JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-25
Blandede Efterretninger. Badene ved Rosario i Sydamerika omtales af Temple i Reisen i nogle Deele af Peru. (Travels in various parts of Peru vol. I. p. 187.) Efterat de Reisende havde fra den ved Jordskjælv stærkt beskadigede Flække Rosario draget to spanske Mile igjennem en skovrig Landstrækning, naaede de til Foden af et Bjerg, der ligeledes fra neden af indtil Toppen var tykt begroet med Træer. Dette bestege de ad en smal Vei, som løb op af den steile Side, og nogle Steder løb langs af en Rand af en dyb Kløft, og omsider førte til en fri, af store Klipper og høje Træer omgiven Plads, som dannede en Art af Grotte, igjennem hvilken Vandet i en betydelig Strøm nedflød. Det var for at see denne, de vare hidkomne. Ligesom de mere og mere nærmede sig Kilden, blev den deraf opstigende Damp- og Svovllugt meget paafaldende. Flere baade Mandfolk og Fruentimre badede sig her iblandt hinanden i Fordybninger, som de til saadan Hensigt havde gravet i Strømmens Seng. Ellers vare her hverken Bade, eller Huse eller Hytter, eller Beqvemmeligheder af nogensomhelst Art forBadegjester, hvilke ofte vare hidkomne flere hundrede Mile fra, da Kilden er bekjendt for meget virksom imod Rheumatisme, Gigtsmerter, og Hud sygdomme. Disse varme Kilder ere midt i en skjøn, frugtbar og sund Egn, hvor man ikke kjender nogen Vinter. Hovedstederne, Tukuman og Salta, det førstnævnte sydligt, det andet nordligt, ere hver især omtrent 40 spanske Mile fra Grotten; dens Nærhed ved Veien, som fra Buenos Ayres, Cordova o. fl. fører til Peru, gjør det beqvemt at besøge den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-25
Det Kønigsbergske Universitet, har paa en kort Tid mistet ved Døden tre udmærkede Lærere, nemlig: I. Dr. Chr. Aug. Gaspari, Collegie-Raad og ordentlig Professor i Historie og Statistik, og i disse Videnskabers Literatur af et meget berømmeligt Navn. Han var født 18 Nov. 1752 i Grevskabet Henneberg. Efterat have fuldendt sin akademiske Løbebane, og studeret i Gottingen, overtog han en Huuslærerpost hos Greve Moltke i det Slesvigske, i hvilken Stilling han udgav den i den danske historiske og statistiske Literatur bekiendte Samling: Urkunden etc. 3 Bind. Siden, efter forskjellige Forflytninger, blandt hvilke til Jena og Dorpat, kom han 1810, i Jan. til det Kønigsbergske Universitet, hvis Lærer han i 20 Aar med Nidkierhed og Udmærkelse var. Hans geographiske Lærrebøger, ere almindelig bekjendte. Det første Cursus opnaaede i Tidsløbet fra 17921829 sexten Oplag; det andet Cursus fra 17931824 elleve Oplag. - 2. Oct. og Professor i Fødselsvidenskaberne Ernst L. Henne. - 3. Det. Fr. Ebert, døde 3 Apr. Han var fød 1793, og bekjendt ved sine antiquariske Afhandlinger over Sicilien. (Hall. allg. L. Zeit. J. Bl. 67.) Mairen i Chevinay. Da Mairen i Chevinay, et lidet Sted i Rhone-Departementet, havde fra Departementets Præsektur modtaget de bekjendte tre Forordninger af 25 Juli til videre Bekjendtgjørelse, svarede han Præfecten saaledes: Chevinay 30 Juli. Min Hr. Greve! Fjender af Kongen og hans Dynastie, af Chartet, og af Almeen-Roligheden have vovet at misbruge Deres Navn og Deres Værdighed i at tilskikke mig en skjendig Pamphlet, under Titel: Rhone-Præfecturen. Den indeholder tre, som det foregives, kongelige Forordninger, daterede 25, Juli 1830, ved hvilke Pressefriheden suspenderes, de