JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-10-30
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Under= og Overret, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring paa den i Assens nu afdøde Frue Eleonore Hedevig Birchs og tidligere afdøde Mand, forrige Sognepræst i Assens Doctor Theologi Carl Christian Birchs fælleds Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav fo Undertegnede, som ere befuldmægtigede til at behandle Boet; hvilket herved en videre bekiendtgiøres. Nørre=Aabye og Assens, den 16de October 1834. Birch, Benzon, Provst Amtsforvalter. Mølle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdel Fæstegaardmand Hans Hansen Kamper og Hustrue Zidsel Jensdatter af Grønnegade, samt efter Dorthe Nielsdatter, Enke efter forud afgang Fæstegaardmand Jens Jensen af Herritzler, under Bremersvold Gods, blive herved indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og legitimere deres havende Fordringer. Bremersvold, den 24de October 1834. A. Gravesen.
Berlingske Tidende, 1834-10-30
ed Proclama, som snarest muligen vil blive læst inden vedkommende Under og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Johanne Mar Thodberg af Frederiksværk, Enke efter Assessor og Bogholder Thodberg af Frederiksværk, indkaldte med 12 Ugers Varsel for Undertegnede, der, som enest og myndige Arving har taget Boet under Behandling, at fremføre og beviisliggjøre deres mulig havende Krav, hvilket herved bekiendtgiøres. Frederiksværk, den 8de October 1834. R. A. Larsen.
Berlingske Tidende, 1834-10-30
Ved Proclama af 30te September sidstleden, som er læst ved Stege Byetingsret, og snarest mueligt vil vorde læst ved den Kongelige Lands Over samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle de, som maatte have noget at fordre i afgangne Møller Stephen Albecks af Stege Østremølle og efterlevende Enke Cathrine Adeleide Møllers Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter i dette Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel fornævnte afdøde Møller Stephen Albecks Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt vare tage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved bekiendtgiøres. Stege, den 9de October 1834. C. Meincke.
Berlingske Tidende, 1834-10-30
Ved Proclama af 30te September sidstleden, som er læst ved Stege Bytingsret og snarest mueligt vil vorde læst ved den Kongelige Lands Over samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Madame Cathrine Christine Møller, fød Schmidt, og forhen afdøde Mand, Told- og Consumtionscasserer samt Postmester Simon Larsen Møller her af Stege, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter i dette Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel fornævnte tvende Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt varetage deres Tarv, under Boets Behandling; hvilket herved bekiendtgiøres. Stege, den 9de October 1834. C. Meincke. Sa Arvingerne ikke nøiagtigen har kunnet opgives i Stervboet efter KirstineLyrke Bull, fød Nass, og tidligere afdøde Mand, Dreier Peder Bull her af Byen, ligesaalidet som flere af de allerede anmeldte Arvingers Opholdssted vides, eller om de endnu maatte være i Live, saa bliver herved bemeldte Arvinger efter begge de fornævnte Afdøde indkaldte med lovbefalet Aars og Dags Varsel til at anmelde og legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Rudkiøbing Byefogedcontoir, den 14de October 1831. Schmidten.
Berlingske Tidende, 1834-10-30
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 30 – 1834 & 35. overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Pastor emeritus Frederich Carl Gram Bendsen's Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission, i Kiøbenhavn, den 27de October 1834. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1834-10-30
Jfølge Kongelig Bevilling af 23de dennes, der vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret her i Staden, indkaldes herved, subpoena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i den paa Batavia i December Maaned forrige Aar afdøde Styrmand Niels Michaelsen Backe's og efterlevende Enkes Dorothea Margrethe Backes fælleds Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for og at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 28de October 1834. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1834-10-30
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 508 - 1834 & 35. Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne forhenværende Tjener Rasmus Andersen, og tidligere afdøde Hustrue Karen Sophie Andersens fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere begge de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 23de October 1834. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1834-10-30
