JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
udgivet af J. Chr. Borch & H. P. Uirs Enke. - Rdigeret af Capitain v. Foderberg, Pd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
I de Deputeredes Kammer har man den 27de f. M.,med 153 Stemmer mod 74, antaget en ny Lov for Nationalgarden, hvis Udførelse rimeligviis vil foranledige mangel Reclamationer og ikke liden Misfornøielse; det er imidlertid muligt, at Pairskammeret vil modificere den i enkelte Puncter. De Artikler i den, som findes meest anstødelige, ere 1) at Centraløvrighederne, og ikke, som Oppositionen vilde have det, Mairerne, skulde have Ret til at sammenkalde Nationalgarden og dernæst, 2) at den Pligt, at skaffe sig Uniform, er udvidet til Alle og ikke meere skal komme an paa Personens Formuesevner. - Man er endnu i fuld Gang med at debattere om Disjunctionsloven; den er saaledes endnu ikke antaget og allerede trues man af nye Undtagelseslove.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Justitsministeren, Hr. Persil, har d. 3die Marts fra Talerstolen officielt forkyndt Jdeen om dem. J hans Talle for Disjunctionsloven lagde man Mærke til følgende Phrase, Vi ville, med det Første, forelægge Dem Forslag til de Forsigtigheds Forholdsregler, som nødvendigviis maae træffes for Kongens personlige Sikkerhed. (Længe vedvarende Bevægelse.) Vi fordølge Dem ikke, at der maa skee Noget i denne Retning. Kammeret vil ikke i dette Øieblik tage i Betænkning at gjøre Alt, hvad der fordres for Kongens Sikkerhed, ham, som jeg høit tør kalde Frankrigs Frelser fanatisk bifald i Centret). Ministeriet vil aldrig gribe til slige Forholdsregler paa egen Haand, men tvertimod raadslaae med Dem om hvad der er nødvendigt. Dette opbyggelige Foredrag, over hvis nærmere indre Betydning Ministeren, trods alle til ham desangaaende gjorte Opfordringer, aldeles ikke vilde indlade sig, har naturligviis sat hele Pressen i Bevægelse. "Journal de Paris og la Pair jubler over, at man endelig laaner Øre til deres Raad; "Journal des Debats billiger i Forveien Alt, da den holder sig overbeviist om, at Regjeringen ikke fører uconstitutionelle Planer i sit Skjold, men mener imidlertid, at det vilde være tjenligt til at berolige det Bekymrede og at nedslaae et eller andet Parties fordærvelige Forhaabninger, og Regjeringen kundgjorte sine Hensigter paa en mindre forblommet Maade; Oppositionsjournalerne endelig ansee det som en ligesaa naturlig som uheldsvanger Følge af det upopulaire Regjeringsystem, at det ikke kan blive staaende paa Halvveien i sin Krebsgang, men nodvendigviis, stedse maa gjøre flere og flere Skridt tilbage til Restaurationsperiodens Grundsætninger. Jfølge Bladet Temps ere, Gienstandene for de nye Planer følgende: 1) Ministrene, skulle bemyndiges til, uden Rettens Mellemkomst, at forvisse de Personer fra Paris, om hvilke der haves Formodning, som, at de henhøre til hemmelige Selskaber. 2) Der skal oprettes et eget Corps, som stedse skal omgive og ledsage Kongen. 3) Enhver, som angiver et Attentat mod Kongens et Liv, skal erholde en National-Belønning, og, for strax at dilægge Haand paa Værket, skal der forelægges Kamrene en Plan til at pensionere de Personer, som man har at takkefor Opdagelsen af Champions Hensigter. - Altsaa - elføier Temps til - faae vi da en Lov mod blot Mistænkelige; altsaa reiser den kongelige Garde sig paany; altsaa forkynder man Lov og Priis og Belønning for Angivere, som Loven stempler til store Mænd; disse ere da de herlige de Goder, hvilke Ministrenes daarlige Iver vil forunde os Ved disse og lignende Yttringer, lutter Tegn paa den ubehagelige Sensation, som Hr. Persils Ord havde vakt overlalt, har Regjeringen ladet sig foranledige til, i Aftenbladet ella Charte" at antyde, at man har udlagt Ministerens Ord, paa en urigtig Maade, i det han blot har sigtet til Loven, langaaende Angiveri og til en ny Credit for Politiets hem rimelige Fonds. Denne formildede Fortolkning finder imidallertid kun ringe Tiltro; man antager derimod, at Regjeringen kun først har villet sondere Terrainet, for ikke at trædet frem med sine Planer til Frihedens Indskrænkning, før den finder Stemningen behørig forberedt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