Deputeredes Kammer opløses, en ny Valglov indføres, og Valgcollegier sammenkaldes til 9de og 15de Sept. Da slige ubegribelige Forordninger umuligen kunne være udfærdigede, saa iler jeg, Hr. Greve, at hendrage Deres Opmærksomhed paa saadanne forbandede Værktøier for en Borgerkrig, at de kunne komme til Kundskab for Domstolene, og Ophavsmændene for en skrækkelig Sammensværgelse vorde opdagede og straffede. Jeg har den Ære etc. Blanc St. Bounet, Maire i Chevinay. (Den gode Maire vorder vist nok almindeligen rost for dette Brev, men fortjener han det? Er det ikke en uanstændig Tone til sin Øvrighed, fra hvilken han dog maa have været vidende om at Ordrene virkeligen vare ham tilskikkede; Underskrift, Segl, alle Omstændigheder maatte sige ham, om de vare ægte, et andet Spørgsmaal er: om de vare i Overeensstemmelse med hans Fædrenelands Grundlove, burde han ikke, besjelet af Patriotismens og Sandhedens Aand vel med Diervhed, men med Anstændighed, have udtalt sine Jndsigelser imod Magtsprogets Krænkelser af hans Fædrenelands Constitution?)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-25
Kjøbenhavns Børs d. 24 September 1830. Hamburg 2 M. - a vista 216. Species Ad. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1825 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-25
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgield. Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 Rbd. Sedl. 4 Rbd. Sedler, Dito over 2000 Rbd. Stk. 86 i Banco. Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-25
Nationalbank-Obligationer, 4 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1823) i Sedler. Dito Dito. ..... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 101 101 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 99 12 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 99 1/2 i Banco. Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 61 1/2 65 L. Steel. – i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-25
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. annammenaanSyvogtyvende Aargang. No. 78. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 28 September 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Forskjellige Opregnelser Kjøbenhavns Historie vedkommende. saadan og Det er bekiendt, at den lærde Veder Resen, der fra 165, var Professor ved Kjøbenhavns Universitet, fra 1664 tillige Borgmester, og fra 162 Præsident i Stadens Magistrat, samlede mange Aar paa et vidtløftigt Værk, en Beskrivelse over Danmark, som, forfattet paa Latin, skulde ledsages med endeel Kobbere. Under Navn: Atlas Danicus udkom Kobberne, Khavn 1677 Folio, denne Kobbersamling indeholder over 100 Plader, af hvilke de 25 første vedkomme Kjøbenhavn. Texten blev ikke trykt. Om Værkets Historie læses i Kofod Anchers Lovhistorie II. B. S. 384, de af Nyerup udgivne Suhmske nye Samlinger IV. 8794. Minerva 1816 Juli S. 216. Lorks Nachrichten, 1517. Werlauf om det store kongl. Bibliothek S. 105. 235. 287. Nogle Udtog af Texten ere givne i Danische Bibliothek. II. 39-112 og III. 172. 1261777. Den haandskrevne Text haves paa det store kongl. Bibliothek og paa Universitets Bibliotheket. C. Nyerups Liter. Lexikon. Resen havde udstedt Opfordringer om Provindsbeskrivelser. En saadan, forfattet 166, over Stevns Herred af Herredets Præster, læses i P. Fr. Sums Samlinger 1 B. 2 H. 1779 S. 113 o. s. Erich Pontoppidans origines Harnienses, eller Kjøbenhavn forestillet i sin oprindelige Tilstand fra ældste Tider af indtil 18 Seculi Begyndelse etc. Khavn 1760. 