JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Naar vi vide, at det hører til de første Læreregler, som enhver blot nogenlunde honet Families Børn indskjærpes "at man ikke maa røre og endnu mindre krænke Andres Eiendom, og at Loven sætter betydelig Straf for den, som berøver anden Mand sin Eiendom, saa maa man høiligen Undres over at finde formelig Opfordring hertil i vore offentlige og derhos meest almeenyndede Blade. Det er derfor saare naturligt at en saadan Opfordring, i enhver god Borgers Bryst er optaget med fortjent Mishag. Jhvorvel Lehns eller Gods-Besiddernes jus proponendi vistnok er en af de mindre vigtige ham tildeelte Rettigheder, saa kan det dog ikke nægtes, at den udgjør en integrerende Deel af hans Eiendom, og at man altsaa imod hans Villie ikke kan betage ham den, uden at krænke hans Eiendomsret, eller uden at forstyrre de Forhold paa hvis Tilværelse Staten er baseret, og hvilke netop Staten skal garantere. Denne saavelsom enhver anden, Godseieren lovligen hjemlet Rettighed, kan Staten saaledes ikke uden at handle lige imod sin Bestemmelse betage ham, og Enhver vil derfor letteligen indsee, at dette heller ikke vil skee. Der er derimod ingen Tvivl om, at enhver Godseier eller Lehnsbesidder besseles af al for megen Patriotisme til at han ikke frivilligen vilde afstaae denne Rettighed, saafremt saadant var til det Almindeliges Bedste, men uagtet al den Umage man har gjort sig for at overbevise sig herom, har man dog ingenlunde kunne udfinde dette. Det er nemlig saa langt fra, at man med Føie kan antage at Godseiernes Valg vilde falde paa nogen Uværdig, at man meget mere maa holde sig forvisset om, at det maa være hans Ønske og hans Jnteresse, at den Mand han bringer i Forslag, forener alle de gode Egenskaber, som ere saa ønskelige hos den, med hvem man, om ikke daglig, saa dog meget hyppig i forskjellige Forretnings-Forhold har at gjøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Da nu ingen Candidat uden en vis Characteer kan komme Betragtning ved et Embeds Besættelse, og man altsaa forCandidatens Duelighed har den samme Garantie, hvad enten han forestaaes af Godseieren eller Cancelliet, og da fremdeles Beviser for Candidatens moralske Forhold skal tilveiebringes, og man altsaa ogsaa i denne Henseende er sikkret, saa kan det Offentlige og nærmest den paagjeldende Menighed eller Jurisdiction aldeles Jntet lide ved, at Godseieren, giør Forslag om Embedets Besættelse ved forefaldende Vacance, vi mene meget mere, at det personlige Kjendskab, som Godseieren har til Candidaten, bør give hans Valg Fortrin fremfor Cancelliets, idet nemlig dette Collegium ikkun kan tage Hensyn til den Paagieldendes af Andre bevidnede Forhold, og vi vide destoværre, at den Dom, der bygges paa saadanne Bevidnelser, just ikke altid er den fandeste. Enkelte Misbrug kunne tænkes ved enhver Besættelsesmaade, men man har den samme Sikkerhed med Hensyn til Besættelsen af de Embeder hvor Godseieren har Forslagsret, som med Hensyn til de der gaae directe igjennem Cancelliet, ikke alene fordi, som foranført, de samme Beviser for Candidatens Egenskaber skulle tilveiebringes, men tillige fordi Godseieren maa motivere sit Forslag, og fordi derhos det beroer paa Cancelliet og Kongen at antage eller forkaste Godseierens; thi der er aldeles ingen Anledning til med Forfatteren i Kjøbenhavnsposten for 23de og 24de Juli d. A. at antage: at Kongen eller Cancelliet skulde have nogen Grund til at lade Godseierens ubeføiede Proposition uomstyrtet, tvertimod den Omstændighed, at man har forandret Godseierens forrige jus vacandi til