JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Det er nyligen meddeelt, at et lille Fartøi er forliist paa Jydlands Vestkyst, kommende fra Norge, hvorpaa 3 Mand druknede og en Passageer blev bjerget. Med denne Sidstes Redning, der efter de nu erhvervede Oplysninger ikke var nogen Passageer, men en Dreng paa 1415 Aar, der foer med Fartøiet, forholdt det sig paa følgende mærkelige Maade: Fartøiet kantrede i Søen omtrent Kl. 3 om Natten, tæt under Landet, netop i det Øieblik, da Drengen var sendt ned i Kahytten for at skaffe Lys tændt, fordi en Brudse havde borttaget Nathuset, og blev saaledes indspærret uden at kunne komme ud, i det det øvrige Mandskab strax forgik. Fartøiet sank ikke, fordi det var lastet med Trælast, men kom dog øieblikkeligen, da Masten, som det har viist sig, knækkede paa flere Steder, in Specie i Dækket, tilat vende Kjølen i Veiret, i hvilken Tilstand det huggede sig ind paa den faste Strand og kom til at ligge, da Vandet faldt ud, med Dækket noget nede i Sandet. Jngen, der saae Vraget, abnede at her kunde være et levende Væsen, men Rhederen, den i flere Henseender agtværdige Mand Christen Høver i Vesterklit i Tversted Sogn, lod sig ikke bedrage af Skinnet, han foretog sig med en Medhjælper nøie at undersøge Fartøiet ved at banke paa samme, og nu gav den indspærrede Dreng, der i 27 Timer havde befundet sig i en saa mislig Stilling, uden at vide om han mere skulde see Dagens Lys, sig tilkjende, hvorefter der biev hugget Hul i Bunden af Fartøiet og han derigjennem uddraget. Der skal netorhave været et saa stort vandtomt Rum i Kahytten, at Tirsdagen den 6 December 1831. den Ulykkelige nogenledes kunde holde Hovedet ovenfor Vandet, men hvad der tillige gjorde hans Stilling mislig, var, at Lasten havde stødt Kahytstedet ind og han derved var udsat for at blive knuust af Lasten. Dog hans Liv skulde ikke endes saaledes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Havne-Anlæget ved Frederikshavn er nu, efter Aalborg Avis, i Hovedsagen at ansee som tilendebragt; og kun en betydelig Opmuddring, samt flere andre Forbedringer staae endnu tilbage. Arbeidet begyndte i dette Foraar saa tidligt og med en saadan Kraft, at allerede efter føie Tids Forløb flere af de Baade, der tilbragte Steen, maatte afskediges. Saasnart Molerne vare forhøiede efter deres Bestemmelse, paabegyndtes Brohovedernes Fuldførelse og Molernes Dossering. Denne Dossering skal være mesterlig udført, og saa smuk, som det vel har været muligt at danne den af Kampestene i deres naturlige Tilstand. Et massivt, for Vind og Veir beskyttende Plankeværk, der er anbragt ovenpaa Molernes Flade, følger næsten den hele Længde. J Molerne sees igjen Træpæle, eller slige forgiængelige Sager, hvorimod der, til Fortøining, i Kanten af disse er anbragt en Deel svære, som Støtter tildannede og afrundede Kampestene, der staae dybt ned i Molen, og ved svære, imellem Stenene anbragte Jernbaand, ere forbundne med de Egepæle, hvorpaa Plankeværket er befæstet. En dobbelt Rad Pæle langs Molernes indvendige Sider hindre Stenene fra at forskyde sig, eller falde ind i Havnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Pæleværket ved de saakaldte Brohoveder er, til Betryggelse imod Orm, som noget nær bliver Havnens værste Fiende, bedækket med Patent=Filt. Ved den ene Mole er anbragt Kjølhalingspæle, og Leilighed givet til Kjølhaling for svære Skibe. Et andet Sted er, med en Bekostning af 12 til 1400 Rbd., til Fortøining anbragt 3 med Kobberplader beslagne Due d'Alber. Jngen af Molerne er indrettet til Kjørsel; men blot bestemt til Værn imod Søen. Langs med den søndre Mole kunne Skibene imidlertid lægge med Bredsiden an til et fortræffeligt Pæle, eller Bolværk, og overhovedet afgive Molerne en særdeles skjøn Prommenade. De nødvendige Opgangssteder ere hensigtsmæssige, solide og smukt anbragte. Hvad Havnens Dybde angaaer, da er den