JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
J Corunna blev Corregidoren og Jntendanten belagte med Lænker og bortførte af de sammenrottede Bønder. Førend de bortslæbte dem, plyndrede de Huset og mishandlede disse værdige Magistratspersoners Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
J Carthagena ombragte Folket Gouverneuren, som længe havde nydt almindelig Agtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Den 30te Mai kom General Trurillo, Gouverneur i Mallaga, til Grenada; Folket myrdede ham, slæbte ham igiennem Gaderne, hug ham i Stykker og brændte ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
J Algestras blev den franske Consul bragt i Fængsel den 2den Junii, Oprørerne fordrede hans Hoved, men de Velsindede modsatte sig med Fasthed denne nye Forbrydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Den 4de Junii blev Gouverneuren i St. Lucar de Berrameda, en fortienstfuld og udmærket General, mas sacreret af Folket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
J Jaen tvang Bønderne Jndvaanerne til at forlade deres Huse og Eiendomme, myrdede Corrigidoren i plyndrede Staden. Sevilla stak Oprørsfanen ud, skabte en Jnsurrectionsjunta, og endeel af Soldaterne af Leiren, fra St. Rochslund ved Cadix, bleve forledte af den høie Sold Jnsurgenterne lovede, til at desertere og forene sig med dem. en af de meest agtede Mænd i Sevilla, en Snighandler Deres første Handling var, at myrde Greve d'Aquila, Capitain blev deres Overhoved og Jnsurgenterne, der bestod af Munke, Deserteurer og Snighandlere marscherede bevæbnede, for at forsvare Veien til Cordua. J Cadix oprørte Folket sig den 27de og 28de Mai imod Generallieutnant Solland og Marqvis von SoccorGeneral Capitain i Provindsen, Gouverneur i Staden. Jnsurgenterne toge Vaaben af Casernerne, en Kanon af Volden, angreb Gouverneurens Hotel, bemægtigede sig hans Person og masacrerte ham paa den græsseligste Maade. J Carolina ville Corregidoren modsætte sig Uordenerne, og blev halshuggen af Folket. Der blev ikke begaaet ringere Afskyelighed i Provindserne Navarra, Arragonien og Catalonien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
J Saragossa ihielskiød Bønderne Obersten af Kongens Dragonregiment, og 38 andre Officerer af deres Partie, som de gjorde Opstand imod, bleve med de grusomste Omstændigheder dræbte af dem. Det samme Had i mod alle Øvrighedspersoner og Embedsmænd, har ikke frembragt mindre skrækkelige Virkninger i Estremadura og begge Castilierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
(Fortsættelsen følger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Rusland. Vor Eskadre under Admiral Chanikow af 9 Linieskibe og 9 Fregatter, som endnu ikke har trufsen den fiendtlige Eskadre paa 11 Linieskibe a., har den 2 August i Nærheden af Jomfruesundet, taget 5 fiendtlige Transportskibe, samt en Brig paa 20 Kon. Paa Transpotskibene befandt sig 360 Mand og 8 Officerer, og paa Briggen en Summa af 22650 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Sverrig. J den Gothenborger Avis lases følgende: fra London, dat 19 Aug. Vor Eskadre ved Rio Janito under Dir Sidney Smith, bestod den 12 Junii af 6 Linieskibe og 1 Fregat, Sir Smith er af Prindsregenten tilladt for Eftertiden, at føre det Brasiliske Flag i sit Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Den 27 Maii er i Fortet Augusta paa Øen Jamaica opstaaet et Mytterie under de derværende Recruter, for hvilket Major Darley og Adj. Ellis faldt som Offere. Siden efter blev Opstanden standset ved Militairsk Magt, 14 af Oprørerne bleve skudte paa Stedet, og de andre arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Den 14de August seilede den americanske Paketbaad, St. Micheel, ført af Capitain Kenyon fra Falmouth til "Orient og Nyeyork. Det americanske Statsbus Nourse befandt sig ombord paa samme, med Depescher fra den americanske Gesandt i London, til General Armstrong i Paris, og med Depescher til America.