Københavns Adresseavis, 1770-05-07
Med indløbne Efterretninger haves den behagelige Tidende: At Det Kongel. Danske Asiatiske Compagnies Skib Kongen af Dannemark kaldet; og førendes af CapitanDiren, var lykkelig og vel arriveret den 2 April sidstleden til Cadix. Snedker=Laugets Svennes Optog, gik for sig (som i forrige Blad blev meldet) i Dag saaledes: Første Tog. 1. Foran for Toget kom en flyvende Mercurius, som et befalet Bud, hvilken gjorde Anmeldelse for Toget. - Den ne Mercur var paa Hovedet og Fødderne ziiret med Vinger, og bar i den ene Haand en omvunden Slange og i den anden Haand et Brev. 2. Et Chor Musikantere. 3. En Formand som forestillede en Major, med en blank Kaarde. 4. Ligeledes en Svend som forestillede en Capitain, med en Spadvn i Haanden. 5. Derefter en Svend med en Maalestok 6. En Fahn Junker med Amts Fahnen, hvorudi Snedker Teignet saaes. 7. Tvende Svenne som gik foran for Skildtet i anstændig Dragt, udi den ene Haand bare en Herolds=Stav, hvorpaa Snedkernes Teign saaes. Og bleve disse de, som ved Skildtes Ophængelse udtalte en Oration. 8. Tvende Svenne, som bare den Tegning hvorefter Skildtet var bleven forfærdiget. 9. Skildtet, som blev baaret af 12 Svenne i anstændig Klædedragt, hvorefter fulgte 12 Svenne til at afløse. 10. Et Tog Svenne som gik Parviis, bare Verktøyet, og havde i Hatten blaae Fiædre som af Høvlespaaner vare forfærdigede. 11. Derefter kom en Hyrde og en Hyrdinde, hvilke begge venlig skiertede med hverandre, og forde i Hænderne smukke med Baand udpyntede Hyrde=Stave. 12. Derefter fremkom en liden Cupido med et Kogger, fuldt af Pille over Skulderen, førende i Haanden en Bue, af hvilken han undertiden udskød en Piil i Luften. Her præsenterede sig de 4re Aarsens Tider; de 2de første udi Fruentimmer og de 2de sidste udi Mands=Dragt. 13. Foraaret, klædt som en Jomfrue, udpyntet med Blomster, bærende udi Armen Overflødigheds Horn, og smykket med omvundne Blomster om Livet og en Krands af Blomster paa Hovedet. 14. Sommeren, klædt som et Fruentimmer, prydet med Blomster og Ax, bærende en Hvede=Neeg under Armen, i Haanden en Høst Zegel, og paa Hovedet en Soelhat, 15. Høsten, som har omkring Hovedet og Livet en Krands af Viin Ranker med paa hængende Viindruer, udi den ene Haand en forgyldt Pocal med Viin og i den anden Haand, en Frugt Kurv. 16. Vinteren, klædt i en lang Pels, en forret Hne paa Hovedet og et langt Skiæg, bærende et Fyrfad med Kull, i Haanden. 17. En Svend med en Maalestok i Haanden, som slu tede det første Tog. Andet Tog. 18. En Svend som Officier, med en Spadon udi Haanden, som forde det andet Tog. 19. Herefter kom en Svend med en Maalestok i Haanden. 20. En Fahn=Junker, som har en af røde og hvide, Høvlespaaner flettet Fahre, hvor i Midten faaes Snedker Tegnet. 21. Derpaa fulgte en Svend som opforde Archiccturen, bærende i Haanden en Zirkel. 22. Tvende Mester=Sønner med Matheematiske Ridse Jnstrumenter. 23. For at vise hvor nødvendig det er for en Snedker, at kunne giøre et Udkast eller Afrisning for sit Arbeyde, saa fremkom 2de Svenne med et Rids Bret, hvorpaa fandtes tegnet alle 5 Skuler efter deres Orden udi Perspectivisk Rids, saaledes, at de forestillede en Triumph Bue. 24. Bag efter denne Afridsning forestilledes Architecturen efter de 5 Sanlers Orden. Tilligemed den for hver Saule af en Mester=Søn frembaarne Rids, kom bag efter de dertil forfærdigede Sau ler, enhver efter sin Oprindelse og Liigning, som udi en Orden baaredes af Svenne, der vare klædte ligesom Mester=Sønnerne. Disse gik i følgende Orden; 24. En Mester Søn i Spansk Bonde=Dragt, som bar Ridsen paa den Toscaniske Saule. 