JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Det er nemlig vitterligt, at der i disse Aar, under de samme Loves Bestaaen, har udviklet sig en strengere Fremfærd imod Pressen, der fornemmelig fremtræder i Jndførelsen af Criminalforhør i Pressesager, hvilke anvendes ikke blot for at indhente Oplysninger og personlige Forhold, men ogsaa for at afæske Forfattere Forklaring over Meningen i deres trykte Ord: en Fremgangsmaade, hvorved Skribenten, for hvem det i hans Gierning er en Fornødenhed, ja endog gjøres til en Pligt, at han skal tage sig Tid og Ro til sin Tankes Fremstilling, udsættes, og det just i kritiske Tilfælde, hvor hvert Ord bør veies for at give en overilet Forklaring af forhen nedskrevne Tanker, hvis Jndhold og Sammenhæng, maaskee ikke længer er ham nærværende. – Jdet saaledes de forhen fra Trykkefrihedsselskabets Side frembaarne Ønsker paany forelægges Stændernes Forsamling, skeer dette med den fulde Erkjendelse af, at det er et nødvendigt Statsøiemed, at der gives Straffelove for at hindre Pressens Anvendelse til forbryderske Handlinger, og at disse Love haandhæves ved Domstolene; men saameget bestemtere knytter sig da hertil den Overbeviisning, der omfatter Alt, hvorpaa i det Følgende vil blive andraget: at enhver, Pressens Frihed indskrænkende, Lovbestemmelse, der ikke har Forbrydelsens hensigtsmæssige Afstraffelse til Formaal, virker imod et ikke mindre helligt Øiemed for Staten, idet den svækken og undergraver det vigtigste Middel til at fremme Folkeoplysningen og oplive Almeenaanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
J 15de Møde forelagde Sognefoged C. Petersen det af ham indgivne Andragende, knyttet til en Jndstilling fra Herfølge-Sogneforstanderskab, om et Lovudkast angaaende Vildtskaders Erstatning og Havers Undtagelse fra Jagts udøvelse. Et lignende Andragende var tidligere anmeldt af Brændeviinsbrænder J. Sidenius, men blev taget tilbage, da det var blevet overflødigt ved det ovennævnte af Petersen. J Anledning heraf blev det med 45 Stemmer imod 12 besluttet at nedsætte en Comitee, som det blev vedtaget at skulle bestaae, af 5 Medlemmer, hvortil valgtes: Grev Ahlefeldt, med 36 Stemmer, Candidat Lehmann med 26, Sognefoged Petersen med 25, Capitain Buchwald med 23 og Brændeviinsbrænder Sidenius med 16; Kammerherre Scavenius og Etatsraad Neergaard, der ligeledes havde et Antal af 16 Stemmer maatte vige paa Grund af Alderen. Til Medlemmer af Comiteen i Sagen og Consumtionens Ophævelse valgtes David, Bruun, H. P. Hansen, Bang og Zeuthen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
J 16de og 17de Møde foretoges forskjellige Sager i Anledning af kongelige Propositioner til foreløbig Behandling. De falsterske Sogneforstanderes Petition var endnu ikke anmeldt, men foruden det i forrige N omtalte Andragende om Huusmændenes Kaar, vare tvende lignende anmeldte fra Huusmændene under Selsø Gods og fra en Deel Beboere i Horns Herred. Vi maae tilstaae, at vi have mørke Anelser for denne vigtige Sags Fremme, og at vi endog tvivle om, at den nærværende roeskildske Forsamling vil nedsætte en Comitee i Anledning af Huusmandssagen, skjøndt denne ulykkelige Klasse af Medborgere naturligviis ikke vil savne varme Forsvarere blandt Folkets Udvalgte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Kjøbenhavnsposten har efter vort forrige Torsdagsnumer optaget den Deel af de falsterske Sogneforstanderes Petition, som angaaer Huusmændene, og indleder samme med følgende bemærkninger: Der gives en Pariaclasse i Danmark, talrig som nogen anden, der, uden Rettigheder og uden Repræsentation, men bebyrdet med alle personlige Tyngder og Forpligtelser, trykket og underkuet, henlever sin Tilværelse i en stum Jndifferentisme eller Taalmodighed, der dog kun saare sjeldent hos enkelte Jndivider viger for let forklarlige større eller mindre Forbrydelser. Armod er dens medfødte Forbandelse, og de, der dyrke Mammon og kun pønse paa at forøge deres