JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Endnu i Juni holdtes Staden Moutevideo tæt indsluttet af Jnsurgenterne, som havde tilbageslaaet et Udfald af Garnisonen. En brasiliansk Eskadre har i de første Dage af Juli lagt sig udenfor Buenos Ayres og visiterer alle Skibe. En Officeer, som Admiralen skikkede iland, forlangte at Man skulde frafalde al Paastand paa Monte viden; men fik til Svar, at Eskadren maatte trække sig tilbage, før der kunde tænkes paa Underhandlinger. Ogsaa har General Aranjo e Silva den 26 April besat Provindsen Chiqui los og ladet General Sucre vide, at den er indlemmet i Keiserriget Brasilien, hvorfor han maatte afholde sig fra alle Fiendtligheder. befalingsmanden i la Plata=Provindsen Sta Cruz har han truet med, at hvis han ikke holder sig rolig, skulde Staden Sta. Cruz blive forvandlet til en Steenhob. Den Londonner Koureer finder hine brasiliske Tog latterlige og haaber, at Sir Stuart nok vil bilægge Alt. Callao var den 5 Juni endnu ikke overgivet. Bolivar har under 28 April ophævet den Lov, som forbød Fremmede at nedsætte sig og drive Handel i Peru. Den bekjendte Joseph Lancaster i Carraccas har han anviist 20,000 Dollars, med Løvte om Mere, naar behøves. Kommodore Porter er nu af Krigsretten, for sin egenmægtige Landgang paa Øen Portorico, dømt til 6 Maaneders Suspension, dog med det ærefulde Tillæg, at hans Forseelse reiste sig af overdreven Tjenstiver. Jmod et offentligt Blad, som fandt denne Dom for haard, har han selv erklæret sig aldeles tilfreds dermed, og underkastet sig Rettens retfærdige Kiendelse. Neppe saa godt slipper Admiral Stewart, som er anklaget for Ulydighed, Tjenst forsømmelse og at have befordret Smuglerie. En Lieutenant Whitelock er ogsaa for Tienstforsømmelse suspenderet, paa 2 Aar uden Sold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
De græstetyrkiske Anliggender. Den sidste Post fra Konstantinopel af 27 August bringe, slet intet Nyt fra Krigsskuepladsen paa Morca, hvilket i maaskee lader sig forklare af den Bestyrtelse, Efterretningen om den Engelske Protektion, i Forbindelse med Missolunghis mislykkede Belering, der skal have opvakt. Ogsaa Jbrahim skal hiin Efterretning have bragt i Forlegenhed og da han udbad sig en Erklæring af den brittiske Kapitain Hamilton, paafulgte istedet derfor det uventede Angreb, som tvang ham atter at rettrere til Tripolitza. Derimod skal Øeboernes Enthusiasme være steget saaledes, at de i Tusindtal ilede de kjempende Moreoter til Bistand, hvorpaa Jbrahim atter var indsluttet af Kolokotroni og Ypsilanti. Pictro Bey siges ligeledes atter at have indtaget Calamata, og Admiral Sachtury at være afseilet til Alexandrien, for at lagttage den nye Expedition, her udrustes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Efter Forlydende vil et Skib af den Amerikanske Eskadre ledsage ham. Denne Eskadre skal ellers med Statholderens Tilladelse have kastet Anker paa Smyrnas Rhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
den 21 August. Fra London meldes ogsaa under 24 d.,at der i Portsmouth er kjøbt 2 store Skibe, hvilke saasnart muligt skulle udrustes for Grækerne under Cochranes Anførsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
