JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1776-08-16
NB. Ved Proclama læst i Hof og Stads Retten den 5te August. og ved Siellandsfars Landsting den 7de Ejusd. 1776. ere Creditorer og Arvinger udi Stervboen efter afg. Hyrekudske Karl Jens Olsen indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1776-08-16
NB. Ved Proclama læst i Hof og Stads Retten den 5te August. og ved Siellandsfars Landsting den 7de Ejusd. 1776. ere Creditorerne udi Stervboen efter afg. Peder Lind, Fuldmægtig ved Raadstueskriverstuen, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission. hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres. NB. Ved Proclama læst i Hof og Stads Retten den 5te August., og ved Siellandsfars Landsting den 7de Ejusd. 1776. ere Creditorerne udi afg. Skoeflikker Claus Mortensens og afdøde Enkes Jnger Jens Datters Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets SkifteCommission; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1776-08-16
NB. Ved Proclama læst i Hof og Stads Retten den 5te August. og ved Siellandsfars Landsting den 7de Ejusd. 1776. ere Creditorer og Arvinger udi Stervboen efter afg. Niels Købler, Bogholder ved Sr. Wies Sukker=Raffinaderie, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte Commission, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1776-08-16
NB. Ved Proclama læst i Hof og Stads Retten den 5te August. og ved Sielludsfars Landsting den 7de Ejusd. 1776. ere Creditorer og Arvinger udi Stervboen efter afg GraverkardSøren Jessen og afg. Enke Anna Marie Carls Datter Berg, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1776-08-16
NB. Creditorer og Arvinger efter afg. David Witting, Kokke Svend i Hendes Majestæts Enke Dronningens Kiøkken, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission, de første deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre, og de sidste deres Arve Ret at legitimere, da enhver af dem skal vederfares Ret efter Loven. NB. Creditorer og Arvinger efter afg. Frie=Skomager Rasmus Rasmussen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission, de første deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, og de sidste deres Arve Ret at legitimere, da enhver af dem skal vederfares Ret efter Loven. N. Creditorer og Arvinger efter afg. Coffardie Matros Gunder Michelsen, som har fahret med det Guineiske Compagnies Skib Ada kaldet; item Matros af 4de Div. 1ste Comp. No. 32. Erich Waldburg, samt Baadsmand Mogens Andersen, fahrendes med Skipper Jens Severin Kock, med Skibet Emanuel kaldet, og paa en Reyse fra Frederichshald til Bourdeaux ved Døden afgangen, indkaldes herved at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og StadsRets Skifte Commission inden den i Loven foreskrevne Tid, de første for at anmælde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste deres Arve=Ret at legitimere, da enhver af dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1776-08-16
NB. De som maatte have noget at fordre udi Stervboen efter afg. Christian Flensborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviislig giøre, da den skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre udi Stervboen efter Rensvations Betient Lars Paulsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1776-08-16
Ved lovlig udstæd Proclama, læst i Hof og Stads Retten, den 5te hujus og ved Siellands Landsting den 7de næst efter, ere afg. Doctor Medicine Johan Christian Langes Creditorer blevne indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig hos Hr. Doctor Münther, boende paa Nørregade No. 41., hvilket herved end videre bekiendtgiøres. sen Urteboe, med behøvende Reqvisita, hvor daglig Næring, E. bruges, og ligger beleiligt for en Handlende, er under Haanden at faae til Leye; Efterretning derom gives i No. 231 paa Vestergade.
