JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1802-06-21
Da Hans Majestæt Kongen har befalet, at til Velledning for de Søfarende i Østersøen skal antændes et Blusfor paa den sydlige Huk af Falster, Giedser=Odde kaldet, saa bekiendtgiøres herved efter i Forveien indhentet Underretning fra Herr General=Adjutant og Ober lods Løvenørn: At paa bemeldte Giedser-Odde omtrent 1/2 Miil inden for den yderste Landhuk er der bygt et Fyrtaarn og, uagtet at det er et Steenkuls eller Blus for, er der og samme opført, efter nyere Jndretninger, en Ombygning eller Lanterne af Vinduer 14 Fod i Diameter, saa at Luen med alt Slags Veir vil brænde stadig og dens Skin forøges ved, at den Deel af Overbygningen eller Lanternen, som vender mod Landet, og saavidt som Fyret fra Søen ikke kan sees, er Muur, hvis indvendige Side er beklædt med en blank Messing Plade. For ydermere at tiene de Søfarende til et bestemt Dagmærke i Henseende til den farlige Grund Trindelen, hvilken ligger 3/4 Miil paa det nærmeste i S. O. 1/4 S. efter Compasset ud fra Giedser Landhuk, er der paa Brinken ved Søen eller den høie Landkant oprettet en Pæl med en sort malet Tønde paa, hvilken er stillet i Hensyn til Trinde len overeet med det hvidt kalkede Fyrtaarn; altsaa naar man under Forbiseilingen seer den sorte Tønde overret med det hvide Taarn, hvilket endog i temmelig disigt Veir kiendes tydelig fra Trindelen og et got Stykke, saasom en halv Miil meer eller mindre uden for denne Grund, alt efter Skibets eller Øiets Høide over Vandet, veed man, at maner ret i Linien med Trindelen og maa til den Tid vide sig sikker, at være en Miil, eller saa langt ud fra Landet, at man gaaer uden om meerbemeldte Grund, da man ikke kan lodde sig til den. Naar man kommer Vester fra og seiler Øster efter, da er man ganske fri af Grunden, naar man seer Tønden aaben eller fri af den vestlige Side af Taarnet, og omvendt det samme, naar man kommer Øster fra og seer den fri uden for den østlige Side af Taarnet. For maadelig dybgaaende Skibe er der Løb over Revet mellem Landet og Trindelen, men man maa være vel kiendt, eller have Lods, som kommer ud fra Giedser Odde til dem, der ved Signal er dem forlangende. Dette Fyr antændes første Gang den 1ste August 1802, og fra den Dag af forholdes dermed efter Forordningen af 21de Martii 1750, og Plakaten af 1ste Februar 1799 saa at det om Sommeren, eller fra Paaske til Mikkelsdag, lyser 1 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, og om Vinteren, eller fra Mikkelsdag til Paaske, 3/4 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang.