jus proponendi, vidner om det Modsatte. Naar nysnævnte Forfatter synes at modsætte Jntelligentsen med Adelsdiplomet, og at forudsætte at disse ikke forenes eller kunne forenes, da indeholder dette ikkun et yderligere Beviis for, at Avind og Misundelse imod Adelen leder hans Pen; det er nemlig vistnok udenfor al Tvivl, at Adelen ingensinde har staaet paa et høiere Culturtrin end netop nu, og dog skulde man nu af Mangel paa Jntelligents hos denne Stand betage den en Rettighed, som den forhen var anseet kyndig og dannet nok til at kunne benytte! Jkke mindre ubeføiet og uædel er Forfatterens Forhold, naar han i Tidsalderens Smag, igjennem Kjøbenhavnsposten udpumper Stænk i mod Godseierne i Almindelighed og søger at characterisere disse som Kirkeranere eller deslige. Veed han Nogen, som har tilladt sig saadanne Misbrug eller Skjændigheder, som de af ham paapegede, da lad ham navngive denne, at hans Forhold kan blive undersøgt og tilbørligen, uden Persons Anseelse, afstraffet. En saadan aaben Fremgangsmaade var værdig, men Jngen vil kunne billige at bemeldte Forfatter i Almindelighed angriber en heel Stand for Misbrug, som en Enkelt kan have begaaet, eller søger at gjøre denne Enkeltes til hele Standens, i den Hensigt derved at vække Stemningen for Forfatterens saa meget yndede Plan med at frarøve denne Stand sine lovlige Rettigheder. Hvilken Vei skulle vi gaae: (Af Randers Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Berigtigelse. Det var ikke Havneforeningen i Hadersleben som forærede Hr. Consistorialraad Strodtmann 1000 Rdr. C. i Anledning af hans Jubelfest, men det var Hr. Consistorialraaden som forærede Havneforeningen bemeldte Sum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Skiftecommissionen i Stervboet efter Justitsraad Hillerup og Frue til Børglumkloster holdes Auction: 1ste Gang næstkommende 28de Septbr., 5te October, 2den begge paa Hjørring Raadhuus, og 3die Gang næstkommende 12te October og følgende Dage paa Hovedgaarden Børglumkloster, hver Dags Formiddag Klokken 10, over Boets faste Eiendomme, nemlig: 1) Hovedgaarden Børglumkloster, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 49 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr., Mølleskyld 1 Tde. 2 Fdkr., med Bøndergods 540 Tdr. 3 Skpr. 1/5 Alb., hvoraf dog 26 Tdr. 1 Fdkr. drives under Hovedgaarden, og Børglum Sogns Kirke samt Kirke- og Konge-Korn- og Qvæg-Tiender, hver især matriculeret til 42 Tdr. Hartkorn med tiendeydende Hartkorn 311 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2) Strøgods, beliggende i 25 Sogne i Vensyssel, af Hartkorn, Jordskyld 156 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 11 3/8 Alb. og Skovskyld 7 Skpr. 1 Fdkr. Matriculshartk. Tiendeydende Hartk Td. Skp. Td. Skp. Fdk. Alb. 3) Veiby Sogns Konge-Korn- og QvægTiende. . . . . 11 4 68 7 3 - Dito Sogns Kirke-Korn- og QvægTiende. . . . . 12 - 68 7 3 - Furreby Sogns Konge-Korn- og Qv.Tiende. . . . . 6 = 16 4 2 1 1/2 Dito Sogns Kirke-Korn- og QvægTiende. . . . . 6 - 16 1 2 1 12 Drensted Sogns Konge-Korn-Tiende. 32 - 302 3 - 1 Dito Sogns Kirke-Korn- og QvægTiende. . . . . 32 - 302 3 - 1 Thise Sogns Kirke-Korn- og QvægTiende. . . . . 21 - 284 3 - 2 Jngstrup Sogns Kirke-Korn- og Qv. Tiende. . . . . 60 = 185 5 3 2 Emb Sogns Konge-Korn-Tiende. . 18 = 103 5 3 1 Vraa Sogns Konge-Korn-Tiende. 28 4 3/4 267 - 3 2 Trykt i Aarhun Trykt i Aarhuus Sissaboprykkerie. 