JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-02
Bekjendtgjørelse. fra den Kongelige Qvarantaine Direction. Directionen har Efterretning om at den gule Feber er udbrudt paa de Canariske Øer, og at en smitsom Syge har yttret sig i Staden Anboy, i Staten NewJersen i Nordamerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-02
Som Følge heraf bliver de Canariske Øer og Staden Amboy indtil videre at ansee som smittede Steder, og Staten New Jersen, som mistænkt Land. I øvrigt henvises herved til Directionens sidste Bekjendtgjørelse, af 15 October d. A. Den Kongelige Qvarantaine=Direction den 28 Decbr. 1811. Steen Bille. Malling. Cold. Lange. v. Schmidt Phiseldec. Rothe. M. Skibsted. At jeg er fløttet fra Kugestrædet, og nu boer i Klaregaden i Gjæstgiver Strøms forhen tilhørende Gaard, hvor jeg ligeledes forfærdiger alleslags Damehatte af Straae og af Tri, bekjendtgjøres herved. Odense den 1 Jan 1812. H. Kriger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-02
hvor en anstændig Boepæl for en honet Familie til næste Paaske Fløttetid er at bekomme til Leie, anvises paa Adressecomtoiret. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-02
Til Kjøbs anbydes. En meget god Eiendomsgaard i Skaarup Sogn, staaende for 7 Tdr. 2 Skp. Hartkorn; Den er beliggende i en behagelig Egn 1 Miil fra Svendborg; til Gaarden er 72 Tdr. Land, fornøden Gierdsel og Tørveskiær. Den kan modtages til førstkommende Maj med eller uden Besætning. En betydelig De 1 af Kjøbesummen kan, om forlanges, blive staaende i Eiendommen paa første Prioritet. Undertegnede giver nærmere Underretning. Skaarup Degneboelig den 2 Jan. 1812. Wilhjelm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-02
En god Vogn med Sidestykker, Smæke og Kurvefadning, samt dertil et Par Høsthaver for 200 Rd., et simpelt næsten nyt Seletøi til 2Heste for 24 Rd. og et kjønt stort Skjærmbret, for 18 Rd. er tilkjøbs i No. 706 i Redergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Krigs-Efterretninger. (Af Hamb. Korrespd., Alton. Merkur og Alg. Zeit.) Den Engelske Magt har faaet en ny Tilvært ved Indtagelsen af Staden Batavia i Ostindien. Det er imidlertid med stor Sandsynlighed at haabe, at disse betydelige og vidtudstrakte Besiddelser udenfor Europa, hvilke alle med væbnet Magt maae holdes besatte, snart ere voxne til en saadan Størrelse, at de ville styrte denne Kolos overende. Det engelske Korps landede den 4de August 4 Mile fra Batavia, leverede den 10de de derværende Tropper en hidsig Træfning, og indtog endelig den 26de Fæstningsværkerne med Storm. At det paa begge Sider er gaaet varmt til, kan sluttes deraf, at Engellænderne havde 1100 Døde og Saarede, hvoriblant 5 Stabs= og over 60 andre Officerer, og Modpartier 1500 Døde og Saarede. - (Staden Batavia ligger paa Øen Java, en af Sundagerne, og har været Hollændernes vigtigste Besiddelse og Hovedstaden for deres Etablissementer i Ostindien. Den har tillige været berygtet som et af de usundeste Steder paa Jordkloden, hvilket foraarsages af den stærke Hede under Æqvator og dens lave Beliggenhed i en moradsig og sumpig Egn, hvorved den er vorden utallige Europæers Grav. Den blev anlagt af Hollænderne 1629 efter Portugisernes Fordrivelse fra Ostindien, og har nu 129000 Jndbyggere, men hele Øen 2029,000 Jndbyggere paa 24000 Mile.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
