JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Nogle Tønder god holstensk Hvede er tilkiøbs hos Knud Berg. Nyelig hiemkomne friske Abelsiner be J. H. kommes hos Jens Edsleff.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Nyelig hiemkomne friske Mentona G: G: Citroner bekommes i Hundrede og Stykvis hos Gunder Gundersen i Storgaden.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Fransk og Dansk Brændeviin, bedste Aqvavit, godt Malt, Byg og Havre, Östersöiske Ærter, godt Smör i Qvartere, Holstensk Ost, god Liverpool Tobak, samt adskillige Krambodvahrer, er at bekomme hos Jacob Jacobsen. boende i forrige Henr. Löchens Gaard Nylig hiemkomne Fiær til Sengeklæder, er nedlagt til billigste Priser hos J. C. Krag, Christian Holst i Drammen har faaet hiem en Ladning Qværnestene, tør Sej, tør og saltet Torsk.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Et Partie Smør er oplagt til ForB. . handling i Christiania hos B. Langballe.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Hos Ole Halvorsen i Vaterland er tilkiøbs god Strye, godt Havremeel og Bygmeel, samt Byg og Malt. En Gaard, med tilliggende Urterhauge, assureret i den publiqve Brandcasse for 900 Rdlr., og beliggende midt i Drøbaks reelleste Gade, altsaa meget beleilig for en Handlende eller anden honet Familie, er underhaanden tilkiøbs, eller i Mangel af Kiøber til Leje til næste Faredag; Værelsernes Mængde, gode Jstandholdelse og øvrige Beqvemmeligheder, bliver Lysthavende anvist saavel af Johannes Mærøe i Drøbak som J. Jaspersen i Christiania, som og opgiver Conditioner i begge omskrevne Tilfælde. Jeg er sindet formedelst visse Hen B. B. seende at sælge min Gaard i Lakkegaden, beqvem for en Handlende; Liebhaberne kan henvende sig til mig om at slutte Kiøb.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Christiania den 22de Julii 1805. Tre gode Jagtgevæhrer er tilkiøbs, og anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En holstensk Kurvvogn med fire Sæder er til hos Ole Stenersen. kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En Destileerkiedel med Hat og Piber, der tager 4 a 45 Potter, er tilkiøbs hos Anders Nielsen, Kobbersmed, i Pebervigen.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Til Efterretning for vedkommende Haandværkere bekjendtgjøres herved at den under 15de Mai d. A. afholdte Licitation paa 80 Stykker, Feldtvognes Forfærdigelse ikke er bleven approberet; men den hele Entreprise indtil videre udsat.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Christiania den 20de Julii 1805. Bergh. J Følge Skiftecommissionens Reqvisition, og Hr. Auditeur Randulffs Fuldmagt til mig, bliver Onsdagen den 24de Julii, om Eftermiddagen Klokken 2 slet, afdøde Major og Bataillons Commandeur Peter Nicolai v. Kleins Efterladenskaber, ved offentlig Auction bortsolgte i den Afdødes Logie i Printsensgade ligeoverfor Ole Tronsens forrige Gaard, hvor de Lysthavende behagentlig ville indfinde sig. Auctions-Conditionerne skal paa Auctions-Stedet nærmere blive bekiendtgjordte. Christiania den 15de Juli 1805. de.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Paa Faabroe Spigerværk i Aggers N. B. Sogn er en god Koe, af stor og god Race, tilkiøbs; den skal bære sidst i November Maaned. hans øvrige Opførsel, erfares. Underretning faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En Dreng, fra Landet, af gode Forældre og vel opdragen, har lært noget at regne og skrive, ønsker sig Condition hos en Krambodhandler eller anden Handelsmand, til Michaelie; Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En Sahl med et Kammer, til Gaden, og et Kammer, til Gaarden, med flere Beqvemmeligheder, er fra førstkommende Michaeli Fardag at faae til Leie, under et eller særskildte; nærmere Efterretning faaes i Bogtrykkeriet,