4) Hovedgaarden Dreilevkloster, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 37 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., med underliggende Bøndergods 26 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., Dreilev Sogns Kirke samt Kirke- og Konge-Korn- og Qvæg-Tiender, som hver for sig er matriculeret til 28 Tdr. 4 Skp. 3/4 Alb., og har tiendeydende Hartkorn 316 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 4/5 Alb. Næst at henvise til den foreløbige Beskrivelse over disse importante Eiendomme, som i sidstafvigte Juni Maaned blev bekjendtgjort i den Berlingske politiske og Avertissementstidende, Altonaer Mercur, Hamborger Børsenhalle, og Aarhuus Stiftstidende, bemærkes: at Jordebøger og Conditioner ville, fra indeværende Maaneds Udgang, ligge til Eftersyn, i Kjøbenhavn hos Justitsraad Reyder, Bureauchef i Generalitetet; i Hamborg paa Dhrr. Lorentam Ende & Comps. Contoir, i Kiel, Flensborg, Korsøer og Nyborg paa Postgaardene, i Odense hos Hr. Procurator Fick, i Veile hos Hr. Procurator Anchersen; i Horsens hos Hr. Gjæstgiver Kjeldsen; i Aarhuus hos Hr. Justitsraad, Stiftsphysicus Willemoes, i Randers hos Hr. Landsoverretsprocurator Jensen, i Viborg hos Hr. Landsoverretsprocurator Otterstrøm; i Aalborg hos Hr. Kammerraad Procurator Juul, paa Børglum Herredscontoir i Hjørring, og hos Hr. Forvalter. Würtz paa Børglumkloster, som tillige foreviser Eiendommene, og meddeler de Oplysninger derom, som Liebhabere maatte attraae. Børglum Herredscontoir i Hjørring, Sparck. den 21de August 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Ved Proclama, som læses for vedkommende Over og Underret, ere samtlige Creditorer efter Fæstegaardmand Holger Olsens Enke Maren Nielsdatter i Schjold By, under Møgelkiær Gods, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Braae pr. Horsens, den 8de August 1835. Købke
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-18
Creditorerne i Boet efter afdøde Madame Dorthea Junghans her i Byen, Enke efter Controlleur Christian Junghans, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, ifølge Placaten af 2den Juni 1819, til for mig, som Executor Testamenti, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Horsens, den 10de August 1835. J. P. Horn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
No 150. Løverdagen. den 19de September. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede. Aarhuus Vits-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Blandinger. Keiser Nicolaus har i Kalisch, til sin Sviger, faders, Kongen af Preussens Modtagelse, ladet indrette et Huus, som i alle Henseender, baade i dets ydre og indre Jndretninger, er en tro Afbildning af det Slot, Kongen beboer i Berlin. Liigheden er skuffende ligge til de mindste Ubetydeligheder. Kongen forefinder, ved sin Ankomst, ikke allene den sædvanlige Vagt, saa ledes som den i Berlin staaer udenfor Palaiet, men ogsaa den samme Schweitzer, og den keiserlige Artihed gaaer saa vidt, at han endog, uden Kongens Vidende, har ladet de Personer komme fra Berlin som pleie at gjøre Opvartning i Forgemakket, saa at Kongen, i enhver Henseende, vil kunne troe, at være i sit sædvanlige Hjem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Fra Berlin meldes, at den nyeste Tids forskjellige Uroligheder og politiske Forbrydelser have gjor adskillige Forsigtighedsregler nødvendige, hvortil hører at Jngen maa erholde Adgang til Kongens og Prindsernes Palaier i disses Fraværelse. Ogsaa i Kalisch hedder det fremdeles, anvendes stor Forsigtighed, og ved de store Fester underkastes Maden for de høie Herskaber et meget skarpt Tilsyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Den spanske Dronning-Regentindes Stilling har endmere forværret sig ved Prinds Sebastians Enklæring: at en vis Omstændighed, som han nu først har faaet at vide, men indtil videre vil fortie, er at saadan Beskaffenhed, at den løser ham fra hans E til den lille Dronning Jsabella. "Man mærker nok tilføier en fransk Avis, hvor dette sigter hen, og Enkedronningen mærker det sagtens ogsaa Spanier ne forstaae ikke Spøg med Hensyn til Legitimiteten."De franske liberale Blade, følende deres Helsor lade nu alle mulige Angreb udstrømme imod den Kniv som nu snart skal skjære Struben over paa dem Allesammen. Et af dem har havt det svorrige Jndfald, at betegne Graderne af Synkning under Frihedens Temperatur; først stod man paa Lafayette og Dupont; derfra sank man til Lafitte, Perrier, Soult, o. s. v.; og nu staaer man ved Persil, Guizot og Bugeand, d. c. under Frysepunktet." – "Det er et uhyre Stykke, tilføies der som er tilbagelagt fra Lafayette til Bugeaud; gaaer det saaledes i Galop, saa vil enten Statsvognen brækkes eller Hestene styrte."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Fra Paris meldes om en ny Undvigelse, og det en særdeles mærkelig, nemlig Politipræfecten Hr. Gisquet selv, Kjed af de mange Ærgrelser, den sidste Tid havde medført for ham, havde han sat sig i en Vogn og var kjørt bort, uden at sige hvorhen, og uden at efterlade sine Undergivne de fornødne Jnstructioner. Endelig havde Regjeringen faaet ham opspurgt og formaaet ham til igjen at modtage sit Embede, hvis Jndkomster anslaaes til 60,000 Fr. Jmidlertid var af denne Undvigelse opstaaet en latterlig Feiltagelse: en af Gisquets Secretairer havde paa hans Skrivebord, fundet et Stykke Papiir som indeholdt en Opfordring. til Garnisonen og Borgervæbningen om at holde sig parat, da et Mytterie var i Vente. Secretairen havde anseet denne gamle Seddel for en ny Ordre, og afleveret den til Vedkommende, og Følgen blev da - blind Allarm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Man forsikkrer, Fieschi befinder sig endnu stedse i næsten fuldkommen Uvidenhed om den af ham udbredte Ulykke. Da han blev truffen af sin Helvedmaskine, søgte han at undflye, uden nærmere at undersøge Explosionens Virkninger. Jdet man bemægtigede sig ham, var han bevidstløs, og denne Tilstand vedvarede indtil hans Ankomst i Fængslet. Siden har man omhyggelig vaaget over, at han ikke udenfra har erholdt nogen Efterretning. De fire Mænd, som overleverede ham i Øvrighedens Hænder, befinde sig ligesom han under streng Bevogtning. De deele hans Fangenskab, og erholde en Erstatning, for at adsprede og beskjeftige ham; de spille Kort, Dam og Domino med ham. Fieschi's Saar er endnu stedse foruroligende; man bær derfor den største Omhu for at bortfjerne Alt, hvad der kunde forurolige ham. De Magistratspersoner, som forhøre ham, behandle ham med al mulig Discretion, for derved at fremme hans Helbredelse; En af dem, som ofte besøger ham, kalde ham sædvanligt: "min kjære Fieschi, og naar han kommer, pleier han venligt at sige: "God Dag, min kjære Fieschi, hvorledes befinde vi os idag? Naar Fieschi ligger i Sengen, idet den Denne indtræder, undskylder han sig, at han ikke er oppe, og kan hilse sin Dommer; hvorpaa Denne svarer, at det er ligegyldigt, man kan jo ligesaa godt tale i Sengen. Thier er omstændeligere, og tiltaler stedse den Fangne med et: "Hr. Fieschie; Denne er imidlertid stedse taus og alvorlig i Ministerens Nærværelse. Det Værelse, i hvilket Forbryderen befinder sig, er hvælvet, temmelig mørkt, men reenligt; det indeholder de fornødne Meubler; Seng og Vinduer ere forsynede med hvide Gardiner. En anden Seng staaer i en Krog af Værelset og er bestemt for en Mand, som