JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Saragossas berømte Forsvarer, Calvo di Rosas, er bleven lagt paa Pinebænken. Man har lagt ham svær Vægt af Jern paa Hænder og Fødder og reven alle hans Lemmer ud af deres LedemodeHalvstette Timer vedvarede Pinslerne, uden at hans Pinere vare i Stand til at faae andet ud af ham, end de Ord: "Calvo di Rosas vil vide, at døe med det samme Mod, hvormed han forsvarede Ferdinands Throne, indtil den Tid, da Dekretet af 4de Maji krænkede Lovens Hellighed, og lod ham vise sig som en Fiende af Folket. Saragossas Forsvarere have Kraft og Sielestykke nok til, at mod. staae Tyraniet og soragte Tyranner." Han blev en Tidlang derefter liggende uden Sands og Samling. Dommerne vare skamfulde over den ædle Spaniers Svar, der var et Offer for en ussel Faction; Dronningen, for hvem den ulykkelige Calvoks Gemalinde gjorde Knæfald gik i Forbøn for ham hos Kongen; men Hs. katholske Majestæt forblev ubevægelig Hans Angiver er en vis Santuris; da denne var i et Fængsel, som stødte op til den ulykkelige Calvo's, raabte han af alle Livsk æfter: "at Calvo maatte tilgive ham, han havde falskeligen anklaget ham, havde forført ham dertil!" Denne Begivenhed, gjorde stor Opsigt. – Man er omringet af Spioner og Angivere: et Selskab af disse Uslinger skal have gjort det Udkast, at benytte sig af den derværende Utilfred hed, for at indvikke adskillige af Landets første Ædlinge i en Plan hvis Hensigt var at indføre en at stokkeatisk Regjering, ligesom i Venedig. Men, heldigviis var denne Plan rygtedes. Kongen er dybsindig; han gaaer lidet ud, og ingensinde uden Følge med Hertugen af Alagon, og en udsøgt Bedækning af Gardere. Han modtaget sieldent Nogen, uden Storinqvisitoren, Biskopperne og de første Odensgeistlige, samt nogle Generaler. - Pater Cotillo og Skriftefaderen Bencomo, ere hans første Raadgivere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Nordamerica. En Kjøbmandskrivelse fra Baltimore, af Novemder, fortæller: Aften herværende Handelshuse, af hvilke de fleste høre til de betydeligste blandt denne Stads Handelstand, have i en Tid af halvanden Maaned bunden den uhyre Sum, af over tyde Millioner Dollars. De havde vidst at forskaffe sig Skibs papirer og Kaperbreve af den spanske OprørercheActigas, som fører Krig mod Portugiserne, og sendt Kavere i Søen, der vare forsynede med slige, hvilke have tagne over 30 riglade, til Brasilien, bestemte portugiske Skibe. Sagen er dreven med saa stor Forsigtighed og Snildhed, at den portugisiske Regjering intet vil udrette med sine tilbagefordringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Adskilligt. Kapt. Wysemann, Commandant over Corvetten Sophia, skal have faaet befaling, ufortøvet at feile til St. Helena med Depechet af stor Bigtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Skibet Kingston, Capitain Leowen, har den 14de September forladte Batavia, og er den 9de Januari ankommen til Portsmouth. Den 22de Rovember var han ved St. Helen, hvorfra han har medbragt Depecher til Lord Bathurst. Dengang befandt Bonaparte sig frisk og meget vel, og var, godt forvaret; men hans Lune var ikke det munterste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Den Post, Hertugen af Wellington nylig har erholdt, som Acilleriets Stormester, indbringer ham aarlig 4000 Pd. Sterling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Altonaer Merkur meddeler nogle Brudstykker af en Tale, som er holdt i den nordamericanske Och i o Stats Lovgivende Forsamling, som viser hvor høie Tanker de Godfolk have om sig selv, og hvorledes de derimod dømme om deres Fostermoder, den gamle Europa. "Hos os, siger Taleren, gjælder Mennesker hvad det er værd i sig selv, i Europa kun efter de indbildte Værd, der stemples paa hans Ydre; hos osvagtende høiest, der som gode Landmænd tjene andre til Mønstre, som Værkmænd samle