JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Archenholz fortæller i sin Minerva følgende karakteristiske Anekdote om Bonaparte og den som Direktor, Minister, Fredsambassadeur og Senator bekiendte Frantoide Neuschattau. Denne er gaaet over til Oppositionen og stemte for en anden Kandidat til det lovgivende, Korps dengang Bonaparte havde forestaaet sin Ven General Martelliere til denne Post. Dette fik Bonaparte at vide, og da han kort derefter opdagede Francots i Andientssalen, gik han med stærke Skridt hen imod ham og tilkastede ham et forternet Øiekast. Den forskrækkede Francois blev dødbleeg og skiælvede som en Deelinqvent, hvorpaa Bonaparte sprang hurtig hen til Væggen og ringede af alle Kræfter Da Opvarteren kom, sagde Konsulen med koldt Blod Hent et Glas Vand til Senator Francois; han vil faae Ont. Cours af danske Banksedler imod Spec. d. 18 Juni 40 ½ pr. Cto. Det attende Aarhundredes Hovedbegivenheder. (fortsal. (Første Revolutions=Epoke 1787. 1791.) Aar 178 8.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
5 Maj. Parlamentet bliver omringet af væbnet Magt og de to Magistratspersoner, Hr. Monsabert og de Erpremesnil som havde denunceret adskillige af Ministrenes Beslutninger bortslæbes af den store Sal, hvor Parlamentet og Pairs vare forsamlede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
For Ministrene vare nu ingen anden Udvei, end enten at ophæve Parlamentet eller sammenkalde Rigstænder, ne, eller erklære en Bankerot. De vovede derfor det første, 8 Magt Ret i Versailles, hvori Kongen beslutter at oprette et almindeligt Rigsraad (Cour plensere) sammensat af Hertuger Pairs og andre Rangspersoner, samt Parlamentsraadene af det første Kammer i det Pariser Parlament og to Deputerede fra hvert af de andre Parlamenter. Dette Rigsraad vilde have givet Despotismen sid høieste Fuldendelse; men ved alle Provindsers, Stænders og Klassers Murren indfaae man snart Umueligheden af, endog med væbnet Haand, at haandhæve disse Forholdsregler. 25 Jul. Hr. Villederil bliver udnævnt til Kongel. Minister i Baron Breteuils Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
3 Aug. Statsraadet beslutter, at Rigsstænderne skulle forsamles den 1 Mai 1789, og Rigsraadet bliver foreløbig ophævet. 10. Tippo Saibs Gesandtere have en offentlig Aucdients hos Kongen. 25. Hr. v. Brienne tog sin Afsked, og opgav den Magt, der, egentlig talt, først havde opgivet ham. Necker bliver kaldt tilbage og udnævnt til Over Jntendant for Finantserne, med Sæde og Stemme i Statsraadet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
19. Sept. Hr. Barentin bliver Storseglbevarer efter Hr. Lampignon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Land= og Søe=Krigscommissairen i Fyen, Capt. v. Oldeland, forundt Majors Characteer af Jnfanteriet med den ham reserveerte Anciennetet ; Major v. Smith af det 2det jydske JufReg. og Capt. v. Roepstorff af Dronningens Liv=Regiment afgaaede fra deres resp. Regimenter og ansatte som Batallions Commandeurer ved Landeværnet i Holsteen, den sidste med Major Characteer og Ancienneret fra 1ste Jan d. A. ; Capitain v. Tillisch af sælesvigske udnævnt til Major med den han reserveerte Anciennetet og til 5te Stabs=Officeer ved 2det jydske Jnf. Reg.; General=Auditeur Flor, efter Ansøgning entlediget fra hans havte Embeder som Regiments=Qvarteermester og Auditeur ved 2det aggershusiske Jnf. Reg. og som Garnisons Anditeur i Christiania, og Exam. Juris T. Schøn en beskikket