Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-27
Fædrelandet. Udkast til en Grundlov for Kongeriget Danmark og Slesvig. (Sluttet, see Gaars-Avisen!) III. § 17. Kongen er ansvarsfri; hans Person er hellig og ukrænkelig. 818. Kongen udnævner og afskediger sine Ministre. Kongens Underskrift under de Lovgivningen og Regjeringen vedkommende Beslutninger giver disse Gyldighed, naar den er ledsaget af en Ministers Underskrift. Den Minister, som har underskrevet, er ansvarlig for Beslutningen. 819. Ministrene kunne drages til Ansvar for de i deres Embede begaaede Forbrydelser og for Handlinger, som ere aabenbart skadelige for Staten, Folketinget anklager, Rigsretten dømmer. 820. Statsforretningerne fordeles efter Kongens Bestemmelse mellem Ministrene, som i Forening udgjøre Statsraadet. Forsædet føres af den, som af Kongen er udnævnt til Premierminister. Alle Lovforslag og vigtigere Regjeringsforanstaltninger forelægges Statsraadet. 821. Kongen besætter alle Embeder i samme Omfang som hidtil. Forandringer heri kunne skee ved Lov. Jngen kan beskikkes til Embedsmand, som ikke har Jndfødsret. Kongen kan afskedige de af ham ansatte Embedsmænd. Disses Berettigelse til Pension vil blive bestemt ved Lov. Kongen kan forflytte Embedsmænd uden deres Samtykke, dog saaledes, at de ikke derved tabe i Jndtægter. 822. Kongen har den høieste Myndighed over Land- og Sømagten. Han erklærer Krig og slutter Fred samt indgaaer og ophæver Forbund og Handelstraktater, dog kan han derved ikke uden Rigsdagens Samtykke afstaae nogen Deel af Landet eller paadrage Staten nogen bebyrdende Forpligtelse. 823. Kongen sammenkalder Rigsdagen senest til den 1ste Mandag i October Maaned hvert Aar. Uden Kongens Samtykke kan den ikke forblive længere sammen end 2 Maaneder. Forandringer i disse Bestemmelser kunne skee ved Lov. 824. Kongen kan indkalde Rigsdagen til overordentlige Sammenkomster, hvis Varighed beroer paa hans Bestemmelse. 825. Kongen kan hæve Ridsdagens ordentlige Sammenkomst, dog uden Rigsdagens Samtykke ikke længere end paa 2 Maaneder og ikke mere end een Gang i Aaret indtil dens næste ordentlige Sammenkomst. § 26. Kongen kan opløse enten hele Rigsdagen eller en af dens Afdelinger, opløses kun et af Thingene, skal det andet hæves, indtil hele Rigsdagen atter kan samles. Dette skal skee inden 2 Maaneders Forløb efter Opløsningen. 8 27. Kongen er berettiget til for Rigsdagen at lade fremsætte Forslag til Love og andre Beslutninger. 8 28. Naar Kongen har givet sit Samtykke til en Lov, befaler han dens Bekjendtgjørelse. og drager Omsorg for dens Fuldbyrdelse. 829. Kongen kan benaade og give Amnesti; Ministrene kan han kun med Folkethingets Samtykke benaade for de dem af Rigsretten idømte Straffe. - IV. 8 30. Rigsdagen bestaaer af Folkethinget og Landsthinget. Begge fremgaae ved umiddelbare Valg af Folket. 8 31. Valgret til Rigsdagen har enhver uberygtet Mand, som har Jndfødsret, naar han har fyldt sit 30te Aar, medmindre han a. uden at have egen Huusstand staaer i privat Tjenesteforhold; b. nyder eller har nydt Understøttelse af Fattigvæsenet, som ikke er enten eftergiven eller tilbagebetalt, c. er ude af Raadighed over sit Bo d. ikke har havt fast Bopæl i eet Aar i det Valgdistrikt, hvori han opholder sig paa den Tid, Valget foregaaer. Omflytning i en Stad, der har flere end eet Valgdistrikt, er i saa Hense. de i 8 uden Jndflydelse. 5 32. Valgbar er, med Litr. 2, bog nævnte Undtagelser, enhver uberygtet Mand, som har Jndfødsret, til Folkethinget, naar han har fyldt sit 25de Aar, til Landsthinget, naar han har fyldt sit 40de Aar og i det sidste Aar før Valget, har havt fast Bopæl i det Amt, hvori han vælges. 8 33.