JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Den ypperlige Samling af europæiske Fugle, som Hr. Capitan v. Woldike i Brunsbuttel, lige Samling af udstoppede Fugle var allerede Sehested eiede Jnsektsamling; om hvilke Mere gelige Naturalier bortsolgtes ved offentlig Auction Næst Mineralsamlingen, som allerede 1804 af ham hertil afleveret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
En Samling af 30ologiske Gjenstande fra Brasilien, foræret af Hr. Kammerherre de, Borgo, særdeles riig paa Fugle og Jnsekter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Efter at have nævnt de adspredte Materialier som saaledes ere samlede i det nuværende Lokale, og som siden har modtaget flere Forøgelser, maae vi om hver især af de to Hoved ske, hensætte nogle nærmere Data. A. Den 30ologiske Samling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
J den nuværende Opstilling og Bearbeidelse synes den Plan at ligge til Grund, at Samlingen for Fremtiden skal bestaae af tre Afdelinger: I en almindelig zoologisk systematisk Samling, hvorhen hører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Den ypperlige Jnsektsamling, som afdøde Etatsraad Niels Tønder-Lund, og Hs. Exellence Geheime-Statsminister O. R. Sehested stiftede, som har den Udmærkelse, at den indeholder en stor Mængde Originaler til Arter, som Fabricius har optaget og beskrevet i i sine berømte Værker over Jnsekterne. Dette gjør den især til en klassisk Samling, og deri er den, efterat Banks Jnsekt Samling i London, har lidt det store Tab, den første blandt de enropæiske Jnsekt Samlinger. Denne Jnsekt-Samling har i de sidste Aar faaet betydelige Forøropæiske Jnsekter. - Fremdeles: Den Spenglerske ovennævnte Conchylie- og Zoophyt-Samling; - adskillige manglende Atter, flere særdeles udmærkede Jndividuer, og et gelser af sydamerikanske, ostindiske, kapske og en afdelinger, den ologiske og mineralogi meren 1821, ifølge allerhøieste Resolution, blev 1818 forærede Hs Majestæt Kongen, og i Som betydeligt Antal Dubletter. – Naturhistorie Selskabets Samling af Dyr i Spiritus hører ogsaa herhen, saavelsom dets udstoppede Fiske, tilligemed den brasilianske Samling; til dennes ornithologiske Deel, eller exotiske Fugle, ere nogle Afrikanske Fugle tilkomne, hvilke skyldes Hr. Hancke, dansk Konsul paa Cap og nogle ostindiske. Museet modtog saaledes i Aaret 1825 fra Hr. Capitain og Adjutant v. Striker i Trankebar en Foræring af en betydelige Samling af Fugle, og blev i Aaret 1826 fra Hr. Sekretær B. Wolff i Calcutta ligeledes foræret over 100 Fuglearter (foruden nogle Pattedyr), som ere dels fra Bengalen, deels fra Sumatra, og blandt hvilke der findes ikke faa udmærkede og sjeldne Arter. Flere af den almindelige systematiske Samlings Afdelinger, især Fiskenes, Crustaceernes og de usymetriske Dyrs Klasser, ere betydeligt forøgede ved Bidrag, som adskillige Jndvaanere paa St. Croix havde ladet indsamle og som den virksomme Apotheker Benzon for en stor Deel præparerede, og oversendte til Museet i Aarene 1824 og 25. Museet har i dette Aar 1827 faaet af Hr. CapitainLieutenant Christensen, ved hans Tilbagekomst fra Batavia, to udstoppede og vel conserverede Krokodiller, af hvilke den ene, næsten 14 Fod lang, for sin Størrelses Skyld er et i naturhistoriske Samlinger saare sjeldent Stykke. Museet besad forud, foruden to amerikanske Ca man=Arter og Domingo Krokodillen, ogsaa Krokodillen fra Nilstrømmen, den fra Senegal, fra Voltastrømmen, og den tranqvebarske, tilligemed to andre, hvis geografiske Plads er uangivet. 