JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-17
Cancellie-Assessor J. C. H. Rummelhoff, beskikket til tillige at være Byeskriver i bemeldte Nyekiøbing samt Herredsskriver i Sønder og Nørre Herreder. Den 1ste Septbr., Overauditeur samt Regimentsqvarteermester og Auditeur ved det lauenborgske Jægercorps, C. H. E. Reimuth, til Borgemester og Auctionsdirecteur i Odense, Sognepræst i Varde, G. J. Brøndsted, til Provst for Lunge Kronborg Herred samt Slotspræst ved Fredensborg Slot og Sognepræst for Asminderød og Grønholt, Menigheder i Sielland; Sognepræst for Ud- og Oppe Sundbye Menigheder under Frederiksborg Amt, P. H. Borch, Ridder af Dannebrogen, til tillige at være Provst for Ølstykke, Liunge-Frederiksborg og Horns Herred i under bemeldte Amt, Sognepræst for Thorup Mentonunder Frederiksborg Amt, J. P. Adel, til tillige at være Provst for Strøe og Holboe Herreder under samme Amt; Sognepræst for Schyum og Hordum Menigheder, i Aalborg Stift, S. Kabell, til Sognepræst i Hjørring og for de dertil anrettede St. Hans og St. Olat Sogne, samt til Provst for Horns og Venneberg Herreder under Hjørring Amt, Sognepræst for Naar og Ster Menigheder i Ribe Stift, P. J. Sundorph. til Sognepræst for Sønder=Kirkebye og Sønder=Alslev Menigheder paa Falster; anden Lærer ved Skolelærer-Seminariet i Lyng bye under Aarhuus Stift, Cand. Theol. P. A. Høyer, til Sognepræst for Thilstrup og Fuglelev Menighededer i samme Skift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-17
Beltpassage. Fra den 13de til den 15de September ere udreiste: Til Fyen. Generalkrigscommissart Petersen med Fru og 2 Døttre, Hortrammer Petersen, Frue Rosenern og Frøken Wichede, Mad. Nordam med 3 Børn, imer. Wolffgang, Skovrider, Sandslugtscommissair Bruer med Kone og 2 Børn og Pige, Handelsmand Roder, Kornhandler Behender, Hr. Øhrt, Seekrigskommis. Tohrbeck. Til Siælland. Farver Raffenberg, grue Muyldorf, Cand. Chirurgie Larsen, Kniplingehandler Jørgensen, Krigsrand Urke, Svensk Charge de Assaire Baron Stackel berg, Krigscancelliesetretair Ravsted, Cand. Theolog. Petersen, Major Grev Rangau i Garden til Hest, Student Nielsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-17
AVERTISSEMENT S. Førstkommende 2den October, Formiddag Klokken 10, lader Hr. Bager M. Kock ved offentlig Auction, som afholdes i hans iboende Gaard paa Hiørnet af Nyetorv og Smedegade her i Byen, bortsælge en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Porcelain og Kiørkentøi m. m., hvoriblandt ogsaa en Skpds. Bismer og en Korntønde; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekiendtgiøres. Slagelse den 17de September 1824. Verdagen den 24de denne Maaned, Formiddag Kl. 11, agter Slagtermester Jørgen Krøll ved en eneste offentlig Auction at bortsælge Gaarden Matr. No. 19 paa denne Kiøbstæds Smedegade, med tilhørende Grundtaxtlod. Auctionen afholdes paa Stedet, og Conditionerne hvorefter Salget skeer, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Slagelse den 16de September 1824. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-17
Bekiendtgiørelse. Torsdagen den 7de October førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Gaarden Hesede ved Gisselfelde, foretaget offentlig Auction over omtrent 700 Stkr. Faar af forskjellig Race, nemlig 520 Faar, 74 gl. Beder, 94 deels Bedrog deels Gimmerlam, samt 12 spanske Vædere Auctions-Conditionerne bekiendtgiøres paa Stedet. Raunstrup den 14de September 1824. F. Hagerup. 