JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Udenlandsk. Frankrig. For alle Postmæsterne paa den hele Route fra Paris til Boulogne, er det bekiendtgjort at den første Consul agter og kort Tid at reise til Kysterne. Jmidlertid bersker under hans Ophold heri Paris en stor Virksomhed i Departementet for de udenlandske Affaires. Man bemærker at siden Oberste Poultres Ankomst fra St. Petersborg, synes det som Grev Markofhar opsadt sin Bortreise. Jmidlertid sige dog nogle Blade at han alt har anholdt om sine Passer til Afreisen. Man bemærker end videre: At Grev Markof paa en 8te Dages Tid, tilligemed Marqvis Lucchesini og den Keiserlige Ambassadeur Grev Cobenzi, har havt flere Conferenter med Ministeren Talleyrand, og at Ministeren strax efter hver Conferences Endelse, har havt Andien hos den første Consul. Men alle disse Conferencer med Ministeren svækker dog ikke det ringeste Udrustningerne mod Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Efterat de engelske Skibe paa nogen Tid formedelst Stormen havde maattet forlade Farvandene ved Boulogne, saae man dem igien talrigere den 6te Decbr. Linieskib, 2 Fregatter, 1 Brig, 1 Cutter og 4 Bombardeergalioter. Kutteren kom, den 6te Dec. paa Recognoscering lige ind paa Rheden; men Briggen som fulgte den, løb paa Grund paa Spidsen af Grenet. Fienden satte strax nogle Schaloupper ud for at redde Mandskaber, men Skibet blev i vor Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Ved Øen Nourmoutier er forulykket en engelsk Fregat, af hvis Besætning kun 20 Mand bleve reddede. Saaledes har og mellem Calais og Gravelines 6 neutrale Skibe lidt Skibbrud, hvoriblandt var et Americansk med mange Passagerer. Dette Skibe Ulykke blev bragt til det høiste, ved at Engelænderne stak Skibet i Brand. Americanerne bleve saameget mere forbittrede derover, som de havde Haab om at faae Skibet igien flyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
J heie Belgien foretages nu i Følge den første Consuls udtrykkelige befaling, en stræng Eftersøg, ning efter Desserteurerne i deres Tilflugtstæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Den 5te Dec. blev Georg Frantz Friederich Magnus Bülow, for Frønten af Leiren ved Ostende, dømt som overbeviist Spion, til at skydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Engeland. J Følge en Kongel. Befaling, maae alle Officerer i hele Kongeriget som ikke henhører til noget særdeles Regiment, i Tilfælde af en fiendtlig Landgang, strax indfinde sig hos Overofficeren i det District som de boer i, og alle Generalspersoner, som ikke ere ansatte ved Staben, skal strax indsende deres Adresse til Generaladjutanten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Den 6te Decbr. blev affærdiget en Expresse med befaling til Sørofficererne i Deptford og Woolwich, at alle Skibene i disse Havne skulle holde sig beredte til at stikke i Søen. hele Kysten ved Dower, er ei allene besadt med en Linie regulaire Tropper, Landmilitz og Volontairer, men alle Steder, hvor Fienden kan giøre Landgang, er endog forsynet med Batterier og Artillerie. Gang stierne som Snighandlerne, for at indbringe deres Contrebande, har banet sig over Klipperne, ere gjorte saa ubrugelige at kun een Mand af Gangen kan komme frem paa dem. Lootsbaadene og Fiskerfartøierne ere omskabte til Kanonbaade, hvoraf hver fører en 18pundig Karonade, og 50 saadanne ligge ved Dover, som i en Tid af en halv Time kan blive be sadte af erfarne Matroser. Mellem Margate og Dunet Signal kan være samlede inden faa Timer. De genes ligger endnu 200 saadanne Baade, som paa res Kanoner ligge paa Landet og ere mærkede med Baadenes Nummer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Den til Jrlands sydlige Kysts Bedækning bestemt Flaade under Admiral Caldet bestaaer af 10 Linieskibe og 10 Fregatter. Derforuden krydser paa den vestlige Kyst en betydelig Flaade, saa at, hvis den de end skulle undgaae Admiral Cornvallis Aarvaagenhed, vil den dog finde en tilstrækkelig Modstand paa den Jrlandske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Blandede Efterretninger. Man fortæller følgende Anecdote om den første Consul som sandfærdig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Under hans Ophold i Boulogne mærkede han at Skuddene fra et Batterie der, ikke rækkede langt nok, og befalede derfor Kanonererne at lade med en større Qvantitet Krudt. Dette skede, men Bombarderen frygtede for, at Mørseren ville springe. Strax tog den første Consul Lunten, fyrede Mørseren af, og Bomben søndersplittede den engelske Fregats Mast. Et Skib med 70 eng. Misdæderinder, som vare bestemte til Botanybay, strandede for kort Tid siden ved Amble. teuse. Man bragte Besætningen og de 70 Engelanderinder i Land, der bleve ganske henrykte over den gode Modtagelse som de fandt hos Soldaterne af den 3die Division.