JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Om Anledningen til denne mærkelige Catastrophe meddeler Pariserblade følgende: For omtrent en Maaned siden holdt Arbeiderne i Silkefabriquerne en Forsamling, og forlangte, at deres Arbeidsløn skulde bestemmes ved en Tarif, lidet de paastod, at de ikke fortjente saameget, som de behøvede. Jstedetfor ganske simpelt at opfordre Fabricanterne til at enes med deres Arbeidere, lod Præfecten hine sammenkalde, for at udnævne Commissairer, der skulde træffe en Overeenskomst med Arbeidsclassens Repræsentantere om en Tarif, som skulde træde i Kraft den 1ste Novbr. Mod denne Præfectens Foranstaltning gjorde mange Fabricanter, Indvendinger; de sagde, at han her blandede sig i Beregninger, som ikke angik ham, at Tarisen var uudførlig, at de ikke med Sikkerhed kunde sige deres Mening o. s. v.; kort: Følgen blev, at en stor Mængde Fabricanter lode deres Værksteder lukke, for ikke at underkaste sig en Tarif som de misbilligede, medens Arbeiderne derimod drev paa dens Opfyldelse. Saaledes var Tingenes Stilling, da Urolighederne begyndte. At altsaa Nød og Trang har været Hovedanledningen til disse Uordener, synes virkelig ogsaa flere Omstændighederat antyde. Der herskede en Slags Orden midt i Uordenen, og af grove Excesser, som ved en saadan Leilighed ellers ere saa hyppige, forefaldt kun faa, og hvor de opdagedes straffedes de paa Stedet. Adskillige Personer, som grebes i Tyverie, bleve strax skudte, andre førtes i Fængsel; Forbryderne, som under Tumulten søgte at slippe ud, dreves tilbage, og nogle, som vilde gjøre Modstand, dræbtes. Et andet Beviis herpaa er udentvivl dette, at ihvormange politiske Partier, der end for Øieblikket er i Frankrig, disse dog næsten ikke lode sig mærke ved denne saa beqvemme Leilighed. Den trefarvede Fane saaes bestandig, og en eneste Mand, der trak igjennem Staden med en hvid Fane, blev nedsablet. Ligesaa lidt Lykke gjorde nogle, der, efterat Soldaterne havde trukket sig tilbage, vilde opmuntre Folket til at proclammere en Qvasi=Republik, ja to af dem, hvis Navne stode under Opfordringen, paastode endog Dagen efter, at deres Underskrift var forfalsket; ogsaa Raabet: Napoleon leve, hørtes kun af enkelte Spektakkelmagere. Disse Omstændigheder ville rimeligviis bidrage til at stemme den franske Regjering noget gunstigere mod den oprørske Stad; Majoriteten i Cabinettet skal ellers have været for strænge Forholdsregler, men Kongen helder selv til en mildere Anskuelse. Jøvrigt vides endnu ikke, hvad Regjeringens egentlige Beslutning er, og denne vil vel ogsaa for en Deel afhænge af, hvorledes Kronprindsen bliver modtaget. Hans første Fordring vil formodentlig blive, at de maa nedlægge Vaabnene, og da det hedder, at man længes efter ham i Lyon, vil den sandsynligviis blive efterkommet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Jblandt de Projecter, som i Paris udkastes, for at forebygge Fornyelsen af slige Scener, er ogsaa det at faae de overtallige Arbeidere i Lyen henflyttede til andre Localiteter, hvor det mangler paa Hænder, til hvilket Øiemed der skal være forlangt Beretninger fra alle Manufacturstæder, om de maatte trænge til Arbeidere, Svaret vil formodentlig blive Nei, og den hele Sag er unægtelig noget vidtløftig for en Regjering at indlade sig paa. Et vistnok bedre Middel omtaler Courier idet den lægger Eftertryk paa følgende Sted i Pairkammerets Adresse. Et saa strafværdige Foretagende kan for Landet og de Autoriteter, der styrresamme, være en gavnlig Lære." Dette Sted forklarer nemlig hint Blad saaledes: De zurichske, bernske, crefeltske og elberfeldske Fabrikers Concurence have gjort det umuligt for vore at give Arbeiderne saameget at de kunne leve; dette har sin Grund deri, at vi aldrig har formindsket Afgifterne paa Livets første Nødvendigheder, medens disse derimod i alle hine Lande ere lette.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