forskjellig, ligesom Grunden stiger fra Jndløbet imod Landet; men at den allerede ikke er ubetydelig, kan sees deraf, at en skarpbygget engelsk Brig paa 100 Commerce=Læster, ladet med 2 til 300 Tdr. Hørfrø, denne Tid flyder uden Hindring i Havnen; og hvad Størrelsen angaaer, da antages den at kunne rumme 3 til 400 større og mindre Fartøier. At Værket rigeligt vil forrente sig, tør Man saameget sikkrere formode, som Havnen næsten daglig meere og meere bliver søgt og bekjendt, og Man allerede oftere har havt det herlige Skue af en Mængde forskjellige indkommende Fartøier. "Sikkert hedder det - vil Velsignelsen baade nu og i fjerne Fremtidsdage vorde nedbedet over den store Stifter af Frederikshavns Havne-Anlæg, og skjønsom Tak erkjendes de Dannemænd, der saa troligen have udført de dem med Hensyn til Anlæget paaliggende Pligter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Under Jndsendt læses i Randers Amtstidende: "Af Alt, hvad Man bruger at blande Rugmeel med til Brød, er Jntet bedre end Kartofler. Bygmeel gjør Brødet tørt og hvast; Ærter, Bønner og andre Bælgfrugter, giver endnu ringere Brød. Jndtil 5 Skpr. Kartofler til 6 Skpr. Rugmeel giver et hvidt, skjønt og velsmagende Brød, ja endog, efter Manges Smag, meere velsmagende, end Brød af Rugmeel alene, og beholder ogsaa længere sin Velsmag, end dette. Hvad der spares ved at bruge Kartofler til Brød, indsees, da lærde Folk have beregnet, at i 3 Skpr. Kartofler indeholdes ligesaa megen Næring, som i 1 Skpe. Rug. Altsaa naar jeg i Stedet for 1 Tdr. Rug til 6 Rbd., bruger 3 Tdr. Kartofler til 3 Rbd., har jeg svaret 3 Rbd., og har ligesaa godt og nærende Brød. Naar 1 Tde. Kartofler koster 1 Rbd. 2 Mk., kan det endnu betale sig for Kjøbstædmanden at kjøbe dem til Foder for sine Malkeker. - En Ko, som faaer daglig, til andet Foder, 1/2 Skpe. Kartofler, skal nok forøge sin Melk mere, end 8 s. - At Melk efter Kartofler er tynd, er en Fordom, med mindre Man fodrer sine Køer med blotte Kartofler, i hvilket Tilfælde det dog vilde blive ligesaagodt som Bærmemelk. Denne Fordeel kan Kjøbstædmanden have indtil Landmanden faaer Øinene op; thi det er enten Uvidenhed eller Trang, der lader ham sælge sine Kartofler for Spotpriis. Ellers maatte han indsee, at naar han fører 4 Tdr. Kartofler til Torv, og der af betaler Told og Stadepenge, det Tab han lider paa Torvet fjerdingkarviis, hvorved en Tønde svinder til 6 Skpr., sælger Tønden for 1 Rbd. og beregner sin Vognleie, saa har han maaskee ikke over 3 Mk. for Tønden Fodrede han derimod sine Kartofler op, være sig paa Malkeker eller Fedekøer, da havde han en dobbelt stør Fordeel, foruden den Mængde kraftige Gjødning, denne Fodring yder ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Bekjendtgjørelser. Formedelst indløbne Omstændigheder er jeg igjen flyttet fra Rødby tilbage til Sarkjøbing og boer hos Hr. Kobbersmed Trap; hvilket jeg ikke undlader herved i bekjendtgjøre for mine Velyndere, saavel i Byen som Omegnen, der tilforn have eller nu vilde forunde mi deres Arbeide. Jeg lover reel og billig Behandlinsamt nyeste Facon. M. F. Nielsen, Skrædermester. Gjæstgiveri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Da Undertegnede nu har etableret et i alle Henseende vel indrettet Gjæstgiveri i en af denne Byes betydeligste Gaarde, No. 45 & 46 i Frisegaden, hvori, foruden flensmukt conditionerede Gjæsteværelser og andre Beqvemme ligheder, findes en rummelig Hestestald og den fornødne Plads til Vogne, tillader jeg mig herved ærbødigst, af anbefale mig til de ærede Reisendes velvillige Søgning med Forsikkring om, at mine Bestræbelser til alle Tiden skal gaae ud paa, ved enhver billig Fordring punktlige Opfyldelse at erhverve mig deres Tilfredshed, med hvis Nærværelse jeg vorder beæret. Nykjøbing paa Falster, den 3die Decbr. 