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hef- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afgangne Thee- og Caffeskiænker Christen Sammelsen Lildballes Boe, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for os, der som Executores testamenti behandle dette Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 20de October 1834. J. C. Søeberg, E. S. Johansen, Kleinsmedmester, Stads=Bedemand, boende i Badstuestræde No. 132. boende i Skoubogaden No. 26. st der i Midten af næste Maaned bliver afholdt Auction over endeel Løsøre, tilhørende afg. Geheime-Stats=Minister, Admiral Steen Billes og efterlevende Enkes Boe, bekiendtgiøres herved foreløbig. Kiøbenhavn, den 22de October 1834. H. C. Schønberg.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Aar 1834. No. 260. Bang, Fredagen den 31te October. med de Kongelige Den til Forsendelse.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Brevposter. privilegerede. te pontiske og Avertissenallis-Forude. Velling. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
London, den 19de October. – Den engelske Journal-Observer, anmelder i denne Tid en uendelig riig Mands Død, hvis Fader imidlertid kun var en ringe Smørhandler. Denne Mand ved Navn Charles Flover, havde som hans Fader handlet med Smør, Flæsk og andre Victualier og overfløjet enhver Medbejler i disse Artikler. Han døde i sit Huus i Russel-Square af en Jndigestion. Maaskee have faa Mennesker beværtet deres Gjæster saa godt som han, han havde tilsidst de fornemste Personer forsamlede ved sit Bord. Det gjorde han saaledes: han indbød Londons Biskop at indfinde sig hos ham med Ærkebiskoppen af Canterbury, den første kongelige Dommer med Englands Lordkantsler; han indrettede altid sin Jndbydelse saaledes, at han betjente sig af et indflydelsesrigt Navn, for at trække et endnu indflydelsesrigere til sig, og saaledes havde han den Ære, at see sin Tids mærkværdigste Mænd forsamlede ved sit Bord, Desuagtet efterlod han en Formue af 550,000 Pd. St. Dera har han efterladt sin ældste Søn 400,000 Pd., Mome. Perceval, hans ældste givte Datter 31,000 Pd., Mr. Goderin, hans anden givte Datter 20,000, to af hans ugivte Døttre hver 30,000 Pd. og hans tredie ugivte Datter en aarlig Jndkomst af 4000 Pd. St.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Paris, den 24de October. - Det er bekjendt at Englænderne gjerne opholde sig i Udlandet: saaledes leve for Nutiden næsten 5000 Englændere i Boulogne sur mern, hvilke aarlig fortære i det mindste 160,000 Pd. St. Desforuden hidkomme og afreise i Badetiden ugentlig i Gjennemsnit 700, største Deelen fornemme og rige Folk, hvorved nævnte Stads Jndvaaneres Velstand i den sidste Tid er tiltaget betydelig. En Vindmølles Vinger i Vannes greb for kort Tid siden en otteaarig Dreng i Kjolen, og dreiede ham med omkring i Luften. Det lykkedes imidlertid at standse Møllen og Drengen, Møllerens Søn, kom med Skrækken derfra.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Breve fra Bayonne af 14de dennes give nærmere Oplysning om de Rygter, som i Henseende til Carlisternes Angreb paa Bil bag vare i Omløb. Et saadant Angreb er virkelig blevet forsøgt; men det er fuldkommen mislykket. Det var ikke Zumalacarrequi, men Zavala, der ledede det. Han skal saagar have havt Forstaaelser i Staden selv. Var Angrebet lykkedes, hedder det i hine Breve, saa havde Jnsurgenterne lettere kunnet sat sig i Forbindelse med deres Venner, Torierne og Hollænderne, der bestandig understøtte dem fra Søsiden. Det var Besætningens og Borgermilitsens forenede Bestræbelser, som afsloge Angrebet. Carlisterne skulle have tabt mange Mennesker. Samme Breve udtalte atter det Haab, at Mina snart vilde drage i Feldten; hans Jldebefindende var blevet overdrevet, paastaae de, og et Tilbagefald var ikke at befrygte, i de sidste Dage rider han og befinder sig vel derved. Siden hans Udnævnelse skal Desertionen være tiltaget blandt Carlisterne. - Vaaben-Sendelserne over St. Jean-de-Luz til de spanske Jnsurgenter høre, trods alle Forsigtigheds Forholdsregler, ikke op Spanien.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
(Over Paris, den 20de October.) – Jndtil Dato har det endnu ikke villet lykkes Grev Torreno at faae det saa ofte omtalte Laan af 400 Millioner Realer afsluttet, omendskjøndt Agenter fra sex Handelshuse ere komne til Madrid, for at gjøre Tilbud i denne Anledning; thi de fordre alle 50 pCt., og paa den Maade maatte altsaa Spanien forskrive sig for 800 Mill., for at faae 400 i Hænde.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Rygtet og Don Miguels Ankomst til Spanien bliver endnu gjentaget i syd franske Blade.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Tydskland. Vien, den 18de October. - Hs. K. K. A. Majestæt har forordnet Hofsorg samtidig, for Hs. M. Don Pedro, Hertug af Braganza og Hs. Durchlauchtighed Frederik, Hertug af Sachsen Altenborg; den bæres i syv Uger. Den 16de og 17de fandt Sørgeandagter Sted i Hosborgens Kirke for Hs. M. Don Pedro.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Berlin, den 19de October. - Da Ruslands ophøiede Monarkinde ved Hendes Ankomst i Friedrichsfelde saae sin Fader, Kongen af Preussen, raabte hun: "Min Fader. Der er min elskte Fader!" ilede ud af Vognen, kyssede Hans Hænder og sank i Hans Arme. – J vor overforfinnede Tid hædre naturlige Følelser dobbelt Enhver; han staae paa det højeste, eller laveste Trin i de Dødeliges Række!
