JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
J Anledning af den vigtige Sag om Toldfrihedens Ophævelse i Ditmarschen har der været en Forsamling for at tage en endelig Beslutning desangaaende. Først kom nu detSpørgsmaal til Afstemning, om man paany skulde udnævne Commissarier, der for Hs. Majestæt skulde gjentage Land districtets tidligere gjorte Andragende; men, da kun tre Kirkesogne erklærede sig for en saadan Udnævnelse, blev Resultatet, at den ikke skulde finde Sted. - Hvad der dernæst kom under Discussion, var et Forslag, som gik ud paa, at man skulde henvende sig til Forbundsdagen i Frankfurt. J denne Anledning yttrede Fogden Nissen, at han var fuldkommen overbeviist om, at en Besværing af en saadan Natur som den nærværende vilde, saaledes som Sagen nu stod, saavel formelt som materielt af Forbundsforsamlingen er kiæres for ubegrundet: det første fordi der til en formel Begrundelse af denne Besværing for Forbundsdagen udfordres, at man iforveien har gjort Sagen anhængig for Landets Domstole, hvilket aldeles ikke er skeet fra Forsamlingens Side; det andet, fordi det først maa godtgjøres, om Sagen efter Landets Love kan forelægges Domstolene; men efter de slesvig holsteenske Retslove kan man hverken mod Regenten eller hans Jmmediat-Collegier fore Proces, med mindre man af disse har erholdt Tilladelse dertil. Ved Afstemningen blev ligeledes vedtaget, at man ikke skulde henvende sig til Forbundsdagen. – Det blev derfor endeligen besluttet, at, da Landdistrictet ikke finder sig forpligtet til at indgaae med noget Forslag efter det foreslaaede Grundlag ang. Erstatning for den Toldfrihed, det besad, fordi det ikke frivilligen har opgivet samme, det da i det uventede Tilfælde, at man skulde tvinge det til at orgive dets Toldfrihed, i Analogi med Fordn. 26de Nov. 1837, allerunder. skulde andrage paa, at det maatte være det tilladt at faae Sagen angaaende fuldstændig Erstatning for den ved Tabet af den contractmæssigt erhvervede Toldfrihed det tilføiede Skade afgjort for Domstolene.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Den 6te Dec. har Altona mistet en af sine virksomst og meest geniale Borgere, Bygmester H. W. Kessels, der, efter langvarige Lidelser, afgik ved Døden, i en Alder af 62 Aar. Den Hedengangne besad en udbredt Kunstnerhæder og den almindeligste Agtelse. (Rd. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Aarhuus Avis meddeler følgende kjøbenhavnske Nyheder; Den bekjendte "gale Jennette", forhenværende Lærerinde i Fransk, er død paa Frederiks Hospital, hvor hun ved kgl. Naade havde fri Pleie. - Generalkrigscommissair Peter Saabye ligger, efter Forlydende, meget syg. – J Løverdags aabnedes Pedrin's og Kromayers Udstillinger af tydske og franske Bonbons. Paa Kjærlighedsstien udenfor Vesterport er forleden Morgen fundet en død ubekjendt Mandsperson.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
J Slesvig har en hidtil uopdaget Person begaaet den Nederdrægtighed, om Aftenen i Mørke paa Gaderne at overstænke flere Herrers Cheniller og Kapper med Svovlsyre (Victriololie; hvorved de ere blevne ganske fordærvede.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Natten mellem den 30te og 31te Dec. Kl. omtrent 11 vaktes Callundborg Byes Jndvaanere ved Brandraab og Trommehvirvel; man ilede til Brandstedet, men den frem brudte Jld var heldigviis slukket ved ringe Anstrængelse og betids Hjælp til stor Lykke for Byen, der ved den stærke Storm var udsat for megen Fare. At Niddingshaand og saa her har været virksom var øiensynligt, thi Gavlen paa det gamle ud til Stranden vendende Sted, hvori Jlden var udbrudt, var omvunden med Blaar og Tjære og antændt Halm laa underneden. (Sjællandsposten.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Den 27de Dec. indbragtes til Odense en prægtig Ørn, der var skudt ude paa Sletten. Det stolte Luftdyrs Vinge fang var flere Tommer over 3 Alen. (Hp. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Fra Nytaar vil i Kiel udkomme et bellettistisk Tidsskrift under Titelen "Potpourri. Udgiveren er Hr. F. Wolperding. Horsens, den 30te Decbr. Jmorges efter Kl. 8. blev vor By atter hjemsøgt af en Jldebrand, der, i den stærke Blæst og formedelst den brændende Bygnings Beliggenhed imellem Kasernegaardens Homagazin og et Pakhuus med Hør – kunde havt meget sørgelige Følger. J den udbrød i Sadelmager Rasmussens Enkes Gaard. Ved Uforsigtighed var endeel Tørvaske, uden al Tvivl med Gløder i, bleven henkastet paa en Mødding; under den stærke Blæst adspredtes Asken, og et Par Timer efter stod Baghuset og en Deel af Sidehuset i lys Lue. Uagtet det raske Brandcorps's Jver var det umuligt at forebygge, at disse Bygninger tildeels afbrændte. Den paa samme Til netop begyndte Gudstjeneste blev pludselig under megen Forvirring afbrudt, da en Mand traadte ind i Kirken og raabte Brand. Enhver ilede naturligviis til sit Hjem. Beklage sigt er det, at der ved denne Jldebrand kom nogle Personer Skade, der paa en Brandstige vilde fjerne Jlden fra Hoagazinet.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
(Veile Avis.) Viborg Landsoverretsdomme. (Den 17de Decbr. 838) Justitsraad Neckelmann i Randers (der var sagsøg, Directionen for den almindelige Enkekasse til at indfrie 2de ham under 30te Juli 1823 og 26de Octbr. 1830 til Enkenassen for Enkepension udstedte Obligationer for 1360 Rbd. Sølv og 980 Rbd. 36 s. r. S. med Renter, Renters Rente m. v.) dømt, ligesom ved Bytingsretten, til at betale de paastævnte Beløb, Første med 4 pCt. Rente fra 30te Juli 1823 til 19de April 1837 samt Renter og Renters Renter af dette samlede Beløb fra sidstnævnte Datum til Betaling skeer, og sidste Sum med Renter og Renters Renter fra 11te Decbr. 1836 indtil Belaling skeer. Sagens Omkostninger ophæves.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
J en Sag, anlagt af Skibsbygmester Bonnesen i Aarhuus mod Proc. og Politiassistent Nielsen sammesteds, som Mandatarius for det nu ophævede Aarhuus-Callundborgske Færgelaugt, (ang, adskillige formeentlige Fordringer til Beløb ialt 1038 Rbd. 3 Mk. 2 1/2 s. med Rente fra 11te Juli 1837) er Proc. Nielsen frikiendt for Skibsbygmester Bonnesen's Tiltale i denne Sag. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Ved Aarhuus Bytingsret var Proc. Nielsen dømt til at betale Skibsbygmester Bonnesen 707 Rbd., 5 Mk. 11 1/2 s. S. o. T. med Renter fra 11te Juli 1837 til Betaling skeer, som Restbeløbet af hvad Sidste tilkommer for Reporation paa 2de Færgejagter. Derimod var Jndstævnte frikiendt for Bonnesens Tiltale for hvad denne efter Regning af 30te Juli 1835 fordrer i Anledning af endeel i dette Aar afholdte Synsforretninger. Processens Omkostninger hævedes. – (D. 24de Decbr.) Forpagter Gülich paa Sophielund (der var saa søgt af Commissarierne i Kjøbmand og Viccconsul P. Herskind junior's Opbudsbo i Aarhuus til Betaling af 318 Rbd. 5 Mk. 4 s. S. o. T. m.v.) dømt til, til nævnte Boes Commissarier at betale 143 Rbd. Sedl. med 4 pCt. Rente fra 28de Febr. 1838 til Betaling skeer, men Parterne iøvrigt frikjendte for hinandens Tiltale i denne Sag. – En af Commissionen for Øster og Vester Assels Sognes Fattigvæsen paa Mors mod Aftægtsmand P. Dahlgaard anlagt Sag (betræffende den ham formeentlig paaliggende Forpligtelse til at afgive Halvparten af hans ved Contract af 13de Septbr. 1821 betingede aarlige Aftægt til hans Kone, Maren Pedersdatter, eller til bemeldte Sognes Fattigvæsen) hjemvistes til Paakjendelse ved Underretten i Realiteten. Ved Morso Herreders Ret var Sagen afviist.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Handels- og Skibsefterretninger. Urtekræmmer Christoph. Bælh. Rantzau i Kjøbenhavn har erholdt sit til Skiftebehandling overgivne Bo extraderet til fri Raadighed.