JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Kiøbenhavns No. Aar ang JustitsslutninPost-Tidende. liana le Mandagen, den 5 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Constantinopel, den 30 September. Janitschar Aggen har maattet række Hals, fordi han meentes at have været Ophavsmanden for den Mordbrand, som den 13de lagde saa mange Huse i Aske her. Den nyelig afsatte Reis Effendi er dog ikke faldet i Ungade hos Storherren. Han er blevet Medlem af det geheime Conseil, som først bestod af 5, men nu bestaaer af 24 Personer. Han vedbliver desuden sin fordeelagtige Post som Generalcontrolleur ved Finantsvæsenet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Wien, den 20 October. Efter det Turinske Hofs Anmodning er det besluttet, at lade et Corps af 10000 Mand marchere til Piemont; og tages disse Tropper for største Deelen fra Jndre-Østerrige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Vores Minister i Nederlandene, Greve Metternich, ventes med første her tilbage, for at bivaane Raadslagningerne over meget vigtige Anliggender. Foruden det Clairsaiske Corps, som gaaer tilbage til Nederlandene, skal ogsaa til større Sikkerhed en Deel af den Preussiske Armee marchere derhen, da man forudseer, at den franske Friehedsaand let kunde give Anledning til nye ubehagelige Optrin hos de desuden misfornøyede Brabantere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Endnu skal Veyen til mindelig Underhandling med Franskmændene forsøges; til hvilken Ende der allerede er udfærdiget de fornødne Fuldmagter til Greve Mercy d'Argentenu og Baron Thugut. Men da man imidlertid forudseer Vanskelighederne ved disse Underhandlingers Fremme, saa forsømmes ey heller paa den anden Side nogen af de Anstalter, der kunne giøres til Forsvar. - Ogsaa ved vore Armeer har Blodgangen begyndt at gribe stærkt om sig. Der er derfor i disse Dage sendt 30 Feldtchirurger herfra med Posten til Luxemburg, tilligemed en Mængde Rhabarbara og andre imod bemeldte Onde tienlige Midler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Brüssel, den 23 October. De franske Emigranters Armee er dissolveret og aftakket. De have af Marechal Broglio faaet skrivtlig Tilladelse til at begive sig hvorhen de ville, dog under den Betingelse, at komme tilbage, saasnart det bliver reqvireret. Denne sidste Clausul synes blot at være tilføyet, for dog paa nogen Maade at beroelige disse Ulykkelige; thi da man gav dem denne skrivtlige Afsked, bekymrede man sig hverken om deres Navne eller Opholdsted. Disse elendige Mennesker komme nu herhid i stor Mængde, men i saa slet Tilstand, at de fleste strax maae sælge deres Heste, for at faae noget at leve af.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Staden Namur har insinueret Regieringen en Adresse, hvori den anmoder om at befries fra de mange Emigranter, som opholde sig der. Alle de andre Stæder i vor Provinds ere af samme Tanker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
De franske Prindser skal i disse Dage være kommet til Arlon, og tage Veyen til Coblenz. Efter alt Anseende, vil Monsieur forblive der Vinteren over. Greven af Artois vil derimod, efter Emigranternes Udsigende, giøre en Reyse til Turin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Vi vente her med første 15000 Mand tydske Tropper, hvilke, efter Forlydende, allerede ere paa Marchen herhid fra Bøhmen og For=Østerrige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Der tales stærkt om, at det nu vil komme til Forening imellem de Brabantske Stater og Regieringen. Saa tales der ogsaa om en almindelig Amnestie for denne Provinds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Stockholm, den 23 October. Det af Statscontoiret aabnede Laan til 5 Procent finder mange Jnteressente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Vor store Riigsflaade faaer nu det Forliis erstattet, som den i Feldttoget 1789 havde liidt. Der skal nemlig bygges 5 nye Linieskibe, hvoriblant et paa 90 Kanoner; og alle Materialierne ligge allerede paa rede Haand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Da Søeminister Posten nu er indgaaet, saa gaaer Oberst Cronssted til sin