JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Man taler om en hemmelig Artikel, i hvilken Spanien har forbundet sig til at betale den franske Republik en Erstatning af 30 Millioner Piastre. Vore Blade tale nu og med Tilforladelighed om en nær forestaaende Fred med Sardinien og det øvrige Jtalien, og lade allerede en Deel af Pyrenæerarteerne marchere til Jtalien, for at angribe det Meyland ske, i Fald Freden ikke skulde komme i Stand med Østerrige. Paa Børsen er i disse Dage bleven væddet, at man, førend September Maaneds Udgang, skal have en almindelig Fred. Vister det, at disse Freds Udsigter have allerede havt en gunstig Jndflydelse paa mange Vare=Artiklers Priser, hvilke ikke alleneste ere blevne noget ringere, men endog tilbydes i Mængde. Hertil kommer den meget velsignede Høst, og Udsigterne til en rig Viin= og Frugt Jndsamling, saasom Viinstokken slet intet har lidt af den haarde Vinterfrost, og Frugttræerne ere ligesom oversaaede med Frugter. - Talliens udførlige Beretning og Emigranternes Nederlag er nu bleven trykt. J samme beder han den engelske Minister Hr. Pitt, at spørge Hr. von Puitai som ved første Flinteskud indskibede sig igien, om det var saa let at slaae de Franske i Marken, som i Cabinettet. Emigranterne strækkede egentlig Geværet paa en høi Klippe tæt ved Havets Strandbred, hvorhen de havde taget Flugten, og hvorfra de forgieves anholdte og Capitulation. - De hertil bragte Chouanschefer have udstaaer mange Forhører i Sikkerhedscommissionen, og ere derpaa bragte til Conciergeriet, og skulle, i Følge Conventens Deeret, blive dømte ved en Krigsret af den indre Armee.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Man veed endnu ikke, hvad Skjæbne der forestaaer de paa Øen Quberon fangne Emigrantere. Bedrøveligt skulde det være for Menneskeligheden, om de skulde blive behandlede efter Lovenes Strænghed. - Tallien sagde i sin Seiers Beretning: at der havde været mange forhen Adelige, besynderlig fra Bretagne blandt samme, og næsten det hele forrige Regiment, Royal Marine; og at man blandt de nedlagde Vaaben havde fundet 600 af dette Corpses Sabler, som vare kiendeligt af det Mærke: et Anker og 3 Lilier. Over et lidet tarveligt Maaltid, som Tallien den 27de givet udvalgt Tal af sine Venner, blev blandt andre foreslaaet følgende Skaal: "Naade; det franske Folk maae i Stiervindingens Stund give Exempel paa denne Dyd. Det er i det mindste et lykkeligt Tegn, naar de, som angive Tonen, yttre saa mild en Tænkemaade.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
London, den 4de August. Hoftidenden for i Løverdags indeholder følgende Udtog af en Depeche fra General Vaughan dateret Martinique den 23de og 24de Junii, hvori Generalen brretter: at Brigadeer-General Stevard havde seet sig nødt til at forlade Øen St. Lucia den 19de Junii. Han havde vel, formedelst Movne Fortunes naturlige Fasthed, haabet, at denne Post kunde være bleven forsvaret, indtil Forstærkningens Ankomst. men den saa uventede Borttagelse af Pigeon Øin, og forliset af Vigie, hvoraf Communicationen med Carenage allene hængte, gjorde, at man holdt denne Rømming for aldeles nødvendig. Man begyndte derfor den 18de dermed, uden at Fienden mærkede det, og man har Skibet Experiment at takke for, at ikke meere end nogle faa Syge bleve tilbage. J sin Depech har Generalen indsluttet Breve af 22de og 27de Junii, som give Underretning om de lykkelige Foretagender, paa Øen Dominica. Det hele Corps Fiender, som bestod af 400 Mand, har overgivet sig til Krigsfanger, hvorved vi altsaa ere befriede fra den Bekymring, som vi havde for denne Øs Skjæbne. – J samme Hoftidende indeholdes og saa en Beretning fra General Vaughan af 28de Junii, hvoraf sees at de hvide franske Jndbyggere paa Øen Grenada, om havde slaget sig til Stratenrøverne, daglig overgive sig til de brittiske Forposter, at de fleste Negre vendte tilbage til Plantagerne, og fabrikerede noget Sukker; og at en Deel af Røverne som bestod af udsøgte Folk under deres Chef Te don, er af et Detschement brittiske Tropper bleven slaget.