør vitterlig: at efter Begjering af Prokurator Jensen, som befalet Sagfører, og i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 31te Marts d. A., saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at eftersom Klædefabriqueur Jsrael Carl Wulff, af Vor Kjøbstæd Randers, udi Vort Land Nørrejylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at en af ham den 2den Januar 1813 til afgangne General Auditeur Kallager udstædt og den 26de Januar 1815 tinglæst Obligation for 18000 Rdlr. DC. omskreven til 4500 Rbd. S. V. hvorved han har pantsat sine faste Eiendomme i Randers med Prioritet næstefter de derpaa hæftende 23,400 Rd. D. samt et ligeledes af ham den 24de Decbr. 1812 til afgangne Kammerherre, Amtmand Fønss udstædt, den 3die Juli 1815 tinglæst Skadesløsbrev paa 38,180 Rdlr. DC. omskrevet til 2400 Specier og 12000 Rbdlr. S. V. hvorved i Følge en vedhæftet Specification er givet Prioritet i hans faste Eiendomme paa Brødregade næstefter 3,645 Rbd. S. V. samt hans Jnd og Udboe, ere bortkomne, saa ville Vi, efter hans derom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at fornævnte Jsrael Carl Wulff, ved Stavning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i den danske Statstidende, Aarhuus Stifts-Avis, og den altonaiske Merkur, med Aar og Dags Varsel maae indkalde Den eller Dem som maatte have forommeldte Obligation og Skadesløsbrev ihænde, dermed at fremkomme og Deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maae der paa meerbemeldte Obligation og Skadesløsbrev erhverved Mortifications Dom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 31te Marts 1826. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-12
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Kaas. Monrad. Ørsted. M. Lange. Hansen. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-12
Bevilling for Klædefabriqveur Jørgel Carl Wulfs, af Randers til Mortifications-Doms Erhvervelse paa en bortkommen Obligation og et Skadesløsbrev." indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Den eller Dem som maatte have bemeldte Panteobligation af 2den Januar 1813 og Skadesløsbrev af 24de Decbr. 1812 ihænde, til at møde for Randers Byetingsret paa Randers Raadstue den første Mandag i August Maaned 1827, om Formiddagen Kl. 10 slet, for med disse Forskrivninger at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, eller i Mangel deraf, at høre dem ved Rettens Dom at blive mortificeret, efter nærmere Paastande. Jngen Forelæggelse eller Lav dag gives i Følge Fr. af 3die Juni 1796. Randers, den 13de April 1826. Lauriz Andreas Bernth, virkelig Justitsrand, Herredsfoged og Skriver i Voer og Nim Herreder, samt Birkedommer, og Skriver til Steensballegaards Birk. Giør vitterligt: at efter Begjæring af ProcuraTrykt hos A. F. Elmquist. tor Holst af Horsens, som befalet Sagfører for Kroermand Jens Schyom af Bræstenbroe, stævnes herved til Møde for Voer og Nim Herreders Ret, der holdes paa Raadhuset i Horsens, første Fredag i August Maaned 1827, Kl. 10 Formiddag, Alle og Enhver som maatte formene at have Ret til en af Broer Frederiksen Glasso under 24de Octbr. 1758 til Marie Trige Hansdatter for 502 Rd. 3 Mk. DCour, udstædt Obligation, hvorved fornævnte Bræstenbroe, i Nim Sogn, er pantsat, for sub poena præclusi & perpetui silentii at paastaae og beviisliggjøre deres formeentlige Ret, da Citanten, paa Grund af en ham under 18de Febr. 1825 allernaadigst meddeelt Bevilling, i andet Fald erhverver Martification over fornævnte Panteobligation til Udslettelse af Pantebogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-12
Laugdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Horsens, den 29de April 1826. Under mit Navn og Segl. Beruth. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-12
