JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-05-02
Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver, bliver :T. Torsdagen den 26de Mai den 9de Juni ) førstkommende, hver Dags For- den 23de dito ) middag Kl. 11. afholdt Auction over det Jens Christensen Brask i Tierbye, GimmergSogn, Støvring Herred, Randers Amt, tilhørende Huus sammesteds, at Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr., og en Parcel i det saakaldte Hundkier, ved Randers Fiord, af Hartkorn 1 Skp. 3 Fdkr. 3/4 Alb. De to første Auctioner foretages paa Randers Raadhuus, men den sidste i Huset. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders=Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 21de April 1825. Wesenberg. Birchendegaard. E. Kammerderre, Ridder, Greve af Lerche ved AucTorsdagen den 26de Mai førstkommende lader Hr. tion paa Birchendegaard ved Kallundborg, bortsælge af sit bekiendte gode . Skjæferie, af Spansk Race, circa 140 Stkr. deels gamle, deels unge Faar, tildeels med Grøde, 120 Stkr. et Aars Gimmere, 20 Stkr. gamle Vædere, 30 Stkr. unge dito, 50 Stkr. 2 Aars Beder, og 50 Stkr. et Aars dito, der alle ere uklipped. Auctionen begynder Kl. 9 Formiddag, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, og hvoriblandt denne, at bekiendte, veder hæftige Kiøbere gives Credit til Michelsdag førstkommende. Arts og Skippinge Herreders=Contoir, den 19de April 1825. F. D. Vert.
Berlingske Tidende, 1825-05-02
Stevning. Tilforordnede udi den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn; giøre vitterligt: at efter Anmodning af Cancellieraad og Procuhos rator Jacob Ferdinand Wilse, og i Medhold af den ham under 15de dennes allernaadigst forundte Bevilling, bliver herved og uden ifølge Forordningen af 3die Juni 1796 at kunne vente Forelæggelse eller Landag, med Aar og Dags Varsel indstævnet den eller dem, som maatte have i Hænde 2de af Tømmermester Niels Jimmer den 16de Juni og 11te December 1798 til Kiøbenhavns almindelige Overformynderie udsnæste Pante=Obligationer, den første læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 18de Juni og den anden 17de December 1798, hver især oprindelig stor 5000 Rdlr. d. C., og den 31te Marts 1817 omskreven til Rigsbankpenge Sølv Værdie, Daler for Daler, ved hvilke Obligationer var givet 1ste Prioritets Panteret i Eiendommen No. 65 i Studiestræde i bemeldt Kiøbenhavn, dermed at fremkomme for os i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, som holdes i Raad= og Domhuset heri Staden, den første Mandag 1 August Maaned 1826 Formiddag Kl. 9, for deres lovlige Actomst til samme at beviisliggiøre, da Citanten i det Tilfælde een med bemeldte Obligationer melder sig og beviser deres lovlige Adkomst til samme, vil paastaae dem ved Dom mortificerede. Dets til Bekraftelse under Rettens Stal og Justitssecretairens Underskrivt, Kiøbenhavn, den 23de April 1825. (L. S.) Leuning.
Berlingske Tidende, 1825-05-02
extract. af Stævningen indført i No. 33. Carl Gottfried Krøger, Hs. Kongelige Majestæts Overanditeur og BirEndommer paa Falster, Giør vitterligt: at for mig haver andraget Procurator Dahlstrøm heri Byen, hvorledes han, efter allernaadigst Beuesicium, processus gratuili, er beskikket til at erhverve Mortifications=Dom paa en til den Kongelige Kasse af Gaardmand Peter Bertelsen i Stødstrup herpaa Falster, for 2623 Rd. 35 s. d. C. under 30te December 1810 udstædt og senere til 100 Rbd. 33 s. Sølv omskreven Obligation, paa Grund af at Gieldsforskrivningen er forkommet og hvortil haves Kongelig allernaadigst Bevilling af 15de Februar 1822. Thi bliver efter Procurator Dahlstrøms derhos fremfortBegiæring, hermed med lovlig Aar og Dags Varsel, saavel i den danske Statstidende, som den Altonaiske Mertur og Lollands Falsters Stifts-Avis, 3de Gange efter hinanden indstævnt den eller de, der maatte have fornævnte Obligation i Hænde, til at møde i Falsterlands Birketingsret, som holdes paa Nyekiøbings Slotsgrund den første Torsdag i October Maaned 1826, ved sædvanlig Tiagtig, for der med Obligationen at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, da og saafremt ingen skulde melde sig med Obligationens denne ved Dom efter lovlig Omgang og efter forudskikket Paastand vorver mortificeret. Forelæggelse er ved Forordningen af 3die Juni 1796 hævet. Denne Skævning udstædes paa Ustemplet Papiir, ifølge det Vedkommende, allernaadigst forundte Beneficium processus gratuiti Under min Haand og Jurisdictionens Segl. Falsters Birks Contoir i Nyekiøbing, den 15de April 1825. C. G. Kruger. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1825-05-02
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt ved Antvorskov Birketingsret, ere Alle og Enhver som formene at have Fordring i Stervboet efter afgangne Boelsmand Niels Pedersen af Slagstrup Marker, i St. Michels Sogn, Antvorskov Birk, Sorøe Amt, med 12 Ugers Varsel, indkaldede til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde saadanne deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Clagelse, den 24de April 1825. Birch.