De i Catalonien adspredte Emissairer fra Jnsurgentregjeringen i Valentia anvende alle Midler, for at oppuste en Opstand i denne Provindt. Formodentlig indbilde de sig, at Marskal Suchet ikke kan regne paa videre Forstærkning fra Catalonien, og til blive nødt til at denaschere Kolonner, for at holde sig Ryggen frie; men disse Beregninger ere i det sydlige Catalonien blevne uden Virkning, og i de nordlige Egne bleve vel Jnsurgenthanderne lidt dristigere; men de tugtedes og leed Nederlag, Allevegne. J Arragonien have de ogsaa søgt at bevirke en Opstand; men deres forehavende er tilintetgjort. Ruinerne af den for Sagunt slagne blakeske Arme skulle have forsøgt at reorganisere sig, og draget Forstærkninger til sig; altsaa vil Blake formodentlig endnu gjøre en Prøve til Undsætning, og et nyt Slag afgiøre Valencias Skjebne. Engellænderne see sig endelig nødsagede til at tage saadanne Forholdsregler paa Sicilien, som om de levede i et fjendtligt Land, der noksom beviser deres kun alt for grundede Frygt; den høistkommanderende General Maitland har nemlig den 11 Novbr. ladet en trykt befaling opslaae i det Engelske Hovedqvarteer i Messina (som nogle fattige Fiskere, der, for at undgaae de bestandige Mishandlinger, ere flygtede fra Sicilien over til Calabrien, have medbragt i Original), hvori han siger: "at Omstændighederne have nødt ham til, paa en kort Tid at indskrænke Fiskeriet ved Nattetid langs den af de Engelske besatte Kyst, og forbyde de Barker, der fiske om Dagen, at gaae over 2 Mile fra Kysten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
J Engelland selv begynder man ogsaa at grue for at Keiser Napoleon skal have i Sinde at sende en fransk Flaade til de amerikanske Havne, for at bringe de forenede Stater, til at erklære Engelland Krig, og at han i denne Hensigt allerede har 5 fuldt udrustede og seilfærdige Linieskibe i L'Orient og 16 dito i Toulon, medens Blokeringseskadrenfor dette sidste Sted kun bestod af 11 Linieskibe, hvilken man dog nu taler og at forstærke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Man har nu ligeledes til Engelland faaet omstændeligere Efterretning om den Konvoi, som Stormen saa ilde tilredte i Østersøen; men hvad vil man sige, naar de senere Hjøbsposter (see nedenfor) indløbe?" - Fra Tyrkiet meldes denne Gang over Vien, at Divanet i Konstantinopel ingenlunde vil høre noget om ufordeelagtige Fredsbetingelser, men at der gjøres energiske Foranstaltninger til Krigens Fortsættelse. Den før saa berømte Storvizir har ved de sidste Tildragelser aldeles tabt sin Kredit, og man venter, at Overanførselen bliver overdraget til Paschaen af Seres, som ved sine Foretagender bestandig har udmærket sig. Alle Tropper i Romanien have faaet befaling at brække op til Schuma, hvor en nye Armee organiseres, og alle disponible Korps fra andre Steder maae ligeledes samle sig derhen. Ogsaa skulle de asiatiske Tropper blive under Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Den Forholdsregel, som Paschaen i Cairo havde taget for Roligheden i Egypten, at nedsable Mammelukerne, har ikke ganske havt den forønskede Virkning: da de Overblevne ere flygtede til Øvre-Egypten, og der have grebet til Vaaben samt søgt at sætte sig i Forbindelse med Araberne og Wichabiterne, saa at indvortes Krig er udbrudt, hvis Ende ei er god at forudsee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Blandede Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