stor Formue, eller som Statsmænd og Lovgivere træffe klog Jndretninger. Vi ere ingenlunde utaknemmelige mod de Tappre, der beskytte vor Frihed med Jsd og Klogskab; men en Penn, en Washington, en Frank ling prises dog høiere end alle vore Helte, hvorpaa vi i Frihedskrige ikke havde og heller ikke ville have Wangel. J Europa derimod gaaer det til, som hos vore Naboer de Vilde; den bedste Kriger er den storste Mand. Alting beregnes der efter Krigen og for Krigen; for Jnqvarteringens Skyld ere Husene nummererede, for Rekruteringens ere Rigernes Jnddeeling gjort, til Hærenes Vedligeholdelse hæves Skatterne Jkke for Opfinderne af gavnlige Ting, ikke for Lovgivere og Vise men for hæderlig faldne Soldater og lykkelige Hærfører reises Æresminder. Fyrsterne gaae helst i Soldateruniformer, og Generaler staae Kongerne nærmere, end Nationernes Viseste. Hos mange Folk bliver de borgerlige Embedsmænds Rang, bestemt efter Militærtrinene. Og Tvekampen, denne Levning af Middelalderens Ræveret, som hos os gjør uærlig, og skiller ved ethvert Embede, kaldes hist en Æressag. Endog de Lærde, Digterne, Historiskriverne, mestendeels sværtede af deres Tidsalders Soed, skildre kun deres Folks Krigsbaad, mere glimrende end alt andet, som om Ødelæggelsens Hæder burde foretrækkes Opbygningens, Virkelig have hiin Verdensdeels Fyrster behov at lægge den største Vægt paa Krigen og selv at agte Freden kun for Krigens Skyld. Ved Begrebernes i Europa herskende Forventning eller Forvirring, hvor det Naturlige og Retfærdige heder Drom og Chimære, og det Naturstridigste bliver helliget og adlet ved gammel Vedtægt, maae ogsaa ikke Fred, men Krig være den herskende Tilstand Hvorledet var Andet mueligt Alt Naturstridigt er et indvortes Oprør imod sig selv; maa have evig Toedragt i Rigernes Jndre, og mellem Staterne indbyrdes, til Følge. De evige Krige befordre Statsgjæld, Paalæg og Udvandringer, og man seer ingen Ende paa Europærrnes Elendighed, da enhver Begivenhed sætter den i nye Spænding, og enhver Fredslutning indeholder Tønder til en nye Krigslue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Europos fornemste Magter ere England og Rusland. England fordi det har den største Rigdom; Rusland fordi det har de fleste og vildeste Krigere, der gaae paa et Bink, og koste ikke meget. Begge Ragter ville længst vedblive at være hvad de ere af den simple Grund, at England beskyttes af Oceanet og sin Flaade, Rusland af sit haarde Clima og sine Ørkener. Disse Fordeele har inet andet Land. Derfor udrottede ei engang Alebetvingeren Napoleon noget mod Storbrittanien, og ved Moskau gik det ham, som hans Formand Carl 12te ved Pullama. Kun den agt der er stærk, og tillige uangribelig kan kaldes uovervindelig. Europas øvrige Magter ere det ikke, selve Frankrig var det aldrig, fordi det, med al sin Styrke, er angribelig."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Fra Madras, skrives under 28de Juli, at den skrækkelige smitsomme Sygdom derværre tiltager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
J Gotruckhoor, hedder det, ree 30,000 Mennesker, døde deraf i en Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
J afvigte December Maaned have ikke mindre end 30 Danske Skibe været i Lybek.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Abraham Jacob fra Grodne, een af den rigeste Handelsmænd i denne Stad, reiste i Forretninger til Leipzig, og efterlod hjemme en vakker Kone og fem sunde Boen, Arsenik, bestemt for Rotter, kommer i een af de Smaaes Hænder; Barnet vil gjøre Cafseen fød dermed, og kommer den i Moderens og Sødskenes Drik, hvorved de alle de, Efterretningen herom styrtede Faderen i den dybeste Melancholie, og han bragtes derpaa til Pyrmont, for der at helbredes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
