JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1766-03-24
Dersom der skulde være Lysthavere, som for billig Priis vilde tilforhandle sig en god og paa et nærsom Sted ved Roeskilde beliggende Vandmølle, med derved hørende Hestemølle, samt dertil liggende Eiendoms Jord, som kaldes Kobber=Mølle, behage de at adressere dem til Christen Wienekke, Kobbersmed, boende i Klareboderne i Kiøbenhavn, som samme haver i Commission at sælge. Hos Jens Sørensen, nest ved Land=Artilleriets Laboratorium paa Christianshavn, er tilkjøbs for billig Priis got Bøge Brænde og Knuder.
Københavns Adresseavis, 1766-03-24
Bøger og Skrifter. Forsvars=Skrift for Jøderne a 24 Sk. Exemplaret, er at bekomme i Fabriqven paa Hiørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde. Røgle faa Emplarer af Hans Hoværfærdighed Hr. Jørgen Hees, Provst for Søe= og Land=Etatens Provstie, samt Sognepræst for Holmens Menighed, hans fuldstændige Forklaring over Passionen, faaes tilkiøbs hos Mr. Kanne forf, første Huus i Landemærke ved Muren, for 10 Mk. Stykker, hvor ogsaa prænumereres paa 3de og sidste Tome med 8 Mk. til Paare, hvoraf tvende Alphabeter ere færdige, i Odense prænumereres hos Hr. Borch, i Faabørs hos Hr. Kannevorf, i Ringkiøbing hos Hr. Buk, i Holstebroe hos Hr. Kannerorf. Hos ovenmeldte Mr. Kannerorf faaes ogsaa Kraftes Tale om Siælens Udødelighed, 1 Mk. 8 Sk. Dankelstydelige Forklaring over Aabenbaringen, 1 Rdlr. Burlemag, Natur= og Stats=Ret, 1 Rdlr. Det gamle Dannemarts Beskrivelse, 3 Mk., de der tilhørende 3 Kobber, 1 Mk. 8 Sk. Ordbog over Franske og Danske Ordsprog, 1 Rdlr. De Siællandske Biskoppers Liv og Levnet med 15 Kobber, 1 Rdlr. 3 Mk.
Københavns Adresseavis, 1766-03-24
Capitaler. Forvalter J. Kriger haver i Commission at udsætte imodsaffisant Huuspandt 3500 Rdlr. til førstkommende 11 Junii. Til førstkommende 11 Junii kand imod suffisant Huuspandt faaes til Laan 1000 Rdlr.; de som samme maatte behøve, vilde melde sig hos Procurator Lorentsen, boende paa Nørregade, som bemeldte Capital i Commission haver at udsætte. En Capital af 2500 Rdlr. kand erholdes til Laans fra neste kommende 11 Junii Termin, enten samlet eller og separat, imod got Pandt og sædvanlig Rente; den eller de, som maatte behøve samme Capital, ville melde sig her paa Contoiret, hvor nærmere Anviisning gives. Sr. Henrich Hansen, Jsenkræmmer paa Nørregade og Klædeboderne, giver Anviisning paa en Capital af 5000 Rdlr., og en dito paa 1000 Rdlr., som kand faaes til 11 Junii i got Huuspandt og mod billig Rente. 12 a 14000 Rdlr. forlanges til 11 Junii Termin, hvorom nærmere Efterretning faaes hos Mægler Sr. Bundsen. 1600 Rdlr. publiqve Penge er at faae enten strax eller til 11 Junii paa første Prioritet i Huuspandt.