1831. Thomsen, Gjæstgiver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Auctioner. J Følge Reqvisition af vedkommende Skifteforvalter, afholdes 3de offentlige Auctioner Tirsdagen den 17de Januar 1832.) Ditto den 31te Ditto f. A.,) Formidd. Kl. 11, Onsdagen den 15de Februar f. A., over den Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Jens Jensen Suder i Lille Løietofte tilhørende Eiendomsgaard i Sandbjerg, med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 4 Skpr. 2 1/2 Alb. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Eiendommen selv. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning saavel for Patecreditorerne som Liebhaverne, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nakskov, den 1ste December 1831. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
J Følge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Snedkermester Hendrik Jensen her i Byen bliver over dette Stervboes Sted, som er beliggende paa denne Byes Søndervestergade under Matr. No. 80 og bestaaer af 11 Fag Forhuusbygning, Muur og Bindingsværk med Tegltag, iværende Jernbillægger Kakkelovn, tilhørende Gaard og Haveplads, samt omtrent 2 Tdr. Land Eiendomsjord paa Byens Overdrev, afholdt trende offentlige Auctioner Tirsdagen den 20de December dette Aar, 3die og 17de Januar 1832, hver Dags Formiddage Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir og den tredie i Stedet selv; hvilket herved saavel til Liebhavernes som til Pantecreditorernes Efterretning bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pacaten af 22de April 1817. By- og Herreds-Contoiret i Saxkjøbing, den 28de Ravnkilde. November 1831.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Fredagen den 9de dennes bliver ved offentlig Auction bortsolgt 100 Favne kløvet Bøgebrænde, som er henstaaende i Lysemoseskoven, paa Merritsskov og i Jesset. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10, og de Lysthavende ville møde ved Lysemose Skovfogedhuus. Knuhtenborg, den 3die Decbr. 1831. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Jordegods Salg paa Lolland. At den afdøde Kammerherre v. Bertouchs og ligeledes afdøde Frues Boe tilhørende Hovedgaard Søeholt, der har en særdeles yndig Beliggenhed ved Marieboe Søe, solide og prægtige Bygninger, samt en udmærket smuk Hauge, i næste Aars Marts Maaned, ved offentlig Auction bliver bortsolgt, bekjendtgjøres herved foreløbigen. Hovedgaarden staaer for Ager og Engs Hartkorn 70 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., og Skovskylds Hartkorn. 3 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., frie Hovedgaardstaxt, og har et Areal af circa 460 Tdr. Agerland geometrisk Maal, samt en stor Tørvemose og betydelige Enge, hvorpaa aarlig høstes 3 a 400 Læs Høe; der holdes paa Gaarden 150 Stkr. Meierieker foruden 60 Stkr. Ungqvæg og den fornødne Hestebesætning. Skovene til Hovedgaarden, der udgjøre over 400 Tdr. Land, ere indfredede og overalt tilplantede, saa at de ere i den ypperligste Vext, og kunne afgive betydelig aarlig Jndtægt. Bøndergodset bestaaer af 18 hoveriegjørende Bøndergaarde og 51 Huse, hvoraf præsteres Ugedags Arbeide, og staaer for Ager og EngsHartkorn 146 Tdr. 1 Skpe. 1 Fdkr. 15 Alb., samt Skovskylds Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Til Gaarden hører 4 Kirker og 1367 Tdr. 5 Skpr. 2/5 Alb. tiendeydende Hartkorn, hvoraf Tienden er bortaccorderet for aarlig Afgift i Korn, der deels leveres in natura, deels betales efter Capitelstaxten. Hovedgaarden besidder complette Sædegaardes samtlige Rettigheder, og har betydeligt Fiskerie i Marieboe, og Røibølle Søer. Om denne ligesaa skjønne som indbringende Eiendom kan iøvrigt nærmere Oplysninger erholdes hos Forvalter Methner paa Gaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Skiftecommissionen i afdøde Kammerherre v. Bertouchs og ligeledes afdøde Frues Boe paa Søeholt, den 19de November 1831. Wichfeld. Jbsen. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Forpagtning. Hollænderiet paa Hovedgaarden Frederichsdahl, i Lollands Nørreherred, kan fra 1ste Mai 1832 erholdes i Forpagtning. Liebhabere ville behage derom at henvende sig til Eieren, Stadshauptmand Clausen i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Snedkermester Hendrik Jensen, og hans efterlevende Hustrue her i Byen indkaldte, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. By- og Herreds-Contoiret i Saxkjøbing, den 28de November 1831. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Creditorerne i Stervboet efter Vægter Jørgen Steffensen her i Byen indkaldes herved, overeensstemmende med Pl. 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nakskov Skifteret, den 27de November 1831. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Aftægtsmand Erich Madsen og forhen afdøde Hustrue Dorthe Leonora Carlsdatter i Østofte, og afdøde Maren Poulsdatter og efterlevende Mand, Aftægtsmand Jens Madsen i Blands, deres fælleds Bo, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til derom at melde dem for mig, som committeret Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel de Førstnævntes Arvinger til at legitimere deres Arveret, samt iagttage det Fornødne. Knuhtenborg, den 26de Novbr. 1831. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Creditorerne i Stervboerne efter Parcellist Peder Madsen af Østerkippinge, Jndsidderske Ane Margrethe Pedersdatter, af Alstrup, og 3. Enken Else Elisabeth Lehmann, fød Sembach, af Nørre Ørsløv indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa disse Boer for undertegnede Skifteforvalter. Tillige indkaldes, med Aar og Dags Varsel, Arvingerne i det sidstmeldte Stervboe til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Falsters Birk, den 3die December 1831. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
J Følge kongelig allernaadigst Bevilling af 19de November 1831, saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: At Vi, efter den allernaadigst beskikkede Skiftecommission i afgangne Kammerhere Frederik Julian Christian v. Bertouchs og ligeledes afdøde Kammerherrinde Fredericke Juliane Luise v. Bertouch født v. Wallmodens fælleds Boe, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Skiftecommission, ved Proclama, subpoena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Stats-Tidende, den altonaiske Mercur, samt Lollands-Falsters Stifts Addresseavis 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle Dem, som formene sig at have noget at fordre i dette Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 19de November 1831.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Under Vort kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hans kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Lassen, Kjerulf. Lange. Hansen. Feddersen, Cancellist. Bevilling for Skiftecommissionen i afgangne Kammerherre Bertouchs og ligeledes afgangne Hustrues fælleds Boe, til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i bemeldte Boe." indkaldes herved Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa indbemeldte Boe, til for undertegnede Skiftecommission at anmelde og beviisliggjøre samme. Breve i Boets Anliggender addresseres til mig, Kammerherre Wichfeld til Engestofte pr. Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Skiftecommissionen i afgangne Kammerherre v. Bertouchs og ligeledes afdøde Frues Boe paa Søeholt, den 3die December 1831. Wichfeld. Jbsen. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Capital, som anbydes. Jmod anordnet Sikkerhed kan strax erholdes til Laans 732 Rbd. 2 Mk. 13 s. Sedler og Tegn, Umyndiges Midler under Grevskabet Hardenberg-Reventlous østre Distriets Overformynderi. Hardenberg, den 22de November 1831. Chrenreich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Hos Undertegnede kan bekommes moderne Vinterhuer, af forskjellige Faconner, Pilleriner, Boars og SælskindsDamestøvler til 2 Rbd. Parret. Nykjøbing, den 3die Decbr. 1831. M. Kaufmann Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Hos Undertegnede bekommes: Nye Nakskov, hollandske Oste, nemlig folder og eidammer, samt eidersteds og holsteenske, og Schweitzer Oste, nye flamske Sild, lybske Pølser, engelsk og danske Sennop, Vanille i Stænger, fiin Soyg, gammel Rom og Cognac paa forseglede Flasker, samt nye Messina Citroner. M. Røepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Udsalget af udmærket godt fort
