JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1825-06-13
Professor Wiedemann i Kiel har erklæret den ved Frederiksstadt skudte Fugl af Storkearten for at være: den røde Jbis.
Viborger Samler, 1825-06-13
Man seer i fyenske og nogle jydske Aviser averteret fra Varde om en betydelig Auction, der den 20de Juni, holdes paa Hennegaard over 116 Oxhovder røde og hvide franske Vine samt 1 Pibe fransk Brændeviin, Eddike, 8 Kasser med fine Vine, 50 Flasker gammel Cognac, 6 Fade Terpentinolie, Kathrineblommer, 8 Boutellier Bergamotolie, 150 dito Provenceolie, Viinsteen, Orleans, Okker, Spanskgrøn, Bruneller, Ca pres og Oliven m.m. Alt indstrandet med den svenske Galease Cathrine Capt. Petersen.
Viborger Samler, 1825-06-13
Ribe, den 7de Junii. Jgaar blev Biskop Dr.theol. Hertz, Ridder af Dannebroge begravet, ledsaget til sit sidste Hvilested af et talrigt Følge saavel af Omegnens Geistlige, som Byens Jndvaanere.
Viborger Samler, 1825-06-13
Processionen gik fra Bisperesidentsen til Domkirken, her tolkede Hans Høiærværdighed Hr. Stifts- og Amtsprovst Dr. theol. Koefod i en hjertelig Talle sin og den almene Veemodsfølelse ved denne elskede Foresattes altfor tidlige Død. Før Talen blev fra Orgelet, ved Hr. Adjunct Hansen, Hr. Musiklærer Lorenzen, 6 fortklædte Damer og nogle af Skolens Disciple afsiungen Psalmen No. 422 og efter Talen No. 424 i den evangelisk-christelig Palmebog.
Viborger Samler, 1825-06-13
En Egekrands lagdes nu af et lidet hvidklædt Pigebarn paa Kisten og 12 fortklædte Damer strøede Blomster omkring den, fulgte derpaa med Følget til Graven for efter Jordspaakastelsen igjen ved Blomsterstroening at hædre den Hensovedes jordiske Levninger. Necrolog. Jens Michael Hertz, Dr. theol., Biskop over Ribe Stift, Ridder af Dannebrogen, blev født den 26de Julii 1766 i Bondebyen Orslev ved Vordingborg. Hans Forældre vare: Hermann Herz, kongelig Skovrider, og Birgitte Chathrine Herz, født Johansen, hvilken hans Moder er bekjendt af flere poetiske Arbeider, hvoriblandt, Bidrag til Kirkesangene og en metrisk Oversættelse af Davids Psalmer. Berøvet sin Fader, blev han i sit 9de Aar sat i Helsingøers Skole med Understøttelse af Hans Kongelige Høihed Arveprinds Frederik, og da hans Moder nogle Aar efter indgik i Ægteskab med daværende Controlleur, siden Toldskriver og Justitsraad Boye i Kjøbenhavn besøgte han fra den Tid af, efter Høibemeldte Prindses Foranstaltning Kjøbenhavns latinske Skole. 1784 blev han derfra demitteret, tog philosophisk Exammen 1785, og conditionerede derefter som Huuslærer 1 Aar hos Agent Staahl i Stubbekjøbing og 4re Aar hos Pastor Koch i Horbeløv paa Falster. Under hans Ophold der forberedede han sig til theologisk Embeds=Exammen, hvilken han underkastede sig 1787. Den 21de Januari 1791 blev han kaldet til Sognepræst for Nør haae Meenighed i Thye, og ægtede samme Aar forbemeldte Pastor Kochs Datter Christiane Sophie. Ved hende blev han Fader til 8te Børn af hvilke det ældste og yngste ere døde. Fra Nørhaae blev han 1796 kaldet til Buttrup og Tudse i Sielland, og atter derfra 1800 til Korsøer. Aaret 1804 som berøvede ham en kjer og troefast Huustroe og satte ham, som en fattig Mand med 6 moderløse Børn i en saare kummerlig Forfatning, oprettede igjen hans Tab, da han blev kaldet til Domprovst og Sognepræst i Roeskilde, og indgik Ægteskab med hans afdøde Huustroes værdige Søster, Elise Christence, som med sandt Moderhjerte opfyldte den forevigedes Plads. 1807 blev han beskikket til Amtsprovst over Roeskilde Amt, og 1812 beæret med Hæderstegnet for Dannebrog=Ordenens 4de Klasse. 1817 blev han creeret til Doctor Theologi i Kjøbenhavn og 1819 kaldet til Biskop over Ribe Stift. -
