JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Den Aachner Avis gjendriver imidlertid bestemt det Rygte i Kongres=Kroniken, at der skulde være tænkt paa en Forandring i Planen om Sachsen, og mener, at Preussen ikke kan vise et større Maadehold, end at nøies med Sachsen for de Besiddelser, det siden 1806 har mistet i Sydpreussen, Anspach og Bayreuth og Hildesheim, der allene anslaaes til 3 1/2 Millioner i Folketal, og især fordi det i den blodige Krig saa redelig har haaret og endnu fremdeles bærer Jernkorset for Tydskerne som Tydskere. Kun det almene Vel kan desaarsag formaae det til at antage Gotgjørtiserne paa den venstre Rhinbred; thi vilde det kun give slip paa disse, da skulde Frankerig være meget villig til at garantere det Bachsen og hvad Mere, det maatte ønske sig i det nordlige Tydskland. Men Preussen føler for meget sin Værdighed til, et tilstæde fransk Jndflydelse i et tydsk Anliggende &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Nu hedder det, at Kongen af Würtembergs Hjemreise er fastsat til den 7 d., og at de øvrige Monarker der. efter forlade Wien den 20de. Erkehertug Johann har allerede forladt Grät; igjen den 21 November, uden at Haabet om at see de allierede Monarker i denne Stad er bleven opfyldt. Derimod berettes, at Keiseren af Østerrig, ledsaget af Keiserinden og hele Hoffet, agter at tiltræde Reisen til Jtalien saasnart Kongressen er tilende. Man forsikrer ogsaa nu, at der intet Hensyn tages til Bourbonnernes Fordringer paa Neapel, da de samme Grundsætninger, hvorefter de Allierede gik frem under Krigen, ogsaa i Fred skulle overholdes. at tilbageføre alt det Gamle vilde være en større Revolution, end den største Nyhedssyge kunde frembringe. J denne Aand vare de Allierede stedse tilbøielige til at underhandle med Napoleon selv; i denne Aand ere alle Rhinforbundets Fyrster optagne i Alliancen, og kun de afsatte, som slet ikke vilde indlade sig i Underhandlinger, men haardnakkent bleve Napoleon troe til Enden s. Ogsaa læses følgende Anmeldelse i den neapolitanske Moniter. Den neapolitanske Regjering er saa langt fra at forbyde de sicilianske Skibe Jndløbet i sine Havne, at den meget mere har erklæret sig officiel beredvillig til at optage det sicilianske Flag, saasnart det neapolitanske optages i Sicilien. Mærkeligt er den iøvrigt, at de neapolitanske Dekretter, hvorunder kun stod Joachim 1 strax efter Napoleons Fald, nu igjen ere undertegnede Joachim Napoleon. Feldtmarskal=Lieuten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Baron v. Koller, som fra Wien er afreist til Elba(hvorhen han ogsaa ledsagede Napoleon), havde forud to lange Konferenzer med Fyrst Metternich og Lord Castlereagh. Man troer, at hans Jnstruktioner angaae den før meldte Paastand, som Prindsen af Piombino har gjort paa Øen Elba, og at han skal underhandle med Napoleon om at forflyttes til en anden Ør.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Hs. Majestæt Kongen af Danmark har af Keiser, Franz modtaget St. Stephans Ordenen. Den 20 f. M. besøgde Hs. Majestæt Elisabethindernes Hospital og Kloster paa Landeveien, besaae sammes Sygestuer samt Nonnernes Spisesal og Zeller, og lod denne velgjørende Anstalt den følgende Dag ved Kammerherre Grev Districhstein tilstille en ædelmodig Almisse af 50 Dukater. Den 25de beærede Kongen ligeledes det Wiener Jnstitut for Blinde med et Besøg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Norge. (Sluttet see No. 167.) En Fyrstes første Pligt er at bevare Loven hellig, denne