JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-22
Kjøbenhavn havde i Catholicismens Tid fire Klostre, af hvilke de to sidst stiftede kun havde en meget kort Tilværelse: l. Franciskanereller Graabrødre=Kloster, som har staaet paa nuværende Ulfeldsplads, som derfor og er bekjendt under Navn af Graabrødre Torv, blev stiftet 1233. Om dets Historie er kun lidet bekjendt. Dets sidste Guardian Bernardinus oplod Klostret til Kjøbenhavns Magistrat; derom haves et Brev af 1528, hvori det heder om Brødrene i samme: Da de nu ere indelukte, og meenig Mand ikke vil lide dem her for den Leilighed, som nu paa Færde er, og da det nu vorder forbudt, at samle Almisse, saa have de overgivet til Borgemester og Raad og Borgere deres Kloster med alle dets Klenodier, som tilforn ere registrerede. 1532 tilskjødede Kong Frederik den 1ste Magistraten og Borgerne Klostret med Kirke, Kirkegaard, alle dets Huse, Gaarde og Haver, dog saa, at Jndtægten skulde anvendes til de Syge og Vanføre i Hospitalet og Helliggeistes Huus. - 2. Helligaands Klostret i Kjøbenhavn skal være ældre end forrige. Det var, som alle Klostre af denne Orden, et Fattig og Sygehuus. 1531 blev Klostret forvandlet til et egentligt Hospital, hvilket vil sige, at det blev seculariseret og frataget Munkene af den Hellig Aands Orden, som hidtil havde sørget for de Fattiges og Syges Pleie. Den HelligAands Kloster eller Helliggeistes Huus bestod af tre Huse, og laae ved den Kirke, som endnu bærer dette Navn, men 1616 blev det forlagt til gammel Vartou uden for Østerport. Helliggeistes Kirke, som hørte til Klostret, blev 1531, samme Aar som Klostret seculariseredes, gjort til en Sognekirke. – 3. St. Claræ=Kloster blev stiftet 1497, og havde kun en kort Tilværelse, thi 1529, beretter en gammel Krønike, fordrev Mester Hans Tønsen Nonnerne af Klostret. Dets Historie er ubekjendt. Det laae i den Gade, som endnu derefter kaldes Klareboderne. - 4. Karmeliter=Klosteret, stiftet enten 151, eller kort før. Dets første Prior var den i Reformations Historien bekjendte Paulus Eliæsen; som fik ved sit Forhold ØgeNavnet: Vendekaabe." Da Munkene, som vare Tiggermunke, forlode det, kom det i private Folks Eie, indtil Christopher Walkendorph oprettede deraf den Studenterbolig, som endnu er til i St. Pedersstræde, bekjendt under Navn af Walkendorphs Collegium. (Mere om disse Klostre i Pastor Daugaard's før omtalte Prisskrift om de danske Klostre; (f. Pontoppidans Orig. Havniens Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse, Fortegnelsen over Raadstue=Arkivet.)At Kjøbenhavn ogsaa fordum har havt et Sortebrødre, eller Prædikebrødre Kloster, om hvilket ellers ingen Efterretning er tilovers det sluttes tydeligen af en fornem Mands Petri Olai Testament, givet Aar 1261, hvori han, foruden hvad som skienkes Graabrødre eller fratribus minori bus, ogsaa betænker Prædikebrødrene, Fratribus Prædicatoribus in Hafnia X marcas denariorum." Pontoppidans Orig. Havn. 163.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-22
Jndenlandske Efterretninger. Den indbyrdes Undervisnings Fremgang i Danmark har atter i det sidstforløbne Aar havt betydelig Fremgang. Efter den summariske Extract af den 8de Hovedrapport om denne Gjenstand d. 31 Dec. 1830, allerunderdanigst forelagt Hs. Maj. Kongen d. 28de Jan. 1831, var den indbyrdes Underviisning indført i den danske Stat successive saaledes: 1819 som Forsøg i ..... 1 Skole siden som Følge deraf: Efter Approbationen i August 1822: Ved Enden af dens 1ste Aar eller 31 Dec. 1823 - 244 2det Aar . . . . 3die . . . 1825 – 1143 4de – . . . le – . 6te – . . .de – 8de – . og den kan ventes indført. altsaa have erklæret sig for indbyrdes. 90 Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-22
Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-22
Blandede Efterretninger. Englænderen Thomas Hope Esqu., en Mand af udmærkede intellectuelle Evner og megen Uddannelse, af agtværdig Charakter, og fjel den god Smag, er nyelig død. Han havde af Danmark den Fortjeneste, at ved ham fandt vor berømte Landsmand Thorvaldsen Midler til at fortsætte i Rom sine Ungdomsstudier i den Tidspunkt, da han stod i Begreb med at vende hjem. Den første betydelige Figur, som Thorvaldsen, modellerede, var en Jason i kolossal Størrelse. Men hvor skulde han, en ubekiendt ung Fremmed uden Forbindelser, finde Kjøber til dette sit første store Arbejde? Hans Ressourcer vare udtømte, og han havde allerede bestilt sig en Plads hos en Vetturin, for at tiltræde sin Hjemreise til det Kunsten ublide Nord. Som det saa ofte gaaer, afgik denne Vognmand, der skulde bortføre hin store Aand fra sit rette Hjem, ikke paa den foresatte Dag, og just i den Mellemtid førte Skjebnen den kunstelskende Hove til Thorvaldsens Jason. Han saae snart det Talent som dette hans første Arbeide vidnede om, bestilte den i Marmor, og satte vor unge Kunstner istand til at betale den Plads i Vognen, han nu var saa lykkelig ikke at have nødig at benytte, og at forblive blandt de store Mynstre og Forbilleder, under den venlige italienske Himmel, og i sit kjere lille Værksted. Mærkeligt er det, at Hopes Jason for faa Aar siden endnu stod i Thorvaldsens Værksted, som et Minde om hans Goddædighed mod Kunsten, og at den store Mester nu selv udpegede paa Statuen de Feil, som hans yngre Haand havde begaaet, og som han vilde rette inden dens Afsendelse til England." Hvad Hope ellers angaaer, da publicerede han for omtrent 25 Aar siden et Værk om de Gamles Kostymer, hvis Kobbere mestendeels ere stukne efter hans egen uforlignelige Samling af Vaser. Hans udmærkede Roman: Angstasius, er mere bekjendt. Et metaphysisk Værk fra hans Haand er bebudet af Murray, og nogle kraftfulde Fragmenter fra ham læses i the keepsake for forrige Aar. "Det hed i Almindelighed om Hr. Th. Hope, at han var Forfatter til det mærkeligste Foster af Jndbildningskraften (hans Anastasius), at han besad den skjønneste Kone (Datter af den afdøde Lord Decies, og Woman of the Bedchamber to her Majesty) og den eleganteste Bopæl i England, (i Duchess-street i London, og Deepdene i Surrey). Han besad en sjelden Samling af Maler og Sculptur-Arbeider, og understyttede Kunsten med en udmærket Gavmildhed." (Efter det interessante Blad, den danske Bir.")- Bolivar og hans Død. Den flittige franske Skribent de Pradt udtrykker sig om denne berømmelige Mand blandt andet saaledes: Amerika har tabt sit Lys, og, hvad der topmaaler Smertens Bitterhed, med egne Hænder har det udslukt dette Lys. Bolivar er ikke mere Menneskeheden har mistet et Leed af dens Ziir og Colombien sin Redningsmand, ham som, efter at have skabt det, ene var istand til at bevare det. Utaknemmelige Fædreland, Du vil ikke gjemme min Aske!" sagde Scipio, da han truede Rom med, at betroe Levningerne af Hannibals Overvinder til en fremmed Jordbund, af den, som havde ladet Carthago dyrt bøde for, at det vovede at plante sine Faner under Kapitolets Mure.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-22
