JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-09
Natten til Tirsdags er bleven indslagen en Vinduesrude i min Stue paa Øjen og der bortstiaalen: en Kobber=Theekjedel, 2 Par Gardiner en Papirsax, en Hammer, en Hyppespade, en Saug, 2de Øxer, en Skjerring og 2de Reeb, brækket ind i Høeboden og derudaf taget Høe. Hvo denne Gierningsmand kan opdage, loves en raisonable Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-09
Skiftelysning. Mandagen den 12te Septb. førstkommende, Kl. 3 og en Halv slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afdøde Hjulmager Alt Jørstad foretaget udi Sterboehuset i Forstaden Bachlandet. Hvilket herved bekjendtgjøres for alle dem, som dette angaaer, fra den civile Skifteret i Tronhiem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-09
Auction. Herved bekjendtgjøres, at Tirsdagen den 11te October førstkommende, Kl. 10 om Formiddagen, bliver, efter Frue Kammerraadinde Soelbergs skrivtlige Reqvisition af 2den August sidstleden, udi hendes Huus, paa Pladsen Recthen under Gaarden Torp, ved offenlig Auction opbuden og bortsolgt: en Deel Tin, Kobber, Jern og Træfang, Huusmøbler; Kreature, og utærsket Korn af Byg og Havre, samt et Stuehuus med Kammer og Kakkelovn udi, samt Vinduer og al videre tilhørende Muur- og nagelfast Indretning. Liebhaberne dertil ville altsaa behage, at møde til forbemeldte Tiid og Sted. Tiller, den 7de Septbr. 1785. J. C. Heide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-09
Til Leje. De Værelser, som Hr. Heltberg har beboet, hos Skræder Rønning, ere nu at faae til Leie foren honet Familie.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-09
Bortkommet. Tvende Lam og en Gaas ere udkomne for sin Eier, som fra Adresse-Contoiret anvises; og loves for deres Tilbagebringelse en Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-09
Bøger. Følgende Bøger faaes nu, foruden de forhen bekjendtgjorte, hos mig: Den Christnes Følelse, af Wieland, 24 sk. Abderiterne, af samme, 72 sk. Jerusalems Betragtninger, 3 Dele, 2 Rd. 80 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-09
Fabricii Anfangsgrunde d. Sconom. Wissensch., 1 Rd. Fuldstændig Afhandling om alle Slags Jndhegninger, af Trøiel, 44 s. Reisesamtale, mellem Kongen af Preussen og en Amtmand, 12 sk. Selskabssange, 2det Hefte, 48 sk. Abrahamsons Declamationen und Neden uber Maurer=Pflichten, 80 sk. Talbizers vier kurge Abhandlungen, 28 sk. Vollstandiges Liederbuch d. Freymaurer, mit Melodien, in zwey Büchern, 5 Rd. Smiths Jndledning til den aabenbarede Religion, 10 sk. Forsøg til originale Danske Fortællinger, 16 sk. Regler, hvorefter i ethvert givet Tilfælde en Bondegaards fordeelagtigste Størrelse kan udfindes, 10 sk. Udtog af en Reisendes Dagbog i Meklenb., Pommern, Brandenb. og Holsteen, med Kobbere, 1 Rd. 16 sk. Khavns Staats og Handelsveiviser 1785, indb. 60 sk. Nyt Selskabspil i 50 Spørgsmaal for Mandfolk og 50 Svar for Fruentimmer, No. 1 og 2, i Futteral, 1 Rd. 24 s. Mossins fornuftige Betragtninger over Verden, indb. 40 sk. - korte Betragtninger over menneskelige Vilkaar, indb. 36 s. O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-09
