JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
Hvad den saakaldte Ahl (Ortstein) angaaer, hvorom Hr. Kammerraad Just taler, og som skal være Naaleskovens Fremvext saa meget til Hinder, da maa jeg bemærke, at enhver fornuftig Mand vil kunne indsee, at det, naar nogle Hundrede Tønder Land Hedejord paa eengang indfredes til Skovs Saaning og Plantning, let kan indtreffe, at i saa betydelige Strækninger kan findes nogle enkelte Tønder Land, i hvilke der er Ahl, men ogsaa der voxe Granerne som oftest frodigen frem, naar blot Ahlen ikke staaer Overfladen nærmere end 8 a 10 Tommer, og denne ikke bestaaer i aldeles ufrugtbart Sand. Som bekjendt have Granerne ingen Hjerte eller Pæl-Rod, deres Nødder løbe frem i Jordens Overflade, og søge der Næring, ligesom Træet af Atmosphæren. Denne omtalte Ahl, hvis Natur ikke kjendes af Enhver, og hvorom der tales og skrives saameget, findes overalt paa enkelte Strækninger i Dannemark. Selv i Falster, i Hanenau vil man finde Ahl, hvor jeg har anlagt Naale og Birkeskove af Betydenhed, og Enhver der seer disse nogle og 20 Alen høie Træer glæder sig. Undersøgelser, foretagne paa Stedet selv, ville vise, at der i det Hele taget, ingen Ahl findes i de af mig anlagte Plantager, og Enhver, som har seet Skovanlæggene, og ikke er indtaget af Fordomme, behøver ikke at være af det Slags Statistiker, der troe sig berettigede, til at foreskrive vor ædle og vise Regjering hvad der burde foretages til Statens Bedste for at indsee, at Skovanlæggene paa de jydske Heder allerede om faa Aar i mange Henseender vil være til Egnens Nytte. Egelund, den 26 Mai 1817. Brsel, Overførster og Ridder af Dannebroge. Stemplet Papiir af anden Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
Ved at meddele følgende Jagttagelser og Regler i Henseende til det stemplede Papiir af 2den Classe, giver Grison sig den ærbødige Frihed, at anmode Skilderiets Læsere behageligen at ville lægge Mærke til at her, ligesom ved det stemplede Papiir af 1ste Classe (Skilderiet Nr. 42.)er indbefattet i Beregningerne Tillægget 1/2 Gang mere; samt at ville ligeledes her jevnholde Forordningerne af 25 Mai 1804 og 9 Decbr. 1809, samt Placaterne af 31 Juli og 20 Novbr. 1812. I. Til fulde 100 Rbdlr., koster 6 Rbs. N. V. II. For Sum over 100 Rbdlr. til fulde 200 Rbdlr., koster 9 Rbs. N. V. III. For Sum over 200 Rbdlr. til fulde 300 Rbdlr., koster 18 Rbs. N. V. IV. For Sum over 300 Rbdlr. til fulde 400 Rbdlr. koster 41 Rbs. N. V. V. For Sum over 400 Rbdlr. til fulde 500 Rbdlr. koster 81 Rbs. N. V. VI. For Sum over 500 Rbdlr. til fulde 10000 Rbdlr. N. V. a) udfyldes hvad der er over Tusinder til fuldt Tusinde. fordobles Udfyldnings Summen. Nu siges: Saamange fulde Tusinder, som den fordoblede Sum udgiør, saamange Rigsbankdalere, saamange Rigsbankskillinger, mindre saamange Rigsbankmarker, saasom: Summen 8550 Rbdlr. N. V., udfyldes til 9000 Rbdlr; disse 9000 Rbdlr. fordobles til 18000 Rbdlr. og siges da: 18 Rbdlr. og 18 Rbs., mindre 18 Rbmk., er 15 Rbdlr. og 18 Rbs., som Papiret koster. VII. For Sum over 10,000 Rbdlr. til fulde 100,000 Rbdlr. N. V. a) udfyldes, hvad der er over fulde Femtusinde til fulde 5000 Rbdlr. b) fordobles Udfyldnings Summen, og derfra subtraheres 5000 Rbdlr. siges, som i Vl. c., det er: Saamange fulde Tusinde, som Restsummen udgiør, saamange Rigsbankdaler, saamange Rigsbankskillinger, mindre saamange Rigsbankmarker; saasom: Summen 85,470 Rbdlr. N. V. udfyldes. til 90,000 Rbdlr., disse 90,000 Rbdlr. fordobles til 180,000 Rbdlr., og derfra subtraheres 5000 Rbdlr., bliver til Rest: 175,000 Rbdlr. Nu siges: 175 Rbdlr. og 175 Rbs., mindre 175 Rbmk., er 147. Rbdlr. 