høiere Magt over Konger og Folk. Aldrig have Nordens ældgamle Folk skjænket det Tilnavn: den Gode, til Mildhed uden Kraft. Viser Eder som en værdig Afkom af disse agtværdige Forfædre! Beholder, som de, Fædrelandets Vel til Maal for alle Eders Bestræbelser: lærer, som de, Eders Børn, at den sikreste Borgen for deres Rettigheder er troligen at opfylde indgangne Pligter, Begynder atter de Forretninger, som J forlode for at svare til den almindelige Tillid. Guds Frygt er den eeneste Frygt, et frie Folk bør kjende. Gid den blive Eders Veileder og Løven for Eders Gierninger, Lyksalighed skal da fæste sin Bolig hos os, og Nordens Frihed skal staae urokkelig som dets Fielde. Præsidentens Svar indeholdt iblandt andet følgende Yttringer: "Med Varsomhed og ikke uden Bekymring have det norske Folks Repræsentantere gaaet frem i at overveie og beslutte den nu saa heldigen tilendebragte Forening imellem Norge og Sverrig. De kjendte ikke og kunde ikke kjende Kongens Hensigter, og det gjaldt om en Beslutning, som maatte have de nærværende saavelsom de tilkommende Slægters Lykke eller Ulykke til Følge. Kongen tilstillede dem Forstage, der vare byggede paa Erkiendelsen af Nationens Rettigheder; de bleve frembaarne af hæderlige Mænd, hvis Aasyn indgjøde Tillid, hvis Fremfærd vandt Repræsentanternes fuldkomne Agtelse og bifald. Jndbyrdes Omsorg for begge Rigers Hæder og Held bevirkede Foreningen; indbyrdes Enighed og sæl leds Bestrædelser ville - det ønske og haabe vi alle - befæste den. Deres Kongelige Høihed har ved Deres Nærværelse iblandt os givet umiskjendelige Prøver paa Deres Agtelse for Nationens Rettigheder, Deres Omhyggelighed, for dens Lykke og Ære. De har Selv havt Leilighed til at erfare, at Ærlighed og Sindighed og Fasthed ere Hovedtræk i Folkets Karakteer. Naadige Prinds, (sagde han til Slutning) Naar De - som vi haabe snart skeer - vender tilbage til Norge, og vore grundede Forhaabninger ere stadfæstede, da ville jublende Skarer af lykkelige Nordmænd ile Dem imøde, og paa det lydeligste bevidne Dem Folkets Kjerlighed og hengivenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Storbrittannien. Endelig har Hoftidenden General Prevosts Officiel beretning om den ulykkelige Affaire ved Plattsburg, i Amerika, hvori han skyder Skylden for sit Uheld paa Flottillen, og Anførerne for denne igjen paastaae, at naar Tropperne først hovde taget Batterierne, skulde de nokhave seiret. En amerikansk Tidende anslaaer Engellænlændernes Tab ved dette Foretagende til 25000 Mk. foruden næsten hele Eskadren paa Champlain-Søen. De 2 første Skibe som strøg, vare Confiance paa 36 og Linnet, paa 18 Kananer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
I Underhuset klagede Hr. Whitbread den 22 f. M. bittert over de spanske Patrioters Forfølgelse, og udlod sig blandt andet saaledes: "det er skrækkeligt at høre, at en Konge ved sin Hjemkomst efter et femaarigt Exil begynder sin Løbebane med at forfølge sine Velgjørere. Han havde dog i sine Prøvelsesdage Nydelsen af den fri Luft- og kunde bruge sine Lemmer, derimod ere disse indspærrede i øde Fængsler, uden anstændig Næring og Pleie &c. Af de to Spaniere, som vare flygtede til Gibraltar, og herfra bleve udleverede, var den Ene en gammel aftykket Officeer, den Anden en Lærd, ganske fordybet i sine Studier, og som havde udgivet en hebraisk Grammatik den har vist ikke styrtet ham!) og en anden Bog under Titel, den afmaskerede Jnqvisition s. Kantsleren svarede hepaa, at Regjeringen deelte disse