JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-18
De trende Afhandlinger om Veddeløbs og Trainerings Jndflydelse paa den danske Hesteavl, tilligemed et Forslag til den jydske Hesteavls Forbedring - som afdet Kongelige Videnskabernes Selskab bleve hædrede og hvis Forfattere ere Oberstlieutenant v. Poulsen, Forpagter Michelsen og Joh. Lorenzen - ere udkomne i Trykken og i eet Bind samlet at faae hos Boghandler Jessen i Aarhuus, Bogtrykker Fogh i Horsens, og hos Bogbinder Thune i Weile. Priis 4 Rbmk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-18
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
No. 202. Løverdagen. den 19de December. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Vits-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Blandinger. Fra Algier meldes, at Abdul Kader har i Religionens Navn opfordret alle Muselmænd til at staae sig bi mod de vantroe Franskmænd. Hertugen af Orleans vil selv personlig, i Spidsen for hele den franske Hær, prøve sin Lykke imod ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Den 20de Novbr. udførte den sardiniske Eskadre en Mancupre paa Genuas Rhed, hvorved to Divisioner attaquerede hinanden og kæmpede sammen indtil Nattens Frembrud. Den 22de havde man paa Høiden af Oneglia seet et Linieskib og 3 Fregatter, under sardinisk Flag, storende Vester paa. Cour. fr. vil have den Efterretning fra Amsterdam, at man med det første fra Østersøen kan vente en russisk Flaade paa Texelen. En fra Riga til Hamborg ankommen Skibscapitain skal ogsaa have berettet, at der blev truffet alvorlige Forberedelser, i den keiserlige russiske Marine i Østersøen, at flere Detaschements Matroser vare indkaldte, og at et Antal Transportskibe med Vaaben og Munition var afgaaet fra Reval.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Fra Toulon berettes, at mange Søfolk tilbyde sig selv til frivillig Orlogstjeneste, i Haab om en snart udbrydende Krig. Søpræfecten i det femte Arrondissement havde ved Telegraphen erholdt Ordre til at forsyne ethvert af de Krigskibe som udrustes, med en Mørser à la Faixhans (Haandmørser) af forholdsmæssig Størrelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
J Spanien haves sammetider en egen Justits forvaltning. Secretairen hos den engelske Gesandt i Madrid blev nylig, som ofte skeer, udplyndret paa Veien til Cadix. Strax gav den kommanderende General Ordre til, at samtlige Bønder i 3 Landsbyer som laae det Sted nærmest hvor Plyndringen var skeet, havde at sammenskyde den Sum af 5000 Realer som var bleven Secretairen frataget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Atter er et brittisk Skib med 159 forviste Forbrydere, 9 frie Fruentimmer og 55 Børn ombord, strandet paa en Klippe i Nærheden af Vandiemensland. Af Passagerer og Besætning omkom Alle paa 17 nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Selvmordene i Paris tage til i den frygteligste Grad, og de besynderligste Dødsmaader forenes med de besynderligste Motiver. Tre Personer have nylig paa en splinterny Maade gjort Ende paa deres Liv. En Mand der havde 14,000 Fr. i Banknoter hos sig, kastede sig ind under Hjulene paa en Vogn; det samme Experiment gjorde strax to Andre efter. En Kone styrtede sig ud fra Vinduet af Sorg over sin Datters Død. En Uhrmager skjød sig for at have sat endeel Uhre ud som han ikke kunde løse ind igjen. En smuk riig Vaskerkone, der havde havt Bryllup for 2 Maaneder siden, styrtede sig ud af et Vindue i sjette Etage. Hver Uge høres der en halv Snees saadanne Ulykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Da nylig en lille Pige i Paris, som var gaaet ud med sin Paapasserske, stak sit Hoved gjennem Jern gitteret af en Gaardport og tilraabte en Hund derinde et legende: " man, wan!" sprang Dyret op, og beed Næsen af det ulykkelige Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