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Den uventede Nyhed, at der i Bøseler den 22de Julii bleven sluttet en Fredstractat imellem Frankrige og Spanien, kom i Gaar hertil, og vore Actier steeg strax 1 1/2 Procent, formodentlig i det Haab, at en almindelig Fred nu snart skulde paa følge. Man sætter nu og virkelig mere an paa Hr. Pitt, end tilforn, at han snart skal forskaffe os Fred. De den spansk Deel af St. Domingo nu tilfalder de Franske, saa bekomme de derved en anseelig Tilvæxt af Magt i Vestindien; og dersom Spanien, som nu er Engelands Allierte, kunde blive dets Fiende, og forene sin Flaade med den Franske og hollandske, saa kande vel Britternes hidtil havte Overherredømme paa Oceanet blive gjort dem stridigt. Man tvivler og nu saa meget mindre paa, at Sardinien, Neapel og Portugal skalle med det første faae Fred med Frankrige, da man af den 11te Artikel i den franske Fredstractat med Spanien kan slutte, at disse Stater allerede selv have ansøgt Spanien om dens Mægling. - Til Plymouth er af gaaet Ordre, at ikke videre indskibe Tropper og Emigrantere til Quiberon Bay. - 3de franske Commissarienere ankomne hertil, hvis Sendelse dog allene skal angaae Krigsfangernes Udvexling. - Greven af Artois er i Forgaaes ankommen paa Krigskibet Asig i Dynerne. - Den franske Eskadre, som krydser paa Kysterne af Africa, har taget endnu 11 engelske Skibe og er indløbet til Guadeloupe, Man frygter for stor Skade af den i Vestindien. - 12 ostindiske Skibe skulle ufortøvet blive indrettede til Transportskibe, for at bringe Tropp forstærkninger til Vestindien. - Hoftidenden for i Dag indeholder 3 Breve fra Admiral Laforen paa Martinique, hvilke gaae til den 30te Junii. De indeholde Bekraftelse paa den Efterretning at den fra Engeland til Vestindien afgangne Convoy er ved en stærk Storm, deels bleven adspredt, deels taget af de franske Fregatter.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Den brittiske Garnison, som har forladt St. Lucia, bestod af 1200 Mand.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
London, den 7de August. Den imellem Frankrige og Spanien sluttede Fred har her foranlediget mange hemmelige Cabinetsforsamlinger; og den sidste Forsamling, hvori Kongen og alle Statsministrene vare tilstæde, varede i 3 Timer. Hvad for Beslutninger og Foranstaltninger vort Ministeriumien saa critisk Forfatning, hvori en Alliert efter en anden forlader os, har taget, er endnu en Hemmelighed. Saa meget synes af alle Omstændighederne at være klart, at Engeland, saa meget man end smigrede sig med det Haab at det nu skulde slutte Fred, vil fortsatte Krigen. Man vil vide, at vor Finantsminister allerede staaer i Underhandling om et Laan af 24 Millioner til det tilkommende Aars Krigsfornødenheder. Formodentlig vil, ved Krigens Fortsættelse, dens Skueplads nu for det meste blive i Vestindien, hvor Engeland nu allene kan faae nogen Erstatning for sine uhyre Krigsomkostninger, og hvor Frankrige ikke alleneste ved sine sidste Erobringer, men i