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Frankfurt a. M., den 21de October. - Ved Rhinen begyndte allerede Viinhøsten i Slutningen af September. Qualiteten kan ikke alene fuldkommen sættes ved Siden af Vinene fra 1783 og 1811, men vil sandsynligviis komme til at overgaae den. Paa intet Sted i Tydskland, hvor Druer voxe, har man hørt tale om Misvext. Alle Efterretninger fra Frankerig ere ogsaa enige i, at Viinhøsten der, saavel i Henseende til Godhed som til Mængde, langt overgaaer de forrige Aar. Ogsaa Kornarterne og Foderarterne give et rigt Forraad; dette er ogsaa Tilfældet med Frugterne. Det Sidste skriver man ogsaa fra hele Tydskland, men Enhver gjør den bemærkning, at Frugten ikke holder sig Rusland.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Petersborg, den 18de October. Jfølge de almindelige Handelstabeller, der af det russiske Departement for det Jndre blive udgivne, seer man, at Udførselen i Aaret 1833 fra Rusland til det asiatiske Tyrkie, til Persien, Chiwa, de kirgisiske Stepper, Buchhariet, Kokant, China og til flere andre Steder i det Hele beløb sig til en Værdie af 17,940,185 Rubler. Jndførslen derimod fra de samme Lande og fra Taschrent beløb sig til 23,113,701 Rubler.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Belgien. Brüssel, den 23de October. Med Hensyn til den alt omtalde successive Gjenoprettelse af Samfærdselen mellem Holland og Belgien, kunne følgende Kjendsgierninger bemærkes: Da nyelig en hollandsk Skibscapitain, Deseur, af sit Lands Autoriteter forlangte Tilladelse til at gaae over Bath, det vil sige, directe fra Holland til Belgien, gav Civil-Gouverneuren af Seeland ham den Forsikkring, at den hollandske Regjering vilde fra næste November Maaned af uden videre Vanskeligheder modtage og beskytte alle belgiske Skibe under hvidt Flag, og at man, under lige Betingelser, vilde fordre det samme af den belgiske Regjering, og endelig, at hollandske Capitainer i Belgien og belgiske Capitainer i Holland skulde betale Patentafgivten. Den samme Autoritet skal ligeledes have erklæret, at naar denne Jndretning først var truffet og antaget af Cabinetterne, skulde Sagerne forblive i Statu quoi ti Aar.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Den regelmæssige Postgang mellem Antwerpen og Breda over Westwesel skal begynde igjen, og den afbrudte Forbindelse saaledes aabnes paa nye.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
En Jndvaaner i Antwerpen har med Regjeringens Tilladelse atter oprettet en Correspondent-Forbindelse mellem Holland og Belgien, der blev aabnet den 22de d. M., og de hollandske Breve indtræffe nu igjen til rette Tid.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Jtalien. Neapel, den 10de October. Dampskibenes Antal i det middellandske Hav forstørres med hver Maaned. Der er en regelmæssig Fart mellem Marseille, Genua, Livorno og Neapel, og tvende nye Dampskibe skulle desuden endnu i Aar sættes i Gang paa samme Fart, det ene, udrustet fra Marseille med 120 Hestes Kraft, og det andet fra Neapel med 180 Hestes Kraft Tvende engelske Dampskibe gaae regelmæssig een Gang om Ugen fra Marseille til Livorno og omvendt; et sardiniskt, "Columbus gjør hver Løverdag Reisen fra Genua til Livorno, og vender om Onsdagen tilbage igjen. Tvende andre underholde en stadig Forbindelse mellem Algier og Marseille. Af trende franske Dampskibe er det ene bestemt til hver fjortende Dag at afgaae fra Marseille til Gibraltar og Lissabon, hvor det skal ankomme den fjerde Dag efter Afgangen; det andet gaaer een Gang om Ugen til Barcellona, det tredie til Toulon og til Bastia paa Corsica. J Livorno har et stort Selskab dannet sig, og Dampskibe ere byggede paa dets Regning i England og Scottland hvis Fart skal indbefatte Africas hele beboede og cultiverede Kyst lige til Ægypten og Grækenland. Reisen fra Livorno til Constantinopel skal gjøres i syv Dage, og Skibet kun standse tre Gange, for at indtage Kul.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Grækenland. Nauplia, den 11te September. Den fra den høie Port til det græske Hof afsendte Gesandt er ankommet til Hydra, hvor han holder Qvarantaine. Han blev med de største Æresbeviisninger modtaget af Hydras Eparch og af Georg Konduriottis. En senere Skrivelse melder, at Gesandten er ankommet til Nauplin, og skal være modtaget med Salutskud fra Fæstningen Palamides.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