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Den 26 Maji er en stor Deel af Staden Falmouth, paa Jamaica med mange Varemagasiner ved en Jldebrand lagt i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Tydskland. Den 6te Septbr. om Aftenen er 2 Mænd i Cassel, som under den forrige Regiering beklædte høie Embeder, arresterede, og bragte i Castellet. Aarsagen til deres Arrestering er ubekiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Fra Warschau skrives under 1 Septbr. Her er nu kun bleven et fransk Regiment tilbage. Krigsministeren, Fyrst Joseph Poniatowsky, vil som ældst Divisionsgeneral komme til at føre Commanden over de polske, franske og jachsiske Tropper som befinde sig i Warschau og Omegnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Tyrkiet. Sultan Mahmud er endnu samme Dag Sultan Selim blev myrdet, offentlig udraabt til Storherre. Sultan Mustapha er igien bleven indsluttet i Setailet. Storvisiren som var tagen til Fange af Mustapha Pacha af Rudschuck, er igien friegiven og sendt til Festningen Jsmail som Chef for Garnisonen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Da Mustapha Pacha af Rudschuck vilde overgive Sultan Mahmud det store Rigsseil, har Sultanen sadt ham i Besiddelse deraf, og udnævnt ham til sin Storvisir. Sultan Mahmuds Kronning var bestemt til den 11 August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Fra Algier skrives under 23 Julii. Expeditionen mod Deien i Tunis, er bleven tilintetgjort ved en Opstand i Leien. Agen som commandeerte samme, Beyen, af Constantini, de fornemste Officerer og selv Deyens Spoger, ere blevne masacrette. Man havde udvalgt en nye Dey, og de fornemste af Regieringsmedlemmerne og vare paa Marschen for at installere dem. Denne Efterretning udspredte Bestyrtelse i Staden og Deyens Palais og Deyen var belavet paa at flygte til Europa. Der var truffen alle Anstalter til hans Jndskibning, da en anden Coureer bragte Efterretning, at Chefen som Rebellerne havde valgt var myrdet med alle sine Tilhængere, og at Armeen paa nye havde anerkiendt den nuværende Dey, Achmet Pacha, for deres Fyrste. Roligheden var derpaa for det første tilveiebragt, men man er dog endnu i bestandig Frygt for Armeens Tilbagekomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
J den 952de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken, følgende Nommere: 54. 52. 2. 65. 43.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Bekiendtgiørelser. Til Understöttelse for norske lidende Brødre, giver det forenede dramatiske Selskab i Aarhuus, Torsdagen d. 22de September d. A. Kl. 5 Eftermiddag, en offentlig Forestilling af Hiertets Forvildelse, eller Faderkierlighed seirer, et Skuespil i 5 Acter af Jsland. Indgangen aabnes Kl. 4. Billetter kan daglig afhentes fra den 19de Septbr. af, saalænge nogen er at faae, hos Selskabets Casserer, Hr. Kiøbmand S. J. Schmidt ved Vesterport. Medborgere, Umiskiendeligt Krav have Nordmænd paa hver dansk Mands Tak og virksomme Bistand. Medens vi i vor Egn med temmelig uforstyrret Roe erhvervede vort Udkomme og höstede Jordens rige Velsignelse til Beroligelse mod Vinterens Komme, kiæmpede, de med dobbelt Fiende, Krig og Hunger. Ikke glemme vi kiæmpende og hungrende Brødre, naar vi i glad Samfund nyde glædende Adspredelse!! Den bestemte Priis for en Billet er 1 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Hvad der betales mere modtages med Taknemmelighed. Aarhuus, den 10de Septbr. 