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Et Værelse med Klædekammer bliver til Fløttetid ledig, med eller uden Meubler, hos mig Anne Sal. Juritz.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
3 a 4 Værelser med Kiøkken og Beqvemmeligheder i min tilkiøbte (forrige Henrich Løckens) Gaard bliver til Leie Michaeli Fahredag for en Familie, imangel heraf for ledige Personer. Jacob Jacobsen.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
J min iboende Gaard er underste Etage, som nu beboes af Madame Bilzing, og i anden Etage en Sahl og Sengkammer med sine Beqvemmeligheder til Leie førstkommende Mikkelsdag, Fløttetid.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
3 a 4 sommerbære Kiør er hos mig tilkiøbs. Christiania den 15de Juli 1805. Madame Erdtner.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En ung Souv er indkommen til Undertegnede, hvor Eieren behager at afhente samme mod en Douceur. Ole Dahl. boende paa Hammersborg.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En Jagthund, som er sin Eier frakommen, kan faaes tilbage mod dette Avertissements Betaling og en Douceur hos Mad. Holdt i Pebervigen.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En Jagthund, brun af Couleur, er indkommen paa Gaarden Ammerud i Aggers Sogn ved Grorud; den rette Eier behager at afhente samme, betale Avertissementet, og en billig Findeløn.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En god Condition er ledig til Mikkelsdag for en forsynlig og duelig Huusholderske af god Familie og anstændig Opdragelse, som er bevandt og kyndig i Madlavning og alt som saadant Fruentimmer bør forstaae; om hvis Troeskab og gode Conduite paalidelige Attester maatte forevises. Underretning gives herom i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
For en duelig Kokkepige, som har gode Skudsmaal, bliver Plads ledig til Mikkelsdag med god Lön i en liden Familie. I Bogtrykkeriet gives Anviisning.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Hos Oberste de Sene er Plads ledig til Michaeli for en Pige som vel forstaaer al Huusgierning og kan røgte Kiør; Løn betales meget over Sædvane, naar hun kun er duelig, rask og skikkelig.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En Grenadeer af det her i Christiania garnisonerende 11te tienstgiørende Grenadeer-Compagnie, under det 2det Aggershuuske JnfanterieRegiment, har sidstafvigte 13de Julii, imellem Bragnæs og Hougsund, bortkastet sin Sabel og Gehæng; en Miil fra Hougsund skal han have tabt det, paa denne Distance maae det altsaa være tabt, hvilket er skeet ved at lægge begge Deele løs paa en Kiærre. Den eller de som har fundet disse Ting ville behage at aflevere samme i mit Logis hos Skibscapitaine Lagerqvist paa Revieren, imod en passende Douceur. Lassen. Premier-Lieutenant og Commandeur. for ovenmelte Compagnie.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Skulle nogen have fundet en Parasol, der er tabt paa Gaden den 19de d. M., ville samme mod en billig Findeløn om forlanges indlevere den i Bogtrykkeriet, hvor Ejeren opgives.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Fra men Lørke paa Ruseløkbakken er for nogen Tid siden, enten ved Laan eller paa anden Maade, bortkommen et par Skoler til en Høeslæde, med trende Jernviur og en dito Krog; skulle samme til nogen Retskaffen være laant, eller nogen herom kunde give Oplysning, betales en Douceur om forlanges. Fra mit Huus til min Tomt sønden i Nordregade er tabt en engelsk Kariolsvøbe med Hornkrog paa tykkeste Ende og sølvplettet Ring, for Tilbageleveresen loves en billig Douceur af Christopher Larsen.