JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Storbrittannien og Jrland. Som det lader, ville Torverne ikke lade sig nøie med OrangeAssotiationen, men bringe endnu en anden Forening af lignende Beskaffenhed i Stand. Ligesom Kirkens Vel maa tjene til Paaskud for hiin Forbindelse, saa maa Agerdyrkningens Ophjælpning være den tilsyneladende Grund for denne. Der arbeides nemlig paa at organisere en General=Agerdyrknings-Forening, med en Central-Association i London og Filial-Associationer udbredte over hele Landet. - Times giver i en temmelig lang Artikel en udførlig Efterretning om hidtil ubekjendte Stridigheder mellem Engellændere og Russere. Som bekjendt, berøre begge Nationers Besiddelset i det nordlige Amerika hinanden. Ved en i Aaret 1825 sluttet Tractat blev en lang Kyststrækning tilstaaet Russerne, dog med Forbehold af Ret for engelske Undersaatter til fri Skibsfart paa de Floder, som fra de indre engelske Besiddelser føre gjennem det russiske Gebeet ud i Havet. J Aaret 1833. vilde et Selskab af engelske Kjøbmænd gjøre Brug af denne Ret og sendte en Expedition ned ad Floden, Stikin; men da Engellænderne for Fiskeriets Skyld, vilde etablere sig ved Flodens Munding, blev dette dem formeent af russiske Auctoritetet, som, uagtet alle Engellændernes Jndvendinger, truede med at bruge Magt og nødte dem saaledes til at opgive deres Forehavende. Begge Parter fortolkede Tractaten hver paa sin Viis, men hvorvidt Sagen senere er bleven Gjenstand for Underhandling mellem de respective Regjeringer, omtaler Times ikke. - Efterretninger fra Madrid af 12te Juli omtale en Deel Mordplaner, som dog heldigviis alle, paa een nær, havde været forgjeves. Man havde saaledes villet myrde General Gouverneuren Sir Metcalse i Calcutia, Overkommissæren Hr. Metcalse i Delhi og endnu 4 andre civile og militære Embedsmænd, af hvilke dog kun en Hr. Blake var bleven Snigmordernes Offer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Grækenland. Den græske Regjerings Forhold til Porten lader ikke til at være det bedste; Bladet Sotir vil endog vide, at den græske Gesandt i Constantinopel vil blive nødt til at forlange Pas. D. 30te September, Kongens Navnedag, udkom flere vigtige Anordninger, saasom om Oprettelse af et Statsraad og af en Phalanx Æresgarde), om Uddeling af Æreskors til de Officerer, Underofficerer og Soldater, som have taget Deel i Frihedskampen ofv. Man ventede tillige en Banklov og flere andre Bestemmelser af almindelig Jnteresse. Regjeringen har bekjendtgjort, at ifølge en Overeenskomst med Hr. Cochtane, vil en Dampskibsfart blive aabnet mellem Piræus, Neapel, Marseille, Smyrna og Constantinopel. - Sygdommen i Athenen, som, medens den var værst, krævede daglig omtrent 30 Offere, var nu ganske ophørt, og de tomme Huse begyndte igjen at befolkes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Blandinger. Den Plan, som allerede Carl den store havde fattet, at forene Rhinen med Donauen og saaledes aabne Verdenshandelen en Vei midt igjennem Europa, er, paa den haierske Konges Opmuntring, igien optagen og er nu sin Udførelse nær. Omkostningerne ved dette Foretagende anslaaes til 20 Mill. Fr. - Den bekjendte engelske Luftskipper, Hr. Green, har nylig foretaget sig sin 210de Luftreise, paa hvilken to Herrer ledsagede ham. Den største Høide, de naaede, var henimod 2 engelske Mile, og, efterat have svævet omtrent 1 1/2 Time i Luften, nedlode de sig atter i Nærheden af det Sted, hvorfra de vare opstegne. - Viinhøsten i