Station i Sweaborg, som Commandeur for Skiærflaadens anden Division. – Den Klippe, paa hvilken den Høystsalige Konge saae Slaget ved Svensksund 1789, er nu jævnet og forsynet med et Batterie af 50 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Som en god Følge af Hertug Regentens Overdaadigheds Forordning kan meldes, at man i nogle af Rigets sydlige Provindser er blevet enig om at afskaffe al fremmed Drik, ikke have meere end fire Rætter paa Bordet, og af Gevinsten fra Spil i Selskaber altid skiænke de Fattige Tredieparten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Cadet Gouverneuren i Carlberg, Greve Piper, er i Oberst Lagerbielkes Sted udnævnt til Directeur i Udrustningscommissionen. Denne Stads første Borgermester Sebald, som i de sidste 50 Aar ved sin Jndflydelse paa de tumultuariske Riigsdage havde gjort sig saa mærkværdig, døde i Gaar sit 80de Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Et under 20de hujus her publiceret Politie-Reglement, betræffende Reenlighed i Hovedstaden, vil udentvivl giøre stor Nytte og afhielpe mange vigtige Mangeler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Fra Maynstrømmen, den 27 October. Franskmændene have bemægtiget sig det skiønne Hanauiske Saltværk Nauheim, som ligger 7 Mile fra Frankfurt og 1 Miil fra Burgfriedberg, og ved samme Leylighed gjort 129 Hessiske Soldater til Fanger. Hele Rhingau er lige til Bingen besat af Franskmændenne, og det er tydeligt nok, at det ikke er anlagt paa noget blot Streisetog, men at de ville sætte sig ret fast i Maynz, for derfra med Fordeel at agere imod de smaae Naboehoffer, som have taget sig af Emigranterne. Den talrige Besætning, de have efterladt sig i Maynz, vil let i en ganske kort Tid bringe Fæstningen sammesteds i ret god Forsvarstand, for at udholde en langvarig og haardnakket Beleyring. Af Proviant have de vist et heelt Aars Forraad. Gid det kun ikke ogsaa maatte lykkes dem at bemægtige sig Moselen, hvilket de udentvivl have i Sinde; thi skeer dette, saa vil det have ubeskrivelig slemme Følger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
General Custine har i Frankfurt ladet sig fra den saa kaldte Rømer udlevere den originale Riigslov, den gyldne Bulle, og sendt denne med en Coureer til Paris. Han har selv lovet Staden, at han, den fordrede Brandskat undtagen, ikke vil oftere hiemsøge dem i denne Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Man fortæller, at Magistraten, som ventede dette franske Besøg, allerede først i October har sendt en Deputation til General Custine, og, formodentlig for at redde Riigsklenodierne og Borgernes Eiendomme, frievilligen underkastet sig en Contribution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Cassel, den 27 October. Den franske Armee nærmer sig os over Marburg og Rothenburg i to Colonner. Vor Landsherre, som endnu er her, men til hvis Tieneste der stedse holdes fire Spænd Postheste i Beredskab, søger ved fordeelagtige Forslag at holde Franskmændene borte fra denne Hovedstad. Dog har den første, som i denne Anledning blev afsendt til Armeen, ey bragt noget gunstigt Svar. Nu er den anden underveys. Hoffets Skatkammer og Sølvtøy er transporteret til Hannover. Reysende, som ere passeret igiennem Riget, fortælle, at Würtzburg er ligesom oversvømmet af tydske Flygtende. Churfyrsten af Maynz, Biskoppen af Speyer, Abbeden fra Fulda og andre flere af Distinction, ere ogsaa der. Jntet var disse for kostbart ved deres Hastværk, og de have maattet betale Transporterne i dyre Domme. – Det er utroeligt, hvor stræng Disciplin der hersker ved de franske Tropper ved Rhinen. En Officeer blev arquebuseret og to Soldater hængt, fordi de havde beskadiget nogle Meubler i en Domherres Residence i Speyer. – Vi erfare nu, at de Hannoverske Tropper trække en Grændse Cordon. Disse vore Naboer kunne takke deres Regierings kloge Forhold og Neutralitet for deres Sikkerhed og Lykke fremfor os.