JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Schweitz. Den nye Züricher Tidende indeholder en Skrivelse fra Neuschattel, som beretter, at Jnsurgentchefen, Bourguun, har tilkjendegivet Hr. v. Pfuel sin Underkastelse og forpligtet sig til inden 5 Dage at faae sit Parti til at nedlægge Vaabnene. Jmidlertid har man til samme Tid havt Efterretning om, at det et kommet til voldsomme Optrin imellem begge Partier. Hvad Basel angaaer, da har Landdagen anordnet, at i ingen Deel af Canton net maa det gribes til Vaaben igjen, eller nye Voldsomheder finde Sted; at tvende Repræsentanter atter skulle sendes derhen, og 1800 Md. Forbundstropper, stilles til deres Disposition; at endelig ethvert Middel skal anvendes, for at tilveiebringe gjensidig Forsoning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Cholera. J Hamburg have siden sidst ikkun 10 Dødsfald fundet Sted, og i Altona fandtes d. 15de ikke en eneste Choleta-Patient mere i hele Staden. J London forfærdedes man nylig ved den Efterretning, at et Skib fra Hamburg havde bragt Cholergen til Sundetland, og at allerede 5 Personer vare døde deraf, men senere berettes, at den der udbrudte Sygdom ikke er den asiatiske Cholera.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Blandinger. Bechabiterne begynde attet at blive farlige en ny Chef, Turkie Ben Sahesder opstaaet iblandt dem og har allerede erobret en Deel af Arabien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
J Findland er i afvigte Sommer stor Skade anrettet ved Skovbrand. J Kredsen Ulen-Harad, hvis Rigdom meest bestaaer i Skovproducter, ere ikke mindre end 17 Qvadratmile Skov fortæret af Luerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Fra Riga mældes, at baade Sø- og Landhandelen i dette Efteraar er meget levende; at Skibene allerede have naaet det ikke sædvanlige Antal af 1600, og at Landtilførselen, især fra Lithauen er meget stærk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
J Libau er fra Danmark gjort betydelige Bestillinger af Rug og Byg, og næsten 20 Fartøiet ladte med Rug, laae i Slutningen af October færdige til at seile derfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Udenlandske Eftertetninger. Hans Majestæt Kongen har under 31te October allernaadigst befalet, at et Commando af det holstenske Landseneer-Regiment af 1 Lieutenant, 2 Corporaler og 16 Landsenerer til Hest, skal paa nærmere Reqvisition af Stiftamtmanden i Ribe, Grev Sponneck, afmarschere til det eller de Steder ved Grændsetoldlinien imellem Slesvig og Nørrejylland, som Stiftamtmanden angiver. Endvidere har Høistsamme befalet, at dette Commando skal staae under Stiltamtmandens befaling, og skal, efter Grændsefoldinspecteurens umiddelbare Anviisning, benyttes til i Forening med Toldvæsenets Embedsmænd og Betiente dersteds, at virke til Forebyggelse af de der stedfindende Toldefrandationer; og skal Commandet nyde Andeel i Provennet af de ved sammes Medvirkning giorte Anholdelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Den Kongelige Militaire Høiskole faaer Adgangseramen i 1832, hvortil efter Planen ikke allene Officerer, men ogsaa Personer af Civilstanden kunne faae allerhøieste Tilladelse at indstille sig, og kunne, naar de bestaae i samme, vente at blive udnævnte til Artillerie-Officerer, for det første uden Anciennitet, men strax med Lieutenants Gage og dertil 10 Rbd. maanedligt Tillæg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Af Bogen om den danske Præstes mislige Forhold til Ritualet, hvori Pastor Gad kæmper mod Mag. Lindbergs og Snedkersvenden Gislesens offentlige og private Angivelser, lærer man blandt Andet: at allerede 1819 er et Ritual approberet for Missionen i Grønland, der indeholdt Forbedringer, som endnu ikke er optagne i den danske Alterbog. Og endydermere det Faktum: "at en Mand, der havde ladet sig tegne til Alters, Dagen forud forsøgte at drukne sin Kone, "fordi han i Skriftestoen fik Syndsforladelse, og altsaa snart vilde kunne berolige sin Samvittighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