J Pesth er der nylig skeet en Ulykke i Berider verdenen. Den lille August Price og den lille Frantz de Bach vilde spøge med den lille capriciøse Hest Superbe, der tog de Smaaes Spøg saa ilde og at den slog ud og knuste Benet paa den elskværdige August Price.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Wien hjemsøges i denne Tid af en meget ondartet Nervefeber, og det i saadan Grad, at alle Hospitalerne ere fyldte med Patienter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
J Preussen er udfærdiget en Kabinetsordre om Embedstaushed. Enhver kgl. Embedsmand som ikke overholder denne, skal afskediges uden Pension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
En Foermand fra Ettlingen i Baden kjørte forleden hjem med sin tomme Vogn, da den 3die Hest, som han havde bundet bagved, rev sig løs. For at fange den igjen, steeg han af og lod imidlertid de to Heste for Vognen skjøtte sig selv, i den Formening, at de vel enten bleve staaende eller ogsaa gik hjem. Dahan efter nogen Tids Forløb fik fat paa den løse Hest, satte han sig op paa den og reed hjem; men her var ingen Heste og Vogn, og da han, al Efterspørgen uagtet, ingen Oplysning kunde faae om dem, troede han at hans Heste og Vogn vare stiaalne bort. FjorteDage derefter fandt imidlertid en Bondedreng det savnede Kjøretøi dybt inde i en Skov. Hestene vare trængte ind i Tykningen, og havde her saaledes forviklet sig med Vognen, at de hverken kunde komme frem eller tilbage, men ynkeligen vare omkomne af Sult, Al det Moos og de Smaatræer, som fandtes i Nærheden, havde de fortæret, selv Vognstangen havde de i deres rasende Hunger gravet istykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Hamborgerne ere i denne Tid i en spændt Forventning. Der er kommet en Mand dertil som har gjort den vigtige Opfindelse, ved et gandske simpelt Apparat at kunne gaae paa det allerdybeste Vand. Han har viist Prøver derpaa ved at gaae over Donauen Weichselen, Oderen, og sidst over Spreefloden. Nuvil han probere Alsteren. Med en svær Klædeskappe om sig, var han uden mindste Anstrængelse gaaet over Spree paa et Sted hvor den var 700 Fod bred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Hamborger "Beobachter" siger i Anledning af Qvægpesten i Ungarn: "Himlen bevare Jyderne, ellers vil det see sørgeligt ud med Hamborgernes Beafsteak. Følgende Artikel læses i Khousp. No. 309.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Khvn. den 15de Decbr. Der er tilhændekommet Redactionen en Afskrift af en tydsk Skrivelse, der formodentlig hidrører fra en fornem Haand, og som synes at have været bestemt til Optagelse i "Allgemeine Zeitunge, men ved et og uforklarligt Tilfælde maa være kommet i urette Hænder. Da dens Jndhold imidlertid her torde være af Jnteresse, om end ikke i den Grad, som dens ubekiendte Forfatter synes at for udsætte, saa ansee vi det for Pligt, her at meddele samme en ordret Oversættelse. Den er dateret "Von der danischen Gränze im Spatherbste 1835, og lyder saaledes: "J de høie re Kredse i det danske Monarchies Hovedstad beskjæftiger man sig i denne Tid meget med en distinqueret Statsmands formeentlige Hensigt at trække sig tilbage fra Diplomatiens høit bevægede Sphære i Privatlivets rolige Indgetogenhed. V. vove ikke at drage en endnu ikke fuldendt Statsbegivenhed frem for Verdens Øine, men maa her indskrænke os til den Hentydning, som dog vil være tilstrækkelig for den i det høie re Statslivs Bevægelser Jndviede, at den høitstillede Samtidige Geitenosse), til hvem vi sigte, er den danske Minister ved en stor vestlig Continentalmagts Hof (Hoflager). Man vil let indsee, at denne Beslutning af en i den høiere Statstjeneste graahærdet Diplomat, at ville aftræde fra Verdensdegivenhedernes Skueplads, for paa sine