JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Følgende er indsendt.) Svar. paa det i No. 28. af de Jydske Efterretninger anførte Spørgsmaal. det kan aldrig blive nogen Qvistion, naar Commissionen, efter Forskrift er udført, uden mindste Hensigt til, enten den geraader Principalen til Fordeel eller Skade, om Mandans end aldrig har udtrykket sig med fleere, end disse Ord: Forret det for mig paa den Maade. Thi det er en naturlig Følge af alle Commissioner, at Mandatarius i alle Tilfælde skal være skadesløs, hvoraf igien følger: a) At alle paa Commissionen, anvendte Udgifter skal gotgiøres ham, og b) hans Uleilighed, erstattes; thi ingen er pligtig at anvende den Tid, han ellers til andre Forretninger kunde behøve, for en anden for intet. J andet Fald maatte dette Slags Tienester til største Skade for de menneskelige Handlinger af sig selv ganske ophøre. Derimod har Mandans Ret til at negte Betaling, naar Commissionen ikke paa det allernøieste efter Forskrift er forrettet, og altsaa ilde udført.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Bekiendtgiørelse. Da Lærredrengen, Mikkel Jensen Gug er i Søndags Eftermiddag bortgaaet af sine Forældres Huus, og ei siden har indfundet sig enten der, eller ved Bogtrykkeriet her, hvor han staaer i Lære, men derimod ladet sig hverve til Krigstieneste ved det Falsterske Regiment her i Byen, saa finder jeg fornødent herved een Gang for alle at indkalde enhver, som kan have betroet ham no ger, og hos hvilke han kan have gjort Gield i den Tid, han virkelig stod i Bogtrykkeriets Tieneste, at de inden den 4 September førstkommende ville anmælde deres retmæsige og beviislige Fordring paa det jeg derefter kan indberette samme til Regimentet. Aalborg den 28 Augusti 1782. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
di Aalborg er sidstafvigte 8. Junii ved Døden afgaaet, uden U Livsarvinger at efterlade sig, Sukkerkaagersvend Johan Henrich Jægens Hustrue, Dorothea Marie Jakobsdotter; Under det begyndte Skifte er det angivet, at den Afdødes nærmeste Arvinger skulde være en Halvbroder ved Navn Peder Dalsgaard, der staaer i Kongelig Tieneste som Rytter, en Halvbroder, der som Reebslagersvend skal opholde sig i Kiøbenhavn, men hvis Navn ikke vides, og en Halvsøster, navnlig Else Dalsgaard, der lever udi Ægteskab med Skomager Jens Pedersen Lam i Nibe, og da ingen uden den sidste endnu ved Skiftet haver mældt sig, saa indkaldes herved alle fornævnte Arvinger, saavelsom hvem flere, der til Arv udi dette Boe maatte holde sig berettigede, at møde eller møde lade udi Enkemandens iboende Huus i Skomagergaden førstkommende 22. Octobr. og 3. Decembr. om Formiddagen Klokken 10 Slet, for deres Arverettighed paa lovlig Maade at iagttage. Til samme Tid og Sted, indkaldes ogsaa de, som udi Stervboet enten have noget at fordre, eller udi anden Maade kunde have noget at erindre, for saadant behørigen at anmælde. Aalborg den 22. August. 1782. Peder Top. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Hvor 300 Rigsd. kan strax bekommes til Laans imod sikkert Pant, gives Anviisning fra Bogtrykkeriet. H. A. H. Jalve og fiine Byggryn fra Nibe Mølle ere hos Hans Andreason at bekomme strax.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Jet Huus uden øster Port, som nu beboes af salig Christen Villes Enke, med tilhørende Hauge, er til førstkommende Mikkelsdag at faae til Leie hos Gregers Fiorbach. Aalborg den 27. Augusti 1782. Skiftet efter ved Døden afgangne Søren Grægersen, D. L. Sørøe paa Dronninglunds Gods bliver foretaget paa Dronninglunds Skriverstue Onsdagen den 4 September førstkommende om Formiddagen 10 Slet, og, om muligt sluttet og tilendebragt, hvilket herved bliver bekiendtgjort til alle Vedkommedes Efterretning, som derved maatte have noget at erindre. Dronninglund den 29. August.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Paa høie Skifteforvalterens Vegne, Søren Wichen.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Naa Thidemansholm er for nærværende Tid for Liebhabere paa god Græsning 70 til 80 Stkr. Stude, som for en Kiøber kan være tienlig til sit Brug, derfor recommenderes samme Qvantum til tienstlig Efterretning i de Aalborgske Aviser 3 Gange. Thidemansholm den 26. August. 1782. Peder Biering.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
