JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-10-28
Jfølge allernaadigst Bevilling, der vil blive læst ved den Kongelige LandsOver- samt Hof= og Stadsret, saalydende : Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: At Vi, efter Lands-Over- samt Hof= og Stadsrets Procurator Lauriz Nyegaard, hans for Skibscapitain Rasmus Hjorth Knudsen af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Sidstnævnte ved Proclama subpoena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, Adresse-Contoirets Efterretninger, samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for ham at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender samt læses for Vor Lands-Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 9de October 1835. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Wilse. Bevilling for Skibscapitain R. H. Knudsen af Kiøbenhavn til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde sine Creditorer. indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver som maatte formene sig at have noget at fordre hos Skibscapitain Rasmus Hjorth Knudsen, til inden fornævnte Tids Forløb, under deres Fordringers Tab, for mig paa hans Vegne at anmelde og beviisliggjøre saadant formeentlig Krav; hvilket herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 16de October 1835. L. Nyegaard, boende i Gothersgaden No. 330. vo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne ugift Fruentimmer Mette Sophie Schiøth her af Byen, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes indkaldes, med lovligt Varsel, benævnte Afdødes fraværende Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse, den 8de October 1835. Birch. Sylow.
Berlingske Tidende, 1835-10-28
Tredie og sidste Bekiendtgiørelse. a Jndvaaner og Skipper Christian Rasmussen Raahauge i Marstaei er i Stand til at tilfredsstille sine Creditorer og Concurs over hans Boe er bleven paakiendt, saa indkaldes (med Undtagelse af de protocollerede Pantecreditorer) Alle og Enhver, som formene sig at have hvilkesomhelst Fordringer, til hans Boe, forinden 12 Uger, fra dette Proclams sidste Bekiendtgiørelse af regne, dermed at melde sig i det Ærøeiske Actuariat her i Byen paa lovformetig Maade, med den Advarsel, at de, som ei melde sig i den foreskrevne Tid, sade deres Ret til fremtidig Anmeldelse og udelukkes fra det proclamerede Boe Forinden samme Tids Forløb og paa samme Sted bør alle de melde sig, som maatte besidde haandfaaet Pant, Boet tilhørende, ved Straf af Pantets doppelte Værdie, og de, som ei have deres Værneting her, bør antage og beskikke de forordnede procuratores ad acia. Dets til Bekræftelse under Rettens allerhøist forordnede Segl. Ærøeskiøbing i Landfogderiet, den 1ste Octbr. 1835. (L. S.) Carstens.
Berlingske Tidende, 1835-10-28
Oreditorerne i Stervboerne efter Handelsbetient Friz Claersen af Helsingøer, død paa Aalegaard; Undertagsmand Lars Hansen af Annisse; Vangemand Christen Jørgensen af Tydskehuset; Staldkarl Jens Nicolaisen af Laugerød; Sognepræst Peter Schives Enke Ane Marie Jørgensen af Rørtang; 6) Hans Andersens Enke Maren Nielsdatter af Halløse; Huusmand Jens Pedersen paa Rørtang Overdrev; 3) Hans Nielsens Enke Bodil Pedersdatter af Langstrup; 9) Forhenværende Sukkerhuusarbeider Jens Johnsen i Graver=Kieset; og 10) Laqvai Arnesens Enke Ane Marie, født Holm, paa Fredensborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Nøddeboe, den 9de October 1835. Meinig.
Berlingske Tidende, 1835-10-28
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 29de forrige Maaned, som vil blive læst i den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret heri Staden, aalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Grosserer Aron Levin Hertz og Joseph Levin Herz af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, der handle i Interessentskab under Firma A. C. J. Hertz, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Aron Levin Hert og Joseph Levin Hertz ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, Adresse-Contoirets Efterretninger samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos dem, hvad enten saadant Krav hidrører fra Handlinger, foretagne under deres egne Navne, eller under deres Firma A. C. J. Hertz, med deres Paastand af fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Febr. 1717, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes, i fornævnte offentlige Tidender samt læses for Vor Lands-Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 29de Septbr. 1835. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lange. Hansen. Bentzen. Wilse. Bevilling for Grosserer Aron Levin Hertz og Joseph Levin Hertz, af Kiøbenhavn til, ved Proclama i Aviserne at indkalde deres Creditorer. indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som maatte formene sig hos os at have noget at fordre, hvad enten saadant Krav hidrører fra Handlinger, foretagne under vore egne Navne eller under vort Firma A. & J. Hertz, med deres Paastand at fremkomme og deres Fordringer for os, inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 2den October 1835. Aron Levin Hertz. Joseph Levin Hertz, Frederiksberggaden Nr. 37.