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Nakskov. Blæk, paa hele og halve Bont. fra Joh. M. Melbye i Kjøbenhavn, er hos M. Røepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Snuustobak, præpareret for Hovedpine, efter Lægers Skrivter, er at bekomme i 1/4 og 1/3 Glas i Lollands og Falsters Stift hos de Herrer, M. Røepstorff i Nakskov og J. Seligmann i Nykjøbing. Med hvert Glas følger Brugsseddel, hvorpaa de medcinske Bøger, hvorefter denne Tobak er præpareret, ere citerede. Joh. Wilh. Schiøtz, Tobaksfabriqueur; Borgergaden No. 90 & 91 i Kbhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-06
Ved Tallotteriets 1223 Trækning i Altona udkom: No. 30. 54. 11. 80. 18.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Rigsraad Femogtyvende Aargang. Nummer 98. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri, Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Der skal ogsaa være udbrudt Uroligheder i Grenoble. De ny Pairs i Paris ere opvartede med Kattemusik. Alle mulige Forsigtighedsregler ere trufne i Hovedstaden. 4 Regimenter ventedes dertil den 26de Novbr. Samme Tid vare de i Versailles og i Paris værende Regimenter under Vaaben i deres Caserner. Der skal strax overføres 12,000 Mand ny Tropper til Algier, hvor den franske Armee bliver formeret til 20,000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
England. De til D. Pedros Expedition hørende Skibe: "Kongresol, "Asia, "Juno" og "Fairlie, ere nu frigivne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Polen. Dette Riges Skjæbne synes nu ene at bero paa Keiseren af Ruslands Ædelmodighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Jndenlandsk. Ved Forordn. af 25de f. M. er allernaadigst befalet: Forpagtnings- og Leie-Contract angaaende Jordeiendomme bør for Fremtiden, til fuldkommen Betryggelse for den Besiddelses- og Benyttelses=Ret, som samme, mod de fastsatte aarlige Afgivters Erlæggelse og andre contractmæssige Pligters Opfyldelse, hjemle Forpagteren eller Leietageren, liig andre Behæftelses-Documenter, læses til det Ting, hvorunder Eiendommen henhører, og da kan foranførte Rettighed i ingen Henseende svækkes ved nogen senere Afhændelse eller Forhæftelse; hvorimod Forpagtnings- eller Leie-Contracten ikke kan gjøres gieldende mod lovgyldige Adkomstbreve, der ere ældre end slig Contracts Tinglæsning, og ei heller mod lovlig erhvervede ældre Panterettigheder, forsaavidt disse ikke kunne fyldestgjøres, naar saadan Contract bliver i Kraft. Dog skal Forpagteren eller Leieren, naar han, som Følge heraf, haver at vige for en Panthaver eller ny Eier ikke være pligtig at fratræde Eiendommen førend til 1ste Mai, efter at han lovlig er blevet opsagt i det seneste St. Hansdag det næstforegaaende Aar, med mindre han, i Følge selve Contractens Jndhold, er pligtig at fratræde tidligere eller med kortere Varsel. Det følger iøvrigt af sig selv, at de ovennævnte Contracter, endog uden Tinglysning, blive i deres fulde Kraft, forsaavidt de ei komme i Strid med de Rettigheder, som tredie Mand ved lovgyldige Adkomst= eller Behæftelses-Breve har erhvervet sig. - Hvad de allerede oprettede Forpagtnings- eller Leie-Contracter og Jordeiendomme angaaer, da skal denne Vor Anordning, naar Forpagteren eller Leietageren lader Contracten tinglæse inden 1ste Mai 1832, ikke være ham til Hinder i at faae sine