JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-18
Odense Herred. St. Knuds Vor Frue St. Hans Dalum og Sanderum, Steenløse og Fangel Verninge . Tommerup og Brylle Brendekilde og Bellinge Korup og Ubberud, Paarup. Vissenberg, Lunde Herred. Lumbye, Østrup og Hjadstrup. Skebye og Otterup. Lunde Norup. Allesøe og Næsbyehovedsbrobye Aasum Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-18
Nørre=Lyndelse og Høibye Fraugde Allerup og Davinde. Rønninge og Rolfsted. Seden og Aasum Nørre-Søebye og Heden, Sønder-Næraae og Aarslev, Bjerge Herred. Kjerteminde og Drigstrup. Marslev og Birkende . Dalbye og Stubberup, Mesinge . Wibye . . Munkeboe. Rynkebye og Revninge . Kjølstrup og Agedrup. Skam Herred. Skambye Klinte og Grindløse, Nørre Næraae og Bederslev, Krogsbølle Uggerslev og Nørre Høierup. Skovbye Herred. Bogense og Skovbye, Vigerslev Veslinge Søndersøe, Særslev.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-18
Guulbjerg og Sandager Eilbye og Meelbye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-18
Haarslev Sunds Herred. Skaarup overeensstemmende med Pl. 22 April 1817. Cam. . 10 Cabat. 1045. Havre. Byg. Rug. Rbd. Rbd. Rbd. Norae. Den smukke Tale, hvormed Kong Oscar 1 om hele Min Kongelige Yndest og Bevaagenhed." Sognenes Navne. Byg. Rus. Havre. Rbd. M. Rbd. Mer s. Rbd. r. Svendborg St. Nicolai og Thuroe . . . . . Svendborg Frue. . . . . . . . . . . . . Ollerup og Kirkebye . . . . . . . . . . . Qværndrup . . . . . . . . . . . . . . St. Jørgens og Sørup . . . . . . . . . . Østerskierninge og Hundstrup. . . . . . . . . Egense. . . . . . . . . . . . . . . . Dreioe . . . . . . . . . . . . . . . Strynøe . . . . . . . . . . . . . . . Steenstrup og Lunde . . . . . . . . . . . Tveed. . . . . . . . . . . . . . . . Landet . . . . . . . . . . . . . . . . Bregninge . . . . . . . . . . . . . Bjerrebye . . . . . . . . . . . . . . Gudme Herred. Langaae og Øxendrup . . . . . . . . . . Gudbjerg . . . . . . . . . . . . . . . Svindinge . . . . . . . . . . . . . Ryslinge . . . . . . . . . . . . . . Giislev og Ellested. . . . . . . . . . Hesselager . . . . . . . . . . . . . . Gudne og Brudager . . . . . . . . . . . Dure og Weistrup . . . . . . . . . . . . Ringe . . . . . . . . . . . . . . . . Salling Herred. Faaborg og Diernisse . . . . . . . . . . . Westerskjerninge og Ulbølle . . . . . . . . . Brahetrolleborg og Krarup . . . . . . . . . Østerhæsinge og Hillerslev . . . . . . . . . Norre=Brobye . . . . . . . . . . . . . . Vesteraabye og Aastrup Vesterhæsinge og Sandholdt-Lyndelse. Sønder=Brobye . . . . . . . . . . . . . Jordløse og Haastrup. . . . . . . . . . Svanninge . . . . . . . . . . . . . . Herringe . . . . . . . . . . . . . . Espe og Vantinge . . . . . . . . . . . . Allested og Veile . . . . . . . . . . . . Horn. . . . . . . . . . . . . . . . Auernakøe . . . . . . . . . . . . . . Lyøe . . . . . . . . . . . . . . . . Winding Herred. Nyborg Flødstrup og Ullerslev . . . . . . . . . . Kullerup og Refsvindinge . . . . . . . . . . Herrested. . . . . . . . . . . . . . . Søllinge og Hellerup . . . . . . . . . . . Sønder=Høierup og Gjestelev. . . . . . . . . Ørbek . . . . . . . . . . . . . . . . Frorup . . . . . . . . . . . . . . . Windinge . . . . . . . . . . . . . . . Skjellerup og Ellinge . . . . . . . . . . Aunslev og Bovense. . . . . . . III 111 Torv i Oden. til udan, Byg. Sognenes Navne. Rug. Rbd. Rbd. Baag Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-18
