JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
Da Kong Joseph nylig ankom ved Mammola, kom henved 3000 Mænd og Qvinder, med Tornekroner paa Hovedet, ham hylende i Møde, og sloge sig med runde Stene for Brystet. Da han spurgte om Aarsagen dertil, klagede disse Mennesker over de barbariske Corsarer, som ideligen lande paa Kysten, plyndre deres Huse og føre deres Qvinder og Børn i Slaverie; de klagede tillige over Rettens slette Pleie, Processernes Langvarighed a. Kongen lovede at anvende Alt, for at afhielpe dette dobbelte Onde, og de kastede derpaa deres Tornekroner paa Jorden, og fulgte Kongens Vogn med Fryderaab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
Den 16 f. M. kom Admiral Linois i Land i Portsmouth. Han er en høi Mand paa henved 50 Aar, og seer godt ud. Siden den Dag, han er bleven tagen til Fange, lever han bestandig i Selskab med Adm. Warren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
Kongen af Engelland har nu virkelig udstædt en Ordre, efter hvilken den Embargo, der er lagt paa Hamborgske og Oldenborgske Skibe, ophæves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
Da Hertug Joachim d. 6 April besøgte Duisburg, blev han høitidelig modtaget paa Universitetet. Prof. Krummacher var det overdraget, at overlevere ham Scepteret og de Privilegier, som Pius IV. og Churførste Friedrich Wilhelm havde forundt Universitetet. Efter en kort Tale til Hertugen, svarede denne: "at han var overbevist om, at Ungdommens Dannelse er Grundstøtten for en god Statsforvaltning; at han vil lade sig nøiere underrette om dette litteraire Jnstituts Forfatning og til den Ende udnævne en Commission; at Lærerne imidlertid kunne være overbeviste om, at han, for at ophielpe Institutet, skal gjøre Alt hvad der staaer i hans Magt &c."De Hannoverske Troppers Opførsel mod de Preussiske, overskride meget ofte Sømmelighedens Grændser; men de sidste have imidlertid streng Ordre, at bruge al muelig Moderation. - Antallet af de Preussiske Tropper, som nu ere satte paa Krigsfod, beløber sig til 80,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
Staden Olivenza, i Portugal, som i sidste Fredslutning blev afstaaet til Spanien, sendte nylig en Deputation til Prinds=Regenten af Portugal, da han opholdt sig ved de Spansk Portugisiske Grændser, og yttrede sin Bedrøvelse over denne Afstaaelse og sit Ønske, igjen at komme under hans Herredømme. Stadens Adfærd misbilliges meget i Madrid, Fredsførsten har endog i den Portugisiske Ministers Nærværelse tilkjendegivet sit Mishag, og det hedder, at Deputationens Medlemmer ville blive lovlig anklagede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
Fregatten la Commete, som hørte til den Franske Contre-Admiral Lesseiques Escadre, og undkom i Fægtningen ved St. Domingo, er indløben i St. Sebastian, men i en sørgelig Forfatning. Den har mistet 2/3 af sit Mandskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
J Engelland venter man med det første en Tilladelse, at Gods fra Tønningen kan føres over Watten til Hamborg, og at Kulskibe kunne gade lige til Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
Hr. Jeffery fremkom nylig i Underhuset med en lang Anklage mod Lord St. Vincent, hvori der især klagedes over, at i hans Bestyrelsestid fra 1801 til 1804 – kun et eneste nyt Skib er bleven bygt, og af 15 Linieskibe, der var begyndt paa, kun 9 vare blevne færdige, da han forlod Bestyrelsen. Men hans Anke blev aldeles forkastet. Efter de seneste Efterretninger krydsede Hieronymus Bonapartes Escadre paa Høiden af St. Helene, og bestaaer af 6 Linieskibe. Han er nu paa Hjemveien til Europa, men den Engelske Admiral Strachan er allerede afseilet med en overlegen Magt af 7 Linieskibe og 2 Fregatter, for at møde ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
J Svinemunde, i Preussisk Pommern, er der lagt Beslag paa 9 Svenske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
