Berlingske Tidende, 1807-11-16
Ærsdagen den 27de November førstkommende, om Middagen 13 Kl. 12 Slet, bliver udi Roeskilde Krog ved Auction tredie og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende absolut og udenfiske Auctioners Holdelse at bortsælges, afgangne Kroeholder Mads Hermansers Stervboes tilhørende, og Weidsløselille ved Roeskilde Kraa beliggende Huus, der er af følgende Beskaffenhed. En Stuehuus 4 Fag lang 394 Faldyb, hvorudi er en Bilægger Kakkelovn. For Enden at bemeldte Huus er et Udhuus bestaaende a 4 Fag, som er indrettet til Loe, Lade og Stald. En tilbygget Lude til Brædes samt et Skuur, med de selvvn. Et Smedehuus med Steentag, at anlang, og 4 Fag dag, hvori en Esse og Skorsteen. Til Stedet et Stalde forrig og af omtrent 1 1/2 Skieppe Land. Conditio nera tilligemed Vurderrigs=Forretningen ere funden til Efterheds Boets Commissarius Prokurator Langhalle, boende, i Sammes Nr. 202 paa Kultørret. garnis udi han 27de Nov mber førstkommende, om Middagen e) amod 2 Slet, bliver ved Auction tredie og sidste Gang, og have for til den Høistbydende absolut og uden flere Ankomstligholdelse at bortsælges, afgangne Kroeholder Made ermansens Stervboes tilhørende Eiendomsted, Rørs kilde Riis kaldet, med tilliggende Hartkorn Jarder 8 Tdr. 7 Stor, 3 Fdkr. 2 4 b. Gaardens Beskaffenhed er følgende: en 2 Staae Hovedbygning, Grundmuur til alle Sider, det halse tækket med Steen og det andet halve med Straae Bygningen er 14 Fagsang og 6 Fag Lys. En Tilbygning til Saar den 9 Fag lang og 3 Fag dybt af Muur= og Bindingsværk med Steentag. Den Østre Bygning er 17 Fag lang og saa dyb, af Eege Bindingsværk med Straatag, bygget paa Holsteenske Maade, indrettet til Stald for 12 Heste, med Sortouge, Høkker og Frybber, Karle, og Foderkammer, og det øvrige til Loe og Lade. En Bygning Norden for sidstmeldte, 6 Fag lang, og 5 Fag dyb, indrettet til Vogner misser med Porte. En dito Bygning 24 Fag lang og 3 Fag dyb, Andersen Tørver, Huggehuus, Stald og Vaskerhuus, hvorudi en afvindmuret Kobberkjedel paa 2 1/2 Tønde med store Hetter. Den Veyr naar nogensorte grat man satte sin Fag kan i og 3 Fag dyb, indrettet til Stald føl 10 Heste og 10 Køer, et Brændeviinsbrændene og Brysetisk men. Brændeviinspande paa Tindermed tyrelkiner paa 3 Tønder med mere Tild hør ; er Bambes og Martfølle, samt et Tørrehuus, ud Da gaarden er i Møget huus 9 Fag lang og 4 Fa dyb med der værende Permølle, Vien. den Sandre Side af Baggaarden. 9 og 8 Falbyd, indrettet til Stadgationisk Møl 1 ditore Gaard er en Spint-Tigel af Tømmer til saat og 8 og Plankeværk. Vesten for Hovedhagstantsen, Tilbygning 3 Fag lang, indrettet til 1 og MaltskaEn Reisesats af Bindingsværk 18 Fag ang og 6 F. Hække og Kruset: Et nyt opbygget huus i Hovedbygningen af Ege=Binding værk, 4 3. dyne, forretteste Sommerværels, samt i derved en anlagt Reyledane. Til Stederen. Kiøkkenhauge, som er indhegnet med Jordhorund blandt andet findes 50 Stykke-FrugttrækkræUdens Hovedbygningen er en Brønd med Opsinmere. hamme. peredskab: Gaarden er udi Landets Brandkasse. gretsfor. 13270 Rdlrpandt Værelserne findes forskiellige Fakelovne. samt en Kamin. Auctionen holdes udi Roeskilder S. Corationerne, Vurderings=Forretningerne og Adkonnebevene ere forinden til Eftersyn hos Boets Commissitius Procurator Langvaske, hvende i Gaarden No. 293 paa Kuttoret. tile. en ann. de sin han delstanved Fremmarschen fra lille Salbye til Kiøgaden 293 August sidstaden, blev mine medhavende 13 Bagags Vegne afskaarne af Fienden og borttagne. Paa disse vare tillige alle de til den mig allernaadigst anfortroed Esgadrontenhørende Papirer, som indeholde Oplysning saavel om de til mig afleverede Heste, som om den Fromant, der efter den brave General Castenskjoldslaargaae Omsorg var leven mid verere mikunder havende Mandskab. For nu at kunne bidrage Alt, hvad derstaaer i min Magt, til at forskaffenhaave det Kongelige Feldt Commissariat den tilbørlige Underretningerminenmig Betroede og enhver Udreder af Heste og Suder AdganæsløsinRet, maar jeg ærbødigst anmode enhver Peterinde Præst eller andre som imod mit Beviis har afleveste Hestvæster andet til Armeen, at de behageligst vilde med meer, mange Høse eller andre Ting de have leveret : samt HøihuusAlder, Farve og Aftegn. Ligeledes beyde jegne hastinmaatte være kommen i Besiddelse af ogstad Efter af Stillandske Landværns Cavallerie=Regiment, at dødshavsligst derom ville underrette mig. Beene desundsmands vilde de behage at adressers til min Boepæl i Jydaruppet Ringsteds Jyderup, den 6te November 1807. sand. B. H. von Witzmann, Capitain og Compagniechef i nordre siellandske Landværd=Regiment. I Slaget ved Kiøge den 29de August sidstleden, er mig frakommet et mørkeblaat Skriin, omtrent 3 Marten høit g 1 1/2 Alen langt, med et rundt Laag, samt en lang Kortkasse hvorpaa mit Navn var skrevet med Blæk, i begge Deele var endeel Klæder og Linhed; dette tillige med en rød Uniform Overkiøbe, skal være kommer med Bagage Vognene til Nestold, men siden derfra bortført, hvem der kan give mig Oplysning broe dette Tøi er henbragt og hvor jeg, som dets rette Eiere kan afhente samme, bedes tienstlig, snarest muelig, berom at underrette mig, og adressere Efterretningen til min Boepæl: Overdrivshuset pr. Sorøe. at i Aar, Præmier=Aentenant ved Landeværnet. Slutningen af Fortegnelsen over de Priismaterier og Premier, det Kongelige Danske Landhuusholdnings=Selskab udsætter for Aaret 1807. 