JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Efter den første officielle Modtagelse samledes nemlig de to Kirkedrotter til en privat Underholdning, ved hvilken Paven med høitidelig Holdning talte om sin høie Alder, at han nu vistnok snakt vilde staae for Guds Throne for at gjøre Regnskab for sit ansvarsfulde Embede og derfor ikke for Hs. Majst. kunde tie om de Forfølgelser, de Romersk-Catholske maatte lide i Keiserens Stater. Keiseren svarede hertil med et tvunget Smiil, at det kun var "Bladene, der berettede Sligt, men da Paven i dette Tilfælde plaiderede Bladenes Sag og af en Skuffe fremdreg endeel ugjendrivelige Documenter og, efter i en halvt med Jnderlighed bedende, halvt med Alvor advarende Tale, hævede Øinene med Tak til Gud fordi det var blevet ham forundt, personligt at vidne for Keiseren om dennes Uret og om Kirkens Ret: vedblev Keiseren dog at forsikkre om det Grundløse i saa sorte Skildringer. Da Underholdningen havde varet saaledes omtrent 1 Time, brød Keiseren op i temmelig tvungen Stemning, efter at have i de alvorligste Udtryk bedet Paven om, ikke at uleilige sig med et Contrabesøg. Senere forsøgte Statssecretairen, Cardinal Lambruschini, som paa den diplomatiske Etiquettes Vegne var given Keiseren til Ledsager, ogsaa ved Leilighed at tale Kirkens Sag, men af hans senere Yttringer: af denne Mand er Jntet meer at haabe kan man slutte sig til Resultatet. Keiser Nicolais Ophold i Rom blev saaledes koldt og stivt. Ogsaa den ceremonielle Pomp var begrændset og St. Peterscuppelen fandt ikke engang Anledning til at antænde Festbius for Kirkens aabenbare Fiende", som Beretningen i Augsb. allg. Zeitung betegner ham. Keiseren havde ved Besøget i Kirken selv spydigt alluderet til, hvor prægtigt Kuppelen vilde tage sig ud i nattig Belysning, hvortil den ledsagende Prælat naturligviis tang bomstille. Det bedste Jndtryk efterlod Caren sig hos Vaticanets Tjenerskab med 12,000 blanke Seudi, der gjorde en overordentlig Lykke og hos Kirkens Livre ganske lod glemme al apostolisk Antipathi.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Keiser Nicolaus er ankommen til Venedig.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Efter Beretninger fra Tejas har den tydske Adels coloni lidt et Jndfald af Jndianerne. Ritmester v. Wrede og Lieutenant Klaren skulle paa en Forlystelsestour være overfaldne og dræbte.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Flere tydske Floder ere traadte over Bredderne og i Triest har man sporet en Jordrystelse, Den hof catholske sachsiske Regjering har forbudt Catholicismens Reformator og Troesfrihedens For kjæmper, Johannes Ronge, Jndtrædelse i Kongeriget Sachsen.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Jenny Lind er optraadt i Leipzig i 2 Concerter under enthusiastisk Bifald. Om Aftenen efter den sidste bragtes hende et Fakkeltog og en Serenade. Af Orchestrets Medlemmer og nogle andre Kunstelskere erholdt hun en Krands af Laurbær og Cammelier, og en Sølvplatau med Jndskrivt: "Den Fraulein Jenny Lind, die dankbaren Musiker Leipzigs 1845. Mendelsohn erklærer hende for den ypperste Sangerinde, han nogensinde har hørt. Fra Berlin skrives i Cöllner Zeit." "Jenne Lind lider, trods hendes Triumpher, bestandig af en dyb Melancholie, og hendes Ængstelse og Beklemthed har naaet en saadan Grad, at hun i det nye Aar aldeles vil forlade Skuepladsen.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Den marokkanske Gesandt, Sidiel-Hadschi Abdel Kader Ben Muhammedel-Aschach, medbringer kostbare Foræringer for de Franskes Konge (Heste, Løver, Strudser, Gazeller). Mandskabet paa Dampskibet "Matrorder bragte ham fra Tetuan til Marseille, gav han en Present af 3000 Francs. Gesandten er henimod 30 Aar gammel, af middelmaadig Størrelse og et venligt Udvortes; hans Holdning er meget ædel, og han synes at være meget velhavende. Man søgte at bevæge ham til at besøge Theatret, men han erklærede, at han maatte ile til Paris; thi hans Budskab lignede en Blomst, som hans Hersker sendte Kongen, og som i al sin Friskhed og Glands maatte naae dennes Fødder, vilde han tøve, saa vilde den arme Blomst visne, for han naaede Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
