JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Dronningborg Hovedgaard i Jylland, en halv Miil østen Ran 2 ders med alle underliggende Eiendomme, og bestaaer af Hartkorn Hovedgaards=Taxt 60 Tønder 5 Skpr. 1 Fkr. 1 Alv. og Mølleskyld 2 Tdr. 1 Skpe. Contribuerede Bøndergods 339, Tønder 3 Skiepper 3 Fkr. syvtredivte Deel Album og 3de Sogners Kirke Korn, og Qvæg Tiender 102 Tønder 2 Skpr., agter Eieren S. T. Hr. Kammerherre og Major Juel i Weile underhaanden at bortsælge. Hovedgaardens Bygninger, ere af nye for en 10 Aar siden opførte, Borgergaarden Grundmuur og Ladegaarden, Ege=Bindingsværk, en Frugt= og Urte=Hauge besadt med udsøgte og alleslags Sorter Træer, er nyelig anlagt. Ved Gaarden er en god indhegnet Ege=Skov. Den aarlige Udsæd er 60 Tdr. Rug, 70 Tdr. Byg, og 150 Tdr. Havre. Høe=Avlingen en 3 a 4000 Læs, Tiendernes Tiende ydende Hartkorn 628 Tønder, hvoraf Tienden in Natura til Gaarden kan oppebærges. Besætningen bestaaer af 160 Stkr. Kiør og 20 Stkr. Bester, foruden Faar og en 50 Stkr. Forder Fæe og Vinteren. Paa Hovedgaardens Mark er opført en ypperlig Veir= og Heste=Mølle, indrettet baade til Grubbe=Værk og grov Maling, hvortil haves overflødig Søgning fra Randers og Landet. Et Teglværk er og ved Gaarden, hvortil kan haves fornøden Torv i Gaardens Enemærker. Den aarlige Landgilde er 730 Rdlr., som uden Restance, tilligemed Kongelige Contributioner og Hoveriet, svares til rette Tiider. Paa Godset findes fornøden Mandskab og ellers Eiendommens baade ved Gaard og Gods af de beste der falder i Landet. Hovedgaardens Avling og Møllen, er nu under Forpagtning, men udløber til 1ste Mai 1781, som alt til Liebhaberes behagelig Underretning meldes. Til Leie faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Til førstkommende Paaske er for en honet Familie anstændige, & beqvemme og smukke Værelser at bekomme til Leie i Kingstrup Gaard, beliggende i Gielsted Sogn. Leieren kan for billig Betaling efter Forlangende blive overladt 1) 4 a 5 Stuer og Kamre, smukt og beqvemt indrettede med Fielle Gulv og store Vinduer, foruden Kiøkken og Brøgger, med videre til fornøden Afbetiening. 2) Græs om Sommeren og Foder og Vinteren til i eller 2 Kiør. 3) Fornøden Jldebrand af Torv og Brænde. 4) Befordring til og fra Kirken. Liebhaberne ville derom nærmere handle enten med Eieren selv, der paa nærværende Tid beboer Røgle Mølle i Weilbye Sogn, eller med Birkedommer Trøiel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Næstkommende Paaske Flytte=Tiid bliver S. T. Hr. ObristlieuVi tenant v. d'Orignys iboende Gaard med Hauge at faae udi Leie. De Lysthabende ville behage derom at accordere med Eieren selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Til Kiøbs faldbydes. Hvor en god og brugbar Kane, til 4 Personer, nyelig anstrøgen, med tilhørende Bielder, hvoraf nogle ere støbte, til 2de Heste, er at bekomme, derom gives Anviisning paa Odense, Adresse=Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Et Partie Fridericia Hvede=Meel er ankommen og faaes i At pundviis for 4 Mk., og et Pund 4 og en halv s. hos Kiøbmand. P. J. Falenkam.