Berlingske Tidende, 1775-03-01
Underretning om det Rommersk Catholske JubelAar. Jubel=Aaret er saadant et Aar, i hvilket den Rommerske Pave, eller hans Vicarius meddeeler alle Rommersk Catholske Christne, som have bekiendt deres Synder og besøgt visse Kirker i Rom nogle Dage efter hinanden, en fuldkommen Syndernes Forladelse. Pave Bonifacius den 8de var den første som i Aaret 1300 udskrev det første Jubilæum, paa det han kunde lokke Folk fra alle Verdens Hiørner til Rom, og berige se Skatkammer, sin Slægt og de Rommerske Borgere. Det lykkedes og, da over halvanden Million Mennesker samledes der, og Staden syntes at være alt for snever for dem. Denne Pave anordnede vel at saadant et Jubilæum skulle holdes hvert 100de Aar; men Clemmens den 6te udskrer et nyt Ao. 1350, og fastsatte saaledes hvert 50 Aar; dog, som Menneskers Liv er kort, satte Gregarius den 11de det til det 33de Aar, og Sixtus den 4de fandt for got at Terminen ey skulle vare længere end 25 Aar. Foruden disse ordentlige Jubel=Aar have Paverne alligevel indflikket andre extraordinaire, men de helligholdes med langt særre Solenniteter. Gregorius den 13de holdt saadant et extraordinair Jubel=Aar, for at vise sin Glæde over det Parisiske Blodbad. J forrige Seculo bleve holdte 2de Jubel Aar over Kiætternes Udryddelse, og Pave Paulus den 5te satte et Jubel=Aar Ao 1617. imod de Evangelisk Lutherskes Jubilaum. Saadan ne Jubel=Aars Jndulgentier ere de allerkraftigste; thi Clemmens den 6te har udi sin Jubel=Bulla udtrykkelig befalet Englene, at de skal føre alle saadanne fra Skiers-Jld løsgivne Siæle paa den nærmeste Vey til den Himmelske Herlighed. - Jubel Bullens Forkyndelse skeer fra 2de Prædikestole, som betyder Apostlernes Prædiken for tvende Slags Folk, Jøder og Hedninger. Den opslaaes og paa de 4 Hoved Kirkers Dørre, og betyder at alle Folk fra de 4 Verdens Ender blive indbudne til denne Fryde=Fest. De fornemste Solenniteter ere, den hellige Ports Aabning, hvorved Himmelens Port afbildes, hvilken Paven, som Kirkens synlige Hoved, troer sig at have Magt til at aabne og tillukke. Det skeer altid Juule-Aften. Heel tilig om Morgenen opstilles heele Garden og andre Tropper som ere indrykkede i Staden, ved de 4 Hoved=Kirker, Qvirinalen, Cancelliet og paa alle Torve, for at hindre Opløb og Uorden. Naar det begynder at dages tillukkes alle Dørre ved de 4 Hoved Kirker, saa at ingen kan gaae derind, førend den hellige Port, som siden sidste Jubel=Dag har staaet tilmuuret, bliver aabnet. Jmod Aftenen begiver Paven sig, klædt udi fuld Pavelig Prydelse, i Følge af alle Cardinalerne og Prælaterne til Sexti Capelle. Der falder han paa Knæ for det paa Alteret opsatte Venecabile, og forretter sin Bøn. Naar de igien udgaae derfra; gives alles Cardinalerne hver sin brændende Vox Fakkel, som de til Beviis paa en besynderlig Glæde bære i Hænderne heele Processionen igiennem, som skeer i følgende Orden: først gaae alle Ordener med deres i Veyret baarne Kors=Corpora med deres Estantarter, Clerici Seculares og Regulares af alle Kirker i Rom, alle Collegier, Societeter, og Broderskab; saa den Rommerske Adel og høye Personer, dernæst Cardinalerne og af dem sidst de saa kaldte Legati, som i samme Øyeblik, Paven aabner den hellige Port ved St. Peders Kirke, skal aabne den ved de andre 3 Kirker, og tilsidst Paven haaren i en Sella Gestatoria under en Himmel, som bæres af Referendarierne er Signatura, han har den store Statshue paa Hovedet, og en brændende Vox Fakkel Haanden; omkring ham gaae hans Staldmestere, Zepter dragere, Løbere og Schweitzer Garden. Dette Tog gaaer til Capitolium, hvor de 3 Legati, hver med sin anseelige Svite skilles fra ham og gaae til deres Stæder, at aabne Porten. Paven bæres da til St. Peders Kirkes Forgaard, hvor de Geistlige efter deres Rang stille sig paa begge Siden lige til Obelisquen. Efterat Paven er ankommet stiger han af sin stoel, og sætter