Godser at leve for Videnskaberne og Naturen, har bragt ualmindelig Bevægelse i vore diplomatiske Circler. Saaledes skal en ung Statsmand ønske, fra et nordisk Hof at blive rykket nærmere til Begivenhedernes Midtpunkt, medens en ældre Diplomat, der alt tidligere, især 1899, har taget virksom Deel i Statsforholdenes Ordning (Gestaltung, men som i nogen Tid har trukket sig tilbage, skal ønske samme Post, for atter ved at opfylde Tidens Fordringer (den Anforderungen der Zeit genngend) at lægge sin Virksomhed for Dagen (bethatigen). Vi tale ikke om en anden Combination, som lader vor Gesandt ved en stor vestlig Sømagt forflyttes til hiin med samme nøie forbundne Landmagts Hof, for at remplaceres ved en ung Diplomat af høi Rang og med store Forbindelser; endnu mindre skulle vi her berøre de Forhaabninger, et vist obscurt Navn muligen maatte gjøre sig om i Skjæbnens Lotteri at vinde et saadant Lod. Derimod - - - - " Derimod – tillader Red. sig at afbryde vor i det høiere Statslivs Bevægelser, formeentlig "indviede Forfatter, – vilde det, hvis hiin Angivelse er rigtig, sikkert være bedst, at lade hiin Post – reent gaae ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Vor Minister i Paris f. Ex koster Staten 6070,000 Franes om Aaret, og gjør dog slet Jntet, som jo en charge d'Affaires kunde giøre fuldkomment ligesaa godt. Denne har nuomstunder ligesaa god Adgang til de fyrstelige Personer, som Diplomater af første og anden Rang, og en Borger med Forretningsduelighed, med Talent og Kundskaber, vilde i Paris sikkert være nok saa godt optagen, som en Adelsmand af Lancien regime. Vi troe derfor, at Regjeringen her har en gunstig Leilighed til at gjøre en Begyndelse med de af Folket tillidsfuldt forventede Besparelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Forlangt Jndrykkelse. Til Hr. Justitsraad Fielstrup til Sindinggaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 21de December, om Aftenen Kl. 6. holdes en extraordinair Generalforsamling i Selskabet, Polphymnia, hvor Medlemmerne ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Efter Begjæring af Auctionsholder Hertz heri Byen afholdes Tirsdagen den 22de dennes og paafølgende Dag Auction i Gaarden No. 43 paa Skolegade over et Partie, for en kort Tid siden fra Udlandet forskrevne Galanterievarer, hvoriblandt en betydelig Deel Speile og Børne=Legetøi, Lysthavende indbydes. Aarhuus, d. 15 Decbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Efter Begjæring af den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kjøbenhavn, foretages Auction over den afgangne Oberstlieutenant Peter Heinrich Wulff v. Klem og forhen afdøde Hustrue Birgithe Marie Klem fod Hermann, deres fælleds Boe, tilhørende Gaard No. 909, forhen No. 253, paa Rosensgade heri Byen. 1ste Gang Mandagen den 4de Januar) 2den - 11te ) 1836, 3die - 18de hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men tredie Auction i Gaarden. Conditionerne og Adkomsterne ere til Eftersyn herpaa Contoiret, og de første tillige hos Boets Jnkassator Prokurator Klein, boende paa Ulfeldtsplads No. 98 i Kjøbenhavn. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 14de December 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Jfølge Stiftamtets Ordre af 4de dennes, grundet paa det kgl. Rentekammers Skrivelse af 28de f. M., bliver Jagtrettigheden paa Tulstrup Sogns Jorder i Ring Herred opraabt til Bortforpagtning i 10 Aar, fra næste Aars Begyndelse at regne, ved Auction som afholdes paa Herredernes Tingsted i Aarhuus Raadhuus Tirsdagen den 2de d. M., Middag Kl. 12, og efter saadanne Conditioner, som der vil vorde bekjendtgjorte. Lysthavende indbydes. Hads & Ring Herredscontoir, den 12te Decbr. 