Den 23de forrige Maaned er ved Ørhagen i Mols Herred funden og bjerget en kravelbygget Ege=Skibsbaad, 9 Alen lang og 3 Alen bred, med en liden Pligt fori, og en hvidmalet Gang omkring, vurderet til 20 Rbd. Sedler. Eieren heraf indkaldes med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, at melde og legitimere sig for Overauditeur Herredsfoged Stockfleth i Ebeltoft. Randers Amthuus, den 2den Mai 1826. Stemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-12
Efterlysning. Et spærlemmet Fruentimmer, bekjendt under Navn af Tater Christiane, der flere Gange har udstaaet, Tugthuusstraf for Betlerie og andre Forbrydelser, bortgik fra Adslev og Messing Sognedistrict, Natten til den 8de dennes, og medtog sit uægte Drengebarn, 2 Aar gammel, samt Adskilligt af Klæder og Linned, hvormed hun af Districtet var forsynet; deriblandt et nyt blaat uldent Skjørt samt et rødt og grønstribet Dito, røde bundne Ærmer, blaat Liv, hvilke alt hun rimeligviis er iført. Den eller De, som dette Fruentimmer med Barn maatte forekomme, anmodes om at anholde og afsende hende tilbage til Districtet, der betaler de paa hendes Transport medgangne Omkostninger. Adslev Præstegaard, den 8de Mai 1826. Stilling, Sognepræst i Adslev Bye, Hjelmslev Herred, Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Aar 1826. No. 65. Løverdagen. den 13de Mai. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst privilegerede Aarhuus i Stiftstidende. sessesen. Ven danske Kirke tusindaarige Jubelkest. Efter at Hemming, en Søn af Sigurd Snogøie, var død Aar 812, reiste sig en almindelig Borgerkrig i Danmark, da Tvende vilde være Overkonge paa eengang. Sjellænderne valgte Sigurd, den nys afdøde Hemmings Broder; Jyderne udvalgte Ring, Regnar Lodbrogs Slægtning. Ring gjorde et Angreb paa Sjælland, hvor Sigurd mødte ham med samlet Magt; Striden var saa skarp, at der faldt 11000 Mand, Ring blev i Slaget, og Sigurd overlevede det kun faa Dage. Jyderne valgte nu Rings Broder, Harald, kaldet Klak, til deres Konge, men betrængt af sine Medregenter, og efter nogle tabte Slag, flyede han til Keiser Ludvig den Gudfrygtige (Carl den Stores Søn), for at begiære Hjelp mod sine Fjender. Den blev ham lovet, under den Betingelse, at han skulde vorde en Christen, hvortil han strax var rede. Derpaa fik Sachser og Frieser befaling til at hielpe Harald, og sætte ham ind i sit Rige. J Mai 815 gik denne Krigshær over Elben, Eyderen og ind i Sønderjylland. Erik, som nu var Konge i Jylland, trak sig tilbage til Fyen, hvis Kyster bevogtedes af 200 Skibe, saa de Keiserlige, skjøndt de vare komne lige til Haderslev, ikke kunne gjøre dem noget, og dybere ind i Landet vor vede de sig heller ikke, af Frygt for at blive afskaarne, Tilbageveien. Men Ludvig besluttede, at sætte Harald paa sin Throne, det koste hvad det vilde, og sendte en talrig Flaade over til Danmark. Harald blev nu Eriks og hans ene Broders Medregent, men trak sig Løvte, om at lade sig døde, hen i Langdrag. Det er nu lige et tusinde Aar siden den samme Jyde Konge, Harald Klak, overvunden af sine Medregenter, atter flyede til Keiseren med sin Gemalinde, sin Søn og mange af Danernes Høvdinger. Ludvig holdt just dengang, det var i Malmaaned 826, en stor Rigsdag paa Ingelheim, et Slot ved Mainz. Han var villig til at hielpe Kongen andengang, naar han forinden vilde lade sig optage i den christne Kirkes Skjød ved den hellige Daab. Dette skeete da, Aar efter Christi Byrd 826, i Junii Maaned. Keiseren selv stod Fadder, iførte Kongen efter Daaben, de kosteligste Klæder, og omgjordede ham med sit eget Sværd. Keiserinde Judith var Gudmoder til Dronningen. Lotharius, Keiserens