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Den forrige Chinafarer, Frederik den 6te, som blev solgt til norske Handlende, er nu bestemt til at overføre norske Udvandrere til Ny-Pok. (Berl. T.) Fra Christiania skrives under 22de f. M.: Til Moss ankom i denne Uge endnu 3 smaa Kornskibe fra Jylland, og Farvandet er endnu aabent. "Forsøget", Nicolaysen, fra Randers bestemt til Mandal, og Emilie, Vinther, fra Do. bestemt til Hull, ere den 21de f. M. indkomne til Arendal. Hals, den 3die Januar. En Galease med strøgne Stænger krydsede sydefter; den formodes at være "Haabet, Capt. Tecker, af Fane, fra Altona, bestemt til Aarhuus. Jens Clausen gik tilsøs om Eftermiddagen Kl. 2 og styrede op efter Hurup.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Formedelst Helligdagene er ingen Cours eder Havnepriser noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 1ste Januar: F. D. Diewitz f. Hull, best. t. Neustadt, ball (udg. d. 2den). H. Poulsen f. Holland, best. t. Sønderborg, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Udg. Den 31te Decbr.: T. N. Tækker f. Sønderhoe, best. t. Aarhuus og Horsens m. Stykg. – Ved Skibslistens Slutning den 2den Jan. Kl. 9 1/2 Vinden NB., stiv Kuling, byget Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Hals Skibsliste. Jndk. Den 1ste Januar: En Baad fra Skagen med en halv Ankerkjæde. – Udg. Den 1ste Jan. Jens Clausen t. Randers m. Stykg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Reisende. Fra Kallundb. t. Aarh., Propr. Rahlff, og Hastrup; Qvarteermand Foltmann; S. Nielsen. FreAarht. Kallundb., Grosserer Reiersen; Lieut. Muxsk; Cand. med. Reiss, Pastor Seerup; Toldinspecteur Bang; Graveur Winther; Forp. Wilhardt; Gartner Fløist up, Aar. AVER S.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Bekjendtgjörelser. Efter et Aars Svagelighed og tre Maaneders Lidelser paa det sidste Sygeleie, kaldtes vor elskede eneste Datter, Johanne Marie Frisch, 26 Aar gammel, i Morges Kl. 5 1/2 til Gravens Fred. At ride den Kjære undet i en, ikke ganske liden, Kreds af agtede Venner og Frænder, var os, i hendes levende Live, en stor Glæde; Overbeviisningen om, at denne Kreds med Deeltagelse beklager vort store Tab, er os, efter hendes Bortgang, næst Forjettelsen om en salig Gjenforening, den virksomste Trøst. Aalborg, den 4de Januar 1839. W. Søderberg, E. H. W. Søderborg, föd Becker. Major og Ridder.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Det behagede den alvise Gud, igaar Middags Kl. 12 1/2 at bortkalde fra dette Jordiske min inderlig elskede Mand, og vore 12 uforsørgede Børns kjærlige Fader, Proprietair Mogens Brix Kjeldgaard til Slette, i hans Alders 62 3/4 og vort lykkelige Ægteskabs 28de Aar. Dette for os Alle høist smertefulde og uoprettelige Tab bekjendtgjøres herved med dyb Beemod for fraværende og deeltagende Slægt og Venner. Slettegaard, den 1ste Januar 1839. Maren sal. Kjeldgaard, fød Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
At jeg med det Første skal offentliggjøre min Ansøgning til det kongelige danske Cancelli om Tilladelse til at lade trykke og udsælge Skudsmaalsbøger, samt Cancelliets Svar paa samme, finder jeg mig, formedelst mit Løfte til flere af Herrer Boghandlere i Jylland, beføiet til foreløbigen at bekjendtgjøre. Jacob H. Lundt, Boghandler i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
(Syvende Abonn ments-Forstilling.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Søndagen den 6te Januar opføres: Valeur & Compagni, Lystspil i 1 Act efter Bayard og Devorme; derefter: De Danske i Paris, Vaudeville i 2 Acter af Professor Heiberg. J. Müller. Ove Thomsens kongelig allernaadigst privilegerede Fyens Avis og Avertissements-Tidende. Paa denne Tidende, der, uden nogen Forhøielse i Prisen, fra Nytaar vil udkomme i typographisk Henseende endnu bedre udstyret end hidtil, og ved hvis Jndhold jeg meer og meere skal stræbe at tilfredsstille de ærede Abonnenters billige Fordringer, modtages Abonnement paa alle kongelige Postcontoirer. Avertissementer, bestemte for Samme, bedes adresse tede til Ove Thomsens Avis Expedition. Med Klasse=Lotteri=Sedler til 1ste Klasse d. A. a 2 Rbd. hele og mindre Dele i Forhold anbefaler sig Undertegnede. De, som endnu ikke have afhentet deres Gevinster for 5te Klasse f. A. anmodes om, snarest at affordre disse. Aalborg, den 4de Januar 1839. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
