JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Efterat forrige Kiøbmand, nu Consumtions=Controlleur, Fri Æ derich Skyum i Skive Kiøbstæd havde opgivet sit Boe til handling; ved sidste Samling blev besluttet at bemældte Boets sine Creditorers Afbetaling, er samme taget under lovlig Be tilhørende Eiendomme og Løsøre ved offentlig Auction, som holdes i hans iboende Gaard Tirsdagen den 24. Martii førstkommende, skal bortsælges, og skulle ikke antagelig Bud skee paa de faste Eiendomme, som bestaaer af en beqvem Kiøbmands Gaard, et Huus, og anseelige Markjorde, saa bliver 2. Auctien derover den 7 April næstkommende og 3. Auction Tirsdagen den 14. i samme Maaned, ved hvilken sidste Auction de haverne og alle Vedkommende indkaldes for at iagttage deres Ret; faste Eiendomme absolut bortsælges; til hvilke Auctioner Pant saa indkaldes og herved bemældte Controlleur Skyums Debi og Creditorer at møde for Skive Byes Skifteret, inden de i Loven befalede Tider, de første for at betale deres Gield, og de sidste for beviislig at anmælde deres Fordringer. 3den for Giøel=Land i nordre Side af Liimfjorden, er for kort U siden fundet en liden Fladbundet Kaag med et Stykke Toug paa 74 2 Favne, at ligge omkastet og tildækket med Jis, hvilken Kaag som nu er bleven ophugget af Jsen bragt til Land, skal blive Eieren leveret af Lauriz Nielsen, boende paa Gield, imod de anvendte Omkostningers Erstatning m. v. som, jeg efter billighed kan tilkomme. Skulle imod al Vente nogen have bevnelig Fordring og tilgodehavende hos mine sal. Forældre Jens Toersen og Hustrue, Maren Madsdotter, der boede her i Nibe, men begge i afvigte Aar 1788, ved Døden er afgaaet, ville de behagentlig saadant anmælde og med deres Beviser indkomme inden 6 Uger fra Dato af, men skulle nogen efter saadan Tids Forløb fremkomme med Krav vorder samme som urigtig og uefterrettelig an feet, og ei antages. Nibe den 23. Febr. 1789. Tobra Maria Thorsen. Som Curator, A. Færck.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg ved Auction den d) 18. Martii d. A., at bortsælge min iboende Gaard udi Hiøring, der bestaaer af 2de Huse, begge for faa Aar siden af nye opbygget, hvoraf Vaaningshuset har Tegl, men det andet Straae Tække; i Gaarden er Brøndvand, og ved samme ligger og tilhører en smuk Have, forsynet med mange gode Frugttræer, foruden fornøden Rum til Kaal og Kiøkken=Urter. At beskrive disse Huses gode Beliggenhed og Beqvemmelighed, ethvert til sit Brug for en honet Familie, ansees ufornøden, saasom Liebhavere, ved at tage samme i Øiesyn, vil befinde det selv; denne Gaard kan tiltrædes førstkommende Paaske eller St. Hans Dag, ligesom Kiøberen helst maatte forlange, Auctionen holdes i Gaarden, og begynder Klokken 10 Formiddag, hvor samme Tid opraabes og bortsælges 3de mig tilhørende Huse med deres haver i Fladstrand, de 2de, nemlig det som Søren Madsen og det som afg. Hans Michelsens Enke Kirsten Koches fradøde, er beliggende Nør i Byen, og det 3die, som afg. Anders LiisborgsEnke ligeledes er fradød, ligger Sønder i Byen, hvilke alle 3 kan tiltrædes næste Paaske, da og eendeel Kakkelovne af forskjellig Størrelse, med meere, vorder bortsolgt, alt efter de Conditioner, som paa Auctions=Stedet bliver bekiendtgjort, hvortil Liebhavere indbydes. Hiøring den 19. Jan. 1789. Joh. Gleerup. Dit iboende Sted, som er vel indrettet til en Værtshuus M. mand, der vil brygge og brænde, samt logere Folk, med indrettet Kiølle paa Loftet til Malttøring, og befindes overalt vel vedligeholdt, agter jeg underhaanden at bortsælge, naar Liebhavere derom med mig vil accordere, eller med Kiøbmand Hr. 1 Jens Christensen ved vester Aar. Aalborg den 5 Febr. 1789 1 Mette Christina, sal. Skipper Jver Nissens.