JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
For saavidt muligt at fuldstændiggjøre Skildringen, af den frygtelige Caracteer som Opstanden i Belgien har taget, anføres, at en Major Gaillard, der Septbr. som Kommandant i Löwen opfyldte sin Pligt ved at lade skyde paa Oprørerne, for kort siden er paa en gruelig Maade bleven myrdet i den samme Stad under Foden af det saakaldte Frihedstræe. Men denne kannibalske Adfærd maa dog nok have forekommet selve Revolutionsmændene vel stærk, thi en Hr. Roussel, som for Tiden kommanderer i Löwen, har i en Proklamation befalet, at Frihedstræet skulde omhugges næste Middag Kl. 12 under Liigklokkens Ringning, og at intet, Andet i dets Sted maatte plantes. Og det skeete i virkeligt. Den 1ste Novbr. blev Stadens Friheds træe omsauget og opbrændt. Garnisonen stod under Gevær, den trefarvede Fane var omvunden med Sør gestor, og Sørgeklokkerne ringede. Folket stod taus og saae derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Blandt de mange overordentlige Træk man læser fra Rædselsdagene i Brussel nævnes ogsaa en Baronesse som fra sit Vindue skjød ned imellem Soldaterne. En Kone fra Hennegau kom hidilende hele 6 Mile, med Forklædet fuldt af Patroner, for at bringe hendes i Brussel arbeidende Mand dem; selv var hun bevæbnet med et Spyd. En Anden tilte, væbnet med en Hofork, ind i den stærkeste Kartætskild. En Borger vilde holde hende tilbage, men hun svarte ham: "Lad mig kun komme frem! Jeg har ikke nedlagt flere end To endnu, og er dog kommen langveis fra. Flere Damer pillede Blyet af Tagene og støbte Kugler deraf. hele Provindsen Hennegau er i den frygteligste Tilstand. 600 Vognmænd og Kuldragere have ødelagt Hr. de Gorges uhyre store Manufactur=Establissement, en Miilsvei fra Mons, og ødelagt alle Maskinerierne, som maaskee vare de første i Europa. Skaden anslaaes til over 1 Million Gl. Og dette skeete kun af Hævn over Fabrikanten, fordi han, til Lettelse for Steenkulstransporten, havde anlagt en Jernbane fra Monskanalen; den blev naturligviis ogsaa ødelagt. Landet oversvømmes desuden af talrige Bander som tvinge Landmændene til at sælge deres Korn for hvad de selv ville give. Hele store Skarer af Qvindfolk følge med, med Sække paa Nakken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Overgeneralen for den brusselske Armee, Nypels, har været fransk Officeer under Napoleon, og mistede i Slaget ved Wagram sin ene Lænd, hvorfore han nu har en af Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Fra Amsterdam skrives: "Vi have her gjennemlevet ængstelige Dage. Vor Børs synes at have været sin Opløsning nær, alligevel har ikke et eneste Huus ladet sine Forbindtligheder blive uopfyldte, og det i en Stad, hvor hver Mand er indviklet i Fonds=Forretninger. J Sandhed, et Beviis paa Rigdom og Soliditet, og ikke mindre paa Redelighed. Følgende Vare brændte med det i Antverpen ødelagte Entrepots: 50,000 Baller Caffe, 25,000 Kasser Sukker, 1000 Kasser Thee, 1000 Fade Tobak, 100 Kasser og 50 Suroner Jndigo, 1000 Kasser Zimmet, 600 Baller Bomuld, 300 Suroner Chinabark, 100,000 Kil. Fernambuktræe, 600,000 Kil. Campeschetræe, 5 Millioner Kil. Svovl, 2500 Fade Potaske, for 200,000 Gl. Piment, Jngefær, &c., for 800,000 Gl. Huder og Skind, for 100,000 Gl. Horn, Rør, &c. for 3 Millioner Gl. Manufacturvare; i det Hele for over 20 Millioner Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Blandt de mange Anecdoter som i franske Blade meddeles om de Franskes Konge, Ludvig Philip den Første, høre ogsaa følgende: Ordføreren for en Deputation fra Finisterre=Departementet blev indbuden til en Dine hos Kongen. OverBordet talte Hs. M. frit med den Deputerede, og ved Deserten spurgte Denne, der var bleven dristigere ved Kongens Velvillie, om Hs. Majestæt ikke snart agtede at besøge det gamle Bretagne. - , Jo, ret snart " sagde Kongen. - Og De, Madame, sagde Bretagneren nu til Dronningen, vil De da følge med Deres Mand?" Jeg troer det ikke, min Herre, gav Dronningen til Svar, thi der maa dog blive Nogen hjemme og passe paa Huset. (1 faar