J Brandassurance-Foreningen for Hjørring og Aalborg Amter, afholdes en Generalforsamling hos Gjæstgiver Brünes i Aalborg, næstkommende 28de Januar, Kl. Eftermiddag, hvor der vil blive fremlagt Oversigt at Status, og nærmere Bestemmelse at tage angaaende Foreningens fremtidige Birksomhed. De af Medlemmerne som ikke give Møde, ansees forpligtede ved hvad de Tilstedeværende beslutte. Clarupgaard og Ripstrup, den 2den Januar 1839. v. Støcken. Christensen. Judienne eller Barbeerstene, tillige tjenlige til at borttage Ligtorne, er jeg igjen bleven forsynet med F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at bortsælge mit Sted, beliggende i Kattevadgaden Nr. 567, som er godt vedligeholdt og vel indrettet til en lille Familie. Sammesteds bortsælges en Deel Boskab. Birck.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
God Gulvsad udsælges hos Skipper Gülstorff. Et ungt Menneske, som skriver en god og rask Haand, kan strax blive antaget som Skriver paa en RetsbetjentsContoir, naar han tillige kan forevise Vidnesbyrd om Flid og et godt Forhold. Adresse-Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Bal. i Frederikshavn paa Hotel du Nord den 2de Januar 1839. P. L. Jelstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Til Flyttetid kan en Beboelse i Stueetagen erholdes L. M. Jacoby. i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Et stort Kunstcabinet, bestaaende af en Samling Vox=Figurer eller Antomater i Menneskestørrelse samt bevægelige Figurer eller Laternamagique, chinesisk Transparent Fyrværkeri, Liniedands af Figurer og optisk Cosmorama, forevises af Undertegnede i Herr Etatsraad Kjellerups forhenværende Gaard ved Stranden og bliver endnu at see en kort Tid. Cabinettet er aabent hver Aften fra 6; Begyndelsen skeer Kl. 6 1/2. Løverdag Aften gives ingen Forestilling. Entreen betales for Voxne med 2 Mk., Børn det Halve. Ærbødigst N. A. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Gaarden Nr. 140 ved Vesteraa kan kjøbes eller leies og tiltrædes i April, hvorom kan handles med N. Kjersgaard paa Nytorv. En Kaaber Kjeddel paa 6 a 7 Tønder og en Ditto paa 1 Tønde kan kjøbes af P. Th. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
At Regnskabsførelsen for StiftsbogtrykkeriInteressentskabets Fælleds-Anliggender, som hidtil har været besörget af Herr Cancelliraad, Procurator Jensen, fra Dato er overdragen til Stifts tidendens Redacteur, Herr Bernhard Roe, undlade vi ikke herved at offentliggjøre. Aalborg, den 1ste Januar 1839. Udgiverne.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Paa Grund af Ovenstaaende er jeg saa fri at anmode de ærede Abonnenter eller Andre, som maatte staae i nogen Skyld til Stiftsbogtrykkeriet, behagel, snarest muligt at berigtige Samme til mig Aalborg, Dat. 3, o. Bernhard Roe.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Da jeg erfarer, at flere skulle have misforstaaet den i Planen til Søndagsbladet anførte Priis af 20 Rbsk. pr. Exemplar, som om dette var Prisen for hvert ugentlig udkommende Nummer, undlader jeg ikke herved at bemærke, i denne anførte Priis kun er at forstaae for den hele Maaned, saaledes at hvert ugentlige Nummer vil koste 5 Rigsbankskilling og Abonnements prisen for hele Aaret saaledes kun udgjör 12 Rigsbankmark. Bernhard Ree.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-04
Posten sydfra ankom, formodentlig paa Grund af sidste Dages stormfulde Veir, først iaften Kl. 7 1/2.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-05