(Af ovennævnte Blade.) Frankerig. Hvor betydelig en Gienstand, indenlandske Forbedringer i Hans vidtløftige Rige er for Kejserens store Aand, derpaa erholder man et nyt Beviis ved at erfare, at de Summer, som i Decenniet 1802 til 1811 ere anvendte paa offentlige Arbeider, Landeveie, Kanaler, Broer, Havne, Dæmninger, Udtørringer o. s. v., beløbe sig tilsammen til den overordentlige Størrelse 421,616,245 Franes. De til saadant Brug bestemte Summer, som i Begyndelsen beløbe sig til 20 til 23 Millioner aarlig, ere Aar for Aar saaledes formerede at de i 1811 udgjorte over 68 Millioner. Men man maae endda herved bemærke, at alle Bekostninger til Krigs pladsene, de hydrauliske Værker, Arbeiderne i Paris og i de Keiserlige Paladser, Kirkers Vedligeholdelse m.m. ikke ere indbefattede under hine Summer, thi hertil er der allene i Aaret 1811 anvendt 83,248,654 Franes. Regjeringen i Hamborg har befalet, at alle offentlige Stiftelser og Privatpersoner, som hidtil have havt Ret til at erholde Deputat-Brænde, udviist af Krongodsernes Skove, have at melde sig og bevise deres Ret til Modtagelsen m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Som bekjendt vedbliver Engelland at forøge sin Skjændsel ved den skamløse Opkastelse, især til det forrige Hollands Kyster, af saadanne Ulykkelige, som i dets Tjeneste have tilsat Helbred eller Lemmer. Hamborger Korrespondent har allerede flere Gange leveret Fortegnelsen paa et stort Antal af saadanne, blant hvilke der sidste ogsaa var en dansk Undersaat, født i Hertugdømmene, og afskediget formedelst Brystsvaghed efter 20 Aars Tjeneste. - Denne Gang har den en ligedan Liste paa 131 Jndividuer, 3 Koner og et Barn, som i Nætterne den 14de til 16 Decbr. ere satte i Land paa Kysterne ved Ems, hvorved der er det mærkelige, at den største Deel af disse ere franske Soldater, som ere tagne til Fange i Spanien i Sommeren 1811. - Hvad der iøvrigt forøger det Skjændige i hiin Fremgang mod udtjente eller lemlæstede Krigere, er den oprørende Maade, hvorpaa disse Mennesker ellers behandles ved Landsættelsen, hvorpaa man seer et Exempel i en i Rotterdam afgivet Erklæring fra 2 saadanne Landsatte. Disse bleve først paa Skibet frastiaalne Alt, hvad de havde med sig, og uagtet de klagede til Skibschefen, fik de Jntet igjen. Derpaa Slængtes de i en Baad, for at sættes i Land paa Kysten af Walcheren; men da de ikke kunde lande ved Kysten, maatte Baaden vende tilbage med dem til det engelske Skib. Kapitainen modtog dem kun med største Vanskelighed, og da de vare komne ombord vilde han med Pistolen for Brystet aftvinge dem 50 Guineer som Betaling til Folkene for deres forgiæves Arbeide; men da de 4 af ham bekjendte Aarsager Jntet eiede, kunde de heller Jntet betale, og bleve endelig kastede ombord paa en hollandsk Fiskerbyse, som maatte tage dem med. - Iøvrigt har man erfaret, at den største Deel af disse Ulykkelige drukne ved Landsættelsen, da de maae springe ud i Vandet til Halsen og vade i Land. Saaledes druknede nylig 16 Menneskeer ved Udskibningen blot fra eet eneste Skib - Bebudelsen af en Ministerialforandring i Engelland har her opvakt megen Sensation. Man tænker, at naar Prindsen af Wallis som Regent faaer friere Hænder, og Anliggendernes Bestyrelse overdrages Lederne af det forrige eller foriske Oppositionspartie, maaskee nye Underhandlinger ville blive aabnede, og det dessnarere, da Prindsen personlig ikke skal være for Krigen, og den engelske Regierings nærværende System, som bekjendt, aldeles misbilliges af Lord Mona og Lord Holland, en Brodersøn af den udødelige Fox, der nævnes som Hovederne for det nye Ministerium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Engelland. Med