bien, monieur, que quelqum garde la maison.) Da Kongen en Dag vilde spadsere i Gaderne, uden at være omringet af den sædvanlige Folkevrimmel, traadte han ud af Slottet, i det Øieblik da den posthavende Korporal skulde gaae Rund. "Jeg vil følge med Dem! sagde Hs. Majestæt til Korporalen; Maaskee vil man give mig Lov til at gaae med Nationalgaden." - Korporalen, forvirret og frygtsom over denne Anmodning, svarte: "Sire, i saa Fald kan jeg ikke føre Kommanden, over Patrouillen; De maa træde i mit Sted." Kongen samtykkede, gik i Spidsen, kommanderede, gik Rund og kom tilbage igjen med Patrouillen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
En General, der skulde have Audients hos Kongen, gik feil, og kom ind i et Kabinet, hvori der befandt sig to Damer og nogle Børn. En af Damerne spurgte, hvem han vilde tale med? "Jeg ønsker at tale med Kongen!" sagde Generalen. - Min Mand er nylig gaaet ud, sagde Damen: men han kommer snart tilbage, og vil da føre Dem til Kongen." - Officeren ventede nogle Minuter indtil hendes Mand kom hjem. Denne Mand; var Kongen, og den omtalte Dame Dronningen."Der meldes fra Paris, at Kongen af Frankrig Døttre gaae selv, uden nogen Ledsagelse, i Boutikerne for at indkjøbe, og tage selv det Kjøbte med sig, om det end er noget ubeqvemt at haandtere. Dronningen kalde de aldrig anderledes end Moder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Da Kongen forleden Dag kjørte over et af Parises Torve i en aaben Vogn, uden Eskorte og Vaabenskjold, raabte en Almuesmand: "Det er en Konge, der slet ikke seer ud som en Konge!"Men Gud veed, tilføier, en tydsk Avis, om dette var Roes eller Dadel i en fransk MundEn af Carl Ades franske Creditorer har nylig villet personlig hefte ham for en Gjeld af 30,000 Pd. St., og de engelske Jurister afgave den Erklæring, at Creditorer, var berettiget dertil, eftersom han nu kun var Privat, mand. Men Sagen blev dog jevnet uden at det kom saavidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Ex Deyen af Algier er nu reist til Livorno, hvor man siger han vil etablere sig som Kjøbmand. Førend sin Afreise fra Neapel havde han modtaget en Skrivelse fra dette Lands Konge, som kaldte ham sin kjære Ven, og beklagede, at han igjen vilde forlade hans Rige. Han havde i Neapel kjøbt sig en stor Villa i Nærheden af Portici, hvor han havde sit Harem, der bestaaer af 38 sorte og 20 hvide Fruentimmer. Villen, havde meget store med høie Mure omgivne haver, hvori disse Damer spadserede, men siden de kom derud, vare Strikkestiger blevne meget søgte i Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
En Forpost fra den franske Hær i Algiernedlagde en Dag 2 Slanger og 1 Løve, og sendte dem til Kokken paa Restaurationsskibet. Næste Middag prangede nu Dennes Spiseseddel med Retter som: Løveribbeenssteeg, Slangegelee, Kyllinger med Løvekallun, farererte Løvefødder, Løvetunge en papilotte &c.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
J en Landsbye nærved Venedig er en Kone forikke længe siden forløst med 6 levende Børn, at hvilke 4 døde inden 14 Dage, men de 2 levede endnu da Beretningen afgaves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
J Staden Providende har en Mand, der formodentlig har en Skrue løs, bekjendtgjort, at han vil springe ned fra Toppen af en høi Bygning, med en Paraply i hver Haand. Han haaber ved Hielp af Skjermen at svække Faldets Kraft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Den 8 Dages Qvarantaine som Keiseren af Rusland, for ogsaa deri at foregaae sine Undersaatter med et godt Exempel, havde underkastet sig, var saa streng, at endog ved Gudstjenesten blev Monarken og hans Følge adskilt fra Præsterne og de øvrige Kirkesøgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
J Staden Bruck i Steiermark druknede sig nylig en 75aarig Borgerkone af Skinsyge, efter et attenderet Mord paa sin Ægtefælle, der er 8 Aar ældre end hun. Was thut die Liebe nicht?" siger Tydsken. Den hamborgske Dampfærge ved Haar burg er bleven stukket i Brand af Jldesindede. Der er udsat en Belønning for Opdagelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
