JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Fra Paris skrives af 5te Marti. Den venstre Sides Deputerede have efter Mødet igaar begivet sig til deres Collega, Hr. Gevaudan, for at undertegne en Protest mod Hr. Manuels Udelukkelse. Jgaar vare alle Posterne ved Jndgangen af de Deputeredes Kammer fordoblede, for at Hr. Manuel ikke skulde komme ind. – J Aftes Kl. 8 overbragte de Deputeredes Bureau, med Mininisteren for det Jndre og Præsidenten i Spidsen, Hs. Majestæt den af dem antagne Lov om en Credit paa 100 Millioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
J Aftes henimod Kl. 8 dannede der sig Klynger paa forskjellige Steder, og man hørte Raab, men Gensdarmeriet adspredte snart Mængden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Man skriver endvidere fra Paris, at da Folket ventede paa Hr. Manuel uden for hans Huus, kom tilfældig en Engellænder ud derfra, og da Folket troede, at det var Hr. Manuel, raabte det paa Øjeblikket: "Leve Manuel!" Nei – sagde den Fremmede – det er ikke ham – jeg er en Engellænder. Alligevel raabte Folket: "Leve Engellænderne, leve Friheden!" – Fra Bajonne meldes at Lord Sommerset er ankommen fra Madrid og at alle Underhandlinger i Henseende til en Forandring i Rigs forfatningen er reentud afslaaet, der for Friheden og den gode Sag vilde have været et alt for stort Offer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Coureervexlingen er og vedbliver at være meget levende. Den 6te dennes ankom et Jilbud fra Petersborg til den russiske Gesandt i Paris; han havde kun været 14 Dage paa Reisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Efter Moniteuren har der ogsaa i Marseille været saa alvorligt Opløb, i Anledning af at der skulde afsiges Dom over endeel Personer, som havde havt Mairen til Bedste og forstyrret den offentlige Gudstjeneste, at der maatte bruges Militairvagt for at tilvejebringe Rolighed. J Lyon synes det ogsaa at spøge, og Politiet har maattet forbyde et nyt Maskeradeoptog af henved 300 Personer, der, forklædte som engelske Fiskere, igjen vilde opfiske den druknede Handel. Endog i Nærheden af Versailles er Deligencen nylig bleven overfaldet og plyndret af 9 Bevæbnede, som imidlertid lode sig nøje med Pengene. Aarsagen til, at et Jægerregiment er beordret tilbage fra den spanske Grændse til Lyon, have "Jldesindede, villet finde i den Omstændighed, at endeel Soldater vare deserterede over til Mina.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Spanien. General Abisbal har indberettet den 19 f. M. fra Medina Celi, at Bessieres havde rømt Siguenza og blev forfulgt af Gen. O'Dall's Fortrab. Saasnart Brig. Torreserfarede, at en Afdeling overnattede i PozoHondo, afsendte han, uagtet Tropperne vare yderst udmattede, 200 Soldater og 36 Ryttere did, der overfaldt dem, gjorde 114 til Fanger, hvoriblandt 12 Saarede, 6 Døde foruden Anføreren, 10 Heste, 86 Geværer, og 40 Sabler bleve gjorte til Bytte. Man vedblev at forfølge Fienden, der havde lidt meget ved Desertion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Alle diplomatiske Forbindelser imellem St. Peders Stoel og den spanske Regjering ere nu reent ophævede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
General Espanna er ankommen til Bajonne med een af Krigsministerens Adjutanter. Gen. C. O'Donnell er nu ogsaa ankommen. Trappisten er i Socon, og synes dog at finde det betænkeligt, at gaae over til Biscaia. Der er givet befaling om at tilstille Gen. C. O'Donnell 6000 Geværer, 6 Feldtstykker og al fornøden Munition. Foruden hans Armee skal endnu i Bajonne formeres tre Divisioner spanske Tropper, der skulle forsynes med Vaaben og Skyts, og besoldes ligesom de franske Tropper. Commanden erholder: General Longa over den til Biscaia; Quesada over den til de andre baskiske Provindser og Espanna over den til Arragonien. O'Donnell skal for det Første blive i Navarra og siden føre Overcommanden i Castilien. Efter Skrivelse fra Bajonne af 27de f. M. beskjæftiger man sig nu af alle Kræfter med at forfærdige Tvebakker i Qvantitet o. a. d. Alle Transporter