J Anledning af Opdagelsen af en hemmelig Krudtfabrikere flere Personer arresterede i Paris, der skal nemlig have været et Complot i Værk for at sætte Hertugen af Reichstadt paa Tronen, andre mene med mere Rimelighed, at hiin Fabrik har arbeidet for Carlisterne. Det er formodentlig disse Arrestationer, til hvilke Conseilpræsidenten sigtede i hans sidst anførte Tale i de Deputeredes Kammer. Den nævnes en Litthauer Zabat, en Jtaliener Mirandoli, en Hr. Duclos, Medarbeider ved Messager, en forhenværende Cavalleriofficeer Chaltas, Medarbeider ved Revolution, samt nogle andre Herrer. Blandt dem, som man var paa Spo efter, men som ere undvegne, nævnes den bekjendte General Dubourg. Hvor mange, der ere omkomne eller saarede i de urolige Dage i Lyon, derom ere Beretningerne meget forskjellige; nogle sige 1000, andre 5600; et carlistisk Blad angiver Tallet til 3000, men denne Paastand ansees almindelig for overdreven.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Cholera. Det vigtigste om denne Sygdom, er denne Postdag den Efterretning fra London, at den 21de Novbr. en Skræddersvend sammesteds fik et Anfald af Cholera paa Gaden. Han kom sig imidlertid igjen og Tilfældet blev af Lægerne erklæret for engelsk Cholera. Det er altsaa endnu muligt, at London kan være fri, derimod er det vist, at den orientalske Cholera har yttret sig i Newcastle. Lægerne i Sunderland har nu opgivet deres Jnddeling af Tilfældene i Diarthoe, godartet og ondartet Cholera og kalde den slet og ret Cholera, overladende til vor Herre at at afgjøre, om den skal blive god eller ond. Det var Dr. Daun, som fik denne Forandring indført, idet han godtgjorde, at alle Symptomer beviste, at det var den samme Sygdom, (altsaa ligesom Børnekopperne i forrige Tider. Dr. Barry var den første, der gav ham Ret heri og siden har ogsaa de øvrige Læger erkjendt Rigtigheden af hans Paastand. Rimeligviis ere de faldne paa denne Inddeeling, deels for at berolige Folk, deels fordi de har befrygtet Uroligheder af den arbeidende Classe, som heller ikke ganske manglede. Noget latterligt er det, at man nu i Sunderland holder en stræng Quarantaine med Hensyn paa de fra Hamborg kommende Skibe og et engelsk Blad siger derom, at dette er det samme, som at lukke Stalddøren, naar Hesten er stiaalen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Paa Fastlandet aftager Sygdommen overalt saameget at man - hvis det vedbliver - vel kan haabe dens fuldkomne Ophør med det første. J Hamborg døde den 5te Decbr. Jngen, og Tallet paa dem, der laae i Cuur var den 6te 71, i Breslau den 1ste Decbr. 85, i Berlin den 5te 18. J Berlin vare af Cholera indtil den 29de November Syge, helbr., døde, und BehandDen 30te Den 1ste Decb. 2. 10. 2. 25. Den 2den 1. 3. Den 3die 5. O. 1. 24.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Blandede Efterretninger. Den 7de Novbr er Hertugen af Vellingtons Billede blevet brændt i Staden Vellington. Man havde taget Skildtet ned paa Gjestgivergaarden deri Byen, hvorpaa Hertugens Figur var malet, og malede Satan ved Siden af ham, som tager fat i Kraven paa ham og siger til ham: Vil Du nu stemme for Billen, hvorpaa Hertugen svarer: ja, jeg vil stemme for den.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
England kan nu disponere over næsten Ni hundrede Dampskibe, medens Frankrige kun eier et eneste, Sphinshvorpaa det kan regne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Siden Aarets Begyndelse ere i Tydskland 426 større og mindre Skrivter og Cholera udkomne; at læse to Trediedele af disse, vilde være puur Tidspilde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