En Jndvaaner i Pangbourne i Bergshire vilde en Aftenstund tvinge sin Broderdatter til, at ægte en Mand, som hun aldeles ikke kunde elske. - Broder datteren erklærede sig utilbøilig hertil og raabte nogle Gange: Onkle, dræb mig dog ikke, For at undgaae hans videre Paatrængenhed, bortflygtede hun den paafølgende Nat til en Beninde i Naboelauget, og tabte under Flugten sit Hovedtøi, der siden efter blev fundet i Chemsen, som flyder forbi Pangbourne, Pigens ovenomtalte Udraab var bleven hørt af en Forbigaaende, og antaget, ikke som en metaphorisk, men som en virkelig Bøn om ikke at dræbe hende. Morbroderen blev, som Broderdatterens Morder, stemstilt for de tolv Fedsvorne, hvilke eenstemmig erklærede ham skyldig. – Han blev dømt fra Livet, og hængt. Strax efter Henrettelsen, kom Broderdatteren til Pangbourne, og fordrede forgiæves Hevn over dette Justitsmord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavn, den 22de Januari. J Dag lød Directionen for Nationalbanken ved Auction paa Børsen for Vedkommendes Regning bortsælge 6000 Lod forarbeidet Sølv. Det bestod af Terriner, Fade Armlysestager og mindre Stykker. Den største Deel deraf solgtes for 6 Mk. 14 s. til 7 Mk. 2 s. Lod, det. Men adskillige mindre Stykker, hvoriblandt forgyldte Sager, betaltes med 9 a 10 Mk. Loddet. Det skal være aldeles vist, at Kongen har besluttet at modtage et anbudet Laan i rede Sølv. Laanets Størrelse skal være otte Millioner Rbd. og Bestemmelsen dermed, at gjøre Udlaan paa Landeiendomme. Grosserer Nathansen er den 30te December afsendt til London i Anledning af dette Laan, Den ne Kongens landsfaderlige Omhue for Rigets vigtigste Næringsstund, vil, i det Landmandens Mod og Driftighed derved opreises, bringe Landet Held, og Kongen Tusindes Velsignelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
(Aff Hempels Avis)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Odense, den 19de Januari. Paa en Tid da Man allevegne fra hører grundede Klager over, at Landet gjennemstrøises af alskens Vagabonder, fortjener følgende Tildragelse at komme til offentlig Kundskab. Sidste Fredag Aften blev en Mand fra Nyborg overfaldet paa Tilbageveien fra Svendborg ved Svinninge Kohaver. Han var ridende: 4 Aland sprang op af en Grøft, En tog i Tøilen, og nødte ham til at staae af Hesten, hvorpaa de, ved at true ham paa Livet, nødte ham til at aflevere sin Tegnebog, hvori skal have været omtrent 70 Rbdlr. Tvende Uhre, som han ogsaa havde hos sig, vilde de ikke have Røverne søgde at fordreie deres Maal. og talede gebrokkent Tydsk, men saavidt Manden kunde høre, vare de danske Folk. Da Landeveien er saa usikker, har Øvrigheden strax foranstaltet, at Svendborg-Posten eskorteres af en Underofficeer og 2 Mand af Borgervæbningen fra Nyborg til Vindinge, hvorfra den fremdeles eskorteres af Bønder, hvilket allerede tog sin Begyndelse sidste Søndag. – Ønskeligt vilde det være, at ogsaa de vandrende Haandværksburscher engang bleve standsede i deres Fart, da de ere en almindelig Landeplage, og at vedkommende Proprietairer og Sogne-Kommissioner kunde skaffe de Hjempermitterede hensigt, mæssigt Arbeide og Fortjeneste. - Efter Ligningen beløber Fattigskatten for Odense Bye sig for 1819 Qvartaliter til 1946 Rbd. 48 s. eller i Alt7786 Rbd. Sølv; desuden i Kornbidrag af Landboerne m. Fl. 48 1/2 Tdr. Rug og 81 1/2 Tdr. Byg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Ribe, den 14de Januari. Sidstafvigte Torsdag den 14de mistede Selveier Jess Peder Christophersen paa Alsbroegaard, ved en ulykkelig Jldebrand næsten Alt hvad han eiede. Alle Bygningerne, 16 Qvæghoveder, 1 Hest, 3 Vogne, 3 Par Harver, foruden andet Avlsredskab, alt forsken og utorsken Korn, Høe og Straaefoder tilligemed den største Deel af hans ikke ubetydelige Jndboe, blevet Offer for Luerne i mindre end 2 Timer. Jlden tændte paa Loftet over Stuen, hvor intet Menneske havde været den hele Vinter med Lys eller Lygte, saa man ikke