JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Da Hr. v. Ramdohrs Dom over, hvad Konsten har gjort for Fredrichsdal, nemlig: "Jntet af Alt, hvad den kunde gjort og Alt (?) hvad den ikke burde gjort i hin Artikel er fremsat uden al videre bemærkning, saa synes det tilbørligt at anmærke følgende: "Paa den Tid Hr. v. R. saae ovenmældte Sted, om man husker ret i Sommeren 1789, da havde Haugen, eller rettere, Lyst anlægget, et aldeles andet Udseende end det nu har. Paa den Tid hindrede 2de Lindealleer, Hækker og Arcader den frie Udsigt fra Bygningens vestre Side, som og fra den søndre til Aaen, Møllen, Spurveskjulskoven o. s. s.; nu ere derimod alle de Alleer, Hækker a. borttagne, og istedet for de Terrasser, der foran Bygningen vare anlagte i den franske Haugesmag, der fra Versailles udbredte sit Herredømme i forrige Aarhundrede, sees nu fra Huset en stor grøn Græs Plan (fr. Boulaingrain, eng. Lown). Bakken lige over for Bygningen har ofte været beplantet med Naaletræer, men som ikke have villet trives. Den er atter i forrige Aar bleven beplantet, og hvis denne Plantning ikke igjen ved Vestenvinden og de Spadserendes Fodtrin ødelægges, da vilden, efter Hr. v. Ramdohrs Ønske, om nogle faa Aar være prydet med en ung Naaleskov. Har Konsten altsaa ei gjort Meget for denne Trylle Egn, saa har den sikkert dog nu Jntefordærvet Dette være sagt, paa det man ei med Uret skal dømme Hr. v. Ramdohr som en Mand, der har dømt i Taaget; thi Hr. v. Rdlrs. Dom var, paa den Tid den afsagdes, rigtig, skjøndt Maaden, paa hvilken den fremsattes, ei billiget af Jndsenderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
De, som ikke kjende Fredrichsdal, eller ikke have seet dette Sted efterat Haugen er bleven forandret, ville ogsaa glæde sig ved en Efterretning, der viser, at den nyere og bedre Smag i Lystanlæg ikke saa ganske, som man efter Anmeldelsen i No. 45 skulde troe, ringeagtes 2 Mile fra Hovedstaden, vort Konstacademies Sæde. Kjøbenhavns Amt, d. 10 Juli 1820. Jndsenderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Authentisk Fortegnelse over Klubber og Selskaber, samt Antallet af disses Medlemmer, i afvigte Aar, saavel i Kjøbenhavn som i de danske Provindser. J Kjøbenhavn. 47 Medlem. Selskabet Borgersamfundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Det borgerlige Selskab. Det bestandige borgerlige Selskab Det borgerlige Enigheds-Selskab 116 Læseselskabet Clio .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Det dramatiske literaire Selskab Det musikalske dramatiske Selskab Foreningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Det dramatiske Selskab Constantia Det dramatiske Selskab Thalia Det dramatiske Selskab: Det Skjønnes muntre Dyrkere. . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Det dramatiske Selskab i Springgaden 20 Enigheds-Selskabet .... Selskabet: Den nye Forening 271 Det harmoniske Selskab. . . 270 Kongens Klub . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Det musicalske Academie, Det forenede musicalske Selskab, Selskabet Venneforeningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Det venskabelige Selskab, Selskabet: De forenede Venner Tilsammen. 256 Medlem. J de danske Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Aarhuus: Selskabet Polyhymnia 163 Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Assens Klub. Grenaae Klub . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Helsingøer, Øresunds Klub. Helsingøers dramatiske Selskab Hirschholms Klub . . . Holbeks Klub. Horsens tre Klubber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Kjøge Klubber, 47 Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Korsøers dramatiske Selskab, Nakskovs Enigheds-Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Nestveds borgerlige Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Nestveds venskabelige Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Nyborg Klubber. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Odensees ældste Klub . Randers dramatiske Selskab Ringsted Klub . . . Ringkjøbing Klub . . . Skanderborg Klub. . Skielskjørs dramatiske Selskab Slagelse Klubber og dramatiske Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Svendborg Klubber og dramatiske Selskab . . . . . . Varde Klub .... Veile borgerlige Selskab. Vordingborg Klub . . . . . 48 Tilsammen udenfor Kjøbenhavn 2103 Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Jndenlandske Efterretninger. Blandt Dyrehaugens Mærkværdigheder for i Aar høre Brødrene Dennebergs franske (?) Forvandlingstheater, der viser Figurer under alle Slags Forvandlinger, saaledes som man for nogle Aar siden saae adskillige paa det Geisselbrechtske Marionet=Theater; to Dverge, den ene et Mandfolk, den anden et Fruentimmer, begge fødte i det Badenske, 4 Mile fra hinanden, den første 46, den sidste 27 Aar gammel, den forhen omtalte Albino, der tillige foreviser en ikke uinteressant Naturaliesamling; et konstigt Spilleuhr, og to Løver, som man allerede tilforn har seet. En dansk Familie, bestaaende af 5 Drenge, er denne Gang de eneste, der forevise equilibriske Konster, som nu lade til at blive et indenlandsk Talent. Ellers seer man hverken Linedanser eller Konstberider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Hos Marschandiseren paa Hjørnet af Vognmagergaden og Myntergaden hænger et Oliemalerie af en Karpe i fuld Legemsstørrelse. Under Karpen staaer: Denne Karpe veiede 20 Pd. og blev slagtet d. I Novbr. 1811 af B. Kaastrup. Da dette er et Beviis paa, at Karper i Danmark kunne blive ligesaa store som i Donau og andre Floder i det sydlige Europa, saa synes det ikke rimeligt, at dette Malerie blev opbevaret hos Elskere af Naturhistorien. Slagelse, d. 11 Juli. Det i Slagelse den 6te d. M. afholdte Marked og hvortil nogle over 300 udenbyes Handlende havde indfunden sig, var meget talrigt besøgt af Tilskuere, men blandt disse vare kuns saare faa Kjøbere. Klagen lød eens hos de Faldbydende, at Reiscomkostningerne neppe bleve dækkede, og hos Bonden var Svaret, naar han blev encourageret til at kjøbe: "gid jeg blot vidste Udvei til at udrede April og Juli Qvartals Skatter. Overalt syntes endog dette Marked at befæste, at det langtfra er Landmandens brilliante Periode, da, mod Sædvane, meget faa af den høiere Klasse af denne Stand, savntes ved denne Leilighed her i Byen. - For Løier var her gandske øde, Dyrehaugen havde sandsynlig berøvet os alle de forhaabede saavel aandelige som legemlige Nydelser; ingen Tenorsanger, ingen Guitarspiller, ei engang en Bierfiedler søgte at fremlokke et Biefaldsmiil paa de mange speculative Ansigter, der uafbrudt travede frem og tilbage paa Gaderne, ja selv den bebudede hollandske Vaffelbager skuffede vor Forventning. - Af gode Heste faldbødes der saare faa og ingen solgtes. Paa Qvæg var der ei heller nogen synderlig Afsætning. Træevarer og Lærred faaes i største Overflødighed og solgtes til meget lave Priser. J øvrigt frembød eller foranledigede dette Marked aldeles intet Mærkeligt. (Slagelse Av.) Mariboe, d. 7 Juli. Under Forsæde af Hs. Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre og Stiftbefalingsmand v. Jessen, Ridder af Dannebrogen, og den kgl. preussiske røde Ørns Orden, og Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Boisen, Commandeur af Dannebrøgen, blev det sædvanlige Landemode afholdt den 5te Juli i Mariboe Domkirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Hs. Høiærværdighed Hr. Amtsprovst Steenstrup prædikede. Efter Prædikenen bleve 3de Candidater indviede til det offentlige Lærembede. Kirken var propfuld af Tilskuere, og paa Gaderne vrimlede det som paa en Markedsdag. (Mariboe Av., Aalborg. Onsdagen den 5te Juli, holdtes det sædvanlige aarlige Landemode for Aalborg Stift, ved hvilken Leilighed Hs. H. Hr. Amtsprovst Bendix fra Vestervig, prædikede over 1ste Johan. 5 Cap. 4 Vers: "Vor Troer den Seier, som haver overvundet Verden." Og forestillede deraf. Christelig Tro er vigtigere, end al Oplysning. 