JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-24
Følgende Bøger faaes til nedsat Pris, Millings Geographie, 20 Mk. nu 14 Mk. indb. - Zerrenners, Methodebog eller Veiledning til en rigtig Læremaade for Almuskolelærere ved Adjunkt Milling, 9 Mk. 8 s., nu 8 Mk. indb. - Udtog af Geographien indb. 72 s. hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-24
Smukke forgyldte, broncerede og med Zirater, besatte Portrait- og Skilderierammer, af forskjellige Størrelser, faaes tilkjöbs for billig Priis hos D. Mayntzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-24
Licitation. Torsdagen den 25de Dennes om Formiddagen Kl. 10, holdes Licitation paa Aalborg Byetingsstue, over en Deel Snedker=, Tømmer= og Muurarbeide, som i dette Foraar skal forrettes ved Aalborg Hospital, efter Konditioner, som tilligemed Overslaget ere til Eftersyn hos Hospitalsforstanderen. Aalborg, den 18de Februar 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-24
Auctioner. Efter Begjæring af Kjøbmand Stareke bliver, i hans Boepæl paa Allgaden, Fredagen den 5te Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Meubler og Jndboe, bestaaende, blandt andet mere, af: Sofa, Stole, Borde, Sengestæder, Commoder, Skabe, et Mahognie Skriverbord, en Ditto Soufeniere, Kjøkkentøi, Glas og Porcellain; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg der 23de Februar 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-24
Efter Begjæring af Forstanderskabet for Aalborg CathedralSkole, bliver Torsdagen den 4de Marts næstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Aalborg Byetingsstue, afholdt offentlig Auction over Hunstrup Sogns Tiende i Thye, bestaaende af 50 Tdr. 6 Skpr. Rug og 73 Tdr. 3 1/4 Skpr. Byg, hvilket af Yderne leveres i Thisted. Aalborg den 23de Februar 1820. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-24
Da det ved 3die Auction over Viinhandler Holms Gaard No. 560 i Kattevad gjorte høieste Bud, ikke er approberet, saa bliver en 4de Auction afholdt udi og over bemeldte Gaard, Onsdagen den 3die Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvorved Samme absolut og uden flere Auctioners Holdelse, agtes bortsolgt, hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 19de Februar 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Amerika. (Sluttet.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Efter dette flygtige Blik paa vore sydlige Søster Republiker være det os tilladt at dvæle noget længere ved vort Fædreneland, de forenede nordamerikanske Stater. En stor Deel af hvad der blev skrevet om vort Land og vores Regjerings Grundsætninger, er i en overdrivende lovprisende Tone, som maa mishage enhver forstandig Ven af vort Land og vort System. Disse fantastiske Skildringer af fremmede Reisende, der kom i Begeistring, naar de i deres Hjem læste og Republiker, og medens de en føie Tid levede iblandt os, ikkun medtoge flygtige ufuldkomne Jndtryk, forekom os latterligere end de maaskee syntes andre. Hvad vi her fordomsfrie sige om den forenede nordamerikanske Fristat, er desto paalideligere, da vi ingenlunde betragter den med europæiske Briller. Oprigtigen tilstaae vi, at der gives Meget iblandt os, som med Føie kan dadles og bør forandres. Men alt dette hører ingenlunde til vort Systems Grundvold; det kan give Partierne Næring, men opvækker ikke mindste Bekymring om en alvorlig Fare, ei heller kan det gjøre vor Statsforfatnings Værd tvivlsom. Vi ville aldeles ikke paastaae, at denne overhovedet er den bedste, nok, at den er den hensigtsmæssigste for os. Men naar en Udlænding