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Fyrværkeriekunsten bliver nu og gjort anvendelig ved de store Tafler i Frankrig, og det paa Opsatserne som tiener til Ziir. Disse som blive antændte ved en næsten usynlig Lunte, sætter Øine og Næse, ved en vellugtende Jld af alleslags Farver, i den behageligste fornemmelse. De mod Loftet stigende og nedfaldende Funker ere ganske uskadelige selv for Damernes Klæder. Et i Paris trykt Skrift, søger at bevise, at de blotte Forsvarsanstalter koster Engeland hver Minut 10 Guineer, da Frankrigs Udgifter, selv med Kanoneerbaadenes Bygning og den mod Engeland bestemte Armees Lønning ikke er større, end de vare i Aaret 10, da den franske Armee stod paa Fredsfod. Som Beviis anføres, at Kanonbaadenes Bygning bestrides ved Subskription, og at der til den franske Armees Betaling ventes anseelige Summer fra Spanien, Portugal &c. Den italtenske Republik lønner 25000 Mand, og giver desuden en anseelig Pengesum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Bekiendtgiørelser. Nytaarsgave for 1804, en Samling af Selskabs- og andre velvalgte Sange, er nu færdig fra Pressen i Aarhuus, og faaes tilkiøbs: J Horsens paa Postcontoiret og hos Hr. Bogbinder Frydensberg; i Randers paa Postcontoiret og hos Hr. Bogbinder Cortzen; i Schanderborg paa Postcontoiret; i Genaae hos Hr. Bogbinder Ramshardt og i Aarhuus paa Bisper og Adresse=Contoirerne, indbunden for 2 Mk. Exemplaret. N. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Nytaarsgave for 1804 af Hofboghandler Poulsen, kan faaes heftet for 1 Rdr. paa Bispeconret hos Kiær. Paa Postressen fra Colding til Randers fra den 13de til den 15de Decbr. sidstl., er fra Postgodset bortkommen en Paque med Bøger, mærket med HB. I. vægtig 43 Pund, indsvøbt i Baklærred sendt fra Kiøbenhavn, og tilhørende Boghandler Hr. Just i Wiborg. Dersom samme skulde findes, eller allere de været funden paa Veien imellem førstnævnte Steder, iberegnet Skanderborg Vei mellem Aachuus og Horsens, ombedes at aflevere samme paa det nærmeste Postcontoir, imod at erholde en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 5te d., som er læst i Randers Byes Oberret den 7de, og ved Byetingsretten den 12te Dito, indkalder jeg som Executor Testamenti i afdøde Jomfrue Dorthea Christine Sørnsons Stervboe, sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle dem der maatte have noget at fordre efter bemeldte Afdøde; ligeledes indkaldes og den afdødes Testamentariske og fødte Arvinger, for lovlig at legitimere deres Arveret; efter Loven; til Oplysning meldes, at en Carl Friderich Langballe, som efter Døbeseddel er fød af en Else Christensdatter Møller i Kaaber Mølle, og døbt i Dronninglunds Kirke i Wensyssel den 7de Trin. Søndag 1785, er testamenteret 500 Rdr., samt at Jomfrue Sørnsons forhen afdøde Fader Martin Sørnsyn, der i mange Aar tiente som Regiments=Feldskier ved Jydske Regiment lette Dragoner, skal være fød i Haderslev, og muelig der efterladt sig Familie; hvilke saavelsom Carl Friderich Langballe, der og skal have staaed i Lære hos en Bødker i Aalborg, ville paa lovlig Maade ligitimere sig saasnart muelig, enhver skal skee den Ret Lovene fastsætter. Randers, den 27de December 1803. J. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Til behagelig Efterretning for de Herrer Udenbyes Medlemmer i Kronprindsens Klub mældes: at Löverdagen den 28de Januarii førstkommende bliver Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens Födsels- og Selskabets Stiftelsesdag, höitideligholdt paa Klubben ved en Concert af Instrumental- og Vocal-Musik, hvorved opføres, en Cantate og holdes en Tale, til Slutning bliver Spisning og Bal paa Raadstuen. Selskabet, forsamles om Eftermiddagen Kl. 4 paa Klubben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