Følelser, hvorfor den og havde forbudet at udlevere flere Spanier uden befaling fra den brittiske Minister i Madrid. Gouvernøren i Giraltar, General Smith, havde iøvrigt feilet at udlevere hine tvende; men var forført dertil ved den brisiske Konsul i Cadix, Sir James Dufts stærke Fonstillinger. Med denne Erklæring fandt Hr. Whitbeld sig tilfreds, da den viste, at det frie Brittannien, ikkier vanslægtet. Ogsaa ere begge bemeldte Herrer for dens ubrittiske Forhold hjemkaldte, og den Første alt kommet til London. Den samme Hr. Whithreab opfordrede den 28de Satkammerkantsleren til at svare sig bestemt: om Stehsens Sjebne var afgjort eller ikke, før Parlamentet skiltes ad, da Man ellers kunde vente at høre Ministrene i si Tid komme med tusende Udflugter, sigende at nu vardet for filde; Tingen var nu afgjort, de kunde Jnten beter; dette eller hiint Land var afstaaet; det stod nu ing ikke til at ændre &c. Kantsleren søgde at undvige bestmt Svar, men vilde dog ikke troe, at en brittisk Mister havde havt Deel i slige Forhandlinger om Schsen eller Pohlen, og undrede sig over, at Hr. Thebread talede saa meget om Ting, han vidste saa tidet Befed om. Men hertil svarede denne: "Veed jeg lidet, stavred Kantsleren endnu mindre; hvorfor kommer har ikke ud med Sproget, da dog Fyrst Repnin i sin Afsked fra Drøden reent ud siger, at Sachsen er overdraget Kommen af Preussen ved en Konvention imellem Rusland og Preussen, som Østerrig og Engelland ere tiltraadte Hr. Tierney anmærkede ogsaa, at naar sligt kunde skee uden Lord Castlereaghs Deeltagelse, da burde han gl. Wien 5 Minuter efter at have hørt noget derom. Sel Ministerialbladene misbillige, at Kantsleren ikke gaven bestemtere Erklæring ved denne Leilighed, og sagde at bemykke Sachsens Forening med Preussen som nødvendig imod Frankerigs Planer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Skatkammerkantsleren erklærede det nylig for en Misforstaaelse, at han skulde have sagt, at Lord Bentin havde geranteret Kong Murat Neapels Krone. Dette var usindt, Han havde blot sagt, at Lord Bentink havde raldet Kongen af Sicilien til at tage imod en anden Gotgjørelse, hvis de store Magter maatte finde det tjenligt, at lade Murat blive paa Neapels Trone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Den 1ste d. skulde Parlementet udsættes til den 3 Februar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Spanien. Til Statsminister er i Hertugen af St. Carlos Sted udnævnt Don Pedro Cavallos, som beklædte samme Post under Kong Joseph. J Hoftidenden anføres, at den Første var meget fortsynet (paa Siels eller Legems Vegne?), hvilket Hs. Majestæt selv har erfaret. Maatte denne Forandring i Ministeriet kuns have et mildere System til følge! Virkelig siger Rygtet, at det høieste Raad af Castilien har Ordre at gjøre Kongen Forslag til en Sammenkaldelse af Cortes. Den bekjendte Escoquiz forlader ogsaa Hoffet og gaaer til Saragosla, hvor den nye Gouvernør, General Palasox, før sit Indtog lod Borgergarden afvæbne. Ministeren Macanaz og hans 17 Aars Datter holdes fangne i deres Bopæl; men Vagten tillader dem ei at komme sammen. Hans andre Betiente ere bragte i offentligt Fængsel, og en Kommission skal være udnævnt, for at undersøge hans Sag. Det var ganske uventet, at Kongen selv indfandt sig hos denne Minister Kl. 8 om Morgenen, og opholdt sig saalænge, medens han fik Papirerne i hans Pult gjennemlæste, hvoraf Man slutter, at Hs. Majestæt agter at holde stræng Justits.