JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1810-12-13
Efter Hs. Maj. allernaadigste Bestemmelse er Enken efter forhenværende resid. Capellan Holst i Nysted aarligen tillagt 300 Rd. til hendes Børns Opdragelse. J Nysted bliver ingen Kateket beskikket; men Capellaniets ringe Jndkomster skal anvendes til Skolevæsenets Forbedring. (Marib. Avis.)
Viborger Samler, 1810-12-13
Kjøbenhavs Torvepriser vare sidste Postdag: For Hveden indtil 17 Rd. 4 Mk.; Rug 11 Rd. 4 Mk.; Byg 11 Rd. (Politievennen)
Viborger Samler, 1810-12-13
Bekjendtgjørelser. En Person af sadt Aldet som i en Række af Aar har været ved Jordegodsers Administration og Opsigt over Avlingen, ønsker sig anbragt et samme Fag til førstkommende Mai 1811, enten som Forvalter eller Avlingsbebestyrer; Vedkommende behager at henvende dem paa Adressekontoiret her, som giver Underretning saavel om hans Opholdsted, som og foreviser hans Rekommendationer.
Viborger Samler, 1810-12-13
Got Hvedemeel faaes paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1810-12-13
1500 Rdlr. Umyndiges Penge ere at bekomme til Laans i Viborg Kjøbstæds verdslige Overformynderie, imod reskriptmæssig Pandt hos undertegnede Overformynderie i Viborg Snapsting 1811. Viborg Overformyndere den 11te Decbr. 1810. C. Jørgensen. W. Stilling. P. M. Dee bekjendtgjøres herved: at det mig tilhørende Huus, som Skrædermester Sr. Joseph Richter har til Leie indtil 1ste Mai 1811, bestaaende af 6 Fag, med tilliggende liden Hauge, beliggende i St. Mathis: Gaden mod Søen, bliver opstillet til offentlig Auction paa Raadhuset her Fredagen den 21de Decbr. Kl. 2 Eftermiddag, og paa de da bekjendtgjorte Conditioner, om antagelig Bud skeer, bortsolgt. Viborg den 12te Decbr. 1810. Astrup.
Viborger Samler, 1810-12-13
Forpagtning. Formedelst Dødsfalder Hvanstrup i Gislum Herred, Aalborg Amt, at faae i Forpagtning paa 6 Aar, at regne fra 1ste Mai 1811, dens aarlige Udsæd er circa 22 Tdr. Byg, 40 Tdr. Rug og 60 til 70 Tdr. Havre, avles aarlig Enghøe 70 til 80 Læs. Med Forpagtningen følger noget Hoveri af Pløie Spænd= og Gangdage, saavelsom Kirke- Korn-Tienden i Ulstrup og Vester Hornum Sogne af 190 Tdr. Tiendeydende Hartkorn, og, for Ubekjendte meldes, at til Udskibningsstedet, for Gaardens Produkter, nemlig ved Løgstør, haves kuns 2 Miil. Besætningen har hidtil været 12 Bester, 70 a 80 Fæekreature, samt 120 Faar. Eiendommene saavelsom Tienderne ere især af fortrinlig Godhed. Forpagtningsvilkaarene kan erfares og accorderes med Eieren paa Gaarden. Hvanstrup pr. Hobroe den 4de Decbr. 1810.
Viborger Samler, 1810-12-13
Min iboende Gaard (Rønbergs Gaard kaldet der formedelst anden Bestemmelse af Bopæl, underhaanden at faae til kjøbs. Gaarden som er beliggende ved Skive Byes Østerport er bekjendt nok for dens gode Beliggenhed for Handel, der i mange Aar har været drevet udi Samme. Bygningerne er alle i god Stand. Med Gaarden følger forden Hauge og Tømmerplads, centet bag ved samme beliggende betydelig god Græstoft. Alt kan sælges paa billige Vilkaar, hvorom handles med Eieren. Skived. 30te Novbr. 1810. A. M. Voetmann.