1808. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Mandagen den 26de Septbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet bliver paa Raadstuen i Aarhuus holdet offentlig Licitation over Leverancen af en Deel Vare Sorter som behøves til Mondering for samtlige Landmilice Corpser paa Samsøe, nemlig 1410 Alen stampet og blaae farvet Vadmel, 762 Alen hvid Dito, 110 Alen Kraprødt Dito, 72 Alen Pallieguult Dito, alt til 1 1/2 Alens Bredde. Hvidt bleget Hørlærret 830 1/2 Aften, ubleget Blaarlærret 1290 Alen. 8 Gros Messing Kiolknappe, 4 Gros Vestdito, 96 Gros Musketeer Knappe af Tin. 24 Pd. blaae Syetraad, 24 Pd. hviid Dito, 48 Stkr. sorteberedte Kalveskind. 14 Gros Beenknappe, 48 Pr. Støvle for Cavalleriet, 48 Pr. Handsker for Dito og 266 Pr. Halvstøvler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
De som maatte have Lyst til at paatage sig Leverancen af en eller flere Deele af forestaaende Pøster, ville behage at møde ovenmeldte Tid og Sted hvor Prøver skal blive foreviste og Licitationsconditioner fremlagte. Monderings og Depot Commissionen for Samsøe, Militaire Korpser, den 12te Septbr. 1808. Petersen. Nellemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
For en Pige som forstaaer og haver Lyst til at paa tage sig Brænderie, kan paa gode Vilkaar erholde Tieneste til førstkommende Novbr. hos Kiøbmand Andr. Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
At den over Bagger Svanes Gaard te, i sidste Avis averterede Auction, er udsadt til videre, det bliver derved til Liebhavernes Efterretning bekiendtgjort. Aarhuus, den 17de Septbr. 1808.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Fra mig er den 10de Septbr. bortgaaet en sort Hoppe og en bruun Hest 14 a 15 Aar gl. begge mk. paa den venstre Forbov R. Hvo som kan tilveiebringe disse Bester betaler jeg en god Douceur. Aarhuus, den 14de Septbr. 1808. R. Schoubye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Fra Enken Mette Christophersdatter i Jllerup i Døver Sogn er Natten imellem den 14de og 15 Septbr. bortkommen et bruun Mærplag 5 Aar med sort Hale og Mann, lidet stribel blisset, og paa venstre Lænd mk. med Bogstav J. N. S. og J., og paa høire Lænd J. Enden af Halebeenet er afskaaren, og har lidet Spat paa det høire Bagbeen. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme loves en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
J denne Tid er en Deel, saavel nye som ældre omspurgt Litteratur hidkommet ; iblandt første er Schous Register for 1807 ; Dett, for den kritiske Tiid saalænge, opholdte Professor Begtrups Skrift om Agerdyrkningen i Jylland; Dher. Subskribentere skal nu ved Tiid og Leilighed blive deres Exempl. tilstillede, og for hvem der gives Leilighed forinden til selve Afhentelse, vilde behagelig erindre samme; Den længe omspurgte Elpison eller Siælens Udødelighed af den bekiendte Sintenis, overs af Præsten Doctor Limkilde; Doctor Blochs Haandbog, i Retskrivningen; Urnen i den ensomme Dal; Militair Undersøgelse af Monrier; Evald om de lette Tropper; Det kongl. aabent Brev om Dannebrog Ordenens Udvidelse; Doctor Larsens Forsøg til en militair Forsvars plan, Exerceerrreglement for det borgerlige Militair, Efterretning om den danske Flaades Tienester m.v.; Lasontaines Malerie af det menneskelige Hierte; Britternes Daad; Udsigt over det svenske Rige m. v.; Ligeledes Udsigt over Kongen af Sverrigs Levnet og Regiering af Høst; Krigspuds ell. listige Jndfald m.v. Hammekens Haandbog i den franske Litteratur; Arlichinos Bryllup af Kruse og flere andre Skrivter, Vidtløftigheden nægter her at opregne, men som den Berlingske Avis Tiid efter anden melder udkommet, er og at faae i Aarhuus hos H. W. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-17