(Over Marseille, den 12te October.) Alle Palicarer, der vare sammenkaldte i Hast, ere, med Undtagelse af Grivas's og Katzakos Corpser, atter opløste, og man har ladet dem uforstyrrede drage hjem igjen. Grivas's og Katzakos Corpser skulle for bestandig blive i Regjeringens Tjeneste, eller i det mindste saalænge Gjæringen vedvarer i det østlige MainaDe 4000 frivillige Barere ere naturligviis for faa til at vedligeholde Roligheden i Landet. Man venter derfor med hver Dag en Ordonants, der skal erklære disse 2000 irregulaire Tropper, der i det kritiske Øjeblik udviiste saa megen Jver og Tapperhed, for Landmilitair. Ogsaa andre Anførere af det constitutionelle Partie have tilbudt Regjeringen deres Tjeneste og deres Palikarer, f. Ex. den tappre Kitzos Tavellas, en af Missolunghis heltemodigste Forsvarere, som endnu for for siden sad fangen i Nauplin, som en mistænkelig Person.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Videnskabelige Efterretninger. Hr. Sudre, som i Frankerig ansees for det musicalske SprogtOpfinder, har for nyelig i Paris afholdt en offentlig Forelæsning, hvorved en udvalgt Samling af Kunstnere var tilstede, Efterat have meddeelt de forskjellige Commissioners Beretninger, som havde været sysselsatte med at undersøge hans Fremgange maade, gjorde han flere Forsøg, som alle kronedes med fuldstændigt lykkeligt Udfald. Ord og hele Sætninger, som i alle Sproopgaves af de forsamlede Tilhørere, oversatte Hr. Sudre med en Violin eller en Zinke for en Elev af ham, der befandt sig et bortliggende Værelse, som paa Stedet gjentog dem med lydeliStemme. Hr. Sudre gik endnu videre, han beviiste, at tolv telegraphiske Signaler, udtrykte ved tolv Toner af Zinken, vare tilstrækkelige for at gjengive alt Fornødent. Hertil betjener har sig af en musikalsk Steenographie, der er indhyllet i en ugjennemtrængelig Hemmelighed, men hvis Hurtighed overrasker selv der Utaalmodigste
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Den berømte russiske Digter Alerander Puschkin er nu sysselsat med at skrive Peter den Stores Historie. Kukolnik har udgivet et Sørgespil Torquato Tasso, og et russisk Blad, som uden at kjende Raupachs Tragvedie Tassos Død, taler om den, siger ved denne Lejlighed: "Med al Agtelse, som den tydske Tragikers Talent indgyder os, tvivle vi dog paa, at hans nyeste Frembringelse i indre Værd ka sættes ved Siden af vores Kukolniks uforlignelig skjønne Phantasiemalerie. Kukoliks Sørgespil er endnu ikke blevet opført, men derimod blev en anden Torquato Tasso af den unge russiske Digter Kirejew med meget bifald opført paa Alexander-Theatret i St. Petersborg. Tasso har altsaa i Rusland og i Tydskland til samme Tid fundet fire dramatiske Bearbeidere af hans Livs sidste Dieblikke. Raupach er her sammenlignet med Kukolik, og Hr. v. Zedlitz's Sørgespil(Kerker und Krone) er maaskee et Sidestykke til det af Hr. v. Kirejew. Jngen af disse Skribentere har maaskee vidst, at en Dansk Sanger, Prof. Jngemann, var deres Forgænger med et skjønt Digterværk over samme Gjenstand. Man har for nylig fundet ikke mindre end otte og tredive, hidtil utrykte Breve af Admiral Nelson til hans Oncle og Ven, Sir Suchling. Disse Breve ere for største Deelen skrevne umiddelbart efter Slagene, som Nelson holdt, og da Correspondentsen begynder med Aaret 1785 og ender med 1802, saa maa der i den nødvendig forefindes Noget og Slaget den 2den April paa Kjøbenhavns Rhed. Endskjøndt man fuldelig veed, hvorledes Nelson dømte om de Danskes Tapperhed og at han lod den vederfares al Ret, saa maa man dog ønske disse Breve bekjendtgjorte, for at see, hvorledes han, der blev saa varmt modtaget, omtaler denne for Danmarks Vaaben evig mindeværdige Dag.