tilbringer Natten hos den Fangne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Af Fieschi's Skjebnefæller er Madame Petit den mærkeligste. Dette Fruentimmer, af et forresten almindeligt Udseende, udmærker sig især derved, at deraldrig kommer Sandhed over hendes Læber, og at hun paastaaer Løgn med en Frækhed som forbauser. Hun har havt en meget stor Jndflydelse paa Fieschi, der adlød hende som et Barn. Uagtet man altsaa ikke kan stole paa denne Dames Udsagn, lægges dog Vægt paa følgende Factum: Hun siger ofte, at hun har beviist en høi Person af den styrtede Magt en udmærke Tjeneste, at hun under alvorlige Omstændigheder har skjult denne Person flere Dage hos sig, og at den høie hemmelighedsfulde Person havde, ved at forlade hende (Mad. Petit) omfavnet hende og sagt: "Jeg skal ikke glemme Dig, og hvis vi atter faae Magten, skal Du ikke længere være fattig." Faa Dage for den 28de Juli skal en Person af en høi Rang paa en Gjæstgivergaard i Coblenz have udladt sig med: at dersom Ludvig Philip ikke allerede var død, saa vilde det dog ingen 8 Dage vare, inden han var gaaet ud af Verden. Paa den franske Regjerings Reqvisition skal der være optaget et Vidneforhør i denne Anledning. Som Beviser paa, at det i den senere Tid ofte er lykkedes de franske Toldbetjentes Pligtiver at holde Skridt med Smuglernes Opfindelser, fortælle, hvorledes de nylig som moderne Jasoner ikke allene have konfiskeret en heel Hjord klippede Faar, der vare omviklede med Kniplinger og dernæst iførte nye uldrige Skind, men ligeledes et Æsel, som under et falsk Dobbeltskind havde skjult en Mængde kostbar Contrebande, ja endog ved Schweitzergrændsen en velklædt Mand, hvis Paryk indeholdt flere nye Gulduhre af betydelig Værdi. Denne sidste Fangst's Signalement er meddeelt alle Douaneposterne ved den franske Grændse, hvor man formodentlig i Fremtiden vil undersøge enhver Tilreisendes Frisur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Formedelst den almindelige Skræk, som Cholera voldte i St. Tropez (Var=Departement, blev der Mangel paa Gravere. Mairen i hiin lille By, Hr. Guerrin, gik selv hen paa Kirkegaarden, for at opmuntre den Mand, der var antaget til at grave, som han dog nødig vilde til. Guerrin tog da selv fat paa Hakken og Spaden, begyndte at kaste en Grav og sagde: "Som Maire i Tropez er jeg den første Graver i Byen. Du er den Anden. Nu rask til Dito Arbeid!"¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
J Lille opkom der Natten til 6te ds. Jldløs i en Beridderfjellebod paa Theaterpladsen, hvorfra Jlden udbredte sig saaledes, at 23 Huse og Gaarde, med mange deriværende Varelagere, samt Skuespilhuset, bleve lagt i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Den Pariser Rothschild har nylig holdt en stor Jagtfest paa sit Gods Ferrieres (forhen tilh. Hertugen, af Otranto), hvortil Kronprindsen o. m. Fl. vare indbudne. Der blev skudt 480 Agerhøns, 350 Harer og 110 Fasaner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
En Slagter i London har i sin Have et Lysthuus af lutter Oxeknokler. Paa denne Maade befinder han sig altid blandt sine Seierstrophæer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
J Kanton Tessin udbreder der sig i denne Tid det Sværmerie, at Folk ere faldne paa at tilbede en ny Helgeninde ved Navn Philomena, som de sætte over Jomfrue Maria, og tilskrive den største Jndflydelse i Himlen, og om hvis Jndvirkning paa dette Menneskeliv de underfuldeste Ting fortælles. Mange Geistlige understøtte denne Tro af al Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
