Københavns Adresseavis, 1767-01-28
Den Jødiske Nation. Summe. Par Drenge Piger i Summa Mænd, Qvinder, Drenge Pige, Ere saa 1286 flere døde end føde. De Døde ere henrykkede af følgende Svagheder, nemlig: Alderdom 234, Alteration 1, Apoplexie 2, BarnsNød 1, Barsel=Seng 52, Beenbrud 3 Blodgang 446, Blodstyrtning 11, Brækning 1, Brok 2, Brøst Syge 415, Bylder 2, Colica 11, Durchløb 47, Dødfødde 7, Feber 193, Flek=Feber 3, Flod 4, Flod=Feber 1, Forkølelse 7, Forløftelse 1, Frisler 15, Galde=Feber 2, Gicht 3, Guulsoet 2, Hals=Syge 2, Hastig død 13, Hidsig Feber 151, Hikken 1, Hoste 3, Hoved=Vee 7, Hævelse 15, Jndvortes Svaghed 1, Jnflammation 26, Koldfyhr 4, Kopper 42, Krampe 5, Kræbs 1, Kræft 1, Lunge=Syge 1, Mave=Vee 9, Moder=Syge 2, Myrdet 2, Mæslinger 1, Nyefødde 4, Obstruction 15, Orme=Feber 13, Pleuris 12 Purpur=Feber 1, Qvalt af Røg 1, Skiærer 1, Skiørbug 4, Slag meest Børn) 1077, Sprinkler 7, Steen 6, Sting 5, Svindsoet 129, Tand=Vee 2, Trødske 11, Tærende Syge 179, Ulykkelig Hændelser 45, Vattersoet 76, Værk 2, Ærgelse 1. Af Svagheder som ey ere anmeldte, ere bortdøde: J Citadellet 59, Hellig Geistes Hospital 44, Børnehuset 81, Pesthuset 84, Ladegaarden 36, Convent huset 263. Af den Jødiske Nation 18. Man har anmerke, at her i Staden fra Begyndelsen af 1740 til Enden af 1766, ere opulerede 20360 Par Fødde 32942 Drenge og 31510 Piger, altsaa fødde Døde 24287 Mænd, 18644 Qvinder, 23324 Drenge, 20296 Piger, altsaa døde, 86551. Summa i 27 Aar, flere Døde end Fødde 22099. Anmerkning. Den Indretning med aarlige Tabeller over Fødde og Døde læses i Bibelen at være brugt i Mosis Tider, som nogle Gange talte Jfraliterne, og inddeelte Folket i 100 og 1000. Ægypternes stats kloge Regiering havde paalagt enhver Huusfader, at aarligen indlevere Tabeller paa alle Personer i sit Huus; Efter samme indrettedes siden Hoved Lister over heele Stæder og Lande, og endeligen over heele Riget. Af Livio seer man det og at have været nøye iagttaget hos Romerne. Ved den Romerske Skat=Udskrivelse Luc. 2 bleve sikkert ey allene de Ældre, som skulde betale Hoved=Skatten, antegnede, men endogsaa det mindste Barn, Hvorfore og efter Kirke=Fædrenes Berettelse, de første Christne i Rom fornøyede sig ved at see Jesum paa de Bethlehemiske Skat=Tavler som tillige med de andre bleve forvarede i Rom. Af disse Tavler saae den Romerske Regiering hvad Hinder i Folke=Forøgningen der kunde ved gode Love bortryddes: de saae, for Exempel, mange, deels af Smag for Overflod og Beqvemmelighed, at skye Ægteskaber og Børns Avlelse: Man indrettede derfor Jus trium & qvinque Liberorum for at borttage denne Leede. Chineserne, hvilke efter manges Paastand, ere Colonister fra Ægypten, berettes at endnu efter gl. Sædvane holde den gamle Ægyptiske Tabel=Methode. Af vore Europæiske Stater lader det, at Engeland haver i de senere Tider været de første som siden 1680 have indrettet samme Liste, dog ikke nær saa nøye som i gamle Tider. Men nu omstunder have de fleeste Enropæiske Riger oprettet saadanne Tabeller. De i Sverrig, begyndtes 1749, og ere at Ansee som de beste i Europa. Eftertanke giør sig en tredobbelt Nytte af slige Tabeller. 1) En Theologisk, da man deraf seer Guds underlige og vise Regimente i den Proportion mellem Fødde og Døde. saavel af Mandfolk som Fruentimre. 2) En Politisk, i ter kand giøres Beregning paa Jndtægter og Udgifter m.m. Man har ogserveret, at for Dronning Endsabeths Regiering, da Engeland havde 3 Millioner Mennesker, nødtes det næsten hvert Aar til at kjøbe udenlandsk Sæd: Men nu da Folke=Mængden er henimod 7 Millioner, frembringer Landet endog i middelmaadige Aar 3 Aars Fødde af Brød, eller Korn til 20 Millioner Mennesker. De Svenske Handlinger sige os, at Sverrig for 1 par 100 Aar tilbage solgte baade Sæd og andre Vietualier til udenlandske næsten hvert Aar, og havde altsaa større Folke=Mængde end nu da det i dyre Aaringer maae kiøbe 500,000, og i de beste Aaringer 150,000 Td. udenlandsk 3) Haver Spanmaal, foruden andre Levnets=Midler. samme Indretning ogsaa en stor Nytte i det Medicinske, i henseende til de Epidemiske Sygdomme, og de forskiellige Svagheder som herske i et Land frem for i et andet, og paa en Aarsens Tid frem for en anden, med megen anden Nytte.