JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Lemberg den 17. Februar. Vor naadigste Monarks menneskevenlige Omsorg i at forvise Undertrykkelse og Tyrannie af sine Stater, har nu ogsaa her i Egnene virket saadanne Forandringer, som geraade Menneskeligheden til Ære Landfolket her var hidtil ikkun efter den udvortes Skikkelse liigt et Menne skee, og Grunden hertil var Slaveriet og Mangel paa Opdragelse. Begge disse Kilder til Barbarie blive nu omhyggeligen tilstoppede. Bonden, som forhen maatte anvende 5 til 6 Dage om Ugen paa Hoverie, har nu ikkun 3 Dage dertil, i Følge en Forordning, som stræk ter sig over det heele Land; og da ved denne hidtil værenNart. de Indretning mange bleve paalagte en Byrde, som aldeles ikke kom overeens med deres Formue, efterdi Landmandens Jordbrug ikke stoed i noget Forhold med det Hoverie, hvortil han blev tvungen, saa ere nu alle Herskaber forbundne til at fordeele Markerne efter Orden imellem deres Underdanere, og ikkun efter deres virkelige Besiddelses Maal at fordre deres Skyldigheder. J Henseende til den anden Indretning bleve allene i alle smaa Stæder Skoler oprettede, men saadanne maae efter allerhøieste befaling ogsaa indføres paa alle Kammeralgodse.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Wien den 6. Mart. J Følge de sidste Efterretninger fra Rom har Hs. pavel Hell. virkelig opfyldt sin fattede Beslutning, at foretage sig en Reise her til den Keiserl. Residentsstad Wien, og han er til den Ende allerede opbrudt fra Rom den 27.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
i forrige Maaned. Hs. Keiserl. Majestæt har behaget at overdrage Hs. Excellence, Vice=Statscantzler Hr. Greven af Cobenzel, at reise Hs. pavel. Hellighed imøde, og at ledsage den hell. Fader her til Hovedstaden, til hvilken Ende bemældte Hs. Excellence allerede i Gaar har tiltraad denne Reise.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
J en Skrivelse fra Wien af 6. Mart. mældes: Man taler her i den heele Stad nu om intet andet, end om Pavens nær forestaaende Ankomst her til Wien. J Forgaars indtraf en Coureer fra Rom hertil med den Efterretning, at Paven allerede den 27 i forrige Maaned havde tiltraad sin Reise til Wien saa at han altsaa til imod den 20 huj. vist vil her indtræffe. Hans Følgeskab er meget lidet, og bestaaer ikkun af følgende Personer: Hr. Erkebispen af Athen, Murazi; Hr. Erkebispen af Constantinopel, Contesini, Secretæren ved den latinsk Expedition, Nardini; Ceremoniarius Dini, en Medicus, 2 Kammertienere; 2 Courerer. Som videre fornemmes, saa har Hs. Hellighed meget tilfærdig begivet sig paa Reisen, og i Hr. Cardinal Bernis's Reisevogn. Hs. Kongel. Høihed, Erkehertug Maximilian, og vor Hr. Cardinal, skal i vor Monarks Navn gaae den hell. Fader imøde indtil i Nyestaden. I Apartementerne i den 2den Etage paa Slottet, hvilke Paven skal beboe, arbeides uophørlig Dag og Nat og Hs. Majestæt lader opsætte et prægtigt Altar af Sølv og de kostbareste Reliqvier af Skatkammeret. - Man formoder ogsaa, at ved denne Leilighed Hr. Cardinal v. Passan, Fyrst Firmian og Hr. Cardinal Batthian fra Ungarn her skal indtreffe.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Leipzig den 9 Mart. Et her gift Fruentimmer, rørt af de Besværligheder, som den beste Monark følede i Øinene tog sig den Frihed til under 21. Februar. at skrive ham til og at raade ham til et Omslag af en Semle, dyppet i Vand, som et probat Huusmiddel. Monarken tog dette ikke alene meget naadig op, men svarede hende ogsaa med den største Venlighed Følgende: "For det saa uskyldige, som enkelte, Middel, som hun i hendes Brev under 21. Februar. saa velmeenende har raadet mig, takker Jeg hende ligesaameget, som for hendes mig derved viiste Villie. Wien den 26. Februar. 