JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-16
J det mægtige Strasburg, hvis Arsenal er i den bedste Stand, arbeydes uophørligen paa Fæstningsværkerne. Neubrisach og Belford ere ligeledes vel forsynede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-16
Arsenalerne overhovedet findes for nærværende Tid 10716 Kanoner, Mørsere &c., i Magazinerne 18 1/2 Million Pund Krudt og 245460 brugbare Flinte."
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-16
Christiansand, den 31 December. Udi afvigte Kirke-Aar ere i Christiansands Stift copulerte 1163 Par, Fødte Drenge 2048, Piger 1945, deriblandt 87 Uægte, tilsammen 3993, Døde Mandkiøn fra 9 til 10 Aar 686, fra 10 til 20 Aar 94, fra 20 til 30 Aar 99, fra 30 til 40 Aar 99, fra 40 til 50 Aar 93, fra 50 til 60 Aar 119, fra 60 til 70 Aar 135, fra 70 til 80 Aar 96, fra 80 til 90 Aar 58, fra 90 til 100 Aar 10, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen 1489. Qvindekiøn døde fra 9 til 10 Aar 678, fra 10 til 20 Aar 84, fra 20 til 30 Aar 82, fra 30 til 40 Aar 119, fra 40 til 50 Aar 101, fra 50 til 60 Aar 119, fra 60 til 70 Aar 171, fra 70 til 80 Aar 151, fra 80 til 90 Aar 76, fra 90 til 100 Aar 17, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen 1598, døde af begge Kiøn 3087. Altsaa ere i hele Stiftet 906 flere fødte end døde. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde. Jblandt de Fødte. 10 Par Tvillinger. J Stavanger et vanskabt Embryon. Jbland, de Døde. Listers Provstie, J Biellands Præstegielder 8 Mennesker omkomne ved Sneestred, en Pige druknet paa Js. J Walle Præstegield har en Matros ved at falde ned af en Skibs Mast, forknuset sig, 3 Lodser druknede i aaben Søe. J øvre Qvinnesdals Kald en Karl omkommen i Sneefog, en Kone frosset ihiel og en Mand druknet i et Vadsted. Daler nes Provstie. J Sirdalen, Annexet til Bakke Præstegield, ere 2 Karle blevne borte paa Heien i den store Snee, som var forrige Vinter. J Stavangers Provstie ere 2 druknede et Barn qvalt i Sengen. J Nedenæs Provstie ere 15 Personer druknede, Øvre Tellemarkens Provstie: J Annexet Anmodtsdal under Sillejords Præstegield er en Karl, 21 Aar gammel, som om Morgenen var gaaet ud paa Skytterie, om Aftenen fundet død i Sneen. J Ryefolke Provstie og Skjolds Kald ere 4 Mennesker paa deres Kirke-Reyse drukudde, den femte, som var en gammel Mand, kom paa Kiølen af Baaden og blev reddet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-16
Kiøbenhavn, den 16 Januarii. Udi afvigte Uge fra den 7de Januarii til den 14de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 19 Par. Fødte Drenge 26. Piger 35. Tilsammen fødte 61. Døde Mænd 21, Qvinder 15, Drenge 10, Piger 15, af følgende Sygdomme: Alderdom 6. Barselseng 2. Brystsyge 9. Druknet 1. Feber 1. Forraadnelses Feber 1. Jndvortes Svaghed 1. Jnflammation 2. Kiighoste 1. Kopper 7. Kræft 1. Nærvesyge 1. Slag 15. Tænder 1. Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 5. Vattersoet 4. Tilsammen døde 61. Altsaa ingen flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-16
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-16
Barom. Kulde. 9 Januar. S. V. S. V. Uvis. 27. II. Schleswig Holsteinischer Special-Calender for 1792 er at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1792, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongel. Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk. 4 s.; ligeledes kan og bekommes: Schleswig=Holsteinischer, gemeinnutziger Handcalender für 1792, for 8 s., samt smaa Altonaiske Fouteral-Calender med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere. Tre ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Orton, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling. Vielens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Guld haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-16