I Kjøbenhavnsposten No. 263 læses en Anmeldelse af Pastor Grundtvigts Skrift: "Om den clausenske JnjurieSag" af H. A. Laurent, theologisk Student, hvilken Forfatter ikke allene bifalder H. Grundtvig i Alt, men og i en Note erklæret det for bogstavelig sandt: "at Pastor Grundtvig lod Prof. Clausen vinde Jnjurie=Processen, og finder det et Særsyn, "at Prof. Clausen saa længe har triumferet over en Dom, hvis Præmissers Jammer, lighed Mag. Lindberg med ønskeligste Klarhed lagde for Dagen" m. m.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
J f. B. No. 267 læses: Anmeldelse af den theologiske Students, Hr. Laurents Anmeldelse af Grundtvigs Piece om den Clausenske Jnjuriesag. Alle, hvis Hjerte slaaer varmt for Kirkens hellige Sag, og som med Beundring have fulgt dens ærværdige Talsmænd i vort Fædreneland paa deres hæderkronede Bane; Alle, som dele den ædle Lindbergs billige Harme, og som ere gjennemalødede af den behjertede Hettings høie Begeistring - alle sande Christne jeg spørger Eder, hvilket saligt Haab lod Eder ikke abne bedre Tider, da J fornam den første Duft af denne nysudsprungne Rose i Edens Han ge!! Gid dog Himlen vil gode sin Velsignelse over den spæde Plante, at den maa voxe, blive stor og spulme i sin Fylde, Hil Dig, og ædle Yngling! skiøn og værdig er Banen, Du har betraadt; bliv ved til Enden, - og Du skal ikke forgieves have beilet til Martorkronen, Hil Dig, St. Laurentius. Amen!! En Beundrer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Vor i Litteraturen bekjendte Provst Aagaard, Sognepræst til Agerskov i Torninglehn, R. a. D., har i Apenrade Wochenblatt under Overskrift: "Sygehuse i Middelalderen," meddeelt nogle interessante Oplysninger om de Sygehuse, som under Navnet St. Jürgen fra ældgamle Tider har været indrettet for den spedalske Syge og forhvilke St. Jürgen ansaaes som Skytshelgen eller Patron. Spedalskheden, der udbredtes i Europa ved Korstogene, maa have ophørt i Danmark ved Reformationen, men ved mangfoldige Kjøbstæder i Holsten, Slesvig og Danmark findes Navnet endnu anbragt enten paa en enkelt Gaard eller Bye, eller et Hospital, f. Ex. ved Slesvig, Flensborg, Kiel, Apenrade, Aalborg, Odense, Svendborg &c.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Kieler Korrespondentsblad meldes fra Slesvig, at al Frygt for Choler er der forsvunden, siden den radikale Kuur med en Snaps af spansk Peber blev opfundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Da Anviisningen dertil er trykt i det Kongel. Døvstumme-Jnstitut og kan kjøbes for 1 s. Cour., er det ubegribeligt, hvorledes nogle superkloge Mennesker ikke kunne rime dette med et godt medicinsk Politie &c.J Haderslev er der stiftet en Velgiørenhedsfond, for at modvirke Cholerasotten, ved at understøtte de Fattige. Bestyrelsen er overdraget Sundheds-Committeen, der fornemmelig giør Anvendelse af samme til Jndkjøb af Lærred og Dynevaar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
J Aalborg Avis fremsættes det Spørgsmaal, om det ikke vilde være gavnligt, at tjenestesøgende Tiende, istedetfor deres Skudsmaal, der aldrig er i tilbørlig Orden, bleve lovbefalede, analogisk med Haandværksvende, at have Vandrebøger, der ved hvert Tjenesteskifte fremlagdes for Øvrigheden til Paategning, men som ikke gaves, naar Huusbondens Vidnesbyrd manglede, ligesom ingen Huusfader borde antage Tiende, for Øvrighedens Paategning var erhvervet. (Vistnot en hensigtsmæssig Jndretning nuomstunder, hvor Saamange ved manglende Vidnesbyrd komme med den nalve Undskyldning, at de paa den Tid "sad paa deres egen Haand", et Udtryk, som desværre kan modtage flere Fortolkninger.)(Weile Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Ved Tallotteriets 1355 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 39. 28. 33. 63. 48.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Ribe. Fredagen d. 10de høitideligholdt vor ædle høitagtede Stiftsprovst Dr. Frost, R. af D., sit Sølvbrollup, i een til denne skjønne Familie=Fest indbuden Vennekreds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Prædikanterne. I Domkirken: 25 Søndag efter Trinitatis, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