læser vore politiske Blade og seer i disse dette eller hiint Parties Utilfredshed med de sorteste Farver, saa drager han ofte deraf den urigtige Slutning, at denne Utilfredshed er en følge af det, der dog er den eneste Borgen for dens frie Udtryk. Vil man erkjende disse Partier af deres Navne, saa tager man høiligen feil. Kampen tog andre Retninger, om den end beholdt de gamle Navne og meget ofte enede den nærværende Tids Tarv, hvad det Navn, der skylder den forbigangne sin Oprindelse, adskilte. J de sidste 15 Aar have "Forderalister" og "Demokrater" meer end eengang forenet sig for at understøtte eller forkaste Spørgsmaal, der satte alle Landets Jnteresser i Bevægelse. Saaledes skeete f. Ex. efterat den sidste Krig, imellem Storbritanien og de forenede Stater var tilendebragt, store Anstrængelser for at bringe de indenlandske Manufacturer i Opkomst, og gjøre dem uafhængige af de europæiske. For denne Politik stemte, uden at ændse nogensomhelst anden Partie-Forskjel, de mellemste, de østlige og vestlige Stater, nemlig Pensylvanien, Nysersey, Nyyork, Nyenglands=Staterne, Ohio, Jndiana, Jllindis og Kentucky. Mod denne Politik satte Merkantil-Jnteressen sig i en hæftig Opposition, i Forening med de sydlige Stater, nemlig med Virginien, Nord= og Sudcarolina, Georgien, Albania og Mississippi, der blot driver Agerdyrkning og behøver Slavernes Arbeide til at dyrke Jorden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Mærkeligt er det, at Præsidenten selv i sin sidste Adresse til Congressen, blot har antydet, men ikke uden Forbeholdenhed udtrykt sin Anskuelse af denne saakaldte Tarispolitik. Mange undskylde ham med hans Stilling imellem de stridende Partier, ligesom ogsaa hvad denne Punkt angaaer, imellem sit eget Parties forskjellige Jnteresser. Havde han anbefalet Manufacturpolitiken, saa vilde han have mishaget de sydlige Stater, hvilke han i Særdeleshed skylder sit Valg: var han traadt i en directe Opposition imod den, saa vilde det i samme Grad have mishaget Pensylvanien, Ohio og andre Stater, som ligeledes understøttede ham. Præsidentens Yttringer i den sidste Adresse om Jndianerstammerne ere ingenlunde blevne optagne med bifald. Jndianernes Civilisation har i lang Tid været Yndlingsgienstand for mange ædle, i Sandhed, religiense Menneskers humane Bestræbelser. Frivillige Samfund bleve oprettede til dette Øiemed, og Anstrængelserne lovede et heldigt Udfald. Den Plan at trænge dem tilbage paa hiin Side af Mississippi, kaldtes egistisk og ubillig. Herom ville hæftige Debatter finde Sted paa Kongressen; mange kraftige Anstrængelser ville skee til Jndianernes Beskyttelse, men det er desværre at befrygte, at Partieaanden vil seire og at den Plet vil hvile paa vort Land, at have foriaget den Folkestamme, der nedstammende fra dets oprindelige Beboere, hiin Side al Civilisations Grændser. Erklæringen i Adressen, angaaende de forenede Staters Bank, yttrede en skadelig Virkning paa denne Jnstitution. Her faldt Bankactierne 3 Procent i et Par Timers Tid efter Adressens Ankomst.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Kjøbenhavn. Bulletins i Anledning af Hs. Kongelige Høihed, Prindsesse Carolines Sygdom: Onsdagen den 17de Februar. Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Carolines Tilstand var i Gaar den samme, undtagen at Appetiten begynder lidt at indfinde sig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Hos Kongl. Høihed har afvexlende sovet noget over 4 Timer. Schwartzkopff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Torsdagen den 18de Februar. Hs. Kongl. Høihed, Prindsesse Carolines befindende er som i Gaar. Hs. Kongl. Høihed har sovet imellem 3 a 4 Timer i Nat. Schwartzkopff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Fredagen den 19de Februar. Hs. Kongl. Høihed, Prindsesse Caroline vedbliver at bedre sig. Hos Kongl. Høihed har faaet afvexlende omtrent 4 Timers Søvn i Nat. Schwartzkopff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Løverdagen den 20de Februar. Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Caroline har i Nat sovet imellem 4 a 5 Timer, og tiltager iøvrigt i Bedring. Schwartskopff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Kjøbenhavns Børs, den 19de Februar. Hamb. 2 M. - : v. 209 1/2. Species 209 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 152 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 50 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 96 1/2 Rbd. Sedler. Dito Dito 92 1/2 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. Dito Dito 108 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 102 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Banco 4 pC. Dito Dito 100 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 100 r. S. - 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. 65 1/2 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 73 1/2 L. Sterling. I. L. St. beregnet til 14 Bmk.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Fredericia. En fielden Fest høitideligholdtes her den 12te Februar, da Stadens værdige Commandant den almeer agtede Generalmajor v. Castonier, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand p. p. feirede s. 50aarige Tienstjubileum. - Efterat Reveillen for Morgenen med fuld Musik havde opstillet sig foraJubeloldingens Bopæl blev af en Deel af Regimentet Underofficerer og Hoboister afsjunget følgende Sang: Mel. Gud sign vor Konge god. Høvding, velsignet vær, Trofaste Fader kjær Kraftig og viis.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Høitidsfuld Jubelrøst, Gjenlyd fra Danske Bryst Tone med festlig Lyst Ædling, Din Priis. Roligt i gyldne Fred, Tappert i Kampen heed Følge vi Dig! Før os til Stridens Larm, Stol paa vort Mod, vor Arm, Ærlige Danskes Barm Kiender ei Svig. Tak for Din Kjærlighed! Modtag vor Troskabs-Eed. Hør os med Lyst! Olding med Ungdomsild, Stræng men dog Fadermild, Aldrig Dit Minde vil Døe i vort Bryst. Klokken 9 om Formiddagen begav Underofficeers Corpset, anført af Regiments Adjutanten sig til Commandant Boligen, hvor de tvende ældste Underofficerer overrakte Jubel Oldingen en smagfuld forarbeidet, indvendig forgyldt Sølvpokal med Jndskrift: "Underdanigst overrakt Hans Høyvelbaarenhed Herr Generalmajor v. Castonier, Storkors af Dannebrogen, og Dannebrogsmand, paa hans Naarige Tjenstjubilæum som Pant paa den høieste Agtelse, den inderligste Hengivenhed og den kjerligste Taknemmelighed fra det Fyenske Jnfanterie Regiments Underofficeer Corps." - Efterat Hr. Generalen i saa hjertelige Ord havde bevidnet sin Tak, udbragtes af Corpset. et Hurra. Kl. 11 marscherede Garnisonen ned til Commandant Boligen, hvorhen Officeercorpset ligeledes havde begivet sig, og tolkede da den første Bataillons commandeur Oberst v. Michaelsen først Officeercorpsets og dernæst det samtlige Regiments Følelser i Dagens Anledning, som besvaredes af Hr. Generalen. Derefter aflagde Stadens Embedsmænd og Honoratiores Jubeloldingen deres Lykønskning. Om Middagen fandt et festligt Maaltid af omtrent 90 Personer Sted i Marieklubbens Locale, hvor Concertsalens Baggrund var decoreret med en smagfuld Vaaben-Trophæe, med en