63 Rbs., som Papiret koster VIII. For en Sum over 100,000 Rbd. til ikke fulde 210,000 Rbdlr. N. V. koster Papiret 172 Rbdlr. 48 Rbs. IX. For hver 10,000 Rbd. N. V., Summen, overstiger, 200,000 Rbd. N. V., lægges til 172 Rbdlr. 48 Rbs.: 15 Rbdlr. N. V. Saaledes koster Papiret til 297,000 Rbd. N. V.: 172 Rbd. 48 s. og 9 Gange 15. Rbd. (er 135 Rbdlr.) er 172 Rbd. 48 s. og 135 Rbd., i Alt 307 Rbd. 48 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
J disse Dage blev Grison adspurgt, om der var Forskiel paa, hvad det stemplede Papiir kostede, hvis der blev udstædt een Pante-Obligation paa 11,800 Rbdlr., eller to Pante=Obligationer paa 6,8000 Rbdlr. og paa 5000 Rbdlr., Grison svarede efter en kort Betænkningstid, at det stemplede Papiir til de to Obligationer kostede 15 Rbmk. 3 Rbs. N. V. mere end til den ene Obligation, fordi ingen af de to Obligationer oversteeg 10,000 Rbdlr., og deres samlede Sum udgjorde 11,800 Rbdlr., Papiret dertil altsaa kostede 118 Rbdlr. og 118 Rbs., mindre 118 Rbm.; derimod kostede det stemplede Papiir til Obligationen paa 11,800 Rbdlr. (der skulde udfyldes til 12,000 Rbdlr. og derfra subtraheres 500 Rbdlr., altsaa Rest 11,500 Rbdlr.) ikkun 115 Rbdlr. og 115 Rbs. mindre 115 Rbm.; altsaa kostede Papiret til de 2 Obligationer 3 Rbdlr. og 3 Rbs. mindre 8 Rbm.; det er 16 Rbmk. 3 Rbs. mere, end Papiret til den en Obligation paa 11,800 Rbdlr. Paa samme Maade, som Grison fandt denne Forskjel, uden at beregne hvad ellers hvert Papiir monne koste, vil vel og Enhver kunne, med lige Lethed, besvare dette Spørgsmaal, om der er forskiel paa, hvad det stemplede Papiir koster til 2 Obligationer paa 10,000 Rbdlr. og paa 1,500 Rbdlr., eller til een Obligation paa 11,500 Rbdlr.? saaledes: at der er slet ingen Forskiel; og endvidere dette Spørgsmaal, om der er Forskjel paa, hvad det stemplede Papiirskoster til 2 Obligationer paa 10,000 Rbdlr. og paa 1,200 Rbdlr., eller til een Obligation paa 11,200 Rbdlr., saaledes: at Forskjellen er, at det stemplede Papiir til disse to Obligationer koster 15 Rbmk. 3 Rbs. mindre, end til den eene Obligation paa 11,200 Rbdlr. Heraf synes at kunne uddrages: at hvis Taxten for første Classes stemplede Papiir kunde blive bestemt blot for Summer over 50 Rbdlr. til fulde 100,000 Rbdlr., til 81 Rbs., eller, hvilket er det samme: til 1 Rbdlr. og 1 Rbs., mindre 1 Rbm., pr. udfyldte fulde 100 Rbdlr., vilde, i det Hele, Stemplet Papiirs Jntraberne derved neppe hverken vinde eller tabe, eller i alt Fald meget Ubetydeligt, men derimod vilde Publikum i saa Maade erholde en Lettelse i Beregningen af det stemplede Papiirs Gebyhr, ogsaa synes saadan Bestemmelse at staae i Harmonie med Aanden af Rentekammer-Plakaten af 20de November 1813. Kongens Kasses Udgifter paa det stemplede Papiir, ville derved ikke forøges, de ville snarere meget formindskes, naar der blev truffet en vis Foranstaltning og en vis Fremgangsmaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 16 Junii. Coursen vedbliver at forbedre sig. J Dag er den noteret paa Hamborg 485 a vista. Om denne Forbedring, vil blive af Varighed, maa Tiden lære. Nogle forekommer den for hurtig, da de staae i den Tanke, at en Cours, der saa hastigt forbedrer sig, ligesaa hastigt maa kunne forværre sig igjen. Jmidlertid haaber man det Bedste, skjøndt man endnu ikke sporer Frugter deraf, da de fleste indenlandske Fornødenheder endnu er lige saa dyre, som da Coursen stod 700. J Handelen er det overordentlig stille. Her ere Colonialvarer i Overflødighed, men ingen Kjøbere. Nogle troe, at de i Brasilien udbrudte Uroligheder ville bidrage tilat hæve Colonialvarernes sjunkne Priser. Af alle Slags Tobakker er her et skjønne Forraad; dog er der Mangel paa Maryland. J Forgaars var en stor Deel Tobakker til Auction; kun meget Lidt deraf blev solgt; men Varene vare heller ikke af det bedste Slags. - Priserne paa Kornvarer troer man ville stige, da de baade i Rusland og Engelland, i Følge de sidste Efterretninger, ere stegne. Skade at vor Rug og Hvede er saa ilde skikket til Forsendelse. - Den norske Cours, som begyndte at forbedre sig, har nu igjen forværret sig. Norske Rigsbanksedler, som allerede stode i 28, ere nu igien kun 22 1/2. – J Engelland skal det være saa stille med Skibsfarten, at et til Østersøen bestemt Skib nyligen maatte vente i sex Uger paa Fragt, noget, hvorpaa man ikke tilforn skal have havt Exempel der i Landet. Kammerherre og Major Grev Haxthausen, som allerede i Aaret 1813 havde skjænket det kongelige Geheime-Archiv en Samling af den meget vigtige Brevvexling, som hans afgangne Fader, Geheime-Statsminister Grev Haxthausen, havde ført med Hofferne i Petersborg og Warschau, Aarene 1758 til 1762 inclusive, har nu endvidere til bemeldte Arkiv indsendt endeel, blandt fornævnte afgangne Faders Papirer forefundne, særdeles vigtige Bidrag, til nøiere Kundskab om Danmarks saavel indvortes som udvortes politiske Forhold, for Ex. Vota og bemærkninger i der Geheime-Statsraad fra 1789 til 1795, inclusive; en Pakke angaaende Administrationen af det udenlandske Departement i Aarene 1791 og 92, fire Pakker angaaende Finantserne, GeneralToldkammeret, Land- og Søe-Militair Etaterne i Aarene 1789 til 1795 inclusive; en Pakke vigtige Documenter angaaende Affairer i Aarene 1770 og 1771, Depescher fra Warschau fra 1758 til 1762 i 3 store Fascikler, og 2 Bind Depescher fra Stockholm i endeel af Aarene 1786 og 86 m. v. (Efter Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
Mariboe, den 3die Junii. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte Mai Maaned, følgende: 1 Tønde Hvede 30 Rd. 1 Tdr. Rug 17 Rd. a 18 Rd. 1 Tdr. Byg 16 Rd. 1 Tde. Havre 9 Rd. 1 Tde. hvide Ærter 20 Rd. 1 Tde. graae Ærter 20 Rd. 1 Tde. Bønner 16 Rd. 1 Tde. Vikker 12 Rd. 1 Tdr. Kartofler 4 Rd. 2 Pund røget Flæsk 3 Mk. 8 s. 1 Pund fersk Flæsk 3 Mk. 1 Pund Kjød 1 Mk. 12 s. a 2 Mk. - 1 Pund Smør 5 Mk. 1 Pund Ost, Mk. 8 s. 1 Pund Talg 1 Rd. 1 Slagternød 80 Rd. a 100 Rd. 1 Svin 50 a 60 Rd. 1 Faar 10 Rd. - Alt i Rbd. N. V. (Mariboe Av.) An Odense, den 3 Junii. Det borgerlige Skyttelag havde den høist sieldne Glæde ved dets aarlige Skiveskydning idag, at Kongegevinsten, faldt paa det allerførste Skud, som