af Vaaben og Munition. til Troens Hær skee hemmelig. - Den 25de f. M. ankom General Duesada til Bajonne. Man søger at udsone ham med General O'Donnell, som besøgte ham strax efter hans Ankomst. Siden aflagde Quesada et Besøg hos Gen. d'Autichamp, som daglig har Conferencer med Royalistcheserne. Quesaada forsikkrer, at han er befuldmægtiget til at reorganisere Banderne i Navarra og de tre Provindser, og at der staaer 10 Millioner Franker til hans Disposition. Gen. Torrijos har atter ladet borttage det Skyts, som han havde opstillet i Ronceval. Han er meget ivrig beskjeftiget med at proviantere de faste Pladse paa den ene Side af Ebro; Pampelona, St. Sebastian og Santonna ville være istand og faa Dage. Paa sin Side skal Mina, som commanderer 30,000 Mand, hvoraf de 25,000 ere øvede Tropper, sørge for Figueras, Girona, Fortet ved Urgel, Rosas, Lerida, Cardoua, Vich, Barcelona, Tortosa og Tarragona. Der er saaledes 13 faste Pladse, som efter Reglen skulde opholde Overgangen over Ebro en heel Campagne. - Allerede den 19de blev der meldt fra Madrid, at Gen. deel Abisbalto Dage i Forveien havde naaet Bessieres ved den arragoniske Grændse, og ved et Slag med ham gjort 400 af hans Folk til Fanger, og i øvrigt tilføjet ham et betydelig Tab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Den 5te dennes blev der fra Kl. 2 til 4 holdt et Cabinetsraad i det udenlandske Departement, som alle Ministrene bivaanede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
J London driller den spanske, portugisiske og franske Gesandt ret hinanden med diplomatiske Smauser, Taler, Skaaler og Sange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
J London Tavern fandt den 6te Marti slig en Smans Sted under Lord Win BentinkForsæde og i Overværelse af Hertugen af Susser. Man drak den spanske constitutionelle Konges, den spanske Nations, den portugisiske constitutionelle Konges og den portugisiske Nations Skaaler, under de meest enthusiastiske Hurraraab. Torsdagen derpaa feirede ligeledes den franske Gesandt en diplomatisk Fest, som et Modstykke til Ovenmeldte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Portugal. De seneste Efterretninger fra Lissabon melde, at de portugisiske Cortes have besluttet at ansee en fremmed Hærs Jndrykning i Spanien tillige for en Krigserklæring imod Portugal. Der var fra Madrid ankommen en Coureer, for at paaskynde de portugisiske Hjælpetroppers Afmarsch. Alle Permitterede, saavel Officierer som Gemene, have desaarsag faaet befaling, ufortøvet at indfinde sig ved deres Corpser. Den 15de f.M. er den til Bahia bestemte Expedition paa 11 Transportskibe afseilet fra Lissabon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Tyrkiet. Efter Skrivelse fra Constantinopel af 27 Januari har Capudan Pascha ladet alle derværende Chioter komme til sig, og sagt dem: at Chios af en Feiltagelse var bleven ødelagt, og at Porten nu var bleven overbeviist om Jndvaanernes rolige Aand. Han opfordrede derfor alle Chiotere at vende tilbagetil Øen, hvor deres Eiendom igien skulde blive givet dem tilbage, og forelæste dem et storherreligt Firman, hvori dette blev lovet dem. Disse Ulykkelige, der kuns var et saare ubetydeligt Antal af Øens forrige Beboere, erklærede, at de med Taknemmelighed erfarede Regjeringens Naade, og vilde med Glæde benytte dem deraf, naar de havde fundet deres Koner og Børn igien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Fra ovenanførte Sted skrives endvidere af 4de Febr.: Det synes efter Omstændighederne ingen Tvivl underkastet, at Lord Strangford jo strax vilde faaet Audienz hos Storvezinen, og umiddelbar derefter hos Sultanen selv; men der er imidlertid forløbet 19 Dage siden hans Ankomst, og vi høre ikke et Ord, hverken om den ene eller den anden Audienz, og denne Omstændighed giver Anledning til mange Rygter. Dertil kommer den nu fuldkommen oplyste Omstændighed, at det er Paschaen af Ægyten, som paa samme Tid, da han lod sin Flaade støde til den Tyrkiske, forsynede Grækerne med Vaaben og Munition, og ved denne Handel har vundet Summer, der truer med at blive Porten ligesaa frygteligt, som en allerede i Marken staaende Armee. Endelig er man nu vel underrettet om, at Forsøgene til Fred med Persien ere tilintetgjorte ved en fremmed Gesandts Jndflydelse ved det persiske Hof.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Adskilligt. Hertugen af Angoulemes Kjøkkenpersonale, som skulde afgaaet den 6te dennes, har nu faaet Modordre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