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Capital som forlanges. Jmod meer end tilstrækkelig Pante=Forsikkring i Jordegods og 2 aarlig Rente 3 og en halv pro Cento forlanger en Selveier, her i Fyen (som nærmere anvises fra Birkedommer Trøiel i Odense) den Capital 1000 Rdlr. til Laans førstkommende 11te Junii. Capitaler som faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Hvem som behøver til 11te Junii 1780, imod gangbar Rente og Pandt udi Jordegods eller anden Sikkerhed, en Capital af 7 til 80000 Rdlr., kan faae Underretning derom enten hos Stiftbefalingsmanden Hr. Geheime=Conference=Raad Bille eller og hos Hr. Kammer Raad Orten i Odense. Skulle nogen enten strax eller til førstkommende 11te Junii, Termin 1780, mod sufisant Pandt og lovlig Rente, behøve en Capital af 500 Rdlr., kan samme faaes hos Procurator Lund her i Odense, som Commissionair for Vedkommende. Odense den 29de December 1779. Genter af en Capital paa 41 Rdlr. tilhørende Hans Waddel, i ved det Finmarkiske handels Compagnie i Norge, eller hans rette ubekiendte og nanmelte Arvinger, er enten straxen, eller til 11te Martii, eller 11te Junii iverende Aar 1780 at bekomme, mod Forsikring og gangbar aarlig Rente, hos Provsten her i Fyens Skamherred, hvilket 3de Gange bliver averteret i de Odense Addresse Contoirs Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Hos Simon Povelsen i store Pederstrup er en Capital paa 862. Rdlr. imod antagelig Pant og gangbar Rente at faae til førstkommende 11te Junii. Hvem som til 11te Junii førstkommende maatte behøve en Ca 2 pital af 5 a 6000 Rdlr. imod suffisant Pant og gangbar Reen te, ville melde sig hos Procurator Uldall i Odense, som derom har Commission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Af de 3de Danske Catechetiske Skoler i Odense, deres Midler Et bliver til førstkommende 11te Martii eller 11te Junii imod tilstrækkelig Pant og anordnet Rente at bekomme til Laans 700 Rdlr. Thi vilde de, som kunde behøve denne Capital, paa antagelig Sikkerhed, behage med første at melde sig derom hos Hospitals=Forstander Holmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Paa lige Vilkaar bliver og 100 Rdlr. Umyndiges Penge at erholde til samme Tiid hos H. C. Holmer. Graabrødre Closter den 21de Januarii 1780.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Conditionsøgende. Et ungt Menniske som har tjent for Foged baade i Jylland og i Fyen, og kan forevise gode Beviser, søger om en Condition til førstkommende Maji Dag 1780 som Foged paa en Herregaard, eller Skriverkarl paa en Amtstue, eller Contoir, eller hos en Procurator, og i Mangel heraf da som Kahytskriver til Skibs, eller Haandskrever hos en Herre som Reiser udenlands. Andviisningen paa Personen gives herfra Contoiret og hos Forvalteren paa Boltingaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Condition ledig. Et Herskab her i Landet forlanger en ugift Skytte, (helst tydsk, E. til Paaske, som forstaaer at afrette Heste og Hunde, sange Høns a., derhos er forsynet med gode Attester om hans Forhold og Ædruelighed, da ham kan anvises Tieneste her fra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Bortkomne Sager. Ja Søndagen den 19de December om Aftenen er bortkommen af Stiftbefalings Mandens Gaard i Odense een liden Sort krøllet og blommet Handhund, med hvid paa Brøstet og lange Ører, saa anmodes særdeles alle og enhver imod billig Erkiendtlighed eller Douceur, som slig en fremmet Hund kunde være tilhændekommet eller derom kunde faae Videnskab, samme at tilkiendegive eller give Anslag paa og tilforladelig Efterretning, og ei ellers vil haabe eller formode at i vidrigen Fald nogen vil paadrage sig herfor Ansvar og Aleilighed, som deraf kunde flyde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Bøger. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Svende af Hesselbergs Juridiske Collegie med Douses AnmærkninÆ ger, ere indlagte her paa Contoiret til Forhandling, det ene til 4 Rdlr., det andet til 20 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Caracteristiske engelske Dandse med tilhørende Tourer og en Underviisning i engelsk Dandsers nødvendigste Regler 1 Rdlr. Originale Skuespil, 1ste Bind 1 Rd. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-21
