Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-17
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. Skjønt der endnu tales en Deel om de østerrigske Troppers Bevægelser, blandt Andet derom, at 6000 Md. skulle besætte Civita Vecchia fordi man befrygter en fransk Landgang paa denne Kant, og skjønt Pavens og Cardinalernes Tone imod den franske Gesandt skal være saalidet venskabelig, at der endog tales om et heftigt Mundhuggeri imellem Cardinal Gregorio og Hr. v. St. Hilaire. hvorved den Første skal have truet den Sidste baade med Mund og Haand, saa synes dog Haabet om en fredelig Afgjørelse af de italienske Anliggender i det Hele at stige. At den franske Oberstlieutenant Reg naut har faaet Ordre til at afløse Oberst Combes, fordi denne har overtraadt sine Jnstructioner, ansees for at være et godt Tegn; ligesom man og skriver fra Wien, at Hr. Casimir Perriers nyeste tilfredsstillende Erklæringer giver Haab om, at Anco nas Occupation ikke vil blive Anledning til en europæisk Krig. Hr. Petrier skal nemlig have erklæret, at paa et Antal af 1500 Mk. nær skal ingen videre Forstærkning blive sendt til Jtalien, at det franske Mandskab skal indskrænke sig til Antona alene. og strax tømme det pavelige Tertitorium, saasnart Rolighed og Sikkerhed er bragt tilveie. Pariserbladet, National mælder endogsaa, at det franske Cabinet de 5te d. M. har taget den Beslutning, ufortøvet at rømme Ancona og lade de derværende Tropper indskibe sig til Otan; hvortil andre Blade føie den Bemærkning, at man, hvis det virkelig forholder sig saaledes, har valgt det gunstigste Øieblik, det nemlig, hvori Cholergen drager en stor Deel af den almindelige Opmærksomhed bort fra de udenlandske Anliggender. En Skrivelse fra det Russiske berettet, at Tropperne i Polen nu atter fortsætte deres Marsch til det Jndre af Riget, efterat det har viist sig, at den nialienske Sag vil lade sig afgiøre paa den diplomatiske Vei. Man holdt rigtignok i Begyndelsen en Krig for uundgaaelig; men de senere Depescher fra Wien og Paris have været beroligende. Man har, hedder det videre, ved den russiske Gesandts kraftige Sprog, maattet overbevise sig om, at Cabinettet i St. Petersborg eftertrykkelig vilde understøtte Pavens retmæssige Fordringer, og at det heri kunde giøre Regning paa de andre Continentalmagter. Det franske Cabinet kunde altsaa ikke dølge for sig selv, at det ved Haardnakkethed vilde fremkalde en af de mægtigste Coalitioner imod sig, hvilket under Frankerigs nærværende indre Tilstand vilde være dobbelt farligt. Til de fredelige Tegn hører ogsaa det, som mældes fra Wien, at Statspapirerne i alle Europas Hovedstædet ere stegne. Jøvrigt er der kun liden Udsigt til, at Roligheden i de pavelige Stater saa snart vil blive befæstet. J Bologna er man overbeviist om, at Østerrigernes Afmarsch vil blive Signalet til nyt Oprør, i Fyrstendømmet Benevent ere alvorlige Uroligheder udbrudte, og selv i Rom finde saa slemme Optøier, Sted, at Pøbelen insulteter Cardinalerne og kaster hans Helligheds Vaaben og St. Peders Nøgler i Rindestenen. Som et Beviis paa den fordærvelige Jndflydelse, Franskmændenes Nærværelse i Jtalien have paa Gemytterne, anføres, at siden Anconas Besættelse ere 670 Personer af de bedste Familier fængslede i Lombardiet. - Cardinal Bernetti skal have forlangt sin Afsked.