Viborger Samler, 1810-12-13
Dersom en examineret Gjordemoder, der er duelig, sædelig og ei for gammel, vil flytte til Vestervig, Sogn i Thye, kan hun ei allene vente, at faae et passende stort District og hvad Anordningerne tilstaae en Districts Gjordemoder, men hun kan med Sikkerhed haabe aarlig fast Tillæg og gode Vilkaar. Man ønsker helst et Fruentimmer, der kunde paatage sig at give Pigebørn af Bondestanden Underviisning i almindelig Syening, samt i at vaske og stryge got. Det nærmere aftales med Præsten Bender i Vestervig pr. Thisted.
Viborger Samler, 1810-12-13
De som har noget at fordre efter paa Langesgaard i Sallingland, Viborg Stift, ved Døden afgangne Poul Pedersen Goul, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, med deres Paastand for mig, som Skifteforvalter, at fremkomme og beviisliggjøre inden benævnte Tids Forløb; ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, for at legitimere og paasee deres Arveret. Skive d. 30 Novbr. 1810. O. Selmer.
Viborger Samler, 1810-12-13
(Hermed følger Tillæg.) Jndenlandske Tidender. Hr. Pastor og Ridder Karup i Vivild, har, ifølge Udgiverens i Samleren yttrede Ønske, om Spaans Trækning til Bogbinder= og Skomager Brug, havt den Godhed at underrette mig om "Atden i nogen Tid standsede Spaantrækning i Landsbyen Allerup ved Løvenholm pr. Randers, atter ler begyndt. Spaanfabrikøren hedder Johannes Dolberg. Den første Fabrikation har han solgt til Kjøbmand H. Smith paa Brødregaden i Randers, der udsælger dem. Men, da Manden ikke har kundet skaffe sig tørt Træ, ere de endnu vaade, saa de som bruge dem, maae iagttage, at de tørres først, inden Bundtet løses, paa det de ei siden skal trumme sig og fordærve hvad de bruges til. At denne Slags Fabrik ellers baade maatte vedvare og fleresteds i Landet anlægges, og især, at Spaanen, maatte trækkes af tørt Træ, er at ønske og haabe.
Viborger Samler, 1810-12-13
Vore Papiirsmøller kunde og baade vinde Penge og tiene enhver som bruger Papper og Karduspapiir, som de hyppigen fabrikerede slige Ting, der nu ere saa kostbare, at man endog tør begiære 1 Rd. for len hollandsk Pap, som før kostede 10 a 12 s. Vore Kjøbmænd have saadan Mangel for Pakpapiir, at det ringeste nu kan koste 48 s. Pundet og vore Tobaksfabriker kunne ikke engang faae Karduserne indpakkede i Landets Papiir. Naar man betænker hvilken rivende Afsætning allene disse 2 Fabrikater have, er det besynderligt, at ikke flere anlægge saadanne nyttige Værker. Den Anle, at Klude ikke samles, er i Sandhed ugrundet; thi mange Centner Klude maae, af Mangel paa Afsætning i Landet selv, skibes ud- og til Kjøbmandens Pakpapiir kan endog de ringeste Klude anvendes.
Viborger Samler, 1810-12-13
J Randers Avis foreslaaes den jydske Bondekarl, at strikke Strømper i sine ledige Timer. Som en Træghed anseer man, at det ikke skeer. Men man tillader mig, med ald min Lyst til at ønske Huusstiden fremmet, at indvende "Det er ikke let Just. 13de December 1810. i de aldre Aar at lære Fingrene til hurtig Strikning, og kun den hurtige er fordeelagtig og moersom. Man skal lære Børn at strikke og det, efter min Mening, baade Piger og Drenge, uden Skaansel, af enhver Stand, og kun derved kan hele Landet blive en Strømpefabrik. Derved har man i Hammerum Herred saadant Greb paa denne nyttige Flidsgreen. Det burde altsaa, hvor det ei kan læres hjemme, læres i Skolerne; thi, hvad der i Fremtiden nytter og selv moerer den Gamle og Svage at bruge Hænderne til - ja som endog kan forrettes uden Lys og ved at passe mange andre Sysler, det synes mig at fortjene ligesaamegen Opmærksomhed som at lære at læse maadelig inden i en Bog og oprense den udenad, uden at forstaae den. J Østerrig lærer Soldaten at spinde, muligt at strikke med, for at fortjene noget og ikke have Tid til Svir og Lediggang i sine Tjenesteaar og, hvad Strømpe strikning angaaer, skal man dog ikke let finde noget Haandarbeide, der saalidet kræver Sandsernes Brug, og Anstrængelse, som dette. (Udgiveren.)