En Deel i Stokholm bosatte Tydskere have stiftet et tydsk Selskab til at befordre Sammenholdet indbyrdes, understøtte egne Trængende og modtage reisende Landsmænd. Man skal leve paa tydsk Maneer: drikke Øl og røge Tobak.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 3die Januar. Vor Gesandt i Paris, Kammerherre v. Koss, er bleven tilbagekaldt. Man mener, at han vil blive efterfulgt af Gesandten i Stockholm, Kammerherre Moltke tidligere Stiftamtmand i Aalborg). Hvis Hr. Koss retournerer her til Kjøbenhavn, vil la hante voile blive beriget med en ny Erscheinung." Her Kammerherren er nemlig gift med en tyrkisk Dame.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Hs. K. H. Kronprindsen har skjænket 100 Rbd. til Velgiørenheds-Selskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Kunst-Akademiets Medailler for 4de Qvartal ere meddeelte til Følgende: Billedhugger Ussing, lille Sølvmedaille, Malerne Møller og Busch, den lille Sølvmedaille Architecterne Walther, den store Sølvmedaille og Eckersberg, den lille Sølvmedaille; Decorateurerne Rosenfalk, den store Sølvmedaille og With, den lille Sølvmedaille. D. 9de Decbr. f. A. er der meddeelt Cand. pharm. C. S. Schou, der har tilkjøbt sig Apotheket i Vordingborg, Bevilling til at drive bemeldte Apothek og under 23de Decbr. Cand. pharm. L. Ørnstrup Bevilling til at drive det saakaldte Elephantapothek i Kjøbenhavn, hvoraf han ved Kjøb er kommen i Besiddelse.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Grosserer M. L. Nathanson er fra dette Aars Begyndelse fratraadt Redactionen af Handels- og Skibsfarts Tidenden.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Opførelsen af Rome og Julie skal atter have stødt paa en ny og uventet hindring, idet Hr. Wiche har erklæret, at han paa Grund af sin Sundhedstilstand ikke for det Første er istand til at spille en saa angribende Rolle som Romes. Det fortræffelige Stykke vil altsaa neppe i indeværende Saison oftere komme til Opførelse; dog haabe vi, at dette ikke vil være en Hindring imod den saa meget lovende Debutantinde, Jfr. Meyers, snare Gjenoptræden, men at hun atter indstuderer en passende Rolle i et Stykke, der ikke frembyder saa mange Vanskeligheder, som det idetmindste tilsyneladende har været Tilfældet med "Rome og Julie. (Flyvep.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Antallet af de her i Staden i 1845 solgte Eiendomme, ere 35 og Summen for hvilken de vare forsikkrede, udgjorde 546,400 Rbd., hvorimod Summen, for hvilken de vare solgte paa Auction, er 460,465 Rbd., altsaa 86,000 Rbd. under Assurancesummen eller omtrent 16 pCt. J Aaret 1844 var Antallet af de solgte Eiendomme 42 til et Beløb af 428,000 Rbd. og Kjøbesummen 15 1/2 pCt. under Assurancesummen. J Aarene 1839 og 1840 var den 41 pCt. og i Aaret 1841. 37 1/2 pCt. under Assurancesummen. (Berl. Tid.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Ny Samling af fædrelandske Sange, udgivne af Trykkefrihedsselskabet, følger idag med "Dansk Folkeblad.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Jstedetfor det Brændeviinsbrændersted, som i Begyndelsen af forrige Aar afbrændte paa Kultorvet, te her en høist elegant Gaard under Bygning, hvori der vil blive indrettet 14 Boutiker og Udsalgsteder. (Flyg.