JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1838-08-20
Khvnspostens Redaction er fra flere Eiere af 3 Procent-Obligationer bleven anmodet om at fremsætte følgende Opfordring til den Deputerede for Aarhuus, Hr. Funder: De har, Hr. Deputerede, i Mødet den 4de Juli (ifølge Stændertidenden S. 1196) omtalt en Sag af yderste Vigtighed, ikke blot for vor Eiendomsret, men for Statscrediten i det Hele, nemlig den eensidige Forandring i Conditionerne for Afbetalingen af det engelske 3 pCt. Laan, men da den kongl. Commissarius ved at erklære at han ikke saae sig istand til at give nogen speciel Oplysning og at Agenturen paa en saavel for Finantserne som for Creditorerne tilfredsstillende Maade er gaaet over til et bekjendt stort Banqueurhuus, maa antages at have indrømmet Rigtigheden af det af Dem Anførte, saa maae vi, da vi ansee det afDen berørte Punkt for det mindre væsentlige, i vort eget og samtlige Statscreditorers Navn opfordre Dem til at forelægge den kgl. Commissarius det Spørgsmaal, om Afbetalingen og Forrentningen af Laanet af 1825 i Fremtiden, skeer med 3 1/2 pCt. af 5,500,000 Lst. eller af 4,840,000 Lst. eller den Sum der af Laanet stod tilbage ved Forandringen, af Agenturen" – Redactionen har, skjøndt den anseer det sidste Alternativ for en Umulighed, ikke villet nægte Ovenstaaende Jndrykkelse, da det upaatvivlelig vil foranledige nøiagtige Oplysninger og den Transaction, der skeete, da Agenturen gik over fra det Wilsonske til det Rothschildske Huus. Til Beviis for, at det sidste Alternativ er en Umulighed behøve vi kun at anføre den d. 8de Juni 1825 underskrevne Hovedobligations Ord: "Vi forpligte Os, Vore Arvinger og Efterfølgere, at de nævnte specielle Oligationer (ovenfor ere de 4 Classer, hvoraf de 5,500,000 Lst. dannedes, nævnte) skal tilbagebetales og tilintetgjøres ved Opkjøb, i et Tidsrum af 60 Aar fra 31te Marts sidstleden at regne. Til det Øiemed forpligte Vi Os til, at et synkende Fond skal oprettes af i det mindste 1/2 pCt. af det hele Beløb (5,500,000 Lst.) af de nævnte specielle Obligationer, hvilket, tilligemed den accumulerede Rente af de indkjøbte Obligationer, aarlig skal anvendes, som herefter foreskrives, til Jndkjøb af Laanet; at regne fra den 31te Marts sidstleden."
Jyllandsposten, 1838-08-20
Rettelse. J Nr. 33, sidste Side, 1ste Spalte, staaer i Roten til Stykket om Kammerjunker Mylius, ved en Trykfeil, 20,000 istedetfor 29,000 Rbd., som herved rettes.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Hermed følger Tillægsblad Nr. 13. Af dette Blad udgaaer et No. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Tillægsblad, til Francop. ken, Nr. 13. Mandag den 20de August.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Udtog af Forhandlingerne ved Provindsialstænderne for Nørrejylland. Mødet den 16de Juli. (Fortsat.) Det i Mødet den 23de Juni udsatte Andragende, fra Agent Nielsen om Fyr paa Jyllands Østkyst samt Vageres og Sømærkers Udlæggelse blev paa ny foretaget. Proponenten bemærkede, at han med Hensyn til de Oplysninger, som i det kongl. General-Toldkammer, og Commerce-Collegii Skrivelse til den kongl. Commissarius af 3die Juli d. A., af hvilken Skrivelse der var meddeelt Forsamlingen en Gjenpart, indeholdtes om de Foranstaltninger, der fra Collegiets Side vare trufne i Anledning af den paa Stændernes tidligere Petition om bemeldte Gjenstand faldne allerhøieste Resolution, hvis Opfyldelse det var at hans Andragende gif ud paa at fremme, fandt sig foranlediget til at tage dette tilbage. Bemeldte Skrivelse lyder saades: J behagelig Skrivelse af 23de f. M. har Hr. Conferentsraaden, i Anledning af et af Agent Nielsen til Stænderforsamlingen indgivet Forslag til en Petition om, at de Foranstaltninger, der, som følge af Forsamlingens i 1836 indgivne Petition angaaende Oprettelsen af Fyr paa Jyllands Østkyst samt Udlæggelse af Vagere og Sømærker, allernaadigst ere befalede at skulle træffes, det snareste muligt maatte vorde iværksatte m.v., anmodet Collegiet om at meddele Den Underretning om, hvad der maatte være foretaget i foranførte Henseende.