J den udførlige Beleringsjournal fra Missolunghi, som Jagttageren meddeler til 10 August, nedsættes Tyrkernes Tab ved Stormangrebet den 2 Aug. til 500 Dræbte. Af en Skrivelse fra Corfu vil Jagttageren ogsaa vide, at Glæden kun varede kort, da Reschid Pascha alt havde samlet Tropper til en ny Storm, og den største Deel af Kapudan Paschas Flaade var afseilet til Suda, for herfra at hente den femte Expedition egyptiske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Til Marseille ankom den 9 Septbr. en Koureer fra den græske Regjering, for at afgaae i et vigtig Ærinde over Paris til London. Stjernen har nu heelt og holdent optaget det foregivne Manifest af den græske Nation, hvorved den paa en Maade underkaster sig Engelland. Af de flere anførte Grunde til dette Skridt, lyder (om ikke just for vor gudelige Andagt!) den vigtigste saaledes: Kristne selv have væbnet sig imod Evangeliets Bekjendere, for at komme Alkoranens Tilhængere til Hjelp, og en Mængde Europæiske Officerer ere, tvertimod alle Politikens og Moralens Grundsætninger, strømmede til, for at understøtte Barbarerne, og i egen Person, anføre deres Armeer, som ødelægge Landet med Jld og Sværd. J Betragtning altsaa af, at Storbrittanniens Regjering, som er saa lykkelig at herske over et frit Folk, er den eneste, der har lagttaget en stræng Neutralitet og ikke fulgt Andres Exempel, som ved udskikkede Emissarier have søgt at stifte indbyrdes Splid imellem Grækerne, og tvertimod Folkeretten lagt hindringer iveien for deres Flaades regelmæssige Gang m. m., stiller Nationen ved nærværende Akt frivillig sin Frihed, National-Uafhængighed og politiske Existents under Storbrittanniens ubetingede Forsvar. De Deputerede for den franske og nordamerikansk-græske Kommitteer, Roche og Wahington, protesterede formelig imod denne Alt, som allene Virkning af en anarkisk Faktion og Beviis paa, hvor liden Tillid Senatet har til deres Nationer. De Pariser Journaler antage ogsaa, at Admiral Hamilton er udseet til at være det samme for Grækenland, som Lord Cochrane var for Amerika, og at Europa maaskee for silde vil beklage, at det ikke før har lagt sig eftertrykkelig derimellem. Endnu uforklarligere er det dem, med hvad Føie General Roche kan optræde som Frankerigs Repræsentant. Stjernen trøster sig dog ved, at det hele kun er nogle Privatpersoners Værk, hvorimod Andre med lige saa god Ret have protesteret. At det har været den franske Regjerings Plan, at ville sætte Kolokotroni til Statholder over Morca under Vicekongen af Egypten, modsiger den ganske. Den Londonner Koureer forundret sig kun over, at ogsaa den østerrigske Jagttager ved direkte Breve vil være underrettet om hiin Underkastelses=Akt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Af de ved den sørgelige Tildragelse i Portmouth Druknede, hvis Antal de første Beret ninger dog Gudskelov, have overdrevet, er nu fundet 16. andre Optrukne bragtes igjen tillive. Med temmelig Vished veed Man, at de Ulykkeliges Antal ikke overstiger 30 Nederlandene. Den 17 Septbr. toge de høie Herskaber Valpladsen ved Vaterlod i Øiesyn. Den 19de afreiste Kongen af Preussen, under Navn af en GrevRuppin, til Paris. De Kongelige Prindser tilligemed Hertugen af Cumberland fulgte efter den 23de. Frankerig. Oberst Gustafson (forhen Konge af Sverrig) har i den hvide Fane ladet indrykke en lang Ret. færdiggjørelse imod Grev de Segur, fordi han i sin Historie om det russiske Feldttog ei allene har lastet hans personlige Opførsel, men endog søgt at kaste Skygge paa Gustav III, Gustav IV og Karl XIV nærværende Konge af Sverrig).