AVERTISSEMENTS. Da Uddelelsen af Prøverne til den forestaaende og til den 7de Martii berammede Ostindiske Auction have medtaget længere Tid end man havde ventet, saa er bemeldte Auction i Anledning heraf udsat til den 21de ejusdem; hvilket til Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Mellemste Etage udi Gaarden No. 199 i Frederichsberg gade, som nu beboes af (S. T.) Hr. Oberste Hæderich, bliver til Paaske ledig; samme bestaaer af 5 store Værelser og Kiøkken en suitee, et Sideværelse til Domestiqver, kan og følge 2de Værelser udi 3die Etage, foruden Tiener= og Pulterkammer i Qvisten, fælleds Vadskerkielder og Tørreloft, samt Afdeeling i Kielderen til Victualier, og Rum til circa 16 Favne Brænde, hvorom handles med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Kiøbenhavns No. Aar. tillet hanius. Post-Tidender, saastillistianus, huus at Fredagen, den 20 Januarii. derstadsvet ugentlig 2de Stykker, ved Pan HofverRom, den 23 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
J Mandags holdt Hs. Hellighed sit Geheime-Consistorium, men udnævnte ingen Cardinal. J Forgaars blev den hellige Fader atter angrebet af sin forrige Svaghed, men en nogle Gange igientaget Aareladning bragte ham nogenlunde i Stand igien. Dog holder han det for raadeligst at overlade sine geistlige Forretninger Juulenatten til en anden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Fra Mosel, den 1 Januarii. J Trier er der rykket 2000 Mand Keiserlige Tropper ind, og 6000 Mand have besat den Trierske Grændse. JPalzel, en halv Miil fra Trier, er der henved 1000 franske Emigranter, for at beskytte dette Sted mod fiendtligt Overfald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Brüssel, den 2 Januarii. Det lader virkelig, som van der Noot nu igien vil spille en nye Rolle paa det belgiske Theater, og for de til Frankerige udvandrede Brabantere har der en nye Sværmer opkastet sig til Chef. Denne sidste er den forrige Prinds af Bethuue, som udgiver sig for en Descendent af de forrige Grever af Flandern. Han baade giør Planer for Emigranterne og forsyner dem med Penge. Her circulere adskillige trykte Piecer under hans Navn, i hvilke han forsikkrer dem om fransk Beskyttelse, og indbyder alle Misfornøyede, ja Stænderne selv, at komme til Ryssel og Douay. Han venter nu blot paa Stænderne, for at bringe Østerrigerne til at zittre. Gaveau, Solares, Lamy og flere af samme Calibre, ere Formændene for bemeldte Emigranter, som de med tusindfold smigrende Løvter søge at forblinde, uagtet der for nærværende Tid ikke er tænkt paa noget Angreb, og deres Hensigt formodentligen blot er at skræmme Regieringen, og bringe den til at afvige noget fra sine strænge Grundsætninger i Hensigt til de Brabantske Stænder, der ere Aarsagen til Belgiens Ulykker. For nogle Dage siden ankom her endeel Kanoner fra Tøyhuuset i Mecheln, tilligemed en stor Deel af anden Krigsmunition, som altsammen blev transporteret videre til de franske Grændsestæder, i hvilke der, efter Sigende, forsamles et Corps af 40000 Mand Østerrigske Tropper, for at besætte vore Grændser. Foruden disse skulle 20000 Mand forblive i Landet til dets Forsvar. Regimentet von Bender, af hvilket en Deel ligger her i Garnison, har faaet Ordre at holde sig marchfærdig paa første Vink, for at trække til den franske Grændse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Stockholm, den 3 Januarii. Den Kongelige Beslutning om en Rigsdags Sammenkaldelse er dateret den 8de December, og blev i Forgaars ffentligen bekiendtgjort. Den lyder saaledes: Vi Gustav &c. a. hilse Eder, med den almægtige Gud, Os elskelige troe Mænd og Undersaatte, Rigets Stænder, Grever, Frieherrer, Ærkebiskoppen, Biskopperne, Ridderskabet og Adelen, Clerestet, Borgerskabet og Bønderne, saamange som boe inden Sverrigs og