1) Oplysning – for hvilken der i vore Dage saameget arbeides er vigtig baade for den yngre og ældre Alder; men 2) Erfaring viser, at der ved Oplysning vindes lidet for Menneskeheld, naar den, – som oftest er Tilfældet – beskjeftiger Forstanden allene, uden at gives Jndflydelse paa Liv og Forhold. 3) Christelig Tro forædler altid Hjertet, og er det Middel, ved hvilket vi overvinde Verden. Aalborg, d. 10 Juli. Efter Forlydende skal for omtrentren 8 Dages Tid siden være (paa Laden og Stalden nær) afbrændt en udfløttet Gaard fra Trye i Dronninglunds Sogn. Jlden opkom om Middagen, da de 2de Brødre, som beboede Gaarden, havde lagt dem lidet til Hvile; den ene af Disse skal være noget forbrændt. Paa hvad Maade Jlden er opkommet vides ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Viborg. Onsdagen den 6te Juli bleve følgende Candidater af Hs. Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskoppen, Dr. Bloch, Commandeur af Dannebrog, i Domkirken ordinerede: 1) Hr. Peder Jversen Holm, kaldet til Sognepræst for Grinderslef og Grønning Menigheder i Viborg Stift. 2) Hr. Jacob Albert Sadolin Danæus, kaldet til residerende Capellan for Byrum, Hals og Vesterøe Menigheder paa Lesøe. Hr. Pastor Friis intimerede, og skildrede, i Anledning af I Tim. 1, 16, den christelige Religion, som Himmelens ypperste Gave." Hr. Biskoppen talede over Aab. 2, 10. og forestillede: "det christelige Lære-Embede under Billedet af en Strid." Hr. Holm prædikede over Matth. 28, 19. 20, og viste: "Troen paa Christus, som Grundvold for vor Religiøsitet." Strax efter Gudstjenestens Slutning holdtes det aarlige Landemode for Viborg Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Blandede Efterretninger. Klagerne over Næringsløshed synes i denne Tid næsten at være almindelige. Nyligen have Fabricanterne og Haandværksmændene i Staden, Nürnberg indgivet hos Kongen en Forestilling, hvori de erklære, at de i Fremtiden ikke ville kunne bestaae, at deres Nød har naaet den høieste Punct; at Nürnberg ligner en forladt Stad, og at de Mennesketomme Gader snart ville være begroede med Græs; at af de 90,000 velhavende Mennesker, som Staden før talte, nu omtrent 26,000, der ere tilbage, gjerne vilde arbeide, hvis deres Konstproducter fandt Afsætning, og føre, under Hunger og Kummer, et næsten ørkesløst Liv, at det under saadanne Omstændigheder, intet nytter, at Landmanden sælger sine Artikler til Spotpriis, naar denne ringe Sum ikke kan fortjenes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
J en Reise, som Sammel Kiechel gjorde fra 1585 til 1589 (i Kong Frederik den Andens Tid) fortælles adskillige Mærkeligheder, ogsaa angaaende vort Fædreneland, der vise hvorledes det saae udder for 230 Aar siden. Til Kiel kom han i Omslagstiden, hvor der drikkes paa den Adelsmands Bekostning, som ei kan betale. Kiechelhavde ikke Lyst til at tøve her længe, da Staden, var opfyldt med Riddersmænd og Adelige, der ved denne Leilighed pleiede at drikke saa meget, at de agte Mennesker som Qvæg, og En bortbyttede sin Dreng for en Hund. – J Fyen maa den høire Fod afhugges paa Hundene, de smaae undtagne, paa det de ikke skulle beskadige Vildtet. Der gaves ingen Vertshuse. Miøden var fortræffelig. - Paa Landreisen fra Helsingøer til Sverrig bedede han om Natten i en Bondeby, hvor Mennesker og Fæ, fiirføddede og fjærede, Hunde, Katte, Lam, Gjedder, Duer, ja Grise, der endog ofte slikkede de Reisende i Ansigtet, laae sammen i eet Værelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Kjøbenhavns Børs d. 14 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Amsterd. 2 M. - , a vista 237. London 2 M. - . Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. af 15 Rbmk. 3 s. Oblig. 67. Norske Rigsbanksedler, 16 1/2 a 16 3/4. Svenske Sedler 56 1/2 a 67 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
Anecdot. J et af Hovedstadens Drikkehuse havde Værten, for at føie sine politiske Gjæster, blandt andre Blade ogsaa anskaffet sig de tydske Aviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-15