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Efter Forlydende er en Silke= og Klædekræmmersvend en Nat i Juletiden, da han vilde begive sig fra Nørrebro. ind til Byen, bleven overfalden i en af Ravelinsalleerne af 3 Personer; det lykkedes ham imidlertid at undslippe ved at springe over Grøften ud paa Veien, hvor Vægteren kom tililende paa hans Nødraab. (Fædrel.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Følgende Avertissement læses i "Berl. Td." "Enhver fornuftig Mand indseer det Urimelige og Skadelige i at blotte Hovedet under aaben Himmel i al Slags Veirlig for at hilse, og dog ere flere Forsøg her i Landet, paa at afskaffe denne Skik, glippede; desaarsag er oprettet et Selskab, hvis Medlemmer forpligte sig til ikke for hvemsomhelst, de kongelige Personer (Damer dog vel ogsaa undtagne, at aftage Hatten for at hilse, men blot føre Haanden op til Samme. Enhver, som foretrækker dette, ansees uden videre for Medlem af Selskabet og kan, som saadan, undgaae Beskyldningen for Uhøflighed. Videre Jndmeldelse behøves ikke."(J Randers - bemærker denne Byes Avis – er et stort Antal Personer, saavel Embedsmænd som Borgere, blevne enige om at gaae ind paa dette hensigtsmæssige Forslag, og have til den Ende bestemt sig til, fra næstkommende Søndag, den 11te ds., ikke meer at blotte Hovedet, naar de hilse Nogen. Som bekjendt har man tidligere, til forskjellige Tider, gjort lignende Forsøg paa at afskaffe den i Grunden urimelige Skik at blotte Hovedet, naar man vil hilse Nogen, ja man havde endog lagt Mulct derpaa og indført en særegen Slags Hattespænder, som Kiendetegn paa Medlemmerne af Jkke-Hatteaftagnings-Foreningen; men det varede ikke ret længe, for Sagen igjen blev slaaet i Glemmebogen. Denne Gang synes den derimod, uden nogensomhelst Forpligtelse eller ydre Kiendetegn, dog at ville blive til Alvor.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Af det i Serampore udkommende Blad TheFriend of India af 16de October f. A. meddeler "Slagelse Avis" følgende Underretning om det forrige danske Territoriums Overgivelse til Englænderne. "Serampore. Efterat den gjensidige Udvexling af de ratificerede Tractater og Serampores Overgivelse fra den danske til den britiske Krone havde fundet Sted i Calutta, kom de af den britiske Regjering udnævnte Commissairer, Dhrr. J. J. Har vey og H. B. Bayley, op til denne By i et Dampskib afvigte Løverdag om Morgenen, modtoge Establissementet af de danske Autoriteter og heisede det engelske Flag. Forhandlingen blev fuldbragt uden Støi eller Parade. Jngen Minutskud bleve affyrede for at betegne Ophøret af den danske Magt i Jndien, og ingen Konge-Salut for at forkynde denne Tilvæxt i Land til Dronning Victorias Besiddelser. Til Ære for Begivenheden blev imidlertid det britiske Flag heiset i Barrackpore. Overgivelsen skete med et fiintfølende Hensyn til deres Følelser, paa hvem den rimeligviis kunde gjøre Jndtryk (with a delicate consideration for the feelings of those, whom it was likely to affect, som gjør Commissairernes Dømmekraft ikke liden Ære.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Ved en forunderlig Feiltagelse skulle de befalinger, som i det militaire Departement vare udgaaede om Oversendelse af et Compagni Tropper fra Barrackpore til denne By, have paalagt dem at gaae over Floden og heise de britiske Farver, det vil sige, at tage militair Besiddelse af Byen, en Fremgangsmaade, der ikke stemmer overeens med Forhandlingens fredelige Charakteer og som ikke alene vilde have tilføiet Danmarks nationale Følelser et Saar, men sandsynligviis have givet Besiddelsestagerne (the captors) den samme Fordring paa Priispenge, som de nød ved en tidligere Leilighed. Men Sagen blev saaledes ordnet, at Byen blev overgiven til de civile Commissairer, og Tropperne ankom ikke, før efterat de britiske Farver vare heiste og Seramporevar bleven britisk Grund."