Justitsraad Nissens Extract af og Register over Forordningerne og Rescribterne med mere fra 1670, med et alphabetisk og cronologisk Register, alle 4 Dele 3 Rdlr., 3die Deelaalene 3 Ort, og 4de Deel 1 Rdlr.: Theoretiske og practiske Underretninger og Agerdyrkningen med mere, som til Landvæsenet henhører, for 2 Ort, 16 s.: Det juridiske Collegium, for saavidt Danske og Norske Lovs 1ste og 5te Bog betræffer, 3 Ort: Tractatus philosophico juridicus de Juramento 12 s.: Tre juridiske Afhandlinger, 1) om Lovene i almindelighed, 2) om de Dan skee og Norske Love og deres Kilder, og 3) om Herredømme, for 16 s., og Comoedien Jomfrue Pecunia 12 s. faaes til Kjøbs paa AdresseContoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Historisk Efterretning om Kosakkernes Nation. Om de Doniske Kosakker. See No. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. isse Kosakker kaldes af Russerne Kosakki Donsky, ere de foregaaende meget lige, samt have og ligesaadanne Tilbøieligheder og Fejl. De klæde sig ligesom de gemene Russer, til hvis Kirke de og bekjende sig, uden at have megen Kundskab og Religionen. De boe ved Donfloden, fra den sydlige Brede af Lille Donez, som flyder Vesten for Staden, Gunocke, hvor den falder ud i Donfloden, indtil denne Strøm falder ud i det Asowiske Hav. Paa den Tiid, da de Mogoliske Tartarer bemægtigede sig hele Landet, Kapschack, trakte den Deel af Jndvaanerne, fra hvilke de nærværende Doniske Kosakker nedstamme, sig til Bredden af dette Hav, og nedsatte sig paa Dons gerne, hvorhen Tartarerne ikke kunde følge dem, da de vare intet mindre end Søefolk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Herfra foruroligede Kosakkerne Tartarerne, ved undertiden udskikkede Partier, og da Tartarernes Magt begyndte at blive svækket og aftage, og Russerne satte sig aabenbare imod dem, saa forsømte Kosakkerne heller ikke, at anfalde Tartarerne med deres hele Magt, og erobrede ved den Leilighed deres nærværende Vaanings pladser ved Don. Da Jwan Basilowiz den 2den begyndte at blive mægtig, saa begave disse Kosakker sig 1549 under hans Beskyttelse, nesten paa selvsamme Vilkaar, paa hvilket Kosakkerne ved Nieperen begave sig under Polsk Beskyttelse. Men deres uroelige Natureel forledede dem, ligesom hine, til ofte at gjøre Opstand.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Ved den Forfølgelse, som Kosakkerne i Ukraine udstode under Kong Uladislaus, sloge sig nogle af dem tilsammen i et Korps af 6000 Mand, og vilde tilbyde Schach af Persien deres Tjeneste. Da de kom til de Doniske Kosakker, som vare underkastede Rusland, gjorde de dem det Tilbud, at dersom de vilde slaae sig til dem, kunde de let overrumple Asot, som tilhørte Tyrkerne. Dette Foretagende blev bifaldet og udført. Kosakkerne befæstede Pladsen saa godt som de kunde, og anlagde der et Arsenal og Verf for deres smaae, Galeier, hvorved de bleve frygtbare for Tyrkerne. De forsvarede ogsaa Asow 164 imod Tyrkernes Angreb, men sprængte og opbrændte siden denne Stad, som de ikke. troede videre at kunne beskytte, hvorpaa den af Tyrkerne blev opbygget igjen og stærkt befæstet 1672, da Rusland gjorde Paastand derpaa. Desuagtet blev den 1696 erobret af Russerne, men i Freden, som blev sluttet ved Floden Pruth 1711, blev den inddrømmet Tyrkerne igjen. Russerne borttoge den vel paa nyt igjen 1736. og satte den i skiøn Stand, men maatte atter forlade den, i Kraft af Belgraderfreden 1739, og gandske sløife den.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