Musik=Samlinger for Claveret og Syngestemmen Natur= og Folke=Rettens første Grunde af Nørregaard, Secretair ved Protocollen i HøiesteRet. Sneedorfs Skrifter 6te Deel Den Sindrige Herremand Don Qvirotte 3die Tomme 1 Rdlr. 8 s. Musik Samlinger 4de Hefte a 3 Mk. 8 s. Skuespil til Brug for den Danske Skueplads 3die Bind, 5 Mk. Syngespil for den Danske Skueplads andet Bind, 5 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
den T T T T T T T T SoTil Kongens Fødselsdag. p. Danske, Norske Mænd, lad eders Lovsang høres Lad vores Frydeskrig hist op til Skyen føres, Paa denne Glædes Fest, paa Christians Fødselsdag Hver Patriot sin Deel i dette Ønske tag! Gud styrke Kongen, ja, Gud signe Kongens Throne, Gid Rigs Jusignia, gid Danmarks Spiir og Krone, Til alle Danskes Fryd, til Nordens Sønners Tarv, Maa gaae til Sønne=Søn i tusind Slægters Arv Historisk. om Nord Amerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Disse engelske Collonier ere henimod 800 tyske Mille i Omkreds, saa at hele Størrelsen udgjør omtrent 120000 engelske qvadrat Mile, som er omtrent 14376 qvadrat Miile større, end de 3 Kongeriger, Engeland, Skotland, og Jrland. Derimod er Landet, i det hele betragtet, i Henseende til Jordbunden kun slet, og Frugtharheden hersker blot i de Deele, som ligge ved Strømmen, nemlig i Virginien og Mayrland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Academie=Sager. Aar 1498 blev den første Doctorgrad høitidelig holdt paa Kiøbenhavns Universitet, da Doctor Erich von Tange, Cantzler ved den høie Skole, og Erke=Dechant i Kiøbenhavn, creerede Magister Petrum de Schottia til Doctor. Torsdagen efter dette Jubilata meeddeelte Kong Hans bemeldte Universitet følgende Privilegium: "Vi Hans med Guds Naade Danmark, Sverrigs og Norges Konge, Fyrste til Schlesvig, Holsteen, Stormarn og Dit" marsken, Græve udi Oldenborg og Delmenhorst, giøre alle vitterligt, at velbyrdige Mand Doctor Erich Nielsen, vor elskelige Mand Decanns til Kiøbenhavns Kirke, haver udi Kiøbenhavn paa Academiets Vegne, klaget for Os, for de værdige Herrer, Bisper og Prælater, at for det gandske Raad her i Riget, at Herre" mænd, Borgeres og andre vore Undersaatter deres Børn" forlade Vort Academie udi Kiøbenhavn, og foragte Vor kiære Herr Faders Velgierning og Vores, som Vi have beviist Riget, i det Vi have funderet Kiøbenhavns Skole, for Aarsag, at Herremænds Børn, og andre vore Undersaattere, de Riges saavelsom de Fattiges her i Ri eget, hiemme først i boglige Kunster skulle opdrages og læres, og at de kunde her have, hvor de kunde opholde sig, og holde deres Studering ved Magt, som de her i Riget kunde komme til med, med en ringe Penning, end som de skulle give sig uden Riget til fremmede Academier, og ikke endnu lagt nogen god Fundament udi gode Kunster, hvor de med deres Studeringer fortære store Penninge, hvorfor Vi efter Vores elskelige Raads Sam" tykke, vilde at denne Vor Mandat, som Vi nu lade " udgaae, skal altid uryggeligen holdes, som er: at efter denne Dag skulle hverken Adelens, Borgernes eller andre Vore Undersaatter, deres Børn, i hvad Stand og Vilkaar de ere udi, begive