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Schweitz. Statsraadet i Genf har paa Landdagens Forlangende endnu forlænget Pressefriheden paa et Aar; men derhos yttret, at det ønskede snart at see en Forholdsregel ophævet, som endog ved det viseste Brug kan krænke frie Borgeres helligste Ret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Fædrelandet. Videnskabelighed. I Kjøbenhavns Skilderie læses denne Postdag følgende fyrgterlige Trudsel, med Overskrift: Venlig Advarsel. Da jeg hører, Man i Bladene skal have begyndt at tage den alvorlige Sag om kristelig Tro og Bekjendelse lystig og i den Anledning gjækkes med mig, saa vil jeg nu, ubeseet, erindre Modstanderne om, at det er naturlig mit ømme Sted, saa de maae ikke vente at kunne lille mig ret længe, før jeg leer høit. Da jeg nu er vis paa, de nødig vil see de Leende paa min Side, hvad dog, med saa latterlig en Viisdom, som den jeg har at bekjæmpe, let kunde skee, beder jeg dem holde op i Tide, da det er høist rimeligt, at faaer jeg først begyndt at høste med det krumme Sværd, som jeg ved denne Leilighed nødig vil bruge, turde jeg have ondt ved at ramme Maal og Maade. Denne Advarsel kan jeg give, og nogen Spot kan jeg taale, fordi neppe Nogen tvivler paa, jeg jo fra denne Side kan rede for mig; men saasnart jeg seer, der er Fare for, at Spotten kan overføres fra mig paa den Kirke, jeg tjener, og den Tro jeg forkynder, da vente Man ingen Skaansel; thi fandelig, det er et Ord, hvormed jeg ikke spøger, da drager jeg Sværdet og bryder Balgen, og hvad der da end times mig, skal Kirken dog, med Guds Hjelp, faae Lov at staae uspottet, saalænge der er Staal i mit Sværd og Piil i mit Kogger! N. F. S. Grundtvig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Efter endnu at have meddeelt 3de Bidrag til Kirkefeiden, slutter Redaktøren med denne Erklæring: Forestaaende 4 Stykker ere de sidste, der i Skilderiet i denne Strid optages, ligesom ei heller noget i Dagen, Striden vedkommende, bliver indrykket. Thaarup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Blandinger. Søndagen den 18 d. blev et ungt Menneske anholdt i Sorgenfrie Skov med en falsk Fem rigsdalerseddel og siden arresteret, efterat Politiet i hans Logis paa Frederiksberg havde fundet endeel Redskaber og Apparater til falske Sedlers Forfærdigelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Som Aarhuus=Avisen beretter, sees i denne Tid en dunkel Komet Kl. 3 om Morgenen lige i Sønder. Dens Hale er temmelig lang, dog ei saa lang som dens i 1811.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Afrikaneren med de hvide Haar, der sælger Magnetter, er nu ogsaa kommen til Aarhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Beltpassage fra den 25 til 28 Septbr. 1825. Fra Fyen til Sjælland. Etatsraadinde Arenz med Datter; Snørebaandfabrikant J.F. Adolphsen; Discipel H. Bagger; Baron v. Wedel, med Familie og Følge. Fra Sjælland til Fyen. Proprietair M. Nyeborg med Datter, Frøken Børn; Kabinetskoureer Lundqvist; Major og Ridder v. Oppen; Over- og Landrets=Advokat O. D. Kirchauff, Jnformator P. H. Schougaard; Pastor N. M. Harboe; G. A. L. Harboe; Forpagten R. Conradsen; Enkefrue Grevinde Reventlau med Jfr. Hansen, Kjøbmand V. Ingerslev, Stiftsphysikus Randrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Kjøbenhavns Børs=Kours den 27 Septbr. 1825. Hamb. 2 M. - k. S. 209. - Spec. 212: 12 Rbmk. 11 s. 1 PCt. Kongel. Oblig.: 91 1/2 a 92 Rbd. Sedl. 87 3/4 i Banco. Nationb. Obl.: 102 a 105 Rbd. r. S. ell. 109 a 109 1/2 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 100 i Bco. Dito . . . . . . . . . Dito : 4000 Bcomk. 