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg underhaanNB., den at bortsælge mit iboende Sted 2 Loft høi, samme er vel indrettet til en Vertshuus Mand der vil brygge og i brænde, tilligemed en vel indrettet Kiølle til Malttøring m. v. Liebhavere vilde behage derom med mig at accordere. Aalborg, den 25 Februarii 1789. Just Riisgaard, Dreier i Algaden.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Af Jens Hvorup i Sundbye kan faaes beste Høst=Cond, 1 Fierdinger eller Halvtønder, eller og samlet i alt een Læst. Saa anviser han og, hvor 200 Rdlr. ere at bekomme i næste Snapstinas Termin imod Pant og lovlig Renter. Skulde nogen have lovlig Krav at paastaae efter af P.M. døde ugifte Gaardfæster Peder Larsen i Gandrup, paa Wraae Gods under Aalborg Huus Amt, vilde de i saa Maade møde i Stervboegaarden 12te Ugers Dagen den 18 sk. Martii førstkommende, da Skiftet samme Tid formodes vorder et sluttet; ligesom, om nogen maatte skylde til den Afdødes Boe, erindres de at fremkomme med Betaling til samme Tid og Sted. Paa Høi=Velbaarne Hr. Kammerjunker 3 Wraae, von der Lübe, som Skifteforvalter, den 3 Febr. 1789. hans Vegne. S. Chr. Høst.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Hvor et Orgel=Verk i complet Stand til en liden Kirke, for, billig Priis er at bekomme, anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Hos Moses Joseph paa Vestergade kan bekommes godt Spansk Schochelade uden Sukker, godt Hvedemeel og alle Slags Bagværk.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Paris den 2 Martii. Vi have erholdt Efterretning, at Fregatten Penalope paa 40 Kanoner, som blev ført af Ridder Pugebras er den 16. October ved Jndløbet i den Falske=Bay forulykket. Commandanten og 15 Mand af Eqvipagen ere druknede, men de øvrige ere ved Hollændernes Bistand blevne reddede. De havde blandt andre 150 Mand Tropper om Bord, som hørte til et andet Skib, hvilke de skulde bringe til Isle de France - J Forgaars ankom en overordentlig Ceurier fra Wien til Versallie, endskiønt de med bragte Depecher ere ubekiendte, saa har man dog udbredt, det Rygte, at Keiseren skulde have forlangt hos vort Ho den tractatmæssige Bistand af 24000 Mand eller 24 Millioner - men man tvivler dog ganske derom. Den 27 i forrige Maaned ankom Prindsen af Rassau fra Petersborg over Wien hertil. J Morgen afgaaer han til Madrid, hvor han skal have noget af Vigtighed at udrette hos Hans katolske Majestæt, man siger, at han vil være den 1. Maji igien tilbage i Petersborg. - Kongen har nu ophævet alle Lettres de cacher, de alene undtagne, hvilke ere udfærdigede imod saadanne Personer der for store Forbrydelser sidde arresterede.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Hamborg den 12 Martii. Den 9 gik den Kongl. Svenske Courier Hr. von Suther, som kom fra Genua her igiennem til Stokholm. J Gaar er den ved det Kongl. Svenske Hof standne Kongel. Preussiske Gesandt Hr. Grev von Leyel hertil ankommen fra Kiøbenhavn. Horsens den 2 Martii.