JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
- Det engelskechinesiske Establissement paa HongKong, hvorom Englænderne gjorde sig saa store Forventninger, har langtfra ikke svaret til disse. Men Skylden skal være Englændernes egen, da de ved skaanselløs Behandling have afskrækket Chineserne fra at nedsætte sig der. Saaledes havde de f. Ex. flere Gange, naar de ret haardt vilde straffe Chineserne, skaaret Pidsken af dem; hvilket er den største Krænkelse, som kan vederfares nogen af det himmelske Riges Undersaatter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
- De nyeste Beretninger fra Jrland omtale de betydelige Vanskeligheder, der ere forbundne medJværksættelsen af Landboernes Afvæbning i de under Undtagelses: Loven stillede Districter. Baade Jnfanteri, Cavalleri og Artilleri maa undertiden derved tages til Hjælp. Domstolene have ogsaa fuldt op at bestille dertillands. J Limerick sidde 12 Mordere, i Clonmel 10 og vente paa deres Dom. 70,000 fattige Børn i Jrland fødes og klædes forØieblikket daglig paa Foranstaltning af Britisk Aslociation.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
- Den forenede preussiske Landdag, der for et Par Dage siden aabnedes i Berlin med en Tale af Ministeren v. Bodelschwing, vil, efter Forlydende rimeligviis erholde en 2aarig Periodleiret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
- En engelsk Lord, Grev Powis, er i denne Tid død af et Saar, som en af hans Sønner for: leden ved Uforsigtighed bibragte ham paa Jagten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Jndenlandsk. Berlingske Tidende meddeler endvidere om den Afdøde Konges sidste Levedage. Da Kongen begyndte at føle sig saa svag, skrev han et Brev til sin Søn, vor nuværende Konge, som skulde afleveres til Ham, saasnart Dødsfaldet var indtruffet. Dette iværksattes ogsaa af Major Jrminger, forinden Generaladjutant Ewald og Cabinetssecretair Tillisch bragte Kongen Budskabet om Dødsfaldet. - Den Høisalige Konges Liig vil blive henflyttet til det saakaldte Christian den Syvendes Palais paa Amalienborg, hvor alle fornødne Indretninger ville blive trufne, ligesom efter Høisalig Kong Frederik den Sjettes Dødsfald. At ordne den afdøde Konges efterladte Papirer er overdraget Kammerherre, Cabinetssecretair Tillisch, Etatsraad Lunding, og Major Fensmark.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
- Man mener, at Dronning Caroline Amalie har udkaaret Sorgenfri Slot til sit Enkesæde; dog veed man endnu ikke noget Sikkert derom, Eiheller er det bestemt, hvorlænge Ophøret af alle offentlige Forlystelser vil vedvare, dog antages det almindeligt, at det Hele vil vare et Par Maaneder, omtrent ligesaa længe som ved Frederik den Sjettes Død. (Aarh. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Med det endnu saa dybe og friske Jndtryk af Landets store Tab - siger "Aftenbladet" – ere vi ikke meget tilbøielige til at anstille politiske Gjetninger med Hensyn til Fremtiden. Hvad Fremtiden vil bringe beroer paa Gud, men ogsaa paa vor Konges Villie. Denne Villie kan Jngen kjende uden han selv; men saavidt den kan kjendes af de ædle og forstandige Ord, de i Sandhed glædelige Løfter, han har udtalt i sit aabne Brev, kan Man kun have Anledning til at fatte glædelige Forhaabninger for Fremtiden. Men efter vor Følelse maa Sorgen, den dybe og grundede Sorg, have sin Tid, baade hos Folket og hos Kongen, og vi kunne nu ingensinde billige den aldeles umotiverede og overilende Hastighed, den kolde, egoistiske og ufolsomme politiske Vigtighed, hvormed Man allerede har skyndt sig at forebringe den ny Konge sine Ønsker og Anskuelser, som om derved udrettedes et eneste Skridt videre, end alt er udrettet, som om derved det ringeste Nyt kom for Dagen, der ikke allerede er tilfulde bekjendt, næmlig, at en Deel af Hovedstadens Jndvaanere sætte stor Priis paa en Constitution, og at Borgerrepræsentanterne atter have anmasset sig en Myndighed, der ligger ganske udenfor det Øiemeed, hvori de ere valgte. Endmere utidigt og upassende bliver et saadant Skridt, naar Man seer hen til, at Kongen i sit aabne Brev udtrykkeligt har antydet Reformer netop i den ønskede