Berlingske Tidende, 1776-08-16
Førstkommende Mandag den 19de i denne Maaned, om Formid e) dagen Kl. 8 Slet, bliver 4de Classe af det 23de Kongel. privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie trukket paa det Kongel. Slot Charlottenborg, som sædvanlig, udi Overværelse af enhver som det maatte behage derved at være tilstæde. Kiøbenhavn, der 12te August. 1776. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1776-08-16
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Bekiendtgiøres: At Onsdagen den 4de Septbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, lader S. T. Hr. Kammer=Herre von Beenfeldt, til Serritzlevgaard ved offentlig Auction udi Raadmand Bering. Huus i Horsens bortsælge følgende ham tilhørende og sin HovedGaard noget fraliggende Strøe Gods og frie Bønder, nemlig: Schanderborg Amt, Woer Herred, Handsted Sogn, Engeberg Bye, 3 Gaarde og 10 Huse, som staaer tilsammen for Hartkorn, 17 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., og svarer aarlig Landgilde 100 Rdlr. 2 Mk., samt forretter desuden bestemt Hoverie. J Tolstrup Sogn, Giedved Bye, 3 Gaarde, 2 Boelsteder og et Huus tilsammen Hartkorn 15 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 og en halv Alb, svarer Afgift 42 Rdlr. og bestemt Hoverie. J Tyrsting Herred, Nim Sogn og Bye 6 Gaarde og 5 Huse, staaer for Hartkorn 22 Tdr. - Skpr., samt 2 Fdkr. 2 Alb. Skovskyld, svarer i Afgift 67 Rdlr. Stiernholms Amt, Niim Herred, Underup Sogn og Bye en Gaard 3 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. svarer Landgilde 6 Rdlr. J Moerberg Bye, en Gaard og et Huus staaer for 5 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. og Skovskyld 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., svarer i Afgift 12 Rdlr. 4 Mk. Torp Bye 4 Gaarde og 3 Huse Hartkorn 16 Tdr. 3 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 4 Skpr. 2 Alb., svarer Landgilde 11 Rdlr. og desuden ligesom de andre foranførte Gaarde i Niin- og Underup Sogner uindskrænket Hoverie. At dette Gods ligger i en af Jyllands beste Egne, tæt ved Horsens. Egeberg Bye anseefor sine gode Tørve=Moeser og Niim, Underup, Woerberg og Torv for deres considerable Skovskifter, er desuden vel bekiendt her Egnen, da der af samme kan sælges 3 a 4000 Favne stort Træ uden at røre den i største og beste Grøde staaende unge Skov af Eeg og Bøg. Jorde=Bog her over, samt Fortegnelse over dette Godses smukke og vare Mandskab er til Eftersyn at bekomme hos Hr. Raadmand Bering i Horsens og Forvalter Møller paa Serritzlev gaard. Horsens, den 6te August. 1776. A. Flensburg.
Berlingske Tidende, 1776-08-16
En af Grævskabet Knuthenborgs Reserva Mandskab navnlig Niels Jørgensen, 28 Aar gammel, er omtrent for 14 Dage siden undvigt fra tagne Opholdstæd, hos Morten Handskemager i Mariboe, under Foregivende, han, efter Ordre, ville begive sig i foreviste Tieneste hos een af Grævskabets Gaardmand i Erichstrup. Ved Undvigelsen var han iklædt en graae Klædes Sartur- og en dito Vest, et Par gule Skind=Buxer, Støvler paa Benene, og Hat paa Hovedet, er høy og stærk af Skuldre og Lemmer, bruun laden, plut feed, og noget koparret i Ansigt, og har et guulagtig Haar; thi er min ærbødige og tienstlige Begiering til alle og enhver denne Undvigte maatte forekomme, de hannem (der ikke med noget lovlig Pass er forsynet) ville anholde og hans Paagribelse mig med Posten tilmelde, da han strax skal blive afhentet, og de paa ham anvendte Bekostninger erstattet, foruden en convenabe, Douceur til Paagriberen. Formoder ikke at nogen fordrister sig til at fordølge hannem, da om det maatte opdages, kan de vente efter Lov og Forordninger at blive begegnet. Knuthenborg pr. Mariboe, dat. Saxkiøbing i Lolland, den 5te August. 1776. Nicolai Boye, Forvalter ved Grævskabet Knuthenborg, Imod suffisant Jordegods Pant, og ganghar Rente, er til indeværende Aars 11te Decbr. Termin 1000 Rdlr. af Weyle Hospitals Capitaler, at bekomme til Laans hos mig Weyle Hospital, den 6te B. Baggesen, August. 1776. Hospitals Forstander.
