JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1770-09-01
Generallieutenant Fyrst Repnin recommanderer i sær den Doniske Oberst Jelowaiskoy og sammes Jessaul, Denisow, som frem for andre have indlagt sig Ære og med deres Regiment angrebet nogle 1000 Mand af Fienderne og tilføyet dem største Skade. - General=Feldtmarschallen beslutter denne udførlige Beretning om Staden Jsmails Erobring med det Vidnesbyrd, at han har været et øiensynligt Vidne til, hvorledes bemelte Doniske Oberst Jelowaiskov og hans Regiment efter hans Ankomst til Armeen reent har ydmyget de fiendtlige Rytteres Stolthed, som indbildte sig at have Fortrin frem for vore lætte Tropper, i det han, Dagen for Bataillen, har i en Skiermydsenedlagt 15 af dem i 1 Time.
Berlingske Tidende, 1770-09-01
Nogle Efterretninger om Tyrkernes Sæder og Regierings Forfatning.
Berlingske Tidende, 1770-09-01
Hr. Porter har tilbragt mange Aar som Stor Brittannisk Plenipotentiar (befuldmægtiget Minister i Tyrkiet) og har været i Stand til at anstille mange Jagttagelser, hvorved andre kunde modsiges, eller indskrænkes og bedre oplyses, eller hvortil andre ikke have haft saa god Leylighed. Hans trykte Efter retninger bestaae af 15 Capitler, og han viser i det første Cap. hvor vanskelig det i Almindelighed falder i Tyrkiet at erkyndige sig nøye om Landets rette Beskaffenhed. Han afskildres dernæst Tyrkernes Characteer. De ere, siger han, hævn giærrige. Man har seet dem komme fra de Persiske Grændser indtil Lille-Asien, ja endog indtil Thracien, for at hævne en Farfaders eller Fætters Død, og det ofte mange Aar efter en tilsøyet Forurettelse. De følgende Capitler handle om den Mahomedanske Religion, om Pillegrims Reyse til Mecca, om deres Secter, om deres Gudstienestes Jndretninger, og om de borgerlige Love. Her leveres et Udtog af den Lov=Bog, som er indført for Retterne i Tyrkiet. Om Kiøb og Salg hedder det blant andet: Kiøb skeer ved den eenes Samtykke og den andens Antagelse. Naar en af de contraherrende Parter villiger i at sælge eller kiøbe noget, saa maa den anden have Frihed at antage det eller ikke saa længe de staae paa den Plads, hvor Kiøbet skal sluttes. Men dersom den eene villiger deri, og den anden forlader Pladsen, førend han tilfulde antager Handelen, saa kan der siden efter intet blive af det ganske Kiøb Herpaa gives rigtige Beskrivelser over Koran, Despotismus og dens Jndskrænkelser. Sultanen er i adskillige Stykker, bunden til Loven, og hans Magt er ikke saa uindskrænket som man gemeenlig troer. J Anledning af Eiendoms Ret fortælles et mærkværdigt Exempel, som ved Koran meget hellig forsikres. J Aaret 1755 blev Portens eller Sultanens Residentze Slot ved Jldebrand ganske lagt øde; man vilde igien opføre Bygningen paa samme Sted, men og tillige giøre saadanne Indretninger, at det kunde være sikker for deslige Tilfælde. Det beste Middel dertil syntes at være, at lade en tilstrækkelig fri Plads omkring Bygningen, og derfor maatte man kiøbe og nedrive mange dertil stødende Huuse. De fleeste Eiere vare villige til at sælge, og der var ikkun en eeneste gammel Kone, som erklærede, at hun hverken kunde eller vilde afstaae hendes Huus, saasom det fra de ældste Tider havde tilhørt hendes Familie, og var hende saa dyrebart og kiært, at det ey kunde betales. Tilbud, Trudsler, intet kunde bringe hende til et andet Sind. Hof=Betienterne gjorde stor Allarm imod denne Kone, og man begegnede hende ilde; men man indsaae, at det var at bruge Myndigheden paa en uretfærdig og alt for stræng Maade, dersom man vilde bruge Magt, og Huuset blev altsaa staaende. Da man spurgte Sultanen, hvorfor han ikke betiente sig af sin Magt, og borttog denne Plads mod at betale dens Værdie, svarede han: det er umueligt, det lader sig ikke giøre, saasom det er hendes Eiendom.