Viborger Samler, 1802-06-21
Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Rente= og General-Toldkammer, den 3die Junii 1802. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stoud. Kornerup. Fuldm. Stiftelsen Eftvadgaards Hovedgaard og dens tilhørende Avlsgaad Nørkier, begge beliggende i Ringkiøbing Amt, med underliggende Eiendom, Tiender og Bøndergods, bliver stillet til offentlig Auction i Viborg hos Hr. Tidemand, Fredagen den 25de Junii om Formiddagen Kl. 12. og om antagelig Bud skeer, paa forventende Kongelig allernaadigst Approbation bortsolgt. Estvadgaard staaer for frie Hovedgaards Taxt, Ager og Eng 74 Tdr. 6 Skp. 2 Alb. Mølleskyld dito Taxt 11 Tdr. 5 Skp. 1 Fkr. Nørkier for contribuabel, Hartkorn 14 Tdr. 6 Skp., som begge drives ved fuld Hoverie, efter lovmæssig Hoverie-Forening. Under disse Gaarde henhører Estvad Sogns Konge Korntiende, og Kirke-Korn og Qvægtiende, begge matrikuleret for 26 Tdr. 2 Skp. 1 Fkr. 1 7/5 Alb. Brøndum og Hvidberg Sogners Konge-Korn-Tiender i Salling (Byg Tienden i Brøndum Sogn som ligger til Rektoratet i Viborg undtagen) begge matrikuleret for 22 Tdr. 4 Skpr. oppebæres til Norkier. Bøndergodset benævnte Nør kier iberegnet er 358 Td. 3 Skp. 2 Fkr. 1 1/2 Alb. Ager, og Engs Hartkorn. Den aarlige Udsæd ved Estvadgaard er omtrent 70 til 80 Tdr. Rug, 40 Tdr. Byg og 160 Td. Havre med løs Maal. Kan avles imellem 3 og 400 Læsser Høe, staldes, forres og græsses 150 til 160 Stk. Stude og Køer, 14 a 16 Bæster og en betydelig Deel Faar. Ved Nørkier er Udsæden 26 a 28 Td. Rug, 14 Td. Byg og 50 til 56 Tdr. Havre; avles 60 til 70 Læsser Høe, hvorpaa Vinter og Sommer kan holdes 50 Stk. Stude og Køer, 4 Bæster og en betydelig Deel Faar. Og naar allene til Liebhavernes behagelige Efterretning meldes: at disse Gaarde ere forsynede med overflødig Tørveskiær, Lyngslet, Jagt og særdeles god Fiskeri, vil ald videre Beskrivelse over disse bekiendte gode Eiendomme være ufornøden; da Liebhaverne formodentlig forinden Auctionen vil tage samme i Øiesyn. Konditionerne hvoriblant denne: at Kiøberen imod tilstrækkelig Caution tilstaaes 4 Aars Kredit paa hele Kiøbesummen og efter den Tids Forløb paa de 2/3 af Eiendommens lovlig taxerede Værdie, blive billige og saa meget muligt i Kiøberens Faveur, kan tilligemed Jordebogen fra næstkommende 12te April erholdes til Eftersyn hos Hr. Kasserer Eeg i Kiøbenhavn, Hr. Lund paa Stifts-Contoiret i Odense, Hr. Regiments=Qvarteermester Byfoged Bøgild i Aalborg, Hr. Giestgiver Møller i Aarhuus. Hr. Just i Viborg, og Forvalter Hornstrup paa Estvadgaard.
Viborger Samler, 1802-06-21
Udi afgangne Viinhandler Niels Hasses Sterb.,boe i Aalborg foretages Auction paa følgende Dage. 1) Sterbboets store, i Qvadrat vel bygte, til Viinhan, deel fortrinlig indrettede og til samme Handel i omtrent 50 Aar brugte, samt paa et meget beleiligt Sted, næsten midt i Byen og nær ved Byens Lade= og Lossested, beliggende og med anselig Gaardsrum forsynede Gaard, som er smukt og beqvemt indrettet til Beboelse for en honet Familie, samt den ved Gaarden beliggende anseelige og med mange Frugttræer forsynede Frugthauge, med deri værende Lysthuus, og endelig 13 Leievaaninger, som for det meste indhegner Haugen paa 2 Sider, bliver stillet til Auction til Bortsælgelse den 11te, 14de og 18de An gust næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, saaledes, at Gaarden, Haugen og alle Leievaaningerne opraabes først under eet, dernæst Gaarden og Haugen allene og Leievaaningerne i 2 eller 3 særskildte Afdeelinger, hvorved det da vil erfares, om disse Eiendomme kunne til bedst Fordeel for Stervboet bortsælges samlede eller særskildte. 