I et af Parises store Hospitaler befandt sig paa den Tid, da Champion blev hæftet, en Conditorsvend under Cuur for et ubetydeligt Onde. Da Champions Død blev ham er bekjendt, kastede Sygdommen sig paa Hjernen; han faldt i hæftig Raseri og fortalte i sine Phantasier, at Touren nu gelvar til ham at myrde Kongen, da han efter Champion havde trukket det næste Nr. Han behandlede dette Theemamed megen Omstændelighed og er død for nogle Dage siden, iluden igjen at være kommet til sig selv. Naturligviis har teldenne Hændelse givet Anledning til nye Undersøgelser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Tyskland. En hannoversk Tidende har en Artikel af følgende, mærgeskelige Indhold: "Med Hensyn til en Artikel i den franksaiske Mercur" om de preussiske Forhandlinger om en Hankaldelstractat og Ruslands politiske Forbindtligheder mod Preusgelsen er, i et af de sidste Blade af Hamborger=Correspondenten, fra russisk Side meddeelt et Svar, der skildrer Preussens is Forhold til Rusland med en saa skjærende Kulde, at et saadant Sprog, mellem venskabelige Magter, vel kan kaldes relusædvanligt, om ikke uhørt. Denne Artikel vil i Preussen, gelgjøre megen Opsigt, saameget mere, som den ikke alene foselrekaster den preussiske Nation oppebaarne Velgierninger, gimen ligefrem angriber det preussiske Cabinet, fordi det ikke tog Deel i den sidste Krig mod Polen; Venner vil den Artikel ikke erhverve Rusland og maatte vel hellere have været aldeles holdt tilbage, især da dog ikke alt det der, Sagte forholder sig rigtigt og Meget er fortiet, som kunde været sagt. Uden at ville opholde os ved den polske Krig, der dog neppe nogensinde var bleven lykkelig tilendebragt, hvis ikke Rusland havde havt den preussiske Grændse til Grundlinie for sine Operationer, ville vi udhæve tre Puncter, som tilhøre den tidligere Historie. 1) Det er sandt, at den russiske Keiser, Peter den Tredie, mod Enden af Syvaarskrigen, traadte paa Frederik den Andens Side, men der tales ikke om, at Catharina den Anden strax igjen forlod ham; man havde gjort bedre i at lade Syvaarskrigen ganske ude af Spillet, for ikke tillige at vække den hensovede Erindring paa Slagene ved Zorndorf og Kunnersdorf og Preussens og dets tyske Provindsers Ødelæggelse, Erindringer, som den fælles heeltemodige Kamp i 1813, og 1814 burde have bragt i evig Forglemmelse. 2) At Rusland kun førte Krigen i 1806 og 1807 for Preussens, Skyld, er aabenbart ugrundet; var det Preussen eller ikke meget mere Rusland, der allerede 1805 førte Vaaben mod Napoleon? Naar Talen er om Forholdene til Preussen, skulde Rusland ikke bringe Tisiterfreden paa Bane, thi Bialystock var en Vinding, man tilvendte sig af Vennens Eiendom. 3) Det er sandt, at den russiske Hærs Overgang over Weichselen i 1813 dengang var afgjørende for Preussens og Tysklands Befrielse, men hvad vilde vel den saare medtagne russiske Hær have kunne udrette, hvis ikke Preussen havde reist sig i Masse og været i Besiddelse, af et længe forud anskaffet Krigsmaterial. Den tyske Mand, (Feltmarschal Diebitsch), som tvertimod de russiske Feltherrers og Ministres Anskuelser, stemte Keiser Alexander i dette verdenshistoriske Moment, regnede paa denne preussiske Hjælp og kunde regne paa den, thi han havde selv været med at skabe Midlerne, af hvilke den skulde ydes. - Disse Kjendsgierninger ere velbekjendte, men vi have holdt, det for nødvendigt at henvise til dem, fordi vi finde det aldeles upassende for tyske Tidender og uovereensstemmende, med den Agtelse, de skylde Nationen og sig selv, at optagel og udbrede et fremmed Cabmets Angreb paa et tysk Land og Folk, uden at ledsage det med nogensomhelst bemærkning."