Besynderlighed ved Acquisitionen af den spanske Deel af St. Domingo dog er bleven saa mægtig. - Ved saadanne Udsigtet bliver Folkets Ønske og Fred bestandig meere almindeligt; men hidindtil er det vist, at hverken den Franske eller vor Regiering har gjort noget Tilbud eller Forslag om Fred, med mindre Lord Dutte, vor Gesandt i Madrid, skulde have havt nogen hemmelig Ordre dertil. - Et formeligt Cartel til at udvexle Krigsfangerne er nu bleven sluttet mellem Engeland og Frankrige, og Passagen mellem Dower og Calais til den Ende aabnet. En heel Skibsladning franske Matroser er allerede afsendt til det sidste Sted. Udvexlingen skeer Mand for Mand efter Rang og Stand. - Greven af Artois er ikke ankommen til London, men seilet med Skibet. Asia til Spithead, for at støde til Resten af de øvrige Emgrantere. - Den russiske Flaade er ankommen i Dynerne, og har taget sin Station lige over for de hollardske Kyster. Lord Moira er endnu meget beskiæftiget, og man vil snart faae at see, hvad der vil blive af hans Expedition til Holland. Man formoder meget stærkt, at vor Regiering ikke vil slutte nogen Fred med Frankrige, førend den oranske Familie igien er bleven indsat i sine gamle Rettigheder; og skulde det være saa torde vi vel ikke saa snart smigre os med Haab om Fred. J Bath og Manchester har der formedelst Brøbmangelen, været stor Allarm; men samme er bleven dæmpet af Landmilitien. - Da Greven af Artois var ankommen paa Dyner, ne, fik han af vor Regiering Underretning om Expeditionens ulykkelig Udfald paa Qviberon. - Hertugen af Harcourt, Kongen af Frankriges Repræsentant ved vort Hof, er reist til Portsmouth for at complimentere Greven af Artois.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Brunsvig, den 8de August. Efter private Breve fra Berlin er sammesteds ankommen den 5te en engelsk Coureer fra London, som skal have med bragt indstændige Anmodninger fra det engelske Ministerium til Hs. preussiske Majestæt at Han paa den virksomste Maade vilde gaae i Forbøn hos den franske Republik for de ulykkelige Emigrantere, som ere blevne gjorte til Fanger paa Halvøen Quberon. Samme Dag blev fra Berlin en Coureer er pederet til Statsminister von Hardenberg i Basel.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Frankfurt, den 8de August. Antallet paa de franske Tropper fra Hudningen indti Cøln beløber sig til 180000 Mand. Fra Egnen af Manheim ere 9 Batailloner keiserlige Tropper i største Hast brækkede op til Rastadt. - J en her vædende Tidende meldes fra Wien følgende: Greven af Provence har tilligemed Dauphins Dødsfald, bekiendtgjort vort Hof sin Thronfølge; men Keiseren har forbeholdt sig først at svare derpaa, naar andre Hoffers Udladelser desangaaende indløb. Den russiske Gesandt har imidlertid erklæret, (og saaledes ogsaa den engelske), at hans Hof erkiender Monsteur som Ludvig VIII." General Pichegra har nu sit Hovedqvarteer i Jlkirch, 1 Miil, fra Strasburg.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Haag, den 8de August. Alle Skibsbroer, paa hvilke de franske Armeer ville gaae over Rhinen, i Fald Freden med det tydske Rige ikke kom Stand, ere blevne foranstaltede og bragte tilsammen i Holland, og gaae paa 150 Rhinskibe, af hvilke allerede 30 ere passerede Wesel, til Tydskland. De Franske have desuden forsamlet ved Colin mange Fartøier til denne Hensigt. Paa Maas have de Franske ladet bringe alle Fartøier, Ankere, Toug og ser. tilsammen og forfærdige deraf lette Pontons, som de transportere paa Veiene til Nymwigen og Arnheim.