Bolivar har ikke sluttet sin Løbebane med Forbandelser mod sit Fædreland; lige til sit sidste Suk ofver Colombiens Skytsengel endnu dets Lykke sine sidste Ønsker, sidste Gang aabner hans Mund sig, for at udtale Ord, som indbefatte Alt hvad Colombien fattes: "Samdrægtighed! Samdrægtighed, eller Anarkiet vil opsluge mit Fædreland, og dette Colombien, som har kostet mig saameget, vil ikke være mere!" Ved saa ædle Ønsker hævner han sig for de Uretfærdigheder, hvis grusomt krænkende Følelse dybt har saaret et saa fyrrigt og bevægeligt Gemyt, og angrebet Kilden til et Liv, der stedse var og fremdeles vilde være blevet ofret Fødelandets Tjeneste. Hvilke umaadelige Tjenester vilde han ikke endnu have ydet Colombien og derved tillige Amerika og Europa, Bolivar døer i en Alder af 47 Aar. Hvilken indholdsrig og tillige ubesmittet Løbebane, Ved ham ere Colombien, Peru og Bolivia blevne friStater, og følgende dette Exempel, brød Mexico med Spanien. Han kan følgelig næsten med samme Ret kaldes Mexicos som Colombiens Befrier; men hvilke Arbeider og Anstrængelser forudsætter ikke sligt et Resultat, Kan Man vel i vore europærske Lande, hvor Civilisationen ved hvert Skridt, frembyder Midler til Virksomhed og Opmuntring, gjøre sig noget Begreb om den Kraft, som udfordres til at overvinde alle de Hindringer, hvilke et fortærende Klima, en udyrket Jordbund, umaadelige Afstande, sporløse Ørkener, en ringe, vild og for hver Kunst fremmed Befolkning lægger i Veien, Og dog er det disse Bolivar har maattet betvinge - en Os aldeles ubekjendt Kamp, hvorom Vi til Lykke ei engang kunne skabe Os nogen Jdee. Som Kriger, Lovgiver, Statstyrer har Bolivar udfyldt alle høie Poster i Selskabet, stedse forblivende sig selv liig, mild, maadeholden, ugennyttig, levende ene for store Sjeles de to Idoler. Fødeland og Æren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-22
Kjøbenhavns Børs, d. 22 Marts 1831. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 211. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler - Rbd. Sl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 83 1/2 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . . . . . . . 78 78 1/2 i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 3/4 102 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . 107 1/2 - i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 100 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 101 1/2 102 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved k. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . 97 1/2 98 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. – Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 55 1/2 56 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-22
Asiatiske Compagnies Actier . . i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. nonapananaanUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Torsdagen den 24 Marts 1831. No. 48. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Jndsendt, i Anledning af Dr. og Professor Davids Bekjendtgjørelse om de preussiske Provindsialstænders Væsen. angaaenVel er det flere Steder i Udtoget kjendeligt, som Forfatteren (Side 10) yttrer, at det aristocratiske Element har havt Indflydelse paa de specielle Bestemmelser, men intet er dog forekommet Jndsenderen saa anstødeligt, som at de Befuldmægtigede af 3die Stand, nemlig de mindre Eiendomsbesiddere, ere satte paa halv Kost ved Landdagen imod den 1ste og 2den Stand, jeg mener de større Godseiere og Kjøbstædborgerne; da foruden at de sande