Tienestepigen Johanne Marie Jensdatter er død i Horsens, som efter Angivelse skal have følgende Arvinger: Moderen Anna Magrethe Knudsdatter opholdende sig i Apenrade, en Halvsøster Anna Sophie hos Moderen, en Halvbroder Rasmus Christensen, en Halvbroder, Peter hvilke 2de sidste er vides hvor er. Disse Arvinger og om flere ere, da ogsaa disse saavelsom Boets Creditorer indkaldes med 12 Uger fra Dato for os at anmelde og beviisliggiøre deres Arve- og Fordringsrettigheder. Horsens Raadstue, den 7de Septbr. 1808. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Indenlandsk. Visegonverneuren Capitain C. A. Rothe af Søretaten er lykkelig ankommen til Bornholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Kaperfører Møller fra Kbhvn tog for nylig ved Bornholm en Galease kommende fra Rostok, bestemt, efter Sigende, til Petersborg, baglastet, og bragte den ind til Nexø; hans Papirer, som han foreviste, vare i bedste Orden, forsynede med fransk Certifikat, men da Kaperen, paa Grund af den Cours Galeasen styrede, havde Mistanke og Rigtigheden deraf, saa besluttede han at føre den til Christiansøe til nærmere Undersøgelse. Jmidlertid aftalte han med en anden Kaperfører Kofod, som er hans Makker, at denne skulde møde ham og Prien i Søen ved Christiansøe, kommende med engelsk Flag ligesom for at redde Prisen fra den danske Kapers Vold. Da nu Møller, som var ombord paa Prisen, seer Kaper Kofød styrende mod sig under engelsk Flag, teer han sig som frygtende for Fienden og forlader Skibet i største Hast. Kofod kommer som Engelsk ombord og bliver meget gladelig modtagen af Rostokkeren, som forbander de danske Kapere. Han viser ham, Kofod, de rette Papirer, hvorefter han var bestemt til Sverrig, og Kofød lover ham at bringe ham under engelsk Convoi til sin Bestemmelse; men da han styrer ham ind til Kristiansøe, saa mærker Rostokkeren at være forraadt, og kaster de rette Skibspapirer ud af Kahylvinduet, hvilke dog bleve reddede af Kaperen. Ved at undersøge Baglasten skal man have stødt paa Kasser og Foustager under samme, saa at Skibet heller ikke er blot baglastet. Formodentligen vil dette give Anledning til at undersøge paa sit Sted, hvorledes Rostokkeren kunde faae de omtalte Papirer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Trondhiem den 10 Junii. Den eneste her fra Trønd hiem udrustede Kaper, under Commando af Maaneds lieut. Richelien, har taget 2 rigtladte Priser, og bragt dem ind til Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Fladstrand, den 15de Septbr. Kl. 3 i Gaar Eftermiddag blev hertil indbragt ved Kaperen Bonaparte, ført af Capitain Peder Fakkenberg, 2de svenske Jagter og 2de dito aabne Baade, lastede med Stykgods. Priserne bleve tagne i en svensk Skiergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Aalborg, den 29de Septbr. Den 13de og 15de d. M. har Capitain Kock atter indbragt hertil til nærmere Undersøgelse, en dansk Brig med Passagerer, kommen fra London og destineret til Kiøbenhavn; og en baglastet dansk Galease, kommende fra Plymouth, ligeledes bestemt til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Den 17de Septbr. indbragte Kaperfører Schatten, fra Randers, hertil en Galease med Steenkul, tagen under Niddingen ved Sverrig, hvor Folkene vare flygtede fra samme Prædi kanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Prædikanterne paa 15de Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Fr. Provst Bechmann. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahusen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Udenlandsk. (Slutningen af Moniteurens Fortælling over Beqvenhederne i Spanien.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