En af hans daglige Gjæster havde paataget sig at være Forelæser. En Aften var just en tydsk Corporal og en fransk Kok under Avis-Forelæsningen kommen til at spille Polskpas sammen. Corporalen tabte, og i det Franskmanden tog Pengene hjem, læste Avis=Lectoren: "Es lede die Charte!" Corporalen, der troede at Talen var om Spillekort, raabte: "Hol's der Teusel die Karte!" Franskmanden, som hørte til Charte raaberne i Paris, hvorfra han nyligen var kommen, foer som en Bjørn løs paa Corporalen, fik ham fat i Haartoppen, og raabte, i det han karnøflede ham: "Will Sie die Charte blamiren, Coquin!" og Værten maatte nu, understøttet af adskillige Gjæster, kaste begge Stridsheltene paa Døren. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 58. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 Juli 1820. Om den rette Brug af Briller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
J de senere Tider, da Briller ikke allene bruges som Midler til at hielpe Øinene nøiagtigen at skjæle, efter deres Beskaffenhed, deels nære og deels fierne Gienstande fra hinanden, og give dem den tilbørlige Tydelighed for Synet, men endogsaa ere indførte i den galante Verden, som noget, der klæder smukt at have hos sig og i fornødent Fald at holde eller sætte for Øinene, til hvilken Ende de ere givne mangehaande Figurer og Jndretninger, efter Maaden at bruge dem paa, kunde det vel ikke være unyttigt at vise, at Briller hidindtil have været brugte aldeles bagvendt, det vil sige: at de, som nu bruge convere Briller, bør i deres Sted tage fat paa de concave, og de, som behielpe sig med disse, bør, indtil videre, lægge dem tilside, og begynde med Brugen af de convere, saaledes som jeg nærmere skal forklare og hvorved enhver vil kunne sætte sine Øine i en saadan Tilstand, at de, uden at være bevæbnede, tydeligen kunne see eller skjælne saavel de nære som fjerne Gienstande, saaledes som gode Øine bør kunde see dem. At saadan Brug af Briller, er den rigtigste og hensigtsmæssigste, er vel uden for al Tvivl, og jeg smigrer mig med det Haab, at have udrettet noget Nyttigt, ved at nedskrive og bekjendtgjøre denne liden Afhandling. Men maaske dog Deherrer Optici og Brille magere kunde troe, at jeg skader dem, naar enhver kan forbedre sine Øine saaledes, at Brillerne kunne bortlægges; jeg bør derfor gjøre dem opmærksomme paa, at naar min Anviisning følges, saa ville Briller end mere blive nødvendige, da de Mangfoldige, som bruge dem, i Følge den bør anskaffe sig Nye af det modsatte Slags, som de hidtil have brugt; dog, dette er endnu ikke nok, thi næsten ethvert Menneske, som vil bevare sine Øine i naturlig Stand, bør ogsaa anskaffe sig Briller. Optici og Brillemagere, maae derfor meget mere vide mig Tak for, at jeg har skrevet dette. Efterat have godtgjort en saadan Overflødig hed af Bevægaarsager til at bekjendtgjøre min Jdeer om den rigtigste Brug af Briller, vil jeg nu gaae over til Materien selv, og overlade til Kyndiges Bedømmelse, hvorvidt jeg maatte have tænkt rigtig. Dog maae jeg først gjøre en Forklaring om, hvad jeg formener der foregaaer i Øiet, naar det flyttes fra een til en anden Gienstand, hvis Nærhed eller Fraliggenhed er forskjellig, samt hvad der er Aarsag til Fjern- og Nærsynethed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Det antages almindeligen, at det er nødvendigt, at Crystallindsen i Øiet maae have en anden Stilling, naar man skuer nære Gienstande, end naar man seer paa fjerne; Lysstraalerne fra hine divergere nemlig meere end fra fierne Gjenstande, de kunne derfor ved at gaae igjennem Øiets Hinder og Crystallindsen, ikke forene sig under saa stump en Vinkel som Lysstraalerne fra disse; deres Forening skeer saaledes først dybere inde i Øiet, og af denne Aarsag antages, som meldt, at Crystallindsen maae forandre sin Stilling, ved enten at trække sig noget tilbage, eller og antage en mere ophøiet Figur, for at Straalerne fra den nære Gienstand, som betragtes, kan have eller faae deres Foreningspunct paa Øiets Grund eller Nethinden og danne