sig af Riget til fremmede Academier, undertagendes det Academie, som er i Upsal, " udi Vort Rige Sverrig, uden de først i 3 samfulde Aar have været paa Vort Universitet i Kiøbenhavn. Dersom " nogen i nogen Maade fordrister sig at gjøre imod denne Vores befaling, han skal miste hvad Velgierninger han " har her udi Riget, og derefter i Vore Riger ei komme " til nogen Plads eller til noget Gods, som de Geistlige er tillagt. Givet paa Kiøbenhavns Slot die Jovis 1, post Dominicam Jubillata Aar 1498. Hans R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Medicinsk og Physisk. En Bonde i Engeland, fik en liden Jernsplint i sit ene Øye, i den Anledning, at han var i en Smede for faae der noget forarbeidet og vilde gaae Smeden til haande. Øyet blev derved saa imflammeret, foruden den ulidelige Smerte, Bonden fant i Øyet, at Manden var som rasende. Han reiste derpaa til London og gik til den berømte Doctor Mend, men som dennes Midler ei ville hielpe, gik han til een anden navnlig Hildanus, og som han ey heller med all sin fliid og Jnstrumenter kunde faae dette lidet Jerngrandeller Splinter ud, gik Bonden til den 3die ved navn Orchedal, der efter at han hafte undersøgt Øyets Beskaffenhed, og erfaret alt hvad de 2de foranførte brave Mænd havte anvendt forgieves, tog han en stor Magnet og holdt samme saa nær til Øyet og Jernsplinteren som muligt. Jernsplinteren rev sig derpaa løs fra Øyet og med saadanne Heftighed til Magneten, at Bonden alene tydelig merkede samme, men med 1000 Tak, tilkiendegav tillige i samme Øyeblik sin Glæde, uden at finde nogen meere Smerte. Man seer Hielpemidlernes virksomme Nytte, naar samme altid vare at finde og udgrandske saa naturlig som dette. For nogen Tiid siden tildrog det sig i en Tydsk Kirke, at da Præsten ved Communionen indviede Vinen, som var forud iskænket i Kalken, saae han, at den var fuld af Fluer; Han hældede denne Viin bort, og indviede nye Viin, som ligeledes i samme øyeblik blev fyldt med Fluer; det samme skede tredie Gang, og jo mere Præsten merkede Meenighedens Urolighed herved, des forlegnere satte denne Omstændighed ham i, der ansaae det for noget meere end besønderligt, og for sorte Aander i Flue Gestalt for at forstyrre Andagten. - Præsten hælte samme bort igien, indviede det, lagde sit Tørreklæde over, og forrettede derpaa Tienesten. Efter samme blev dette en ligesaa vigtig som opmærksom Undersøgelses Gienstand, for saavel at vide Aarsagen hertil, som betage Meenigheden og andre den derover fattede Omdømme. Og da det blev befunden, at Fluerne kom fra en Grav tæt ved Alteret, hvorudi et Liig nylig var nedsat, blev Meenigheden og især Communicanterne høytidelig sammenkaldte, for at vise dem Aarsagen hertil og betage dem al Overtroe, saavelsom beroelige de Grublende. Man seer heraf, hvor ofte de meest naturlige Ting af Mangel paa Jndsigt og Overbeviisning kan ansees fra en urigtig Side og sætte os i Forleggenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Nye Opfindelser. En Mand i Frankrige ved Navn Urban Butgaard har opfunden en Maskine eller Fuglegarn, som beqvemt kan opstilles paa Huusene og i Træer, for derved at fange Spurre. Han har forrige Aar med et saadant Garn fanget 600 Spurrer, og dersom hans Regning er rigtig, at en Spurre aarlig fortærer 20 Pund Sæd, saa har han ved sin Fangst gjort den Egn, hvori han boer, Fordeel for 12000 Livres. Men imedens Opfinderen til denne nyttige Maskine ventede sin Belønning af Regieringen og Videnskabernes Academie i Paris, til