Københavns Adresseavis, 1766-03-24
Til førstkommende 11 Junii er en Capital paa 2000 Rdlr. imod første Prioritet i forsikkret lufsandt Huuspandt her i Staden at bekomme hvorom Grovimeden Johan Henrich Johansen, boende i St. Pedersstræde for Enden af Larsleistræde, giver Efterretning. Nikolai Stabel, logerende hos Brygger Sr. Jensen i Skindergaden, har i Commission adskillige, endog anseelige Capitaler, som til førstkommende 11 Junii Termin kand bekommes, imod Pandt enten i Jordegods, eller Huse og Gaarde her i Staden, som i Brand=Casten ere forsikrede. 12000 Rdlr. ere at faae paa Prioritet hos Brygger Plokkerose, paa Østergaden. Til 11 Junii er 5000 Rdlr. udi suffisant Huuspandt paa første Prioritet at bekomme, og herfra anvises. En Capital stor 10000 Rdlr. kand faaes til Laans førstkommende 11 Junii Termin, helst samlet underret, enten udi Jordegods eller got Huuspandt, hvorom nærmere Efterretning kand faaes hos Hr. Justitsraad og Præsident Ortved, boende i store Kannikestræde. En Capital af 2000 Rdlr., den Tydske Reformeerte Kirke tilhørende, er at bekomme til førstkommende 11 Junii udi got og forsvarlig Huuspandt, imod sædvanlig Rente, hvorom sig melde. til Kirkens Forstander Sr. Johan Gerhard Aschhof i Høybrostræde. Hos Sr. Rønne i de 3 Kroner i Borgergaden gives Anviisning, hvor 10000 Rdlr. til 11 Junii ere at faae under et eller separat.
Københavns Adresseavis, 1766-03-24
Tienestsøgende. En Skriverkarl søger en convenabel Condition, helst her i Staden. Han er udi en Tid af 17 Aar over ved Landgadsers Administration, og Jurs, saavel som og ved de kongelige Collegier; item ved Regnskaber, Hoved=Bøger og deslige, saa og udi Correspondene paa Dansk og Tydsk. Personen anvises herfra, ligesom og hans Skrift.
Københavns Adresseavis, 1766-03-24
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En blaa Reysekappe er tabt imellem Kiøbenhavn og Roeskilde Natten imellem Tirsdag og Onsdag. Hvo samme kand bringe til en af Tienerne hos Conferentsraad Loven kjold paa Kiøbmagergaden, loves en skikkelig Douceur. Fredagen den 14 Martii er fra mig bortstiaalet af et Loft endeel fiint Linnet, bestaaende af 12 sine hvide Tørklæder, nogle med brede og smale Søm, mærket A. M. S., og 10 Par Fruentimmer Halværmer med Linninger for begge Ender, mærket A. M. S., 5 Sæt Lintør, de 3 Sæt med Manskietter med S. T., og 2 Sæt med J. P. S. uden Manskietter, og et hals Dosin blaa og hvide Lomme Tørklæder, mærket de 3 S. T., et med Num 6, de 2 med J. P. S., og et hvidt Hollandsk Lærrets Forklæde, mærket A. S.,et dito blaa og hvid ternet Forklæde med en Stopning paa, som knav kand sees efter samme Ruder uden Navn og Nummer, og et fiint Blaargarns Lagen, foruden endeel smaat Linnet, bestaaende af nogle Barne-Skiorter og Hølleker, Korsklæder og nogle smaa Halværmer med Linning for den ene Ende, foruden endeel andet, som bliver for vidtløftig at melde. Skulde nogen forekomme samme, ombedes at anholde, og adressere sig til mig, boende i Badstuestræde paa venstre Haand hos Hr. Vestrop paa første Sal, hvorfor jeg lover en billig Douceur. J. P. Schovgaard, Futteralmager i Badstuestræde.
Københavns Adresseavis, 1766-03-24
J afvigte Uge er bortkommet et Guld Ur, forfærdiget i London, inden i samme var en rød Steen, Cassen var smukt graveret, paa den yderste Casse var Skindet lidet fragaaet paa Laaget. Ved Uret var en Tombaks Kiede, hvori hengte et forgyldt Hoved ands Eg og en Ur=Nøgle, som begge vare bundne til Kieden med grøn Silke. Eieren Mr. Bytzov paa Borchens Collegio i Num. 8 lover en convenabel Douceur.