1782. Joseph.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Helsingøer den 11. Mart. Den 7, hujus indkom fra Nordsøen Capit. Peter Rakke, for rende Skibet Florenting, af og til Dantzig fra London, sidst fra Norge, hvor han har overvintret. Den 8, hujus gik de 6 Skibe til Seils til Nordsøen, som sidst blev mældt laae her, deriblandt Capit. Hersholm af og fra Kiøbenhavn til St. Thomas; samme Dag ankom fra Kiøbenhavn Capit. Ehlert Madsen af og fra Kiøbenhavn til St. Croix og Jørgen Bendixen af Apenrade fra Wismar til Barcellona, som begge strax fortsatte Reisen, uden at komme til Ankers. Den 9. ankom 1 Svensk Fregat af Stockholm fra Memel til Engeland. Den 10, indkom fra Nordsøen Skipper Hans Rasmussen fra Amsterdam med Stykgods, i Hukkert fra Jsland med Fisk, i Grønlandsfarer, Snov, alle 3 af og til Kiøbenhavn, sidst fra Norge, hvor samme have overvintret; i Dantziger, som i stærk Storm har maattet kappe 2de Ankertouge, hvor samme laae til Ankers 3 Mile uden for Cronborg, fortsatte Reisen til Kiøbenhavn, for der at bekomme friske Ankere og Touge. Den 8, hujus indkom i Havnen Skipper Christoph Holm af og fra Mariboe med 500 Tdr. Hvede og Byg, Skipper Albrecht Minor og Peter Hansen, begge af og fra Nyekiøbing paa Falster med Rug, Byg og Hvede; og udgik 6 aabne Fartøier af og hiem til Seierøe.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Den 15. Martii. Den 11. hujus indkom fra Nordsøen, Skipper Beck af Flensborg fra Mallaga med Frugt og Viin til Kiøbenhavn, sidst fra Norge, hvor han har overvintret; samme Dag retournerede her igien tilbage for contrair Vind i Fregat af og fra Kiøbenhavn, destineret til St. Croix, som den F. huj. var udseylet af Sundet med flere andre Skibe. Den 13, indkom 1 Engelsk Skib af og fra Hull med Ballast til Konigsberg, i stort Sib af og til Dantzig med Ballast fra London, sidst fra Norge, hvor samme har ligget 3 Maaneder. Den 14, indkom fra Nordsøen i Skib af og til Stetin fra Marstrand. J Sundet ligge for contrair Vind Capit. Weyerslof af Kiøbenhavn til St. Croix, 1 Svensk Fregat af Stokholm fra Memel til London. Den 13, udgik af Havnen Skipper Christoph Holm. af og hiem til Mariboe i Lolland. Den 15, udgik Skipper Albrecht Minor og Peter Nielsen, begge af og hiem til Nyekiøbing, paa Falster.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Aalborg den 21. Mart. Hs. Majestæt har allernaadigst udnævnt og beskikket Sognepræsten til Uggilt og Taars Meenigheder, Hr. Erich, Trap, til Consistorialraad. Hr. Diderich Blicher er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Rødding, Løvel og Pederstrup Meenigheder i Viborg Stift, som nu herefter skal være et Pastorat for sig selv. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Den 17, hujus indsendt med Hosskrift: Herre, hold ikke din Barmhiertighed tilbage fra mig og mine, men lad din Miskundhed og Sandhed altid bevare os Den 20 Hr. Wandall tilsendt med Hosskrift: Af den erklærende Person for begangne Forseelse afvigte Løverdag.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Den 21, befandtes ved Cassens Aabning derudi nedlagt For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Copulerede. Den 22. hujus i Aaestæd Præstegaard Sognepræsten og Provsten i Wenneberg Herred Hr. Søren Bloch og Jfr. Smith. Den 20, hujus her i Byen Sr. Johan Wilhelm Jansen og Jomfr. Anna Lorenze Madzen.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Døde. J Vester Hornum Præstegaard Præstekonen Mad. Flechtner, nogle og 70 Aar. Den 2 hujus i Taars Sr. Peder Boye, i hans 73 Aar.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
(Kiøbenhavns Poster saavel for i Løverdags som for i Gaar ere begge ankomne.)