Berlingske Tidende, 1825-05-02
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof Bog Stadsret, have vi, som Excecutores Testamenti efter afgangne Handels=Betient Frederik Møller, med 12 Ugers Varsel, indkaldet alle de, som formene at have Fordring paa hans Boe, saadant for os at anmelde og bevise, denne Jndkaldelse gientages herved. Kiøbenhavn, den 25de April 1825. J. Saxild, H. H. Herforth, boende i Silkegaden Nr. 41. boende i Amaliegaden Nr. 115.
Berlingske Tidende, 1825-05-02
Creditorerne og Arvingerne i Stervboet efter afdøde Aftægtsmand Jeppe, Jørgensen Kobbermagle af Bruserup, indkaldes herved med at fordnes Varsel, de Forste til at anmelde og beviisliggiøre deres holdninger, og de Sidste deres Arveret i Boet for undertegnede Skifteforvalter. Falster Birks Contoir i Nyekiøbing, den 13de April 1825. C. C. Bruger.
Berlingske Tidende, 1825-05-02
Ved Proclama, som læses i den Kongelige Lands Over, samt Hof= og I Stadsret, ere alle De, som formene sig, at have Noget at fordre hos afdøde Statsraad og Assessor i det høi Kongelige Danske Cancellie Georg, Christian Fischer eller i hans Boe, af mig Underskrevne, der efter den Afdødes allernaadigst confirmerede Testamente, er hans eneste og UniversalArving, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til inden fornævnte Tids Forløb, for min beskikkede Curator Hr. Agent og Ridder samt Admistrerende Directeur ved Kiøbenhavns Fattigvæsen J. J. Weybel, at anmelde og beviisliggiøre, saadan deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Ligesom og De, der have laante Bøger eller Andet af den Afdøde, anmodes om, at tilstille mig samme. Kiøbenhavn, den 22de April 1825. Som Curator, Anne Dorthea Møller. J. Weybel.
Berlingske Tidende, 1825-05-02
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Fuld At mægtig hos Consumtionscasseren heri Byen, Georg Frederik Gier som under 9de denne Maaned ved Døden er afgaaet, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggiøre deres i Boet havende Krav inden fornævnte Tids Forlød. Den Afdødes Arvinger indkaldes herved tillige at anmelde og legitimere deres Arveret. Roeskilde, den 24de April 1825. H. C. Müller. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i af 14 - 1824 a 25. gangne Tjenestepige Karen Margrethe Larsdatters Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige LandsOverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Ja Skipper Joseph Henschel ved Døden er afgaaet heri Byen, og hans Boe taget under Skifterettens Behandling; saa bliver herved Enhver, der maatte have nogen Fordring paa Boet, indkaldt ved dette Proclama, Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, til at anmelde sit Kra for os, inden 12 Ugers Forløb, at regne fra dets sidste Bekiendtgiørelse i vedkommende offentlige Tidende. Nakskov Skifteret, den 18de April 1825. Pontoppidan. Smensen.
Berlingske Tidende, 1825-05-02
Ved Proclama, som er læst i vedkommende Retter, ere alle de, som maatte B have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Enkefrue General=Majorinde Constance Sophie Frederikke v. Rodenborg, født v. Moltke, til Worgaard i Hellum Herred, Aalborg Amt, og forhen afgangne Mand, General=Major Hans Joachim v. Rodenborg, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Auegaard ved Hobroe, den 13de Marts 1825. muble.
