Københavns Adresseavis, 1783-01-27
Den 20 Januarii er udgaaet en Forordning, angaaende Overdaadigheds Jndskrækning for Danmark, Norge og Hertugdommene. - Da Hs. Majestæt, Selv med Mishag haver bemærket, og ved Undersøgelse end videre erfaret, at der er i de kongelige Lande en Overdaadighed, som, ved at forbruge fremmede Sager endog langt over det nødvændige, udbringer, til Fremmede Landets Formue, og ved at forøde, Landets egne Varer, berøver os en vigtig Deel, af hvad til Fremmede skal sælges; saa haver Hs. M. ogsaa lagt Merke til, at Familierne, som dog udgjøre Staten, blive ved saadan Overdaadighed deels ud armede, deels svækkede, hvad enten disse saa selv vælge, en deres Kræfter overstigende Pragt, eller og de foren Slags Anstændighed nødes til at følge de Rigeres Exempler. For da at standse dette Onde, komme de Familier til Hielp, som ønske Lindring, og derved bringe en Tarvelighed tilbage, der kunde være nyttig for Familierne, og paa saadan Maade gavnlig for Staten, at hvad Folk allerede eyede, kunde saavidt mueligt nyttes af dem, og at ingen god Nærings og Arbeyds Vey derved besynderlig skulle lide, haver Hs. Majestæt, allernaadigst fundet for godt, saaledes som følger, at befale: 1) Det maae herefter ikke være tilladt, af Sølv eller Guld at bruge andet end Daaser, Kaarder, Spænder, Ærme= og Halsknapper, Uhre, Etuis, Skeer, Knive, Gafler eller de saa kaldede Bordbestik, samt Lysestager og Sukkerbøsser, Theeskeer, Sukker tænger, og hvad andet smaat kan være ved Bordene, ligesom og Bønderbægere og saa kaldte Tomlinger, hvortil endnu kommer Ringe, og hvad Fruentimmer, bruge til Øren og om Halsen, samt hvad Bondestandens Pynt af massiv Sølv kan være, og hvad andet til personlig Brug inden Dørre Folk kan have, ligesom og indtil 8 Fade til Bordet, samt Terriner og Kaffekander for dem, som nu allerede have saadanne, da alt andet til Taffel og Theeborde henhørende Guld og Sølvtøy ey meere skal være tilladt at bruges; dog maae det Sølv, som Løbere og Jægere bære, fremdeles vedblive, og glatte Sølvknapper i Liberieklæder kan være tilladt. I øvrigt skal alt fremmed Guld= og Sølv Arbeyde, som herefter maatte indføres, være at consisquere, hvor det forefindes, uden hvad Reysende enten føre med sig til personlig Brug, eller som virkelig Flyttegods lader indbringe. 2) Alle Sølv= og Guld=Galoner paa Klæder, samt Qvaster, og hvad Navn saadant af Guld og Sølv paa Klæder kan have, skal være forbudet. Dog tillades, at enhver kan bære saadanne nu allerede havende Klæder indtil 1ste Januarii 1786. Herfra undtages de Uniformer, som Kongen selv kunne befale og bestemme, af hvem de maae bæres, eller og allerede have befalet for visse Personer i Hs. Majestæts virkelige Hof= og Militair Tieneste staaende. 3) Brodeerte Klæder, være sig med Guld, Sølv eller Silke, maae ingen Mandsperson fra 1 Februarii. 1783 lade sig giøre, da de kan opslide dem de have allerede, indtil 1ste Januarii 1786. Det samme gielder og Chaberaqver og Haanddækkener til Heste. Dog for at de, som hidtil enten have beskiæftiget sig eller næret sig ved Broderiet, ikke skal tabe aldeles dette Arbeyde, tillades indtil videre, at Fruentimre, maae bære Broderie af Silke, naar det, hver Gang et Stykke, lidet eller stort, her er blevet færdigt, efter foregaaende Beviisliggiørelse om sammes Forfærdigelse her i Landet, bliver stemplet i Kiøbenhavn paa den anordnede Halle; men i de andre Kiøbstæder, saa velsom paa Landet, foranstaltes saadan Stempling af vedkommende Embedsmand, da Stemplet bliver Kongens allerhøyeste Navn i Chiffre med Aarstal og Omstrift: Til Brug. - J øvrigt tillades det Fruentimmerne indtil 1ste Januarii 1786 at kunne bære de broderede Klæder, som de nu have. 4) Alle Klæder og Klædestykker af Brocade, eller hvori Guld og Sølv er indvævet, ligesom og alt hvad med fremmede Stene er indfattet, være sig ægte eller uægte, maae tilligemed ægte og uægte Perler ikke bæres eller sees paa nogen efter den 1ste Januarii 1784. Dog undtages de af kostbare Stene gjorte Præsenter, hvormed det kongelige Huus kan have nogen benaadet.