hvem han havde indsendt sin Opfindelse, fremkom en anden navnlig Herman Mochholdt med et Skrift, som han indsendte ligeledes til samme lærde Sælskab i Paris og beviiste deri, ei allene, at de Jnsecter, Orme, Oldenborer a., som de 6000 Spurrer kunde have fortæret, og hvis mangfoldige Afkom var nu tilligemed i Live, gjorde meere Skade paa Marken og Haverne, end Spurrerne, hvilke han med saa stor Umage havde dræbt. Saa satte dette det lærde Sælskab i den Forlegenhed, at de vidste ei, hvilken de skulde tilkiende Belønningen og indstillede samme til Kongen, som lod enhver af dem udbetale 1000 Livres andre vittige Hoveder til Opmuntring. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Den 6te Jan. 1773 blev til Witthesan i Engeland en Mand ved Navn Underwood begraven paa følgende særdeles Maade, efter et Jndfald, som han kort for sin Død ordinerede. Han blev om Aftenen ved 5 Slet bragt til Graven, og saasnart han var nedsat, blev et lidet Stykke hvidt Marmor med den Paaskrift: Non omnis moriar. det er: jeg skal ei døe gandske, J. Undervood, 1773, fæstet paa hans Liigkiste, og efterat den var overstriet med Jord og Tørv, sang de 6 Venner, som fulgte ham til Jorden, efter hans Forlangende, de sidste Stropher af Horatii 2den Bogs 20de Ode - Den heele Begravelse, var indrettet efter den Afdødes egen Villie. - Der blev ei heller ringet med nogen Klokke, og ingen uden de 6 Venner, ei engang hans Slægtninger maatte følge ham til Graven. - Hans Liigkiste var malet grøn, hvilken Farve, han, imedens han levede, meget havde elsket - J Kisten var han bleven lagt med sine sædvanlige Klæder med Sanadens Horatz under Hovedet, Milton under Fødderne, et lidet græsk Testammente i den høire og en liden Udgave af Horatio i den venstre Haand, og Bentligs Horatz under Ryggen. Efterat Liigbegængelsen var til Ende, ginge disse 6 Venner til Liighuuset, for der af hans Søster at bevertes med et godt Aftensmaaltid. Da de havde afspiset, sang de ved et godt Glas Viin den 31de Ode af 1ste Bog i Horatio, og gik saa hiem, efterat Søsteren, efter hendes afdøde Broders Villie havde udbetalt enhver af dem 12 Guineer. De vare alle i brogede Klæder, siden den Afdøde ei havde vildet, at de skulle gaae sort. Testammentet, hvori den Afdøde havde reguleret sin Begravelse, havde endelig følgende Slutning: Naar dette er skeet, saa vil jeg, at de skal være glade ved et godt Glas Viin, og ei meere siden tænke paa J. Underwood. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Kiøbenhavn, den 8 Jan. Udi forrige Aar ere fra og til Nord og Østersøen følgende Skibe passerede Sundet; Danske 1368. Hollandske 2039. Engelske 1648, Svendske 2009. Fra Dantzig og Kønigsberg, Lybeck, Bremmen, Enden, Ostfrisland, Portugal, Spanien, Hamborg, Rusland og Rostoch 1208, i alt 8272 Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Hanau, den 28de Decbr. For nogle Dage siden har en Kone født 6te Gang Tvillinger, og i hendes 8de Aars Egteskab født 15 Børn, og været i 9 Barselsenge. Paris, den 29de Decbr. En Konstner har der ladet see, hvorledes han med et gloende Jern kunde sætte sin Knebelsbart op, og lagde gloende Kull paa sin Tunge, og stegte derpaa Kiød, imedens en anden blæste til Kullene, for at holde dem gloende, og efter at det var forbi, var intet at see paa Tungen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Wien, den 12te Decbr. Her opholder sig en Barbeersvend, som saa naturlig kan aftegne et Menneske med sort Kride, at det ved første Øiekast kan