2. En europæisk geografisk Samling, som er bestemt til at omfatte alle Dyr klasser, men hvoraf for Tiden kun Ryghvirveldyrene ere tildeels opstillede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Grundvolden for denne Samling er Wøldike's allerede nævnte europæiske Fuglesamling. Ved Opstillingen i Sommeren 1821 bestod den af 316 Klasser, hvilke indeholdt 289 Arter i 689 Jndividuer. Nu bestaaer den af henved 500 Kasser, som indeholde 366 Arter i 1100 Jndividuer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Siden 1823 er ogsaa Begyndelsen gjort med de europæiske Pattedyr, af hvilke et betydeligt Antal Arter, især flere interessante nordlige Sælhunde-Arter, allerede ere opstillede. Ogsaa har man flere Reptilie- og Fisker ter opstillede i Glas med Spiritus, hvormed man for nogen Tid siden er bleven færdig, foruden et betydeligt Antal Arter af de sidstnævnte fra Middelhavet, hvis preparerede Skind blive opbevarede. 3. En Samling for den sammenlignende Anatomi, hvis Herredømme i Zologien dagligen voxer. Denne Samling, hvis Anlæggelse kun er to til tre Aar gammel, og hvortil det forrige Konstkammer gav nogle interessante Bidrag, tæller nu 120 Skeletter af de rødblodige Dyrs Klasse, en stor Mængde Cranier især af nordiske Dyr, hvoriblandt især udmærker sig en Svite af Cranier af Havhesten fra Fotalperioden til den høje Alder, og nogle faa anatomiske Præparater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
De Dele af den Zoologiske Samling, som allerede ere saa fuldkomment ordnede og opstillede, at de kunne være tilgiengelige, have hidtil staaet aabne to Gange om Ugen fra Klokken 10 til 2 Formiddag (nu Onsdag og Søndag) for Enhver. Om Adgangs Billetter dertil henvender man sig til Hr. Professor Reinhardt, Museets Zologiske Deels Bestyrer, og boende i Gaarden. B. Den mineralogiske Afdeling. Denne Afdeling af det kongelige Natural museum er sammensat af forskjellige Dele, af hvilke de vigtigste ere: I. Den ved det forrige Kongl. Konstkammer bevarede, men 1804 derfra adskilte kostbare Mineralsamling, hvori vare de herneden nævnte herlige Sølvstuffer fra Kongsberg. 2. Den af P. Chr. Abildgaard (t 1801) gjorte Samling, som 17. erhvervedes. 3. Den Holmskjoldske Samling, som især var udmærket ved prægtige Mineralier fra Jsland og Færøerne. (See L. Efterr. 1804 S. 4. Den af Justitsraad Manthey kjøbte Mineralsamling, som er riig paa skjønne nordiske, især norske, Fossilier, og mange i Storhed, og Pragt sjældne Stykker. (See Hausmann.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
5. Mineralier fra Grønland, samlede ved Giesecke. Den hele Samling er deelt i følgende Underafdelinger: a. en systematisk Samling, for hvilken den abildgaardske ligger til Grund. d. En Supplement-Samling til denne, bestaaende meest af saadanne Stykker, som formedelst deres store Format ikke passe til de andre. c. En dansk norsk Samling, oprindeligen den Mantheyske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
J samme findes ogsaa endeel færøiske og islandske, og nogle, skjøndt ikkun faa, grønlandske Mineralier. d. En grønlandsk Samling e Supplement-Samlinger til disse. 1. En Samling af Mineralier fra Ungarn. 5. En lignende fra Østerrig. H. En tredie fra Vesuv og dets Omegn. 1. En fjerde fra de brittiske Lande J disse forskjellige Afdelinger af Musee, findes mange meget udmærkede Stuffer, blandt hvilke vi blot kunne nævne nogle enkelte, saasom En Sølvstuffe af næsten 6 Fods Længde, 2 Fods Brede og 3/2 Fods Tykkelse, hvorpaa der vel er noget vedsiddende Berg, men hvor det gedigne Sølv dog uden Tvivl udgjør meget Mere end det Halve, brudt 1666 ved Kongsberg, og mageløs. En anden Stuffe af 2 1/2 Fods Længde, og næsten en Fods Brede og Tykkelse, næsten reent Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Mangfoldige andre Stuffer af gedlegent Sølv i de skjønneste og sjeldneste Chrystallisationer. Alle disse Sølvstuffer ere fra Kongsberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Et Stykke Rav, fundet i Sjælland, af 9 Tommers Diameter, antages at være det næststørste der findes at være i nogen Samling. Enkelte Krystaller af vandklar Kalkspath, fra Island; af 6 til 10 Tommers Diameter. En overordentlig skjøn Gruppe, (1 1/2 Fod lang, 1 Fod bred, 425 Tommer høi) af Krystaller af Coelestin, eller svovlsur Strontian fra Agrigent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