formeentlige Rettigheder, i Tilfælde af Collision med tredie Mands Eiendoms-Adkomster eller Panterettigheder, afgjorte efter de hidtil gjeldende Love, men Domstolene have i Eet og Alt at paakiende de i den Henseende opstaaende Tvistigheder saaledes som de efter bemeldte Love finde det ret og forsvarligt, uden at nærværende Anordning skal kunne paaberaabes til Styrke enten for den ene eller anden af Parternes Paastande. Forsømmer Forpagteren eller Leieren inden fornævnte Tidsfrist at lade sin Contract tinglæse, saa bliver denne Anordning gieldende til Fordeel for enhver tredie Mand, som, førend Forpagtnings- eller Leie-Contractens Ting læsning omsider iværksættes, har erhvervet Eiendoms Adkomst eller Panterettighed over den paagieldende Eiendom. - Denne Vor Anordning skal ikke have Anvendelse paa Fæstegods, i Henseende til hvilket det i Eet- og Alt skal have sit Forblivende ved de hidtil gjeldende Anordninger; dog bliver der, naar en Selveier- eller Arvefæstegaard bortfæstes, med samme at forholde efter nærværende Anordning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Hr. Stiftsphysicus Randrup har i Ribe Stiftstidende ladet Følgende indrykke: "Siden Julii Maaned d. A. har en Typhus viist sig her i Byen, der blot herskede sporadisk og angreb ikkun enkelte Jndivider i de Huse, hvor Omstændighederne ikke befordrede Contagiets Udbredelse – derimod i de saakaldte Almisseboder her i Byen angreb den i Sommerens Løb flere Personer, og ved det ublide Veirligs Jndtræden, sidst i October og først i November Maaned, udbredte den sig i Familier, der vare under de samme betingelser, som førstnævnte, Dette foranledigede at Man fandt sig beføiet til, ved paaslagne Sedler, at kjendeliggjøre de smittede Huse, for at ikke Huuscontagiet skulde udbrede sig videre, og er Sygdommen nu saaledes aftaget, at der, efter derom skeete Jndberetning, nu for Tiden ikkun ere 5 Syge heri Byen af ovennævnte Sygdom. – Denne Bekjendtgjørelse tjener herved til Beroligelse i Anledning af de mange høist overdrevne Rygter og Sygdommen, som ere udspredte her i Omegnen."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Et Par Ulykkestilfælde ere i denne Tid indtrufne i Randers Egnen. En Skorsteensfeier, der, uagtet Man advarede ham derfor, paa Gammel-Estrup gik op i en Skorsteen, hvori der var Jld, som Man havde forsøgt at dæmpe med Svovl, omkom. J Grundfør Mølle skal en Karl være bleven malet reent sønder og sammen i Mølleværket. J det haarde Sneeveir sidst er en gammel Pige, paa Veien fra Aarslev til Hørning, bleven siddende i en Grovt og frossen ihiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Ledige Embeder. under det danske Cancelli: Østerbrønderslev og Hallund Sognekald i Aalborg Stift, 125 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Kallundborg. Løn 300 Rbd. Sølv, fri Bolig, 3 Favne Brænde og 10 Rbd. Sedler til en Kor Græsning og Foder, foruden Høitidsoffer af Menigheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Byskriver-Embedet i Rønne og Herredsskriver-Embedet i Bornholms Vesterherred. Paa Embedet hviler en aarlig Pension af 300 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Mariebo, den 9de Decbr. De militaire Kystvagter her i Stiftet ere nu ophørte. Den hertil Lolland ankomne Commando Soldater afmarscherede i Gaar til Hovedstaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Bekjendtgjørelser. De ærede Jnteressentere i Provindsialbogsamligen i Mariebo ville gunstigst erindre at betale deres aarlige Contingent, med 3 Rbd. Sølv, til næstkommende 11te December d. A. til Stiftelsens Casserer, Hr. Kjøbmand K. B. Sidenius her i Byen. Mariebo, den 7de December 1831. N. Berthelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-12-09
Mandagen den 26de dennes afholdes Bal paa Mariebo Raadstuesal. Billetter a 3 Mk. Stykket kunne forinden erholdes hos O. J. Gindrup. Mariebo, den 9de December 1831.