Den Franske Keisers Tolk og Secretair Jau bert, som man i adskillige Aar ikke har hørt noget fra, har nu sendt en Efterretning om hans skrækkelige Hændelser paa hans Mission til Kongen af Persien. Den er dateret fra Jussuf Paschas Leir, 60 Mile fra Erz=Roum. Da han ankom til Arzab, en Armeniansk Landsby, hvor Mahumed Pascha, en berømt Tyran, residerede, lod denne Jauberts Veivisere lægge paa Pinebænken og derpaa myrde. Tyrannen anstillede sig vel meget venskabelig, men man mærkede dog snart hans Forræderie. Uagtet Jaubert reiste under en stærk Escorte og en Tyrkisk Vizirs Beskyttelse, blev han dog paa Persisk Bund overfaldet og tagen til Fange af dem, der skulde beskytte ham. Han blev igjennem de skrækkeligste Kløfter ført til et Huus, hvor Paschaen ventede paa ham, og derpaa indspærret i et mørkt Fængsel paa Slottet, hvor han maatte vansmægte, da Pesten rasede i Byen. Paschaen døde i Pesten og havde under sin Sygdom befalet, at Jaubert skulde myrdes, men Slotters menneskekierlige Commandant vægrede sig ved at fuldbyrde befalingen. Den nyvalgte Pascha var i Begreb med at lade ham dræbe, da ogsaa han døde af Pesten. Hans Efterfølgere viste sig noget menneskeligere, men lod ham dog endnu bestandig hensidde i Fængsel. Det lykkedes ham omsider at skrive til Persien, hvis Konge siden lod ham reclamere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
Førend endnu Preussen tog Hannover i Besiddelse, traadte et Selskab af patriotisksindede Mænd sammen, som aabnede en Subskription til Understøttelse for de Hannoveranere, der have lidt meest ved Krigen. Dette Understøttelsesselskabs Comittee udstædte med Kongen af Engellands og det churførstelige Statsministeriums Samtykke en Opfordring til alle patriotiske Medborgere, med fælles Kræfter at fremme denne Subskription. Denne Opfordring havde de heldigste Virkninger. Efter de 6 første Fortegnelser, som Selskabet hid til har ladet bekjendtgjøre, ere allerede 14,350 Rdlr. indkomne. Blandt disse Bidrag fandtes 3787 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
fra Velgiørenheds=Selskabet i London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
Ogsaa i Østerrige vedblive endnu formuende Undersaatter ved Pengeunderstøttelser at læge de Saar, Krigen har efterladt sig. De brave Unge rer have allerede tegnet sig for adskillige hundrede tusinde Gylden til Understøttelse for de Østerrigske Borgere, som have lidt ved Krigen, og man forbauses over de anseelige Bidrag, som Enkelte give. Hertugen af Sachsen Teschen har i dette ædle Øiemed givet 25,000 Fl. En Borger og Handelsmand, Georg Manziarli, i Semlin, har leveret 120 Læs Høe, og for 680 Gyld. Naturalier, som frivillige Bidrag til Militair=Magazinet. - En Borger og Jernhandler, Joh. M. Zoliner, har som Bidrag til Krigsudgivterne frivilligen givet 1000 Gyld., til Understøttelse for de Jndbyggere, der have tabt ved Krigen 100 S., og til de syge Soldaters bedre Pleie 500 S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
J Frankenstadt i Mähren bleve mange Mennesker og hele Familier smittede af den Nerveieber, som grasserede i hele Egnen. Rørt ved de Syges sørgelige Forfatning besluttede Syndicus, Philip Ludvig, at indsamle Bidrag i Menigheden, og at uddeele dem blandt de Syge. Men da han saae, at de Syge hverken fik den fornødne Hjelp eller høstede Frugter af hans velgjørende Hensigt, fordi deres nærmeste Paarørende forlode dem, af Frygt for at blive smittede, saa paatog han sig tillige, at forsyne Patienterne med den foreskrevne Mad og Drikke. Han gjorde den Foranstaltning, at endeel Fruentimmere fra et dertil egentlig bestemt Huus besørgede Mad, Drikke og Lægemidler til de Syge, luftede og røgede deres Værelser, efter Lægens Forskrivter, og besørgede ofte frisk Halm for dem. Denne Indretning maa man takke for, at der af en Menighed, der bestod af flere end 600 Mennesker, kun endnu ere 200 Mennesker syge, og at der i det Hele ikke er død flere end 17 af denne Epidemie. Ernst v. Strachwitz, fra Grot ZauchPrælatus Archidiaconus ved Høidomstiftet i Breslau, har ved et Jnstrument af 28 Jan. d. A. bestemt 50,000 Gylden til Bedste for Fattige, især af Familier, der uforskyldt ere blevne forarmede. Af Renterne skulle 12 