Jyske Efterretninger, 1795-09-11
Parises nærværende Forfatning.) Hvilke duse Giæringer, hvilke hemmelige Bevægelser. Hvor mange Uroligheds-Spirer i Folkets Siel! Hvilke troløse Jndgivelser, hvilke forvovne Taler. Hvorden alt dette? Hvad har man i Sinde? Hvad er Aarsagen til disse Uroligheder, Hvad er Øiemedet af disse Bevægelser, Er det en forbigaaende Mangel, som føder denne Giæring, Folket har jo bestandig liidt for Friheden med Mod. Bevæger det sig da saaledes for at faae Brød. Spørger en Jakobiner herom, og han vil svare eder med Hyklerie, at Folket er retfærdigt; og at den sande Aarsag til dets Bevægelse ligger i Collots, Barreres, Vadiers, og Billauds Proces. Spørger en Royalist, saa vil han svare eder, Folket føler omsider, at det kun kan være lykkeligt under en Konge; at kun en Konge kan give det Brød og Fred; og kort at det vil have en Konge. Staaer stille hos denne Gruppe, og J vil høre Robespierres Forsvarstaler paastaae, Republiken var dræbt med ham, og Billand, Collot, Barrere, og med et Ord, Jakobinerne allene ere i Stand til, at holde den oppe og frelse den fra Randen af sin bratte Nedstyrtning. Nærmer eder til en anden Gruppe, saa vil J forhauses over de forvovne Taler, som blive holdte der; man ønsker lydeligen den gamle Regieringsform tilbage; den Rolighed, den Overflod, man nød under Tronens SkygJ en tredie Gruppe gaaer man endog saa vidt, at man forvandler den tyranske Konges Forbrydelser til Dyder, og en Taler anstiller med ondskabsfuld Snildhed en Sammenligning mellem begge Constitutioner fra 1791. og 1793. Vender eder til en af de Borgere, hvoraf disse Grupper bestaae, Er det en Haandværksmand, saa vil han *) Taget af Archenholzes Miner va for Junii Maard. Aalborg. han for sin Person har ikke den mindste Aarsag til Uriisige eder han begriber ikke, hvorfore man bevæger sig, fredshed; hans Arbeidsløn er fordoblet firefold; han spiser hver Dag en god Ret med sit Brød til; alle hans Kammerader vare ligesaa lidet ulykkelige, og med halvandet Pund Brød daglig døde man dog vel ikke af Sult. Er det en Borger, som just ikke lever af sine Hænders Arbeide, saa vil han svare eder, han har endnu ikke havt re ham og hans Familie &c. Men er det en DagdriMangel paa Brød; det ham tildeelte var nok til at næver, da vil han bande og støie, udstøde Haans=Ord imod Conventet, og tale om Jakobinernes Opreisning igien, eller Kongeværdighedens Jndførelse paa nye, alt eftersom han er bleven betalt for at paastaae den ene eller den anden Sætning. Dette er et sandru Malerie af det, som nu foregaaer i Paris. Brødmangelen, eller rettere den hindring, som Loven har lagt i Veien for dette Levnetsmiddels Bortødslen, er kun Paaskuddet til en Bevægelse, som to Partier vil bringe i Stand, hvis Grundsætninger, at see til, ere hinanden imod, men i Grunden lige, og hvis fælleds Øiemeed bestaaer i Republikens Omstyrtning og Tyranniets Opreisning igien. Vil nu Frihedens Skytsgud, som paa engang er angreben af Jakobinismens og Royalismens dobbelte onde Aand, komme til at ligge under, Nei, Nei det sværger jeg ved Revolutionen af 9 Thermidor, En Konges Herredømme er organisert Despotisme; Jacobinernes Herredømme er organisert Anarchie; Republiken er den organiserte Frihed. Kuns kan vi endnu ikke befatte os med en bestemt Organisation; og dette forskaffer de Jldesindede Middel til at frembringe hine Svingninger. Under kronede Tyranners Herredømme vilde Folket aldrig blive foruroliget af slige Bevægelser fordi der gaves en, rigtig nok tyransk, men dog constituert RegieUnder Robespierre merkede man ikke til den ringeste Bevægelse, efterdi man havde en, endskiøndt skrekkelig, saa dog fast Regiering. Nu kan man sætte Folket i Bevægelse, fordi der ei gives noget kraftigt Bestyrelses Derv, fordi vor nærværende Stilling er tvetydig, slap og uvis, fordi Revolutionen af 9 Thermiddor, rykker frem med langsomme Skridt, er ofte bleven staaende, og synes at have gjort en Ening med Robespierres Minde, for at lade en Hob Misbrug, Uretfærdigheder, og Tyranner bestaae. (Mere følger.)