JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-01-09
Paa Lystrup Gods i Tryggevelde Amt, Faxøe Herred, Kongsted Sogn og Bye, er for kort siden død Jndsiddere Gud mand Sørensens Hustrue Marie Rasmus Datter; Stervboet er strax taget under lovlig Behandling, og Skiftet efter hende berammet at foretages og om muligt sluttes den 6te Februarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet; Vedkommende vilde behage til den Tid at melde sig i Stervboet eller forinden hos mig undertegnede. Lystrup, den 6te Januarii 1784. R. Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1784-01-09
Ved Proclama, som er læst i Hof- og Stads=Retten den 3die Nov. sidstl., og ved Siellandsfars Landsting den 5te Dito, ere Creditorerne i afg. Niels Flindrups og efterlevende Enke Dorthe Willumsdatter fælles Boe, indkaldede inden 12 Uger, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; ligeledes er og den Afdødes Arvinger derved indkaldede, at legitimere deres Arveret, hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-01-09
Ved Proclama, som er læst ved Hof= og Stads=Retten den 3die Nov. sidstl., og ved Siellandsfars Landsting den 5te Dito, ere Creditorerne i afg. Spekhøker Michael Møller og sidst afdøde Hustrue Dorthea Maria Jsaachsdatter, deres fælles Stervboe, indkaldede inden 12 Uger, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-01-09
Ved Proclama, læst ved Siellandsfars Landsting den 10de Decembr. sidstleden og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 15de næst efter, ere Creditorerne udi afg. Commissionair Jens Bigums og efterladte Hustrues fælleds Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof og StadsRets Skifte=Commission, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-01-09
Da min Søn Christian Friderich Christiansen Stephensen, der, som Botteler, foer med Skibet Mars kaldet, ført af Hr. Capitain Hvild, paa Hiemreisen fra Canton i China, sidstleden Sommer, paa Skibet ved Døden er afgaaet; saa indkaldes herved alle og enhver, som noget retmæssig hos hannem maatte have at fordre, at melde sig hos mig underskrevne inden 12 Ugers Forløb fra denne Bekiendtgjørelses Datum, da enhver, som lovlig Beviis for Kravet i Hænde haver skal vederfares hvad Ret er, skulde nogen efter den Tid melde sig, maae de taale at tage Skade for deres Fordringer, siden jeg derefter ingen Gield for ovennævnte min afdøde Søn betaler. Kiøbenhavn, den 29de December 1783. Christian Frederich Stephensen, boende i No. 339 i Prindsensgade bag Slottet.
Berlingske Tidende, 1784-01-09
Haver nogen noget at fordre efter afg. Niels Petersen Horn, der er død paa en Reyse, som Tømmermand med det Particulair Ostindiske Skib Grev Schimmelmann kaldet, indkaldes de herved med 6 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Retten Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, da de kan vente at vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 2den Januar. 1784. De som maatte have noget at fordre efter afg. Johan Henrich Bechmann, der paa en Reyse til og fra Kysten af Guinea, som Chirurgus, ved Døden er afgangen, indkaldes herved inden 12 Uger, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission for at anmelde deres Fordringer; saa indkaldes og den Dødes Arvinger, at melde sig inden den Tid Loven foreskriver, for at iagttage deres Arve=Ret, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 2den Januar. 1784. Dersom nogen haver noget at fordre efter afg. Christian Mathiesen, der har fahret for Bødker med det Particulaire Ostindiske Skib Grev Schimmelmann kaldet, og paa Reysen ved Døden er afgangen, indkaldes de herved inden 12 Uger, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde deres Fordringer; saa indkaldes og den Dødes Arvinger, at melde sig inden den Tid Loven foreskriver, for at lagttage deres ArveRet, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 2den Januar. 1784. Fra Christian Nielsen, Skoemager i Reersløv i Løve Herred, er den 24de September bortstiaalen en sort Heste Plag 3 Aar gammel, sort Colør, en hvid Stiern i Panden, 3 smaa hvide Sokke, en graaskimlet Rumpe og lidet skrutrygget, 9 Qvarter høy hvem som kan opdage bemeldte Hest, loves foruden anvendte Bekostninger, 2 Rdlr. pr. Slagelse. Reersløv, den 3die Jan. 1784. Christian Nielsen.