J Bajadoz dræbte Jnsurgenterne deres Gouverneur, Grev Tørre de Fremo med Stokkeslag og Knivstik, har Liget til hans Gemahlinde og stak Palaiet i Brand. J Valladolid havde man ligeledes den umenneskelige Gruesomhed at myrde General Ceballos for hans Kones og Børne Øine. J Corunna og Ferrol brændte og plyndrede man, og Jnsurgent Generalen Cuesta vilde overgive de anseeteste Mænd i Kongeriget Leon, der vare faldne i hans Magt, til Bøddelens Hænder. Allevegne bødede Mænd, der ved deres Embeder, Dyder og Formue hidtil havde været almindelig agtede, med Livet for deres forgiæves Forsøg at standse Uordenerne. Allevegne oprettedes Jnsurrections=Committeer og Juntaer, som bemægtigede sig de offentlige Kasser, og udbredte de største Rædsler over alle Velsindede. Ministrene, den Madrider Junta og Regieringscommissionen anvendte alle Forsoningsmidler; men deres Bestræbelser vare frugtesløse og kunde ikke virke paa fanatiske og uvidende Mennesker, som vare forledede af Overtroe og List, og nu blindt hen overgave sig til Magtens og Plyndringens Tillokkelser. Denne oprørske Giæring var en følge af den forrige svage Regiering. For at ende Uordenerne og giøre Jndtryk paa de Jldesindede maatte man gribe til Vaaben. Marskal Bessieres lod først adskillige Detaschements rykke frem, som overalt uden synderlig Møie vandt betydelige Fordeele. General Verdier indtog Logronno, afskraffede Anførerne for Jnsurgenterne, og befriede de fornemste Jndvaanere, som disse havde sængslet. General Frere lod Segovia opfordre; Jnsurgenterne fyrede med Kanoner paa Parlamentairen, unen flygtede siden ved første Angreb, og lode 30 Kanomer i Stikken. General Lasalle adspredte med 5000 Chasseirer til Hest 6000 Jnsurgentere ved Torqvemadan, og marscherede, efter at denne lille Bye var stukket i Brand, med Palencia, der strax underkastede sig, og blev afvæbnet. Herpaa rykkede han mod Valladolid, hvor Generalcapitain Cuesta havde stillet sig i Spidsen for de Misfornøiede. Efter en halv Times Fegtning flygtede disse til alle Siller, og de Franske marscherede ind i Byen iblandt en stor Folkemængde, der havde fortient en alvorlig Straf, men som man høimodigen nøiedes med at afvæbne. General Ducos besatte St. Ander, og saaledes havde Tropperne hender Marschal, Bessieres i faa Dage taget 30 Kanoner - og 50,000 Flinte, og tilveiebragt Rolighed i en vigtig 2 Deel af Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Jmidlertid vare Urolighederne ogsaa udbrudte i den sydlige Navarra og i Arragonien. General Lefebre med de volske Lanzedragere adspredte ved Tudi la en Jnsurgenhob, og gik for Sarragossa; ingen Sted fandt han betydelig Modstand. Han forenede sig i ned General Verdier og indstuerede og beskiød denne Stal. Ogsaa i Catalonien, hvor General Dubesme kommandeerte, var Opstanden udbrudt, men Jnsurgenterne uden synderlig Modstand allevegne slagne og adspredte. Dog Jnsurrectionen lignede en Hydra, hvis Hoveder immer voxte ud paa nye; den var neppe dæmpet etsteds, før den udbrød et andet. Generalerne Goullus, Bessieres og Lecchi maatte snart angribe en nye Jnsurgentmasse; de erobrede deres Batterie ved