Berlingske Tidende, 1770-09-01
- Over Storvizirens Ragib Mahemet Pascha Regiering, som efter Osmanns Død Ao. 1757 satte den nu værende Sultan paa Thronen, giør Autor følgende Anmærkning: "Jf har ofte Lyst til at sammenligne denne Vizirs Politik med Tiberi i Statskunst. Han overgik denne Fyrste i Rænker, Lis og Avindsyge. J Grusomhed lignede han ham maaskee, saa ofte han fandt en Rival, eller een som forekom ham mistænkt, - Hvad det Tyrkiske Ministerii Statskunst og den udførte Orden. arretningerne angaaer, saa er der vel neppe efter tors Sigende nogen christelig Stat som i Henseende til N. agtighed udi de forskiællige Embeders Forvaltning kan lig med Porten. Sagerne blive forhandlede med den ud Omhue og Nøyagtighed. Man kan i en Hast finde Skri af den ældste Dato, naar man veed deres Tids=Punkt J veed i et Øyeblik at forelegge alle givne Forordninger og P. tocoller, alle udstædte Befalinger fra den og den Tid. - af de betydeligste Capitler er det, som handler om Tyrker Sæder. Det kommer hos dem ikke an paa Fødselen for at ta me til store Embeder. Fortienester og Talenter kan ophøy Bonde til de fornemste Værdigheder i Staten. De troe i at Børn arve med Blodet deres Forfædres Dyder. De tær at det høyeste Væsen uddeeler efter sin Velbehag Moed 3 dom, Aands og Hiertets Dyder, ligesom Rigdomme, R. og andre Fordeele iblant enkelte Personer uden at see paa milien. Dette holde de for saa sandt, at deres Prophets terkommere, af hvilke ere et stort Antal mestendeels ere stunkne til den nedrigste og foragteligste Stand og nyd nogle særdeles Privilegier af mindre Betydenheder. An erklærer det for et blot Digt hvad man fortæller om de Tyske Fruentimmers overordentlige Skiønhed da det er un ligt at see dem, saavel som og alle de galante Historier, Korn. PreDansk Vaar=S. Rug Holstensk Td. 2 Rd. 5 Mk. Høste S. Dansk Td. 3 Rd. 1 Mk. Rd. Mk. Norsk Sildæd. Holstensk Hvede Td. 4 Rd. Mk. 8 s. Tran Tønden. 3 Rd. 5 Mk. - Byg Td. 2 Rd. Mk Rd. Mk. Norsk Tønd. saalandsk Td. - Gryn Td. 4 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. 2 Mk. Lyneborger Td. Malt Tønden, 2 Rdlr. - Mk. Spansk Tønd. Havre Td., 1 Rd. 2 Mk. a b. Engelsk Td. Gryn Td. . 5 Rd. 2 Mk. Boghvede Gryn Tønd. 5 Rd. 2 Mk. Frane Td. Erter Tønden, 2 Rdlr. 3 Mk. Fæde Vahre. En Ahme Rhin.
Berlingske Tidende, 1770-09-01
Jslands salted Lammekiød Tønden Et Oxsehv. rød 10 a 11 Rd. " uden Flesk røget Lispd. 1 Rd. 1 Mr. t. læt Oxsehv. Fra Oste Fynske Skpd. . 10 Rd. . Holsteenske Skpd. 12 Rd. Nr. Et Oxsehoved, Smør Fynsk Td. . 32 a 34 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1770-09-01
Sællandsk Td. . 32 Rdlr. ude Tælle Lisp. 2 Rd. a Mk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rdlr. 1 Mk. s. Fisk. Brunswiger, Farsesviiser.
