JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-08-09
Onsdagen den 24de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution, ved 1ste Auction opbudt til Salg : Den paa Hanens Bastion paa Stadens Nørrevold beliggende hollandske Veirmølle, Nymølle kaldet, med tilhørende Bygning, assureret i Brandkassen for 29,300 Rbd. Sølv. 2den Auction afholdes den 7de September og 3die og sidste Auction den 21de September d. A., hver Gang om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 hvilket bekiendtgiøres til Underretning for Panthaverne og andre Vedkommende, ifølge Placaten af 22de April 1817. Vurderingsforretningen og Auctionsconditionernerne m.v., ere til Eftersyn hos Procurator Jydtmann i store Larsbjørnstrædet No. 180. Efter Begjæring af Procurator Nye, som Mandatarius for Arvingerne efter afdøde Etatsraad Frisch til Charlottendal, og ifølge Forlig og derefter passeret Execution, bliver den, Enken efter Giæstgiver Kikkebusch, Catharine Dorothea Kikkebusch, tilhørende Gaard Matr. No. 128 b, beliggende paa Slagelse Byes Bredegade, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 1ste, 15de og 29de September d. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 3, og hvoraf de 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadstue og den 3die paa den sælgende Eiendom. Gaarden bestaar af: 1) et Forhuus paa 8 Fag, Egebindingsværk, hvoraf 6 Fag ere indrettede til Stuer og Kamre med aftrukne Vægge, Qvist over 4 Fag tilgaden. J Værelserne 2 Jernkakkelovne. 2) Et Sidehuus paa Fag med grundmuret Bagside, indrettet til Kiøkken, Spisekammer og Pigekammer. 3) Et Baghuus paa 5 Fag, indrettet til Stald. Conditionerne for Salget ligge 3 Dage forinden 1ste Auction til Eftersyn hos Hr. Procurator Rye i Slagelse. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til fornøden, Underretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse, den 1ste August 1831. Sylow.
Berlingske Tidende, 1831-08-09
Jfølge Reqvisition af Skiftecommissionen i Stervboet efter afgangne Frue Bruun og forhen afdøde Mand Justitsraad Ridder Bruun, blive følgende, bemeldte Boe tilhørende faste Eiendomme heri Staden, nemlig : 1. Stervboegaarden No. 356 og 357 m. fl. No. paa Hiørnet af Danmarksgade og Riddergade, med Jordlod i Marken. 2. Den forhenværende Klædefabrikgaard Nr. 286, 87, 88, 82, 90 og en Deel af No. 291 i Vendersgade, med Jordlod, 3. Gaarden No. 310, samt 522 og 523 paa Hiørnet af Danmarksgade og Kirkestræde, med Jordlod. 4. Huset No. 299 i Jyllandsgade med Jordlod, 5. En Deel af den paa Stadens Grund værende saakaldte Mølleeng, indeholdende 84,308 I Alen. og 6. En Grundene No. 284 og 285 tildeelt Jordlod paa Stadens Mark stillede til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Stadens Raadhuus Mandagen den 5te og 19de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, samt Tirsdagen den 4de October næstefter, om Eftermiddagen Kl. 3, hvilket herved bekiendtgiøres. Fridericia Byefogedcontoir, den 5te August 1831. Rahbek.
Berlingske Tidende, 1831-08-09
Efter Begjæring fra Skiftecommissionen i afgangne Frue Bruuns og S forhen afdøde Mands, Justitsraad Ridder Bruuns Dødsboe, bliver den dette Boe tilhørende Halvpart af Weilbye Sogns Kirker, Korn- og Qvægtiende med tillagte Jorder af 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. Ager og EngsHartkorn og 1 Fdkr. Skovskyld, stillet til 3de offentlige Auctioner, der af holdes paa Fredericia Raadstue, Tirsdagen den 6te September d. A.,- 20de i f. M., 4de October, over Dags Formiddag Kl. 10. Hele Sognets tiendeydende Hartkorn er 17 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb. Hartkorn, matriculeret til 21 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb.,med gode Eiendomme og Skoven af Bøg og Eng, ikke ubetydelig. Hvilke herved kundgiøres, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, Fredericia, den 6te August 1831. Boeck. Vre e 1.m.
