Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-23
Storbrittannien. Den hidtilværende Generalgouverneur i Ostindien, Lord Hardinge, er ankommen til London. Jfølge "Times" ere Hertugen og Hertuginden af Montpenster over Ostende reiste til Tydskland. Jtalien. Kongen af Neapel skal paa Efterretningen om den franske Revolution have sendt Lord Minto til Sicilien med uindskrænkede Fuldmagter. Østerrig. Udslaget til Forfatningens Proklamering skal Erkehertug Stephan have givet, der med 200 ungarske Jurater ankom til Wien for at melde, at Man havde sat ham en Frist af 24 Timer for enten hos Keiseren at udvirke de af Ungarerne forlangte Jndrømmelser eller at lade sig udraabe til uafhængig Konge af Ungarn. Borgerrepræsentanterne i Wien have indgivet en Takadresse til Keiseren. Jfølge den østerrigske Jagttager herskede den 16de i Wien fuldkommen Rolighed. Mod Røverskarer i Forstæderne og Omegnen skal Standretten være bragt i Anvendelse. J Graa har staaet en Kamp mellem Borgerne og Militairet, der endtes ved de gunstige Efterretninger fra Wien. Preussen. Jfølge et Privetbrev fra Berlin har i Kampen fra den 18de til 19de fornemmelig Skyttelauget viist en vidunderlig Tapperhed og blandt andet taget General Møllendorf tilfange, der efter Foregivende skal have givet den første ulykkelige befaling til at hugge ind paa Folket. Samtlige Tropper forlode Staden endnu den 19de, hvorpaa Borgerne bevæbnedes. Natten til den 20de var det fuldkommen roligt. "Alla Preuss. Zeit." beretter, at Grev Arnim den 19de Kl. 2. Eftermiddag erholdt det Hverv at danne et nyt Ministerium. Allerede den 18de udkom et Patent, hvori Kongen forlanger, at Tydskland fra et Statsforbund skulde forvandles til en Forbundstat; dette forudsatte en Forbundsrevision med en Forbundsrepræsentation af alle Stænder fra alle tydske Lande samt en konstitutionel Forfatning i alle tydske Lande, Kongen forlanger ligeledes en almindelig tydsk Folkevæbning og et Forbunds banner og haaber at see en Forbundsfeltherre i Spidsen, for Forbundsarmeen; ingen Toldgrændse skulde existere imellem de tydske Lande, Maal, Vægt, Mønt, Handels ret skulde være fælleds; Kongen vilde med Glæde forstærke Forbundet ved Jndlemmelsen af sine ikke til Forbundet hørende Lande; Pressefrihed med de samme Garantier mod deres Misbrug skulde foreslaaes for hele Tydskland. J Proklamationen til Berlinerne, der er dateret Natten imellem den 18de og 19, beder Kongen disse at vende tilbage til Freden. Slutningen lyder: "Eders kjærlige Dronning og i Sandhed tro Moder og Veninde, der er meget lidende, forener sine inderlige, taarefulde Bønner med mine." - J Solingen og Omegnen ere endeel Jernfabrikker blevne ødelagte. Tydskland. J Mecklenborg-Schwerin er Censuren ophævet. - J Lybek er et temmelig aristokratisk Forfatningsudkast blevet offentliggjort. - Da Man i Hannover ikke fandt Kongens Svar paa de fremsatte Fordringer tydeligt nok, have nogle Demonstrationer foranlediget en bestemtere Erklæring fra Kongens Side. Jfølge Wes. Zig." have Studenterne (500 i Tallet) virkelig forladt Göttingen i et høitidelige Sørgetog. De udvandrede to og to, Arm i Arm, fulgte af nogle Vogne med de syge Kammerater, da ingen vilde blive tilbage. Processionen gjorde en gribende Virkning paa de talrige Tilskuere. - J Brunsvig har været Uroligheder. - Den nye Præsident ved Forbundsdagen (østerrigsk Gesandt), Grev Kolloredo-Wallsee er den 16 ds. ankommen til Frankfurt. Jfølge "Frankf. Jour." er Lola Montes i Heidelberg paa Gjennemreisen til Frankfurt bleven haanet og truet af Pøbelen. - Det andet würtembergske Kammer har, ledet af den Overbeviisning, at en stor Deel af Medlemmerne ikke længere besad Folkets Tillid, selv forlangt at blive opløst. Nye Valg skulle ufortøvet afholdes.