100 Bco. 5 PCt. nye danske Oblig. (3 M. efter Udstædelsen) - L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.) Norske Speciessedl. pr. 100 Spec. 190 a 190 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 51 ½ a 52 Rbs. Tegn. 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 105 1/2 a 106 i Bco. 4 pCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 97 1/2 a 98 i Bco. Asiat. Actier 8lago i Sedl. -Bank-Disconto 5 pCt. Ved Skuespiller S. C. Eilertzens Grav. Brudt er Din Stav. Dit Spil er endt herneden. For Livets Scene, Dödens Tæppe faldt. En venlig Engel, har til Himmelfreden Dit bedre Jeeg, fra Jordelivet kaldt. Et himmelsk Haab, Din Morgen gik imöde; Men ak! for tidlig blegned det og svandt: Din Middag hælded' alt til Aftenröde, Bag første Sky Din Hesper, Graven fandt. Miskjendt ad Livets Vei Du maatte ille. Ei Venskab tolke bør, Dit Kunstnerværd, Skjöndt Gode, til Man saae Dig Tak tilsmile. Nu hvil i Fred. Naar Gravens Nat forsvinder. Og hist Du svare skal for Livets Færd, Hos Alles Fader, Du vist Naade finder!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
4ertissements. Gode flamske Sild er at bekomme til 9 Mk. Dunken paa Nørregade Nr. 414 hos D. D. Steenfeldt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Efter Opfordring af Flere er jeg villig til i de forestaaende i 6 Vintermaaneder i 100 Timer, 2 Gange ugentlig fra 5 til om Aftenen, som Aftenunderholdning for Damer og Herrer at anstille en Række af physiske Forsøg, ledsagede med en almeenfattelig Forklaring over de Naturlove, hvorpaa de grundes, samt med en kort Anviisning til af disse Love at forklar de almindeligst forekommende Naturbegivenheder, og til at afbenytte denne Kundskab ved Udførelsen af de i det daglige Liv jevnligst forekommende Sysler. Paa de Deeltagendes Mængde vil Enhvers Bidrag til Bekostningerne beroe, hvilket efter det Antal, mit Lokale kan rumme, vil blive ikke over 5 og ikke under 4 Specier pro Persona. Man vilde behage inden 8 October at melde sig og erfare det nærmere hos Undertegnede som ønsker at kunne begynde snarest mueligt, saafremt et tilstrækkeligt Antal tegner sig. J. Saxtorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
At jeg har nedsat mig som praktiserende Læge i Faaborg, bekjendtgjøres herved. C. Rosendahl, Cand. Chirurg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Da andskabsfulde Mennesker har af en mig tilhørende 4 Aargraaestiklet Hoppe, gaaende i Græs paa Byens Mark, afskaaret Rumpen og Stjørnen, der vare mørkegraae, saa udlove jeg herved en Douceur af 20 Rbdlr. Sedler for Opdagelsen af dette skjændige Foretagende. Odense den 28 Septbr. 1825. F. Tange, Slagtermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Skulde Nogen have trusset en langhaaret hvi Han-Hönsehund med lange brune Ører og en rund bruun Plet i Hovedet, der lyder Navner Wachmann, da ombedes denne afleveret paa Christiansdahl, imod en passende Douceur. Tillige advares alle fra at indfinde sig med Hunde og Ge væler paa Christiansdahls Jagt i Hjallese, Hoyme- og Bellinge, da de Skyldige ville blive optagne og tiltalte efter Anordningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Skulde nogen Godseier eller Gaardeier i Byerne i Fyen ønske deres Bankhæftelse, forsaavidt denne kan indbetales med 500 Rbd. r. S. eller derover, indfriet til 11 Decbr. d. A. uden Udgivt eller Omkostning ved Indfrielsen, og saaledes at deres Forhold til den nye Creditor bliver det samme som for til Banken, hvorimod Renten for bestandig nedsættes til 5 Proc. istedet for nu svarende 6. Proc., ville saadanne ved personligen at henvende dem til Kammerjunker C. Benzon paa Christiansdahl, kunne vente at see deres Ønske opfyldt. 