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Fra det Hannoverske, den 29 October. Franskmændene ere fra Frankfurt marcheret over Burgfriedberg, Butzbach og det Darmstadtske Giessen til Marburg, og skal den 25de ikkun have været 4 Mille fra Cassel. Samme Dag blev Landgrevens Skatkammer paa 32 Rustvogne transporteret til Hannover. - Ogsaa Hanau, hvor der kun stod 1800 Mand, skal Franskmændene have taget i Besiddelse. Kammerretten i Wetzlar har af General Custine begiært og faaet en Salvegarde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Fra Regensburg haves den Mærkværdighed, at den Churmaynziske Directorial Gesandt von Karg havde faaet Podagra, og at Raadslagningen angaaende Rigskrigen. derfor har maattet udsættes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Altona, den 1 November. Med den nyeste Jtalienske Post er indløbet den Nyehed, at den Pavelige Commandant i Civitavechia har skrevet til Rom, hvorledes han langtfra havde seet nogle Linieskide, men vidste hverken hvorfra de vare eller hvorhen deres Hestemmelse gik, Paven har derpaa, efter adskillige Raadslagninger, den 11 October over Hals og Hoved sendt Skatmesteren Ruffe til Civitavechia, for der at lade sætte alting i den bedste Forsvarstand; ligesom der ogsaa gives Ordre til alle Legater i Romagna, ikke at tillade Levnetsmidler at udføres af Kirkestaten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
De nyeste Beretninger fra det tydske Riige beskrive Staden Maynzes Forliis som uerstatteligt, da hele Farten paa Rhinstrømmen, og følgelig al Communication til Vands med Nederlandene, er hæmmet, desuden have Franskmændene den fortræffeligste Vaabenplads i deres Vold, og kunne ved Manheimer Broens Afbrydelse spærre Passagen for de til Nederlandene bestemte nye Tropper. Videre meldes, at General Custine virkelig lader til at ville giøre Maynz til sin Vaabenplads, siden han der har lagt 8000 Mand i Besætning; at han med de øvrige 32000 Mand var marcheret til Frankfurt, som han havde bemægtiget sig, og at han derefter med en Afdeeling af sin Armee var gaaet til Hanau, Aschaffenburg og Klosterseligenstadt. Rygtet gik ogsaa, at disse Tropper vare nærved, ja endog i Würsburg; hvorfor Churfyrsten af Mayn; var reyst fra Würsburg til Heiligenstadt. Hans Broder, Fyrstbiskoppen af Würsburg skal af General Custine have faaet den egenhændige Forsikkring, at der ikke skulde vederfares enten ham eller hans Lande noget Ondt; hvorfor der ogsaa i Kitzingen Huus fra Huus blev bekiendtgjordt: at enhver skulde i god Roe og uden Frygt holde sig hiemme, da ingen vilde blive fornærmet, og at Fyrstbiskoppen, selv ikke forlod Würzburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Kiøbenhavn, den 5 November. Den 3 August d. A. er Ulrich Friderich Sønderborg i Naade entlediget fra hans Embeder, som Byeskriver i Hobroe og Herredsskriver i Rinds, Gislum og Onsild Herreder i Nørre Jylland. Under samme Dato er Jacob Valther forundt Bevilling at være Procurator ved Over Hof-Retten, samt alle Over- og Underretter i Danmark og Norge. Den 7 September er residerende Capellan Hr. Johannes Bergendahl beskikket at være Sognepræst for Hammers Præstegield i Bergens Stift. Den 14 September er Studiosus Jens Andresen confirmeret at være residerende Capellan for Berser og Onsberg paa Samsøe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Den 28 September er Personel Capellan Hr. Søren Hansen Lemmit beskikket at være residerende Capellan for Ascher Præstegield i Aggershuus Stift. Den 5 October er residerende Capellan Hr. Andreas Nicolai Kirchof confirmeret at være residerende Capellan for Østofte i Lolland. Studiosus Hans Christian Clausen ligesaa at være personel Capellan for Adzerbally paa Alsøe. Studiosus Andreas Krag Holm, Hører ved Herlufsholms Latinske Skole, beskikket til Sognepræst for Hoelebye og Bussøe i Lolland. Residerende Capellan Hr. Johan Henrich Wolf ligesaa at være Sognepræst til Tysnæs i Bergens Stift. Personel Capellan Hr. Ole Aabel ligeledes til Sognepræst for Justedalen i Bergens Stift. Samme Dag er Told-Controlleuren i Mandal, Peter Tidemand, confirmeret at være Veyer, Maaler og Vrager sammesteds. Den 12 October er Doctor og Professor Hr. Lauriz Smith beskikket at være Slotspræst ved Fredensborg Slot samt Sognepræst for Asminderød og Grønholt Sogner. Personel Capellan Hr. Frantz Dorf ligesaa at være residerende Capellan ved bemeldte Fredensborg