J Berlin har en Skrædersvend drevet en ganske særegen Jndustrie. Han anstillede sig nemlig - altid i Nærheden af et Cholera=Hospital - som om han pludselig blev angreben af Sygdommen, og lod sig bringe derind. Her blev han nu som Syg pleiet paa det bedste i nogle Dage, og derpaa som Helbredet bragt til Contumats=Anstalten, hvor han atter levede ret godt i nogle Dage, og derpaa udskreves for at begynde den samme List ved et andet Hospital. Saaledes prøvede han alle offentlige Hospitaler, og optoges endog engang i et privat Sygehuus. Men her gik Naturen over Optugtelsen; han gjorde lange Fingre, blev greben, og hans ryggesløse Misbrug af den offentlige Velgiørenhed opdagedes; nu kan han anstille Sammenligninger imellem Forpleiningen i Hospitalerne og et vist andet Locale. Dr. Eschenmann i Würsburg har opfordret alle Læger i de af Cholera angrebne Egne, at opgive. Om ikke Sygen, der forekommer ham at være en Art Friesler, kunne helbredes ved Anmonium, Svar har han kun faaet fra Dr. Steffen i Stettin, og dette bekræfter, at han med Held har anvendt dette Middel, efter at Mange vare døde efter Brugen af Opium, Kammer, m. m. Det saakaldte røde Huus i Frankfurt am Mayn, som er kjøbt paa Grevinde Reichenbachs Navn, troer man vil vorde aldeles nedbrudt - da det forhen brugtes til Gjæstgiver. - og opført ganske af Nyt, for ogsaa at tjene Churfyrsten til Residents, hvortil Overslag er gjort paa adskillige 100000 Gylden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Det store hamborgske Lotteri faaer nu en anden Gevinst=Indretning; En paa 200000, en paa 100000 og len paa 50000, samt 10 paa 30000 Mk. o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Hertug Karl af Brunsvig har forladt Bayonne, for at begive sig til Niza, hvor han vil tilbringe Vinteren. Den tydske Digenes, Pitschaft, har hængt sig i Daarekisten i Hofheim.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Den nærværende Vinter=Modefarve for Damer i Paris ler Kongelysbladenes Farve. Den begiæres stærkt til Klæder og Hatte. Manufacturerne have yderst trævlt med Stof ser af denne fortryllende Couleur. Overkjoler af Organdy med Striber paa Skraa ere stærkt i Brug.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Efterat Cholera-Sygdommen var udbrudt i Hamborg, har den norske Regjering sendt 2de unge Læger - de medicinske Candidater Blehr og Conradi - derhen, for at gjøre sig bekjendte med Behandlingsmaaden af denne Sygdom, Sygehuus=Indretningernes Beskaffenhed med videre dermed i Forbindelse staaende.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
J Frankrig har man nu faaet et nyt musikalsk Vidunder. Et ungt Menneske som reiser omkring og spiller Violin med Hænderne og Guitarre med Fødderne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
(Aarhuus Stiftst.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Kjøbenhavn. J Anledning af Hr. M. Winters i Raketten indførte Enke over en Underofficeer, som ved Nørreports=Vagten gik Skildvagten forbi, smøgende af en lang Pibe, bemærskeer denne i Politivennen, deels at han gik med Piben uden at røge, da han vel kjender sin Pligt i denne Henseende, deels at dens iøinefaldende Længde har det Gode, sat den ikke saa let kan smutte bort, som fordum Bøgerne i den fyenske Boglade.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Fra Pressen er udkommen: De danske raadgivende Proindsial=Stænders Væsen og Værd, af Kammerh., Greve F. A. Holsteen. 2 Mk. 8 s. Kbhvn.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Kjøbenhavns Havnepriser, den 3die December. Holsteensk Hvede, 8 Rbd. - Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Lollandsk Ditto 7 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 8 Rbd. 3 Mk. - s. Dansk Rug 5 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 1 Mk. - s. Østersøisk Ditto 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Byg, 2rad. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, Grad. Havre, 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Holsteensk Smør 64 Rbd. - Mk. - s. a 72 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 54 Rbd. - Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. 2 s. Siellandsk Ditto 56 Rbd. - Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 10 Rbd. 3 Mk. a 11 Rbd. 2 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 6te December. Hamborg 2 M. - a vista 212. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/4 a 45 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 99 a 90 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 81 1/2 i Banco. Nationlb. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1 i r. S. Ditto Ditto 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 a 103 1/2 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9 a 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. 60 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 62 1/2 a 63 L. St. Hamborg, den 2den December. Bourdeaux 188 1/2. Petersborg 9 1/2. London 13 Mk. 6 1/4 s., k. S. 13 Mk. 7 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/8. Lissabon 43 3/8. Amsterdam 35, 20, 2 M. 35, 40. Kjøbenhavn 212. Species 12 Avance. Disconto 4 1/3 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Maribo, den 1ste Decbr. J Forgaars Aftes afbrændte et lidet Skynehuus ved Ventepose Mølle, 1/2 Miil herfra Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Nogle Dage tidligere afbrændte et Huus i Schjørringe eller i Egnen af samme.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Skipper Jens Petersen Kieldsen af Nysted er, paa en Reise til Kjøbenhavn, forlist ved Falsterbo med sit førende Jagtskib, Ebenezer. Skipperen og Mandskabet blev lykkeligviis reddet ved et forbiseilende Fartøi fra Holsteen, som tog dem ombord. Fartøiet var ladet med et Parti Hvede og noget Stykgods. Dhr. Kjøbmænd Hirsch og J. Suhr, i Nysted eiede en Deel af Ladningen, og hverken denne eller Skibet var assureret.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
De af Landets Jndbyggere udstillede Kystvagter ere fra i Mandags af ophørte. Denne kongelige Naade var særdeles kjærkommen, da mange af de stakkels Bønderfolk have paa Posterne kjæmpet med Feberen, som, formedelst Nattekulden, var dem dobbelt byrdefuld. Nu ere de vigtigste Poster besatte af de hertil komne Militaire.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Med Hensyn til de i denne Avis af 12te f. M. anførte Gevinster der vare udkomne paa anden Trækningsdag af det 84de Kgl. Kbhvnske. Klasselotteries 5te Klasse er tilføiet. at ethvert Lod, paa hvilket et af de nedenstaaende udtrukne Bagtal befindes, faaer den laveste Gevinst eller 30 Rbd., forsaavidt det ikke findes anført iblandt en af de for Amberne bestemte høiere Gevinster: 101. 103. 120. 123. Forordning, indeholdende faste Bestemmelser og Forpagtnings- og Leie-Kontracter angaaende Jordeiendomme, af følgende Jndhold: 5 1. Forpagtnings- og Leie-Kontracter angaaende Jordeiendomme bør for Fremtiden, til fuldkommen Betrygelse for den Besiddelses- og Benyttelses=Ret, som samme, mod de fastsatte aarlige Afgivters Erlæggese og andre kontracmæssige Pligters Opfyldelse, hjemle Forpagteren eller Leietageren, liig andre behæftelses=Documenter, læses til det Ting, hvorunder Eiendommen henhører, og da kan foranførte Rettighed i ingen Henseende svækkes ved nogen senere Afhændelse eller Forhæftelse; hvorimod Forpagtnings eller Leie-Kontracten ikke kan gjøres gjeldende mod lovgyldige Adkomstbreve, der ere ældre end slig Kontracts Tinglæsning, og ei heller mod lovlig erhvervede ældre Panterettigheder, forsaavidt disse ikke kunne fyldestgiøres, naar saadan Kontract bliver i Kraft. Dog skal Forpagteren eller Leieren, naar han, som følge heraf, haver at vige for en Panthaver eller ny Eier, ikke være pligtig at fratræde Eiendommen, førend til 1ste Mai, efterat han lovlig er blevet opsagt i det seneste St. Hansdag det næstforegaaende Aar, med mindre han, ifølge selve Kontractens Jndhold, er pligtig at fratræde tidligere eller med kortere Varsel. Det følger iøvrigt af sig selv, at de ovennævnte Kontracter, endog uden Ting lysning, blive i deres fulde Kraft, forsaavidt de ei komme i Strid med Rettigheder, som tredie Mand ved lovgyldige Adkomst= eller Behæftelses=Breve har erhvervet sig. - 6 2.