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Aalborg. Jfølge de indkomne, befalede Beretninger og Ægteviede, Fødte og Døde i Aalborg Stift i Aaret 1836, ere i dettes, Stift i benævnte Aar ægteviede 867 Par, 625 Ungkarle, med Piger, 78 Ungkarle med Enker, 139 Enkemænd med Piger og 25 Enkemænd med Enker. Jblandt de Ægteviede var en Catholik af Mandkjønnet. 3818 Børn ere fødte, 1963 af Mandkiøn og 1855 af Qvindkjøn, 4070 udenfor Ægteskab, 118 Dødfødte, 57 Par Tvillinger, 52 Børn af Forældre af den mosaiske Troesbekiendelse. 2985 ere døde, 1526 af Mandkjøn, 1459 af Qvindkjøn, 851 under 1 Aar, Dødfødte iberegnede, 385 i en Alder fra 11 til 3 Aar, 111 fra 3 til 5 Aar, 91 fra 5 til 10 Aar, i 55 fra 10 til 15 Aar, 58 fra 15 til 20 Aar, 61 fra 2015 til 25 Aar, 70 fra 25 til 30 Aar, 65 fra 30 til 35 Aar, 105 fra 35 til 40 Aar, 72 fra 40 til 15 Aar, 65 fra de 15 til 50 Aar, 81 fra 50 til 55 Aar, 97 fra 55 til 60 til Aar, 128 fra 60 til 65 Aar, 174 fra 65 til 70 Aar, 151. fra 70 til 75 Aar, 168 fra 75 til 80 Aar, 115 fra 80 seltil 85 Aar, 60 fra 85 til 90 Aar, 19 fra 90 til 95 Aar, 3 fra 95 til 100 Aar. Jblandt de Døde vare 4 af den sesmosaiske Troesbekiendelse, 23 Selvmordere, 22 druknede af til Vaade og 13 ved andre ulykkelige Hændelser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Blandede Efterretninger. i Følgende Domme ere i d. M. afsagte i den kgl. Landsoverret i Viborg, Jørgen J. Frøik for Tyveri dømt at hensættes 1 til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus. i 2 Aar. - Christen Thordahlsen, for gjentagen Qvaksalveri, selat hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus i 4 Aar. - Jens Andersen, for 3die Gang begaaet Tyveri, til Fæstningsarbeide sin Livstid. 3 - Ane Pedersdatter Halle, for 2den Gang begaaet Tyveri, at thensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 3 Aar. - Smedesvend Jacob P. Jaescobsen af Frederikshavn, sigtet for Tyveri, frifunden for Acditors videre Tiltale.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Med et af de sidste Nr. af Kjøbenhavnsposten" følger en i Beskrivelse af den Napierske Hurtigpresse, hvormed Bladet trykkes, samt ved føiet Tegning. Man erfarer tillige, at ikke Salene Adresseavisen, Dagen, Berlingstidenden og i den senere eel Tid Kjøbenhavnsposten blive trykte med Hurtigpresse, men der findes ogsaa en Hurtigpresse i det Schulziske Officin og gien er bestilt hos Hr. Hüttemeier til det Brünnichske. Den, hvormed Kjøbenhavnsposten trykkes, er forfærdiget af Hr. Huttemeier til dhrr. Werner & Keller og er den første, som er udført i vort Fodeland.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Gaardmand Hans Jensen paa Reers i Sjælland bekjendtgjør i Slagelse Avis, at hans Søn, Hans Poulsen, som den 28de (skal formodentlig være 23de Febr. afgik fra Korsør til Reersø i en 3-Bords Jolle, endnu ikke er hjem tilkommen, hvorfor han beder Enhver, der kan give nogen Oplysning om ham eller Jollen, at meddele ham Samme. Denne Oplysning er, Faderen uafvidende, allerede bleven meddeelt i de fyenske Aviser af 7de Marts, omtrent saaledes: Den 25de Febr., ved Middagstid, blev ved Baardes Almind, den nordligste Pynt af Fyen, paa vestre Odde af Odense Fjord, funden en ilanddreven, lille norsk, spidsgattet Jolle, hvori laa let Lig, matrosklædt