3di Nørholm Sogn og Bye paa Stamhuuset Restrux R. U Gods er den 17. Julii næstafvigte hos Gaardfæsteren, Peder Bonderup ibid. død en Karl, navnlig Christen Justesen, i ugift Stand, hans Efterladenskaber ere strax tagne under lovlig Behandling, til Sikkerhed for vedkommende Arvinger, som ere anmældte at være: en Broder Ole Justesen, boende i Sophiendahl, en dito Povel Justesen, boende i Hanherred, Tranum Sogn Brastberg Bye, en Søster Johanne Justesdotter, gift med Morten Nielsen i bemældte Herred og Sogn, i de saa kaldte Klithuuse, en dito Kirsten Justesdotter, gift i Wisted paa Birkelse Gods, og en dito Jngeborg Justesdotter, gift og boende i et eenlig Sted paa Bakken, Leerup Præstegaards Grund. Benævnte Arvinger, og om fleere ere til, indkaldes herved 3 Gange efter hinanden at møde i Stervboestedet i Nørholm den 3. October førstkommende, for at give deres Eragtning, hvorledes med den Afdødes Efterladenskaber skal forholdes; saa indkaldes og til fornævnte Tid dette Stervboes Credi= og Debitorer, de første for at legitimere deres Fordringer, og de sidste at betale, hvad de til samme maatte være skyldige, alt forinden den Tid, Loven befaler og foreskriver. Restrup den 22 August. 1782. Paa Høivelbaarne Hr. Kammerherre Rosenkrantz. Levetzaus Vegne, Ole Hall, Forvalter ved Gaard og Gods.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Vaa Seilstrup Gods i Vensyssel er Fæstehuusmanden Christen Nielsen i Syndervraae Bye sidstleden 16. Jun. ved Døden afgaaen, hvorefter hans fattige og heel ubetydelige Efterladenskaber paa indfaldende 30te Dag sidstleden 17. Julii er taget under lovlig Behandling. Efter erhvervede Kundskab af hans efterladte Enke Kirsten Sørensdotter skal han have havt 3 Børn, hvoraf en Søn og en Dotter begge ved den holdte Skiftesamling var nærværende, og derhos foregivet, at en Dotter Malene Christensdatter, 27 Aar gammel, for nogle Aar siden skal være reist til Kiøbenhavn; men da man ingen Underretning har om hendes Opholdsted, saa endskiøndt intet kan blive at arve, da de paa Skiftet anmældte Fodringer ei nær af Boet kan blive udredede, indkaldes herved 3de Sinde efter hinanden i de Aalborgske Jydske Efterretninger, (da Stervboet ei formaaer videre eller andet Proclama) fornævnte Malene Christensdatter, at møde til 6te og 12te Uges Dagen den 27 August. og 19. Novembr. næstkommende, da Skiftet paa Seiglstrup Skriverstue, til endelig Slutning foretages. Seiglstrup i Vensyssel den 18. August. 1782. Paa den høie Hr. Skifteforvalter. Vegne, Ole Tideman Callundann, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Sogne Degnen for Broust og Svenstrup Meenigheder i Øster Hanherred, navnlig Jet Arenkiel i Broust, er den 28. Junii næstafvigte ved Døden afgaaen, og Stervboets Tilhørende 30. Dagen derefter taget under ordentlig Skiftebehandling, den Afdøde har ingen Børn efterladt sig i sidste Ægteskab med den efterlevende Enke, navnlig Maren Sophie Hertzberg, men af første Ægteskab med den forhen afdøde Kone, Margarethe Rubech: 1) En Søn Hans Jetton Arenkiel, som for en Deel Aar siden er bortreist til Kiøbenhavn, hvis Opholdsted nu ikke vides; 2) En Dotter Christiane Sophie, har været gift med Peder Olufsøn, Kongel. Staldkarl i Kiøbenhavn. 3) En Dotter, Anne Catharine, gift med Terkuld Bagger, Betient i Aalborg. 4) En Dotter, Helvig Sophie, gift med Sergeant Bremer i Broust Præstegaard logerende, og 5) En Dotter, Anne Dorethea i Stervboet, ugift endnu værende, og da Stervboet ikke taaler lovbydende Proclama at bekoste, saa bliver bemældte den Afdødes Børn og Arvinger herved 3 Postdage efter hiannden, indkaldede, Enker med Lanværge og Umyndige med Forsvar, at møde, eller møde lade i Stervboet den 16. Septembr. og 9. Decembr. h. a. deres Tarv under Skiftet at iagttage, at Skiftet derefter snarest mueligt kunde blive tilendebragt. Stervboets Credie og Debitorer indkaldes til samme Tid og Sted, de første at bevise deres Fordringer, de sidste at betale, hvad de til Stervboet maatte være skyldige. Aarup Præstegaard den 18. August. 