JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Den condeske Armees Hovedqvarteer, den 6te May. Dagen efter sin Ankomst tog Ludvig den 18de vor Uniform, og lod sig hylde af de forskiællige Corps. Prinds Conde fremstilte ham derved adskillige Officerer og Soldater, der havde udmærket sig ved glimrende Handlinger. J Forgaars begyndte han at tage Cantonnementerne i Øiesyn, og begav sig til Rhinens Bred for at visitere Forposterne. Adskillige Soldater fra den republikanske Armee kom uden Vaaben til den modsatte Aabred, men bag ved dem stod en væbnet Piket Er det sandt, sagde de at Kongen er kommen, Ja, svarede man. Vi vilde nok see ham, men vi kunne ikke kiende ham. Kongen lod Officererne, som vare med ham, staae af, og blev eene til Hest. Hertugen af Enghien, der commanderede Avantgarden, lod sig forlyde, at Reglementet forbød at tale med dem. "Mit Hiertes Bevægelse, gav Ludvig til Svar, er stærkere end Deres Reglementer. J Morgen kan De hæfte mig; men jeg maae Republikaner, sagde han nu med tale med dem. høi Stemme til Soldaterne, J ere begiærlige efter at see eders Konge (det er ellers, hvad man kalder Contradictio in adjecto). Godt, jeg er eders Konge, eller rettere, eders Fader. Ja J ere alle mine Børn; jeg er blot kommet, at giøre en Ende paa vort fælles Fædrelands Ulykke. De, der sige eder det modsatte, bedrage eder. Eders Brødre, der omgive mig, deele den Lykke, jeg finder i at være hos dem, og nærmere eder." Tause. hørte de paa ham, med forlegen Mine (der kunde sees tværs over den brede Rhinstrøm.) Man saae, deres Hierte var rørt, men at de maatte holde deres Følelser, tilbage. En Stemme hævede sig fra vor Side: Da J gierne see ham, saa raaber: Kongen leve!" Nei! nei, tog han strax forigen Ordet, siger intet, man vilde høre eder, og J vilde sætte eder i Fare. Derpaa begav han sig tilbage. Nogle Soldater (der ligesaa godt kunde raabt, Kongen leve!) sagde, hvorfor gaaer han saa hurtig, andre tilføiede, vi tør ikke sige, hvad vi tænke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Paris, den 1ste Mai. Den Efterretning fra Corsica, at det os fratagne Skib ca fra af Had til Britterne er af Corsicanerne stukket i Brand i St. Florenzos Havn, har stadfæstet sig ved en official Skrivelse fra Livorno, der ydermeere tilføier, at formodentlig flere engelske Skibe havde havt samme Skjebne, hvis de ikke i Tide havde kappet. Officialtidenden mælder, at 4000 Corsicaner under Zampolmos Anførsel have draget sig tilbage mellem Biergene, og slaaet to engelske Regimenter, der sendtes imod dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
J Forgaars har Krigsretten dømt 17 Soldater og Officerer af Politielegionen fra Livet, da de vare overbeviiste, at have været Formændene for den sidste Opstand. Efter denne forefalde daglig Tvekampe mellem de afskedigede af denne Legion, og Liniesoldaterne; de kalde hinanden vexelviis Terrorister og Chouans. Gaar hæftedes 30 slige Oprørere, der duellerede i de lisæiske Marker, og hvoraf de vildeste udstødte frække Taler mod Directoriet og Republiken. Nogle Vogne fulde af dem, der paa Marschen til Armeen vare bortrømte, men paagrebes, ere under god Bedækning sendte til Bicetre. Een af Bataillonscommandanterne er afsat, og erklæret utienstdygtig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Paris, den 12te Mai. Hvad man hidtil har talt om Sammenrottelser af Jacobiner og Terrorister, der truede med intet mindre end Mord og Plyndring, har været alt for grundet. J Natten mellem den 9 og 10de har Directoriummet ladet det Sted, hvor Hovedmændenne for Sammenrottelsen forsamlede sig, omringe, og følgende bleve da arresterede: Drouet, forhen værende Postmester, nu Medlem af de 500s Raad; Ricord, Chales, og Laignelot, forhen værende Conventsdeputerede; Rossignol, forhen værende General i Vendee; GracchuusBaboeuf, den bekiendte Forfatter af le Tribun du penple; Antonelle, Germain og Darthes, der forhen havde arbeidet under Krigsministeren