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En Handelsbetient ønsker sig Emploi til Høsten eller Foraaret; den der attraaer saadant Subject, behager at nedlægge i Bogtrykkeriet en Billet, med Udskrivt: G.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Et ungt Menneske er kommet her til Staden, med et Herskab, og ønsker Condition som Kudsk, eller og modtager Condition hos Reisende; han forstaaer at kjøre med 2 og 4 Heste. Ædruelighed, vil ikke være nogen Tvivl om, som hans Attester af agtværdige Mænd vil derom, saavel som om En gammel Sølv Spiseskee med Bogstaver, E. K. S. er sin Eier frakommet; Hvem som kan give Oplysning herom i Bogtrykkeriet hvor Mage kan forevises, loves en Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Hermed følger Tillæg.) Tillæg af Bekiendtgiørelser i Norske Jntelligens-Sedler No. 32. No. 1800 Tik et hinanden værdigt Brudepar. Dem Kierlighedens Gud ledsage. Min Ven! Veninde, ædle Par! Han lykliggjøre Eders Dage. Ved al den Held, Hans Elsker har; I Eders Hjerter Han, ved Dydens Sympathie, Enære Himmelsk Fryd, og Engles Harmonie. Enære Himmelsk Fryd, og Engles Harmonie. Hvori bestaaer den menneskelige Viisdom, eller hvor er Veien til den sande Lykke, Det er ikke egentligen at indskrænke vore Attraaer; thi dersom vi formaaede mere, end vi attraaede, vilde endeel af vore Kræfter blive ørkesløse: følgeligen kunde vi ikke nyde vor hele Tilværelse. Ei heller er det at udvide vore Evner; thi dersom vore Attraaer udvidede sig i samme Forhold som vore Evner, saa vilde vi derved ikkun blive meere elendige. Men det er at indskrænke Overvægten af Attraaer efter Kræfternes Omfang, sætte Evnerne i fuldkommen Lighed med Villien. Naar alle Kræfterne ere i Virksomhed, da allene nyder Sielen Rolighed, tager god Orden og (Af Rousseaus Emil.) Sæde hos Mennesket.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Til Norge bragtes den saa kaldte store eller sorte Død 1348 ved et engelsk Skib som kom til Bergen. Fotredieparten af Rigets Indvaanere, beretter man, omkom af denne Syge, som ogsaa bortrev Indbyggerne forfode i Island og Grönland og ikke standsede for 1350. Derved mistede nu en Del Byer deres fleste Indvaanere og mangen bebygget Egn blev öde, Handelen og Agerddyrkningen fik et Knæk, og vel mueligt, at denne Ödelæggelse var en Hovedanledning til, at Norge ikke igien kunde opnaae den Graa af udmærket Velstand, Folkemængde, Frugtbarhed og Seglads, som den efter alle gamle Efterretningers eensstemmige Vidnesbyrd fordum maa have staaet paa. Hvilken stor Sensation denne almindelige Mandedöd gjorde paa Gemytterne, han ogsaa skjönnes deraf, at man gjorde den til en Æra i Tidsregningen.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Orientalsk Sentents. I Persien skal være funden en gammel Indskrift med gyldne Bogstaver af fölgende Indhold: Hvo som ingen Formue har, har ingen Kredit; Hvo som ikke har en lydig Kone, har ingen Roe; Hvo som ingen Börn har, har ingen Styrke Hvo som ingen Slægtninge har, har ingen Stötte; Men Hvo som mangler alt dette, han er fri for Sorger Forvandlingen. Da en Mand af den gamle Ærlighed høide, en af hans Ungdomsvenner var bleven forfremmet, ilede han i Henrykkelse hen til hans Huus for at bevidne ham sin glade Deeltagelse. Men neppe var han kommen inden for Dørren, førend han med Bedrøvelse saae den forfængelige Nar antage en fornem Mine og ganske fjer at spørge ham, hvad han havde at søge? – Min Herre (svarede den brave Mand) jeg kommer for at bevidne Dem min Medlidenhed; thi jeg merker, at De virkelig har havt den Ulykke pludselig at tabe Syn, Hørelse og Hukommelse i en saadan Grad, at De hverken kjender dem selv eller Deres gamle Venner mere! Den korte Kjole. En Student sagde til sin Kammerraad. Din Kjole er for kort. - Jh nu, den har tilstrekkelig Tid at voxe i, indtil jeg giør mig en anden.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