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Jblandt vores mærkeligste Nyeheder fortiener i sær at mærkes den Lyst som vores Skomagersvende have tilat reise bort. Jeg kom reisendes hertil Byen, og mødte 24 af disse Svende, som havde deres Kiøler ophagede og sang lystig paa Marken. Nogle af disse Burser rei 20. Martii. ste, andre fulgte dem til næste Station. Grunden hertil skal være denne: Skomager=Lauget har paataget sig her, at sye Støvler for et Dragon-Regiment i Norge, Til dette Cammis=Arbeide vilde Mesterne ei betale Sven denne hvad de pleiede at faae, og nu vare Forbindtlighederne paa fælleds Side hævede. Jmidlertid lide vi alle derunder. Enhver som ikke har ladet sig Skoe og Støvler sve i Dosinviis, kan slet ikke faae deres tilbage fra Skomagerne. Læderet er ikke aleneste dyrt, men de Skomagere som ikke have Formue, kan ikke faae Læder at kiøbe. Grunden hertil er de Krige som føres imellem Magterne. - Forprangen i alle Lande. Den stærke Leverance af Skoe og Støvler som i denne Tid gaaer til Sverrig. - Og Sollelæderet som kommer fra Engeland er ganske utilstrækkeligt, til at kunne erstatte Manglerne.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Aalborg den 20 Martii. Under 13 Febr. sidstafvigte har Hans Majestæt allernaadigst udstædt følgende Plakat: At, da det ved forrige Aaringers Erfaring er befundet, at af de, i Forordningen og Landstutterie=Væsenet i Danmark af 27. Maji 1785. dens 5. §. 1. Post, til Præmiers Uddeeling, for de bedste Hingste, bestemte Markeder, er Odense Marked, i Martii Maaned, formedelst den ofte indtreffende strenge Vinter paa denne Aarets Tid, samt Holstebroe og Randers Markeder, formedelst Fraliggenheden og den deraf flydende Mangel af Concurence, ei ganske beqvemme til Øiemedets Opfyldelse, saa bliver nu herved allernaadigst anordnet og fastsat, at for i Aar og for Fremtiden, skal den i Landstutterie Forordningen for Fyens Stift bestemte Præmie Uddeeling ved Odense Marked, den 8. Martii, forandres til samme Byes Marked i Julii Maaned, og de tvende Markeder for Jylland derhen forandres, at de, ved Forordningen, udsatte Præmier for Aarhuus og Ribe Stifter, afvexlende hvert 4de Aar, uddeles ved følgende 4 Markeder, nemlig: ved Korsens St. Hans Marked den 21. Junii, ved Viborg i Snapstings Terminen, ved Riber Marked i Julii Maaned, og ved Randers Markod i Midfaste, saaledes, at i Aar begyndes ved Horsens Marked i Junii Maaned at uddeele Præmierne, som for de tvende bedste Hingste, efter Landstutterie Anordnings 5 s. 1 Art., ere bestemte for Aarhuus og River Stifter, ogsaa fremdeles i følgende Aar, ved de øvrige 3 benævnte Markeder, efter den Orden, i hvilken de her findes anførte, hvorhos de for Aalborg og Viborg, Stiftes udsatte Præmier, som forhen bleve uddeelte ved Holstebroe Marked, skal herefter, afvexlende hvert andet Aar, uddeeles ved Leerups Marked den 1 September, og ved Skive Marked den 13. Junii, men i øvrigt skal det forblive ved det, som i foranførte Landstutterie-Forordning og Plakaterne om Bøndernes Heste Avl af 6. December 1780. og 19 September 1781. er anordnet. Laurids Jacobsen, Gaardmand i Vester Halle i Vadum Sogn, haver en mørkerød Hingst ramskoppet. som nu er i semte Aar og over 10 Qvarteers Høide, sund og frisk af Lemmer og Førelse, og har bedækket 74 Hopper, af hvilke over 60 ere med Fol. Og da denne Mand ved sidste Præmiers Uddeeling nød een af de for Aalborg Stift udsatte Præmier, saa venter han og for i Aar at skulde kunde til bestemte Tid fremstille en Hingst af bedste Race, der formodentlig skal udmærke sig som en af de bedste Hingster.