Søn, stod Fadder til Gode frid, Harald Klaks Søn. Fornemme Franker vare Faddere til fornemme Danske, thi hele Kongens Følge blev døbt tilligemed. Denne høitidelige Handling gik for sig med en Pomp uden Lige, og gjorde et stort Jndtryk paa de Danske, som derved fik et høit Begreb om den christne Lære. Alle fik de kostelige Foræringer. Keiserinden skienkede Dronningen en Trøie, virket af Guld og besat med Ædelstene, et Guldhovedbaand, indflettet med kostbare Stene, et stort Halsmykke, Armbaand, Ringe af Guld og Ædelstene om Laarene, og en guldvirket Kappe. Ved Kongens, Dronningens og Prindsens Fødder blev der heftet Guldbielder, en Stads som kun de Allerfornemste maatte bære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Da Kong Haraldnu, ved Keiser Ludvigs Bistand, skulde til at reise hjem igjen, lod Denne spørge de forsamlede Biskopper og Præster, om Nogen af dem turde vove at følge med Harald til de vilde ustyrlige Danske, for ogsaa at prædike Evangeliets Ord for dem. Men Alle taug til Keiserens Spørgsmaal, der var ikke en Eneste af dem alle, der havde Gud saa kjær, at han turde vove sig dertil, thi det var ligefrem, at Harald ei kunde give dem nogen Beskyttelse, aldenstund han ei kunde beskytte sig selv. Da sagde Vala, Abbed i Klosteret Corvey, til Keiseren: "Jeg har en Munk i mit Kloster som har stor Lyst og hellig Villie til at træde i de gamle Apostiers Fodspor, og det tør jeg frit sige, dersom han ikke vover dette farlige Ærinde, da vover det vist Jngen." Keiseren bød, han skulde komme. Ansgarius var hans Navn. Han havde netop dengang tilbagelagt sit 25de Aar. Svag af Legem, men modig i Aanden og from i Hjertet, var han rede at bringe Guds Ord til Jordens vildeste Folkefærd, og med Rette velsignes hans Amindelse alle Dage, dog især paa den danske Kirkes tusindaarige Jubeldag, the han var Nordens Apostel. Ansgarius havde en Ven, ved Navn Aubert, en ung Munk af ædel Byrd, han lovede at dele Fare og Arbeid med ham. Og disse To droge da, i GudsNavn, med Kong Harald til Danmark. Historien, melder ikke, paa hvad Sted de have opslaget deres første Bopæl. Nogle mene, det er skeet i Hedebye, hvor nu Staden Slesvig staaer. Her finde vi ogsaa den første christelige Kirke for Danmark. Det var nok ogsaa her, Ansgarius oprettede en Skole, hvorfra Danmark og Sverrigs første Biskopper ere udgangne. Alle de Voxne som antoge den christne Tro, bleve døbte i Floden Slie. Aubert døde 829.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Samme Aar gav Keiser Ludvig, paa mange Svenskes Begjering at vorde underviste i Christendommen, Ansgarius det Hverv, at gjøre en Reise til Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Amtsprovst Bregendahl med Familie, Frøken Dorrien, Student Duncan, Provst Curg, Jfr. Holst, Proprietair Diorup, Fuldmægtig Hansen, Kiøbmand Ressel og Søn, Cand. Theol. Stockholm, Jfr. Stockholm, Handelsmand, Judasson, Student la Cour, Skolelærer Nielsen, Oberstlieutn. og Divisions=Qvarteermester Ridder v. Steinmann, Toldinspecteur Zedeler med Familie, Forpagter Neergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Ankomne med Dampskibet Jylland, den 10de Mai : Frue C. Møller, Madame Top, Madame Green med Datter, Komd. Lau, Bogholder Esmann, Boghandler Cramer, Studios. theol. Oldenborg, Strømpehandler Andersen. Afreiste med Dampskibet Jylland, den 11te Mai Baron v. Adeler med Tiener, Baronesse M. Rosenkrang: A. J. F. v. der Lyde, Cancellieassessor Bye- og Herredsfoged Rummelhoff med Frue, Frøken Ranny Faye, Skovrider Kalsbølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning bekjendtgjøres herved, at Remonte Commissionen foretager i næstk. Juni og Julii Maaneder 1826, paa Hestemarkeder