Københavns Adresseavis, 1766-03-24
En liden sort og hvid Tære=Hund af Spansk Art med en hvid Plæt over det høyre Øye hvor Haarene er afgaaet, er sidste Mandag sin Eiere bortkommet, som logerer hos Hr. Kühner, Porcelamhandler paa Amager Torv, hvem som den kand tilveiebringe loves 1 Ducat i Douceur. En Lotterie=Seddel af Num. 5297, med Devise. Den rav galne Siællander, er tabt; hvo samme kand bringe igien, loves en skikkelig Findeløn af Hans Bager, Tømmersvend i Farvegaden i Perlegangen. J Mad. Nebes Huus i Postervig paa venstre Haand, er Mandagen den 17 Martii, om Natten, for en Vatterkone bleven bortstiaalet af Loftet 9 sine Manskiet=Skjorter, Navnet staaer neden ved Splitten med røde Bogstaver, nogle af dem med F. S. V. W. og nogle med E. W. V. W. Om Tyven skulle forekomme nogen for at sælge den, da bedes samme at anholde, indtil Eieren kunde faae det at vide, da derfore loves en god Recompense. Fredagen den 21 Martii er af en Stue stiaalen en blaa blommet Atlasses Pelts med Graaderk under. Skulde den falbydes eller nogen Retsindig forekomme, da bedes at anholde Personen og give det tilkiende til Mr. Krag hos Mad. Sim i St. Giertrudstræde, som derfor lover en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1766-03-24
Den 13 Martii er fra mig i St. Petri Kirke bortkommet et Sølv Lomme Uhr med Porcelains Skive, inden i Uhret staaer ingen Mesters Navn, ved Uhret hang et sort Baand med Messing, Nøgle. Den som kunde opdage dette, loves en sikkelig Douceur, af Eieren. Knypsser, Gortler, boende i Skindergaden. Et Bind med Guld Spende er tabt; hvo samme kand her paa Contoiret overbringe, skal faae en raisonabel Douceur. I Gaar den 24 Martii er en sort Fløyels Folhat med ægte Guld Kniplinger tabt paa Veyen fra Ulfeltsplads til Christen Bernikovstræde, hvo samme kand tilveiebringe, loves en RecompensSteman, Peruqvemager.
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Videre om Hans Høystsalige Majestæts, Kong FølDERICH V. Liigbegiengelse. (see No. 43.)
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Hans Majestæt vores allernaadigste Konge, ankom til Roskilde omtrent Kl. 2 om Natten, og Hans Kongl. Høyhed Prinz Friderich en halv Tiene derefter. Den 19de om Morgenen Kl. 7, begyndte man der at ringe med alle Byens Klokker. Det hele Borgerskab paraderede udi de Gader, hvorigiennem det Høye Liig blev ført, som ankom Kl. et Qvarteer, til 12. Processionen skeede der i samme Orden som her i Kiøbenhavn Aftenen forhen, undtagen at de ridende Troups, samt Provinz=Fahner og Heste, som om Aftenen dreiede ind i Alleen, ikke vare tilstæde, ligesom og Processionen nu ved Dage Lys skeede uden Fakler. I Dom Kirken imodtog Hans Kongl. Majestæt med dertil udnævnede Svite det Høye Liig, under en Sørge=Musiqve af det Kongelige Capell, som vedvarede indtil alle Ting vare forbi; det var den samme som blev opført i Christiansborg Slots=Kirke ved Parentationen, hvoraf vi ville anføre nogle af den lykkelige Skialdrers Hr. Johan Ewalds Tanker. Af de første maa denne Arie, som synges af en Undersaat, tiene til Beviis derpaa. Ægyptisk Mørke skiulte Jorden. Afgrunden aabnede sit Skiød; Døds=Domme brøltes ud med Torden, Og Lynild viiste Skræk og Død; Da streed jeg med afbrudte Sukke Mod Himmelen, som vilde slukke Den Soel, som glædte Cimbrien. Men nu mit taareblændte Øye, Seer smagtende op til det Høye, Nu øyner jeg min Soel igien.
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Jtem det Chor til Slutning, som synges af de Afskeedstagende Undersaatter: O matte Skræk. - vi gyse - Tungen stræber Forgiæves at oplukke vore Læber. Forgiæves hæves Hiertet for at see Sin Skat endnu engang blant Levende Fornyede Taare=Strømme blender Øyet, Oplivet Smerte døver Sands og Siæll. Vor Gud! - vor Siæl og Hierte er nedbøyet, Vor Konge - ach - vor Fader - ach - Farvel!
