Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-02-28
Bladet Times har gjettet ganske rigtigt; thi Hertugen af Cumberland er virkelig paa Reisen til London, som man bestemt troer for at opbyde alt for at modsætte sig Emancipationen. Man skriver fra denne Stad, at man lever nu engang i Underværkernes Periode, og derfor maae ingen forundre sig over, at Hertugen af Vellington uagtet hans bekiendte Brev til Dr. Curtis og hans laconiske Svar til Hertugen af Leinster ved Oversendelserne af Beslutningerne af den Forsamling af Protestanter, som var holdet i Dublin til Fordeel for Emancipationen, nu har besluttet sig til at man skal tilstaae Katholikerne Opfyldelsen, af deres Fordringer. Desuagtet kom Publikum i den største Bevægelse og Forundring, da Efterretningen begyndte at rygtes. Vennerne af Emancipationen befrygte, at Oppositionen imod denne store Fordoldsregel vil blive saa betydelig, at den enten vil falde igiennem, eller at den vil passere Husene med saamange Jndskrænkninger og Modificationer, at Katholikerne ikke ville sole sig tilfredsstillede. Alle speculere over hvad der vel egentlig kan have bevæget Hertugen til at fatte denne saa uventede Beslutning. Nogle mene, at Grunden dertil har været O'Connels Valg, som Repræsentant for Grevskabet Clare, uagtet alle Regieringens Modstræbelser (O'Connel har indgivet et godt ubarbeidet Skrift om sin Ret til at tage Sæde i Parlamentet; men som allerede er blevet giendrevet. Hen vil forholde sig roelig indtil Emancipations-Sagen er passerer Parlamentet), og som kunne tiene til et Forbud paa at lutter Katholiker ville blive valgte som Repræsentanter for Jrland, hvorved Unionen blev in facto opløst; men andre, som ville see dybere ind i Tingene, paastaae: at Aarsagen dertil er, at Hertugen af Vellington, hvis Familie er en af de største protestantiske Godseiere i Jrland, bedst kiender den Crisis, hvori dette Land befinder sig og den truende Fare, og at han desuden som Premierminister erkiender Nødvendigheden af ved den store Europæiske Crisis, at Storbrittannien befries for en indvortes Foruroeligelse for at kunne med Kraft sou tinere sin politiske Stilling. – Stemningen i Landet angaaende denne Sag er unægtelig meget deelt, saaledes har Universitetet Cambringe ikke deeltaget i Universitetet Orfords Erklæring imod Emancipationen, hvilket Universitet har modtaget sin RepræsentantsMinisteren Peels Resignation. - Misforstaaelsen imellem Hertugen af Vellington og Marqvien af Anglesea skal, som man siger, have reist sig deraf, at Marqvien havde tilskrevet Kongen et langt Brev, om Nødvendigheden af at tilstaaEmancipationen, og som han havde overleveret til Hertugen; men hvoraf denne kun havde forelagt Hs. Majestæt enkelte Udtog, hvilket Marqvien havde taget ilde op. – J Parlamentets Møde den 12te Februar er intet af Vigtighed forefaldet. Petitionerne for og imod Emancipationen forekomme nu i Mængde. Greven af Vinchelsen forelagde en Petition imod den fra Forsamlingen i Grevskabet Kent, underskrevet af 10000 Personer. – Et tragisk Optog har nyelig fundet Sted i London, da 10000 Silkevævere har holdt en Procession i en Paaklædning, som skulde vidne om deres Armod, og med deres Redskaber omvundne med Sørgeflor, og med Faner, som indeholdt Jndskrifter imod den frie Jndførsel af Silkevarer, og begivet sig til Hert. af Vellington med en Petition desangaaende. - Her ere Candidater nok til at transportere til den nye Colonie ved Svanefleden, som nu skal anlægges og erholde Navnet af Cockburn Suned, og hvorhen Bombardeergaliotten Sulphur og et andet fragtet Skib skulle til Foraaret bringe ve Landmænd og Haandværksfolk med deres Familier, som ville nedsætte sig der. Planen skal være at befordre Hesteavlen for derfra at kunne transportere Heste til Ostindien, som dog ikke synes troeligt, især da Colonien ligger paa Vestsiden af Nyeholland. – Den prægtige Ca the dralkirke i York er bleven indvendig aldeles fortæret af Luerne, Jlden er paasat af en forrykt Garversvend ved Navn Martin, som foregiver at han har drømt at Bueskytter vilde skyde Kirken ned, hvorfor han holdt det for det bedste at brænde den af. – Den Opfindelse at beklæde Skibe med et anmalsk Fildt, for at beskytte dem mod Orm, kommer stedse meere i Brug i England, og over 1000 Skibe ere allerede beklædte dermed. – Krigen imellem Marrokko og England er tilende og Blokaden for Tanger er bleven ophævet. Men Nederlændernes blodige og ødelæggende Krig paa Øen Java er langt fra at være forbi, og har endog taget en uheldig Vending for Nederlænderne; thi der beretttes fra Batavia under 14de October at Major Buschkens har lidt et ikke ubetydeligt Nederlag den 8de f.M. Jnsurgenterne vare gaaede over Floden Bogovonte, og havde angrebet Majorens Tropper. J Begyndelsen drev han dem tilbage ved en eftertrykkelig Kardetsch og Gevær-Jld, men imedens hans Cavallerie var i Haandgemæng med Fienden, brød en velbevæbnet Jnfanterie-Colonne, af Jnsurgentere frem af et Baghold, og giennembrød uagtet den heftigste Kardetschild de Nederlandske Troppers Geledder, saa at alle de, som ikke bleve dræbte, maatte i den største Skynding tage Flugten. Kavalleriet maatte trække sig tilbage; Majoren reddede sig med Nød og Neppe og to Kanoner faldt i Jnsurgenternes Hænder. J Amerika er een Krig dæmpet og en anden er paa Veien til at bryde ud; thi de nyeste Efterretninger fra Carthagena af 18de December melde, at Peruanerne have begyndt Fiendtligheder imod Columbien. J denne Republik skal der herske en meget udbredet Stemning imod Bolivar, isærdeleshed vare Medlemmerne af den sidste Congres imod hans dictatoriske Planer.