Storfyrstendømmet Finlands Grændser. Da Vi ved Eders Bistand og Svenske Mænds Tapperhed have efter en berømmelig Kriig, sluttet en ærefuld og sikker Fred, og ved nyttige Forbund gjort denne endnu sikkrere, saa have Vi anseet det beroeligende for Os og gavnligt for Landet, at raadslaae med Vore troe Undersaatte, Rigstænderne, om adskillige Fædrenelandets Anliggender. Vi byde og befale Eder altsaa i Naade, samtlige Rigstænder, at J den 23de Januarii tilstundende Aar indfinde Eder i vor Søe- og Stabelstad Gefle, og at ey allene Ridderskabet og Adelen har at rette sig efter den under 6te Junii 1626 af Høystsalig Konge Gustav Adolph den Anden og Store udfærdigede, og af Os den 9de November 1778 igien indførte og bekræftede Ridderhuus-Ordning, men fornemmeligen dens 13de og 14de Paragraph; men at ogsaa de andre Stænder, som sædvanligen pleye at sende befuldmægtigede og Deputerede, behørigen iagttage saadant, og det saaledes, at Ærkebiskoppen, hver Biskop for sit District, til hvilket han er indviet og ordineret, Pastor Primarius i Stockholm, og saa mange af hvert Kirkesogn, som pleye komme, og af de øvrige Stænder saamange som brugeligt er, møde, alle forsynede med behørige Fuldmagter, paa det Vi kunne giøre Begyndelse med Rigsdagen, og, naar den lykkelig er sluttet, destofør lade Eder reyse tilbage. Hvilket tiener Eder alle og enhver i Særdeleshed til underdanigst Efterretning. Og er Vi &c. Stockholm, paa Vort Slot, den 8de December 1791. Gustav.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Wien, den 4 Januarii. Den 27de f. M. har Keiseren atter sendt en Coureer til Hoffet i Paris med den Erklæring: At han, dersom Frankerige vedblev at giøre saadanne Bevægelser, som vare farlige for det tydske Riges Rolighed, vilde som Rigets Overhoved ey allene selv bruge de virksomste Midler derimod, men endog opfordre samtlige Rigstænder til at giøre det samme. Hs. Keyserlige Majestæt haabede derfor, at Frankerige vilde strax holde inde med sine krigerske Foranstaltninger imod Maynz, Trier og andre Rigets Stænder. - Af denne Depeche er der paa samme Tid expederet Afskrivter til alle Hoffer i Europa, ligesom der ogsaa gik Ordre til Bøhmen, om at sætte 4 Jnfanterie og 2 Dragon-Regimenter i marchfærdig Stand. Officererne fra de Bøhmiske Regimenter, som hidtil med Tilladelse have opholdt sig i Wien, have derfor strax faaet Ordre at forføye sig til deres Stationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Strasburg, den 5 Januarii. Den 1ste hujus ankom Krigsministeren, Hr. Narbonne, her til Staden, og Dagen derpaa mynstrede saavel Garnisonen som Nationalgarden for ham. Han lod til at være meget vel fornøyet med deres Krigsøvelser. Han anbefalede Soldaterne Tillid til og Lydighed imod deres Foresatte, og disse Troeskab imod Constitutionen og Kongen, som nu begge vare at ansee som uadskillelige. Samme Dag besluttede det her værende Selskab af Constitutionens ivrige Forfægtere at sende General Luckner en Deputation, for at bevidne ham, hvor stor Deel alle retskafne Borgere toge i hans Ophøyelse til Marechal af Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
J Forgaars reyste Krigsministeren tilbage til Paris over Neubrisach, Befort og Besancon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Hr. Victor Broglio, en Søn af Hertugen, er udnævnt til denne Stads Commandant. Jfald Armeen kommer til at rykke i Feldten, skal han commandere Infanteriet, og Hr. de Valence Cavalleriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Man har herfra tilstillet Nationalforsamlingen en Addresse, hvori man med alle muelige Grunde stræber at bevæge den jo før jo heller til at erklære Keiseren Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Cølln, den 6 Januarii. Paa samme Tid, da vi fra Paris faae Efterretning om, at Nationalforsamlingen paa Nytaarsdag har