til Regiments=Qvarteermester og Anditeur ved benævnte Reg. i hans Sted; Cornet v. der Lühe af Husar Regimentet og Batallions=Chirura Müller ved den norske lette Jnfanterie=Batallion, efter Ansøgning, afskedigede; Stabs Capitain v. Wiglaar, af danske Liv Regiment, udnævnt til Compagnie=Chef ; char. Capt.v. Thura til Stabs Capitain Second=Lieut. v. der Osten til Prem. Lieut. char. Second Lieut. de Cederfeldt Simonsen, til virkelig Sec. Lieut., samt lige i bemældte Regiment; C. v. Krogh udnævnt til Fændrik, a la suite, dog uden Anciennetet, ved norske Liv=Regiment, Ko Cadet C. W. v. Bulow, efter Ansøgning, afgaaet fra Landgadet Compagniet. - Under Admiralitetet: Den 4de Juni er Cancellieraad Thunboe beskikket til 4de Directeur, ved Søe, Qvæst= og Assistencehuset, og J. R. Harboe til As sistencehuus=Forvalter. - Under Finants=Collegium: Den 9de Juni er Myntmesteren ved den herværende kongelige Mynt, H. J. A. Branth, tillagt Prædicat af Mynt Directeur, med Rang efter 7de Classe Nr. 2. Den 11te er Copiisten i Statkammer=Cassererens Contoir, C. Liunge, udnævnt til Fuldmægtig i samme Contoir. - Under Deconomie= og Commerce=Collegium: Den 12te Ma er Handelmand T. P. Arabet, i Alicante, udnævnt til Commerce= og Marine=Agent, med Tilladelse at bære den anordnede Consul Uniform. Den 24de Mai, Kiøbmand A. C. Becker, i Archangel, benaadet med Titel af kongelig Agent. Den 9de Junii, G. L. Heinrich, Copiist ved den vestindiske Gields Liqvidation, forundt Commerce=Secretairs Characteer - Under den aftikanske Consulat=Direction. Den 11te Junii er Stud. Jur. N. Winge ansat som Copiist i Directionens Secretariat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. Løverdagen den 27de Martii. No. 249.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Mødte J Prokurator Haagen efter Kal. Befaling, contra Klingberg tiltalte Kund Christensen Engelhoug eller Bierte med flere. (Disse ere actionerede for deres skammelige Mishandling og voldelige Overfald med Hug og Slag og videre Mishandling, mod 2de omvandrende nu afdøde Betlere Martin Christensen og Pigen Anna Maria Olsdatter, der endog er gaaet saavidt, at Martin Christensen døde strax efter deraf. Dom: Stifts Overrettens Dom (hvorved Knud Chr. Engel houg er dømt at bøde Liv for Liv, og have sin Hovedlod og Jord om han nogen er gjende, til Kongen forbrudt; Anders Olsen Beraqvist, Harald Haraldsen Store Finstad, Ole Jensen Store, Finstad, Arne Syversen, Michel Larsen Finstad og Lars Nielsen Godhavn alle at miste deres Fred, og Snedker Torkild Nielsen at bøde fuld Mandebod 3de 18 Lod Sølv eller 27 Rd.) bor ved Magt at stande. No. 68.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Klingberg J Konferentsraad Niels Ryberg, contra Rottbøll J Kommandeur Morgenstierne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
(Sagen betræffer Fragten stor 1375 Rd. vestindisk Kourant for Skonnerten Jenny, som Kapt. Rivert Cøster, ifølge Certipartie af 22 Novbr. 1780 skulle have fragtet af Jndstevnte.) Dom: Hof= og Stadsrettens Dom (hvorved Citanten er tilfunden at betale til Jndstevnte de paastevnte 1375 Rd. dansk vestindisk Kourant med Renter 4 Procentum fra 12 Febr. 1780) bør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Conferentsraad Ryberg som Tabende 5 Rd. Mandagen den 29 Mart. No. 255.