jordiske Gods have frit Spillerum til at misbruge denne Armod dertil. Det er en Trældomsclasse, der ikke er samlet paa enkelte Steder, saaledes som de fattige Fabrikarbeidere i England, men den er udbredt over hele Landet; det er den hoveripligtige, af Gods eiernes Vilkaarlighed afhængige Classe af Leiehuus mænd. Den i Petitionen indeholdte Skildring af denne Classes Kaar kan vel bedre end andet tjene til Beviis mod de kolde Beregnere, der ville paastaae, at Armoden i Danmark er forholdsviis ringere end navnlig i England, hvor en aristokratisk Forfatning og et ved Capitalernes Magt outreret Jndustrivæsen vistnok til visse Tider fremkalder en frygtelig udbredt Grad af Fattigdom, men hvor dog ikke saaledes som i Danmark den yderste Armod er eller har været bestandig vedvarende foren forholdsviis meget stor Classe af Medborgere, der fra deres tidligste Barndom til Døden friste Livet paa en saa elendig og kummerlig Maade, som en Britte ikke har Forestilling om.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Sidste Løverdag hedder det under 23de Juli fra Slagelse i Byens Avis, blev gjort et høist interessant og tillige kostbart Fund i den ved Boeslunde beliggende høie Bakke, Bjerget kaldet, idet Boelsmand Jeppe Karstensens Kone ved foret Øieblik at afløse Manden under Pløiningen af bemeldte Bakke, der henhører under hans Fæstejord, stødte med Ploviernene paa en fra Hedenskabets Tider, omtrent paa Midten af Bakkens Flade nedsat Urne af Guld, som ved Løsrivningen blev noget beskadiget. Konen opdagede strax en anden paa selvsamme Sted i Furens Landside fastsiddende, aldeles den første lignende og af samme ædle Metal, no 16 som uden mindste Beskadigelse blev udtagen. Disse fundne Urner ere af een og samme Størrelse: Høiden fra Bunden, der er meget buet nedad, er næsten 4 Tommer, og Diameteren 6 a 7 Tommer. Siderne og Bundene ere tynde; men Randene omkring begge derimod temmelig massive; de ere udstyrede med smukke Zirater og veie tilsammen circa 33 Lod. Disse sjeldne Antiqviteter opbevares indtil den snarest mulige Forsendelse af Kirkesanger og Skolelærer Rasmussen, der ogsaa foreløbigt har gjort Anmeldelse derom til Oldskrift-Selskabets Secretair, Etatsraad og Professor Rafn i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
J Aalborg udbrød Natten mellem den 23de og den 24de dennes en meget truende Jldebrand, som dog lykkelig blev slukket efter at have nedbrændt en stor Gaard, tilhørende Kjøbmand J. M. Cohen, hvori tillige Kjøbmand Vogelsang havde Bopæl og Havneinspekteuren, Assessor Brink, sit Comptoir. Dog bleve ogsaa et Par tilstødende Gaarde temmelig betydelig beskadigede. Paa Hr. Cohens Lager er i det Altonaiske Compagni tegnet Assurance, for 30,000 Mk. Cour. Den afbrændte Gaard er assureret i Brandkassen for 6,220 Rbd., dog vil det store Terrain den indtager, ingenlunde kunne bebygges for denne Sum. Hr. Vogelsang havde sine Effecter, hvoraf en Deel reddedes, assurerede, hvorimod Hr. Brinck mistede en Deel uassurerede Gjenstande. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Jfølge Efterretninger fra Berlin af 22de f.M. vil Regjeringsraad Grev Bülow begive sig fra Danzig til Kjøbenhavn, for at deeltage i Underhandlingerne og Sundtolden. Denne Embedsmand har i flere Aar været ansat ved Regjeringen. i Stettin, og ansees for en af de indsigtsfuldeste og dygtigste Arbeidere i Handels- og Finantssaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
(Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Fra Aalborg skrives den 29de Juli. For saa hurtigt som muligt at lægge Haand paa Værket og søge Alles Kræfter forenede til Opnaaelsen af det fælleds Ønske og Realisationen af en Dampskibsfart paa Liimfjorden, har Bestyrelsen for den herværende Dampskibsfart tilskrevet Communalbestyrelserne i alle de ved Liimfjorden beliggende eller fra denne udskibende Byer, nemlig: Nibe, Løgstør Viborg, Skive, Holstebro, Lemvig, Nykjøbing og Thisted og indbudt disse til ved Committerede, muligt i Forening med enkelte af Egnens Landmænd, eller Andre, som maatte besidde levende Jnteresse for Foretagendet, at give Møde til en Forsamling, som til dette Øiemed ønskes afholdt i Thisted den 16de August, for at ventilere og Midlerne til og Arrangeringen af en Dampfart paa Liimfjorden og forberede Oprettelsen af en Actieforening til dette almeennyttige Øiemed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Den 1ste August var den sidste Dag, paa hvilken man kunde supplere Bankhæftelser. Nu, da altsaa denne Supplering et sluttet, beløber sig den indbetalte Summa til 5,300,000 Rbd. Mærkeligt er det iøvrigt, at der endnu staaer tilbage en Summa af 800,000 Rbd. af uopsagte Hæftelser, skjøndt den hele resterende Summa af danske Hæftelser ved Slutningen af forrige Bankaar (31te Juli 1841) ei udgjorde mere end 1,920,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Bankens Overskud i sidste Bankaar (31te Juli 1841 til 31te Juli 1842) efter Fradrag af samtlige Udgivter m. m. beløber sig til omtrent 540,000 Rbd. Naar vi altsaa anslaae Antallet af samtlige Actier til omtrent 130,000, saa udkommer allerede nu, forinden de senest store indbetalte Summer ere gjort frugtbringende, 4 Rbd. pr. Actie. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Nykjøbing den 4de August. Kellermanns Concert i Tirsdags var en sand Nydelse for vor Øs Musikelskere og var i Betragtning af Forholdenne særdeles godt besøgt; endogsaa fra Lollands fjernere Egne havde Adskillige indfundet sig for at høre ham. Den forbausende Færdighed og det følelsesfulde Foredrag hvormed Konstneren behandler sit skjønne Jnstrument, vil længe bevares i vor Erindring. J Særdeleshed gjorde hans Phantasier over de bekjendte Themaer: Alpesange og Bethovens Længselsvals et begeistrende Jndtryk paa hans Tilhørere. Han understøttedes af Dhrr. Eigler og Goldermann fra Nakskov. Saavel i sidstnævnte By som og i Maribo har Hr. Kellermann paa sin Gjennemreise givet talrigt besøgte Concerter, og flere af disses Tilhørere indfandt sig ogsaa her i Tirsdags for endnu engang at høre ham. Jdet vi med Taknemmelighed paaskjønne hvergang vort Stift, der paa Grund af Beliggenheden i Almindelighed kun sparsomt besøges paa Konstreiser, skjenkes Andeel i slige forædlende Nydelser, gjøre vi opmærksom paa, at Konstnerparret Simonsen og Kone (forhenværende Jfr. Ryslander) for Øieblikket opholder sig i Svendborg, og at vi muligen tør haabe, at det vil gjøre Tilbagereisen til Kjøbenhavn over vore Øer. Dersom man turde stole paa et her temmelig udbredt Rygte, vilde man ogsaa have stor Aarsag til at glæde sig til et Besøg af den fortræffelige og geniale Skuespiller Phister.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
J Tirsdags holdt Amtsraadet for Maribo Amt et ordinairt Møde her i Byen. Det blev vedtaget igjennem Stiftstidenden at offentliggjøre en Beretning om dets Forhandlinger, en Beslutning, som udentvivl vil erfares med almindelig Glæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
J Tirsdags saae man tæt uden for Gjedser Odde her paa Falster et russisk Linieskib, en Corvet og en Brig, henhørende til den store Øvelsesflaade, som krydser i Østersøen. Ved Signaler blev det tilkjendegivet, at Storfyrst Constantin Nicolajewitsch befinder sig som Storadmiral ombord paa denne Escadre, som vil anløbe Nyborg, for at passere Beltet og Kattegattet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Torsdagen den 28de Juli har Høiesteret stadfæstet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Overrettens Domme i de 2 bekjendte falsterske Sager mod Christian Jensen Bruun og Hans Pedersen Virket. Den Første dømtes saaledes til at have sit Liv forbrudt for attenteret Røveri forenet med Mishandling af Slagter Peder Rasmussen Virkets Hustru Dorthea Mortensdatter, hvis Død deraf har været en Følge, samt for begaaet Jndbrud og Tyveri. Hans Virket, som ved Falsters Birk var dømt fra Livet for ved et Skud at have dræbt Røgter Lars Olsen, idømtes 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Kjøbenhavns Havnepriser den 30te Juli 1842. Hvede, holsteensk, 9 Rbd. a 9 Rbd. 48 s.; dito sjællandsk, 7 Rbd. a 8 Rbd. 48 s.; dito lollandsk, 6 Rbd. 48 s. a 8 Rbd. 24 s.; Rug, fra Provindserne, 5 Rbd. 48 s. a 5 Rbd. 80 s.; Byg, 2 radet, 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd. 8 s.; dito, 6tradet, Rbd. 40 s. a 3 Rbd. 64 s.; Havre 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Reisende fra den 27de Juli til den 3die August 1842. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Forv. Homann, Mad. Christensen. Med Personposten: Overførster Götsche, Adjunct Dorph; Jfr. Priergaard. Med Dagvognen: Doctor Uldahl; Hr. Schiarback. Udenfor Posterne: Madam Lembcke med Familie; Greve Raben med Frue og Følge, Pastor Lund med Kone; Grosserer Jbsen med Kone og Datter, Magister Boisen med Kone og 2 Børn; Consistorialraad Lund med Datter, Pastor Lund med Kone, Premierlieutenant Meyer. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten; Forv. Hellemann, Boghdlr. Holm. Med Personposten: Hr. Høegaard; Kammerraad Wilhelm; Med Dagvognen: Doctor Uldahl; Pastor Fogh med Kone og Datter; Dhrr. Sidenius, Petersen, O. Petersen, Herdegen, Bonnesen med Søn, Smith, Nyholm og Blechingberg. Udenfor Posterne: Kjøbmændene Jessen og Lund; Pastor Lund; Jomfru Nielsen, Proprietair Mackeprang med Familie; Lærer Hagenstrøm; Proprietair Dreier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Med Dampskibet "Caroline Amalie, ankom den 30te Juli fra Kjøbenhavn til Gaabense: Frøkenerne I. og A. Syn nestved; Justitsraad Blechingberg med Frue, 2 Børn og Pleiesøn Kjellerup; Cand. jur. Drechsel; Fru Ancker med 2 Børn og Pige; Madan Jørgensen med Datter; Snedkersvend Lange; Hr. Koch; Reebslagermester Knudsen, Kjøbmand R. Sidenius; Bundtmager Mortensen; Madam Hald med Datter; Jomfru Vogelsang; Cand. Krebs; Skytten Lehne; Arrestforvarer Andersen. Samme Dag afgik fra Gaabense til Langeland: Pastor Rasmussen; Pharmacent Rasmussen. Til Svendborg: Garversvend Hoffmann, Hr. Theil; Skolelærer Schierning med Søster, Pastor, Ridder Glahn med Frue, 2 Døttre, og Søn, Madan Jørgensen med 3 Børn. Til Flensborg; Skolelærerne C. og A. Wind; Christian Dahl. Den 2den August ankom fra Flensborg til Gaabense: Discipel Kjødt. Fra Svendborg: Fru Kroyer med Søster, 3 Børn og Pige; Cand. theol. Roth; Redacteur Laub; Tobakspindersvend Jversen; Jomfru Meyer. Samme Dag afgik fra Gaabense til Kjøbenhavn: Madam Gesner med 2 Døttre, 2 Børnebørn og Pige; Jomfruerne Schrøder og Møller; Guldsmedmester Prior; Bundtmager Mortensen; Madam Ferchner med 3 Børn; Pigen Rasmusdatter; Hofjunker v. Jessen; Hr. v. Berner; Cand. theol. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
AVERTISSEMENTS. Cement. fra Fabriquen ved Rönne paa Bornholm bekommes i 1 1/2 og 1/4 Tde. a 5 Rbd. 3 Mk. pr. 7de, i Kjöbenhavn hos N. F. Bonnesen, Kultorvet No 133, hos hvem tillige trykte Anviisninger til Cementens hensigtsmæssigste Brug, kunne erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Huusleilighed tilbydes til October Flyttetid, dette Aar. Man henvender sig til Bager Knustes. Enke, boende i Gartnerstræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-04
Auctioner. Ifølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Selveiergaardmand Jørgen Hansen i Kjøbeløv, bliver den dette Boe tilhørende og i Kjøbeløv Bye i Lollands Nørre Herred, beliggende Eiendomsgaard med tilliggende Jord af Hartkorn 10 Tdr. 2 Skpr. 2 3/4 Alb., samt en Skov af Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner Onsdagen den 10de, Tirsdagen den 16de og Fredagen den 19de August d. A. Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Raadhuset her i Byen og den sidste i Gaarden selv. Det bemærkes, at det til ovennævnte Eiendom hørende Areal er af udmærket god Bonitet og i god Drivt. En Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen imod Obligationers Udstedelse. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov den 31de Juli 1842. Hammerich. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogholr. Thiebry i Nakskov Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-06
