Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-19
Da Amtsraadet i Almindelighed antager, at der under Landets nuværende Tilstand ikke bør foretages noget omfattende Veiarbeide i Aaret 1849, og at man hvad Ribe Amts Repartitionsfond specielt angaaer, maa indskrænke sig til Vedligeholdelse af de grundforbedrede Strækninger, saa vil der ikke heller paa den omhandlede Vei stedfinde nogen Grundforbedring, hvorimod det maa overlades til Veipolitiet ved de Vei pligtige at holde den i farbar Stand. b. Med Hensyn til Veiinspecteurens, Lieutenant Schmidts Stilling til Amtet og til Armeen, vedtog man, at tilkjendegive ham, at man, som tidligere bestemt, intet har imod at han udbetales 14 Rbd. maanedlig af Repartitionsfanden, som Differencen imellem hans militaire Gagering og hvad han nød i Amtets Tjeneste, hvilket regnes fra 1. Juni til Aarets Udgang. For Fremtiden derimod ophører dette Tillæg, men man indrømmer Lieutenant Schmidt Adgang til fra 1 Januar til 1. Octbr. 1849 at kunne træde tilbage i sin Tjeneste som Amtets Veiinspecteur, og skulde hans Stillig ved Armeen forhindre ham deri, maa han finde sig i, at man fra 1. October næste Aar er betænkt paa at ansætte en anden Veiinspecteur. 12. n. Formanden satte Raadet i Kundskab om at der, foruden de under Forhandlingen i det sidste Møde ved Nr. 11 nævnte 4 Kubv. harpet Gruus til Landeveiene østen og vesten for Varde samt til Hjerting, for hvilke Betalingen er anviist den 8 Septbr. med 20 Rbd. 12 s., endvidere af ham er akkorderet med Hans Guldager i Varde om Leverance af 19 Kubsv. harpet Gruus til bemeldte Veie inden November Maaneds Udgang, for en Betaling af 5 Rbd. 32 s. pr. Kubsyn., alt i Henhold til den herom tidligere tagne Beslutning. b. Ligeledes modtog Raadet Underretning om, at der gjennem Amtet ved Godsinspecteuren paa Grevskabet Schackenborg, Hr. Birkeskriver Feddersen, var foranstaltet anskaffet 8 Kubv. naturligt Gruus til Landeveien mellem Høyer og Tønder, og at, da den senere befandtes, at dette Qvantum var utilstrækkeligt, Hr. Feddersen fremdeles vilde drage Omsorg for Tilveiebringelse af saameget Gruus, som ansees nødvendigt. Bekostningen herved vil blive c. 3 Rbd. pr. Kbsyn. af Gruset og en Maalekasses Anskaffelse. 13. Den af Ministeriet for Kirke- og Underviisningsvæsenet forlangte schematiske Udsigt over Skoledistricternes Størrelse, og Udgivterne til Skolevæsenet, i Aaret 1847 for Ribe Amts Vedkommende, blev udfærdiget og indsendt. Den herved havte Udgivt til et Schemaes Trykning blev anvist paa Fonden. a. Gjennem Formanden modtog Raadet Meddelelse om en kongl. Resolution af 25. Septbr. d. A., communiceret Amtet, hvorefter: 1) De i Enkedronning Juliane Maries Gavebrev, af 29 Januar 1785 3die Post ommeldte Gratistpladse ved Fødselstiftelsen i Kjøbenhavn for Elever i Jordemoderkunsten bortfalde, og at som Følge heraf der for enhver, som herefter indlægges paa de ordinaire Pladse i Stiftelsen, erlægges den bestemte Betaling af 25 Rbd. for Underviisning, og for Opholdet saameget som dette koster Stiftelsen. 2) Amtmændene inden Udgang af hver Februar og August Maaned til Directionen for Fødselsstiftelsen indberette, om der haves Trangfor Jordemødre, hvorhos da tillige indsendes de indkomne Ansøgninger fra Fruentimmere om at oplæres paa Stiftelsen, over hvilke Ansøgninger vedkommende Physicus bør gives Leilighed til at yttre sig. 3) Directionen ved at udvælge de meest Qvalificerede blandt Supplicanterne tillige vil see hen til, at de forskjellige Districter efterhaanden forsynes med dulige Jordemødre. Amtmanden bemærkede, at der i de sidste 20 Aar, ikke for Repartitionsfondens Regning er efter Regl. af 21. Novbr. 