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Hvor der kan faaes en jern Bilægger Kakkelovn enten til Kiøbs, eller til Leie, forestaaende Paaske Flyttetid, derom kan gives Efterretning her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Til en Prædike=Condition, eller og til Børns Underviisning, anvises af fierde Lexie Hører Hr. Appolti i Aalborg en Student, som har taget alle fine Examina. A. H. S.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
hos And. Haarboe i Aalborg kan faaes en Deel ) ege Tømmer 7 a 9 Tomme i Kant for billig Priis. J. P. R. Z.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Paa Steensbech i Vensyssel ere 50 sterke - handlede Stude usolgte, ventelig af Aarsag, det er spargeret, samme skulle være solgte. Ja Sr. Jacob Hjort her i Nibe til fine Creditorers Afbetaling har opgivet sit Boe under Rettens Behandling; saa bekiendtgiøres herved, at Fredagen den 22. Mart. førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet bliver over bemældte Jacob Hjortes tilhørende Huus, Eiendomme, samt en Toft her i Niibe 3die og sidste Gang holdet offentlig Auction, da Liebhaberne ville behage at indfinde sig. Jligemaade blive alle de, som maatte have noget ved dette Boe at erindre, herved 3de Gange efter hinanden indkaldede at mælde sig inden de i Loven fastsatte Tider. Nibe den 9 Mart. 1782. H. Thornsohn.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Nandagen den 15 April førstkommende bliver i Hiøring stil Og let til offentlig Auction afgangne Hr. Bye- og Herredsfoged Worms efterladte Eiendomme og Effecter, saasom Tornbye, Konge Korntiende, hvis tiendeydende Hartkorn er 87 Tdr. 1 Skpe. 2 Alb. Stervboets tilhørende Gaard og tvende Fierdinger Markjorder, samt Bæster, Fæe=Creature, Faar, Sviin, Gaards Redskaber af Vogne, Ploug og Harver a. og ovrige Boehave af alle Slags; thi ville de Lysthavende behagentlig indfinde sig bemældte Tid i Stervboets Huus Klokken 10 Slet, Hiøring den 7. Mart. 1782. Formiddag, da Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Brüchmann.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Tieneste en Karl, Just Christensen Lund, omtrent 22 Aar, Natten imellem den 27 og 28 Februar. er undolgt af sin undersætsig af Størrelse, sorte Øinebryne, sort studset Haar, rød af Ansigt, men med store hvide Pletter paa Kinderne, meest kiendte naar han er kold, et Ar i den nederste Mundkrog, at Klædedragt en rund Hat, eller en sort Læderhue med lodden Skind paa, en sort Vadmels Trøie, en kort hvid Vadmels Trøie med Træknapper og med Lommer udi, guule Skindbuxer, et par blegede Lærreds vide Skibsbuxer og Støvle paa Benene, ventendes at have reist til vestre Kanten, at tage Touren til Holland, saa anmodes alle og enhver, som denne Karl maatte forekomme, at de vilde paagribe og anholde ham, samt saadant ved næste Post pr. Thisted at tilmælde mig, da der strax skal blive folet Anstalt til hans Afhentelse, og de derpaa anvendte Omkostninger erstattede. Vester Thaarup den 4 Mart. 1782. Peder Jensen Thoft. Til at møde ved Skiftet efter Selveier Jeppe Pedersens afdøde Hustrue, Sidsel Pedersdotter, i Stedet Holland kaldet, beliggende udi Aastrup Amt, Wenneberg Herred, Maarup Sogn i Vester Widstrup den 7. Maji forkommende, blive herved indkaldede saavel den Afdødes fraværende Arvinger, som Stervboets Creditorer, for enhver for sig at paasee og iagttage deres Ret efter Loven. Hiøring den 5 Mart. 1782. Paa Hans Excellences (S. T.) Hr. Stiftbefalingsmand og Amtmand von Levetzaus Vegne, som Committeret. P. Esbach.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