Viborger Samler, 1825-06-13
Hvad han i disse sine forskjellige Embedsstillinger har udrettet, hvormeget hans utrættelige Virksomhed, hans rige Erfaring, hans fromme Tænkemaade, har befordret og udbredet Sandhed, christelig Dyd og Oplysning, det skjønnes af dem, der omgave ham, og vil end længe paaskjønnes af dem som leve efter ham, og nyde Frugterne af hans nidkjære christelige Virksomhed. De vigtigste af hans litteraire hidtil offentlig udgivne Arbeider ere: Det befriede Jørgel, et tro net episk Priisdigt; Tale og Sange ved Hendes Majestæt Dronningens Fødselsdag 1808, tvende Prædikener; en Afhandling om Lugheden i de tre første canoniske Evangelier; Johannes Aabenbaring, metrisk oversat; en Dissertation: an entant Pentalenclii in libris regum vestigia, siden oversat paa Tydsk af ham selv; og endelig en Doctordisptats: De Julio Firmico Materno. - 1825 den 2den Junii bortkaldes han af den Almægtige til et bedre Liv. Huustroe, Børn og Venner begræde hans Tab, velsigne hans Minde.
Viborger Samler, 1825-06-13
Bekjendtgjørelser. Det behagede den alvise Gud Torsdag den 9de Juni Morgen Kl. 3, efter flere Aars smertefulde Lidelser ved en rolig Død, at indtalde til en glad Evighed, vor retskafne gode Fader. Landvæsens-Commissair Mathias Skov til Bustrup i Salling, i hans Alders 77de Aar.
Viborger Samler, 1825-06-13
Hvo der kjendte den Afdødes Værd som redelig Mand og den bedste Fader, deeler vist med os, hans efterlevende 4re Børn, vor høist billige Sorg, over hans Bortgang. Dette undlader vi ikke herved sørgeligst at bekjendtgjøre fraværende Slægt og Venner. Frabedende al skriftlig Condolence. Bustrup den 11te Juni 1825. P. Skov. C. Skov. A. D. Kieldsen, M. Skov. fød Skov.
Viborger Samler, 1825-06-13
J indeværende Aars Omslagstermin vil Pakkeposterne, som afgaaer fra Kjøbenhavn og Aalborg, indtræffe i Viborg saaledes: Pakkeposten fra Kbhavn af 18de Juni indtræffer 22 ell. 23de Ditto fra Ditto af 25de - indtræffer 29 ell. 30te Ditto, fra Aalborg af 21de - indtræffer 22de Ditto fra Ditto af 28de - indtraffer 29de hvilket herved, ifølge den Kongelige Generalpostderections Ordre, bekjendtgjøres. Viborgs Postkontoir den 8de Juni 1825. - Hansen.
Viborger Samler, 1825-06-13
For et Par Handlende eller Snapstingsgjæster, som har Heste og Vogn med er i Nærheden af Torvet, god Leilighed i Snapsting. Bogtrykkeriet anviser.
Viborger Samler, 1825-06-13
Kaalrabi og Grønkaalsplanter ere nu at faae paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1825-06-13
Auction. J Følge Forlig og derefter passeret Udlæg, bliver efter Udlægshaverens Begjæring, Gaarden Mølgaard. Hr. Kold tilhørende i Lundbye Sogn Sleth Herre, og Aalborg Amt med tilliggende Hartkorn 7 Tdr. stillet til Bortsælgelse, ved 3de paafølgende Auctioner, nemlig : 1ste Gang Torsdagen den 3de Juni ) 2den - den 14de Juli ) 1823. og 3die den 28de Juli ) hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. De 2de første Auctioner holdes paa Tinghuset i Løgstøer; men den 3die og sidste om antagelig Bud skeer, paa Gaarden selv. Laden og Fæehuset er for faa Aar siden af nye opbygget af Bindingsværk og murede Vægge, og dens Eiendomme, ere fortrinlig gode, da der til Gaarden aarlig kan avles circa 3 til 100 Læs Engboe, foruden Kløverhøe, desuden er ved Gaarden Studtørvegrøft. Gaarden kan fodre og græsse 10 Bæster, 40 Stkr. Fæekreature, foruden endeel Faar. Marten kan godt drives med 6 Bæster, Conditionerne kan erfares paa Auctionsstedet. Liebhaverne indbydes. Løgstøer den 9de Mai 1825. J. Scharling. Egense Kloster, eller Hovedgaard og Gods beliggende omtrent 3 Mile fra Aalborg, bliver efter Dom og Udlæg, stillet til tre Auktioner, som afholdes paa Tingstedet i Nibe.
