JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Vore her værende Kiøbmænd og Fabrikantere ere slet ikke tilfreds med disse Efterretninger, besynderlig da Følgerne af ovenmeldte Forandringer i Amerika allerede begynde at vise sig tydelig, som blant andet følgende Artikel af et fra Limerii Jrland indløbet Brev viser: "Capitain Macnamara er kommen tilbage igien med sin hele Ladning, som han skulde bringe til Boston. Han melder, at alting der er i Forvirrelse, at der er ingen Penge og ingen Handel iblant Folk, og at Amerikanerne sige, at de ikke forlange vore Varer mere. Dog vare der Folk, som vilde have taget hans Ladning imod 12 Maaneders Credit, men han kunde ikke troe dem.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Haag, den 15de October. Staterne af Gelderns Resolution angaaende Præliminarierne lyder saaledes: Deres Ædelmægtigheder havde af Præliminarierne med megen Forundring seet de haarde og fornedrende Betingelser og Opoffrelser, som bleve forlangte af Republiken, og allerede vare formerede ved Affærdigelsen, af en Deputation til Wien, saa at endog Erstatningen for Dahlems Afstaaelse var iblandt andet bleven uafgjort. Deres Ædelmægtigheder troede, at dette med alt andet tilsammentaget aldrig burde have havt Sted uden efter en ulykkeliført Krig, hvorved Republiken da ikke skulde være blevet fornærmet paa sin Ære og Værdighed. Deres Ædelmægtigheder kunde derfore ikke gjøre andet end retfærdiggiøre Deres Deputertes Forhold i Forsamlingen af 15de og 17de Septbr., og tillige vedblive den Paastand: at de, saavel hos Jndbyggerne af denne Provinds, som hos den hele Republik vilde ihenseende til alle heraf flydende Følger være uden alt Ansvar, og overlade Præliminariernes Ratification til den Provinds som havde opsat de sidste Jnstructioner for Republikens Ambassadeurer.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Staterne af Urtrecht have derimod besluttet: at give deres Samtykke til Præliminarierne med Keiseren, hvorhos Ridderskabet har erklæret, at da mange af Bundsforvanterne ikke syntes at være tilbøielige til med Magt at sætte sig imod Keiseren, saa vare de af den Aarsag nødsagede til at samtykke i at Freden blev kiøbt.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Fra Oberyssel berettes ligeledes, at Staterne af denne Provinds have paa en overordentlig Landdag ratificeret bemeldte Præliminarier, med det Tillæg, at ved DifinitivTractaten maatte de Punkter, som vare underkastede forskiællige Udtydninger, og i Særdeleshed de, som angik Souverainiteten over Schelde og dens Tilspærring, blive nærmere oplyste.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Efter Gazette de la Have har Hoffet i London efter det Petersborgske Hoffes Forlangende ladet overlevere i Berlin en Memoire angaaende Staden Danzigs Anliggende. Denne Memoire er affattet i almindelige Udtryk og indeholder Tanker, der bevidne Hs. Preusiske Majestæt den største Høiagtelse.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 15de Oct. Marqvis de Verae har affærdiget en Coureer til Paris Tvivl om Præliminariernes Ratification forsvinder efterhaanden. Vel sætte nogle Provindser sig imod samme, men de erklære dog, at de ikke ville opholde Tractatens Slutning Den skal altsaa uden stor Møie komme i Stand. Man skal for det første snart kunne udrede den Summa af 5 1/2 Million, og det var ikke første Gang, at Holland maae lægge til, hvad de øvrige ikke ville betale. Stadernes og Forternes Afstaaelse forde finde flere Vanskeligheder, da alle Provindserne søge at forsvare Republikens Besiddelser. Man veed endnu ikke hvad det Wienske Hof vil svare paa det Forlangende, at Keiseren vilde erkiende Republikens Souverainitet over Schelde fra Saftingen af til Søen, og at Kanalerne af Sas og Zwin maatte blive tillukte; men da denne Stipulation naturligvis følger af Scheldes Tilsperring, saa haaber man, at samme vil uden Vanskelighed blive bevilget. En anden Artikel angaaer Skibsfarten fra og til Ostindien. Man undrer sig meget over, at derom ikke er