Berlingske Tidende, 1770-09-01
Bergens Fisk Skpd. - Norsk Jern Sk. Graasey salted Td. Tiære Tønden, 3 Rdlr. Hør Skipd. tør Skippd. Klipsisk Skippd. 15216 Rdlr. Reen Hamp Sk. Norsk Torsk salted Td. 5 Rd. Mk. Jslandsk Td. 6 a 6 Rd. 4 Mk. Pommersk Fyr Islands tør Fisk Skpd. 1415 Rdlr. M. Pommersk Bøgterkommere, af hvilke ere et stort Antal 1 stunkne til den nedrigste og foragteligste S. nogle særdeles Privilegier af mindre Betierklærer det for et blot Digt, hvad man for s......... Soelies Skimesse. C..... Cassens Caffe Kl. Korn. Rug Holstensk Td. 2 Rd. 5 Mk. Dansk Td. 3 Rd. 1 Mk. Rd. Mk. Holstensk Hvede Td. 4 Rd. Mk. 8 s. saalandsk Td. - 3 Rd. 5 Mk. Byg Td. 2 Rd. Mk. Rd. Mk. Gryn Td. 4 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. 2 Mk. Malt Tønden. 2 Rdlr. 4 Mk. Havre Td., 1 Rd. 2 Mk. a s.
Berlingske Tidende, 1770-09-01
Gryn Td. . 5 Rd. 2 Mk. Boghvede Gryn Tønd. 5 Rd. 2 Mk. er S. 2 Rdl. 2 s. Fæde Vahre. Ga ads Calaad Gaar af: J. L. stergaard. - . . . Oste Fynske Skpd. . 10 Rd. Holsteenske Skpd. 12 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1770-09-01
Smør Fynsk Td. . 32 a 34 Rdlr. Sællandsk Td. . C. W. Grøn Sæbe Otting. 2 Rdlr. 1 Mk. s. Fisk.
Berlingske Tidende, 1770-09-01
Bergens Fisk Skpd. Graasey salted Td. tør Skippd. Klipfisk Skippd. . 15 a 16 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 5 Rd. Mk. Jslandsk Td. . 6 a 6 Rd. 4 Mk. Islandsk tør Fisk Skpd. 1415 Rdlr. M. Priis=Courant. 1 - Cile. - . - s. Høste Sild Td. 5 a 6 Rd. Jydsk enkelt - . . . a 6 Rd. Mk. F. Tran Tønden 15 a 16 Rdlr. Mk. Elle Salt. Birke Norsk Tønd. " 3 Rd. 2 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1770-09-01
Lyneborger, Td. 5 Rd. J Spansk Tønd. 3 Rd. 3 Mk. L. Torver s. Engelsk Td. "3 Rdl. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1770-09-01
Fransk Td. Viin. læn, En Ahme Rhinsk Viin 66 a 36 Rdlr. Et Læs Tor uden Rigs 40 a 60 Rdlr. Kul Tønder, Et Oxsehv. rød Viin . 60 a 75 Rdlr. T. uden Rigs 40 a 60 Rdlr. . . . - sk N. 40 a 58 Rdlr. Det sto uden Rigs 20 a 38 Rdlr. Dito mit Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin 76 a 80 Rdlr. Halm et Læ uden Rigs 48 a 54 Rdlr. Høi Humle. Kalkonske gaBrunswiger Skpd. 80 a 100 Rdlr. Rdlr. Capuner fa Norsk Jern Skippd. 11 a 12 Rb. maa Tiære Tønden 3 en halv 4 Rd. M. Høns gamle Hør Skipd. 20 a 38 Rd. Jefter dens - unge Reen Hamp Skpd. 24 a 26 Rdlr.) Bonite. Kyllinger er Brænde. Favnen. Ænderet 1. Pommersk Fyr 3 Rd. 5 Mk. a Rdlr. Duer et Pa Pommersk Bøg 4 Rd. 14 Mk. Æg en Sneen alene priv. Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender a. naar a. Aucman udbreder om dem. Det er næsten lige saa læt at stige op seende til Nør sit Slagsmaal. Caa Engsaa til L. C. Gaaske. ning L. linnes. re Tilbøyelighed til Viin angaaer endskiønt den er dem saa derste. strængt forbuden, saa gaaer den dog saa vidt at de fornemste 2. Lister, Betiente af Seraillet og Porten optænke alle muelige Midler . Man at forskaffe sig Viin i deres Huse uden at blive røbede. Jeg er 22 Pro har seet nogle, siger Hr. Porter, som fyldte lange bøyeligRør af Læder med Viin, snoede dem omkring Livet for hem om Tyrkernes melig endog med Livs Fare at bringe den ind i Seraillet. - selen for at kom