at indkjøbe Remonte Heste af det større og mindre Maal, og at benævnte Commission indfinder sig til den Forretning at være tilstædevarende paa efterfølgende Markedssteder og Dage, saaleledes: i Dronninglund, den 31 Mai, den 1 og 2 Juni, i Aalborg, den 4 Junii, udenfor Markedstiden; og senere den 8de dito, dito; i Sundbye, den 6te Juni, dito; i Horsens, fra 12 til 15 Juni og senere den 30 Juni, i Veile fra 17 til 18 Juni, udenfor Markedstiden, og senere den 28 Juni, i Randers, fra 3 til 8 Juli, i Middelfart, den 20 Junii, udenfor Markedstiden; i Assens, fra 22 til 23 Juni, i Faaborg, den 25 Juni, udenfor Markedstiden; i Odense, fra 12 til 14 Juli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Det bemærkes herved: at Hestene maa ikke være under 4 og ikke over 5 Aar gamle, Curasseer-Hestene skulle maale 10 Qvarteer og 2 Tommer, Landseneer, Dragon, og Husar-Heste 9 Qvarteer og 4 Tommer, sjællands Anlægsmaal. De maae have et forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, en høi men skarp Manke, en velsluttet Krop, flade, fastlig gende og kraftfulde Bove, lige Ryg og Lænd, samt et tilrundet og nogenlunde lige Kryds. Benene maa være velstillede og stærke, Fodskiftet let, lige og kraftfuld. Kiel, i Remonte-Commissionen, d. 9 Mai 1826. v. Thiennen, W. v. Düring, Kammerherre, Oberst og Premiermajor i det Holsteen Præses i Remonte-Com ske Landsener-Regiment, og missionen, Ridder af Medlem i Remonte-Commis Dannebrogen. sionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Tirsdagen den 23de Mai førstk. Formiddag Kl. 11, bliver hos Gaardmand Niels Særkjær i Gjellerup lund foretaget Licitation over Opførselsen af et Ting og Arresthuus i bemeldte Gjelleruplund, efter Tegning, Overslag og Conditioner, som paa Herreds Contoiret paa Herningsholm forinden kunne forevises Lysthavende. Hammerum Herred, den 27de April 1826. Landt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
J Følge Reqvisition fra Kammeradvocaten paa den Kgl. Statsgjelds-Directions Vegne, bliver det Hovedgaarden Tamdrup Bisgaard i Nim Herred, Skanderborg Amt, forhen tilhørende Bøndergods, saaog en indhegnet Skov paa Østbirk Mark, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes : Mandagen, den 29de Mai, dito, den 12te Juni, dito, den 26de dito, førstk., hver Gang i Middagsstunden, paa Horsens Raadhuus. Berørte Bøndergods, ialt af Hartkorn Ager og Eng 29 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1/2 Alb. bestaaer af følgende Gaarde. Brønding Bye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
En Gaard som havdes i Fæste af nu afd. Enevold Poulsen, og som staaer for Hartkorn 5 Tdr. Skp., Fkr. Alb. En dito, som er bortfæstet til Anders Kruse Mandix . 5. En dito, ligeledes til Søren Nielsens Enke . . . 4 En dito, ligeledes til Jens Mandix . . . En dito, ligeledes til Søren Nielsen Fischer . . . En dito, forhen bortfæstet til Mikkel Christensen, nu fæsteledig . . . . . . En dito, bortfæstet til Niels Christensen . . . . En dito, ligeledes til Peder Andersen . Lund Bye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
En Gaard som haves Fæste af Peder Pedersen . Kiørup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Et Huus som er bortleiet til Bødker Jens Andersen = 6 2 Jalt 29 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. 1 Alb. Den indhegnede Skov paa Ostdirk Mark bestaaer af: Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 2 1/2 Alb., SkovskylJalt 29 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. 