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Blandede Efterretninger. Østerrig. Man paastaaer, at Souverainerne have besluttet, at gotgjøre Huset Østerrig Bekostningerne paa deres Ophold i Wien med 15 Millioner af de administreerte Landes Fonds. Til Slutningen af October skulle disse Omkostninger allerede udgjøre 14 Millioner. Det blotte Fjærkra har kostet 250,000 Gylden. At der iøvrigt ogsaa sættes mange Penge i Omløb ved de høie Gjæsters Nærværelse kan Man slutte deraf, at efter Fuldmagterne tæller Man allene 700 Deputerede ved Kongressen. Ogsaa Koureervexlingen er bekostelig. En Koureer til Petersborg, hvorfra daglig en kommer og gaaer, koster 350 Ducater, og til Berlin, hvortil ugentlig afgaae 3, koster det hvergang 200 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Den 29 Novbr. gav Hr. van Betthoven i samtlige heie Herskabers Nærværelse en skjøn musikalsk Forestilling af Wellingtons Slag ved Vittoria i Redoutsalen, hvorefter opførtes en ganske nye Kantate af Dr. Aløys Weitzenbach, bititlet det hæderrige Øieblik, hvori Vienna sang omtrent saaledes: Hvad Høit og Ypperligt vor Jord besad sig fandt her inden mine Volde sammen, Det lyder i hver Barm, hver Tunges Stammen, Europa er jeg - ikke meer en Stad. derpaa sang en Seerske og Genius Hver Øle her sin Fyrste glad imøde ile, og to andre Stemmer faldt ind Hver Hjerte her sit Lands den gode Fader signer, Tydskland. Den 6te passerede den danske Ritmester v. Balle og den 8de Lieutenant v. Moltke, Ridder, igjennem Hamborg, den første som Koureer fra og den sidste til Wien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Jtalien. Storhertugen af Toskang har ladet alle i sen re Tid saa hyppige Udfald imod de forsvundne Regjeringer fra Prædikestolene strængelig forbyde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Katholikkerne i Storbrittannien have ogsaa sendt Paven en Lykønskningsskrivelse til den hele katholske Kristenheds Glæde. - Overalt fortjener det Opmærksomhed, at i Engelland, hvor Man tilforn straffede den Præst, der læste Messe, og de Katholikker, der hørte den, med Døden, nu findes en Mængde Klostere. Man tæller hidtil allene 20 Nonneklostere, foruden Kartheuser, og Benediktinerkistere. Desuden have de katholske Biskopper i alle 3 Kongeriger meget besøgte Seminarier. J Maynneth ved Dublin tælles 300 Elever. Holland. I Amsterdam ere paa kort Tid de russiske, preussiske og danske Obligationer steegne betydelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Jndsendt. J Anledning af sal. Christian Brandts Død den 22 November 1814. Evigheden gjemmer den, som for mig var Lærer, Fader; Veemodsfuld jeg staaer igien, gjennem Taaren ei allader. jeg at signe selv hans Navn; det fortjener variat Minde. Aldrig glemmer jeg det Gavn, han for mig har havt i Sinde. Mit der moderløse Spæde, han opdrog - Nu Ovenfra han i teen og himmelsk Glæde. Lønnen høster. - Mon jeg da Aarsag har at klage, savne ham min Lærer, Fader, Ven Hisset Vi jo alle havne - Modgang da skal svinde hen. Odense den 11 December 1814. Bondesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Avertissements. Med Indvilgelse af den respektive Direction for den ældste Klub her i Odense, er de sædvanlige Koncerter berammede at holdes paa bemeldte Klubs Sal, indtil videre hver Torsdag, og tager saaledes sin Begyndelse Torsdagen den 22de i denne Maaned om Aftenen Kl. 6. Prisen, er 2 Rigsbankmark for Personen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Hos mig Undertegnede er got Søllelæder at bekomme i tavleviis, samt