her paa Læssøe ved Døden er afgaaen sidstleden 24. De Ja Marcus Jeuthens Hustrue, Kirsten Laursdotter Brarum, cembr. hos hendes Dotter, Edel Albretsdotter, saa siden disse Ægtefolk ved en Slags Accord have separeret sig fra hverandre, saa er dog Forseiglings og Vurderings=Forretning skeet paa begge Steder, men da Enkemanden har foreviist Copie af bemældte Contract, saa ere de her paa Landet værende Arvinger indkaldede, hvilke alle, saavel Myndige som Umyndiges Formynder, have erklæret, at de havde ingen Arv at søge i bemældte Enke mands Boe, men allene hvad der fandtes efter hende, da hun hos hendes Dotter ved Døden afgik; men da den sal. Kone har efterladt sig en Søn og myndig Arving, navnlig Skipper Claus Albretsen i Aalborg, som ikke endnu har givet sin Erklæring, endskiønt han med sin Moder selv har underskreven Contracten: saa bliver han herved i de Jydske Tidender indkaldet, for ved Skiftet at møde her i Fogedgaarden Klitgaard til den 20. Mart. førstkommende, at give sin Erklæring saavel om denne Contract, som hvorledes skal behandles med det øvrige hans sal. Moders Efterladenskab, og dersom han da ikke selv eller ved Fuldmægtig skulde tage Møde, da at give Gienmæle 6te Uges Dagen fra Dato at regne, som er den 10. April.; til samme staa Tid indkaldes Stervboets Debi= og Creditorer, om nogen har 10 videre at anmælde, end hvad skeet er. Klitgaard paa Læsse som den 27 Februar. 1782. Som Skifteforvalter P. Zeuthen.
Jyske Efterretninger, 1782-03-22
Ja jeg agter at reise herfra Landet, vilde de, som maatte nu Mand, Lorenz Hvid, forhen Sognedegn til Kiettrup og Giøt) formeene sig at have noget tilgode hos min sal. afdøde hvi trup Meenigheder, behagelig inden førstkommende 12. April. anmælde sig hos min Lauværge, Velærværdige Hr. Josias Holstige i Kollerup Præstegaard, da han paa mine Vegne udbetaler enhvers lovlige Fordring; men efter den Tid bliver intet Krav antaget; ligesom og de, der maatte være noget skyldige til benævnte min sal. Mand eller mig, til samme Tid og Sted vilde ind strax finde sig med Betaling. Kiettrup den 4 Martii 1782. næ Ellen Kirstine Brorup, sal. Hvids. bie
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Tyrkiske Grændser den 1. Mart. Den Schismatiske eller Armeniske Patriarch i Constantinopel farer immer fort med en uhørt Haardhed og Grumhed imod de under hans Jurisdiction staaende Romersk Catholske, hvilket af følgende Beretning fra Constantinopel er at see.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
J disse Dage loed den Armeniske Patriarch en i Armenien fød Kiøbmand fra Ancira fodre for sig, og forelagde ham dette Spørsmaal. Hvilken af de 2 Troens Veie han fulgte? Dette Spørsmaal besvarede Kiøbmanden saaledes: Den Romerske.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Den over disse Ord ophidsede Patriarch overfusede Kiøbmanden derpaa, og sagde: Veed du Hund da ikke, at den Ottomanniske Port vil udrydde alle Papister i den heele Verden, Kiøbmanden svarede hertil med stor Ydmyghed. Siden Christus, Forløseren, havde udstaaet Lidelsen, opreiste det Helvedes Raad sig under 1000 og atter 1000 Skikkelser, men aldrig kunde det lomstøde vor sande Religion.