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Tirsdagen den 22de d. M., om Formiddagen Klokken 10, foretages offentlig Auction i Dyrehaven ved Vilhelmsborg over Bøgetræer paa Roden, i Almindelighed tjenlige til Bødker= og andet Gavningstræe. Lysthavende ville møde bemeldte Tid ved Skovriderboligen Frederiksdahl. Vilhelmsborgs Birkekontoir, den 18de Decbr. 1835. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Auction. i Riis=Skov, Foldbye Sogn, over en betydelig Deel Gavntræe og Brænde af Eeg og Bog paa Roden, afholdes Onsdagen den 23de dennes; thi indbydes Liebhaverne at møde hos Skovfoged Jens Rask, bemeldte Dags Formiddag Klokken 10. Kraghlund, den 14de December 1835. Götsche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Efter Begjæring af Kjøbmand Hans Brock Kruse heri Byen, er hans Boe taget under Skiftebehandling til Deeling mellem hans Creditorer; hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, med Tilføiende, at Tirsdagen den 12te Jan. 1836, Formiddagen Kl. 10, foretages paa denne Byes Raadhuus en Skiftesamling i Boet, ved hvilken Ting af Vigtighed for Boets Creditorer vil blive at afhandle. Grenaae Kjøbstæds Skifteret, den 15de Decbr. 1835. Aagaard. Underhaanden er der en af Jyllands bedste Veirmøller at faae tilkjøbs, med 4 Qværne, ligesaa godt som nye, gode Bygninger, 34 Tdr. Agerland, fornøden Eng og Tørvejord. Det nærmere erfares, naar der i portofrie Breve henvendes til Meieriebestyrer Overbeck paa Wilhelmsborg pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
At jeg Undertegnede har etableret mig som Bagermester i Stedet No. 362 i Dynkarken, hvor jeg aabner mit Udsalg Søndagen den 20de December, undlader jeg ikke her at bekjendtgjøre, forsikrende Enhver der vil skjenke mig Tillid og Søgning prompte og redelig Behandling i enhver Henseende. Aarhuus, den 19de December 1835. ærbødigst. Joh. J. Caspeler. Da jeg med Vished veed at der paa sine Steder her i Byen spilles til Dands, uden at der iforveien er truffen Accord eller Aftale med mig desangaaende, saa maa jeg ifølge min Ret som Stadsmusikus gjøre enhver Uberettiget opmærksom paa at afholde sig fra Sligt, da jeg i modsat Fald seer mig nødsaget til at hævde min lovlige Rettighed. Aarhuus, den 19de December 1835. P. Albrecht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Da der ere flere falske og tildeels ubehagelige Rygter i Omløb i Anledning af Sagen imellem Bagermester Schrøder i Aarhuus og Undertegnede, der i nogen Tid arbeidede hos ham som Svend, saa finder jeg mig beføiet til her offentlig at kundgjøre Conclusionen af den ved Politieretten den 30te f. M. faldne Dom, der ordret lyder saaledes: "De af Bagermester J. F. Schrøder brugte i nærværende Doms=Præmisser nærmere anførte fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse af være, saaledes at de ikke skal komme Klageren Bagersvend Claudi til Skade i nogen Maade, og bør Schrøder erstatte ham denne Sags Omkostninger skadesløs." Deraf vil det sande Udfald kunne sees. Randers, den 15de Decbr. 1835. Claudi, Bagersvend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
For en Seminarist med gode Anbefalinger er til Nytaar en Huuslærerplads at erholde paa en Gaard Nærheden af Horsens. Adressekontoiret giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Ifølge dertil erhvervet Bevilling og Borgerskab, agter Undertegnede i sin Bopæl paa Seinetorvet i anden Etage strax at aabne sit Udsalg af Kobberstykker, Landkort, Tegnematerialier, med videre til denne Handels art henhørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Inden- og Udenbyes som ville beære mig med deres Søgning eller Ordination forsikkres herved redelig Behandling og billige Priser. Aarhuus, den 10de December 1835. Anton St. Pietro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Hos Undertegnede er arriveret: Mallaga Rosiner, Figen, nye Carol. Riis, engelsk Sennep, franske Svedsker m. m., som Alt sælges til billige Priser af C. F. W. Lewerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Fine & ordinaire Spille-Kort kan faaes hos C. F. W. Lemerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