Portugal har i Aar kun havt et maadeligt Udfald; det Samme høres fra Rhinegnene. - Staden Kaisarich i det gamle Cappadocien blev d. 25de August ødelagt af en Jordrystelse, som varede i 7 Timer og omstyrtede over 2000 Huse, hvorved omtrent 150 Personer omkom. Rystelserne vedvarede, men svagere, indtil den 1ste September. Ogsaa Omegnen blev i en stor Omkreds frygtelig hjemsøgt: af een By, Mantzofit, som talte 500 Jldsteder, bleve kun 5 Mennesker reddede, og en anden Bye, Kumetzi, blev aldeles opslugt af Jorden, og en stor Søttraadte i dens Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Mødet den 2den Novbr. foredrog Proprietair Tutein et storslag til en Petition, der gik ud paa, "at det maatte behage Hs. Majestæt Kongen at sammenkalde nogle oplyste Mænd fra forskjellige Dele af Riget til at tage Danmarks finantsielle Tilstand under nøieste Overveielse og fornemmelig rette deres Formaal paa, hvorledes et bedre Forhold imellem Statens Udgift og Jndtægt kan tilveiebringes, uden at betynge Folket med yderligere Border end dem, der allerede paahvile det." Det blev vedtaget, at en Committee skulde nedsættes til at prøve dette Forslag, men da flere Andragender om samme Gienstand vare anmeldte, besluttede man, at disse Andragender først skulde foredrages Forsamlingen, for at det derefter kunde afgjøres om ikke samtlige storslag kunde blive at sætte under en og samme Committee. (St. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Jblandt Efterretninger i den engelske Tidende "Morning Herald" om Ødelæggelser, som en Orkan har anrettet paa de vestindiske Øer under Vinden, forekommer Følgende: "Vi erfare, at samme Orkan har hjemsøgt St. Croix, hvor General Gouverneuren v. Scholtens nyligen opbyggede Vaaningshuus blev ødelagt. Han havde samme Dag Præsidenten (Vargas) og Vicepræsidenten fra Venezuela til Gjæster, som, efterat de paa deres Tilbagereise fra St. Thomas til Laguaira den foregaaende Dag vare anløbne St. Croix, endnu sadde ved Bordet, da Orkanen udbrød, hvis Tegn vare truende nok til at bevæge Selskabet til at staae op, for at redde sig. Neppe havde de i 10 Minuter været borte fra Bygningen, for Taget bortreves af Stormen, og i mindre end enhalv Time var det Hele blæst bort fra Høien, hvorpaa det stod, og Maden, Converter og Meubler laa adspredte over Sletten." (Hemp. A.) D. 7de d. afholdt Selskabet til Trykkefrihedens rette Brug en Generalforsamling. Jfølge en af den nuværende Formand, Hr. Prof. Clausen, foredraget Udsigt over Selskabets Tilvært, Status og Virken, beløber Antallet af Selskabets Medlemmer sig nu til 1839, af hvilke 1092 i Hovedstaden og 747 i Provindserne. Folkebladet har, Medlemmernes Antal iberegnet, omtrent 2000 Abonnenter. Af det hedelske Folkeskrift er trykt et Oplag af 4000 Exempl., hvoraf Afsætningen gjennem Boghandelen bør været betydelig. Den Sum, Selskabet har at disponere over, beløber sig til henimod 2400 Rbd. Endvidere med deeltes Selskabet Underretning om, at Kbhvns. Gouvernement, paa det Samme (tilligemed forskjellige Directioner og Antoriteter i og udenfor Hovedstaden) gjorte Tilvnd af Gratis Exemple til de resp. Vagistuer havde givet det Svar, at det vel erkjendtligen paaskjønnede Tilbudet, men ikke kunde modtage det, fordi slig Læsning vilde aldrage de Commandhavende fra Opfyldelsen af deres Tjenestepligt og distrahere de Gemen fra den høist fornødne Læsning af Felt, og Tjenestereglementet. Dette saaledes motverede Afslag valte stor Sensation i