J Bourdeaux vedvarer Søgningen efter danske Skibe, og Fragterne stige høiere og høiere. Der er aldeles ingen Tvivl om, at alle danske Skibe, som komme der, ville finde saare fordeelagtig befragtning, og at Fragterne snarere ville stige end falde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
J Rochelle i Frankrig lod nylig en 22 Aars Pige, ved Navn Lefort, sig see, som havde et 6 Tommer langt Skjæg, men ellers et interessant Ansigt og megen Ynde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
J Napoli di Romania blev Nøden saa stor, inden Grækerne indtog den, at Tyrkernegade hinanden. Enhver af Besætningen beholdt kun Livet, en Klædning og 2 Pjaster. 700 af dem førtes paa engelske og de øvrige 1300 paa græske Skibe til Asien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Oschelad Pascha skal virkelig have forgivet sig, da han saae, at Jntet kunde udrettes i hans Stilling, og havde frabedt sig Commanden; altsaa mistvivle Muselmændene selv om at underkue Grækerne, og ere derfor nu saa spagfærdige. General Normann skal være død i Mesolongi,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Fallit i Hamborg: Ph. Salomon med 154,568 Mk. Bco.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Den nye Keiser af Brasilien skal allerede have fundet sig beføiet til at yttre: "jeg kan gjerne lade jer Allesammen i Stikken, og seile til Triest." Derpaa afskedigede han hele Ministeriet; men blev Dagen derpaa ved en Opstand tvungen til at tage Premierministeren Andrade de Selva igien. Jndvaanerne deele sig i 4 Partier, for constitutionelt og for souveraint Monarchi, for Republik og for Gjenforening med Portugal. De Første ere nu herskende, og de Sidste meest forhadte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Ved Ksiapatz, mellem Petersborg og Riga, har man følt et Jordskjælv. Følgende kraftfulde Skildring af det offentlige Liv i Constantinopel turde maaskee i nærværende Tid interessere dobbelt, da den har Frankrigs berømte Udenrigsminister v. Chateaubriand til Forfatter. Paa hans Reise til Jerusalem besøgte han nemlig ogsaa Constantinopel, hvorom han skriver: "Den næsten totale Mangel paa Fruentimmer og paa Kjøretøi med Hjul, samt Vrimmelen af Hunde, som ingen Herrer have, vare de tre Særkjender, som strax faldt mig i Øinene i denne overordentlige Bye. Da man blot gaaer med Pampusser, ingen Vognrummel eller Klokker hører, og der næsten ingen Haandværkere er, som arbeide med Hammeren, saa hersker der overalt en evigvarende Taushed. Man kommer bestandig fra et Torv paa en Kirkegaard, som om Tyrkerne blot levede for at kjøbe, sælge og døe. De uden Mure midt paa Gaderne anbragte Begravelsespladser ere prægtige Cypreslunde, hvor Duer bygge Rede og deele de Dødes Rolighed. Man bemærker hist og her nogle antike Monumenter, som slet ikke staae i nogen Forbindelse med de nye Mindemærker, der omgive dem, saa at man skulde troe, de ved Koglerie vare henflyttede til denne østerlandske Bye. Man seer intet Tegn paa Glæde, intet Skin af Lykke; hvad man har for Øine er ikke en Nation, men en Hjord, som en Jman fører og en Janitschar slagter. Der gives ingen anden Forlystelse end Udsvævelse, ingen anden Straf end Døden. En Mandolines sørgmodige Toner lyder stundom fra et Kaffehuus, og man seer nogle afskyelige Børn opføre løsagtige Dandse for et Slags Aber, som sidde i en Runddeel paa smaae Borde. Midt imellem Fængsler og Bagnoer hæver Seraillet, Slaveriets Kapitolium, sig. Her bevogter en indviet Vogter Pestens Spirer og Despotismens Grundlove med den største Omhyggelighed. Gusine Smigrere snige sig uafladelig omkring dette Tempel og bringe Afguderne deres Hoveder. Jntet kan frie dem fra Offerdøden; ved en uimodstaaelig Vælde drages de derhen. Despotens Øine lokke Trællene, ligesom Slangens Blik, efter Sagnet, forhexer de Fugle, den har kaaret sig til Rov."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