veed Aarsagen til dens Opkomst. Eieren er Enkemand og har 7 smaae Børn. Han var paa Marken med sine Folk at pløie da Jlden udbrød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Viborg, den 16de Januari. J Aftes Kl. 7 1/2 rasede et usædvanligt og sammeragtigt Tordenveir her over Byen i 1 Time; det ledsagedes, med hyppige Lyn, stærk Regn og Hagel, der i Nat vedblev at falde. J Dag Slud og Snee. Det samme Veir havde man og 2 Mile sønden og norden for Viborg, 1/2 Time sildigere. Som meget usædvanligt paa denne Tid af Aaret, fortjener det at bemærkes, at man i Aalborg igaar Aftes ved Kl. 5 a 6 slet, saae og hørte 3 stærke Lyn og en fjern Torden, under en temmelig Regn blandet med Hagl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Den 22de Januari solgtes Specier paa Kjøbenhavns Bøes til 14 Mk. 4 s., Oblig. (uden Rente fra 11te Decbr. f. A.) 85 a 86. Commiteesedler (med Renter for Aaret 1818) 101 1/2 til 102. Norske Rigsbanksedler, 17 1/2 Rbdl. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 58 s. - Disconto 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Bekjendtgjørelser. Da jeg sidste Juni Maaned ved en pludselig Jldebrand mistede min Gaard, og blev berøvet næsten alt det jeg kjede, og jeg med min Familie saae med Ængstelighed Fremtiden imøde, rakte mange ædle Menneskevenner mig en kjærlig og hielpsom Haand. Da jeg nu næsten har faaes min Gaard opbygges igjen, og faaet anskaffet mig det meest nødvendige Huusgeraad, er de Hang for mit Hierte at bevidne disse mine ædle Velgjøree min inderligste og varmeste Tak, som de herved kjærligst ville modtage da jeg ikke personligen kan aflægge den til dem alle Gud lønne dam, ædle Velgjørere, for den Kiærlig hed, de have viist mod mig; han bevare dem fra at prøve Modgang; og skulde denne eller anden Nød møde dem, da give Bud, at de paa Nødens og Sorgens Dag maae finde Frost og Husvalelse! Svinsbjerg i Horslunde Sogn, den 22de Januari Friderich Fr derichsen, Arvefæstegaardmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Søndagen den 31te Januari opføres, i Anledning af Hs. Majestæt Kongens høje Fødselsdag, paa Theatret i Nyested: Jndianerne i Engelland et Lystspil af Kotzebue i tre Acter. Førend Stykkets Opførelse fremsiges en Prolog. Jndgangen aabnes Kl. 5 og Begyndelsen skeer præcise Kl. 6 NB. J ovennævnte Anledning gives tillige samme Aften efter Comordien et Bal hos Bagermester, Hr. Grosse. Dette bekiendtgjøres herved til Efterretning for dem uden for Byen, som maatte ønske at deeltage heri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Hos Undertegnede forfærdiges alle Sorter Sadelmagerarbeide. Tillige antages Læder til Barkning, imod at det af to raae Huder leveres een barket tilbage. – Jeg forsikkrer billige Priser og godt Arbeide. Nakskov, den 22de Januari 1819. Jensen, Sadelmager og Garner. Lodsedler til det 66de Kongelige Kjøbenhavnske Classe=Lotteries første Classe, bekommes hos H. J. Henrichsen, i Nyested.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Da Degnen Hr. Prahl i Jderstrup herpaa Landet har opgiaet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa er Opbudsboets Eiendeele taget under Forsegling og aabnes 30te Dagen den 13de Februari d. A., om Formiddagen Kl. 10 hvilket af undertegnede Skifteforvalter, bringes til alle Vedkommendes Kundskab. Birkedommer-Contoiret i Falster, Nyekjøbing den 16de Januari 1819. J. C. Dræbye Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Torsdagen den 28de Januari, 4de og 11te Februari førstkommende, Formiddagen Klokken 10 slet, bliver et Afdøde Christen Sørensens Enke, Karen Berentsdatter tilhørende og i Nebbelunde Sogn og Bye paa Præstens Grund beliggende Huus, som bestaaer af 13 Fag med 3de smaae Hauger og et lidet Brændehuus, stillet til offentlig Auction; thi ville Liebhabere behagelig indfinde sig i Stervborhuset til bemelte Tider, hvor Conditionerne vil blive dem bekjendtgjorte. Rødbye, den 20de Januari 1819. Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Det bekjendtgjøres herved: at i Følge det Høikongl. Rentekammers Ordre, og paa sammes nærmere Approbation, bliver det i afvigte Aar 1818, ved Baadesgaards Gods in natura oppebaarne Tiendekorn, som er: Hvede 173 Tdr. 7 Skpr. 2 1/2 Fdkr., Rug 2 Tdr. 6 Spr. 3 3/4 Fdkr., Byg 216 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. og Havre 5 Tdr. 7 Skpr. 3 3/4 Fdkr., ved offentlig Auction opbuden til Bortsælgelse, paa Nakskov Byes Raadstue, Torsdagen den 4de Februari næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, paa de Conditioner som nærmere paa Auctionsstedet vorder bekjendtgjorte. Dannemarre, den 20de Januari 1819. Ebbesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Godt frisk Kiøkkenhauge Frøe, af forskjellige Sorter, bekommes for billigste Priser hos Gartner Freese i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Hos Gartner Mortensen paa Christianssæde kan fra Dato, og hele Foraaret igiennem, bekommes alle Sorter Kjøkkenhavefrøe for hvis Godhed indestaaes. Ønsker Nogen, som ikke selv holde Gartner, Underviisning om Behandlingsmaaden ved FrøetsDyrkning, kan den erholdes hos mig, baade skrivtlig og mundtlig Nye franske Svedsker og CathriKarstod, blommer, nye Muskatel Rost ner og Figen, nye Malaga Rosiner og Citroner, fiin Provence Die, fine Capers og Sago, er til billige Priser tilkjøbs, i større og mindre Partier, Lønborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at bortsælge min i Birket Bye og Sogn iboende Eiendomsgaard, der staaer for Hartkorn 5 Ldr. 3 Skpr., og har et Areal af omtrent 50 Tdr. Land, alt tjenlig til Pløiejord. Det bemærkes: at Stuehuset er for faa Aar siden af nye opbygget og rummelig og godt indret et; de 3 andre Huuslængder ere nogenledes gode; hvilket alt kan tages i Øiesyn paa Stedet. Birket, den 25de Januari 1819. Hans Holze.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
13de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 9. Kongelig 3 Privilegerede Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten Fredagen. den 29de Januari 1819. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
(Af Børsen, og Hamb. Corresp.) Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Et Londoner Blad meddeler Følgende fra München: "Nylig blev en yndet Hofmand, Baron Horn stein, høitidelig begravet. To Dage efter kom Arbeiderne ned i Hvældingen, og sandt Lige svømmende i Blod ved Jndgangen. Den Ulykkelige var bleven levende begravet, og havde sandsynlig sprængt Kiste laget; men da han ikke kunde komme op af Hvælvingen, knuset sit Hoved mod Væggen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
J Brighion raabte nylig et Menneske i Gaderne: store overordentlige Nyheder fra St. Helend! Bonaparte er sluppen bort i en aaben Baad!" Folks Nysgierrighed hialp ham da til at faae alle sine Placater solgt inden Politiet kunde forhindre det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Et hollandsk Skib, som paa Farten fra Ostindien anlod St. Helena, har ellers medbragt den Efterretning, at Bonaparte var saa syg, at Man hvert Øjeblik saae hans Opløsning imode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
5 Skibe, Blandhelm, Hertuginden af Bedford, Anna, Georg, Casning og Monark efter Foregivende bestemte til Cajenne, ere ankomne til Dynerne, Ombord paa ethvert af disse befinde sig 200 Passagerer, som ville til Kysten af Guyana forat støde til Jnsurgenterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Den store Bankerot af Huset Beerenbrok i Amsterdam gjør megen Sensation Han eiede 4 Millioner Renter i de franske Fonds, hvilket er saa meget som en Kapital af 80 Millioner. Hvergang disse Fonds faldt i Prisen, tabte han 40,000 Pund Sterling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Tydskland. Som man hører, er i det Celliske i nogle Egne Vandet saa sjeldent, at Brøndeiere bevare deres Forraad saa meget mueligt for fremmed Anmodning. Ogsaa her er i mange Uger faldet høist ubetydelig Regn og næsten slet ingen Snee. Adskillige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Staden Spangenberg i det Casselske har og seet sig nødsaget til en Fallit, hvorefter nu alle Byens publike Eiendomme, saasom: Raadstuen, Hyrde huset, Taarnene m. m. blive solgte, for at betale dens Gield.