Bouchotte. Amar og Vadier undkom. Sammenrottelsens Hensigt sees bedst af den Adresse, som Directorium lod udgaae den 10de til Borgerne i Paris. J denne siger det: Borgere, en skrækkelig Sammenrottelse skal i næste Nat, eller i Morgen tidlig bryde ud. En Hob Røvere og Mordere har udkastet en Plan, efter hvilken de vil myrde de lovgivende Raad, alle Regieringens Medlemmer, de fornemste Officerer ved den indenlandske Armee, og alle constituerte Øvrigheder i Paris. De vil derpaa proclamere Constitutionen af 1793, og denne Proclamation skal være Signal til en almindelig Plyndring i Paris, saavel i Huse som i Vahremagaziner og Kramboder, en stor Deel af Borgerne skal da og tillige myrdes. Men, retskafne Begere, værer J kun roelige Regieringen vaager; den kiender Hovedmændene og deres Kræfter, den blotte Publicitet, som Directoriumet giver deres Anslag, vil gandske vist være tilstrækkelig til at hindre enhver Bevægelse fra deres Side. Overlades Røverne til dem selv. Regieringen har sikkre Midler i Hænder til at opdage deres Anslag, og overlevere dem og deres Tilhængere til Lovens Hævn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Da Directoriumet lod de 500des Raad, som allerede tilforn var underrettet om Sammenrottelsen, vide, at een af deres Colleger var indviklet deri, og tillige spurgte, hvorledes det skulde forholde sig, i Henseende til hans Person og hans Papirer, opstod i denne lovgivende Forsamling en almindelig Uvillie, og man besluttede, gandske at overlade det til Directoriumet selv, at bestemme sit Forhold i denne Sag, dog med Hensyn til hvad Constitutionen derom siger i sin 112 Artikel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
En anden Begiering fra Direktoriumet om at man vilde tage alt i Betragtning, hvad der sigtede til for Fremtiden at holde Paris i Rolighed, blev overgivet til en Commission, der bestod af Treilhard, Camus, Cambaceres, Mathien og Madier, og paa disses Forlangende decreterte de 500des Raad, at alle forhenværende Conventsdeputeerte, alle afsatte civile og militaire Øvrighedspersoner, naar de ei eiede Huus i Paris, alle ikke af Cmigrant, Listen udslettede Emigrerte, om de endog eiede Huus i Paris, og alle Udlændinge, naar de ikke hørte til de udenlandske Gesandtere, eller havde eiet Huus i Paris siden 14de Januar 1789, skulde under Deportations Straf inden 3 Gang 24 Timer forlade Paris, og holde sig 10 franske Mille borte fra dette Departement. Dog kan Direktoriet af disse beholde, hvilke de til Republikens Tieneste finde nødvendige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Stokholm, den 11 May. En Courier, som i Gaar kom hertil fra Petersburg, skal have bragt Efterretninger, der giøre Fredens Vedligeholdelse vis. Dag har man derfor paa Kongelig befaling begyndt med Skiærgaardsflodens Aftakling, og paa Børsen har Regieringen ladet offentligen bekiendtgiøre, at Handelen uden ringeste Fare kunde fortsættes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Frankfurt, den 17 May. Det Rygte, der har gaaet om, at Vaabenstilstanden var af Erkehertug Carl opsagt den 14de, var ugrundet; dog synes Troppernes idelige Bevægelse at give Anledning til at formode, den ikke vil vare længe. Fleere troeværdige Breve fra Jtalien bekræfte, at de franske ikke allene ere i Besiddelse af Placenza, men endog gangne over Po, og at Bestyrtelsen, i Mailland er almindelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Fra Jtalien, den 7de Mai. Efter forskiellige Forsøg af de Franske paa at gaae over Po, er det endeligen lyktes dem den 6te imellem Casa og Valenza; en stærk Colonne rykkede da strax imod Piacenza, for derfra at nærme sig den stærke Fæstning Mantua, paa hvis Forsvar Beaulien vil anvende alt. Jmod Majland, fra hvilken Stad den østerrigske Regiering bereder sig til at reise, rykker General Kellermann frem med Alpearmeen, der skal bestaae af 25 til 30000 Mand. Ogsaa mellem denne General og Sardinien skal en Vaabenstilstand være sluttet, paa Vilkaar, at den vigtige Festning Susa og Castellet Brunette overgives til Frankrig, indtil Fredens Slutning. De Østerrigerne til Hielp ilende Tropper skal være 18000. Den piemontesiske Armee skal fra 40000 være hensmeltet til 12000 Mand. Ogsaa siges der, at Kongen af Sardinien skal have nedlagt Regieringen, og overgivet den til sin Søn, Prindsen af Piemont.