og nok iført nogle af sine bedste Klæder. Liget viste en høi, velskabt Mandsperson, med smukt Ansigt og mørke, krøllede Haar. En Hat var funden omtrent Miil fra Stedet, hvor Baaden var strandet. Paa Liget, fandtes en Tegnebog med nogle Penge i, og paa et hvidt Blad i Samme var med Blyant skrevet, Hans Poulsen, 18337. Liget laa under den i Baaden værende ene Toft, og det kundeantages, at det afkræftet saaledes var henfaldet. Det opdagedes ikke, at den Afdøde havde været forsynet med Proviant. Det er rimeligt, at Baaden har været forsynet med Seil og Roer, der ere mistede, saavelsom den ene Aare, den landen er ilanddreven nær ved Baaden. Ligets ene Haand viiste, at den Afdøde havde anstrængt sig ved Ronningen, da Haanden var hudlos. Baaden stod saaledes i Vandet ved Strandbredden, at Bølgerne havde næsten halv fyldt den med Vand, hvori Liget laae. Liget er blevet begravet i Krogsbølle. Forestaaende Beretning, der er uddraget af O. Thomsens Avis, findes i det Væsentligste fortalt paa samme Maade i den Hempelske, dog med den Forskjel, at Jollen her siges at være inddreven allerede den 24de Febr. og at Liget var halv tildækket med det af Bølgerne indskyllede Sand. Datoen, den 28de Febr., i Faderens Bekjendtgjørelse i Slagelse Avis, er aabenbar urigtig, og formodentlig en Trykseil.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Pastor Børresen har i Ugebladet, Den danske Bondeven" gjort opmærksom paa en Sort Havre, der kaldes nøgen Havre, og ikke er indhyllet i nogen Skal, men let lader sig udtærske, ikke behøver at males og uden videre Forberedelse kan bruges til Gryn. Den faaes for 2 Mk. Punder eller 7 Rbd. Skjeppen hos Gartner Hansen paa Bjerglundsgaarden ved Hylstrup i Alsted Sogn ved Sorø.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
J Veile Avis læses under Overskrift En Kæmpe=Roe, som kan sige Sparto til den bekjendte Kæmpekaal, Følgende: "Det er noksom bekiendt, at Hollænderne lægge stor Vind paa Kjøkkenurternes Drift. Jeg fik under mit Ophold i Holland Leilighed til at see den største Roe, som Verden maaske nogensinde har frembragt, og i Sandhed, der havde Ære af denne Roe, fra alle Verdens Ender og Kanter kom man for at see dette Vidunder af en Roe. Dens Jndhostning blev befalet ved et kongeligt Rescript, og flere Embedsmænd bleve ansatte, for at have Opsyn ved Arbeidet. Tyve haandfaste Karle bleve beordrede til at udgrave den men de havde arbeidet i hele otte Dage, og endnu saa man blot den øverste Spidse af Kæmperoen, uden at opdage det allermindste Spor af en Tilrunding. Dagligen maatte man forøge Arbeidernes Antal, der tilsidst steg til tusinde Mand. Flere Huse i Nærheden havde man seet sig nødsaget til at nedrive, for at faae den behørige, Plads til at arbeide, og Folk, der boede et Par Mile fra Stedet, hvor der gravedes, begyndte allerede at frygte for at faae en lignende Skjebne, hvorfor de skyndte sig at assurere. Endelig kom Roen frem for Dagens Lys. Landhuusholdningsselskabet havde lovet Arbeiderne en Belønning, naar de snart fuldendte Arbeidet, og det hialp. Ved Hjælp af Løftestænger og andre Redskaber fik man endelig Roen op; men dens Størrelse lader sig ikke beskrive. Den blev hugget i Stykker, og Folk hentede læsviis af den, da Kongen, havde givet den offentlig til Priis. Jeg