fattige fader, og moderløse adelige Børn af Catholsk Religion, 6 Drenge og 6 Piger, opdrages og undervises i Waisenhuset i Breslau. Der optages ingen, som er under 7 Aar, og Drengene maae forlade Stifte sen i deres 18de og Pigerne i deres 15de Aar, De Drengebørn, der bestemme sig til den geistlige Stand, kunne deeltage i en anden Fundationscapital, som Strachwitz har bestemt for Studerende der agte at blive Geistlige. Skulde denne Fundation ikke bestyres efter Stifterens Villie, saa er hans Familie berettiget til, at fratage Waisenhuset den, og forunde en anden Stiftelse samme, eller i al Fald at forandre den til en Stipendigt, Fundation for fattige Catholske Adelige eller (i Mangel deraf, Borgerlige, der paa Catholske Universiteter studere Theologien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
Halle faaer nu en Fødselstiftelse og et practisk chirurgisk Jnstitut, som Kongen har bestemt en aarlig Fond af 2600 Rdlr. og skienket 2000 Rdlr. til dens Indretning indtil det bevilgede Hospital er istand. Geheimeraad Loder er ansat som Directeur over den ny Fødselstiftelse og vil især sysselsætte sig med den chirurgiske Klinik Prof. Frorier derimod, som allerede i mange Aar, paa egen Bekostning, har underholdt en Privat=Fødselstiftelse, vil fornemmelig forestaae Alt hvad der slaaer ind i Fødselsvidenskaben. Kongen har kjøbt for dette Jnstitut den Jenaiske Hoschirurg Bernsteins chirurgiske Bandager og Machiner. - Der skal desuden ogsaa oprettes et Daare huus, som denne Stad saa høilig trænger til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-03
J Landshut i Bayern existerer der siden Februarii Maaned d. A. en Fødselstiftelse, hvor Frugtsommelige baade optages for eller uden Betaling, uden Hensyn til Religion, Fædreneland a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
Løverdagen den 7 Junii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
I en temmelig stor smagfuld Sal, som vender ud til Haugen, og kaldes Familiesalen, finder man Grev Joh. Ludv. Holstein med hans hele Familie i Legemsstørrelse, malet med Oliefarve. Greven forestilles her paa forskjellige Malerier i de forskjellige Perioder af hans Liv, som Yngling, Mand og Olding. - Det er en skjøn Jdee, saaledes at lade sig male i sit Livs forskjellige Aarstider, og jeg kjender ingen Haandbog i Moralen, der leverer Mennesker mere Stof til at anstille Betragtninger over sig selv, end saadanne Malerier. Dersom manger en Skjønhed ret ofte havde Leilighed til, saaledes at betragte sin Bedstemoder i Livets Hoved perioder, da vilde Forfængeligheden maaskee ikke faae saa stort et Herredømme over det Kjøn, hvis Tænkemaade saa meget bidrager til Man dens Lykke. Hvor lærerigt er det ikke, at se her Guldlokker forvandlede til Sølv, fortryllende Træk til dybe Furer, og blændende Øine til matte Taarekilder, Hvor ydmygende for den Hoffærdige, at see her den kraftfulde Yngling, hvis hele Aasyn siger os, at Verden forekommer ham for snæver, bukke sig som Olding til det Støv, han kom fra, og bortvende sine Øint fra den Himmel, der syntes ham for lave Dersom hver Fader vilde føre sin Søn - hver Moder sin Datter hen for saadanne Malerier, og sige dem: Saaledes betræde J Verdens Skueplads - og saaledes ville Jengang forlade den!" da vilde dette maaskee virke langt mægtigere paa deres Sædelighed, end mangen en moralsk Forelæsning. Paa Loftet forestilles de vigtigste Begivenheder i Grevens Liv, fra hans Barndom indtil hans Død. Under enhver af disse Loftstykker, som ere meget fint malede paa Kalk, findes en passende Inscription. Det interessanteste derved er, at man seer her Costumerne i hine Tider meget nøiagtig forestillede. Det Hele er vedligeholdt med den største Omhyggelighed, og Alting seer endnu saa godt ud som om det i dette Øieblik var blevet malet. Saaledes er da vor Reise tilendebragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