Berlingske Tidende, 1825-05-02
Efter udstædt Proclama af Dags Dato, som bliver læst ved Løve Herredsret og ved den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, er Arvingerne efter her paa Gaarden afdøde Forvalter N. C. B. Qvist, født i Jylland, indfaldt at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter inden 12 Uger fra Dato. Ligeledes er den Afdødes Creditorer og Debitorer indvarslede inden bemeldte Tids Forløb, de første at legitimere deres Fordringer og de Sidste at betale det de til Boet ere skyldige. Selchansdahl, den 10de April 1825. Selchau. Jidst i Mai Maaned, bliver afholdt Auction over 100 Oxhovder diverse Bourdeaux 16de Vine, samt et Partie Mader og Tenerif Viin. Auctionsdagen som og den nøiere Specisication over Vinene, skal nærmere blive bekiendtgjort at . Horlöw & Hoskiær.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
London, den 23de April. Ved Discussionerne i Parlamentet angaaende den catholske Bil den 19de dennes erklærede Hr. Brownlow, at han gik over til det catholske Partie. J Forgaars erklærede Lord Walletort en lignende Meningsforandring. - Hr. Canning overvandt under hans til Forsvar for Billen holdte Tale, som gjorde et stærkt Jndtryk, et Gigtanfald, som dog endnu i Dag holder ham inde. - Hr. Peel erklærede, at han paa ingen Maade hørte til de Personer, som med Hensyn til en saa vigtig Gienstand havde forandret deres Tænkemaade. Han var og blev en tro Tilhænger af den bestaaende Forfatning, og agtede det, iblandt andre Omstændigheder, for en Sag af den største Vigtighed, at de Personer, som Kongen brugte til sine Raadgivere, saavelsom Hs. Majestæt selv, bekjende sig til den protestantiske Religion. Ogsaa af denne Grund forkastede han de foreslagne Forholdsregler, da der ved samme ikke var taget Hensyn til dette. Han meente, at Kongens private Tænkemaade; ja selv en lille Tvivl hos Monarken angaaende Religions Gienstande, kunde styrte Fædrenelandet i den største Fare for at blive sønderrevet ved Tvist og Borgerkrig, hvorimod man ved de nærværende Love aldrig kunde være udsat for en saadan Fare. Han hentydede paa den ne Lovgivning i Frankrig, hvorved der er sat Livsstraf for Vanhelligelse af et af den Romerskecatholske Religions Mysterier, og holdt sig mere og meere overbeviist om, at et herskende protestantisk System var den sikreste Borgen for Opretholdelsen af borgerlig og Religionsfrihed. Som vi have meldt, stemte ikke mindre end 500 Medlemmer i Forgaars over den catholske Bill. J Aaret 1815 stemte 418 overden af Hr. Grattan foreslaaede og deriblandt 245 for den, som siden faldt igjennem i Commissionen. Angaaende den anden Læsning af den Plunkettske stemte der i Aaret 1821 i alt 497 Medlemmer, hvoraf 254 for den; over den tredie 413, hvoraf de 216 vare for samme, men den blev derpaa i Overhuset forkastet med 159 Stemmer mod Dr. Villanueva, en Spansk Geistlig, som var Medlem af den første Cortes-Forsamling i Cadix, og under den sidste blev udnævnt til Gesandt hos Paven (som dog ikke vilde modtage ham, har ladet trykke nogle bemærkninger til et Svar, som den Jrskecatholske Biskop Doyle har afgivet til Underhusets Commission. J disse Bemærkninger søger den førstnævnte Geistlige med mange Grunde og Exempler at gjendrive den Paastand, at Catholikerne altid maae adlyde Pavens befalinger i geistlige Sager, selv uden deres Landsherres Minde.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Breve fra Bombay af 15de December berette Jndtagelsen af det stærke Fort Kittoor med dets lille District i Provindsen Bejapoor (Vesapour) i Decan, hvori Vi fandt en Skat af 13 Lack Rupier og 5 Lack i Juveler. Dette Fort var tractatmæssig forfaldet til det Ostindiske Compagnie, da den regjerende Forstes Linie uddøde, men maatte dog erobres, hvorved tilforn den civile Embedsmand, Hr. Thackrav, mistede Livet, og nu Dhrr. Stephenson og Elliot bleve befriede af Fangenskab i Fortet.