skeete, for Hs. Maj. vor allernaadigste Konge, ved Hs. Exc. Hr. Generallieutenant Greve af Ahlefeldt, Laurvig, Storkors og Dannebrogsmand, samt Chef for Fyenske Regiment lette Dragoner. Anden Gevinst tilfaldt Hr. Kjøbmand Andrup og 3die Gevinst Skrædermester Jensen, ved deres egne Skud. Saare behageligt var det for Selskabet, at Hs. Excellence forskjønnede Høitideligheden, saavel ved selv at bære Skyttekongens sædvanlige Hædersbaand i Borgernes Midte under Jndmarscheringen fra Skydebanen paa Heden, som med sin høie Nærværelse ved Samlingen paa den ældste Klub i Aften, hvor over Bordet under almindeligt Fryderaab udtømtes Skaaler for Hs. Maj. Kongen, H. H. Prinds Christian Frederik, den commanderende General, Stiftets og Byens Øvrighed, Odense Byes Borgere, samtlige Skytte brødre, &c. &c. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
Aarhuus, den 3 Junii. En Selveier Gaardmand i Falling Bye, Hads-Herred, har Natten imellem sidstl. 30te og 11te Maj, efterat have aflivet sine tre Sønner, 4, 9 og 11 Aar gamle, ved at skjære Struden over paa dem, hængt sig selv i samme Stue. Da Mordet skedte har Børnene sandsynligen lagt i deres sødeste Søvn, thi man fandt dem døde afklædte i Sengen. Motivet dertil angiver han i et Brev, som fandtes efter ham, at være, at Tidsomstændighederne og andres Bedragerie, maatte bringe ham til Bettelstaven, og da han ei selv kunde overleve saadant, ville han ei heller efterlade sig Børnene i Armod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
J samme Dage har en Skolelærer i Hylche ved Skanderborg, midt under Skoleunderviisningen aflivet sig selv, ved at gaae ind i en anden Stue og skiere sig Halsen over med en Ragekniv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
J Horsens har en Tjenestepige taget saameget Vitriol til sig, at hun skal være uden Redning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
J Søndagseftermiddag hørtes her i Aarhuus en fjern Torden. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
Kjøbenhavns Børs d. 6 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 475, a vista 485. Amsterdam 2 M. 430, a vista 436. London 2 M. 20 1/4 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 495. Specier solgtes til 29 Rbmk. 8 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 97 a 97 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 82 a 82 1/2. Norske Rbksedler 22 a 22 1/2. Dito Species. 20. Svenske Sedler 8 Mk. a 8 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
Blandede Efterretninger. Bibelselskaberne i den østerrigske Keiserstat og Bibelers Uddeling ved udenlandske Bibelselskaber, ere ved et Kgl. ungersk Statholderie-Befaling, til alle Erkebisper, Biskopper og Superintendenter i Ungarn, dat. d. 23 Dec. 1816, paa det strængeste blevne forbudne. J tydske Blade anmærkes ved denne Leilighed, at ingen Lov forbyder at modtage af udenlandske Selskaber Classiker og andre Bøger, enten uden Betaling eller for billig Priis, og at det samme med Rette ogsaa burde gielde for Bibeler. Mærkeligt er det, at det samme Decret, som her forbyder Bibelselskaberne, endnu fremdeles tillader Boghandlerne at sælge Bibeler. - Ganske opløst er nu ved dette Decret Bibelselskabet i Presburg, som allerede har været til i adskillige Aar, og som deels allerede har ladet trykke det nye Testament i det Slavoniske, deels agtede at udgive Bibelen i det Vendiske, Ungerske og Tydske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