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Da vi nu have trende Kiøbenhavnske Poster der ere udeblevne, saa kan man med tilforladelig Vished ikke mælde noget derfra om den forskrækkelige Ødelæggelse og Ulykke, der skal have været foranstaltet mod den Danske og Russiske Flode i Kiøbenhavn, ved en dertil underkiøbt Brigge, der hemmelig skulde have været anvendt til en Brander for at antænde alle tæt omkring sig liggende Krigs=Skibe. Men da samme ved en lykkelig Leilighed blev opdaget, saa har disse listige Fiender, Herrens Navn være lovet, ikke opnaaet deres ondskabsfulde Hensigter. -Man vil imidlertid ikke anføre alt hvad der læses i particulaire Breve og de Hamborgske Aviser om dette farlige Anslag, men oppebie Tiden, da det vil formodentlig blive opdaget ved hvem dette var foranstaltet. Tildragelsen skal imidlertid have været saa farlig og forstrække lig, at man neppe kan forestille sig den farligere af den nedrigsindede Avind - Den bekiendte Norcross berettes det om, at han, da de Danske vare indviklede i Krig med vore Naboer under Kong Carl den 12tes Regiering, gik ogsaa frugtsommelig med et Mordbrænder Anslag, som skulde have blevet en ubodelig Ulykke for Danmark om det havde saaet Fremgang; han havde gjort det Forslag, at han vilde ved Natte=Tide sætte Jld paa den Kongelige Danske Fløde, og derved skille Danmark ved sin beste Styrke og Anseelse. - Men til Lykke blev baade dette og hans andre lumske og glubske Forsætter opdagede, og han selv fik siden sin fortiente Løn i et langvarigt Fængsel.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Vinteren er, og har været her overordentlig stræng nu paa 14 Dage i sær, J Søndags den 15 Martii var Kulden 7 Gr. under Frysepuncten. Den 16. 6 Gr., den 17. 10 Sr., den 18 11. Gr. og den 19 om Morgenen, og en halv Gr., saa den giennemtrængende Kuld føles tilstrækkelig. - Fra Landet høres næsten overalt den ynkeligste Klage over Foertrang og paa sine Steder føles den allerede i sin Grumhed. - Her i Byen er der stor Mangel paa fornøden Brænde, ingen Tilførsel fra Landet af nogen Betydenhed, for et Læs Tørv begieres 5 til 6 Mk. og dog ikke større end det kan bæres i to Kurve. For Bøgebrænde forlanges 9 til 10 Rdlr. Favnet. Høkere veed at betiene sig deraf, dog har nogle allerede med større Fordeel lært at kjøbe Tømmer hos de Handlende og bruge Steen Kuld, som vil vel herefter blive meere almindelige, imidlertid beklages den Fattige, som allerhaardest føle deres store Trang og have hverken at bide eller brænde.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
(Fortsættelsen følger.) Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Den 17, hujus til Hr. Wandall indsendt til Huusarme. Den 19, befandtes ved Cassens Aabning med Hosskrivt: Givet i Jesu Navn til Syge og Huusarme. Er .
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes Disseblive paa Mandag uddeelte til 16 Huusarme og Sengeliggende.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Døde. Den 12 hujus i Aarhuus Kiøbmand Hr. Jens Andersen Schmith, 53 Aar. Den 12, her i Byen Mester Snekker. Niels Schou, 58 Aar. Den 13. Mester Dreier Niels Grøn bechs Datter, Anne Bolette, 7 Uger al. Samme Dag Kiøbmand Hr. Jens Christensens næst ældste Søn, Jens Christian, 3 Aar 9 Maaneder gl., og Skræder Bergners ynaste Dotter, Bodet Marie, et halv Aar gl. Den 15. Guldsmedsvend, Søren Bierregaard Thomasen, 24 Aar.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Bekiendtgiørelse. Den uden for Vester Port ved Fattighuus W. bliggende Haveplads er at faae tilLeie og strax kan tiltrædes, naar en Podemester dertil mælde sig hos mig, inden denne Maaneds Udgang, da den ellers overlades til Tobaks=Plantning. Aalborg den 20 Martii 1789. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