2) Saasnart 3die Auction over de faste Eiendomme er tilendebragt bemeldte 18de Augl., foretages Auction over det i Stervboets 3de Viinkieldere værende betydelige Oplag af Fransk Brændeviin og fortrinlig gode, ja tildeels fiine Vine, af mange Slags, saasom: hvide røde og heede Viine af forskiellige Sorter og i anseelig Mængde, alt med Flid udsøgt af den afdøde, som var en stor Kiender af slige Vahres forskiellige Egenskaber, og stedse søgte at have et udmærket got og vel sorteret Oplag af Vahrene. Ligeledes opraabes ved Auctionen omtrent 34 større og mindre Stykfade, samt nogle Hundrede andre Viin og Brændeviins Fustagier m.v. 3) Og endelig foretages Auction over Stervboets Jndboe bestaaende af Sølv, Tin, Kobber og Jernfang, Meubler og andet Huusgeraad, Linnet, Sengeklæder med videre, som ville blive for vidtløftigt at anføre. Til Lysthavendes behagelige Efterretning meldes, at baade Gaardens og Vahrenes Beskaffenhed vil befindes at være meget gode, samt at vederheftige Kiøbere kunne efter Omstændighederne vente Credit paa Kiøbesummerne indtil Omslags Terminen, 1803 og at Auctions Conditionerne, der forinden Auctionen kan bekommes til Eftersyn hos undertegnede Skifteforvaltere, bliver saa billige som muligt, hvoriblant og enne: at 2/3 Dele af Kiøbesummen for Gaarden kunne om forlanges indtil videre bliver bestaaende derudi mod 1ste Prioritets Pante=Ret. Aalborg d. 4de Juni 1802. Hornsyld. Bøggild.
Viborger Samler, 1802-06-21
Undertegnede, der i det sidste Aar har formedelst en Deel Formsklærerarbeide, værer hindret fra, at modtage betydelig Guldsmed=Arbeide, anbefaler sig nu da dette er ophørt, til dem, der maatte forlange Guld eller Sølvtøi efter nyeste Facons forfærdiget, og lover godt Arbejde, forfærdiget til de billigste Priser. Tomas Pauli Harder, Guldsmed og Uhrmager i Viborg.
Viborger Samler, 1802-06-21
Hos Klubværten Hr. Tidemander i denne Snapsting at see et Cabinet af Naturalhistorien som indeholder alle Slags Mineralier, hvor de Lysthavende kand kiende Maaden paa hvilken Guld, Sølv, Tin, Kobber, Blye og Jern voxe, endvidere et anseelig Tal af Muskelværker fra Jndien, Amerika, Afrita, Kysterne af Middelhavet, det adriatiske og andre Have, adskillige Stene med sieldne og videværdige Naturens Præg derudi, fremmede Fiske a., amerikanske og afritanske Aber; et Barn, men død, med 2de Hoveder, 4 Arme og 2 Lægger, tilligemed den store Orangutang fra Amerika, og Øvelsen af adskillige Hunde som er afrettet til Dandsen. Lera.
Viborger Samler, 1802-06-21
Fra Pressen er udkommen: Naturhistorie om Dyrene. Et Udtog, til Nytte for Begyndere og Menigmand. Ved Anton Frants Just. 28 Ark stor. Bogen er forsynet med 107 Afbildninger paa de sieldneste Partedyr, Fugle, Fiske og Krybder, og indrettet efter sostematisk Orden. Hvad sær Mærkværdigt der findes hos Dyrene, deres Opholdsteder og den Natte og Skade de foraarsage Mennesket, findes tilføiet deres Beskrivelser. Prisen er 5 Mk. 4 s., indbunden i Velskbind 1 Rdlr. 8 s. simplere Bind 1 Rdlr. Subskribenterne faae den, efter Lofte, simpelt indbundet for Materiens Priis, 84 s. og behage at modtage de forlangte Exempl. hos mine sæde vanlige Commissionærer i Jylland, Fyen og Norge for saavidt Derr. Provster ikke ved dette Landemode have modtaget samme. A. F. Just.
Viborger Samler, 1802-06-21
De nyeste udkomne Bøger som ere at faae paa min Boglade, findes paa det Anhang til mit Aatalog, som i disse Dage er trykt og gratis uddeles til Lysthavende i Terminen. Som sædvanlig faaes og bedste Skrivpapirer, og Ringkiøbings Lak. A. F. Just.