Falsters Lollands Tidende. Stil Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 6 August. No 96.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-06
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-06
Stænderforsamlingen i Roeskilde. J det 18de Møde oplæste Cancellir. Feddersen et Ardragende og et Lovudkast til Bestemmelse af Regler, med Hensyn til Erhvervelse af Patenter for industrielle Opfindelser. Efter en udførlig Discussion vedtoges det med 35 mod 29 Stemmer af nedsætte en Comitee, bestaaende af 3 Medlemmer, hvortil valgtes Feddersen, Scavenius og Lehmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-06
J det 19de Møde oplæste Kammerr. Drewsen et Andragende fra en Deel Skolelærere om betimelig Offentliggjørelse af vacante Skolelærer, kald, med Angivelse af Jndtægterne og de Kalds berettigede. Efter at Producenten havde understøttet Andragendet med den bemærkning, at han fandt det billigt og beskedent, og dets Opfyldelse kun lidet byrdefuld for de Kaldsberettigede, hold Biskop Mynster en udførlig Tale imod en Comitees Nedsættelse. Han beraabte sig paa, at det samme Forslag allerede tidligere var forkastet at Stænderne, af Biskop og Cancellie, at disse Embeder ikke høre til de meget betydelige og at Skolelærerens Virksomhed udøves i en ringe Kreds, hvor kun Faa kunne afgive Vidnesbyrd om dens Beskaffenhed, at Biskopper, Skoledirectioner og Skolepatroner, som ere de Kaldsberettigede, sædvanlig kjende duelige Subjecter nok til de ledige Embeder, at Offentliggjørelsen skadeligt vilde forsinke Besættelsen, at den dog ikke vilde have Jndflydelse paa Valget af Subjecter, og foraarsage betydelige Omkostninger, o. s. v. Hertil svarede Candidat Lehmann, at dette Foredrag kun bestyrkede hans Overbeviisning om, at Andragendet fortjener Opmærksomhed. Jo snevrere den Kredeer, hvortil Skolelærernes Virksomhed er indskrænket, jo vanskeligere det derfor for ham maa være at tildrage sig fortjent Opmærksomhed, desto større Opfordring er der til at aabne ham en lovlig Leilighed til at gjøre sig og sine Adkomster gjældende, Den, som er hensat i en Livstilling, hvorpaa Manges Øine vogte, vil ikke letteligen blive overseet og forglemt; men i en saa obseur Stilling som Skolelærerens, er det vistnok kun alt for let muligt, at en Mand med fortrinlige Evner, dygtige Kundskaber og sjelden Jver kunde ligesom forkomme i en ubemærket Krog, fordi han ingen Adgang havde til at blive bekjendt og erkjendt. Heller ikke deri, at et lignende Ønske alt oftere til forskjellige Tider og fra forskjellige Steder er blevet yttret fra Skolelærernes Side, kunde Taleren see nogen Modgrund, da det kun vidnede om, hvor udbredt den i Forslaget udtalte Anskuelse er. Skolelærerstanden, havde saa meget mere Krav paa Understøttelse, som den staaer Bonden nær nok, for tilfulde at forstaae hans hele Livsanskuelse og for at dele hans Sympathier og Jnteresser, og tillige i Dannelse staaer saa meget over det aandige Standpunkt, Bonden, i Almindelighed indtager, at den er istand til at hæve ham op paa et høiere Trin i Civilisationens Udvikling." Efterat endnu den kgl. Commissarius, Neergaard, Castenschjold og Tillisch havde talt imod, og Hansen, Christensen og Plesner for en Commitees Nedsættelse, blev dette Spørgsmaal med 32 Stemmer mod 29 besvaret bekræftende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-06