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
I det nylig udkomne "Danske Magazins, 2det Bind, 4de Hefte findes et Uddrag af Griffenfelds Fader, J. Schumachers, egenhændige Optegnelser, angaaende hans Levnetsomstændigheder og hans Børn. Han var, som bekjendt, Viinhandler, eller, som det dengang kaldtes, Viintapper, og var født i Bergedorf, hamborgsk Gebet, men forresten var der ikke andet mærkværdigt ved ham, end at han var Fader til Danmarks berømteste Statsmand. Han var efter Tidens Skik meget stræng i Jagttagelsen af den udvortes Gudstjeneste, og hans Morgenbøn varede 1 1/2 til 2 Timer, hans Aftenbøn 1 Qvarteer til 1/2 Time. At hans Gudsfrygt ikke var saa ivrig om Aftenen, som om Morgenen, hidrørte fra en speciel Omstændighed, som den ærlige Mand uskrømtet fortæller. "Bin ich siger han - denn, wiedes Menichen wohl pleget zu gehen, vund leider in diesen Jahren fast vor keine Sünde mehr geachtet wirdt, zu Zeiteen truncken gewesen, so weis ich nicht, das ich erwan so uberladen gewest, das ich mich nicht mit wenig Worten Gott befohlen, und so zur Rube begeben hatte." Aftenbladet erklæret nu, at Herregaarden Hald ved Viborg ikke er kjøbt for offentlig Regning, ja at der ikke engang er indledet Underhandling derom.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Ved en af Kjøbenhavns Slagterlaug nylig afholdt Forsamling, hvorved det gik meget muntert til, blev en Sang afsjungen, hvori forekom følgende Linier: Lad Bønnen ikke være halv, Gid Folk saameget voxe, At hver, som nød ifjor en Kalv, Jaar skal have en Oxe!
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
J Veile Avis læses følgende "Tilbageblik paa 1845. eller: "Jammer i Jubelen" (frit efter Jtzeh. Ugebl.) Tivolifrakker og Tivolisokker, Tivoliactionairpantalons, Tivolisnurbart og Tivolilokker, Tivolihatte, Pariser Facons, Tivolipiber og Tivoliqvaster, Tivolitutschbaneprimatobak, Tivoliskovor og Tivoliplaster, Tivolisvovlstikker, givolilak, Tivolikraftprøvehaandtag og Hammer, Tivoliactietegningsstabel, Tivoliubel og Tivolisammer, Alt har vi faaet – kun Udbytte eil
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Befordringer og Afgang. D. 17de Decbr. er der meddeelt allerh. Confirmation paa den af Stiftsøvrigheden, over Ribe Stift for Cand. jur. J. Thorup udfærdigede Bestalling som Forstander ved Hospitalet i Ribe. D. 19de Decbr. Valget af Cand. theol. P. F. Andersen til Com pastor i Husum, samt af Cand. theol. N. Ratenburg til Præst i Brede allern stadfæstet. D. 20de Decbr. er der meddeelt Underretsadvocat N. W. Paulsen i Wandsbeck Concession til at ove Notarialforretninger i Slesvig, Holsteen og Lauenborg. D. 19de Decbr. er Amts- og Toldforvalter Major H. T. Moritzen i Norburg udn. til Amtsskriver for Bordesholm Amt; Copiist i Rentekammeret, F. H. Albers, til Huusfoged i Traventhal og Reinfeld Amter samt til Branddirecteur i Traventhal, Reinfeld og Rethwisch Amter. D. 31te Decbr. er Lieuten. J. A. Jessen, udn. til constitueret Consumtionsskriver ved Kbhavns Nørreport, og Capt. F. L. Müller til surnum. Portcontrolleur i Kbhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Ledige Embeder. Helligsø og Gjettrup Sognekald i Aalborg St., gl. Angiv. 176 Rd. 66 s. (Opsl. vac. d.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