Fornødenheder ikke kunne være meget forskjellige for civiliserede Mennesker, det og antages (Side 22) at stundom samtlige Stænder kunne lade sig repræsentere ved Personer af een og samme Classe, nemlig ved Embedstanden, der kunde besidde større eller mindre Landeiendomme. J al Fald vil den 3die Stand, om end dens Flertal ere Eiendomsbønder, ligesaalidet som de øvrige Stænder, lade sig repræsentere ved andre end Saadanne der kunne begrunde deres Meninger, og iagttage Standens Tarv, og altsaa i Vigtighed og Værd kunne være lige med andre Statsborgere, uden Hensyn til deres Kiolers Glands eller Snit. Det vilde derfor være interessant at vide, hvad Grund og Hensigt denne for den 3die Stand ydmygende Indskrænkelse i dens Underholdning kan have, da dog Stemmernes Gyldighed synes at være lige. Man maa formode, at denne Omstændighed meget vil hindre den 3die Stand i at skaffe sig duelige Repræsentantere ved Stændernes Forsamling, hvor de enten skulle leve tildeels paa egen Bekostning, eller efter andre diætetiske Regler end Hine, og at sligt ikke leder til Enighed men til Misnøie, og Opposition i Forsamlingerne, er tænkeligt. Saadant kunde mueligt ogsaa stundom foranledige, at Jngen vilde paatage sig Repræsentationen, og at een og anden Commune blev ure præsenteret ved Forsamlingerne, saa at de 2de andre Stænder beholdt desstørre Overvægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Hvorledes Reiseomkostningerne og ommeldte Diætpenge (som hverken bør være saa store at de kunne friste til unødvendig Forlængelse af Forsamlingerne eller Nølen, eller saa smaa, at Nogen for at leve beqvemt skulde tilskyde af egen Casse, mindre behøve at medtage en Madpose) i Preussen lignes, er ikke omtalt. Saafremt hver enkelt Stands Udgivter lig nes paa dens egne Medlemmer alene, saa kunde Jndskrænkningen have Udseende af, at Man har villet lempe sig efter den 3die Stands mindre Formue, endskjøndt den muelig tilsammentagen kan bære lige saa mange Byrder, som hver af de 2de andre, da det er den talrigste, men hvert enkelt Medlem deraf, taaler mindre at tabe ved sit Ophold i Forsamlingerne. Men at afspise den 3die Stand med ringere, Kost og Reiseomkostninger, vil formodentlig ikke findes passende i Danmark, hvor alle 3 Stænder, som saadanne, ere lige hæderlige for Loven og hvor det er analogisk med Lovgivningen om Land- og Tiendevæsenet, at Diætpenge (der ikke betragtes som Sold, men som Skadesløsholdelse) ikke nydes i Forhold til Rang, men efter Forretningernes Vigtighed. Dog er Man, saavel med Hensyn til denne Post, som alt øvrigt, overbeviist om, at Hans Majestæt, som, af egen allerhøieste Villie og Godtbefindende, har besluttet at give sine Ham hengivne og troe danske Undersaatter en Forfatning, ogsaa vil søge at ramme det Beste til den hele Stats Tarv og Bestyrkelse, og saavidt dette høieste Formaal tillader, opfylde hver Stands billige Ønske. Derfor takket være Kongen, Held følge Hans landsfaderlige Omhu og Bestræbelser. (En jydsk Landmand.