De Doniske Kosakker besidde en Mængde af Stæder, Flækker og Byer, langs med Breden af Donfloden, men udbrede sig ikke vidt i Landet, efterdi det paa mange Stæder, har Mangel paa Vand og i Særdeleshed Brænde, i den store Asowiske Ørken. Alle disse Flækker og Byer, ved den venstre Brede af Don, fra Fæstningsværkerne af, som begynde ved Zariza paa Wolga, og naae indtil Don imod Staden Tria, ere befæstede og forsynede med Pallisater imod de Cubaniske Tartarers Jndbrud. De nære sig af Fæedrivt og Agerdyrkning, ved Leilighed og af at røve fra deres Naboer, hvortil de have stor Tilbøielighed og Færdighed. De handle og med Fiske og Caviar. De blive nu omstunder holdte nesten paa selvsamme, Fod, som de øvrige Russiske Undersaattere. Enhver Bye har en Øvrighedsperson, som bliver kaldet Tamann, og over Tamænd og Stæder regjere to Ottomænner, som have deres Residense i Eierkaski. Denne Stad, som er bygget paa Tyrkisk Maade og tildeels paa høje Pæle i Donfloden, er af vid Omkreds, opfyldt med alle Slags. Asiatiske Nationer, og driver en stærk Handel. Disse Kosakkers Magt strækker sig omtrent til 40000 Mand. De tjene ligeledes til Hest. De Jaickiske Kosakker.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Kosakkerne ved Jaick, en Flod, som udspringer i Basskirernes Land, og løber fra Norden til Sønden ned i det Caspiske Hav, ere Descendentere af den Deel af Kapschakkerne, som, ved Mogolernes Jndbrud i deres Land, henvendte sig til det Caspiske Hav. Her vandrede de omkring imellem Jaick og Wolga, og ernærede sig af Fiskerie og Røverie, indtil de med Tiden trak sig meere tilsammen, og endelig satte sig ned ved den sydlige Brede af Janck, da Tartarernes Magt i disse Egne henfaldt. Efterat Russerne havde bemægtiget sig Kongerigerne Casan og Astracan, underkastede de sig sammes Herredømme, af fri Villie. De ere de øvrige Kosakker, meget lige af Statur; men da deres Levemaade er bondeagtig og de givte sig meget med Tartarerne og Kalmukkerne, saa have de ikke saa god Gestalt, som deres øvrige Landsmænd; dog kan de meget vel sættes. i Ligning og komme overeens med dem, saa vel i Henseende til deres Udvortes, som Gemytsart. Deres Klædedragt er gemeenlig af grovt ufarvet Klæde, med snævre Ærmer. Om Vinteren gaae de med lange. Kjoler, som ere forede med Lammeskind. Deres Støvler ere af Ruslæder. Deres Huer ere runde med en bred Rand af Foer verk. Fruentimmerne gaae klædte ligesom Mandspersonerne, undtagen at deres Kjøler ere længere og snævrere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
(Fortsættelsen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
17de Søndag efter Crinitat. prædiker: Høymesse. Aftensang. Dom K. Doct. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Capit. Samuel Nielsen til Aarhuus med Baglast; Jørgen Floed til Arendal med dito; Didrich Kruse til Amsterdam med Fisk og Kobber; Andreas Mearens til Molde med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Bekjendtgiørelse. Da mange endnu efterstaae med Tilbagebetalingen af det af Tronhjems Fouragemagazin i de forrige Aaringer udlaante Høe, uagtet at Stiftet ofte forhen i de offenlige Blade derom har erindret Vedkommende; saa bliver herved een gang for alle bekjendtgjort: at de som staae tilbage med laant Høe, maa uforbigjengelig levere. samme tilligemed den befalede Overvegt 2 Pd. pr. Lispd., af dette Aars Afgrøde, i Magazinet inden November Maaneds Udgang dette Aar, da saafremt nogen udebliver dermed over den bestemte Tiid, bliver det for ham resterende Qvantum indkjøbt for hans Regning, og Betalingen derfor hos ham strax ved Udpantning inddreven, i Følge det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 30te forrige Maaned. Tronhjem, den 11te August 1785. W. F. Koren. Stiftsbefalingsmand.