1782. Thøger Thorning, Provst i øster Han-Herred.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Ved Registerings og Vurderings Forretningen efter Søren Olufsen, der opholdte sig og døde hos Christen Pedersen i Aystrup Annexgaard, er anmældt, at den Afdøde, foruden de nærværende og mødte Arvinger, haver efterladt sig en Halvbroder, navnlig, Niels Jensen, som skal opholde sig eller tiene i øster Hanherred, men hos hvem, vides ikke, hvorfore han herved indkaldes at møde ved Skiftet, der foretages, og om mueligt, tilendebringes i bemældte Annexgaard den 30 Septembr. førstkommende, for sin Arveret at iagttage. Suldsted, Præstegaard den 19. Augusti 1782. Uagtet det af Skifte=Commissarierne udi Enkefrue Grevinde Lepetzaus Stervboe erholdte Proclama af 2. August. 1776. forlængst lovlig er publiceret og udløbet, hvorved da enhvers Ret, som sig ikke inden lovlig Tid haver anmældet, i Almindelighed er præcluderet, saa haver jeg dog ved at mælde mig paa samtlige mine Godsers, Bønders og Beboeres Vegne forbeholdt dem deres Ret, og desaarsag nu, paa det at de kan nyde Godt af denne min Foranstaltning, allerunderdanigst ansøgt og erholdet Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilgning, saaledes lydende: C. 7. Fire Rigsdaler 1782. Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt, at Vi i Anledning af Os elskelig Jver Rosenkrantz; Levetzau, Vores Kammerherre og Assessor i Vores Høiesteret, hans, som nu værende Eier af Stamhuuset Restrup, under Aalborghuus Amt i Vort Land Nørre Jylland, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger, og den Viborger Samler, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem af bemældte Restrup Stamhuuses Godsers Bønder og Formyndere, som maatte formeene sig at have Arvemidler indestaaende udi forrige Eier af Stamhuuset, afgangne Geheime Conferentsraadinde Grevinde Levetzaus Stervboe, at indfinde sig inden den i Loven foreskrevne Tid ved Torstedlunds Birketing paa de Dage, Retten holdes, med deres Fordringer, for at indføres udi Protocollen, paa det derefter kan erholdes et lovgyldigt Beviis om de under disse Godser faldende Børne Midler, og at saadan i Aviserne skeete Jndkaldelse maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling, tillige læses saavel for de Godserne underliggende Værneting og Nørre Jyllands Landsting, som ved Kirkerne og Grandstævne i Byerne; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 7. Junii 1782. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Kammerherre Jver Rosenkrantz Levetzau, Bevilling at maae i Aviserne indkalde alle de Bønder og Formyndere, som formeene sig at have Arvemidler indestaaende under Stamhuuset Restrups Godser. Thi indkaldes hermed alle og enhver af bemældte mine Bønder, og Tienestefolk, som maatte formeene sig at have nogen Fordring til forrige Eier af Stamhuuset Restrup, afgangne Frue Geheime-Conferentzraadinde Grevinde Levetzaus Stervboe, for Arvemidler, der kunde have Oprindelse fra de paa Stamhuusets Godser holdte Arve=Skifter, og hidtil have indestaaet i Stam huusets Oberformynderie under høibemældte Frue Grevinde Levetzau, at møde personlig, eller for dem, som maatte være umyndige, deres Formyndere, paa Torstedlunds Birketing, som holdes i Aarestrup hver Fredag, inden den i Loven foreskrevne Tid, for ved Protocollen at anmælde og beviisliggjøre deres Fordringer, alt i Følge allerhøistbemældte Kongelig allernaadigste Bevillings Jndhold. Torstedlund den 24. Julii 1782. J. Rosenkrantz Levetzau.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