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Nogle Efterretninger om Polen. Hvorledes var det polske Folks Tilstand, og hvad var af Regjeringen gjort til at befordre og oplive Kulturen? – En Besvarelse af disse Spørgsmaal findes i den Beretning, som Ministeriet ved Aabningen af den polske Rigsdag i Mar 1830. forelagde Kamrene. Nogle Uddrag af denne Beretning skulle her gives: J Aaret 1828 blev en statistisk Oversigt udarbeidet og bekjendtgjort over Kongerigets Stæder og Byer, med speciel Angivelse af Jldsteder, Jndvaanere, deres Næringsveje, etc. etc. Ved Slutningen af benævnte Aar udgjorde Polens hele Folketal 4,088,289 Mennesker, Hæren uberegnet. Siden 1823, altsaa et Tidsløb af fem Aar, var Tallet voxet med 383,983, deraf var Overskuddet af Fødte mod Døde 281,360. altsaa ved Indvandringer vundet 102,623. Stæderne levede 887,592, paa Landet 3,200,697. De stærkest befolkede Voivodskaber vare Masovien og Kalisch; det svagest befolkede Podlachien. J begge de første boede paa en Qvadratmil 2,688 og 2,459, i det sidste kun 1,405 Mennesker. Over det hele Rige kom 1,894 Mennesker paa en Qvadratmil. Stæderne vare i en fortskridende Frem vært. Nye opførte offentlige og private Bygninger, Dampmaskiner, engelske Bryggerier, Spinderier, Runkelroesukkers Fabriker, solide Broer, gode Landeveie m.m., vidnede om voxende Velstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Den jødiske Befolkning var i mange Steder anvist en særskilt Fjerdedel til Beboelse. Værdien af alle ved Brandforsikrings Selskabet forsikrede Eiendomme beløb sig, i Aaret 1829, til en Sum af 420 Millioner Gylden; i de sidste Aar var Summen voxet med 108 Millioner; og Selskabet havde i de sidstforløbne fem Aar udbetalt en Sum af over ti Millioner Brandskader i Stæderne og Byerne. Warschaus Befolkning i sidste Aar var 136,554 Mennesker, foruden Jndqvarteringer; og med denne 150,000. Den havde siden den forrige Rigsdag havt en Forøgelse af omtrent 20,000. J ovenanførte Tal ere Jøderne medregnede med 30,446. Mennesker. - Hvad den offentlige Underviisning angaaer, da har Warschauer Universitet været viist en omhyggelig Opmærksomhed. Bibliotheket, Observatoriet, den botaniske Have, Kunst-Museet, det physikalske, det 30ologiske, det mineralogiske, samt Model- og Kobberstik-Kabinetterne ere berigede ved nye Kjøb, og ved Gaver af Private. En forberedende polytechnisk Skole var allerede traadt i Virksomhed. To Normalskoler, i Lowitz og Pulavi danne Lærerne for Elementarskolerne, Antallet af Studerende ved Warschaus Universitet var 589. Kadetkorpset i Kalisch havde over 200 Elever. Fæstnings Arbeiderne i Zamosch bleve med Virksomhed fortsatte. Ved Fæstningen Modlin er en solid Bro bygget over Narew. En i Warschaus Tøihuus anlagt Fabrik, hvor mathematiske Jnstrumenter forfærdiges for Artillerie- og Ingeniør=Korpserne, er bragt til den Fuldkommenhed, at fremmede Instrumenter, gandske kan undværes. Leiren ved Powazki ligner en ny, af Haver og Plantninger gjennemskaaren Stad, og den Udstrækning, som de derværende Stalde, Remisser og andre Bygninger have faaet, gjør det mueligt, at næsten alle Tropper og Heste, som forhen faldt Hovedstadens og Omegnens Beboere til Byrde, kunde der anbringes. De herlige Alexander=Kaserner, som ogsaa de ved Lazienskifor Garder=Kavallerie-Regimenter, et Kanonstøberi, en Pavillon for Artillerie-Directionen ere i nyere Tider byggede. Lignende Bygninger bleve opførte i Lublin, Krasnystaw, Radomsk, Unienjow, Rad syn, Lowitz, Plock, og Kalisch. Mere i Dr. Berghaus Annal. Jan.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Den mexikanske Oberst Vittoria's Henrettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