J Cathrine Kirke f. Dag Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
AVEn TISSEMENB. Vedkommende anmodes om, behageligst at erlægge, inden indeværende Aars Udgang, deres Skyldigværende til Undertegnede, efter derom forlængst tilstillede Regninger, hvis Beløb jeg ellers vil blive nodsaget til, at indtale paa lovlig Maade. Ribe d. 17de Novbr. 1831. H. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sin i Gørtlund Bye, Holsted Sogn, beliggende Gaard staaende for Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 enh. Alb. Ager og Eng; desuden 3 Skpr. 2 Fdkr. Hartkorn paa matriculeret Jord. Gaardens Bygninger udgjør 33 Fag Bindingsværk, vel vedligeholdt. Paa Gaarden kan fodres og græsses 4 Heste 12 Køer og deels græsse deels fodres omtrent 40 Unaqvæg. Efteraarsæden er 8 Tdr. Rug, af Havre kan saaes 10 til 12 Tdr., af Byg 4 Tdr. og af Boghvede omtrent 6 Tdr. Tillige hører til Gaarden fornøden Klyne og Tørvejord baade til Huusbehov og til Salg. Liebhavere behage enten mundtlig eller skriftligt at henvende sig til Eieren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Gørtlund Bye Holsted Sogn ved Ribe d. 18 Novbr. Niels Thuesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Placat. Grindsted Kirke i Ribe Stift, som er i forsvarlig Stand og hvortil aarlig svares en Tiende afgift af omtrent 60 Tdr. Rug, der betales efter Capitelstaxten, bliver ved een eneste Auction bortsolgt i Grindsteddahls Kroe Løverdagen den 17de December førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Conditionerne ville 8 Dage forinden Auctionen være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Kjøbere til denne forddeelagtige Eiendom indbydes. Herredscontoiret i Kolding den 14de November 1831. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Fierde Klasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Til Documenter efter Stempelpapirs Forordningens No. 2. Fr. 5 H. Litt. b. Schifter 1831. Falkenskjold. John Finsen, 10 Rigsbankskilling Kongelig Majestæts CancelSølv. lie=Secretair Byefoged for Ringkjøbing og Herredsforged for Uliborg Hind Herreder giør vitterligt: At for mig haver andraget Landvæsens-Kommissair Procurator Lütten af Ringkiøbing hvorledes han som Mandatarius for afdøde Enke Frue Ammidsbøls Boe paa Søegaard paa Holmsland Nye Sogn Ringkiøbing Amt, skal finde sig beføiet at udtage denne Stevning, hvorved Boet agter at erhverve Mortifications-Dom paa en under 13de Marts 1806 af Mads Pedersen til afgangne Cancellie-Assessor Ammidsbøl udstædt Panteobligation for 96 Rdr. 3 Mk. D. C. med 2den Prioritets Panteret i Gaarden Abisgade i Thorsted Sogn Hind Herred Ringkiøbing Amt af Hartk. 3 Tdr., tinglæst under 19de Marts 1806. Og er afdøde Frue Ammidsbel, Enke efter ovenanførte Assessor Ammidsbølunder 10de August f. A. forundt allernaadigst Bevilling, til saadan Doms Erhvervelse paa Grund af Obligationens Bortkommen. Thi som denne Sag foretages inden Uliborg Hind Herreders Ret den 4de Onsdag i Januar 1833 Formiddag Kl. 10 saa indstevnes herved, overeensstemmende med cit. allernaadigste Bevillings Jndhold, med Aar og Dags Varsel den eller de som maatte være i Besiddelse af foranførte Obligation, der og da at møde, for deres lovlige udkomst dertil at bevise, da den, saafremt ingen melder sig, vil ved Dom blive mortificeret og som ugjeldende for Fremtiden udslettet af Pantebogen. Forelæggelse og Laugdag er afskaffet ved Ford. af 3die Juni 1796. Ulfborg Hind Herreders Contoir d. 6te Novbr. 1831. John Finsen. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Ved Proclama som vil blive læst ved Hierm Ginding, Herreders Ret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Sognepræst til Sevel Menighed Rasmus Hørning og forhen afdøde Hustru Maria Sophie fød Mehl indkaldede med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den Nellemann. 7de November 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Placat. Paa Grund af Reqvisition fra Procurator Seidelin i Fredericia, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Peder Thomsen tihørende Sted, beliggende paa Folderup Byes Mark i Herslef Sogn, staaende for Ager og Engs Hartkorn 5 Skp. 1 Fdkr. 2 enfjerdedeel Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Tirsdagen den 6te December d. A. 20de f. M. og 3die Januar 1832. hver Dags Formiddag Kl. 10, de tvende første paa Fredericia Raadstue og den tredie paa det sælgende Sted. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Liebhaverne indbydes. Boeck. Fredericia den 8de November 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Proclama. Jfølge Proclama, som den 22de September d. A. er tinglæst ved Lemvigs Byetingsret, og den 10de f. M. ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, bliver Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet, efter Enkefrue, Justitsraadinde Christiane Sophie Petrine Schønau, fød Schaumburg, Enke efter forhen afdøde Justitsraad Bye og Herredsfoged Schønau, herved med 12 Ugers Varsel indkaldet til, inden forbemeldte Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre sit formeentlige Krav. Saa indkaldes og den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel for at legitimere og paasee deres Arveret, Stifteretten i Lemvig, den 8de November 1831. Gundelach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
At jeg har etableret mig som Guld- og Sölv Arbeider her i Byen og boer i Huset No. 175 i Skolegade, er jeg saa frie herved at bringe til offentlig Kundskab; ligesom ogsaa, at reel Behandling stedse skal være min Bestræbelse. Ribe den 1ste November 1831. Andr. Dyrebye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Söndagen den 20de November R. H. R. Concert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-22
Kongelig. allernaadigst. privilegerede. Stifts Alder. og Adresse c. Vis, som forsendes. med Brevposten, overalt i Danmar, og Hertugdømmene. No. 93. Tirsdagen den 22de November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-22
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hypoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-22
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-22
Belgisk hollandske Anliggender. Den sidst meddeelte Erklæring fra Kong Wilhelm til Conferentsen bliver i flere Pariser-Blade mistænkt som uægte, hvorimod Gazetten, der først anmælde te samme, forfægter dens Ægthed. At den i det Mindste omtrent udtalet Kong Wilhelms Tanker, synes at fremlyse af adskillige Meddelelser om de belgiske Anliggendet, som den hollandske Udentigsminister har fremlagt for General-Committeen i Generalstaternes andet Kammer. Hvorom Alting er, saa forsikkres der nu, at de hollandske Befuldmægtigede i London have overrakt de 5 Magters Gesandter en Note, hvori der forlanges 4 Maaneders Frist, inden det afgiørende Svar paa Fredsforslaget meddeles. Fra en anden Side erfarer man, at en Søn af Baron v. Herkern er d. 3die d. M. afreist over Hamburg til St. Petersburg og har af Kong Wilhelm faaet det Hverv, at forespørge, om Keiser Nicolaus har besluttet sig til at ville see sin Ne ven udelukket fra den belgiske Trone, og om han Jntet vil gjøre for at forhindre denne ved Antagelsen af Fredstractaten fuldbragte Udelukkelse. Først efter at have modtaget Svar paa denne Forespørgsel, vil Kongen bekjendtgjøre sin endelige Beslutning. Medens enkelte Blade i dette og andet Mere see et Varsel om en Krig, ja endog tale om en Alliance mellem Rusland og Preussen, finde derimod andre Blade i de Afvæbninger, som foretages i de preussiske Lande, en sikker Borgen for Fredens Vedligeholdelse. - Fra Brussel skrives at en fra London indtruffen Couteer har medbragt Efterretning om, at Conferentsen har anerkjendt Leopold d. 1ste, som Belgiens Konge, og at man om denne Sag venter en ny Protocol. Endvidere berettes herfra, at et nyt Ministetium endelig er constitueret, hvori Hr. v. Meulenarre beholder det udenlandske Departement, Hr. Coghen Finantserne, Hr. Raikem Justitsen; Hr. J sider Fallon erholder Pottefeuillen for det Jndre; Hr. Carl v. Brouckere bliver i Krigsdepartementet, men uden at Deeltage i Ministerconseillet, og de Herter Felix v. Merode og de Theux ere udnævnte til Medlemmer af Conseillet, uden Portefeuille.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-22