Berlingske Tidende, 1784-01-09
J Nestved hos Christian Stenneke i Farvergaden, ere gode Tælle=Lys, saavel Forme=Lys med Bomulds Væger, som ordinaire Lys, samt alle Slags Hauge=Urte=Frøe til billigste Priser at bekomme.
Berlingske Tidende, 1784-01-09
J Skindergaden No. 18 paa anden Sal, ere sorte Klæder, Sørgekapper, Floer og nyemodens Christentøyer at faae tilLeie.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Constantinopel, den 25de November. I Jsmail, hvor et anseeligt Corps Tyrkiske Tropper har trukket sig tilsammen, er der udbrudt et Oprør, hvis største Anledning har været Beklagelser over deres Anførers AbdyPaschas Strenghed. – Da Statholderen af Romelien, Mehemed Gentsch havde udjaget af Sophia de i Bulgarien, forsamlede Tyrkiske Tropper, som for kort Tiid siden gjorde Oprør, fik han befaling fra det Tyrkiske Raad, at vende tilbage til Sophia. Porten affærdigede tillige en CapudschPaschi, som Commissarius derhen, for nøye at undersøge Sagen, og at afstraffe Ophavsmændene til dette Oprør med Døden.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Der er forefaldet en blødig Fegtning imellem de i Macedonien indfaldte Albaneser og et Corps Tyrkiske Tropper, som Pachaen af Scutari trak tilsammen, for at afmarchere imod Grændserne af Riget. Et betydeligt Antal af de Stridende er fra begge Sider bleven paa Stædet. - Krig og Fred er endnu uafgjort, da Underhandlingerne endnu vedvare, og Courerne hyppig ankomme og afgaae. Jmidlertid har nu Pesten merkelig givet efter i vor Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Madrit, den 4de December. J Følge et Rygte fra Barbariet, forlange Undersaatterne af Beyen i Algier, at han skal slutte en Stilstand eller Fred med vort Hof, og da han ingenlunde vil beqvemme sig hertil, saa vente de allene paa det Øyeblik, hvori Don Barcelo lader sig see for Algier med sin Flode, for da at rebellere imod Tyrannen, og med bevæbnet Haand tvinge ham til at underskrive Freden.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Cambray, den 9de December. I Dag Morges Klokken 4re, hørte man her en heftig Buldren, der lignede nogle hurtig paa hinanden følgende Kanonskud, hvorved alle Jndbyggerne bleve opvakte af Søvnen og satte i Forskrækkelse. Et Qvarteer derefter hørte man en noget svagere Bulder. Man veed ikke om det har veret Jordskjælv eller en heftig Explosion, der foraarsagede denne usædvanlige Allarm. Barometret viste derved ingen merkelig Forandring. Nogle Skorstene styrtede ind, store Stenhobe faldt ud af de offentlige Bygninger, og de ved Hovedvagten staaende Soldater=Gevæhr bleve kastede omkuld. J Naboe-Stæderne har man og merket det samme.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Livorno, den 11te December. Folket i Algier skal være i stor Bevægelse, da det frygter for et nyt Bombardement af Don Barcelo til Foraaret, og da Beyen ikke vil forekomme dette Onde ved en Fred, saa formoder man sammestæds en mærkelig Begivenhed og Revolution.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Jtalien, den 13de December. Kongen af Sverrig opholder sig endnu i Florenz, hvorhan den 8de hujus fik en Coureer fra sin Gesandt i Paris. - En Algiersk Corsar tog i Vandene ved Monte Christo en FranskTartane, som var bestemt fra Triest med Korn, Silke &c. til Livorno. En Rais og nogle Tyrkerbleve satte om Bord paa samme, og nogle Franske Mariner forbleve og der. Om Natten skilte det Franske Skib sig ved en frisk Kuling fra Corsaren. Tyrkerne vidste ikke, hvor de vare, og overlode Skibet til de Franske Mariner, som lovede at bringe det til Algier, men seilede med samme ligge til Bastia, hvor de og lykkelig ankom.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