1810 § 32 oplært Jordemødre for Ribe Amt, men at Vedkommende enten selv have betalt eller ere optagne i en af de nu ophævede Fripladse. b. Efterat det ved Canc. Skr. af 15 Febr. d. A. var bleven paalagt Districtslægerne at føre Control med, at Jordemødrene ere forsynede med de anordnede Jnstrumenter, og Jordemødrene hvert andet Aar at forevise samme for Districtslægen, har det viist sig at der i flere Districter savnedes endeel af disse Jnstrumenter. De ere nu anskaffede og forskudsviis betalte af Repartitionsfonden. c. Til Lindknud Jordemoderdistrict har det ikke været muligt at erholde en Jordemoder, uagtet Districtet nu har tilveiebragt Bolig; men Districtets tynde Befolkning, store Udstrækning, isolerede Beliggenhed og Fattigdom har afskrækket Supplicanter. Amtmanden henstillede til Raadet, om der ikke kunde gjøres noget for at aabne Udsigt til Supplicanter, og Amtsraadet samtykkede, i Betragtning af Omstændighederne, at Lindknud Sogns Jordemoder indtil videre tilstaaes en Forhøielse i Løn af 15 Rbd. aarlig, saa at hun ialt nyder 35 Rbd. om Aaret af Repartitionsfonden. Det overdrages Formanden herpaa at erhverve Ministeriets Approbation. Ved denne Lønningsforhøielse er dog at mærke, at den er skeet ene af Hensyn til dette Districts daarlige Forfatning, og saaledes vil blive uden Følge for andre Districter. 15. Af Veibetjentene Gyldenfeldt og Jacobsen er der forfattet Overslag over de Reparationsarbeider, som ere høist nødvendige paa efternævnte Veie til næste Foraar, den mindre Landevei fra Trudsbro til Andstbro, anslaaet til 346 Rbd. 72 s. fra Andstbro til Foldingbro, til 97 Rbd. 83 s. den mindre Landevei fra Varde til Hjerting, anslaaet til 372 Rbd. 45 s. fra Varde til Grydvadmølle, til 67 Rbd. 83 s. fra Varde til Grindsted, til 360 Rbd. 83 s. Ved disse Overslag havde Amtmanden at bemærke, at det, saafremt det under Arbeidets Udførelse viser sig, at Veiene paa enkelte Steder skulde behøve mere Material end det Overslaget har bestemt, da maa overlades Veibetjenten ved Akkordt underhaanden at anskaffe saadant; at det til Medlemmer af Raadet maa blive overdraget at afgjøre og Licitationsbuddene bør antages, selv om de overskride Overslagssummen; at den under Overslagene optagne Reparation af 2 Overkjørselskister for Niels Christensens og Anskaffelse af en lignende for Niels Madsens Jordlod i Leirskov maa udgaae af Overslaget, da det ved Frd. af 13. Decbr. 1793 § 80 er bestemt, at naar en Vei er anlagt, bor Bekostningen paa de Overkjørselskister, som senere med Amtets Tilladelse anlægges, afholdes afGrundeieren, hvilket ogsaa i dette Tilfælde hidtil er bleven antaget af vedkommende Grundeier, der ved Veiens Anlæg har faaet en Overkjørsel mod selv at holde den vedlige, og som idetmindste har det for sig, at han er den, som ene benytter Overkjørselen. Mod disse Forslag kunde Raadet intet finde at erindre, men foruden de foreslaaede Arbeider vil der, efter Veibetjent Gyldenfeldts Jndstilling, blive at anskaffe 8 Kubikf harpet Gruus til Veien mellem Varde og Grydvad for en Betaling af 5 Rbd. pr. Favn. Det overdrages derhos denne Veibetjent at undersøge Tilstanden af Landeveien mellem Høyer og Tønder og at forfatte Overslag til dens Jstandsættelse i næste Aar, ligeledes for Veien mellem Ribe og Calslund, hvorhos han vil have at føre Tilsyn med Planering af de grundforbedrede Veistrækninger. Til at antage eller forkaste de eventuelle Licitationsbud valgtes af Raadets Medlemmer: for Licitationen i Damgaard, Proprietair Lautrup og Kammerraad Brødsgaard; for Licitationen i Varde, Proprietair Nielsen og Gaardeier J. Christensen; for Licitationen i Ribe, Formanden. for Licitationen i Møgeltønder: Grev Schack og Gaardeier J. A. Hansen, for sidste Sted dog kun forsaavidt at Veibetjent Gyldenfeldt finder det nødvendigt at anskaffe meere Gruus til Landeveien mellem Høyer og Tønder. 