Subskriptions-Jndbydelse. paa Maanedsskriftet. Humbristen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
Allerede før Krigen indbød Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie til Subskription paa en Samling af humoristiske Arbeider, uddragne af dette Tidsskrift. Krigen standsede dette Foretagende, uagtet en Deel Subskribenter havde meldt sig. Jmidlertid voxte Bladet bestandigen, og tilligemed dette Forraadet til at øse af. Da nu intet fuldstændigt Exemplar af Skilderiet er at faae, saa har Udgiveren troet, at burde fornye hiint Forsæt og tilbyde den læsende Almeenhed et Udvalg af de humoristiske Stykker, der findes i de hidtil udkomne 26 Bind af dette Blad, hvortil der ogsaa skal føies adskillige forhen utrykte Arbeider. J Samlingen optages Jntet, som, i det mindste efter Udgiverens Overbeviisning, jo vil kunne læses med nogen Deeltagelse. Udgiveren smigrer sig med det Haab, at de Arbeider, der, endog i afbrudt Form, ikke have mishaget, samlede og forhedrede, ville kunne gjøre Regning paa opmuntrende bifald. Men paa det Skriftets Anskaffelse ikke skal blive for bekostelig, agter han at udgive det som et Maanedsskrift. Hvert Hefte paa 6 Ark, under Titel af Humoristen, kommer til at koste 1 Rbdlr. Da Udgiverens Hovedformaal kun er, at samle disse Arbeider, medens han endnu har Tid, Leilighed og Kraft dertil, for derved mueligen at redde mangt et Stykke, fra den Skjebne, der maaskee venter det i et Tidsskrift, hvoraf der kun gives saa saare faa complette Exemplarer, saa ønsker han kun at blive skadesløs for Papir og Trykning. Men førend han har Udsigt dertil, begyndes ikke paa Trykningen. Jngen Subskribent er forpligtet til at modtage mere end eet Hefte, og det er altsaa ganske overladt til Enhver at fratræde Subskriptionen, naar han vil. - Man tegner sig hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststræde No. 144, hvor ogsaa Planer kunne faaes. Subskribentsamlere faae paa 7 Exemplarer det 8de frit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Skilderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 46. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 10 Juni 1817. Om Overdaadighed og Anordninger derimod. (Slutning; see forr. No.) Meen ligesaa nødvendigt det er at skaffe Haandværkstanden en høiere Grad af Agtelse i Staten, saa nødvendigt er det ogsaa, at indføre hos den en bedre Disciplin. Den 25aarige Krig i Europa har frembragt en stor Forstyrrelse i Haandværks væsenets indere Forhold. Stammen af gode Arbeidere er bleven betydeligen formindsket; mange af de gamle Svende tabtes ganske ved at træde i udenlandsk Krigstjeneste, og de unge Drenge, som skulde oplæres til Svende, kunde i saa urolige Tider ikke blive vante til den Stadighed og Arbeid somhed, som var almindelig blandt de ældre. At arbeide lidet og lade sig dette Lidet saa meget deste dyrere betale, synes at være bleven Grundsætning blandt de fleste Haandværksfolk hos os. En Følge af den Arbeidslede var ogsaa, at man stedse optager Penge hos Mesteren, for at have noget at bøde paa medens man gaaer ledigt, og naar da Gjelden voxer