Berlingske Tidende, 1831-08-09
J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 29de f. M., som idag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Jsenkræmmer Johan Baptiste Granellis Stervboe, til med deres Fordringer, hvad enten disse reise sig fra hans under Firma J. B. Granelli J Comp. førte Handel eller de ere paadragne under hans Navn Johan Baptiste Granelli, at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne TidForløb for os undertegnede, der som Executores testamenti behandle ovennævnte Boe, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 8de August 1831. C. W. Haagen, A Foght, Lands Overrets samt Hof= og Stadsret, Silke= og Klædekræmmer. Procurator.
Berlingske Tidende, 1831-08-09
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 19de f. M., 9. - 1330 a 31. som er læst i den Kongelige Lands Over, samt Hof og Stadsret heri Staden den 1ste d. M., indkaldes herved, sub poen præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, der formene sig at have noget at fordre i Boet efter den heri Staden ved Døden afgangne Salomon Sumbel fra Marocco, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for os, som behandle Boet, at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger efter Loven, til at iagttage deres Tarv under Skiftet, hvorhos det dog bemærkes, at den Afdøde ved et af ham oprettet Testamente har disporere, over den største Deel af sine Efterladenskaber til Fordeel for andre, end fine Arvinger efter Loven. Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission Kiøbenhavn, den 6te August 1831. Hansen. Scheel. Je, som maatte have nogen Fordring paa den heri Byen afdøde Dagleie Hans Jacobsen Kølles Boe, indkaldes herved med 12 Uger, Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Rødbye, den 4de August 1831. Zbsen.
Berlingske Tidende, 1831-08-09
At Auctionen over Rasm. And. Eibyes Gaard, No. 135 paa Sorts i brødretorv heri Byen, indtil videre er standset, bekiendtgiøres herved. Odense, den 6te August 1831. Reimurd.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Haag, den 2den August. J Gaar skulde Hovedqvarteret bryde op fra Breda. Følgende er den af Prindsen af Oranien udstædte Parolbefaling i kaldet ved min Faders og Konges Villie, til at overtage Commanden over hans Hær, stiller jeg mig i Spidsen for Eder paa den Dag, han udtalede Ordet "Fremad!" De Beviser paa Kjerlighed, som J allerede have givet Kongen og Fædernelandet, og som tjene alle Europas Nationer til det skjønneste Mønster, er ogsaa mig Borgen for den Tapperhed, som J ville lægge for Dagen paa Valpladsen, hvor Kampen, maaskee inden faa Dage, venter os; Kampen for Fædernelandets egentligste Anliggender, for at erhverve en fordeelagtig Garantie for Adskillelsen af de Provindser, der have unddraget sig den Fyrstes Regjering, hvem vi ere rede til at bringe vort Liv og hvad der er os dyrebare til Offer. Men i det Kongen, sine Undersaatters sande Fader, seer sig nødt til at gribe til Vaaben, agter han ingenlunde, at spærre Veien for Underhandlinger, saa frugtesløse disse hidtil end have været; hans Befuldmægtigede ved Conferencen i Londen skulle der, nu som før, varetage Nationens Rettigheder. Hvad mig selv angaaer, saa føler jeg tilfulde Betydningen af det ærefulde Hverv, som Kongen har overdraget mig; det vil uden Tvivlettes ved eders Mod, ved Mindet om den Tapperhed, som saa mange mine fordums Vaabenbrødre af enhver Grad, som jeg endnu bliver vaer i eders Rækker, have udviist, og om Historien, der lærer mig, hvad Fædernelandet tør vente af sine Borgergarders og Frivilliges Anstrængelser. Siden Dagene ved Quatrebras og Waterlod have vi ikke fundet os i saadanne Forhold, som de ere, der nu forene os. I dette Tidsrum havde mange vigtige, for største Delen heldige, men siden et Aar meget ulykkelige, Begivenheder for vort Fæderneland, fundet Sted. Min Pligter og Kongens Villie kaldte mig til at tage virksom Deel i de nyeste politiske Anliggender. Alle mine Yttringer, Handlinger og Bestræbelser, havde ene og allene til Hensigt, at bevare Kongeriget for de Ulykker, der, som var at forudsee, kunde ramme os, og hvilke vi nu alle føle; men da de Midler, som jeg i denne Henseende valgte, intet gunstigt Udfald havde, saa maa jeg troe, at jeg selv har skuffet mig i Valget af Midlerne, uagtet mine Bevæggrunde vare de reeneste; nu haaber jeg, med Sværdet i Haanden, at overtyde eder om, at Nassauernes Blod ogsaa flyder i mine Aarer, og at intet Offer skal falde mig for tungt, dersom det kan sikkre mit Fødelands Lykke, for hvis Uafhængighed vore Forfædre saa ofte, med alt ønskeligt Held, have kæmpet imod Hære, der langt overgik deres i Antal, men ingenlunde i Mod. Vilhelm, Prinds af Oranien.