72775 paa Gisselfelde Hovedgaardstaxt, Louisentant med tilforende Vandmølle og de til begge Steder liggende frie og ufrie Jorder, omtrent 155 Tønder Land, hvoraf dog omtrent 30 Tdr. Land er Skov, med frie Hovedgaardstaxtes Hartkorn Ager og Eng 11 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., samt ufrit Hartkorn Ager og Eng 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., Skov- og Mølleskyld 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb.; bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Tingstuen i Braabye ved Gisselfelde, Onsdagen den 20de October førstkommende, om Middagen Kl. 12, opbuden til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1823 efter de Conditioner, som 8 Dage før Auctionen vil være til Eftersyn paa Postgaardene i Kjøge, Ringsted, og Callundborg, i Kiøbenhavn i de 3 Hjorte paa Vestergade, samt paa Klosterets Skriverstue i Braabye Med denne Gaard og Mølle følger Besætning af Heste og Køer, Avlings- og Meierie-Redskaber, samt endeel andre Jnventarier, saa og Folkesænge med Klæder til En Bondegaard, frie for al Restance, paa 60 Tdr. Land (6 Tdr. Hartkorn) udsøgte kraftfulde Jorder, beliggende i en behagelig Egn, ikke langt fra Kiøbstad, kunne faaes enten til Eiendom, i Arvefæste, i Forpagtning eller og simpel Fæste og strax tiltrædes. AvisExpeditionen anviser Eieren til hvem Liebhaberne ville behage at henvende sig og afhandle det videre Fornødne. 250 Alen tørre Bogeplanker og 100 Alen tørre Aske planker af Størrelse fra 4 til 6 Alen lange, og fra 6 til 24 Tommer brede, og fra 2 enhalv til 4 Tommer tykke. er at faae tilkiøbs hos Undertegnede – Sammesteds ønskes en Dreng, som har Lyst at lære Bageriet. Slagelse den 16de September 1. A. garder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-17
En saa godt som nye og moderne Vindovn med tilhørende Tromle og Rør, er til Kiøbs eller til Ombytning for en god Brolægerovn hos Naalemager N. A. Opmeyer. En saa godt som nye Skiænk med 4 Dørre for, og er dito Bord, er at faae tilkiøbs. Anvises fra Avis=Exped tionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-17
10 Qvægshøveder kan mod billig Betaling medtages paa Foeder af Halm og Høe ved Frederichskilde priSorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-17
Fiin Giemmefrugt kan erholdes paa Frederichskildpr. Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-17
En næsten nye Kobberlyseform med Bord og tilhørende 20 Brikker er underhaanden at erholde tilkiøbs. Avis Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad, Slagelse. den landske Historie. uden- og indenfor. tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (10de Aarg. Mandagen d. 20. September 1824. No. 76.) 10de Aarg.) Mandagen d. 20. September 1824. No. 76.) Mandag d. 20 September 1824. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Resultater om Veierliget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
(Af Doctor Müllers nye Skrift om den overordentlige Varme og Kulde, som har hersket i Som merne og Vinterne i de sidste 500 Aar. Bremen 1823. Stav). 1) At næsten hele Europa er underkastet de samme Love for Temperaturen. Kulde og Varme herskede overalt paa samme Maade, uden at de locale Omstændigheder gjorde nogen Forandring deri (har stadfæstet sig ved Varmen i Sommer). 2) De herskende østlige og nordøstlige Vinde bringe den største Grad af Kulde med sig og de sydlige og sydvestlige Vinde den største Grad af Varme (ogsaa de sydøstlige). 3) Hine komme fra Nordpolens evige Jis og fra Siberiens høie Stepper. Disse sydlige Vinde er derimod Levninger af den Sirocco Vind, som udgaaer fra Afrikas brændende Sandørkener, som vel ere blevne afkiølede ved at passere over Middelhavet og over Alpernes Snee-Region; men som dog fordoble Solstraalernes Virkning, saalænge Solen staaer høit paa Himlen, især efter den længste Dag. (Det var sikkert en saadan Egenskab ved Luften, som gjorde den stærke Varme, som vi nyelig have havt, saa utaalelig; da den ellers ikke paa denne Tid af Aaret kunde have været saa ubehagelig). 4) Derfor indfinder Kulden sig sædvanligen i de nordøstlige og østlige Egne tidligere end i de, som ligger imod Vesten. (Det fik Napoleon at vide dengang han faldt ind i Rusland). 5) Naar Frosten eengang begynder, saa bliver den høieste Grad deraf næsten paa een Dag følelig over hele Tydskland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