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Ifølge Breve fra Capstaden af 6te Februar var den Kongl. Statholder tillige med den fra England nylig ankomne Secretair, Sir R. Plaskett, reist ind i Landet. Denne sidste saavelsom hans Colleger vare meget hadede, og alt Haab om Forandring af Regjeringen. syntes forsvundet.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Med Paketbaaden Florida afgik i Løverdags den Kongl. Preussiske Gesandt, Hr. v. Niederstetter, og de Brittiske Grændse-Commissarier fra Liverpool til Ny-York.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Efter Breve fra Mexico (over Philladelphia) af 16de Februar var Efterretningen om den afgiørende Seier i Peru ankommen dertil, og havde foraarsaget megen Glæde.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Oberst Leicester Stanhopee, som er bekjendt for sit indsigtsfulde Skrift over de Græske Anliggender, har maattet forlade Lombardiet, fordi de Østerrigske Politie-Embedsmænd have fundet hans Pas mangelfuldt, det vil sige, ikke undertegnet af en Østerrigsk Diplomat. J den Tanke, at der er skeet ham, Uret, har Oberst Stanhope i denne Anledning henvendt sig til Hs. Majestæt, den Østerrigske Keiser.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Den 26de April. Paa et Spørgsmaal af Grev Lander dale i Overhuset: om det var de Kongl. Ministres Hensigt, i denne Session at foreslaae en Forandring i Kornlovene, svarede Grev Liverpool iblandt andet: at han gjerne offentlig kunde tilstaae, hvad han ofte privat havde yttret, nemlig: at der, efter hans Mening, burde gjøres nogen Forandringer heri. Jmidlertid var han ikke forberedet paa, endnu i denne Session at indlade sig paa Gjenstanden. At det nærværende System ikke kunde vedblive, var ogsaa hans Mening. Man maatte enten 1) forandre Gjennemsnitsprisen for Jndførselen, og iøvrigt beholde Systemmet, eller 2) ganske forandre det, og i Stedet derfor bestemme en Afgift med et Mari mum, under hvilket den skulde være ganske fri, og et Minimum, under hvilket den skulde være ganske forbudt; eller ogsaa 3) fastsætte en almindelig Afgift, og ganske afskaffe Gjennemsnits=Systemmet. - Grev Lauderdale sagde: Naar man betænkte, at det nuværende System med alle dets Mangler, under forskjellige Modificationer havde været fulgt længer end et Aarhundrede, saa vilde man indsee, at der ikke kunde anvendes formegen Forsigtighed med at afskaffe det. Jgaar indleverede Hr. T. Wilson til Underhuset en Petition imod Kornlovene, underskreven af 5000 Engelske Kjøbmænd. Hr. Gochgjorde i denne Anledning det samme Spørgsmaal, som det i Overhuset og Hr. Huskisson svarede i det Væsentlige: J Betragtning af alle med Kornlovenes nærværende Stilling sammenknyttede Omstændigheder og alt hvad der iøvrigt maatte tages i Betragtning ved denne vigtige Gienstand, vilde det, efter hans Mening, fordre altfor megen Tid, naar han skulde indlade sig paa det Enkelte, førend det rette Tidspunct kom, og Sagen ordentlig var forelagt Huset. Han vilde i Begyndelsen af den næste Session anbefale Parlamentet at foretage en almindelig Revision af de Love, som regulere Korn handlen imellem dette og andre Lande. Naar det ærede Medlem for Bridgenorth (Hr. Whitmore) paa Torsdag forebragte sin Motion, vilde han faae bedre Leilighed til at antyde de Grunde, som havde bragt ham og hans Colleger til den Mening, at det ikke var ønskeligt, i nærværende Session at begynde Undersøgelsen. Men han og ikke i Betænkning at tilføie, at han vilde gjøre Huset et Forslag angaaende en hermed forbunden Gienstand, han meente, at det vilde være nyttigt at tillade Salget af det nu under Kongens Laas liggende Korn, dog under visse betingelser. - Denne Yttring foranledigede en lang Samtale imellem mange af Husets Medlemmer.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Den 22de dennes blev der paa den Kongl. Børs modtaget Underskrifter til Petition imod Kornlovene, hvorfor der var sat Borde ved den nordlige Indgang.