Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-01
Der meldes fra Triest under 12te October: Vor Correspondent paa Corfu meddeler os følgende Efterretning om den saameget omtalte Expedition af den Tyrkiske Flaade imod Morea, Den frygtelige Ottomanniske Flaade, hvis Udrustning har henvendt paa sig hele Europas Opmærksomhed, og som bestod af 90 Krigskibe af forskiellig Størrelse og som blev commanderet af den meget tappre og erfarne Capudan Pascha Jopal (Chosrev Pascha) havde neppe lettet Anker ved Constantinopel førend Sultan Mahmud selv begav sig ombord paa Capudan Paschas Fregat (et Forhold, som var uden alt Exempel og overraskede Ottomannerne selv og til ønskede ham det største Held til sit Foretagende og forsikkrede ham, at han ledsaget af Hs. Høiheds Velsignelse, som er alle Troens Behersker, og understøttet af sin egen Erfaring og Tapperhed, ufeilbarligen vilde have Held til at undertvinge de oprøriske Nationer i det svage Grækenland. Paa samme Tid aflagde nogle Gesandte fra de udenlandske Magter Complimentations Besøg hos den omtalte Capudan Pascha, og anbefalede ham ikke allene at beskytte deres Nations Flag, som Portens Venner; men ogsaa at udvise den Mildhed og Menneskelighed, som udmærke hans Siæls Storhed. Denne berømte og roeste Anfører for en Flaade, som var gaaet under Seil med Asiatisk Pragt, og som var lykkeligen ankommen til Negropont, udrettede intet andet end at han tilførte Tyrkerne, som der vare beleirede af Grækerne, slet Brød og Oliver, og satte Jld paa 4 Landsbyer, som allerede tilforn vare forladte af Grækerne. Herpaa gik han paa nye under Seil og krydsede imellem Patras og Missolunghi, hvor han atter aflagde Beviser paa sin Tapperhed og sin Siæls Storhed; han havde nemlig paa Rheden af Missolunghi forefundet nogle Skibe, som tilhørte Europæiske Nationer, som han befalede strax at lægge bie. Ved at giennemsøge dem fandt man 6 Grækere paa et Jonisk Skib, han lod dem strax ophænge og paa samme Tid binde Capitainerne paa disse Skibe til Kanonerne paa hans Fregat og lod dem give Bastonade. Paa denne Maade opfyldte han det Løfte som han havde givet de Europæiske Gesandte ved Constantinopel. Derpaa gik han for Anker ved Patras og her bestod hans hele Foretagende i følgende: Han satte først nogle Tropper i Land ved Pasto Pirgo, nær ved det Castel, som ligger lige over for Slottet ved Lepanto ved Indgangen af Bugten. ved Corinth; men de bleve angrebne og slagnaf Grækerne, som ventede paa dem, og kun med største Nød kunde han redde Levningerne af sine Tropper. Derpaa seilede han ind i Bugten ved Corinth for at komme Besætningen i Slottet i denne Stad til Hielp med Tropper og Forraad, hvorved han ventede paa, at den Albanesiske Armee som efter hans Plan skulde understøtte ham fra Landsiden, skulde trænge frem; men ogsaa dette andet Forsøg, lykkedes ikke bedre end det første, da Grækerne faldt over deres Fiender, anrettede et stort Nederlag iblandt dem og bemægtigede sig alle de Forraad, som vare bestemte for Castellet i Corinth; fire Gange gientog Capudan Pascha sin Landgang for at understøtte dette Castel og fire Gange blev han slaget tilbage med et stort Mennesketab. Bugten i Corinth var opfyldt af svømmende Liig, og da ogsaa de Liig som Pesten daglig bortrev paa de Tyrkiske Skibe, bleve kastede i Havet, saa besluttede Jndvaanerne i Missolunghi at afholde sig at fange Fisk i Bugten, for at deres Sundhed ikke skulde lide derunder. Dette er Resultaterne af den berygtede Tyrkiske Expedition i Farvandene ved Morea, som opholdt sig i 3 Maaneder, hvorved Capudan Pascha bestandig ventede paa at den Tyrkisk Albanesiske Armee Fuld marschere frem, men som imidlertid var bleven ødelagt af de Græske Tropper. J denne bedrøvelige Forfatning og efterat alt Haab var opgivet og at udføre den vel overlagte Plan, saa tog en delig Capudan Pascha den smertelige Beslutning, at afseile med sin Flaade, af hvilke han lod 15 Skibe blive tilbage ved Patras, fordi det manglede ham paa det fornødne Mandskab til at besætte dem. Mod Enden af August seilede han ud af Dardanellerne ved Lepanto fuld af Undseelse over, at han havde udrettet saalidet med sin saavel beregnede Taktik, mistet saamange tappre Folk og gjort Sultan Mahmuds Velsignelse saaliden Ære. – En nye Skrivelse fra Triest af 10de October meldet: at man ved et Skib, som er kommen fra Tichesme har faaet den Efterretning: at Capudan Pascha har gjort en Landgang ved Mytilene, hvorved et af Castellerne dækkede hans Foretagende. Man troer, at han har til Hensigdermed, at dæmpe den Opstand, som er udbrudt paa Øen imedens den er i sin Begyndelse. En Afdeling af den Græske Flaade laae ved Mytilene for at modtage Flygtningerne og den anden ved Scio. Til Marcos Botzaris Efterfølger i Commanden over Tropperne er Constantin Bozaris bleven udvalgt, som ikke giver Marcos meget efter Den sidste havde førend den Trefning, hvori han faldt, abnet sin Død og derfor i Forveien taget Afsked med sine Venner; men ikke destomindre erklærede han i et Krigsraad, at han allene kunde forskaffe Grækerne Seier over Fiendens store Overmagt ved et dristigt Foretagende. For at udføre dette havde han opfordret Frievillige til at følge sig; hvorpaa 400 Mand, for det meste Sulioter, stillede sig som til Tegn paa at de vilde enten seire eller døe, brøde efter gammel Græsk Skik Skederne til deres Sværd itu. Af disse 400 Mand udvalgte Botzaris 250, for med dem at foretage det bekiendte Vovestykke, som foruden Generalen kostede Grækerne 27 Døde og 69 Saarede. (Denne Heltegierning kan sættes ved Siden af Leonidas berømte Daad).