gik ud for at see det Hul, hvori den var voxet, og til min store Forundring, saae jeg den klare, blaae Luft, man slutte sig deraf tillige til dens Størrelse, den var voxet heelt igjennem Jorden. Münchhausen." Ved Reservechirurg C. Krigers Grav. Saa nylig glad Du blandt og vandred, Vi Andre ogsaa glad med Dig Men ak, hvor snart sig Tingen dog forandred Nu rörte Venner samles om Dit Lig Vel stakked Tid Du Kunsten her udøver, Dit Værd at skatte Mange ci forstod - Dog viste Du i Faget saadan Prove, Som Vidnet bar, at Du var from og god. I Farens Stund Du hialp saa mange Andre, Den Glæde for dit ömme Hjerte söd; Men Skjebnen grusomt sig da nu forandred Thi Skjebnen böd, og her Du fandt Din Död, Ak kraftfuld Mand saa tidlig maatte blegne, Og være tabt for mange Venner her - Dog Trøst at Du paa Ærens Bane segne Det minder om, Din Pligt Du havde kjer Nu kan Du hisset hos den evig Høie Erholde for Din ædle Virksomhed: Ei Sorg mørkne skal Dit hulde Öie. Din blide Aand nu smager himmelsk Fred. Da ömme Moder, Ven ei for Dig græde; Thi evig er Du ikke for dem tabt. Den Vei vi alle skal engang betræde, Vi alle jo for Evigheden skabt! - Jmorgen (Fredag) holder Hr. Pastor Fogh Fasteprædiken i Frue Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Bekjendtgjörelser. Vor inderlig elskede og eeneste Søn, Johann Phitilsp, ikke fuldt fem Maaneder gammel, blev os i Dag ved Døden berøvet. Dette for os tunge Tab bekjendtgjøgres herved for fraværende Familie og Venner af den salig Afdødes dybtsørgende Forældre. Rottrup, den 13de Marts 1837. Ane Kierstine Hanke, Johann Adolph Hancke. fød Ellern.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Bekjendtgjørelse. den kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Direcsitionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for pestartig smittede, ere: a) Tripolis. b) Alexandria. c) Damiette. d) Constantinopel. e) Tunis. f) Marocco. g) Smyrna. b) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre. i a) Alle tyrkiske og græske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Quarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsanthoritet udstedte, Sundhedsattester. d) De nordamerikanske Havne. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Quarantaine,
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende kongelige danske Consuler eller disses Vice-Consuler. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som umistænkte.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Kjøbenhavn, i den kongl. Direction for Quarantaine Foranstaltningerne, den 8de Marts 1837. H. Holsten. Thonning. Steinmann. Bræstrup. Skibsted.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Onsdagen den 22de Marts, Kl. 7 Aften, afholdes en Generalforsamling i det dramatiske Selskab. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Skuespil i Aalborg. Fredagen den 17de Marts opføres: Poul Clifford, Skuespil i 2 Acter af Melsville og Duveyrier, oversat af Borgaard. Jmellem Acterne og efter Forestillingen vil Sangeren Paolo Perecini have den Ære at foredragelnogle Sangnummere, deels uden, deels i Theatercoustume. Det Nærmere erfares af Placaten. Orchesteret besættes af Amateurer, foruden de sædvanlige Musici.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
