Jyllandsposten, 1838-02-05
Farten gjennem Belterne, som antages aarlig at beløbe sig til over 3000 Skibe, er derfor yderst usikker og farlig, og fornemmeligen af den Grund, at Seilladsen fra de danske Havne i den senere Tidsperiode fortsættes ei alene til sidst ud paa Efteraaret, men endog vedbliver hele Vinteren, naar Jisbelægning ei hindrer samme, da Mangel paa Fortjeneste nøder den Handlende til, under nærværende trykkende Tidsomstændigheder, at renoncere paa Afbenyttelsen af det Betryggelsesmiddel, som i Fortidens heldigere Dage friede den Søfarende for i Vintermaanederne at blive Rov for Havets Storme, nemlig ved ud paa Efteraaret at oplægge Fartøierne i Havnene. Hertil kommer, at der fra de fleste danske Havne nu udføres Korn directe til Udlandet, istedetfor at den tidligere Handel forstørstedelen alene gik over Kjøbenhavn, som den Stad der igjen var Omsætningspladsen for det Korn, der gik til Udlandet. Seilladsen, paa den jydske Østkyst er saaledes ei alene rykket ud i Aarets farligste Maaneder, men tillige betydelig forøget, i Forhold til Landets stedse tiltagende Kornproduction; man kan derfor ei undre sig over, at Ønsket om Fyrs Anbringelse paa den jydske Østkyst's farligste Puncter, som ere: Hirsholmene, Fornæs, samt paa Hesseløen, udtales af hver dansk Patriot, idet saa mangfoldige Andragender og Oprettelsen af disse Fyr, fra Landets forskjellige Handlende og Søfarende, indsendtes til det kongelige General-Toldkammer, uden at man dog hidindtil heraf har seet noget Resultat. Dog ogsaa her maae vi takke vor landsfaderlige Konge, som ved de sammenkaldte Stænder gave Folkets Mænd Leilighed til at yttre sig over en Gjenstand, der tilvisse har Fordring paa den almene Jnteresse, og som er en Sag ingen dansk Mand kan ansee med Ligegyldighed, han være saa Sømand eller ikke. Glædeligt var det derfor, ved den roeskildske Stænderforsamling, at see en værdig Repræsentant af Danmark stedse hædrede Søetat, Capitainlieutenant Sandholt, frimodigen at udtale den lidende Sømands haarde Prøvelse og bittre Skjæbne, idet Nødvendigheden af de ovennævnte Fyr paa den jydske Østkyst med al Styrke og overbevisende Kraft bleve fremhævede, ligesom Agent Bruun og Etatsraad Treschow med Varme paatalte denne patriotiske Foranstaltning. Af største Jnteresse formenes derfor en kort Oversigt at ville være, hvorledes denne vigtige fædrelandske Sag ved begge Stænderforsamlinger blev behandlet, som saameget mere fortjener al Opmærksomhed, som det her er den aarlige Gjennemseilling af over 3000 Skibe angaaende, hvis Vee og Vel, under nærværende Mangel af Fyr, uafbrudt ere satte i Vove, medens det paa den anden Side kun er Bekostningen af et Par enkelte Fyr om at gjøre (som omtrent er anslaaet ved denne Stænderforsamling for henved 14,000 Rbd.), hvis Oprettelse saaledes ei nær vilde evaluere det Beløb, som mulig nu 1 af de 3000 Skibes Stranding, afstedkommer. Sandholt bemærkede da ved den roeskildske Stænderforsamling: at der i Aaret 1830 indkom til Admiralitetet 12 Ansøgninger fra Beltskippere om Fyr paa jydske Kysten, til Veiledning for de Skibe som søge Belterne. Disse Ansøgninger bleve fra dette Collegium, tilligemed Søkorts=Archivets Betænkning, (som skal have gaaet ud paa, at Fyr vare nødvendige paa Hirsholmene, Fornæs, Refsnæs og Hesseløen, samt Vagere i Læssøe Rende, paa Dvalegrundene, Nimen, Naveren, Kalkgrundene, Refsnæs og Bolsakken), oversendte til General-Toldkammeret. Dette Collegium udnævnte i Januar 1831 en Committee til at undersøge og give Betænkning over dette Andragende, hvilken Committees Betænkning skal være afgivet i April 1832, saaledes, at Fyr ansees nødvendige ved Hirsholmene, Fornæs, Refsnæs, Sprogøe, Hjelmen og Hesseløen, samt Vagere i Læssøe Reende, paa Hadsteens Grundene, og Bolsakken, og skal fuldstændigt Overslag til Fyret ved Fornæs nu være indleveret. Overslaget til Fyret paa Hirsholmene forventes færdigt i indeværende Efteraar, og en Lanterne, til Bedste for Dampskibsfarten mellem Kallundborg og Aarhuus, skal være paatænkt at tændes paa Refsnæs fra 1ste Mai 1836. Om det deri Anledning af hine Skipperes Ansøgninger saaledes Foretagne, lod man de Søfarende aldeles uunderrettede. Skipperne, som befrygtede at deres Ansøgninger vare henlagte, indgave derfor i Januar indeværende Aar en ny Begjæring til General-Toldkammeret, som Kryds Jnspecteur, Søkapitain Schultz anbefalede, men hvorpaa dette Collegium nu, efter et Aars Forløb, ei heller har givet noget Svar, og i denne fuldkomne Mangel paa Svar ligger Aarsagen til, at de nu have henvendt dem til Provindsialstænderne. Endvidere fremsendte Agent Voigt til den nedsatte Committee ved Stænderforsamlingen 2de Andragender, det ene fra 4 Kjøbmænd og Skibsrhedere i Nyborg, og det andet fra 45, Skibsrhedere i Svendborg, Rudkjøbing og Faaborg. J disse oplyses blandt andet, at forskjellige Ansøgninger til General-Toldkammeret og Commerce-Collegiet om Fyrs Anbringelse paa Hirsholmene og Fornæs ei ere blevne bevilgede, omendskjøndt det formodes, at Fyrkassen, som allene af Svendborg Tolddistricts Skibe har en aarlig Jndtægt af circa 1500 Rbd., saare let kan afholde den derved forbundne Udgivt. Andragendet om Oprettelsen, af bemeldte tvende Fyr er støttet paa følgende Grunde: deels, at Norge befares hele Aaret, naar Vinteren ikke forhindrer det, og meer end forhen, naar undtages i Krigens Tid; deels, at det endogsaa for den meest erfarne og duelige Sømand er vanskeligt om ikke umuligt at holde noget nøiagtigt Bestik over Forsætning af Strømmen, naar de savne de Fyr paa de nævnte Steder, hvorfor det ogsaa antages, at mangt et Skib og Ladning er gaaet tabt, som ikke var skeet, naar Fyr havde været anbragt; og endelig, at Savnet af bemeldte Fyr meget ofte foranlediger, at Skipperne maae lide Ophold og forsinke deres Reise undertiden 10 a 12 Dage, fordi de ikke tør vove at passere Hirsholmene og Fornæs udenved Dagen, til Tab og Skade for Eiere af Skib og (Fortsættes.)