Berlingske Tidende, 1788-05-30
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1788. (See No. 42.) Selskabet forlanger altsaa her allene en Underretning, til Veiledning for Jordegods=Eiere og Landmænd, om Godsernes beste private Forvaltning. Afhandlingerne maatte indsendes inden 31 October 1788. Da der ere Omstændigheder, hvor en fornuftig Forvaltning i en Provinds maae være forskjellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage, og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jordegodserne i et enkelt Stift eller Amt. 15. Huusstandens Jndflydelse paa det Heles Bedste, og en god Huusmoders Vigtighed for Huusstanden, er saa bekjendt en Sandhed, at den ikke behøver at erindres. Jmidlertid er der neppe en Afhandling, som Staten meere kunde behøve, eller som maaskee snarere skulle gjøre almindelig Nytte, end en saadan ordentlig, kort, dog nogenlunde fuldstændig Underretning om de vigtigste Pligter, som en god Huusmoder haver at lagttage i sit Huus under de merke ligste Omstændigheder i enhver Stand og efter det Sted, hun lever paa. For den beste saaledes i en let, fattelig og god Stiil vel skreven Afhandling udsætter Selskabet sin anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For den næst beste dette første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den derefter den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Det er i en ekonomisk og saa kaldet huuslig Hensigt Selskabet især ønsker Afhandlingen skreven. Hovedsagen vilde altsaa blive at forestille den retskafne Huusmoder overalt i sit Huus, hendes Opmerksomhed, Orden, Forsynlighed, Erfarenhed i det til Huset og Huusholdningen fornødne, i Sparsomme, lighed, Reenlighed, Flid, Fromhed og Klogskab paa alle Steder i Huset, især i Kjøkken, Spiiskammer, Bagers, Bryggers, paa Loft, i Kielder, Vaskerhuus, i Henseende til de derhen hørende Ting, Personer og Forretninger og deriblant i Henseende til Varenes Anskaffelse i rette Tid Orden i Brug, deres Bevaring, Saltning, Røgning Tørring, Syltning, betimelig Tilsyn m.v., Orden ved det Hele og Pligt mod Alle, uden at glemme Spindestue, Gaard, Stald, Kjøkken= og Frugt Haver, eller andensteds, Klogskab ved Møblering, Pynt, Tingenes og Tidens Anvendelse; dog at muelig Korthed herved iagttages og Forholdet, Tænke= og Handlemaaden meere sees paa end den yderste Konst i Ekonomien med Tingen, som andensteds fra nøiere maae læres, skjønt noget af det vigtige uden for Koge=Konsten dog vilde anføres. Egtefællens, den gode Moders Hoved=Egenskaber, ønskede man og her korteligen fremsatte, den oprigtige Vens mod sine Folk, som mod alle andre, især i Mangel, i Sygdom, Farer, kort den brav paapassende, alvorlige, dog fromme og godgjørende Kone i Tænke=Tale= og Handlemaade ved Arbeide og Fornøielse overalt i sit Huus, forudsat den altid høiere Pligt at lagttage den Jndskrænkning man i flere end een Henseende tilig bør tilvænne sig, for det meget man altid skylder det borgerlige Selskab, Fædernelandet, Øvrigheden, Regenten og sin Gud, hvilket man ønsker kort og i passende Udtryk anmerket, og hele Arbeidet i øvrigt i en analytisk Orden forfattet. En og anden Bog efter de høiere og her især tilsigtede Pligter kunde og med Nytte erindres, og Huus=Andagt med sine Børn og Tyende, samt anden Læsning, dog i sin Orden paa bestemt Tid, tilraades. Som Standen og Stedet, hvorpaa en saadan Afhandling kan passe sig, er ulige, saa udsættes bemeldte Premier for det første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringere Borgerstands Nytte i Almindelighed; deels til disses Tjeneste i Særdeleshed, efter Rigernes eller Provindsernes forskjellige Huusholdings-, Handle= og Levemaade. Høiere end 6 til 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk maatte Underretningen ikke vel være, for ei at blive for vidtløftig, og for des oftere endog af den opvoxende Ungdomi Tide at kunne gjennemlæses. Jmidlertid bindes en Forfatter dog ikke hertil saa nøie. Efter Omstændighederne af et saadant Skrift vil Selskabet endog baade forhøje bemeldte Premier og formere dem, naar Skriftet kunde fortjene det Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste Novemb. 1788. 16. Fælledskabets Ophævelse er bestyrket ved saa mange Aars Erfaring, at man nu med Vished kan dømme om Nytter, deraf. Selskabet udsætter derfor følgende Premie: For den merkeligste, derhos oplysselige og i det mindste paa 3 Aars Er faring grundede, Efterretning om de gode Følger, som Fælledskabets Ophævelse har havt i større eller mindre Strækninger paa Agerbrugets, Høe=Avlens og Qvæg-Avlens Forbedring m.v., den første Sølv Medaille eller 20 Rdlr.; men dersom en saadan Efterretning indsendes fra en Landgods Eier, som selv har ophævet Fælledskabet paa sit Gods, vil samme blive Selskabet saameget mere behagelig, og i dette Tilfælde udsætter det derfor sin tredje Guld=Medaille. Efterdi indkommende Beretningers Vigtighed i Henseende til deres Omstændelighed, eller de forbedrede Strækningers Størrelse vil Selskabet forhøje denne Premie og bestræbe sig ved passendBelønninger at opmuntre enhver, som om denne Sag maat behage at oplyse Selskabet med Efterretninger fra sin større eller mindre Cirkel. Præmien maatte æskes inden 1ste Novenber 1788 og de opgivne Forbedringer efter Omstændigheder ne og Vedkommendes Gotbefindende med Attester bestyrke 17. Selskabet har i endeel Aar erfaret, at iblant de Aarsager, som hindrer Træers og levende Gjerders Plantning, Humle= og Konst=Planters Avl, Kiøversæden m.v., er næst Bondens Stavns=Baand og nærværende Hoverie=Forfatning ingen merkeligere og større, end den Ufred, som vedbliver paa saa mange Steder, endog efter at Udskiftningen sammesteds er gaaet for sig. Men da dog derimod maae findes gode Raa i det mindste i mange Tilfælde især ved Regjeringens allernaadigste Understøttelse; saa spørges: Hvilke ere de hindringer, som især ere i Veien for den saa høi fornødne Fredning paa de af Felledskabet udførte Jorder, og ved hvilke Midler kund disse i sin Tiid og Orden paa beste og eftertrykkeligste Maad til Bestandighed afhielpes? For det beste Svar herpaa, Se skabets tredie Guld Medaille. Jnden October Maaned Udgang 1788 maatte Svaret være indsendt. (Fortsættelsen følger i Tillægget.)