Viborger Samler, 1802-06-28
No. 26.
Viborger Samler, 1802-06-28
Paris den 12 og 15 Junii. De Franske ere nu og Sejerherrer paa Domingo. Denne fjerne Øe har og fornummet deres Vaabens Kraft og deres Angrebs-Evne. Toussaint og hans Generaler Christoph og Dessalines ere nu de Franskes Underdanere. Allerede bebudede en Telegrafdepeche denne vigtige Nyhed forrige Postdag, nu har Monitøren officiel meldet den omtrent af følgende Jndhold. "Negerne, der saae vore Vaabenfordeele, fordi de bleve slagne allevegne, bleve end mere forskrækkede, da Provianten slap op for dem og Krudtet begyndte at formindskes ganske betydelig. De to sidste franske Eskadrers Komme gav deres Mod det sidste Knæk. General Christoph lod Leelere forsikre om, hvor inderlig en Ven han var og bestandig havde været af de Hvide for deres Oplysning og Selskabelighed, han beklagede at han som Toussaints Tjener, maatte lyde befalinger, der strede mod dette hans Venskab og lod forespørge, om Leelere endnu ville sikre ham sit Liv og Friheden, hvis han nedlagde sine Vaaben. Leclere svarede: at de Franske tilgave stedse de Angrende og at Bonaparte stedse lod gode Handlinger afsone een eneste slet, i hvor forfærdelige end dens Følger vare, og indbød ham til nærmere at fortroe sig til denne højmodige Nations Gotbefindende. Dog tøvede Christoph noget med at ydmyge sig. Der paafulg: te adskillige Træfninger mellem ham og de ham forfølgende franske Kolonner. Endelig bad han Leelere om Pardon og Forholdsordre. Leclere befalede: at han ganske allene skulle komme til Cap, sende alle Planterne tilbage, som han havde hos sig og lade alle sine Tropper samles paa eet Punkt. Han adlod nøiagtig. Paa den Maade kom over 2000 af Kaps Jndvaanere (Plantere for en Dag, som han havde holdt skiult paa de afsides liggende Bierge) De Franske toge hans Magasiner og Kanoner i Besiddelse og trak hans Tropper, omtrent 12000 Md., til sig. Endeel blev afvæbnet og sendt tilbage til Plantasierne - Nogle indsatte under de franske Tropper. Christophs Underkastelse forfærdede Toussaint. Paa Omveje lod han Leclere forstaae, hvor smertelig hans Forfatning var, og, endskiønt han tillige forsikrede, at hans Styrke og Mod endnu var istand til at brænde og myrde, tilstod han dog, at han ikke saae sine Planer lykkes i denne Krig. Leclere, der saae den Fierdedeel af Domingo afbrændt og tilskrev Negrenes grusomme Barbari hvormed de havde myrdet og brændt, for en følge af deres liden Kundskab om de Franskes sande Karakteer, den de antoge for værre end den er, fordi de i de sidste 12 Aar kunhavde havt falsk Begreb om den - lod Toussaint svare: Han skulle kuns komme til Cap, han kunde muligt endnu faae Til givelse. Toussaint benyttede sig af dette Vink, kom - bad om Naade og svor, at være Frankrig tro. Leclere tilgav ham, og anviiste ham Plantasien Gonaives til Opholdsted, som han dog ej maae forlade uden Lecleres Tilladelse. General Dessalines, der og har strakt Gevær, er anviist en Plantasie ved St. Marc. Man faaer nu slæbt fra Biergene Negrenes der gjemte Magasiner og Kanoner. De havde over 100. Domingo begynder altsaa en ny Periode, som lover Virksomhed, Fred og Velstand.
Viborger Samler, 1802-06-28
Et Privatbrev fra Cap af 8de Maj siger "Jeg saae i Gaar Toussaint hos General Leclere og jeg saae en Mand. Alt hvad han siger, er overlagt; han har sund Forstand og Færdighed i at kommandere. Han er alle andre Negere meget overlegen i Forstand, og man har i Europa ganske forkeerte Begreber om ham.