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Generalstaterne have faaet den Efterretning, at Arvestatholderen har den 9de Febr. fra Engeland af, ladet afgaae den Ordre til Gouverneuren Federiet paa Surinam, at imodtage Kongen af Engelands Skibe og Tropper, for ved dem at forsvare Colonien Sarinam mod de Franske; men Gouverneuren har afslaaet dette, og erklæret sig for de nu værende Generalstater.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Berlin, den 11te August. Efter Rygtet er en Coureer afsendt til Statsminister Baron Hardenberg i Basil med den Ordre at interessere sig i Kongen af Preussens Navn hos Republiken Frankrige for den tapre Grev Sombreuil, som ved Capitulation maatte overgive sig i Fortet Pentiepre. Denne Officeer er tillige Ridder af den preussiske Orden pour le merite.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Bregentved, den 11te August. At der i Aaret 1793 den 17de Julii passerede et Uveir eller Orcan paa et Strøg her over Landet, vil endnu være i Erindring, dog meest hos dem, som derved toge Tab og Skad paa deres Sæd m.v.; men dette kun i Forbigaaende. Hvad gegentlig vilde sige, er dette: Paa 2de Steder i mit Venge, hvor Havren af bemeldte Uveir blev slaaet af Straaet, lodjeg Jorden næste Aar ligge i Hvile, og paa begge Steder, opvoxte Hvede overalt paa Agrene, men kun tyndt. Da jeg var vis paa, at paa disse Agre ikke var saaet eller falden et eneste Hvedekorn, fandt jeg Tilfældet meget besynderligt, og for at erfare, om denne af Naturen selv frembragte Hvide vilde vedblive at forplante sin Art, eller igien tabe sig saaede jeg forrige Efteraar en liden Portion deraf, uden at kalke eller nedsalte den, som ellers brugelig, og endskiønt den blev lagt i maadelig, og ikke brak Jord, er den dog fremvoxen og staaer nu i sin Fuldkommenhed aldeles uden Brandkorn, som kan erfares af dem, der maatte finde Behag i at tage den i Øiesyn. Da jeg, som meldt, er fuldkommen viis paa at ikke et eneste Hvedekorn er falden paa de Agre, hvor denne Hvede først op oxte, ei heller var Hvedesæd paa de Marker rundt omkring mit Venge om man vil supponere, at Veiret kunde ført Hveden derhen, i hvilket Fald der dog maatte voxet Hvede paa flere Steder, som et skede. Altsaa fortiener Sagen Opmærksomhed, og til den Ende publiceres samme, til indsigtsfulde og Naturkyndiges Overveielse; hvorved tilføie det Ønske, at een eller flere af disse Herrer ville værdige mig deres grundede Tanker over dette særdeles merkværdige Tilfælde, enten offentlig i disse Aviser, som helst ønskedes eller ved Skrivelse at dresseret til min Boepæl, Rødehuus i Grevskabet Bregentved. C. Bøgvad. P. N. Kund denn Orcan eller græsselige Veir ikke medbringe en Kraft, hvilken, meddeelt den afslaaede Havre, gjorde den bliqvem til at frembringe Hvede saa seer i det ringeste lig ingen Grund til Sagen. J Ti fælde af Tvivl om Sagens Rigtighed, kan alt godgiøres og bevises. Helsingøer, den 17de August.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Fra den 10de hujus til i Dag ere 331 Skibe passerede Sundet. I Gaar gik den danske og svenske Flaade, bestaaende Rangskibe og 4 Fregatter, til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Kiøbenhavn, den 17de August. Den 22de Maji er Henrich Nicolai Hoffman forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Marieboe; den 12te Junii er Skibspræst Hr. Abraham Wilhelm Støren beskikket at være residerende Capellan for Eidsberg Præstegield i Aggershuus Stift; den 26de er Birkedommer Hans Jørgen Trojel confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Langensøe