Viborger Samler, 1825-06-13
Fredagen den 8de Juli førstkommende ) hver Gang om 22de Juli og ) Formiddagen. 5te August ) Kl. 11 Slet.
Viborger Samler, 1825-06-13
Hovedgaardens orbyttede Agerjord udgjør omtrent 11 Tdr. Land, Skov og Eng circa 200 Tdr. Land, foruden Hedejord og med Gaarden, som drives ved Hoverie, følger 40 Køer og 2 Tyre. Godset bestaaer af 20 Gaarde og 21 Huse. Jagt og Fiskerie medfølger, og Eiendommen tilligger en betydelig aarlig Jndtægt af Søe mærkerne i Liimfjorden. Conditionerne, hvorefter en betydelig Deel af Kiøbesummen blive indestaaende i Eiendommen, ere forinden til Eftersyn paa Egense Kloster og Hostemart samt paa mit Contoir, og paa Byfoged-Cantoiret i Ringsted. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning, overeensstemmende med Plataten af 22de April 1817. Ribe, den 2den Juni 1823. Bassesen.
Viborger Samler, 1825-06-13
Efter Begjær af Landsoverretsprokurator Møller, paa Udlægshaverens Vegne bliver den Christen Clausen tilhørende Gaard Graagaard kaldet beliggende i Thorning Sogn, Lysgaard Herred Viborg Amt, og staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 ½ Alb. med Kirketienden af samme Hartkorn, stillet til 3de efter hinanden afholdende Auctionen, saaledes: 1ste Gang Onsdagen den 13de Julii 2den Gang Onsdagen den 27de Julii og 3die Gang Onsdagen den 10de August næstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner holdes paa Lysgaard Hids Herreders Contoir, men 3die Auction i Gaarden selv. Conditionerne erfares ved Auctionerne. Hvilket herved ifølge Placaten af 22de April 1817 bekiendtgiøres, ikke allene til de Lysthavendes, men endog til Vedkommende Eieres, Besidderes og Panthaveres Efterretning. Lysgaard Hids Herreders Contoir den 6te Juni 1825. Holstein.
Viborger Samler, 1825-06-15
Nyeste Postefterretninger fra Udlandet. Rheims. 31te May og 1ste Junii. Af de sædvanlige Bønner ved Kronningsfesten vare de Steder udeladte der forbinder Kongen til Kjetternes Udryddelse, samt det "At Folket havde valgt Kongen, iligemaade at Kongen lover "At hindre og forbyde ald Udsuelse og Uret, hvilke Personer der end gjorde sig skyldige i Samme.
Viborger Samler, 1825-06-15
De ved Kjørselen fra Fismes saarede Herrer befinde sig uden Fare - Kongen som kjørte foran, slog Vinduerne ned, og Kudsken var saa klog, at befale Postillionen kun at lade dem løbe, men holde dem i Veien. Det reddede Kongens Vogn fra Uheld. Hertugen af Damas og de andre som vare i Vogner bag ved, væltede, fordi Postillionen ikke turde lade Hestene løbe paa Kongens Vogn; men dreiede af fra Veien, hvorved den væltede.
Viborger Samler, 1825-06-15
Ved den store Troppemønstring her den 31te May fik Hertugen af Treviso et Slag af sin Hest, hvorved han fik et slemt Slag paa Benet; General Bourdesoulle blev to Gange kastet af sin Hest fra Fismes til Rheims (andre sige den snublede.)