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Kiøbenhavn, den 27 May. Hs. Høifyrstl. Durchl. Prinds Frederich af Hessen, som Deputeret i Generalitets=Collegio, og Hr. Kammerherre Moltke, som første Deputeret i General-Toldkammeret, ere ved kongel. Resolution af 18de d. M. udnævnte til Medlemmer i den, i Anledning af Qvægsygen, anordnede bestandige Commission.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Fra det Kongelige Rentekammer er den 9de May d. A. udkommet en Placat, angaaende Repartitionen af den extraordinaire Bekostning paa den efter Forordningen af 28 Julii 1784 anskaffede Fourage til de i Danmark indqvarterede Cavallerie, og andre Regimenter og Corpser, for det Aar fra 26de October 1795 til Aarsdagen 1796, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Af Dato 20de Mai d. A. er udkommet en Placat, hvorved Forbudet af 4de Nov. 1795 aldeles ophæves, og Kornvarers Udførsel fra Danmark og Norge til fremmede Stæder tillades, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Under samme Dato er Forbudet paa Kornvarers Udførsel fra Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, samt Staden Altona ligeledes ophævet; faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
Under 6te Mai er Capitainlieutenant Laurits Mosse Hofgaard efter Ansøgning i Naade afskediget af SøeEtaten. Samme Dag er Premierlieutenant Otto Benedict Brokdorff ligeledes efter Ansøgning i Naade afskediget af Søe-Etaten med Capitainlieutenants Caracter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
J Tallotteriets 738 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-27
AVERTISSEMENT. Mandagen den 30te Mai førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1794 til den 12te Januarii 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 30te May begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet; bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Kiøbenhavns No. Aar. menneske linen. muur, Flintet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
ost-Tidender. runlitinstitution. Mandagen, den 30 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Constantinopel, den 10de April. Romeliens Beglebey Akir Mehemed lader i den stedse tiltagende Leir ved Adrianopel mange Hoveder afhugge, og hidseender daglig nogle af dem, der efter hans Forsikkring skal have tilhørt bulgariske Rebeller, der have staaet i utilladelig Brevvexling med Hovedstaden. For Resten er Hensigten af denne Leir, saavelsom af Arbeiderne ved herværende Arsenal endnu bestandig en Hemmelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Flaaden bliver, saavidt man veed, i Aar kun forøget med et Linieskib paa 64 Kanoner, hvilket er bygget under Hr. Labrons Bestyrelse. Storadmiralen vil selv bestige det, og det bliver for det meeste besat med europæiske Matroser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Overrhinen, den 16de May. Den 6te er i den condeske Armees Hovedqvarteer, og Ludvig den 18des Nærværelse holdet Sielemesse (Todtenamt, over den udødelige Charette. Da de kom tilbage fra Kirken, holdt Ludvig den 18de en Tale til Armeens Officerer, og sagde blandt andet: Charettes Tab er meget stort, men det synes mig mindre smerteligt, da jeg med dem er under Anførsel af en Chef, der er ligesaa værdig, som den vil beklage, at føre Ære og Tapperhed til det Maal, hver god Franskmand har for Øie. (Aviserne tilføie ikke, om Prindsen af Conde har fundet sig smiggret ved denne Sammenligning.