Aalborg Stiftstidende. og Adresse-Avis. No 4. Aar 1839. Løverdagen den 5te Januar. Denne Avis, som udgives af J. Chr. Borch i N. Ph. Ree's Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-05
Udlandet. J Repræsentantkammeret den 26de f. M. Belgien. vakte et Forslag af Hr. de Merode om at bemyndige Regjeringen til at lade de belgiske Fæstninger ved Sydgrændsen besætte af franske Tropper levende Bevægelse i Kammeret, som dog dæmpedes, da Proponenten, efter en Bemærkning af Hr. Dumortier, at Kamrene allerede i 1831 havde voteret en Lov, som bemyndigede Regjeringen til, saa længe Krigen varede – altsaa indtil Freden definitive blev sluttet – hvis fornødent skulde gjøres, at paakald fremmede Armeers Jntervention, foreløbigt tog sit Forslag tilbage igjen. Regjeringen skal imidlertid være meget utilfreds med Hr. Merodes Forslag; Kong Leopold skal isæpersonlig være meget harmfuld stemt herover og man talte endog om at afsætte Greven fra sit Statsminister-Embede. (Han er Medlem af Cabinettet uden Portefeuille.) – J en af de luxemburgske og limburgske Patrioter afholdt Forsamling besluttede man at oppebie 2de til Paris afsendte Deputeredes Tilbagekomst. Hr. v. Hoffschmidt meente, at man strax efter at de nævnte Deputerede vare vendte tilbage fra Paris maatte udstede et Manifest til Nationen og heraf uddeele 100,000 Exemplarer. – Studenterne i Lüttich havde foranstaltet en Banket, hvorved der blev udbragt den Togst "For vore Brødre i Limburg og Luxemburg, for hvem vi ville udgyde vort Blod, for Nationalæren og for Gebetets Jntegritet!" J en Forsamling af brusselske Studenter, i hvilken Oprettelsen af et Corps Frivillige blev antagen, holdt den Præsiderende en Tale, hvori det, efter at han havde henvist til de tydske Studenters Exempel, som 1813 ilede til Vaaben for paa Leipzigs og Dresdens Sletter at bekæmpe deres Uafhængigheds Fiende, hedder: "Den physiske Styrke. som Studenterne kunne lægge i Vægtskaalen, er vel kun liden, men en moralsk Magt kunne vi udøve, som i Belgien og hele Europa vil være af umaadelig Jndflydelse." – Den Kammeret forelagte Proposition til Understøttelsen af den belgiske Bank er bleven eenstemmig antagen. Banken vi saaledes, efter den indrømmede Frist, blive sat istand til at tilfredsstille alle sine Creditorer.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-05
Frankrig. Pairskammeret har aabnet sine Debatte over Adressen. Med Hensyn til Belgien hedder det i Udkastet, der iøvrigt er en tro Omskrivning af Throntalen: "Vi see med Tillid Udfaldet af Underhandlingerne om de belgisk hollandske Anliggender imøde, overbeviste om, at Deres Majestæts Regjering Jntet vil forsømme for at bringe det, som Frankrigs Værdighed, en med os venskabelig Nations Jnteresser og det givne Ord kræve, i Samklang med hinanden. Belgiens Uafhængighed og politiske Rang, som eenstemmig er anerkjendt i den store europæiske Familie, vil være et Pant mere for Verdensfredens Opretholdelse." Som For kjæmper for Oppositionen mod Adressendkastet fremtraadte først Hr. v. Montalembert, den bekjendte ivrige Forfægter af Belgiens Jnteresser (og Svigersøn af Grev Merode). Han beraabte sig især paa sit bekjendte Foredrag i forrige Session, hvori han beviiste, at Belgien ikke meere var bunden til de 24 Artikler og derfor ikke behøvede at aftræde Luxemburg og Limburg. Hans Tale, der iøvrigt udbredte sig i historiske og folkeretslige Deductioner, besvaredes af Ministeren Hr. Mole, der endte sit Foredrag med følgende Ord: "England, mine Herrer, har ikke ophørt at være vor troe affectionerede Bundsforvandt. Veed De, hvad man elsker i England, England elsker man. J England er Enhver Englænder. Jeg vilde ønske, at det var saa overalt. (Bifald.) De begriber let den store Forsigtighed, som jeg ved den belgiske Qvæstion maa iagttage. Jeg har kun villet give nogle Oplysninger om den Politik, som Frankrig ved denne Qvæstion har iagttaget, som er vigtigere end enhver anden og som bærer Krig og Fred i sit Skjød. Spørgsmaalet er her altsaa, om Frankrig, vil