Viborger Samler, 1810-12-13
Bekjendtgjørelser. Paa Undertegnedes Forlag agtes udgivet en Fordanskning af L. A. Senecas samtlige Værker ved Hr. Dr. C. G. Limkilde, Sognepræst i Sæbye, der alt har givet en heldig Prøve paa denne berømte Forfatters Skrivter ved de to Bind, som i Aarene 1801. og 1804 udkom med priselig Understøttelse af Selskabet tilde skjønne Videnskabers og Smagens Udbredelse. Paa det de, der ikke kjende Originalen, kunne vide, hvad de kunne love sig af en Seneca, hidsætter jeg her den saa træffende Dom, som den for sine Jndsigter og Smag bekjendte Professor Tortil Baden i No. 21 af lærde Efterretninger for 1802 fældte om denne Skribent: Jngen Filosof kan med mere Jver og Fynd forsvare Menneskets Frihed, end Seneca har gjort det. Jngen har mere anstrænget sig for at bevæbne "Dyden mod dens aabenbare og skjulte Fiender og det med Vaaben, ligesaa forskjellige, som de ere, mod hvilke samme skal gjøre Tjeneste. Seneca er at betragte som et moralsk Rustkammer, hvori Stort, og Smaat, Let og Tungt afvexler med hinanden uden denne stive Regelmæssighed, som desuden maae forstyrres, saasnart det kommer til Alvor. Og han viser os ei allene Vaabnene, men ogsaa deres Brug, log fører os saa at sige midt ind i Kampens Tummel. Det er et Magazin af Leveviisdom, skikket saa got som noget andet til Baghold for moraliserende Folkelærere, som trænge til paalidelige Erfaringer, dybsindige Tankesprog og disse med en Dominisinos Malerie certerende Beskrivelser paa Dyden, som neppe finde deres Lige.
Viborger Samler, 1810-12-13
J det jeg saaledes smigrer mig med det Haab, at mine Landsmænd gjerne ville bidrage til Fuldførelsen afet saa vel begyndt Arbeide, har jeg herved den Ære at indbyde til Subskription paa samme. Dem, som ei allerede eye de udkomne 2 Bind, overlades disse tillige for den første billige Priis. For de følgende vil denne blive saa moderat som Tiderne tillade, og sikkert forholdsviis 1/2 Deel lavere for Subskribentere, end andre Kjøbere. De Hr. Samlere tilstaaes hver 10de Expl. frit. Det Videre kan behagelig erfares af den udstædte Plan. S. Hempel. Subskription modtages herpaa hos A. F. Just. En Capital stoer 2,400 Rd. private Penge, en dito stoer 1,259 Rd. 2 Mk. 6 2/3 s. og en Dito stoer 3000 Rd. nyndiges Midler, kan faaes til næste Snapsting 1811, imod lovlig Pant og Renter, hos Cancellieraad og By ford Rommedahl i Hobroe. Voldberg Mølle beliggende i Hee Sogn, 1 Miil Nærden Ringkjøbing, er underhaanden at faae tilkjøbs hos underskrevne Eier. Møllen er af ham nye opbygt og indrettet til Beboelse for en Familie uden Bondestanden, den har tvende Rugværne og en Pilleqværn, gode Forraad af Vand; dens Mølleskyld er af frie Hovedgaardstaxt 12 Td. 4 Skpr. 1 Fdkr. af Agger og Eng Hovedgaardstaxt, Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 2 4/5 Alb. samt ufrie Hartkorn paa Eng 1 Td. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 ½ Alb., beliggende i en god Kornegn, nær ved Fjorden. Skulde Møllen ei underhaanden vorde solgt, bliver samme stillet til offentlig Auction i Møllen næstkommende 25 Februar 1811. J. H. Frich.
Viborger Samler, 1810-12-13
Fredagen den 28de Decbr. d. A. og følgende Dage bliver i Sønderburg ved offentlig Auction bortsolgt det der indbragte og condemneerte Kufskib, die Boere, fra Riga, med dets Ladning som bestaar af: circa 40 Skpd. reen Hamp. 220 Skpd. Potaske i 65 Foustagier. 6 Favne Birke og Fyrrebrænde. 205 Stkr. Matter.