forfattet Klage Decretet imod begge Kongens Brødre og Prindsen, af Conde, saavelsom imod Calonne, den yngre Mirabeau og Laquetulle, hvorved de skulle erklæres for skyldige i Majestætsforbrydelse og Sammenrottelse imod Statens almindelige Sikkerhed og imod Constitutionen; paa samme Tid erfare vi tillige, at Hr. von Mirabeau med sin Armee, der bestaaer af 3000 Mand, af hvilke de 1000 ere Franskmænd, og de 2000 ere hværvede i Riget, giør Mine til at forlade sin hidtil havte Post. Ligeledes have de i det Badenske og i Briesgau hidtil staaende Emigranter, omtrent 1500 Mand, faaet Ordre at afmarchere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Prag, den 7 Januarii. Efter et i nogle Dage udspredet Rygte, som dog trænger til nærmere Bekræftelse, skal der med første marchere nogle Regimenter Preussiske Tropper fra Schlesien igiennem Bøhmen til Egnen ved Rhiinstrømmen. Man angiver som en Aarsag, hvorfore de giøre Marchen igiennem Bøhmen, at de der baade finde den bedste og beqvemmeste Vey, og at de paa en langt lettere Maade kunne blive forsynede med den fornødne Fourage. Jmidlertid mærker man ikke her det ringeste til noget, som kunde sigte til nogen saadan Giennemmarch.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Frankfurt, den 7 Januarii. De franske Aristorater have fra Churfyrsten af Trier faaet Ordre at indeholde med alle Vaabenøvelser og at aflevere alle Vaaben. Jmidlertid smiggre de sig med det Haab, at de i Westphalen liggende Preussiske Regimenter skulde forenes med Østerrigerne under Feldtmarechal Benders Commando, ifald Franskmændene virkelig skulde faae i Sinde at vove et Jndfald i det Trierske. Saa troe de franske Prindser ogsaa endnu, at der snart vil komme en Preussisk Gesandt til dem. Man er nu meest nysgierrig efter at vide, hvorledes man ved de Rhinske Hoffer vil tage imod de nye franske Gesandte, og om disse ville lade sig see med Nationalcocarden. J det Würtembergske er man ret glad over, at Hertugen strax i Førstningen nægtede de franske Emigranter Tilflugtstæd i hans Land, som derved ikke er udsat for den med Krigens Ødelæggelser forbundne Fare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Man giør i Rom selv Væddemaale paa, at Abbed Maury, som er en indfødt Avignoner, bliver Pave, naar Pius den Sjette engang døer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Kiøbenhavn, den 20 Januarii. Hs. Majestæt haver under 23de December f. A. allernaadigst dimitteret Fændrik von Schnittler fra det Nordenfieldske Jnfanterie=Regiment, og benaadet ham med Krigsraads Caracter. Under 30de December f. A. er Krigs=Cancellie=Secretair Koefoed benaadet med Caracter som virkelig Krigsraad. Under 6te Januarii d. A. er den ved det Kongelige Generalitets og Commissariats Collegii andet Departements Contoir staaende Fuldmægtig Lund, benaadet med virkelig Krigs-Cancellie=Secretairs; og Borgeren her i Byen, Magnus Hetting, med KrigsCommissairs Caracter. Udi afvigte Kirke-Aar fra Dom. 1ste Adv. 1790 til Dom. 1ste Adv. 1791 ere udi Fyens Stift (hvorunder Fyen og Langeland med Als og Ærøe samt Lolland og Falster ind begribes) copulerte 1633 Par, fødte af Mandkiøn 2800, af Qvindekiøn 2786, tilsammen 5586, deriblandt ere 271 uden for Ægteskab, samt 34 Par Tvillinger; en Kone født 3de levende Børn, hvilke dog døde strax efter Fødselen; en anden født 4 levende Børn, 3 Sønner og 1 Datter, hvoraf Datteren døde strax tilligemed Moderen, men de 3 Sønner oplevede deres Daabs Confirmation i Kirken. Døde af Mandkiøn 2225, af Qvindekiøn 2224 tilsammen 4449, altsaa 1137 flere fødte end døde. Merkværdigheder ved de Døde: a) Jblant de Døde ere 62 dødfødte, b) Usædvanlig høy Alder have opnaaet: 272 en Alder fra 80 til 90, og 37 en Alder fra 90 til 100 Aar, deriblant en Kone paa 96 Aar, blind og død af Alderdom. c) Ved ulykkelige Hændelser