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Brindis, den 1ste Julii. Et fra Constantinopel i Sicilien ankommet Skib beretter, at det ved Tenedos har mod den Russiske Escadre, men ikke seet den Ottomanniske.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Neapolis, den 31te Julii. De tvende Russiske Admiraler, Spiritof og Elphingston have, da den Tyrkiske Flode ey paa nogen Maade har været at bringe til en Trefning, forenet sig tilsammen, for at foretage en nye Expedition, som formodentlig sigter til det Tyrkiske Riges Hovedstad, hvorved de vel have at passere de saa kaldte gamle Dardaneller, som og for i Veyen de nye, hvilke begge dog ey ere af stor Betydenhed, De sidste ere anlagte af Mahomed V. Ao. 1659 paa den yderste i Kant af Sundene, Vandet flyder der saa hastig som under en Broe, og naar Norden Vind blæser, saa kan intet Skib komme der igiennem; men ved Sønden Vinder Vandet stille, og Giennemfarten kan skee uden stor Fare, da begge Slotter ligge 4 Jtalienske Miile fra hinanden. Det der værende Tyrkiske Artillerie seer vel meget skræksomt ud, thi Kanonerne ere, efter Tourneforts Beretning, de største i Verden, men de ligge ikke paa Lavetter, og kan derfor ey affyres meere end eengang. Deres Skydehuller see ud som Vogn Dørre. Det kan derfor ikke falde de Russiske Krigsskibe vanskeligt, at begrave under Slotternes Ruin saavel Kanonerne, som dem, der regiere samme, eller og desuden ved god Vind et efter andet at seyle der igiennem. Jblant Grækerne paa de Archipelagiske Øer have de til Athen været de eeneste som ere blevne Tyrkerne tro, alle de andre have gjort Opstand, og ved dem, som falde i Tyrkernes Hænder. Allene paa Kysten af Missolongi ere meere end 50 Grædske Fahrtøyer af Mahomedanerne opbrændte; hvor maae det ikke see ud i de andre Egne.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Venedig, den 8de Augusti. J Følge Breve fra Levante, seyler den største Deel af den Russiske Flode til Dardanellerne, og haaber, at den fra Asoph udløbne Escadre skal forene sig med samme, for at understøtte dens Operationer imod det Tyrkiske Riges Hovedstad. - Ved et Decret af vor Senat ere i det Venetianske Gebeet 18 Dominicaner= og Jesuiter Klostere ophævede, og Munkene med en tilstrækkelig Underholdning fordeelte i andre Klostere. - Af Carmeliter og Dominicaner=Ordenen har Regieringen i de her værende Stater ophævet 30 Rom, den 30te Julii.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Saa stor som Glæden her er over de Æresbeviisninger, som smaae Klostere. vederfares den Pavelige Nuntius i Lissabon, saa ubehagelig er og den Efterretning om 1500 Jesuiters forventende Ankomst fra America, som have tilbragt Vinteren i Cadix. - Printsen af Stuarter for nogen Tid siden reyst herfra til Ancona og Sinigaglig. Man troer, at han ikke vil komme her igien, saasom han ey staaer i god Forstaaelse med Cardinal York.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Den 4de Augusti. J Fredags blev paa Qvirinal i Hs. Helligheds Overværelse holdet Bispe-Exammen, og bleve examinerede Monsignor Maroucei til Bispedommet af Montalto, Mons. Stephanini til det af Sagona i Corfica; Mr. Quaser til det af Neb bio i Corfica og Mr. Cwarno til det af Cahors i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Mirandola, den 3die August. Paa nogen Tid ere mange Bomber og endnu nylig 60 Kanoner, af forskjællig Calibre bragte forbi Cremona over Po Fløden til Mantua. Ved dette Artillerie vare og 48 Kister med Cartouscher, som og mange Sadler, Mondurer og deslige. - Fra Ferrara erfarer man, at Paven har ophævet under visse Jndskrænkningen Parma, den 4de Augusti.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Vor Kongel. Souverain har alt udnævnet dem, som med criForbudet paa Horn Qvægs Udførsel. tiske Øyne skal undersøge de indløbne med anseelige Foræringer kronede Tragodier og Comoedier. Endskiønt ikkun 7 Præmier have været udsatte, saa har Hs. Kongel. Høyhed Hertugen endnu hertil af egen Drift lagt tvende, for desmeere at oplive Parnasset.