Birk i Fyen; samme Dag er Examinatus Juris Carl, Grandjean forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over= og Underretter i Lolland; den 10de Julii er Examina tus Juris Peder Jespersen forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over= og Underretter paa Bornholm; den 17de f. M. er Student Carl Ulrich Emilius Ebeling confirmeret at være Organist ved Dom= og Frue=Kirke i Aarhuus; s. D. er Examinatus Juris Povel Albreth Prom forundt Bevilling, at være Procurator ved alle Over= og Underretter paa de danske Eylande i America; den 24de er Doctor og Professor Medicinæ Frederich Ludvig Bang beskikket til Medlem af Directionen ved Frederichs Hospital, samt confirmeret at være Læge ved benævnte Hospital for hans Livstid; Student - Claudius Winther Rosenkilde confirmeret at være Capellan pro Persona til Oforens Præstegield i Nordlands Amt; Personelcapellan Hr. Hans Peter Waarum beskikket at være Sognepræst for Nedre=Qvinnesdals Præstegield i Christian. sands Stift; Vice=Provst og Skibspræst paa den Kongelig Flaade, Hr. Anders Gerhardsen Dage, beskikket at være Sognepræst for Lysers Præstegield i Bergens Stift; Procurator Lars Hoff Bing beskikket at være Birkefoged og Skriver paa Læsøe under Hiørring Amt; den 31te er Personel- Capellan Hr. Hans Struch confirmeret at være Sognepræst for Øster Schierninge og Hundstrup Menigheder i Fyen; Personel-Capellan Hr. Christian Friderich Fibiger ligesaa at være Sognepræst for Jetsmark Meenighed i Aalborg Stift; residerende Capellan Hr. Thor Melbye beskikket at være Sognepræst i Middelfarth og til Annexet Causlund i Fyen; rest- derende Capellan Hr. Niels Juel ligesaa at være residerende, Capellan i Assens; Student Cornelius Bagger ligeledes at være residerende Kapellan for Schoulænge, Søllested og Garrebye Menigheder i Lolland; residerende Capellan Hr. Garlov Grip ligesaa at være Sognepræst til Tingvold Præstegield i Tronhiems Stift; samme Dag er Raadmand Rul Olsen i Bergen biskikket at være tillige Politiemester sammesteds; saa er og Examinatus Jaris Jochum Melchior Magens forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over= og Underretter paa de danske vestindiske Eilande; den 7de August er Student Bertel Struer confirmeret at være Capellan pro Persona for Ubye Menighed i Sielland; Christian Peter Kold forunt Bevilling at nedsætte sig som Apoteker i Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Efter Hans Kongelige Majestæts os under 14de i denne Maaned tilkomne allerhøieste Resulution bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort: At efterskrevne Gader nu uden Forandring strax kunde bebygges, nemlig Gammel Strand fra lille Færgestræde til Naboeløs, med Undtagelse af de imellem store Færgestræde og Høibrostræde. liggende Bygninger, samt No. 1, 2 og 3 fra Høibroestræde, Snarregaden, Klædeboderne, Nyegade, Frederichsberggaden, Broelæggerstræde fra Knabrostræde til Raadhuusstrædet, Naboeløstræde, Hyskenstræde, Badstue, strædet, Vimmelskaftet, undtagen No. 154, 157, 158 og 159, Amagertorv fra Høibrostrædet til Vimmelskaftet, med Undtagelse af Hiørnegrunden No. 63, og næstliggende No. 62, Nørregade, den liden Gade ved Frue Kirke, store Færgestrædets Østre Side fra lille Kirkestræde til Stranden og Holmens Riveer, undtagen Hiørnegaarden Nr. 406 imod Kongens Nyetorv og No. 398, hvorimod følgende Gader blive at udvide, nemlig: Reverentsgaden paa Østre Side til en Brede af 16 Alen. Viingaardstræde fra Kongens Nyetorv til Uikegaden paa Søndre Side til 16 Alen. og fra Ulkegaden til Admiralgaden paa Nordre. Side . 