Molinos de Re, og forcerede Overgangen over Lobrega Floden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Nu begyndte Kongeriget Valencia at insurgere. General Montey drev de Misfornøiede for sig lige ind i Hovedstadens Forstæder, erobrede 20 Kanoner og tilføiede. dem flere betydelige Nederlag. Men Staden selv kunde ikke tages ved et Coup du main, Moncey leirede sig da for samme, samlede sit Beleiringsartillerie, og var i Begreb med at angribe Valencia, da Tildragelserne i Andalusien gav ham en anden Bestemmelse. Jmidlertid havde Jndvaanerne i Cuenca forgrebet sig paa en fransk Officeer og nogle Soldater. General Caulincourt gik imod dem, slog dem, og lod Staden, der var forladt af fine Beboere, plyndre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
General Dupont var allerede i Slutningen af Mai brudt op fra Madrid til Andalusien, der ogsaa var i Giæring. Ved den lange Broe ved Alcolea, der blev forsvaret saavel af Artillerie, som Jnfanterie, stødte han først paa Fienden, slog ham, frat og ham alle Kanoner og og hom ind i Cordova, hvilken Stad blev indtaget med Storm. Et fransk Detaschement borttog ogsaa Slottet og Staden, Jaen, samt en udenfor samme anlagt forskandset Leir. Jmidlertid havde 3000 Kontrebandlers besat Sierra Morena, og afskaaret Dupont Communicationen med Madrit. Hertugen af Rovigo, der efter Storhertugen, af Bergs Afreise førte Overcommanden, afsendte Divisionerne Wedel og Gobert mod disse Biergegne. At see, angrige og slaae Fienden, var kuns et Øiebliks Værk, og Dupont trak disse Tropper til sig, og var, saaledes førstærket, i Stand til, om ikke at underkaste sig hele Provindsen, saa dog at være uden al Fare. Saadan var Tingens Stilling den 20de Julii, da Kongen af Spanien holdt sit Jndtog i Madrid. Allevegne vare Jnsurgenterne adsplittede, og Sarragossas, Beleiring havde god Fremgang. Den 4de August i Dagbrækningen erobrede de Franske 2 Porte med Storm, og efter flere Dags mordiske Fegtninger vare de Herrer, over denne ulykkelige Stad, der ved Bomber og Jldebrand næsten er lagt øde. Man saae her Munke, som Capitainer og Oberster at sægte i Spidsen af Jnsurgeuterne. For denne Erobring avancerede Brigadegeneral Lefebure til Divisionsgeneral, ligesom og en stor Mængde Olsicerer og Soldater ved denne og andre Leiligheder ere blevne forfremmede, eller have faaet Æreslegionens Orden til Løn for deres udmærkede Tienester. Jmidlertid have den hele spanske Liniearmee tage Deel i Jnsurrectionen, og de Tropper, som vare i Madrid, St. Sebastian og Barcellona, vare deserterte, og gaaet over til Jnsurgenterne. De Franske havde biet for længe med at afvæbne dem, og Erfaring beviste det Skadelige i denne Høimodighed. Man erfarede snart, at et Korps af 35000 Mand med 40 Kanoner vare samlet ved Benevente, og at Engelske Commissarier og Officerer, samt alle spanske Fanger fra Engeland der vare kjendelige ved de røde Uniformer, Englænderne havde givet dem, befandt sig ved samme. Med 12000 Mand gi Marschal Bessieres mod denne Fiende, og traf ham den 14de Julii paa Høiene ved Medina deel Ris Secco i Kongeriget Leon, og her forefaldt en af de betydeligste Affairer i hele Krigen. General Mouton indtog Medina med Bajonetten; Fienden blev fuldkommen slagen, tabte alle sine Kanoner, 10000 Døde og 6000 Fangne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
