Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-11
Marskalken angiver de Franskes Tab kun for 108 Døde og 687 Saarede. - Belgiens Tak til den franske Armee er affattet i følgende Udtryk: "Leopold og s. v. J Beiragtning af at den franske Hær, stedse beundringsværdig ved den i samme herskende Aand, Tapperhed og Mandstugt, ved de Tjenester, som den har ydet den belgiske Nation i Aarene 1831 og 1832, til alle Tider har erhvervet sig Ret til dennes Agtelse og Taknemlighed - have vi besluttet og beslutte: Den belgiske Nationbevidner den franske Hær Denne Taksigelse, udfærdiget paa Per sin Tak. gament og indsluttet i et kosteligt Futteral, er afsendt til Paris, for af den belgiske Gesandt at overrækkes til Kong Ludvig Philip. Marskalk Soult er bleven regaleret med Leopoldsordenens store Cordon, som d. 30te blev ham overrakt af Hr. Lehon, tilligemed de dertilhørende Jnsignier. Marskalk Gerard har foteslaaet flere belgiske Overofficerer, deriblandt Oberst (nu General) Buzen, adskillige Læger og Directoren, for Hospitalet i Antwerpen til at hædres med Æreslegionens Orden. Medens saaledes de Store vise, hverandre saa megen Artighed, lader det derimod til, at de Smaa ikke ret kunne komme ud af det sammen; idet Mindste haves fra flere Steder Efterretning om blodige Optrin mellem franske og belgiske Soldatet, hvorved Adskillige have mistet Livet. - De 5000 Hollændere, som ere førte til Frankerig bære ikke Navn af Krigsfanger, thi der er, som man jo veed, ingen Krig ført; men de kaldes i al Høflighed Gidsler for Forterne Lillos og Liefenhoecks Overgivelse. J de bortdragende Franskmænds Sted ere nu de belgiske Tropper rykkede frem mod Grændsen; Hollænderne staae paa deres Side ogsaa slagfærdige, og Skærmydsler ere allerede paa flere Steder holdte imellem Forposterne. - Londonnerbladet Albion af 3die d. M. indeholder den vigtige Nyhed, at et nyt Forslag er afgaaet til Holland, ifølge en d. 30te Decbr. mellem Palmerston og Talleyrand afsluttet Convention, hvis væsentlige Jndhold er følgende: Lillo og Liefkenhoeck blive udleverede til de belgiske Tropper inden 10 Dage efter Ratificationen; Skibsfarten paa Maas underkastes de samme Anordninger, som den paa Rhinen, efter de nyere Traktater; Skibsfarten paa Schelde er aldeles fri, indtil en Definitiv=Tractat mellem Holland og Belgien er afsluttet; Gjennemgangen af belgisk Gods til Tydskland er fri, med Undtagelse af en maadelig Afgift til Landeveiens Vedligeholdelse o. s. v.; politiske Forseelser i Venloo og Luxemburg skulle ikke straffes; Venlod og den hollandske Andeel af Luxemburg skulle rømmes af de belgiske Tropper; saavel den hollandske, som den belgiske Hær skal sættes paa Fredsfod; al hollandsk Eiendom, som er opbragt til Engelland og Frankerig skal gives tilbage til de retmæssige Eiere. - De Commentarer, hvormed de engelske Blade ledsage dette nye Actstykke, ere naturligviis meget forskjellige. Times synes meget godt derom, især om den Post, at Scheldefarten skal være fri, thi det vilde efter dens Mening, være en stor Skam, nu da Citadellet er indtaget, at tillade Hollænderne at spærre Schelden. Rigtignok øiner den nogle Vanskeligheder. Hvo, spørger den, skal i fornødent Fald aabne Schelden, skal en engelsk fransk Flaade gjøre det, eller en engelsk alene, Og hvilke Tropper skulle tage Forterne, De franske Tropper have forladt Belgien; for saadan en Ubetydeligheds Skyld kunne de dog ikke foretage et nyt Tog. Skulle saa Velgierne til det, nei, det gaae heller ikke an; thi saa er jo netop den Krig udbrudt, hvilken Engelland og Frankerig ved deres Mellemkomst vilde hindre. Den haaber imidlertid, at den hollandske Konge vil dog en Gang faae Øinene op og see, hvad der er ham tjenligt, og at saaledes Anvendelsen af voldsomme Midler, vil blive unødvendig. Coureren er ikke af den Mening. Dette Forslag forekommer den at være den allerforunderligste blandt alle de forunderlige Ting, som have tildraget sig siden de store Magters Jndblanding i de hollandsk-belgiske Anliggender, og den kan ikke begribe, hvorledes gamle kloge Folk kunne være saa eenfoldige, at bilde sig ind, at Kong Wilhelm skulde antage et saadant Forslag og, paa deres høflige Jndbydelse, opgive, hvad han eftertrykkelig har forsvaret mod en Flaade af 30 Krigskibe og en Hær paa 100,000 Md. Fra Haag skrives under 4de Januar, at de sidste fra Engelland og Frankerig indkomne Forslag vel ikke kunne antages; men at de formodentlig heller ikke ville ubetinget blive afviste, men maaske tjene til Grundlag for videre Underhandlinger. - Brusselerbladet Lynx, gjør den bemærkning, at Franskmændene have for 20 Aar siden kostet 6 Mill. paa at bygge Citadellet op, og iaar 12 Mill. paa at rive det ned. - Ogsaa i Senatet havde Waterloo=Løven en farlig Fiende i Hr. Lefevre Meurat; han vilde have den omstøbt til lutter Medailler til den franske Hær. Den pyrenæiske Halvs. D. Pedro har tildeels omdannet sit Ministerium. Hr. SilvaCarvalho, een af Hovedmændene for Revolutionen, 1820, er bleven Finantsminister; Marquis v. Palmel la har faaet det indenlandske og udenlandske Oepartement; Hr. Magelhaens er bleven Justitsminister, og Major Freire Krigsm. Et nyt Laan negotieres for D. Pedro i London, hvilket, uagtet hans mislige Stilling, har saa god Fremgang, at 70,000 L. St. allerede vare tegnede d. 4de. Det skal heller ikke see saa slemt ud for ham, som man har troet; i det mindste fortæller Times, at en Officeer, som er kommen tilbage fra Oporto, har berettet, at D. Pedro havde i Sinde, ved det nye Aars Begyndelse at gaae angrebsviis frem. Den samme Officeer har forsikkret, at den constitutionelle Hær var 16000 Mk. stærk: men at over 2000 laae paa Hospitalerne, som en Følge af deres Drikfældighed. - At det sidste Skib fra Oporto, som ankom d. 30te, ikke bragte nogen Nyhed ansaaes i London for et godt Tegn. I Damer, ere 200 Md. af den belgiske Fremmedlegion udskibede, for at gaae i D. Pedros Tjeneste. Generalerne Solignac og Frimont gik d. 20de Decbr. ombord paa Dampskibet, London-Merchant, som derpaa strax stak i Søen. Man haaber, at Solignacsom Chef for D. Pedros Generalstab, vil rette de Feil, der hidtil ere begaaede. - J de sidste Dage af Aaret bragte en Coureer fra Madrid den Efterretning til Paris, at Kong Ferdinand havde faaet et nyt og haist farligt Anfald af sin Sygdom. Fra flere Egne i Landet hørtes om det catlistiske Parties Jnttiquet og deraf følgende Gjæring og urolige Optiin.