(Hempels Avis.) Amsterdam, 11 Marti. Ved den nu aabnede Tilførsel, ere adskillige Ladninger Kornvarer indtrufne; som Følge heraf er Søgningen bleven mindre levende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
(Af Udgiveren.) Det Chlerske Skuespillerselskab giver for Tiden deres Forestillinger i Saxkjøbing, hvor man er vel fornøiet med de Stykker, som Selskabets Personale giver da de ikke befatter dem med større, end de kan udføre; især holder man meget af deres pantommiske Forestillinger (som ogsaa her fandt almindelig bifald.) Selskabet har nu i 3 Uger opholdt sig der og hver Aften spillet for fuldt Huus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Fra den hollandske Mølle ved Mariboe har i denne Tid, ud over Stranden imellem Bandholm og Ourebye, været seet flere Jis bjerge, som ere drevne frem og tilbage; af hvilke eet endnu den 20de dennes var at see, der formodentlig er dreven til Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Jfølge senere Beretning er den i disse Aviser ommeldte Dæmning ved Horsedybet. ikke aldeles bortskyllet, men paa hver Side af Slusen er blot brudt et Hul paa omtrent 2 Alen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Den 26de f. M. er residerende Capellan for Kjøbeløv og Vindebye Menigheder Lolland, N. Søtoft, beskikket til Sognepræst i Præstøe og for Skibbinge Menighed i Sjælland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Dampskibet Caledonia, som i afvigte Vinter har faaet en ny engelsk Kiedel, og en betydelig Reparation paa sit Skrog og Maskinerie, er bestemt til, for første Gang i dette Aar at afgaae fra Kjøbenhavn Tirsdagen den 22de April, og fra Kiel Torsdagen den 24de f. M. J Aalborg er en Kone i det glatte Føre falden paa Gaden og har brækket Benet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Randers, 12 Marti. Det her i disse Dage holdte Hestemarked faldt ikke saa heldigt ud, som man havde ventet; hvortil Grunden angives at være Flensborger Markedets Ringhed. Af Heste var her en overordentlig Mængde; men meget saa holsteenske Prangere. Det usædvanlige Tilfælde, at dette Marked iaar kom 8 Dage sildigere, end det pleier, havde nær narret Mange. Gudenaae er nu neppe mere passabel for Vogne. En Bonde skal i Løverdags have mistet en Hest ved at kjøre over ved Mellerup. - Til det dramatiske Selskabs Forestilling i Søndags, til Bedste for Huusarme, vare alle billetter optagne. Trængselen var saa stor, at flere Mennesker fik Ondt og maatte bringes ud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Den 18 Marti solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11 Decbr. 1822) 75 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 126 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 14 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 sk. Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Bekjendtgjørelser. J Dag Morges behagede det Gud ved Døden at bortkalde min fromme og retskafne Moder, Provstinde E. D. sal. Borch, fød Hoe, efter 3 Maaneders Sygeleie, hendes 79de Aar; hvilket herved sørgeligt tilmeldes fraværende Familie og Venner. Gloslunde Præstegaard, den 20 Marti J. Borch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Auction. Over det Tømmermester Halbergs Opbudsboe tilhørende Huus afholdes 3de offentlige Auctioner paa følgende Dage: 1ste Auction Tirsdagen den 1ste April d. A., 2den 8de f. M. og 15de f. M., 3die hvoraf de tvende første Auctioner foretages paa denne Byes Raadstue og den sidste paa selve Stedet, hver Dags Formiddag Kl. 10. Hvilket herved tjener til almindelig Efterretning og in specie til vedkommende Panthaveres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Saxkjøbing, den 14de Marti 1823. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Paa Grund af Handelsmand Selig manns Opbud, bliver det ham tilhørende Huus i denne Byes Broegade, under Matricul Nr. 14, ved 3de offentlige Auctioner opraabt til Bortsalg paa følgende Dage: 1ste Auction Onsdagen den 2den April d. A., 2den 9de f. M. og 16de f. M., 3die af hvilke de 2de første afholdes paa denne Byes Raadstue og den sidste paa Stedet. Hvilket herved tjener til almindelig Efterretning og i Særdeleshed for vedkommende Panthaveres, ifølge Forordningen af 22de April 1817. Saxkjøbing, den 14de Marti 1823. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Efter Reqvisition af Vedkommende paa den Kongl. Statsgjælds Directions Vegne, som første Prioritets- og tillige Udlægshaver af Kjøbmand K. P. Kielsens faste Eiendomme i og ved Nysted, bliver disse (da intet antageligt Bud paa samme, ved de 3de foregaaende Auctioner, er skeet) atter opbuden til Bortsælgelse ved 4de Auction, der afholdes i den opbydende Gaard No. 19 Onsdagen den 16de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet. Fornævnte Eiendomme bestaaer af: Gaarden No. 18 i denne Byes Adelgade, hvortil hører 6 Fag For- og 4 Fag Baghuus, hvoraf første er indrettet til Beboelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Gaarden No. 19 i samme Gade, der bestaaer af 17 Fag Forhuus, indrettet til Beboelse, med deri værende Boutik og Pakhuus, samt 32 Fag Udhuus deels indrettet til Værelser og deels til Bryggers, Loe, Lade og Stald. Denne Gaard er især tjenlig for en Kjøbmand eller Avlsbruger. Til begge disse Steder hører fornøden Gaardsrum og Haugeplads, samt Andeel i Græsningsretten paa Overdrevet Bekke skov. 3de herved Byen i den saakaldte Mølle mark beliggende Vænger, indeholdende circa 18 Tdr. Land gode Jorder. Hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Nyested Byefoged-Contoir, den 6 Marti. Prom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Credi- og Debitorer i Stervboet efter afgangne Gaardmand Niels Pedersen, Kiep af Stokkemarke, under Grevskabet. Knuhtenborgs Skiftejurisdiction, indkaldes herved med anordnet Varsel, de Første forat anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og de Sidste for at betale, hvad de til Boet maatte være skyldig. Knuhtenborg, den 20de Marti 1823. Gram, committeret Skifteforvalter. Da Tømmermester Halberg heraf Byen har til Skifterettens Behandling opgivet sit Boe, saa indkaldes herved, med lovlige 12 Ugers Varsel, alle Credi- og Debitorer i dette Boe til at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter, de Første for at godtgjøre deres Fordringer og de Sidste for at anmelde deres Skyld. Saxkjøbing, den 14de Marti 1823. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Licitation. At der her paa Byens Raadstue den 26de dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver afholdt offentlig Licitation over Opmuddringen fra Ourebye Broe, ud, efter, hvortil Muddermaskine med Pramme i complet Stand leveres, bekjendtgjøres herved til Lysthavendes Underretning. Conditionerne, hvorefter denne Opmuddring foretages, ere fra 20de Martii til Eftersyn her paa Byefoged-Contoiret. Saxkiøbings Havnecommission, den 10 Marti 1823. Hartmann. Schougaard. Kronmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Godt Ege=Bygningstømmer af forskjellige Dimentioner, samt gode Egeplanker, anviser Addresse-Contoiret i Mariboe tilkjøbs. Danske Haver af J. H. Smidt, faaes hos Rector Troiel i Nykjøbing: Expl. paa Trykp. for 15 Mk., paa Skrivp. for 18 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Fra Apotheket i Rødbye udsælges et Partie forskreven Frøe af alle Sorter KjøkkenUrter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Paa Addresse-Contoiret faaes: linieret Nodepapiir, beskaaret Postpapiir, samt Connossementer m.m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Til Leie. For en honet Logerende, enten Mandfolk eller Fruentimmer, er 1 a 2 smukke meublerede Værelser med Beqvemmeligheder til Leie, tilligemed Kost og Opvartning. Man behager at melde sig hos Madame Thun i Mariboe, som giver nærmere Arviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-21