J Anledning af Mad. Mariana Tvede, afg. Kiøbmand Christen Larsen Ørsnes efterladte Enke hendes Dødsfald her i Byen, som skede den 8 August, sidst, finder Skifteretten, som samme Dag har taget Stervboet under Forsegling, sig beføiet forinden Proclama udstedes, at indkalde samtlige Stervboets Creditorer og Debitorer, at møde 30 Dagen den 9. Septembr. og 6. Ugesdagen den paafølgende 21. Septembr. begge Dage i Stervboets Gaard ved Vesteraae om Formiddagen Klokken 9 Slet, men 12te Ugesdagen den 2 Novembr. næstkommende bebeviisliggen at anmælde, og de sidste at betale, hvad de maatte at møde eller møde lade, de første deres Fordringer lovligen og mældte Tid paa Aalborg Raadstue, og ellers inden Aar og Dag være skyldige, alt til Skiftets videre Fremme. Aalborg den 14. August. 1782. C. Rübner. F. C. Wormstrup. boede og døde i Brøndum i Vester Hanherred, er beram Skiftesamling efter afgangne Sr. Diderich Sandgaard, der met at holdes i Stervboestedet i bemældte Brøndum førstkommende 4 Octobr., til hvilken Tid og Sted saavel Credi= og Debitorerne, som alle andre Boets Vedkommende have at indfinde sig. Griishauge den 9 August. 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Paa den høie Skifteforvalter (S. T.) Hr. Stiftsbefalingsmand og Amtmand von Levetzaus Vegne, som committeret. Henneberg.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
Paa Aalborg Hospitals Gods i Horsens er Jndsiddersken Bu 4 githe Hansdotter sidst afvigte 18. Junii ved Døden afgangen; hvorefter hendes Efterladenskab paa 30. Dagen er tagen under lovlig Registering og Vurdering, og Skiftet efter udfordrende Omstændigheder udsat til den 23. Septembr. førstkommende; men som den Afdøde, foruden de i Stervboet værende 2 umyndige Livsarvinger, endog skal have efterladt sig en Ægtemand, navnlig Niels Christensen Muus, der i nogle Aar skal have opholdt sig adskillige Steder her i Landet, og efter Beret, ning nu skal opholde sig udi Thye i Han Herred; saa bliver dette Dødsfald herved 3 Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger bekiendtgjort (hvorvel Stervboets Udgield vil overstige dens Jnd gield) og bemældte Niels Muus advaret til bemældte 23. Septembr. eller paafølgende 6 Octobr. da Skiftet atter vorder foretaget, og om mueligt sluttet, ved Skiftesamlingerne i Horsens at tage Mode, for paa de umyndige Arvingers saavelsom egne Vegne at iagttage det Fornødne. Stervboets Debi= og Creditorer (om nogen maatte være?) blive og til bemældte Skiftesamlinger indkaldet, de første at betale, hvad de ere skyldige, og de sidste at bevise deres Krav efter Loven, da enhver efter dette fattige Stevboes Omstændigheder skal vederfares hvad Ret er. Aalborg den 14. August. 1782. Trap.
Jyske Efterretninger, 1782-08-30
NB. den med Capit. Abraham Lourenz fra Riga kom Efter Ordre fra vedkommende Eiere i Amsterdam at men, og in Octobr. 1780. Norden og Vesten gl. Schagen indstrandede, samt videre her til Schagen transporterede, Ladning Master og Mastspirer, bliver herved tilkiendegivet: At der over de af samme Ladning tilbageblevne uafskibede og paa sønder Strand for Vesterbye i Schagen beliggende 128 Master og Mast spirer, bestaaende i 3 heele Master af Længde fra 31 og en halv til 28 Al. inclus., og af Tykkelse in Diameter 15 Tomme, og 10 meere og mindre afbrækkede Master, hvis Længde fra 32 til 27 Alen, og Tykkelse fra 23 til 16 Tomme, samt 115 Mastspirer af Længde fra 28 Al. til 14 og en halv Al., og af Tykkelse 14 til 8 Tomme, er berammet offentlig Auction at holdes her i Schagen, Torsdagen den 26. Septembr. næstkommende paa bemældte sønder Strand for denne Bye, hvor foreskrevne Master og Mast spirer ere beliggende. Jmidlertid mældes herved, at disse Master og Mastspirer skal paa Forlangende vorde herforinden de Lysthavende til Eftersyn foreviste, og tillige af mig dem underrettede om hver Mast og Mastspirers derover tagne og befundne Længde og Tykkelse, foruden kan forsikkres, at Godset er beliggende paa beqvem Plads til Udskibning. Schagen den 12. August. 1782. H. Ferslew.