Berlingske Tidende, 1835-10-28
Creditorerne i Boerne efter følgende Afdøde: 1) Møllersvend Christian Jensen, 2) Brygger Peder Christensen, og Jomfrue Magrete Birgitte Kiødt, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer, for mig som Skifteforvalter. Nyekiøbing paa Falster, den 10de October 1835. Møller.
Berlingske Tidende, 1835-10-28
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelig1462 - 1834 & 35. Lands-Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle Desom maatte have Noget at fordre i afdøde Birthe Marie Kreiser, fød Green, Enke efter Snedkermester Johan Christopher Kreiser, hendes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den afdøde Enkes Arvinger hed lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 10de Octbr. 1835. Mourier. V. Jacobsen. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i af 143. – 1834 & 35. gangne Toldbetient Gregers Lund's og ligeledes afdøde Enkes Karen Lunds fælleds Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongeige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 15de October 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-10-28
Dritte und lette Bekanntmachung. Extract, aus dem in No. 246 dieser Zeitung inseritten Proclam. Auf Antrag der Wittwe Raiken Jens Peter Petersen, gebornen Jan Thomsen, zu Marsum, hiesiger Landschaft, cum curatore, werden Alle, welche Anspruche irgend einer Art an eine von der Stadt Altona an den weiland Jan Thomsen zu Marsum unterm 1ste Januar 1770 ausgestellte, mit No. 190 K. bezeichnete und auf 666 2/5 Rthlr. vorm. Cour. lantende Obligation zu haben vermeinen, namentlig der Impatrantin Bruder Thomas Jan Thomsen zu Stavanger in Norwegen oder eventualiter dessen Erben, peremtorisch zur gehørigen Angabe derselben innerhalb 12 Wochen, von der letten Bekanntmachung deres Proclams angerechnet, hiemit, bei Straf der Praclusion, aufgefordert. Königliche Landvogtei auf Sylt, den 1sten October 1835. Lassen. 1834 & 35. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Tienestepige Kirsten Tanne, som ogsaa er kaldet Christine Thomsen, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte-Commission Kiøbenhavn, den 15de October 1835. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-10-28
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afg. Lovise Juliane Lind, fød Carlsen, og tidligere afdøde Mand Classelotterie Collecteur og forhenværende Theater=Friseur Peder Lind, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, der som Executor testamenti behandler Boet, inden saadan Tids Forløb, at anmelde og bevise deres Tarv, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 16de October 1835. P. Rohde, Bogholder, boende i store Kongensgade No. 237. 2000 1834 & 35. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i aflangne Bagersvend Hans Heinrich Schuths Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 15de October 1835. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
No. 258. Aar 1835. den 29de October. Torsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Avertissements-Tidende. Berlingske pouriser og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Udenlandske Efterretninger England.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
London, den 20de October. - Paa den irske Geistligheds mangehaande Opfordringer, ved Jnddrivningen af tilbagestaaende, Tiende at stille Militairmagt til deres Raadighed, har StatsSecretairen for Jrland, Lord Morpeth, svaret saaledes: At Regjeringen ikke anseer det for hensigtsmæssigt, ved Jnddrivelsen af privatretlige Fordringer at anvende Militairet eller Politiet, undtagen i Tilfælde af effectiv Tumult eller Fredsbrud. Ved denne Beskeed har paa den ene Side rigtignok den irske Geistlighed næsten mistet enhver Mulighed, at faae Tienden inddrevet, men paa den anden Side er derved et Skridt gjort fremad til at føre Jrlands Tilstand tilbage til en Tingenes lovmæssige Orden, hvilket hidtil ved de bestandige, kun alt for ofte med Blodsudgydelse endende Tiende-Tumulter hørte til Umulighederne, og glædeligt er det at see, at den nuværende Regjering ingenlunde sætter sin Pligt for Landets Rolighed og Velfærd i Almindelighed tilbage for Ønsket, at gjøre sig Geistligheden af en saare ringe Deel af Befolkningen hengiven, ved at understøtte dens, ofte enhver Følelse af Billighed krænkende Fordringer.