JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-08-12
Frankrig. Alles Øine ere henvendte paa en Jntervention i de spanske Anliggender; imidlertid skal Kongen Jntet ville høre derom, men ville indskrænke sig til en virksomme Cooperation, hvortil der ogsaa træffes Foranstaltninger. – Ludvig Philips Stilling er endnu den samme. Da han den 2den Aug. afreiste til Neuilli og passerede forbi Triumph buen, var en Mængde Mennesker her sammenstimlet. Han modtoges med et jublende Vivat; gjentagne, Gange stak han Hovedet ud igjennem Vinduet, for at hilse Borgerne og betragte Monumentet, som han saae for første Gang; men Escorten gav befaling til at kjøre videre og Vognen rullede midt imellem Politie og Gensdarmer i største Jil til Neuilli. –
Viborger Samler, 1836-08-12
Den 1ste August forefaldt atter en talrig Mængde, Arresteringer. Det hed, at Aliband havde mange Medsammensvorne; i et Huus i Gaden St. Martin fandtes omtrent 800 Patroner. Den kongelige Families bestemte Reiser ere contramanderede; blot Prindsen af Jomville er afreist til Toulon, hvorfra han paa Fregatten Jphigenie vil gjøre en Reile til Kysten af Syrien. Ængstelsen i Paris er saa stor, at der i de sidste Dage udstædtes over 6000 Passer. - Kongen af Neapel er indtruffen til Strasburg. - Prindsen af Talleyrand er atter afreist til Valengay.
Viborger Samler, 1836-08-12
Blandet. Det irske Kirkespørgsmaal er atter i Underhuset afgjort til Fordeel for Ministrene med 260 Stemmer mod 231. - Den hidtilværende engelske Gesandt i Teheran, Hr. Ellis, har for sin Afreise vundet en afgjørende Triumph over den russiske Minister ved det persiske Hof. En ny Handelstractat mellem Persien og England blev afsluttet, og Schachen vendte sig pludseligt med sit hele Divan paa Englands Side. Dette Resultat var saameget mere uventet, som han endnu i Februar Maaned befandt sig i en aldeles falsk Stilling ved Perserhoffet.
Viborger Samler, 1836-08-12
Indenlandske Efterretninger. Efter Forlydende ventes Deres Kongl. Høiheder Prinds Christian Frederik og Gemolinde i denne Uge hertil Jylland. Paa Løverdag, hedder det, agte Høistsamme at indtræffe til Horsens, og paa Mandag til Skanderborg. (Aarh. Av.)¬
Viborger Samler, 1836-08-12
J Anledning af den forestaaende Jubelfest ville adskillige Promotioner finde Sted ved Kbhavns Universitet. Licentiaterne Hald og Brammer fra Jylland, samt de kjøbenhavnske Præster Rothe, Waage og Münter nævnes blandt dem, der agte at disputere for Doctorgraden i Theologien.
Viborger Samler, 1836-08-12
J Nabolavet af Aarhuus er i disse Dage skeet to Selvmord, en Møllersvend har skudt sig, fordi han, som der fortælles, i Løverdags havde været til Torvs med Meel og Gryn, og mistede sin Tegnebog med Pengene, som han havde faaet ind derfor Den Anden var en Bondekarl, som snart skulde havt Bryllup, og ligeledes Dagen forud havde været i Aarhuus og paa Markedet kjøbt Stads baade til sig og sin Kjærste. Han var om Natten, fandsynligviis i Vildelse, staaet op af sin Seng og løbet udi et Gadekiær, hvor man fandt ham druknet med overskaaren Hals. Thisted, den 9de August. For faa Timer siden er indmeldt til den svenske Consul hersteds, at et stort svensk Dampskib er indstrandet paa søndre Side af Agger-Canal. De nærmere Efterretninger imodesees.