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Af den stærke Kourer-Gang mellem Berlin og Paris, gjetter Man sig til vigtige Underhandlinger. Nogle Depescher, som nylig kom fra Berlin til Aachen, skulde inden 60 Timer bringes til Paris, og det uden at Overbringeren maatte forlade Vognen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Hans Excellence den kongelige preussiske Statsminister Grev Christian von Bernstorff er af Hans Majestæt Kongen af Frankerig bleven beæret med Æreslegionens Storkors.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Det Tab, Spanien hidindtil har lidt ved Jnforgenternes Kaprerier, anslaaes allerede til over 700,000 Pund Sterling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Fra Sverige skrives, at man troer, i klimatisk Henseende at være forflyttet til Neapel, eller senere til Persien, da Vinteren er saa før, at Vindruen er i dette Efteraar i fri Luft bleven ligesaa moden og god i Omegnen omkring Stokholm, som i Frankrige hvilket man tilskriver de mange Polor Jismarkers Forsvinden. En stor Deel Jernværker staae stille, af Mangel paa Vand. (Mærkeligt, at Vinteren i Aar er saa tør i Sverige, medens den hos os er saa særdeles fugtig.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Paul Mathias Stabo i Wien har opfundet, en meget fordeelagtig Brandsprøite, bestaande af en Kolbe der er af dobbelt Virkning og giveren uafbrudt Vandstraale; den gaaer ikke allene megetalettere og høiere end de almindelge Sprøiter, men den giver, i een og samme Tid, dobbelt saa meget Vand, som de sædvanlige med to Søvler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
J Berlin forevises i denne Tid Skelettet af en Halfisk, som i Februari f. A. er strandet ved Fries bakke ikke langt fra Gothenborg. Skolettet er 58 Fod lang Hvalen selv havde en Længde af 64 Fod. Hovedbenene veie 1562 Pd. og ere 16 Fod lange. J det Hele veiede den 4080 Pund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Da nylig en Tyv skulde hænges i Edinburg, var Strikken for lang, saa Synderen, kunde naae Jorden, med Tæerne. Herover bleve Tilskuerne, saa forbittrede, at der og Retten og Politiet bort fra Pladsen, skjar Strikken over og bragte Misdæderen. i Huus, hvor de ved Aareladning, fik ham, igien tillive. Jmidlertid kom Militairet til og drev Tilskuerne paa Flugten, og nu lykkedes det med megen Møie at faae Tyven andengang hængt. Magistraten har udsat 50 Pd. Sts. Belønning, for Opdagelsen af den, det skjar Strikken over. At Man endnu bringer Konerne til Torv i Storbrittanien viser følgende Bekjendtgjørelse: "Hermed gjøres vitterligt, at jeg Johannes Brown, har solgt min Kone, Hanne Brown til Skomager, Robert Turner i Hull, og afleveret hende til Kjøberen, med en Strikke om Halsen, den 21de November."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Boston, den 30te November. Et for 3 Uger siden til Baltimore fra Charleston ankommet Skib har seet flere Skove paa Kysten af Nord- og Syd Caroline, staae i lys Lur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
(Af Kjøbenhavns Skilderie.)¬ J en Mergelgrav paa Godset Klerkamp, i Holsteen fandt Man, nylig 2 a 3 Alengnede i Jorden. en Kobbermønt, fire Tommer i Gjennemsnit. Aden, uagtet dens Ælde, meget tydelige Jndskrivt at slutte, er den fra den græske Keiser Heraklius's Tider, og altsaa over 1200 Aar gammel.