6) Kulden aftager bestandig nogle Grader ligesom den rykker frem fra Østen til Vesten. 7) Ligeledes tager Søndenvindens Hede af ligesom den udbreder sig mere mod Norden; saaledes indfinde ogsaa Tordenveirene med Sydvestvind sig een eller to Dage tidligere i det sydlige Tydskland, end i Bremen; locale Omstændigheder bevirke en Undtagelse derfra. 8) Foran de haarde Vintre gaae sædvanlig skarpe Forbud i October og November, som ved blidere Mellemrum give Menneskene Vink om at forberede sig til Kuldens Modtagelse. (Dette er værd at lægge Mærke til.). 9) Den haarde Kulde indfinder sig da ved Enden af Decbr. eller otte Dage og tre Uger efter den korteste Dag 10) Falder der Snee i Forveien, saa bliver Luften befriet fra Dunster og klar, men indfinder Frosten sig uden Snee, saa bliver Kulden endnu mere omfindtlig, fordi der ikke bliver noget Varmestofløsgjort, og den bliver tillige meere farlig for Mennesker Dyr og Planter, og foraarsager Sygdomme, Dødelighed og Dyrhed. 11) Den høieste Grad af Kulden indfinder ikke altid, naar Barometret staaer høist. 12) Det synes overalt, at de koldeste Vintre staae i en Vexelvirkning med Jordskiælv, og disse igien med Tordenveier, og atter disse igien med Nordlys. Sædvanlig staae varme Sommere i Forbindelse med Jordskjælv, hvorpaa kolde Vintre følge (hvorfor vi mueligen faae en haard Vinter i Aar) ved de mange Tordenveire forsvinde Nordlysene; de vise sig ogsaa undertiden uden at bebude nogen haard Vinter. Jmellem kan det møde, at kolde regnfulde Sommere gaae foran de strenge Vintre. (Man seer af Forfatterens Beretninger, at man ikke kan giøre nogen bestemt Slutning fra Sommerens Beskaffenhed til Vinterens eller omvendt. 13) Sygdommene staae i en nøie Forbindelse med Luftens Temperatur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Af alle disse Omstændigheder kan man uddrage det Resultat: at Veierligets Historie bekræfter den Hypothese: at der finder en Ligevægt Sted i Naturens Forandringer; men at denne Balance udkræver Perioder af ti, tyve, tredive, halvhundrede Aar, som ogsaa er passende med Naturens store Gang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
De mærkværdigste af disse Aar med Hensyn til Veierliget ere følgende: Aaret 1427, da Kornet blomstrede i December og blev høstet i Mai (formodentlig kun Vintersæden). 1492, da Sæden frøs paa Markerne. 1794, da det var saa varmt et Efteraar, at Træerne blomstrede i Januar og Høsten begyndte igien i Mai. 1520, da det var saa hedt, at alle Brønde udtørredes. 1570, hvor en saa vaad Sommer fulgte ovenpaa en haard Vinter, at ved Flodernes Oversvømmelser omkom over 100000 Mennesker. 1657, hvor det om Sommeren var saa tørt, at der næsten ikke var noget Vand i Floderne. 1709 og 40 vare de berømteste Normalaar for den intensive og extensive Kulde (eller med andre Ord: den største Kulde har fundet Sted i disse Aar). 1770 og 71 vare saa vaade Aar, at Sæden raadnede paa Markerne. 1783 var den tørre Sommer, hvori Jord rogen først viiste sig. (Det var i denne Sommer, at det store Jordskiælv indtraf i Calabrien og Sicilien). Aaret 1811, denne Sommer svarede til de i Aarene 1333, 1427, 1520, 1659, 1757, hvor Druerne vare i Tydskland modne i Begyndelsen af August Maaned. (Det var i dette Aar at den store Comet lod sig see). 1816 og 17 vare lige Aarene 1787 og 88, 1669 og 70, 1770 og 71, hvor der i mange Lande opkom den største Dyrhed af en slet Høst (en Følge af en vaad og kold Sommer udenlands). 1822 viiste sig lige med Aarene 1520, 1633, 1712 og 13 efter en Vinter, hvori man ikke havde nogen Frost, den høieste Blomstringsfylde og en særdeles velsignet Sommer og lykkelig Høst (ligesaa i 1824).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Nyeste Post-Efterretninger. Der meldes fra Odessa under 22de August: at den ministerielle Krisis i Constantinopel synes at blive mere alvorlig end man troede i Begyndelsen. Gyalib Pascha og Saida Effendi imod hvilke Janitscharernes Partie arbeider og i Spidsen for hvilket Aga Pascha, som tillige er Commandant i Bosphoros, for nærværende Tid staaer, vil saameget meere komme i Forlegenhed, som SeliktaAgaen, som engang har været forviist, men for nogen Tid er vendt tilbage som Directeur for Mønten og som paa nye staaer i Naade, har gjort fælleds Sag med Janitscharerne. Denne sidste Omstændighed lader formode, at Sultanen