44. Da Hr. Etatsraad Bruuns, Hr. Baron Selbyes og flere patriotiske Bestræbelser have lært, at man her i Landet kan frembringe Sødmelks=Oste af fortrinlig Godhed, der kunne sættes ved Siden af de bedste udenlandske, saa udsættes: For bedste Sødmelk=Oste, gjorte i Dannemark, Siælland undtagen, efter Bekiendtgiørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For bedste derefter, ikke mindre end 1 Skippund, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. Af Osten maae indsendes en Prøve til Selskabet paa 8 til 10 Pund, og ved Attester godtgiøres, at Resten svarer til Prøven. De Oste, som her udsættes Premie for, maae være ganske enkelte og ukunstlede i Henseende til deres Materie, bestaae af fød Melkallene, bragt til Sammen inding ved den simpleste Løbe, og ikke tilsat Fløde, skummet at anden Melk. Ostene maae allene have deres indvortes Værd og udvortes Skiønhed fra Græsset, hvori Kreaturene have gaaet, og Kunsten, hvormed de ere gierte. Denne, hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig Smaae Omstændigheder kunne giøre det umueligt at gjøre en god Ost af den ypperligste Melk. Mangel paa Kræfter, naar man giør den med bare Hænder, uden Hielp af Pærse, hører herhen. Manaler Lø den noget, kan Melken ikke rinde sammen. Er Osten under Arbeide bleven kold, kan Vallen ikkeret udarbeides. Er man ikke hurtig nok i Arbeidet, maa det hele standse med videre. Noget af det første til Ostmagerie blev da, for at vinde Tid og spare Kræfter, en god Osteperse Jmidlertid. kan man dog og udrette det, som herved skal skee med stærke Armee allene. J Holland bruges ikke andet Middel til de mange tusinde Oste, der giøres; i Engeland derimod giøres neppe nogen uden Perse. Hvad man vælger, maae følgende Hoved=Omstændigheder ikke glemmes: at anvende Melken samme Øieblik, den kommer fra Køerne; at udarbeide Vallen af Osten, medens den er varm, naar man synes det er skeet, da i en Hast at skiære den i Stykker, ælte den derpaa til mere Melk end Vallen der løber fra den, og forme den paa ny; men derhos ved hele Arbeidet lagttage, at det skeer, naar man arbeider uden Perse, i en Tid af 6 til 7. Qvarteer i det høieste, da Melken ikke holder sig vedbørlig varm længer. Jo gulere Ostendaler, naar den er færdig desto fuldkomnere er den. Men alt kan ikke her anføres. For dem, som ikke have lært den rette Omgangsmaade i dette Fald, har Selskabet ladet en kort Underretning indrykke i Almanaken for 1788, som giver den fornødne Oplysning herom. Ostepersen, som bruges i Engeland, forevises ved Selskabets Secretariat. Naar Premierne flere Gange ere vundne paa eet og samme Sted, forbeholder Selskabet sig, efter Omstændighederne, at udelukke Reclamanterne fra dette Sted derfra. 45. Da Stolebetræk af Hestehaar have fundet Smag her i Rigerne, og ere baade smukke og stærke, synes ikke vanskelige at væve, men ere hidindtil indførte fra fremmede Steder; saa, for at forhindre, eller i det mindste formindske Jndførselen af dette Slags Betræk, udsætter Selskabet sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. for den største Mængde Stolebetræk af Hestehaar, beviisliggen forfærdiget her i Rigerne, hvilken Premie Selskabet dog efter Mængden, og Qvaliteten af Varene efter Omstændighederne vil forhøie. Premien æskes inden Aarets Udgang 1808. 46. For bedste Sort Staal, forfærdiget her i Rigerne af norsk Jern af lige Godhed med det solinske, udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. De indsendte Prøver maa være af følgende Dimensioner: 1 1/2 Tomme bred, 3/4 Tomme tyk. 3/4 Tomme breed, 1/2 Tomme tyk. 1/2 Tomme breed, 3 Linier tyk. d. Valse Staal, 3 Tombreed, 1 Tom. tyk. c. Stempel=Staal, 2 a 2 1/2 Tom i Fiirkant. Alle Sortementerne maae kunne lade sig sveise, saavel til hinanden indbyrdes som til Jern. Jagen Blærer maae vise sig under Sveisheden. Ei heller maae de have bløde Grader. Staalet maae og kunne udholde, at Meisler, deraf forfærdigede til 1 en halv Tommes Brede, kunne hugge Bestød= eller Armstle. Af Fieder=Staal, lig det solinske, ønsker Selskabet ligeledes at kunne modtage Prøver.