Jyllandsposten, 1838-08-20
J denne Anledning skulde Collegiet ikke undlade herved tienstligst at melde: Til Fyret paa Hirtsholmen er Lampeapparatet allerede færdigt, Uhrværket og Laternen ville blive det snart. Til Bygningen ere Materialierne tildeels allerede paa Stedet, og Tømmerværket, som her er tilhugget, afsendes om kort Tid, hvorefter Opførelsen strax paabegyndes, og Fyret kan antages at blive færdigt før Efteraaret. Hvad derimod Fyret paa Fornæs angaaer, da er vel Fyrapparatet under Arbeide og nogle af dets Deele endog færdige, men de om Afstaaelsen af Grunden til Bygningens Opførselse m. m. indledede Underhandlinger med Administrations- og Arrangements=Commissionen, for Stamhuset Benzon ere endnu ikke tilendebragte. Til Læssøe Rende ere forfærdigede 5 Vagere, der ville blive udlagte i Forbindelse med Sømærkers Opførelse paa Nordre, og Søndre=Rønner ved Læssøe, hvilke sidste ere i Arbeide og ville blive opsatte i Løbet af Sommeren.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Ved Refsnæs og paa Bolsakken blive ligeledes i Løbet af Sommeren Vagere udlagte, da om Tilsynet med disse er truffet Overeenskomst med Entrepreneuren, for Færgefarten mellem Kallundborg og Aarhuus.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Paa Skagens Rev vil blive udlagt en Vager forat forsøge, hvorvidt den vil kunne holde sig der. Tilsynet med den er overdraget Fyrinspecteuren paa Skagen. Angaaende Oprettelsen af et Fyr paa Hesseløen, og i Forbindelse hermed Udlæggelsen af Vagere paa Lysegrunden, ere Undersøgelser anstillede. Collegiet har anmodet Etatsraad, Hofbygmester Kock om at forfatte Tegning til Fyretablissementet med Overslag over Bekostningerne, og Sagen vil derefter blive at foredrage, Hans Majestæt.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Foruden ovenstaaende Foranstaltning er Collegiet, betænkt paa allerunderdanigst at forestille om Udlægningen af Vagere paa Hasteensgrunden og paa nogle mindre vigtige Grunde og Punkter i Samsøe=Beltet; men da hertil nødvendigen udfordres et fuldstændigt Vageretablissement paa Samsøe, hvorfra vedvarende Tilsyn kunde føres med disse Sømærker, og hvor bestandig passende Baade og Folk ere tilhaande, for at vedligeholde dem tilbørligen, anstilles fortiden de fornødne Undersøgelser i denne Henseende. Peter Winther oplæste et Forslag om Jndskrænkning i Kludesamlernes Antal Ved Afstemningen blev det derefter med 40 Stemmer mod 3 afgjort, at der i Anledning af Forslaget ikke skulde nedsættes nogen Committee Kammerraad Christensen oplæste et Forslag fra Prokurator Schmidt i Aarhuus om Forbedring i Underretsprokuratorernes Kaar. Da det derefter sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee, blev dette Spørgsmaal besvaret benægtende med 29 Stemmer mod 14. Assessor With fandt sig derefter ved Udfaldet af denne Afstemning foranlediget til at tage et af ham indgivet Andragende fra adskillige Prokuratorer i Horsens, Veile, Kolding og Bjerre Herred om samme Gjenstand som det nu afviste, tilbage.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Det af Referenten for vedkommende Committee udarbeidede Udkast til Forsamlingens Betænkning over Udkastet til en Plakat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende det Sted, der i visse Tilfælde skal ansees som en Trængendes Fødested, blev antaget. Mødet den 17de Juli.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Sagerne angaaende 1) Overretsprokurator Møllers Forslag om en Forandring i Henseende til Forkyndelsen af Appellationsstævninger i Skiftesager; 2) Prokurator Ostenfeldts Forslag og Ophævelse af Hoveriet paa de kongl. Godser, og 3) Justitsraad Fjelstrups Forslag om, at en Procentskat maatte blive paabuden, bleve foretagne til foreløbig Behandling.