Viborger Samler, 1836-08-12
Daarekisten i Ribe har, efter Forslag af Stiftsphysicus Randrup, faaet en hensigtsmæssigere Jndretning med varme og kolde Bade, Styrtebade, to Forsamlingsværelser, et for hvert Kjøn, to Værelser til Sygestuer, Daarelemmernes Forflyttelse dertil fra Colding, istedetfor at opføre en nye i denne Bye m.m. Hannherredernes Apothek, i Kjøttrup By, Thisted Amt, stilles til Auction den 30te August d. A. Det er anlagt af Nyt i Aaret 1824. Dhrr. Kammerraad, Amtsforvalter Wilde og Pastor St. St. Blicher, der havde viist sig meget virksomme for Garn-Opkjøb og Lærreds-Tilvirkning i Randers Egnen, have til Randers Avis meddeelt enddeel interessante Notitser angaaende denne Jndustriegreen. Af disse erfarer man, at der i indeværende Foraar er for offentlig Regning afkjøbt Landbeboerne Hørgarn til Mellemvægt for et Belød af circa 1,700 Rbd.; hvilket Garn ved Eftersynet i Kbhavn befandtes i enhver Henseende godt. Der var til offentlig Brug endnu attraaet et lignende Parti af meget grovt Garn; men da dette efter den foreskrevne Vægt medtog meget Material, og Beboerne derefter fandt Prisen, som kunde gives, for lav blev kun lidet deraf leveret. Jmidlertid er det at formode, at Bønderne i Fremtiden ville spinde Hørren uheglet til sligt Garn, og da kunne levere det.
Viborger Samler, 1836-08-12
For nogle Privates Regning i Kbhavn er i Vinteren 1835 og Foraaret 1836 i Randers opkjøbt Garn af forskjellige Fiinheder for circa 2,700 Rbd. Sedlr., og man har været vel tilfreds med Garnets Qvalitet. Naar Horavlen falder godt ud, og Priserne convenere Landmanden, vil der lettelig i Randers Egnen aarlig kunne faaes tilkjøbs for 8 til 10,000 Rbd. Hørgarn, foruden det Qvantum, som Kjøbstædbeboerne tilforhandle sig til eget Brug. Garnspindet er hos Landalmuen særdeles betydelig tiltaget i Godhed og Jenhed, en Følge af den betydelige Afsætning.
Viborger Samler, 1836-08-12
Af fremmed Lærred, af hvilkesomhelst Fiinheder, indføres nu næsten aldeles intet der til Egnen. - Hvor stærkt Hørfrø og Door dyrtes i Omegnen af Randers, erfares deraf, at der fra dettes Tolddistrict er udført af samme fra 1ste Juli 1833 til 30te Juni 1834 1,667 Tdr., fra samme Tid 1834 til 1835, 959 Tdr., og fra dito 1835 til 1836. 1,710 Tdr. Ved Hs. M. Kongens Naade er Randers Amt i Aarene 1831, 1832 og 1833 skjænket ialt 45 Tdr. fortrinligt sjellandsk Horfro til Udlaan blandt Landalmuen, hvilket endnu circulerer blandt denne og har stiftet megen Gavn. Af Randers Amtshuusholdnings Selskab ere, ved dets Formand Hr. Kammerherre, Amtmand von Lorentz, 20 Tdr. af det meest udartede af det circulerende Fro iaar blevne ombyttede med fortrinligt nyt, avlet paa Vibygaard i Sjælland. Af raa, der i Egnen avlet Hør skal i afvigte Aar et ikke lidet Qvantum være opkjøbt i Hobro og Randers og have fundet Afsætning til nordligere Amter. Af fremmed Hør kommer nu kun saare lidet dertil J J Marts, April og Mai Maaneder udbydes Mængden af de der af Landalmuen vævede Lærreder til Salg i Stykkeviis, ublegede; thi Blegningen indlade Bønderne sig i Almindelighed ikke paa, og den skeer heller ikke paa det Bedste hos dem. – Det Qvantum Lærred, som er hallet i Randers fra 1ste October 1835 til 30te Juli 1836 inclusive, udgjør af No. 1. 2,050 Alen; af No. 2. 8,800 Alen; af No. 3: 17,080 Alen; af No. 4. 12,500 Alen; af No. 5.3,350 Alen; af No. 6. 100 Alen. Jalt 43,880 Alen Lærred.