et tydeligt billede. Vendes Øiet mod fjerne Gienstande, saa skulle med Crystallindsen forgaae de modsatte Forandringer eller Bevægelser. Denne Meening om Crystallindsens Bevægelighed synes vel meget antagelig, men naar det betænkes, at den til dette Øiemed maae enten være et muskuløst Legeme, eller og være omgivet med Nerver og Muskler, som kunne give den sin rette Figur; saa troer jeg at Lindsens Bevægelighed er temmelig modsigende med dens Gjennemsigtighed og den nøiagtige Figur den maae have, den er jo desuden omgiven af eller ligger i Fugtigheder, hvorigjennem Nerver fra Hjernen ikke vel kan antages at have Gang. Mere antageligt synes det mig at være, at Nethinden, som staaer i en saa nøiagtig Forbindelse. med Synsnerven, stiller sig nærmere mod eller længere fra Crystallindsen, eftersom Straalerne af Gjenstanden, hvorimod Øiet er stillet, endeen forene sig tæt bag Crystallindsen eller noget dybere inde i Øiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongel. Danske Cancellie er, under 22 Juni d. A., udfærdiget en Placat for Kjøbenhavn, af følgende Jndhold: "J Anledning af at det er anseet nødvendigt, at istandsætte og indrette Nicolai Taarn her i Staden til et Vagt-Taarn, hvortil de fornødne Omkostninger skulle udredes ved et Laan af Kjøbenhavns Brandforsikkring, har det behaget Hans Majestæt efter Cancelliets derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling, under 7de d. M. allernaadigst at resolvere: "at forbemeldte Laan maa dækkes ved, med 1 Rbs. i 4 paa hinanden følgende Aar, at forhøie den, ved Placat af 20de Juni 1816, til Brandvæsenets bedre Organisation, paabudne aarlige Afgivt af 2 Rbs. Sølv pr. 100 Rbdlr. Sølv, hvortil samtlige Gaard- og Huus=Eiere her i Staden have forsikkret deres Steder, og at denne Forhøielse af bemeldte Afgift maa tage sin Begyndelse fra 1ste Julii d. A. at regne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
En Væverkone i Nakskov har den 10de Juli født 3de Børn, nemlig, 2 Piger og 1 Dreng, der alle befinder dem vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
J Aarhuus Avis No. 113 læses følgende
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Bekjendtgjørelse: Natten imellem den 3die og 4de Juli sidst afvigte var et farlig Mordbrænder Forsøg anlagt i Underup Bye, Aarhuus Stift, Nim Herred; Jlden var anlagt paa 3de Steder, ved Tønder bundet paa Kirppe og indstukket i Taget, nemlig 1) hos Gaardmand Hans Larsen, hvis Karl af en Hændelse kom ud i Døren, fik Jlden at see som allerede var i Lue, raabte de andre Sovende op, nedrev det brændende Tag og lykkelig fik det slukket. J samme Øieblik Klokken 1 om Natten stod Luen op af Gaardmand Hans Jensens Gaard som var næst ved, nu ilede de tilkomne, Mennesker, derhen, ligeledes nedrev Taget som stod i Brand og fik det dæmpet; 3) efter to Dages Forløb fandt man en Pind ind stukket i Huusmand Peder Pedersens Tag ligeover hans Seng, hvorpaa var bundet et Stykke Tønder, som havde været antændt, men var af sig selv slukket. Havde Guds Forsyn ikke vaaget over os og Vinden været ganske stille, saa havde Elendigheden blevet stor. Ophavsmanden (eller om der har været flere) vides ikke; men Frygt og Rædsel har denne afskyelige Gierning indjaget. i Byens og Omegnens Beboere. - Underup Skole den 9 Juli 1820. - Sylvester Askou, Skolelærer og Kirkesanger i Underup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Ribe. Ved Stutteriebesigtelsen i Varde den 11te Julii, fik Hans Christian Hansen, paa Bierrumgaard her ved Ribe, atter den største Præmie for sin brune, stribetblissede Hingst med 2 hvide Bagsokker. Det er nu 3die Gang denne skjønne Hingst har vundet 1ste Præmie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Randers, den 7de Juli. Ved det Hestemarked, som holdes her i disse Dage, er Prisen paa Heste uventet stegen ikke saa lidet. Jevngode Heste koste 100 Rbdlr. og derover, fortrinlig gode holdes derimod imellem 150 og 200 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Det nyligen udkomne 2det