NB. J næste Uge gives ingen Forestillinger; den næste Forestilling gives anden Paaskedag. Titchen & Kjergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Undertegnede har nedsat sig heri Byen, og har den Ære at anbefale sig til sammes og Omegnens Beboere med sine Kundskaber i Veterinairfaget, saavel Behandling af Huusdyrs Sygdomme, som deres Castration og Udbødning. Aalborg, den 6te Marts 1837. Ærbødigst. P. Staun, examineret Dyrlæge, boende hos Bager Holm paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Paa en Hovedgaard i Jylland attraaes en Lærerinde, der, foruden de almindelige Skolevidenskaber, kan give Underviisning med Færdighed i Tysk, Fransk, Musik, Tegning, Brodering og andre qvindelige Haandarbeider. Det Nærmere aftales med Skolelærer Poulsen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Et Parti nye Silkevarer, saasom: Kjoletøier, Shawls & Tørklæder, Handsker og Baand, Alt i nyeste Dessins, er hjemkommen og sælges, til de billigste Priser hos B. sal. Philipsen. Bispensgade 251.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Adresse-Contoiret anviser Beboelse for gifte Familier, Ved Vissegaards Kalkbrænderi faaes nu god Steenkala 3 Mk. 8 s. pr. Td., og leveret i Aalborg a 4 Mk. pr. Td. Bestillinger modtages hos Hr. Kjøbmand Raffelved Vesteraa og hos Smaahandler Niels JacobsenØrsøe paa Vestergade. Paa sidstnævnte Sted kan ogsaa faaes i mindre Deele.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Sluppen Wilhelmine kaldet, drægtig 4 CommerceLæster, beliggende ved Mariager Skibsbro, er, med sammes staaende og løbende Redskaber, underhaanden at erholde tilkjøbs for billig Priis. Lysthavende bedes at henvende sig til Procurator Brask, i Mariager, der er bemyndiget til at afslutte Handelen. Et lidet Meieri, med tilhørende Meieriredskaber, ønskes i Forpagtning til næstkommende 1ste Mai. Kühler paa Ellinggaard pr. Frederikshavn anviser Søgeren.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Nybrændt Steenkalk, fra det for sin Godhed fordeelagtig bekjendte Skovstrup Kalkbrænderi kan nu daglig bekommes a 1 Rbd. pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Oplagsstedet i Aalborg er hos Hr. Kjøbmand Nielsen paa Torvet og i Sundby hos Anton Andersen, af hvem tillige Bestillinger, til 2 Dage ugentlig at levere, modtages. - For Kalken, der udleveres paa Stedet, nedsættes Prisen til 5 Mk. pr. Tde. Skovstrup, den 7de Marts 1837. Jens Nørgaard. Bikker til Sæd. sælges hos Agent Galster i Sundby. Sæde=Byg, Sæde=Vikker og Sæde=Havre kan faaes 9 paa Lindenborg hos Forpagteren.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Stedsegjældende Fortegnelse over Blomsterfrø, af botanisk Gartner O. J. N. Mørch, som uddeles til Blomsterelskere, faaes hos Rottbøll Sadolin. Det bemærkes, at Bestillinger modtages, naar samme finøiagtig opgives.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Godt, frisk Byghalm og Havrehalm kan nu faaes paa e Rørdal. Christen Dahl. Flækkede, røgede Sild faaes hos A. W. Ellermann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Hvor en smuk Beboelse for en stille, honnet Familie er at erholde tilleie, anviser Adressecontoiret. Anordnede Skudsmaalsbøger til Mandfolk 54 s. og Fruentimmer 32 s. Stykket. I Dusinviis noget ringere, faaes hos Collecteur Bech. Hvor en ny, færdigsyet Præstekjole er at faae tilkjøbs anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