40. med 14 Kobbere; hvilke, forestillende Staden til forskjellige Perioder, ere grundede paa de Resenske Kobbere. (Lorks Nachr. U. 45, 4.) B. W. Lindorph havde, som Tillæg til nyd nævnte Pontoppidanske Værk, ladet afskrive adskillige Efterretninger og Dokumenter etc. om Kjøbenhavn, og gav sin Samling Navn af: Origines Havn. Tom II & III. (vide Kataloget over hans Bogsamling II.) Dette Luxdorpske Manuskript er nu paa det store kongl. Bibliothek, deraf uddrages følgende: Tom. II. indeholder. 1. Hafniæ Daniæ Metropol. Delincatio, con scripta á Petro Joh. Resenio. 1677. Det er en Afskrift af den latinske Text til hine Kobbere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
2. Jordebog over Kjøbenhavns Stads Jordskyld, samt Grunde, Jorder, Fælleder, Søer og Vange med videre, forfattet 1746, indeholdende a. Efterretninger, samlede af baade trykte og skrevne Kilder, om Jordskyldens Oprindelse m.m. b. Liste over de Grunde, paa hvilke Jordskylden hæfter; forfattet deels efter en gammel Jordskyldsbog 1581, skrevet paa Hergament, og bevaret i Raadstue Archivet, og sammenlignet med en senere Jordebog, forfattet 1656, og med de aarlige Kæmner-Regnskaber. c. Efterretning om de Staden tilhørende Grunde og Jorder, og den aarlige Afgift af samme; i Aaret 1746 forfattet af Kæmner-Regnskaberne, saavel som den Underretning, der af vedkommende Beboeres Breve og Dokumenter blev erholdt, da de 1741. 1742 og siden i Raadstuen, vare indkaldede. 3. Forskjellige Efterretninger om Staden; saasom om de offentlige Midler, der under Stadens Administration ere henlagte, om Stadens Jndkomster, Udgifter, Vandvæsen etc. etc. Deraf optage vi følgende: 5 Kjøbenhavn var 1740, efter de 32 Mænds Relation, i de 12 Quarterer: Mennesker. 543 Soldater, Matroser. 64700 Mennesker. Endeligen er bag i denne Deel adskillige gamle Kobbere, deels Huusmanns, over Kjøbenhavns Situation til forskjellige Tider, deels andre. Blandt disse er: En Prospect af Kjøbenhavn i Tv. Folio, C. Marselius Archit. delin. Joh. Aug. Corvinus 86. I. Nolsk exendit. Com. III.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Jndeholder 1. Uddrag af 11 latinske kongelige og biskoppelige Breve, nemlig af Biskop Peder af Roeskilde, Biskopperne Styge og Inguor, Kongerne Erik og Waldemar, imellem Aarene 1275 og 1348, om Friheder og Privilegier for Staden. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Den af Kong Christopher til Staden givne StadsRet. J. En Mængde kongelige og andre Breve, og Anordninger, Staden, dens Jorder, dens Næringsveie, dens Politie etc. etc. vedkommende; alle i Afskrifter. De tjene til Stadens Historie, og fortjene at gjennemgaaes og confereres med de Driginaler, der kunne i Archiverne findes. Vi op tage her nogle enkelte: a. Bevilling for en Student, at holde en Latin- og dansk Skole i Kjøbenhavn. Kiendes jeg Peder Nielsen Gielstrup, Professor i Kjøbenhavns Universitet, at denne Brev viser, hæderlige og vellærde Torlach Torkildsen, Jslænder, er i Dag d. 20de August Ao. 1617. fremkommen i vores Consistorium, begierendes af magnisico Dn. Rectore Dn. Doctore Johanne Pauli Resenio, saavelsom af det gandske Senatuacademico, først at han fremdeles maa være under Kjøbenhavns Universitets Jurisdiction, nyde privilegiis og Friheder som en anden