Retning, saa Man dog vel først burde oppebie, hvorvidt Kongens Hensigt svarede til Hvad Man selv ønskede. - J Hyldingsraabene. som Studentercorpset efter Opfordring istemte efter Eedsfæstelsen, blandede sig Kaabene: "Leve Constitutionen!" og "leve Friheden!" i hvilke ogsaa endeel tilstedeværende civilklædte Studenter og Candidater deeltage. Fædrelandet." der selv igaar har opfordret til at afholde sig fra alle slige Bevægelser og Demonstrationer, har høiere op af Dagen forandret denne Mening, der virkelig ogsaa er meget ulig Hvad Man pleier at vente sig af dette Organ, og seer nu i de omtalte Uordener kun et uvilkaarligt Udbrud af en bevæget, ædel og varm Følelse, som skal vise, at Kjøbenhavns Befolkning og navnlig Ungdommen skal have stor Begeistring for Friheden. Jkke deslomindre see vi heri kun et Beviis paa, at Ungdommen er som Man opdrager den, finde vi de omtalte Raab, der endog ledsagedes af et Forsøg paa at synge Marseillaisen, ved en saadan Leilighed, baade uanstændigt og upassende, ligesom vi kunne forsikkre Fædrelandet om, at den sindige Deel af Kjøbenhavns Befolkning, navnlig Borgerstanden, har følt en levende Jndignation over Studenternes Færd ved denne Leilighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Den 24de Januar har Kjøbenhavns Magistrat i Anledning af Thronskiftet i en Audients bleven forestillet Kongen, i hvilken Anledning Overpræsident Lange holdt en Tale hvori blandt andet berøres Løfterne i det kongl. aabne Brev af 20de dennes, hvorpaa det behagede Hs. Majestæt at svare: "Jeg takker Dem for den Deeltagelse, de har udtalt i den store Sorg, der har rammet mig og Fædrelandet, og som Jngen kan føle dybere end Jeg. – J mit aabne Brev har Jeg allerede udtalt for mit Folk, at det skal være mit første og vigtigste Formaal at følge min høitelstede Faders ophøiede Exempel, og navnligen at fuldføre det Værk til Ordningen af Statens offentlige Forhold, som han, ogsaa efter Tilskyndelse fra min Side, just stod i Begreb med at udføre, da Hanblev kastet paa sit Sygeleie. Jeg har saaledes udtalt, hvad Jeg under fleersidige Hensyn har troet for Øie blikket at kunne og burde udtale, og ligesaa vist som jeg vil holde mit kongelige Ord, ligesaa trygt stoler jeg paa, at mit Folk med Tillid til sin Konge vil afvente den Beslutning, som jeg i denne vigtige Sag vil tage. Jeg forbliver Dem, mine Herrer, og Staden Kjøbenhavn med al kongelig Naade huld og bevaagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Under 21de De har Hs. Maist. Kong Frederik den Syvende befalet: "at der strax udi Kirkerne, saavel paa Landet som i Kjøstæderne, skal ringes med alle Klokkerne 2 Timer om Formiddagen fra Kl. 10 til 12 og 2 Timer om Eftermiddagen fra Kl. 4 til 6, saalænge indtil den afdøde Kong Christian der Ottendes høie Liig bliver bisat; og skal imidlertid al Spil i Kirkerne og al offentlig Jnstrumentalmusik ophøre. Jaar vil der rimeligviis blive en Troppesamling i Jylland, hvortil i saa Tilfælde for første Gang 2 Batailloner af Krigsreserven ville blive indkaldte. (Loll. sk. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Jfølge et Jnserat i Loll. Falst. A. har Pastor Dresler i Flintinge nylig paa Nykjøbing Torv lade udsælge Kjød af en gammel, mager og syg Kr. Toldbetjenten i Porten havde advaret dem, der bragte det og sagt, at det blev nedgravet, hvis det blev falbudet paa Torvet, hvorved de dog ikke lode sig afskrække men fuldførte deres skjønne Handling. Jndsenderen opfordrer Hr. Pastor Dreslev til at besvare, om dette er christelig handlet, især af en Præst, i hvis Sogn der er fattige Huusmænd nok.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
- Dr. Dampe indbyder til Subskription paa den første Afdeling af sin Philosophi, som udgjør en selvstændig Afhandling, indeholdende Lære om Tiden og Rummet i to populaire Forelæsninger. - Tyve Aars eensomme Fængsel have ikke brudt Kraften i Hr. Dampes Tænkning, der var stærk nok til at opretholde ham i hele det rædsomt lange Tidsrum, da han intet Haab kunde have om nogensinde at vende tilbage fra sit eensomme Fængsel til det menneskelige Samfund. Det er Frugten af denne Tænkning, som her bydes Verden, og Man skulde derfor vel antage, at der blandt dem, som agte Aandens Frihed selv i Lænker, vil findes saamange der modtage denne Jndbydelse, at Forfatteren kan see sig istand til at udgive (Kbhvnsp.) Værket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Kjøbenhavnsposten spørger i Anledning af den ringe Deeltagelse, der i de fleste Provindsstæder i denne Tid er viist ved Kommunalvalgene: "Er Grunden hertil anden end den, at Kommunalbestyrelsen endnu ingen sand Betydning have for det Heles og de Enkeltes Vel, Man siger, at Aanden mangler; men lad først Kommunalbestyrelserne indtage den Stilling og Betydning de bør have, lad Valgretten ikke forblive indskrænket til Grundeiere og større Næringsbrugere, men lad den omfatte de Klasser, der meest trænge til Reformer og fælleds Forsorg, og lad fremfor alt Kommunalbestyrelserne holde deres Forsamlinger offentlig og derhos blive uafhængige af Embedsmagten, saa vil Aanden i Folket vist ikke udeblive, men vise sig, og det ikke alene i disse mindre, men ogsaa i de større statsborgerlige Kredse, der netop ligeledes hovedsagelig trænge til en almindelig folkelig Deeltagelse. En fuldstændig repræsentativ Forfatning for Stat og Commune er det uundværlige Legeme for Folkeaanden og det gielder ene at forskaffe den det Nu, da det Tidsrum nærmer sig, at Een-Rigsbankdaler Sedlerne aldeles skulle forsvinde af Circulationen, og Banken derfor ved Jndfrielsen af Sedlerne mod Sølvmønt allerede nu saa temmelig har været istand til at faae en Oversigt over den tilstedeværende Masse, skal det have viist sig, at en stor Mængde Sedler, til en forholdsviis stor Capital skal ved Circulationen være gaaet tabt, medens derimod de falske Sedler, hvis Jndfrielse ikke kunde tilbagevises, skulle have været temmelig saa. Det er en Fordeel, som Bankens Bestyrelse neppe havde gjort synderlig Regning paa dengang, da Een-Rigsbankdalersedlernes Jnddragelse blev stillet som betingelse for Seddelmassens (Flp.) Forøgelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
- Svendborg Byes Bygningers Taxationssum beløber sig efter den i f. M. tilendebragte Omtaration til 797,680 Rbd. J 1837 var Assurancesummen kun 3 436,160 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
- Fra Hobro skrives under 23de Januar: Den 20de dennes om Aftenen udbrød en Jldløs, der fortærede det norden for Byen beliggende Reebslager e huus og som udsatte de tilgrændsende Huse stærkt for Fare, der dog ved Brandcorpsets raske Hjælp lykket ligviis afværgedes. - Til behagelig Efterretning for de Reisende, der e agte sig fra Viborg til Hammerum Herred og om n vendt, tjener, at Vandet i Skygge Aa i denne Tid er saaledes opstæmmet over Veien, at den ikke uden Livsfare kan passeres af Ridende eller Kjørende; og man nødsages saaledes til at vælge Veien af Klode mølle, der rigtignok er 1/2 Miil længere. (Vib. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Under 24de de, er udkommet et allehøieste Rescript i Følge hvilket samtlige i Kongeriget og Hertugdømmerne for Tiden for Retterne verserende Sager angaaende politiske og Presse Forseelser bortfalder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Hs. Majestæt Kongen har besluttet, at Han paa Grund af de mange paatrængende Statsforretninger ikke fortiden vil modtage nogen Adresse i Anledning af Thronskiftet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Sørgekantaten ved Christian den Ottendes Bisættelse er overdraget Professor Øeblenschlager, at forfatte. Capelmester Glaser vil componere Musikken til samme. Jnscriptionerne paa den kongelige Sarchopbag ville blive forfattede af H. P. Holst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Udvandringslysten viser sig paany i Pløen og Sammes Omegn. En i Pløen bosat, agtet Familie har saaledes i disse Dage fat, et den faste Beslutning i forestaaende Mai Maaned at opsøge sig, et nyt Hjem i det fjerne vestlige Amerika. En Lærer ved Borgerskolen sammesteds, Hr. Göttich, har nedlagt sit Embede og vil om 8 Dage forlade Byen, for at begive sig til Wiskousin. Flere Landmænd, Haandværkere og Daglønnere fra Nabolauget have fattet samme Beslutning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Skibs og Handels-Efterretninger. Paa Kornmarkedet i London var det den 10de de uforandret flaut. Efter Byg var der kun lider Efterspørgsel og efter Havre ligesaa. J Amsterdam fandt den 21de ingen Omsætning i Korn Sted, ikke heller i Hamburg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Fra Vlaardingen, (Hovedsædet for det holland va Sildefiskeri) skrives under 15de Januar: "Skipper van der Sjouw, førende Fiskerbukkerten, Elisabeth Neeltie Johanna." beretter, at han den 6te De. Nordsøen, paa 58 Br., har seet en fra Stockholm kommende og til Cowes og Ostindien bestemt splinternye Tremaster i synkefærdig Tilstand, drivende mod Orkaderne til. Den havde paaseilet en i Vlaardingen, bjemmehørende Hukkert, hvoraf kun een eneste Mand havde reddet sig i Takkelagen, og var i bevidstløs Tilstand bleven taget ombord af Skipper van der Sjouw; men, al Anstrængelse uagtet, havde det ikke været denne muligt at frelse Nogen af Tremasterens Besætning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Udnævnelser. Under 3die December er Hattemager H. Dorch i Odense, udnævnt til Hofhattemager. Under 16de December er forhenværende Forvalter ved Grevskabet Brahesminde, R. Trolle udnævnt til Kammerraad. Under 21de December er Cand. luris, Forliggelsescommissair i Colding, Saxild, udnævnt til virkelig Kammerassessor.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Under 21de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Volonteur under det danske Cancelli, Cand. juris T. A. F. Regenburg, til Cancellist under bemeldte Collegium. - Under 22de f. M. har Hs. Maj. allerne udnævnt Oberstlieutenant Kammerjunker H. v. Berregaard til Kammerherre. - Under f. D. har Hs. Majestæt benaadet Berider J. Hoff med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. - Under 24de f. M. har Hs. Maj. benaadet Gaardmand og Sognefoged A. Jørgensen med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. - Under f.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
D. har Hs. Maj. allern, beskikket Adjunct ved den lærde Skole i Slagelse, Cand. theol. C. A Olivarius, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Roskilde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
- Under f. D. har Hs. Maj. allern, beskikket Dr. med C. J. Kayser til Physicus for Fyens Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Ledige Embeder. Korup og Udberup Sognetald i Fyens Stift, ny Angivelse 355 Rbd. (Opslaaet vacant den 20de Januar.) Planteur-Tienesten ved Feldborg-Plantage, aarlig Løn 100 Rbd., fri Bolig med Jordlod og forneden Tørveskiær.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
AVERITSSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Auction. Onsdagen den 2den Februar næstkommende om Formiddagen Klokken 10 bortsælges ved offentlig Auction der afholdes i Christiansgave Plantagen ved Thisted endeel Udhugst, Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. - Lysthavende indbydes. Thisted, den 27de Januar 1848. Rellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Mellem Østerrild Kroe og Bremelle er i Onsdags 2 graae Hestedækkener, som den retsindige Finder ombedes at aflevere til Handelsbetjent Ad mod en passende Douceur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
En skikkelig Dreng, helst fra Landet, der ønskatat lære Handelen, kan strax blive antaget hos C. Lonboe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Den Leilighed, som for Tiden beboes af Jon fru Holst, kan til førstkommende Mai erholdes til Leie hos N. Møller. Thisted, den 20de Januar 1848. Mit eiende i Stagstrup beliggende Huus, som skatter af 5 Skjepper 2 Albem, og paa hvis Jord kan avles circa 40 Tønder Korn, er underhaanden at erholdes tilkjøbs hos Christen Langesen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Kirsebær-Madeira 1 Mk. pr. Flaske, Portviin og Madeira a 4 Mk. pr. Flaske, Medde 10 Rbd. a 12 Rbd. pr. Anker; 22, 24 a 28 s. pr. Flaske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Gammel Viin a 24 s. pr. Flaske, Graves og gammel Mallaga Viin, faaes hos Chr. M. Schiellerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Sort Lak faaes hos Chr. M. Schiellerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Sort Lak. af god Qvalitet a 4 pr. fuldvægtig i circa 21 32 Stænger, erholdes hos J. B. Færck. i Aalborg, i Tutter af Hr. O. Chr. Greens bekjendte gode Frictionssvovlstikker. Fabrikat faaes a 6 Mk. 12 s. pr. Contant hos J. B. Færch. i Aalborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-02-01
Chist, Nr. 15. Aar 1818. Kongelig allernaadigst privilegerede Avertissementstidende. Amtsavis, og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 1ste Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-02-01
Fra Erzerum skrives, at Shahen af Persien, neppe var kommen sig igjen af sin Sygdom, førend han atter ruster sig til Krig. Denne Gang gjælder det Kurderne, og angaae Grændsestridigheder. Den franske Gesandt staaer endnu ved Hoffet i Teheran i stor Gunst, og man troer at det vil lykkes ham at bilægge Uenighederne mellem Hoffet i Teheran og Divanet i Constantinopel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-02-01
Jndenlandsk. - I Fædrelandet, forekommer en særdeles velskreven Artikkel om Thronstiftet, Nationens Ønske etc.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-02-01
hvoraf Rummet desværre tillader at fremsætte følgende Passus: "det nærværende Øieblik tilhører Livet. Fra Kongens Dødssæng lyder dets Krav, det overdøves ikke og trænges ikke tilbage af hans Families, hans Venners, hans nærstaaende Tieners dybe Sorg; det høres i Larmtrommens Slag; det klinger i Hyldingsraabet, der hilser hans Efterfølger. Og Hvad er da Livets Krav, Kan det fyldestgjøres ved at forblive staaende i vore Fædres utraadte Fodspornøiede med af og til at glide et Hanefjed fremad Bestaaer det i at overlade sig til Forsynets Naade og Tilfældets Spil, trøstende sig med, at Verdenslivets Strøm nok skal føre os saa langt frem, som os skulle, uden mindste egen Anstrængelse? Er det at søge Hvile i en, som vi have seet, altid en ubetimelig og uventet Død underkastet, og altid selv med store og gode Egenskaber ufuldkommen, eneste, enkelt Personlighed For at troe det, maatte vi have lært Lidt og glemt Meget. Historien har som vor egen umiddelbare Erfaring talt høit nok, til at vi kunde høre det. Oplysningen er trængt vidt nok frem og dybt nok ned, til at vi kunne begribe og erkjende Sandheden. Det, der savnes, og det der behøves, det, hvorved vort Fædreland ene kan vente sin Fremtid betrygget og sin eiendommelige, selvstændige Udvikling fredet og fremmet, det indeholdes i et eneste Ord, og dette Ord er - hvorfor skulde vi ikke udtale det Frihed, Frihed til at bruge alle gode Kræfter, Frihed til at virke, saavel for vort Land, som hver i sin Kreds for os selv, Frihed ikke blof til at udtale vor Overbeviisning, men ogsaa til at handle efter den, overeensstemmende med Alles Tarv, Frihed, ikke den raa Magts Herredømm, ikke den blinde Mængdes Vilkaarlighed, ikke Anarchi, ikke Lovløshed, men en af Sandhed udgaaet, i Ret begrundet, ved Lov ordnet og beskyttet Frihed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-02-01
At Ønsket her hentyder paa en friere Forfatning er naturligt, hvorved ethvert Jndividium i Staten erholder en større Garantie for sine Rettigheder. Forfatteren antager, at visse ydre Forviklinger have hindret den afdøde Konges Virken i denne Retning, og Spørgsmaalet bliver altsaa om ydre Forhold tillade vor nærværende Konge efter Klogskabens Regler at skjænke Folket en frie Forfatning. Tør man dømme efter de i offentlige Blade omtalte politiske Forhold, da synes man ikke at kunne gjøre sig noget sikkert Haab om samme, da man maae antage at de Underhandlinger, som i den sidste Tid ere fort med de forskjellige Hoffer med Hensyn til Hertugdømmerne, muligt kunne have foranlediget flere Forpligtelser fra den danske Regents Side, hvis Pligt det jo er at sikkre Statens Jntegritet og Selvstændighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-02-01