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Mødte I Prokurator Wivet efter Kal. Befaling, contra Klingberg J Delinqventinden Jnger Andersdatter. (Hun er tiltalt for begaaet Mordbrand paa et Vandhuus, tilhørende Christen Christensen Smed. Dom: Jnger Andersdatter bør hensættes til Arbeide i Viborg, Tugthuus sin Livstid; saa bør hun og erstatte Chr. Christensen Smed den ham paa førte Skade med 4 Mk., og betale de af Aationen lovlig flydende Omkostninger. No. 18. Klingberg 1 Landinspecteur Witus Edinger, contra Wivet J Justitsraad Thomas Wissing. (Sagen angik en Erstatning, som Jndstevnte urettelig havde affordret Citanten.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Dom: Landinspekteur M. Edinger bør for Justitsraad og og Byefoged Th. Wissings Tiltale i denne Sag fri at være. J Salarium til Prokurator Klingberg for Høiesteret betaler Justitsraad Wissing 30 Rd., og til Justitskassen som Tabende 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Tirsdagen den 30 Martii. No. 165. Dreier J Jakob Larsen, contra Wivet J Hans Jørgen Clausen. (Denne Sag undstaaer af en Fordring stor 60 Sldr., som Gausen paastod hos Jakob Larsen at have tilgode."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Dom: Herredsfogdens Dom (hvorved Jakob Larsen frisindes for at betale de omtvistede 60 Sldlr., saafremt han inden Øster Herredsret aflægger sin høieste Eed paa, at han ei er H. J. Clausen samme skyldig) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Landstinget og Høiesteret ophæves. Til Justitskassen, betale hver af Parterne 1 Rd. No. 259.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Mødte I Prokurator Wivet efter Kl. Befaling, contra Rottbøll J tiltalte Ingebrigt Olsen. (Jndstevnte er tiltalt for 2den Gang begaaet Tyverie.) Dom: Stifts Overrettens Dom (hvorved J. Olsen er tilfunden at hensættes til Arbeide i Bergens Fæstning i 3 Aar) bør ved Magt at stande. Onsdagen den 31 Mart. No. 69. Rottbøll J Litteratus Ahrenzen, contra Skibsted J Raadmand Andreas Skibsted, som Oldermand for Bryggerlanget i Kbhavn. (Sagen berræffer 80 Rd., som Citanten har fordret tilbagebetalt, ifølge en af Jndstevnte underskreven Qvittering.) Dom: Hof og Stadsrettens Dom (hvorved Indstevnte er friefunden for Ahrenzens Titale i denne Sag) bør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tadende 5 Rd. No. 71. Ingen modte Arv Erfeldt, contra Jngen mødte forrige Collecteur Broch. (Sagen angik 94 Rd., som Brock er skyldig til Rest paa et under 13 Okbr. 1799 til Citanten udstedt og af denne til Anditeur Hindrup overdraget Revers.) Da ingen af Parterne lod møde i denne Sag, saa blev i samme den sædvanlige Udeblivelses=Dom afsagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Veltpassage. Fra Nyborg. Fra den 13de til 19de Junii. Sekretair Sich, Mad. Krag og Koedt, Grevinde v. Nack, Lieutenant Madsen, Jfr. Madsen, Præsten Limkilde, Regociant Paulman og Lingblom Professor Baggesen, Frue Heide med Datter, Frøken Bulow, Baronesse Knuhr med Følge, Præsten Lange med Kone, Chirurg Stengel og Henriques, Mad. Høyer, Galanterie=Handler Henriques: Landinspecteur Nouel, Mad. Tydring med Følge, Lorenzen med Kone, Jnspecteur Schrol, RegociansKirskenpaner og Fabritius, Proprietair Prætorius med Kane, Ritmester Frigast og Regimentsqvarteermester Frigast, Mad. Petersen, Cand. Theol. Krongaard og Pastor Jensen. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Fra den 13de til 19de Junii. Kandestøber C. L. Nolst, Kronprindsens Hoffoureer Carlsen, Kammerherre og Stald. mester Ropstorff, Capitain L. Karberg, Mad. Erichsen, Capitain Hansen, General=Lieutenant During, dansk ConsuVokelmann, Capitain Kospoth med Frue, Skipper Popp Kiøbmand Mitscheel og Advocat Lorenzen, Alle til Holsteen; Jomfruerne M. og W. Klein, Frue Kallager med Pige, Lysestøber Henrichsen, Cand. Theol. C. Friis og J. Graah, Præsten Vindebølle med Familte, Kammerjunker L. Benzon, Student Rehlet, Forvalter Møller og Søster, Copiist i General=Toldkammeret A. Baager, Violon Gruner, Capitain Mylius, Degnen Sørensen med Kone, Lieutenant Baron Rantzau, Oberstlieutenant Rosenberg, Lieutenant Rosenberg, Piqveur Wentzel, Lieutenanterne Løvenhielm og Vardensleth, Alle til Fyen; Studiosus Medicinæ H. G. Behm, Frue Stein Commissionair Nyeland, Mad. Aagesen, Fuldmægtig C. Lund, Capitain Lüttichau, Degnen Forb, Kiøbmand S. Joseph Kammerherre og Landeværnsmajor Grev Scheel, Kiøbmand Moses, Geheimeraadinde Scheel Plessen med Søn, Major og Ridder C. H. Pose, Frue Rippen, Fiskebløder M. A. Felskov, Høker Pedersen, Capitan Gamst med Kone, Alle til Jylland; Handeløbetient Staal, H. Rosenqvist Mønster, Commandeur=Capitain Brøer med Frue og Datter, SeminariiLærer C. L. Strøm, Handelsmændene J. Gerbracht, Sælechter og Leyendecher, Generalmajor Greve af Baudissin, Alle til Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Odense Bye=Nyt. Copulerede i Huset, den 18de Juni, Uhrmager Jeppe Foersom og Jomfrue Margarethe Dorthee Reineche.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Ved Odense Borgeres Skydning efter Skiven, som blev holdt i Gaar, indtraf det maaskee før uhørte Tilfælde, at alle 3 Gevinster faldt paa en Jnteressents Stud, nemlig Hr. Kiemnerkasserer Heilman; dog var kuns tredie Gevinst for ham selv; første derimod for Hr. Skoemagermester C. Holst, og anden for Hr. Bager Wuls. rede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
AVERTISSEMENTS. Af et rørt Hierte over den Godhed, mange af det blædle Publikum haver beviist imod mig, holder jeg det for det ringeste Beviis paa min Erkiendtlighed, at takke allerunderdanigst alle Dem, som mig med Deres Gaamildhed haver understettet i min Trang. Deres Løn vil blive stor, naar De ved Dagenes Ende skal høre den glædelige Røst: Kommer hid J min Faders Velsignede. J ohan Peter Miede. Odense den 24de Junii 1802. Sadelmagermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Da der til den 4de Escadrons Heste behøves Græsning for næstkommende Sommer, saa vilde de som til saadan Græsning have Leilighed, behageligst henvende dem til mig, om sammes Accord og Conditioner. Engelstæd, Odense den Escadrons=Cheff ved det fyenske 22de Mai 1802. Regiment lette Dragoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-23
Skulde der være en skikkelig Dreng som haver Lyn til at lære Kobbersmed=Professionen, da kan han blive antagen hos mig, og tiener til Efterretning, at naar han holder sig selv med Bekostningen for Ind= og Udskriven og Svendegiøren, da lærer han i 5 Aar, og ellers i 7 Aar. Johann Christian Stochmanns Enke, boende paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Frankerig. Leeleres Depesche til Søeministeren og St. Domingos Underkaftelse er dateret den 8 Mai og af følgende væsentlige Jndhold: Eskadrernes Ankomst fra Viiestingen og Havre gave de adspredte og næsten udhungrede i Rebeller det sidste Stod. Christoph lod Leelere sige at han stedse havde været en Ven af de Hvide, hvis selskabe, lige Fortjenester og Kundskaber han agtede meer end noget farvet Menneske; bydende Omstændigheder havde ikke til ladt ham at handle, som han vilde kort, han ønskede at