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Jndenlandske Efterretninger. Jtzehoer Ugeblad meddeler Efterretninger om de ikke ubetydelige Ødelæggelser, som den allerede omtalte Stormflod har foraarsaget. Fra Barter Havn skrives, at der er anrettet megen Skade langs med hele Søbanken. Fra Stapelholm beretter man, at Eyderdiget ved Scheppen, ved Tieler Koog, ligesom flere i det Dithmarske Kirkesogn Deloe, som saa ofte blev hjemsøgt af Vandet, meer eller mindre have lidt betydelige Gjennembrud. Ligeledes er i Størs lavere Strækninger Østerhofer Digen ved Breitenburg gjennembrudt paa nogle Steder. Tabet af Qvæg synes ved disse Oversvømmelser kun at have været ubetydeligt, men ikke saaledes var Tabet af Foder, hvorpaa der iøvrigt var Mangel.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Beretningen fra Stapelholm meddeler desuden følgende nærmere Omstændigheder over Floden selv. Den 17de steeg her ved en maadelig Sydvestvind Eyderen til en betydelig Høide. J Gaar Aftes sprang Vinden til Nordvest, hvor den udartede til en heftig Storm, saaledes som man ogsaa kunde vente det efter Baromerrets særdeles lave Stand; og herved, som og ved den med Fuldmaanen ligerviis indtrædende Springflod, bragtes Eyderen i den følgende Nat til en Høide, som oversteeg den sædvanlige Flod med otte Fod, ligesom ogsaa Høiden af Floden den første November forrige Aar omtrent een Fod.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Kjøbenhavn, den 3de October. Hs. Majestæt Kongen har under 21de dennes behaget allernaadigst at udnævne Professor Johannes Voigt i Kønigsberg til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Klasse.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Med Deeltagelse erfares af Adresseavisen for i Dag, at det qvindelige velgjørende Selskab har, i Anledning af Hendes Majestæt Dronningens Fødselsdag i Aar uddeelt 897 Rbd. i Præmier til 37 værdige Tjenestetyender for lang og tro Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Fra Diavolo, eller Værtshuset i Terracina. J Morgen; Dronning Margareta, original Tragoedie i fem Acter af Hr. Professor og Ridder Oehlenschlager. De til Stykket hørende Musiknummere componerede af Hr. A. P. Berggreen.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Kiøbenhavn, den 28de October. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 3 1/4 ankomne Aviser meddele vi følgende Nyheder:
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Det engelske Parlaments Prorogation skulde finde Sted den 23de i de tildeels forblevne Sale No. 5 og 6 af Overhuset, som man vil indrette til een Sal.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Geheimeraadet i London sysselsætter sig bestandig med Udforskningen af Parlamentbrandens Opkomst.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Courier, melder i disse Dage: Nylig ankomne Breve, fra Tydskland berette, at Prinds Georg af Cumberlands Øjensygdom desværre, ikke frembyder Spor af Bedring, og at man alvorligt frygter for, at der intet Haab er om at gjengive ham sit Syn.
Berlingske Tidende, 1834-10-31
Depescher fra Lissabon, som allerede for flere Dage siden ere ankomne til London, indeholde, at tvende Corps-Chefer og andre Overofficeerer havde tilstillet General SaldanhaBreve, som vare tilskrevne dem i Don Miguels Navn. Dette havde foraarsaget Fængslinger af nogle som Udsendinge fordægtige Mennesker; imidlertid havde hine Chefer forsikkret, at de indestode for Troppernes Troskab saavel i Hovedstaden, som i hele Kongeriget. Forsøg paa at forføre dem vare nemlig gjorte i Estramadura og Alemteio, men forgjeves. – Mange Foreninger havde dannet sig til Jndkjøbing af Nationalgodserne, og en stor Deel Contanter, som ankom med næsten alle Paketskibe fra Lissabon og Porto, vare i denne Hensigt indsendte af engelske Speculanter.