Sandager og Holevad Assens og Kjærum, Dreslette Skydebjerg og Orte Søebye og Thurup Barløse, Tanderup. Kjerte. Gamtofte Ørsted. Haarbye, Flemløse Sønderbye, Kjøng. Hellenæs Søllested og Vedtofte. Wends Herred. Middelfart og Causlunde. Weilbye Gamborg, Udbye, Føns og Ørslev, Balslev og Eibye Huusbye. Gielsted og Rorup. Fielsted og Harrendrup. Asperup og Roerslev, Nørreaabye og Jndslev, Brenderup og Ore Langelands Nørre-Herred. Rudkjøbing og Skrøbeløv. Cimmerbølle, Tranekjær og Tullebølle Bødstrup . Snøde og Stoense . Langelands Søndre-Herred. Lindelse Maglebye. Longelse og Fuglsbølle. Humble Tryggeløv og Fødslette Summa: Naar Middelprisen paa Rug, Byg og Havre divideres med 134 udkommer: Hertil kommer de angivne Priser fra de verdslige Embedsmænd. divideret med 2, udkommer: Der saaledes bliver Capitelstaxten paa 1844 Aars Afgrøde. Odense, den 1 Februar 1845. Bardensleth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-18
Følgeblad til Fyens Stiftsavis No. 31. Havre. Rbd. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Nr. 32. 74 Aargang. Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af M. C. Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Trykkes og udgives 20 Februar 1845. Torsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Jndhold. Udlandet: Norge Frankerig. Preussen. - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Udlandet. Norge. Den smukke Tale, hvormed Kong Oscar! aabnede det norske Storthing, lyder saalunde: "Gode Herrer og norske Mænd. Det norske Folk, der med uforandret Kjærlighed og Hengivenhed lønnede Min ædle hedengangne Faders Bestræbelser for Rigets Held og Hæder, har ved sin Trofasthed og Taknemmelighed nedlagt den uforgængeligste Mindekrands paa sin kronede Velgiører, Vor faderlig høihjertede Kong Carl Johans Grav. Maatte Forsynet, som udkaarede Ham til at knytte det uopløselige Broderbaand mellem tvende til fælleds Fordeel og Sikkerhed forenede ædelsindede Folk, fremdeles som hidtil velsignende beskytte dem og Hans Værk. - Arving til Hans Troner ligesom til Hans varme Ønsker for Brødrerigernes Selvstændighed og Lykke, ansaae jeg det for Min første kongelige Pligt at fuldføre, hvad Døden negtede Foreningens store Stifter Selv at tilendebringe, og paa en for begge Nationer tilfredsstillende Maade at ordne nogle unionelle Forholde overeensstemmende med den i Foreningsacten udtalte Lighed i politiske Rettigheder. Hvad der betræffende Rigernes gjensidige Forpligtelser, endnu staaer tilbage at afgjøre, for end mere at befæste en Forening, som udgjør den sikkreste Borgen for den skandinaviske Halvøes Frihed og Uafhængighed, vil ved begge National=Repræsentationers oplyste og fædrelandssindede Medvirkning i sin Tid vorde bestemt og fortsat. Ligesom Ret og Sandhed altid skal lede Mine Bestræbelser under Opfyldelsen af Mit kongelige Kald, saaledes bygger Jeg trygt paa Visheden om, hos Norges udkaarede Mænd, at finde det ægte Fædrelandssind, den Samdrægtighed, den oplyste og kraftfulde Bistand, der er fornøden, ikke blot for at beskytte vort Land, vore Jnstitutioner og vore fredelige Sysler, men tillige for at udbrede Lykke og Velvære til enhver af Samfundets Deele. - Vor Fremtid er riig paa Forhaabninger, og den Omhu for at fremme Udviklingen af Vore lykkelige Forholde, som fra Stifteren af Rigernes Forening paa Os er overgaaet, har Krav paa Vore alvorligste Anstrængelser. Oplysningens Velgierninger, Samfundskræfternes Udvikling og Frihedens Hegn ere Arvedele, som