har paa en eller anden Maade viist Misfornøielse med Ghalib Pascha, andre mene, at udenlandske Jntriguer ere i Spillet dermed for at forhindre Frankeriges Jndflydelse, som kunde blive betydelige ved de venskabelige Forhold som finde Sted imellem Grev Guilleminot og Galib Pascha, og man bringer dermed i Forbindelse, at Lord Strangfords Ophold i Constantinopel er blevet noget forlænget – Om Fyrstendømmernes Rømning tales nu ikke meere. – Den Svenske Gesandt Grev Løvenhielm har modtaget det sædvanlige Besøg af Portens Tolk. – Hovedstadens Tilstand er foruroligende ifølge Begivenhederne paa Para, i flere Qvartere blive Grækerne igjen myrdede. – Sultanen har befalet at 20,000 Mand Asiatiske Tropper, som have lagt i Cantonering langs med den Asiatiske Kyst, skulle marschere til Bugten ved Smyrna, formodentlig for at dæmpe det Oprør som er udbrudt imellem Tropperne ved Scala Nuova; endskiøndt man forsikkrer at de blot afsendes for at forstærke Capudan Pascha. Dette Oprør skal være bevirket derved, at de Tyrkiske Tropper, som vare forsamlede i denne Stad for at giøre Landgang paa Samos, vægrede sig derved, saa at Gouverneuren maatte bede Paschaen paa Chios om Hielp. Ogsaa havde Tyrkerne paa Gaderne i Smyrna dræbt nogle enkelte Personer, saa at nogle Consuler havde endog fundet det raadeligt at begive sig ombord paa de Frankiske Skibe. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Siden den Ægyptiske Expediton er ankommen til Rhodos, troe nogle, at Vicekongen vil søge at iværksætte Divanets Plan, nemlig at forplante de Christne fra Morea til Ægypten og derimod igien de Ægyptiske Jndvaanere til Morea og saaledes at anlægge en Afrikansk Colonie i Europa. Et Skib, som afseilede fra Alexandria den 17de Juli, er ankommen til Livorno den 1ste September. Capitainen beretter: at den store Expedition, som foruden Krigskibene bestaaer af 110 fragtede Transportskibe, er gaaet under Seil. Paa den befandt sig 20,000 Mand regulairt Jnfanterie, 10,000 Militser, 2000 Mand Cavallerie og 2000 Mand som høre til Trainet. Det hele staaer under Jbrahim Paschas Overcommando, en Søn af Vicekongen. Flaaden commanderes af Jsmail Gibraltar, den styrede imod Candia (formodentlig har Paschaen ikke videre i Sinde end at tage denne Øe i Besiddelse). Opstanden i Overægypen er bleven bragt tilende efterat 7 til 8000 Jndvaanere ere blevne nedsablede. En Mængde Landsbyer, Magasiner, offentlige Bygninger og Manufacturer ere blevne afbrændte foruden at en stor Strækning dyrket Lander bleven ødelagt. Man anslaaer Skaden til 10,000 Punge. Rebellerne vare for det meste Bonder, som havde ladet sig henrive af en Arabisk Anførers Spaadomme. Man har endnu ikke været istand til at bemægtige sig ham. - Den bekiendte Oberste Voutier er vendt paa nye tilbage til Morea, i Midten af Juni opholdt han sig i Napoli di Romania og ifølge de sidste Beretninger var han sendt til en af Øerne for derfra at operere imod den Ægyptiske Flaade, som er bestemt mod Candia. – Beretninger over Marseile ville give de Brittiske Agente i Ægypten Skyld for at have tilskyndet til Expeditionens Afseiling og at have leveret mange vel indrettede Transportskibe til den. Ligeledes har man derfra den i sig selv utroelige Efterretning, at Capudan Pascha skal have faaet mange gode Engelske Matroser til at besætte sin Flaade med, og at England især betiener sig af dette Middel for at vedligeholde sin Jndflydelse hos Porten. Ogsaa hedder det derfra, at Lord Strangford skal forblive i Constantinopel indtil alle Forhold imellem Rusland, og Porten ere blevne berigtigede. – Franske Blade berette fra Mitylene under 2den August: at Copudan Pascha er syg, men har desuagtet givet befaling til at indskibe Tropperne og er gaaet under Seil med Flaaden. J Forveien var den catholske Erkebiskop i Smyrna ankommen til Mitytene paa den Franske Corvette la Chevrette. Han havde strax begivet sig ombord paa Capudan Paschas Flaade og havde en Audience hos ham, som varede i to Timer. Hensigten skal have været at udbede sig af Admiralen Sikkerhed for de catholske Christne paa Øerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Efterretningen om, at Dr. Francia har aabnet Staten Paraguar for andre Nationer gienkaldes nu i London. – General Montilla leder de store Tilberedelser, som giøres i La Guayra til at forstærke Bolivars Armee. Staden St. Martha er Foreningspunktet for Tropperne. 