Bindsollelæder-Affald, Skafter, og sorte Lammeskind; alt til billig Priis. Leonhard Serve, Garvermester, boende i Hans Jensensstræde No. 542 over Broen, paa Grønland i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Hos Fabrikeur Falck paa Odense store Torv bekommes store og mindre laadne Skoe og Støvler, forskjellige Sorter laadne Huer m.m; ligeledes forfærdiges Fodsække, Fod poser, samt andre laadne Ting, efter Bestilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Onsdagen den 21 hujus, om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver ved det militaire Bagerie i Faaborg bortsolt 150 Tdr. Rug, imod kontant Betaling. Odense den 12 December 1814. Schubarth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
En for Tyverie under Tiltale værende Person, navnlig Gigvardt Olsen er undvigt. Han er høi af Væxt i stærk af Skuldre og Bygning, blaae af Øine, hvidt Haar Nordmand af Fødsel og taler Norsk. Ved Undvigelsen var han iklædt en hvid Vadmels Trøie, en stribet Hvergarn Brystdug, Skindbuxer, hvide Uldstrømper og Træskoe paa Fødderne, samt paa Hovedet en rund Hat. Bemeldte Sigvardt Olsen efterlyses herved, med tjenstligst Anmodning til alle Forekommende, at anholde ham, og derom meddele Stiftet Underretning, da de herpaa gaaende Omkostninger ved hans ufhentelse skal vorde erstattet. Odense i Fyens Stiftamtmandskab den 11 December 1814. Cederfeld de Simonsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Det bekjendtgjøres herved: at der i følge Fredstraktater af 30 Mai d. A. imellem Frankerig og de allierede Magter, ere Kommissioner blevne nedsatte i Paris, for at beskjettige sig med de Reklamationer og Liqvidationer, som efter fornævnte Fredstraktat kunne komme i Betragtning, og at Geheime Legationsraad Rist, Ridder af Dannebroge, allernaadigst er bleven befuldmægtiget, til som kongelig dansk Kommissair at begive sig til Paris, forved den vedkommende Kommission at antage sig danske Undersaatters Fordringer til den franske Regjering, hvorhos bemærkes, at Vedkommendes Regninger bør være bekræftede af Stedets Øvrighed, samt legaliserede af en fransk diplommatisk Agent eller Consul Odense i Byens Stiftamtmandskab den 11 December 1812. Cederfeld de Simonsen, En Dreng af honette Forældre, som har ryst til at lære Uhrmagerkunsten, kan strax blive antaget, naar Man desangaaende henvender sig til Adressekontoiret. Undertegnede har den Ære at bekjendtgjøre, at have aabnes sin Botiqve med alle Sorter Gemürtzer og Kaffe, Sukkere, Riisengryn, Sagogryn, til fiin Vask brid og grøn Sæbe, Stempelblaat, Prindseblaat, Lakmus, Blyvidt, Blyant Berlinerblaat Bomplie, Bruunspaan Kanariefrøe, Forender, Kaneel Katrineblommer, Konge Thee, Korender, Kapers, Karistoff, Choschenille, Engelskrødt, Silkespaan, Galæbler, Gurkemeie, Harpix, Kjønrøg fineste Lakker fra 3 Mk. 8 s. til 1 Mk. 8 s. Stangen, Oblater, Oliven, Potaske, Propper, Rosiner, Svedsker, Svanskgrønt, Salpeter, Sopa, alle Sorter Tobakker m. m., som sælges til Kjøbenhavns Botiqves Udsalgspriser, og for den Kongel. Leverander og Papiirsfabrikant S. T. Hr. Drevsen haves Oplag og Udsalg til Fabrikkens bestemte Priser. Bikube 14, Propatria 13, beste Konsept 6 Rbd. 4 Mk. og Karduus=Papirer til 15 a 25 Rbd. Riset i Odense paa Vestergade No. 250 hos Thieme & Komp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
For nogen Tid siden er en fortbroget Soe mærket med en klipper H paa den venstre Side kommet tilløbende i Gaardmand Hans Pedersen Kroghs Gaard i Sønderbye pr. Assens, og af ham er bleven indtaget. Dens rette Eier kan der erholde samme, imod de paagaaende Omkostningers Erstatning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
