Extraordinaire Relationer, 1721-05-01
Kiøbenhavn. End 1ste i denne Maaned har Hans Kongl. Majest. med det samptlige Høye Herskab forflyttet sin Hoflager fra Friderichsberg til Frederichsborg her udi Sædland, af alle bekandt baade for sin skiønne Bygning og deslige Situation; dette Slot haver sit Navn af dend Stormegtigste Konge, Kong Friderich dend An May Maaned Anden, som tiltuskede sig samme Sted tilforn kaldet Hilderøds Holm 1560 af Danmarckes Riges Admiral Herluf Trolle imod mageskifte af Skov Closter, nu kaldet Herlufs Holm, hvorom giør Forklaring efterfølgende der udhugne og med Gyldene Bogstaver skrevne Rim: Frederich dend Anden god from, Hans Naade giorde dette Bytte, At Hilderøds Holm under Cronen kom Og Herloff til Skov-Kloster flytte. Anno 1560. Dette Slot er funderet af Kong Friderich dend Anden paa en lystig sund og god Sted, og er omgivet med en stor fersk Søe, det ligger udi en meget frugtbar Egn og er omgivet med skiønne Skove, dets herlige og pregtige Bygning er enhver bekandt, og værdig saa priselig en Byggnings-Herre, som dend fordum Stormegtigste nu Høylovlig Jhukommelse Kong Christian dend Fierde, hvis Chiffer overalt paa denne kostbare Bygning er at see, dog er dend ej lidet bleven elsket og forbedret indvendig af de efterkommende Konger og særdeles af Vores nu regierende Allernaadigste Konge og Herre; Fra Begyndelsen har ved dette Slot været stiftet en liden Bye, som heder Hillerød, der af en liden Begyndelse ved det, at Hoffet sig om Sommeren der opholder, merkeligen har tiltaget, og er med adskillige smukke Bygninger forsynet, som ere opreiste, deels af de Kongl. Betienter, som deres Bestilling ved Slottet have, deels af andre, som for Stedets Lystighed der sig opholde eller søge deres Næring; udi Byen er ingen Kircke men Indbyggerne søge SlotsKirken, Byen har Kiøbsteds Frihed og en Byefoged. Kong Friderich den Anden funderede vel derudi en Latinsk Skoele, men loed dend siden derfra for sin visse Aarsager forflytte til Sorøe, men Salig og Høylovlig Jhukommelse Kong Christian dend 4de ansaae Aar 172. saae fornøden igien der at stifte og indrette en Nye Latinsk Skoele, til hvilken Ende Hand der lod opbygge en skiøn Skole, hvor Rector og College have deres frie Vaaninger, Disciplerne ere med et liberal Tilleg til deres Underholdning benaadede, og Hans Kongl. Majests. Hod-Prædicant beskikket tillige dermed at have Jndseende. Denne Store Konge have vi og at takke for andre Skoelers Opkomst, og ligesom Kong Christian den 4. lod sig være angelegen at fremme Guds Ære ved Skolers Jndrettelse, og Ziire Landet med skiønne Palaier og Bygninger, saa erkiende vi og ey mindre Nidkierhed for begge Deele udi Vores Store Konge Kong Friderich dend 4de, der foruden andre utallige Priissverdige Gierning og ypperlige udi sin Regierings-Tid giorte Anstalter nyligen til Guds Æres Forfremmelse og for at udrødde dend Vankundighed, der paa Landet kunde være giengse iblandt Almuen, ved Nytter Districterne har ladet indrette Skoeler, hvor Ungdommen uden stor Bekostning oplæres og vennes til Guds Frygt, og hvorom Hans Kongl. Majest. dend 28 Martii afvigt haver behaget under sin Haand og Segl at lade udgaae en Jnstruction, hvorefter Hans Kongl. Majest. Allernaadigst vil, at enhver Skole-Mester i Rytter Districtterne sig i det ham anbetroede Skole-Mesters Embede indtil videre skal rette og forholde: 1. Hand skal dagligen holde Skole i det dertil beskikkede og hannem anviste Huus for ald Ungdommen Drenge og Piger i de Byer, som ere den hannem anbetroede Skole underlade, og bør hand antage sig ei allene Boemænds, Huusmænds og Jndersters Børn, men endog deres Tiunde, naar de sligt af hannem begiere. 2. Skulle der findes nogle Fattige forladte Fader og Moderløse Børn, som ingen Tilhold have, men leve af Almisse, bør hand og antage sig dennem, og ikke mindre besørge deres end andres Underviisning. 3. Saasnart hand sit Skolemester Embede antræder, skal Sogne-Præsten give ham et rigtigt og udførlige Mandtal paa alle Maj Maaned alle Børnene og alt Tiunde i de Byer, som ligge til hans Skole, paa det hand deraf kand erfare om Børnene, saavel Drenge som Piger, naar ej før, da saasnart de ere over fem Aar gamle, alle flitteligen søge Skolen, skulle nogle af Børnene uden deres Forældres Videnskab og imod deres Villie udeblive af Skoelen, giver hand det Forældrene tilkiende, som da med Riis straffer dennem, men holder Forældrene selv deres Børn modvilligen tilbage, bør hand sligt strax for Præsten at anmelde, som kalder deslige Forældre for sig, og foreholder dennem saadan deris Forseelse, hvorved de give Arsag, at Børnene ikke oplyses i dend saliggiørende Guds Kundskab, og intet lære, hvormed de i sin Tiid kunde tiene deres Konge og Fæderne Landet, kand Præsten med deslige Formaninger ej i Mindelighed formaae Forælderne at holde deres Børn flittig til Skole, angiver hand det uden Ophold for Ambt manden, som strax bør raade Bod derpaa, og efter Sagens samt Omstændighedernes Beskaffenhed see Forældrene afstraffede, enten med Penge-Mulct eller Fængsel paa Vand og Brød, eller ogsaa aabenbare Skrifte for den tredie Forseelse. 4 Hand haver med lige Flid og Omhue at antage sig alle Børnene saavel den allerfattigste Inderstes som den Boemands, der kand have noget til Beste, thi hand bør ikke reflectere paa Forældernes Tilstand og Formue, men hans eneste Øjemerke skal være, at faae de hannem anbetroede Børn, den ene saavelsom den anden, forsvarligen underviiste. 5. Udebliver nogen af Børnene i den Bye, som Skolen holdes, skal hand, saasnart hand merker, at de ei ere komne i Skolen, lade Forældrene det vide, og af dem kræve lovlig Forfald, hvorfore de ikke ere komne i Skolen. 6. Paa det og Forældrene ey skal have Aarsag at klage over, at de savne den Hielp og Tieneste af deres Børn, som de ellers kunde vente, i Fald de ej saa jevnligen søgte Skolen, da seer hand derhen, at de Børn over Otte Aar gamle, hvilke om Formiddagen. Aar 17. agen haver været i Skolen, om Eftermiddagen blive hiemme, dog tager hand i agt, at de, der søge Skolen den ene Dag om Formiddagen, skulle den anden Dag gaae i dend om Eftermiddagen, saa deslige Børn haver den halve Dag frie, naar Forældrene det begiere, thi Børn under Otte Aar, samt de, af hvilke Forældrene ingen Hielp begiære, kand saavel Formiddag som Eftermiddag søge Skolen.