Jnskrift i Transparent, og blev da, efterat Hans Majestæt Kongens og det Kongelige Huset Sundhed under Kanoners Løsning var mindet, Jubel oldingens Skaal udbragt og derved afsjunget følgende Sang: Nel. Vift stolt paa Codans Bølge. En ædel Gubbe mindes. Daadfulde femti Aar, Og Jubelkrandse bindes. De lyse Sølverhaar; Vort Qvad kan ei omfatte Den kjære Oldings Værd, Kun Hjertets Dyb kan skatte Hans ædle Dannefærd. Kjærminder blidt sig slynge. Om Borgerkrandsen skjøn - Erindring ham forynge. Og Troskabs høie Løn, Vel bedst paa Jorderige. Er ædel Oldings Ro, Der, Haand paa Bryst, kan sige: Gud og min Konge tro! Tidt vist hans Tanke tilte Did, hvor hans Vugge stod, Hvor til den Spæde smilte Kong Fredrik Eiegod; En Kongesignet Kjerne Bebuded herlig Høst - Klar tolker Brystets Stjerne. Den sjette Fredriks Røst. Vi festlig Hylding bringe. Dig, Høvding, Fader, Ven! Sig varme Ønsker svinge For Dig mod Himmelen! Mens Danmark huld dig kryster. Jstædet for en tilsigtet Jllumination var i Overeensstemmelse med Jubeloldingens Ønske foranstaltet en frivillig Jndsamling til Brændsel for Stadens trængende Jndvaanere, hvorved indkom over 200 Rbd. rede Sølv, for hvilke Brænde blev indkjøbt og Udgivningssedler paa samme uddeelt selve Festdagen. Ogsaa Underofficeers-Corpset mindede Dagens Høitidelighed ved et Maaltid, som Hr. Generalen en kort Tid hædrede ved sin Nærværelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Frederikshavn, den 14de Februar. Nyt Lægemiddel. God Morgen, hilsede forleden en Tjenestekarl sin Huusbonde: god Morgen, da har a minsiæl haft en stræng Nat i Nat." - "Hvorledes det?" - "Jo a skal sige ham a har været skrækkelig syg, men kom mig dog omsider, saasom at vidste godt Raad." - "Nu og dette bestod i. - "Ja a burde vel ikke saalige fortælle det, men da han selv maaske kunde blive hjulpen engang, faa skal a viske det til ham: a krøb tre Gange igjennem en Hestepude og saa hialp det minsjæll. (Historien er sandfærdig og har tildraget sig for ringere end et Aar siden og skal den kaldes Overtroe da er den rigtignok temmelig grov, skal den derimod benævnes Troe, da kan det ikke nægtes, at jo Karlen er stærk i den. Til Ære for den tiltagende Oplysning, bemærkes det imidlertid, at Karlen er noget gammelagtig.) Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Den Hans Majestæts Kasse tilhørende Hovedgaard Sohngaardsholm, med Tilliggende, samt Besætning og Jnventarium, er solgt til Proprietair Christoffer Nyholm paa Duemosegaard i Sjælland, for 20000 Rbdlr.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Blandinger. Den samme Røst, som, ved en for Kongehuset og Landet høist glædelig Anledning, lod sig høre, har atter i disse Sorgens og Bekymringens Dage hævet sig ved et Qvad til vor høit elskede Konge. Dets videre Udbredelse ved dette Blad er os en saameget kjærere Pligt, som det paa en ædel Maade tolker det fjeldne Forhold mellem Fyrsten og Folket, der med Rette ansees for en af Danmarks bedste Velsignelser. Til Dankongen. Frederik den Sjette; efter hans ældste Datters Helbredelse. (Februar, 1830.)Et fordi Du sidder høit paa Tronen, Mens jeg vandrer lavt paa Jordens Sti, Hilser jeg Dig her med Harpetonen: Thi, mit Hiertes Røst var stedse fri Men - fordi Du bærer i Dit Hjerte Dannished, liig Erik Eiegod, Deler hver en Danmarks Søn Din Smerte, Ofred glad for Dig sit Hjerteblod! Ædle Skjoldung, Nornens tunge Vinge, Mørkned alt Din Barndoms Morgensol; Selv Din Ynglingsvaar randt hen paa Thinge, For at skjerme Danmarks Kongestol: Trindt Din Manddom Stormene sig hæved: Krigens Glavind