Aalborg Stiftstidende, 1838-02-28
Den hele danske Armee staaer under en høistcommanderende General, som Hs. M. Kongen selv er. Fra ham udgaae alle befalinger og til ham aflægges alle Rapporter, som i andre Armeer høre til Krigsministerens Virkekreds. Landet er inddeelt i 3 Militair=Divisioner, eller General-Commandoer. Den første indbefatter Sjælland, Lelland, Falster, Møen, Bornholm og Christianso; den anden Jylland, Fyen, Samsø, Langeland, Thorseng og Ærø; den tredie Slesvig, Holsteen og Lauenborg. Senere er dog General-Commandoen i Fyen og Langeland bleven erklæret for uafhængig af det andet Divisions District og underlagt et eget Gouvernement. Hs. M. Kongen er ogsaa tillige commanderende General i det første Militair=District. Den høistcommanderende Generals Organer ere følgende: 1) Generalstaben, 2) Generalcommissariatscollegiet, 3) to Jnspecteurer, 4) General=Auditeuren, 5) Stabschirurgen, 6) Stabsdyrlæggen, 17, en Gymnastik=Directeur, 8) det danske og slesvig-holsten lauenborgske Cancelli, hvem Recrutteringsvæsenet for hele Hæren er underlagt, b) General-Toldkammeret, fordi Colonierne sortere under Samme, og følgeligen ogsaa det derværende Militairvæsen. Generalstaben, der adskiller sig i GeneralAdjutantstaben og General=Qvarteermesterstaben, bestaaer af 18 Officerer, 18 Civile og 5 Gulder. Generalcommis49 Civil-Embeds J Fyens Stifts Sparekasse er i 1837 indskudt 48475 Rbd. og tilbagebetalt 39,024 Rbd. Beholdningen var d. 31te Debr. 186,844 Rbd., hvoraf indestod i Kongens Kasse 40,900 Rbd., og mod Panteobligationer var udlaant 100,900 Rbd. Tidsskrift for Almueskolevæsenet, udgivet af Hr. Catechet Borch, Student og Skolelærer Brohm og Jnstitutbestyrer Sørensen, fortsættes med en rosværdig Omhu og Planmæssighed. J fjerde Hæfte af den nu fuldendte fjerde Aargang findes, iblandt flere læseværdige Afhandlinger, en Undersøgelse over Spørgsmaalet: "Var det ønskeligt, at indbyrdes Underviisning atter blev udelukt af vore Almueskoler: Forfatteren, Skolelærer Rasmussen i Skibhuusskolen, antager, at, foruden de for enhver Ven af Oplysning glædelige Virkninger af indbyrdes Underviisning i Henseende til Læs. ning og Skrivning, gives der andre heldige Forandringer ved Skolevæsenet i vort Land, der vel ikke ere umiddelbare Følger af denne Læremaade, men som dog ere foranledigede ved sammes Jndførelse, og regner dertil: 1) at Skolegangen er ved indbyrdes Underviisning bleven mere ordnet og stadig: 2) at ved den indbyrdes Underviisning Skolerne have vundet med Hensyn til Barnets æsthetiske Følelse ved den tidligere Tilvænnelse til Reenlighed og Orden og uhensigtsmæs. sige Læsebøgers Afskaffelse, Skolernes bedre Indretning osv., medens den gamle Slendrian, naar ikke et pludseligt Kraft stød havde forstyrret den, kunde have vedvaret endnu i mange Aar." Det er saaledes upaatvivleligt - siger Forfatteren - at indbyrdes Underviisning, om den end oprindelig synes at ville, som Dinter siger, ihjelslaae Aanden med Maskinvæsenet, dog nu i vort kjære Danmark ikke længere har denne Tendents og, som vi nu snart haabe at kunne anvende den, er den ikke mere noget Tilbageskridt, men vil give Skolernes Virksomhed et betydeligere Stød fremad til det Bedre. J samme Hæfte meddeles ogsaa Fortsættelse af Forhandlinger ved Provindsialstænderne i Nørrejylland, 1836 om Skolevæsenet paa Landet og om Landsbyskolelærernes Kaars Forbedring.