London, den 16de December. Statssecretair Fors Bill, betreffende det Ostindiske Compagnies tilkommende Forvaltning, sætter denne Hovedstad og det hele Kongerige i Bevægelse. Det er en Sandhed, at denne Bill har i sin nærværende Form Hs. Majestæts fuldkomne Mishag, og en ligesaa stor Vished er det, at den i Overhuset vil blive forkastet af de fleste Stemmer, og efter af Rimelighed give Anledning til en nye Ministerialforandring. Følgende korte Efterretning om hvad der i forrige Nat til Klokken henimod 2 i Morges foregik i Overhuset, vil give et lidet Begreb derom. Græv von Abingdon aabnede dette mærkværdige Møde med en meget skarp Tale imod denne Bill, hvori han høylig lastede Statssecretair Fors Forhold, og mere end eengang lignede det med Stuarts og Crommels vilkaarlige Handlinger. Hertugen af Richmond overleverede derpaa Staden Londons Ansøgning imod denne Bill, og Compagniets Advocater holdte deres Taler imod samme. Da de herpaa imod Midnat bade om Tilladelse, at maatte den følgende Dag videre fremlægge sine Beviser og Grunde, og Ministerial=Partiet vilde tage fal paa Dagens egentlige Forretning, nemlig den anden Forelæsning af bemelte Bill, foreslog Hertugen af Chandos, at Huset skulde opsætte Sagen. Dette Forslag imodsatte Ministerialpartiet sig med Magt, og vilde vide Sagen, uden Jmodsigelse, afgjort endnu i samme Nat; men det kom til Omstemming, og 87 Stemmer vare for den foreslagne Opsættelse, men kun 79 derimod, saa at Premierministeren, Hertugen af Portland fik 8te Stemmer mindre. - Underhuset har i Gaar udsat sit Møde paa nogle Dage, da en Moder til Taleren, Wolfram Cornmall ved Døden er afgaaet, og samme har derfor udbedet sig nogle Dages Frihed. - At Ministerialpartiet blev i forrige Nat overstemmet, er i Dag Hovedgienstanden for alle Samtaler i Staden, og har lagt en stor Vægt til det paa nogle Dage udspredte Rygte omen forestaaende Ministerialforandring. Man siger offentlig, at Ministerialpartiet har forskrevet Hertugen af Manchester fra Paris, for at have en god Støtte meere ved deres vaklende Omstændigheder. Hertugen talede og i forrige Nat meget behiertet, men kunde ikke forebygge det Vanheld af otte Stemmer mindre. Siden den Tid er Rygtet blevet almindeligt, at det nærværende Ministerium vil tilligemed Statssecretair Fors Bill komme til at staae og falde, og Grev v. Temple har og allerede haft en Conference med Hs. Majestæt, der har givet Anledning til mange foruroligende Efterretninger for Ministerialpartiet, eftersom Hs. Majestæt anseer denne Bill, som et Middel, hvorved Ministeriumet kunde tilvende sig en Jndflydelse og Magt, der vilde giøre det uafhængigt af Tronen. Som noget mærkværdigt kan man endnu melde, at Prindsen af Wallis gav i forrige Nat sin første Stemme i Overhuset, men blev iblandt de tabende, da han stemmede med Ministerialpartiet. Man siger, at Prindsen er en sand Ven af Stats=Secretair For's Bill, og vilde have talet til dens Fordeel i Overhuset, naar ikke hans Venner havde fraraadet ham.