Berlingske Tidende, 1816-07-08
Overrhin, den 20de Junii. Den i Maynz udkommende Tidende indeholder under Artikelen Paris Følgende: Den berømte Søster Martha fra Besancon var i Lyon i det Øieblik Hertuginden af Bery reiste derigiennem. Den derværende Tidende indeholder Efterstaaende om dette mærkværdige Fruentimmer :Man har beregnet, at Søster Martha i mindre end 11 Maaneder har traadt over 30000 franske Soldater eller fremmede Fanger i Moders Sted, at hun ofte paa eengang har forpleiet 4000, og trods enhver Fare besøgt mange af dem paa Valpladsen. Fordi hun har reddet saamange Ulykkelige fra alle Europas Lande, har Taknemmelighed givet hende Navn af Soldaternes Moder. - Da hun første Gang forestilledes Kongen, bød Hs. Majestæt hende træde nærmere, og omarmede hende med de Ord: "Søster Marthal jeg har i fremmede Lande hørt tale om Dig, og vil give Dig et særdeles Beviis paa min Høiagtelse." J samme Øieblik hængte Kongen Ludvigskorset om hende, og befalede Krigsministeren at lade forfærdige et eget Hæderstegn for hende. Paa dette, hvilket hun siden værer, foruden endnu andre Decorationer, læser man paa den ene Side "Hylding og Dyd", og paa den anden: "af Krigsministeren, for Søster Martha." Kongen lod endnu med denne Foræring følge en Anviisning de paa 1200 Franker aarlig Pension af sin Privatkasse. Monsieur gar dende en Lilicorden, tigelig besat med Diamanter, og Madame Hertuginden af Angouleme gav hende Kongens billede i en Medaillon, som hun selv dar om Halsen, og hængte den med egen Haand om Søster Martha. - Under sit første Ophold i Paris gav Keiser i Alexander hende selv den russiske Orden. Kongen af Preussen og Keiseren af Østerrig viste hende personlig samme Ære. Adskillige andre Monarker have ligeledes oversendt hende deres Ordener, saa at hun nu har elleve. Da hun andengang ønskede at see Keiser Alex andet ved hans Gennemreise giennem Lyon, gik denne menneskekiærlige Fyrste hende imøde, tog hende ved Haanden, og sagde til de Omkringstaaende : "Her see De en Kone, som har hiulpet Ulykkelige fra alle fire Verdensdele, og idet han vendte sig til hende sagde han glad : "Søster Marthal kom med mig; jeg vil sørge for Dem. Det er mig, der har sendt Dem de Summer, som De har modtage over Schweiz, og hvis Giver hidindtil var Dem ubekiendt." Men Martha svarede, at hun ikke kunde forlade sit Fædreneland. Kongen af Preussen har nylig gjort hende lignende Tilbud, og vedligeholder af den Aarsag en fortsat Brevvexling med hende. Vi haabe, til Bedste for vort Fædrenelands Ulykkelige, at Frederik Wilhelm Bestræbelser ville udrette ligesaalidet som den russiske Monarks Begiering. Frankfurt, den 29de Junii. Jgaar Eftermiddag Klokken 4 dalede under vedholdende Regn en Sky saa lavt ned over var Stad, at man frygtede den vilde støde an paa Spidsen af St. Catharinetaarnet og udgyde sig paa eengang ; dog indtraf det lykkeligviis et Vindstød, som igien drev Skyer i Veiret, og den efterlod kun en meget stærk Plaskregn. Men idag erfare vi, at dette Uveir, ledsaget af en frygtelig Orkan, har anrettet strække, lige Ødelæggelser i Egnen af Vibbel, 8 Mile herfra, paa Veien til Friedberg. I adskillige Byer bleve Tagene kastede af Husene, adskillige Bygninger ødelagte, og over 400 Frugttræer revne op med Rode Hagelen laae to Fod høit paa Veie og Marker. Det var saa mørkt, at man nødtes til at tænde Lys. Jgaar sprang Vinden og fra Vester til Norden; men den stærke Regn vedvarer. Det afslaaede Høiraad ner paa Engene, og faaer man ikke snart godt Veir vil Kornet paa Marken vist faae samme Skjebne. Viinstokken staaer vel godt, med kan for det fugtige Veirs Skyld ikke komme til at blomstre. Al Floder og Bække ere saa opsvulmede, at mange Møller maae staa stille. De ældste Folk kunne ikke mindes, at Vandet i Maynfloder, har staaet saa høit. Følgen af alt dette er Levnetsmidlernes tiltagende Dyrhed.