myrded trygge Fred. Jkkun Freias lyse Alser svæved Kjærligt om Dit Leires Arnested. Der Du, efter Fyrstedagens Byrde, Hviled glad, i huuslig Lykkes Favn; Huusbond, Fader, Ven blev Folkets Hyrde: Mennesket fandt Løn for Drottens Savn! Men - paa hvert et Blad har Livet skrevet: Ei paa Jorden er det Godes BolMyrthebaandet tidt blev sønderrevet, Medens Tvedragts Tidsler frodigt groe. Ogsaa hiin den hulde Rosenkjæde, Som Du knytted nys med Faderhaand, Som forjetter Dig og Danmark Glæde, Tændte Vredens Jld hos Mørkets Aand: Med sin Flammele han vilde meie Lysets Lilje bort fra Danas Vang; Thi, han haver hvert et Haab, vi eie, Til at lysne Fremtids mørke Gang. Dog - Gud styrer. Lilsen segnede ikke, Snart dens Krone atter hæved sig! Dannerkonning, læs i Folkets Blikke, Hvor det trofast elsker den og Dig! Var Dit Liv end fuldt af tunge Sorger, Du maa glemme dem ved dette Syn, Thi det gamle Danmarks frie Borger, Værer Hjertet under Øiets Bryn, Blok Tøren.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
J Politievennen er paatalt en saa forargelig og skammelig Adfærd ved en Brudevielse i Helliggeistes Kirke den 29de Januar, at man ikke begribet, hvorledes slig en Forstyrrelse af Sædelighed og Orden i Guds Huus kunde taales i Hovedstaden. En Deel Qvindemenneskeer - siges her nemlig - forfulgte Brudefolkene op til Alteret, loe høit, udskjeldte Brudeparret, forhaanede Præsten, ved at gjentage høit og lydeligt ethvert at hans Ord, hvormed de blandede anden liderlig Snak&c. a. - Hvis denne Beskrivelse medfører Sandhed, vil der nok blive sørget for, at de Skyldige drages til Ansvar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Lollænderne have seet den i Jsen omkringdrivende Svendborger Slup, omgiven af en Jisflade som var over 1/4 Miil stor.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Da en Jndsender, som undertegner sig B., i "Hamb. Nachrichten" har yttret den Mening: "at Fuldblodshestene og deres Tillæg, formedelst deres Bygning, ikke egnede sig til Producering af Militair= eller Rideheste, hvilket ganske strider imod de Grundsætninger, som Hs. Durchl. Hertugen af Slesvig=Holsteen Sønderborg, Augustenborg har opstillet; saa har Hs. Durchlauchtighed i "Zeit. fur Pferdeliebhaber" opfordret bemeldte Jndsender til et Væddemaal, hvorved Hertugen vil udsætte 2000 Speciesdaler imod 1000. Hans Modstander skal da stille en ægte dansk Hest imod en Fuldblods- og en Halvblods=Hest af det hertugelige Stutterie; den danske Hest skal først gjennemgaae hele Skolen, hvorefter ogsaa de hertugelige Heste skulle gjøre det Samme; men kunne de ikke, saa har Hertugen tabt Væddemaalet; gjennemgaae de derimod Skolen, saa vil Hs. Durchl. Hertugen dog endnu kun ansee Væddemaalet for halv vunden, og give sin Modstander, Leilighed til at rædde den anden Hælvte ved et Vædderidt, hvorved alle mødende Hindringer, som Terainet maatte frembyde, saasom Hækker, Grøvter &c., maae sættes over. Naae de hertugelige Heste da først til Maalet, skulle Modstanderens indsatte 1000 Species daler være tabte. Antager Jndsenderen Væddemaalet, vil Afgjørelsen finde Sted ved det augustenborger Væddeløb i anstundende Sommer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Aalborg Kirker. Jmorgen (Fredag) prædiker i Frue Kirke Herr Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 7de Marts afholdes et extraordinairt Bal i Selskabet Enigheden, som begynder Klokken 7 om Aftenen. - Det nærmere desangaaende vorder bekjendtgjort ved Opslag i Selskabets Locale. Directionen. Kjøber til endeel gode nye Gaasefyld og Duun, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet. Maren Mølle, beliggende tæt ved Mariager, kan med tilliggende Agerbrug erholdes tilkjøbs, eller, fra 1ste November, i Forpagtning, naar derom handles med Eieren, Tetens.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-25