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Handels=Efterretninger. Mallaga. Tre Matroser, en Hollænder, en Americaner, og en Dansk, kom forrige Aar i Maji Maaned hertil, for ved Retten at klage over en kort for dem ankommen Svensk Skipper, som i Carthagena havde modtaget dem, som Passagerer til Ostende, og som underveis skulde have sat dem i Land, og reist fra dem ved Almunecar, en liden Bye 14 Mile fra Mallaga, for at bemestre sig en dem tilhørende Sum Penge. Klagen blev af Retten henviist til den Svenske Consul, og af ham til den Commanderende paa den Svenske Fregat Jllerim, som lod Matroserne kalde for sig, og Skipperen forhøre. J dette første Forhør blev Skipperen frikiendt, men Matroserne anseet saa mistænkelig, at man satte dem i Arrest, og derpaa forhørde enhver af dem for sig. Man opdagede paa den Maade ikke alene, at disse Anklagere havde villet forgive den Svenske Skipper imellem Almeria og Mallaga, hvilket var Aarsagen til at de bleve satte i Land; men endog, at de tilligemed en Franskmand. som i Carthagena var undviget, havde myrdet en Dansk Skipper, Hans Christensen Sønderbye i forrige Aar i Middelhavet, som førte Skibet St. Johannes, en Supercargo paa Skibet, en Matros og en Dreng, paa Reisen fra Cadix til Palermo; at de derpaa havde bemægtiget sig de paa Skibet værende Penge, som de havde indtaget i Cadix, at de siden havde sænket Skibet med sex Personer, som de forud havde indspærret, og efter alt dette i Skibsbaaden reddet sig i Land til Carthagena, hvor de udgave sig for undløbne Matroser fra et Americansk Fartøi, som paa den Høide var taget af Mahonske Kapere. Den Svenske Officeer, Grev Wagtmeister, havde besluttet, at tage Morderne med sig og aflevere dem i Helsingøer, men Generalen i Mallaga reclammerte dem paa Grund af, at Mordet skulde afstraffes paa det samme Sted, hvor det var opdaget. De bleve derpaa endnu engang forhørte i den Svenske Consuls Huus, hvor de samtlige tilstode Misgierningerne, og bleve derpaa kastede i Fængsel, til Dommen kunde blive fældet. Den er omsider kommen fra Madrid, og i Følge samme ere de den 6. Julii sidstleden hængte, deres Hoveder afhugne og satte paa Pæle ved beptembr. Søebredden, andre til Exempel. Deres Navne vare: Hans Petersen fra Bornholm, Cornelis Toft fra Vliesingen og John Garman fra Boston, den bortløbne Franskmand hedde Jean Baptiste Quertz. - Af de røvede Penge ere ingen igien komne for Dagen. Hvad de, da de kom i Land, ikke kunde redde, deels skilte de dem ved og bandt det Skibsdrengen om Halsen, som de havde tvunget til at roe for dem, og kastede ham derpaa i Havet, for at være dette Vidne qvit, deels kiøbte de sig derfor løs, da de i Carthagena vare kastede i Fængsel; det øvrige havde de siden sat til.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Lissabon den 16. Julii. Skibet Dorothea Margretha, ført af Capit. Jeppe Larsen, destmeret fra Marseille til Ostende, eller Brugges, er her indløben, for at tage Vand o. s. v. Den blev paalagt dette, som alle andre hertil kommende Skibe, at holde Quarantaine, hvorfra det dog paa Consulens Ansøgning blev befriet den 13, hujus, og ligger det nu færdigt til at reise bort.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Bourdeaur den 27. Julii. Ankomne Danske Skibe: Den 13. Vilhelm, Capit. Peter Petersen Bryn, af Kiøbenhavn, kommen fra Jersey med Baglast, destineret herfra til Kiøbenhavn. Den 15. Jnger Marie, Capit. Søren Krogbek, hiemmehørende i og kommen fra Aalborg, med Uld og Hvede, gaaer tilbage til Aalborg; den Norske Biørn, Capit. Peter Schavenius af Friderikshald, kommen fra Dynkirken, med Hvede, gaaer tilbage til Hamborg.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
London den 5. Julii. J Følge en nylig given Parlaments Act skal efter 1. Augusti indeværende Aar alle de Vexler, Anviisninger, o. s. v., som skal betales i Rigets indre Steder, undtagen de, som lyde paa naar forlanges, for enhver Sum, som er under 50 L. Sterl. være igiennemtrukne med et stemplet Blad eller et Stykke Papiir, som koster 3 Pence, og for enhver Sum, som er større end 50 L. Sterl. med et lige saadant stemplet Papiir, som koster 6 Pence. Alle Vexler o. s. v., som ere daterede efter 1. Augustii, og ikke igennemskudte, eller igiennem skudte med for ringe stemplet Papiir, ere ugyldige i