Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Efter min Formening ere Rustpletterne langt fra ingen Plante, ligesom de ei heller have andet tilfælleds med de brune Svampe paa Berberisser, og Stikkelsbær end Couleuren, da disse ikke smitte som Rusten, eller lade sig stryge af, som denne i de første Dage; men naar Rugen staaer i frodig Vext, og der da efter Regn og Varme kommer lidt Nattefrost – saaledes som det i Aar var Tilfældet her den 3 eller 10 Juli, hvilken erindrer jeg ikke - eller meget kold Blæst fra Nord og Østen, da vil enhver opmærksom Jagttager strax efter finde, at Halsen, eller den tynde, øverste Deel af Rug straaet ved Axet, 3 a 4 Tommer langt, er blevet hvidt og tørt, saa at ingen flere Safter kan stige derigjennem." Fra dette Øieblik faae Kjernen ingen mere Næring fra Roden, og da denne endnu vedbliver at drive flere Safter op i det øvrige, frisk og frodige, Straae, sprænges Saftkarrene, og Vædskerne slaae ud paa alle Sider af Straaet, der allerede anden og tredie Dag efter begynder hist og her – men altid først, hvor Rugen er frodigst at vise sig som enkelte røde Pletter, der nu daglig tiltager, og indeholde i Begyndelsen et fugtigt rødt Puder, der siden tørres, falder af, gjør Jorden rød, og smitte Klæderne, naar man gaaer igjennem Rugen. - Pletterne, der paa frodige Havre og Hvedestraae kan bleve hele Tommer lange, blive siden sorte, og Straaet skjørt; men ikke udueligt til Foering; thi Erfaring har lært mig, at Kreatilrene ei allene æde det saakaldte raadne eller skjøre Straae, men endog trives godt deraf, hvilket endmere bestyrker min Mening, at det er de til Kiernen bestemte Safter, der blive i Straaet, og give det denne Kraft. - At Kiærnen, som fra den Tid begynder at svinde, kan ved idelig Regn sinkes i Jndsvinden, og vinde lidet i Vext, er forekommet mig, men det er saare ubetydeligt, og derfor have og Nogle foreslaaet, at høste Rugen strax, naar Rusten viste sig, hvorved man da reddede Langhalmen, og fik et saare kraftigt Foder i det øvrige Straae; men dette er kun rigtigt, naar man er overbeviist om, at hele Sæden er lige bedærvet overalt, hvilket sielden er Tilfældet. – Rustens større eller mindre Skadelighed for Sæden beroer især paa den Tid Kulden, som Aarsag, overfalder den; thi er Kjernen da endnu melkeagtig og blød, kan den svinde saa meget ind, at det ei lønner Umagen at tærske den; har den derimod næsten sin fulde Vext og Fasthed, svinder den kun lidet, og Straaet, der nu har færre Vædsker, bedærves mindre; men den beroer og paa andre Omstændigheder, f. Ex. om een Deel af Marken ligger høiere end en anden - om Jorden paa et Sted er bedre end paa et andet, da, som sagt, det Straae, der har noget Læe, og er forkjælet, tager langt mere og kjendeligere Skade, end det, der staaer udsat for Vindens Strøg, og dette er nok Aarsagen hvorfor Berberisserne maae høre ilde; thi i Almindelighed staae de i Haverne, og i Nærheden af disse er ei allene den bedste Jord, med Sæden har der, som oftest, mere Læe af Bygninger, høie Træer o. s. v. Jeg har baade i Aar og de forrige seet temmelig stærk Rug ved Strandkanten, udsat for Vinden, der næsten ikke har liidt noget af Rusten, medens det i 10 Aar ikke har villet lykkes mig at avle Rug her inde i Byen, der jo har været meer eller mindre bedærvet af den. Forrige Aar var Alles Rug her i Sognet, hvis Marker laae sidt, bedærvet; men 11 Gaardmænd, som endnu ere i Fælledskab og have en meget højlændet Mark, havde særdeles trivelig og god Rug. - Befindes nu disse Jagttagelser rigtige, lede de til følgende Resultater: 1) Man maae saae sin Rug og Hvede saa tidlig som mueligt, da Rusten gjør mindre Skade paa den fremmelige end paa den sildige Sæd af anførte Aarsag. 2) Man bør en inddeele sin Jord i flere Afdelinger, end høist nødvendigt, og ej beplante Mellemarøvterne med Berberisser, Hesseler og alt for løvrige Vexter. 3) Dersom denne Landeplage skal vedvare, vorder man vel nødt til at tage Rug til anden eller tredie Halm efter Brak, iste derfor til første. - Jeg har i de seenere Aar tabt saa meget ved Rusten, uagtet jeg kun har havt Leilighed til at bruge Halvbrakt med grønne Vikker, at jeg har seet mig nødt til at forandre den ne Drivt, og tager nu Byg først, da jeg heller vil have 7 a 8 Fold god, end Haab om 10 a 12, der ved Rusten bliver til 4 a 5 daarlig Rug. - Hesselager, d. 9de Septbr. 1814. - Holck.