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Fra Ostindien er der ankommet meget gunstige Efterretninger om den Birmanske Krig, og i en forrige Søndag udkommen overordentlig Hoftidende indeholdes flere Depescher fra General Archibald Campbell fra Rangoon, ifølge hvilke han fra den 1ste til den 7de December har slaaedes med Fienden, der var 50 til 69,000 Mand stærk. Kampen endte med en fuldkommen Flugt fra Birmanernes Side. Den 15de December viste Birmanerne sig atter, 20,000 Mand stærke, ligeoverfor Britterne, men bleve strax angrebne med Eftertryk og fordrevne fra alle deres Stillinger. Næsten hele deres Artillerie, bestaaende af 300 Stykker Skyts, faldt i Englændernes Hænder. Ligeledes blev deres hele Leir og mange andre Krigsmaterialier et Bytte for Seierherrerne. J den udførlige officielle Beretning angaaende disse lykkelige Slag hedder det: "Maha Boundola (Bandoole) viste sig allerede den 1ste December, ledsaget af Prindserne Tonerhos Frenorkoo) og Sarrawaddy (Serra Wundy), ligeoverfor de Engelske Tropper, et Spidsen for den forenede Birmanske Armee, som efter den simpleste Angivelse var 50 til 60,000 Mand stærk, og, som det syntes, ved bevæbnet og forsynet med talrigt Artillerie og Cavallerie. Den stolte Anfører havde overmodigen erklæret, at han vilde overlevere os som Fanger og i Lænker til den gyldne Monark; men det behagede Himlen at tilintetgjøre disse Trudsler og krone min lille taire Armees heeltemodige Anstrengelser med en fuldkommen og udmærket Seier. Fienden tabte over 5000 Mand Døde og Saarede, af 300 Stykker, Skots faldt 240 i vore Hænder, og i syn Dage tilintetgjorde Avas sov Maaneder lange Anstrængelser. Ved Angrebet den 15de December toges, foruden Teltene, 3000 Geværer, og af den Brittiske Marine 30 Kanonbaade. Den fiendtlige Generals store Uvidenhed har lettet General Campbell Seiren, endskjønt de neppe 2000 Mand stærke Brittiske Troppers Tapperhed og Udholdenhed altne gjorde i det muligt fuldkommen at slaae en i Antal saa langt overlegen Fiende paa Flugten. Efter Jndtagelsen af Staden Martadan har ogsaa Tenasserim og den lille Provinds Yrah underkastet sig, og frivilligen bedet England om Beskyttelse. Den hele Kyst østlig for Rangoon er 2 nu underkastet den Brittiske Magt; ogsaa Landstrækningen indtil Pegu, tilligemed denne gamle Hovedstad er nu aabnet for dem, og i man tor Sandsynligviis snart see Krigens Ende imøde. Birmanerne lagde ogsaa deres Hensigt, at fordrive Englænderne med eet Slag, fra Rangoon, for Dagen derved, at de under deres Angreb paa os, lode ved deres Tilhængere sætte Jld paa flere Puncter af Staden, hvorved ogsaa Fjerdedelen af samme gik op i Luer, uagtet Besætningens og flere velsindede Jndvaaneres Anstrængelser. Englændernes Tab af Døde og Saarede udgjorde i det hele imellem 200 og 300 Mand.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Hoftidenden meddeler Efterretning om, at Adm. Reale har indsendt en Beretning fra Capt. Hamition paa Skibet Cambrian om Erobringen af Sørøverbaadent den 31te Januar i Canalen ved Negropont, hvorved der paa vor Side faldt sex Mand og blev saaret 13. At det virkelig var Sørøvere, og intet andet, med hvem vi havde denne Fægtning, der er ganske klart af denne Beretning, uagter det ikke stemmer overeens med den Østerrigske Jagttagers Beretning derom.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Alle Eiere og Besiddere af Kornmøller ere offentlig til i Dag indbudne til en Forsamling i det Londonske Kaffehuus, for at beslutte en Petition til Parlamentet, som Beskyttrise for de i Kornmøller anbragte Capitaler imod Jndførsel af fremmed Meel." Times det mærker i denne Anledning, at naar Jndførselen af Korn lige saa vedbliver fri som Jndførselen af Meel, saa vil vor Lovgivnings Forandring, i saa Henseende ikke foraarsage nogen Aftagen i Møllernes Arbeide. De forlange ogsaa Love "for at opmuntre Brittiske og Jrlandske Møllere til at concurrere med andre Landes Møllere om at forsyne fremmede Vordensdels med Meel." Dette, mener Times, skeer bedst derved, at man tillader fri Jndførelse af fremmed Hvede, f.Ex. dem fra Odessal.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