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Paa Oberhofmarechals Taffelet var paa den mellemste Obelisk denne Overskrift: Divo. Floricov. Dan. Norv. Vand Goth. Regi Optimo. Qvi. Prudentia & Constantia. Deo ac Regnis. All. Annoss. vixit. Ut. Delicium. generis humaniXIR. Annos regnavit. Pientissimus. Pater. Civium. Suorum. de c. Til en hellig Amindelse af den Høyselige Friderich. Danm. Norg. Vend. Goth. aberbeste Konge, som med Forsigtighed og Standhaftighed levede for Gud og Rigerne Kl. 11 Aar. Som det menneskelige Kiøns Forlystelse regierede denallerfrommeste Fader for sine Borgere Kl. 2 Aar.
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Efter ophævet Taffel har Hans Kongelige Majestæt med Hans Kongelige Høyhed Prinz Friderich og den øvrige Svitte begivet Sig hid tilbage igien, hvor de anlangede imellem 4 og 5 Slet Eftermiddag, i allerhøyeste og høyeste Velgaaende. Fortsettelse om de mange og prægtige anstillede Jlluminationer. (see No. 43.
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Udi Friderichsberg Gaden var hos Hr. Raadmand Jo. han Peter Suhr antændt en Jllumination til det Høy Kongelige Liigs solenne Udførsel udaf den Kongelige Residen; Stad, Kiøbenhavn, efter Pladsens og Stedets Beskaffenhed, nemlig: 14 Alen udi Høyden og 7 1/2 Alen i Breden. Præsentationen, eller Forestillingen af samme var en sørgende Ære=Port eller Portal, opført efter Architecturen, hvis Hoved Gesims blev baaret, som af Steen udhuggen, af tvende sørgende Termins Billeder. Udi Midten af ovenmelte Portal forestiltes den den Høysalige Konges Liig Kiste under et Baldachin, som betegnede den Høysalige Konges Afsked og dødelige Bortgang fra denne verslige Ære han her efterlod paa Jorden; Paaden forestillede Høye Liig Kifte stod følgen Jnscription. Obedrøvelige Tiid og Stund, den 14 Jan. 1766. Som giver den høystbedrøvelige Dag tilkiende, paa hvilken det skræksomme Budskab blev hørt: Kongen er død. Paa Forhøyningen hvorpaa den Høye Liig Kiste hvilede, var at sea paa det nederste Trin udi Midten, et sørgende billede med Stadens Vaaben, som forestillede publiqve Sorg, derunder følgende Juscription. En eeneste Dag haver borttaget Glæden forsaa mange Folk. Ved den høyre Side sad et sørgende Billede med det Danske Vaaben, og ved den venstre sad et billede med det Norske Vaaben, forestillende Tvilling Rigets store Sorg og Bedrøvelse; der ved Siden udi tvende Postamenter, hvorpaa forommelte Terms=Billeder stod og ligesom udi Steen udhuggen, disse Ord: Altid skal Dit Navn og Din Berømmelse blive vedlige.