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Skiftelysninger. Udi Nordmørs Fogderie ere følgende Ster boer under Skiftebehandling, saasom: af Smølens Tinglang; efter Lage Nilsen Lervig, Johannes Arntsen Gieldberg, Peder Pedersen Hellesfiord, Hans Hansen Bechens Kone, Hans Toresen Brat vær, Peder Pedersen Bratvær og Nils Pedersen, Rotvær, af Wigs Tinglang: efter Anders Olsen Barloupen, Halvor Halvorsen Berhalss, Lars Amundsen Engdal, Nils Jørgensen Ormbostad, og Huusmand Anders Oukens Kone ved Grisvog; af Surendals Tinglang, efter Ole Nilsen Was sengen; thi ville de, som i nogen af ovenbenævnte Sterboer maatte have noget at fordre, behagenlig anmelde deres Krav i lovlig Tiid for Stedets Sorenskriver. Øjegaard i Surendalen, d. 12te Septbr. 1784. Lindeman.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Auction. J Følge Reqvisition fra (S. T.) Frue=Etatsraadinde Collin, bekjendtgjøres herved til almindelig Efterretning: at Torsdagen den 29de September førstkommende, Kl. 2 Slet Eftermiddag, bliver i høibemeldte Frue Etatsraadindens Huus til offenlig Auction exponeret og, om antageligt Bud skeer, den Højstbydende tilslagen Hendes ejende en Fjerdedeelpart udi Mexager=Saugbrug, alt paa Konditioner, som nærmere paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, thi ville de Lysthavende sig fornævnte Tiid og Sted indfinde. Halsen, den 7de Septbr. 1785. Erasm. Sigim. Resch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Til Kiøbs. Hos mig Undertegnede sælges Hr. Johan N. Bruns Forsvar for vore gamle Kirkeskikke, for 18 s. Exemplaret, samt hans Prædiken paa 6te Søndag efter Trinitatis, som et Bidrag til ovenmeldte Forsvar, for 8 sk. Exemplaret. Jacob B. Juul.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Bortkommet. J Forrige Uge er tabt paa Veien fra Domkirken, langs ved Volden til Skandseporten, en grøn Taftes Parasol med Stok. Finderen ombedes, at levere samme paa Adresse=Contoiret, hvorfra Eieren anvises, som lover en konvenabel Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-16
Observationer af Barometer, Thermometer, efter Reaumurs Scala. Vindene og Veiret i Tronhiem 1785. August. Term. Vind. Veiret om Dagen. Vejrer om Platten. N. V. Tykke Driveskyer og Blæst Tyk. Drsk., sin Regn o. Bl. N. V. T. Drsk. m. Regn og Blæst. Drivsk., m. Regn og Blæst. Klare Drivesk. og vindigt. Jdem. J. H.N. O. Klart og vindigt. Klart og vindigt. Klare Driveskyer og stille. N. V. Klart og stille. N. V. Klare Drivesk. og vindigt. Tykt, sm. Regn og vindigt. N. V. Tykt, sm. Regn og vindigt. Klare Driveskyer og stille. N. V. Driveskyer og stille. Tykke Drivesk. og Blæst. H. O. Tykke Drivesk. og Blæst. Tykt og vindigt. N. V. Tykke Drivesk. og vindigt. Tykt, sm. Regn og vindigt. O. Klare Driveskyer og stille. Klart og stille. V. Klart og stille. Tordenskyer og Blæst. O. Tordenskyer og Blæst. Klart og stille. J Tordenskyer og stille. Nordlys, klart og stille. J. Tordenskyer og vindigt. Tykt og stille. Tykt, m. Regn og stille. Tykt og stille. Klare Driveskyer og stille. 