16 Alen. Ulfegaden paa Østre Side til . . . 14 Alen. Svaldergaarden paa Vestre Side til 14 Alen. Admiralgaden paa Østre Side til 14 Alen. Gaden mod Nicolai Kirke paa Vestre Side til 14 Alen. Lille Kirkestræde paa Nordre Side 14 Alen. Compagniestrædet paa Nordre Side 14 Alen. Brolæggerstræde fra Badstuestræde til Knabroestræde paa Nordre Side til 13 Alen. Knabrostræde paa Østre Side . 14 Alen. Skovboegaden paa Østre Side til 14 Alen. Vimmelskaftet ved No. 157, 158 og 159 til 15 Alen. Farvegaden til . 14 Alen. Slutteriegaden med forandring af Direction. paa Nordre Side 16 Alen. Lavendelstrædet paa Søndre Side til 16 Alen. Hestemøllestrædet paa Vestre Side til 14 Alen. Kattesundet paa Vestre Side til 14 Alen. Smedebakken paa Vestre Side til 14 Alen. Mikkelbryggersgade paa Østre Side til 14 Alen. Vestergade paa Nordre Side til 16 Alen. Studiistrædet paa Søndre Side til = 16 Alen. St. Pederstræde fra Teglgaardstræde til Volden. paa Nordre Side til 16 Alen.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Store og lille Larsbjørnsstræde paa Vestre Side til 14 Alen. Teglgaardstræde paa Vestre Side til = 14 Alen. men de tvende snevre Gader, Smedens Gang og lille Færgestræde aldeles indgaae; og da det tillige allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestet, i Anledning af Frederichsberggaden, at befale, at det for Fremtiden nøie skal paasees, at fortoug ne for Husene, som allevegne saa især og i denne Gade, der har saa stærk en Passage, holdes saa ryddelige, at derpaa aldeles intet hensættes, at Kielderhalsene ei springe for vidt ud, og at Trapperne saa lidet her som andre Steder gaae udi over de foreskrevne 18 Tommer, samt at de Farvere, som maatte nedsætte sig i denne Gade, ikke maae lade deres forarbeidede Vare hænge saa vidt ud over Gaden eller saa lavt som hidtil, efterdi denne Gade i Særdeleshed bør være saa rummelig, som den være kan, og endelig at alle Hiørnegaarde og Huse, som nu ere afbrændte eller for Fremtiden nye opbygges, saaledes skulde indrettes, at de faae et skraae Hiørne, saa bliver dette til Efterretning og allerunderdanigst Efterlevelse for alle Vedkommende herved bekiendtgjort. J øvrigt advares de, som udi foranførte Gader agte at bygge, ikke derved at foretage noget, førend de derom have gjort Anmeldelse for Stadsbygmesteren og Stads=Conducteuren, hvilke da indfinde sig paa Aastedet, for at undersøge om noget, og hvad i Henseende til dets Bebyggelse i Særdeleshed, kunde være at lagttage.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Kiøbenhavns Raadstue, den 16de August 1795. Ober=Præsident, samt Borgmestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Danske og norske Species=Bank. I Fölge tagen Beslutning af Repræsentanterne for den Danske og Norske Species-Banke, bekiendtgiøres herved : at til 11 Decbr. Termin næstkommende skeer ny Indskud i bemeldte Species-Banke med 10 pro Cento eller 40 Rdlr. Species pr. Actie. Om Maaden, hvorledes Betalingen erlægges, vil det Fornødne henimod Terminen, nærmere vorde tilkiendegivet.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Directionen for den Danske og Norske Species-Banke den 4 August 1795. Frichsen. Larssen. Crammer. Malling. Wendt.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Vacancer, Præste=Embedet paa Christiasøe ved Bornholm, forhen angivet til 382 Rdlr., men hvorfra for Eftertiden afgaaer Offer eller Gave, under hvad Navn nævnes kan; Birkeskriverembedet ved Falsterlands Birk, hvis Jndkomster fragaaer den visse Løn 98 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Barom. Therm. Vinden. 