undertegnede, exammeret og bestikket Jordemoder, der nyelig er hidkommen fra Kiøbenhavn, anbyder det høi og respective Publikum sin Tieneste, med Forsikring om største Agtpaagivenhed; ligesom det stedse vil blive mit Formaal at opvarte de Fattige og mindre Formuende uden Betaling, til hvad Tider samme maatte forlanges, naar ikke andre Forretninger forhindrer samme. Mit Logis er hos Hr. Guldsmed Kanberg, paa Hiørnet af Kirkestrædet og nedre Slotsgaden Christiania den 22de Julii 1805. Catarine Bøhme. Da Tegnebog eller Brevtadske er i Dag funden i Kirkegaden, og her indleveret, naar Ejeren opgiver Kiendetegn og Jndhold kan den faaes tilbage. Wulfsberg. Politiekammeret i Christiania den 23de Julii 1805.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Moderne Halm og Sporhatte bekommes hos Toltke. Til en god Billard, anvises Kiøber fra Bogtrykkeriet. trykkeriet. For en skikkelig Stuepige, som forstaaer Madlavning, anvises en god Condition fra Bogtrykkeriet. Pigen Anne Dorthe har forladt sin Tieneste hos Undertegnede; for at bringe hende tilbage udloves en Douceur. Karen Jvers, boende paa Liinøen.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En Pletspende er fundet, som faaes i Helton gaarden.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
For kort Tiid siden er følgende Ting bortkomne: en Guldspende med Perler, 1 glat Guldring med Stempel og Bogstaver L. W., 1 Sølv Theeskee, halvfærdig, med Probeerstempler, 1 Fingerbølle med Sølvbund. For Oplysning herom vil jeg give en raisonabel Douceur. P. C. Kanberg.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En masiv Sølv Spiseskee med fire Stempler, er bortstiaalen. Forekommer denne Skee nogen Retsindig, udbedes Anmeldelse herom i Bogtrykleriet, hvor Mage forevises. En liden Sølv Spiseskee med Aarstal 1802. og Bogstaver W. M., er bortstiaalet; Hvem der herom kan give Oplysning i Bogtrykkeriet nyder en passende Belønning.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En Sølv Spiseskee, der er kiendelig paa Skaftet af de tvende sammentrukne Bogstaver K. H., er bortkommen i disse Dage; skulle denne Skee være funden, eller derom kan gives Oplysning i Bogtrykkeriet, hvor Magen forevises, loves derfor en passende Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Et Stykke mørkt Bomuldstøy paa 2 Alen er tabt imellem Byens Torv og Fierdingen; den retsindige Finder vilde levere det tilbage mod en raisonabel Douceur til Mad. Sal. Rummelhoff.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Natten til den 6te Julii d. A. blev af Blege volden paa Trøgstad Præstegaarden bortstiaalen. 65 Alen fiint Lærret 5 1/2 Quarteers Bredde og ved Enden var 1 Alen vævet som Tvist, den som dette kan bringe tilbage, eller give Oplysning om Tyven nyder 10 Rd. Douceur af Eieren Provst Heidenreich.