J Juli 1830 blev den under 22 Dec. 18 afsatte Præsident Guerrero, i Spidsen af en Jnsurgentskare, der havde trængt frem fra den vestlige Provinds Daraca, slagen ved Tepeze, af General Bravo, og kom i Fangenskab. Han blev ført til Puebla de los Angelos, atten tydske Mile østen for Staden Mexico. Der blev han overgivet til en Eskorte under Oberst Vittorias Befaling, som skulde bringe ham til Hovedstaden, for der, med den i Revolutionstider sædvanlige Hurtighed, at see Rettergangssag mod sig udført. Dog Oberst Vittoria skuffede den nuværende Præsidents Bustamentes Tillid, lod sig forlede, og gik med General Guerrero over til Jnsurgenterne. Ved sin Indflydelse samlede Oberst Vittoria mange ham hengivne Soldater, og den Feide begyndte paa nye, som Guerrero endnu i Novbr. 1830 fortsatte, paa Grændserne af Staterne Daraca og Chiapas. Vittoria havde den Ulykke allerede den 20 August, i en Fægtning ved Amalataque imod Forbundstropperne, at falde i deres Hænder; han blev ført til Puebla de loss Angelos, stillet for en Krigsret og dømt til Døden. Dog, da Vittoria havde i Staden Puebla de los Angelos mange Venner og Veninder, lykkedes det ham at bestikke Fangevogteren. Han undveg Natten førend den til Henrettelsen fastsatte Dag, og undkom til Bjergene i Distriktet Flor, fem tydske Mile østen for Puebla, hvor han samlede en Guerilla, der udøvede de skrækkeligste Grusomheder. Den 20 Sept. sik et Troppecorps af Forbunds Regjeringens under Oberst Allende denne Bande omringet, angreb den, og tilintetgjorde den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Oberst Vittoria, som var af hans Kammerader bleven tillagt Generals Navn, kom, svækket af Saar, levende i sin forbittrede Fiendes Hænder. Han blev i 24 Timer slæbt fra Flor til Puebla de los Angelos, og der ført for den Krigsret, som allerede havde dømt ham fra Livet, og altsaa nu kun havde at stadfæste denne Dom. Man indsluttede ham strax efter spansk Skik i et med sort Klæde beklædet Kapel, hvor en Munk bad med ham og rækkede ham Sacramentet. Den følgende Dag tidlig om Morgenen blev den hele Besætning kaldt under Vaaben, og paa Torvet opstillet. Vittoria blev ført ind i Kredsen, og, da han, formedelst sine Saar, ikke kunde staae, sat paa en Stol. Da Executions=Kommanden var fremkommen, fik den dømte efter Begjering Tilladelse til at tale nogle Ord til Folket. "Medborgere og Venner, sagde han, jeg maae de fordi jeg forsvarede den Sag jeg holdt for og endnu holder for den retfærdige. Min Død vil finde talrige Hævnere. Efterverdenen vil lade mig vederfares Retfærdighed. Næppe havde han endt disse Ord, førend han, truffen af den dræbende Øxe, styrtede livløs ned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Columb. Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Jndenlandske Efterretninger. For det fyenske Livrentesocietet, er en Extract af Generalregnskabet for 1830 bekjendtgjort. Efter samme havde Societetet i bemeldte Aar 215 Medlemmer, hvis Bidrag for hver var 3 Rbd. Det havde i Aarets Løb udbetalt i Livrenter 787 Rbd. 93 s. og eiede ved Aarets Slutning en paa Renter udestaaende Capital af 1975 Rbd. Sølv og 4400 Rbd. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Provst Jacobsen i Grundtoft har til Kammerherre, Amtmand v. Krogh i Husum indsendt 320 Rbd. r. S., samlede i Flensborger Provstie, til det projecterede Monument for Kongen, i Anledning af Livegenskabens Ophævelse; men hvilken Sum nu, ifølge Hs. Majestæts landsfaderlige Beslutning, kommer de Nødlidende i Marsk egnene tilgode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Det er bekjendt, at en Forening af Medborgere i Aaret 1822 udsatte tvende Priser, den første paa 200 Species, den anden paa 100, fordet bedste og næstbedste Skrivt over den SlesvigHolstenske Historie fra Aar 1523 til 1823. Et Saadant indkom Nytaar 1828, og efterat