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Brussel, den 4de August. I Gaar Eftermiddags Kl. 3 modtog Regjeringen officiel Efterretning, at den hollandske Commandant i Antwerpens Citadell, General Chasse, i Kongen af Hollands Navn ved et Brev af 1ste August har opsagt den imellem Citadellet og Staden Ant mapen den 5te November 1830 sluttede Vaabenstilstand, og bebudet, at Fjendtlighederne atter skulde begynde efter tre Gange 24 Timers Forløb, nemlig den 4de August Kl. 9 1/2 om Aftenen. Saasnart Kong Leopold, som paa sin Reise gjennem Provindserne, var i Lüttich, erholdt Efterretningen om Vaabenstilstandens Opsigelse, holdt han et Conseil, (thi ogsaa Krigsministeren General de Failli var der nærværende) og begav sig den 3die August til Brüssel, hvor han allerede om Morgenen Kl. 3 ankom. Her bleve atter adskillige Conseils holdte, og Tropperne fik befaling, fra alle Kanter at marschere til Grændsen. -J Antverpen ere Fonds faldne overordentligen dybt og de fleste Jndvaanere bortflygtede. Fjendtlighederne ere begyndte. Hollænderne trænge ind paa vort Territorium, og vore Tropper sloges med dem ved Hoeg straten. Vore Tropper, hvis Antal var ringe, maatte vige.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
I Gaar Morges hørte man en Kanonade i Egnen ved Fortet St. Marie. Adskillige Bygninger stode i lys Lue.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
London, den 5te August. Daglig skjønnes meer og meer, at Ministrene, i Henseende til Reformbillen, have overtaget en Opgave, der langt overstiger deres egne Kræfter, thi selv i Underhuset, hvor dog en vældig Magt staaer til deres Tjeneste, formaae de kun med den største Møje og saare langsomt at fremskynde Billen. Endnu er man ikke kommet til de vanskeligste Punkter. - J Overhuset staae vel større Talenter til deres Disposition, (Lord Broughams kunne allene gielde for en heel Masse, men ogsaa der ere Stemmerne endnu saa tvivlsomme, at, om de endog faae en Majoritet, i Henseende til Hovedspørgsmaalet - hvorom Mange tvivle denne dog maa vorde meget liden, og at de, naar det kommer til Berraadslagning om Punkter, hvorom selve Reformfjenderne ikke ere enige, ufeilbarligen maae blive i en betydelig Minoritet. - Men Hielpen, hvortil de trænge, synes at komme fra andre Kanter. Oppositionen, der deels haaber paa gunstige Tilfælde, deels nærer den Forventning, at Nationen formedelst de uendelige Diskussioner, omsider vil væmmes ved Reformen, - søger at trække Sagen i Langdrag og har forsaavidt opnaaet sit Ønske. Men alle de gunstige Tilfælde, hvorpaa den haabede, ere hidtil udeblevne, og Folket begynder nu at kjede sig ved denne Nølen. I Særdeleshed ere de offentlige Blade kjede og lede af den; Parlamentetets Sessioner hele Natten igjennem indtil langt ud paa Morgenen, volde deres Redacteurer et uhyre Arbeide, og alligevel aftager Bladenes Afsætning (i London sælges alle Aviser Numerviis), da Folket uagtet al sin Jver for Reformen, der ikke gider hver Dag læse forslidte, Hundrede Gange gjentagne, Ting om den; det er derfor disses Eiere magtpaaliggende, at faae en ny Gjenstand, der kan pirre Publicums Nysgjerrighed. De engelske Blade have altsaa uophørligen klaget over denne Dvælen og truet den; omsider er det lykket dem at anvise den misfornøiede Folkeaand en Gjenstand og et Maal. Det politiske Samfund i Birmingham der bestaaer af omtrent 30,000 Medlemmer, og formedelst den Vigtighed, som de liberale Blade tillægge den, tilvandt en sig betydelig Jndflydelse paa de politiske Associationer i de øvrige Fabrikbyer, har holdet en Forsamling, hvori en meget heftig Petition til Parlamentet blev besluttet; ogsaa Borgerskabet i London har berammet en saadan Forsamling, for vist ikke i skaanende Udtryk, - at tilkjendegive det sin Utilfredshed over hine langvarige Forhalinger. Uden Tvivl ville andre Byer og Shirer ikke tøve med at følge deres Exempel.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