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Wien, den 17de December. Her er ankommen en Montenegriner, som i Tilfælde af en Tyrkekrig, vil underkaste sine Landsmænd den Tydske Keisers Beskyttelse. Denne Deputerte er en meget artig Mand, og taler Latin, Fransk, Jtaliensk og noget Tydsk. - Ogsaa i Ruremonde vil Keiseren oprette et nyt Bisp dømme, og Fyrstbiskoppen af Lüttich mister sin geistlige Jurisdiction, som han hidindtil havde i adskillige Egne af de Østerrigske Nederlande, hvorved hans Jndkomster lide et Skaar af 80000 Gylden aarlig. - Fra et rigt ophævet Kloster er for kort Tiid siden 1800 Marker Sølv og 27 Marker Guld blevne leveret til Myndten.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
J Følge de sidste Beretninger fra de Tyrkiske Grændser ligger den der værende Keiserlige Armee endnu i sine Standqvarterer, men derhos bemærker man, at Regimenternes Opholdsted, som udgiør samme, holdes meget taus. Til den Ende, og just for at giøre den Sag saa hemmelig som mueligt forandres ofte enkelte Regimenters Cantoneringer, uden at derved skeer nogen Forandring i den hele Armees Stilling Hs. Majestæt Keiseren har medtaget til Jtalien alle de Papirer, som angaae Sagerne imellem vores og det Pavelige Hof, hvoraf man vil slutte, at de stridige Punkter torde virkelig blive afgjorte i Rom. Ligeledes arbeides der endnu af alle Kræfter i Henseende til Forbudet af Geistlighedens Giftermaale, og man troer den Tidspunkt at være nær, hvorsamme bliver ophævet, og Præstestanden igien tilladt Ægteskaber.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Warskau, den 17de December. Efter adskillige Beretninger fra de Tyrkiske Grændser skal Porten have i Sinde, at afstaae til Rusland Krim, dersom den ikke derved paa en anden Side kom til at tabe meget; men da det er ganske vist, at der fra Persien trækker et nyt Uveyop igien over Porten, saa kommer samme vel til at give efter i Europa, om den fra denne Side vil have Roe til at sætte sine Asiatiske Provindser i Sikkerhed. Persien veed mere end al for vel, at Portens beste Tropper befinde sig nu i de Europæiske Provindser, og at samme ikke kan kalde dem tilbage, førend den veed, hvorledes det er fat med sig. Dette tilsammen torde altsaa meget befordre Underhandlingerne, og Storvistren skal endnu giøre sig al Umage for, at det ikke skal komme til Krig med Rusland og Keiseren, hvormeget end mange andre sætte sig derimod, for at vinde Folkets Yndest. Man har nu i Polen stort Haab om, at en virkelig Forandring i Henseende til Geistligheden skal gaae for sig paa tilkommende Rigsdag, saasom den Forsikring allerede er indløben fra Rom, at adskillige Ordensfolk skulle reduceres, og deres Jndkomster blive anvendt til noget bedre. Man regner deriblandt besynderlig Paulinerne og Dominicanerne, som have anseelige Eiendomme og Jndkomster her i Landet.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
- Grev von Anhalt, som har staaet i Chursachsisk Tieneste, ventes hertil med det første. Denne Herre, som gaaer Russisk Tieneste, reyser herfra til Petersborg. Mange ville deraf slutte, at, da denne indsigtsfulde General og endnu nogle andre udenlandske Generaler træde i Russisk Keiserlig Tieneste, vil det gandske vist i tilkommende Foraar komme til Krig imellem Porten og Rusland.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Paris, den 19de December. Krigskibenes Udrustning i Brest og Toulon er virkelig bleven contremanderet, og kun Fregatten, la Mignone er seilet, til Archipelago, Nogle paastaae, at den har 4 Jnfanterie Compagnier om Bord, som skulle tage Øen Candia, hvilken Porten har afstaaet Frankrige, i Besiddelse; men denne Paastand er ugrundet. - J Orient fortsættes endnu Krigsretten over Trefningen af 12te April.