Viborger Samler, 1802-06-28
General Andreossy, een af Bonaparte meget agtet Officeer, og een af dem, der gjorde det ægyptiske Tog med ham, er udnævnt til fransk Ambassadør i London. Den der værende franske Gesandt Otto, er udnævnt som Gesandt til Nordamerika.
Viborger Samler, 1802-06-28
Da Slottet St. Cloudnu i August skal være ganske istand til at modtage Bonaparte, saa er og igiennem Boulognerskoven anlagt en ny og nærmere Vei dertil fra Paris for Førstekonsulen. Slottene Bellevne og Mendon skal være bestemt til Lyststeder for de to andre Konsuler.
Viborger Samler, 1802-06-28
London d. 15de Junii. Hvad den østerrigske Keiser skylder hertil af de under Krigen gjorte Laan, har Addington forsikret Underhuset ville, saasnart skee kunne, blive betalt.
Viborger Samler, 1802-06-28
Nu begynde snart de nye Parlementsvalg hvorved mange øse Penge ud for at vælges. Man nævner Sir Henry Penton, som dem, den kostede 84000 Rdlr. at blive valgt for tilig for 6 Uger siden.
Viborger Samler, 1802-06-28
London d. 14de Junii. To anseelige franske Emigrantere, der her for nogen Tid siden kom op at slaaes under Maaltidet, hvorved den ene tog den anden i Struben og havde nær slaaet ham ihiel, have været for Retten. Den, som nær havde slaaet den anden ihiel blev dømt til at betale en Rigsort, men maae desuden giøre den anden en saadan Afbigt, som deres Venner, de øvrige Emigrantere, finde nødvendig og passende.
Viborger Samler, 1802-06-28
Blandede Efterretninger. Det sidste Jordskielv i den øverste Deel af Jtalien har gandske ødelagt Staden Crema. Jndvaanerne flygtede paa den fri Mark. Landsbyen Menguien, som laae ved en skiøn Søe, er gandske sunket. Jngen har kunne redde sig og man seer ikke meere Spor deraf. De i sidste Avis omtalte to mekaniske Kanariefugle ere nu solgte for 3000 Rdlr. Stykket.
Viborger Samler, 1802-06-28
J Coblenz har Criminaltribunalet dømt en af de meest berygtede Spitsbuber, ved Navn Hannequintil 12 Aars Slaveri og derefter til en evig Landsforviisning. J 15ganske Aar havde han giennemstrøifet hele Europa og udøvet betydelige Tyverier. Førend Revolutionen havde han tient ved 8 forskiellige Regimenter, hvorfra han deels deserterede og deels blev paa en beskiæmmende Maade bortjaget, fra det ene som Capitain. 1791 var han een af Tyvene i det store Diamant tyveri hos Prins Rohan i Coblenz. Han blev arretteret, man fandt Diamanterne hos ham og han flygtede af Fængselet. 1792 var han Proviantcommissarius, ved Domouriers Armee, bortførte i den Tid en Giest givers Datter i Achen og bestial derved Faderen. Han blev arretteret i Lüttich, hvor han ogsaa flygtede fra Fra 1793 til 96 giennemstrøifede han hele Tydskland, Østerrig, Schweiz, Jtalien, og stial allevegne. 1797 kom han igien til Coblenz og tog Deel i 3 betydelige Tyverier. Kort efter blev han greben i et Tyveri i Frankfurt, fik 50 Stokkeprygl og blev forviist af Staden. 1798 kom han i en fransk Generaladjutants Uniform til Congressen i Rastadt, men forsvandt igien efterat han havde frastiaalen Postmesteren en betydelig Sum Penge. Strax derpaa frastial han Lefevres Adjutant 3000 Livres, flygtede saa til England, derfra til Rom, Venne dig, Wien og stial betydelig overalt hvor han kom Hans sidste Tyveri udøvede han i Heilbrun, hvor han i et Værtshuus frastial en Reisende endeel Juveler og en anseelig Sum Penge, hvorpaa han blev greben og arretteret i Coblenz, hvor man nu har gjort saadanne Anstalter for ham, at han ikke saa let kan smutte derfra.