De største og skjønneste Stuffer, som haves af den saa kaldte krystalbærende Haar-Zeolith, d. c. haarformige Krystaller af Traadzeolith, som igjen bære firesidig prismatiske Krystaller af AlbinCryolith, Sodalith, Eudialyt, Allanit, Gieseckit og andre sjeldne Fossitier fra Grønland. Alkmit fra Eg i Norge, Polymignit fra Frederiksværn, hvilke Mineralier først for faa Aar siden ere blevne ret bekiendte, men alt længe har været i denne Samling. Skebergit fra Hesselkulla og fra Bersbo, Killinit fra Killiney, Withamit fra Glenese, Meteorsteen fra Stannern, Meteoriern af den bekiendte, saakaldte pallassiske Jernmasse i Siberien. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Jndenlandske Efterretninger. Blandt et Menneskes Pligter ere de der angaae Døende og Dødes Behandling, i Almindelighed ikke tilfulde kjendte, eller paa agtede. I Hensyn paa at forebygge, at Nogen ikke skal levende begraves vilde Bevogtning af de Døde, indtil sikre Kiendetegn forvisse om at almindelig Forraadnelse indfinder sig, være at tilraade, og at i saadan Hensigt ikke her findes velindrettede Lighuse med hensigtsmessige Foranstaltninger til Sikkerhed imod hint skrækkelige Onde, tør vel kaldes en Mangel for en Hovedstad, der ellers har saa mange fortreflige Jndretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Den ædle afdøde Christ. Bastholm udgav 1793 en "Opfordring til Kjøbenhavns Jndvaanere om en offentlig Indretning, der sætte os i Sikkerhed for ikke at begrave nogen levende. (31 S. 8, rec. af Jac. Baden i Univ. Journal 1793 S. 129-130. Ogsaa recens. i lærde Tid. 1794 Nr. 51, og i Kritik 1793 No. 43.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Joh. Cl. Tode skrev i sin Sundheds-Journal 1793 S. 3945 om Bastholm Opfordring. EfS. 2016.) J Tidsskriftet: Physisk, Oek. og medico chir. Biblioth. læste man og adskilligt om Skindød, og hvad i den Henseende var at erindre. Det er nu 34 Aar siden Bastholms Opfordring udkom; men intet vides at være i denne Henseende iværksat. Hr. J. C. Lange har i vore Tider bragt Sagens Vigtighed under Overveielse, og saaledes i Nye Freia d. A. No. 2 meddeelt et Udtog af den Badenske Forordning om Ligbesigtigelser, og ganske nylig i "Borgervennen, No. 34. 35 o. f. har Hr. Profess. og Rektor Nissen i en Afhandling om Skindød, Levendes Begravelse og Lighuse, til Forebyggelse heraf o. s. v. igjen bragt Sagen paa Bane. "Det er, siger Hr. Prof., saare sjeldent, at Almeenaanden saaledes modnes for Jdeer af saadan Natur første Gang de gjøres til Gjenstand, for Almeenhedens Opmærksomhed, at et saadant første Stød, om det end kommer fra nok saa kraftig en Haand, skulde have Hæld til at bringe Værket til Udførelse. Det stærke Træe falder ikke for det første, om endog nok saa stærke, Øxeslag, segner det dog engang for det sidste, skjøndt svage Hug, og saaledes kan maaskee Tidens Aand, der endnu var umodtagelig for en Bastholm Røst, fordi den hævede sig om et Æmne, der da var Almeenheden fremmed, og syntes maaskee Mange, uagtet de anførte historiske Data, næsten utroligt, imidlertid ved Flerheden af de forskjellige Erfaringer, som siden den Tid ere blevne bekiendte, og den større Oplysning, som har udbredet sig over alle Klasser, være modnet til større Modtagelighed for Sagen i vore Dage."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
(Jndsendt.)Man har flere Gange lagt Mærke til, at man i Aalborg Avis alletider finder indført et uforholdsmæssigt større Antal uindløste Breve ved Aalborg Postcontoir, i een Maaned, end ved andre Postcontoirer i et heelt Qvartal. Saaledes er allene for Juli Maaned d. A. indført 107 Stkr. Breve, hvoraf de fleste findes, efter Avisen, at være til Byens Handlende. Mon disse Kjøbmænd, ved at see Brevene, kan lugte Jndholden. Ligesom et Sted udenrigs, hvor den afsendende Correspondent satte Brevets Jndhold bag paa Brevet med et Par bebraiske Ord eller Tegn, og at deres Breve desaarsag bleve uindløste; men da kun den mindste Deel af Aalborg Kjøbmænd ere Hebræer eller Jsraliter, saa er det neppe troeligt, at slige Kunstgreb finder Sted, og