Engelland. Den meget befrygtede Folkeforsamling, som d. 7de skulde have været afholdt i London, blev opsat paa Grund af, at Ministeren for det Jndre havde erklæret en saadan Forsamling for oprørsk. Desuagtet mødte dog en Deel Godtfolk paa Forsamlingsstedet, hvor en Steenhugger besteeg en lille Høi og holdt en Tale om Nytten af aarlige Parlamenter, hemmelig Stemmegivning, o. s. v., hvorved det imidlertid er meget at beklage, at kun en liden Deel af hans politiske Viisdom kom for Lyset, eftersom nogle Skalke listede sig til bag fra og midt under Foredraget kastede Taleren ned fra Høien i en Vandpyt, hvori hans patriotiske Jld ganske blev slukket. Den utaknemlige Hob geraadede dette til usigelig Moro; men den blev ogsaa straffet derfor: thi da en anden Politicus strax efter betraadte Talerstolen og i Talens Løb opfordrede dem, som deelte hans Anskuelser, til at række Hænderne i Veiret, saa benyttede de talrige Lommetyve sig af Leiligheden og udplyndrede Tilhørernes Lommer. Under alt dette tog Hoben bestandig til og afstedkom adskillige Uordener, indtil endelig Politiet fik den adsplittet. Medens alle Reformbladene fremstille Folkebevægelserne i Hovedstaden, som aldeles ikke forlige, gjøre Torrybladene sig al Umage for at stille dem i et andet Lys. Der træffes ogsaa de alvorligste Foranstaltninger til at forebygge de befrygtede Følger deraf, og en stærk Militærmagt contentterer sig i Nærheden af London. J Coventty, Worcester og flere andre Stæder have foruroligende Opttin fundet Sted, og der er overhovedet endnu ingen Ende paa Reformforsamlinger. Man tvivler ikke længere om, at jo den nye Reformbil vil gaae igjennem i be ge Huse. Selv de ivrigste Antireformister føre et langt meere maadeholdent Sprog, og Biskoppen af London skal med 5 andre biskopper have erklæret at ville stemme for Billen. - Fra China haves over St. Helena yderst ubehagelige Efterretninger. Jmellem de Jndfødte og Britterne, som opholde sig i Macao, vare alvorlige Misforstaaelser udbrudte, og en Deel af det brittiske Factori var som en følge deraf, afbrændt. En Proclamation var udstedt fra Factoriets Side, hvori det erklæredes, at da den brittiske Handel med China ikke længere med Sikkerhed kunde drives, skulde al Handel mellem begge Riger ophøre for det Første.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-22
Frankerig. J den senere Tid hersker stor Virksomhed i Forhandlingerne mellem Cabinetterne i Paris og Wien. Det franske Ministerium har anvendt alle mulige Midler, for at bevirke en Standsning i Østerrigs Rustninger. Herpaa vil dette Rige kun indlade sig under den betingelse, at Franketig ligeledes gjør Begyndelse med sine Troppers Afvæbning. Da dette imidlertid vilde være høist betænkeligt paa en Tid, da Forkastelsen af Lamarqves Forslag om Nationalgardens Mobilisation har gjort et meget slemt Jndtryk paa Publicum, saa har man maattet opgive Afvæbningsplanen. Dette har foranlediget Wiener Cabinettet til at erklære at den italienske Hær vil blive forstærket; hvilket atter har fra Frankerigs Side fremkaldt det Svar, at en saadan Forstærkning vil ufortøvet drage en Lov efter sig, om at gjøre Nationalgarden modil. For imidlertid ikke at drive Sagen til det Yderste, finder Mobilisationen for det Første kun Sted paa Papiret. - Skjønt man endnu fra adskillige Steder, f. Ex. nylig fra Rodez, hører om urolige Optrin, og skjønt det ikke mangler paa fordægtige Fremmede og Carlister, som hist og her drive deres Jntriguer; saa lyde dog Efterretningerne fra det Jndre nu langt meere beroligende end tilforn, og navnlig aftaget i Vende Antallet af Urostifterne daglig. De sidste Fængslinget der ere af høieste Vigtighed, da man ved Fangernes Udsagn er kommen paa Spor efter hele Sammenhængen i de Jntriguet, ved hvilke det styrtede Dynasti haabede at fremkalde en Borgerkrig. Flere Geistlige og Adelsmænd af anseelige Familier ere ved disse Opdagelser compomitterede. Den 3de November (Carlsdagen) skal have været bestemt til Udbruddet af en almindelig Opstand. - Paa den hele afrikanske Kyst yttrer sig en fjendtlig Stemning imod den franske Occupation af Algier. Fra Marokko ankomme idelig Frivillige til Omegnen; i Algier befrygtede man et Angreb af Beien af Tanger; Veduinerne vare allerede rykkede et anseeligt Stykkeftem paa den anden Side af Bona, og en Deel af dem havde forenet sig med Marokkanerne; General Bover i Oran havde maattet udholde et 8 Dages Angreb af den marokkanske Scherif. El Ham, og blev truet af et nyt Anfald. Keiseren af Marokko har ikke længere nogen Magt i sit Rige, men har maatte flygte ud af sin Hovedstad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-22