1 Alb. Den indhegnede Skov paa Ostdirk Mark bestaaer af: Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 2 1/2 Alb., Skovskyld, 1 Skp. 1 Fkr. 1 1/2 Alb., med et Areal af circa 24 Tdr. Det bemærkes: at Gaardene hvoraf Godset bestaaer, opraabes deels hver for sig, deels under Eet, samt at Kjøbesummen kan om forlanges blive indestaaende i Eiendommene. Hvilket herved til Lysthavendes, og i Overeensstemmelse med Plac. af 22de April 1817 til Panthavernes Underretning bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 22de April 1826. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Jfølge vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver en Knud Nielsen hidtil tilhørende Gaard i Ulstrup Bye, Feldballe Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb., Skovskyld 2 Skpr. 11 3/4 Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner, for ved 3die Auction absolut at bortsælges til den Høistbydende. Alle 3 Auctioner afholdes paa Ebeltoft Raadstue til følgende Tider, nemlig: 1ste Auction, Mandagen den 29de Mai, 2den dito, dito den 12te Juni, 3die dito, Tirsdagen den 27de dito, førstk., hver Dags Formiddag Kl. 11. Lysthavende indbydes og Panthavere tjener dette til Underretning. Ebeltoft, den 22de April 1826. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver over Stedet No. 343 paa vestre Grave i Randers som beboes af Peder Thyboe, med deri værende 2de Kakkelovne og tilhørende Gaardsplads, afholdt 3de Auctioner, saaledes : 1ste Auction, Fredagen den 9de Juni d. A., 2den dito dito den 23de dito - og 3die dito dito den 7de Juli, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen, og den sidste i Stedet, selv, som bestaaer af 6 1/2 Fag Huus. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Efterretning for Panthaverne, i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April 1817. Randers, den 5te Mai 1826. Neckelmann. Herved kundgjøres, at Porten i Friskolen, til Klostergade, herefter holdes tillukket paa de Tider, da Børnene ikke ere i Skolen. For dem, som imidlertid have Ærende i Fattiganstalten eller til Lærerinden i Friskolen, bliver altsaa Indgangen fra Fruekirkegaard gjennem Stakitporten. Aarhuus, den 13de Mai 1826.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Fattigvæsenscommissionen. Hos Undertegnede ere nogle Hundrede Rbd., ders i rede Sølv, deels i Repræsentativer, tilhørende Umyndige, imod lovlig Sikkerhed, at faae til Laans, enten strax, eller til næste Snapsting. Hasle a. Herredscontoir i Aarhuus, d. 12 Mai 1826. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Hos Fleischer & Comp. i Aarhuus bekommes forskjellige Sorter Viine, saavel finere som og ordinaire, s. s. extra gode røde og hvide Bordviin, Portviin, og andre fine røde Vine, Champagne, Madeira og Rhinsk vine, ved reel Behandling, gode Vare og de billigste muelige Priser, vil vi stræbe at anbefale os. Undertegnede er forsynet med extra fiine Piberør, brændt Meerskums og Porcellains Pibehoveder, Ypsilantipiber, fiint engl. Steentøi, s. J. Urtepotter, Tallerkener, Theekopper, m. m.m. Fleischer & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Forskjellige Sorter fiine Røgtobakker faaes hos Fleischer & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Undertegnede, boende paa Skolegaden ved Siden af Bageren paa Salen, som i Kjøbenhavn har lært at sye Dame=Straahatte, ønsker sig anbefalet de ærede Damer, som ønske deres Hatte omsyede paa anden Facon, samt vaskede og blegede, at ville forunde mig deres Arbeide, da jeg haaber til Fornøielse at tilfredsstille Enhver. A. Krog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Et lille rødt Silketørklæde er igaar tabt paa Veien fra Marsillesborg Skov. Finderen loves en passende Douceur derfor paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Juridisk Haandbog for Handlende, indeholdende Anmærkninger til Laugsartiklerne for Urtekræmmerne og Sukkerbagerne, grundede paa Lovgivningen, Resolutioner og Domme, saaog Erindringer med Hensyn til flere Borgerklassers Handelsret, samt Udvalg af de vigtigste Anordninger, som vedkomme Handlende i Almindelighed; faaes for 2 Rbd. hos Hr. Boghandler Lund i Horsens og i Aarhuus hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-13