A la Rosa Rapee paa Flasker kan faaes igjen C. F. W. Lewerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
God tydsk og dansk Peberrod bekommes hos F. A. Appelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Paa Grund af Bortflyttelse til Foraaret fra min iboende Gaard ved Sønder=Broe her i Byen, udsælger jeg særdeles billig følgende Vine paa Bouteiller, saasom: St Julien, St. Estephe, Pauillac fra 12 til 15 s. Haut Sauterne, Barsac, Graves, Gl. Viin. . . . . . . – 7 14 Medoc . . . . . . . . . - 7 - 10 – Portviin, Madera. . . . . . – 24 – 30 med flere andre gode Sorter Vine, Alt uden Bouteille, ligeledes circa 3000 Alen ægte Christiansfelt Bomuldstøi, endeel Steentøi og Glas-Vare, samt Alle til Urtekramhandelen henhørende Artikler, faaes ligeledes til yderst billige Priser hos Colding, den 16de Decbr. 1835. C. F. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Fede Kalkuner og Ænder kan bekommes paa Mar Møller. selisborg hos Træ Kul faaes til billig Priis hos Møller, paa Frederiksgade No. 1. Rosen. Taschenbuch f. 1836, dito, Frauenlob. dito dito, Penelope. dito kunne faaes paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-19
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
No. 203. den 22de December. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Privatbreve herfra forsikkre, at der i Tyrkiet forberedes vigtige Begivenheder. Ægpptens og Syriens Tilbageerobring skal være to af Sultanens vigtigste Planer. Den tyrkiske Armee ved Taurus forstærkes af alle Kræfter, i Arsenalerne og paa Verfterne arbeides der baade Nat og Dag. Nogle mene rigtignok, at disse Rustninger ogsaa kunne have Hensyn til den engelske Flaade som ventes i Archipelaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Rusland. De af "Journal des Debats anstillede Betragtninger over den russiske Keisers Tale i Warschau maatte naturligviis, især paa Grund af denne Tidendes supponerede Forhold til den franske Regjering, vække stor Opsigt i den politiske Verden, og med spændt Forventning imødesaae man paa hvilken Maade den russiske Regjering vilde optage dette Angreb, Denne har just ikke ilet med at lægge dette for Dagen; thi først otte Dage efter at Artiklen var bekjendt i St. Petersborg indeholder den officielle Tidende bemærkninger desangaaende. Den har nemlig optaget alle Artiklerne, og indledt dem med følgende Ord: "Efter at J. d. Debats har gjengivet de Ord, hvormed Keiseren udlod sig paa sin Reise igjennem Warschau til en Deputation fra denne Stad, har den ledsaget disse Ord med ligesaa hadefulde som ondskabsfulde Ord, der staae i aabenbar Modsigelse med de Grundsætninger af Stabilitet og Orden, hvortil dette Blad i nogen Tid har bekjendt sig. Vi have erholdt befaling til, at aftrykke disse Artikler i Journal des Debats, for at de kunne blive bekjendt i Rusland. En slig Offentliggjørelse er det eneste Svar som hine Artikler fortjene, imedens den tillige er den bittreste Kritik over samme; thi den vil vise, hvorliden Værd man her lægger paa et afmægtigt Hads Angreb, som rettes imod Keiserens Handlinger eller Ord. Det Sprog, Keiseren har ført i Warschau, vil, som stedse, i hele Ruslands Omfang blive optaget med en eenstemmig Følelse af Troskab og National Hengivenhed, og i Kongeriget Polen vil det være hert, med en inderlig Overbeviisning og som Udtrykket af en vistnok alvorlig, men tillige velgjørende Sandhed. Thi ikke derved, at man smigrer Folkenes Lidenskaber, sikkrer man deres Fred. For varigt at sikkre Rolighed og Velfærd for sine Undersaatter i Kongeriget, maatte Keiseren tydeligen sige dem: "Bliver Eders Pligter troe, og J ville