ere omkomne: 31 druknede, hvoriblandt 5 Mand i en Baad fra Øen Bog under Falster, ved det Baaden kantrede; 5 Gaardmænd ligeledes i en Baad fra Banholm under Lolland, der i en stærk Storm havde forladdet deres Baad med Korn, samt 3 Mænd i Nachschov Fiord; 1 Karl fra Baagøe, der om Natten havde taget hans Hosbonds Hest, for at ride over til den nærhosliggende Faxøe, og der at besøge sin Kiæreste, omkom paa Hiemveien i Strømmen; 1 Pige af Vaade faldet i en Brønd, 1 druknet sig i Forvildelse; 1 i Sygdoms Raserie sprungen i en Brønd, og 1 Dreng paa 13 Aar ved at skride paa Jis falden i en Dam; 1 Dreng i Middelfart indebrændt, ved det han i Jldebranden vilde redde hans Hosbonds Heste; 1 Karl indviklet i en Hestes Tøire og slæbt til Døde; 1 Dreng kiørt ihiel af løbske Heste, og 1 Mand slaget ihiel af en Hest, 3 ere ihielslagne ved at fælde Træer i Skoven, 1 Mand nedfalden af et Træe og knuset sit Been, hvoraf han døde 2 Dage efter, 1 Dreng paa 3 Aar ihielslaget ved at vælte, 1 død under Brokskiærerens Operation; 2de Koner i Lollands Nørre=Herred i Fødsels Nød døde uforløste, 2de Mænd fundne døde paa Marken; i Betler funden død i en Tørvegrav, og Natmanden fra Colding funden død ved Middelfart Strandbrede, d) Pludselige Dødsfald. 1 Mand omkommen paa Marken af Colik, 1 falden død ned paa Gaden af Slag; 2 faldne pludselig om og strax døde; 1 falden død om ved at tage imod Korn, og 1 død i Skoven, hvor han læssede en Vogn; 1 funden død i sin Seng. c) Selvmord, 2 have skudt dem selv ihiel, den ene en Skytte, 2 have druknet dem selv, og 2 have hængt dem selv; den ene en formuende Bonde i Lolland paa 80 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
J Tallotteriets 471de Trækning i Wandsbeck, den 12te Januarii, udkom følgende Numere: Schleswig=Holsteinischer Special-Calender for 1792 er at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1792, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa- og tydske Musen-Calendere, kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongel. Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk. 4 s., ligeledes kan og bekommes: Schleswig=Holsteinischer, gemeinnusiger Handcalender für 1792, for 8 s., samt smaa Altonaiske Fouteral-Calender med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berommelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Klættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af OweeThorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fæddernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Beskrivelse over Egypten og Rubien, hvilket Skrivt, er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Voyage d'Egygte & Nobie, Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden i de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-20
AVERTISSEMENTS. Da Uddelelsen af Prøverne til den forestaaende og til den 7de Martii berammede Ostindiske Auction have medtaget længere Tid end man havde ventet, saa er bemeldte Auction i Anledning heraf udsat til den 21de ejusdem; hvilket til Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Mellemste Etage udi Gaarden No. 199 i Frederichsberg gade, som nu beboes af (S. T.) Hr. Oberste Hæderich, bliver til Paaske ledig; samme bestaaer af 5 store Værelser og Kiøkken en suite, et Sideværelse til Domestiqver, kan og følge 2de Værelser udi 3die Etage, foruden Tiener= og Pulterkammer i Qvisten, fælleds Vadskerkielder og Tørreloft, samt Afdeeling i Kielderen til Victualier, og Rum til circa 16 Favne Brænde, hvorom handles med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-23
benhavn No. Aar han, Post-Tidender, som paa lin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-23
Mandagen, den 23 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. HøyffnerMadrid, den 29 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-23