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Undersøgelses-Commissionen i O'Connells og Ruthvens Valg Anliggende er endnu ikke færdig. Dens første Møde har fremført ligesaa tulmultuariske Optrin, som tidligere har været Tilfældet. O'Connell paastod, at hans Vidner skulde afhøres. Efter megen Frem= og Tilbage=Snakken besluttede Commissairerne, at dette skulde skee med Hensyn til nogle, af O'Connell fremhævede Punkter; men denne sidste trængte paa et ubetinget Forhør, og beraabte sig paa lovmæssige Bestemmelser, af hvilke hans Ret igjendriveligt fremgik. Commissairerne saae sig endelig nødte til at gribe til deres tidligere Maxime og at slutte Mødet for denne Gang. Man troer imidlertid, at Commissairerne slet ikke ville optage Sagen igjen, men erklære den for sluttet. O'Connell havde ikke i Sinde at oppebie nogen Beslutning i saa Henseende; han vilde derimod den 18de d. M. begive sig til Limerich, hvor et Festmaaltid skal foranstaltes for ham. Hele hans Stræben gaaer nu øiensynligt ud paa, saa meget som muligt at forstærke Regjeringens Parti. I dette Øjemed har han nylig fremført sin Forsoning med den indflydelsesrige Lord Cloncurry, en ivrig Tilhænger af Ministeriet Grey, med hvem han levede i Fjendskab paa Grund af de Forholdsregler, dette Ministerium havde grebet med Hensyn til Jrland, i Dubliner-Blade meddeles O'Connells og Lord Cloncurrys Skrivelser, ved hvilke Forsoningen er blevet beseglet. Et andet Brev fra O'Connell, der ligeledes offentliggjøres gjennem Aviserne, er rettet til en Hr. Bachan i Kelloe (Skotland), som offentligt havde erklæret, at O'Connell var et ugudeligt Menneske, og at han ved sin Nærværelse i Skotland besudlede dets Grund. Brevet fører det Motto: Du skal ikke sige falskt Vidnesbyrd mod din Næste, og har til Øjemed, at forjage de, blandt Folket udspredte Fordomme mod den catholske Kirkes Medlemmer.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Paris, den 18de October. Moniteurens Meddelelser i Dag, angaaende de spanske Anliggender, have næsten ene og alene Hensyn til længst bekjendte Madrider-Forhold; den fortæller blot, at Grev de las Navas personlig har indfundet sig i Hovedstaden, uden at melde, om han har gjort dette Skridt, for at underkaste sig eller for at underhandle. Efter en telegraphisk Depesche melder det samme Blad fra Perpignan, at Grev d'Espanna, som nylig fra Catalonien af blev tvunget til at flygte over paa fransk Gebeet, var ankommet dertil den 16de d. M., og at General Mina ligeledes opholdt sig i Perpignan. Den 9de f. M. havde Christinerne gjort en Bevægelse henimod Morentin, hvorpaa Prætendenten havde med sin Armee trukket sig tilbage til Eirauqui og Manera. Cordova - hedder det mod Slutningen - holder Linien ved Argaca besat med 10,000 Mand, og Don Carlos har virkelig taget Commandoen over sine Tropper fra Jturalde, med hvem han var blevet meget utilfreds, og har midlertidigt overgivet den til General Egnia. Carlisterne lide bestandig af Pengemangel.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
De franske Oppositions-Blade have i de sidste Dage havt meget travlt med det Rygte, at Pariser-Cabinettet med det første skal undergaae en Forandring. Der er endogsaa Tale om Deputerede=Kamrets Opløsning og og Jndkaldelse af et nyt Kammer. Men dette Sidste er vistnok ganske ugrundet, da Regjeringen vel neppe vil være saa kortsynet, at opløse et Kammer, der er den hengivent, for at indkalde et andet, hvis Anskuelse maaskee kunde være af en ganske anden Natur. Herr de Villeles uforsigtige Opløsning af Deputerede Kamret i Aaret 1827 vil een Gang for alle kunne tjene til en tilstrækkelig Advarsel mod deslige Operationer. Ligesom han dengang bedrog sig selv overde nye Valgs formodede Uheld, saaledes kunde den nuværende Regjering ogsaa let forregne sig. Den vil derfor sikkert vogte sig for, at opgive et vist Gode for et tvivlsomt bedre. Med Hensyn til den formeente Minister-Forandring, da synes Rygtet heller ikke tilstrækkeligt grundet. Det hedder nemlig, at Herr Humann forlanger 5 pCts. Renterne forvandlede til 4 pCt. hvorved Staten aarlig vilde spare 35,000,000 Franker; men H. M. Kong Ludvig Philip skal vægre sig ved at tiltræde denne Anskuelse, da en saadan Forholdsregel kunde have en ilde Jndflydelse paa Stemningen blandt Pariser-Nationalgarden, der for det meste bestaaer af Rente-Eiere. Betænker man imidlertid, at Rente-Eierne vistnok kun udgjøre en saare ringe Deel af Nationalgarden, viser denne foregivne Grund til Kongens Ulyst, at indlade sig paa hiin Plan, sig som høist ugrundet.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 27de October. - Her i Fyen have vi nu to Postdiligencer i Gang paa Routen imellem Nyborg og Assens. Den nye passerede første Gang herigjennem i Løverdags. Den er noget mindre end den forrige. – J Kjøbenhavn synes der at være indløben en liden Forstyrrelse i Bladforsendelsen, hvormed ellers den største Orden pleier at herske. Vi erholdt saaledes med forrige Post ingen Collegialtidende, og savne fra forrige Uge fire Numere af Dagen. Slutningen af denne Maaned udmærket sig ved et meget mildt Vejr, og i Løverdags Aftes lynede det temmelig hyppigt og stærkt.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Kjøbenhavn, den 29de October. I Gaar Aftes Kl. 6 begave D. D. K. K. M. M. sig under Folkets Fryderaab gjennem de smagfuldt oplyste Gader til Theatret, hvor Hendes Majestæt ved Jndtrædelsen blev modtaget af den talrige Forsamling med et tredobbelt Jubelraab. Derpaa bleve følgende af Hr. Professor J. L. Heiberg forfattede Sang afsjunget: Vinteren gaaer i betyngede Spor Over vor Jord. Medens dog Kloden er vinterligst hvid, Smiler paa Himlen den vaarligste Tid; Thi pragtfuld svæver, fordobblet i Glands, Dens Blomsterkrands: Det Foraar er paa den himmelske Vang, Dens Dag er lang. Høit mellem Stierner, som Sommerens Lys Skjulede nys, Dobbelte Stierne, vor ventede Ven, Danmark dig hilser med Jubel igjen, Vi see dig atter paa Himmelens Blaae, Saa klar at staae; Du sender atter dit straalende Bud, J Natten udTvillingelilie blandt Stiernernes Flor, Glandsfuld og stor, Evighedsblomst i det funklende Bed, Aarlig du smile til Hjerterne ned, Dit Foraar skjænker Octoberens Dag Sit Velbehag, J Danskes Hjerter din smilende Vaar Uvisnet staaer.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Efter Sangen gjenlød Huset atter af tre Gange gjentagne Jubeltoner for den elskede Landets Moder. Da D. D. K. K. M.M. forlode Skuespilhuset gjentoges disse Fryderaab, som ogsaa ledsagede D. D. K. K. M. M. paa Veien til Amalienborg Paa vor elskede Dronnings Fødselsdag har det atter iaar som sædvanligt behaget Hs. Majestæt Kongen at glæde samtlige Elever (Underofficerer, Spillemænd og Børn) i de Directionen for Garnisonsskolevæsenet underliggende Skoler med et godt og mættende Middagsmaaltid for en 460 Personer, der under Directionens, Forstandernes og Lærernes Nærværelse i glad Samfund modtoge ogsaa dette Beviis paa Kongehusets Bestræbelser for at udbrede, Glæde ogsaa til dens Kreds, og i muntert Vivat yttrede deres Taknemmelighed og Ønsker for den elskede Fyrstinde.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Undertegnede har herved den Glæde, at kunne bringe salig Todes Venner, fjernt og nær, den Efterretning, at Borgerkrandsen paa hans Grav ej skal forsvinde. Medborgeres Agtelse og Erkjendtlighed have sikkret den sin Plet, for at den kan gaae i Arv til de sildigste Slægter; og indenfor hiint Hegn, der freder og saa mange ædle Dannemænds Støv, skal hans Bantasteen staae urokket og fortælle Unge og Gamle, hvilken herlig Løn, en utrætteligt fremadstræbende Aand og ægte Borgersind skabe sig i Erindringen.