En Tiener, som er forsynet med Beviser om sin Troskab og Duelighed, søger Kondition hos et Herskab, og kan strax tiltræde samme, Adressekontoiret anviser den Søgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Onsdagen den 14 Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver ved Odense Kanal-Bassin foretaget offentlig Auction over Fiskeriet i Odense Kanal fra Bassiner, til Udløbet ved Klinteberg; imod aarlig Afgift bliver samme bortforpagtet paa 3 Aar. Da der paa denne Strækning gives Mængde af Fiske forskjellige Sorter, vil dette Fiskerie være meget fordeelagtig. Liebhaverne til samme ville behageligst møde bemeldte Dag, Tid og Sted. Konditionerne og videre agtende Oplysning kan forinden erfares hos Kanal Jnspektør Schubeler. - Odense den 6 Decbr. 1814 Lindved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Extra gode og vel præparerede Pennekjædre, saavel klare som stribede, er i større og mindre Partier at bekomme i No. 32 paa Overgade i Odense hos Meyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-12
Førstkommende Tirsdag den 20 dennes bliver paa Tølhuset, her i Nyborg om Formiddagen Kl. 9 foretaget offentlig Auction over endeel Arsenalsager, bestaaende af: Krudt Tønder, Dækkener, Drimer, Strigler, Fouragesække, Geværer Tougværk, Hatte, gammelt Jern af Lavetter, Matter, Kobberkaagere, Sadler, Fridtflasker, Feldtkjedler. Lagener, Jerngryder, Telte, Øxer, Sauge, m.m.; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Kyhnel, Nyborg den 4 December 1814. Kapitain Vagtmester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-13
Fredstraktat mellem Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Hs. Majestæt Keiseren af Rusland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-13
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske Aviser samt Udgiveren, Under 19 Septbr. d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne den preussiske StatskantsleFyrst Hardenberg til Ridder af Elephanten, og under 9 Octbr. den keiserl. røsterrigske Oberst von Røsen til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Klasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-13
Hs. Majestæt har under 29 Octbr. sidstl. allernaadigst behaget at resolvere, at da Premierlieutenant a la suite ved det 2det jydske Jnfanterieregiment Resmus Rosing, Krabbe v. Bull, Ridder af Dannebrogen, har gjort sig uværdig til at bære Hs. Majestæts Orden, skal han udslettes af Fortegnelsen over Ridderne af Dannebrogordenens fjerde Klasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-13
Man vil her i Odense i disse Dage have faaet den sørgelige Tidende, at vor nye Fregat Perlen som under Kapt. Nissens Kommando skulde overføre de til Vestindien bestemte Embedsmænd, er sat til paa Skagen i en af de flere mørke og stormfulde Nætter, vi have havt i denne Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-13
Som Man hører, har ogsaa den kommiske Muses talent, fulde Søn, Dannebrogsmanden Hr. Skuespiller Knudsen, en Tid ligget syg, men er dog ikke død, som et Rygte her i Provindsen havde sagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-13
Den 1 Octbr. 1813 var Disciplenes Antal i de samtlige 19 lærde Skoler i Danmark 819, deraf havde Kjøbenhavns Kathedralskole det største Antal 160 og Odense det næststørste, eller 83.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-13