De Herrer, som herudi önske at deeltage, ville behage at melde sig hos Klubværten, inden den 20de samme Maaned. Kronprindsens Klub i Aarhuus, den 24de December 1803. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Den 2de f. M. er ved Døden afgaaet, forhen afgangne Niels Joh. Biødstrups Enke, sal. Else Sørensdatter, her i Byen, som efter allernaadigste til hende udstædet Facultas Testand af 11te Martii 1791 og hendes vedheftet Disposition af 23de f. M., haver indsadt mig, til hendes Universel Arving og ved samme paalagt mig, efter hendes Død at udbetale til Efterskrevne hendes Arvinger, den af hende bestemte Gave saaledes: 1) Til hendes Broderdatter Zidsel Jensdatter gift med Muursvend Jens Laursen i Schanderborg, 30 Rdr. 2) Til hendes Broder Michel Sørensen Vægters 2de Døttre. a) Maren Michelsdatter, gift med Matros Jens Jyde her i Byen (som begge skal være døde, og skal have efterladt dem Børn; men hvor de ere vides ikke, 30 Rdr. b) Ane Marie Michelsdatter, gift med Grenadeer Hans Ditlev Dom, hendes Opholdsted er ubekiendt, 30 Rbr. 3) Til hendes Søster Karen Sørensdatters Arvinger, som ere 2de Døttre. c) Zidsel Rasmusdatter, gift med Tømmersvend Christen Jensen Mølboe her ibid 30 Rdr. d) Ane Nielsdatter, som skal være gift med en tilforn værende Tambour, navnlig Bonas chy, men hvor hun opholder sig er og ubekiendt, 30 Rd. Tyr blive disse Arvinger herved indkaldet at møde hos Undertegnede seenest 12 Uger fra Dato, for imod lovlig Aftald at modtage det dem somom ldt tilkommende af: P. Laucentin, Aarhuus, den 17de Decbr. 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
En Støvringgaards Kloster tilhørende festeledig Gaard, i Gierlev Sogn og Bye, af Hartkorn 6 Tdr. bliver ved offentlig Auction som holdes i Gaarden den 18de Januarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bortsolgt paa nærmere kongelig Approbation, efter de ved Auctionen bekiendtgiørende og 8 Dage forinden hos Godsets Forvalter til Eftersyn bekommende Conditioner. Støvringgaard, den 15de Decbr. 1803. Trane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Hos Peder Mogensen i Horop, Tøyberg Sogn, er en fremmet Qviekalv indtagen, den havde ingen anden Mærke, uden den var rødrygget. Eieren kan faae den imod at betale Avertissementet, og øvrige Omkostninger. Fra sin Eier er bortkommen et Kobber Fyrfad til en Theekiædel. Skulde samme blive faldbuden af nogen som kunde formodes ei paa rette Maade at være kommen til det, bedes samme anholdt, og derom at give Adresse=Contoiret Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-28
Hos Rasmus Jensen Steenhugger i Wærum, er ved Jndbindingstiden ankommen en sortgieret Stud med 4 hvide Fødder, og da ingen Eier til samme endnu har meldt sig, uagtet den er oplyst ved Retten, saavelsom ved omliggende Kirkestævner; saa bekiendtgiøres saadant 3de Gange i de Aarhuus Aviser, med Tilhold, at Eieren vilde lade samme forinden dette Aars Udgang af hente, imod Forderiøns Betaling, da den i manglende Fald bliver bortsolgt ved Auction til paagaaende Udgifters Erstatning. Wærum Bye ved Randers, den 17de Debr. 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Udenlandsk. Biskop Hansen i Kristiansand har faaet Fyens Bispistol, og Domprovst Birch i Roeskilde den lollandske. Hvoraf den skal afgive 100 Rdr. til Enke Bispinden, og 500 Rdr. til Prof. Theol. Münter. Frue Bloch faaer desuden af Hs. Majest. Kasse 200 Rdr. Pension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Tabel over Skibsfarten igiennem den holstenske Kanal. for Aaret 1802. Maaned. Skibenes Antal. Marts April = = 434 Mai. = = = 469. Juni = = 483 Julii = = 646 August September. October. Rovember = = 169. December Summa 3333 Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Paa Planteren William Armstrongs Ansøgning til Kronprindsen og Generalmajor Waltersdorffs Ansøgning til Kongen i samme Anlesning, har Hs. Majestæt befalet Kancelliet at tilkiendegive Armstrong, at ifald han troer, sig berettiget til nogen Erstatning, paa Grund af den, paa have Person, efter den vestindiske Regierings Kommisions Ordre, lagte Arrest, maa det være ham tilladt at stævne Generalmajor Waltersdorff paa egne og de øvrige Medlemmer af bemeldte Kommission deres Vegne, ligefor Høiesteret; men han skal, i saa Fald, være pligtig til at udtage de forkynde Høiesterets Stævning, inden 6 Uger, fra den Dag, denne Resolution ham bekiendtgiøres, som og at denne Sag skal foretages og paadømmes ante ommes. Skulde Williem Armstrong ikke henytte sig af denne allernaadigste Tilladelse i den bestemte Tid, skal det rkke være ham tilladt nogensinde at anlægge Sag med den vestindiske Regierings Kommission, eller nogen af dens Lemmer, paa Grund af den paa hans Person lagte Arrest, saasnart den Armstrong bevilgede peremtoriske Frist er forløbet, uden at han har stævnet Generalmajor Waitersdorff, skal det danske Kancellie derom giøre Hs. Majestæt Jndberetning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