Viborger Samler, 1825-06-15
Krigsministeren gav den 30te en stor Fest for de fremmede Gesandtere, de fornemste Hofembedsmænd, Militære &c., som var saa talrig, at man en heel Time maatte bie for at komme fra den ene Sahl i den anden. Den 31te gav samme Minister atter en Fest hvortil alle Leirens Generaler og Oberster vare indbudne. Ogsaa Stadens Maire gav en Dince paa 150 Dækninger for fremmede Ministre Statsministre, Pairer, Statsraader, Justitiarii &c. Staden, var om Aftenen illumineret og Vinduerne vare smykkede med Fahner, hvorpaa vare broderede Lillier.
Viborger Samler, 1825-06-15
Ved det store Kongel. Banqvet, som Kronningsdagen blev givet, spistes ved forskellige Tafler - Man bemærker at den engelske Ambassadør, Hertugen af Northumberland, hverken bivaanede denne eller nogen af de andre givne Fest=Maaltider.
Viborger Samler, 1825-06-15
Da de 1200 Fugle efter gammel Skik løslodes i Kirken efter Kroningen, bleve de blændede af de mange Lys i Lysekronerne og forbrændte sig Vingerne o. s. v. Aviserne ligne dette Uheld, ved et Folk, som gives uforberedt Friheden; Andre indvende derimod : naar Folket, som disse Fugle, ikke blændedes af det konstige Lys, men løslodes i den fri Luft, ville dette Uheld have været forebygget.
Viborger Samler, 1825-06-15
Om Morgenen den 1ste Juni forlod Hs. Majestæt og Dauphin Rheims under Folkets gjentagne Vivatraab - Ved Ankomsten til Fismes besøgte Kongen Hertugen af Damas og General Curial og glædede sig ved deres Lægers Forsikring om, at de snart ville vorde helbredede. Da Kongen i Gaar kom hjem fra Troppemønstringen, besøgte han Kjøbmandstorvet og besaae med synlig Opmærksomhed Fabrikaterne fra Jndlandet. - Blandt de frigivne Landsforviiste lykkedes det ikke Merlin de Douay, Sieyes og Maler David, at giengives deres Fædreland, da det er vedtaget som ufravigelig Regel, Madrid.
Viborger Samler, 1825-06-15
23de Mai. Blandt Soldaterne ere Børnekopat Jngen, som underskrev Ludvig 16des Dødsdom, bliver fri. perne udbredte. 3 Regimenter ere rykkede ud mod Stratenrøvere. - Andalusien ere fuld af slige Bander - Man er betænkt paa at ophæve den frivillige Militairmagt, som er altfor selvraadig og i dens Sted indføre Gensdarmer (Borgermilitair.) Da ogsaa Holland vægrer sig ved at laane os, mener man der paabydes et Laan paa 50 Mill. Franker. -
Viborger Samler, 1825-06-15
Den nu befriede Krigsminister St. Crux er paa nye i Uheld. Nogle Chefer og Stabsofficerer, der bleve hindrede fra at give Vidnesbyrd i hans Sag, have anklaget ham for Snyderi. Til Havannah og Perufendes Gouverneurer og Militairchefer herfra.
Viborger Samler, 1825-06-15
Constantinopel. 10de Mai. Alle Storherrens Børn have havt Børnekopper Foruden Thronarvingen er Prindsesse, Fatime, 1 1/4 Aar gl., død deraf. Nu har Storherren kuns af 8 Børn, 2 Prindsesser paa 11 og 14 Aar og en tvaarig Prinds Addulmeschid i Live. Den 30te April løb Storadmiralen ud med 12 Krigskibe til Dardanellerne. Ved Arbeidernes Uforsigtighed kom Natten for Jldløs i Tøihuset, hvorved der og kom Jld i hans Fregat, der er Flagskib - Nogle kristne Slaver i Bagno vare saa ferme, at de slukkede Fregattens Jld, hvorfor de fik deres Frihed, 2500 Piastre og desuden Foræringer. Flaaden skal i nogle Dage have lagt i Dardanellerne, da græske Skibe krydsede uden for. - Efter de sidste Tidender fra Grækenland skal Jbrahims Nederlag være vist -De græske Admiraler Miaulis og Sachturi skal have taget 16 fra Grækerne ifjor tagne Skibe med Proviant og Munition til Patras, samt ved Suda brændt 1 ægyptisk Fregat og boret 8 af deres Krigskibe i Sænk.
