Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Mariboe Av.) Fortsatte Efterretninger om den nyligen afdøde Mathematiker Hans Momsen.) Hans Begjerlighed efter, selv at anstille astronomiske Jagttagelser, tilt og med hver Dag. Han prøvede, at forfærdige af Calen deren selv en saadan Tabel for Maanen, som Gietermakers for Solen, men naturligviis uden Nytte, thi han kjendte den Gang næsten aldeles intet til Solens Anmalier. Endelig var han saa lykkelig at faae Rembs Astronomie til Laans, og denne var de første astronomiske Tabeller, der gjorde ham bekjendt med Stiernernes Regioner. Den Gang seirede hans Overbeviisning over det tychobrahiske System, om Solens Bevægelse omkring Jorden, som Skolemesteren havde beviist ham af Bibelen. Den Fornøielse, han følte ved den Opdagelse, at det er Jordens Skygge, som foraarsager Maane formørkelse, og Maanens, som foraarsager Solformørkelse, og den Lethed, hvormed han forud kunde beregne disse Skygger og deres Størrelse, gjorde, da han første Gang anstillede Jagttagelser derover, et uudslukkeligt Jndtryk paa ham. Dette bevægede ham især til at fortsætte sine Studeringer med endnu langt større Jver. Jblandt hans gamle Bøger fandtes ogsaa Johannis Sturmitydske Oversættelse af Archimedes, Nürnberg 1670, og sammes Regnekonst 1670. Ved Hielp af disse samlede han sig nogle vigtige Kundskaber om Kegle snittet, hvilke siden, da han læste større Værker, vare ham til stor Nytte, og ved disse Midler blev han, ved Hielp af de Nyere alt mere og mere bekjendt med det hele Omfang af disse Videnskaber. Ved sin utrættelige Flid bragte han det omsider saa vidt, at han af tre Jagttagelser over en Comet kunde bestemme Stedet paa dens Bane, hvor den kommer til Syne (antaget i en Parabel), og naar den samme Comet iagttoges af ham ved sin Gjenkomst, var han istand til at fastsætte dens hele ecliptiske Bane." – Jkke blot de la Landes Regler og Lamberts Constructionsmaade tjente ham her til Rettesnoy; hans egen Vide begierlighed havde endog gjort ham fortrolig med den physiske Astronomie. Han var allerede tidligere bleven overbeviist om, at Planternes og Cometernes Omløbetider virkelig stemte overeens med de af Newton opdagede Naturlove. Han lod sig overalt aldrig nøie med, blot at kjende Reglerne og Forskrivterne i den rene og anvendte Mathemark, men Grundene maatte ogsaa fuldkommen overbevise ham. Han kunde altsaa gjøre en desto lettere og sikkrere Anvendelse af disse Kundskaber, efterdi de vare grundede paa sand Overbeviisning. Men den Bane, hvorpaa han vandrede, var der uagtet ikke fuldkommen jevnet. Han manglede sædvanlig videnskabelige Hielpemidler, og var altsaa ofte nødt til at begynde forfra igjen, naar han allerede havde tilbagelagt den halve Vei Saaledes forskaffede han sig de grundigste Kundskaber, saaledes fik han ogsaa med Tiden de bekiendte Hjelpekilder, saaledes gjennemtrængte han endeligen hele Mathematikens Rige. Allerede for længe siden havde han gjennemstuderet en Eulers, Kastners og Karstens Skrivter, som hen efter Haanden havde anskaffet sig, og deriget sin Aand med alle de store Sandheder, de indeholde. Algebra, Geometrie, Trigonometrie, Astronomie, Mekanik, Optik, Hydraulik, Gromonik a., vare hans Yndlingsvidenskaber. Fortificationen havde han efter sin egen Forsikkring, ikke lagt nogen Vind paa. Som Landmand kunde Jngen fortænke ham, at han heller ikke elskede denne Videnskab. - J Aaret 1793 var han i Kjøbenhavn, hvor han tog det Kongelige Bibliothek og Universitets Bibliotheket, Observatorium &c. i Øiesyn. Dette hans Ophold i Hovedstaden erindrede han sig stedse med de gladeste Følelser. Her kom han ind i en ganske ny Verden, og saae for den største Deel første Gang alle de Hjelpemidler, han hidtil kun kjendte af Navn. Her blev han modtaget paa det venskabeligste af adskillige agtværdige Videnskabsmænd. En Reventlow, en Tetens, en Bugge, en Krebs vare ham uforglemmelige. (Fortsættes.)