at Aalborg Handelsmænd ikke skulle have Evne til at indløse deres Breve er ikke heller troligt. Da der fra Postvæsenets Side gjøres alt mueligt for at saavel Handlendes som Andres Breve kan befordres med mueligste Hurtighed, saa var Postvæsenets Tarv vist nok en Smule Opmærksomhed værd fra Kjøbmændenes Side, og i det mindste kunde en Kjøbmand, som een eller flere Gange havde faaet Breve, der ikke interesserte ham, tilskrive den afsendende Correspondent, at hans Breve ikke oftere modtoges ufrankerede; derved vilde han vel nok tabe Lysten til oftere at skrive, og Posten blev da befriet for at befordre slig unyttig Correspondence, hvoraf Postkassen ikke faaer anden Jndtægt end selve Brevene (blot som brændbart Papir).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Det er som om det var en Mode blandt disse Aalborg Kjøbmænd, ej at indløse deres Breve, men denne Mode synes at være egen, med mindre at man paa de andre Postcontoirer ikke lader de Breve indføre i Aviserne, som Eierne nægte at modtage; men dette synes ei rimeligt, da der vist imellem kunde findes de Breve, som ved offentlig at kundgjøres som uindløste, kunde vorde indløste fra Afsenderens Side, fordi der maaskee kunde være een eller anden Efterretning, hvilken man ikke ønskede at henmuldne paa Postcontoirerne. For om mueligt at forebygge dette, kunde man gjøre det Forslag, at Breve til Aalborgs Handlende (hvis de ikke vare Handlende skulde dette bemærkes paa Adressen) ikke maatte modtages paa noget Postcontoir til Besørgelse, med mindre de vare frankerede; bleve de saa ikke indløste, havde Postkassen dog Portoen for Brevene, og kunde da uden stor Skade tage dem: - thi det bliver neppe mueligt at faae bevilget Porto frihed for disse Handlende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Sidste Nummer af Handels- og Jndustri Tidenden (No. 75) har, ved en Beskrivelse og Afbildning af Qvintenz Vægt, søgt at henlede fornemmeligen de i Provindserne boende Kjøbmænds Opmærksomhed paa dens Fortrin fremfor den almindelige. Trykket er fordeelt paa flere Punkter, hvorfor Vægtbjælken ikke behøver at være saa stærk, og er mindre udsat for at bøies. Der kan veies med langt større Nojagtighed end paa den med lige Arme. Bjelken bærer ikkun 11 Dele, medens den paa en almindelig Vægt bærer 20. Da Vægten staaer paa Jorden ere de som betjene den, ikke udsatte forde hyppige Tilfælde som finde Sted ved de almindelige Vægter, ved det Tougene springe m.m. - Den er flyttelig og indtager ikke megen Plads. Den koster mindre end en anden Væg af samme Størrelse. Hos Grosserer Garriguer i Amaliegaden No. 116, er for Øjeblikket nogle Stykker at faae tilkjøbs, og Jndkjøbsprisen i fra 45 til 105 Specier for Vægte af 12 til 200 Lpds. Calibre. Efter Bestilling forfærdiget disse Vægte af Mekanikus Friis i lille Kirkestræde. Allerede flere Exemplarer af denne Væg ere afsatte til Handlende her i Staden. Til Fordeel for Grækerne sælges et lidet Skrift: Danmark politiske Tilstand, efter JWeitzels Europa in seinem gegenwartige Zustande 1824; med bemærkninger af Udgiveret Fr. Winkel-Horn, Justitsraad. 8 S. 8. Et Exemplar betales med 8 Rbs. i Tegn eller hvad Mere man godhedsfuld, under Navn eller Mærke, derfor maatte ville give. Hvad som indkommer ved Salget, som i Kjøbenhavn besørges af Dhrr. Brummer, Reitzel og Schubothe, samt af den gyldendalske Boghandel, vil af disse vorde direkte tilstillet Hr. Pastor, Ridder Bastholm i Slagelse, til videre Afsendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