sig paa en 3 Trapper høy Throne, som er heel kostbar prydet og nær ved Porten. Stor Poeniten tiarien staaer nærmest Porten neden for Paven. Paven tager da en forgyldt Sølv Hammer, og slaaer 3 Slag paa den forved opreyste Muur, og synger i det samme : Aperiti miniCa PorPortas Justitie, det er, aabner mig Retfærdigheds Porte, da Choret svarer, Ingressusin eas Confitebor Domino: Naar jeg er indgaaet giennem samme vil jeg love Herren. Førend det andet Slag synger hans Introibo in Domum tuam: Jeg vil gaae ind i dit Huus Choret svarer: Adorabo ad Templum Sanctum TuuminTimore Tuo: jeg vil tilbede Dig udi din hellige Tempel i din Frygt. Førend det 3die Slag siunger han: Aperitte Portas, Juniam nobiscum Deus: aabner Por terne, thi Gud er med os. Svaret er : Qviatecit Virtutem in Ifrael: thi han har gjort mægtige Ting : Jfral. ved det sidste Slag falder Muuren ind af Kirken, da nogle ere inden for, som med Liner, Kiæder, Ruller og og Machiner nedrive den, og omhyggelig retirere sig bor med deres Verktøi. Paven tager da af sig Huen, giver Stor Poenitentiarien Hammeren og siger: Domine exaudi Orationem meam : Herre hør min Bøn. Choret svarer: &clamor meusad Te veniat; og mit Raab komme ind for Dig. Jmidlertid blive Materialierne af den nedrevne Port hastig borttagne, og Paven stiger op, og med blottet Hoved siger: Dommus robiscum, Herren være med Eder. Svaret er: Et cum Spiritu Tuo, og med din Aand. Han giør da en kort Bøn, og saa musiceres Psalmen: Jubilate Deo omnisterra: Heele Verden fryde sig i Herren, og imedens det varer, toe alle Poenitentarierne heele Porten med Svamper dyppede i Vievand. Strax efter siger Paven; Hær Dies quam fecit Dominus Denne er Dagen, som Herren har gjort. Choret sva ver : Exultemus & lætemur in illa; lader os fryde og glæde os paa samme. Og atter Beatus Populus Tuus Domine: Saligt er dit Folk, o Herre, Choret: qui fecit Jubilationen: som har gjort sig en Glædes Tid. Videre : Hæcest PortaDomini, denne er Herrens Port. Choret: Justi intrabunt: de Retfærdige skal gaae ind. Derpaa giør han atter en liden Bøn, sætter saa Huen paa Hovedet igien, stiger ned af Thronen og gaaer ind ad Porten; han tager da igien Huen af, falder paa Knæ paa et Fløyels Hynde, tager et Kors i den høire Haand, og en brændende Vox=Fakkel i den venstre Haand, samt intonerer: O Gud vi love Dig, hvormed heele Choret istemmer, han staaer op og gaaer frem til St. Petri høye Alter, stiger der op paa Thronen og begynder selv Aften Messen, Cardinalerne følge Parvis med Fakler i Hænderne, og de kysse alle Posterne af den hellige Port paa begge Sider. Efter dem følge Ærkebisperne, Biskopperne, Abbederne, Poenitentiarierne og saa de Fornemme ved Hoffet, de fremmede Ministre, og tilsidst den Rommerske Adel. Jmidlertid samler Folket med stor Begierlighed de paa Gulvet liggende Steene, Kalk og Træstumper som store Helligdomme. Jmedens Paven sidder paa Thronen, tillader han Ridderne af St. Petri og af St. Poul at kysse hans Fod, og formaner dem til vel at bevogte den hellige Port. Efterat Aften Messen er forbi og Velsignelsen, lyst, ledsages Paven i samme Orden, som forhen til SirtCapel, hvor Cardinalerne bevidne ham deres Lydighed med de sædvanlige Ceremonier. Heele Solenniteten varer omtrent i 4 Timer under den lifligste Musik, Kanoners Løsning Salver af Haand Gevær, og Ringen med alle Klokker, samt heele Folkets besynderlige Glæde. Portene paa disse 4 Kirker, nemlig St. Petri, St. Pauli, Johannis Lateranensis og St. Maria Magiora staae aaben et heelt Aar, og igiennem dem skee dagligen Besøg, eller større og mindre Processioner. De Fattige betale ikke meget, men de maa og i 30 Dage efter hinanden besøge visse Kirker, læse visse Bønner, giøre deres Synders Bekiendelse. De meere formuende slippe med 15 Dage; men Prinzer og Fyrster slippe med 3 Dage, alt eftersom Collecten er til, og som de vil have Aflad til for den tilkommende Tid.