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Natten til sidste Søndag blev af min Tomt, som er lukket, bortstiaalet 2de smaae Baader, den ene ganske sort og den anden mahlet rød indvendig, med en liden hvid Kant udvendig; den Christiania, trykkes og udgives 2de som kan give mig nogen Oplysning herom lover jeg 5 Rd. for hver Baad, paa det at man kan faae disse Tyver opdagede og afstraffede, da de saa ofte giør dette, og eengang forrige Aar med en Steen havde slaaet Bunden ud i en af dem; enhver kan vel slutte sig til hvem disse Tyver er, og jeg vilde skamme mig ved at holde saadanne Folk i min Tieneste. Christiania den 22de Juli 1805. A. Lie, Havnefoged. Følgende Tilfælde har givet mig Anledning til, saavelsom Pligt, at gjøre mine Medmennesker opmærksomme paa, at sikkre sig for Nattebesøg. Natten til den 20de d. M. imellem 12 og 1 fandt en Person for godt at slaae ind en Vinduesrude hos mig, formodentlig i den Hensigt at gribe endeel Lommeuhre, hvoraf paa saadan Tiid ingen fandtes og sik altsaa intet for denne sin Ulejlighed; samme Tiid blev fra en Arbejdsmand her ved Værket frastiaalet en Baad fæste eller Linne, hvilken Linne formodes at være taget af ovenmeldte Person. Jeg beklager meest Tyvens haarde Skjebne, om han ved dette Feilgreb gjennem Vinduer skulle bleven saa mistrøstig at ville benytte sig af Baad linnen for at ophøies eller hænge sig med, da den mislykkede Hensigt satte hans Person for denne Gang i Usikkerhed om frit Huus og Forflegning. Allunværket den 22de Julii 1805. Knud Blechstad.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
En mörk castaniebruun Hest, med fort Hæn geman og lang Rumpe, omtrent 7 a 8 Aar gammel og kiendelig derved, at han har en heel Deel graa Haar i Manen, samt en rödblakHest med fort Hængeman og lang Rumpe, og saa 7 a 8 Aar gammel og kiendelig derpaa, at en stor Deel af Manen er lys og at han holder sig smal, ere fra Løverdags Aften til Mandags Morgen den 22de sidstleden udkomne af Havnen paa Aarevold og for deres Tilbagebringelse til Præsten Pihl i Christiania udloves en raisonable Douceur. Forskiellige Gange har jeg ved Giæssenes Hiemkomst om Aftenen savnet 2de af Ungerne, Løverdagen den 13de Julii en halvvoxen og Søndagen den 21de en nesten voxen; skulle disse være indkomne til retsindige Mennesker, bedes disse tilbage mod Fødens Erstatning og en Douceur. Ole Aalden.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-23
Kornpriserne ere som i No. 25 le Gange ugentlig ved J. Ørbek Bergs Gyde
Norske Intelligenssedler, 1805-07-26
Norske Jntelligens Sedler. No. 42 Fredagen den 26 Julii 1805.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-26
J Aggershuus Stiftsoverret bleve den 22de Julii indeværende Aar følgende Sager paadømte, saaledes: 1. Prokurator Arnzen, som Actor, contra Anne Cathrine Michelsdatter. Ved Strømsøe Byetingsdom af 18 Maji d. A. er hun for anden Gang begaaet simpel, Tyverie tilfunden at arbeide 4 Aar i Christiania Tugthuus samt betale alle af Actionen flydende Omkostninger - Under Sagførelsen findes intet at være forsømt - Hvilket efterkommes etc. Stiftsrets Dom: Underrettens Dom bør ved Magt at stande. Prokurator Arntzen, som Actor, contra Anne Cathrine Hansdatter. For anden Gang begaaet simpelt Tyverie er hun ved den af Sorenskriveren over Aggers Fogderie den 14 Junii d. A. afsagte Dom tilfunden at arbeide 3 Aar i Christiania Tugthuus og betale alle paa hendes Arrest og Varetægt medgaaede Omkostninger.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-26