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Det af Referenten for vedkommende Committee udarbeidede Udkast til Forsamlingens Petition om en Forandring i Jnddeelingen af Jurisdictionerne, blev billiget. Mødet den 18de Juli.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Sagen angaaende Kammerjunker Mylius's Forslag om, at der i ethver Amt maatte etableres et Pupilfond, blev foreløbigen discuteret. Sagerne angaaende 1) nogle Tidsbestemmelser forde fremtidige Valg af Stænderdeputerede og deres Functionstid, samt 2) Udkast til en Anordning, betræffende nogle Modificationer i den nu bestaaende Lovgivning om Erhvervelse ved Hævd, bleve foretagne til endelig Behandling og afgjorte saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad. Mødet den 19de Juli.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Sagen angaaende Kammerraad Christensens og Møller Knudstrups Forslag om, at Øvrighedernes Erklæringer paa Ansøgninger maatte blive Supplicanterne bekjendte, blev foreløbigen discuteret.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Sagerne angaaende 1) Overretsprokurator Møllers Forslag om en Forandring i Henseende til Forkyndelsen af Appellationsstævninger i Skiftesager, og 2) Prokurator Ostenfeldts Forslag om Ophævelsen af Hoveriet paa de kongl. Godser, bleve foretagne til endelig Behandling og afgjorte saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad.
Jyllandsposten, 1838-08-20
De af Referenterne for vedkommende Committeer udarbeidede Udkast til 1) Forsamlingens Betænkning, over Udkastet til en Plakat, angaaende en forandret Bestemmelse i Lovgivningen om Alimentationsbidrag til uægte Børn, og 2) Forsamlingens Petition om, at de kongl. Lovudkast maatte for Fremtiden blive meddeelte de Stænderdeputerede for deres Sammenkaldelse, bleve billigede. Mødet den 20de Juli. Præsidenten anmeldte, at han ved den Deputerede for de mindre Landeiendomsbesidderes 13de Valgdistrict, Assessor With, havde modtaget en Skrivelse fra Overkrigscommissair Holst, Eier af Horsens Mølle, hvori denne søger at berigtige nogle Yttringer, som i Forsamlingen vare blevne fremførte af Kammerraad Christensen angaaende det ham til at drive bemeldte Mølle forundte Privilegium. Denne Skrivelse vil blive henlagt i Forsamlingens Læseværelse.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Sagerne angaaende 1) Justitsraad Fielstrups Forslag om, at en Procentskat maatte blive paabuden, og 2) Kammerjunker Mylius's Forslag om, at deri ethvert Amt maatte etableres et Pupilfond, bleve foretagne til endelig Behandling og afgjorte saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Prokurator Seidelin oplæste et Forslag om Modification i de ved Frong. 6te April 1832 for Kjøbstæderne givne Bestemmelser og Afskaffelse af halmukkede Tage.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Efterat endnu Oberst Brock havde understøttet Forslaget, da han nemlig ansaae Opfyldelsen af Frag. 6te April 1832 for umulig, blev det med 32 Stemmer mod 16 besluttet, at der i Anledning af samme skulde nedsættes en Committee, og til at danne denne, som vedtoges at skulle bestaae af tre Medlemmer, valgtes derefter med Stemmefleerhed, Prokurator Seidelin, Cancellieraad Rummelhoff og Møller Tøstesen. Mødet den 21de Juli.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Sagen betræffende Etatsraad Brinck-Seidelins Forslag angaaende Forebyggelse af Arvefæstebreve paa enkelte Deele af Selveiendom, blev foreløbigen discuteret.
