Berlingske Tidende, 1832-12-19
J Forgaars begyndte Discussionerne om den provisoriske Skatte, lov. Adskillige Deputerede have ladet sig indskrive, for at tale mod den; alligevel kan med temmelig Sandsynlighed formodes at Lovforslaget ikke vil undergaae nogen væsentlig Forandring i dog er det vel mueligt, at nogle Millioner af de 340 Mill. Fr., som Ministrene have forlangt, vorde fradragne. I en interessant Artikel, som indeholdes i det ypperligste at Frankriges Blade, Journal des Debats, charakteriseres de nye endte Debatter i de Deputeredes Kammer om Adressen, i Anledning af Throntalen, paa følgende Maade: "Under Discussionen om Adressen hørte vi en Mængde Forsikkringer om Kjerlighed, Enighed og Fred; Enhver ønskede Forsonning, men Enhver tog sig vel i Agt for at opgive sine Grundsætninger. Alligevel vare hine Forsikkringer ingenlunde blotte thetoriske Konstgreb; de grundede sig paa en nu almindeligen udbredt Følelse, som nødvendigen maatte gjenlyde paa Talertribunen. Frankrige er kjed at politiske Debatter og unyttige Klammerier; det længes efter Roelighed, Orden, Handelens og Jndustriens Opblomstren. TiAars stormfulde Debatter i de Deputeredes Kammer, to Aars blodige Optrin paa Gaderne, to Aars Declamationer om Krig, om Europa og om dettes "Despoter, uden mindste gavnlig Virkning; Alt dette har opvakt en almindelig Modbydelighed, Nok herom, raaber man fra alle Kanter. Frankrige ladet sig nu ikke meer ophidse med heftige og galdefulde Ord. Den Tid er fordi. Ancona har nu ingen Jnteresse for det; Polen vækker kun smertelige Erindringer; det Belgiske Anliggende er jo sin Afgjørelse nært; Oppositionens Bruushoveder have tabt Modet og rømme Valpladsen, allevegne vorder Ligegyldighed øiensynlig. Hvad er under disse Omstændigheder at gjøre: Endrægtighed bør indskjerpes, Kiv og Klammer bør ophøre, thi man seer jo, at Publicum kjedes derved. Adskillige indsigtsfulde Mænd af Oppositionen i Deputeretkammeret have erkjendt hiin almindelige Væmmelse. Hr. Maugin f. Ex. har ladet Jtalien, Polen, Tydskland, med et Ord hele Enropa, hvile og tiet, fordi han følte, at Jngen kom mindste Agitation, hvor meget han end fulminerede. Hans Taushed er for os et frappant Vidnesbyrd om Gemytternes Stemning nuomstunder. - General Lafayette har talet om Ancona, om Jtalien, Romagnas Friheder; Gienstanden var jo interessant, og Lafayette er en almeenagtet Olding; - men alligevel gjord, hans Foredrag ikke mindste Jndtryk. - Hr. Jolivet kaldte endog paa en vis Maade to af sine Colleger, den ene (Hr. Cabet) som Republikaner, den anden (Hr. Berryer) som Carlist, fremfor Deputeretkammerets Skranker. Enhver troede i Begyndelsen, at han dermed vilde opvække en almindelig Agitation. Men - intet mindre. Kammeret misbilligede disse hartad processualske Debatter. - Er hiin almindelige Ligegyldighed en Lykke eller en Ulykke. Skulde den bestandigen vedvare, saa vilde den bedrøve os, men da den er en nødvendig Følge af den unyttig Ophidselse i de to sidste Aar, og vi nu finde Leilighed til at vænne os af med denne Snak, der blot ændser Staternes Former, og fælder en fremfusende Dom om det Ydre, uden at trænge ind i det Jndre, saa holde vi hiin nuherskende Ligegyldighed snarere for gavnlig end for skadelige i Constantinopel, den 10de November.