Tre Værelser med Kjøkken og fornødne Udhuse er at faae til Leie i Stubbekjøbing hos Aamodt. ans
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 24. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Tirsdagen. den 25de Marti 1823. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. F. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
(Af Børsenhalle.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Spanien. Den spanske Søemagt, som man kan raade over, skal nu, efter Stændernes Beslutning, bringes til 12 Linieskibe, 20 Fregatter, 10 Corvetter (letseilende Krigskibe paa 16 til 18 Kanoner) og 30 Brigger. – Den 19de f. M. har Grev Abisbalfuldkommen slaget Oprørerne. Bessieres har nu blot 1200 Mand under sin Commando. - Fra Lissabon ere 1600 Mand afseilede til Bahia. Den bekjendte uconstitutionelle Ærkebisp i Saragossa er hensovet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Med Troeshæren skal nu foregaae en stor Forandring. De Gemene skal ordnes i opdentlige Regimenter; Officiererne skal lære at læse og skrive, og de, som ikke kan det skal tjene som Gemene. Baron Eroles har kjøbt i Paris og medbragt til Perpignan de fornødne Lærebøger, hvoraf disse raae og uoplyste Troens Helte skal lære at kjende Bogstaver og stave aab. Man mener nemlig, at naar f. Ex. Gen. Misas først har lært at læse og at skrive, saa vil Krigen blive ført med mindre Grusomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Den 8de dennes afgik Hertugen af Angoulemes sidste Reisetøi til Armeen. Den 15de afreiser Hertugen selv til Perpignan og derfra til Bourdeaux. Pladsen og Kysten ved Havre skal befæstes, og Kanoner bringes allerede paa Batterierne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
J Toulouse har været Slagsmaal over de spanske Munkes Missionsprædikener, og da Trappisten nyligen holdt en Tale til de franske Soldater, hvori han lovede at før dem til Seier, og derhos viste dem de Kugler, som havde gjennemboret hans Klæder, uden at saare ham, brast de franske Soldater, som just ikke ere saa stærke i Troen, Latter. Nogle bade ham at opstille sig 50 Skridt fra dem, saa skulde de nok ramme ham; Andre sagde: "slige Kjøbhoveder skulle Vi stride for o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Manuels Prortrait er nu udkommen i Steentryk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Den spanske Regjering har underrettet den Engelske om, at den gjene vilde antage Engellands Mægling og indvillige, at Forfatningen af Kongen og Stænderne blev taget i nøiere Overveielse og maaskee indføre et særdeles Kammer i Legislaturen til Betryggelse for Fastlandsmagterne; men paa Vilkaar, at den franske Armee ufortøvet trak sig tilbage fra Grændsen; da det ellers vilde lade som de i dette Stykke havde givet efter af Frygt for de Franske, der paa ingen Maade kunde forenes med Spaniens Ære og Værdighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Ministeriet har endnu ikke erklæret, hvilken Politik det, i Tilfælde af Krigens Udbrud, vil følge. Oppositionen er paa Spaniens Partie. Jmidlertid ligge i de engelske Havne over 100 Kapere under spansk Flag, der lurer paa de franske Handelskibe som Katten paa Musen. J det øvrige troer man, at den franske Søemagt er, i Tilfælde af Krig, langt fra ikke tilstrækkeligt til at beskytte den franske Handel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Paa de engelske Skibsverfter hersker den største Virksomhed. Adgangen til dem er spærret for alle Uvedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Efter Bladet Sun har Kongen indvilliget i Nationalkongressens Ønske, at begive sig til Badajoz. - Krigen ansees for uundgaaelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Ogsaa i London begynder man nu at indsamle Pengebidrag til Grækernes Understøttelse, hvorudi Lord Erskine og flere Parlamentslemmer tage virksom Deel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Hs. Majestæt Kongen lider atter af Podogra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-03-25
Et Skib paa 1000 Tdr. bliver paa Themsen ladet med Krigsfornødenheder til Spanien.