Jyllandsposten, 1838-08-20
De af Referenterne for vedkommende Committeer udarbeidede Udkast til 1) Forsamlingens Betænkning over Udkastet til en Forordning angaaende Journalføringen ombord i danske Skibe, og 2) Forsamlingens Petition angaaende nogle Tidsbestemmelser for de fremtidige Valg af Stænderdeputerede og deres Functionstid, bleve billigede. Mødet den 23de Juli.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Sagen angaaende et Andragende fra endeel Prokuratorer ved Landsoverretten i Viborg om Forbedring, i deres Kaar, blev foreløbigen discuteret.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Sagen angaaende Kammerraad Christensens og Møller Knudstrups Forslag om, at Øvrighedens Erklæringer paa Ansøgninger maatte blive Supplicanterne bekjendte, blev foretaget til endelig Behandling, og afgjort saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Det af Referenten for vedkommende Committee udarbeidede Udkast til Forsamlingens Petition om en større Frihed for de værnepligtige Reserver m.v. Landmilice-Sessionsvæsenet vedkommende, blev af Forsamlingen billiget. Mødet den 25de Juli.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Sagen betræffende Etatsraad Brink-Seidelins Forslag, angaaende Forebyggelse af Arvefæstebreve paa enkelte Deele af Selveiendom, blev foretagen til endelig Behandling og afgjort saaledes som nærmere vil blive meddeelt i dette Blad.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Sagen angaaende Stiftamtmand Rosenørns Forslag betræffende Nationalbanken, blev foreløbigen discuteret.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Det af Referenten for vedkommende Committee udarbeidede Udkast til Forsamlingens Betænkning over Udkastet til en Plakat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende nogle Appellen i criminelle Sager vedkommende Punkter m. m., blev vedtaget. Af Stændertidendens anden Række.
Jyllandsposten, 1838-08-20
At i Slutningen af § 6 maatte tilføies: "J de Tilfælde, hvor Jagtretten paa sligt Beneficiarier eller offentlige Stiftelser tilhørende Gods agtes overdraget andre end Brugerne af Jorderne, bør saadant altid skee ved offentlig Auction. 5) Med 26 Ja mod 24 Nei: At i §8 tilføies følgende Ord: "At ingen Udleie af Jagten kan finde Sted for længere Tid end Besiddelsestiden, og at Jagten altsaa følger Eiendommen." 6) Med 46 Ja mod 4 Nei: At i Begyndelsen af § 9 de Ord, eller Kjøbstædjorder, maatte udgaae, og i Slutningen af Paragraphen tilføies: Det Samme gjælder omKjøbstædjorder, hvor disse ikke ere fuldstændigt udskiftede. 7) Med 47 Ja mod 3 Nei: At Slutningen af 10de § maatte komme til at lyde saaledes: ville de, til hvem den i et eller andet Distrikt er overdragen, erholde forholdsmæssig Afslag i den derfor betingede aarlige Afgift, saaledes, at den altsaa aldeles bortfalder, dersom Jagtretten i det hele concedeerte District, derved tabes for dem, ogsaa ere de berettigede til, saasnart nogen Deel af Districtet ifølge denne Anordnings Bestemmelser udgaaer, at fordre Forpagtningen aldeles ophævet, og i alle disse Tilfælde tilbagebetales enten det Hele eller en forholdsmæssig Deel af det Collegial-Gebyhr, der er erlagt af Concessionen." 8) Med 37 Ja mod 12 Nei.
Jyllandsposten, 1838-08-20
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1838-08-27
anden af Jen Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Nr. 3. Mandag den 27de August. Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-08-27
Om Forbedring i UnderretsSagforernes Kaar.
Jyllandsposten, 1838-08-27
Vi have seet i de offentlige Blade, saavelsom i og udenfor Stænderforsamlingerne hørt, at flere have hævet deres Stemme til Landmandens, Præstens og Skolelærerens Fordeel, og at flere antage, at disse Klasser af Statsborgere, høiligen behøve Lettelser og Forhøielser i deres tidligere bestemte Rettigheder og Jndtægter; men Underrets-Sagførerens betrængte Stilling værdiges intet Gehør, ret ligesom der for ham var sørget paa det Bedste, skjøndt der vel neppe i hele den danske Stat vil kunne nævnes nogen Stand, der hidindtil er bleven meere stedmoderlig behandlet.