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Ved begge Sider af dette Portal stod den Høysalige Konges Symbolum: Prudentia & Constantia, udi Livs Størrelse, udi Midten af oven benævnte Portals Hoved Gesimse, var at see den Høysalige Konges Navn udi et sørgende Skildt, som blev baaret af 4 basunende Engle, derunder disse Ord: Dette kan aldrig uddøe. Oven paa Midten af Portalet faaes et forgynget Postament, som mestendeels af nogle Skyer var bedækket, hvorudi saaes det Himmelske Jernsalem, hvor oven over igien var at see den forklarede Himmel med sine forklarede Straaler, udi hvis Klarhed man saae den Høysalige Konges Portrait. En Arm fremkom udi Stierne, holdende en Stierne Krone frem, som betyder Siælens Himmelfart til den ævige Glæde og Herlighed. Oven fra udaf Skyerne saaes den stedse i Minde værende Høysalige Dronning Lovises Portrait nedkommende, ligesom rækkende sig efter sin her paa Jorden Høystelskeligste Konge, med en Krands af Palme-Blade udi Haanden. Neden paa Postementet, hvor det Himmelske Jerusalem var at see, stod følgende Jnscription. Det rette Fredensborg. Ved begge Sider af Postementet paa Hoved=Gesimset, stod tvende Billeder i Engles Gestalt, med Palmer og Krandser udi Hænderne, forestillende Ære og Berømmelse. Hos Hr. Hoff=Agent Nyberg ved Canalen, blev forestillet: En Templum Doloris, eller Sørge=Tempel, omhængt med Gardiner en Festons med Sølv=Frøndser. J det øverste af Templet blev Fama at Rygte forestillet, bedrøvet over den haarde Tidende den havde at bringe, nemlig Kong Froxsion V. Død; hvilket man syntes ikke kunde udtrykkes med meee Hierterørende Ord, end de som endnu vare Jndbyggerne i frisk Minde, og som satte deres Hierter i den allerførste Bevægelse, nemlig: Kong Fald til den Femte er død. Hvilket simple Udtryk desaarsag stod i den øverste ovale Vægge i Templen, hvilken var som sort Marmor, og paa den ene Vægen hvid Fylding med Myrthe Blade og Greene af Sølv. Oven paa samme laae Prudentia & Constantia emblematisk forestillet; Pridentia ved et Speyl med en Slange omvunden, og Constantia ved en Støtte. Paa begge Sider vare Ovaler, i hvilke læstes følgende Vers, som anførte samme den Høysalige Konges Symbolum, talende saaledes: Ved Viindom var Han stor vor Fatonsten i Norden. O! at Bestandighed er ikke til paa Jorden.
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
J Midten af Templen saaes den Høysalige Konges Aske=Urne, paa hvilken stod Høystsammes Navn med Krone over paa Marmor=Grund en Medaillon. Uden for Templet stode tvende Vaser, som Sølv, med brændende Fakler. J øvrigt var rigelig anbragt andre Fakler og Lamper, til at oplyse det gandske Dessein.
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Description paa Jlluminationen hos Hr. Agent Fabritius. 1) J Midten lige for Houset stod en Pyramide eller Obelisens, forestilt som hvid Marmor af 13 Alens Høyde, hvis Spidse var ziret med en stor Vase, bevunden med sorte Floers Festons og lange nedhængende Gardiner, med Sølv=Frøndser og Qvaster, og i samme tvende brændende Fakler. Den øverste Deel af Obeliseen var omslungen med Sølv Myrther. J Midten af Pyramiden, stod i en stor oval Krands af Sølv Ege=Blade F. V. i Brunz Grund, indvendig illumineret, hvorover Kronen, forhøyet lod sig tilsyne, rundt om med sorte Floers Gardiner med Sølv=Frøndser, som vare sammenbundne med Sølv=Baand og Qvaster. Paa hver Side sadde paa Pyramidens Soele Dannemarkes og Norges Genier eller Schutz=Geister grædende, og hvilede hver med den ene Arm, den ene paa det Danske og den anden paa det Norske Vaaben, som ligeledes indvendig vare illuminerede