J Stockholm havde man endnu den 27de Octbr. 16 Graders Varme. Slottet var nylig i stor Fare ved en stærk Jldebrand, som i en svær Storm var opkommet ved en Tjenestepiges Uforsigtighed med at stryge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
J den nye svenske Toldtarif, som fra 1ste Jan. n. A. træder i Kraft, er Afgiften paa Caffe, Thee, Sukker, Brændeviin a. bleven saa betydeligen nedsat, at man haaber, at de skaanske Smuglere herefter ikke mere ville finde deres Regning ved deres farlige Haandtering. Minde, over Frøken Edel Margarethe de Sehestedt, død paa Strandet ved Viborg. Jublende Krandse. Af Bolsharpens Kroner J Englenes Dandse, Gravsangen toner. Dyden her hviler - Over Sarkofaget smiller: Englen fra Evigheds Land, Han holder mod Jorden. Brudte Smerteslivets Torden. Tordenkilen i ængstende Haand. Hviil fødelig i Gravens Bolig, Hvor Ormen gaver Kistens Fiæl - Du slumre født, Du slume rolig, Til Himlen gik Din fromme Sjæl! - Lad Ormen gnave da sit Bytte, Din Aand blandt Engle fryder sig; See Himlen monne Skjæbnen bytte: Gav Ormen Støvet, Engel Dig. D. Byberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg. Frue Hofjægermesterinde v. Poulsen, Baronesse v. Juel Ryssensteen med 3 Børn og Tjenestepige, Ritmester v. Rosenørn med Tjener, Lieutn. v. Wormskjold, Legationssecretair Hvass, Snedkermester Fløistrup, G. H. Liebert, Kjøbmand J. J. Schmith, Bagermester Schrøder, R. N. Malkiær, H. Ibsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Cand. theol. Finchenhoff, Proprietair Søltoft, Jfr. Søltoft, Exam. juris Kastrup, Hee, Jensen og Jacobsen, Landsoverrets=Assessor Claudi med Frue, H. Tüchsen, Candid. phil. Glud, Forvalter Thomsen, Proprietair Neergaard, Cand. juris Jespersen, Cand. chirurg. Jespersen, Jomfr. Lund, Kammerjunker Mylius, Dragon Schaninghausen, A.L. Herbst, Karlen Kjeld Petersen, Soldaterne Christensen og Barslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Bekjendtgjørelser. Ifølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Handskemager P. Bram, foretages Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted, gl. No. 111, nye No. 320 ved Aaen heri Byen. 1ste Gang Mandagen den 29de Novbr. 1830. 2den - dito den 6te Decbr. 3die - dito den 13de dito hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Stervbostedet, bestaaende af 8 Fag 1 Etage Forhuus med dobbelt Qvist, samt 4 Fag Halvtag med tilliggende Gaardsplads. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 16de Novbr. 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Formedelst Forandring af Bopæl og Ophævelse af Handel, bliver den Kjøbmand Lars Borring, tilhørende Gaard, beliggende i denne Byes Øster, og Sanctannagade under No. 174, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 27de Novbr. d. A. ) hver Dags 4de Decbr.) Formiddag, dito dito - 11te dito - ) Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, men 3die Auction i Gaarden selv. Denne Eiendom bestaaer af et 2 Etage Huus til Østergade 39 Fag, og et 1 Etage Huus til St. Annagaden 14 Fag, Alt Egebindingsværk, foruden 50 Fag Udhuse. Det bemærkes at denne Gaard, hvori der i en Række af Aar har været drevet en betydelig Handel, hvortil den og har en favorabel Beliggenhed i Nærheden af Østerport, er vel vedligeholdt og indrettet til Kjøbmandsbrug, da den er forsynet med Loftsrum til circa 4000 Tdr. Korn, har gode og tørre Kieldere, der kan rumme circa 500 Tdr. Kalk eller Salt, en betydelig stor Gaardsplads, med 2 gode Brønde der giver rigeligt Vand til et Brænderie, ved Gaarden er en smuk Hauge med mange gode Frugttræer. Om forlanges kan den halve Deel af Kjøbesummen blive indestaaende paa 1ste Prioritet i Eiendommen, hvoraf Heftelsen til Rigsbanken er indfriet. Hvilket herved kundgjøres til Lysthaveres Underretning. Bogense Byefogedcontoir, den 16de Novbr. Baadsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Jfølge det kongl. danske Cancellies Skrivelse af 16de Octbr. d. A. bliver Tirsdagen den 30te denne Maaned Formiddag Kl. 10, foretaget 5te Auction over en Jordlod, tilhørende Peder Mikkelsen i Merring af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb., Skovskyld 2/8 Alb., tilligemed de Bygninger, som ved Jldebranden 1827 bleve reddede. Auctionen afholdes paa Stedet selv, hvor Conditionerne vil erfares. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Da un gaarden, den 12te Novbr. 1830. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Guult=Vox kjøbes af Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Røg=Tobakker, fine og ordinaire saasom Portecarero, Petit-Knaster i Blye og hollandsk O eller saakaldet Posetobak faaes til billige Priser hos Aarhuus, den 13de Octbr. 1830. Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Paraplurer og Gulvteppetøi, faaes til billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Alle Slags Messing og Staal=Solde til Møllernes Brug, Messing= og Staal=Bunde, til Maskiner, fine Messing=Solde til Frøerensning, alle Slags Meel=Sigte, Melke=, Fløde og Suppe, Sler, fine og ordinaire Violiner, bedste Violin Strænge. Jsenkram, Glasvarer, Brændeviins Gradestokke, m.m., faaes til billigst mulig Priis hos J. Appelt paa Middelgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
To store Speile og en Seng, kan faaes tilkjøbs hos Jfr. J. K. Lund, boende paa Klostergaden No. 837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
En hvid Hønsehund med brune Ører, lydende Navnet Bellu er, for omtrent 14 Dage siden bortløbet fra Katholm. Hvo der om denne Hund kan give Oplysning, loves en passende Douceur af Langhoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-20
Hvor en tør, gibset Kielder kan faaes til Leie, anv. Berger. viser
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Adressen. Kyheder fra Adlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Den nederlandske Revolution. Ogsaa Fæstningen Venlo er faldet i Jnsurgenternes Hænder. Den blev omringet af Lütticher Frivillige, der strax begyndte at beskyde Fæstningen med gloende Kugler. Men Kommandanten vilde ikke overgive sig, hvorpaa en Deel af Jndvaanerne gjorde Opstand og, uagtet Garnisonens Modstand, aabnede den geldernske Port for Rebellerne. Garnisonen blev deels taget fangen og deels forjaget. Alle Stadens Jndvaanere maatte strax anlægge den trefarvede Kokarde. Saaledes befinder sig nu paa belgisk Grund, foruden Antwerpens Citadel, kun endnu Maestricht tilbage i Hollændernes Magt. Det er altsaa paa den høie Tid, at det nederlandske Kabinet nu virkelig skal have opfordret sine Allierede, til at understøtte sig og forhindre at Belgien sammensmelter med nogen Naboestat. - Et Korps Brabandere paa 3000 Md. har jaget de hollandske Tropper ud af Lier. Ved Duffel har der staaet en Træfning, hvorefter Hollænderne have trukket sig tilbage. Herzogenbusch sættes i frygtelig Forsvarstand, og hele dens Omegn er sat under Vand. J Brugge og Mecheln, som derimod ere paa Jnsurgenternes Partie, har man anvendt hele Brolægningen til Barricader, og Brystværn. Den forhenværende franske GeneralMellinet er Kommandant i Mecheln. J Lüttic er en deserteret Curasseervagtmester den Mand der ha Folkets og de belgiske Soldaters Tillid. Brussel har for Tiden ikke færre end 30,000 Medregenter inden, sine Porte. J denne Stad er Nationalkongressen bleven aabnet den 10de Novbr. med en Tale af Hr. Potter. De fra den engelske og franske Regjering ankom ne Kommissairer have anholdt om 3 Maaneders Vaabenstilstand. Fra Ostende ere allerede Kapere udrustede mod det hollandske Flag. bes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Den nederlandske Grændse. Kongen af Preussen har ved en Rabinetsordre af 1ste November befalet, at de preussiske Tropper, skulle paa alle Puncter rykke frem imod de belgiske Grændser. Dog skal Hs. M. have tilføiet, at han kun i høieste Nødsfald vil blande sig i de belgiske Anliggender. En anden stor nordisk Magt skal paa en kraftfuldere Maade have erklæret sig for Jnterventionen; dog skal den preussiske Regjering ogsaa have erklæret paa en kraftfuld Maade at ville intercedere i de belgiske