Forsamlingen. (Af Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Det vil glæde Almeenheden at erfare, at vor Landsmand, Stud. med. C. A. Hoffrauer, der, siden sin Tibagekomst efter Tilendebringelsen af de over ham i Berlin optagne Forhører, har i nogen Tid her været anholdt, i Løverdags er, imod Caution, bleven sat paa fri Fod. (Khp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Den oftere omtalte Studios. Weisbrodt fra Kiel ankom d. 9de Novbr. til Kbhvn., og er, som man eriarer, henbragt i en af Citadellets Arrester, hvor han skal sidde 14 Aar. Tilligemed ham ankom Stud. Jacobsen fra Kiel (der var Sekundant ved Duellen) og blev ligeledes hensat i Citadellet; dennes Fængslingstid skal være bestemt til 6 Maaneder. Den anden Sekundant ved Duellen, Stud. Witte, er bragt til Rendsborg Fæstning. (At f. Bl.)Der er i disse Dage en Heresaa for Politiretten i Kbhvn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
En Kone havde nemlig bildt nogle Tjenestepiger ind, at Fandens Hovedkasse var i Krystalgaden, dertil kunde de indgive Ansøgninger, og, naar de da betalte hende godt derfor, kunde de være sikkre paa, at hun nok skulde tale godt for dem hos Fanden, til hvem hun havde specielt Bekjendtskab, og at deres Ønsker skulde blive opfyldte en Pige har saaledes betalt disse Forbønner hos hans diaboliske Majestæt med Victualier, for at komme i Besiddelse af 100 Rdlr. En anden Pige ønskede at faae at vide, hvorledes hendes i Udlandet værende Kjæreste befandt sig, og om hun skulde blive hans Kone. Denne Videbegjærlighed lovede Konen ogsaa at tilfredsstille. Efterat Pigen nemlig havde erlagt et Honorar af 10 Rdlr, blev hun fart ind i et Værelse hvor den kloge Kone igjennem en magisk Røg lod hende see en Mands person; men, da Pigen erklærede, at dette ikke var hendes Kjæreste, fik hun til Svar, "ja det er dog ham Du skal faae til Mand". Efterat der her i Danmark er gjort saa særdeles Meget for Folkeoplysning, skulde mar næsten ansee det for umuligt, at Overtroen endnu kunde have saa faste Tilhængere. (Vib. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Ledige Embeder. Odde Sognekald paa Jsland, 121 Rd. - Serritzlev Sognekald under Aalborg Stift, 184 Rd. - Ved Kongelige Resolution af 26 Mai 1835 er dette Embede beneficeret med Sognets Kongetiende, samt forundt særdeles Lettelse i Skatter. - RevierførsterTjenesten i Epberg i Ratzeborg Amt. - Skovfogedtjenesten ved Langebeks Skov paa Petersgaards Skovdistrict, Aarlig Løn 64 Rbd. Sølv, frit Huus med Jord og Brændselsdeputat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Befordringer og Afgang. Den 4 November er Sognepræst for Odde Menighed og Provst for Ranger, valle og Vestmanne Provstie paa Jsland, H. G. Thodersen, beskikket til Sognepræst ved Domkirken i Reikevig; Cand. theol. og Adjunct ved den lærde Skole i Horsens, N. K. Bechmann, til Sognepræst for Fuur Menighed under Viborg Stift; Cand. theol. A. H. Berg til personel Capellan for Vesteraabye og Aastrup Menigheder i Fyen; anden Lærer ved Skolelærer Seminariet i Lyngbye, under Aarhuus Stift, Cand. philos. N. V. Krarup, efter Ansøgning i Naade endtlediget fra bemeldte Lærerpost, Den 20 October er Valget af Cand theol. N. Jürgensen, til Sognepræst i Horsbøll i Tønderns Provstie, og d. 27 Valget af Borger og Kjøbmand J Kraemer i Tønderne til Raadmand sammesteds allernaadigst stadfæstet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 13de Novbr. Species 204 end solgtes til 12 Mk. 4 entjervedeel s Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciesedler 179 a 179 enhalv. VIIISS. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Placat. Mandagen den 23de dennes Eftermiddag Kl. 1 bliver paa Ribe Raadstue ved offentlig Auction opraabt til Bortsalg i smaae Partier omtrent 90 Tdr. Rug, 18 Tdr. Byg og 2 Tdr. 6 Skpr. Havre af Ribe Cathedralskoles Tiende og Landgilde Korn. Conditionerne, der indrømme Henstand med Betalingen til den 1ste Februar 1836, bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Ribe d. 16 Novbr. 1833. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
En gammel rødblisset Hest er for nogle Dage siden bortgaaet af Byens Mark. Undertegnede Eier lover Tilveiebringeren af samme en passende Douceur. Ribe d. 17de Novbr. 1835 H. J Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Hvor en sort, tidlig i Foraaret bedækket Hoppe er at faae til Kiøbs anviser Addresse-Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Skipper Halmøe, som i disse Dage fra Kiøbenhavn er arriveret, agter Torsdagen d. 19 dennes for sidste Gang dette Aar at antræde sin Reise til Kiøbenhavn, hvilket tjener til behagelig Efterretning. Colding d. 14 Novb. 1835. A. Wissing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Fra Undertegnedes Bleghauge er Natten mellem 31te Oct. og 1ste Novbr. bortstiaalet: 1 Stk. meget fiint Hørlærred, 1 Stk. Ditto Hørgarns Trenning og Blaargarn paaslaaet og 1 Stk. grovt Blaarlærred, ialt 80 Al. Opdageren af Tyven kan vente en passende Douceur, naar man henvender sig til Leut. v. Bruun. paa Røddinggaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
En Seminarist, der kan fremlægge gode Beviser om sin Duelighed og sit Forhold, kan strax antages som Hielpelærer her ved Skolen, naar man desangaaende, enten personligen eller i portefrie Breve, henvender sig til C. Hansen, Visbye, den 9 Novbr. 183. - Degn og Skolelærer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Placat. Jfølge Reqvisition fra Procurator Jørgensen i Fredericia, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver den Jeppe Rudolphsen tilhørende og paaboende Gaard, Ølsdahlsgaard kaldet, beliggende paa Tolstrup Byes Mark i Herslef Sogn og staaende for Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., stillet til 3 offentlige Auctioner, nemlig Tirsdagen den 3 December d. A. - 5 Januari 1836. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner, holdes paa Fredericia Raadstue, og den 3die paa den sælgende Eiendom. Conditionerne, der vil vorde bekjendtgjorte ved Auctionerne, ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten. Hvilket herved bekjendtgiøres overeensstemmende med Pl. 22 April 1817. Fredericia den 12de November 1835. Boes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Kongelig. allernaadigst De privilegeret. c. O. Civ. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 93. Fredagen den 20de November. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Sentinelle des Pyrenkes fortæller, at der den 3die Novbr. skal være forefalden en ny Træfning ved Vittoria. - Fra Catalonien, hvor Christinernes Sag endnu ikke synes at staae paa synderlig fast Fod, haves den paafaldende Efterretning, at Mina ikke alene har gjenindsat Juntaen i Barcellona, som Bevæbningsjunta, men desuden paa egen Haand udtrykkelig forordnet, at alle Jndtægter af Catalonien skulle til flyde denne Provindses Specialkasse og ikke sendes til Statskassen i Madrid, thi de skulle anvendes udelukkende til Bestridelse af Krigsomkostningerne. National