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Bastia, den 28de Julii. Man er endnu bestandig i Arbeyde med at opsøge Rebellerne, og troer, at de underhaanden blive af deres forhen værende General Paoli understøttede i deres Ulydighed. 8 af samme ere nylig hænge te, og 7 andre, som tillige med en Kone bleve sangne, torde saae samme Skiæbne. Græve Marboeuf befinder sig til St. Antonio, og har ladet sætte Jld paa en liden derved liggende Landsbye, saasom den er et Tilflugtsted for Oprørerne, og forsyner dem med Lev Triest, den 7de Augusti.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Vi haver her Breve fra Zante af 7de Julii og fra Corfu af 19de netsmidler. dito, som forsikre, at man med adskillige der fra Smyrna ankomne Fahrtøyer har erholdet Efterretning, at den Ottomanniske Escadre krydser ikke langt fra Dardanellerne, og det i den Hensigt, at vente paa den fra Constantinopel samme tiltænkte Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Den Russiske Escadre har imidlertid med fulde Seyl sat efter den og begge Floder have og adskillige gange canoneret paa hinanden, hvorfor det synes næsten upaatvilelig, at det endelig vil komme til en afgiørende Søe=Trefning. - De seeneste Breve melde om en decicis Trefning, efter hvilken Capitain Bassaa har reddet sig med Flugten under Kanonerne af Napoli, men Græve Orlow er med de Russiske Skibe gaaet til Sidro. Samme Efterretninger melde og, at Russerne have gjort en Landgang, og der ødelagt 2 Skandser og nogle Magaziner, hvoriblant var et af Træ.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Genua, den 29de Julii. Regieringen har af visse Stats=Aarsager nodt Biskoppen af Albenga til at resignere; man er og i Færd med at afskaffe alle Fængsler i Klosterne, i sær hos Capucinerne, hvortil en vis Handel som tildrog sig for kort siden, har givet Anledning.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
- J Følge Breve fra Porto=Mahon, ere tvende Russiske Fregatter og 5 Transportskibe fra Archipelagus der ankomme med Syge og adskillige Grædske Familier, som vil sætte sig ned i Rusland.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Den 4de Aug. Et fra Mahon ankommet Fahrtøy beretter, at der for nogen Tid siden vare indløbne et par Danske Skibe, som en Storm havde drevet derhen fra Algier, men at de, efterat de vare blevne satte i Stand, alt igien vare gaaen til Algier, for at fortsætte Beleringen. - Breve fra Spanien melde, at den Cordon, som de Spanske Tropper paa nogen Tid havde draget paa Grændserne, igien var bleven ophævet, efterat adskillige Executioner vare skeete i Lissabon, hvorved dog hverken Forbrydernes Navne, eller deres Forbrydelse var bleven meldet.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Fra de Pohlske Grændser, den 24de Augusti. Til det Bytte som Russerne efter Seyeren af 1ste hujus have gjort, regnes 2 Kister med en Art Plumager af tyk Sølv, som Storvizieren har vildet uddeele til de tapperste af sine Folk, dersom de havde vunder Seyer. Med dette Hoved=Smykke pryde nu de Russiske Officierer sig. Storvizierens erobrede Telt skatteres for 200000 Rubler.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Venedig, den 16de Augusti. I Gaar er Hr. Dona, hidindtil værende General=Proveditor paa vores Levante, efterat han har forestaaet denne Betiening den bestemte Tid, indkommen her tilbage. Ved denne Leylighed erfares atter, at Russerne virkelig beleyre Napoli di Romania. Det hedder tillige, at endeel af den Russiske Flode, som føres af Vice-Admiral Kenneby, har foretaget en Landgang paa Rhodus. Da denne Øe ikkun er forsynet med en svag Tyrkisk Besætning, saa venter man Efterretning om dens Erobring.