Viborger Samler, 1825-06-15
Stockholm. Fra alle Rigets Provindser indløbe dagligen før gelige Efterrretninger og de Ødelæggelser, som SmaaKopperne anrette. J Stockholms Lehn, DalardMenighed, vare i April Maaned 15 Personer mere eller mindre angrebne af denne Sygdom, og i Mand Menighed laae 39 Personer syge af Kopper.
Viborger Samler, 1825-06-15
Blandede Efterretninger. Den weimarske Nationaltidende undrer sig over, at Statsminister v. Göthe, i det han forebyggede Eftertryk af sine egne Værker, ikke tillige har benyttet sin Jndflydelse hos de tydske Regieringer til at faae al Eftertryk over hele Tydskland hævet.
Viborger Samler, 1825-06-15
Ved en stærk Jldebrand i Gens den 18de f. M. bleve 12 Mennesker et Offer for deres Hjælpelyst, da et brændende Tag styrtede sammen over dem.
Viborger Samler, 1825-06-15
Paa Øen Øesel er i dette Foraar opdaget nye jernholdige Svovl=Dynd=Bade af lægende Virkning.
Viborger Samler, 1825-06-15
Den 13de Mai fandt den sædvanlige Foraars Promenade fra Moscou til Sokalnitsch Sted. Man talte ved denne Leilighed ikke mindre end 9525 Vogne, Kalescher og Droschener.
Viborger Samler, 1825-06-15
J Stockholm har Toldvæsenet i denne Tid gjor en meget betydelig Confiscation af Manufacturvarer, som en finsk Trælast=Skude vilde have indsmuglet. Skipperen og Mandskabet flygtede i Baaden.
Viborger Samler, 1825-06-15
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 10de Junii. Hamlorg 2 M. a vista 212. Specier 215. - Specier solgtes til 12 Mk. 15 s. Obligationer (uden Renter) 9 1/4 a 9 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820. 102 ½ a 103 Rbdlr. rede Sølv eller 110 1/2 a 111 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 5 pCent.
Viborger Samler, 1825-06-15
Kjøbenhavn, den 10de Junii. J Onsdags begave Hs. Majestæt Kongen, Hs. Majestæt Dronningen og Deres Kongelige Høiheder, Kronprindsessen og Prindsesse Wilhelmine Sig ombord paa det Kongelige Dampskib, for dermed at gaae til Eckernforde, hvorfra de høie Herskaber agte at tage til Louisenlund. Derfra begiver Hs. Majestæt Kongen sig til Rendsborg, hvor Tropperne skulle mønstre, og siden til Glückstadt samt videre over Marsken, Dithmarsken, Eiderstedt og Husum, hvorfra Hs. Majestæt ogsaa skal have bestemt at besøge Nordstrand, Pelliorm, Fohr og Sylt, for allevegne Selv at betragte den Skade, som Oversvømmelsen har anrettet. Den 30te skal Hs. Majestæt have bestemt at vende tilbage til Louisenlund, over Tøndern.
Viborger Samler, 1825-06-15
Den 22de Mai d. A. er den forhenværende Toldcasserer i Foldingbroe O. R. S. Schlanbusch, forundte Bestalling som Overkrigskommissair, paa Grund af en ham for misligt Embedsforhold overgangen Høiesteretsdom, af Hs. Majestæt Kongen bleven casseret.
Viborger Samler, 1825-06-15
Den rige engelske Lord Willoughby de Broke er, paa sin skjønne Jagt "Anteloppe," ankommen til Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1825-06-15
Sommerskuespillene i Kjøbenhavn ere begyndte. De aabnedes Fredagen den 3die Dennes med en Prolog af Øehlenslager, fremsagt af Mad. Wexschall de to sidste Acter af Jflands Pebersvende efter Falsens Bearbeidelse, hvori Jfr. Clausen fra Nyborg bestyrkede det store Haab om at vorde en ypperlig Skuespillerinde, og endelig nogle Scener af Syngestykket Barberen af Sevilla, paa Tydsk, hvori Jfr. Pohlmann, som af Selskabet faaer 100 Specier for 3 Aftener atter høstede fortjent bifald. Logerne vare dog ikke fulde.
Viborger Samler, 1825-06-15
Hr. Christian Lehman, der for nogle Aar siden viiste sig her i Liniedands m. v. som en Stedsøn af Legat, reiser nu fra Petersborg til London, og vilde den 1ste Juni give en Forestilling paa Mad. Kuhns Sommertheater paa Vesterbroe, og der, efter Forsikring, vise sig som en fuldendt Kunstner i et sit Fag.
