Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-25
Torsdagen d. 16 Junii holdtes i Regentskirken en latinsk Tale af Universitetets afgaaende Rector Magnisikus Prof. N. Treschov, i Anledning af Rectoratets Omskiftelse og de akademiske Præmiemedaillers Uddeling. Talens Formaal var at vise, hvilke Grunde, der kan være til at befrygte et nyt Barbarie blandt Europas Folk. Tankegangen følgende: Naar nogle Skribentere af den Aarsag have troet denne Frygt ugrundet, fordi den nyere Krigskonst selv, uden hvilken Barbarer dog mod os ingen Fremgang kunde gjøre, forudsætter hos dem, der skal udøve den, en temmelig Cultur, saa blev anmærket, at deraf vel følger, at de nyttige Konster og Videnskaber ei ganske kan gaae til Grunde, men at de egentlig frie og Mennesket forædlende dog ved et mindre cultivert Folks Herredom kan komme til at blive foragtede og derover gaae tilbage. Men en langt vigtigere Aarsag til Frygt giver den overhaandtagende Handels= og Egennyttigheds Aand, hvilket bevistes saavel af Sagens Natur som især udførlig af Engellands Exempel og den fordærvelige Jndflydelse, som hiin Tænkemaade har havt paa Sæder og Videnskaber i dette Land. Taleren søgte derpaa at skildre Følgerne deraf for Europa og den hele cultiverte Verden, saafremt det skulde skee, hvad Gud forbyde, at Engellands nærværende Bestyrere fik deres Planer udførte, og saavel med Romernes og Carthagernes som med andre herskende Folks Exempler at godtgjøre, hvor meget mere velgjørende Erobrere paa det faste Land have været for Oplysnings og Cultur Udbredelse endog hos de Overvundne, end vindesyge Kjøbmænd, der kun have havt deres egen Handels Flor til Øiemed. Han besvarede fremdeles den Jndvending, som man ved at beraabe sig paa Britternes bekiendte Fortjenester af saa mange Konster og Videnskaber, herimod kan gjøre, i det han angav de efter hans Mening sande Grunde hvorfor de hidindtil have besiddet disse Fortrin, og hvorfor de efterhaanden mere og meere maae tabe, ja, virkelig allerede have tabt en stor Deel deraf, hvilket han meente just er de forhen anførte Aarsager at tilskrive, Foruden denne Hovedgrund, til Frygt anførtes endnu denne mere almindelige, at, om end Engelland bliver overvunden, kan Overdaad og Gjerrighed, ligesom fordum hos Romerne, dog udbrede sig, og hos Nutidens civiliserte Nationer frembringe amme Virkninger. Forgjeves stifter man offentlige Skoler og Academier til Videnskabernes Befordring. Jo flere saadanne og jo mere disse efter en vis Snør blive rettede, desto mere vil det ægte Videnskabelige tabe sig, naar Grunden dertil ikke ligger i Sæderne og Folkets Tænkemaade, men som en fremmed Plante er kan opelskes uden i saadanne Drivhuse. Til Slutning blev kortelig bemærket, at, skjøndt dette Onde kan befrygtes, er det dog derfor ikke vist. Meget mere ere der Grunde, som lade os haabe, at vi nu just opleve Begyndelsen til en ny og bedre Tingenes Orden, end man hidindtil af Historien kjender. Næst den sædvanlige Uddeling af Præmier til dem, hvis Afhandlinger vare blevne priskronede (See lærde Efterretninger for d. A. S. 90), og Overdragelsen af Rektoratet til Eftermanden, Professor Theologiæ P. C. Müller, blev Talen sluttet med høitidelig Bøn for Kongen og det Kongelige Huus, samt i Hensyn til det forhen yttrede Haab, med det Ønske, at en saa lykkelig Forandring ogsaa maae have det Skandinaviske Sprogs og den nordiske Litteraturs Flor til Følge.