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Efter Breve fra Nantes af 15de hujus, er sammestæds ankommet et Skib fra Nordamerika, hvilket har medbragden Efterretning, at Kongressen vil for det første tage sin Redens i Nyenork, og at den nu af samme etablerte militaire Orden har bekommet sine Statuter. General Washington er bleven erklæret for Ordenens Protector. Sex Franske Ofcierer, nemlig 3 af Land=Etaten, Marquis de la Fajette, Grev von Rochambeau og Ridder de la Luzerne, Fransk Gesandt i Philladelphia, og 3de af Søe-Etaten, nemlig Grev Estning, Grev von Grasse og Hr. von Barras, ere blevne beærede med samme. Ridderne af denne Orden bære et Haand med 13 Striber, 6 hvide og 7 blaae, hvori hænger en Medaille.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Ved Hoffet og i Staden er man endnu i største Uvished om, hvilket Partie vi skulle tage i Henseende til Ruslands og Øster riges vigtige og store Rustninger. Vore Rustninger i Touson, hvorom der er skrevet saa meget, ere igien blevne contramanderte.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
London, den 19de December. Saa mægtigt Ministerialpartiet er i Underhuset, saa svagt er det i Overhuset, og i Forgaars er den saa ofte ommelte Hr. For's Bill virkelig bleven i Overhuset forkastet ved 92 Stemmer imod 76, altsaa ved 19 Stemmer. J Tirsdags have over 300 Lemmer af Underhuset holdt en Forsamling hos Statssecretair For. Derimod lode de Antiministeriale Lords, Thaulow, Temple, Gower, Hertugen af Richmond o. fl. sig see ved Hoffet og i Grev Shelburnes Hotel begynder alting at faae Liv igien. Saa stor Opsigt, som Statssecretair fors Bill, der blev forkastet i Overhuset, endog har gjort strax i Vegyndelsen, i Henseende til dens Vigtighed, saa har man dog aldrig troet at den skulde have foranlediget saa store Begivenheder, som nu ere for Dørren, og tage en saa alvorlig Vending, at bringe Underhuset i Opposition imod Overhuset, og formodentlig det nu værende Ministerium imod Kongen. Statssecretair For skal føle en emfindtlig Smerte over sin Plans Tilintetgiørelse.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Det allerede siden i Forgaars for vist udspredte Rygte, at det nu værende Ministerium havde faaet sin Afskeed, og at Varlementet altsaa maatte nødvendigviis dissolveres, saa som Coalitionen commanderer to Trediedeele af Underhusets Stemmer, er vel alt for overilende, men vil formodentlig blive opfyldt. Næste Postdag vil man og blive underrettet, om det Rygte er vist, at Kongen har udstrøget 5 Navne paa Geheimeraads-Listen, og ladet Seiglet affordre fra de 2de Statssecretairer.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Østerrige, den 19de December. For den Østerrigske Handelsgreen, som i en Tiid af 2de Aar har udmærket sig, nemlig paa Donau til det sorte Hav og derfra videre til Rusland, har man faaet en ubehagelig Efterretning fra Cherson, i Følge hvilken Pesten har sammeAds taget meget Overhaand. Man veed der intet andet Hielpemiddel imod samme, end at lægge Jisstykker paa PestBylderne. Desuden er der og bleven foranstaltet, at alle Huse, hvori anstukne Personer have opholdt sig, blive opbrændte tilligemed al deres Boehave, om de endog vare opfyldte med de beste Handelsvahre.