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Den meer og meere forbittrede Patriarch begyndte nu at true Kiøbmanden med den meest pinefulde Død, hvorpaa Kiøbmanden standhaftig svarede: Jeg skal ikke være den første, der døer for Troens Skyld; mange, ja mangfoldige have for Troen udstaaet den ærefulde Martyr=Død, Neppe havde Kiøbmanden udtalet disse Ord, saa traade en af Patriarchens Tienere frem, uden at oppebie nærmere befaling, og med en Kniv stak Kiøbmanden, ihiel paa Stedet.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Rom den 2 Mart. Den hell. Fader sætter, til lykkelig at udføre sin Reises Hensigt, sin største Tillid til Apostellen Peders Bistand; til den Ende begav han sig før hans Afreise ganske allene i den høitidelige Time om Midnat i Gevælvtet under St. Peders Kirke, hvor Apostiernes St. Peders og St. Povels Beene hvile under det større Altar, og der forrettede sin Andagt.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Fra Weichselen den 2 Mart. J Warschau vil man have faaet den vigtige Efterretning, at Storsultanen havde sendt en Capidgi Bassa til Moldan, for at slaae Hovedet af Hospodaren, som i Forveien allerede havde faaet Nys derom, og derfor loed ved Bassens første Audienze selv slaae Hovedet af ham, pakkede det ind, og sendte det til Constantinopel. Man lægger til, at Hospodaren havde derpaa samlet alle sine Skatte sammen, flygtet ind i det Østerrigske, hvor han blev vel imodtagen, efterat han i Forveien havde bragt begge sine Sønner i Sikkerhed, hvilke han selv ikkun under et Skin havde ladet forfølge og reclammere. (Skulde denne Efterretning blive bekræftet, saa vil der vel læses Wallachiet i Stedet for Moldau.)
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
London den 8 Mart. Man har i lang Tid ikke med Grund tvivlet saa meget om nogen Efterretning i Loyds Liste, som om den, der i Dag staaer deri, i Følge hvilken de Franske vel havde landet paa St. Kitts, men endog, efterat Admiralerne Hood og Drake havde angrebet og slaget Grev v. Gras ses Flode, havde taget dem alle til Fange.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Overbringeren af denne Efterretning er Capitain Dalrømple paa Jamaika=Skibet, de 2 Brødre kaldet, hvilket er ankommet til Lancaster, og Capitainen skal paa Søen ved de Bermudiske Øer have faaet denne Efterretning af den Kongel. Fregatte Qvebek, som vilde bringe et saa glad Budskab til Engeland. Capitain Dalrymple har endog lagt disse Omstændigheder til, at den Franske Flode var 19, og den Engelske 18, Linieskibe sterk, Tallet paa de til Fanger tagne Franske beløb sig til 6000 Mand, og alle Transportskibene skal ligeledes være faldne i de Engelskes Hænder. Man finder allerede en Hoved=Urigtighed ved denne heele Sag deri, at paa det Engelske Admiralitets Liste staaer aldeles ingen Fregatte under det Navn Quebek.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
For nogle Aar siden havde vi vel en Fregatte med dette Navn paa 32 Kanoner, men den fløi, som bekiendt, i Luften med den brave Capitain Farmer, og om virkelig saadan en Fregatte var til, saa var det dog sært, at et Koffardieskib, de 2 Brødre, med sin Ladning skulde komme snarere, end en meget lettere seilende Fregatte.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Paris den 11. Mart. Til Brest er ankommet et Skib fra Vestindien, fra hvilket intet Menneske, uden en eneste Officeer, maae komme i Land, hvilket har givet Anledning til den Formodning, at der maae være forefaldet noget, som ikke er meget gunstigt for os, og hvorom dog intet videre endnu er blevet bekiendtgjort.