En engelsk Oberst, der som Commissair var tilstæde, havde visselig før Slaget salveret sig til Lugo. Ved Forfølgelsen giorde Bessieres en stor Mængde Musketter, Krudt, Patroner a. til Bytte, drog den 20de ind i Zamora og den 26de i Leon, som underkastede sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Ved denne vigtige Seir var det nordvestlige Spanien. bragt til Rolighed, og Forbindelsen med Portugal sikret, og alle disse Fordele i Forbindelse med Kongens Ankomst til Madrid, lode haabe en lykkelig og hastig Ende paa de Spanske Anliggender, da General Dupent efter en Række af Begivenheder, dem Moniteuren ikke vil beskrive, saasom de maae vorde en Gienstand for Undersøgelser og Forhører, begik den tredobbelte Feil, at han ikke allene lod sig afskiære Communicationen med Madrid, men hvad endnu var værre, lod sig skille fra de Totrediedeele af sin Magt, der kuns var 6 Lieues borte fra ham, og endelig med den øvrige Trediedeel den 19de Julii i en ufordeelagtig Stilling, efter en forceret Nattemarsch indlod sig i Fegtning med Fienden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Der gives, siger Monitøren, kuns faa Exempler paa en saadan mod alle militaire Grundsætninger stridende Opførsel. Denne General, der ikke forstod at anføre sin Armee, viiste siden i Underhandlingerne endnu mindre borgerlig Mod og Duelighed. Liig Sabinus Titurius lod han sig ved Grillenfængerie drage ind i sin Fordærvelse, og ved en anden Ambiorixis List og Bedrag føre bag Lyset; men, lykkeligere end vore Soldater, døde de Romerske med Vaaben i Hænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Ved denne uventede Efterretning, der endnu fik større Vigtighed ved det Mod, den indgiød Jnsurgenterne; ved Beretningen om flere Landgange, hvormed Englænderne truede Galliziens Kyster, og endelig ved den trykkende Hede, der paa denne Aars Tid hindrede Bevægelsernes fornødne Hurtighed, bevægedes Kongen til at koncentrere sine Tropper, og opstille dem i mindre hede Egne, end paa Nyecastiliens Sletter, hvor de tillige kunde gande en reenere Luft og nyde et sundere Vand. Kongen forlod Madrid den 1ste August, og hele Armeen drog i Forfriskningsqvarterer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-21
Jnsurgenterne vare den 20de August endnu ikke rykkede ind i Madrid; og syntes at være geraadede i Uenighed. Kongen var den 22de i Burgos, og udsendte Streisecorps kunde paa 10 Miles Distance ingen Fiende see. Alle fornuftige Mennesker see med Smerte, at Engelland erholder den sørgelige Fordeel, at vække en Borgerkrig i Spanien, hvis Udfald ikke kan være tvivlsom. Men, hvad formaaer den høiere Klasses Fornuft og Jndsigt over et hvidende ved Fanatisme, allehaande Konster, og udenlandske Bestikkelser vildledet Folk, Videre beretter Monitøren, at General Dubesme igien er rykket ind i Barcellona, for at forsvare denne vigtige Stad; at engelske Krydsere have kastet nogle Agentere i Land ved Bilbao, som have oprørt denne Stad; hvorpaa General Marlin med 2 Regimenter Jnfanterie og 2 Eskadroner angreb samme, erobrede 2 Klostere med Storm, og afvæbnede Jnsurgenterne blot med Tab af 3 Døde og 12 Saarede. Havde General Dupont (der efter den Pariser Journals Sigende nu skal være ankommen til Rochefort) holdt sine Tropper sammen, kunde han uden Møie have overmandet Jnsurgenterne, hvis hele Styrke kuns udgjorde 20000 Mand. Deres Hovedarmee var den, Marskal Bessieres slog ved Medina deel Rio Secco. J Almindelighed forsvare de sig bag Mure og i Husene; i aaben Mark derimod holde de sieldent Stand. Til Slutning hedder det: "Alt hvad engelske Blade have meldt om Begivenhederne i Spanien er falskt og urimelige. Engelland veed vel og, hvad det tør love sig af sine Anstrængelser; hvis Øiemeed er at sætte Spanien i Urolighed, for siden at bemægtige sig en eller anden Besiddelse, som bedst convenere det.