finder deri et Beviis paa, at Mina anseer sig for at være kaldet til Generalcapitain, ikke saa meget af Regjeringen, som af den offentlige Mening; at han derfor holder det for sin Pligt, at sætte den offentlige Mening igjennem, selv imod Regjeringens Villie, og til denne Ende at forsyne sig med de fornødne Midler. Fra Madrid selv haves Efterretninger indtil d. 3die. Disse berette, at Hr. Mendizahal har vundet endnu større Popularitet ved en stor Retfærdigheds=Handling. Som bekjendt, blev General D. Raphael Riego under den ulykkelige Kamp 1823 tagen tilfange af de franske Jnvasionstropper og siden, paa Ferdinand den 7des udtrykkelige befaling, dømt til en vanærende Død og hængt. Nu har Hr. Mendizabal udvirket et Decret, som giver Riego hans Ære tilbage og tillige anordner, at hans Familie skal gjenindsættes i sine Rettigheder og desuden nyde Pension og staae under Dronningens særdeles Beskyttelse. De øvrige Efterretninger fra Hovedstaden angaae i Særdeleshed det almindelige Opbud og den forestaaende Cortessession. Hvad det Første angaaer, da troer man ikke, det vil være muligt at faae 100000 Md. marschfærdige til 1ste Januar, men vel 60000 Md., hvilken Forstærkning ogsaa ansees for tilstrækkelig. Hvad Cortesmødet angaaer, da holder man det for afgjort, at Ministeriet vil komme til at kæmpe med en dobbelt Opposition, som vil udgaae deels fra dem, for hvilke det er altfor liberalt, deels fra dem, for hvilke det ikke er liberalt nok. - Med den engelske Gesandt vedblev Hr. Mendizabal at staae i den venskabeligste Forbindelse, og nylig var fra den spanske Commandant i Giion indløben en Depesche med den Efterretning, at Commandeuren paa en der paa Rheden liggende engelsk Fregat havde tilkjendegivet, at han af Chefen for de i de biscaiske Farvande stationerede engelske Krigskibe, Admiral Gage, havde faaet Ordre, blottinden Dronningens Sag al mulig Bistand mod Prætendenten og hans Tilhængere. Frankenig. Den nordamerikanske Charge d'Affaires, Hr. Barton, har virkelig baade forlangt og faaet sine Passer; han lavede sig til at reise den 14de.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Den franske Regjering vil nu ogsaa tilbagekalde sin Chargs d'Affaires fra Washington. Handelstidenden fortæller, at Assurandeurerne i denne Anledning have forhøiet Assuranceptæmien til det Dobbelte. Temps troer imidlertid, at Hr. Bartons Bortreise ikke har videre at betyde, end forhen Hr. Livingstons, at Handetsforholdene mellem begge Stater ville blive uforstyrde, og at Stridighederne let ville jevne sig, naar en ny amerikansk Præsident bliver valgt; thi - siger dette Blad - to saa høit civiliserede Nationer ville ikke for tomme Ords Skyld erklære hinanden en Krig, der vilde have de fordærveligste Følger for begge, dog især for Amerika. - Den afdøde Minister, Admiral Rigny, var i sit 52de Aar. Sin største Hædet opnaaede han, som bekjendt, i Slaget ved Navarino; siden voxede hans Popularitet derved, at han vægrede sig ved at indtræde i Ministeriet Polignae; men man vilde senere have bragt i Erfaring, at hans rige Onkel, Baron Louis, afskrækkede ham derfra, ved at true med at gjøre ham arveløs. Siden Julirevolutionen var han næsten uafbrudt Medlem af Cabinettet, uden dog derved at erhverve sig synderlig Celebritet. Han blev begraven d. 11te; Ministrene Broglie, Thiers, Maison og Duperre bare Fligene af Ligklædet. Man bemærkede, at den russiske Gesandt, Grev Pahlen, var ikke i Følget. - Hertugen af Orleans var lykkelig ankommen