27de Decbr.) – Et Copiist Embede ved Kbhavns Politi– Et Copiist-Embede ved Kbhavns Raadstues 2det Secretariet. (Begge opsl. var. d. 29de Decbr.) - Skovfoged tjenesten i Gronenberg i Ahrensbock Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Bonde-Høiskolerne i Slesvig synes nu at ville opvoxe som Padehatte af Jorden. Jmpulsen udgik fra Nordslesvig. Alene ved Rygtet on, at en Høiskoles Oprettelse her var paatænkt, troede det tydske Parti at kunne qvæle dette Foster for Fødselen, ved at oprette et Slags Bonde-Universitet i Rendsborg, i Hertugdømmernes Midte, og saaledes gjøre andre lignende Anstalter overflødige. Hertugen af Augustenborg doterede den nye Skole med ikke faa Midler. Alligevel kom Rødding Høiskole ilive, begyndte sin Virksomhed med nogle og tyve Elever og har nu et Antal af 43. imod Beregningen, langtfra Eleverhos ikke trives; den drog Egne eller glædede sig ved et saa store til sig fra alle Landets ansees for hele Slesvigholsteens videbeget Antal, at dette kunde Belært af denne Erfaring, gav man nyegjærlige Bondeungdom Anstalters Oprettelse, og Høiskolen i Toest Signal til flere slige reiste sig i Løbet af sidste Sommer. ", strup Sogn i Angeln Jndvielse fandt Sted afvigte 10de Novk. Sammes høitidelige gensen er sat i Spidsen for Anstalten 5, en Hr. C. Jøropføres i Byen Ørsberg i bemeldte Sogn; en Skolebygning stilles til Anstaltens Raadighed for praktiske de 200 Tdr. Land skrive Slesvigholstenerne – der er Udsigt til Forsøg, og skal besættes med 5 til 6 Lærere. – Men i at Anstalten disse to Skoler ingenlunde, og derfor lader sig nestilstrækkelige ere høre i Jtzeh. Wochenbl. for 25de f. M., hu en Stemme Nødvendighed vises, at en lignende Anstalt saasngvori den store ligt bør oprettes i Nordslesvig, f. Ex. i Hammart som muping, Høier eller Arrild, thi Jngen siger Jslev, Stepvil lettelig gjøre den Jndvending, at Høiskolen Øsenderen ding kan afhjælpe den herskende Trang, eftersom dette i Rød tut benyttes til ganske andre Hensigter i den berygtede Jnsti(Dannev. de Propagandas Tjeneste." Det fortjener at fremhæves, – hedder det med Go rund i H. Av. – at Sogneforstanderskabet i Bellinge og Brendekilde aldeles uopfordret har unddraget Læreren den byrdefulde Pligt at besørge Ombæringen af Breve &c., idet der til dette Øiemed er antaget et eget Sognebud. Følger Exemplet,
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Det Langeske Selskab har fra Flensborg faaet Jndbydelse til der at give 40 Forestillinger imod en god Garanti, men, saavidt vides, har Directeuren ikke endnu bestemt sig til at modtage Tilbudet. (H. Av.) Frederik Hansen Berggreen (Bellinge) er tilligemed det unge Fruentimmer, der, uden selv at være arresteret, hialp ham til at undvige og ledsagede ham paa hans Flugt, bleven paagreben i Røile Mose og atter indbragt i Odense Arrest. (J forr. Av. nævntes ved Feiltagelse Tugthuset som Undvigelsestedet. De Anholdte, som ved det strænge Veir vare blevne hindrede i at passere det lille Belt, havde derpaa søgt Skjul i ovennævnte Mose. Begge vare iførte nogle af de i Veuslinge stiaalne Klædningstykker. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Cand. med. & chir. J. F. Møller har nedsat sig som praktiserende Læge i Skjelskjør J Løverdags druknede, ved at skride paa Jis paa Nørreaaen, en Miilsvei fra Randers, tvende Drenge fra Landsbyen Taanum, (Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Borgerrepræsentantvalg. J Thisted, Kjøbmændene P. C. Hundahl og F. Hartvigson.