J Modena er atter 7 Personer blevne dømte forHøiforræderie, en Professor til Galgen, en Advocat til 10aarig Galleistraf, en Doctor og en Apotheker til 7 Aars Fængsel, en Kammerherre og Oberst i den hertugelige Garde til 5 Aars, samt endnu en Doctor og en Advocat til 3 Aars Fængsel. De sex Sidste vare dømte ene og allene for Mistanke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
J Frankfurt er et heelt Vagtmandskab af Stads garnisonen bleven dømt ved Krigsretsdom: en Jæger til 20 Aars Arbeide i Jern, en anden til 10 Aars dito, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
J Bøhmen har man havt saadan Tørke at Geistligheden har anstillet Processioner, for at bede om Regn. J Prag faldt der en lille Regn samme Dags Eftermiddag, som Processionen var bleven holdt om Formiddagen, men - hedder det i Beretningen derfra: "det var kun som en enkelt Draabe paa en gloende heed Teglsteen. Vi have iaar havt en velsignet Høst; men hvor skulle vi hen, for at faae vort Korn malet, thi alle Bække og Aaer ere udtørrede."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
J Wien har en Foureer af Hævnlyst slaaet sin Capitain, Grev Zittwitz, med en Hakke i Hovedet, saa at Dennes Liv svæver i Fare. Gierningsmanden var stedse bleven særdeles godt behandlet af Capitainen; men da Denne ikke kunde eftergive ham en Straf, fordi han var kommen drukken fra Vagt, forbittrede dette ham saaledes, at han begik den skjændige Handling. Den unge Fyrste af Schwarzburg-Sonders hausen har afskaffet Stempelpapiir til Ansøgninger, for ikke at trykke den Fattige, som tillidsfuld vil tye hen til hans Naade. Tillige har han befalet at simplificere den overdrevne og forskruede Cancellistiil, som før hans Tid har hersket: "den tomme Ordbram, og de Sagen uvedkommende Smigrerier, samt den i Forveien forsikrede Tak." (Ere Reskriptets Ord.) Den bayerske Regjering har kjøbt det Wittelbachske Stamhuusslot til et Benedictinerkloster. Naar man kaster Blikket paa de mange Rædselscener i Spanien, hvor Folket ødelægger alle Klostrene, gjør det et gandske eget Jndtryk at disse nu gjenoprettes i det Bayerske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Rhinbairerne have fundet paa et Middel til at skaffe tomme Fade til den overordentlig Mængde nye Viin. De sælge Kanden for een Krenzer, og nu drikke Gamle og Unge af Livsenskræfter, for at hielpe Viin dyrkerne ud af deres Forlegenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
For nogle Dage siden traadte en anstændigklædt Person ind i Stuen hos en Barbeer i Berlin for at lade sig barbere, og neppe havde Barberen sat Kniven paa Mandens Hals, for Denne tog fat derpaa og trykkede den ind mod Struben. Men Barberen holdt imod og sagde gandske rolig: "Ne, lieber Herr, det is zu viel fürn Silbergroschen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Kongen af Sverrig modtages paa sin Reise til Norge med megen Jubel. Mange Bønder ere med deres Familier reiste over 12 Mile for at see ham. Jngen Konge har siden Carl XI Tid været i Jemteland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Kunstberidernes Hestevæddeleb paa Borgernes Exerceerplads i Altona vare høist imponerende, især fandt et Amazonridt, af 3 Damer staaende paa Hestene, og det saakaldte Cæsarridt, med 3 Ryttere paa 6 Heste, Publikums overordentlige Bifald. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
J No. 86 af denne Avis bebreider De Fuldblodets Venner, at de blander det ene med det andet. Er denne Beskyldning rigtig, fristes man til at antage Dem for en decideret Fuldblods Ven, for i No. 138 har De overrasket Læserne med et Product, som med Rette kan kaldes et complet Sammensurium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Jeg indskrænker mig til den Deel af denne lærerige Afhandling, som mig angaaer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