Vi bør overantvorde Vore Efterkommere i en forbedret Tilstand. Lysets og Fredens Seir er mindre glimrende, men varigere end Krigens, og fordrer ikke ringere Mod og Selvopoffrelse. - Saavel ved Min Tronbestigelse som senere har Jeg modtaget de meest tilfredsstillende Beviser paa samtlige udenlandske Magters forekommende og venskabelige Sindelag. Denne gode Forstaaelse har allerede viist sig virksom med de indledede, men endnu ikke tilendebragte Underhandlinger, angaaende Ophævelsen af en mod vore Handelsinteresser og Vor Værdighed stridende Afgift til en af det nordlige Afrikas Kyst=Stater. Beretningen og Rigets Tilstand vil vise Eder vor Fremadskriden i administrativ og oeconomisk Henseende under Løbet af de sidste 3 Aar. Ved de Propositioner og Meddelelser, som ville blive Storthinget forelagte, skal Jeg henlede Eders Opmærksomhed paa hvad der under dette Storthings Samvære er ønskeligt eller nødvendigt til det Almindeliges Vel at udføre eller forbedre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Jdet jeg herved erklærer Norges 11te ordentlige Storthings Forhandlinger aabnede, anraaber Jeg Forsynet om at lede og velsigne Eders Arbeider, forsikkrende Eder om hele Min Kongelige Yndest og Bevaagenhed." Statsminister Due oplæste dernæst Beretningen om Rigets Tilstand i de forløbne 3 Aar. Da denne Oplæsning var tilende, reiste Hs. Maj. Kongen sig og gjentog høitideligt, med fast Stemme og oprakte tre Fingre den ved Hans Regjeringstiltrædelse aflagte Eed i følgende Udtryk: "Jeg lover og sværger at ville regjere Norges Rige i Overeensstemmelse med dets Constitution og Love, saa sandt hielpe mig Gud og hans hellige Ord!" Kongens Tale og Beretningen og Rigets Tilstand bleve derpaa overrakte til Storthingets Præsident, Falsen, som i Storthingets Navn besvarede Trontalen, og smukt sagde: Sagerne vidne om, at i Norges fjerne Oldtid en af dets elskeligste og meest udmærkede Konger, Hakon Athelsteen, da han optraadte paa Norges Trone, aflagde et lignende Løfte og vi formaae ikke paa en bedre og hjerteligere Maade at udtrykke Folkets Følelser, da D. Majestæt henviste til Ret og Sandhed som Deres Ledestjerne, end at gjøre Skjaldens Ord i Anledning af Hakon Athelsteens Løfte til vore: Frem dem, da fremmer du dit Gavn, Vi hilse dig med Kongenavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Vi slutte dette Mødes uforglemmelige Forhandlinger med det inderligste Ønske: "Gud bevare Kongen, Fædrelandet og Broderriget!" De sidste Ord gjentoges med Enthusiasme af Storthingets Medlemmer og de øvrige Tilstedeværende. - Da den kongelige Familie var kjørt til Palaiet, indfandt Storthinget sig in cor vore sammesteds, for at complimentere Deres Majestæter. Paa Præsidentens Tale svarede Kong Oscar 1. "Mine Herrer, Med uskrømtet Glæde seer Jeg Mig. omgivet af Norges trofaste Sønner og med rørt Hjerte modtager Jeg den Velkomsthilsen, som Nationens Repræsentanter bringe Mig og Min Familie. Den almindelige Tilfredshed, med hvilken det norske Folk modtog Mine Beslutninger betræffende Emblemerne for dets Nationalitet, viser tilfulde, hvormeget Norge fortjener den ærefulde Plads, det, som selvstændigt Rige indtager i de europæiske Staters Række, og er en Borgen for at det vil vide at bevare samme. Den forøgede Tillid til det ædle Folk, med hvilket det Norske for altid forenedes ved min store, ogsaa af Eder saa dybt savnede Faders Bestræbelser og som ved denne Leilighed saa lydelig udtalte sig, og