Stiftsrets Dom Underrettens Dom bør ved Magt at stande. At fuldbyrdes etc. Johan nes Nordre og Syver Søndre Schurdal, contra Enken Anne Nielsdatter, med Laugværge og flere. Appellanterne have sagsøgt Jndstevnte for deres formentligen ulovlige Jndtrængsel med at fiske udi Nedre Borchdals Vand samt paastaaet sig kiendt Ene-Eiendoms- og Brugsberettigede til bemelte Fiskevand m.v. J Underrettens Dom afsagt ved Søndre Gulbrandsdalens og Froens Sorenskriveries Jurisdiction have de 4 Laugrettesmænd John og Anders Rudie, Hans Bue og Peder Kolvbækken ikke været af lige Mening med Sorenskriveren, men den 22 September forrige Aar kiendt saaledes for Ret: Contra Citanterne bør for Citanternes Tiltale i denne Sag frie at være og Citanterne for deres ubeføiede Søgsmaal tilpligtede at betale Contra Citanterne til nogenledes Erstatning i Sagens Omkostninger 40 Rdlr.; alt at efterkommes etc.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-26
Stiftsrets Dom Laugrettets Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. 4. Elling Nøklebye, contra Ole Truelsen paa sin Søns Jver Olsens Vegne. Sagen som angaaer Jver Olsens formentlige Odelsret til halve Gaarden Nøklebye er af Sorenskriveren over Ringerige og Hallingdalen med Laugrettet den 19 September f. A. paakiendt saaledes: Naar Ole Truelsen Nøklebye for sit Værneting efter lovlig Omgang aflægger sin Eed paa at han vil løse den omtvistede Gaardepart allene for sin Søn Jver Olsen og ej til nogen Fremmet, saa bør Elling Nøklebye til næste Lovens Faredag under Udkastelse fravige og til Ole Truelsen Nøklebye paa sin Søn Jver Olsens Vegne overlevere den omtviistede og til ham ved Ole Truelsens Skiøde af 9 April 1796 overdragne halve Part i Gaarden Nøklebye, imod at erholde Lysningssummen betalt med 700 Rdlr. Forringelser og Forbedringer forbeholdes Parterne paa lovlig Maade at udgiøre. Til Prokurator Arctander betaler Elling Christophersen i Følge Forordningen af 3 Junii 1796 den 42 s., siden Citanten har havt Beneficium paapertatis i Salarium 20 Rdlr., hvilke sidste udredes etc. Appellantens Sagfører har paastaaet den paaankede Behandling og Dom kiendt uefterretlig og den af Ole Truelsen paa sin Søns Vegne til Underertten under 22 December 1803 udtagne Stevning afvist, paa Grund af at denne er udtaget forinden Sagen ved ForligelsesCommissionen har været behandlet.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-26
Stiftsrets Dom Den paaankede Behandling saavelsom den under 19 September 1804 afsagte Dom bør uefterretlige at være, hvorimod den af Ole Truelsen paa hans Søns Jver Olsens Vegne under 22 December 1803 udtagne Stevning afvises. Processens Omkostninger ophæves. 5. Jørgen Jensen, contra Niels Colbiørnsen med flere. Niels Colbiørnsen samt Anders og Ole Opsæt have saasøgt Appellanten Jørgen Jensen til at fravige Rydningspladsen Munkiøbierget som anlagt udi den dem tilhørende Eiendoms Strækning, samt til Erstatning for de i deres Skov foretagne Aavirker m.v. Sorenskriveren over Østerdalen, har tilligemed Laugrettet ved Dom af 10 December 1804. kiendt saaledes for Ret: Contra Citanten Jørgen Jensen Munksiøbierget bør for Citanterne Niels Colbiørnsen, Anders Gundersen og Ole Mortensen Opsæt næste Logens Faredag under ellers paafølgende lovlig Udkastelse fravige og ryddiggjøre den af ham i Besiddelse havende Plads Munksiøbierget kaldet, hvorimod Citanterne bør til Contra Citanten for det af ham paa bemelte Plads anvendte Rydnings og Bygnings Arbeide, efter Fradrag af den derved tilføiede Skade, betale den Summa 86 Rdlr. 2 Mk., hvilken Summa udredes 15 Dage efter denne Doms Forkyndelse under paafølgende lovmedholdig Adfærd. Processens Omkostninger ophæves. Stiftsrets Dom: Underrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Stiftsoverretten ophæves. At fuldbyrdes etc.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-26