kiendes. Desforuden besidder han ogsaa den Ferdighed, at han kan forfærdige 15 til 20 Portraiter om Dagen; og man behøver ikke at sidde længer end 8te Minuter, i hvilken Tid han alt har Hoved Trækkene færdige, det øvrige fuldfører han hiemme. Dette unge Menneske har saa meget at bestille, at man maa prænummerere paa ham, dersom man vil lade sig afskildre. Naar Portraitet er færdigt, koster det en Wiensk Gylden; alle høie Herskaber har ogsaa ladet deres Portraiter af ham forfærdige. Dog forlader han ikke sin Profession, men studerer bestandig Chirurgiske Videnskaber, og dersom Jndvaanernes Lyst bliver ved, saa skal man faae at see, at heele Wien inden kort Tid bliver afskildret, samt at denne Kunstler fortiener en anseelig Capital.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Prag, den 9de Decbr. Man ønsker her i Almindelighed at Himlen vilde give os noget friskere Veirligt, eftersom alle Landeveiene formedelst Snee, Rean og Vind ere saa fordærvede, at man ikke uden med stor Besværlighed, kan reise paa samme. Vores berømte Hr. Professor Seibt, har, som nok er bekiendt, for nogen Tid siden ladet trykke en tydsk Bønnebog, og præsenteret samme Hendes Keyserlige Kongelige Majestæst, hvilken i sidstafvigte Uge har ladet overlevere ham en kostbar Brillant Ring, samt et naadigt Skrivelse; Hr. Professor Seibst er uimodsigelig en af de beste tydske Skribentere i denne Tid, derfor er det utroligt, som man læser i nogle Tidender, nemlig at han skal have maattet udstaae Forfølgelse som en Heteroder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Fra Jtalien, den 8 Jan. J Mayland har man ved en offentlig Placat ladet bekiendtgiøre, at Kirkerne i Fremtiden ikke meere skal være noget Fristed for Deserteurer og andre Forbrydere, som høre til Soldaterstanden. Ligesaadan en Forordning er allerede siden 1775 udgaaen i alle Keiserl. Kongel. Stater. Munkene af alle den hellige Fracisens Ordener i Kongeriget Neapolis og Sicilien have fra Regieringen i Neapolis faaet befaling, inden 10 Aar ikke at antage Novicier, og saa længe at holde deres Orden slutted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Stokholm, den 21 Dec. J Forgaars kom en paa Sydermalm boende Arbeidsmands Kone i Barselseng med 3 Drengebørn, som i Daaben fik de Navne: Abraham, Jsak og Jakob.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Fra Holland, den 25 Dec. Qvægsygen giør endnu i Landskabet Drenthe, store Odelæggelser. Derimod tager, Feberen mærkelig af, og af de Syge døe ikkun faae. Wersailles, den 15 Dec. I Gaar overleverede den Kongel. Danske overordentlide Gesandt Hr. von Blom til vores Konge de Islandske Falker, som hans Maj. Kongen af Dannemark aarlig pleger at forære Høystsamme. Denne Present blev imodtaget af Marqvis de Entraqves Gros Falconnier fra Frankerig, og Marqvis von Forget; Kongelig Capitain Udi den Kongelige Tobaks Fabriqve i Cette er den 18 Nov. om Aftenen, ved en ulykkelig Jldebrand foraarsaget en Skade af 200000 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Fra Donau, den 16 Dec. Udi et Brev fra PrimaPresso meldes følgende. Det er bekiendt, at ligesaavel udi Kongeriget Ungarn, som de øvrige med samme foreenede Landskaber, om endskiøndt der ere mange Jern Berg verker, fornemmer man dog Mangel paa Jern og Staal arbeide saa at det meest deraf maae forskrives og til forhandles fra fremmede For nu at af hilpe denne Mangel, haver adskillige Privat=Personer for 4 Maaneder siden med hinanden oprettet en meget kiøn Smelte Hytte, med 