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Fra de Tyrkiske Grændser, den 4de Augusti. Porten har erholdet Efterretning fra Egypten at den bekiendte Alibey samler en stor Armee, for at afsætte Chaicken til Mecca, og give hans Plads til en anden.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Mayland, den 8de Augusti. Som man erfarer, saa er nu et Forliig bragt i Stand imellem Genua og Santo Remo, som skal være af følgende Jndhold; Republikken Genua bliver i Besiddelse af den fulde Enendom som den stedse har haft over bemeldte Stat; videre, Fæstningen skal blive i den Tilstand, som den Ao. 1756 en anlagt, og bemeldte Repubik bevilliger paa ny Remoerne de Privilegia, som de for Aaret 1755 have haft. J det øvrige skal Republiken Genua af bemeldte Jndvaanere holdes skades løs for alle havde Omkostninger og den forbemeldte Communbetalte Gield.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Portsmouth, den 22de Augusti. Capitain Clements, som fører Krigskibet Dorsetshire, paa 70 Kanoner, har ved en Expresser erholdet Befaling, ufortøvet at indtage Provision for 9 til 12 Maaneder, og derpaa at gaae til Plymouth, for derfra tilligemed Skibe Edgar paa 64 Kanoner at gaae til den Middellandske Søe og forene sig med Commandeur Probys Escadre. -
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Gaar ere her indløbne Ordre til de commanderende Officierer, strax at aabne Samlings=Pladserne for Matroserne for at bemandre 15 Krigskibe af Linien, som skal føre sig 60 til 70 Kanoner. Alle Søefolk, som vil tage Tieneste paa disse Skibe, er lovet en anseelig Haandpenge, og saa snart disse Skibe have deres fulde Mandskab, skal samme gaae til den Middellandske Søe, for at der at ligge som en Observations=Flode.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Florentz, den 14de Augusti. J Følge sikre Efterretninger har det Turinske Hof sluttet en Handels-Tractat med Hoffet til Petersborg. Hs. Sardiniske M. har og givet befaling at forsyne sine Tøy Huuse og Magaziner uden Forhaling med alt hvad som der maatte mangle.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Stockholm, den 14de Augusti. Regieringen er stedse betænkt paa at sætte Vexel=Coursen af meere og meere ned, for derved at forringe Levnetsmidler Brænde, og andre Vahrers Priis, der stige ligesom VexelCoursen og bringe Handelen i Veyret. Udførselen paa Jern her fra Riget er i dette Aar kun ringe. J de her værende Kiøbmænds Magaziner ligge endnu for meer end 300000 Rdlr. og de vil see sig nødt til at bortsende samme for deres egen Regning, paa det at det, som endnu ventes fra Bergverkerne kan finde Plads. Ellers ere Magazinerne paa denne Aarets Tid gemeenlig tomme; men nu have de udenrigske Lande, og sær Engelland, ingen Ordre givet til Udsending.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
London, den 3die og 7de Augusti. Den 1ste huj. var ved Hoffet en stor Forsamling af de K. Ministre, hvorudi blive bestemte Midler til at forekomme de Følger, som kunde reyse sig af den til Portsmouth den 27de pass. værende store Brand. Ridder Hawke, første Commissaire ved Admiralitetet, meddeelte alle de Efterretninger, som han havde erholdet om denne Jldebrand Jmidlertid ere sendte Ordre til Deptford, Charam og Plymouth at transportere en stor Mængde Skibs=Materialie til Portsmouth, indtil man kan have Leylighed til udenrigs fra at oprette Afgangen. Man kan endnu ikke egent lig bestemme hvor stor den lidte Skade er, men i Almindelighed