Den 30 Juni 1813 var Totalbeløbet af de under Kjøbenhavns Universitets Bestyrelse staaende Legatkapitalet, 453,970 Rbd. 2 Mk. 9 s. S. V.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-13
Foruden det betydelige Partie af Kobberskillemynt, som Rigsbankens Kommitterede have under deres Ophold i Aalborg sat i Omløb, have de endvidere ved deres Afreise overleveret Hr. Justitsraad og Borgemester Hornsyld er Sum af 10, 600 Rbdlr. i Kobberskillemynt, for største. delen af 12 Skillings Banktegn til Ombytning for Enhver, som behøver samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-13
Efter nogle Provindsial=Aviser læses nu endog i Hamborger Korrespondent, at ved Bankosedlernes Forbrænding i Ribe skulde have været anstillet en stor Høitidelighed, ved at indbyde til dette festlige Optrin Byens Honoratiores og lade Borgerskabet paradere med klingende Spil. - Riber-Avisen har imidlertid selv intet meldt om disse underlige Festiviteter, Den første Søndag i Advent var for Halsted og Aunede Menigheder i Lolland en særdeles høitidelig Dag, da deres agtede og elskede Lærer, høiærværdige Hr. Provst Schierus 50de Embedsaar paa den festligholdtes i Halsted Kirke som ved Juellinges grevelige Herskabs Foranstaltning festlig var udziret. - Den ærværdige Olding forrettede selv Gudstjenesten og beværet viste han i sin Prædiken: "Forsynets naadefulde Førelse med sig paa sin saa usædvanlig lange og vigtige Embedsbane. Efter Prædiken blev en Sang, forfattet af Hr. Studiosus Bernhoft, under Ledsagning at blæsende Jnstrumenter, afsjungen af Seminaristerne fra Vesterborgs Seminarium, hvorpaa Hs Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Boisen fra Choret, omgivet af alle Nørreherreds Præster, holdt med hjertelig Følelse en skjøn Tale, i Anledning af Dagen, over Salomons Ord: Graa Haar er en Hæderskrone, naar de findes paa den Retfærdiges Hoved. Derpaa blev den til Dagens Høitidelighed saa passende Plalme No. 419 af Menigheden afsjungen, og hele Handlingen sluttedes med Palmen No. 72. Jubellæreren fulgtes udaf Kirken under sine Menigheders inderlige Lykønskninger, forenede med mange af Omegnens Beboeres, som den Dag havde indfundet sig i Halsted Kirke. Til sit Hjem ledsagedes han af Grev Friis, Biskoppen, Herredets Præster ogen Deel af sin Familie, hvilke alle nedbade Guds bedste Velsignelser over den hæderværdige Olding.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-13
Det var Staldlængden, som Natten imellem den 21 og 22 f. M. brændte paa Tokkekjøb Gaard. Folkene vare i Reise til Kjøbenhavn, og disses sædvanlige Skjødesløshed, med Lys i Stalden er vel ogsaa Aarsag i denne Ulykke. En Hunds Tuden og Jldens Bragen vaagnede Eieren Hr. Kammerjunker Banner med Familie og de Folk som vare hjemme, og det var med yderste Anstrængelse at Eieren med en Hegnsmand, sin Gartner og Tjener ræddede Hovedbygningen og Ladebygningen, som laae nærmest Stald længden, hvortil det stille Veir bidrog meget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-12-13
Paa sin Reise igjennem Korsøer i Aaret 1806 fortalte daværende Sognepræst, nuværende Biskop Plum Digteren, Bagnesen, at han for nogen Tid siden havde døbt en fattig Skrædders Barn, der, efter Faderens Begjæring, fik i Daaben Navn af Jens Napoleon, da Skrædderen ønskede at der maatte blive noget af hans Søn. Denne Napoleontisme hos en Skrædder begeistrede Digteren til et meget vittigt Riimbrev, under Titel: Jens Napoleon eller Fadderherlighed og Navneværdie, som findes i hans nylig udkomne Epistler.