Kongens Afsindighed er det det samme, og han vægrer sig nu igjen for at modtage Næringsmidler. Prindsregenten er ogsaa bleven syg, og skjøndt det udgives for at være ubetydeligt, frygter man dog for, at det er alvorligt, da flere Læger ere kaldede til ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Af de Forhandlinger, som senest have havt Sted mellem Prindsregenten og Ministrene, skal en af de vigtigste angaae et Forslag, man vil gjøre Parlamentet, at Nationen skal overtage Betalingen af Hs. Kongl. Høiheds Gjeld, som beløber sig til den Bagattel 600,000 Pund Sterl. med hans Kones, der beløber sig til 50,000, indbegreben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Man har i Jrland opdaget en Mængde Pikker, som ere bragte i Forvaring til Slottet i Dublin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Indenlandske Efterretninger. (Af de Kjøbenhavnske og øvrige danske Aviser samt Udgiveren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Afvigte Aars sidste Dage ere blevne betegnede med et af de følelæste Tab for Fienden paa vore Kyster i det 2de engelske Linieskibe, nemlig Admiralskibet St. Gelerg paa 98 Kanoner, kommanderet af Admiral Ravnald, og Defende paa 74 Kanoner, kommanderet af Kapitain David Attchins, ere den 24 Decbr. om Morgenen indstrandede paa Baroniet Ryssensteens Forstrand i Ringkjøbing Amt. Besætningen paa det første skal hos været 850, og paa det sidste 550 Mand, Officerer iberegnet. En halv Time efterat Defence stødte slog det ganske i Stykker, og alt Mandskabet, paa 5 Matroser og en Mariner nær, som reddede sig paa Vragstykker, druknede, Kapitain Attchins kom død i Land. Dagen derpaa om Eftermiddagen saaes fra Land noget af St. Georgs Ka hytte og Agterende, hvorpaa der stode mange Mennesker. Da et Stykke Mast blev kappet, tyede endeel Mennesker, derpaa, hvoraf faa efter Formodning ere reddede, da Bølgerne og Strømmen, som med N. N. V. Vind gik stærkt Sønder, tog Folkene af inden de naaede Landet. Nogle søgde og at redde sig paa en Træeflaade, men skulle efter Sigende være omkomne, ligesom der og ved Beretningens Afgang fra Lemvig didhen var kommen den Efterretning, at St. Georg var ganske siunken, og kun 12 Mand af Besætningen reddet. Skibet stod over 300 Favne fra Land. De reddede 6 Mand fra Skibet Defence, have for et Forhør forklaret: at den første Anledning til denne Strandning var at St. Georg i forrige Maaned mistede sine Master i en Storm i Beltet ved Lolland, og da det kom i Nordsøen kunde det ikke got vende, eller følge Flaaden, som var udgaaet fra Wingøe ved Gothenborg den 16de forrige Maaned, og bestod af 8 Linieskibe, nemlig Victor, 100 Kanoner, under den høistkommanderende Admiral Saumarez, St. Georg, 98 Kanoner, Admiral Raynald, Dreadnought, 98 Kanoner, Vigo 74, Kanoner, under Adm. Dixon, Cressy 74, Orion 74, Hero 74 og Defence 74 Kanoner, foruden nogle mindre armerede Skibe samt en Koffardieslaade af omtrent 150 Seilere. Admiral Saumarez gav derfor Ordre, da Stormen var haard, at Defence og Cressy skulde holde sig hos St. Georg. Hero og nogle mindre armerede Skibe fik Ordre, da Vinden var dem imod, at vende tilbage til Wingøe, med endeel af Koffardieslaaden. De øvrige Linieskibe styrede efter Engelland. J fem Dage havde St. Georg, Desence og Cressyholde det i Nordsøen med Overkaststorm af V. N. V. V. og S., men tilsidst en rasende N. V. indtil de strandede. Om Cressy er strandet længere Sønden, eller frelst sig, vides ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Efter