Aalborg Stiftstidende, 1844-08-28
J det af Professorerne Scharling og Engelstoft udgivne theologiske Tidsskrifts i disse Dage udkomne Hefte læser man en Beretning om Kjøbenhavns geistlige Convents Forhandlinger. Jblandt de Sager, der have været for i Samme var ogsaa et Forslag om, at Hovedstadens Kirker skulde holdes aabne og i dem indføres en daglig Andagtsøvelse, og Conventet indstillede i den Anledning: 1) At Helliggeistes Kirke dagligen maa aabnes til liturgisk Gudstjeneste, hvorved tvende Palmer afsynges, et Afsnit af den hellige Skrift forelæses, og dertil knyttes et Foredrag eller en Bøn, saaledes, at det Hele ikke udstrækkes over 20 til 25 Minutter. 2) At Tiden til denne Gudstjeneste bestemmes til hver Søgnedags Eftermiddag, en Time for Solens Nedgang. 3) At denne Gudstjeneste besørges af samtlige ordinerede Geistlige ved de danske lutherske Menigheder, efter en vis bestemt Omgang imellem disse, og af de Kirkebetjente, som høre til den fungerende Præsts Kirke. 4) At Fredagsprædikenerne bortfalde. Jndustrindstillingen paa Charlottenborg (forts, see Nr. 164). Det tredie Værelse til Høire er decoreret med Modevegs Klæde og Tapetpapir fra Franckel og Hammer. Hiint udmærket sig ved fortrinligere Appretur, end man idetmindste tidligere havde paa indenlandsk Klæde, ved smukke Farver og er i det Hele et fortrinligt Fabrikat, der ogsaa finder rigelig Afsætning. Fraenkels Tapetpapir er baade den rigeste og smukkeste Samling af disse. To Borde optages aldeles af vævede linnede Varer, hvortil dette Værelse fortrinligen synes at være bestemt. Maskinhørspinderiets Garn indtager det bageste Bord; ogsaa ere flere Tøier af Hør og Bomuld henlagte paa det forreste Bord. Det hele forandrede Vilkaar, Lærreds- og Dreilsvævningen er bleven underkastet ved Maskinhørgarnet, fremtræder i disse Prøver, hvoraf en Deel er tilvirket af dansk Maskinhørgarn. Ved de Bestræbelser, som O. F. Olsen, J. L. Chlert og flere, selv under mindre gunstige Conjuncturer, have viist for at vedligeholde den for Landet saa vigtige Linnedproduction, ere disse seneste Frembringelser af ikke ringe Betydning. J acob Holm & Sønners udmærkede Seildug findes ogsaa her, ligesom fortrinligt Tougværk fra sammes Reberbane; Reebslagermester A. J. Richardts Toug af raae Oxehuder er en Prøve paa Anvendelse af et særeget Materiale, der i enkelte Tilfælde vistnok kan anbefales. Strømper, Trøier, Beenklæder og andre paa Strømpevæverstolen tilvirkede Varer fra Classens Fabrik ere de eneste Exempler paa denne Tilvirkning, der i mangfoldige Aar heri Staden er drevet med særdeles Held af Warburg & Sønner, Mitchel og Fl. En eiendommelig Fabrikation er syet Linned af Shirting. Naar vi vide, at een Handlende, Silke= og Klædekræmmer T. F. Krarup, sysselsætter omtrent 40 Syersker uafbrudt, en anden endog flere er det interessant at see den repræsenteret ved de af den nævnte udstillede Prøver. J samme Værelse findes endnu noget Parykmagerarbeide og fiint Haararbeide af Hense og en stor Deel Skomagerarbeide. Hermed er Udstillingen rigere forsynet end nogen af de foregaaende, idet fiint Skomagerarbeide, Damesko, er leveret af J. P. Borch, Brødrene Jacobsen og Jsraelsen, Mandsarbeide deels af samme, og af Carlsen, C. Holst og Tres sing. De nyere Opfindelser at anvende Pløkning, i Stedet for Syening og at lægge en Viskelæders Mellemsaal, hvorved man betrygges aldeles mod Fugtighed, ere ogsaa her tilstede. Forskjellige Lædersorter og Prøver af uægte Saffianer af Ballin slutte sig paa en naturlig Maade til Skomagerarbeide. - Det fjerde Værelse er decoreret med Shawlsfabrikant Drewsens forskjellige Tøier. Bruuns haabs Klæde af de brugeligste mørke Farver, ligesom Massens fra Vintersbølle ved Holbek, ere anbragte paa Siderne; ogsaa disse Varer, der høre til Mellemklæde og ordinairt, vidne fordeelagtigt om den senere Tids forbedrede Klædefabrikation. Endeel Kurvemagerarbeide findes her opstillet, deriblandt flettede Havestole, et Sybord, flere finere Kurve, Blomsterskjærne osv. af Aberhoff. Børstenbinderarbeidet, deels finere deels grovere, forskjellige Koste og Malerpensler, er ogsaa her tilstede, dog ikkun fra een Mester, Peder Hansen i Pilestrædet. F. C. Madsens Frot terings=Kardætscher af Hestehaar, deels for gigtsvage Personer, deels for fiinhudede Heste, maae dog vel regnes hertil og ere ogsaa stillede ved Siden. Flere Læger have anbefalet hine, som fortrinligen gavnlige i de nævnte Sygdomstilfælde.