bleven talet det mindste, og derfor er der bleven sendt vor Ambassadeurer i Paris Ordre, at indhente den Keiserlige Ambassadeurs Mening herom, og at sætte denne Punkt i en klart Lys. Dette vil vist nok behøve nogen Tiid. Dog torde Republiken maaskee blive noget eftergivende i Henseende til denne Skibsfart. For Resten søger Frankrige at bringe alting paa det hurtigste i Rigtighed. Om Keiseren vil modtage Summen, hvilken bemelte Krone, som bekiendt, har tilbudet sig at betale for des hastigere at bringe Freden i Stand, vil Tiden lære. Frysild Præstegield i Christiania Stift, den 29de September. Efterat Nætterne, især den sidste halve Deel af September Maaned, havde været meget kolde, faldt her i Sogne med en meget kold blæsende Norden=Vind, Natten til den 25de September, et Qvarters høi Snee i Dalerne, men oppe i Biergene meere end 1 1/2 Alen. Veirliget var ei allene følgende Dag meget koldt, men indtil nu er Luften vinter agtig, og Sneen overalt beliggende. Den 27de stormede en hæftig Norden Vind med stærke Snee=Driver, ligeson det kunde været midt i Januarii Maaned, og sammendyngede store Sneefaand ved alle Skiegaarder. Vinteren synes derfor allerede at være forhaanden, og vise os meget sørgelige Udsigter, da Høravlingen, Sognets vigtigste Product blev denne Sommer meget ringe, og følgelig ganske utilstrækkelig til at underholde Besætning af Heste, Qvæg og smaa Kreaturer til sidst i Maji næstkommende Aar, altsaa i 6 Maaneder. Lidet kan vi haabe, og mindre tør vi ønske Høst Veirets Tilbagekomst, hvor megen Lettelse det end vilde blive for vore Stalde og Fæhuse; thi Høstens Gienkomst fordrede en mild Luft og overflødig Regn, hvorved den store Mængde Snees Bortsmelten i Fieldene, alle Høider og Dale, skulle udsætte de fleste i Sognet for farlige Oversvømmelser, og bortskylle mange Høelader paa vore Enge, der ere beliggende ved Elvstrandene.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Helsingøer, den 24de October. Den 22de hujus var Vinden V. S. V. og stille Veir med klar Luft, og ankom samme Dag 67 Skibe. Den 23de var Vinden V. N. V., tyk Luft og Regnveir, og ankom 54 Skibe, hvoriblant var Ostindiefareren Capitain Thønnes, Langøe, førende det Asiatiske Compagnies Skib, Sophi Magdalen kalder. J Dag er Vinden S. V., tyk Luft og stille Veir, og var ved Postens Afgang 12 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Kiøbenhavn, den 24de October. J Løverdags den 22de October tog Hs. Kongelige Høihed, Kronprindsen om Bord her paa Reden paa den til Høistsamme af det Engelske Hofsendte prægtige Fregatte, da det Engelske Flag blev strøget og det Danske i dets Sted opsat. J Dagen Hs. Majestæt Kongen, Deres Kongelige Høiheder Kronprindsen og Arveprindsen, de Kongelige Prindsesser, samt Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Augustenborg, taget omBord paa benævnte Fregatte, og gjort en Lyst=Seilads med samme ned imod Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Under Dato Christiansborg Slot den 30te September 1785, har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Placat, hvorved Forordningen af 3die April 1771 om indgivende Memorialer og deres Paategning igientages og til Efterlevelse indskiærpes.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Fra samme Sted er den 19de October 1785 udkommet en Placat angaaende visse fremmede Kornsorters Jndførsel til de tvende søndenfieldske Stifter i Norge indtil Julii Maaneds Udgang næste Aar. Fra Stadens Raadstue er den 17de October 1785 udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt, ved allerhøieste Resolution af 3die August sidstleden, at befale, at de 7000 Rigsdaler, som denne Stads Jndvaanere, i Følge Forordningen af 10de November forrige Aar, tilkommer at udrede af de tilQvægsygens Standsning i Aaret 1781 anvendte, og af den Kongelige Casse foreskudte Udgifter, bør erlægges saaledes, at af enhver Koe, som holdes i Staden og paa dens Grund uden Portene, skal betales 1 Rdlr. 3 Mk.; og det, som derefter befindes at mangle i bemeldte 7000 Rdlr., skal