Viborger Samler, 1836-08-12
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 9de August. Hamborg 2 M. – a vista 202 3/4. Species 202. Obligationer (uden Renter) – Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1836-08-12
Ved Tallotteriets 1257de Trækning i Wandsbeck, den 9de August, udkom følgende Nummere: Afreiste med Dagvognen fra Viborg til Randers. Major v. Foss, Frue Krigsraadinde Weihe, Apotheker Bagger.
Viborger Samler, 1836-08-12
Ankomne med Dagvognen fra Randers til Viborg. Kjøbmand Jsaachsen, Apotheker Bagger.
Viborger Samler, 1836-08-12
Paa 11te Søndag efter Trinitatis prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte i Domkirken. – J Søndre sogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1836-08-12
AVERTISSEMENTS. Formedelst Reparation ved mit russiske Dampbad, kan dette indtil videre ikke afbenyttes. P. Guldberg.
Viborger Samler, 1836-08-12
At Fornyelsen af Classelotteriesedlerne til 4de Classe, i min Collection, er udløben den 14de August, bekjendtgjøres herved R. Dous.
Viborger Samler, 1836-08-12
Eidammer og schweitzer Ost S. Møller. faaes atter billig hos
Viborger Samler, 1836-08-12
Løverdagen den 20de August førstkommende, Formiddag Klokken 10, foretages paa Raadstuen i Skive offentlig Licitation over Opførelsen af 5 Overkjørsels Steenkister paa Veien imellem Skive og Hem. Conditioner og Overslag bekjendtgjøres ved Licitationen, og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 6te August Rosenstand. Efter Begjering af Rasmus Laursens Enke Mette Poulsdatter af Vesterbording, bliver den hende tilhørende og paaboende Gaard i Vesterbording Balle Segn, Hids Herred, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 1 1/4 Alb. og Skovskyld 3/4 Alb. med Konge- og Kirke-Korn- og Qvægtienderne deraf, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa Gaarden selv Onsdagen den 17de d. M. om Formiddagen Kl. 10. Gaardens Jorder ere af god Bonitet og den aarlige Udsæd har hidtil været 1 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg, 18 Tdr. Havre og 2 Tdr. Boghvede. – Paa Eiendommen kan fødes 2 Heste, 10 Fæhoveder og 30 a 40 Faar. Tørvejord haves i Overflødighed. – Eiendommen kan tiltrædes strax. Lysthavende indbydes. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, H. H. Holm. den 5te August 1836. Efter tagen Bestemmelse ved Stiftesamling i Smeden Niels Wilhelm Dollerups og Amalia Ne bels Separations-Boe, bliver følgende Boet tilhørende Eiendomme her i Staden, nemlig: a) Gaarden No. 392 fordeelagtig beliggende paa Brændeviinsgaden, bestaaende af 14 Fag Forhuus og 16 Fag Side- og Baghuus, teglhangt og vel vedligeholdt, og Gaarden No. 120, ligeledes fordeelagtig beliggende.
Viborger Samler, 1836-08-12
paa St. Mikelsgaden, bestaaende af 9 Fag Forhuus, grundmuret, og 16 Fag Side- og Baghuus, teglhængt og vel vedligeholdt. Med de til hvert af Stæderne henhørende Gaards- og Haugepladse m.v., stillede hvert til 3de Auctioner, som afholdes saaledes: a) For Stedet No. 392 paa Stedet selv 1ste Auction Mandagen den 29de August d. A. den 12te September, 2den Auction den 26de f. M., alle om 3die Auction Formiddagen Klokken 11 Slet. b) For Stedet No. 120. Samme Dage om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, alle paa Raadhuset.
Viborger Samler, 1836-08-12
J begge Eiendomme ere Smedeværksteder og Beboelsesleiligheder, som ere udleiede. Eiendommene anvises af Skifteforvalteren, hos hvem Conditionerne forinden Auctionerne ere til Eftersyn. Denne Bekjendtgjørelse tjener Panthaverne og alle Vedkommende til Efterretning, efter Placat 22de April 1817 og Resolution af 23de Mai 1820. Viborg Byefoged-Contoir den 4de August 1836. F. D. Bett.
