Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-08-26
Naar Een ombytter sin Profession med Soldatens Stilling og siden igjen skal tage fat paa Haandværket, da vil der vist blive Mange, som ikke have Stadighed til at være i Stilhed og tabe Lysten til det, de have lært, og Følgen bliver, at de forfalde til Laster og siden falde Staten til Byrde. - For Bonden derimod er Militair standen til Gavn: hans Sønner ere opdragne ved Ploven, lære Agerdyrkningen; ved at blive Militaire blive de dannede, og naar de have udtjent, tage de igjen fat paa Landvæsenet; hans Sønners Studium er ikke af den Natur som Kjøbstadsborgerens; thi naar denne vil kunne vente at soutinere sig, maa han bestandigt søge at udvide sig i sit Fag, naar den indenlandske Næringsdrivende ikke skal fortrænges ved Jndførelse af udenlandske Fabricata. - Vel er det i Udkastet tilladt den, der har Midler, at stille en Anden i sit Sted, ligesom der tillades de Bemidlede en kortere Tjenestetid, naar de selv holde sig med Mundering, Hest, Fourage, Qvarteer a. Naar Man betragter det, hvis Børn blive da den egentlige Soldat, Den Fattiges og Uformuendes (er det retfærdigt?). - At det er billigt, at Enhver, som kan, bør værne om sit Fædreland, er rigtigt; men Man skulde synes, det var tilstrækkeligt, naar Enhver i den Kjøbstad, hvor han er hjemme, lærte den nødvendige Exercits, saaledes at han forstaaer at bruge Vaaben, der vel egentligt er Hovedtingen i Krigstiden, og for at samme ikke skal gaae ham af Glemme, da kunde han hvert Aar paa passende Tid øves i Exercitsen, og naar han saaledes forstaaer at bruge Vaaben, maatte det staae ham frit at reise ud af Riget, imod at han igjen bliver øvet efter hans Tilbagekomst. - Naar Værnepligten paa saadan lignende Maade lod sig arrangere, kunde enhver af Landets Børn, uden Hensyn til hvad Herkomst de ere af, være Militair, og derved vilde undgaaes, at den Riges og Adeliges Børn bleve frie, medens den Uformuendes maae tjene, ligesom ogsaa de Misgreb ganske hemmedes, som letteligen kunne indtræffe, naar det i saare mange Tilfælde beroer paa Sessionen. - Det kan vel neppe negtes, at det dog maa skjære Enhver i Hjertet, at, naar hans Søn imorgen fylder 18 Aar, og Anordningen om Værnepligten idag udkommer, den Frihed saa paa eengang betages ham, som han til den Tid har havt og er opvoxen med, og saa at see ham henstillet uden Undtagelse imellem hvilkensomhelst, ja være Vidne til, hvorledes de blive behandlede af deres Overordnede; thi der vil rimeligviis hengaae lang Tid, førend de Commanderende komme igang med at behandle dem som Borgersønner istedetfor Bondens. - Skal Værnepligten endeligen indføres, da kan der ikke siges Noget derimod, naar det bestemmes, at den, der fødes, af hvad Stand det end er, efterat Anordningen er udkommen, er værnepligtig: derved skeer ingen Uret. Men paa den Maade vil der hengaae 18 Aar, inden almindelig Værnepligt begynder; men har det hidtil gaaet i den nuværende Gang, hvorfor haster det da nu saa stærkt, – Der er megen Sandsynlighed for, at det nye Udkast lettere vil gaae igjennem end det første, paa Grund af, at enhver formuende Mand kan kjøbe sin Søn fri; men Man bør dog betænke, at naar Eens Søn selv bliver Mand, er det ikke vist, at hans Stilling tillader ham at gjøre for sin Søn det, som blev gjort for ham. - Dersom ovenstaaende Skildring, som jeg har søgt at fremsætte saa tydeligt som mueligt, maatte vinde mine ærede Medborgeres bifald, da er det at haabe, at flere ville henvende deres Opmærksomhed paa denne for Borgerklassen saa vigtige Sag, og medens det endnu er Tid, gjøre det fornødne Skridt til at indgive en Petition til Stænderne om, at de ville gjøre Alt, hvad der staaer i deres Magt til at beskytte og opretholde den Frihed, Kjøbstadborgerne endnu have, og er det at vente, naar Slagelse Byes Borgere har gjort Begyndelsen til et saa vigtigt Skridt for deres Børn og Efterkommere, at enhver Bye i Riget vil følge deres Exempel." - (J Anledning af disse bemærkninger blev der i Slagelse i Mandags afholdt en Raadstue samling)."Fædrel." giver nu følgende nærmere Efterretning om en tidligere omtalt Ulykke: "J Torsdags Formiddag den 20 ds. er der paa Frederiksværk sprunget en Krudt-Tørrestue i Luften. Et Menneske dræbtes øieblikkeligt og et andet saaredes saa betydeligt, at Man frygter for hans Liv. Der var i Stuen imellem 8 og 8 Centner Krudt. Om Oprindelsen til Ulykken har Man ingen Kundskab, Tørrestuen hørte til de nyeste og meest hensigtsmæssigt indrettede, hvor der tørres ved varme Dampe, og Jnspecteuren havde nogle Minutter iforveien været der, og fundet Alt i den bedste Orden.