I Dag bragte Marg. Landsdown en Petition til Overhuset, fra de Londonske Kjøbmænd, om Ophævelse af Kornlovene, ligesom Hr. Thompson havde gjort i Underhuset.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
I Underhuset erklærede Hr. Stuart Wortley ved Jndbringelsen af en Petition imod Forandring i Kornlovene, at en saadan efter hans Overtydning dog var nødvendig, og at der, før dette skeete, ikke vilde være nogen Sikkerhed, hverken for Grundeierne eller Forpagterne.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Hertugen af York holdt igaar i Overhuset en mærkværdig Tale imod Catholikernes Emancipation; og idag erklærede Hr. W. W. Wynn i Underhuset, at det nu, paa Grund af denne Tale af den præsumtive Tronarving, var saameget mere Pligt for begge Huse. at paaskynde Billens Antagelse; thi dersom den ikke passerede nu, saa kunde der let indtræffe det Tilfælde, at den blev antaget af begge Parlamentets Huse, og derimod ikke af Kronen. Sir Th. Lithdringe og flere roste Hs. Kongelige Høiheds Talle. Hr. Peel ønskede at vide, hvilken Gang de Medlemmer, der andrage paa de forskjellige catholske Biller, havde i Sinde at tage Hr. Littleton svarede, at han endnu i Dag vilde andrage paa den anden Læsning af Billen angaaende den Jrlandske Valgret, og paa Fredag af den angaaende den catholske Geistligheds Forsørgelse. Sir Fr. Burdet erklærede, at han, om det blev muligt i Dag, vilde foreslaae at holde Commissionen angaaende Emancipationsbillen paa Mandag.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Den 27de April. Den Jver, hvormed Hr. Wynn (eller Hr. Canning, som er syg, ved ham, har drevet paa den catholske Bil har allerede igaar baaret fine Frugter, i det mindste med Hensyn til den af Hr. Littieton overtagne Deel, den Jrlandske Valgret ; den erholdt efter en vigtig Debatte igaar den første Læsning med 233. Stemmer imod 185.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Paris, den 23de April. Jmellem de Spanske Tropper har der yttret sig flere Symtomer paa Jnsubordination. En Bataillon af den Kongl. Garde er at denne Grund bleven forlagt til Alcola. "Jfølge det, der foregaaer for vore Øine - skriver man fra Madrid - bliver vist de to Schwiiter Regimenters Ophold i denne Residents endnu forlænget paa flere Aar.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
J Lissabon taler Publicum meget lidet om Sir Charles Stuarks Afsendelse. Han selv lader sig sielden ser offentlig, og synes at have vedholdende og alvorligt Arbeide.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
J flere Departementer har en herskende Sygdom anrettet megen Skade blandt Hestene; men Cavalleriet har næsten ikke lidt noget derved.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Den 24de April. Etoile beretter af den Spanske Hoftidende, af 14de dennes, at der den 13de November ankom en Corvette paa 28 Kanoner fra Guayaquil til Manila, uden at have een eneste Perupiansk Officer ombord, og overgav sig til den legitime Regjering. Den Kongl. Statholder paa Philippinerne har givet Chefen for den Kongl. Flaade befaling, at bringe dette Skib til Cadix Man erindrer sig, at det for nogen Tid siden hendte sig i Panama, at Mandskabet paa en Peruviansk Brig, bemægtigede sig denne, og tog Flugten, medens Officererne vare i Land. Ogsaa melder Hoftidenden efter Depescher fra Havana af 24de Februar, at den Expedition, som afseilede fra Ferrol den 7de December, var ankommen der den 16de. Hr. Ugarte, som havde skjænket den 3die Bataillon af de frivillige Royalister en prægtig Fane, har førend sin Afreise villet give den endnu et Beviis paa sin Høimodighed for den, og skjænket den 20,000 Realer til Eqvipering.
Berlingske Tidende, 1825-05-06
Man skriver fra Lissabon, at Krigsministeren, Grev Barbacena, er høist virksom ; inden faa Maaneder vil Hæren være ligesaa skjøn, som for tolv Aar siden; de fleste høiere Officersposter ved Fodfolket og Rytteriet ere besatte ved andre Personer.