At mine Læsere ofte har kjedet sig paa denne korte Vandring, det er meget mueligt. Men jeg kan ikke anføre andet til Undskyldning, end at det hverken er gaaet mig eller min Fetter Tohias et Haar bedre. Ogsaa vi have ikke moret os paa den hele Reise, skjønt den ikke pa rede længere end sex og tredive Timer. Vi have havt Regn og Soelskin, vandret igjennem øde og behagelige Egne, kort sagt, havt adskillige Ubehageligheder at kjæmpe med, men vi vare billige, og ansaae Reisen, i det Hele taget, dog ikke for interessant. Denne Billighed fordrer jeg ogsaa af mine Læsere, og for dem, som negte mig den, ere disse Blade ikke skrevne. Det havde ikke været vanskeligt for mig at udpynte mine Beretninger med mange Anmærkninger og Jdeer, der kunde givet dem et meget lærd Udseende.) Maaskee jeg havde havt ligesaa stor Leilighed dertil, som adskillige af dem, der kaldes Oldgrandskere. Men jeg hverken skriver eller agter nogensinde at skrive for den Classe Mennesker, som ansee Alt, hvad der ikke er fortoldet efter deres Tarif, for Contrebande, der uden Barmhiertighed maa confisqueres, som frede og pleie i deres Recensioner, det usleste Ukrud, medens de ofte træde den smukkeste Blomst under Fødderne, fordi den ikke er voxet op under deres Tilsyn og Varetægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
Af denne Aarsag har jeg udeladt meget, som maaskee ikke vilde staaet her paa sit urette Sted. Jeg havde i Begyndelsen endog villet oversætte de Sange af Ossian, som især skunne synes at have Hensyn til mit Æmne, i det Øiemed, at lade dem følge som et Tillæg til denne Reise. Men Alting i Verden bør have en fornuftig Hensigt, og jeg kan virkelig ikke indsee, hvilken fornuftig Hensigt en Forfatter i min Stilling kan have ved at oversætte Ossian paa Dansk i Aaret 18062 De, der egentlig angive Tonen og J Man har ogsaa ondt ved at indføre saadanne Anmærkninger i et Blad, der skal være en Læsning for alle Stænder. Vil man udtrykke sig tydeligt, saa bliver man ofte vidtløftigere end Rummet tillader, vil man udtrykke sig kort, saa udsætter man sig saa ofte for at blive misforstaaet af mangen en Læser, der mangler de nødvendige Forkundskaber. skulle bedømme saadanne Arbeider, kjende ikke engang deres Tilværelse, naar de ikke ere blevne belønnede af et Selskab, forsynede med en berømt Mands Fortale, eller i det mindste præsenteret ham til Gjennemlæsning. Den store Hob blandt det læsende Publicum bryder sig desværre i vore Dage kun lidet om en Oversættelse af et saadant Skrivt, og endnu mindre ligger det den paa Hjertet, om den er god eller slet. Hvorfor da ikke hellere anlægge Vauxhal- og gjøre Luftspring? Derved fornøier man Verden og gavner Andre, istedet for, at man ved en Oversættelse af Ossian maaskee skader sig selv, uden at gavne Andre. Jmidlertid agter jeg dog med det første at levere en Oversættelse af Slaget ved Lora, der skal følge som et Tillæg til Bladet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
Udenlandske Efterretninger. Hr. Capitain F. G. H. Mouriers Oversættelse af A. Allents militaire Undersøgelser er nu udkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
J de Norske Jntelligence=Sedler findes følgende Bekjendtgjørelse: Til en elsket Lærer ved hans Bortreise. Ædle Mand, som nu gaaer bort fra den Skole, hvor De i fire Aar med utrættelig Arbeidsomhed, med den Dem egne Blidhed og Ynde nedlagde i vore Hjerter den Sæd, De haabede med Tiden, at see fremspire, modtag herved vore Hjerters varmeste Tak for hver Dag, De har arbeidet paa at danne Os til gode og oplyste Mennesker; modtag vort inderligste Ønske, at De maa blive ligesaa høiere end hos Os kan De aldrig blive høit det - agtet og elsket paa det Sted, hvorhen Deres Kundskaber og Talenter have kaldet Dem. O! at Vi kun stedse have viist Os Deres Underviisning værdige! O! at Vi aldrig have givet Dem Aarsag til nogen Klage! - Dog - Fremtiden lader Os skue det glade Haab under Deres Veiledning at fortsætte vor Studering, og da - da skal Deres Tilfredshed med Os være vor Ære, Deres Yndest vor Stolthed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
Christiania Kathedralskoles øverste Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