Viborger Samler, 1810-12-13
5 Stkr. nye Troffer, og endeel Skibs Proviant.
Viborger Samler, 1810-12-13
i Skibet er bygget af Eeg, circa 74 Commercelæster, stort med Master, Rundholter, Ankere og Touge, staaende og løbende Redskaber, samt alt andet Tilbehør, der alt er i god Stand. Conditionerne saavelsom Proverne og Inventarii-Listen, kan 8te Dage forinden Auctionen erfares hos Hr. Lorents Karberg P. Schn i Sønderburg og hos Contorist Hr. Hassert i Kiel.
Viborger Samler, 1810-12-13
Til Efterretning for Vedkommende, som ønske at levere Remontheste, bekjendtgjøres herved, at RemoniCommissionen agter fra Nytaar af, at slutte Contra ter og Leverancerne af de fornødne Heste, under følge de Betingelser, nemlig: 1) Hestene kunne leveres i Sielland, Fyen, Jyllan, eller Hertugdommene, paa hvilket Sted Leverandet rerne helst maatte ønske det. 2) Høiden af Rytterhestene skal være 10 Qvarteer i Dragon- og Husarhestene 9 Qvarteer 4 Tomme Silandsk Anlæg Maal. 3) Hestene maae have 5 Aars Alder, dog kunne ogs enkelte 4re eller 6aarige antages, naar disse udmake sig ved en fortrinlig stærk og god Form. 4) Saavidt mueligt ønskes kun danske Heste; Mark heste kunne ingenlunde antages. 5) I øvrigt maae alle Hestene uden Hensyn til Farve være af god Skabning, frie for alle synlige eller visentlige Feyl, og af den Beskaffenhed, at de i at Deele, efter Commissionens Bedømmelse, kunne ansøntjenstdygtige. De maae til den Ende være vel opsate, vel sluttede, ei lavere for end bag til, have i lige Ryg, ei Krydset afskydende eller tilspidset, slag stærke og reene Been, som hverken staae udad, indaeller formeget under, eller ud fra Kroppen. Fodskiftet maae være lige, let og kraftfuldt, hvis ken snevert, skrævende, flettende eller kastende. 6) Ved Contrakternes Slutning forbinde Leverands rerne sig til, at erlægge en Mulct af 5 Rd. til Danske Krigshospitals=Kasse, for enhver Hest, der i leveres, overeensstemmende med de her anførte Bets gelser til fastsat Tid og Sted. 7) Hestenes Besigtigelse og Modtagelse af Commissinen, skeer i Holsteen fra Marti Maaneds Udgang 181 og i Jylland, Fyen, og s. v., fra den 1ste Juni sam Aar, paa de Dage, som betimeligen forud bestemme for ethvert af Leverancestederne. Anmeldelserne om at erholde Leverance af Heste maae skee skriftlig, enten til mig, Generalmajor v. Machalenburg, Deputeret i det Kongl. General-Commsariats=Collegio i Kjøbenhavn, eller til mig, Kammerh re og Oberstlieutenant Baron Kragh Juell WilAhrenfeldt paa Steensballegaard pr. Horsens, en til mig, Kammerherre og Oberstlieutenant von Thisanen i Kiel, eller til mig, Overkrigscommissair Neel gaard paa Castrupgaard pr. Ringsted, snarest muel i det seeneste inden den 15de Januar 1811, fra hvil Dag af, eller ogsaa for, om Vedkommende maatte ske det, Commissionen begynder at afslutte Contrakisk om Leverancerne, med de Leverandeurer, hvis Tilbudliere af den Beskaffenhed, at en Leverance kunne overde, ges dem. I øvrigt er det nødvendigt at i enhver Anmeldelse delig og bestemt anføres, hvormange Heste og paa hi ket Sted, Enhver helst ønsker at levere, samt til hvilke nøieste Priis. Remonte=Commissionen d. 24 November 1810. Mechlenburg. K. J. W. Ahrenfeldt. v. Thienen. Neergaard.
Viborger Samler, 1810-12-13
En hvid Aarings Soegriis er i Lordags bortgaaFinderen bedes at levere den til Eieren. Ditlev Pedersen. i Nedergade i Viborg.
Viborger Samler, 1810-12-17
No. 101. .