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Hildesheim, den 17de Mai. Der er nu ingen mere Tvivl om, at det combineerte Neutralitets Observationscorps snart vil være i Vestphalen. Underhandlingerne, angaaende dets Providering, ere nu næsten gandske i Rigtighed, og Vanskelighederne med Churbrunsvig fuldkommen hævede. De, der ere bedst underrettede, holde sig forsikkrede, at denne Sammendragning ikke har anden Hensigt, end at betrygge Nordtydskland, mod fiendtlige Angreb, og at Hollænderne intet have at frygte, naar de kun fra deres Side ingen Føie give dertil. Den heele Jndretning af dette Corps, og dets Styrke, som kun beløber sig til 42000 Mand, lader ikke formode anden end en defensiv Hensigt, som ogsaa af det berlinske Hof er bebudet det franske Directorium, Da imidlertid dette Corps er tilstrækkeligt til at forebygge alle Jndbrud, og desuden i fornødent Tilfælde kan forstærkes, have vi nu det behagelige Haab, end fremdeles at nyde vor hidtilværende Rolighed, og kun langt fra at beklage Krigens Rædsler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Haag, den 17de Mai. General Bournonville har i Anledning af vor Armees Mobilgiørelse i en Skrivelse endnu givet nøiere Oplysning. Midlertid giøres endnu bestandig Vanskeligheder med aldeles at overdrage ham befalingen over denne Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Borgeren Schimmelpenning (ogsaa een af Formændenne for Hollands Revolution, og for det moderate Partie i Conventen) er udvalgt til Præsident.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Amsterdam, den 17de Mai. Den Efterretning, at de franske Tropper vare underveis til denne Stad, for at dæmpe de her opkomne Uroeligheder, foraarsagede ingen ringe Bevægelse, skiøndt man allerede i Forveien havde formodet det. Midlertid havde Folket alt fattet den Beslutning, ingen franske Tropper at indlade, og bleve Portene ikke til sædvanlig Tiid aabnede. Adskillige af den væbnede Borgermagt vare alt meget tidlig kaldne til Vaaben, ogsaa kom Borgerkonstablerne, og foreenede sig med disse, hvorpaa skarpe Patroner bleve uddeelte iblandt dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Omtrent Klokken 9 om Morgenen aabnedes Portene, og man kunde nogle Timer gaae ind og ud, ved hvilken Leilighed ogsaa et Antal Franske virkelig kom ind. Næsten til samme Tiid kom tre Batailloner væbnede Borgere paa Revolutionspladsen uden for Raadhuset i Vaaben, og udsendte vexelviis stærke Patroller for at vaage for Roligheden her, ogsaa satte Borgercavalleriet sig til Hest, og begav sig paa Revolutionspladsen. Klokken elleve blev paa Revolutionspladsen slaaet en Kreds af den væbnede Borgermagt, og besluttet, at lade den herværende Commandant, Borger de Wilde, kalde for Fronten, fordi han, efter Sigende, havde givet befaling til Portenes Aabning. Man førte ham paa Raadhuset, hvor han, efter nogle Jrettesættelser for at have overtraadt sin Post, afsattes, og hæftedes; hvorpaa af Communeraadet hans Post overdroges Borgeren G. Cruis, der modtog den, mældte sig hos det væbnede Mandskab, og helstes med Jubelskriig. Midlertid vare nogle franske Husarer og Ryttere virkelig komne uden for Raadhuset; men Portene vare igjen lukkede, og besatte saavel med Borgere, som Soldater, de franske Officerer, der commanderede Husarerne og Rytterne, begav sig i Raadet, formodentlig at mælde, at flere af deres Tropper vare i Anmarsch. Herpaa fore stiltes det væbnede Borgerskab, om det fandt for godt, at affærdige en Commission paa 6 Officerer og to af Raadet til den commanderende Officeer for de tilrykkende Franske, med Begjæring, at lade disse rykke tilbage, da Raadet høitidelig erklærede sig hverken at have forlangt eller befalet de Franskes Jndrykning, som det vel forudsaae at kunde drage farlige Følger efter sig. Denne Forsigtighed var meget velgrundet, da Folket beredde sig til at sætte sig kraftigen mod de Franskes Jndrykning. Denne Commission blev da vedtaget, udnævnt, og bortsendt. Medens den var underveis, havde paa Nytorv samlet sig et Antal af mere end 300 Konstabler, der havde 8 Kanoner hos sig. Disse, saavel