Berlingske Tidende, 1776-08-16
Hos Forvalter Kraa paa Westerbyegaard er strax, imod suffisant Pant og angbar Rente, at bekomme 62 Rdlr. 5 Mk. 6 Sk., Børne=Penge, afg. Skovfoged Anders Øeberg, som boede og døde i Svebølle, hans Børn tilhørende.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
London, den 6te Augusti. Den 31te Julii fik Hoffet atter Depecher fra General Howe, som ere overbragte fra Cork i Jrland, hvor de vare ankomne med Skibet Minerva, ført af Capitain Coulson. Siden den Tid gaaer Ordet: at General Hove er med sine Tropper, 11000 Mand i alt, lykkelig landet ved Nyeyork, uden at Americanerne have gjort mindste Modstand. Men da han derpaa en rykket mod Staden, er han bleven angreben af Provincialerne, hvilke han dog med Forliis har drevet tilbage. Man seer let, at denne Nyehed ikke kan være tilforladelig, da den mangler alle Particularier, og Hoffet har endnu intet bekiendtgjort om en saadan behagelig Tidende. J Virginien er forefalden en Action imellem Lord Cornmallis og 1 Corps Americaner, hvorved Generalens Adjutant og nogle andre Officerer ere blevne; Americanerne skal dog omsider være drevne paa Flugten, og have lidt et stort Forliis af Døde og Saarede. - Der er udgivet Befaling, at de store Krigskibe, Prinz Georg, Dronningen og Sand vich, hvert af 90 Kanoner, samt Bedford, den Behiertede, Culloden og Hector, ethvert af 74 Kanoner, endelig ogsaa Vigilant, Augustus, den Velgiørende og Rippon, ethvert af 64 Kanoner, alle disse skal, saasnart som mueligt, være seylfærdige. - Admiralitets=Amtet har i Dag bekiendtgjort følgende: Af Capitain Douglas Breve paa det Kongel. Skib Jsis, daterede Qveber, den 26de og 27de sidste Maaned, seer man, at der strax, efter Beleyringens Ophævelse for Qveber, ere tagne de tienligste Messyrer til at lette de øvrige Operationer imod Rebellerne. Der var til den Ende sendt en Mængde Lodsere ned paa Floden, for at opbringe de fra Engeland og Jrland forventede TransportSkibe. Adskillige Fregatter og armerte Skibe, og Skibe med Proviant, laae, i Fald Tropperne formedelst Modvind landede, og altsaa maatte fortsætte Marchen til Lands, til deres Tieneste og til deres Ledsagelse, paa visse Stationer.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Ved denne gode Indretning kom alle Transportskibe med Tropperne, som havde Lodser om Bord, lykkelig til Qvebet, og endnu betimelig til Tyvis Rivieres, for at slaae Rebellerne, og forjage dem derefter fra St. John og fra alle deres Poster ved Søen Champlain. Capitain Douglas siger i samme Breve, at alle Kongel. Tropper have ageret baade til Lands og Vands med utroeligt Moed. Han er ogsaa tillig med General Carleton betænkt paa at bruge bevæbnede Skibe, paa Søen Champlain og Ontarie, for derved hastig at befordre Armeens Passage. Capit. Harvey af Skibet Martin er gaaet tilbage til Sorel, for at finde et Middel til at føre de 6 udrustede Skibe fra Engeland igiennem den drivende Strøm Chamblee, til Søen Chamblain, imellem de saa kaldede Cammeler, af hvilke Skibe et allerede er ankommet, og de andre hvert Øyeblik i Vente. De Noget Salt, have ogsaa til Boes igien gjort adskillige Fordeele over Americanerne. Derimod tæller man nu allerede 10 Vestindiske Skibe, som vare rigelig ladne, hvilke Americanerne have borttaget os. Man anslaaer disse Skibes Værdie for 250 til 300000 Pd. Sterl. Admiral Gayton havde givet dem en Convoy med paa en temmelig Strækning i Søen. Men da de nu tænkte, at være fuldkommen sikre, og forlod dem, see, saa kom 2 Americanske Kapere, som tog dem alle, et efter andet. Disse Kapere skal have været af Hopkins Escadre.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