J Overhuset blev den 3die August den Kongelige Proposition i Henseende til Forhøielsen af de stipulerede Summer for Enkehertuginden af Kent og hendes Datter, eenstemmigen antagen. - J Underhuset foreslog Hunt, at Prindsesse Victoria ikkun skulde bevilges 5000 Pd. Sterl. i Stedet for de forlangte 10,000 Pd.; Sir Fr. Burdett, Sir R. Peel og flere talede herimod, hele Summen blev bevilget. H. M. Kongen kjørte i Dag, ledsaget af H. M. Dronningen til Overhuset, for at sauctionere den Bill af 1ste Mai d. A., der bestemmer en aarlig Enkepension af Et Hundrede Tusinde Pd. St. for Dronningen.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Vi have faaet Aviser fra Lissabon indtil den 17de d. M. De melde officielt, at Franskmændene agtede at tilbagegive alle de Portugisiske Skibe, som de havde bemægtiget sig. - Dog gik Rygtet siden i London, at de ikkun vilde tilbagegive Coffardieskibene, men ingenlunde Krigskibene.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
The Courier beretter, at vor Regjering har faaet de meest fyldestgiørende Forsikkringer fra Paris, at det aldeles ikke er den franske Regjerings Agt, at forlange videre fyldestgjørelse af Portugal end den, samme allerede har faaet, og at den har giver sin ved Lissabon stationerede Eskadre befaling til ufortøvet at vende tilbage. Don Pedro ankom, med sin Datter, den unge Dronning af Portugal, fra Cherbourg til Portsmouth, og er derfra allerede kommen til London.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Discussionerne om Borough=Repræsentationerne skee efter Alphabetet. Den 2den August begyndte man i Underhuset - med Bogstavet C.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Paris, den 2den August. Ved Couren i Gaar Aftes lagde Enhver Mærke til at H. M. Kongen med stor Venlighed ofte og længe talede med Hr. Lasitte.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
I Gaar var Præsidentvalg i de Deputeredes Kammer. J meer Forsamlingen formanedes til Rolighed, desto større blev Larmen. - Ved det første Scrutinium havde Hr. Grod 171 Stemmer, Hr. Jacques Lafaverte 168, Hr. Berenger 8, Hr. Dupont de Eure 2, Hr. Odillon=Barrot een Stemme, General Lafayette een. Af Stemmesedlerne blev een forkastet, fordi derpaa var skrevet Jacques Fallite (i Stedet for Lasitte). - Ved det andet Scrutinium erholdt Hr. Girod 181 Stemmer, og Hr. Lasitte 176. Altsaa blev Hr. Girod proclammeret som Kammerets Præsident. - Til Vicepræsidenter valgtes Dhrr. Duponi (fra Departementet de Eure), Berenger, Dupin og Deles fert.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Vor Premierminister, Hr. Cassimir Perier, der allerede for havde erklæret, at han, ifald Hr. Lafitte blev valgt til Præsident for de Deputeredes Kammer, vilde træde ud af Ministeriet, har nu, da Lasitte med en saa ringe Minoritet af Stemmer faldt igjennem og Hr. Dupont de i Eure valgtes til første Vicepræsident, virkelig indgivet Ansøgning til Kongen om sin Afsked. Denne Efterretning udbredte almindelig Bestyttelse ei allene paa Børsen, men i hele Byen, fordi man saare vel føler, hvor vanskeligt det er, at organisere et nyt Ministerium i et Øjeblik, da man er uvis om hvorledes Pluraliteten i det ny Kammer er stemt, thi Stemmeforholdet ved Præsidentvalget kan ikke herpaa være et sikkert Kjendtmærke.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
H. M. Kongen holdt i Gaar Conseil med de hidtilværende Ministre. Disse have endnu ikke afleveret deres Portefruiller; dog har Hr. Perier allerede gjort Anstalter til at flytte fra sit Ministerhosel. - Rygtet talede om et Coalitions-Ministerium, og nævnede Grev Mols, som Premierminister, Hr. Odillon=Barrotsom Minister for det indenlandske Departement, og Hr. Barthe, som Justitsminister. Grev Mols har faaet det Hverv, at danne et nyt Ministerium.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
De bestemt afgaaende Ministre ere Perier, Sebastiani og Louis man troer, at Soult, Rigni og d'Argout blive i Ministeriet. Da det ugrundede Rygte udbredte sig i Paris, at Russerne havde indtaget Warschau, stimlede Almuen til det Kongl. Palais med et hvinende Skrig imod Ministrene, "fordi de ikke havde ydet Polakkerne Bistand." Hoben adskiltes først efter en kraftig Cavallerie=Charge i Forening med Nationalgadens Hjelp.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Jfølge Journal de Paris er det i Særdeleshed Hr. Duponts (de i Eure) Valg til Vicepræsident, som har fortørnet Ministeriet. Ved en Kongelig Forordning, kundgjort i Moniteuren, ere Generalerne Grev Clauzel og Grev Lobau udnævnte til Marskaller af Frankrige, i Marmonts og Bourmonts Sted, der betragtes som Deserteurer.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Vore Blade melde fra Rio Janeiro, at Brasiliens lovgivende Forsamling har afskaffet alle Adelstiller og alle Ordener, den af Cruziciro undtagen; herefter skulle blot Embedstiller tilstedes:
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Tydskland. Desværre er nu ingen Tvivl om, at Cholera er trængt indi Schlesien. Den 30te f. M. døde i Myssowiz en Mand af Cholera; samme Dag en Dreng, 12 Aar gl., efterat have været syg i 6 1/2 Timer. (Preuss. Stzig)
Berlingske Tidende, 1831-08-11
I Kønigsberg ere indtil den 31te Juli 72 Personer angrebne af Cholera; 45 døde; 26 endnu under Lægebehandling; een helbredet. (L. c.)
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Ogsaa i Bromberg har Cholera yttret sig.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Fra Hanover skrives under 20de Juli. - Hs. M. Kongen har fra St. James udstædt en Forordning, ved hvilken vort Geheimeraadscollegium faaer en aldeles ny Indretning; som Grund dertil angives i Forordningens Indledning Forretningernes Simplificering. Disse skulle herefter i Geheimeraadscollegiet forhandles deels i Plenarforsamlinger, deels i Sectioner; hine bestaae af samtlige Stats- og Kabinetsministre, af de virkelige Geheimeraader, Geheime-Kabinetsraader; desuden kan Ministeriet til enkelte Berraadslagninger tilkalde Assessorer, der boe i og udenfor Hanover, saasom Landdrosterne og Justitscancellie-Directeurerne. Ogsaa kunne i overordentlige Tilfælde andre saakundige Mænd kaldes til at afgive deres Betænkning og deeltage i Raadslagningerne. - - Stor Opmærksomhed tildrager et Skrift sig, som nyelig er udkommet i den herværende Hofboghandling. I dette udvikles med Sagkundskab og Grundighed, efter officielle Documenter, at den hanoverske Armees Stat i en Række af Aar har været tre Gange saa stor, som den i det tydske Forbunds Matrikel for Kongeriget Hannover er, og at Regjeringen, om den reducerede Armee i Forhold til andre tydske Staters af samme Størrelse, f. Ex. Würtembergs, vilde være i Stand til at foretage en Reduction af en Million Rdlr. aarligen i de trykkende Skatter. Beviisførelsen for denne Paastand er saa meget interessantere, efterdi Forfatteren i sin Bog viser sig, som alle, ja end- og de siden Aaret 1814 i Hannover foretagne, Reforneres hellige Modstander, og i Jndførelsen af Landstændernes Forsamlinger seer Aarsagen til alle virkelige og indbildte Ulykker. - Forfatteren til dette mærkelige Skrift er vor høit fortjente Veteran, Hr. Generalfeldttøimester von der Decken, meget hæderligen bekjendt som Skribent ved sine Værker om England (hvor han længe har levet, og om Helgoland, hvilket sidste vidner og grundig histocisk-antiquarisk Førstning.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Universitetet i München har udsat det meget omtvistede Spørgsmaal om Arvefølgen i Portugal" som en Priisopgave for de unge Studerende.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
J Hamborgs Forstad, St. Georg, have den 4de og 6te d. M. nogle Pøbeluroligheder fundet Sted, som Borgermilttæret, snart dæmpede. Ligesaa snart ophørte en Pøbeltumult i Brunswig.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
polen. Hiint sørgelige Dramma i det nordøstlige Europa nærmer sig nu, efterat have bragt usigelig Jammer over Provindser, den nys vare rige og blomstrende, sin endelige Udvikling. Allerede for længe siden vilde denne være fremskyndet, dersom man blot havde havt at kjempe med Mennesker. Men Naturen selv maatte overvindes - hvilket nu først er skeet; - Weichselens brede Strøm, der hidtil ene beskjærmede Warschau mod Russernes Sejerssværd; ogsaa disse Vanskeligheder ere overvundne, og Kampen vil nu være Mand imod Mand, Hær imod Hær. Den af døde Diebitsch havde allerede fattet den Plan, som Russernes ny Hærfører i Polen nu har iværksat. Dette vanskelige Foretagende - Overgangen over en bred Strøm er udført med den største Præcision og det største Held. Den russiske Hovedarmee har nu betraadt den venstre Weichselbredd, og higer efter at føres imod Fjenden og hans Hovedstad. Et Slag er i disse Dage uundgaaeligt, og dettes Udfald vil afgjøre Polens Skjebne. (Pr. Staatstig.)