som det sammesteds posterede væbnede Borgerskab vare fast besluttede, at tilbagedrive Magt med Magt, naar de Franske vilde rykke ind. Klokken mod 6 kom de med deres Kanoner og brændende Lunter paa Revolutionspladsen uden for Raadhuset. Men Klokken 8 kom Commissionen tilbage med Svar, at de franske Tropper ikke rykkede længere frem, og de, der vare i Byen, skulde endnu samme Aften forlade den. Herpaa drog det væbnede Mandskab jublende bort. De Franske, der vare i Staden, droge ud, og camperede om Natten mellem Harlem og Amsterdam, hvor de andre havde gjort Halte. Følgende Dag begave de sig til Harlem, hvor de rundt om Staden ligge i Cantonnement. De Tropper, der vare marscherede fra Utrecht, gik det ligeledes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Nu hører man intet til voldelige Handlinger af Konstablerne; derimod gaaer det demmere ud over de for Aristokratie mistænkte Embedsmænd. En Mængde er allerede afsat, og derved synes Roligheden at være bragt tilbage. Heele Sagen synes at være gaaet ud paa, at Raadet i Amsterdam skulde gaae strængere frem mod Upatrioterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Paris, den 16de Mai. Endnu er saavel Lovgivningens som Folkets Opmærksomhed aldeles sysselsat med den nys opdagede gyselig udbredte Sammenrottelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Efter et af Directoriet under 12te May udsendt Bud skub, sees af de hos Baboeuf fundne, og af ham ved kiændte Papirer, at der var organiseret et Jnsurrectionscommittee, at de Sammensvorne skulle bemestre sig Parises Porte, Broer, Posten, Skatkammeret, og alle offentlige og private Proviant og Munitions-Magaziner, paa samme Tiid skulde Antagelsen af Constitutionen fra 1793 udraabes, og være Signalet til at myrde Directoriet, Ministrene, Generalstaben ved den indre Armee, og de Medlemmer, der vilde forføie sig til Lovgivningskamrene, samt alle dem, der enten viiste, eller havde viist sig Biergets Fiender. Endnu videre Oplysning gav tvende hos Baboeuf fundne, og af ham ved staaede Skrifter, som Directoriet to Dage derpaa indsendte, hvoraf det første indeholdt Opstandsplanen, det andet en Proclamation fra Almeenvels Directoriet (det Navn, Opstandshøvdingerne ville give sig) til deres Tilforordnede i Parises tolv Arrondissements, hvor de blandt andet bekiendtgjorde, at 68 Exdeputerede fra Conventen, der, som varme Biergmænd ikke vare blevne gjenvalgte, vare dragne ind i deres Plan, og skulde i Forening med eet af de Sammensvorne valgt Medlem af hvert Departement udgiøre en ny Convent. Af Directoriet skulde Carnot været skaanet, selv Barras havde Rossignol paataget sig at myrde; af Lovgivningen skaantes Legendre og Tallien paa Vilkaar, at de skulde bære Steen og Kalk til at opbygge en ny Jacobinersal. Baboeuf bekiænder alt, men pukker, og har raadet Directoriet, heller at giøre fælles Sag med Jnsurgenterne, for derved at udsone sin Usurpation, end forfølge dem med Strænghed, da Udførelsen, vel var opsat, men ikke ophævet. Henved 80 siger man at være hæftede, og adskillige flygtede; til at forelæse 47 Documenter, der vidne mod Drouet, er to Dage holdet Committe secret. Louvet og Real paastaae, at der i Grunden er Rojalister bag denne Sammenrottelse, og at Egalites ældste Søn hemmelig opholdt sig i Paris, for at være ved Haanden, og sætte sig i Spidsen. Ogsaa en anden Prinds skal hemmelig være, og virke i Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Paris, den 20de Mai. Den 17de mældte Directoriet ved Budskab 500des Raadet, at Freden med Sardinien den 15de var sluttet. Prindsen af Piemont skal incognito i denne Anledning have været i Paris. Ogsaa det neapolitanske Hof siges at have sendt Prindsen, af Belmonte til Genua, at handle om Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