En anden Americansk Admiral, som man kalder Rice, er ligeledes i Søen, og han har, skriver man, et Foretagende i Sinde, hvorover hele Verden skal forundre sig. - Den store Streg, som de Americanske Kapere have spillet os, har foraarsaget, at Præmien for Assurancen paa de Vestindiske Retourskibe er stegne til 40 a 50 P. C. Regieringen tabet. ved de 10 Vestindiske Skibes Forliis i Told og Accise henimod 35000 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Den 9de Aug. Manseer nu en Afskrift af et Brev af 5te Julii, skrevet af Capitain Johnson om Bord paa Transport Skibet Minerva, som er af følgende Jndhold: "Efterat dette Skib den 23de Junii var ankommen til Halifax, fik det Ordre strax at følge General Howe, som var afgaaen til Nye York. Da det der var ankommet, har Skibsfolket seet en Trefning, som er forefalden imellem vore Tropper og Provincialerne: Efter at General Howe havde faaetæn stor Forstærkning, meest af fremmede Tropper, besluttede han, at angribe Nye=Pork, uagtet den store Americanske Armee, var der stærk forskandset. Den 1ste Julii om Morgenen, landede Tropperne, omtrænt 3 Engelske Mille neden for Staden, thi længere op havde Provincialerne sperret Floden. Derpaa bleve Tropperne stillede i Slagt-Orden, de Engelske i Midten, og de udenlandske paa begge Fløye. Saaledes marcherede de ind i en Skov, som de maatte passere, for at komme til Fienden. Kl. 12 blev Avantgarden angreben af et Partie Americaner, meestendeels Jndianer, og da den ikke var vant til deres Maade at fægte paa, begyndte den allerede at vige; men blev dog understøttet ved et frisk Detaschement, hvorpaa Fienderne toge Flugten. Kl. 2 vare vore Tropper komne reent gjennem Skoven. Her fandt de Provincialernes Armee stærk forskandset, og Fienden syntes roelig at vente vore Troppers Ankomst. Vor General gar strax Ordre til Angreb. Soldaterne rykkede, uagtet Fiendernes heftige Jld, lige til Foden af deres Retransche, menter, understøttede af vort Artillerie, som uforfærdet gjorde stort Nederlag iblant dem. Da vor Armee saaledes havde det største Haab om Seyer, fremkom af et Baghold i Skoven et stærkt Corps Provincialer mod vore Flanker. General Howe opførte sig som en klog og tapper Officeer, og efter al Anseende, skulle Seyeren have blevet paa vor Side, dersom ikke de Fremmede Tropper havde af Skræk taget Flugten. General Howe gjorde alt hvad som kunde ventes at ham, og gav Ordre at trække tilbage, hvilket blev iverksat med saa stor Forsigtighed og Moed, at Provincialerne, endskiønt stærtere i Taukt, itte vovede, at angribe os nær ved, saa at vort Forliis er ikke saa stort, som man vel maatte ero Vi have dog mistet vore fleeste Canoner og Feldt Equipage, og de fremmede Tropper have i sær lidt meget. Saaledes ere Tropperne igien om Bord paa Floden, som skal gaae til bage til Halifax." Dette Brev udgives vel ikke for en anten tique Efterretning, men da man ingen sikre Beretninger har, som modsige samme, maae man endnu nogle Dage oppebie Vished derom.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Fra Jtalien, den 13de Julii. En heftig og af en vis Jver opkommet Penne Krig giver Digterne og Medlemmerne af de Arkadiers bekiendte Selskab, i Rom for nærværende Tid noget at bestille. Den under Navn af Corilla Olympica bekiendte Toscaniske Digterinde, Jomfrue Magdalena Morelli, har, som en anden Helena, foraarsaget denne indbyrdes Tvistighed. Hun besidder iblant andet den besynderlige Gave og Færdighed, at hun paa staaende Fod, uden lang Betænkning, kan rime, hvorved hun allerede har forhvervet sig en stor Roes og Biefald, samt en sikker og gavmild Prindses Gunst, som er en Ven og Ynder af benævnte Selskab. Alt dette banede hende Veyen fremfor alle udenlandske Digtere, til at erholde Navn og Fortrin af en kronet Digterinde. Hun erholdt dette i en høytidelig Forsamling af Selskabet; men dette skulde endnu ikke være Ære nok for hende. Man gjorde det Forslag, offentlig