Jyllandsposten, 1838-08-27
Til Forbedring af Skolelærernes Kaar hører de dem tillagte Embedsjorder; men hermed seer det paa de fleste Steder meget misligt ud. Thi ofte har man sørget for, at de fik deres knappe Jordeiendomme saa langt borte som muligt, og, som en næsten nødvendig Følge heraf, af saa slet beskaffenhed som muligt, da de naturligviis, beliggende i Udkanten af Byens Marker, vare fra de ældste Tider af forsultede. Dette gjør at Udbyttet af samme er saare ringe - stundom neppe Omkostningerne værd. Thi foruden Jordbundens eiendommelige Slethed, lægge man Mærke til følgende hartad uundgaaelige Misligheder: 1) Skolelæreren maa betale (hvad enten med Penge eller rundelig Spise og Drikke) for at faae sin Jordlod dreven; og dette gjør den dertil leiede Bonde visselig yderst sielden saa godt eller omhyggelig som for sig selv - og dette er neppe engang muligt, hvor f. Ex. flere Plouge arbeide paa een Gang i een og samme Ager. 2) Det ligger hernæst i Sagens Natur, at Skolelæreren endnu sjeldnere faaer sin Ager pløiet og saaet i rette Tid, da han jo maa bie til Bonden er færdig med sit eget. 3) Hans fjernt liggende Lod maa nødvendigviis mangle Tilsyn, og lider derfor mere end Andre af Ufred, om end ikke fra hans eget Districts Beboere, saa dog desto mere fra de tilgrændsende, i et andet District, maaskee endog i et andet Pastorat, da de ikke have Børn i hans Skole, for hvis Skyld de behøve at genere sig. 4) Endelig kan han ikke benytte denne sin fjerne Jordlod til den for ham - og maaskee for ham af alle Jordbrugere, meest fordeelagtige - Staldfodring. Det er af foranførte Grunde ligesaa indlysende som notorisk, at mangen en Jordlod er for den stakkels Beneficiarius intet Beneficium, og at han virkelig - naar saadant altid var at faae - heller maatte leie Sommergræs til sin Koe og sine 4 a 6 Faar, samt kjøbe et Par Læs Høe til den ham af Beboerne tilkommende Fourage Deputat.
Jyllandsposten, 1838-08-27
Vi have nu seet Mislighederne - hvortil endnu kommer, at han for at faae sin liden Besætning passet maa koste og lønne et Tienestetiende - i det hidtil Bestaaende; Hjælpemidlet synes os ligge ham bogstavelig nærmere end hans magre Jordlod. En stor, ja vel den største Deel af Landsbyepræster ere saa overflødig forsynede med Jordeiendomme, at de ofte ere forlegne med samme. Er Præsten ikke tillige Landmand og Pranger thi i Jylland hører dette sammen som Degn og Amen - tør vi ikke engang gjøre ham et Bud paa Netto-Fordelen af hans udstrakte Landeiendomme – der oftest forholder sig til hans Byemænds som 3 til 1. Lad ham omstændelig og nøiagtig opgive os hans Skatter af Jorderne, hans Folkelønninger, hans Smederegninger, hans Hjulmands regninger, hans Sadelmagerregninger, hans Reebslager regninger, hans Tab ved Misvært, styrtede Huse, Qvæghøvder og Faar, utroe og skjødesløst Tyende m. m. m.; og da ville vi see, hvor mange Aar han har Aarsag til at skræppe af Jndtægts-Overskuddet. Vi kjende mange flere end een Præst, som ved Tilskud af Tiende og Offer maa dække Underballancen i sin LandboConto.
Jyllandsposten, 1838-08-27
De der handle rigtigst, ei alene som Oeconomer, men maaskee og egentlig som Præster, søge derfor -men saadant er endda ikke altid gjørligt - at bortforpagte deres Jorder. Men foruden at Forpagteren ikke kan yde større Afgifter end at han jo selv maa kunne leve med Familie af disse samme Jorder, saa lærer Erfaring at Præsten ikke sjelden risqverer Mislighed i Betaling og mangehaande Schikaner. Planen er ligefrem denne: at Præstegaarden afstaaer - i Forhold til Størrelsen af dens Mark - fra en 8de til en 16de Deel af samme til Skolelæreren; imod at denne betaler Afgifterne af samme, og en Refusion af fra 1 til 2 Rbd. pr. Td. Land til Filialkirkens Degn. At saadan Foranstaltning ikke skulde føies undtagen i Præstevacance, er naturligt; med mindre nogen Præst strax skulde være villig dertil. Dette Afsavn vilde kun være lidet føleligt for Præsten mod de Fordele Degnen deraf vilde høste. Men det er en Selvfølge: at de mindre Præstegaardslodder, og dem der ligge for langt fra Degneboligen, maatte herfra undtages. (Fortsættes.)