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Warschau, den 20de December. Fra de Tyrkiske Grændser er det Rygte kommet hertil, at Storsultanen, i det han vilde forlade Constantinopel og begive sig til Brusa, er bleven afsat, og Prinds Selim igien ophøiet paa Thronen; men da de nyeste Breve fra Constantinopel af 25de November intet melde herom, maae man oppebie Bekræftelsen paa dette Rygte. – Efterretningerne fra Crim melde, at Pesten, som hidindtil temmelig heftig har raset i Cherson, tager nu af.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Polske Grændser, den 20de December. Det Rygte fornyes, at Prinds Frederich af Würtemberg, Storfyrstindens ældste Broder, skal blive udnævnt til Vice Chan, eller Vicekonge i Crim. Nogle Reisende, der ere komne over Kaminiec fra Tyrkiet, forsikre, at alle Bassaer og Statholdere over Provindserne sammestæds have faaet de mest paadrivende Befalinger om, at indsende deres Andeel af Tropper og Penge, endog forinden Foraarets Begyndelse, da de, som mest udmærke sig ved disse Jndsendelser, have Portens Løfte om anseelige Naadesbeviisninger.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Paris, den 22de December. Jngen tvivler her nu meere paa en Krig imellem Porten og dens Europæiske Naboer. Der veddes allerede om, at Fiendtlighederne førend Paaske skulle tage deres Begyndelse. - Daen af vore fornemme Herrer søgte at trøste en Engelænder, som syntes at være meget misfornøyet over vor Opfindelse af den ærostatiske Maskine, og til den Ende sagde til ham: Und de os kun denne Opfindelse. De have jo opfundet den store Hemmelighed, at man uden Fare kan gaae hid og did i Havets Afgrund." Svarede Engelænderen. De har Ret, min Herre, vi forske i det Dybe, men de i Luften. - Da Hr. Charles og Robert sendte deres Maskine i Luften, stod Hertugen, af Cumberland paa Pont Royal, og kom ved en stor Trængsel i virkelig Fare. Han raabte derfor, Jeg er en Broder af Kongen i Engeland. En Fransk Soldat kom ham derpaa strax til Hielp, og frelste ham ud af Trængselen. Hertugen bød ham sin Børse, men Soldaten sagde: Min Herre, jeg er en Fransk Soldat, og kan ikke imodtage denne Gave, skatterer mig ikke desmindre lykkelig, at have reddet dens Liv, som er en Broder af Kongen i Engeland.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Ribe, den 3die Januarii. Udi Riber Stift ere for seenest afvigte Kirke-Aar copulerede 1047 Par, fødde 1761 Drengebørn, 1685 Pigebørn, i alt 3446 af begge Kiøn, deraf 95 Uægte, døde Mandkiøn 1268, Qvindekiøn 1349, i alt 2617 af begge Kiøn, altsaa 829 flere fødte end døde. Jblant de Fødte anmærkes: 10 Par Tvillinger, 34 anmeldte Dødfødte. Jblant de Døde: a) Tvende Jubel=Lærere, Hr. Michael Boysen, Sognepræst for Lintrup og Hierting, 79 Aar gammel, været Præst 50 1/2 Aar; Hr. Peder Thun, Sognepræst for Østerlinnet, 75 Aar gammel, har været i Skole- og Kirke-Embedet 51 Aar. b) Høialdrende: En Mand af Lindingbroe i Thorstrup Sogn, navnlig Jens Jensen, 104 Aar gammel, har tient paa Floden som Soldat under Tordenskjolds Commando, har og været med, da Steenbuck blev fangen i Tønningen, ligeledes i Norge ved Frederichshald, da Kong Carl den XII. blev skudt; En Mand i Sevel=Sogn, 93 Aar gammel, laae i Garnison i Helsingøer, da Kong Cal den XII. blev skudt for Frederichshald. c) Af ulykkelig Hændelse 12, hvoriblant: En Dreng, der i et Deynetrug vilde seile over Lindschou Mølle=Dam, druknede; J Hierum død en Karl hastig af Næseblod; Paa Mandøe 5 strandede Liig, alle begravne i en Grav.