Slot med tilhørende Sogner. Skibspræst og Provst Hr. Niels Sørensen ligeledes at være Sognepræst for Blidstrup i Sielland. Studiosus Gunner Berg ligesaa at være Sognepræst til Lexvigens Pastorat med underliggende Hillesøe Capel i Nordlandene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Den 26 October er residerende Capellan Hr. Christian Frederich Bang confirmeret at være Sognepræst for NørOmme og Breininge i Riber Stift. Sognepræst Hr. Holger Andreas Wedsted ligesaa beskikket at være Sognepræst for Nørholm og Redstrup Capel i Wiborg Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Samme Dag er Studiosus Hans Cramer Vinding beskikket til Byefoged i Christianstad paa St. Croix. Candidatus Juris Marcus Jonas Ludvig Nielsen ligesaa til anden Fuldmægtig ved den almindelige Skifte Ret paa St. Croix. Doctor Medicinæ Johannes Møller ligesaa at være Stads-Physicus i Christiania. Bataillons-Chirurgus Niels Christopher Suhr ligeledes at være Chirurgus i Finmarken. Examinatus Juris Friderich Valther forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter i Danmark og Norge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
J Tallotteriets 492de Trækning i Wandsbeck, den 1ste November, udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Vinden. S. S. O. 2 Varme. 29 October. S. S. V. S. S. V. 1 Novbr. N. N. O. Uvis. S. S.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Udi afvigte Uge fra den 27de Octbr. til den 3die Novbr. ere i denne Kongel. Residencesstad copulerede 25 Par. Fødte Drenge 30 Piger 31. Tilsammen fødte 61. Døde Mænd 8. Qvinder 16, Drenge 8, Piger 6, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Barselseng 3 Brystsyge 5. Durchløb 2. Dødfød 1. Forraadnelses=Feber 1. Galde=Feber 1. Guul soet 1. Hastig død 1. Hidsig Feber 1. Hovedpine 1. Kopper 1. Slag 7. Svindsoet 2. Tænder 2. Tærende Syge 1. Uangivne Svagheder 4. Vattersoet 1. Tilsammen døde 38. Altsaa 23 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-05
Godt Maculatur=Papiir er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Kiøbenhavns No. Aar. Hunt, gen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Juli. Post-Tidender. alle mu Fredagen, den 9 November. Heraladgives egentlig ade Stykker, ved anseer Paris, den 22 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
J Forgaars forelagde Krigsministeren National-Conventet en Rapport fra Commandanten i Sedan, hvorefter Ludvig den Sextendes Brodersøn, forrige Hertug af Angouleme, Greven af Artois, var dræbt af Obersten for de Chamboranske Husarer. Roberspierre giorde derved strax den Anmærkning, at Krigsministeren, efter den nu gieldende republicanske Tænkemaade, fortiente at adles for denne Rapport, siden han derved syntes at ansee bemeldte forrige Prindses Død for vigtigere end enhver anden Emigrants. – Som en Følge af samme republicanske Tænkemaade er det forrige Kongelige Vaaben, de tre Lilier, nu ogsaa forviist fra Hovedstaden. Man havde bragt den franske Nations gamle Vaaben, der var en Biesværm, i Forslag; men de ivrige Republicanere vilde ikke høre noget derom, siden Bierne, som bekiendt, ogsaa have deres Konge og Dronning. – Borgeren Hr. Egalite viser sig hver Dag i National-Conventet uden ringeste Udmærkelse fra de øvrige Deputerte, og imellem ham og den sletklædte Væver, der som Deputeret fra Rheims altid møder i Conventet med sin røde JacobinerHue paa, finder man ikke ringeste Forskiæl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Her arbeydes nu af al Kraft paa at forsyne vore trængende Armeer med de fornødne Klædningstykker, for at udholde det tilstundende raae og kolde Veyrligt. To Millioner Par Skoe ere i Arbeyde, 10000 Kabussekjoler bleve i forrige Uge sendte til Dumouriers Armee, og inden October Maaneds Udgang skal der endnu afsendes 50000 Stykker. Den forrige Krigsminister havde alt for slet sørget for Munderingsforraadet, og da de mange tusinde Volontairer i September Maaned meldte sig til Fødelandets Forsvar, var det da værende ringe Forraad snart optaget. Man gjorde derfor reent Bord hos alle Klædefabriqveurer, man slutte Leverance-Contracter med alle dem, der tilbød sig, ja man sendte Expresser