enhver Henseende, og de, som giøre falsk stemplet Papiir, ansees skyldige i Felonie. Den 6. Augusti. Capitain Olmy, som fører Skibet. the Emperor kaldet, havde i Fior Høst af General=Gouverneuren paa St. Croix faaet et Pas, paa hvilket han i 6 Maaneder maatte fare imellem de Vestindiske Øer. Med dette samme sit Pas er han fra Martiniqve gaaet til Ostende med en Ladning Vestindiske Varer, som han der har udlosset, hvorimod han atter der har indtaget en Ladning Stykgods, som han igien vil de bringe til Vestindien. Han var for Resten hverken ved Ankomsten til eller Afgangen fra Ostende forsynet enten med Kongel. Latinsk, eller Algiersk Pas, er heller med de behørige Certificater eller andre Documenter. Efterat han var afgaaet fra Ostende, har han seet sig nødt, til at søge Havn paa den Engelske Kyst, hvor han ved Ankomsten in the Downs er bleven anholdt af nogle Engelske Orlogskibe, paa Grund af at hans Papirer ikke fandtes oplysende, eller rettere paa Grund af, at han ingen Papirer havde inden Borde. Om han nu endog ved Regieringens Landsfaderlige Omhue igien kan blive befriet, vil han dog ikke kunne undgaae de Straffe, som de bekiendtgjorte Anordninger fastsætte for Skippere, som under Nationens ærede Flag foretage forbuden Fart, eller ikke have forsynet sig med de fornødne Documenter, til at bevise deres Ret, til at bære det Flag, som ellers vilde beskytte dem. Maatte dog saadanne Exempler lære andre, at tage sig vare, for at underkaste sig samme Fare, at underkaste sig selv og deres Redere den visse Straf og Tab, og sætte den Nationen rundelig ydede og ellers vel fortiente Credit i Vove; om endog fremmede Handlende, hvis Uvidenhed just kommer af en uindskrænket Tillid til vore Søefarende, ere uforsigtige nok, til uden videre Eftersyn at betroe enhver i saa Fald deres Varer.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Af en Skrivelse fra Cap de bonne Esperance af 15. April.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Man arbeider her endnu daglig, for paa det varmeste at imodtage Engelænderne, i Fald de skulde ville angribe os. Omendskiønt vi ikke have seet nogen Engelskmand saa har dog Krigen foraarsaget Jndvaanerne stor Skade, Alting er dyrt, og i sær Europæiske Vahre. Der komme mange Danske Skibe hertil baade fra Europa og fra Ostindien, og i dette Øieblik kom et Keiserligt for Anker Batavia er ligeledes sat i den beste Forsvarsstand. Manhar bevæbnet 2000 Frivillige fra Java, og oprettet et stort Corps Militz.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Fra Polen den 20. Augusti. Det skal see meget krigerisk ud paa de Tyrkiske Grændser. De Commanderende af den Keiserl. Cordon have faaet befaling at fyre paa Tyrkerne ved mindste Exces.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Ved de Russiske Grændser skal Tyrkerne have begaaet mange Udsvevelser, og en der paa Remonte staaende Officeer med 300 indkiøbte Heste var af dem bleven tagen fangen. Wien den 21. August.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
J en af vore Provintser har en Trop Bønder samlet sig sammen, og i deres Eenfoldighed ladet sig mærke med, at de nu ikke meere vilde være Katholiker, men af Keiserens Religion. Det befandt sig siden, at disse Folk ikke havde forstaaet Toleranzpatentet; men de ere nu bedre blevne underrettede derom.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
London den 22. August. Breve fra Gibraltar af 16 Julii mælde: at den 14 vare dertil lykkelig ankomne en Fregat og 5 Transportskibe, som havde havt Tropper og Provision inde for Floden. Samme Breve mælde, at Garnisonen befindes ved god Sundhed. Den har ikkun 150 Syge.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Gibraltar befinder sig endnu ikke i saa slette Omstændigheder, som man hidtil har udstrøet. Man har der endnu til midt i forrige Maaned havt friske Provisioner fra Barbariet, og Magazinerne ere endnu opfyldte med saltet Kiød, Meel, Erter o. s. v. Viin og Brændeviin fattes endnu ikke, som daglig uddeeles iblandt Soldaterne. Leiden den 24. August.