Byefogden i Tønsberg, Olaus Hammer, har, under 6te f. M., indberettet, at Skipper Hans Nicolai Holst af bemeldte Tønsberg, paa hans Hjemreise fra Engeland med hans førende Skib Susanne, har, den 21de Maji sidstl. antruffen et Skibsvrag i den aabne Søe ved den nordre Ende af Revet omtrent 7 Mile fra Land, som saae ud til at være engelsk Bygning, uden Folk, synket til over Dækket og ladet med Trælast. Da Veiret var stille, har han paa dette Skib bjerget følgende: Et Anker med Stok, 4 Alen 10 Tommer langt efter Læggen og 2 1/2 Alen 2 Tommer bredt i ligeLinie over Kløerne; Et Dito uden Stok, 4 Alen 6 Tommer langt og 2 3/4 Alen 1 Tomme bredt; Tvende kappede Ankertouge, det ene 9 og det andet 10 Tommer tykt; En nye 30 Garns og en nye 18 Garns Trosse; Tre gamle Trosser; samt et Bramseil som laae udenfor Skibsvraget; ligesom han og nogle Dage efter bemeldte 21de Maji, og omtrent 4 Mile fra Land, har antruffet i Søen og bjerget: Fire Spend kappede Undervandt; Sex Spend hele Stengevandt; 4 hele Bardoner; To Spend nye Bramvandt, nogle gamle Tougstumper og et Bramseil samt et gammelt Mersejl. Ejerne til disse Skibssorter, som ved Forretning af 1ste Junii ere blevne taxerede for 664 Rdr. og foranstaltet at sælges ved offentlig Auction, indkaldes altsaa herved i Følge Plakaten af 12te Martii 1790 at melde sig hos mig, inden den i Loven foreskrevne Tid, sub pæna præclusi & perpetui silentii, og at fremkomme med lovlige Adkomster til det Bjergede, da sammes ved Auction udbragte Beløb, efter samtlige Omkostningers Fradrag, strax kan ventes at blive udbetalt. Christiania den 15de Julii 1805. Moltke.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-26
Skipper Jacob Pedersen Nøtterøe, førende et Frederich Hauff tilhørende Skib, har for Byefogden i Tønsberg, Olaus Hammer, anmeldt, at han paa sin Overreise til Schotland, for omtrent 6 Uger siden, har bjerget 7 Ankere hollandsk Brændeviin eller Genever, som fandtes drivende i Søen, vester paa Revet, 30 Mile fra Land. Af disse Ankere, som befindes mærkede H VA, ere 6 indlagte paa Toldboden i Tønsberg, og det 7de foregivet paa Reisen at være udtømmet. Ankerne, hvis Spundser ere brændte med B, ansees at holde hver for sig 36 a 40 Potter.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-26
J Følge Plakaten af 12te Martii 1790, bliver altsaa Ejeren til disse Ankere Brændeviin, som ved offentlig Auction blive bortsolgte, herved indkaldede 3de Gange efter hinanden, til at melde sig hos mig, inden den i Loven foreskrevne Tiid, sub pæna præclusi & perpetui silentii, og at fremkomme med lovlige Adkomster til det Bjergede.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-26
Christiania den 15de Julii 1805. Moltke. Ja Vognmandslauget her i Byen har opsagt sine Laugsrettigheder til næste Mikkelsdag, og den altsaa maae oprettes et nyt Laug, hvortil adskillige Personer hos Magistraten have meldt sig; saa tilkiendegives herved, at hvem som endnu maatte attraae at indlemmes i det nye Laug, maae derom til Magistraten indsende skrivelig Anmeldelse inden den 4de August næstkommende.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-26
Christiania Raadstue den 23de Julii 1805. Ofterhaus. Bull. Larsen. Ingstad.
Norske Intelligenssedler, 1805-07-26
Natten til sidste Onsdag den 24de d. M., da det regnede som stærkest, er skeet Jndbrud i et Huus i Korsveien ved Grændsen her i Byen, og der bortstiaalet 2 blaastribede Underdyner, 1 Overdyne med Cartuns Betræk, 1 stor Hovedpude, 8 Natskiorter mærkede d. A., 10 Særker med samme Mærke, 2 par Lagener med Dito, 4 Haandklæder, 1 Dug, 6 Servietter, og 1 Tønde Østersøes Rug, samt andre Levnetsmidler og 7 ledige Sække. For Tyvens Opdagelse betaler jeg en raisonabel Douceur.