Binds 1ste Hefte af Prof. Nyerups Magazin for Reiseiagttagelser indeholder adskillige ret interessante Stykker. Fortsættelse af Wests Skildring af sine Begivenheder (en besynderlig Overskrift) viser os det Napoleonske Hof i Vinteren 180910 eller paa sin høieste Culminationspunkt. Den asiatiske Pragt, Forf. her ved sin Forestilling hos Keiseren forefandt, overgaaer al Beskrivelse. En fornem Frues Paaklædning til een Aftens Forestilling koster Herren over et heelt Aars Jndkomster. Men disse maa tilveiebringes, det være nu ved Gield, Bestikkelser eller andre ulovlige Næringsveie, da Keiseren vil saa have det, og bebreider den Dame, der anden Gang lader sig see i samme Dragt ved hans Hof, for Karrighed. Pragtsygen udbreder sig til alle Stænder og undergraver Staten. Medens ved Hoffet Alting glimrer af Ædelstene, klages over Næringskildernes Tilstoppelse, paa Mangel af Omsætning og Arbeidere, som tages til Krigstjeneste, og eie 100,000 Mennesker i Paris hvekken Dyne eller Stol. Magtens Rædsler have udbredt sig fra Middelpunkten til de yderste Grændser af Kredsen. Alle skjelve for den Høieste, men naar Raden kommer til de andre, saa her skeer Tyranie i alle Kroge. J Ministernes Cirkler overbevises man snart herom, og hos Erkekantsleren strømme alle hen i største Pragt, naar han giver Cour. Men den Erkekantsler, som man her seer spille en Paschas Roller, kryber som en Orm, naar han staaer for Keiseren. Despotismen holder det hele Magtlegeme sammen, og neppe er en Befaling givet førend den er udført. Anmeld tilstaaer, at saaledes maa en despotisk Regjering ogsaa være, naar den skal kunne holde sig. Despotismen maa i det mindste være conseqvent. Viser den Svaghed, saa undergraver den sin egen Grundvold. J Lovgivningsforsamlingen, hvor Keiseren forkyndte Hollands Dom, ventede Forf. ogsaa at høre Danmarks, men det blev forbigaaet med dyb Taushed. Jngen kan nævne Tallet af de mange Tusinde, Napoleon har ladet opoffre i Tydskland og Spanien, hver Fader har mistet een, to eller flere Sønner, og af 400, som i en By det ene Aar bleve udskrevne, er det næste kun 4 tilbage. - Breve fra (den desværre alt for tidligen bortdøde som Orientalist fortjente og som Menneske høist agtværdige) Dr. Lemming, skrevne paa hans Reise i Frankrig og Spanien. De indeholde mange lærerige bemærkninger. J Nismes, forsikkrer han, glader endnu Jlden under Asken, og de forfulgte Protestanter nære største Had mod deres Bødler og søge ganske at isolere sig, hvorved den store Hob Fattige er uden Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Blandede Efterretninger. Under 6te Maji har Hs. Maj. resolveret, at de af Studenterne ved det Kongelige Norske Universitet, som ønske det, kunne bære følgende Dragt: a) sort Kjole, tilskaaret efter nu brugelige Side, toradknappet, med opstaaende sort Fløiels dobbelt Krave, hvorpaa i Hjørnerne anbringes en Oliegreen, i Silke broderet (Broderierne enten med grøn eller mellemblaa Silke) med Opslage af sort Fløiel med smaae i Silke broderede Olieblade; b) hvid Vest, dog ei til daglig Brug; c) sorte korte Underklæder eller lange Beenklæder, forsynede med en sort Fløiels Rand, og d) Hat med Cocarde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
J et nyligen under Titel af Logen Hierarchie &c. udkommet Skrift med hosføiede Actstykker, fortælles den store Berliner Loge, de tre Verdens kuglers Forfølgelse mod Dr. Krause i Dresden og Hr. Gadike i Berlin, fordi den første har ladet aftrykke de tre ældste Frimureractstykker, og den sidste deels har udbredt en trykt Anmeldelse af Prof. Heldmanns Murer=Haandbog og deels selv skrevet Frimurer=Lexiconet. Directoriet for den store Berliner=Loge paastaaer nemlig, at Frimurer aldeles intet maa skrive over dette Selskab, end ikke til dets Roes, og beraaber sig i den Henseende paa den af hver Broder aflagte TaushedsEed. Derfor har det nægtet Hr. Gadike sit imprimatur til hans Lexicon, og foranstaltet, at han, efterat have faaet Tilladelse af Statens Censor, blev excluderet af dets Loge.