Viborger Samler, 1825-06-15
Af en Deel af Thieles danske Folkesagn, er nylig i en brittisk Journal leveret engelske Oversættelser.
Viborger Samler, 1825-06-15
Den 9de Dennes saaes i Middelfart Kjøbstad, en Borgerfest, hvortil man saalænge de ældste Folk kan mindes ikke erindrer Magen da Fyens elskede og ærede Gouverneur, Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, lagde Grundstenen til et nyt Raad Dom og Arresthuus for Middelfart Bye og Vends Herred.
Viborger Samler, 1825-06-15
Natten imellem den 4de og 5te d. M. afbrændte Gaarden Nebbølle i Lolland. Jlden brød ud henimod Kl. 12, og angreb med saadan Hurtighed samtlige Gaardens betydelige Bygninger at disse i omtrent 2 Timer aldeles opbrændte. Eieren, Hr. Kammerraad Dahl, var fraværende, og hans Søn blev, ved en i hans Sovekammer værende Hunds Allarm, til Lykke vækket af sin Sovn, endnu førend Jlden brød ind i Værelserne men dog først da den havde omspændt alle Bygningerne. Han maatte desaarsag forlade sit Værelse uden at see andet end en Frakke, hvormed han bedækkede sig, reddet. Afhvilken Aarsag Jlden er opkommen vides ikke.
Viborger Samler, 1825-06-15
Foranstaltning til Linnedhuusflidens Fremme.
Viborger Samler, 1825-06-15
En af de vigtigste Mangler ved den danske Linnedhuusflid er, at dens Produkter ikke besidde den Hovedfordring, der gjøres ved Lærreder, som skulle kaldes gode Handelsvarer; de mangle nemlig Eensformighed, de ere hinanden høist ulige i Længde, Bredde og Fiinhed. Da det er anseet som et vigtigt Middel til Linnedhuusflidens Fremme, ved Belonninger at opmuntre dens Udøvere til at forfærdige handelsdygtige Varer, saa har det, paa General-Toldkammer= og Commerce-Collegii om denne Sag nedlagte allerunderdanigste Forestilling, behaget Hans Majestæt allernaadigst at befale, at der til Forsøg skal i Odense og Randers Amter, som ere de Distrikter i Danmark, hvor Linnedhuusfliden er meest udbredt, udsættes Præmier for der vævede Lærreder, som ere 25 50 eller 75 Alen lange, og blegede 41, 5, 5 1/2 og 6 Qvarteer brede, med Tillæg.) af 2 Tommer for de ublegede; dog maae Lærrederne i i Længden have et Overmaal af 2 Tommer som blive af lippede og stemplede, for at tjene til Control. J at fastsætte denne Længde og Bredde er der i taget Hensyn saavel til Land=Almuens Kræfter, som til de tvende Hovedbrug for Lærredet, nemlig til Skjorter og Lagner. Hvad Fiinheden angaaer er det bestemt at Lærrederne skulle inddeles i fire Klasser : 1ste Klasse med 36 til 45 Traade pr. Tomme i Renning; 2den Klasse med 46 til 55 Traade; 3die Klasse med 56 til 65 Traade; 4de Klasse med det derover værende Antal Traade pr. Tomme i Ren ning. Præmien for 1ste Klasse er bestemt til 11 s. Tegn pr. Alen, for 2den Klasse til 2 s., for 3die Klasse, til 2 1/2 s. og for 4de Klasse til 25 sk. pr. Alen. For at bedømme hvorvidt Lærrederne ere tilvirkede overeensstemmende med ovenstaaende Forskrifter, har Hs. Majestæt endvidere befalet, at der i Odense og Randers Amter skulle oprettes Lærredshaller, som hver for sig skulle bestaae af tvende Medlemmer, helst Vævere, hvis Pligt det bliver at undersøge det Lærred, som bringes til Hallen, og at stemple det, saafremt det har de dertil udfordrende Egenskaber. For Odense Amt holdes Hallen i Lumby, Lumby Sogn, Lunde Herred; for Randers Amt i Randers Kjøbstad. Tiden, naar Hallen begynder, vil af Øvrigheden vorde nærmere bestemt. Præmierne kunne ventes udbetalte af Hallen. Stemplerne ere No. 1, No. 2. No. 3, No. 4, som betegne til hvilken, redernes Længde; 4 4 4 4, der tilkjendegive Bred Klasse Lærrederne høre; 25 50, 75, der vise Lær den og O. A., Odense Amt, R. Ar. Randers Amt, eller Amterne, hvori Lærredet er hallet. Hallemærket bliver sat paa begge Ender af Lærredet. Hallingen skeer uden Bekostning for dem der lade halle. Hallen er ansvarlig for, at det af den paa Lærre derne trykte Stempel i alle Maader er overeensstemmende med Lærredernes Beskaffenhed; en Følge deraf bliver det, at Kjøbmanden ikke behøver at undersøge hvert Stykke hallestemplet Lærred der tilbydes ham da Stemplet strax viser af hvad Beskaffenhed det er, hvorimod, saafremt det siden befindes at Lærredet ikke har været, som Stemplet tilkjendegiver, han da er berettiget til gjennem vedkommende Politieret at søge Skadeserstatning hos Hallen. - Det hallede Lærred som bringes til Salg, skal være saaledes : sammenlagt, at begge de stemplede Ender ere tilsyne.