Viborger Samler, 1802-06-28
Den 5te udbrød et skrækkeligt Tordenveir i Egnen af Aschaffenburg, ledsaget med en skrækkelig Orkan, der især i Staden Seligenstadt anrettede store Ødelæggelser. En dyb nedhængende Hagelskye udbrød over Staden med Torden og Lynild, Jorden bævede som ved et Jordskjælv og den skrækkelige Storm borthvirvlede baade Tage og Skorstene. Haglen slog Vinduerne itu og den paafølgende Pladsregn anrettede stor Skade i de tagløse Huse. De nedfaldne Hagl vare saa store som Dueæg.
Viborger Samler, 1802-06-28
Dronningen af Neapel gav til hendes samtlige Betiente af Wien store Præsents, da hun førstegang igjen kiørte ud efter hendes Sygdom. De Keiserlige Livrebetiente fik hver 200 Gylden og Kudsken og For rideren som kiørte med hende samlede 500 Gylden. End- og en Mand i Prag der bragte hende et Glas Vand, fik en Banknote paa 100 Gylden.
Viborger Samler, 1802-06-28
To Englændere som ere reiste ind i de indre Egne at det gode Haabs Forbierg, have der funden et ganske nyt Slags Rhinoceros og nogle hidtil ubekiendte Bi atter af Hjorte.
Viborger Samler, 1802-06-28
13 algierske Røverskibe ere stukne i Søen for at plyndre spanske Skibe, fordi Hoffets aarlige Foræringer, til Dejen er udeblevne.
Viborger Samler, 1802-06-28
De franske Kiøbmænd have ansøgt Søministren om, at Handelen paa Øerne i de andre Verdensdele allene maatte forbeholdes franske Skibe, men Bonaparte har, efter en heel Nat at have giennemstuderet alt derover indsendt, forkastet det og frigivet den.
Viborger Samler, 1802-06-28
En Officeer af Konsulargarden er sendt fra Bonaparte til Madrit for at forære den spanske Konge 6 Flinter, 2 Karabiner og et Par Pistoler.
Viborger Samler, 1802-06-28
General Hutchinson er kommen hiem til London, og er i begge Parlementerne, for sin heldige Gienerobring af Ægypten, bevilget aarlig 12000 Rdlr.
Viborger Samler, 1802-06-28
J Frankfurt har man nu endelig faaet fat paa den bekiendte Schinderhannes - han paastaar i Forhøret at han i 2 Aar har været et meget honet Menneske, Hans rette Navn er Johan Pickler, han kukelurer i et underjordisk Hul og 2 Grenaderer varte ham op med Øjnene. Han er beredt til at døe; men har udbedt sig den Naade er at udleveres paa hiin Side Rhinen, hvor han har gjort sine største Gavtyvestræger. Han er kun 26 Aar gammel. Man fandt mange Penge hos ham, og en Maitresse. Han har i den senere Tid nært sig at at handle og allersidst lod han sig, for at undgaae Opmærksomheden, hverve af de Keiserlige, hvor han paa Hververhuset blev forraadt af en gammel, nu affalden, Staldbroder.
Viborger Samler, 1802-06-28
Jndenlandske Efterretninger. Den 15de d. M. blev Hans Høihed Prinds Christian Frederich valgt til Æresmedlem af Academiet for Konsterne. Den 19de næstefter besaae Hans Kongelige Høihed Prindsen af Glourester bemeldte Academi, ved hvilken Leilighed Hs. K. H. Arveprindsen, Academiets høie Præses, som tillige var nærværende, overleverede Høistsamme Diplom som Æresmedlem af Academiet. H. K. H. Kronprindsen med høie Gemalinde og Prindsesse Datter ankom til Fridericia d. 17de om Aftenen Kl. 10 1/2 og fortsatte derfra Reisen den følgende Eftermiddag Kl. 3. Alt om Morgenen Kl. 6 reed Hs. K. H. ud paa Exerceerpladsen og mynstrede Regimentet, hvorved forefaldt det besynderlige Tilfælde, at en Bondekarl som Soldat traadte frem under Gevær for Kronprindsen, og udbad sig, at H. K. Høihed vilde udvirke hans Konfirmation hos hans Præst, da han nu i 4 Aar havde tjent Kongen, uden at være konfirmeret.