400 Mand arbeide dagligen paa at befæste Staden Maracaibo. – Man troer, at Jturbide er seilet omkring Cap Horn for at støde til sine Tilhængere i Guadelajara i Mexico; men hans Planer ere blevne forpurrede ved det, at General Bravo er rykket ind i denne Provins den 11te Juni med 3000 Mand, hvorved det er lykkedes Oberstr. Luis Correa at slaae Jnsurgenterne ved Staden Tepico og at tage deres Anførere til Fange. Jnsurgenternes Tropper ere derpaa gaaede over til det Republikanske Partie. – Man siger at Lord Cochrane er kommen i Strid med Keiseren af Brasisilien. - Den Brasilianske Regiering har aldeles opgivet sin Frygt for den Portugisiske Expedition efterat den har erfaret, at Prins Miguels Revolutionsplan er strandet; thi Kongen skal have en stor Ulyst til at føre Krig mod Brasilien. De Brasilianske Krigskibe skulle paa nye blokere Staden Pernambuco, desuden giør Regieringen sig al muelig Umage for at bringe de nordlige Provinser til Underkastelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Den Franske Moniteur meddeler officielt en Overeenskomst som den 9de Februar er bleven afsluttet imellem den Franske Ambassadeur Hr. von Talaru- og den daværende Spanske Minister Greven af Ofalla, angaaende Forlængelsen af den Franske Armees Ophold i Spanien; den bestaaer af 18 Artikler tilligemed et Reglement paa 29 Artikker foruden en nye Convention af 30te Junii. Jfølge hvilken de Franske Troppers Ophold i Spanien er blevet forlænget fra 1ste Juli dette Aar til 1ste Januar 1825, foruden de andre Spanske Fæstninger skulle ogsaa de Franske besætte Saragossa og Cardona. Det kommer blot an paa, om man til den Tid kan i Spanien undvære de Spanske Tropper; da Tilstanden vedbliver der at være meget uroelig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Regieringen lader de Roalistiske Jndvaanere bevæbne i hele Riget for at modsætte sig de Constitutionelles nye Foretagende. J Chartagena er Tilstanden især uroelig, al Sammenstimling paa Gaderne er der Jndvaanerne forbuden. – Der fortælles fra Madrid, at om Natten til den 29de August ere paa engang 37 Soldater deserterede af den Kongelige Garde. En stor Mængde Effecter, som tilhøre, Kongen, ere blevne solgte ved offentlig Auction; næsten al Porcellain blev opkiøbt af Englændere. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Det Russiske Senat har bekiendtgjort en Keiserlig Ucas, ifølge hvilken det bliver strengt befalet alle Embedsmænd, som ere ansatte paa Grændserne af Riget, at vaage over, at ingen fremmede Jøder maae faae Tilladelse til at komme ind i Riget og og heller ingen af de Jøder, som tilforn have boet i Rusland men som siden have frievilligen forladt det.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
- Et nyt Krigskib, som er blevet kaldet efter Storfyrstinde Helene, og som commanderes af Lieutenani Tschistakov, er afseilet fra Cronstad for at foretage en Reise omkring Jorden. – Kongen af Preussen har befalet, at ingen Studerende, som ere komne fra udenlandske Universiteter kunne blive indskrevne paa de Preussiske, uden de fuldstændigen have beviist, at de ikke have taget nogen Deel i utilladelige Forbindelser; hvis ikke, blive de ikke allene ikke indskrevne; men de maae endog strax forlade den Stad og dens District, hvori de opholde sig. – J Staden Koburg have Jndvaanerne gjort sig skyldige i nogle Uroeligheder, men som igien ere bleven dæmpede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