saa meget, at man ikke seer sig istand til at afarbeide den i saa kort Tid, man ønskede, forlader man sin Plads, og gaaer til en anden Mester. Vanskeligheden at faae i mange Professioner Svende, især saadanne, som kunne arbeide, forsvarligt, gjøre ofte, at man maa tage til Takke med hvem man kan faae, og være tilfreds med hvorledes man end bliver behandlet. - J Engelland er det ganske anderledes. Naar en Haandværksvend, uden lovligt Forfald, forlader sin Plads, og ikke tager Arbeide hos en anden Mester, men blot gaaer og driver, saa indspærres han i et saakaldt Locking up house, hvor han maa bære Sand fra det ene Hjørne af Gaarden til det andet, og practisk overbevises om, at Mennesket er bestemt til Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Vi have saaledes i Korthed viist, ved hvilke Midler den danske Stat er istand til at aabne sine Undersaatter Veien til Velstand, og gjøre det mueligt for dem, uden konstigt Afsavn, at tiltuske sig andre Landes Konst- og Naturfrembringelser, uden at forarme Staten. Vort Land og vort Clima ere nu eengang ikke af den Beskaffenhed, at vi selv kunne forfærdige alle vore Fornødenheder. Der gives her altsaa kun to Udveie, den ene er, at vi maa ganske undvære Alt hvad vi ikke selv kunne frembringe, hvilket Erfaringen har lært ikke er mueligt, og var det end mueligt, ikke ønskeligt, da vi paa det Trin, vi nu staae, ei, uden at forstyrre de vigtigste Forhold, kunne vende tilbage til vore Forfædres Jevnhed, der, hvor priselig den end var for sin Tid, ikke mere passer for vor den anden Udvei er, at forøge vor productive Kraft, for derved at sættes istand til, at kunne anvende meere paa vore Udgivter. Naar en Familie vil leve, saa kan den enten leve f. Ex for 1200 Rbdlr., men saa maa den lade sig nøje med at leve meget indskrænket; men vil den derimod leve halv saa indskrænket, saa behover den halv saa meget. J sidste Tilfælde maa den arbeide dobbelt, for at tilveiebringe de fornødne Udgivter. Da nu Staten bedre er tjent med Familier, som behøve 2,400 Rbd. og arbeide dobbelt, end med dem, der kun bruge 1200, og kun arbeide halv saa meget, saa er det, forudsat at den Sætning staaer fast, at Arbeide og Virksomhed er Sielen i Staten, ogsaa klart, at denne, i det Hele taget, er langt bedre tjent med de Borgere, der behøve Meget, end med dem, der behøve Lidet. Statens vigtigste Omsorg bør det være at Alle kunne leve, og at de for at kunne leve producere, og fremme Productionen, hver paa sin Viis, saa meget mueligt. Denne Omsorg viser Staten, naar den aabner Veie til Næring og Udkomme for Alle, og ved kloge Foranstaltninger mager det saaledes, at Rigdommen tilbørligen fordeles i alle Statslegemets Canaler, og at de aldrig standse paa enkelte Punkter. Ved denne evige Gjenfødsel af Arbeide og ved dette ustandselige Omløb af Rigdommene, kommer Liv og Kraft og Sundhed i hele Statslegemet, ligesom det i modsat Tilfælde hjemsøges af Dorskhed, Søvn og - Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Indenlandske Efterretninger. Jo færre Konstværker i Marmor man finder hos os, desto beklageligere er det, at de faa, vi eie, ikke ydes den Beskyttelse mod udvortes Vold, sem ethvert Konstværk kan gjøre Fordring paa Allerede for 13 Aar siden har Anmelderen gjort opmærksom paa den Overlast, som Samsons Statue i Rosenborg Hauge saa ofte tilføies af Kaadheden, og tilraadt at gjøre et Jernrækværk omkring den. Men hans Ord vare en Stemme i Ørken; Drenge vedblive at ride paa Loven og stride med Samson, og nu er da endeligen et stort Stykke af Piedestalens øverste Flade afbrækket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