det havde cirkuleret imellem Censorerne, Dhrr. Niemann, Schow, Moltke, Warnstedt, Schiff, Falck og Schumacher, er det blevet tilkjendt anden Priis Forfatteren, Advocat Forchhammer i Kiel, har erklæret sig villig til at lade det – efter en gjentagen Revision, foretagen med Prof. Falcks Hjælp trykke inden to Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Jblandt de sædvanlige af det Kongelige Landhuusholdningsselskab i Aaret 1831 udsatte Præmier og udlovede Understøttelser, er en Præmie af 100 Rbd. for en Haandqværn, hvorpaa de saa yndede Rullegryn (som opnaaes derved, at den klare velsmagende Kjerne i Boghveden skilles fra en guul bitter Hinde, der hænger ved de almindelige Boghvedegryn) frembringes aldeles reent og i saadan Mængde, at de derved ikke fordyres over 100 Procent imod almindelige Boghvedegryn, og ligeledes 100 Rbd. for en Mølle eller Indretning ved en Mølle, hvorved Boghveden kan afskalles, uden at slaaes itu. En Mekanikus der opnaaer at skille Boghvedekjernen baade ved den haarde Skal og ved den derunder liggende gule Hinde, vil kunne vente begge Præmier. Præsterne, Lehnsfogderne og Fuldmægtigerne i Boling Herred have, gjennem Tønderns Amtmandskab, i Februar Maaned d. A. indsendt en allerunderdanigst Takadresse, paa egne saavelsom samtlige Herredsbeboeres Vegne, for den landsfaderlige Hielp, hvormed Hs. Majestæt har raadet Bod paa den Nød, som truede de fattigere Klasser blandt deres Medborgere i sidste Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-24
Blandede Efterretninger. Orate, laborate, tolerate. Beder, arbeider, taaler. Denne Jndskrift, som betydningsfuld staaer over den vestre Kirkedør, paa den nu ældste Kirke i Hamburg, St. Petri, maa i denne Tidspunkt, 1831 Aars Begyndelse, være alle Fordens Folkeslag, paa den østlige, som paa den vestlige Halvklode, anbefalet til alvorlig Betragtning. Ødelægger Eder ikke, J Folkeslag, ved Opstande og lidenskabelig Rasen; det er med andre Ord dens Mening. Saaledes begynder det gode hamborgske Tidsskrift Columbus sit første Hefte for dette Aar; og nærmere udvikler det anbefalede Raads Indhold. - Giraffen i Jardin des plantes i Paris er den eneste endnu levende af de tre, der vare komne til Europa. Man bærer stor Omsorg for at beskærme den mod Kulden, og om Vinteren bærer den en Art af Kappe, som gaaer ned af Halsen, og en Beklædning over Legemet, alt af uldent Tøi. Man tillader den kun, naar Solen skinner, at gaae omkring i dens liden Lund. Den er omtrent 12 til 13 Fod høi, og dens Hud, med sammes lysbrune Pletter, glindser som Fløiel. Den seer skjønnest ud, naar den enten ligger, eller staaer aldeles opreist, derimod naar den er i Bevægelse sees det Uforholdsmessige af Legemets Bagdel; og Halsens store Længde, som istedetfor at være bueformigen bøiet, danner en Vinkel med Skulderen. Hovedet er meget skjønt, og Udtrykket af dens store sorte Øine er blidt og venligt. Dens største Fornøielse er at æde Rosenblade, som den med stor Begjerlighed fortærer. Dens Tunger lang, sort og spids. (Froriep.)Et Monument for Sir HumphriDavn, bliver af Grant opført paa det høieste Punkt i Cornwallis. Det geologiske Selskab for Cornwallis opretter samme. (ibid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-26
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. annammonanUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. No. 49. Løverdagen den 26 Marts 1831. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-26
En ægyptisk Beys Protest imod Navnet Barbarer.