De nyeste Seiersdepecher fra General Buonaparte er dateret fra Hovedqvarteret Lodi den 11te, og mælder om en ny Seier, han den 10de efterat have erobret Casal ved Lodi har vundet over Beaulien, fra hvem han har taget 20 Kanoner, og der desuden har mistet 2 til 3000 Døde, Fangne og Saarede, og derpaa med Ruinerne af sin Armee er retireret ind i det Venetianske, hvor adskillige Stæder have lukket ham deres Porte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Den brave General Laharpe er faldet i en foregaaende ligeledes blodig og seierrig Fægtning den 8de efter Overgangen over Pofloden. Den 9de har General Buonaparte sluttet en Vaabenstilstand med Hertugen af Parma, efter hvilken han maae betale en militair Contribution paa to Millioner Livres, afgive 700 Heste med Hestetøi, og en stor Mængde Proviant, samt tillade Buonaparte at vælge 20 af de bedste Malerier af hans GallerieRoverede, den 14de Mai. Den 11te ere de Franske rykkede ind i Staden Mayland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Jtalien, den 14de Mai. J Turin skulle Uroeligheder være udbrudte, Kongens Garde gjort vaabenløs, og Kongen sat under Borgermilicens Varetægt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Dog behøver denne Tidende endnu Bekræftelse, saavel som den, at han skulde have overgivet sin Søn Kronen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Paa Corsica skal det være høi Tiid, at Emigranterne komme de Engelske til Hielp. 22 Districter ere alt i Jnsurrection.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Den italienske Grændse, den 14de Mai. Efter at de Franske havde besat Alessandria og Tortona, brød de op med deres heele Armee fra Acqvi langs hen med Pofloden, ved Placenza deelte de sig i to Colonner. En Colonne forcerede den 8de Pofloden ved Placenza, hvor det kom til et meget blodigt Slag; de Franske dreves nogle Gange tilbage, men tvang tilsidst Østerrigerne at retirere over Addafloden, hvor Beaulien med megen Møie, og ved Hielp af den næsten gandske opoffrede neapolitanske Armee (hvoraf Dronningens Regiment er reent nedsablet) fik slaaet sig hen. Nu marscherede en Deel af de Franske til Lodi og Mayland, og rykkede og ind i den sidste Stad. Beaul en søgte at drage sig hen mod Mantua, for at dække denne Stad, men nu siges de Franske, efter at have taget Cremona, ogsaa i denne Egn at være gaaet over Pofloden, have afskaaret ham fra Mantua, og aldeles adsplittet hans Armee; i hvilket Tilfælde man frygter ikke blot for Mantua, men og for Tyrol, hvor en General Opfordring skal være i Forslag. General Kellermann skal med sin Armee være stærk paa Marsch mod Kirkestaten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
London, den 13de Mai. J Følge de her fra Jtalien indløbende Efterretninger har Jekyll i Overgaars spurgt Pitt i Underhuset, om han endnu var sindet at sende Kongen af Sardinien de sædvanlige 200,000 Pund Subsidie, og skal da endelig Ministeren have erklæret, at, saafremt Kongen af Sardinien ikke var i Stand til at fortsætte Krigen, fik han ingen Subsidier. Samme Krigens ulykkelige Gang gav den 10de Guildford i Overhuset, og For i Underhuset til at angribe det nærværende Ministerium og System af al Magt, og drive paa begges Forandring; men begge overvandtes, den første med 110 Stemmer mod 10, den anden med 216 mod 42 Stemmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Frankfurt, den 21de Mai. J Gaar er virkelig Vaabenstilstandens Opsigelse paafulgt; og tage altsaa Fiendtlighederne den 30te deres Begyndelse, men ere i de mellemværende 10 Dage under Livsstraf forbudne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Kiøbenhavn, den 30 May. Fra det Kongelige Rentekammer er den 13de May d. A. udkommet en Placat, angaaende Repartitionen af de af den kongelige Kasse til Landsoldaterne i Danmark forskudsviis udbetalte Marschpenge for Aaret 1795, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden. Barom. N. V. 28. 3. 1. 16 Varme. 23 May. N. N. V. S. S. V. S. S. O. 27. TI. 6. V. N. V. 27. II. 4. 11 1/4 S. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-30
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.