hiinsides Kiølen saa oprigtigen besvaredes, har end stærkere sammenknyttet Fostbrødre baandet og paatrykt det trofast Venskabs varige Jndsegl. J det norske Folks, under dets Jublen, saa hjerteligt udtrykte Følelser for Mig, har Jeg allerede høstet en riig og kjær Belønning for Mine redelige Hensigter og Bestræbelser for begge de forenede Rigers Hæder og Lykke. Jeg takker Eder for den Kjærlighed og Hengivenhed, hvormed J ogsaa omfatte Min Gemalinde og Mine Børn, og beder Eder være forvissede om at disse for Os Alle saa dyrebare Følelser finde dyb Gjenklang i Vore Hjerter. Modtager Alle og Enhver især Forsikkringen om Min særdeles kongelige Naade og Bevaagenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Frankerig. Deputeredekammeret forholder sig meget forsigtigt i de sidste Moder; begge Partier iagttage. hinanden. Det politiske Liv synes pludselig at være standset, men det vil snart blive vækket, naar Debatterne om de hemmelige Fonds blive aabnede: da vil det definitivt blive afgjort, om Ministeriet Guizot vil kunne holde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
J en Jndberetning fra den norske Consul i Bordeaux til den norske Regjering, meddeelt i den Constitutionelle, hedder det angaaende Viinhøsten i Aaret 1844 følgende: "Forrige Aars Viinhøst har slaaet særdeles godt til, baade med Hensyn til Qvalitet og Qvantitet hvad røde Vine angaaer, og de komme sikkerlig til at indtage Rang blandt de bedre lykkede Aarsværter. Man haabede at kunne erholde, med Hensyn paa Qvaliteten, billige Priser, endskjøndt Eierne allerede ved Høstens Begyndelse gjorde store Fordringer; men fremmede Speculanter indfandt sig strax og opkjøbte 120,000 Oxhoveder af de ordinaire Sorter fra 2300 Fr. pr. 4. Oxhoveder og siden kastede den engelske Handel sig paa Medoc Vinene og bemægtigede sig disse til høie Priser, der endog overgik de i Begyndelsen for det fortræffelige 1834 Aars Væxt betalte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Preussen. Den berømte Henrik Steffens er død, i Berlin, 72 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 29 Jan. er udkommen en Forordning angaaende en Eftergivelse for Aaret 1845 i den ved Forordningen af 15 April 1818. paabudne, og ved Forordningen af 24 Juni 1840 nærmere regulerede Landskats Beløb af Jorder og Tiender, i Danmark m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Jfølge denne Forordning bevilges for 1845 en saadan Eftergivelse i Landskattens Beløb af Jorder og Tiender, at der for hver Tønde af det nu gjeldende Hartkorn bliver i Skattens Beløb at liqvidere en ligesaa stor Sum som den, der ved Forordningen af 10 Januar 1823 blev bestemt for et Aar pr. Td. af det dengang gieldende Hartkorn, med Hensyn til den da forundte treaarige Eftergivelse. Og skulle i samme Tidsrum de i Forordningen af 15 Septbr. 1832 ommeldte Summer, der i adskillige af de foregaaende Aar vare blevne forskudsviis udredede af den kongelige Kasse, men, i Betragtning af Tidsomstændighederne, ei i sin Tid vare blevne erstattede denne ved Repartition paa Hartkornet, henstaae ukrævede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Blandinger. "Det fortjener at bemærkes - siger "Fædrelandet –, at medens, med Undtagelse af Præsidenten, ikke en eneste af de andre Deputerede i den roeskildske Stænderforsamling, selv af vedkommende Valgdistrikt, er bleven viist allerringeste Tegn paa Tilfredshed, have de tvende Deputerede, Kammerraad Drewsen og Overretsprokurator