Viborger Samler, 1836-08-14
1836. No. 99. 64de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Viborger Danmark og Hertugdommene. Forsendes med Brevposten i 14de August.
Viborger Samler, 1836-08-14
Søndagen den Er RES Er RES Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-08-14
Udenlandske Efterretninger. Spanien. J en Skrivelse fra London af 5te August hedder det: "Fra igaar af have de ugunstigste Rygter om Spaniens Tilstand været i Omløb, der dog ingenlunde synes at bekræfte sig i deres fulde Omsang. Te Courier fra igaar melder nemlig, at man den 29de Juli almindeligen troede i Bayonne, at Carlisterne havde bemægtiget sig Vittoria, hvorom den til Paris indløbne Telegraphdepesche af 2den d. M. dog Jntet veed. Fremdeles melder ste Courier, at Villareal havde, efterat han havde concentreret sine Tropper i Nærheden af Vittoria, erfaret, at Cordova havde afsendt en anseelig Deel af sin Hær og sit Artillerie i sydlig Retning. J det carlistiske Hovedqvarteer i Villafranca ansaae man det den 28de f. M. for muligt, at Cordova maaskee kun vilde lokke Carlisteneralen ud fra Bjergene til Vittoria, hvor det torde falde ham vanskeligt at forskaffe sig Underholdning, eller ogsaa kun at holde sig, da han ikke kunde befæste Staden hurtigt nok til at sikkre sig mod et Overfald af Cordova. The Courier tvivler ikke paa sidstnævnte Generals Forræderi, og holder alle hans nærværende Bevægelser for Deele af den Plan at skade Dronningens Sag saa meget muligt og derved at tilfredsstille sin egen Ærgierrighed. Endeligen fortalte man igaar i City, at lidet glædelige Efterretninger vare indløbne fra S. Sebastian, ja man vilde endog vide, at General Evans var død. Men i Aftes fik man Breve fra S. Sebastian af 28de f. M., der ganske gjendreve disse Rygter; Generalen torde vel endnu ikke forlade sin Bopæl, men haabede dog om nogle Dage atter at kunde tide ud. Regjerings-Dampskibet Jsabella 44 havde overbragt Efterretninger fra Corunna af 24de f. M. Paa denne Dag stod Gomez og hans Skare ved Mondondo, for i den største Forvirring over sturien at trække sig tilbage til de baskiske Provindser, hvis det vil lykkes dem at bane sig Vei gjennem Asturien. Efterat de havde besat og plyndret Lugo, vare de brudte op til Orense; men paa den Efterretning, at befolkningen var fjendtligt findet imod dem og beredt til Modstand, forandrede de deres Beslutning og droge til San Jago, hvilken Stad, de holdt besat i to Dage. Derfra gik det mod Nord til Ferre, hvilken Stad de haabede at overfalde og plundre og tillige at ødelægge det derværende Arsenal, men paa Veien dertil fandt de saa liden Anklang hos Landboerne, og Ferrols Beboere viste sig saa bestemte til at gjøre dem Modstand, at de gjorde Holdt 5 Lequas derfra og tiltraad Tilbagetoget til Mondonedo over Bardaos og Romaris. Saaledes er Carlisternes Haab, at vinde Galicien for sig, slaaet feil. Paa flere Steder har Befolkningen væbnet sig af egen Drift, navnlig i Districtet Ponteredra. Ogsaa Jndvaanerne i Corunna og Ferrokforlangte Vaaben, men som General Lotre ikke vilde levere dem. J Galicien ere 2 a 3000 Mand af Go mes Corps deserterede.