Jyllandsposten, 1838-08-27
Digteren Steen S. Blicher.
Jyllandsposten, 1838-08-27
J Anledning af Borgerrepræsentant valget i Randers.
Jyllandsposten, 1838-08-27
Da Borgerrepræsentantvalget er Borgernes nærmeste Medvirkning i Communens Anliggender, forsaavidt deres Villie her afgjør hvem Bestyrelsen skal anbetroes, saa see vi at Sagen er temmelig vigtig og bør interessere enhver veltænkende Borger. Vi ville derfor ved disse Linier tillade os at yttre Anledning af det for længere Tid siden stedfundne Borgerrepræsentantvalg, at det maaskee burde være mere et Hel end at det har været paatænkt af de fleste Borgere ved Forhandlingerne, at der i Valget af de sidste 6 Eligerede er et omtrentlig Ligevægt, saa at Opposition engang ogsaa i dette Slags Forhandlinger vil kunne frembyde sig, og bane Veien til det sande Ryttige. Denne Ligevægt bør vi aldrig tabe af Sigte ved lignende forefaldende Valg i Fremtiden; thi det er den Ven, der, i Alt hvad der vedkommer en Bestyrelse, sammensat af flere Jndivider, ved en opstillet Opposition ligesom luttrer de rene og bedre fra de urene og slet, tere Grunde, og som saaledes fører Veien til det vigtige Maal. J det vi derfor love at ville lægge disse Omstændigheder paa Sinde, anbefale vi paa den anden Side Omsorg for vort Gavn og vel til de Mænd vi have betroet en saa vigtig Bestyrelse, og vente tør vi, at der intet Skillerum, vil nogensinde reises mellem Bestyrelsen og den øvrige Borgerklasse; men at derimod et nyttigt Forslag og godt Raad vil blive modtaget og agtet paa, forsaavidt Omstændighederne kunne tillade det. Glæde maa det Digterens mange Venner, at denne over Khvn er tiltraadt en Reise til Hamborg for derfra langs Vestkysten i Holsteen, Slesvig og Jylland at gjæste Smaaderne i Vesterhavet, hvorom man i Tiden kan vente sig Oplysninger, som ville blive saameget interessantere, som man tidligere om samme næsten var bemanglende al Kundskab. Ogsaa have vi det Haab, og er det nødvendigt, for at gjensidig Meddelelse kan stifte sin Nytte, at Byens oeconomiske Tilstand i sin Heelhed publiceres paa en hensigtsmæssig Maade; thi om dette Punkt er det unægtelig at vore Jnteresser og Ønsker især dreier sig En Borger Nyheds Post.
Jyllandsposten, 1838-08-27
Den 20de August. Mærkeligt er den Foranderlighed, hvormed Høsten almindeligviis indtræffer paa de danske Øer og paa den jydske Halvøe. Vinterens Vedvarenhed om Foraaret, megen Regn ved Vaarsædens Besaaning m.m. gjør her Udslaget. Da Orkanstormen den 8de og 9de August 1835 rasede i Jylland og anrettede den enorme Skade især paa Rugmarkerne, var paa den Tid saagodt som ingen Høst endnu her indtraadt, hvorimod Øerne paa samme Tid et alene næsten overalt havde ophøstet Rugen, men endog hjemført en stor Deel deraf. Omvendt forholder det sig iaar.
Jyllandsposten, 1838-08-27
Af en Reisende, som den 13de, 14de og 15de dennes bereiste Lolland, Falster og Sjælland berettes, at i disse Dage var sammesteds aldeles ingen Høst af Vintersæden endnu begyndt; Vaarsæden, især Havren, befandtes endog grøn, og Høet og Kleverafgrøden ei engang indbjerget, hvorimod paa samme Tid i Jylland Høst af Rug, Byg og Havre var i fuld Gang, ligesom Hoet for en stor Deel blev indbjerget under det ustadige Veir, hvoraf meget kun maadeligt er kommet i Huus.