paa Capitolio at meddeele hende Laurbær-Krandsen, en Ære, som for hende kun var bleven Petrarch, Tasse, og i de senere Tider Ridder Persetti til Deel. Alting var allerede dertil foranstaltet. Sidste Torsdag vilde det Arkadiske Selskab, ja endog, som de sagde, til Hs. Pavelige Helligheds Ære og Forherligelse, paa benævnte Capitolio holde en høytidelig Forsamling. Paven, det heele Cardinals Collegium, Senatet, det Romerske Folk, alle skulde være der tilstæde. Men i Sagen selv havde man, som sagt, den Hensigt, anden gang at krone Corilla. Dog blev Hemmeligheden opdaget og forraadt. Nogle herover nidkiære Medlemmer henvendte sig til høyere Sted. Sagen blev nøye undersøgt, og endelig ey allene den forehavende Kronning, som en Vanheiligelse, men endogsaa benævnte Forsamling selv forbudet, samt Selskabets Forstander med en Bebreydelse befalet, grundig at bevise, hvad der havde berettet ham til at krone Corilla i en Privat=Samling. Prælaten Combiato i Rom vilde nyelig holde et herligt Giæstebud, hvortil der var forskrevet tydsk Rhinsk Viin. Man aabnede den, og en Boutelle lod tyk, den anden var klar, og Prælatens Auditor vilde først smage den; men i Steden for Rhinsk Viin var det den stærkeste Victriol-Spicitus, som Auditoren til sin Lykke ikke kunde synke ned, men han er i Munden stærkt beskadiget.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Lissabon, den 9de Julii. Saavel her, som i Spanien ere indløbne Skibe, som berette, at i America er imellem de Stor Brittanniske og Americanske Tropper forefalden en Action, som paa begge Sider har kostet meget Folk. - Den Spanske Escadre af seglede igien herfra i Forgaars under Don Miguel Gaston. Ved Udløbet stødte 2 Skibe sammen, hvoraf det ene, et Monarco, fik nogen Skade, og har altsaa ankret igien for Belem. Hr. Gaston har forladt Skibet Velasco, og er gaaer paa det beskadigede, for at besørge dets Jstandsættelse. -Man skriver fra Gibraltar, at Spanierne endnu udruste flere store Skibe, hvis Bestemmelse ikke var bekiendt.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Madrit, den 9de Julii. Don F. J. de Souza, Hs. allertroeste Majests, overordentlige Ambassadeur har i forrige Uge afsendt en Expresser til sit Hof. Man troer her overalt, ved hans Tilbagekomst at erfare, hvad for et Udfald Sagerne imellem vores og det Portugisiske Hof vil faae. Jmidlertid fortfarer man stedse, at lade Tropper deflere mod de Portugisiske Grændser, og daglig at sende Krigs Fornødenheder derhen.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Gøtheborg, den 3die Aug. Med det nyelig hiemkomne Skib, Stockholms Slot, er Doct. Medicinæ Sparrman, hiemkommen fra Cap de bonne Esperance, som Ao. 1772 kom til bemeldte Cap. Efter at han havde opholdt sig der i 7 Maaneder, gik han derfra med de Engelske Skibe, Resolution og Aventure, paa deres bekiendte Expedition under Capitain Cooks Commando, rundt omkring Jordkloden fra Østen til Vesten inden for den antarctiske Kreds. Denne Reyse varede i 28 Maaneder fra og til Cap, og derved bleve adskillige deels forhen noget bekiendte, deels og aldeles ubekiendte Øer og Folkeslag besøg, te. Efter Tilbagekomsten til Cap har Doct. Sparrman gjort en Reyse til Caffer=Landet, giennem en Ørk til de gul Hottentotters Land over 200 Mile, ledsaget af en ung CapsBeboere og 9 Hottentotter, forsynede med Munition, og Jagtheste. De Reysende levede af Jagt, og de Dyr, som der kan faaes, nemlig Øxne, Rhinoceros, Hjorte, Søe Kiør &c. Fra Løver og Ulve friede de sig om Natte=Tid med store Jldbluus. Efter 8 Maaneders besværlige Reyse kom Doct. Sparrman tilbage til Cap og har derved havt Leylighed til at giøre de forunderligste Opdagelser og Samlinger i Natur=Videnskaben.