Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-11
2.) Skolebestyrelsen, som nu Præst, Skolepatron og 2de Forstandere besørge, maa tillige paalægges at tage sig af Børnenes Opdragelse endog uden for Skolen, fornemmelig hos den simple Almue, da de Opvoxendes Moralitet saameget beroer derpaa. 3) Fattigbestyrelsen. Dette skeer nu af Præsten og nogle Fattigforstandere, thi den Deel, Herredsfogder og Birkedommere tage deri, er og kan kun være saare ubetydelig. Og at det maatte tillades Bestyrelsen, efter Overlæg med Sognefolkene, at indrette Fattigforsørgel. serne saaledes som det efter hvert Sogns Beskaffenhed ansaaes bedst, naar kun de almindelige Regler fulgtes, samt bemyndiges til, hvor det var øiensynligt, at de Fattige ved egen Skyld vare komne i Trang, saa at de behøvede Hjelp for en Tid, denne da blot behøvedes at meddeles dem af Fattigkassen som et Laan, der igjen skulde erstattes, naar de bleve i den Stand at de kunde men hvis saadant da ei skeete, endskjøndt Tilbagebetalingen lempedes efter deres Fortjeneste, maatte de hendømmes til at erstatte samme ved Tvangsarbeide, paa det Jngen skulde stole paa Fattigkassens Hielp, naar de ei selv anvendte al mulig Flid for at søge at ernære Sig og Sine. 4) Føre nøie Tilsyn med Sæderne, især ved Lystigheder og Gilder og slige Samlinger af Ungdommen, ligeledes med bekjendte Svirebrødre, Spillere, Drankere, Løsagtige og Lediggjængere, kalde slige for sig, advare og paaminde dem, og hvis de da ei bedre sig, være bemyndigede til at ikiende dem en eller anden Corrections-Straf, men hvis dette ei heller hialp, at indklage dem for Distriktets Politi, for at dømmes til Forbedringshuset, hvori ingen Skaansel burde vises, paa det Menighederne kunde renses for slige Mennesker. Da iøvrige passelige sædelige Fornøielser ere meget nyttige til Opmuntring, bør Bestyrelsen sørge for, at der kunde blive nogle passende Forlystelser under deres Bestyrelse og Tilsyn. 6) Bestyrelsen bemyndiges til at afsige Kiendelser i smaa Sager, især saadanne, hvor hurtig Afgjørelse er ønskelig, naar slige Sager ikke kan blive forligte eller passe til Forlig. Til Exempel: Smaa Tvistigheder mellem Jordeiere og Jordbrugere. Mellem Huusbonds folk og deres Tyender eller Arbeidere. Mellem Naboer eller Andre om Hegn, Mark eller Vei fred, Vandledninger, eller deslige. Om Urigtigheder ved Krohold og Krogang, Slagsmaal, Skjenderi, Løsgiengeri, Landprang, smaa Gields fordringer, smaat Tyveri eller deslige, dog at disse Kiendelser kan indankes for Underdomstolene, men hvis Arbeidet eller Andet kunde skades ved at opsættes, maatte Kiendelsen følges, indtil den var underkjendt. Ønskeligt synes det at ville være om det tillodes, efterat et Par Advarsler eller Jrettesættelser forgiæves vare anvendte, at maatte istedetfor at straffes paa Vand og Brød, som lidet agtes, og sjelden rigtig overholdes, paalægge nogle af de forhen brugte Corrections-Straffe, Fiddel, Spanskkappe, Halsjern, eller og om der kunde haves ensomt Fængsel, da det formodes slige Straffe, som bleve mere kjendte paa deres Opholdsted og medførte Skam, snarere vilde afholde dem fra det første Skridt, og følgelig ogsaa fra de Følgende. 6) Tillades at overvære, styre og paasee smaa Skifters Afgjørelse mellem Frænderne, især Huusmænd, Indersters og Tyenders, dog at opgive Udfaldet for vedkommende Skifteforvalter for at protokolleres. Derved ville smaa Stervboers Arvinger spare baade Penge og Tid. 7) Bemyndiges til at fremkalde for sig, de der ville indlade sig i Ægteskab, uden at der vides hvoraf de ville ernære en Familie, for at betyde dem det vanskelige og farlige ved deres Forehavende, og tilkjendegive dem, at hvis de saaledes selv give Anledning til at at de komme i Armod, og da trænge til Hielp af Fattigkassen, vil denne vel, naar det ansees nødvendigt, paa det ei Nogen skal omkomme, blive for en Tid tilstaaet, men kun som et Laan, der igjen skal erstattes, og hvis dette ikke skeer, saasnart de blive istand dertil, vil de blive hendømte til offentligt Arbeide til at afbetale samme. Ligeledes tillades at maatte efter Omstændighederne tilkjende Fædrene til uægte Børn baade større aarlige Bidrag, og til længere Tid end til Barnets 10de Aar, da det til den Tid dog ei endnu kan fortjene sit Underhold, men til dets 15de Aar, naar det er confirmeret, og kan begynde at tjene. Mødrene bære nu for stor Byrde, eller kaster denne paa Fattigkasserne, hvorved de arbeidsomme og skikkelige Mennesker straffes for Andres Forseelser; Fædrene derimod, som dog nok for det meste ere Forførerne, skaanes formeget. Maatte de som letsindigen indlade sig i Ægteskab, eller som begaae Løsagtigheder, endog flere Gange efter hinanden, selv bære den Byrde, sligt giver Anledning til, vilde dog vel flere afholdes derfra. 8) Have Bestyrelse og Tilsyn med alt det Veiarbeide, der skal besørges af Sognets Beboere, og tillades hvor muligt, at lempe samme efter deres Leilighed, naar kun Veiene til en bestemt Tid vare istand, hvorved Landmanden meget kunde lettes. Efter Overlæg med Sognefolkene bestemme de nødvendige Gangstier i Sognet, og alle øvrige afskaffes, og hvi da Nogen betjente sig af de afskaffede, straffe dem med Mulct til Fattigkassen. Ligeledes besørge Veipolitiet. 9) Holde Contrabog over alle befalede Kjørseler og Fourage-Leverancer, samt andre Præstationer, saavidt samme ikke vedkomme Hovedgaardes Undergivne, og i alle disse og andre Dele ansees som Sognebeboernes nærmeste Foresatte og competente Forsvarere, til hvem de kunde henvende dem, naar de formene at blive fornærmede. 10) Have nærmeste og speciel Tilsyn med Brandvæsenet, saa at alle Taxationer skee i deres Overværelse, og at de aarlig eftersaae, om de assecurerede Bygninger vedligeholdes i den Stand, at de svarede til Taxten, eftersaae Brandredskaber og Vandindretninger, at alt holdtes i behørig Stand, samt havde nærmeste Kommando ved Jldebrande, og vare bemyndigede til at lade nedrive, hvor saadant fandtes fornødent for at standse Jlden.