2de høye Ovne, samt 2de Hammere, og et Værk til at støde Ertzen med; og paa samme Sted kan ligge 200000 Pd. Ertz i Forvaring. Det vigtigste Stykke som her ved er i Værksat, er i Henseende til Vandet, som bliver ledet til Værket 500 Roder under Jorden; Alle Folk forundrer dem over dette nye Værk, udi hvilket man vil foretage den første Jernsmeltning i Begyndelsen af Februarii, Entrepeneurerne, saavel som de øvrige Jndvaanere har det beste Haab om Sagens lykkelige Udfald. Gratz, den 16 December For faae Dage siden er en Brændeviinsmands Kone lykkelig nedkommen med 6 levende Børn alleneste hun maatte dog, tillige med Hendes Børn, som alle bleve døbte, sige Verden farvel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Ungarn, den 8 Dec. J Følge nyere Efterretninger fra Kuttina vedvarer endnu den for nogen Tiid siden ommeldte underjordiske Jld, og udbreder sig hver Dag meere og meere, hvorved Svovl Lugten nu formærkes meget stærkere, end forhen. Ja Jlden vender sig nu igien til den Egn, som allerede tilforn har brændt. Naar man kaster saadan forbrændt Jord i Jlden, saa brænder det strax som Steen=Kull, hvilke den og virkelig ligner, og heraf giøre Physici den Slutning, at Steen=Kull ere komne ved Brand af en saadan svovlagtige Jord, som den i ommeldte Egn. Hannau, den 20de Decbr. Den 11te hujus har vii Bergen i dette Grevskab Kl. 1 om Eftermiddagen fornummet hæftige Stød af Jordskiælv, som varede 7 Secunder, Jordrystelsen var saa stærk, at alle Huusene hævede, derhos hørte man en Allarin, ligesom naar store Bygninger falder tilhobe. Her i Hannan saavelsom paa andre nærgrændsende Stæder har man fornummet bemeldte Jordskiælv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Jldsvaade. Fyen. Den 18de Jan. sidstleden om Formiddagen Kl. omtrent 9 Slet opkom Jldebrand i en Gaard i Strandbye i Haarbye Sogn under Løgesmose Gods, og samme Jld opkom først i Stuehuuset, saa at endeel af Jndboenblev ødelagt, og alt heele Gaardens Bygning lagt i Aske, tilligemed Korn og Forring; men Creaturerne bleve ud ladte paa Marken og frelste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Reisende. Odense, den 24de Jan. Hr. Dragon & Compangon begge Kiøbmænd fra Lybeck til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Dødsfald. Odense, den 19de Jan. Anders Simonsen, Handskemager, 76 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Bekiendtgiørelser. 8 Fra Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Presse J er udkommen et Skrift, kaldet: Et Guds Menneskes fulde Tilberedning, efter Guds Ord, ved D. Nicolai Nannestad, og er at faae til Kiøbs hos Forfatteren, for 1 Rdlr. Exemplaret paa Trykpapiir og paa Odense Adresse=Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
J Ligeledes har, Jndskrænkede Udsigter i Evigheden, affattet i nogle Breve, forladt Pressen, og sælges baade her paa Contoiret, og hos Udgiveren J. C. Pingel for 20 sk. paa Tryk= og 28 s. paa Post Papiir. Hvor som tager 10 Exemplarer, bekommer det 11te gratis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Proclama. J En Bonde=Karl ved Navn Mads Hansen, hiemmehørende i 10 Taageraae Bye, Wierslev Sogn her i Fyen, har for nogen Tid siden afkjøbt mig et Stykke indhegnet Jord, accorderet til 1000 Rdlr., hvoraf han strax har betalt mig 50 Rdlr. Han foregav ved Kiøbeslutningen, at skulle til Sielland for at hente Resten af Kiøbe=Summen, til hvilken Ende han af mig, paa Forlangende, blev udlaant en Færretsvogn med Tilbehør og Hestetøi til hans Befordring.