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Russerne have den 25de Juli besat KutneGeneral Gerstenzweig er med sit Corps rykket frem, langs med Floden Wkra og har forenet sig med Paskewitsch's Armee.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Efterretninger af blandet Jndhold. J Newyork er Hr. James Monroe, forhen de forenede nordamericanske Fristaters Præsident, død i sit 72de Aar.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs-Cours, den 9de August 1831. Hamborg 2 M. - a vista 213. - Species 311. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 83. Dito uden Renter i Sedler 87 a 87 1/2. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 ½ a 103 Rbd. Dito i Sedler 108 a 108 1/2 Rbdlr. Norske Speciessedler 154 1/2 a 155 Rbdlr. Svenske Sedler 46 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 59 1/2 a 60. Norske Laan til 6 pCt. 102 1/2 a 103. Dito dito til 4 pCt. 97 a 97 1/2 Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 1/2 a 1000. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Species - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar 100 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Kjøbenhavn, den 11te August. Dampskibsposten ankom i Gaar Eftermiddags Kl. 6 1/2 J Forbindelse med den herfra under 27de Mai sidstleden udstædte foreløbige Bekiendtgjørelse, kundgiøres herved: at Mandagen den 15de d. M., om Formiddagen Kl. 10, afholdes i Magistratens Forsamlingssal i Raad= og Domhuset Auction over Bortforpagningen af Port= og Passagepengene ved Stadens 4 Porte i 3 Aar, regnede fra 1ste September d. A., samt af Afgifterne for Nattepassagen igjennem Nørreport, og ligeledes for Passagen igjennem Bommen paa Veien fra Citadellet Frederikshavn til Østerbroe i samme Tidsrum, efter de Conditioner, som forinden ere til Eftersyn i Raadstuens 2det Secretariat. Kjøbenhavns Raadstue, den 8de August 1831. Efterretning fra det Kongelige Landhuusholdningsselskab angaaende de i Vinteren 18301831. indkomne Afhandlinger, Beretninger og Præmienskninger, m. m. og om de Understøttelser og Præmier, som, i Anledning deraf, ere tilkiendte. I. Afhandlinger.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Over Selskabets 2den theoretiske Priisopgave angaaende en paa egen En faring grundet Anviisning til at brygge Porteral, er indkommen en Afhandling, med Devise: I deliwer this book to the word." J denne Afhandling findes Gienstanden temmelig ufuldstændigt behandlet, og den der givne Anviisning, formedelst Mangel paa Grundighed, Bestemthed og Nøiagtighed, utilstrækkelig til at man med Sikkerhed kunde arbeide derefter Men uagtet Afhandlingen hverken henseende til Jndhold eller Form fyldest gjør de Fordringer, som kunne gjøres til et Priisskrift, bærer den dog Præ af en Forfatter, som grunder sine Forskrifter paa egne Erfaringer. Desaarsag opfordres han herved til at indsende til Selskabet nogle Prøver af Porterel, som af ham selv er tilberedet, og med Angivelse af Prisen. Selskabe, vil da muligt finde sig foranlediget til at lade foretage nogle Prøvebrygninger her i Staden under Forfatterens personlige Anviisning og under Tilsyn af nogle af Selskabet udvalgte saakyndige Mænd. Dersom Udfaldet af disse Prøvebrygninger bliver tilfredsstillende, vil Selskabet paaskjønne Forfatterens Arbeide.