Student, dernæst at han maae holde en liden Børneskole. Herpaa gav Rector og Professores Svar, ikke at ville slaae Haand af hannem men ville holde hannem fremdeles under deres Forsvar og lade hannem nyde Studenternes privilegiis og Frihed, saalænge han, en borgerlig Haandtering ubevaret, ikke søger borgerlig Næring, derudover andre, som skatte og skylde her i Byen, kunde besværges imod Sædvane, men holder sig som Andre, der nyder Universitetets Frihed. Dernæst blev han tilstedt, at holde Dansk og Latin-Skole, dog saa, at han ikke længer holder de Børn, som lærer Latin, udi sin Disciplin, end de kunde deres Declinationer og Conjugationer i nogen Maade, saa at de siden kunde lære deres Donatum fuldkommeligen i den store ordentlige Skole. At saa er i Sandhed trykker jeg til ydermere Vidnesbyrd mit Signete hernedenfor, og med egen Haand underskrevet. Datum Kjøbenhavn Ao. & die at supra. Jussu M. Dn. Rectoris Subscripsi M. M. Petrus Nicolaus Gielstrupius, Juratus Academiæ notarius. b. Et Kongebrev, at her skal udi Kjøbenhavn gjøres en Sveltekjelder til dennem, som ikke formaae sin Gjeld at betale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Vi Christian etc. gjøre alle vitterligt, at efterdi mangfoldige Klagemaal haver været for Os hvorledes at mange indlændiske og udlændiske herudi vor Kjøbstæd Kjøbenhavn understaae dennem at kjøbe og handle, laane og borge, og ikke agte om at betale, endog de ere forvundne med Retten, og mange derfor komme udi stor Skade, forat de ikke kunde komme til deres Betaling; da paa det at ingen herefter udi saa Maade skulle blive bedragne, og at hver maatte bekomme hvis dennem bør med Rette have vi befalet os elskelige Borgmestere og Raadmænd her sammesteds at lade forordinere her udi Byen et beqvemt Sted og Værelse med Skorsteen og anden Beqvemhed, og naar Nogen bliver tiltalt for Gield, da skulde de lægge dennem, som skyldige ere, Dag og Tid for at betale, og dersom han ikke betaler eller og stiller nøjagtig Vissen og Love for samme Gield til den Tid og Termin hannem forelagt bliver, da skal fornævnte Borgemestere, Raadmænd og Byfoged være pligtig at lade indsætte hannem udi fornævnte Fængsel, om hans Vederpart det af hannem begierendes er, og han der at blive be siddendes, til saalænge han stiller den tilfreds som hannem har ladet sætte der, og imedens og i al den Stund, han der besiddendes bliver, skal den som hannem lader indsætte, hver Dag give hannem til Underholdning en dansk Hvid, og ikke mere, og dersom den, der indsat bliver, døer udi Fængsel, eller udi andre Maader kommer noget ad, da skal den, hannem lader indsætte, ingen Tiltale lide derfor. Givet paa vort Slot Kjøbenhavn d. 15de Dag Januar MDLVI. Under vort Signet. c. Skjøde til Kongen paa Kalvehangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Vi Borgemestere og Raadmænd i Kjøbenhavn, Henrik Werner og Michel Pedersen, Byens Kæmnere gjøre vitterligt: Eftersom den Stormægtige høibaarne Fyrste og Herre Hr. Christian den Fjerde, Danmark og Norges Konning, vores allernaad. Herre og Konning nu naadigst af os paa Byens Vegne haver ladet begierendes Jord og Eiendom udi Kalvehaugen her for Byen, saavidt vi paa Byens Vegne endnu derudi haver, og ikke allerede til kongl. Majestæt og Kronen er afstaaet og afhændet, hvorimod høibemeldte Hans kongl. Maist, naadigst igjen til os og Byen haver gjort fyldest Vederlag udi Jentofte Mark her ved Byen, eftersom det Brev høibemeldte Hans kongl. Majestæt os paa Byens Vegne naadigst givet haver, ved Alne og Maal udførligen i sig selv omformelder, og udviser; da have vi med de fornemste Borgeres Videnskab og Villie saadan Hans Majestæts Begjering paa Byens Vegne underdanigst samtykt, og derfor nu med dette vort aabne Brev skjøder og afhænder etc. etc. dateret 1 Jan. 1621. 