Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Den 17 om Morgenen Kl. 9 marscherede Armeerne i 8 Colonner. Den 1ste forcerede Overgangen over Sambre=Floden mod Ors og Catillon. Den 2 rykte mod Femy og Osy. Den 3, ved hvilken Keiseren befandt sig, marscherede til Høiene ved Grand-Blocus. Den 4 drog over St. Souplet og Vaux mod Bohain. Den 5 over Marets mod Premont. Den 6 over Ligny mod Crevecoeur. Den 7 over Banvais mod Cambray, og den 8 over St Hilaire mod Raves. De 5 første Colonner fandt allevegne paa deres Marsch stærk besatte og med meget Artillerie forsynede Redouter og Forskandsninger, hvorfra de Franske gjorde hæftig Modstand. Jmidlertid bleve dog disse Redouter ved de combinerede Troppers fortræffelige Dispositioner og Tapperhed deels med Storm indtagne, deels omgaaede, saa at Fienden, omendskiønt han flere Gange søgte at samle sig, ofte selv attaqverede og havde Folk nok til at sætte mod alle Colonnerne, dog paa alle Steder blev slaaet, efter Hensigten forjaget, og mistede 30 Canoner omtrent ligesaa mange Munitions Vogne, samt 1 Fane. De Franske mistede og mange Folk især paa Flugten, men man kunde endnu ikke opgive, hvor mange der paa begge Sider ere blevne. Den 18 var det ganske Terrain mellem Sambre og lille Elpe renset og Festningen Landrecy blev ganske indsluttet. Saavidt officiel Beretningen. De nyere Avis=Tidender melde, at det sidst anmeldte Angreb, som Pichegri belavede sig paa, er gaaet for sig den 26de April, da han angreb de Allierede fra Oise indtil Schelde med 100,000 Mand i 4 Colonner, der paa alle Steder bleve slagne og adspredte. De Allierede skal i denne nye Fægtning have frataget de Franske 60 Canoner, mange Munitions=Vogne og Faner. De franske Døde og Fangne skal beløbe sig til 10,000. Det haardeste Angreb skal have været mod Engellændernes Leir ved Cateau, hvor Angrebet skeede af 27000 Mand. Forposterne tilbagedreves, men fra Redouter og fordækte Batterier bleve mange dræbte og da 1500 engelske Ryttere sloge sig 3 Gange midt igiennem Hoben og anrettede en græsselig Masaere, bragtes de Franske i Uorden og toge Flugten til Guise, St. Qventin og Cambray. Til det sidste Sted, bleve de saa stærk eftersatte, at Veien var dækket med de Franskes Liig, men det engelske Cavallerie blev og stærk medtagen og mistede General Mausel som blev skudt, ligesom den østerrigske General Michalovicz, men General Alviney blev dødelig saaret. Derimod gjordes de franske Generaler Chappni og Marcel til Fanger. Landrecy blev derpaa bombarderet med 48 Mørsere og 54 svære Kanoner. Hornværkets Caserner, Høemagazinet og en tredie Deel af Staden laae i Aske, dog forsvarede Commandanten Tholoze sig tappert. Hertugen, af Yorch har med den Engelske Armee siden dette Slag, sat sig for Cambray, hvor han allerede havde indkastet nogle Haubitz=Granater. De Allierede har og taget saadan Position, at Communicationen er afskaaret mellem Guise og Philippeville, og mellem begge disse Festninger og Manbenge, som derved er isoleret og afskaaret fra Understyttelse. De Franske have derimod trængt ind i Flandern. Den 25de April fordreve de Besætningen fra Fournes, besatte. og brandskattede den ganske Egn indtil Nieuport. Et stort Corps er gaaet over Handsevot, har bemægtiget sig Staden Lod og huseret i Alvernigten og Essendam indtil Dixmuden med Jld og Sværd. Et Corps af 20,000 rykkede over Popperingen imod Yvern og Menin, og har indsluttet begge Steder. En anden Colonne kom fra Ryssel, angreeb den Hannoverske General Walmodens forskandsede Leir ved Moucron, trængte ham efter en blodig Fægtning, tilbage til Dornick, passerede Floden Lys og drog den 26de ind i Cortryk, hvor der just var Marked og en stor Vare=Forraad. Nogle ulykkelige Emigrantere af de Engelske Legioner, der bleve fangne, bleve nedsablede paa Torvet. Alle Jndvaanerne flygtede fra de Flanderske Grændser med deres beste Sager til Gent, Ondenarde og længere ind i Landet.