25. Den Toscaniske Saule, som kaldes efter Tuscos, hvilken var de Tydskes første Regent, hidstammer fra Grækenland. Da denne er den stærkeste og i alle Leede større end de andre, saa lignes den ved Styrken, og blev baaret af en Svend i Spansk Bonde Dragt. 26. Ridsen af Doris Saule, som bares af en Mesters Søn, klædt med en blank Harnisk. 27. Doris Saule, hvis Herkomst er fra Asia, og har sit Navn af Fyrsten Doro, som regierede Achaja; des Aarsaa, og da den næsten ligner den første udi Styrke, men dog noget subtilere i Leede og Deeling, saa bliver den lignet ved en Krigsmand, og den Svend som har den, var iført et fuldkommen blank Harnisk. 28. En Mester=Søn udi halv Fruentimmer= og halv Mands Dragt, som har Ridsen paa den Joniske Saule, 29. Derpaa fulgde den 3die Saule Jonica kaldet, hvilken af Athenienserne er helliget til Gudinden Dianæs Tempel, der Aarsag og den Svend som har den, i visse Maader lignede et Fruentimmer i Skiønhed og Dragt; og er at bemærke: at denne i Hensigt til de 2de foregaaende var svagere i Leedene og fiinere i Gesimserne. Han var iført halv Fruentimmer= og halv Mands=Dragt 30, Den Corinthiske Suules Rids, som blev baaret af en Mester Søn, klædt i Ramansk Jomfrue=Dragt. 31. Den 4de Saule Corinthica, hvilken, efter Vitrunii Beretning, skal have sin Oprindelse fra Corinth, og da den viser sig behagelig i alle dens Leede, saa lignes den med Billighed en deylig Jomfrue, des Aarsag og den Svend som bar den, var klædt i Romansk Jomfrue=Dragt. 32. En Mesters Søn, som bar Ridsen paa Saulen Composita, klædt i Romansk Dragt. 33. Den 5te Sanle Composita, en Sammensætning, som har sin Oprindelse fra de Romere og har faaet dens Navn efter en udstrakt Slange; Den er i Henseende til dens Fiinhed og Skiønhed Corinthica meget liig, ikkun alleneste, at den i Hensigt til Capitælets Udprydelse er noget forskiællig, des Aarsag og den Svend som bar den, var klædt i Romersk Mands Dragt. 34. Derefter kom 2de Vildmænd, disse forde imellem dem en Æres=Pyramide Hans Kongelige Majestæt allerunderdanigst tilegnet. Denne Pyramide var ziret med Hans Kongelige Majestæts og Hendes Majestæt Dronningens Navne, hvorover saaes den Kongel. Krone, Scepter og Sværd, derunder det Kongelige Vaaben for Kongerigerne og Provintzerne. Paa Postammentet saaes dandsende Genier med Blomsters befæstning, som forestillede Amtets Glædeover den Beskyttelse, som de under Hans Majestæts Regiering allernaadigst nyde udi Hans Majestæts Riger og Lande. 35. En Portal som bares af 8te Lære=Drenge, og bleve af 8te andre Lære Drenge afløste. Disse vare alle iklædte hvide Veste, blaae Forklæder, og Straahatte paa Hovedet. 36. Et Tog Svenne som git Parviis og bare Værktøyet; J Hatten havde de røde Fiædre gjort af Høvlespaaner. 37. En Svend som bar en Maalestok i Haaaden og sluttede det andet Tog. Tredie Tog. 38. Et Chor Musikantere. 39. En Officier med en Spadon i Haanden, som forde det 3die Tog. 40. En Svend med en Maalestok i Haanden. 41. Tvende Fahn=Spillere med blanke Kaarder i Haanden. 42. En Svend som baer Spill Fahnen. 43. De 2de Secundanter ved Fahnen, den ene klædt i Jæger=Dragt, som baer Pistoler, og den anden klædt i Løber=Dragt. 