4. Skjøde til Kongen paa St. Jørgens Mark. Dette Skjøde er udstædt af Hans Resen, Superintendent over Sjællands Stift, Knud Marquardsen og Michel Wibe, Borgemestere udi Kjøbenhavn, og Mester Peder Pedersen, som Sognepræst til Helliggeists Kirke, alle som Vartov Hospitals Forstandere, dat. 1 Jan. 1621, hvorved, efter Hans Majestæts Begjering, St. Jørgens Mark, uden for Kjøbenhavns Bye beliggende, afstaaes til Kongen med tilliggende Herlighed eller Rente, da Hospitalet for samme har bekommet fuld og nøjagtig Vederlag. c. Brev om en Federsmykker. Christian den fjerde etc. Vor Gunst tilforn, vider at vi naadigst have bevilget denne Brevviser, Hans Bertelsen Federsmykker, at maa sig her udi Byen nedersætte, sit Haandværk at bruge, og udi næste efterfølgende tvende Aar, efter dette vort aabne Brevs Dato beregnet, være frie og forskaanet for borgerlig og Byens Tyngde. Dermed skeer vor Villie. Skrevet paa vort Slot Kjøbenhavn d. 11 May 162.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Kanalerne omkring Kristiansborg Slot, a. Kallebo-Kanalerne 1246 Fod, 90 Fod br. b. Gammelstrands Kanal indtil Hobro 1084 F. lang, i Middelbrede 80 Fod. – c. Kanalen imellem Hoj bro og Holmens Broe 640 Fod lang, Middelbrede, 100 Fod. d. Fra Holmens Bro til midt for Holmens Kanal 392 Fod. Middelbrede 110 Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Kanalen fra midt for Holmens Kanal indtil Knippelsbro 540 Fod; Middelbrede 2000 Fod. Nyehavns Kanal 1248 Fod lang, 110 Fod bred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Den store Havn for Orlogsskibene, fra Flaadebroen ved Bommen, indtil Christiansholm 3360 lang; Middelbreden 1520 Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
J den i det store kongelige Bibliothek indlemmede Müllerske Kobberstik-Samling ere fem Bind med Prospecter. Det første Bind og omtrent det halve af 2det Bind vedkommer Kjøbenhavn, og udgjør i alt 396 Stykker, bestaaende i Grundtegninger af Staden i ældre og nyere Tider, Afbildninger af Slotte, Kirker, offentlige og private Bygninger etc. Det er Blade tildeels samlede fra forskjelige Værker, saasom fra Thurahs Vitrupius og hans Hafn, hodierna; fra Er. Pontoppidans origines Havn., fra danske Atlas, fra Barthol. Roques les delices de Danmare, fra Bruuns Slotte og Prospecter, ligesom og mange enkelte udkomne Blade; f. Ex. det af G. Chr. Schule 1785 raderede Blad, forestillende den saakaldede Kavalier-Gang i Rosenborg Have. VI.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
En Bro, imellem Kjøbenhavn og Amager, vel paa det Sted hvor nu Knippelsbro er, har vist nok været til førend Christianshavns Anlæg. Aar 1565 faldt jo Kong Frederik den Anden i Vandet under Amagerbro, og Jørgen Brahe, som vilde hjælpe ham, faldt ogsaa ud, og døde nogle Dage derefter. See Anders Sørensen Wedels sørgelige Liigprædiken Frederik den Anden til Ære, Khavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Knippelsbroes Anlæg blev begyndt af Kong Christian d. 4de Aar 1620 eller kort efter den ny