En Samling af Fortællinger agter Kapitain Stokfleth at udgive, saaledes at Jndtægler efter Fradrag af Trykkerløn og andre høistfor nødne Udgivter, skal være bestemt udelukkende til Beste for ulykkelige nødlidende Enker og Fader- og Moderløse af den græske Nation, Skriftet vil koste 9 Mk. Tegn paa Trykp., 12 Mk. paa Skrivpapir. Subskriptionsplaner ere omsendte med Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Blandede Efterretninger. Napoleons Levnet af Walter Scott. Dette længe ventede og saa meget omtalte Værk er nu udkommet, men svarer ingensteds til den Forventning man, skjøndt med Urette, har havt derom. Det indeholder en Mængde Urigtigheder, giver ingen nye Oplysninger, tillægger Napoleon Drivefjedre, som han ikke havde, og overvælder det Hele med langt udspundne, intetsigende Domme. J Engelland er man utilfreds dermed som i Frankrig og Tydskland, og i det sidste kommer endnu det Hastværk til, hvormed Oversættelserne forfærdiges. Den londonske Tidende the Courier siger: dette Værks Offentliggjørelse har overalt opvakt Nysgierrighed, og i Begyndelsen ogsaa hos os. Men et hurtigt Gjennemsyn af Jndholdet har ikke kunne frembringe noget fordeelagtigt Jndtryk. Vi formode derfor, at dette nye Aandsproduct hverken vil forøge Forfatterens Berømthed eller føje noget til Massen af de historiske Kiendsgierninger af den Epoke, det handler om. Siden 30 Aar er Verden bleven oversvømmet med Skrifter angaaende Napoleon, og sandsynligviis er intet Nyt mere at sige om ham. Ogsaa synes det os, at det ikke er lykkedes Sir Walter, at give allerede bekiendte Kiendsgierninger ny Ynde. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Pariser-Tidenden Constitutionel af 11 Juli yttrer sig angaaende dette Værk paa følgende Maade: Vi have kastet Øjet paa de første Bind og fundet de største Urigtigheder i mange Kiendsgierninger, og bemærket en fuldkommen Mangel paa Talent i Udførelsen, som i en vis Henseende har vakt vor Forundring. Forfatteren har blot øst af de engelske Tidender, der ere udkomne under sidste Krig og troligen samlet alle de Forhaanelser og Bagvaskelser mod Frankrig, hvilke de ere opfyldte med. Maaskee vil dette Værk læses med Fornøielse i Londons Viinhuse, men hos os kan det kun indgyde Modbydelighed. En Historieskrivers første Pligt er det, at raadføre sig med alle officielle Beviser, sammenligne Ud sagnene, oplyse, ved en upartisk Critik, Mørk hederne, og sætte Mistillid til Folkerygter, men Sir Walter Scott har sparet sig denne Umage. De bekjendteste Begivenheder ere vanskabte; han har skrevet under Nationalskinsygens Jndskydelse, der til Lykke lidt efter lidt begynder at forsvinde. Trods Pauls Breve havde vi dog ventet noget Bedre, men vi ere aldeles blevne skuffede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
(Modezeitung. Jul. 1827.)(Fordeelagtigere Bedømmelser over dette berømte Værk, læses i Dagen No. 214 og 217.) I Paris døde nyligen en bedaget Geistlig, der levede næsten kummerligen, og formedelst sit usle Udvortes, ofte opvakte Medlidenhed hos dem, der saae ham. Han blev paa offentlig Bekostning begravet og de Retspersoner, der forseglede hans Bolig i femte Etage, vare snart færdige med hans Eiendeele. Den i sit Embede meget nidkjære Retsskriver gjemmenragede en stor Askehob, der, som man sagde ham, længe havde ligget i Kaminen, og finder Guldmynter til et Beløb af 100,000 Franker. Som det hedder er hans eneste Arving en Brodersøn, et ungt Menneske, der nyder Undervisning i den polytechniske Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
De hurtigste Efterretninger kan fra fjerne Steder enten haves ved Telegrapher eller Duer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Man vil nu mellem London og Paris oprette en Duepost. For at afrette disse Fugle dertil tages en Due bort fra sine Unger og bliver første Gang bragt indtil Canalen. Her slippes den løs og efter kort Tids Forløb kommer den tilbage; den anden Dag slippes den atter løs og bringes over Canalen. Den bliver staaende i sit Buur paa Skibets Fordæk, paa det den kan see at man fører den over Vand. Efterat den har faaet godt at æde, slippes den løs. Uopholdeligen iler den nu bort over Canalen og kommer inden 1 1/2 Timer til London. Fra Calais til Paris lader man den paa Vognes Imperiale have en fri Udsigt og naar den har tilbragt en Nat i Paris slippes den løs, og bringer nu i 6 Timer en Efterretning, man anbetroede hende, til London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Opsynsmanden