Kong Harald og Ansgar. Rimblade af Danmarks Kirkebog til Jubelaaret ved Grundtvig, 2 Mk. Danske Høitids Palmer til Tusindaarsfesten af samme, 8 s. faaes hos S. Warberg. Ansgarius, eller en kort eenfoldig Historie for Børn og Almue, om Christendommens første Jndførelse; af forhenv. Skolelærer ved Fruesogns Borgerskole, i Aarhuus R. Sørensen, faaes tilkiøbs for 8 s. hos J. Jessen. Kong Harald og Ansgar. Riim-Blade af Danmarks Kirkebog til Jubelaaret, ved Grundtvig, 2 Mk. - Hvaddevillerne, eller Komedie-Sjouernes Jubilæum, 2 Mk. - Aprilsnarrene, Vaudeville af Heiberg, 4 Mk. 8 s. - Vennernes Fest, Lystspil i to Acter af Rosenkilde, 5 Mk. - Udsigt over Menneskelivets forskjellige Epoker, fornemmelig i physisk Henseende, af Dr. med. Neergaard, 3 Mk.; faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-16
No. 66. Aar 1826. den 16de Mai. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse privilegerede. Kongelig allernaadigst ststidende. 5 til Aarhuus. saa os os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-16
Nyheder fra Udlandet. Grækernes Frihedskamp. En gandske ny Efterretning lader Grækerne liste sig ved Nattetid ud af Messolunghi, og stikke Jld paa Tyrkernes Leir, og midt under Branden Besætningen gjøre Udfald og anrette et frygteligt Blodbad blandt Muselmændene samtrebre to tyrkiske Batterier, som længe havde voldt det Beleirede stor Fortræd. Forbiseilende Skippere havde den 9de April seet en heel Deel Skibe i Brand, hvoraf man sluttede sig til, at Maulis havde angrebet Tyrkeflaaden. En fransk Officeer, der blev saaret i Stormen den 24de Marts, har som Øienvidne meldt til Hjemmet: "Jeg stod henad ved Havet; ved de gjentagne Angreb var Fæstningsværkerne for størstedelen sammensjunkne, vi fyrede derfor bagved Sække fyldt med Sand, og her blev jeg saaret. Tyrkerne rykkede, frem med Raserie, men dreves tilbage og bleve tildeels opbrændte. Jbrahim stillede sig i Spidsen, for at indgyde sine Folk Mod, en Græker kjendte ham, skjøsin Flint af paa ham, og gav ham et Saar, hvoraf som Rygtet siger, han skal siden være død. J samme Øieblik rykkede 800 Grækere frem bagfra, under den brave Fabrier, Gouras og flere Anførere; Tyrkerne overvældedes derved af Skræk, og flygtede, og Mehemed Paska blev fangen af Gouras Trop. Paa Valpladsen fandtes en juveelbesat Turbanfjeder, som tydede paa en anseelig Mands Fald. J det samme løb den græske Flaade ind i Havnen og tog Vassilad i tilbage." (Noget maa der i alt Fald være skeet, som har bragt Vægtskaalen til at hælde over til Grækernes Side, thi Messolunghi var i saa elendig en Forfatning. at den nu enten maa være erobret eller undsat.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-16
Spanien. J Madrid gik det Rygte, at den engelske Minister havde ladet sig forlyde med, at hele den pyrenæiske Halvøe vil med det første blive samlet under een Regent; men om Ferdinand VII skulde blive Konge af Portugal, eller Prindsregentinden Dronning af Spanien, var man uvis om. De Proklamationer man har læst under Minas Navn, stævne alle spanske Udvandrede til Møde i Øen Jerseys Hovedstad, hvorfra man lover at afhente dem ved en talrig Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-05-16
Paa Nordkysten drives der frygtelige Udsvævelser; flere Præster vare med hele deres Menigheder dragne ud paa Fribytterie. Staden Vich skal være indtaget af 600 væbnede Oprørere.