til Bastia, hvor han var bleven festlig modtagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Rusland. Den overordentlige brittiske Gesandt ved det russiske Hof, Lord Durham, ankom den 6te Novbr. til St. Petersborg. Russiske Blade indeholde en Deel om Keiserens Reise og om de Mynstringer, han har holdt over Tropperne i Gouvernementet Kiew; men det Allermærkeligste ved den hele Reise er en Tale, som hans Majestæt under Opholdet i Warschau (første Gang efter den polske Revolution) skal have holdt til denne Stads Municipalitet. Af denne Tale, som meddeles i Journal de Debats, der dog mener, at man saalænge som muligt bør tvivle om dens Ægthed, ville vi meddele Lidet, som en Prøve. "Jeg veed, mine Herrer, at De have ønsket at tale til mig; jeg kjender ogsaa Jndholdet af den Tale, Devilde fremføre, og naar jeg har erlæret, at jeg ikke ønsker at høre den, da er dette skeet, fordi jeg vil spare Dem for en Logn. Ja, m. H. for en Løgn, thi jeg veed, at Deres Følelser ere af en ganske anden Art, end de, som De i Deres Foredrag vilde søge at skildre. Hvorledes skulde jeg kunne fæste Lid til Deres Ord, da De lige for Revolutionens Udbrud talede til mig paa den selvsamme Maade og faa Dage efter brøde Deres Ed og begik de skjændigste Forbrydelser," Noget længere hen i Talen hedder det: "De have selv at vælge, m. H. om De ville vedblive med Deres Drømmerier, om et uafhængigt Polen, eller om De ville forholde sig som troe og rolige Undersaatter. J første Tilfælde ville De styrte Dem selv i Fordærvelse. Her har jeg bygget et Citadel, og jeg erklærer Dem hermed, at jeg ved det ringeste Mytter, lader Staden, Wa schau skyde sammen, og sandelig, jeg bygger den ikke op igjen." Efterat have revset dem med flere lignende Ord og formanet dem til en alvorlig Poenitents, slutter hans Majestæt med Forsikkring om sin Naade, hvis de ville beslitte sig paa at fortjene den, og beder dem, at tage sig til Hjærte, hvad han har sagt dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Grækenland. De sidste Efterretninger herfra ere just ikke beroligende Det lader, som om der i Maina herstede en svær Gjæring, som Jldesindede let kunde benytte til at sætte Regjeringen i Forlegenhed. Under disse Omstændigheder venter man, at Grev Armansperg, hvor svag han end er, dog ikke vil forlade Grækenland, førend Kongen af Baiern er ankommen dertil. Høisammes Afreise var, ifølge halerske Blade, bestemt til d. 16de d. M. Reisen skulde gaae igjennem Jtalien, og hans Majestæt vilde indskibe sig i Havnen ved Brindist. Foruden dette Ønske, at gjenses Sønnen og række ham en faderlig Haand i de mange Vanskeligheder, der fremstille sig for hans Regjering, er det vel ogsaa Hellenernes classiske Jordbund og Oldtids-Kunstværker, der vinke den kunstforstandige Monarch didhen. Tilbagereisen vil ikke gaae for sig før i Marts. (De øvrige udenl. Efterretninger følge i næste Avis.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Indenlandske Efterretninger. Det Kongelige danske Cancellie har nu atter givet Rescriptet af 22de Sept. - ved hvilket det, som bekjendt, er forbudet alle Tidsskrifter og Dagblade angaaende Stændernes Forhandlinger at optage eller indrykke andet, end hvad derom er meddeelt i Stændertidenden - en ny og høist paafaldende Udvidelse, idet at dette Collegium har forbudt Udgivelsen af et Foredrag, som en af Kjøbenhavns Deputerede i et særstilt Skrift har ladet trykke. Efter vor Trykkelovgivning, der ikke ved hiint Rescript kan antages at være ophævet videre, end dettes Ord udtrykkeligen sige, har et saadant Forbud kun en aldeles foreløbig Virkning, og det vil saaledes være Cancelliets Sag at foranstalte. det Fornødne, for at faae Lovligheden af dette interimistiske Forbud paakiendt ved Domstolene. Hvad disse ville dømme, torde ikke være vanskeligt at forudsee. (Af Kbhv.