De to skjønne Statuer, Neptun og Merkur, af Petzholt, der staae ved Børsen, og som man saae Thorwaldsen, førend han reiste til Rom, saa ofte beskue og studere, have en lignende Skjæbne. Merkurs høire Fod er afbrudt, og, som et Sindbilled paa Handelen, er den bleven til en Krobling, uden at nogen veed, ved hvilken Leilighed den har mistet Foden, eller at Nogen har tænkt paa at give den en anden i den Savnedes Sted. Frederik den Femtes Mausoleum, Wiedewelts Mesterstykke, og Dronning Lovises Mausoleum, af Stanley, der i mange Aar kun have ventet paa det hidtil endnu ikke færdigtblevne Capel i Roeskilde Domkirke, staae, den første i Billedhuggerværkstedet i Materialgaarden, hvor den saa let kan beskadiges, og den anden i et Skuur sammesteds, uden at være betroet til Nogens særlige Opsyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Vore Klædefabriker, der under Krigen vare i saa herlig Opkomst, begynde nu ganske at gaae i Staa. Nogle have tildeels allerede ophørt at væve, og Arbeiderne ville enten reise til andre Lande, eller ogsaa søge andet Arbeide. Aarsagen hertil ligger deels deri, at Afsætning er meget aftaget, og adskillige Fabrikanter have et betydeligt Forraad af Klæde færdigt, som de ikke kunne blive af med, deels i Coursens Forbedring, som ikke tillader nu, da den er under 500, at betale samme Arbeidsløn, som da den var 700, og Priserne paa Livets Fornødenhed imidlertid ikke ere faldne, saaledes som man af Coursforbedringen burde vente, Uagtet Tolden paa udenlandsk Klæde er omtrent 43 PC., saa kunne vore Fabriker til nærværende Cours dog ikke holde Priis mere med Udlændingerne. Naar man regner at en Alen fiint Klæde, som i Fredstider kostede 24 Mk., endog til nærværende gode Cours, koster 24 til 28 Rbd., saa indseer man let, at, endog redveeret til rede Sølv, kan man nu kun have 1 Alen Klæde for de samme Penge, man i Fredstider kunde have henved to, hvilket naturligviis maa bidrage meget til at forringe Afsætningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Aarhuus, d. 6 Junii. J Onsdagsaftes gav Kgl. Skuespiller Hr. Rosenkilde, paa sin Gjennemreise til Aalborg, en seenisk Forestilling her paa Theatret, hvoriblandt nogle Scener af Hippeldantz's Rolle i Epigrammet. Han vandt, som sædvanligt, almindeligt bifald. - En Kjøbmand er her i disse Dage arresteret for falske Skibspapirer. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-10
Viborg. Sidste Fredag, (30 Mai) havde man i Fiends Herred norden for Viborg et heftigt Tordenveir, der paa et vist Strøg over Sejstrup, Brudahl og Høislev Marker ledsagedes med et Hagelveir, hvorved store Jisstumper faldt og ødelagte Sæden paa Markerne. - Jsær skal disse Stæders Rug, der nu stod i Begreb med at skyde i Stængel, saa aldeles være afslaaet, at der ikke er Udsigt til at de avle noget af denne deres vigtigste Kornsæd. Beboernes Vinduer bleve og for endeel slagne itu under Uveiret. (Viborger Saml.)