udenlands, for at opkiøbe alt hvad der kunde faaes, og ved disse utrættelige Bestræbelser har man ey allene faaet Mangelen afhiulpet, men Krigsministeren godtgiør, at der endnu haves 600000 Alen Klæde i Forraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Den virksomme General Custine melder National-Conventet, at han efter al Sandsynlighed vil komme til at fortfare med Campagnen hele Vinteren, og forlanger derfor til hver af sine Soldater et bruunt Tæppe, som i godt Veyr sammenrulles og fastspændes under Tornisteren, men i Regnveir og stærk Kulde tiener Mandskabet til at indsvøbe sig i. Custine beklager derhos, at man under den forrige Regieringsform ey har sørget for at skaffe Krigsfolkene baade beqvemme og varme Klæder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Vores Parisiske Nationalgarde har nu faaet en ganske nye Jndretning. Endog Navnet er blevet forandret; den kalder sig ey længer Nationalgarde, men det benævnede Parisiske Borgerskab. Den bestaaer ikke længer af 60 Batailloner, men af 48 bevæbnede Sectioner, og betiener sig ey meere af de forrige Bataillons-Faner. Efter denne Indretning troer man, at det ey oftere vil kunne finde Sted, at dens Stabsofficerer kunne giøre fælles Sag med en Fayette, eller yttre andre Grundsætninger end de, der herske i Sectionsforsamlingerne. Efter den Rapport, som Tallien i Gaar gav National-Conventet, bestaaer vort bevæbnede Borgerskab for nærværende Tid af 96000 Tienstgiørende, hvoriblant dog ikke regnes de 23000 Parisiske Borgere, som frievilligen ere marcherte til Armeerne. De Fattigste, som mangle gode Klæder, og derfor ey kunne giøre Paradevagterne med, vise sig ganske beredvillige til at giøre anden nyttig Tieneste. Til Beviis paa, at Jndflydelse ey længer har noget med Officerernes Valg at bestille, kan det tiene, at en Dreyer svend nyelig blev valgt til Commandeur for GrevillersSectionen; og at man, da han var valgt, maatte aabne en Subscription, for at sætte ham i Stand til at klæde sig efter sin Rang. For engang at giøre Ende paa den her i Svang gaaende Uorden, at man hvert Øyeblik hører Flinte afskydes paa Gaderne og fra Huusene, skal Geværerne, baade naar der trækkes paa og af Vagt, visiteres, og Skuddet udtrækkes af de, der maatte findes ladte. Alle de, som træffes i Overhørighed, skulle arresteres og uden Persons Anseelse straffes. Man har bekiendtgjordt et Forslag til en stor Forandring i Gesandtskabs- og Consulat-Faget, hvorved der aarlig vilde spares en Million, og dette Fag komme den republicanske Aand saameget nærmere, som Frankerige efter dens Principer ey behøver at betroe sig til eller frygte for Statshemmeligheder, og har blot at betragte sin udenrigske Handel som sit eneste udenrigske Anliggende. Efter denne Forandring, om den bliver iværksat, vil der sikkerligen forestaae vore 83 politiske Agenter (Gesandter, nemlig, Residenter, og Charge d'Affaires) 98 Consuler og 45 Commis ved det udenlandske Departement, hvilke Nationen den Dag i Dag er lønner, en stor Reduction; ved at indskrænke de politiske og Handels-Agenter, af hvilke der i hver europæisk Hovedstad underholdes 3 til 4, til en eneste Person, og ved at separere det hele Consulat væsen fra Søedepartementet, og indlemme det under det udenlandske Departement, hvilket kunde bestyres af een søekyndig og een handelskyndig Directeur, som begge maatte være den udenlandske Minister subordinerte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Regensburg, den 23 October. Den til i Gaar saa vist berammede endelige Deliberation om Riigskrigen siges at være udsat formedelst den churmaynziske Gesandts Upasselighed. Men man troer, at de Natten til Søndag med en herigiennem passeret Coureer indløbne Efterretninger ere den sande Aarsag til bemeldte Udsættelse. Saameget er vist, at disse Efterretninger gav Anledning til en stor Conference imellem alle her residerende churfyrstelige og fyrstelige Gesandte i det churmaynziske Hotel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Wien, den 23 October. Under denne Rubrik meldes i den Frankfurter Tidende følgende: Fra Prag erfares, at det nyelig har været noget uroeligt sammestes. Borgerne besværede