ved sædvanlig Ansætning lignes paa den borgerlige Næring, hvilken sidste Deel, i Følge det Kongelige Rentekammers Skrivelse til Magistraten af 14de September sidstleden, i tvende Terminer maae erlægges saaledes, at den ene halve Part deraf indbetales i den Kongelige Zahl=Casse i dette Aars 11te Decembers Termin, og den anden i næstkommende Aars 11te Junii Termin; thi vilde Jndvaanerne saavel i som uden for Staden paa dens Grund til Rodemesterne paa Anfordring strax erlægge den saaledes paabudne Afgift af 1 Rdlr. 3 Mk. for hver Koe, som de efter Angivelse af 1ste Septem der sidstleden holde, saa og hvad dem, efter Ansætningen til Nærings=Skatten ved sidstafvigte Michaelis for den ovenmeldte første Termin, kan tilkomme at svare til dette Paa buds Udredelse af deres borgerlige Næring, hvis Ligning udfalder saaledes, at en heel Portion bliver at betale med 1 Rdlr. 1 Mk. 8 Sk.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge. No. 88. Thøger Sterm, contra Enken Anna Hansdatter Krøger og Procurator Hans Bach. No. 90. Kammerherre Niels Schested, c. afg. Friderich Westrup. No. 82. Jens Christen Lollik, c. Niels Hansen med flere. No. 226. Niels Waldsted, c. Anthoine Ange. No. 210. Kammerherre, Baron Juel Wind, c. Albert Madsen.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Ved Tal=Lotteriets 356 Trækning i Altona udkom: No. 44, 16 66, 86, 9.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Ved Tal=Lotteriets 454 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 31, 41, 75, 8, 54. Den 21de og 24de October udkom end videre følgende høie Gevinster i 5te Classes Trækning af det 32te Lotterie, nemlig: No. 13426, 50 Rdlr. udi Hr. Borups Coll. i Aalborg; No. 11434, 50 Rdlr. udi Hr. Cancellieraad Hansens Coll. i Helsingøer; No. 18956, 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand BaadhsColl. her i Staden; No. 4786, 100 Rdlr. udi Hr. Martinis Coll. i Rendsborg; No. 1699, 300 Rdlr. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll. her i Staden; No. 8019, 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand Weiners Coll. i Bergen; No. 16159. 500 Rdlr. udi Hr. Hornbechs Coll. her i Staden; No. 1759. 100 Rdlr. udi Hr. Jnsp. Baumgartens Coll. ibidem; No. 17084, 50 Rdlr. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll. ibid. No. 17972, 200 Rdlr. udi Hr. Gierns Coll. i Aarhuus; No. 6654, 50 Rdlr. udi Hr. Nortmeiers Coll. i Jtzehoe; No. 3550, 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand Weiners Coll. i Bergen; No. 5557, 50 Rdlr. udi Hr. Schaarups Coll. Christiansand; No. 11473, 50 Rdlr. udi Hr. Cancellieraad Hansens Coll. i Helsingøer; No. 7537, 50 Rdlr. udi Hr. Ehstedts Coll. i Slesvig; No. 6003, 100 Rdlr. udi Hr. Postmester Juhls Coll. i Frederichstadt; No. 5489, 50 Rd. udi Hr. Schaarups Coll. i Christiansand; No. 5620 100 Rdlr. udi Hr. Petersens Coll. i Altona; No. 8639, 50 Rdlr. udi Hr. Knudsens Coll. i Tronhiem; Nr 19169. 50 Rdlr. udi Hr. Borups Coll. her i Staden; No. 4306, 100 Rd. udi Hr. Martinis Coll. i Rendsborg; No. 16776. 50 Rdlr. udi Hr. von Mehrens Coll. her i Staden; No. 17912, 50 Rd. udi Hr. Raadmand Stabels Coll. i Randers.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Den 18de og 19de October indkom Huggerterne, Grinde vig, som føres af Skipper F. Jochumsen, Øreback af Skipper M. Sieverts, Ødefiord af Skipper H. J. Brosgaard, og Torsken af Skipper P. Petersen, samt Snoven Finmarken, som føres af Skipper P. J. Lassen, ere alle 5 komne fra Jsland med Fisk, Tran og Uldengods. Den 20de hujus kom det Vestindiske Handels-Selskabs Skib, St. Thomas, som føres af Capitain U. Lodberg, fra Ostindien med Ostindiske Vahre, det Østersøiske og Guineiske Compagnies Skib, Kongens Haab, som føres af Capit. M. Fischer, er kommifra Guinea i Afrika og St. Croix i Vestindien med Sukker og Rom; Skibet, Jægersborg, som føres af Capitain S. H. Busch, er kommen fra Jsland med Ballast; Capit. Peter Brandt er kommen fra Colonierne i Grønland med Spæk, Barder, Skind, saltet Fisk og Ædderduun. Den 21de