J Politievennen fortælles om et Fruentimmer i Katlebo Sogn der er saa vanfør, at han hverken kan gaae eller staae, og kun med Besværlighed kan bruge Hændernenaar hun faaer Knæerne til Stød, og desuagtet har ladet sig 2 Gange besvangre, finstegang ende af en gift Mand, og født sunde Børn. Med Pigen, som nyelig udførte det dristige Tyverie, i Roeskilde forholdt det sig saaledes: Han tiente sammesteds i Sommer og blev alt den Gang tiltalt, fordi samme Chatol var næsten opbrækket, men saasom Jntet var stiaalet, blev hun friekiendt og afskediget. Mistanken faldt nu strax paa hende; hun blev opsagt i Kiøbenhavn, hvor hun laae paa sin egen Haand hos hendes Moder, ved Eftersøgning fandt de endeel af det Børstiaalne hos hende, som hun foregav at have fundet i Farvergaden, og vilde selv anmelde det for Politimesteren. Endelig gik hun til Bekindelse at hun var Tyvinden, og Havde om Natten taget derfra til Roeskilde, og ingensteds været inde i Roeskilde uden hvor hun havde stiaalet. Hun sidder nu i Arrest og slipper ei saa let før hun siger de Medskyldige. Da hendes Hænder ei ere staarne af Glas a. formoder man med Vished, hun har flere Kammerater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Et engelsk Skib Burrows, som havde stødt paa Læs re, er gaaet til Aalborg for at repareres. Et andet, Arethusa, som stødte paa Trindelen, gik til Kristianssand i samme Ærinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Det danske Skib Kiøbenhavn, Kapt. B. J Bøye, fra Kbhvn til St. Croix, er forulykket Natten imellem 5te og 6te December ved Calais.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Kiøbenhavn har nu sin Diogenes, en Franskmand, som opholder sig i Gardergaarden og lever af at give Jnformationer i Sproget. Hans Frakke, som han ikke vil miste for en heel Klædning, skal være saa forstoppet, at den seer ud som kouleurte Kniplinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
De engelske Paketbaade, som hidtil have gaaet til Husum, skulle herefter ikkun gaae til Helgeland, hvorfra Brevsækkene skulle transporteres til det faste Land med helgolandske Fartøier, fordi de engelske Paketbaade ikke kunne beseile Hever om Vinteren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Den danske Gesandt i Portugal Kammerherre Kaas, har faaet Tilladelse paa nogen Tid at forlade sin Post, og Consul Ayres bliver saalænge Charge d'Affaires.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
J den haarde Storm Natten til Onsdag den 21de d. opkom en farlig Jldebrand i Kallundborg, som ødelagde 10 Baghuse, megen Sæd, Steenkul, Brændeveed og Kreature for Kiøbmand Fuglede, Holst og Naboe. Vinden dreiede sig lykkeligviis da Faren var størst, ellers havde upaatvivleligen en stor Deel af Byen bleven et Rov for Luen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Den 14de Det. 1802 solgtes ved Auction til Deherrer Justitsraad Thestrup og Kapten Lind, Jselings- og Rosenfeldt Hovedgaarde og Godser for 600000 Rd. Senere have disse igien til Hr. Kammerjunker Hoppe, solgt Rosenfeldt for 260000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
J Torsdags den 28de Decbr. om Natten gik en Arbeidsmand fra Aalborg ned paa Fiorden tæt ved Sundbye og tilsatte Livet. Af Uforsigtighed var han kommen for nær Færgevaagen, som endnu ikke var stærk nok tilfrossen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Aarhuus. J Anledning af Ægte Baandet knytted imellem Hr. M. Herschind og Jomfrue M. Schmidt. Yndig er den Fakkel som Hymen villig tænder og især naar dens Stof er om Kierlighed og sand Agtelse; derfor vil ogsaa eders Liv slynge sig bort som roelig Bæk; den ville stille liste sig over Anstød som den nu og da kan møde i sin Gang; ja Eders Liv vil blive riig paa Glæde og skiøn som første Dag i Vaaren. Lev glad, lev lykkelig, i dette Aar og fleer, og seent a seent vi savne Jer. .....