Viborger Samler, 1802-06-28
Det 3die Jydske Jnf. Regiment afmarscherede den 17de Junii fra Aalborg med al dets nationale Mandskab til Randers, hvor det tilligemed det Jydske Regiment lette Dragoner skulde manøvreere for Kronprindsen i Mandags.
Viborger Samler, 1802-06-28
Den 20 Juni om Aftenen havde Randers Jndvaanere og endeel didhen reiste Fremmede den Glæde at see Danmarks elskede Kronprinds med sin høie Gemahlinde, de Danskes uforglemmelige Marie. Hs. kongelige Høyhed mynstrede d. 21 om Morgen Kl. 6 de jydske Dragoner og det fra Aalborg derhen marscheerte 3die jydske Jnfanteriregiment, besaae tilsidst Byens eensformig og smukt monderede Borgerskab og Jægerkorpses Manøvrer og endelig det under Bygning værende Tøihuus og efter endt Taffel 4 en halv Eftermiddag forlode deres kongl. Høiheder, under en talløs forsamlet Mængde Tilskuere og Militærledsagelse Randers og reiste til Aarhuus.
Viborger Samler, 1802-06-28
At Kornpriserne ikke overalt ere saa lave i Norge, 37 Mk. Tønden og Byggen 24 Mk.
Viborger Samler, 1802-06-28
Rygtet om een af de til Munkholm hendømte Of sees deraf at i Trondhjems Stift koster Rugen 35 til ficerers Død, er urigtigt.
Viborger Samler, 1802-06-28
J et Sogn i Aarhuus Stift har en duelig Giørdemoder, som havde hiulpet mange, og endnu Een Dagen før sin egen Fødselstid, maattet blive et Offer for en voldsom Død, fordi der langt omkring var ingen examineret Jordemoder at faae. Utroligheden i Beretningen om den store Sælhundefangst paa Rødsand ved Lolland er nu opløst saaledes, at det ikke var i 4 Timer men i 4 Dage at over 900 Sælhunde bleve dræbte.
Viborger Samler, 1802-06-28
Den Wienske Doctor Galls Theori om Hierneskaller, har bragt et vittig Hoved paa det Ønske, at der maatte blive indført Hiernemaalere, som kunde bruges ved Embeders Besættelse, Examiner, Givtermaal &c., samt en Hierneformer, hvorved den unge Kriger kunde tilligemed Portepeen faae en Bonapartepande paa Vuggen, den tilkommende Patriot en Carnot-Hierne, den tilkommende Ceromonimester en Benezech Skal o. s. v.
Viborger Samler, 1802-06-28
Den Kammerherre Løvendahl i Fior frakomne Brevsæk i Finland, skal nylig være funden i Nærheden, af Abo.
Viborger Samler, 1802-06-28
(Forrige Nummers Befordringer.) Under Rentekammeret: Cancellie=Secretair H. C. Wolff udn. til Renteskriver i det 2det schlesvigske Contoir under Rentekammeret, Gartner C. Damm til Skovfoged ved det i Haderslev Amt ny indrettede Naaletræe=Anlæg.
Viborger Samler, 1802-06-28
Under Ockonomie- og Commerce Collegium: Under-Officeer ved Garnisonen i Tranqvebar, A. Borup, udn. til Lieuten. a l. s. ved bem. Garnison, med Anciennetet fra 1 Jan. 1799. forhenværende Handels Assistent A. Brown besk. til Resident paa den kongelige danske Loge College paa Malabartosten.