agtes samme paa 250000 Pd. Sterl. Det bliver alt rimeligere (sandsynligere) at denne Ulykke ey er foraarsaget ved et Tilfælde, men ved Mordbrendere. Man erindrer sig, at nogle Dage for Branden blev paa Høyder, af Havnen seet et lidet Fahrtøy, hvorpaa man da intet agtede, men holdt det for en Snig=Handler, og overlod de til de K. Chaloupper, som ere bestemte til at hindre Snig Handel, at jage efter samme; men nu formoder man der omBorde paa bemeldte Fahrtøy har været nogle Vovehalse, som have øvet denne Ondskab. Hoffet vil med det første udsætte en Belønning paa Giernings=Mændenes Opdagelse.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
- Hertugen af Cumberland, der som Admiral har besigtiget Krigskibene og Magazinerne i Portsmouth, en den 2den huj. kommen tilbage derfra, og har indleveret Kongen Beretning om Sagernes Tilstand sammesteds. -De Ostindiske Compagnie Skibe, Neptunus og Nordfolk ere fra China ankomne paa Theemsen, og have medbragt den ubehagelige Tidende, at Compagnie Skibet Lord Holland var i Mundingen for Ganges forulykket, og at ey meere end 30 Mand af Skibs=Folkene vare blevne reddede.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Den 10de Augusti. Da man stedse har Aarsag til at formode at den i Portsmouth den 7de Julii værende Jldebrand er anlagt med Fliid, saa have Admiralitets Commissarierne udsat en Belønning af 1000 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
for den eller de, som inden 3 Maaneder kunde beviislig angive nogen skyldig, og Kongen lover selv dem Pardon, som navngive deres Medskyldige. Denne Sag opvækker bestandig meer og meer Hoffets og Nationens Agtsomhed, i sær da paa samme Sted siden den 27de Julii skal være skeet adskillige Forsøg med at anlegge Jld. - Efterat Løfte om bemeldte Belønning er bleven bekiendtgjort, har i Portsmouth nogle Personer gjort sig usynlig. - Hs. M. Kongen har til Belønning for dem, som frem for andre have viist Fliid med at dæmpe ovenmeldte Jldebrand, sendt 100 Qvineer derhen, at uddeeles iblant dem. -
Berlingske Tidende, 1770-09-03
Den 8de Aug. var en stor Admiralitets Forsamling, efter hvis Beslutning Commissarierne afsendte befalinger til Portsmouth, Plymouth og andre Havne i Kongeriget, saavel angaaende adskillige Krigskibes Udrustning, som for at afhielpe den ved bemeldte Jldebrand foraarsagede Forlegenhed. - Uagtet den store Skade, som derved en skeet, er dog af et nøye gjort Overslag lagt for Dagen, at Nationen er i Stand til, inden 2 Maaneder at bringe 90 Skibe af Linien i Søen. - Krigskibene, Dorset shire paa 70 og Augusta og Edvard, hver paa 60 Kanoner skal strax løbe ud, for at forstærke vor Escadre i den Middellandske Søe. - Til Jrland er sendt befaling at sætte alle Fæstnings Verker i god Forsvars Stand. -
Berlingske Tidende, 1770-09-03
I Dag er til St. James stort Raad i Kongens Nærværelse. Det angaaer vore invortes Handeler. - Angaaende Amerikanske Sager skal, som man forsikrer, Parlemen. tet i næstkommende Maaned vist kaldes sammen, disse Sager ere alt for vigtige til at de længere kan hvile hen uafgjorte. Lord Mansfield første Dommere i den K. Banko Ret, som ved adskillige Leyligheder har gjort sig meget berømt, har besluttet at nedlegge sine Betieninger og tilbringe sin øvrige Levetid i Rolighed. Han skal have en Pension af 3000 Pd. Sterl. formedelst hans Kronen beviiste Tieneste.
Berlingske Tidende, 1770-09-03
London, den 21de Augusti. Den 17de hujus blev Hs. Majestets Kongens af Dannemark Brystbillede, som er gjort i Kiøbenhavn, og bestemt til en Foræring for Universitetet Oxsort, bragt til det Kongel. Pallads.