bringe det Skete i Forglemmelse; vaager selv over Eders Lands Rolighed; bevarer det for Udbredelsen af oprørske Skrifter, og J. ville befæste dets Velfærd, opdrager Eders Børn efter Grundsætningerne af Religion og Troskab imod Eders Souverain, og J ville berede dem en lykkelig Fremtid; værer Vogterne over Eders Stads indre Rolighed, da vil Alexander-Citadellet kun være der, forat beskytte Eder, hvis ikke, saa ville J bringe umaadelig Ulykke over Eder og Eders Fædreland!" Disse ere de Sandheder, som Keiseren og Kongen maatte tilkjendegive Warschaus Deputerede. Men han har endnu tilføiet følgende mindeværdige Ord, som J. d. Debats omhyggeligen har undgaaet at gjengive: "Alt forlængst har jeg tilgivet de imod mig og min Familie udviste Fornærmelser. Mit eneste Ønske er, at giengielde Ondt med Godt, og at gjøre Eder lykkelige imod Eders Villie. Jeg har svoret dette for Gud, og jeg bryder aldrig min Eed!" Disse Tilgivelsens og Fredens Ord ere høit udtalte; de ville gjentone i alle de Polakkers Hjerter, som ere deres Souverain troe og i Sandhed elske deres Land; de ville ogsaa - vi nære det faste Haab - være et nyt Pant paa Kongerigets gjenopblomstrende Velfærd. Kun Fjenderne af dets Rolighed kunne forvanske eller fortie dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Frankrig. Den russiske Minister i Paris vedbliver at iagttage dyb Taushed, og venter paa nærmere Forholdsregler fra St. Petersborg. Denne Spænding, som saaledes er indtraadt imellem Frankrig og Rusland, er Legitimisterne meget velkommen, idet de bygge store Forhaabninger paa Forvikling af de ydre Forhold. Den engelske Gesandt i Paris, Lord Granville, sees næsten daglig kjøre til Thuillerierne, og man siger, at Alliantsen mellem Frankrig og Engelland bliver med hver Dag fastere. Den engelske Regjering har tilbudt sin Mægling mellem Frankrig og Nordamerika. "Det er af Vigtighed i dette Øieblik hedder det i en engelsk Avis: at holde Sømagten samlet saameget som muligt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Spanien. De sidstmeddeelte Rygter stadfæstes ikke. Mærkeligt Nyt herfra haves dennegang slet ikke, undtagen det, hvis det er sandt, at Don Carlos havde givet sine Generaler Ordre til at bemægtige sig Bidassoa=Fortet, hvad det end maatte koste. Og virkelig havde en karlistisk Bataillon den 4de Decbr. beskudt Brohovedet ved Behobie; endeel Kugler havde truffet franske Huse, hvorfor der fra fransk Side var bleven svaret med Kanonkugler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Portugal. Mærkeligt er det, at man just i samme Øieblik som Dronning Marias Formæling skal procura gaae for sig med Prindsen af Coburg, fortæller fra Lissabon, at hun skal være hemmelig gift med Hr. Carnereiro, en ung Cavallerieofficeer som, hvilket er almindelig bekjendt, besidder Hs. Majestæts Yndest i den allerhøieste Grad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Sardinien. Breve fra Genua melde, at en tilCagliari med hemmelige Jnstructioner for Vicekongen afsendt Fregat er bleven jaget bort derfra med Kanonskud. Et andet Krigskib paa 600 Kanoner skulde gjøre et nyt Forsøg, og ledsages af en Deel af den Division som udrustes i Genua, med Ordre til, hvis ogsaa den finder Modstand, at gjøre Landgang med Magt. (Jfølge denne Beretning befinder altsaa Øen Sardinien sig i en aabenbar Jnsurrectionstilstand, som hidtil nægtedes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-22
Tydskland. Stor Opsigt gjør her i denne Tid en Brochure som har følgende Titel: "De demaskere, de nordiske Hoffer, eller: Tolitzer-Hemmeligheden, af en forhenværende Minister." (Hr. v. Gagern mener man.) Dette Skrift anfører som et ugjendriveligt Factum, at der i Toplitz er besluttet, at omforme Tydskland i to Stater, det sydlige og nordlige, under Østerrigs og Preussens Overherredømme.