vide, om han endnu kunde haabe Sikkerhed, Herpaa svarede Leelere, at den første Konsul plejede at afveie Menneskenes Handlinger, og at en eneste (l. Forbrydelse, hvor store Følger den end havde, aldrig udslettede beviiste Tjenester af hans Minde; desuden havde han især yttret sig for Christoph; vilde han altsaa overgive sig, kunde han have Aarsag til at blive tilfreds. Da han endnu nølede, begyndte adskillige Kolønner at forfølge ham, og efter nogle Skiærmydler underkastede Christoph sig de foreskrevne Betingelser, kom selv til Capstaden, over 2000 Jndvaanere kom tilbage til Cap og omtrent 12000 Mand Linictropper, som han havde tilovers, stødte til den franske Armee. Af disse ere endeel afvæbnede og endeel stukne ind under Kolonialtropperne. Christophs Underkastelse fuldendte Toussants Bestyrtelse. Han lod Leelere, vide, at det gjorte ham omt, at fortsætte en hensigtsløs Krig; men at han, hvor stor den franske Armee end maatte være, dog endnu var mægtig nok til af brænde og ødelægge, og at sælge et Liv dyrt, som ogsaa undertiden havde været Foderlandet til Nytte. Disse Petringer, skri er Leelere, opvakte alvorlige Betragtninger. Trejerdedele af Kolonien ere endnu forskaanede, og endskiønt Toussaint og de Sorte have ført Krigen med den største Barbarie, saa have de heller aldrig seet Frankerig og i 12 Aar kuns faaet lutter falske Begreber om vor Mag- og Karakteer. Han lod derpaa Toussaint sige: at han kun skulde komme til Cap, endnu kunde det være Tilgivelsens Time. Han kom, bad og Naade og tilsvøFrankerig Troskab. Leelere antog hans Underkastelse, og har nu anviist ham en Plantage ved Gongives, som han ikke maae forlade uden Tilladelse. Ligesaa har han anviist Dessalines en Plantage ved St. Mare. Alle forførte Negere vende tilbage, og en nye Enke, med at indrette Landets Bestyrelse, er nu begyndt. Capstaden ret ser sig med utroelig Hast af sin Aske. Leelere roser hele Armeen, men udmærker især General Rochambeaus Tjenstiver og Adfærd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
J en Privatskrivelse siges om den ulykkelige, men altid mærkværdige Negergeneral: " Jeg saae i Gaar Toussaant hos General Leelere og jeg saae en Mand. Al hvad han siger, er overlagt. Han har et sundt Begreb og forstaaer færdig at kommandere. Denne Mand overgaaer alle af sin Farve. Man har ganske urigtige Forestillinger om ham i Europa. Amerikanerne giver Leelere det ufordeelagtige Vidnesbyrd, at de især have tilført Rebellerne Munition, og at de Agentere fra den Amerikanske Regiering, som befandt sig hos Toussaint ikke heller havde den beste Indfindelse paa hans Tænkemaade. Det var altsaa naturligt, at han greb stige Forholdsregler, hvorved denne Kommunikation med Rebellerne kunde forhindres. Af Amerikanske Blade erfares ogsaa, at Leclere har sendt den Amerikanske Konsul tilbage med den Erklæring: at baade Traktaterne hvorefter Nordamerika kun maae sende Handelskommissarier til de franske Havne i Eurong) og hans egne Fuldmagter forbød ham at taale nogen Amerikansk Konsul paa St. Domingo. Ligesaa besværer Leclere sig over, at de franske Kommissarier i Amerita ikke see nok paa deres Nations Jnteresse, da BorgerPichen har anført 28000 Livres for at istandsætte en us liden Brig, skiønt han dog maatte vide, at hele Briggen var ikke halvt saa meget vard. - Kolonialinstemmet søger han igien at sætte i fuld Virksomhed. Alle Skibe fra Fran rig betale ingen Af ivt af det, de indføre, og kun 10 Procent for hvad de udføre. Paa