44. Efter disse fulde 4re Svenne som vare øvede i Fægtnings=Kunsteen, saavel med Sværde som Rapiers. Disse visede deres Exercitier paa de fornemste Stæder her i Staden. - De vare iførte en læt Klædedragt, og førde med sig 4re Svenne, som ligeledes bare blanke Kaarder. hvilke dem ved hver Fægtning bringede fra hinanden og derved vare Secundanter. Hvorefter fulgte fire Svenne efter hinanden, som ginge fremfor Laugets Lade og forestillede de 4re Verdens Dele, for dermed vise, at Svennene, baade Jnden og Udenlandske, her saavel som i alle andre Verdens=Deele, hvor de fremkommer, maae fremstille sig for Laden. 45. Europa, forestillede en Dronning med en Krone paa Hovedet, og bar i den ene Haand et Scepter og i den anden en Tempel. 46. Asia udi Tyrkisk Dragt, med en Tyrkisk Sabel, Kogger, Piil og Bue. 47. Africa, som forestilledes ved en gandske sort Mohr hvilken har i den ene Haand et forgylt Kaste Spyd som han svingede rundt omkring, og har i den anden Haand et Kogger fuld af Pile. 48. America, klædt som en Mohr, men af forteguul Hud, med en Hue og et Skjort af alle Slags Fiædre, bar paa den venstre Arm en Skiold, og udi den høyre Arm en forgylt Strids=Øxe. Derefter om Retfærdighed og Fred, som blev fremført foran Laugets Oldermand, hvormed betrignedes: at Laden alle Steder er bestemt som en Rettesnor for Haandværkets Artikler, hvorefter enhver skeer Ret, og at det ved deres Forsamlinger og Paalægge gaaer fredelig til 49. Retfærdighed, hvide Klæder, har i den ene Haand, en Vægtskaal og i den anden Haand et Sværd, omvunden om Hovedet med et Baand. 50, Næst efter kom Freden i hvide Klæder, med en PalmeGreen i den høire Haand, og en Krands omkring den venstre Arm samt en Laurbær=Krands om Hovedet. 51. Herr Oldermanden og de Herrer Lade=Mestere. 52. De 2de Lade=Svenne med forgylte Nøgler. 53. Laugets Lade, som haares af de afgangne Lade Svenne, hvoraf 4re bare Laden og de andre 4re, som afløsede gik ved Siden af Laden med flammede Sværd; Foran ved Laden stoed en Figur, som forestillede en Svend ved sin Høvlebænk i fuld Arbeyde. 54. Bag efter Laden kom de 2de bestemte Skaffere med Skaffer=Stokke i Haanden, og med Flædre i Hatten af farvede Høvlespaaner. 55. En Svend med Velkomsten af Sølv, ziret med dens tilhørende Skildter. 56. Tvende Svenne med Sølv Beggere. 57. Atter 2de Svenne med Sølv Beggere. 58. Et Tog Svenne som bare Værttæy, og havde i Hatten hvide Fædre gjort af Høvlespaaner. 59. Herefter kom en Svend med en Maalestok i Haanden som slutter det 3die Tog. Fierde Tog. 60. Et Chor Musikantere. 61. De 2de Deputerede Mestere. 62. En Officier med en Spadon i Haanden, som opførde det sidste Tog. 63. Herefter fulgde i sin Orden, den, som skulde erklære Han bar i Haanden. de nu udlærte Drenge som Svenne. en Zirkel. 64. Tvende Mester Sønner, klædt i Jomfrue Dragt, hvilke forestillede Ungdommen. Disse bare saa mange Krandse, som nu her findes Udlærte. 65. Derefter fulgde disse Udlærte, som Dagen derpaa skulle giøres til Svenne. 66. Derpaa fulgte Styrken, som forestillede den Mandlige Alder, klædt i Romersk Dragt, og bare paa Skuldrene Skaftet af en Saule. 67. Tvende lystige Personer i Spansk Bonde Dragt, som forestillede en Bonde og en Bonde=Kone. 68. Tvende Officierer, hver med en Spadon i Haanden, hvilke sluttede Toget. Herpaa fulgte 2de lystige Personer, som vare bestemte til at giøre Plads, og vare iførte Harleqving=Dragt.