J samme Tidende findes en anden Bekiendtgjørelse, der for sin Originalitet, og som et Beviis paa den Harmonie, der hersker blandt Kjøbmændene i Tønsberg, fortjener her ordlydende at anføres: "Sidstleden 20de i denne Maaned tilhandler jeg mig af Skipper Jens Caspar fra Horsen (som i Udhavnen ved Torgersøen med sin Jagt og indehavende Ladning Korn- og Fedevarer var indkommen), bemeldte hans Kornvarer, som bestod af circa 210 Tønder Byg, Malt og Havre, hvormed han skulde seile her til Byen og levere mig samme ved Bryggen. Den 21de ankom han, men forinden Løsningen taler han med en anden af Byens Handelsmænd, som, efter at have ladet sig underrette om, hvem Kjøberen af Kornvarerne var siger til Skipperen: "at Salget kunde være vel, naar denne erholdt sin Betaling. Dette fatte Skipperen, som aldeles fremmed og ubekjendt med mig, i Frygt for Tab, og desaarsag kommer han til mig og yttrer sin Frygt om mislig Betaling. Jeg tager da strax penge for Varerne, efter Accorden, frem og vil levere Skipperen mod Qvittering; men da han seer disse vil han ikke modtage dem forinden Leverance af Kornet var skeet, og undskylder sin yttrede Mistanke mod mig, den en anden Kjøbmand her i Byen, som ovenmeldt, havde indgydet ham. Jeg bad Skipper Jens Caspar sige mig hvem denne Kjøbmand var, eller hans Navn, men herfor vægrede Skipperen sig. - Da jeg meget attraaer, for Fremtiden og deslige Skadefroes Afvægring, at vide hvem berørte Kjøbmand her paa Stedet er, der saa nøie vil være bekjendt min Underhæftighed, og saa meget bestræber sig for at disrecommendere min Credit, saa opfordrer jeg ham herved offentlig til at opgive sit Navn og hvad Grund han har til, paa en saa underfundig Maade at ville skade mig, fornærme min redelige Handel, og spilde min Credito Om han, fra den Tid jeg som Handelsmand her i Tønsberg har været boende, kan opgive, at jeg, efter sluttet Handel med nogen Skipper eller Kjøbmand har bedraget eller forurettet nogen noget? eller, end ikke efter min Forbindelse eller Accord betalt enhver hvad jeg saaledes retmæssig skyldte, J Tilfælde denne Avindsmand herefter ikke vil melde sig og retfærdiggjøre denne sin mod mig saa ærerørende og fornærmende Udladelse til benævnte Skipper Jens Caspar, erklærer jeg denne endnu skjulte Medborger og Handelsmand for en stor Skurk og uværdig Medborger. Tønsberg, d. 27de Maji 1806. Hans Jacobsen, Borger og Kiøbmand ibidem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
En af Fangerne i Odensee Tugthuus, ved Navn Erich Lykke, som skal have været Litzenbroder i Nyborg, begik i Mandags Morges et grueligt Mord paa en Pottemagerdreng, som og saa var inddømt for en kort Tid, men hvis Straffetid just samme Dag var udløben. Først skal han have slaaet ham med en Steen i Hovedet, og der paa opskar han ham Mavem, uden at man vidste mindste Anledning dertil. Delinqventen, som strax blev greben, skal forhen have været sigtet for, at ville myrde sin egen Kone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
Den 13de d. M. var Frederik Herfort fra Moss saa ulykkelig at falde overbord paa Skibet Bellona, som var under Seil fra London, og at finde sin Grav i Søen. Denne unge Sømand har, uagtet han kun opnaaede en Alder af 27. Aar, været udsat for store Livsfarer. J Slaget den anden April var han ansat som Maanedslieutenant paa Blokskibet Elephanten, hvor han i nogle Timer var udsat for Fiendens Kugler, uden dog i mindste Maade at blive saaret. Hans Mod til den fortjente Belønning i den Hædersmedaille, som den Gang uddeeltes blandt den anden Aprils Krigere. Han havde gjort tre Reiser med det Asiatiske Compagnies Skibe paa China og Ostindien, hvor han ofte har været i stor Fare Da han nu var usysselsat, saa bevægede hans Lyst til Søtjenesten, ham til at antage den første Styrmandsplads paa kortere Reiser. - Hans efterladte Trolovede, Fader, og Sødskende begræde hans Død. Faderens Bekjendtgjørelse læses ikke uden den inderligste Deeltagelse, men naar han udraaber: "at hans Søn endte sit Liv lumpent og skammeligt, saa har man Grund til at svare ham: at ingen døer hæderligere end den, der døer i sit Kald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