I Tal=Lotteriet er udkommen: I Wandsbek 397 Trækning d. 12. Martu 25, 54, 71, 83, 53. Den forestaaende Trækning er i Altona.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Den agende Post afgaaer paa Mandag den 23. Martii. Frisch. Anmarkringer og historiske Oplysninger over den Kongl. Al Svenske Forklaring d. d. Helsingfors den 21. Julii 1788 med Billager, ere endnu her at faae til Kiøbs paa Post-Contoiret, heftede for 28 s. N. R. Hos mig undertegnede er sex Hollandske Stole, sker tet med Spansk-Rør i Sædet at bekomme, tilligemed smukke Modeller af alle Sorter efter nyeste Facon og Priserne saa billigt som mueligt. Niels Pedersen Roholt, Stolemager. N. C. Hos Niels Jusgaard i Nyekiøbing paa Morsøe, er at bekomme alle Sorter frisk Havefrøe nu i dette Foraar og fremdeles, for ligesaa billige Priser som nogen anden Steds i Jylland. P.M. 3. 3de Febr. Maaned d. A., er paa blind Bund ved og i under det, saa kaldede Vesterbye Rif for Læsøe, funden og hierget et lidet Jern Anker med et Toug, omtrent 70 til 80 Favne lang; Eieren af samme kan imod behørig Ligitimation, Biergeløns og de anvendte Omkostningers Betaling vorde bemældte Anter og Toug udleveret, naar de derom inden lovbefalet Tid behager at mælde dem hos Administrateuren sammesteds. Læsøe den 23. Februarii 1789. NB. Terkel Jensen, sund, tilbyder sin hos forhen Gartner paa Gud De Hr. i Aalborg at opvarte Frugthaver, hvortil han ønsker sig recommenderet; forsikkrer at enhver skal finde sig fornøiet med hans Tieneste tilligemed en billig Accort. Nærmere Underretning gives af Sr. Bertel Dochedal uden for Vester Port i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Auction. i viver efter afgangne Mad. Kirstine Ma Mandagen den 23. Maji førstkommende, rin sal. Holm holdet Auction over hendes efterladte Meubler; samme Dag lader Hr. Jens Ottesen og udi bemældte afg. Mad. Holms Sted bortsælge endeel Pantgods, bestaaende af et Eege Skatel, en sort indlagt Ørk, to Lomme=Uhrer, et 8te Dags Stue Uhr i Fonteral, noget Guld og Sølv, tilligemed adskillige Mands og Fruentimmer Gangklæder m. m., som her for Vidtløftigheds Skyld ikke alt bliver specificeret, hvilket til Liebhaveres Efterretning bekiendtgiøres. Nide d. 16 Marti 1289. antagen til Collecteur her i Aarhuus for de Kongelige Ja lig underskrevne af den Kongelige Lotte Direction, er Tal=Lotterier, saa vil jeg herved hos de Herrer Lysthavende, have mig recommenderet, da promte Expedition skal skee, de vilde da behagelig henvende dem til Post=Contoiret, hvor jeg hos Hr. Postmester Holm er conditionerende. Aarhuus den 14 Marti 1289. C. Thornschou.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Børstkommende 20 April bliver ved offentlig Auction i Roese) berg Degneboelig bortsolgt, afg. Sognedegn SeverinKlum, hans Efterladenskaber, bestaaende af Guld, Sølv, Tin Kobber, Messing, Malm, Jern- og Træetang, Mands- og Fruentimmers Gangklæder, Sengeklæder og Linnet, Chatol og Dragkister, Borde og Stole, Kister og Skrine, Sengesteder en Kakkelovne, Vogne, Ploug og Harve, 2 sorte Hopper, 2 Køer, endeel Faar og Sviin, samt allehaande Gaardsredskab med meere, for vidtløftigt her at opregne. Auctionen tager sin Begyndelse om Formiddagen Kl. 9 præcise. Efter Auctionen bliver foretaget Skiftesamling i Boet, hvorved enhver behagentlig ville indfinde sig, som noget maatte have under Skiftet endnu at erindre. Elling Præstegaard den 16. Martii Schierup. Provst i Horns Herred.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