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Fra Norge erfares, at Oberstlieutenant, Felttøimester og Adjutant hos Hs. M. Kongen, Christian Kjerulff, er død i Christiania, i hans 46de Aars Alder. (Aar. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Fra St. Jan haves Efterretning om en høist sørgelig følge af en voldsom Orkan, som i August d. A. hjemsøgte Vestindien. Doctor John Magens fra St. Jan med Kone, Henriette Stolpe, Kjøbmand Montgomer med Kone, Jfr. Jck, tvende Amerikanere Ballestieres, Alle fra Frederikstæd paa St. Croix, samt en spansk Familie og andre Reisende, ialt 15 Personer, afseilede d. 12te Aug. i en spansk Skonnert fra Gujama paa Portorico til Frederikstæd paa St. Croix. Om Natten begyndte Orkanen, som d. 13de rasede paa det frygteligste. Da man 40 Dage derefter ikke har faaet mindste Underretning om Skibet, maa man antage, at de Ulykkelige samtlige have fundet deres Død i Bølgerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Ved af Vib. Samler at optage Beretningen om den for Kbhvns Politiret spævende Heresag (see No. 92 af d. Bl.) tilføier Kbhp. blandt Andet: "De omtalte Victualier, som een af disse Piger havde præsteret, bestode i to Fleskeskinker og 3 Lspd. Aal, som Konen foregav at Fanden, der, som bekjendt, holder meget af fede Sager, neterbehøvede til et Gilde, han vilde give. Flere heelt kurisse Ansøgninger, stillede til Fanden, om Laan af hans Hovedkasse, ere blevne producerede for Politiretten. Den Anklagede nægter paa det meest haardnakkede Sandheden af de mod hende fremførte Sigtelser."J Kbhv. føres Anle over følgende formeentlig utilbørlige Fremfærd af Toldbetientene ved en af Hovedstadens Porte. En Forpagter indsendte en Vogn med 45 Fjerdinger Smør til Forhandling; Accisen betaltes, men ved Afleveringen af Accisesedlen befalede Toldbetientene alle Fjerdingerne aflæssede, for at veie dem. Hver havde en Overvægt af 2 Pd., hvorfor fordredes en Mulct af over 5 Rbd. Forgiæves indvendtes, at Overvægten hidrørte fra Træet, med Tilbud, at Betientene maatte tage er Par Fjerdinger, hvilke de vilde, man vilde da strippe Smørret ud, og lade Træet veie, hvorpaa Betientene ei vilde indelade sig, med mindre man vilde udtage Smørret af alle Fjerdinger. Dette var naturligviis forbundet med altfor stor Tidspilde og Uleilighed, for ei at tale om den Skade Varene kunde lide derved, og man maatte saaledes erlægge Mulcten, uagtet Forpagteren, ved hjemme at veie sit Smør i hver Fjerding, iforveien havde overbeviist sig om den rette Vægt. Flere Landmænd skulle have deelt samme Skjæbne, og adskillige lignende Mulcter, afpressede ved den urimelige Fordring, at alt det Smør, de bragte til Torv, skulde udtages af Fjerdingerne, ere paa denne Maade tilflydte Toldvæsenet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-20
Fra de samtlige Brændeviinsbrændere i Odense er til det kgl. danske Kancelli indgivet en Ansøgning om, at den allerhøieste Resolution af 19de August, om "Land brænderier, maa være uden Følge saavidt Landboerne i Fyen angaae; hvilken Ansøgning under 27de October fra Kancelliet er tilstillet det kgl. General-Toldkammer og Kommerce=Kollegium. (Hemp. A.)