samme Tid, som Loelene giør disse Jndretninger, have Kiøbmændene og Rhederne i Havre og andre Søestæder sendt en Forestilling til den første Konsul mod det Beslutning af Leelere, hvori han ogsaa tillader Fremmede at handle paa St. Domingo. Denne Beslutning bedes de Konsulen at annulere, da Kolonien udeluktende bor tilhøre Moderlandet, og det vilde forraade den højene Uklogskab, at kalde Engellænderne til de franske Kolonier paa en Tid, da Franzoserne ikke tilstædes Adgang til en eneste Engelsk Kolonie. Jngen Neger eller Farvet, som vil vende tilbage fra Franterig til de franske Kolonier, maae nu faae Reisepasser, med mindre de have franske Besiddelser i Vestindien eller kunne forevise særskilt Tilladelse fra Søeministeren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Jfølge Pariser Privatbreve skal Bonavarte nu have erklæret sig for frie Handel til Ostindien, Afrita og andre langtfraliggende Kolonier, endskiønt han hidtil har været for Kompagniers Oprettelse, og de to andre Konsuler og saa meget modsatte sig hiin Frihed. Som det hedder, tilbragte han en heel Nat med at gjennemlæse alle indsendte Betænkninger over denne Sag, og skal ved samme Leilighed, have givet Prøver paa en beundringsværdig Jndsigt i Handelens Grundsætninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Uagtet de betydelige Korntilførseler, vedvarer Dyrtiden, endnu i Parts. Fire Pund Brød koste nu 18 sk. og en Pund Oxekiød 13 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Jtalien. Kongen af Sardinien er den 22 f. M. ankommen til Rom og modtaget med store Æresbeviisninger. Udfor hans Qvarteer paraderede en Pavelig Æresvagt med flye vende Fane og klingende Spil. Den 23de aflagde han et Besøg hos Paven hvilket denne igjen giengieldte Dagen derpaa Ved denne Leilighed gav han saa haandgribeligt et Beviis paa sin Rettroenhed, at den hellige Fader neppe var steget ud af Vognen, for Kongen vilde kylse hans Fødder, hvilket Hs. Hellighed dog afværgede. Ved den mærkværdige Fest i Anledning af Kontordatets Bekjendtgiørelse i Frankerig fortjener den Omstændighed endnu at an fores, at Paven uddeelte sin Velsignelse fra Kirkens store Balcon, og bekiendtgjorte et fuldstændigt Aflad i 15 Dage fra den 30 Mai til 13 Jun. Da Kardinalerne herpaa lykønskede Paven, kaldte de ham Kirkens Befrien- og klærede Katholicismens Gjenfødelse i Frankerig for den vi tigste Begivenhed i nyere Tid. Den franske Gesandt har heller ikke ladet det mangle paa en stor Fest for Kar di alerne, Prælaterne a, i denne Anledning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Den nu værende Legat i Parts, Kardinal Caprara, er af Paven forestaaet til Erkebisp i Maland og Kardinal Spina til Erkebisp i Genun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Den 14 d. bragte Ministeren sit Finantsværk for dette Aar tilende. Beløbet af de faste Tarer ansatte han til 32 Millioner og Renterne af Nationalgielden til 23 Millioner saa at her bliver et Overskud af 9 Millioner til de øvrige Statsudgivter, der beløbe sig omtrent til 64 Millioner Pd. Sterl. Blant andet fordrede han henved 1 Million Rd. som Præmie for Admiral Mittchels Flaade, for de hollandske Krigskibe, som overgave sig til samme i Aaret 1799, og en anden Sum for Prindsen af Dranien, som ved en færskilt Konvention har afstaaet disse Krigskibe til Storbrittannien. Alt blev bevilget, og den 26de vil Kongen prorogere Parlamentet, som strax derpaa bliver ganske opløst og et nyt sammenkaldt