og med Sølv ombunden Flor. Paa Soelen vare anbragte Festons af Sølv Ege=Blade. Den gandske Pyramide var forhøyer paa en en Ford af tvende sorte Marmor Trappe=Trin. Paa begge Sider af Pyramiden stode 6 Postementer af hvid Marmor, hvorpaa de 8te Provinz Vaabener vare fra indvendig illuminerede, og med Flor omvunden, at see, nemlig paa den første paa høire Haand næst ved Pyramiden; de 3 Kroner. Neden under: Løven med de 9 Hierter. Paa den anden: Nælde=Bladet. Paa den tredie, den harnisket Rytter. Paa den første paa venstre Haand næst ved Pyramiden: de to Løver. Neden under: Lind-Ormen. Paa den anden; Svanen. Paa den tredie og sidste: de tre Bielker og Korset. Oven paa hver Postement stod en Vase omvunden med Flors Festons med Sølv Frøndser og Qvaste, og i hver af samme en brændende Fakkel. Postementerne vare tilsammenføyede ved sorte Gardiner med SølvFrøndser, og opbunden med Sølv=Qvaste; altsammen udvendig med Lamper illumineret. Muuren paa Huuset, imellem Postementerne, var sort op til Vinduerne, og ziiret med Sølv=Frøndser under Vinduerne. 2) Lige over for paa den anden Side af Gaden, ved Bollværket stod i Midten et stort antiqve Postement 7 Alen høy, og i Foden 4 Alen bred, hvorpaa hvilede et Sølv=Skjold med en Latinsk Jnscriptio, som er paa Dansk: Bedrøvelses Minde=Tegn, Gudfrygtigheds Vidnerbyrd. Samme var ziiret med sorte opbundne Gardiner og oplyst med trende Fakler og tvende paa Solen staaende stærk flammende Kar. Foran paa Soelen eller Fodstykket vare anbragte Festons af Sølv Ege=Blade, hvorunder et Ordning Hoved. Paa hver Side af samme Postement vare trende smaa Postementer, hvorpaa stode Vaser be vundne med Flors Festons, i hvilke ligeledes brændte en stærk Flamme. Bemeldte Postementer vare ogsaa sammenføyede med smalle sorte Flors Festons. Endelig stode paa hver Fløy af Postementerne paa Bollværket et Kar som brændte ligeledes med en stærk Flamme.
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Hos Hr. Postmester Jacobsen var følgende: Ovenover Porten blev forestillet et illumineret Porta, hvorpaa øverste saaes en mørk Skye, og i samme F. V. i Chiffre. Derunder stod en udslukt Lampe, og Haabet afbildet som et Fruentimmer sad forsagt, lenende sig paa et Anker. Ved Fødderne af Haabet stod en Genie, visende hen til C. 7, i Chiffre, der blev oplyst ved Straaler som gik ud fra den mørke Skye; Der under stod en brændende Lampe, og Troe og Kierlighed afbildet ved Fruentimmere, sadde med brændende Lys. Ved Siden af den mørke Skye saaes en afbrudt Støtte, men ved Siden af Straaler en heel Støtte, hvor oven paa saaes C. 7, i Chiffre brændende. Under Portalet Læsstes: Den sorte Skye trak op, og Nordens Himmel dækket. Vor Lampe blev udslukt. Hvert Hierte blev forskrækket. O! fæle Torden Lyd: Kong Farpenton er død J Afmagt Haabet faldt og hen i Taarer flød. Dog ey forsagt, see hist, en Straale giennembrækker, Som Troe og Kierlighed til beste Haab opvækker. Blev end vort Lys udslukt, et andet strax blev tændt Da os Kong Cuntsrax af Himmelen blev sendt. Paa det ene Udbyg, saaes Døden afbildet med Segel, trædende paa en Krone, men oven til saaes Himmelen hvor en Krone af tvende Engle blev holdt, der under læstes: Faldt jordisk Krone af for Dødens hvasse Lee, En Himmelsk settes paa i Evighederne.
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Paa det andet Udbyg, saaes Tiden, afbildet ved et staaende Fruentimmer, holdende et Timeglas og en Piil i Haanden, derunLæstes: Vor Tid og Timeglas er Hastig rundet ud. Kun Dyden fældes ey sot Dødens Pile=Skud. (Fortsættelsen af Jlluminationerne skal følge herefter.)