di en Gaard i store Nyegade i Aalborg, bestaaende af 8 Fag I Huus til Gaden og aaben Port til Jndkiørsel udi Gaarden, et Loft Høi med 2 Kakkelovne, en 2 Etage og en Bielægger, 5 Fag Huus i Gaarden til Materialier, og 2 nye Leiehuse til Beboelse for 4 Familier med derudi værende 4 Jern Bilægger Kakkelovne, forlanges til næste Snapsting 500 Rdlr. imod 1ste Prioritet og Pante=Rettighed. Nærmere Underretning faaes her i Bogtrykkeriet. Aalborg den 19 Febr. 1789. Veter Lerke, som forhen har eiet og beboet Ridemands Mølle, men nu i nogle Aar sad til Leie hos en af Albechs Bønder, i Hornum Sogn og Bye under Aalborghuus Amt, er sidstmældte Sted den 5. Januarii d. A. ved Døden afgaaet i meget fattig Omstændigheder, og har efterladt sig Enke samt tvende Kuld Børn, hvoraf nogle boer eller opholder sig i Vensyssel, og be øvrige her i Himmersyssel. Hans ringe Efterladenskaber er strax af mig underskrevne, paa den høie Skifte=Forvalter Hans Excellence Hr. Geheimeraad, Stiftsbefalingsmand og Amtmand LevetzausVegne, taget under lovlig Skifte=Behandling og agtes bortsolgt ved Auction saasnart muelig til Afbetaling paa Stærvboets Gield. Men da der skal være noget baade Sølv og Kobber, som er udsadt for laante Penge, saa anmodes og advares ihændehaveren deraf, med forderligst at indlevere samme imod Beviis enten til Hr. Mørck i Ferslef eller mig her paa Restrup, at alt saadant og med det samme kan blive bortsolgt og gjort i Penge. Ligeledes ville Arvingerne, samt Stervboets Credi= og Debitorer tage Møde i Stervboet til de berammede Skifte=Samlinger den 22. Martii og 4. Maji førstkommende, de første for at iagttage deres Ret og bevise Fordringernes Rigtighed, og de sidste for at betale hvad de maatte være skyldige. Restrup den 15. Febr. 1789. Som Committeret, Knustrup.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Ved Skiftets Holdelse efter en paa Vreilef CloW. C. Østers Gods her i Vensyssel den 2 December f. A. afdøde, gammel og i mange Aarsyg og skrøbelig Kone, navnlig Maren Christensbotter, Christen Eriksens Hustrue paa Bakken i Serridslev Sogn, blev vel anmældt: at bemældte Afdøde (som ingen Livs Arvinger efterlod sig) skulle have havt nogle Søskeende, der skal være døde, og nogle af dem at have efterladt sig Børn, hvoraf en ved Navn Jens Pedersen, skulle opholde sig i Kiøbenhavn, og de andre i vester Brønderslev, Fiilholm, Nyegaard og flere Stæder her i Landet; men da der ingen vis Efterretning kunde erholdes om disse Arvinger; saa, uagtet der ikke kan ventes det mindste i Arv for dem efter bemældte Afdøde, da de allerede anmældte og prioriterede Fordringer, langt overstiger Boets ringe Formue, bekiendtgiøres dog herved, at Skiftet efter meer bemældte Afdøde bliver foretaget her paa Gaarden til 6 og 12 Ugers Dagene fra Dato, der bliver den 25 Februarii og 8. April næstkommende, til hvilke Tider saavel Arvingerne som andre vedkommende ville indfinde dem, da de skal blive Stervboets Omstændigheder bekiendt, og skeer denne Jndkaldelse 3 Gange saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske, som Aalborgske Jydske Efterretninger, siden dette fattige Stervboe ei formaaer at bekoste anden Proclama. Vreilev Closter den 14 Januarii 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Paa Skifte=Forvalterens Vegne, Green. Tor Een eller To gode Jydske Bønderkarle, som er forsynet e) med Friheds=Pas, anvises gode Tienester ved Kiøbenhavn til førstkommende Paaske, naar Vedkommende derom mælder sin i Bogtrykkeriet i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
Paa Wiffertsholm er til Kiøbs 4 Par nore Plov=Stude, som 4 i nogle Aar ere brugte baade til Plov og Vogn.