Viborger Samler, 1810-12-17
London den 26de Novbr. (Af Monitøren.) Kongens Tilstand er endnu sikke bedre. Den 28de skulle Geheimeraaderne samles, saahøre Lægernes Udsagn og derpaa give Beretning til begge Husene. Vi høre, at man i Varel allene, ifølge den franske Brandforordning, har i 2 Dage opbrændt 39 Fragtlæs engelske Vahre.
Viborger Samler, 1810-12-17
Man har sagt, at Admiral Lors Cochrane med sin et Lystjagt var taget af et fransk Krigskib; men det har ikke stadfæstet sig. Han var først i denne Maa med hos Marquis Roman i Hovedqvarteret, Den 21de Novbr. om Morgenen Kl. 3 1/2 gjorde Marquis Wellesley Opvartning for Hs. M. Kongen af Sverrig i Hotellet Clarendon (Band i Street)
Viborger Samler, 1810-12-17
Efter en lang Samtale ledsagede Marquien Kongen til sin Kareth og begav sig med ham til Statssekretærkontoret, Admiralitetet og flere Regjerings kollegier. Om Aftenen spiste Kongen hos Marquien i Selskab med Grev Harrowby, Major Armstrong, Dherr. Culling, Smith, Hamilton, Capt. Mainvairing &c.
Viborger Samler, 1810-12-17
4 af vore Fregatter have ved Cherbourg laget 2 franske Fregatter paa Strand, ved Navn Amazone og Elisaa.
Viborger Samler, 1810-12-17
Der er i Dag kommen en Brevsæk fra Helgoland. Man melder derfra: at en fransk Flotille paa 25 Kanonbaade og Brigger vare samlede ved Den Wangardog, hvorfore Capt. Stuart med sin Eskadre havde begivet sig til Kysten.
Viborger Samler, 1810-12-17
Vi have Breve fra Lissabon, som ere af 12te Novbr. End ikke da var noget forefaldet mellem vor og den franske Armee. Til vor Forundring er den franske Armee got klædt og næret. Den er ifærd med at angribe Abrantes Regntiden begynder; men de Franske bygge sig Hytter, og lade som de ville kampere. Efter Breve fra Cadix af 8de Novbr. holder Smitten endnu ved i Staden og der døe daglig 50 Mennesker; men det er ikke den gule Feber. En Portugis, Miscarachas, som før var Adjutant hos Junot og nu som Coureer skulle gaae til Paris, have vi fanget. - Vi see med Bedrøvelse, at vor Bekymring for Udfaldet paa den skrækkelige Kamp ved Tajo, efter alle Tidender fra Lissabon, er grundet. Vi maae troe, at Drouet med 25000 Md. har forenet sig med Massena og at Abrantes beleires. (Monitøren anmærker herved "End ikke den 15de Novbr. var Drouet forenet med Massena; men desuagtet beleirer Prindsen dog Abrantes og manøvrerer paa begge Sider af Tajo.) Massena vil vist ikke opgive sin Plan. Da Abrantes beleires, saa maae den allierede Armee enten see paa, at den falder, eller og vove et Slag. (Alt. Merk.)
Viborger Samler, 1810-12-17
Paris d. 3die Decbr. I Gaar havde Senatet høitidelig Audients i Anledning af Keiserens Kronningsdag. Præsidenten overrakte Senatets Takadresse for Budskabet om Hs. Majestæts Svangerskab. 12 fattige Piger, bleve udstyrede hver med 1200 Fr. af Staden, de bleve givtede med 12 Soldater.
Viborger Samler, 1810-12-17
Fregatterne Amazone og Elisa have ved Cherbourg havt en Fægtning med en engelsk Division; men ere begge lykkelig komne i Havn.
Viborger Samler, 1810-12-17
Monitøren leverer Beretning over det i Værk værende Cartel med England om Fangers Udvexling, med tilhørende 18 Attstykker. Man seer heraf, at Aarsagen hvorfor det ikke kom i Stand, er fordi, at England ikke ville medregne de fangne Spanier og de 17000 ved Hannovers Overgave krigsfangne Hannoveranere; uagtet at over 9000 af disse Hannoveranere vare imod det givne Æresord gaaet i engelsk Tjeneste og uagtet, at Frankrig endog tilbød at løslade 20000 Spanier, uden Vederlag. England tilbød at løsgive 3000 Franske for de 17000 Hannoveranere. Frankrig tilbød endog at være fornøiet med at faae 6000 Franske løs for disse 17000 Md.; men heller ikke dette ville England. Hr. Mackenzii seilede d. 6 Novbr. hjem.