Viborger Samler, 1836-08-14
Et Brev fra Bayonne af 25de Juli giver nu følgende Oplysning om den nylig stedfundne Samtale mellem Cordova og Villareal: "Ved sin sidste Nærværelse i Madrid søgte Cordova at bevæge Dronningen til at ledsage ham til Leiren, for at underhandle med D. Carlos; men da denne Plan strandede paa Munnos's Modstand, saa lod Cordova sig give tilstrækkelig Fuldmagt til en eventuel Underhandling med D. Carlos. Saasnart Cordova var ankommen til Vittoria, skrev han til Prætendenten, og bad ham om en Samtale, for at kunne raadslaae med ham om Midlerne til Borgerkrigens Tilendebringelse." D. Carlos vilde i Begyndelsen ikke svare; imidlertid tillod han efter sine Ministres Raad General Villareal, at holde en Sammenkomst med Cordova. Denne fandt Sted den 10de i Arganzon, fire Miil fra Vittoria. Her sagde Cordova, at Dronningen ønskede at underhandle og det paa følgende Vilkaar. Regentinden giver Affald paa Regentskabet, forlader Madrid og indvilliger i den unge Dronnings Formæling med D. Carlos's Søn. Regentskabet overtager et af Christiner og Carlister sammensat Regentskabsraad. Samtlige af begge Partier gjorte Laan anerkjendes; de baskiske Provindsers Klager afbjælpes o. s. v. Kun lover Don Carles ikke selv at vise sig i Madrid, men at nedsætte sig i en anden Stad i Spanien. Villareal svarede, at han ikke var bemyndiget til at underhandle, men blot til at høre Modpartens Forslag; han kunde altsaa heller ikke indlade sig paa noget, men troede dog, at Don Carlos fremfor Alt vilde forlange Rømningen af en fast Plads, f. Ex. Pamplona, som Underpart. Cordova replicerede, at Dronningens Parti ikke var stærkt noktil at gjøre en saadan Concession, der vilde give de Exalterede Vaaben i Hænderne; hans (Cordovas) Hensigt var - og derfor havde han paataget sig Commanden – at afgjøre Sagen, førend de Exaltados kom under Veir dermed. Efterat Villareal hertil endnu havde bemærket, at Dronningens Partis Fald kun kunde være ønskelig for hans Herre, da i Tilfælde af en Revolution vist alle Fiender af denne vilde slutte sig til Don Carlos, skiltes de tvende Generaler ad i den bedste Forstaaelse og fortsætte siden skrivtligt de begyndte Underhandlinger.
Viborger Samler, 1836-08-14
Frankrig. Siden Alibauds Henrettelse – siger Allg. Zeit. – forløb ingen Dag, uden at Ministrene erholdt anonyme Trudselsbreve. J de første Dage brød man sig kun lidt derom; men ved Julifestenes Nærmelse bleve de saa heftige, at Politiet, der havde en sørgelig Erfaring, troede, ikke at torde forsømme, som i forrige Aar, at efterspore Kilden til disse Breve, hvorved de da opdagede Følgende: Siden Lovene mod Associationerne har der i Frankrig dannet sig et af Mennesker af den laveste Classe bestaaende Selskab under Navn af la 80. ciete de Jamille, der hverken besidder skrivtlige Statuter eller holder Sammenkomster. Medlemmerne see hverandre kun sjelden og stedse i ringe Antal; de udkaste heller ikke nogensinde en bestemt Plan, at de ikke troe hverandre indbyrdes, eftersom de vel vide, at man eftersporer dem fra alle Sider og at der endog er Forrædere i deres Midte. Kun een Tanke, Omstyttelsen af den bestaaende Regjering, behersker dette Selskab, og Middelet hertil er Kongens Mord. Politiet har nu erfaret ved sine Agenter, at det laae i Planen, ved Revuen at blande sig i Nationalgarden, i Defileringens Øieblik at vække Allarm og Uorden, og benytte denne til at myrde Kongen. Ministerconseilet tog længe i Betænkning at fatte en afgjørende Beslutning i denne Henseende, især fordi Kongen, den erholdte Advarsel uagtet, vedblev at paastaae Afholdelsen af Revuen. Hr. Pasly var den eneste af Ministrene, der heftigt modsatte sig Revuens Tilbagekaldelse; men endeligen gav han ogsaa efter. Man har indledet en Undersøgelse af dette Anliggende, der med megen Strænghed føres af Hr. Martin du Nord.
Viborger Samler, 1836-08-14
Det hedder at Marschal Molitor skal afløse Hr. de Raineval som Ambassadeur i Spanien. Bugeaad er udnævnt til Generallieutenant.