Den Beboelse med øvrige Leiligheder som fortiden beboes af Hr. Starckes Familie, i Gaarden No. 592 paa Allgaden, er at faae til Leie næste Paaske Flyttetid. Til samme Tid kan tvende Pakboder erholdes, hvorom acorderes med ssi¬
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-27
Nyeste Post-Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-27
Rusland. Den tyrkiske Gesandt Halil Pascha er med sit Følge indtruffet til Petersborg, aftraadt i Grev Litta's Hotel, og havde den 9de Februar sin Tiltrædelses-Audients hos Keiseren. Monarken med Keiserinden, Storfyrst Thronfølgeren, Storfyrst Michael Paulowitsch med den hele Keiserlige Familie og Hs. K. H. Prinds Albrecht af Preussen havde begivet sig ind i St. Georgs Sa en og vare omgivne af Medlemmerne af Statsraadet, Senatet, Generalitetet, Gardernes Stabs- og Overofficerer samt Land og Søemagtens hele Generalstab. Lige lover for den Keiserlige Familie befandt sig en Tribune for det diplomatiske Corps tilligemed samtlige Hofdamer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-27
Sultanens Creditiv overraktes af Halil Pascha efter at han havde holdt en tyrkisk Tale, som derpaa fore læstes i en russisk Oversættelse. Keiseren besvarede Taen paa russisk, hvilket Svar strax derpaa blev forelæst i en tyrkisk Oversættelse. Dette er i Korthed det CeFremonielle ved denne Andients, af hvilken man ved Porten synes at love sig mere, end der rimeligviis vil flyde deraf. Som et Beviis paa, hvilke rige Mænd der gives i Rusland, kan det tjene at Collegie=Raad Paul Demidow har oversendt en Gave af 500000 Rubler Banklassignationer til Jnvalide-Commissionen og bestemt denne Gaves Anvendelse for Enker og Faderløse efter de russiske Krigere, som have deeltaget i den mindeværdige Overgang over Balkanen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-27
Skrivelse fra Nederlandene af 2den Februar. Vore egne Anliggender have saa udelukkende beskjæftiget os, at vi endog kun have havt liden Opmærksomhed for de vigtige Begivenheder i Orienten. Desværre ere vore adskilte mod hinanden stræbende Elementer endnu ingenlunde bragte i Forening med hinanden; Gjeringen i Gemytterne varer ved og der er lige saa lidet at tænke paa en Forsoning mellem Partierne, som det er rimeligt at Hollænderes og Belgiers Religion, Sæder, Skikke, Nationalcaracteer og Jnteresse nogensinde ville blive de samme. Vor Forfatning er saa meget mindre i Stand til at bringe Harmonie i alle disse Antipathier, der grunde sig paa begge Nationers Eiendommeligheder og Forhold, som deres særegne Jnteresser virkelig ikke ere tilstrækkeligt sikkrede ved Forfatningen, og den øverste Statsstyrelse desuden af og til tillader sig Skridt, som ikke kunne gielde for strengt overeenstemmende med Grundloven, og ved hvilke snart den ene, snart den anden af begge Nationer troer sig krænket i sine Rettigheder til den andens Fordeel. Hollænderne have allerede tidligere været selvstændige og have fra hine Tider bevaret store Minder, som Belgierne ikke kunne besidde, da de stedse vare en fremmed Magt underdanige, omendskiønt de regjeredes efter egne Love. Belgierne derimod ere stærkere i Antal og tillade sig, i Følge deraf, maaskee ogsaa i Følge af deres intellectuelle Overlegenhed at gjøre en Deel Fordringer, som saare Hollændernes National-Stolthed, som