Christensen, modtaget Adresser fra mange Steder paa Falster, Lolland, Præstøe, Sorø, Frederiksborg- og Kjøbenhavns Amter, som alle udtale Bondestandens Trang til Emancipation baade i aandelig og materiel Henseende, og tolke dens Taknemmelighed for de nævnte tvende Mænds hæderlige Bestræbelser i denne Retning. Dersom Dhrr. Drewsen og Christensen havde behøvet nogen Trøst imod den uværdige Behandling, Aristokraterne og deres Haandlangere og Spytslikkere viste dem i den roeskildske Forsamling, er den i rigeste Maal bleven dem til Deel i deres Medborgeres Anerkjendelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Det til den badenske Stænderforsamling af den Deputerede Hecker indgivne Andragende, angaaende Opretholdelsen af den tydske Nationalitet i Hertugdømmene Slesvig og Holsten, er i Forsamlingens Møde den 6 ds. eenstemmigen bleven antaget. "Aftenbladet af 17 ds siger: "H. C. Andersens nye Eventyr=Comedie Lykkens Blomst, vandt igaar Aftes almindeligt bifald, der kun forøgedes ved den Opposition nogle ganske enkelte følte sig opfordrede til at fremkomme med. Det er vel ogsaa engang paa Tiden, at Publicum paa det kraftigste protesterer mod den Raahed, der mere og meere gjør sig gjeldende ved Bedømmelsen af hvert nyt nationalt Digterværk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Hs. Maj. Dronningen har, som Man seer af Adresseavisen, skjænket 93 trængende Familier en Brændselshielp i denne strænge Vinter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Man har i London den Efterretning fra Gibraltar, at Sørøvere have ladet sig see i Middelhavet, og at det engelske Krigskib Scoutt, den svenske Corvet, "Carlscrona" og den danske Brig "Mercurius vare gaaede til Søes paa et Krydstog mod Sørøverne. Man fandt det imidlertid raadeligt, at Kjøbmandskibe, som vare bestemte til Middelhavet, forsynede sig med de fornødne Vaaben og Munition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
J et Brev til Red. af Slagelse Avis siger en Jndsender: "Jeg yttrede for et Par Aar siden, at Tallet, 13 spillede en vis Figur i vor Politik, nu er der kommet et nyt Exempel til, nemlig Nr. 13 for i Aar af Augsburger Allg. Zeitung. Det er en ny Artikkel fra det oprørske Partie i Hertugdømmerne om den gamle Sætning, Hertugdømmernes Løsrivelse fra det Monarchie, som de med Gud og Æren, ved Traktaters Ret, og Krigsbegivenheders Udvilling høre under. Staden Kiel skal gjøres til en tydsk Forbundsfæstning af første Rang, og her skal Tydsklands Nordslaade have Station.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Til denne Flaade skulle Hansestæderne stille 3 Dampfregatter med behørige Pairhans=Kanoner, andre Forbundsstater paa Kysten andre Skibe, men Holsteen et Linieskib med 700 Mands Besætning, og Slesvig - uden videre, ogsaa Slesvig – et Linieskib af samme Kaliber. – Det er paa den allerhøieste Tid, at den danske Regjering, de danske Historitere, Jurister og Politikere samle deres bedste Kræfter og slaae et afgjørende Slag. Ellers faaer Partieaanden et Forspring, saa den ikke indhentes meer. Det har undret mig, at der ikke er kommet et nyt Forslag fra gamle Brock om Statholderens Entledigelse, efterat Man har læst om den Rendsborgske Adresse til Brunsvigerne, om Kobberpengenes haanlige Udsendelse af Landet og Mere af samme Suurdeig."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