J Distriktet Passerand i det Prenestiniske i Nærheden af Tivoli i Kirkestaten sank om Natten til den 9de August en Jordstrækning, hvorved der fremsprang meget klart Vand, som siden er blevet forvandlet til en Søe, som nu er 27 Palmer dyb og har 130 i Omfang. – Den 2den September er i Haworth i Borkshire et Stykke Land paa 800 Bards i Omkreds funket ned i et Morads, som frembragte et Vand, som har foraarsaget mange Oversvømmelser. – J den Bothniske Bugt er der udbrudt en besynderlig Sygdom imellem Fiskene, da man saae dem ligesom i store Klumper at søge til Land, at springe op imellem og mod Stenene og selv paa det tørre Land. Man fandt paa Ryggen af alle disse Fisk en stor blodig Hævelse. Regieringen har udgivet en Advarsel imod at spise disse syge Fisk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Der berettes fra Rom, at den Danske GeneralConsul i Kirkestaten Ridder Chiavari har besørget den afdøde Danske Lærde Hr. Arents Tegninger og Manuskripter afsendte til Danmark; han døde for et Aar siden i Landsbyen Arcoveggio ved Bologna En Maler fra Augsburg Moritz Rugendas foretager sig for nærværende Tid en Reise i Brasilien, for at aftegne Naturproducter og mærkværdige Egne. - Undersøgelserne i Anledning af den store Tyvebande, som blev for en Tid siden opdaget i Tydskland og hvori saamange Børn vare implicerede blive fortsatte. En Klokker ved Korskirken i Hildesheim, som var mistænkt for at være en af Tyvshælerne, har taget Livet af sig selv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Den Nordamerikanske Marine bestaaer ifølge de Forenede Staters National Almanak for Aaret 1824, som udkommer i Washington, af 7 Orlogskibe paa 74 Kanoner, 5 paa 44, tre paa 36, to paa 24, fire paa 18, een paa 14, og fem paa 12, foruden en Dampfregat. Virkelig kun en temmelig liden Marine for en saa stor Stat, dog ligge 5 nye Orlogsskibe og 5 Fregatter paa Værfterne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Det Cøllnske Handelskammer er traadt i Handelsforbindelse med det bekiendte Nederlandske Damp skibsfarts Selskab. De sædvanlige Rhinskibe blive herefter fra de Nederlandske Havne og til Cølln trukne af forspændte Dampskibe. Gierne havde Handelskammeret virket mere for denne Plan; men der vare kan 50 Actier tilovers hvorover den Nederlangske Regiering kunde disponere. Dampskibsfarten vil ogsaa endnu i dette Aar udvide sine store Fordele over Rhinskibsfarten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Den Russiske Søemagt, hvis Stifter Peter den store var, og som under Cathariaa 11 allerede voxede til 45 Orlvasskibe, bestaaer, efter de offentlige Blades Berygning, for nærværende Tid omtrent af 70 Orlogskibe, 18 Fregatter, 6 Kuttere, 7 Brigger, 54 Skonnerter eller smaae Fartøier, 20 Galeier, 25 svømmende Batterier, 121 Kanonbaade, 63 Joller og 80 Falkoneter, tilsammen 464 Skibe med 5000 Kanoner og et Mandskab af 33,000 Mand, 9,000 Søesoldater og 3,000 Søeartillerister.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Jfølge Generalberetningen fra Chefen for alle de militaire Colonier i det Russiske Rige, Greve Araktschejev, beløb deres Udgifter sig i Aaret 1822 til 4 Millioner 962,475 Rubler og siden deres Organisation have Omkostningerne beløbet sig til 15 Millioner 780, 115 Rubler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Folkemængden paa det gode Haabs Forbierg blev i 1822 paa følgende Maade angivet af Colebroke: Populationen har tiltaget; i Aaret 1818 var der efter Barrov 61,947 Jndvaanere. Folketællingen angav i 1806, 75, 145, i 1810, 81, 122; i 1814, 50,069, i 1819, 99,026; i 1811, 116044 Jndvaaner. J Aaret 1822 anslog man Folkemængden til omtrent 120,000. J Aaret 1818 vare 42,854 Hvide, 22 980 Hottentotter, 33, 320 Negere. Tilsidst vare der 28,835 Hottentotter, 32, 188 Negere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Jblandt de Frie regner man paa 50 et Dødsfald og meere end to Fødte. Copstaden har 1748 Huse og 18422 Jndvaanere, hvoriblandt 7,534 Negere. Coloniens Jndkomster udgjorde i 1822, 1,463,510 Rdlr. Udgifterne 1,249, 900.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-20
Den Brittiske frie Colonie Sierre Leona (paa Vestkysten af Afrika) indeholder nu 3 Stæder, hvoraf den ene Freetovn har 6000, een 1600 og en tredie 1200 Jndvaanere; 10 Flækker med 500 til 800 Jndvaanere og flere oprindelige Landsbyer.