stedse endnu ville betragtes som en egen Nation. Deraf opstaaer en evigJversyge og idelige Kjævlerier, som ved hver Leilighed oprippes paa nye, og hvis Ende man saa meget mindre kan afsee, som begge Parter have deres Støttepunkter ved Hoffet. Det er vanskeligt at bestemme, hvorhen dette tilsidst vil føre. Det eneste Hjelpemiddel til at tilfredsstille begge Dele, vilde vel være, at give enhver af dem en med Landets indre Tilstand og dets Beboeres Tarv passende egen Forfatning, under hvis Ægide ethvert af disse 2 Folkeslag kunde bevæge sig frit i sin egen Sphære, saaledes som man har et Exempel i de tydske Rhinprovindser, hvilke, omendskiøndt de ere deelte iblandt forskjellige Fyrster, alligevel have beholdt deres forrige Forfatning og befinde sig vel derved.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-27
Blandinger. Den 7de December har et stort Uheld truet den beiserlige Familie i Brasilien og vakt Bestyrtelse blandt Rie-Janciros Jndvaanere. Keiseren var med sin Familie kjørt ud i en let Equipage, da Hestene paa eengang løbe løbsk og toge Forvognen med sig, hvorved den Keiserlige Familie væltede. Keiseren har brækket 2de Ribbeen i den høire Side og blev uden Bevisthed, bragt ind i Marquis v. Cantagallos nærliggende Vaaning, han er dog senere i bedring; Keiserinden kom ubeskadiget derfra og viste ved denne sørgelige Leilighed stort Mod og Aandsnærværelse; derimod blev Dronning Donna Maria da Gloria saaret, dog ikke forligt, i en Deel af Ansigtet. Hertugen af Leuchtenberg, Keiserindens Broder har brækket et af Armbenene under Albuen og forvredet den anden Arm. En Hofdame er bleven betydelig beskadiget, dog uden at være i Livsfare.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-27
Det Storhertugelig weimarske Huus og hele Land blev den 14de Februar nedsænket i den dybeste Sorg, i det Enke-Storhertuginden, som i mere end 50 Aar havde været Landet en hædret og elsket Moder, som hun var et Mynster paa qvindelig Værdighed og Dyd, forlod det Jordiske ved Middagstid. Hun henhørte ogsaa blandt dem, som den fyrstelige Værdighed ikke havde kunnet beskytte mod Jordelivets mangehaande Trængsler, men iligemaade blandt Tallet af de ophøiede menneskelige Væsener, som i Taalmod og Standhaftighed sidde som lysende Exempler paa det ophøiede fyrstelige Sæde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-27
J Brussel er nylig født et Barn med Brændemærket paa den høire Skulder. Moderen havde, medens hun var frugtsommelig, bivaanet en Forbryders offentlige Brændemærkning, hvilket formodentlig maa have gjort et stærkt Jndtryk paa hende. Man tilraader Forældrene, at lade det ved en offentlig Retsact stadfæste: at Barnet er født med dette Mærke.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-27
Paa Grændsen af Departementerne Orne og Sar the har Man holdt Klaplagt efter et glubende Dyr, som om Natten anfaldt og opaad Hundene i Landsbyerne. Den befandtes da at være en stærk Hyæne, som rimeligviis maa være sluppen ud af et eller andet Menagerie.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-27
To dristige og øvede Kunstberidere, Corficaneren, Ariosto Furiso og Osagen Nihaaldganggahnaovich, glimre, i denne Tid, i Philladelphia. Blandt Andet ride de, hver af dem staaende paa en usadled Hest, i største Galop rundt og Ridebanen, i modsatte Retninger, og gjøre imidlertid afladeligen hurtige og kraftfulde. Pironetter. J det Øieblik, da begge Beriderne med Vindens Hurtighed mødes, skifte de, hver med et Saltomortale, Hestene, og flyve, uden at tabe Ligevægten, afsted i modsat Retning.