Viborger Samler, 1836-08-14
Medlemoerne af det unge Tydskland ere afreiste fra Paris. Ogsaa nogle Polakker vandre til England. Regjeringens Venner tilstaae, at man ved denne Leilighed har taget Hensyn til Forestillinger fra fremmede Hoffer og haaber Gjengjældelse i lignende Tilfælde.
Viborger Samler, 1836-08-14
Portugal. Fra Lissabon berettes, at Prinds Ferdinand befandt sig i Combra, hvor han ligesom overalt, havde fundet den bedste Modtagelse. En Telegraphdepesche havde den 21de fra Oporto overbragt den Efterretning, at en carlistisk Colonne var i Anmarsch mod Mino. Regjeringen afsendte strax igjennem Telegraphen befalinger til at sammendrage alle Stridskræfter i de nordlige Provindser, for at beskytte de truede Grændser. Til samme Tid sendes en Krigsdrig til Vigo, for at understøtte Tropperne fra Søsiden. Blandt de carlistiske Tropper befandt sig mange miguelistiske Officierer.
Viborger Samler, 1836-08-14
Blandet. Lord Palmersion har i Noter til det franske Hof besværet sig over dettes Opførsel mod Spanien. –
Viborger Samler, 1836-08-14
Morning Chronicle fralægger England al Complicitet i Hertugen af Montebellos Note til Schweitzerregjeringen. – Det brusselske Politie skal have faaet vigtige Meddelelser fra Paris, ifølge hvilke Menneskerettighedernes Selskab skal have Forareninger i Belgien. - Endeel af den engelske og franske Flaade skal have kastet Anker ved Candia, for provisorisk at occupere denne Øe. – Røverbanderne gribe atter og sig i Peleponnes. – J Florida var Kampen begyndt paa ny. Jndianerne forstode at undgaae Americanernes Forfølgelse og anrettede de frygteligste Ødelæggelser.
Viborger Samler, 1836-08-14
Fra Teias erfares, at en mejicansk Expedition paa 5000 Md. var indtruffen til Saltillo, og at en Anden paa 3000 Md. skulde indskibe sig fra Veracruz til Coparo.
Viborger Samler, 1836-08-14
Den engelske Brig Griffon melder ved sin Tilbagekomst fra den africanske Kyst, at der den 25de Mai laae i Sierra Leone ikke færte end 23 af engelske Krydsere opbragte Slaveskibe, hvilke den blandede Commission ikke vilde dømme, da Commissairerne ikke havde erholdt tilstrækkelig Fuldmagt hertil af deres Regjeringer. – De fleste diplomatiske Agenter, hvis Regjeringer ere interesserede ved Gjældsfordringerne paa Regentskabet. i Tripolis have nu efter Lord Ponsonbys Exempel tilstillet Porten Noter, hvori de paa deres Undersaatters Vegne reclamere Udbetalingerne af de af Porten anerkjendte Restancer. Porten er herved sat i Forlegenhed, da den ei er i Besiddelse af Midler til forØieblikket at tilfredustille disse Reclamationer. -
Viborger Samler, 1836-08-14
Parisertidenden Le Droit fortæller en selsom Historie om Hertug Carl af Brunsvig. Han skal nemlig i afvigte Mai Maaned, da Hertug Wilhelm befandt sig i London, i sit Sted have affærdiget Coureren Bertini, der ligner ham meget, til hiin Hovedstad, for at see, hvorledes man der vilde modtage ham. Friherre v. Andlau (Bitter) var medgiven ham tilligemed en Neger og en Friseur. Bertini skulde forestille Hertugen i London, men dog anstille sig syg. Man vilde nemlig af de Besøgendes Characteer slutte sig til, om Hertugen vilde være velkommen. Bertini, Søn af en Skuespiller, der havde spillet den falske Prinds i Cendrillon, var veltilfreds hermed. Underveis, især i Bolougne, lader han sig fire Gange fremsætte de smagfuldeste Retter; han spiser og drik ter fyrsteligt, og bader sig i Champagner, men lader sin Neger, efter Hertugens Skik, først smaae paa Alt. J London stiger han af i Brunsvig-Hotellet, hvor Verten vidste Besked om Alt. Her bliver han