5 Tykke Driveskyer og stille. Jdem. J. Tordenskyer og stille. Tykt, stærk Regn og vindigt. V. Klare Driveskyer og stille. Klart og stille. 5. Driveskyer og Blæst. Klare Driveskyer og stille. V. Klart og stille. Tykke Drivesk. og vindigt. J Klare Drivesk. og Blæst. Driveskyer og vindigt. V. Tykt og stille. Jdem. D. Klare Drivesk. og stille. Tykt og vindigt. Jdem. Tykt, stærk Regn o. Blæst. J. Tykt, Regn og stille. Jdem. B. Tyk. Drsk. m. Regn og Bl. Tykt, stærk Regn, st. Blæst. B. Tykt, Regn og Blæst. Tykke Drivesk. og vindigt. J. V. Jdem. N. V. Bykt, smaat Regn og vinde Driveskyer og vindigt. S. O. Klart og Blæst. Nordlys, klart og stille.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-23
Historisk Efterretning om Kosakkernes Nation. See Nr. 30. 31. 32. 33. 34. 35. 36. 37. eres Sprog er en Blanding af Tartarisk, Kalmukkisk og af deres gamle Landsprog. De bekjende sig for den største Deel til den Græske Religion, saaledes som den er antagen i Rusland. Disse Jaickiske Kofakker boe i store Landsbyer, langs med den høire Bredde af Jaick, indtil dens Munding, hvor den falder ud i det Caspiske Hav, en Længde af meer end 40 Mile. Landgodserne ved denne Flod ere af en saa stor Frugtbarhed, at hvor slet Jordbunden endog bliver bearbeidet, saa frembringer den dog alle Ting til Livets Fornødenhed. For omtrent 50 Aar siden har man opdaget, at naar man gaaer langs op med Jaick, indtil dens Kilde, saa findes der mange Skove ved samme. Denne Opdagelse har været meget fordeelagtig for Kosakkerne, da de ofte forhen leed Mangel paa Tømmer og Brænde. Nu hugger man Mængden deraf om Sommeren, og bringer det ud derfra i store Folder, hver paa 3 til 400 Træer, ned ad Flaaden, indtil Jaickskoi og det Caspiske Hav. Disse Kosakker leve af af Agerdyrkning, af Fiskefangst og Fædrivt, samt og af det Bytte, som de have Leilighed til at røve fra deres Naboer Karakalpakkerne og Tartarerne af Kosatscha=Horda. Da de ligge i bestandige Fiendligheder og Slagsmaal med samme, saa søge de at befæste alle deres Byer med gode Grave og Pallisater, for at sætte sig i Sikkerhed, imod sammes Anfald. Om Vinteren, naar Jaickfloden er belagt med Jis, ligge de hjemme, og da sværme Tartarerne omkring fra alle Kanter om deres Vaaninger, for at gjøre Fanger. Men ved Foraarets Begyndelse, naar Jsen er optøet og gaaet bort, saa er Turen kommen til Kosakkerne, at løbe ud med deres Baade og opsøge Tartarerne. Da streise de igjennem den hele østlige Side af det Caspiske Hav, og plyndre ofte Venner og Fiender. De holde for denne Aarsag bestandigtet stort Antal Baade i Beredskab, af den Størrelse, at 30 til 40 Personer kan have Rum derudi. Om Vinteren trække de samme oppaa Landet, og sætte dem ind i Skjul og Skurer udi deres Byer. J forrige Tider, havde de ligesaadanne Vaaben som Tartarerne, nemlig Sabler, Buer og Pile Siden Peter den 1tes Tiid have de først faaet Skydegevæhrer, men sammes Brug, er dem ikkun tilladt om Vinteren. Man tager Bøsserne fra dem om Sommeren, for den Misbrugs Skyld, som de dermed skulde begaae ved deres Streiferier paa det Caspiske Hav. Naar Vinteren begynder, blive de uddeelte til dem igjen, paa det de desto bedre kan forsvare sig imod Tartarerne. Med Kalmukkerne neden for CanTasch leve de i god Fred og Forstaaelse, og