5500 Rbdlr. Sedler ønskes til Laans i Juni Termin, 1826, imod betryggende 1ste Prioritets Pant i en Mølle her i Fyen, af Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. Jordskyld og 4 Tdr. 4 Skpr. Mølleskyld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Assens Kongelig privilegerede Kardefabriks Priser. NB. blive, formedelst den vaklende Kours, for Fremtiden bestemt til Kourant, saaledes: 1 Dousin fine dobbelte Karder til 13 Mk. L. Kourant. enkelte Karder til 9 Mk. 8 s. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Skipper Jørgen Anderskouw fra Odense er i disse Dage afseilet til Amsterdam, og medtager derfra Fragtgods til Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Skulde Nogen have en stor 1 Etages eller en liden 2 Etage Kakkelovn at vilde leie bort, da behager de at henvende dem til Adressekoutoiret desangaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Alle Sorter fiin Gjemme-Frugt bekommes, saavel i Tønde, som Skjeppeviis, til billige Priser hos Odense den 30 Septbr. 1824. F. W. Klug, Gartner, boende uden Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Hos Kjøbmand J. O. Rasmussen paa Hjørnet af Korsgaden er arriveret forskjellige Sorter fiin fransk og spansk Chocolade, saavelsom fiin og ordinair kjøbenhavnsk dito til Fabrikpriis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Alle Sorter heglet Hør, heglet Hamp og Hørblaar, samt uheglet Hør og Hamp, ny islandsk Klipfisk, gode friske Citroner i Stk. og hundredviis, faaes til billigste Priser, hos Kjøbmand Starup i Odense. Den her i Byen afdøde Kjøbmandsenke Madame Lunds Gaard, beliggende i denne Byes St. Annegade under Grundtaxt No. 81 a 82, med tilhørende Pakhuus No. 167 samt omtrent 10 Tdr. Land gode Jorder i Byens Marker, bliver stillet til offentlig Auction, som afholdes i Stervboegaarden selv. 1ste Gang Mandagen den 17 October d. A. ) hver Dags 2den - den 24 - - Formiddag 3die -- - Kl. 11 slet. den 31 - Bemeldte Gaard Nr. 31 & 82, som bestaaer af 18 Fag Forhuus, 9 Fag Sidehuus og 15 Fag Staldlængde, samt god Vand i Gaarden med Pompe, og en god Have, er beliggende paa et nærsomt Sted og har i mange Aar været brugt til Kjøbmandshandel, samt er godt vedligeholdt. J Kjøbet følger 2 indmurede Kobberkjedler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Pakhuset No. 167, der bestaaer af 15 Fag, er beliggende tværtover for Gaarden paa Gadens anden Side, og er indrettet til Kornloft, Ladehuus og Pakhuus. Jorderne ere i fortrinlig god Drift. Af Kjøbesummen kan 1950 Rbdlr. Sølv offentlige Midler blive indestaaende mod 1ste Prioritet. Hvilket herved kundgjøres til Lysthavendes Underretning. Bogense den 28 Septbr. 1825. Hertz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Løverdagen den 8 October næstkommende afholdes, om Formiddagen Kl. 10, Auction i Skoven ved Dyregravede i Ubberud Sogn over endeel paa Roden staaende Bøge og Eege. Odense Herredsskontoir den 30 Septbr. 1825. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Onsdagen den 12 October næstkommende, som 30te Dagen efter Dødsfaldet, holdes en Samling hos Undertegnede, om Formiddagen Kl. 11, i Stervboet efter afdøde Jnspekteur Faaborg i Næsbyehoveds Mølle, ved hvilken Samling samtlige Kreditorer bedes at give Møde. Odense Herredskontoir den 30 Septbr. 1825. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