en foreløbig Beretning fra Ribe om hiint mærkværdige Skibbrud paa Jydlands Vestkyst var Strandbredden paa en Miils Distance bedækket med opskyllede Liig, Fødemidler og andre Sager. En Fregat, som var i Følge med disse Skibe stødte ogsaa paa; men kom af igjen. Jmidlertid formodede man, at ogsaa denne er gaaet under i Vesterhavet, da den havde faaet betydelig Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Konvoien ved Hveen lettede den 24 Decbr. om Eftermiddagen henved Kl. 2, og begyndte at passere Kronborg Fæstning henimod Kl. 5 i tykt Veir og Sneefog, og da den gik saa nær mueligt den svenske Kyst, kunde man fra Kronborg neppe skimte den. Samme Dags Aften mellem 7 og 8 Slet maatte Konveien for Modvind og stærk Storm vende tilbage gjennem Sundet, ved hvilken Leilighed nogle Bomber bleve kastede fra Kronborg Fæstning, men uden Virkning, da Alstanden var for stor Den gik atter til Ankers mellem den svenske Kyst og Nordponten af Hveen. Ved denne Fart mistede Konvoin et Kufskib, som strandede paa Damsteens Reev, og et Brigskib havde mistet begge sine Master. Den 27 December Kl. imellem 1 og 2 Eftermiddag gjorde denne Konvoi sig atter seilklar og begyndte at passere Kronborg Fæstning Nord efter henved Kl. 4, holdende sig den svenske Kyst saa nær, som Vind, Veir og Grundene tillode det. Ved saaledes atter at passere Kronborg Fæstning, blev den beskudt af Morterer og Kanoner; men den lange Afstand gjorde, at Virkningen ei var saa betydelig som man havde ønsket; imidlertid har man dog bemærket, at nogle Skibe bleve trufne af Bomber, ja endog af Kugler. De fjendtlige Krigskibe beskjød i Forbiseilling Fæstningen, men uden Virkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
J Fredags Aften stod Skuespillerinden Jfr. W. C. Rosing paa Ligparade i hendes Bolig i Gothersgaden. Der strømmede saa mange Menneskeer til, som ønskede for sidste Gang at see denne Thaligts Yndling, der i Livet havde skjænket dem saa mangfoldige behagelige Øieblikke, at man, for at holde Orden, maatte have Vagt og Politie ved Indgangen. Selv i Døden havde Emilie ikke tabt den Ande, der paa Scenen udbredte saa megen Glands over hendes Spil: det var den sovende J da Mønster man her saae liggende med en Blomsterkost paa Brystet, rolig og blidt. I Løverdags Middag blev hun bragt til sit Hvilested paa Assistencekirkegaarden uden for Nørreport, ledsaget af Theaterdirektionen og de Kongel. Skuespillere. Mangfoldige Mennesker af begge Kjøn, vare vandrede derud i den Tanke, at hun vilde blive jordet med Ceremonie. Men det Hele gik af uden Ceremonie. Allerede den Tanke, at man begravede heren Rose i Sneen, var nok til at stemme de Tilstædeværende til veemodige Følelser og ofte den Hedenfarne en stille taknemmelig Taare. Theater-Direktionen i Kbhvn, har, for at betrygge Tilskuerne Skuespillets beqvemme og uforstyrrede Nydelse: 1, ladet samtlige Pladser i Parkettet og det siddende Partere paa Byens Theater numerere, ligesom Billetterne er det, hvorved altsaa Enhver faaer Eneret til den Plads, hans Seddels Numer lyder paa; 2, ved Opofrelse af nogle Pladser i Indgangen saavel til Parkettet, som det siddende Parterre, søgt at forskaffe Skuespillerne en beqvemmere Adgang; 3 paalagt vedkommende Kontrolleurer at paasee, at ingen uanstændig klædte Personer gives Adgang til nogen af de for Middelstanden og de høiere Klasser egentlig bestemte Dele af Huset, og 4, udsætter den en Præmie af 100 Rd. for den, der beviisligen angiver nogen Mislighed eller