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Det Kongelige Danske Skildre=Bildthugger= og Bygdings=Academie havde ogsaa ved denne Leylighed gierne øn skeet, imod sin store og herlige Stifter at have kundet aflegge en Prøve paa sin saa allerpligtskyldigste Kierlighed, som allerunderdanigste Erkiendtlighed. Men da ingen anden, end Kongen selv, kand lade et Kongeligt Slot illuminere, saa haver Academiet maattet see sig sin allerunderdanigste Skyldigheds Efterlevelse betaget. Anden Aftenen, da disse Jlluminationer atter vare antændte, og hvilke, især hvor deres fornemste Pragt, vare bestemte i utallige udvendig brændende Lamper og Fakler, gelingede de bædre ved stillere Væirligt, end den første Aften, da en stærkere Blæst gjorde all Møye til at vedligeholde Lamperne tændte, fast forgiæves. Den 3die Aften blev nogle af de fornemste iblant Jlluminationerne atter anstukken, til Fornøyelse for Hans Kongl. Høyhed Prinz Friderich og de Kongelige Princesser, som behagede (som i No. 43, er meldt) at drage omkring at besee dem.
Københavns Adresseavis, 1766-03-25
Jblant de mangfoldige Klage Sange og Sørge Vers, som i Anledning af den Høystsalig Konges Død ere forsattede, anføres her efter Begiering: Colding Byes Sørge=Tanker, over den fordum Stormægtigste Monarch, vor Allernaadigste, men nu Høystsalige Konge, Kong Friderich den Femtes dødelige Afgang. Allerunderdanigst opsat efter Magistratens Forlangende, af Michael Bruun. O! hemmelige Raad! Uforskelige Veie! O Rigdoms store Dyb paa Viisdom og Forstand! Forbuusede vi staae og for din Throne neje, Vi standse her af Frygt og ikke tale kand. Vi ikke tale kand, men op mod Himlen stirre; Vi tænke op og ned, saa op og ned igien; Men i sit eget Spind sig Tankerne forvirre Og løbe runden om, men vide ey, hvorhen. Den snilde Vittighed uvittig her maa blive, Den skarpeste Forstand ey meget skiønne kand, Dybsindigheden selv det ikke høyt kand drive Med tydelig Begreb i dette dunkle Land. Maa da de Viise selv sig kuns blant Daarer regne, Naar de paa Himlens Raad sig lidet tænke om; Min Gud, med hvilket Navn skal man da vel betegne Den store Daare flok, som her vil fælde Dom. Dog, Gud! Du holder her en Daarlighed til gode: Hvo tænker viselig ved Sorgens haarde Stød? Men hvilken Undersaat kand være vel Møde, Naar Femte Friderich, vor Livets Lyst, er død? Vor Friderich er Død, Ach hvilken Sræk for Norden! Hver Bye i Dannemark, hvert Huus i hver en Bye, Hver Siæl i hvert et Huus forskrækkes ved slig Torden, Og sig omringet seer med Sorgens mørke Skye. Vor Sands er nu forrykt Vort Hierte er i Klemme, Hvert Øye brister ud i salte Taarers Vand; Den trøsteløse Sorg opløfter Klage-Stemme, Og søger selv sin Trøst, ved det den klage kand. Vort Liv er Døden selv, naar Frederich er borte, Thi Lysten i vor Liv giør Leve=Tiden sød; Men skal vor best Lyst saaledes for os skorte, Hvo vil da leve meer, naar Frederich er Død? Ja Sorgen trænger ind til Norges steile Fielde, Som dog ey lettelig sig give ved et Stød: Men see, nu seer man dem med Hovedet at hælde: Hvorfor, Mon ey fordi Vor Friderich er Død? Saa kold er Norge ey, at Hierterne kand fryse, Hvor Troe og Tapperhed opvarmer Bryst og Mod; Men, Friderich er Død. - De Norske Hierter gyse, Af Sorg det iisner nu i Seener, Marv og Blod. Af Gud, hvad haver vel det Tvilling Rige syndet? Men om det syndet har hvi skulde Han da døe? En Konge, som du selv og vi med dig har yndet, Maa i de beste Aar her bort fra Verdens Øe En Konge, sige vi, ja af de Dyrebare, Som levede for dig, for Landet og dets Fred, Som sparde ingen ting for Blod at kunne spare Og for at pyndte paa sit Folks Lyksalighed! Retfærdigheden maa nu Ordet for os tale, Den sad paa Thronen her og førde Kongens Spiir. Her sidder Naaden og, for Kongen at afmale Som Naadens Billede og Kongens rette Ziir.