Følge Breve fra Kønigsberg tillader den ved Memel stationerede Svenske Fregat ingen Sel lads; et Pappenburgsk Skib, ladt med Sild, som var løbet ind i Memel, og vilde fortsætte sin Vei til Riga, blev tilbagevist. - Den Danske ConsulButty i Kønigsberg er i den Anledning, i Selskab af alle derværende Danske Skibscapitainer, reist til Pillan, for at begive sig til de Svenske Krigskibe, og at indhente hos sammes Commandeur en officiel Erklæring, angaaende de Forholdsregler han har at lagttage mod Danske Skibe, og at forespørge sig, om han in specie vil hindre de nu i Havnen af Pillau seilfærdig liggende Danske Skibe fra at løbe ud¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
J Aftes gave de Franske Skuespillere Detsance & Malice, og une Folse. Uagtet Aarstiden aldeles ikke er Skuepladsen gunstig, saa have de dog temmelig fuldt Huus. Det første Stykke have de fleste nu allerede seet saa ofte, at man med Grund bør haabe, at blive forskaanet derfor i det mindste i Sommer. Det andet Stykke, som vi allerede have seet paa Dansk under Titel af "Ungdom og Salskab, har nok trukket de fleste Tilskuere herhid, deels fordi ene Folie maa giøre Lykke hos os, deels fordi mange ønskede at sammenligne de Franskes Spil med vore Konstneres, og den Mehulske Musique med den Dupuiske. Hvor lidet der end lader sig anstille nogen Sammenligning imellem to Nationers Skuespillere, hvis Sprog, Smag og Sæder ere saa aldeles forskjellige, maa hver upartisk dog tilstaae, at dette Stykke i det Hele er bleven givet med mere Liv paa Dansk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
Naar man undtager Madame Foures, der spillede Jaquinet (i den Danske Oversættelse Mads Michelsen) med al den Smag og Sandhed, som man er vant til hos denne sande Konstnerinde, saa kunde især i det ægte Comiske, ikke en eneste af de øvriges Spil sættes ved Siden af en Frydendals eller Knudsens. Men Mad. Foures udførte, som sagt sin ubetydelige Rolle ganske fortræffelig. Det var ikke den fæle Landsbyknold, hvis Vraal man ikke kan høre uden Ærgrelse, og hvis unaturlige Grimacer kun opvække Væmmelse, men den uskyldige, enfoldige, og dog nave Dreng, hun fremstillede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
Udenlandske Efterretninger. J de Engelske Tidender tales om, hvorvidt det er sandsynligt at Dannemark vil tage Partie mod Engelland. Der siges, at Frankrige og Preussen skal, for at formaae det dertil, have lovet det Lübeck, men Engelskmændene selv ansee det for et løst Rygte, og forsikkre, at Dannemark fremdeles, bliver sit Neutralitetssystem tro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-07
Hertugen af Clarence paastod nylig i Parlamentet, at de Ord i dets Bill angaaende Slavehandelens Jndskrænkelse, der forbyde Negerslavers Udførsel til neutrale Colonier, skulle udelades. 152 Skibe, som i Gjennemsnit have hvert en Besætning af 240 Mand, sagde han, bruges nu til Slavehandelen; de sysselsætte 4 til 5000 Brittiske Sømænd, sætte 2 Mill. Pd. St. i Omløb, befordre ved Tuskhandel for 3 Mill. Pd. Engelske Manufacturartiklers Afsætning. Af 38,000 Slaver, som ved Brittiske Skibe indføres, exporteres igjen 22,000 til neutrale Colonier. Han meente derfor, at en saa betydelig Handels pludselige Afskaffelse vil have alt for skadelige Virkninger. Lord Greenville talde med ædel Varme mod disse tomme Undskyldninger for denne skjændige Menneskehandel. Han paastod, at de Franske, Spanske og Hollandske ikke kunne drive denne Handel i Krigstider, og at de i Fredstider aldrig have havt nogen Tilbøielighed dertil, men endog have henvendt sig i den Anledning til Engelland. I America er den, paa Caro ling nær, hvor den skal afskaffes i Aaret 1808, ophævet; Dannemark har afskaffet den, og Sverrig agter at følge dets Exempel. Skulde Engelland vel være mindre beredt dertil, – Hertugen af Clarences Forslag blev forkastet, og Billen passerede. Statssecretairen For har ved en Circulaire tilkjendegivet alle neutrale Magters Gesandter i London, at Trave ikke blouqueres.