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Wien den 11. Martii. Endelig har man nu opdaged den berygtede Tyvebande, der i denne Vinter har begaaet saa mange Tyverier, og det paa en sælsom Maade. Denne Bandes Overhoved udgav sig for en Doctor Medicinæ, han logerede i Forstaden, men forandrede hver Maaned sit Logis. Hans Medhielper komme som Patienter, for at søge Raad hos ham. Hans sidste Huusvært fik endelig nogen Mistanke saavel til Hr. Doctoren, som Patienterne, gik op paa Doctorens Kammer, da han var gaaen ud, fandt Røglen til hans Commode liggende paa Bordet, og fandt ved at aabne den intet andet end Uhre, Daaser, Ringe og andre Kostbarheder. Værten gav derpaa heele Sagen an for Politiet, som forføiede sig til Doctorens Logis, og arresterede Hr. Doctoren tilligemed Patienterne, ligesom de efterhaanden komme, og spurgte efter ham. Maaskee der skal foretages en Hovedeuur med dem samtlig.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
J Gaar Morges Klokken 8 tildrog sig her følgende sørgelige Tilfælde. Frøiken von Stockel blev af hendes Stuepige saa jammerlig tilredt i Hovedet med 9 Hug af en liden Hakke, at man hvert Øieblik venter hendes Død. Hele Aarsagen hertil var, at Frøikenen, hos hvem Stuepigen allerede ofte havde opsagt sin Tieneste, nu denne sidste Gang ikke længere vilde beholde hende. Denne Frøiken er 19 Aar gammel, af en god Character, og eier henimod 30000 Gylden. Stuepigen sidder nu i Fængsel.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Helsingøer den 18 Mart. Den 15, hujus indkom fra Nordsøen 1 Svensk Galease af Wisbye paa Gotland fra Gothenborg med Sild til Reval. Den 16, gik de 2 Skibe til Seils, som sidst blev mældt, laae her, nemlig Capitain Weierslof af og fra Kiøbenhavn til St. Croix og 1 Svensk Fregat, som var solgt til Memel, og nu gik under Preussisk Flag; samme Dag ankom Fregatten Cronborg, ført af Capit. Biskop, af og fra Kiøbenhavn for Particulair Regning, destineret til Tranquebar i Ostindien, som strax fortsatte Reisen, uden at komme til Ankers. Strax efter samme 3de Skibes Afseiling bekom vi en stor Mængde af Driviis i Sundet, hvorved ovenmældte Svenske Fregat blev dreven paa Grund her ved Cronborg, men ved Hielp af Færgelauget kom igien lykkelig og ubeskadiget af Grund, og indbragt her i Havnen. Den 17. ankom i Smak af og til Ostende fra Kiøbenhavn, som strax fortsatte Reisen. Sundet er nu igien aldeles fri for Jis, undtagen noget lost Jis under Landet. I Havnen ligger Skipper Albrecht Minor og Peder Nielsen, begge af og hiem til Nyekiøbing paa Falster.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Den 22 hujus. Den 17, ankom en Galliot af og fra Komgsberg med Hvede til Jrland. Den 19. ankom fra Østersøen 7 Svenske af og fra Pommern med Kornvahre til Gothenborg og Marstrand. Den 21. indkom fra Nordsøen 1 Svensk fra Gothenborg med Sild til Østersøen. Det var en Svensk Galease af Wisbye, fra Gothenborg med Sild til Reval, som forrige Uge af Jsen blev drevet paa Grund ved Cronborg, og ikke en Fregat, som sidst blev mældt; samme Galease ligger her endnu. Den 19, indkom i Havnen i Kongel. Dansk Fartøi, Karpen kaldet, fra Kiøbenhavn. Den 21. udgik af Havnen Skipper Albrecht Minor og Peder Nielsen, begge af og hiem til Nyekiøbing paa Falster, Skipper Jacob Madsen med Sendingsgods til Kiøbenhavn, i Kongel. Dansk Fartøi, Karpen, til Kiøbenhavn. Sundet og Havnen er nu aldeles fri for Jis.