Viborger Samler, 1825-06-15
Den Lungesyge som i nogle Maaneder har hersket blandt Hestene i de danske Stater, synes i Udlandet at være anseet for en Sygdom af langt værre Natur end den er, og jeg har derfor anseet det for Pligt, i Følge min Embedsstilling, at bekjendtgjøre følgende. Den ondartede Lungesyge er, efter alle de Erfaringer jeg har havt Leilighed til at samle om samme, ikke smitsom, og der er derfor hos os aldrig taget Hensyn til de Syges Afsondring, selv der hvor Sygdommen udbrød blandt et stort Antal Heste, saasom i den Kongelige Stald og i det Kongelige Stutterie paa Frederiksborg. Det er almindelig foranledigende Aarsager, der frembringe Sygdommen, og den kan derfor ikke sættes Grændser, hverken ved Spærring eller Lovbud. At hiin Lungesyge ikke har været meget ondartet, viser den ringe Dødelighed, der har fundet Sted. Af omtrent 200 Heste, som i den Kongelige Stald i større eller mindre Grad sted af Sygdommen, døde ikkun een. J det Kongelige Stutterie paa Frederiksborg, som har et Antal af over 650 Heste, var Sygdommen almindelig udbredt. Den er nu standset, og Stutteriet tabte kun 23 Heste. J alle Cavallerie-Regimenter yttrede Sygdommen sig ogsaa men bortrev i det hele ikke flere end 38 Heste. Ved den Kongelige Veterinærskole ere af 1256 Heste, som bleve behandlede for denne Sygdom, 77 døde. Heraf vil altsaa kunne sees, at den Bekjendtgjørelse Præfecten i Meurthe Departementet har ladet indrykke i de offentlige Blade, at der i Danmark skulde herske en Hestesyge, der endog var saa smitsom, at Smitten kunde forplantes ved Mennesker der behandlede de syge Dyr, enten er en Følge af at han har været aldeles feil underrettet om den her udbrudte Lungesyges sande Natur, eller ogsaa et utidigt Foster af en frygtsom og overspændt Phantasie. C. Viborg, Den Kongelige Betrinairskoles Forstander.
Viborger Samler, 1825-06-15
Ledige Embeder. Præste=Embedet ved Zions Menighed i Tranquebar og det dermed forenede 1ste Missionair-Embed, 600 MadrasRupier. Desuden nyder denne Embedsmand, fra den Tid af, han har forskaffet sig de til at forestaae 1ste Missionair-Embedet fornødne Kundskaber i det tamuliske Sprog, endnu 600 Madras=Rupier aarlig. Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Michaelis Sogn i Fridericia 400 Rbd. Sølv og fri Be lig, foruden Høitidsoffer af Menigheden. Sognekaldet Kjøbstaden Saxkjøbing i Lolland, 350 Rbd. Gjold Sogne tald i Aalborg Stift 180 Rbd. Tingsted Sognekald paa Falster 400 Rbd. Paarup Sognekald i Fyen, 400 Rbd.
Viborger Samler, 1825-06-15
Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Kjøbstaden Veile, 300 Rbd. Sølv aarlig, foruden fri Bolig og Brændsel, samt Høitidsoffer af Menigheden.