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Udenlandsk. Frankrig. Den første Consul var endnu den 16de December i Paris, men alt var i Beredskab til hans Reise. Hans Eqvipage var alt afsendt, og der var beordret Forspænd fra en Post Station til en anden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Den 14de December er den russiske Minister GrevMarkof afreist fra Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Borger Cuvelier i Boulogne er udnævnt af den første Consul til Commandeur for Veiviser-Corpset, ved den til Landgangen bestemte Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Blant de i sidste Avis anmeldte 6 Skibe som Natten imellem den 8de og 9de Decbr. strandede ved Calais, befandt sig det danske Skible Rolina fra Altona, bestemt fra Holland til la Hogue, i hvilket der den 9de Decbr. Kl. 11 om Formiddagen udbrød Jld. Mandskabet paa alle 6 Skibe ere reddede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Præfecterne i alle Departementer, har paa nye ind skierpet Mairerne, at have stræng Opsigt med de Reisende og deres Passer. De Engelændere som ifølge denne skierpede Befaling arresteres, skal overleveres i Militair Magt. Den bekiendte Sebastiani og hans Medskyldige Dussault, som i Wallachiet havde udgivet sig for Consular adjutant Sebastiani, og optaget Penge paa hans Navn ere den 13de Dec. dømt, til at brændemærkes og gaae 8te Aar i Slaveriet. 30 Zigeunere ere indbragte til Lyen, hvor de ere sadte i Arbeidshuset, og erholde Beskieftigelser efter deres Alder og Kiøn. Man søger Tid efter anden at rense Landet fra dette Pak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Engeland. De sidste Bevilgelser i Underhuset har fortrinlig angaaet Søetienesten og beløb sig til om, trent 11 Millioner Pund Sterling, hvori de bevilgede 100,000 Matrosers Gage og Underholdning vare iberegnede. Man paastaaer endog at disses Antal skal forøges. Mamelukchefen Elfy=Bey, giør sig nu færdig til at reise hiem, som skeer ved en Kongl. Fregat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Af den sidste Tale som Præsident Jesserson holdt ved Congressens Aabning fres de americanske Finantsers Tilstand; Følgende mærkværdige Sted i hans Tale anføres: Jntægterne i forrige Aar beløb sig til 11 a 12 Millioner Dollars. Paa Nationalgielden er i det sidste Aar betalt over 2 enhalv Million. J Skatkammeret befindes næsten 6 Millioner Dollars. Heraf er 880,000 Dollars bestemt til den første Termins Udbetaling, i Følge Conventionen med Frankrig af 3de Januarii 1802. og 2 Millioner Dollars, som man til at kiøbe Nye=Orleans for, havde udsat, gaaer nu, som i Behold havende, fra den Summa der skal anskaffes til Betaling for Louisianas Aftrædelse. Vor Nationalgield bliver ved herved forstørret med næsten 13 Millioner Dollars, men det meste deraf er betalt ingen 15 Aar, og den nuværende Nationalgield bliver afbetalt inden den Tid. Renterne af det sidste Laan, haaber jeg kan blive betalt af vore forstørrede Jndtægter, saa at vi ikke har nødig for deres Skyld at paalægge nye Skatte m.m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Tyrkiet. En Skrivelse fra Janina af 28de Sept. beretter: At den mægtige Aly Bassa i Grækenland, er med et stærk Korps Tropper trukken imod Biergkieden Kokozeti, for at erobre dette lille Land; men Jndvaanerne have fra deres Klippehuler modtaget ham saaledes, at 300 Mand, hvoriblant hans eneste Søn, hans Skatmæster, og en Hasnadar er bleven paa Pladsen, flere Personer, af høi Rang ere stærk saarede, og det havde ikke bleven en Mand tilbage