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Følgende Bidrag ere Tid efter anden indkomne i ovennævnte Øjemed. Det Kongelige medicinske Selskab i Kjøbenhavn, 82, Rbd. Sedler og 4 Rbd. Sølv; Dhrr. Professor R. Bay, 3 Mk.; Cand. Jur. Th. K. Rumohr, 3 Mk.; Pastor Leth til Lille hedinge, 1 Rbd.; Justitsraad Harboe, 1 Rbd.; Capitain Schapper, 1 Rbd.; C. W. L., 1 Rbd.; J. B., 2 Rbd.; Krigsraad Baumann i Assens, 1 Rbd.; Assessor Møller, 5 Rbd.; Stiftsphysicus Justitsraad Hansen i Aalborg, 3 Mk.; Krigsraad 3. Frænckel, 1 Rbd.; 3. 17., 5 Rbd.; C. F. 1 Rbd.; Justitsraad Kilde, 2 Rbd.; Agent Riis, 5 Rbd.; Redacteur Jetsmark, 2 Rbd.; XXII. 3 Mk.; Wasner, 1 Rbd.; Justitsraad de Meza, 5 Rbd.; Professor Wendt, 1 Rbd.; Conferentsraad Monrad, 2 Rbd.; D. von Nutzhorn, 1 Rbd.; C. & J., 2 Rbd.; Viinhandler Hansen, 1 Rbd.; N. T. N., 1 Rbd.; C. F. N., Rbd.; W., 1 Rbd.; K., 1 Rbd.; G., 5 Rbd.; Cancelliraad og Postmester Hansen i Viborg, 2 Rbd.; Over-Lærer Erslew, 1 Rbd.; i Alt 135 Rbd. Sedler og 4 Rbd. rede Sølv. Over denne Sum er disponeret paa følgende Maade: For Professor Todes Gravsted paa Helliggeistes Nye=Assistence Kirkegaard, til bestandig Eiendom, saalænge Kirkegaarden existerer, betalt 66 Rbd. 3 Mk. 10 s. S. og T., til Monumentets Oppudsning og Gravstedets Jstandsættelse, samt Bogstavernes Forgyldning 22 Rbd. 2 Mk. 9 s. Overskuddet, 52 Rbd. 3 s., bliver at deponeres som et lille Fond, hvoraf Udgivterne til bemeldte Monuments Reparation i Tiden kunne bestrides; hvor saadant Depositum anbringes, skal nærmere blive offentliggjort, Skjødet, der er udstedt i ovenstaaende Anledning, lyder saaledes: Begravelse-Brev. Pag. 137. Paa Helliggeistes Nye Assistence Kirkegaard uden Nørreport er overladt til en Forening af Læger, og Videnskabsmænd, for deri at opbevare Hr. Professor Clemens Todes jordiske Levninger, paa Monument-Linien Nr. 11, er Gravsted, til bestandig Eiendom, som indtager en Plads af fem Alen i Breden og fem Alen i Længden, hvorfor til mig, efter Forordningen af 15de Februar 1805 og Allerhøieste Rescript af 11te Juli 1828, er betalt 64 Rbd. Sølv (NB. desuden Pælen, betalt til Kirken med 3 Mk. 8 s. Sølv), hvilke fire og treds sindstyve Rigsbankdaler Sølv i mit nuværende Aars Regnskab vorde Kirken til Jndtægt beregnede; og er det ovennævnte Hædersmænd tilladt, paa egen Bekostning at lade samme Gravsted, med derpaa staaende Monument, indrette alt saaledes, at samme hverken nu eller herefter bliver Kirken eller Kirkegaarden til nogen Udgivt eller Bekostning i nogen Maade. Og skal dette Gravsted tilhøre sal. Professor Todes værdige Erkjendere af hans Fortjenester, som Læge, Digter og Menneske (samt dette Skjøde forsynes med Subscribenternes Navne, og vedheftes Skjøde Protocollen) som bestandig Eiendom saalænge Kirkegaarden existerer og aldrig vorde nogen Anden tilhørende, overeensstemmende med de Kongelige Anordninger og Magistratens Resolution. Til Bekræftelse under min Haand og Kirkens Segl. Kjøbenhavn, den 25de Mai 1835. Jürgensen. Første Værge for Helliggeistes Kirke." Som i ovenstaaende Skjøde omtalt, ere Contribuenternes Navne i samme antegnede.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Hvo, der skulde ønske at eftersee Skjødet og de specificerede Regninger, ville i saa Henseende behageligst henvende sig til nærværende Tidendes Redacteur. For den Velvillie, vort saaledes fuldendte Foretagende har mødt, aflægge vi vor ærbødigste Tak, saavel til de Contribuerende, som til de Herrer Redacteurer, der have optaget Bekiendtgiørelsen desangaaende. Kiøbenhavn, den 28de October 1835.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Foreningen til Gienoprettelsen af Professor Todes Gravminde. Det Kongelige Theater. – J Aften opføres, Kjolen, gjør ikke Manden, Lystspil; og Balletten Waldemar.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
J Morgen Aften Flyttedagen, originalt Lystspil i fem Acter af Hr. H. Herz.
Berlingske Tidende, 1835-10-29
Kjøbenhavn, den 29de October. Posten ankom i Morges Kl. 7 1/2. Af de medbragte Tidender meddele vi det Væsentligste Den nye russiske Gesandt i Paris, Grev Pahlen, havde den 19de dennes havt sin høitidelige Tiltrædelses-Audients hos Kongen.