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Aalborg, den 6te Januar. Ved at referere os til nedenstaaende Opfordring fra Blokhuus, tillade vi os herpaa fremdeles at henlede Veldædighedens Opmærksomhed. Med Hensyn til vor sidste Beretning om den passerede Ulykke (i denne Avises Nr. 258) maae vi bemærke, at den omnævnte Læge hedder Jørgensen og ikke Mikkelsen, hvilken sidste Feiltagelse hidrøret fra, at ingen Navne vare anførte i den os tilstillede Beretning, af hvilken man havde ønsket at udelade de Vedkommendes Navne: en Udeladelse, som vi imidlertid, uden Hensyn til de Paagjældendes personlige Ønske og Beskedenhedsfølelse, ikke fandt, her at ville være paa urette Sted. J Borgerrepræsentantskabet er her igaar valgt til Formand: Hr. Procurator Møller og til Viceformand: Hr. Garverieier Schmidt (ved Lodtrækning med Hr. Cancellie. Jensen, som havde et lige Stemmental. Det vil være behageligt at erfare, at efter en i disse Dage foretagen Undersøgelse paa forskjellige Parcelmarker her ved Byen, have de i Kule lagte Kartofler viist sig at være af aldeles ubedærvet Beskaffenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
J Landsbyen Gug, 1/2 Miil her fra Byen, er udbrudt en Sygdom iblandt Hestene. En Beboer, alene har pludselig mistet 4 Heste.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Betræffende Opførelsen af Færgebroerne ved Salling og Vilsund, meddeelte Formanden for Thisted Amtraad i Raadets Møde afvigte 25de November, at Skibstømmer mester Bonnesen herfra Byen efter Opfordring har undersøgt Localiteterne paa begge Steder i Forening med de dertil valgte Medlemmer af Amtsraadet, hvorefter han har paataget sig at forfatte Tegning og Overslag til Arbeiderne.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Handels- og Skibsefterretninger. Priserne paa vore Statspapirer ere stegne, Bankactier fra 14 til 156 og de 4 pCt. uopsigelige Obligationer ere ligeledes stegne et Par pCt. De 3 pCt. dansk engelske Obligationer betales atter med 86 3/4 pCt. efter en Cours af 14 Mk. eller omtrent 90 pCt. Disse Obligationer give altsaa efter denne Priis kun en Rente af 3 1/2 pCt. (Berl. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Jkke ubetydelige Handelsforetagender ere af Flensborgerne satte i Værk i Løbet af afvigte Aar, andre lignende have for Handelstanden der fordetmeste havt meget tilfredsstillende Resultater. For nylig er der ankommet en rig ostindisk Ladning dertil; Foretagenderne til Vestindien have faaet nyt Liv, Sydsø-Expeditionerne forøges; Grønlands farten drives med usvækket Kraft. En Chaussee derfra og til Apenrade vil med det Første blive anlagt. Af de Jndustrigrene, der fortiden drives der, udhæves følgende: 14 Olie, 4 Chocolade, 3 Lak, 4 Sæbe, 14 Cigar-, 16 Tobaks=, 6 Sukker, 3 Søm, 10 Eddike, 2 Stivelse- og 2 Cements=Fabrikker, 2 Jernstøberier, 2 Værksteder for musicalske Jnstrumenter og 1 for chirurgiske Jnstrumenter, 1 Tinstøberi, 2 Bogtrykkerier, i betydelig Teglværk og 1 Fineerskjæreri. De fleste Jnteressenter i Forpagtningen af de slesvigske Østersbanker - den er deelt i 36 Actier - boe i Flensborg.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Det paa Harboere indstrandede store norske Skib Norge, var et Fregatskib, og et af de største Coffardiskibe, i Scandinavien, det var nemlig 395 Commercelæster drægtigt. Capitainen formeente at være 16 a 18 Mile fra Jylland, da han stødte. Besætningen bestod inclusive Capitainen af 23 Mand, hvoraf En druknede strax efter Jnd strandingen, derved, at en Pram, hvorved 4 Mand vilde bjerge sig iland fra Skibet, slog om i Brændingen, de ovrige 3 Mand bleve reddede i en Baad fra Landet. Skibet sloges istykker Natten derpaa og kun endeel af Master, Stænger og Takkelage bjergedes. (Th. Av.) Hals Skibsliste. Jndk. D. 2den Jan. J. J. Pag. f. Aarh m. Guano. - Udg. D. 1ste. S. Jensen t. Horsens, ball. D. 3die: R. L. Bergstrøm t. Götheb. m. Uld. (Jblandt endeel Fartøier, der d. 4de lettede fra Hurup og gik nordefter, vare 3, der antoges for Brasch, N. Petersen, og Bergstrøm. - Vinden den 4de: S., frisk Kuling, blandet Luft og Frost.