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Aalborg den 28 Mart. Kaper=Capitainen Potts, som havde plyndret det Danske Skib, den hvide Svane, er i Følge af den over ham fældede Dom bleven den 13 Febr. ophængt i Edenborg.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Hans Kongel. Majestæt har under 29. Januar. sidstafvigte, allernaadigst udgivet en forbedret Fundation for Sorøe Academie, som blandt andet indeholder dette: Examina i politiske, juridiske og mathematiske Videnskaber skal gielde ligesaa fuldt, som de ved Universitetet i Kiøbenhavn eller Kiel. - Foruden Adelige kunde der studere alle Kongelige Embeds Mænds samt anseelige Borgeres og andre brave Mænds Børn. - De skal først i Herlufsholms Skole, eller paa et andet Sted, have lært Theologien, Geographien, Historien og Latin, samt noget Tydsk og Fransk, og bliver derfor examinerede førend de antages. - Naar de førend de reise bort, lade sig examinere i en Videnskab og faae god Caracter, have de Adgang til Embeder og Pladse i Collegierne. - Der er en vedvarende Direction sat over Academiet, foruden en Over=Hofmester, som deels ene, deels tilligemed Professorerne bestyrer det nodvendige i Henseende til Oeconomien og de Studerendes Underviisning og Opførsel.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
(Af denne Fundation skal gives et udførligere Udtog i det Maanedlige Tillæg.)
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Da det er anmældet som en Sieldenhed i No. 11., at et Faar havde faaet 4 levende Lam, saa mældes som endnu meere mærkeligt, at en Huusmand paa Bratschous Gods har et Faar, der aarlig føder 3 Lam, og at et af samme Faars Tillæg fik i Fior, som det første Aar, 5 Lam, men har ei endnu i dette Foraar faaet Lam.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Bekiendtgiørelse. J Følge Rescriptet af 19. April 1780, skal nu herefter J Froprædiken i Aalborg udi begge Kirkerne igien fra Paaske til Michaelis som sædvanligt begynde om Morgenen Kl. 6 Slet.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Ja Hans Majestæt under 1. Martii sidstafvigte har allernaadigst forundt mig og Arvinger allene Bevilling at maae udgive og lade trykke og forhandle et Skrift under denne Titel: Samling af de udkomne og endnu gieldende Kongelige Forordninger, Plakater, Rescripter, Resolutioner, Collegial=Breve og Privilegier m.v. der angaae Geistligheden i Danmark, indrettet efter Lovens Capitler og Artikler i den anden Bog og derunder at maae inddrage det behøvende af Lovens 1. 3. 5. 6. Bog, og samme Skrift Tid efter anden at continuere; Saa anmældes nu til Efterretning for de Hr. Subscribentere, at dette Skrift udgives i Tvende Deele, udi stor Octav Format, hvoraf den første Deel, som indeholder de første 13 Capitler, bliver i April Maaned færdig fra Trykken, og skal da strax vorde tilsendt De Hr. Ammannensees, der i ethvert Stift have paataget sig at samle Subscribentere, hvis Navne blive trykte foran i sidste Bind, hvormed følger et chronologisk og alphabetisk Register. Skulde nu, da mit Arbeide lykkes og understøttes, foruden de allerede anmældte, gives fleere Liebhabere der ville subscribere, udbeder jeg mig derom Efterretning inden næste Maaneds Udgang, for paa eengang at kunde afsende det behøvende Antal til ethvert Sted i Stifterne. Aalborg den 14 Mart. 1782. Joh. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Nogle faa Exemplarier af de Tolv Gyldne Paaske=Æg l ere her i Bogtrykkeriet at faae til Kiøbs, malede for 4 s.