Portugal. Medens man snart venter at høre om, at Don Pedto et paa Veien til Portugal, overraskes man høilig ved den Efterretning, at den engelske Regjering har givet befaling til at lægge Beslag paa alle de til Don Pedros Expedition hørende Skibe, og at dette agsaa er iværksat med Skibet. Kongresso, i Dunerne og med Fregatterne, Juno og Asin, i Gravesend. De constitutionelle Portugisere i Engelland, ere ude af sig selv af Bestyrtelse; de holdt strax en Forsamling, besluttede at indgive Protest imod det Forefaldne og skikkede en Coureer til Den Pedro i Paris. Der forsikkres at denne Forholdsregl har ingen politisk Betydning, men er foranlediget ved ulovlig Hverving af engelske Rekruttet til fremmed Tjeneste. Jmidlertid lode Vedkommende sig ikke nøie med denne Grund, men sporge (vel ikke med Uret) hvorfor Regieringen saalænge har tilstædt det, og nu anholder Expeditionen netop i det kritiske Øieblik. Fyrst Talleyrand skal ogsaa have gjort den engelske Regjering alvorlige Forestillinger om denne Sag; men Resultatet deraf er endnu ubekjendt. Det var især Jrlændere, som Don Pedros Agenter havde hvervet, og man ventede allerede i Dublin Skibe, som skulde afhente de Hvervede, hvis hele Antal angives til 2500 Md. Nu ville Vedkommende blive kjephøiede i Lissabon, hvor allerede forud Geistligheden, skal have tænkt paa at krone D. Miguel, hvis Fødselsfest d. 26 Octbr. feiredes med megen Pomp. Om den til samme Tid forventede Amnesti høres Jntet; tvertimod have siden endnu flere Fængslinger, fundet Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-22
Schweitz. Det stadfæster sig ikke alene at Oberst Bourquin personlig og ubetinget har underkastet sig, men ogsaa at det Samme er Tilfældet med mange Menigheder i Canton Neuschatel, og deriblandt saadanne, som vare udsktegne for at være de meest gjenstridige. Der gives imidlertid dem, som tvivle om, at denne Underkastelse er velmeent. Canton Bassel ansees Udsonningen imellem Partierne for en Umulighed, og man tvivler nu ikke mede om, at en Adskillelse vil finde Sted, saa at Hovedstaaden faaet sit District for sig selv, men det øvrige Canton indlemmes, deels i Solothurn, deels i Aar gau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-22
Choler a. Det er dog virkelig den asiatiske Cholern, som er udbrudt i Sunderland, og den har allerede yttret sig paa flere andre Steder i Grevskabet. Dutham. Man har ogsaa Efterretning om at den er udbrudt i Gibraltar. J Hamburg var indtil d. 18de November Summen af de Angrebne 807, af de Døde 428, af de Helbreddede 289. J Altona er man endnu bestandig fri for Sygdommen; derimod. har den yttret sig i Glückstadt, dog kun med afgjørende Vished hos 1 Patient, som endnu lever og er i Bedring. Paa den hannoverske Side er den mindre skaansom, den har der i det Hele bortrevet 62 Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-22
Blandinger. Det beyder, at den preussiske Regiering indstændig har anbefalet mere Mildhed og Skaanse, mod de stakkels Polakker. Det samme forsikkrer et Pariser Blatat være skeet fra Frankerigs Side, men lægger til, at Keiser Nicolaus derpaa har svaret kort og godt at han selv vil bestemme Polens Skjebne, og at han ikke har i Sinde at modtage Nogens Raad i denne Henseende. Man vil vide, at det russiske Senat er stemt for Polens fuldkomne Forening og Sammensmeltning med Rusland. - Den berømte polske Digter Niemewies befinder sig for nærværende Tid i London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-22
Jfølge Efterretninger fra Modon af 15de October, var i Napoli di Romania Alting i den storste Forvirring.