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Reisende. Ankomne. Med Dagvognen igaar, fra Aarh.: Hr. Fugl, fra Hobro: Hr. Gjern. – Afgaaede Med Personp. igaar, til Haderslev, Skibscapitain Ebeling med Kone og Barn; til Veile: Skibscapit. Hansen; til Horsens: Propr. Schönau, til Aarhuus: Michael Herskind, til Randers: Julius Herskind, Forv. Ferslev, Hr. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Døde. Christine Frederikke Høeg, f. Schulz, 73 A.: forhenv. Postmester Hans Jørgen Grove, 78 A.; Elisabeth Dorthea Just, Alle i Kjøbenhavn. Joh. Margr. Reh ring, f. Schönemann, 77 A., i Skibby.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
De 7 Fiskere, som den 16de f. M. omkom under Forsøg paa at bjerge Mandskabet af det ved Blokhuus strandede hollandske Kulskib Henderika Catharina af Pekela, efterlade sig 5 Enker, 3 gamle og svage Forældre og Svigerforældre, en svag Søster og 6 uforsørgede Børn, hvilke Alle, maaskee een af Enkerne alene undtagen, ere udsatte for at lide Nød, eller i alt Fald at nedsynke i dyb Armod og falde Fattigvæsenet til Byrde. Den øieblikkelige Trang vil, som vi haabe, vorde afhjulpen ved Bidrag fra Pastoratets deeltagende Beboere; men da fremtidig Nøds Afværgelse vil overstige disses Kræfter, saa tillade vi Underskrevne os herved at henvende os til en større Kreds af deeltagende Menneskevenner, for om Nogen vil betroe os Bidrag til bemeldte Øiemed."
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Redacteuren af denne Tidende, i hvilken til sin Tid efter skeet samvittighedsfuld Fordeling skal blive aflagt offentligt Regnskab for det Jndkomne, har lovet for os at modtage hvad der til ham maatte vorde indleveret, og lignende Velvillie tør vi maaskee forvente af de Redactioner for andre Tidender, som maatte føle sig foranledigede til at optage denne Bekjendtgjørelse i deres Blade.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Saltum og Blokhuus pr. Aalborg, den 5te Januar 1846. L. T. Ammittbøll, J. M. Henriksen, Herredsfoged. Stedets fungerende Præst. J. C. B. Klitgaard, Strandingscommissionair og Strandfoged.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Bekjendtgjørelser. At vor yngste Datter, Jørgine Birgithe, 9 1/2 Aar gammel, idag Morges Kl. 4 slet, efter 6 Ugers haard Sygdom, indgik til den evige Hvile, bekjendtgjøres af hendes dybtsørgende Forældre og Sødskende. Aalborg, den 6te Januar 1846. Aasted, A. M. Aasted, Underofficeer. fød Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1846-01-06
Bekjendtgjørelse. Da nogle Hestes pludselige Død i Gug i Søndertranders Sogn giver Formodning om, at der er udbrudt smitsom Sygdom iblandt Hestene i bemeldte By, saa er det Fornødne foranstaltet, ei alene til en hensigtsmæssig Cuur, men endog til Forebyggelse af Smittens videre Udbredelse; i hvilken Anledning det iblandt andet er paalagt Byens Beboere, indtil Sygdommen er ophørt, ikke at føre Heste derfra andet Sted hen, eller at modtage fremmede Heste i deres Stalde, hvilket herved til enhver Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres.