JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-01
Efterat de 2. Capit. Niels Lauridsøn Barfod och Bagge Knudsen Bust med det Kongl. Skib, som kaldis Delmenhorst och Fregaten den Flyende Hjort, ere til Borneholm commenderede, Resten aff de Svenske Fanger, som sig effter udstandene. Skibbrud Anno 1678. den 4. Decembr. haffde giffvet paa Discretion, der fra at hidhente, hvilket Forrehafvende Fienden uden all Tvil, aff de hist och her passerende Kiøbmands Skibe hafver erfaret, da effterat samme under Borneholm vare ankomme, och meer bemældte Fanger indskibede, och næsten seylfærdige sig igien derfra at begifve, hvelcket skeede den 2 Mayere de, der de imellem Haffel och Hammerhuus haffde kast Ancker, lidet for Solens Needgang, fra Hr. Amtmand och Guberneur. neur paa Borneholm ved en Expresser advarede, at de vel skulle tage sig vare, efftersom samme Dato 5. Svenske KrigsSkibe, tillige med en Galioth paa hin Side Borneholm under Hammer haffde ladet sig tilsiune; Hvorpaa Capitain Bar fød, saasom Commandeur for de tvende Kongelige Danske Skibe, saa vel som ochsaa Capitain Bagge Knudsøn Busk, haffver sig med hin anden raadslaget, och resolveret, at saa fremt de bleffve angrebne aff de 5. fiendtlige Skibe, de da tillige skulle holde sig tapper och med Fecten det til den sidste Mand udholde, ia saaledis sig at forholde, at om det endeligen kom der til, de da som tro Arfve-Underdaner ville døe for deris Fæderne Land. Men efftersom hvert Skib haffde offver 200. stercke oc friske fiendtlige Mandskab inde, och udvortis stedse Fienden formodede, som med dennem actede at ofverlegge, lode de tilforne alle indehaffvende Fangne neden udi Skibet vel forvare, och Lugerne med sterck Vact besætte, saa och den gandske Nat igiennem alt til en Treffen accommodere. Den 3. May der Solen neppeligen var ofver Horizonten, da bleffve vore 6. forberørte fiendtlige Skibe var Disse, som hafde baade Vinden oc Strømmen med sig, komme saa sactelige frem med 4. Krigs-Skibe, och det saa nær tilsammen, ligesom en halff Maane, saa at ingen (som de meente) dennem skulle kunde undløbe. Der 5. aff de Svenske Skibe tillige med Galliothen, vare i Begyndelsen temmeligen vidt der fra, hvilcke mueligt, om Natten udaff Strømmen vare hendreffne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-01
De Svenske, som seylede under Flag med Schont bey Nacht, haffver, saa snart de fornumme de Danske, giffvet et Tegn til at fæcte, hvilcke vore i lige Maade haffver svaret, och strax der paa hidsee Seyl, enddog de med stor Besværlighed imod Vinden laverede imod Fienden, hvilcken i midler Tid strøg en Deel aff sine Seyl, vore at forbie. De Svenske skiøde continuirligen och præsenterede ofven paa deris Skibe en stor mænge Folck. Men de Danske sparede deris Lod och Krud, indtil de kunde kiende det hvide i Øyenen paa Fienden. Efftersom det var begge disse Capitainer umueligt, hvor gierne de och ville, hos hinanden at forblifve, hænde det sig, at hen ved 2. slet om Efftermiddagen, er Capitain Bagge Knudsøn kommen udi Fect, och fectete med den Svenske Schout bey Nacht moxen fire heele Glass meget tapper och furieus, och gaff Lag om Lag, dog haffver den eene ickun vundet lidet fra den anden, indtil ofvenbemældte Schout bey Nacht, i det hand dreyede och vilde vende sig, udaff Fryet ved Capitain Barfod aff sine Secunder at blifve besnellet, efftersom hand icke mindre med stor Berømmelse och vel fectede med de andre Svenske Skibe, saaledis, at de omsider bleffve trette at vare igien. Men i det at Capitain Bagge Knudsøn hannem skulle forlade, haffver hand giffvet dennem et helt Lag aff Støckerne, som vare ladede med Skraa, hvorpaa er hørt et skreckeligt och jan mer ligt Skrig udaff de Svenske, hvorudoffver Vuunu ii. de begyndte at dreye och undvige, och icke gjorde noget Skud meere. Och der hand nu i sin Reterade nøddis til at passere forbi, meerbemeldte Capitain Barfod, gaff hand hannem och til Valet en Salve, hvorved hans Galerie nedfaldt, her ved hafver mand kundet observere, at strax her effter er den commanderede Flag bleffven afftagen, hvorudoffver mand præsumerer, at den Svenske Skout bey Nacht skal være blefven. Her effter haffver de Danske forfuldt de 5. Svenske Skibe ofver en Time. Men efftersom de, formedelst de mange indehafvende Fanger, icke vare capabele et aff de Svenske Skibe at erobre, haffver de sig med Fienden icke videre end udi et SkydeFecten indladet, och der de hannem icke meere kunde opnaa, haffver de sig igien under Borneholm forføyet, hvor de kaste Ancker, och deris Skibe, som paa Seyl och Redskab temmeligen vare komne til Skade, nogenlunde igien reparerede, hvorfra de den 4. om Aftenen ere udseylede, oc den 7. dito om Morgenen til Kiøbenhafn lyckeligen ankomne, foruden en eneste Mands Forlissning, icke heller var nogen hvæstet, iblant dennem alle, uanseet at udi samme Fect var et stort Støcke sprunget paa Capit. Barfods Skib, och offver 3000. Pund Krud paa begge disse Skibe forskudt. RELATION.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-01
Om hvadsomheldst nogle Svenske Skibe imod den Jnsul Gulland in Majo Anno 1679. hafver tenteret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-01
Fra Bergen hafver mand Kundskab, at Hans Høye Excellence Hr. Stadtholder Gyldenløve icke der allerne, men paa alle Stæder lader giøre god Anstalt, saa fremt Fransoserne (saa som mand holder det forre) der noget fiendtligt ville tentere, paa det mand dennem paa beste Maade kand giøre Modstand, och alle deres Anslag, nest Guds Hielp, saa vidt mueligt, at forhindre. Til hvilcken Ende da de fornemmeste Stæder, hvor mand kand lande, saa vel som och de samtlige Søehaffne med Skandser blifve forsiunede, icke mindre er och Land-Folcket, hvilcket mand skatter paa 8000. Mand, beordret, effter et vist gifvet Tegn til den Stæd, hvor fornøden giøris, sig at indstille. Skanserne bliver besæt med 4000. Vuunu i SoldaSoldater, hvilcke skulle staa under Hr. Gener-Major von Cicignons Commando. Strømmene der omkring til at defendere, ere efterfølgende Skibe eqvipperede. Charlotta Amelia, hvorpaa commanderer Capitain Henrich Grefve, fører 60. Stycker, er besætmed 250. Mænd. Prinz Friderich, Cap. Henrick NielSøn, 60. St. 250. M. Prosperitæt, Cap. Jacob Peterssøn60 St. 250. M. Stadt Bergen, Cap. Niels Erickssøn52. St. 225. M. Castel von Bergen, Cap. Jørgen ThieSøn, 52. St. 225. M. Concordia. Cap. Christian Wibe. 36. St. 180. M. Elisabetha, Cap. Hans Carstension, 30. St. 150. M. St. Jargen, Cap. Hans Franssøn, 30. Stycker. 150. M. Gyldenlows Wappen, Cap. Johan Meyer, 24. St. 120. M. Franckerig. Fire och tive Artickler, hvilcke til Paris, ved de Geistl. Deputerede Herrer, paa Hans Kongl. Majestæts Side, til de Evangeliske och Catholske Religioners Foreening ere proponerede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-01
1. Artickel. En Troens Bekiendelse skal mand udi almindelige Terminis fremsætte, hvilke indeholder den Tro, som begge Religioner bekiender, at mand intet besatter sig med de Puncter, hvorudi mand endnu icke kand stemmis ofverens. 2. Mand skal icke disputere om stridende Troens Artickier, och maa det være alle Prædickantere forbødet, der om enten pro eller contra at prædicke, och skal Scholastici udi Skolerne der med icke besværis. 3. En Patriarch skal udvælis, hvilcken allene udaf Kongen dependerer, och efver ugift ligesom Bisperne. 4. Samme Patriarch skal dispensere. Slectskabs Grader, och være et Hofvet for det gandske Clerckeri.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-01
5. Bisperne och Ercke-Bisperne skal udaff Stiftes Clerckeri udvælis, hvilcke tre Hæderlige och Vællærde Personer, i det ringeste 30. Aar gamle skal udnæffne, af hvilke Kongen en skal udvæle. 6. Oc skal mand ingen Geistlige Embeder her efter affstaa, men de skal alle staa udi Kongens Mact, undtagen Sogne-Præsterne, hvilke skal udvælis och kaldis ved dennem, som deris Sogne Kircker tilhører; Oc Canickerne, hvilcke ved Capitelet tillige med Præsterne skal udvælis. Och Stadens Bygninger, hvorheldst Bisperne skal være, hvorudi deris Vicarii boer. Canickerne skal være lærde och fromme Mænd, och i det ringeste 30. Aar gamle, af hvilcke en skal være en Prædicant, och Lærer i den hellige Skrift, paa det hand kand undervise Ungdommen, men de andre skal visitere udi Stiftet, och hafve Tilsiun ofver den Jndkomst, som dennem efter deris Jndsættelsis Liudelse, blifver deputeret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-01
7. J Ercke-Bispe-Dømmet, skal mand et Universitæt oprette, det samme skal med de lærdeste Professoribus, som mand kand finde, forsiunis, og skal Universitætet være hart af ligesom Collegia Canonicorum, och med dennem fast ofverens komme. 8. J hvert Bispedømme skal mand och i Begyndelsen stifte en Skole, hvorudi de skal undervisis, som acter at blifve Præster, och dersom mand icke bedre befinder, da skal Canickerne hertil brugis, efter deris Jnsætnings Liudelse, hvorom ofven er mældet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-01
9. Jblant alle Geistlige maa alleene Præsterne kunde gifte sig, och skal ingen antagis, med mindre hand om sin Dygtighed tilforne stricte er examineret, och skal være forplictet hver Søndag at holde en Sermon eller Formaning paa en half Times Tid i det ringeste. 10. Ministri och Kircke-Tienerne skal forsørgis aff de Sogne-Folck, paa de Stæder som de boer; Hvor der mueligt icke skulle være noget, at forsørge dennem med, skal dennem det Service med samme Stæds Sogne-Præst meddeelis. Saa skal och nogle paa Universitæterne och de Theotogeske Skoler effter samme Maade være fornøyede. Oc dermed at mand Præsterne eller dennem som icke ville høre, all Tvil kand betage, da skal mand være forplictet, alle Søndage udi Meenigheden, naar Guds Tieneste forrettis, at være tilstæde, och paa de Aarlige Fester Sacramentet aff dens Haand at annamme, som er udi en Orden. 11. Det halfve Closter skal mand ophefve, och skal ingen være tilladt sig med nogen at forlofve, aff hvad Slect och Herkomst hand och kand være, førend hand er 30. Aar gammel. 12. Liturgie skal forandris och i et forstaaeligt Sprock ofversættis, hvortil mand alle Extraordinair-Bønner, som effter all Leylighed brugis, kand hosføye, och kand Sogne-Præsterne och Prædickerne der af giøre deris Sermons Begyndelse och Ende. 13. Afftens Forsamlingen skal bestaa aff Sange och Psalmer paa Fransøsk, och skal icke holdis i noget andet Sprock, uden alleneste hvadsomheldst en deel kunde skee udaf en gammel Sædvane. 14. Af Ceremonierne skal mand och en stor Deel reformere, hvilcke icke synderlig nødige eractis, saasom Fackeler ved Begrafvelser, endeel aff canonizeren, Processioner och Pillegrims-Gang, Præsternes Positur for Alteret, och skal mand Gemyterne saa vidt mueligst kand være, fra Religionens udvortis Skin fradrage och afvenne. 15. Mand skal och tage Billederne udaf Kirckerne. Herrens Nadvere skal mand mand begge Deele paa Knæ for Alteret, annamme. 16. Mand skal skrifte førend mand communicerer, oc hellers icke uden om Søndagen communicere. Mand skal være forplictet en gang om Aaret i sin Menighed under Straf, første oc anden Gang ved Kirckens Excommunication tredie Gang ved Lands-Forviissning at annamme. 17. Uden for Communionen skal mand ingen tvinge til at falde paa Knæ for Hostiet. 18. Skriftemaalet skal icke være saa gemeent, och skal ingen uden allene Sogne-Præsterne och de gamle Præster høre Skriftemaal.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-01
19. Daaben och Herrens Nadver skal være de store Sacramenter, Bekræftelsen skal mand kalde, om mand vil, et Anhang til Daaben, eller och en Ofver hørelse formedelst Communionen, hvilcken udaf Sogne-Præsterne och Canickerne skal forrettis. Den sidste Salvelse skal være et Sacramente, item den Geistlige Orden och Ecteskabs-Standen. Poenitentia, Bod och Bedring, skal være et nødvændigt Verck, hvilcket Bisperne Sogne-Præsterne och Skrifte-Fædre Synderne paalægger, effter deris begangne Lasters Affskyelighed, och naar Forargelsen blifver aabenbar, skal samme Bod och Synders Bekiendelse offentlig skee, dog med tilbørlig Moderation och Beskedenhed. 20. Fest-Dagene skal blifve, men dog icke holdis saa nøye, som Søndagene. 21. Fasten och Faste-Dage skal mand holde, dog kand mand derfra adskille Søndagene, Løfverdagene det gandske Aar igiennem och nogle Vigilier. 22. De Hellige skal mand ære, uden nogen directe Paakaldelse, och alle Bønner skal til Gud være henrettede. 23. Jndulgentier och Ablass-Brefve skal mand forandre, och beflitte sig paa at undervise Folcket, saa meget mueligt kand være, at de kand begribe och fatte, at det er allene Christi Blod, hvorpaa mand maa grunde Syndernis Forladelse, och hellers icke paa nogen anden Ting. 24. Alt dette, med hvadsomheldst mand herforuden kand blifve enige, skal udi en General-Forsamling, hvilcken mand aff de lærdeste Theologis paa begge Sider skal anstille, approberis och samtyckis, och skal der sammesteds Troens-Bekiendelse, hvorom ofven er mældet, proponeris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-01
Hvad af andre Stæder er indkommen har mand at forvente i næstfølgende Uge, om Gud vil, af Appendice¬
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-02
Udi Keyserens Nafn er paa den ChurBrandenburgeske Skrifvelse (som paa 779. er indført) et langt Giensvar publiceret, hvilket for Vitløftigheds skyld her icke kand indføris, hvorudofver mand dennem, som det begierer at vide, til de Tydske Adviser vil hafve henvist, saa vel som ogsaa hvadsomheldst Freden anlangende imellem alle Parthierne er afhandlet. Den Fred som er gjort imellem Keyseren, Franckerige oc Svensken, er vel ratificeret oc udvexlet, och derfore paa adskillige Stæder siunget O Gud vi lofve dig, tillige med Støkkerne udi Fæstningerne løsede, alleneste mand paa de ster ste Stæder sligt lidet troværdigt antager, eftersom hid indtil Fredens Execution icke er paafuldt. Malcontenterne, de Gienstridige i Ungaren, ere icke endnu stillede. Tørcken hafver ladet Keyseren tilkiende gifve, at saa fremt hand icke vil blande sig i den Polske och Moskoviteske Krig, vil hand sig der imod Rebellerne antage. Chur-Førsten i Bayeren Ferdinandus Maria er den . . . May pluselig ved Døden afgangen, paa samme Tid, der hans Daatter sig med Lutten-Spil forlystede. Eftersom Chur-Førsten endnu icke er majorennis och aarmyndig, da skal den afdøde Chur-Førstis Hr. Broder saa længe Regieringen antage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-05-02
Prinz Wilhelm aff Fyrstenberg er løssgifven af sit Fængsel, men udaf Keyseren om sit Forhold alvorligen blefven tiltalt. Udi Engeland seer det endnu heel forvirret ud. Det Parlament, som aff Kongen nyligen er forordnet, hafver indtil den 26. May siddet och raadslaget om adskillige Sager, i Synderlighed hafver de deris Forrehafvende imod Papisterne fuldkommet, och en deel aff dennem ladet henrette. Dette uanseet, hafver enddog mange siden den Tid været saa skalckactige, at de nogle Huse hafver anstucket och afbrændt. At Kongen hafver perdoneret Grefven af Danby, dermed hafver Parlamentet icke været vel tilfreds, och ligesom mand imod disse saavelsom 5. andre Herrer procederer, mand och i ligeMaade Due de Jorck, den Kongelige Succession anlangende, skulle udelucke, der udi hafver Ofver- och Under-Huset, icke kundet foreenis, hvilcket, maa skee, hafver været Hofvet-Aarsagen, hvorfore Kongen Parlamentet fra den 26. May indtil den 14. Augusti hafver prorogeret och opsat. J midler Tid befalet, de beskyldede Personer vel at forvare. Floden blifver udrustet, der imod er en stor Deel af Land-Militien aftacket. Holland begynder och en Flode udaf 70. Skibe at udruste, icke mindre en flyende Armee at oprette, eftersom de icke alt for vel troer Fransosens Actioner, enddog Franckerige dennem all venskab hafver tilsagt. Fra Paris hafver mand, at imellem Franckerige och Brandenburg er heel slet Forhaabning til Fred, men saa længe imellem begge Parthier ingen Fiendskab forøfvis, da ere mange udi et got Haab, at det omsider kommer til en god EndeeHos Daniel Pauli Kong Majest. Boghandler, boende ved vor Frue Kircke
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Kiøbenhafn. en første Junii var det to hundrede Aar, siden dette Kongelige Academie, (som af Høyloflig. Jhukommelse Konge. CHRISTIANO 1. er blefvet sti tet) med adskillige Orationer som da ere holdne, blef inaugureret och indviet. Hvad udi vor Tid den 1. Junii udi værende Krig, nemlig Anno 1676. och Ann. 1677. er passeret, skal Historici vel icke forglemme at optegne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Den 2. Jun. mønstrede Hans Kongelige Majestæt Lif-Gaarden. Den samme er saare koste Num. 12. lig montered och med ny Klæder vel forseet. De hafver ofver deris Køllerter lius hvide-graa Klæde-Kioler, Kapperne af rødt Klæde, paa den høyre Side med C. 5. och den Kongelige Krone borderet. Sorte Hatte, alle opkrempede, hvorudi iligemaade staar C. 5. Deris Skaberacker ere alle ens af rødt Klæde och med guelt udstafferet. Disse marcherede ud af Holsteen den 6. Junii.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Den 5. Junii reyste Hans Kongelige Majestæt til LandsCrone, der at besee det ny Forrifications-Verck, som GeneralMajor och Guberneur Carl von der Osten hafde anlagt, och da snart var færdigt, hvorudofver Vyy yy. ver Allerhøystbemeldte Majestæt hafver haft stor Contentement och Fornøyelse. Hvorfra hand sig den 7. dito igien her til Kiøbenhaffn hafver begivet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Den 6. Junii er til Vands en Tartareske Gesandt her ankommen, hvis Nafn var Schlemago. hand førde Brefve, hvilke gaf ve tilkiende, at Cham Amrat Chereichan sig Regieringen, hafde antaget, tillige med nogle Complement Brefve fra hans Gemal, som kalder sig Bygbyimfra hans Moder Anabihim, och begge Brødre kallede Tochtamas och Sadit Gerei. Benæfnde Gesandt hafde den 19. Dito Audientz, och blef saa strax igien til at reyse affærdiget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Den 11. Junii hafver Hans Kongelige Majestæt formedelst Chur-Førstens til Bæyeren dødelig Afgang en Cammer-Sorrig antaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Den 12. Junii resignerede Doct. WILHELMUS WORMIUS fra Rectoratu, hvilcken hand siden Anno 1677. den 28. Jun, hafver forrestaaet, och hafver hannem denne gang Doct, JOHANNES BAGGERUS.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Bispen succederet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Den 13. Junii reyste Hendis Majestæt Encke-Dronningen och Prinds Jørgen til Holstein.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Den 14. Junii kom den ChurFørstlige Saxiske Abgesandt fra Skaane tilbage, och reiste strax anden Dag ofver igien, formedelst at Sven Svensken hafde annammet ChurFørstens Mediation.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Den 15. Junii efter Aftensang, blef den Høyeste Ret, efter Sædvane, indblæst. Den 16. Junii blef den første Session i Høyeste Ret, udi Hans Kongelige Majestæts Nærværelse, holden. Siden forgangen Aar ere efterfølgende blefne Assessores udi Høyeste Ret: Nafnlige, Hr. Baron Oluf Rosenkrantz, Hr. Baron Vinterfeld, Hr. Baron Ludvig Rosencrantz, Hr. Just Høg, item Doct. Jens Fos och Doct. Vilhelm Worm.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Jmod Aftenen ere de Kongelige Herrer, Herrer Fuldmægtige, næfn lige Grefve Anthon, Baron Jens Juel, och Estats-Raad Conrad Bierman til de forrestaaende Freds Tractater, hvorom Pag. 820. er mældet, afreyste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Den 20. Junii er Hans Kongl. Majest. tillige med Dronningen reyst her fra til Holsten, der Personlig at være tilstæde hos den General-Mønstring, som den 28. Jun. er holden paa Kopperheyde. Hvor om ydermeere med det første. Samme Sted udi Leyeren er en Kongelig Ediet om Duel, lering publiceret. Det nærmeste och visse ske som mand hafver om Floden er dette.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Extract af Hans Excellentzis Hr. General Admiral Lieutenant Juels Skrifvelse, dateret paa OrlogsSkibet Christianus Qvintus, til Anckers for Calmer-Stad, en Miil fra den Svenske Flode 1679. den 28. Junii. udi Hast. Dend 25. 26. och 27. Junii hafver jeg haft Fiendens Flode under Sicte och Jagt, som dog icke hafver været mueligt at faa til Stand, formedelst Vinden dennem altid hafver favoriseret, der til med vare de meget bedre beseylede end voris, icke diss mindre, saa gaf Lycken os dog det vi fick 3. a 4. deris Skibe nogen ledis fat, hvoraf Vice Admiral Spaan, Capitain Schinckel och P. Carlsen tvang et Skib paa 54. Jern-Stycker at stryge, ved Nafn Laxen, siden forfuldte jeg dennem indtil for Calmer Stad, paa en Miil, och der ligger under for Grimskieren 4. Miil, och hafde jeg i Dag Alting under Seyl for dennem at vildet attaqveret dermed Branderen och heele Floden, men der kom en saadan hastig Storm, at vi blefve tvungen at gaa til Anckers igien. Nu er Vinden Sydvest favorabel for dennem at Dyyyy iliat indvare sig, som de allerede nu paa Timen begynder, formoder, om Vinden changerer, dennem snart at besøge, om muelig ellers er, etc. P. S. Jeg hafver i Nat ved en deel Fregatter tenckt at anbragt voris Branderer, mens hafver icke været giørlig. Skaane. Lands-Crone. Den 1. Junii om Natte-Tide er formedelst en Toback-Smøgers Stødesløsshed et Huus kommen udi Brand, och til Grunde afbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Den 19. Junii ere de Kongl. Dansk Gesandter her fra ad Lund til Freds Handlingen afreyste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Paa det Svenske Parthie som blef slagen och fangen. hid indført. Ofver-Officerer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Ritmester Hermann Johan Skraw aff Øfverst Mellins Regimente, hvilcken udi Majorens Sted commanderede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Ritmester Gustaf Hendrick von Ber man, aff General Major Lübeckers Regimente.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Ritmester Jul aff Øfverste Listers Regimente.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Lieutenant Hans Hendrich Beck aff Grefve Kønigsmarcks Regimente.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Cornet Zacharias Falck aff GeneralMajor Lübeckers Regimente. Under-Officerer. Corporal Just Beckman. Corporal Hans Hendrick Mansfeld. Gemene Ryttere. Udaf Grefve Kønigsmarcks Regimente. David Mittestorf. Nicolas Bohm. Jørgen Falck. Herman Heste. Jacob Horn. Frantz Horn blessert. Pofvel Fleskhugger. Oluf Kidrom. Claus Meyer. Michel Michelsen. Bendt Rohl. Peter Petersen. Gabriel Hesse. Christian Meyer Ditlef Clausen. Christian Peters blesseret Hans Christof Kessler. Jacob Lindner Diderich Plet. Joachim Hanssen Joachim Friderich. Pofvel Luth. Pofvel Nielsen. Andres Gorde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Af Øfverste Vittenbergs Regimente. Johan Elling. Jens Dunnemand, Andres Andersen. Af Øfverste Mellins Regimente. Svend Ohrsen. Niels Farnsen. Anders Pedersen. Jacob Hendrichsen. Johan Jansen. Michel Madzen. Erich. Erich Gerdsen. Peder Lauritzen. Johan Hendrich Grono. Mogens Lauriden blesseret. Officerernis Tienere. Knud Matthisen. Hans Hellenstid. Christen Nielsen. Knud Pedersen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Erich Lübecker, som sig for en Voluntairer hafver udgifvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Om de til Lund udi Skaane forrehafvende Freds-Tractater hafver mand endnu lidet at advisere. De Herrer Ambassadeurer hafver hinanden samtligen gastereret. Saa vidt derom hafver erfaret, er dette, at alt hvadsomheldst der blifver tracteret, skeer skriftligen, och blifver aff Mediatorerne begge Parthierne offereret och tilhændet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Kort Extract, af hvadsomheldst paa andre Stæder. er passeret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Til Paris er Freden imellem Franckerig, Sverig och Brandenburg den 19. 29. Junii underskrefven, men hvorledis Puncterne derom lyder, hafver mand med første at fornemme. Kongen aff Francke rige hafver bevilget det Giftermaal imellem Kongen aff Spanien och Madamoiselle de Vallois. Jmidlertid det er handlet om Freden, ere imellem de Franske och Branden burge for Minden tvende skarpe Actioner gaaen for sig, udi hvilcke mange Folck paa begge Sider ere blefne. Jblant andre hafver mand udi Veser-Strøm en Fransos opfisket, hos hvilken fandtis 1500. Pistoletter. Til Vien er en Moskoviteske Gesant ankommen, som hver Uge koster 4000. Rixdaler at underholde.