Anliggender dersom Belgierne vedblive at angribe Holland, og Gouverneuren i Storhertugdømmet Luxemburg har, publiceret, at dets Jndbyggere ikke maa tage Deel i Valgene til den Brusseler Kongres, men betragte sig ifølge den Wiener Kongresakt som et eget Hertugdømme der staaer under Kongen af Nederlandenes befaling; men desuagtet have alle Storhertugdømmets Militser stillet sig under Uafhængighedens Faner. - Den store russiske Krigsrustning, man siger paa 300,000 Mand, holdes for en Demonstration for at imponere Belgierne og bevæge dem til enten at vælge Prindsen af Oranien til deres Konge eller forblive et uneret Rige med Holland. Men hvad enten det nu er saa eller en virkelig Plan til at tvinge Belgierne, saa synes den at være almindelig aftalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Spanien. Fra London omtales en Note fra det spanske til det franske Kabinet, hvori erklæres, at Kong Ferdinands Forpligtelser imod hans Bundsforvandte ikke tilstede ham, uden de store Magters Samtykke, at anerkjende det nye System, der er grundet paa et Dynasties Undergang som igjennem Aarhundreder under Legimitetens Skjold har sikret Frankrigs Lykke og Europas Rolighed og hvis Fald ved Parisernes slette Exempel allerede i Belgien har viist sine fordærvelige Følger. - Det bekræftes vel, at de konstitutionelle Spanioler ere blevne slagne og adspredte, men dog skal Mina, hvorvel saaret, være undkommen ind imellem Bjergene. Jngen af deres Generaler ere faldne, ei heller er det sandt at O'Donnel har dræbt sig selv. De adspredte Spanioler begynde at samle sig igjen ved den franske Grændse, for at prøve et nyt Forsøg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Engelland. J London er bleven holdt en Borgerforsamling for atter at indbyde Deres Majestæter til et Besøg. Jntet Militair, intet Politie skal eskortere D. M., men 20 til 30,000 Borgere ville i en aparte Costume ledsage dem som en Æresvagt. Wellington, hedder det i Aviserne, indseer Nødvendigheden af at de er bedst han tager sin Afsked snarest muligt. Kongen har havt Lorderne Grey og Holland hos sig, og der tales om et nyt Ministerium. De konsoliderede Fonds vare sjunkne til 77 ½, men da Frygten havde sat sig noget, og det gav sig tilkjende at Borgerklassen vilde modsætte sig Pøbelens Excesser, saa stege de igjen til 85. Jmidlertid vandre endnu store Hobe omkring i Gaderne og raabe: Bort med Wellington, Jngen Tyranner Jngen Skat, ter!" o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Rusland. Man har endnu ingen sikre Efterretninger om at Pesten har udbredt sig mere nordlig end til Moskau, hvor der indtil 1ste Novbr. vare døde 1774 Personer deraf. J Liefland skal Frygten være saa stor, at endogsaa Collegierne vare ophørte i Dorpat og Studenterne sendt hjem. J Riga har Politiet befalet Jndvaanerne, paa det strengeste at vaage over Stadens Reenlighed for at forebygge Sygdommens Udbredelse. En asiatisk Kjøbmand har opgivet som Middel mod denne Syge en overmaade stærk Sveed, der frembringes ved at bedække Legemet med Høe og Hakkelse, udblødt i kogende Vand, samt at indtage Hofmansdraaber, Guyae og Opium, m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Handels-Efterretninger. Et Tilfælde som er sieldent har fundet Sted, at 300 Læster Havre ere ankomne til Hamborg fra London. Havrehøsten i Jrland og Engelland har været saa god, at Speculanterne troe at en endnu høiere Told vil sættes paa Havre end den nærværende, som er 10 Schill. 9 Pence (omtr. 15 Mk. 8 s. S. og T. pr. dansk Tønde) pr. Kvarteer. En Skipper J.P. Andersen som ankom fra Jylland med en Ladning Havre til London blev med denne retourfragtet til Hamborg. - Den 2den Novbr. vare Gjennemsnitspriserne i London saaledes: Hvede. Byg. Havre. Rug. Told. 25. 8. 9. 4. 10. 9. 19. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Blandinger. At Keiseren af Rusland har taget den vigtige Beslutning at sætte saa store Hære paa Krigsfod i denne Tid da Cholerasygdommen grasserer i hans Rige og har endog standset den nye Rekruttering, bebuder hvor vigtige og paatrængende de nærværende politiske Forhold i Europa maa ansees for at være, Fra Wien meldes under 6te Novbr. at den nærværende Krisis har den skadeligste Virkning der paa Handel og Haandtering. Syv Handelshuse havde falleret fordi Kapitalisterne blive frygtsomme og trække deres Kapitaler. tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Gouverneuren i Luxemburg, Landgreve af HessenHomburg, er paa et Spadsereridt udenfor Fæstningen, bleven morderisk overfalden af tre Militser, af hvilke den Ene blev arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Det medicinske Fakultet i Wien har sendt 6 Læger, til Rusland for at gjøre sig bekjendte med den der grasserende Cholera morbus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
En Kjøbmand i Rotterdam har tilbudt Kongen af Holland et Laan af 1 Mill. Gl. og 2 af sine Ostindiefarere. I de belgiske Fabriksteder seer det sørgeligt ud; i Ghent allene ere 30,000 arbeidsløse Svende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Den engelske Regjering har paalagt Qvarantainekommissionen al mulig Opmærksomhed med Hensyn til den i Rusland udbrudte Cholera morbus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Fædrelandet. Under 16de dennes er, igjennem det Kongelige Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie, udstædt følgende allerhøieste Proclamation til Jndbyggerne i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg &c. &c., forkynde Vore kjære og tro Undersaatter i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, Vor Hyldest og Naade, og tilkjendegive dem herved Følgende: Det er bleven Os bekjendt, at nogle Personer have dristet sig til at udbrede i Vore Hertugdømmer falske Rygter, og at de have søgt at forlede de roligsindede Jndvaanere til fælleds Foretagender, som kunne blive skadelige for den offentlige Orden og Rolighed. Vi ere sindede at behandle ethvert saadant strafværdigt Forsøg med al den Alvorlighed hvortil Omstændighederne maatte give Anledning, og Vi ville med landsfaderlig Naade have Vore kjære og tro Undersaatter advaret om, ikke at fæste Liid til saadanne Rygter, og ikke at lyde nogen ordens stridig Opfordring. Det hele Lands, og enhver Enkelts, Bedste har stedse været og skal altid blive Vore Ønskers og Bestræbelsers høieste Formaal. Vi finde den største, Vort Hjerte dyrebareste, Belønning deri, at Vor uafladelige Omsorg erkjendes ved Udtryk af Vort Folks Kjærlighed og Tillid, Vi vente derfor ogsaa af Vore kjære og tro Undersaatter, at de blive faste i deres Tiltro til Os, og at de ville holde sig overbeviiste om, at Vi til rette Tid ville træffe enhver Foranstaltning, som maatte kunne tjene til det Heles Vel. Vi forsikkre dem samtligen Vor Kongelige Hyldest og Naade. - Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 16 Novbr. 1830. Frederik R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
Under 11te d. M. har den Kongelige Qvarantaine Direction, ved et Circulaire til Sundheds-Kommissionen i Apenrade, paalagt denne at vise særdeles Opmærksomhed paa de fra russiske Havne ved Østersøen ankomme Skibe, og lægge disse under Qvarantaine, naar der maatte befinde sig Syge ombord, da Directionen har modtaget den, dog ikke officielle, Efterretning, at den i Moskau udbrudt, Cholera morbus skal være bragt til nogle Sønæder i Rusland. Ligesaa har Stedets Physikus, Dr. Neubler, bebudet en offentlig Bekjendtgjørelse fra Sundhedskommissionen, angaaende denne hidtil ubekjendte Sygdom, og de fornødne Qvarantaine=Forholdsregler til, om muligt at holde den borte fra (Hp. Av.) Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-23
I Hertugdømmene er aabnet en Subskription til et Monument, af indenlandsk Granit og Jern, og udfør af indenlandske Kunstnere, som proponeres opreist paa den nye Chaussee imellem Kiel og Altona i Anledning af Livegenskabets Ophævelse i Hertugdømmene, Aar 1805. Opfordringen til Bidrag skeer af Landets fornemste Mænd, og der er ingen Tvivl om, at denne Jdee, der i dens Udførelse atter vil forherlige vor Konges Navn, sikkert vil møde den meest omfattende Deeltagelse.