"Fædrelandet, fremsætter følgende Spørgsmaal: "Hvorledes ville de kjøbenhavnske Bagere forklare og forsvare følgende Misforhold imellem Priserne paa Hvedebrød og Hvede i London, Paris og Kjøbenhavn den 1 Februar d. A. i London kostede 1 Pd. Hvedebrød, 5 1/4 a 5 1/2 s., 1 Td. Hvede 11 Rbd.; i Paris 1 Pd. Hvedebrød 5 1/2 s., 1 Td. Hvede 9 Rbd.; i Kjøbenhavn 10 s. 1 Pd. Hvedebrød, 1 Td. Hvede 5 1/2 Rbd. Hvedebrødet er altsaa forholdsviis til Hvedeprisen i Kjøbenhavn 4 Gange saa dyrt som i London; det er et smukt Resultat af det sluttede Bagerlaug!"J Thisted A. berettes, at Hr. O. A. Hjardemaal i Hurup har formeligen tilbudet at bygge en nye Skole i Hurup uden Bekostning for Sognet, og tillige overladt Communen den gamle Skolebygning for meget billig Betaling, med Tilbud, at den maa flyttes paa hans Eiendom, og at han vil tillægge Haugeplads dertil. Brænderibestyrer Henius i Aalborg har erholdt. Bevilling med Eneret i Danmark i 5 Aar til i den nævnte Stad at anlægge et Sirupskogeri af Kartofler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Jfølge Aalb. A. er den største Gevinst i Klasselotteriets første Trækning (4000 Rbd.) kommen til Altona. Kjellingberggaard, 4 Miil fra Aalborg, er af Propr. Voss solgt til Forvalter Spang fra Frisenvold, for 16,500 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Copulerede i Horsens, Kjøbmand J. Herskind, og Jfr. P. Foersom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Den talentfulde slesvigske Maler Thøring, (født i Eckernforde) er bleven catholsk af Kjærlighed til en neapolitansk Skjønhed, og i Neapel traadt over til hendes Religion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Udnævnelser. Under 11de er Toldoppebørselscontrolleur i Oldenburg, Lieutenant C. A. F. Lau, beskikket til Toldforvalter i Oldesloe, mod at han stiller den befalede Sikkerhed, for Oppebørslerne, samt Toldoppebørselscontrolleur, Toldforvalter G. J. Veers i Poppenbüttel, til Toldforvalter i Stockelsdorf, ligeledes mod at han stiller befalet Sikkerhed for Oppebørslerne; den 15de, Cancelliraad og Contoirchef under det Kongel. slesvig-holsten lauenborgske Cancelli, F. C. Prehn, til Syndicus og første Stadsecretair i Staden Altona, og Cand. med. & chir. C. Biering til Læge for Sognet Marstal paa Ærøe; Sognepræst for Tyregod og Vester Menigheder i Ribe Stift, C. C. N. Balle, til Sognepræst for Vesterbølle og Øster bølle Menigheder i Viborg Stift; Cand. theol. S. D. C. Schrader til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Hillerød; Cand theol. M. C. Olivarius til Sognepræst og Skolelærer paa Mand under Ribe Stift, og Cand. theol. H. H. Zorn til Præst i Sterup i Flensborg Provsti.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Reisende over Storebelt, fra 13 til 17 Febr. Fra Fyen til Sielland, Propriet. Fiedler, Kjunker Wedel Heinen; Forpagter Wolff, Handelsreis, Götz og Jbsen; Handlende Møller. Fra Sielland til Fyen; Ritmester v. Barnekou; Kjøbid. Wandel; Contoirist Murdock; Capitain Jørgensen, Pastor Rützau; Commis Fischer, Hestehdlr. Mortensen og Foermann, Pastor Wraae; Contoirbetjent Hansen; Handelscommis H. Mannheimer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Kjøbenhavns Børs-Cours den 18 Februar 1845. Species 200. Hamb. 2 M. - F. S. 200. Bank-Disconto 4 pCt., ditto paa Banco=Vexler 3 pCt., 4 pCt. Kgl. Obligat. (uden Rente) 102 1/2 a 102 3/4 Rbd. Sedler. 3 pCt. engelsk danske Obligationer 87 1/2 a 87 3/4 L. St. Nationalbank-Actier 1412111 1/2 Rbd. r. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Odense Kirkenyt. St. Knuds Sogn. Døbte: den 2 Febr., Dagleier H. Rasmussens Søn: Rasmus Hansen; Fadd. Barnets Moder, Pigen M. K. Føns, Boelsmand J. Christensen og Dagleier P. Knudsen. Den 9de, Skomagerm. A. J. Køhlers Datter: Agnes Frederikke Kohler; Fadd. Mad. Hansen og Knapp, Snedkerm. Springer og Smedem. K. Rasmussen. S. D., Smaakjører J. Nielsens Søn: Hans Christian Jensen; Fadd. Pigen A. M. Jensdatter, Væverm. H. Nielsens Kone, Urtemand J. Hansen, Ungkarl H. Hansen og Væverm. H. Nielsen. Den 16de, Former A. A. Hansens Datter, Karen, Line Juliane Andersen; Fadd. Mad. Nielsen, Pigen A. Pedersen, Smedem. S. Larsen, Formerne Nielsen og Eis. Ægteviede: den 5 Febr., Muursvend Jørgen Christian Hansen og Pigen Johanne Margrethe Wilhelmine Halvorsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
Døde: den 22 Jan., Skræderm. H. C. Andersens dødfødte Barn; den 21de, Almisselem Niels Sørensens Enke, 81 Aar; den 25de, Tjenestepige Oline Larsen, 38 Aar; den 28de, Skræderm. H. C. Andersens Kone, Sophie Amalia Bøttcher, 10 Aar; den 31te, C. Hansens Datter, Hansine Petrine Pedersen, 3/4 Aar; den 1 Febr., Almisselem Peder Hansen, 68 Aar. (Forlangt indrykket.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
En kyndig Mand bedes at besvare det Spørgsmaal: Hvorfor bliver Licitationen over det Veiarbeide, som skal foretages paa Langeland iaar, ikke afholdt, Nogle mene vel, at det er befalet, at Forretningen allerede skulde været holdt i Novbr. f. A., men er opsat for at Langelænderne ikke skulde kunne belave sig paa at concurrere med Fyenboerne; men det lader no ger utroligt. Ved samme Leilighed ønskede Man og at vide, hvornaar Godtgjørelsen for afgiven Jord og Hegn kan ventes, og havde Veimesteren selv ikke alt for travlt, kunde han unægtelig vise flere en Tjeneste ved at svare derpaa. Flere Langelændere. Langeland, i Febr. 1815. Augusta Steensen de Leth paa Langeland. Atter svævede til Jordens Dale ned Den blege Engel, sendt fra Skaberen i det Høie, Atter brast i Livets Kjæde – et gyldent Led, Og bragte Sorgens Taare i mangt et ædelt Øie. Det er sørgeligt, naar Døden med sit kolde Pust, Udslukker den Livets Flamme, som straalte klart og reent herneden; Det er tungt, naar ved den Enes Død saamangt et Haab bliker knuust, Og naar briste maae de Baand, som er begrundet ømt i Kjærligheden. At det er tungest dog for ham, som vandrede saa kjærligt ved din Side, At maatte miste Dig, der var saa elskelig og god, Og for de kjære Smaae, som endnu ikke fatte, ikke vide Tabet af en om og kjærlig Moder, som beskjærmende ved deres Side stod. Farvel Augusta, et kjærligen Farvel Dig byde Slægt og Venner, og Enhver, som kjendte Dig; Faderkjærlighedens vise Bud Du maatte lyde, Som til en bedre Verden kaldte Dig. Fred med dit lyse, Fred med dit rene Minde, Og Fred med Enhver, som tungt maa savne Dig; Fred med Eder Alle, hvis Taarer nedrinde For hende, som var saa god og elskelig. *** den 12 Februar 1815. C. C. 4 337.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-20
AVERTISSEMENTS. Jgaar Morges Kl. 6 ramte mig haardt Skjæbnens tunge Slag, idet min eiegode og trofaste Mand og Forsøger, Bomuldsvæver S. J. Stougaard, født i Steenderup, Haderslev Amt, 54 1/2 Aar gl., ved Døden blev mig berøvet efter 9 Dages smerteligt Sygeleie. Hvad jeg og mine 5 uforsørgede Børn have tabt, ville de kun fatte, som kjendte den Hedengangne. Gud styrke os i vor dybe Sorg! Hedeboe, Weslinge Sogn, den 15 Febr. 1845. Kirsten Stougaard, fød Jepsen.