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Hvad de allerede oprettede Forpagtnings= eller Leie-Kontracter om Jordeiendomme angaaer, da skal denne Vor Anordning, naar Forpagteren eller Leietageren lader Kontracten tinglæse inden 1ste Mai 1832, ikke være ham til Hinder i at faae sine formeentlige Rettigheder, i Tilfælde af Kollision med tredie Mands Eiendoms=Adkomster eller Panterettigheder, afgjorte efter de hidtil gieldende Love, men Domstolene have i eet og alt at paakiende de i den Henseende opstaaende Tvistigheder, saaledes som de efter bemeldte Love, finde det ret og forsvarligt, uden at nærværende Anordning skal kunne paaberaabes til Styrke, enten for den ene eller anden af Parternes Paastande. Forsømmer Forpagteren eller Leieren inden fornævnte Tidsfrist at lade sin Kontract, tinglæse, saa bliver denne Anordning gieldende til Fordeel for enhver tredie Mand, som, førend Forpagtnings- eller LeieKontractens Tinglæsning omsider iværksættes, har erhvervet Eiendoms=Adkomst eller Panterettighed over den paagieldende Eiendom. - 6 3. Denne Vor Anordning skal ikke have Anvendelse paa Fæstegods, i Henseende til hvilket det i eet og alt skal have sit Forblivende ved de hidtil gieldende Anordninger; dog bliver der, naar en Selveier- eller Arvefæstegaard bortfæstes, med samme at forholde efter nærværende Anordning. Inspect. ved Garnisons-Arbeidshuset H. Schumann, 63. Aar; Enken S. A. Federholdt, f. Hundrup, 73 Aar; Discipel J. J. P. Qvistgaard, 17 Aar; Fuldm. p. d. Kongl. Porcelains=Fabrik V. Petersen, 71 Aar; Øltapper L. Petersen; Enken M. Knudsen, 64 Aar; Fuldm. i Vater schouts-Contoiret R. Lassen, (i 40 Aar) 66 Aar; alle i Kbhvn. Overkrigscomm. O. H. Stampe til Nebellegaard.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Forhenv. Sognepræst til Kornerup og Svogersløvs Myd. M. B. Marcher. Forhenv. (i 36 Aar) Sognepræst for Bjerregrav a. Mhdr. ved Viborg, C. F. Brandt, 80 Aar. Bygmester V. Stilling, 74 Aar, i Viborg. Forhenv. Sognepræst (i 43 Aar, for Hasle a. Mhdr., ved Aarhuus, H. Møller, i Grenaa. - Slagterm. G. Kühn, 31 Aar, i Altona. Justitsraad og Amts-Jnspect. F. C. Christensen, 69 Aar, i Cronshagen. Jfr. C. Edlefsen i Hørst.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Hals Skibsliste. Den 5te Decbr. indkom: K. Hansen af og fra Østerriisøer med Trælast. I. C. Friis af Aalborg fra Randers med Ballast. - Afseilet. J. Olsen af Lysekihl til Norge med Ballast. W. Johansen af Fiskebekskjyl til Norge. J. Olsen af og til Kragers med Korn. T. O. Woll af og til Tønsberg med Korn. Den 6te indkom: P. Haaning af Nykjøbing fra Kbh. med Stykgods. - Afseilet: E. Thomsen af og til Østerriisøer med Korn. J. Ihlen af og til Holmestrand med Korn. N. Jversen af Løgstøer til Vedbek med Klude og Uld m.m. Den 7de indkom: H. A. Lyche af Lysekihl til Norge med Korn. G. Andersen af og til Lillesand med Korn. Vinden. Den 5te Decbr., S.; den 6te, S.; den 7de, VSV., Eftmd. SSD.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Aalborg Torvepriser, den 10de December. Oxekjød 5 a 6 s.; Herregaardssmør 20 a 22 s.; Bønder smør 17 a 18 s. Pundet. - Kartofler 13 a 14 s.; Rug 5 Mk. Skjeppen. - Æg 20 sk. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Aalborg Kirker. Tredie Søndag i Advent prædiker til Høimesse i Budolphie Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm, i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphie Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Døbt. Den 27de November, Muursvend P. Myhlendorfs Søn, Johannes Myhlendorf, Fadd.: Madan Brask, Jfr. Vida, Naalmager Østergaard, Skrædersvend Lund, Bagersvendene Rasmusen og Lundbye, Beendreier svend Tyllesen, Muursvendene Møller, Staal, Hougaard Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Copulerede. Den 4de December, Ungkarl Kjeld Ni og Sørensen. elsen og Pigen Anne Sørensdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Døbt. Den 27de November, Anders Pedersens Datter, Maren Chatrine Andersdatter; Fadd. J. C. Gregersdatter, A. C. Sørensdatter, Skomager K. Veile, Toftelmager L. Nielsen og L. Døffel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Begravet. Den 16de November, P. Pedersen Bendtsen, 80 1/2 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Ved Tallotteriets 1356de Trækning i Kjøbenhavn udkom Nr. 18. 29. 69. 44. 8.