sig hos Magistraten over det Jndgreb, Jøderne gjorde dem i deres Næringsdrivt, og fordrede Jndskrænkning deri. Magistraten, som ikke kunde giøre dette paa egen Haand, anmeldte Sagen paa behørige Sted. Borgerne, som ey vilde vente længe paa Udfaldet, sendte en Deputation til Magistraten, som paa en uanstændig Maade igientog deres Paastand; hvoraf fulgte, at Formanden, som havde tilsidesat den Agtelse, han var sin Øvrighed skyldig, blev belagt med Arrest. Dette blev ikke saasnart bekiendt, førend Borgerne sammenrottede sig i stor Mængde, og satte deres arresterte Medborger paa frie Fod. Der er siden, for i Tide at forekomme en større Allarm, afsendt en Hofcommission fra Wien til Prag, og man venter nu hver Dag at høre, hvad denne Commission har udrettet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Trier, den 23 October. J Dag er herigiennem marcheret 6000 Hesser til Coblenz, og strax efter disse ventes et Corps Preussere. Vi haabe, at de alle skulle naae Coblenz førend Franskmændenne, og at disse ville betænke sig paa at gaae videre, naar de faae at vide, hvorledes man belaver sig paa at imodtage dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Maynz, den 25 October. General Custine beboer vel det churfyrstelige Slot, men alting er der uforandret. Han har sendt Churfyrsten hans Livspænd og hans Kronings-Chaise. - Generalen har ladet bekiendtgiøre, at ingen maa borge hans Soldater noget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Stockholm, den 26 October. For eengang for alle at sætte de høye Varepriser, især Priserne paa Haandværksarbeyde, de behørige Grændser, er der til vort Commerce-Collegium udgaaet Kongelig Ordre til at undersøge Sagen paa det nøyagtigste, og derefter bringe en billig Taxt for alting i Forslag. Til den Ende skal Overstatholderen og Magistraten i Forveyen indkomme med deres Betænkninger desangaaende. Ogsaa vi have faaet Besøg i Mængde af de udvandrede Franskmænd, af hvilke nogle ere i Begreb med at oprette et Silkemanufactur her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Hr. Philipson, Udgiver af det saa almindelig yndede Ugeskrivt Patrioten, er for en Artikel i samme, betræffende den americanske Statsforfatning, kommet under Fiscalens Tiltale. Han forsvarer sig med stor Friemodighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Greve Ruuth har vel allerede taget sin Afsked som Kammer-Collegiets Præsident, men vil neppe førend først i næste Aar gaae til sin nye Post i Pommern. Feldtmarechal von Meyerfeldt har faaet Prærogativer, Værdighed og Titel lige med de forrige Riigsraader.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Baron von Kurk, Præsident ved Hofretten i Jonksping, er i Greve Ruuths Sted udnævnt til Præsident i det Kongelige Kammer-Collegium.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Cøln, den 27 October. Den Frygt, vi her siden Maynzes Erobring havde for et Besøg af samme Beskaffenhed, er nu forsvundet; da der i Forgaars er rykket 12000 Mand Hesser og Preussere, ind i Coblenz, og de nedre Rhiinegne ere derved satte i Sikkerhed. De 900 Østerrigere, som fik frie Udmarch fra Maynz, ere her i Dag ankomne, og fordeelte i Klostrene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Thuringen, den 30 October. Den 26 hujus ankom Abbeden af Fulda med en stor Deel Vogne og 120 Heste til Erfurt, for at undvige de franske Tropper. Paa samme og følgende Dage ere alle Benedictinerne, af samme gyldige Aarsag, reyst deres Vey med Extrapost. – Den 27de ankom Enke=Landgrevinden fra Hanan med en heel Mængde fuldpakkede Vogne og en stor Deel Heste til Langensalza, og reyste strax videre til det Hannoverske. Hendes Bagagevogne kom i Gaar bagefter. – Den 28de er Churfyrsten af Maynz, med et stort Følge og 30 Heste, passeret igiennem Würzburg, Langensalza og Mühlhausen til Hannover. Jmidlertid taler man nu ikke mere om de franske Troppers An march, da man er forvisset om, at de blive staaende i Franfurt og Maynz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-09
Prag, den 30 October. J Forgaars passerede en anseelig Transport Keyserl. Kongel. Remonteste herigiennem, for at erstatte Afgangen ved Armeerne