Viborger Samler, 1810-12-17
Fra Portugal siger Monitøren: Portugiserne elske ikke Englænderne. Engl. vilde det, og have derfor bemægtiget sig den portugisiske Armee ved at ansætte engelske Officerer overalt i den. De portugisiske Generaler ere lagde i Fæstninger eller tjene ved Militsen. Alle Brigadegeneraler, een eller 2 Stabsofficerer og en stor Deel subalterne Officerer i hvert Regiment ere lutter Englændere. En stor Deel af Adelen fulgte med Prindsen til Brasilien, nogle ere i Frankrig, de andre ere afsatte fra deres Embeder. At Engl. ei undsatte Almeida og CindadRodrigo ophidsede Portugiserne. Regjerngsraadet selv. var utilfreds. Wellington udvirkede derfor, at den engelske Gesandt i Lissabon skulle underskrive enhver Regjeringsakt, før den var gyldig. Der kom da Forordninger ud, som lignede dem af Robertspierres Tid. Saasom: at ingen Portugisere, under Dødsstraf, maatte tale om Armeens Anliggender eller fortælle andre Nyheder, end dem som stod i den Lissaboner Avis. En anden Forordning befaler, ogsaa under Dødsstraf, Jndvaanerne at rømme og ødelægge ge Provianten og Møblerne i de Byer, som Engl. forlode; ja selv at opbrænde Kornet paa Marken, odelægge Møllerne og kaste det i Vandet, som en kunde ødelægges. Da Wellington saa tilsom, i 6 Dage, trak sig fra Mondego til Lissabon, steeg Misfornøielsen i Lissabon til det Yderste Folket knurrede lydelig og truede med, ikke at tillade Engl. at indskibe sig. Engl. opfandt da, at en Sammensværgelse var i Værk mod dem og sendte 50 Adelige, Præster og rige Kjøbmænd, ud af Landet. Deres eneste virkelige Forbrydelse var, at de lode sig forlyde med Engl. Lyst til at styrte Fædrenelandet og give det til Priis for dets egne Forsvarere. De tigeste og vittigste af dem bleve sendte til London; de andre arresterede eller førte til Brasilien. Engl. seende alle portugisiske Familier, som ville udvandre, til Amerika og ønske at Resten gik bort med thi desto færre have de at ernære. Heller ikke ere de rolige; de have kun 30000 Md. selv; 40000 Mk. Portugisere staae ved Siden af dem og bag ved den staaer 100000 Flygtninge og Lissabons uhyre Folkemængde, som lide Mangel paa Proviant, der endnu vil føles stærkere, naar de Franske besatte Alentejor Engl. have mange Syge og mange desertere fra dem Den engelske Soldat faaer daglig 1 Pd. salt Kjø en halv Ration Tvebak og en Portion Rum; den portugisiske Soldat faaer derimod kuns 1/2 Pd. Kjø og Brød; men ingen Rum. Dette opvækker og Misnøie." (Alt. Merk. og H. Corresp.,
Viborger Samler, 1810-12-17
Blandede Efterretninger. Fra Amsterdam klager man over: at betydelige Handelshuse ere i Begreb med at gjøre Opbud. Eet har maatte gjøre det paa 6 Millioner. Handelen ligger stille og man har i Betragtning af hvad det skeer udenlands, intet Haab til, at den bedres nu Den 4de Decbr. brændte man der en stor Den engelske Vahre.
Viborger Samler, 1810-12-17
J Middelhavets Havne har man taget alvorlige Forholdsregler, imod den i Kartagena, Mallaga og Cadix yttrede Smitte, som man anseer for den gule Feber.
Viborger Samler, 1810-12-17
Wiens Grosserere ville aabne et Laan paa 3 Millioner Gylden i rede Penge, for dermed at understøtte de Handlende, som kunne trænge dertil.
Viborger Samler, 1810-12-17
J Augsburg brændtes den 1ste Decbr. 10 os engelske Vahre.