Ridder Onis, der som vort Hofs Gesandt skulde gaaet til Coblenz, er her endnu, og har i disse Dage igien været til Hove. Man veed nu hverken om, eller naar han skal reyse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-23
Brüssel, den 5 Januarii. Man vil nu her aldeles ikke tage imod de franske Assignater. Emigranterne blive fremdeles ved at forføye sig herfra til Coblenz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-23
Lüttich, den 5 Januarii. Endnu passere næsten dagligen franske Emigranter igiennem denne Stad til Tydskland. Der have endog været nogle af Garden deriblandt. J Forgaars passerede ogsaa endeel Vogne med Geværer og andre Vaaben her igiennem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-23
Efter Forlydende, skal adskillige Detachements østerrigske Tropper være marcheret til den Luxemburgske og Giveiske Grændse, for at holde Øye med den franske Nationalarmee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-23
Stockholm, den 6 Januarii. For nærværende Tid er man her beskæftiget med at vælge Deputerede til Rigsdagen, og man længes meget efter at vide, hvad der paa samme skal foretages. J Forgaars reyste Kongen til Gefle, for at tage de der gjorte Jndretninger i Øyesyn, og i Gaar Nat kom han igien tilbage til Haga. Saalænge Rigsdagen varer, ere alle de Levnetsmidler, som bringes til Gefle, frie for al Afgivt. – Man havde udspredet det Rygte, at Kongen vilde formindske de Stockholmske Deputeredes Antal fra 10 til 4; men Under Gouverneuren Ahlmann har i Kongens Navn forsikkret Borgerskabet, at dette Rygte har været falskt, og at Kongen vil, at Borgerskabet skal have fuldkommen Friehed til dets Deputertes Valg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-23
Her bliver nu nedsat en Commission, som skal uddele Gaver til alle Underofficerer og Gemene, som have udmærket sig i den sidste Kriig, hvorfor ogsaa alle disse Folk have faaet Ordre at anmelde deres Opholdstæd for Gouvernementet her i Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-23
Bayreuth, den 6 Januarii. Fra Sachsen meldes, at Churfyrsten nu mere end nogensinde forhen er utilbøyelig til at antage den Pohlske Krone, siden han har erfaret, at Greve Potockis og Repuskis Partie, som er misfornøyet med Constitutionen, arbeyder af alle Kræfter paa en Contrarevolution, hvortil søges Understøttelse fra to allierte Naboemagter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-23
London, den 6 Januarii. Den fra Fyrste Kaunitz, i Keyserens Navn, hidsendte Erklæring i Hensigt til Churfyrsten af Trier og de franske Prindser, har gjort endeel Opsigt her. Mange af vore Politikere spaae ret alvorligen, at der, ifald det kommer til Krig imellem den franske Nation og det tydske Rige, ingen Tvivler om, at baade de Nederlandske og Hollandske saa kaldte Patrioter jo med begge Hænder ville gribe denne skiønne Leylighed, for at begynde hvor de sidst slap, og paa en Maade giøre fælles Sag med Frankerige. Ja disse Spagemænd lade det ey engang forblive derved, de paastaae, at Engeland, dersom saadant noget virkelig skulde existere, vil ved sine indgaaede Tractater og paatagne Garantier blive indviklet med i denne ulykkelige og ødelæggende Scene. Jmidlertid er man fra den anden Side overbeviist om, at vort Ministerium er altfor forsigtigt til, saalænge det er giørligt, at blande sig i Gæringerne paa det faste Land. Man forudseer, at den franske Frieheds og Revolutionsfeber allersnarest vil smitte andre Stater ved en Krig med Frankerige, og give Anledning til store Catastropher Vort Ministerium indseer gandske vist ogsaa, at deres Antal, som luure paa Leylighed til at begynde noget Nyt og at følge Franskmændenes Exempel, er saavel i Jrland og Skotland, som her, ikke ubetydeligt. Det vil altsaa sikkerligen ingen Anledning give til at giøre Ondt værre.