blive isoleret i Europa eller om det skal blive inderligere sammenknyttet med sin troeste Bundsforvandt Bifald paa flere Bænke). J Brussel vilde man have Underretning om, at den Belgien vedkommende Paragraph var bleven antagen af Pairskammeret. Ministeriet syntes ved de første Forpostfægtninger i Kammeret at være bragt noget i Vaklen og man begyndte allerede at tale stærkt om Ministerskifter, dog lader Conseilet til, atter at consolidere sig, og Aftenen den 24de vare 157 Medlemmer af Deputeretkammeret forsamlede hos General Jacqueminot, hvor der besluttedes at yde det nærværende Ministerium al mulig Bistand mod de coallierede Partier og frembyde et Foreningspunct for alle Deputerede, som hellere ville forsvare Frihedens og Ordens Principer end slutte sig til ærgjerrige Combinationer.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-05
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 1ste Januar. Paa de mangfoldige Angreb, som fra forskjellige Sider ere gjorte paa Hr. Visbys Dagbog over hans Besøg hos Worm har Hr. Pastoren nu svaret i sit Ugeskrift "For huuslig Andagt i en Anmærkning til en Prædiken, om hvad Nytte vi kunne drage af Andres uretfærdige Domme over os. Hr. Pastoren mener, at vi af dem kunne drage en femdobbelt Nytte, 1) de dæmpe Forfængelighed og Stolthed, 2) øve i Taalmod og Sagtmodighed, 3) opfordre til nøie Selvprøvelse, 4) lære at undgaae selve Skinnet af det Onde, og 5) paaminde os om Billighed og Retfærdighed i vore egne Domme over Andre. Hr. Pastoren siger i Anmærkningen, at han ved denne Prædiken har tænkt paa sig selv og ligesom foreholdt sig sine Pligter i denne Anledning. Det vil sikkert ikke være uinteressant for Læseren at see en kort Undersøgelse om den Virkning som Prædikenen har havt paa Prædikanten. Han har ikke besvaret Angrebene i de samme Blade, hvori de ere fremførte. De fleste Blade, siger han, kunne ikke ansees for en Kampplads, hvorpaa en Præst med Sømmelighed kan lade sig see. Denne Yttring kan let blive anseet for en urimelig Nedseen paa nogle af vore fortrinligste Blade, og altsaa for et Beviis for, at han ikke har dæmpet sin Stolthed. Den Slutning vilde imidlertid være feil; thi han har for besvaret Angreb i Kjøbenhavnsposten, og hans Yttring, der involverer, at ogsaa dette Blad er en usømmelig Kampplads for en velærværdig Herre, er altsaa neppe aldeles oprigtig, ligesom den vel heller ikke saameget har sin Grund i at han hæver sig stolt over vor Journal literatur, som snarere i Harme over at det er saa saare vanskeligt at gjendrive Recensionerne over hans Bog. Dersom dette Sidste er rigtigt, kan man dog sige, at han ikke har øvet sig, som han burde, i Taalmod og Sagtmodighed, hvilket ogsaa synes at følge af enkelte andre lidenskabelige Udbrud i hans Forsvar. Da næsten Alle have fundet de fleste over Hr. Visbys Bog og Forhold i de offentlige Blade fremsatte bemærkninger evident rigtige, og han dog i sin Anmærkning ikke har kunne bevæge sig til at indrømme Rigtigheden, af nogensomhelst Anke, saa ville vel ogsaa næsten Alle antage, at hans Selvprøvelse ikke har været nøie. Naar Hr. Visby giver tydeligt tilkjende, at han ikke engang har læst de Angreb, som ere gjorte paa ham; saa ville naturligviis Mange troe ham; men han maa dog selv indsee, at Mange ikke ville troe ham, men derimod ansee det for et jammerligt Praleri; hvoraf det bliver klart, at han ikke har lært at undgaae selve Skinnet af det Onde. At Hr. Visby endelig ikke har draget den 5te og sidste Nytte af Andres Domme og af sin Prædiken, at han ved nærværende Leilighed ikke har viist sig billig og retfærdig i sine egne Domme over Andre, er klart deraf, at han med største Strænghed har bedømt Recensionerne uden at have læst dem, og endog paastaaet, at der i dem rørte sig den gamle pharisæiske Mand, uagtet de aabenbart alene vare fremkaldte ved, at hans historiske Værk og Worm havde saaret den moralske Følelse og stødt den sunde Sands.