Jyske Efterretninger, 1789-03-20
J vende smukke sorte Vogn Hopper 5 Aar 10 Qvarteer 2 Tommer, samt en Dito sort stiernet Ride=Hoppe med 4 hvide Sokker 4 Aar 10 Qvarteer, er til Kiøbs hos Mølleren ved Niibe Veirmølle. Nor en Liebhaver ere tvende Casiamebrune Hopper, 5 Aar, over a 10 Qvarteer, paa Schousgaard ved Hobroe.
Jyske Efterretninger, 1789-03-27
Midler imod Korn-Orme. At tørre Korn i Bagerovne kan let overdrives; det koster altid Brænde, og Erfaring har lært, at det ikke dræber Korn-Ormen, men vel Agget. Kornet bliver rigtig nok haardt af Varmen, men ved den første fugtige Luft svulmer det ud igien. Ligeledes er det i mange Henseender sandt, at man har Nytte af ikke at skiære Kornet førend det er fuldkommen modent, binde det og bringe det i Laden, uden at lægge det i store Dynger, at tærske det medens det endnu er fugtigt, brede det ud paa Kornloftet, eller kaste det i store Bunker. Uddunstningerne af det moedne Korn kan ikke adspredes i store Dynger og dampfulde Lader, uden at Luften frit kan trænge ind, og uden at det brænder an. En Mængde Huller paa alle Sider af Laden, kunde give Træk, og tildækkes med et lidet Garn for Spurvenes Skyld.
Jyske Efterretninger, 1789-03-27
Paa Kornloftet maatte man i de første Maaneder ikke lægge det tærskede Korn i store Dynger, vende det daglig indtil det er bleven fuldkommen tørt, og sætte Traad vinduer til Gitter paa Loftet, for at Luften kan trænge igiennem. Dette er i det første Aar uomgængelig nødvendig. Korn-Ormen er ikke saameget bange for Lyset, thi den kryber endog ind i Stuer og kniber Mennesker, med sit Næb naar de sove, men han frygter for Skov lens og enhver anden Bevægelse ligesom en Mol. Denne lille sorte med en haard Kyrads forsynede Torbist er egentlig et Jnsect fra Skoven, som ikkun tilfældigviis lever ligesom Væggelusen, under Barken af Træer, og fordrives af Myren. Den kan ikke leve i otte Dage uden Næring; følgelig kan man lade Kornet blive borte i et Aar af det anstukne Loft, som maae feies ofte, og ligesaa ofte besprænges med Salmiakvand. J øvrige kan man om Høsten sætte gamle Potter med Byggryn, 7. Martii. i Krogene; de spise denne Kost med meget Begierlighed, fordi den er blød, og de kan siden ikke komme ud at Glaseringen igien Nogle have forsøgt at lade Myretuer, komme ind paa Kornlofter; men her foraarsage Jagthundene meer Uleilighed i Huset end Vildtet selv. Salmiak, opløst i varmt Vand, er et sikkert Middel til at bestryge Skovlen med; det dræber Ormene uden at skade Kornet. Ligeledes har et med Kalk besmurt Loft sin gode Nytte, men endnu bedre er det ofte at bestryge heele Loftet med Victriol, opløst i kaagende Vand, for at forjage disse Brødtyve, at bestryge Hiørnerne med frisk Tiære, nytter alleneste paa de bestrøgne Steder, saafremt ikke alle Vinduer heele Uger igiennem kan holdes vel tillukkede, saa at de døe af Lugten.
Jyske Efterretninger, 1789-03-27
Under Navn af Kornorme forstaaer man i det Occonomiske Sprog en hvid Orm, som ernærer sig alene af Kornets uderste Skal, som han spinder en Væv over, undertiden forstaaes ogsaa derved de gule sexbenede Meel orme, af hvilke der omsider blive sorte Torbister. Det tredie Slags er den ovenanførte sorte Torbist, som ødelægger Meelet i Kornet, og formerer sig mangfoldig.