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Bekjendtgjørelser. ret 1818 afreiste fra Fædrelandet i et engelsk Missionsselskabs Tjeneste, er ved Døden afgaaet i Tanschaur i Slutningen af December 1830. Dette finder jeg mig, paa Grund af vort Slægtskabsbaand, foranlediget til at bekjendtgjøre for den elskelige, og i mange Henseender savnede, Hedengangnes her i Landet værende Venner og Bekjendte. Hals Præstegaard, den 7de Decbr. 1831. F. C. Rosen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Formedelst min Alderdom og tiltagende svagelige Helbred, agter Undertegnede at bortsælge underhaanden mit iboende Huus i Skagens Østerby, bestaaende af 13 Fag ege og fyrre Bindingsværk, beklædt med Feil, tækket med Straae, godt vedligeholdt og velindrettet for en honet Familie. Med Huset følger en ved samme vel indhegnet liden Urtehave, Gaardsrum og derværende Brønd; ligesaa kan om forlanges medfølge i Kjøbet noget Markjord. Om Conditionerne for Kjøbet kan Vedkommende, som maatte attraa at ville kjøbe denne Eiendom, behageligst henvende sig til min Svoger, Herr Kjøbmand C. Degn, i Skagens Østerbye. Stagen, den 5te Decbr. 1831. S. A. Brøndum.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
De i Undertegnedes Collection i 5te Klasse faldne Gevinster, nemlig: Amben Nr. 26317, Gevinst 200 Rbd., Amben Nr. 62291, Gevinst 100 Rbd., Amben Nr. 26345, Gevinst 50 Rbd., Amben Nr. 19-171, Genninst 50 Rbd., samt 37 Gevinster, hver paa 30 Rbd., hvilke Gevinster, forsaavidt de ikke endnu maatte være betalte, ønskes som snarest affordret. Nye Klasse=Lotterie-Sedler til det 85de Lotteries 1ste Klasse kan tillige bekommes for 2 Rbd. pr. Lod, og mindre Dele i Forhold. De Sedler, som ikke faae Gevinst for 5te Klasse, erholde et Frilod, som ligeleledes kan affordres, mod Originalens Aflevering. Aalborg, den 8de December 1831. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Et tykt gammeldags Sølv=Uhr med 2 Kasser ligger til Eftersyn paa mit Contoir, for om det skulde være stiaalet. Aalborg, den 8de Decbr. 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Punschextract, kraftig og velsmagende, god Rom, Cognac, reensmagende kjøbenhavnsk Kornbrændeviin og Kommen=Aquavit, fransk Viinædike, Ziderædike, og hvid Ølædike faaes hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Hvedemeel, fiint og frisk, faaes hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Chocolade. Fineste Vanille Nr. 1, 72 s. Ditto Nr. 2, 64 s. Ditto Nr. 3, 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Fiin Krydder, 36 s. Tages 100 Pund gives 8 Procent Rabat hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Den til i Aften berammede Generalforsamling i Klub den Enigheden er udsat til at afholdes Løverdagen den 17de Dennes, Kl. 6 Aften, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 10de December 1831. Directionen. Heel og stødt Lumpen=Sukker, i større og mindre Partier, er at faae for billig Priis hos Kjøbmand J. F. Østengaard. Aalborg, den 10de Decbr. 1831. Islandsk Klipfisk faaes hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Hos Undertegnede er nylig arriveret et Partie gode friske Urtekramvarer, saasom: fiin blaae Caffe, fiin fiin Raffinade, fiin Melis, lyst Candis, stødt Melis, lyst og tørt Puddersukker, nye Rossiner, franske Svedsker, søde og bittre Mandler, ny Caroline-Riis, fiin Riismeel, chinesisk Sago, perle Ditto, tørre Kirsebær, bedste CongoThee, friske Citroner, fiin holsteensk Hvedemeel, store og smaae hollandske Oste, hvide og grønne schweitzer Ditto, m. m. m., som Alt udsælges til billigste Priser. Aalborg, den 10de December 1831. Ulrick F. Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-10
Extra god Punsch-Extract, tillavet med friske Citroner, god Rum, gammel og rød Viin, bedste kjøbenhavnsk og slensborger Aqvavit og Kornbrændeviin, alle Sorter præparerede og upræparerede Farvevarer, fiin heglet Hør, blegede Hørlærreder og lybske Pølser, udsælges i store og smaae Partier til billige Priser hos Aalborg, den 10de December 1831. Ulrick F. Torm.