til Novbr. Maaned. Disse nye Parlamentsvalg vil for i Sommer give hele Landet no at bestille. J alle Balgstæder ere allerede aabnede Værtshuse, hvori de Stemmende have frie Drikke, og John Bul Tørst vil not blive bekostelig at slukke ved denne Sommertid. J Ministerens Finantsbudget berørte han ogsaa de Keiserlige Laans Afbetaling, og troede, at mani Betragtning af Huset Østerrige Anstrængelser vilde være tilfreds med at erfare, at det Keiserlige Hof har lovet at afbetale denne Gield, saasnart Omstændighederne tillade det, uagtet man ingen egentlig Tidspunkt kan bestemme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Kongressen i Nordamerika har nu atificeret den nye Konvention med Engelland, hvorefter Nordamerika betaler 3 Millioner Rd. som Gotgiørelse for alt hvad det skyldte til Engelland for den Amerikanske Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Blandede Efterretninger. Engelland. De to berømte Klopsægtere Belcher og Bourke, hvilken sidste dog forrige Gang blev haaret næsten død bort fra Kamppladsen, ville med det første holde en nye Nævekamp, hvortil Dagen og Timen holdes meget hemmelig for Politiets Skyld. Egnptens Erobrer, General Huschinson, er kommen tilbage til London, og faaer en Pension af 10000 Rd. om Aaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Erminister Pitt kjøbte nylig en Pibe Maadera paa en stor Viin Auction, som man drev ham op til 195 Guineer. Frankerig, Ved nogle af Stemmerne paa Bonapar. tes Livs Konsulat findes tilføjet, at han ogsaa skal vær Konsul 50 Aar efter sin Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Redakteuren af en Avis, som plejede at sætte et Motte paa hvert af sine Blade, med Hensyn til Jndholdet, er dette nu blevet forbudt, fordi han paa det Blad, hvori Akterne omKonsulatet paa Livstid læstes, havde sat dette Motto : Alt, hvad du gier, det giør viselig, og tænk paa Enden. Nationalinstitutet har optaget Hr. Pricitley, Niebuhr og Digteren Klopstok til dets udenlandske MedlemmenDen første Konsul har sendt Kongen af Spanien 6 Flinter, 2 Karabiner og et Par Pistoler til Foræring. Natten til den 13de er bortstiaalet 303800 Livres i Bankens Kasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
J Crolles er arretteret en Kroeholder, som udgav sig i Guds Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-06-25
Tydskland. Den mærkværdige Duel, som nylig fore faldt ved Vien, var imellem den Russiske Fyrst Subow og en fordume Pohlsk General og Patriot, ved Navn Gaelaut. To Keiserlige Undersaatter have opfundet en lidet bekostlig Leersort, hvorved Tømmer i Huse kan bevares imod Forraadnelse og Jldebrand. Endelig er den berygtede Røverchef Schinder han nes, hvis Levnetsbeskrivelse udgjør en tyk Bog, paagrebet i det Keiserlige Hvervehuus i Frankfurt, hvor han vilde lade sig hverve som Retrut; men blev forraadt af en af sine forrige Kammerater, og sidder nu paa Hovedvagten, lænket paa Hænder og Fødder i en underjordisk Kielder, hvor han des uden bevogtes af 2 Grenaderer. Han har alt bekjendt, at han er Schinderhannes og egentlig hedder Johan Pickle Haner ogsaa bered til Døden, men beder allene om den Naade ikke at blive udleveret til den franske Kommissair, som er kommes for at afhente ham. Ved sin Paagribelse havde han en DeePenge, en Maitresse og 2 andre Karle og Qvinder hos sig, som ogsaa ere arretterede. Schinderhannes er af stærk Legem bygning, glat af Ansigt, har en Skramme paa den ene Kind og skal kuns være 26 Aar gammel.