Viborger Samler, 1810-12-17
Den 10de Decbr. afreiste Kronprindsessen af Sverrig fra Hamborg. Dagen før afreiste Hr. von Bourienne derfra til Paris. De svenske Rigstænder besluttede (efter Monitsren) i deres sidste Session "At den forrige Konge Gustaf Adolf og hans Efterkommere for evig skulle være landsforviiste af Sverrig og straffes med Døden, om de betraadde svensk Grund. For Prinds Oscar udsatte de 12000 Rd. aarlig, og for Kronprindsen 60000 Rd. Sverrigs Civilliste som før kostede 500,000 Rd. aarlig, er nedsat til 260,000 Rd.
Viborger Samler, 1810-12-17
Til Konstantinopel ere komne 300 Fartøier med Proviant. Storherren er endnu ikke reist til Armeen, endskjøndt mange af de asiatiske Tropper ere komne hjem, som erstattes ved andre fra Ægypten. Pachaen af Cairo har seiret over Mamelukerne og endet den indbyrdes Krig. Prinds Ponte Corpos Udvælgelse i Sverrig er kundgjort Storherren.
Viborger Samler, 1810-12-17
Kjøbmændene Müller et Markus i Kønigsberg have hørt op med at betale. Fra London, skrives, at Handelen standses og at Assurandørerne ikke ville betale de sidste i Østersøen forgaaede og konfiskerede Skibe. (Alt. Merk. og H. Corresp.)
Viborger Samler, 1810-12-17
Stockholm, d. 27de Novbr. Rigsmarskal Grev Axel v. Ferslems Bisættelse skal fuldbyrdes endnu i denne Uge, med alle de ved Seraphinridderes Jordefærd sædvanlige store Ceremonier. Liget er allerede bragt til Staden.
Viborger Samler, 1810-12-17
Livlæge Rossi er endnu her, og har hidtil ikke forladt det ham paa Slottet anviste Værelse.
Viborger Samler, 1810-12-17
Den 4de Decbr. Med Hs. Kgl. Majestæts naadige Villie har Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen, tilladt det Kgl. Videnskabernes Academi at erklær Høistsamme for dets første Medlem. (Statstid.)
Viborger Samler, 1810-12-17
Jndenlandske Tidender. Batteriet Trektoner, d. 10de Decbr. Fra den 8de til i Dag ere indpasserede 40 og udpasserede 44 Skibe. De Jndpasserede ere Provincialskibe, ladede med Provisioner. Underveis have de intet fiendtligt bemærket.
Viborger Samler, 1810-12-17
Kjøbenhavn, d. 10de Decbr. Kutterenthe Alban, under Sec. Lieut. Rosenørns Anførsel, har indbragt 2 gjenerobrede danske Jagter og en engelsk Slup med 7 Mand. (Statstid., Det Kgl. Reglement for Gjordemodervæsenets Indretning bestemmer endvidere blant andet: at Lønnen for en Distrikts Gjordemoder paa Landet bestemmes til 20 Rd. aarligen i Penge, 2 Favne Brænde eller et dertil svarende Qvantum Tørv, et 4 til 5 Fag stort Bondehuus med en dertil hørende liden Hauge, samt Græsning til en Ko, eller i det Sted saa megen Jord, som kan afgive saa megen Græsning. Skulde hun heller attraae Huusleie end frit Huus, maae samme bestemmes til 6 Rd. aarligen. De Jordegodseiere, som med Velvillie og paa egen Bekostning have gjort og vedligeholdt Jndretninger for Gjordemodervæsenet paa deres Godser, skulle ikke paa nye bidrage til disse offentlige Gjordemoder Jndretninger. Betalingen for Gjordemoderens Forretning fastsættes saaledes: for at betjene en Gaardmands Kone 4 Mk., for en Huusmands Kone 2 Mk., og for Jnderstes 1 Mk. Af alle andre, der opholde sig paa Landet, saavelsom af Kjøbstæd Jndvaanere, skal hun nyde i Betaling 4 Mk. eller 2 Mk., ligesom de hun betjener, nærmest kunne sættes i Klasse med Gaardmænd eller Huusmands Koner. Derimod skulle de uden Betaling betjene alle de Fruentimmer, som med Attest fra rette Vid kommende got gjøre, at de nyde Understøttelse af Fattigvæsenet.