disse komme om Sommeren i stort Antal til den østlige Bredde af Jgick, for at Prive Handel med Kosakkerne. Guvernøren over Staden Caizkoi har Opsigt over disse Kosakker, og tager imod Kontributionerne af dem, som bestaae af Korn, Vox, Honning og Qvæg, hvilke de aarlig maa betale til Rusland. Men derhos have de og Chefer af deres egne Folk, som regjere over dem, efter den gamle Maade. De ere tappre og gode Soldater, men ikke fuldkommen saa uroelige, som de øvrige Kofakker. De kan stille omtrent 30000 Mand i Marken.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-23
En Østerlandsk Kompliment til en kristen Tolk. Kristen! Det ærefulde Rygte om dit kjække Mod er alt for bekjendt ved mit høje Hof, at jeg ikke skulde ønske dig nærværende, ved min uindskrænkede Vaabendrager. Min høieste Villie er, at dine vise Raadslage skal sidsage den Mands Viisdom, hvilken jeg har betroet min frygtelige Landse og mit seierrige Sverd. Ved dine Opmuntringer skal Flammerne, af det Mod, som hersker i min forfærdelige. Armee, vidt udbrede sig. Du er værdig at træde paa Roser, og vandre paa de prægtige Tepper i Divan. J dette Øjeblik lader jeg en Glands af min Herlighed bestraale hin Ungdoms Pande, og ledsager denne Naadesbeviisning med utallige. Skatte. En af mine værdigste Officerer. skal geleide dig i Vognen, og jeg lader tillige følge 20 andre Vogne, som skal befordre din Eqvipage, samt 20 Slaver, og 5000 Aspers til din daglige Fortæring. Din Person være bestandig frisk og munter, som Morgenduggen, og din Sundhed blomstrende, som Roserne ved Damascus. See stedse i min Høyhed Skyggen af den Højeste; Broder til Solen og den klare Maane; ulykkelige Monarkers Tilflugt; Kroners Uddeler. See mine Armeer glindse, som Stjerner, og i Mængde overgaae Havets Sand. Du er bleven værdig atsee mit straalende Ansigt, som i Skiønhed ligner Maanen i sit fulde Lys, og mit Hoved klæde, hvilket straaler som Middagssolen. Om Amazonernes Oprindelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-23
En heel Republik af Fruentimmer, hvori ingen Mandsperson blev tilladt at være, maatte naturligviis gjøre megen Allarm i Verden. Og Digterne kunde umuelig andet end benytte sig af dette, som aabnede saa prægtig en Feldt for deres Jndbildningskraft. Det er altsaa intet Under, at Amazonernes Historie, efterat et vittigt Hoved har opfunden samme, er Digter har udpyntet den, og en Historieskriver først anført den som noget maaskee vist og maaskee uvist, har konserveret sig indtil vore Tider og er bleven bekjendt for alle Mennesker, formedelst den for nogen Tiid siden brugelige halve Mandsdragt. Ato betyder virkelig en Fyrste, og Amabetegner et Menneske, som ingen Fyrste erkjender over sig, og enten, som Nomaderne, leve uafhængige for sig, eller i det mindste i et Demokratie. Nu har det OrdAto rimelig liidt den Forandring, som det Ord Mand har lidt. Dette betyder ikke blot et Menneske af Mandkjønnet, men endog en Vasal, og kunde allerførst, da Kongen var den første, som holdt Vasa ler, egne og tilkomme de Første i Riget. Efter denne Forudsættelse behøvede den første Historieskriver, som meldte om Amazonerne, ikkun at omvexle Begreberne, forat udbringe en Republik uden Mandfolk. Vibegaae daglig saadan Forvexling, naar man holder Mandlehn for saadanne Lehn, som blot arves af Sønner, da dog et Fruentimmer meget vel