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Kiøbenhavn, den 12te Januarii. Hans Kongelige Høihed Arveprindsen har den 1ste Jan. sidst udnævnt Stats Secretairen Geheimeraad Høegh Guldberg til Sin Ober=Kæmmerer, og tillige beskikket Justitsraad Malling, Secretaire i Cabinettet og Casserer ved Hans Majestæts Chatol Casse, til Sin Cabinets=Secretaire. Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 240. Procurator Schmidt, som befalet Actor, contra Delinqventen Hans Nielsen af Lolland, angaaende Qvæg-Tyverie paa Marken, hvorfor han er dømt at kagstryges, brændemærkes og til Fæstningsarbeide Livstid; No. 241. Secretair Hersleb, som anordnet Actor, c. Johan Lücke Heintz af Trundhiems Stift, som var sigtet for at skulle have udgivet falske 1 Rdlrs. Bancosedler, men frikiendt for Tiltale; No. 242. Ober Auditeur Rosenstand, som anbefalet Actor, c. Gunlich Gunnulsen Svalde og Astri Olsdatter af Norge, angaaende Leiermaal i forbuden tredie Leed, men hiemviist paa Vedkommendes Bekostning; No. 247. Proc. Schmidt, som befale Actor, c. Delinqventen Anders Nielsen af Norge, angaaende fierde Gang begaaet Tyverie, hvorfor han er dømt til Fæstningsarbeide Livstid, med videre, No. 256. Ober=Auditeur Rosenstand, som anordnet Actor, c. Delinqventen Mads Olsen, angaaende ringe Tyverie anden Gang, hvorfor han er dømt til Kagstrygning og Fæstningsarbeide Livstid, m.v. No. 248, Proc. Lange, som anordnet Actor, c. Jochum Kruuse af Bergen, angaaende Sigtelse af Mord paa en død funden Mandsperson, men frikiendt, med videre, No. 260. Dito, c. Delinqventinden Mette Thomasdotter af Sielland, angaaende Barnefødsel i Dølgsmaal, hvorfor hun er dømt at miste sin Hals, m.v.; No. 112. Søren Søndergaard og Simon Rasmussen, c. Jacob Rosborg og Bønder; No. 113. Matthias Ebsen, c. Geheime-Conferentsraad, Greve af Schack; No. 162. Skræder Lorenz Moeberg, c. Admiral Greve af Laurvigen; No. 101. Cancellieraad Juul, med flere, c. Cancellie-Assessor Steenfeldt med flere; No. 134. Jørgen Hansen Hauchelin, c. Hans Amundsen Rund; No 135. Dito, c. Dito; No. 84. Christian Huus, c. Christian Frederich Lybke m. fl.; No. 129. Johannes Hvalstadm. fl., c. afg. Peder Hansen Schredsholdts Børn og Børnebørn; No. 208. Bredo Frich, c. Kammerherre Beringskjold; No. 232. Farver Kønsberg, c. Hørkræmmer Huulegaard paa hans Hustrue Engel Maria Jvers Vegne; No. 107. Krigsraad Ammidsbøll, c. Justitsraad og Kammer=AdvocaColbiørnsen paa Embeds Vegne.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Ved Tal=Lotteriets 309 Trækning i Altona udkom: No. 25, 44, 63, 39. 19.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Ved Tal=Lotteriets 392 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 37, 1, 81, 48, 42.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Paa Løverdag den 17de Januarii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Copulerede. Kiøbenhavn den 5te huis Hr. Kiersgaard, MaterialForvalter ved det Østersøiske og Guineiske Handels-Verft, og Jomfrue Maria Catharina Rasch.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Døde. Paa Sanderumgaard den 31te Decbr. Hs. Excellence Hr. General Lieutenant Leth, i sit 80 Aar. Kiøbenhavn den 1ste huj. Mad. Anna Christine Walther, 63 Aar; den 6te Hr. Andreas Jacob Munck, Hørkræmmer, 48 Aar; Hr. D. A. Schneider, 36 Aar; den 7de Hr. Frederich Kaarup, Bogholder, 56 Aar.
Berlingske Tidende, 1784-01-12
Posten fra Hamborg for Fredag og i Dag er ikke ankommen Klokken 10 i Aften.