hujus kom Skibet, St. Jan, som føres af Capit. C. Petersen, fra Jsland med de Kongelige Falke, samt endeel Fisk og Huggerterne, Jsefiord, som føres af Skipper K. N. Fogd; Tykkebay, som føres af Skipper J. H. Guldagger den hvide Svane af C. Bleiken; Ørretten af H. Mannøe, samt Skipper J. Jørgensen, ere komne fra Jsland med Fisk, Tran og Uldengods. Den 22de hujus lagde Fregatten, Destore Belt, som commanderes af Capit. Kierulf, ind igiennem Bommen; Skibet, St. Andreas, som føres af Capit M. Krøyer, er kommen fra Cadix med Salt, og udgik Skibet, Anna Karina som føres af Capit. C. Madsen, til St. Croix i Vestindien med en Ladning Cargaison og Provisioner. Den 23de hujus kom det Østersøiske og Guineiske Handels Skib, Geheimeraad Grev Moltke kaldet som fores af Capit. S. A Møller, fra Ostindien med Ostindiske Vahre. Den 24de hujus kom Capit. T. Jensen af Kiøbenhavn fra Jsland med Fisk Uldengods og Svovel; Skibet. Lovisenborg, som føres af Commandeur K. Rieverts, kom fra Colonierne i Grønland med Spæk, Barder og Ædder duun; og udgik Skibet Vindskibelighed, som føres af Capitain P. P. Duus, til St. Croix i Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Copulerte. Paa Lerchenborg den 11te October Sr. Andreas Brining, Kiøbmand i Christiania, og Jfr. Karen Jversen.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Død. Kiøbenhavn den 21de October Hr. Hans Grimstrup, Student, 37 Aar.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
AVERTISSEENTS. partisk Betænkning over vore Tiders Liturgiske Stridigheder, især over de 3 merkeligste Stykker i dens Anledning, Confessionarius Bastholms Forsøg, Biskop Balles Pastoral=Skrivelse, og Breve imellem 2de Venner, stort 8vo., sælges paa Børsen i Profts Boghandling for 24 s. Je, som af den Kongel. Danske Hosporteseuille for indeværende Aar have havt Exemplarer i Commission til Forhandling, og endnu maatte have uafsatte Exemplarer liggende, som de ikke agter at beholde, ombedes at tilbagesende dem inden October Maaneds Udgang, tilligemed Betalingen for de solgte. Odense, den 16de Sept. 1785. C. Jversen. Jommunitatis Regiæ Havniensis Historia Specimini7 bus academicis exhibita per Henricum Beckman, Havnia-Danum, faaes tilkiøbs hos Agent Gyldendal i Silkegaden No. 66. og Boghandler Proft paa Børsen for 3 Mark. Sil Efterretning saavel for dem, der allerede have subskriberet, & som dem, der endnu kunne have Lyst at subskribere paa den Danske Oversættelse af Clarissa Harlowes Historie, bekiendtgiøres herved: at jeg af dette Værks forrige Udgiver, Hr. Amberg, har tilkiøbt mig Oplaget af de hidtil udkomne 3 Dele, og at de følgende 5 udkomne paa mit Forlag, fra samme Oversætter som de forrige, og til samme Priis, nemlig 2 s. for Arket paa Tryk= og 3 s. paa Skrivpapiir. At sige noget til Værkets Roes, vilde være overflødigt, da alle Kyndige stedse have givet det og Grandison den første Plads blandt de alvorlige Romaner; ja man har endog i Paris, for kort Tiid siden, anmeldt en ganske nye fransk Oversættelse deraf. De, som nu agte at eie dette Værk paa Dansk, vilde behage at subskribere hos mig og mine sædvanlige Comissionairer inden dette Aars Udgang, da de allerede udkomne 3 Dele og imidlertid overlades dem for Subskriptions=Prisen, som er 2 Rdlr. 2 Mk. 6 s. paa Tryk= og 3 Rdlr. 3 Mk. 10 s. paa Skrivpapiir. Med Fortsættelsens Trykning skal hastes saameget som muligt. - Grandisons Historie, i 7 Dele, hvoraf jeg ogsaa har tilkiøbt mig Oplaget, sælges hos mig for 6 Rd. 3 Mk. Gyldendal, boende i Silkegaden Nr. 66.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Christian Frederich Bendeke af Vores Kongel. Residentz=Stad, Kiøbenhavn, hans, som Befuldmægtiget for afg. JakobGueyles Boes Administratorer og Arvinger i Gravenhave, Holland, samt disses Mandatarii Søren Thyrresen og Lukas von Kleef, paa Vort Eyland St. Thomas i Amerika, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii maae indkalde alle fornævnte afg. Jakob Gueyles Creditorer, saa vel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid dette Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførste Eylande boende og sig opholdende Creditorer, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 9de September 1785. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Bliver herved alle og enhver, som maatte have noget beviisliggenat fordre efter den i Gravenhave i Holland den 18de Decbr. 1783 afdøde Jakob Gueyle, indkaldede, sub pæna præclusi & perpetui silentii, inden den i forestaaende Kongel. allernaadigste Bevilgning foreskrevne Tid at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, enten hos den borgerlige Skifte=Ret paa Eylandet St. Thomas i Vestindien, i Fald fornævnte afg. Jakob Gueyles Boe, fremdeles bliver under bemelte Skifte=Rets Behandling, eller hos de af afg. Jakob Gueyles Arvinger substituerede Administratorer over Boets Eiendomme og Midler paa forberørte Eyland St. Thomas, som sagt ere Planteren Søren Thyrresen og Kiøbmand Lukas van Kleef sammesteds, eller og hos dem, som i disses Sted maatte blive lovligen beskikkede Administratorer over afg. Jakob Gueyles Eiendomme og Midler der paa Stedet. Kiøbenhavn, den 17de October 1785.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Paa de Herrer Søren Thyrresens og Lukas var Kleefs Vegne, C. F. Bendeke. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 17de Octobr 17de C. Schifter. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Her lag udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Frue Edele Cathrine Severme Soelberg, afg. Etats=Raad og Landsdommer Casper Peter Rothes Efterleverske, af Urup udi Aarhuus Stift i Vort Land Nørre-Jylland, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilrige og tillade, at hun udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre hos fornævnte hendes afg. Mand, der maatte hidrøre fra den Afdødes offentlige Embeder, anfortroede Commissioner, Børne=Penge og Accorder, med Bønder og andre, om Tiender, Gaarde, eller anden indgaaet og belovet Forbindtlighed, at indfinde sig hos hende inden fornævnte Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort "Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, Kiøbenhavn, den 19de August 1785. Under Vort Signet L. S.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Frue Edele Cathrine Severine Soelberg, afg. Etats=Raad Rothes Efterleverske, af Urup udi Aarhuus Stift, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde fornævnte hendes afg. Mands Creditorer. Allerunderdanigst læst for Retten paa Moer og Nimb HerredsTing Fredagen den 9de Septbr. 1785, og samme Tid udi Justits=Protocollen indført, testerer. Flensburg. Allerunderdanigst fremlagt og læst for Retten paa Nørre-Jyllands Lands=Ting Onsdagen den 14de Septbr. 1785. under No. 28. Schinkel. Gierulf. Protocolleret af Hauch.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
J allerunderdanigst Følge forestaaende Kongel. allernaadigste Bevilling, indkaldes herved alle og enhver, som formeene sig at have nogen Slags Fordring, af hvad Navn den end være maatte, paa min sal. Mand eller hans Boe, det de anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, enten hos mig paa Urup ved Horsens, eller min antagne Laugværge Justits=Raad Thygeson til Mattrup, inden den i Bevillingen fastsatte Tid. Urup & Mattrup, den 6te Octobr. 1785. Som Laugværge, Thygesen. E. C. S. sal. Rothes.
Berlingske Tidende, 1785-10-24
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling af 2den Passati, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Hr. Hans de Hoffmann, Ridder, Vores Conferents=Raad og Amtmand over Coldinghuus Amt, som Skifte=Forvalter, efter afg. Selveier Niels Bang og Hustrue af Stoustrup Bye udi bemelte Coldinghuus Amt, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han audi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Niels Bang og Hustrue, at indfinde sig inden den i Loven foreskrevne Tid hos bemelte Conferents=Raad de Hoffmann, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 2den Septbr. 1785. Under Vort Signet (L. S.)