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Neapolis, den 20de Julii. De her i Arrest siddende Frimuurers Proces vil, efter al Formodning falde slet ud for dem. Deres Memorial, hvorudi de havde frabedet sig den Kongelige Commissair Palanti, er bleven forkastet, og bemeldte Palanti, som hidindtil ikkun havde en Stemme ved Commissionen, er nu udnævnt til Fiscal i Sagen.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Tyrkiske Grændser, den 30de Julii. Siden den Tiid en Mængde fremmede Skibe ere ankomme med Kornvahre til Dardanellerne, har Brødet været i meget let Priis udi Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Rom, den 24de Julii. Det heder, at Hs. Hellighed har i Sinde, at lade den 3 dobbelte Pavelige Krone sætte i nye Stand, og lade de kostbare Steene, som er udi samme, indfatte efter nu værende Smag. Men saadant er ikkun et blot Rygte, hvorpaa endnu meget tvivles; og det var virkelig Skade, thi denne Krones største Zirat er dens Ælde. Den berømte Digter, indes Corilla Kronning skal gaae for sig i August og koste over 5000 Scudi. Hun er allerede 52 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Wien, den 31te Julii. Ved den Jldebrand, som nyelig har været i Eisenstad, i Ungarn, ere kun nogle og 20 Huse blevne reddede. Denne Brand var antændt af en Zigeunerinde, som man for begangne Forbrydelse havde truet med Straf. Eisenstad til hører Fyrsten af Esterhazy, og blev for 8 Aar siden gandske afbrændt.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Francfurt, den 6te Aug. Hr. J. F. Rossart, Skriftskiærer og Støber i Bryssehar overleveret Hertug Carl af Loothringen en liden Æske, hvorudi indeholdes et complet Trykkerie, ved hvis Hielp man med liden Møye kan aftegne, og bringe paa Papier Figurerne af adskillige Militairiske Øvelser. Denne nye Mechanicus forkorter de Officeerers lange og møisommelige Arbeyde, som maae med Pennen eller paa anden Maad tegne de mange Slags Exercitie Maneuvres. Ved dette Trykkerie kan de forestille paa Papier en Leyr, en Plads at holde Feleslag paa, adskillige Peletons, Colonner, Artillerie Stykker, Floder, Skove, kort sagt, alt hvad som hører til Krigskunsten.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Aalborg, den 15de Augusti. Den 24de Julii om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 2 opkom i Egnen omkring Herregaarden Lundbech, i BilslemSogn, et forskrækkeligt Uveir med Torden og Lynild, Hagel og Regn, som continuerede til henimod Aften. Lynilden ved det 3die Tordenskrald, hvis lige neppe er hørt, slog ned i Tørvehuset ved Lundbech, og antændte samme, der tilligemed en af de derved staaende Lyngstakke reent opbrændte. Gaarden selv stod største Fare for at blive afbrændt, men blev dog befriet. Hagelen beskadigede og nedslog en Deel at Kornet paa Giørup, Holmager og Jlsøe Marker. Natten derpaa, Kl. 1, slog Lynilden atter ned, og satte et i Longsøe, udi Weggerbye Sogn liggende Huus i lys Lue, hvor et Par næsten 90 Aar gamle Ægtefolk, der fast hverken kan gaae eller staae, nær havde blevet brændt inde, om ikke Naboerne, der ved den skrækkelige Torden og grusemme Lynild vare blevne opvakte, havde kommet dem til Hielp. Eyeren, Hr. Oberst Baron Juel, har ladet udbetale til Sognepræsten for Weggerslev og Bislev Sogne 20 Rdlr. til Uddeelelse blant de meest Fattige i Sognene.
Berlingske Tidende, 1776-08-19
Corsøer, den 18de Aug. Udgaaet den 17de hujus Hr. Pastor Koster med Kiæreste og Jomfrue Hegeluhr fra Wordingborg til Jylland. J Dag ankom her, for at gaae over Beltet, saasnart Stormen legger sig, Hr. Capit. Pultz til Fyen, Hr. Kammer Raad Ricter, og Frøken Lycke, Hr. Wesling med Dotter og Frue Mørk, alle fra Kiøbenhavn til Fridericia, Hr. Capit. Blome og Studios. Holst til Holsteen. Jndkomne, den 17de huj. Hr. Assessor Frisch og Sr. Clausen fra Jylland til Kiøbenhavn, Hr. Lieutenant Lewitzau fra Fyen til Sorøe.