Stads Anlæggelse paa Amagerland, til nærmere Forbindelse med Kjøbenhavn. Den blev grundfæstet paa nedsænkte Steenkar, og Løbets her overmaade stride Strøm maae have gjort Anlægget meget besværligt. Den kaldtes fra Begyndelsen, af Christianshavns Bro, ogsaa Amagerbro. Saaledes heder det i en kongel. Ordre 1659, at der skulde udvises ti Egetræer af Dragøers Lund til Amagerbroes Reparation. Thurahs Amager S. 6.) Enkelte Gange var Navnet, den lange Bro imellem Kjøbenhavn og Christianshavn, hvilket især Forordn. af 15 Apr. 1682, § 4 viser, da dette Lovsted aldeles ikke sigter til den nu saa kaldte Langebro. Den lige ud for Broen løbende Gade, nemlig den i Almindelighed kaldte Brogade paa Christianshavn, har havt det Navn, hvis Brug efterhaanden har tabt sig, Langebrogade. Den senere anlagte nu kaldte Langebro ved Blaataarn har ved sin Længde betaget Knippelsbro dette Navn. Oprindelsen til Benævnelsen, Knippelsbro, skal være, ifølge en Beretning i Scheels Frederik 4des Krigshistorie S. 209, fra en fordum i Nærheden derved boende Mand Hans Knip. Olufsen fortæller, i Collectanca S. 86, at Abraham Kall, der, som bekjendt, var meget stærk i det historiske Fag, og havde den ypperligste Hukommelse, havde sagt ham, at en Kniep, eller Knip besørgede Overfarten over Vandet med Baade, medens Broen stod under Bygning, og at det blev en Talemaade, naar man gik over med hans Baade, at gaae over Knips Bro. 1, W, Christianshavns Bro ved Overlandbygmester Kriger af nye byg kostede 18600 Rdl. af Kongens Particulairkasse betalt." (Torm.) Broen er 150 Alen lang. Langbroen er bygget 1686 og er 20 Alen lang. Om Stadens Broer læses i Thaarups Journal for Kjøbenhavnere, 4 Hefte 1812, adskillige Oplysninger. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
- Dyrtid. Der var engang i Paris Hungersnød og Oprør. En stor Mængde Qvinder, Haandværkere og desuden alslags Pak stimlede sammen for Politiemesterens Huus, og belerede Døren under forfærdeligt Skrig. Politiemesteren kommer endelig ud, for at berolige Mængden, og da han iblandt de meest høirøstede Skrighalse seer en meget tyk, noget beruset Kjælling med et tykt Kobberansigt, gaaer han lige hen til hende, tager hende ved Haanden og fremstiller hende for Folket med de Ord: Er dette ikke et sandt Billede af Nød og Elendighed? – Alle loe ved Synet af denne Figur, der saae ud som selve Overflødigheden, og nu var det en let Sag for Politiemesteren, at berolige Mængden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Norske statistiske Notitser. J Norge er offentlig Bekjendtgjørelse om Stiftelsers Forfatning etc. mere almindelig og tidligere end i Danmark. Saaledes har man allerede nu om adskillige Stiftelsers Tilstand ved Udgangen af Aaret 1829 formelige korte Oversigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
1. Universitetet i Christiania. Indtægterne udgjorde 59993 Spd. 2 s., og Udgifterne 49353, Spd. 16 tz. Universitetets beholdne Formue var 144085 Spd. 35 tz. Antallet af de Studerende omtrent 500. Antallet af de i Universitetets Tilværelse fra 1813 immatriculerede Studenter 882. (Uddraget af den i N. N. T. No. 74 givne Oversigt.) Om Universitetet og de samme tillagte Legater finder man udførligst Underretning i Fortegnelse over Stiftelses Breve og Legater i Norge, 1ste Hefte. 4to, som af Hr. Statsraad Diricks er meddeelt i Budstikken, og hvoraf særskilte Aftryk haves. 2. Vaisenhuset i Christiania.