i det sluttgariske Menagerie fik den besynderlige Lyst, at spise een af de to Løver, der vare betroede hans Omsorg. Han dræbte den, saltede den ned og fortærede den efterhaanden. Han havde allerede spiist Halvdelen deraf, da hans Gierning blev opdaget. Overretten i Stuttgard dømte ham til en Mulct af 1500 Gylden og fem Aars Fængsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Nyligen var i Brighton et Menagerie af vilde Dyr, og deriblandt en Hyne, saa arrig, at man næppe torde nærme sig dens Buur. En Herre traadte imidlertid hen til Buret, stak en Arm igjennem Gitteret og begyndte at kradse Hyænen, der paa engang var bleven tam og kjælen, i Hovedet. Med Forhavselse saae Opvarterne, at Dyret ved at springe om og gnide Hovedet imod Gitteret lagde alle mulige dyriske Tegn paa Glæde for Dagen. Endelig løstes Gaaden. Manden, der ogsaa paa sin Side kjælede for Dyret, havde bragt den som Unge til England, og der solgt den. Omendskjønt 7 Aar vare henløbne siden dette Salg, havde Dyret, Herre. des arts paastaaer, at man i Raadhuset i Odenarde har fundet utrykte Breve fra Grev Egmont til Grev Horn, af hvilke det synes at fremlyse, at dette ulykkelige Offer for Hertugen, af Alba har taget en langt kraftigere Andeel i lighed troer. ber komne i saadant Forfald, at det var umueligt ved Menneskekraft at befri dem for Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Man lod nu i England bygge Dampmaskiner, der gjorde saa udmærket Tieneste, at i Aaret 1814 Provindsens Skatmester foreslog, at oprette en Statue af Sølv. Hr. Trevotek, der raadede at anskaffe Maskinerne, I Peru vare adskillige af de vigtigste Gru den daværende Revolution, end man i Alminde Den nederlandske Messager des sciences et dog ikke tabt Erindringen om sin første milde Species 221.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Hamburg 2 M. tydeligt Antal til Sydamerica. meget simpel og sindrig Maskine, hvorved man og vilde styre det selv, druknet. Personer, der i Greifenstein havde leiet et Skib Tid. Pigebarn med to Ansigter. Da det kom for tid J Paris er den 12te Febr. d. A. født et ligen til Verden og ved Moderens Forløsning beskadigedes, saa levede det kun et Qvarteers Paa Donau er nyligen et Selskab af otte Hr. Martinean i London har opfundet en til enhver Tid og i hver Temperatur kan forfærdige Is i det Store. Tyve saadanne Maskiner ere blevne sendte til Ostindien og et be
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Kjøbenhavns Børs, den 11 Septbr. 1827. a vista 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Specier solgtes til Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier, Bank-Disconto 5 pCt. 13 Rbmk. 4 a 4 1/2 s. Norske Speciessedler. 160 1/2 - Rbd. Sedl. 4848 1/2 Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. 75 3/4,76 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-11
4 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito . . . . . . . . 112 3/4 113 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Rbd. r. S. - i Banco. 3 pC. nye danske Oblig. Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . . 97 1/2 i Banco. i Sedler. 60 1/2 i Sedler
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 74. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 15 September 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Naturhistoriske Samlinger i Danmark. (Fortsat, see forrige Nummer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
det Moltkeske Museum. Det første vi læse om Naturalsamling ved Universitetet er fra 1654, da et saadant Anlæg blev besluttet, og strax efter begyndt, ved Gave fra Professor Thomas Finke, til Indretning af et Lokale i Universitets=Bygningen, samt af en betydelig Samling af Naturalier, som Henrik Furen, der ogsaa i andre Henseender var Universitetets Velgiører, skjænkede dertil. Siden tilkom Didrik Fuiren's Gave, af den hele ham tilhørende Samling af baade Naturalier og Konstsager. Den berømte Thomas Bartholin førte i lang Tid Bestyrelsen.