Fra Altona skrives under 27de Januar i Correspondenten, at den i det kongelige Brev omtalte Ordning af de offentlige Forhold, skulle fortrinsviis, angaae Kongerigets og Hertugdømmernes stænderigske Forhold, og at det derved kommer til en Combination af Udskud fra de forskjellige Provindsialstænder, der skulle indkaldes til Kjøbenhavn, for at beraadslaae om en Reform af Statsforfatningen. Der paastaaes ogsaa at man har i Sinde at foretage en Forandring, i Organisationen af Statsraadet, og at der forestaaer Udnævnelsen af 3de Statsministre, og som disse betegner man foruden Grev Moltke (som allerede er udnævnt) Conferentsraad Collin og Directeuren for Generaltoldkammeret Bluhme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-02-01
Den afdøde Konge har paa sin Dødsseng havt en 1 1/2 Times lang Samtale med sin Søn og Efterfølger og skal tillige have efterladt en skriftlig udførlig Meddelelse om Statspolitiken. Hele Folkebevægelsen tyder hen paa, at ville bevæge Kongen til, snarest at ophæve Kongeloven. (Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-02-01
Statsraadet har atter faaet et nyt Medlem i Kammerherre, Stiftamtmand Bardensleth, der er bleven udnævnt til Statsminister. (Fol ) Ogsaa Etatsraad Bang, kgl. Commissarius ved Stænderforsamlingerne, antages at ville erholde en betydningsfuld Plads i Kongens nærmeste Raad. (Kbp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-02-01
Fra Kjøbenhavn skrives under 25de Januar: Det var fra Børsen, at næsten samtlige Byens Handlende, tilligemed en Mængde Mennesker af forskjellige Stænder, ledsagede Etatsraad Hvidt til hans Hjem. Man kan uden Overdrivelse anslaae Antallet paa dem, der, anførte af en Deputation af Handelstanden, i brede Geledder fulgte ham, til 4 a 5000. Da et Leve, ledsaget af 9 Gange Hurra, var udbragt for den gamle Hædersmand, sagde han, fra et aabent Vindue i sin Gaard, følgende Ord til de Forsamlede: Det er i Borgernes Samdrægtighed, at Statens Styrke beroer. Lader og derfor i Trængselens Øieblik slutte os læt til hinanden, rede til at offre Liv og Blod for vort Fædreland. Det er Borgerrepræsentanternes Ord, der her udtale sig gjennem min Mund, og med disse Ord bringer jeg Dem Borger repræsentanternes og min Tak. Længe leve den danske Borgerstand!" Dette Ønske besvaredes med Hurra, som igjen afløstes med Leve for Hvidt. Endnu løde enkelte mere og mindre hørte og enige Raab, saasom for Frihed og Constitution. Disse Raab børtes ogsaa senere af en Mængde, som var dragen den til Slotspladsen, hvor man forlangte at see Kongen. Men da En af Hs. M. Adjutanter kom ud af Slotsporten og spurgte hvad man vilde, skal der Jntet være bleven svaret fra Mængdens Side, og kort efter skilles den rolig af. (Fædrel.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-02-01
Den Tale, som Overpræsidenten, Conferentsr. Lange, som Ordfører for Kjøbenhavns Magistrat, holdt ved Audientsen hos Kongen, er et ikke ringe Beviis paa den Erkjendelse, de constitutionelle Grundsætninger for Tiden finde paa høiere Steder. Det forhenværende Medlem af det kongelige danske Cancellie talte ikke blot om en friere Udvikling af Samfundsforholdene, men ogsaa ligefrem om paa en fast Grundvold at betrygge Folkets Rettigheder, og at deelagtiggjøre Folket i den Frihed og de Rettigbeder, i hvilket et frisindet, oplyst, og sin Konge trobengivent Folk seer sin største Hæder og den sikkreste Borgen for sin Fremtid. (Fædrel.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-02-01
Fra Kjøbenhavn skrives under 25de Januar: Om den høisalige Konges Begravelse er der endnu ikke taget nogen definitiv Beslutning. Ligesom dette beroer paa, hvorvidt det kongelige Liig vil blive udstillet paa lit de parade, hvilket man betvivler, saaledes er ogsaa deraf afhængigt, hvorlænge de offentlige Forlystelser ville ophøre. Dog er der Grund til at antage, at dette i intet Tilfælde vil vare længere end 6 a 7 Uger. (Aftbl.) Kong Christian den Ottende. Da han laae døende paa Sygeleiet Drog Folkeskarer til Amalienborg; De Alle følte, hvad i ham de eied, Bad for hans Liv, bad ret i Angst og Sorg; Thi meer og meer de Alle ham forstode, Hvor oplyst, folkelig han fremad gik, Hans Villie var saa inderlig det Gode, Han saae med Hjertets og med Aandens Blik, Den Ringeste han gjerne vilde glæde, Det Dygtig han skatted og forstod. O, altfor tidlig maae vi ham begræde; Vi Alle tabte, da han os forlod.