For en Hjælpelærer af de befalede Qvaliteter er Plads ledig ved Due Skole. Den, som maatte attraae samme, bedes jo før jo hellere at melde sig hos Kirkesanger og Skolelærer Hybertz sammesteds. Lønnen bliver omtrent 40 Rbd. foruden Kost, Logis, Varme, Vask og Lys.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
En skikkelig Dreng, helst fra Landet, kan paa billige Vilkaar strax komme i Lære hos Th. Holm, Dreiels= og Bomuldsvæver, boende ved Veigaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Den 6te December forrige Aar inddrev paa Agger Strand, Braget af et tomt og sønderslaget Smakskib, uden levende Menneskers Medfølge og uden andre Mær sker, der kunne gjøre Vraget kjendeligt for Eieren, end, at der paa een af Bjælkerne var indbrændt, Dansk Eiendom, samt fundet et Blysignet, hvori var indgravet Bogstaverne II A. Dette Brag lod jeg strax ved Aucsition bortsælge under Strandingscommissionair, Procurator Thordsens Opsyn, og blev samme udbragt til 1196 Rbd. 1 Mk. 12 s. Endskjøndt det nu ikke er rimeligt, at Nogen vil kunne bevise sin Eiendomsret til bemeldte Vrag, indkaldes dog herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Enhver, som formener at kunne gjøre Fordring paa bemeldte Auctionsbeløb, efter Afdrag af alle Omkostninger. Thisted Amtshuus, den 28de Februar 1837. Faye.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-16
Jfølge Amtets Ordre bliver den Hans Majestæt Kongen for Skatter og Afgifter tilkjendte, Niels Christensen forhen tilhørende, Parcel af Tislum Nørgaard i Hormested Sogn, af Hartkorn 4 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, saaledes : første Auction den 1ste April 1837, 15de anden tredie - - 29de hver Dags Formiddag Klokken 10. De tvende første Auctioner afholdes herpaa Contoiret, den tredie hos Sognefogden i Hørmested. Hvilket herved til Efterretning for 3 Liebhabere og Panthavere bekjendtgjøres, i Henhold til Placat 22de April 1817. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 1ste Marts 1837. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Kirs Enke. - Redigeret af Capitain v. Søberberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-18
Spanien. De sidste Efterretninger fra San Sebastian gaae til 4de De. Da bestemte man Christinernes Angreb til den 6te Marts, medens Andre vare af den Mening, at det første vilde gaae for sig i April og atter Andre, at Carlisterne vilde blive de Angribende. Det er vist, at General Evans er fuldkommen istand til at byde de Carlister, der staae ligeover for ham, Spidsen. Jmidlertid skal han dog ville oppebie et samtidigt Angreb af Espartero og Sarsfield. Den første var, som det hed, allerede rykket frem, men nødtes af det slette Veir til at vende om igjen. Evans hars næsten 17,000 Mand under sin Commando, af hvilkel14000 Mand med 20 Stkr. Skyts ere bestemte til at i foretage Angrebet. Nogle Bjergskotter vare, for nogen Tid siden, faldne i Carlisternes Fangenskab og bleve med koldt Blod nedskudte, en Grusomhed, der var saa meget mere oprørende, som de ikke engang vare bevæbnede, da de bleven fangne. Legionens Soldater ere herover blevne saa forbittrede, at de ere komne overeens om, ikke at give Pardon.