kan være en Mand, eller, som er eet og det samme, faae et Lehn. som Mand eller Tjenestemand eller a titreChommage. Mandkjøn er genus minsteriale. Det sidste kan man ikke vel anderledes oversætte, og derfor ere mange Fruentimmer i Tydskland af Mandkjøn. At der er foregaaet flere saadanne Forvexlinger, bevise Arimasperne, hvoraf Grækerne gjorde nøiede Menneskeer; efterdi Arimaspu (ops) kan betyde nøjet. Ligesom nu den blotte Etymologie har berøvet disse et Øje, saa har den og, for des meere Mageligheds Skyld, afskaaret Amazonerne det ene Bryst.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-23
18de Søndag efter Trinitat. prædiker: Høymesse. Aftensang. Dom K. Doct. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-23
Dødsfald. Mester Skoemager Sr. Jurgen Pieper død, den 18de September i Alders 76de Aar. Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-23
Kapit. John Hudson, Ronald M. Allister, James Chambers, alle tre til Jrland med Bord; Peter Tønnes til Hamborg med lidet Sild og Fiskec. Christian Frederich Mølderup til Kjøbenhavn med Sild, Fisk og andre Varer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-23
Efterretning for Publico. Den 21de September til 20de October slaaes Reveillen om Morgenen Kl. 5 Slet, som bekjendtgjøres, for at forekomme al Kanonering under Fæstningen imellem Reveillen og Tappenstreg, som indtil nærmere Bekjendtgjørelse slaaes om Aftenen, Kl. 9 Slet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-09-23
Bekjendtgiørelse. For i denne almindeligen trykkende Tiid, og saa vidt mueligt, at understøtte Vindskibelighed og opvække Næringsveie blandt den højsttrængende Almue i det Jnderbiske Fogderie, har et Kompagnie forenet sig om, aarligen at lade i Nærheden af Bedstadfjorden bygge smaae Fartøier af alle Slags, saasom Bomseglere, Jagter, eller store Baade o. s. v. Egnens naturlige Beqvemmelighed, formedelst Forraad paa stærk Fyr og Gran til dette Brug, duelige Arbeidere, her, som have dannet sig selv til Mestere i denne Slags Bygningskunst og det dertil hørende Smedeverk; men savne Understøttelse; den Fattelse, som i sær i et Par Aar har viist sig paa saadanne Fartøjer, til Kjøbstædernes og Landalmens ei ubetydelige Skade, hvilket de opvoxede høje Fragter og mange fra Aar til andet desaarsage henstaaende Transporter af Bord, Brændevred a. fra disse og andre Egne, noksom beviser, ja lader formode, at denne Mangel vil blive større, alt som Skovens Aftag og Byggeriet falder kostbarere i de skovløse Egne, (i sær har man lagt Mærke til, at de i senere Tiid bygte Fartøier ere almindeligen forsynede med en smækker og uvarig Jndveed) den taaleligere Priis. og det paalideligste Arbeide, man derimod herfra tør forsikkre; alt dette giver Kompagniet Forhaabning om, at de Herrer Handlende og andre Lysthavende ikke ville lade dets velmeente Anlæg savne Afsætning. Som imidlertid ikke uden 1 a 2 store Fartøier aarligen blive bygte, uden de Aaret forud betinges, ville Vedkommende behageligst derom adressere sig til mig Undertegnede, som paa Kompagniets Vegne, efter Fuldmagt, slutter Akordmed enhver, ligesom straxen kan bekommes en nu til første Prøve fuldfærdiget Bomsegler af henved 4 Stabels Drægtighed, som har Kienderes bifald, og er at faae med eller uden fuldkommen Takling. Gjevran i Stoeds Præstegield, den 10de Septbr. 1785. T. A. Lyng.