10 August. 23. 3. O. 16 1/2 Varme. N. V. 1 S. S. O. 28 2 7. 15 1/2 - - N. V. N. V. 28 4 o. 17 1/4 - - S. O.S. V. 16 - - 28. 3 o. 16 - - Ø.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Vexel=Cours, den 14de August. London 2 Maaneders Sigt - 4 Rd. 68 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt - Hamburg - 2 Maan. Dato 119 1/2. 14 Dages Sigt 1211. ) pr. Cent. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 107. 14 Dages Sigt 108 Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 1/4 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
AVERTISSEMENTS. ) Jnterressenterne i den borgerlige og civile Stands Liig og Enke Understøttelses=Casse, ere blevne enige om, at nedsætte Antallet af Jnteressenterne til 625, imod at betale 8 sk. til hvert Liig og 2 s. Quartaliter til hver blivende Enke, samt 12 s. Quartaliter til Cassen, hvorefter nydes, naar Dødsfald skeer, 50 Rdlr. til hver Jnteressents Begravelse og 50 Rdlr. aarlig Understøttelse til hver blivende Enke; saa følger heraf, at de endnu havende vacante Nummere ere ubetydelige, især da Antallet af Jnteressenterne daglig voxer.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Jeg skulle derfore ikke undlade at bekiendtgiøre: at de som maatte have Lyst til at indlemmes i denne særdeles fordeelagtige Stiftelse, jo før jo heller ville behage at melde dem hos mig (især de Udenbyes som allerede have anmeldt sig) med de fornødne Sundheds= og Døbe=Attester. Desuden tiener: at Enhver, der har Oppebørseler ved Caffen, har stillet sikker, Caution, som og at Selskabet har sit Folie i Banquen. Chr. Cramer, Selskabets Bogholder, boende i store Helliggieststrædet Nr. 152.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Fra den 10de til den 15de Aug. 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Paa Paa Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Fra Kiøbenhavn til Christiania = =- dito til Bergen = = = = 1 1/2 - dito til Tronhiem = = = 1 3/4 - dito til Windau = = = = 1 1/2 - Bergen til Kiøbenhavn = = = 1 1/ - Mallaga til dito =- Mentona til dito .- St. Thomas til dito = =- Norkiøbing til Ringkiøbing =- Drammen til Nieuendig og Retour 3 - Havre de Grace til den franske Bugt og Bergen .- Guernsey til St. Ubes og Tronhiem 6 - Kieblevig i Island til Triest - Amsterdam til Bordeaux = = =- Bremen til Cadix. .- dito til Cadix, St. Lucar og Sevilla =- dito til Cadix, St. Lucar og Mallaga =- St. Petersborg til Cadix og Neapolis =H. min Mand, Kiøbmand Marcus Laurizen i Korsøer, en den 11te August sidstleden, efter 7 Ugers Sygdom, ved Døden afgaaet fra mig og 4 umyndige Børn, det tilkiendegives herved mine Venner og Bekiendtere, frabedende al Condolence. Korsøer, den 13de August 1795. Johanna Maria Lauritzen, fød Sørensen.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Alt det har behaget Gud efter nogle Aars svagelig Helbred og 23 Uger haarde Sygdom, sidstafvigte 11te August ved en salig Død at bortkalde min i Livet inderlig elsket Mand, Benedictus Abelius Glahn, i hans Alder 44 Aar; dette bekiendtgiøres herved efter den nu brugelige Maadt for hans og mine fraværend Venner og Paarørende forvisset om enhver Deeltagelse. Schanderborg, den 13de August 1795.
Berlingske Tidende, 1795-08-17
Af Dr. Hornemans Forkarling over Davids Plammer er den 3die - og 4de Deel, hvormed Skrivtet er sluttet, udkommet fra Pressen, og sælges paa de sædvanlige Steder, hver Deel for 3 Mk. Exemplaret paa Skrivpapiir.