For det første takker jeg Dem for de smukke Complimenter De gjør mig. Allerede i Forveien har jeg omtalt saadant i denne Avis, thi det ere just slige malhonette Udfald, som meget træffende i Fægtekunsten kaldes Sauhiebe. - Dog, til Sagen selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Da Frue M. P. Høegh Guldberg, stædtes til Hvile. Nu tie de klagende Sukke, Nu Taaren mildere rinder; Sig Gravenes Porte oplukke, Men Livet igjennem dem skinner. Hvad sige de viede Grave, Hvad er det, som Runerne love? De Fromme, som boe i Guds Have, De ere ei døde, de sove. Den Lykke, som baarende smiller, Den Sorg, som os finder i Vrimlen, Forstyrrer ei Støvet, som hviler, Ei Aanden, som lever i Himlen. Engang skal Længslen og Modet De smuldrende Been gjenoplive, Og Kraften og Varmen og Blodet. De standsede Pulse skal drive. Og Vaarens Aande skal viste, Hvor nu den Døde forvares; Høit over Forkrænkelsens Skifte. De visnede Lemmer forklares.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Det høstlige Korn, som vi jorde, Ei Vinterens Storme forøde; Ved Vaarsolens Jld skal det vorde Til Sommerens gyldene Grøde. Liv spores i Dødningehaven, Og, gjemt for gladere Tider, Staaer Støvet, forskjønnet af Graven, Og meere ei døer eller lider. Vel Smerten min Harpe har stemmet, Men Sorgen, ved hvilken jeg bæver, Mig viser Veien til Hjemmet. Og Sjelen til Himmelen hæver. Nu, Jord, den ædleste Qvinde J Favn du moderligt gjemme; Hun fødelig slumre derinde, Hvor Menneskestøvet har hjemme, En Aand, som bad og som troede, Bestelte i Livet den Kjære; En brændende Kjærlighed boede J Hjertet, som banker ei mere. Omhegn nu troligt med Freden Den Blegnede, Grav, i dit Gjemme; Naar Natten engang er forleden, Skal Herren sit billed ei glemme. Thi Dyden han stedse har lønnet, Og engang, naar Verdener bæve, Sit Laan han, fornyet, forskjønnet, Af Graven atter skal kræve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Bekjendtgjørelser. Torsdagen den 1ste October næstkommende afholdes Efteraarsmøde i Veile Amts Landoeconomiske Selskab, til sædvanlig Tid og Sted; der bringes Selskabets ærede Medlemmer i behagelig Erindring. Weile, den 12te Septbr. 1835. Hoppe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
Det bekjendtgjøres herved i Henhold til Lovgivningen, at Restancelliste over Skoleskatten for Halvaaret til 1ste November d. A. er tilstillet mig med Approbation til Udpantning, og hvo der ikke inden 4de October førstkommende har betalt Skatten til Hr. Politieassistent, Procurator Nielsen, maae vente Dagen efter at vorde pantet. Aarhuus Byefogedcontoir, den 5te Septbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
At Restancellisten over Fattigskatten for April Qvartal d. A. er mig tilstillet med Approbation til Udpantning, bliver herved, i Henhold til Fr. 2den Juni 1830. bekjendtgjort, med Tilføiende, at hvo der ikke inden 4de October førstkommende har betalt Skatten til Fattig cassereren, maa vente Dagen efter at vorde pantet. Aarhuus Byefogedcontoir, den 5te September 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-19
At Ligningen over Skoleskatten for Aaret fra 1ste Novbr. 1835 til 1ste Novbr. 1836 ligger til Eftersyn hos Hr. Politieassistent Procurator Nielsen, og at den vil blive henliggende der i 14 Dage fra Dato, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 19de Septbr. 1835. Skolecommissionen.