efter Aftale syg. Kongen, Lord Palmerston og andre anseelige Personer erkyndige sig om hans Befindende. Men snart bliver han kjed af sin Sygdom, fordi den skiller ham ved hans Diners og især ved hans Champagner. Efter nogle Dages Forløb erklærer han, at han vil vende tilbage til Frankrig, og kun ved et Løvte og 6000 Fr. og Udbetalingen af det Halve paa Afdrag, bevæger Friherre v. Andlauham til, endnu i 8te Dage at spille den Syge. Virkeligen bliver han endnu en Uge i London og lader sig det smaae ligesaa herligt paa Tilbagereisen til Paris som paa Henreisen. J Paris trækker han igjen sin Coureeriakke paa og iler fuld af Glæde til Piemont, for at afhente sin gamle Moder og forskaffe hende en Bopæl i Paris. Men ved hans Afreise er Hertug Carl forsvunden og virkeligen reist til London. Friherre v. Andlau betyder Coureren, at han er afskediget og tilstrækkeligen belønnet med de 3000 Fr., saa at han ingen Fordringer mere havde at gjøre. Bertini er af en ganske anden Mening og protesterer nu imod Salget af de hertugelige Equipager. Retten skal afgjøre, om Bertin skal lade sig nøie med de 3000 Fres. og den Ære, i nogle Dage at have repræsenteret Hertugen af Brunsvig. – J London fandt den 2den August et Væddeløb med 2de Luftballoner Sted. Hr. Green med sin Kone steeg op i den ene, en Slægtning af ham ligeledes med sin Kone i den anden; Marquis Clanricarde gjorde Luftreisen med.
Viborger Samler, 1836-08-14
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavnsposten" vilde efter fleres Anmodning gjerne meddele Resultatet af Forhandlingerne ved den sidste Generalforsamling i det asiatiske Compagni, da dette Compagni har vundet en særegen Jnteresse, i Særdeleshed paa Grund af Spørgsmaalet om dets snarlige Opløsning og ved den urokkelige Fasthed og ubevægelige Rolighed og Kulde, hvormed een af dets Directeurer ufortrøden har mødt alle Oppositionens Angreb, men, saavidt den har været istand til at erfare, kom der intet Resultat ud af den sidste Generalforsamling; paa Ord derimod, der for Vedkommende vare mindre behagelige, skal der ingen Mangel have været.
Viborger Samler, 1836-08-14
J "Hamb. Correspondent omtales, i en Skrivelse fra Kjøbenhavn af 29de Juli, en for kort Tid siden fældet Lands Overrets-Dom i en for Pressen saare vigtig Sag, omtrent saaledes: "Et, iøvrigt meget obscurt Blad blev for nogle Maaneder siden sat under speciel Censur, formedelst Jnjurier imod Privatpersoner. For at undgaae denne, lod Bladets hidtilværende Redacteur Samme, udkomme under sin Opvarters Navn. Baade den virkelige og fingerede Redacteur blev desaarsag anklagede af Cancelliet, for at have eluderet Loven; men de ere ved Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten ganske frikiendte, fordi denne Domstoel antog, at den Garantie, for hvis Skyld speciel Censur er anordnet for eengang domfældte Forfattere, er fuldkommen opnaaet, naar kun en ikke tidligere for Presseforseelser dømt Person nævnes som ansvarlig Redacteur. Det er desuden ikke let at fatte, hvorledes en saadan Elusion skulde kunne undgaaes. De denne Gang Anklagede have, i Tillid til deres Sags Retfærdighed, frivillig erklæret deres Hensigt at omgaae Censuren, og forelagt Retten deres derom oprettede Contract. Da Sagen skal for Høiesteret, kan den rigtignok endnu ikke ansees for definitiv afgjort." Den 8de De, er der afsagt Dom i Sagen mod de fra Vestindien hidbragte Soldater, der vare beskyldte for oprørske Anslag. 2 ere dømte til Slaveriet paa Livstid, 7 til Slaveri paa forskjellige Aar og 2 til Forbedringshuset. De andre 6 bleve frifundne. (Dagen.