Underslæb af nogen Theaterbetjent, enten ved at staffe Indgangsbilletter paa anden ens sædvanlig og lovlig Maade, ved at drive Handel eller Forprang med samme, eller ved at indlade uberettiget og ikke med Billet forsynet Person paa nogen af de Pladser, hvortil gives Tilskuerne Adgang mod Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Ved Overfarten over Thorseng blev af Hr. Langkilde fra Biskopstorp paa Lang land 1ste Juledag fundet en stor levende Helleflyndre nær ved Strandbredden, hvor Høivandet havde ført den ind. Da han havde faaet den trukket i Land, blev den af en Bønde kjørt til Vemmenæs, hvor den befandtes at være 2. Alen lang og 3 Qvarteer bred og veiede 6 Lispund 14 Pund. Vinteren forlod os igjen med det gamle Aar, og Veiret har atter vendt den milde Side ud, saa længe det varer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Anden Juledag slap Forpagteren fra Vammen Uagtet han blev optrukken levende, døde han dog Præstegaard ned paa Pederstrup Søe i Rødding Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
I Kirkeaaret 1811 ere i Fyens Stift med underliggende Øer:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Kopulerede 1303 Par. af Mandkjøn 2135. Fødte, af Qvindekjøn 2000 hertil uægte, 532. (hvoriblant 43 Par Tvillinger, og en Kone født Trillinger).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Døde. af Mandkjøn 1904 i af Qvindekjøn 1784. Altsaa 979 flere Fødte. end Døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Jblant de Døde ere 228 dødfødte, og 1338 Børn af begge Kjøn ere døde i en Alder under 10 Aar. usædvanlig høi Alder have opnaaet: 475 en Alder fra 70 til 80 Aar, 285 en Alder fra 80 til 90 Aar, 38 en Alder fra 90 til 100 Aar. og 3 en Alder over 100 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Pludselige Dødsfald. 3 Mennesker ere døde pludselig: 14 ere fundne døde paa Marken, 2 ved Stranden og 1 paa Landeveien. Ved ulykkelige Hændelser omkomne: 24 Mennesker ere druknede, deels paa Søen, deels i Aaer, Brønde, Vandsteder og Tørvegrave; 3 ihjelslagne ved at fælde Træer i Skoven; en Mand omkommen ved et Par løbske Heste; et Barn kjørt ihiel; en Mand død ved at slaaes af en Hest og falde i en Høelee; 2 Mænd ihjelslagne ved at falde ned af deres Huse, en Mand omkommen paa Jsen; et Pigebarn ihjelslagen af en Møllevinge. Dræbte: En Mand og et Fruentimmer ere dræbte ved Skud; 2 have druknet sig selv, 3 skudt sig, og 6 hængt sig; en Mand dræbt sig selv ved at tage Vitriol-Olie, i Tandslet Sogn paa Alsøe ere endeel blevne myrdede at Qvaksalvere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Odense Kjøbstæd: Kopulerede 56 Par af Mandkjøn 67. Fødte af Qvindekjøn, 74 hertil uægte 36 Døde. af Mandkjøn 111 af Qvindekjøn 104 Altsaa 38 flere Døde. end Fødte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Ved Tallotteriets 829 Trækning i Wandsbeck udkom No. 89, 47, 17, 20, 40.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Søndagen efter Nytaar prædike i St. Knuds Kirke til Høimesse, Hr. Holm fra Brendekilde, til Aftensang Hr. Steenseldt fra Korup, og Fredagen derefter Hr. Wirth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Avertissements. H. samt at sye alleslags Damepynt, og har gode RekommenEt honet Fruentimmer, som got forstaaer Skrædersyning dationer, ønsker sig en Kondition til 1 Maj som Sye Adressekomtoiret anviser. Frue= eller Frøken Pige, men helst som Syepige, Hvem som vil lære at klinke og at reparere Porcelain, Glas, Steentøi med videre paa beste