J samme Møde oplæste Sognefoged P. Jørgensen det af ham i Forening med 4 andre Deputerede af Bondestanden indgivne Andragende om et Lovudkast angaaende Forbedring i Huusmandsklassens Kaar. Det er os en stor Glæde at berette, at vore i forrige Nr yttrede mørke Anelser og denne Sags Skjæbne for det Første ikke ere gaaede i Opfyldelse, thi efter at en Deel Talere, især Godseiere, havde yttret sig, vel ikke egentlig imod en Comitees Nedsættelse, men om den store Vanskelighed eller formeentlige Umulighed i at foretage Noget for Huusmandsklassen, holdt Præsidenten, Prof. Clausen, et glimrende Foredrag, hvorefter det eenstemmig blev besluttet at nedsætte en Comitee, hvis Sammensætning vi dog endnu ikke kjende. Efter Bestemmelsen er Hs. Maj. Kongen Fredagen den 29de Juli ankommen til Wück. Da den sædvanligen bruges 18 Badedage, vil Opholdet her rimeligviis vare 2 til 3 Uger, og Hs. Majestæt vil saaledes henimod Slutningen af indeværende Maaned ankomme til Pløen, hvorhen Hs. Maj. Dronningen forventes til samme Tid at ville begive sig. Hs. Majestæts Sundhed lader i ingen Henseende Noget tilbage at ønske, og Opholdet paa For er ingenlunde nogen nødvendig Cuur, Allerhøistsamme underkaster sig, men mere at ansee som (Dagen.) en Recreation paa Reisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-06
Kongens Svar paa den holsteenske Stænderforsamlings Adresse er følgende: Vi have med allerhøieste Velbehag af den af vore troe Provindsialstænder for Hertugdømmet Holsteen indgivne Adresse erfaret hvorledes vor landsfaderlige Hensigt og vor Bestræbelse for at afhielpe Justitsens og Administrationens Mangler, og at føre de stænderske Jnstitutioner en videre Uddannelse imøde, er af Dem blevet anerkjendt med Tak. Gjerne ville vi ogsaa fremdeles, saavidt det lader sig gjøre, tage Hensyn til vore troe Provindsialstænders Ønsker og Raad men vi maa først være kommen til den Overbeviisning, at de fremsatte Forslag ere heldbringende fordet almindelige Vel og forenelige med høiere Stats hensyn. - Til vore troe Provindsialstænder nære vi den Tillid, at De med Omhu og levende Jver ville fortsætte og tilendebringe Deres begyndte Arbeider til det elskede Fædrelands Held, og ønske vi Dem i dette Deres skjønne Kald af Hjertet Guds Velsignelse. Vi forblive a., dateret Thisted d. 17de Juli. (Kbhpst.)J det sidstudkomne Nr. af Prof. Schouws dansk Ugeskrift har Proprietair P. Tutein meddeelt nogle Erindringer imod de bemærkninger, der ere fremsatte mod hans i samme Blad tidligere meddeelte Afhandling om de constitutionelle Bestræbelser."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-06
J Ove Th. Av. læses følgende Corresp. Art.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-06
fra Kjøbenhavn: Vi have talt med flere af de danske Læger, der have bivaanet de skandinaviske Naturforskeres Møde i Stockholm, og de ere undtømmelige i Lovtaler over den Artighed, den utrættelige Forekommenhed og Opmærksomhed, der er bleven viist dem, saavel af det kongelige Huus, som af deres Colleger og Folket. Dagen har opgjort en snurrig Beregning for at bevise, at de svenske Naturforskere bleve modtagne med ligesaa megen Opmærksomhed her. Vi maae tilstaae, at det er første Gang, at vi have hørt, at Opmærksomheder lade sig udregne med Talstørrelser. Jøvrigt ville vi bemærke, at, saavidt vi erindre, og, efter hvad der er os forsikkret, bleve de fremmede Naturforskere ikke indbudne til det kongelige Taffel; de bleve beværtede paa Eremittagen, men Hans Majestæt, upaatvivleligen forhindret af Regjeringsforretninger, lod sig repræsentere af sin Adjutant, Capt. Zahrtmann. J Sverrig bleve de indbudne til Kongens, Dronningens og Kronprindsens Taffel, og denne Sidste, saavelsom hans vakkre Søn, Hertug Carl, var deres stadige Ledsager paa Excursioner, og tilstede i Møderne. Man kan være meget god Patriot, og dog mene, at vi Danske ikke have vor Styrke i savoir vivre; deri ere Svenskerne os bestemt overlegne. Vi kunne mene det ligesaa godt, men forstaae ikke at trykke det ud, som Bonden siger; vi ere Nordens Tydskere, og Svenskerne ere Nordens Franskmænd. – Jfølge en os foreliggende Fortegnelse udgjorde det hele Antal af de i Stockholm tilstedeværende Naturforskere 425, deraf 84 fra Danmark, 19 fra Norge, 301 fra Sverrig og 22 Udlændinge (Jkke=Skandinavere).¬