Berlingske Tidende, 1800-03-31
Paris, den 14de Marts. J Forgaars udstædte Krigsministeren følgende Proclataation til Reqvisionairerne og de Conscriberte: "Vi have ere bret Frieheden; der bliver os nu kun tilbage, at ogsaa erobre Freden. Hine Uenighedens og de politiske Ødelæggelsestider ere nu forbie, da Uforsigtighed og Uvidenhed begunstigede vore Fiender. Alle Franske ere kaldte til Ærens Kamp; den store Nation er forenet; Buonaparte dirigerer Armeerne; hans Gennie og Eders Tapperhed er Eder Borgen for Seieren. Naar den saa forønskte Fred befæster Frieheden, og Regieringens Moderationsaand har overbeviist Verden, hvo vil da ikke være stolt af, at have bidraget dertil, Nei, Franske! J skulle ikke lade denne sidste Leilighed gaae fordie til at tage Deel i saa megen Berømmelse. Alexander Berthier. Da General Brune kom tilbage fra Vannes til Rennes blev han sammestæds hilset med 23resskud Hele Staden var om Aftenen illumineret og paa Balconen af hans Hotel vare Laurbærgrene, Nationalkokarder og følgende Jndskrivt anbragte: General Brune, Hollands Befrier, Fredsskifter, i det vestlige Departement, helliges dette af de taknemmelige Jndvaanere i Rennes. - General Murat forbliver i Paris. En Mængde unge Personer, som ikke ere af Reqvisttionen, tage vedvarende frievillig Tieneste, for at bivaane Krigen under Buonaparte. De eqvisere sig tildeels paa egen Bekostning, og skulle bekomme en særdeles elegante Uniform, Buonapartes Veivisere reise med det første herfra. Ogsaa mange Stabsofficerer under den forrige Regiering ville tiene hos ham som Adjutantere. Man forsikrer, at Buonaparte vil fra Leiren i Diion forvalte Republikens Anliggender, ligesom han gjør det i Paris, og at alle Ordrer skulle udstædes derfra af ham. Der siges at han allerede den 16 vil afreise herfra til Dijon. - Garnisonen i Paris bestoed allerede igjen af 13000 Mand. En Deel af samme er paa Marchen til Dijon. Fra de vestlige Departementer marchere over Paris ligeledes 20,000 Mand derhen. - Ved det forestaaende Feldttogs Aabning sporer man her mere Enthusiasme for Krigstienesten end tilforn. - Buonaparte har nu ogsaa for sin Afreise ladet fremlægge Contributions=Etaten for Aaret 9. J Stedet for 6000 Millioner bliver nu forlangt 427. Tribunatet har allerede bevilget denne Plan; men tillige ladet giøre Buonaparte de Forestillinger, at det finder denne Summa til Krigsudgivter &c. alt for ringe. General Tylli, som har commanderet i Belgien er blev nudnævnt til Chef ved den vestlige Armees Stab. Denne Armee skal nu være 40 til 50000 Mand stærk og tiene til at bedække Kysterne. Hvor meget end Krigsudrustningerne fortsættes her, saa ere der dog gjorte Vædemaal, at Fredspreliminaierne med Østerrige torde endnu før Slutningen af April blive undertegnede. Vor Lovgivning i Priissagerne skal nu meget blive forandret til Beste for de Neutrale, og til Prisestridighedernes Afgiørelse skal oprettes i Paris et særskildt Tribunal. Da Tribunatet ved en Deputation lod udtrykke for Overconsulen Buonaparte a. det Ønske, at han smaatte vende til bage som Seierherre og Fredsstifter, førte Chauvelin Ordet; Hvilken en viid Mark af Forhaabning, sagde han, aabner sig for os, naar man sammenligner den Punkt, hvorfra Republiken gik ud med den paa hvilken den nu befinder sig. Men. De have selv Borger=Consuler bestemt Grændserne for vore Forhaabninger; disse ere Republikens Friehed og Uafhængenhed og Freden i Europa. To Gange ere Deres forsonende Tilbud blevne forkastede; men Menneskeheden, som græder over den meest glimrende Seier, maae billige en Krig, hvis Hensigter, at erobre Freden." - Buonaparte gav herpaa, som bekiendt det Svar, at endnu ikke alt Haab om Fred paa det faste Land var forsvundet.