Maade imod billigst Betaling, kan hage at henvende dem til No. 706 i Nedergade paa Salen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg underhaanden at bortsælge mit tilhørende Huus paa Sortebrødre Torv, under Brandsforsikring No. 141, som bestaaer af 9 Fag, enten tilsammen eller afskilt. Tillige kan faaes tilkjøbs 2 Kakkelovne. Becher, Trompeter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Aucti. Torsdagen d. 9 Januar 1812 bortsælges ved en eneste offentlig Auction i Kallundborg det af Roeslotillen dertil indbragte og 353 Kommercelæster, ført af Skipper Andreas Sørensen, Spelmann, samt dets indehavende Ladning, bestaaende af : 294 Kasser Havannasukker, circa Brutto 125,500 Pd. 48 Fade Martinique dito, circa Brutts 52, 800 Pd. Campeschetrae 19,400 Pd. Auctions=Konditionerne og Inventariilisten ere til Eftersyn fra den 3 til d. 6 Januar hos Kopiist Kieler i Adelgaden Nr. 289. i Kjøbenhavn, hvor de trykte Fortegnelser til samme Tid kunne erholdes og Prøver af Varerne forevises. Skib og Ladning kan tages i Øiesyn 3 Dage forinden Auctionen, hvor da Konditionerne og Inventariilisten ligeledes ere til Eftersyn og de trykte Fortegnelser erholdes af Kieler, Varslew, Kopiist i Søe=Etaten. Proviantsforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Fredagen den 10 Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10 lader Baronesse Rantzau Lehn, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction bortsælge udi den hende forhen tilhørende Gaard No. 263 Litr. B. i Vestergade omtrent 20 hele Favne skaaren Kakkelovnsbrænde, saaog noget Høe i lispundviis, samt noget Strandsand; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 26 December 1811. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Skove Auction. Fredagen den 17 Jan. 1812 bliver i Raunholts Skov, Underskov kaldet, holdt offentlig Auction over endeel Bage træer paa Røden. Liebhaverne behage at møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 Slet hos Gaardmand Rasmus Rasmussen, Udfløtter fra Herrested Bye, hver Konditionerne, blant hvilke den Post : at Træerne maae blive staaende i eet Aar fra Auctionsdagen - bekjendtgjøres. Haastrup, Auctionsdirekteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-03
Løverdagen den 11 Januari førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver i Hiastrup Bye afholdt Licitation over 10 Fag, Ladehuuses Opførselse ved Skolen sammesteds, efter Overslag, og Konditioner, som forinden faaes til Eftersyn hos Forvalteren paa Nislefgaard. Lunde, Skam og Schoubye HerredsContoir den 29 Decbr. 1811. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-06
Krigs-Efterretninger. (Af Hamb. Korrespd. og Altn. Merkur.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-06
Endvidere meldes fra Sydarmeen, at den Epidemie, som er udbrudt i Murcia, er den gule Feber; men Hertugen af Dalmatien har gjort saadanne Foranstaltninger, ved at trække Kordon, anlægge særskilte Hospitaler for alle mistænkelige Syge, nedsætte en Central Sundheds-Kommission o. s. v., at saavel det 4de Armeekorps som hele Andalusien kunde ansees for aldeles betrygget mod denne skrækkelige Landeplage. Derimod raser den den spanske Armee, hvor den er yderst anstikkende, og dræber for Fode den Rige og Fattige, Soldat og General. J Vera vare fra 29 Septbr. til 25 Octbr. 371 Syge, hvoraf 32 ere døde; i den lille Landsby Autas 80 Syge og deraf 10 døde. Man haaber dog, at Kulden vil sætte Grændser for dens videre Udbredelse og Ødelæggelser.