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Stiftelsens faste Eiendom bestaaer i en Gaard i Christiania, der er brandforsikret for 11300 Spd. og i Kapitaler, som beløbe sig til 21380 Spd. Det eier ogsaa et Bogtrykkerie, som blev kjøbt 1815 for 40000 Spd. og som i de forløbne 15 Aar har givet et reent Overskud af 27448 Spd. Fortjeneste. (J. B. 189). - 3. Det Ankerske Vaisenhuus ejer Kapitaler af Beløb 14833 Spd. (ibid. 194.) Mere om denne Stiftelse i Statsraad Dirick ovennævnte Fortegnelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Christiania Cathedral-Skole eiede ved 1828 Aars Udgang. a. Skolegaarden, som blev kjøbt 1824 for 7640 Spd. 90 s. i Sølv og 7412. Spd. 48 s. i Sedl., og som er brandforsikret for14775 Spd. b. J Kapitaler 70337 Spd. 70, s. (ibid. 206.) Om Christianiæ Cathedral-Skole, dens Historie og Legater haves udførlige Oplysninger i ovenmeldte Fortegnelse. 5. Vor Frelsers Kirke i Christiania, som eier sig selv, og blev opført under Kong Christian den Femtes Regjering i Aarene 1694 til 1699, efterat den ældre saa kaldte Trefoldigheds Kirke var afbrændt 1686, er brandforsikret for 12000 Spd. Den har Jndtægter af udestaaende Kapitaler, som beløbe sig til 3817 Spd. 60 s., samt af Grundleie og Landskyld, foruden Stoleleje (som 1829 udgjorde 1012 Spd.); og forskjellige andre Indtægter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
No. 186.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Blandede Efterretnniger. Silkeavlen er i de senere Aar mange Steder i Tydskland, i den bayerske Stat, i den preussiske Stat og ellers i Nordtydskland o. s. fr. bleven en Jndustrie-Gienstand, der har opvakt almindelig Opmærksomhed. J de asiatiske Provindser, hvor det hvide Morbærtræ har sit Fædreneland, finde vi Silkekulturen allerede i den høie Alderdom; derfra drog den langsomt frem mod Vesteen; men Silkevarer selv bleve dog i lang Tid i høi Priis, og endnu under de første romerske Keisere blev Silke opvejet mod Guld. Dens Indførelse i Curopa, og dette først paa Øen Cos i Archipelagus, falder imod Aaret 560. Næringsvej ved samme og Handel dermed blev Aar forAar mere levende og udbredte sig snart til de øvrige Øer der, og til Fastlandet. Først 1140 fandt Silkeavlen Optagelse i Jtalien og derfra udbredte den sig videre i Syd og Nord af Europa. J det Brandenburgske og omliggende Egne blev den 1559 indført. Gode Oplysninger baade om Silkekulturens Historie, og om denne Kultur i det Hele haves i nye Skrifter af Baron J. M. v. Lichtenstern, og af Wilhelm v. Turk, rec. i Hall. allg. Lit. Zeitung. 1830 Junii. Nr. 107.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Under Overskrift: Pasvæsenet i Norden bliver i Leipz. all. Mode Zeit. d. A. No. 71. anket over de Ubehageligheder og den Besværlig hed Pasvæsenet i de nordiske Riger paadrage de Reisende, og hvorledes, iblandt flere Exempler, en tydsk Fyrste er i Kjøbenhavn bleven foruleiliget, da endog blev fordret, at han skulde selv personligen indstille sig for Politiet. Hvo der, heder det, nøje vil kiende den, egentligen kun Pungen for Øjne havende, Pas-Speculation, kan læse: Herbstreise durch Scandinavien; von W. Alexis. Berlin 1823. 1 B. S. 53 o. f. (Skulde ikke saadan offentlig, vidt omgaaende, Anke fortjene Opmærksomhed? – Afhielpning af paaankelige Byrder, ifald de finde Sted, – eller Berigtigelse af de udspredte Klager, ifald de ere ugrundede?)