af det hele Korps, hvis Bassanen ei ved en mesterlig Ritirade havde reddet sig. Ved et nyt Forsøg, med et Korps af 10,000 Mand, har han været ligesaa uhældig, og maatte trække sig tilbage med et Tab af 350 Døde og 1200 Saarede. Det kommer nu an paa, omhan vover et tredie Forsøg imod disse Biergmænd, da denne Bierg=Provinds er ham meget vigtig til sin Plans Udførelse, som skal være at opkaste sig til uindskrænket Konge over Grækenland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Man læser nu fra Tyrkiet en vidtløftig Beskrivelse overde Anstalter der ere gjorte til at fordrive Rebellen AbdulVechab fra de hellige Steder Mecca og Medina. Pachaen af Bagvad har en Armee mod ham paa 20,000 Mand, til hvis Fourage og Munitions Fremskaffelse i Ørken. 60,000 Kammeler vare reqvirerede. Desuden er den seierrige og tapre Dezzar Achmet Pacha beordret imod ham, som der og fra Egypten er beordret et Korps imod ham Man veedalt, at Vechab er fordreven fra Mecca og flygtet til Deraye, og man vil nu videre forfølge ham. J Arabien imellem Baadad og Mecca har atter viist sig en vis Addul=Azi, som Oprører. For at vinde Tilhængere prækede han Liighed og naaede derved sit Øiemed at komme frem som Erobrer. Provindsen Zaged har han bemægtet sig og allevegne udbredte han Skræk og Ødelæggelse; men Tyrdragt imellem hans Tropper har nu svækket hans Magt og man venter snart at see ham ganske undertvunget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Adskilligt. J en Skrivelse fra Hanover fornyes det Rygte, at den franske Armee snart skal rømme det Hannoverske, og en neutral Magt igjen besætte Landet. Ligeledes siger en hollandsk Avis, Den første Følge af de Underhandlinger som paa nogen Tid har havt Sted imellem et nordisk Hof og den franske Regiering, er, at den største Deel af de franske Tropper vil trække ud af det Hansverske, og da Underhandlingerne fortsættes, saa kan man vente endnu vigtigere Følger. Men uagtet alt dette finder dog de fornyede Fredsrygter ingen Tiltroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Breve fra Messina af 15de Novbr. siger: Johoniter Ordenen med Cancelliet, Archivet og Ordenens Skat, maae inden Maanedens Udgang forlade Malta. De blive bragte til Catanen, hvor Ordenens Stormester befinde sig, og hvor Augustiner Conventet bliver indrømmet Ordenens Regiering til Residence.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Keiseren af Rusland har foræret Opdageren af den nye Guldmine i de Catharinenborgske Biergværker, Etatsraad Hermann, en kostbar Brillantring. Efter de nyelig anstillede Forsøg skal denne Mine blive meere og meere righaltig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Man beregner at den nye Recrutudskrivning i det russiske Rige, formerer Landmagten med 60,000, og Søemagten med 14000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
De i Florenz med den unge Konges og Rengentindens Brystbillede prægede Myndter, fører i det latinske Sprog den Omskrift: Gud, mit Haab i min Ungdom. Fra den jødiske Banqverer Friedlænder og Sønners Contoir i Kønigsberg, er bortstiaalen 2 Punge som vare forseglede med det Kongl. Myndtsegl og hvori var 1750 Stykker nye Rand=Ducater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-31
Epidemien vedvarer endnu i Malaga, men i øvrigt er Kysten uden Fare for dens videre Udbredelse, da Regieringen har truffet meget virksomme Foranstaltninger, for at forebygge al Communication med bemeldte Stad og dens Omegn. Dyrheden stiger i Paris, en Favn Brænde koster 20 Rdr. et Pd. Oxekiød 14 til 16 Sous.