16. Amtmanden over Veile Amt havde ønsket sig underrettet om hvorledes det militaire Frikjørselsvæsen, er ordnet i Ribe Amt, navnlig hvormange Tønder Hartkorn, der er fastsat som Minimum for en Kjørsel, og Rodeinddelingen er bibeholdt, og hvorledes der forholdes med de større Eiendomme. Amtmanden tilbagekaldte i Raadets Erindring, at den i Ribe Amt bestaaende ældre Jnddeeling til Friægter, hvorunder selv den mindste Parcels Hartkorn blev medtaget, efter Ford. af 26. Juni 1844 blev forandret saaledes, at hvad der var under 2 Tdr. Hartkorn var fritaget for Ægter og hvad der oversteg 2 Tdr. ikke heller blev medregnet for det udgjorde i Tdr. Hartkorn, og da ansat for 2 Ægter, hvorhos det ved Ægtlisternes Udarbeidning blev iagttaget, at de større Gaarde, der kom til at udrede flere Ægter, ikke fulgte umiddelbar med disse paa hinanden i Omgangen, ligesom det privilegerede Hartkorn inddroges under disse nye Kjørelægder, dog kun forsaavidt angik de i Forordningens § 2 betegnede Reiser; men efterat Rentekammeret i dets Skrivelse af 8. August sidst havde gjentaget den tidligere Kundgjørelse, om at der ikke kunde ventes Betaling for de militaire Kjørseler, maatte Opmærksomheden henledes paa at Hoved Præste og deslige Frigaarde kom til at deeltage i disse Kjørseler, og at en Jnddeeling af de kjorepligtige i Omgangen blev forfattet. Amtet havde antaget, at den bestaaende Jnddeling i Kjørelægder kunde følges, ogsaa ved militaire Kjørseler, og havde fundet sig bestyrket deri ved, at kun fra et Pastorat, Vorbasse og Heinsvig Sogne, Ønske var yttret om at der til Lettelse for Gaardmændenne maatte skee den Forandring, at alt Hartkorn blev inddraget til Kjørsel, saaledes som for 1847 fandt Sted, men da paa denne Maade Huusmandsklassen, vilde blive paalagt endeel af Byrden, havde Amtet ikke fundet sig beføiet til at træffe en saadan Foranstaltning, hvorimod det havde indrømmet, at Minimum for Pligten til militair Kjørsel kunde, efter de særegne Omstændigheder i disse 2 Sogne, ansættes til 1 Td. Hartkorn. Amtsraadet fandt imidlertid, at Ret og billighed ligemeget taler for, at den under Krigen trykkende Byrde af militair Kjørsel, burde fordeles paa Alle, uden Hensyn til Eiendommenes Størrelse, og at navnlig i den Begunstigelse, som nu er forundt Brugerne af Hartkorn under 2 Tdr., burde bortfalde. Som en almindelig Regel for Ribe Amt maatte derefter og saalænge Krigen varer følges den ældre Jnddeeling af Kjørelægder paa 8 Tdr. Hartkorn, derunder optaget alt Hartkorn, selv for de mindste Parceller, og bør Formanden i et saadant Kjørelægd præstere Kjørselen for de Deeltagere, der ikke have Befordring, imod derfor af disse at nyde en Betaling af 1/4 Dele af Taxten for mindre Postvogne. 17. Under Henviisning til Extracten af 21. Mai d. A., hvor Underretning er givet og Grunden til, at Lehnsgreve Schack ikke var tilstede ved Forhandlingerne i Anledning af Krigsbegivenhederne, oplyste Amtmanden nu, at han afvigte 9. Septbr. havde tilmeldt Herredsfogden for Løve Herred, at da den midlertidige Grund, ifølge hvilken Lægdsbestyrelsen paa Grevskabet Schackenborg blev overdraget Herredsfogden, ikke længere var tilstæde, maatte Lægdsbestyrelsen igjen afgives til Grevskabet, ligesom Amtet ogsaa i Forbindelse hermed tilmeldte Greven, hvor kjært det havde været dette senere at have faaet en bedre Overbeviisning om Grevens fædrelandske Sindelag, og at have erfaret flere Beviser, Greven herpaa havde givet, hvorfor iøvrigt Grevskabets Beboeres Hengivenhed for ham maatte være det bedste Beviis.