At Skiftet efter afg. Major Christen von Lemvigh og hans forhen afdøde Hustrue, Frue Anne Cathrine Lemvigt, fød Rasch til Rønningesøegaard, Dags Dato er reguleret og sluttet af undertegnede Skifteforvalter, det bekjendtgjøres herved. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 30 Septbr. 1825. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
J afgangne Landsdommer, Byefoged Uldahls og NB. Hustrues Stervboe afholdes en Skiftesamling i Gaarden No. 576 i Odense, Tirsdagen den 18 October førstkommende, Formiddag Kl. 11, i Anledning et fra vedkommende Skyldner indkommet Forslag om Jndbetaling af Boets i hans Værge værende Beholdning. Og da Forhandlingen om Forslagets Antagelse er af Vigtighed for Boet og Kreditorerne, saa indkaldes disse og Arvingerne til Mødet, i Medfør af Plakaten af 21 April 182482.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-30
Skifte=Kommissionen i Landsdommer Uldahls og Hustrues Boe. Odense den 15 Septbr. 1826. Friestedt. S. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-03
No. 139. A. Stifts 54 Aargang. Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis. og 7. overalt i de Danske Stater, Forsendes med Brevposten. Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 3 October 1825. Jndhold. Spanien (Grev v. la Pueblas Lieblikkelige Gunst ved Hoffer. Oprør i Valencia, Mancha, Grande Burgos &c. Munke=Scener). Østerrig (De Ungarske Stænders Møde aabnet). De Amerikanske Anliggender (Provisorisk Regjerings Oprettelse i Banda-Oriental. De græsketyrkiske Anliggender (Græsk Opstand paa Candien. Slagsmaal i Konstantinopel).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-03
Spanien. Efter to overordentlige Ministerraad, som den 11 og 12 Septbr. holdtes i Madrid, er Talen atter om en virkeliAmnestie, hvilken dog først skulde kundgjøres, naar nyfranske Tropper vare indrykkede. Hr. Zea var i den Anledning kommet ind fra St. Jldesonso, hvor Hr. Calomarde imidlertid var bleven tilbage, og det lader sig endnu ikke gjette, for hvilket Partie Hoffet erklærer sig. Den fra Paris nysankomne Grev v. la Puebla er af Kongen og den hele Kongelige Familie modtaget med udmærket Gunst, i Betragtning af den Hengivenhed, hvormed han ved den truende Fare ilede tilbage, og skal have oplyst Hs. Maj. om flere diplomatiske Rænker, for at faae Cortes=Laanene erkjendte. Siden har han havt daglige Samtaler med Kongen, som ogsaa indbød ham til at ledsage sig paa ee Reise til Segovia, og der bivaane en Fest for Hs. Majestæt. Med Alt dette er et Oprør knap dæmpet, før et nyt udbryder. J Provindsen Valencia har General Chamborevolteret, i Mancha General Locho, i Burgos Ortizuela og i Granada en Kornet ved Navn Morales med nogle flere Officerer. Kongen har befalet at dømme de Skyldige efter Dekretterne af 17 og 21 August. Den farligste af alle disse Oprørere er Locho, deels som den dristigste, af alle siden 1820 opstaaede Partigængere og deels fordi han driver sit Væsen saa nær ved Hovedstaden. Saasnart det var kundgjort, at han i Spidsen for 500 Ryttere havde udraabt Carl V til Konge, blev detascheren Tropper af det fra Bessieres Opstand bekjendte St. Jago Regiment imod ham, men da Man i 4 Dage intet har hørt fra samme, er Man ikke uden Bekymring for, hvorledes det har røgtet sit Ærinde. Man taler og om et Komplot i Tolosa, hvilket dog nok er en Forvexling af det i Tortosa. Af de nærmere Omstændigheder ved Bessiere- og hans 7 Medskyldiges Død erfares nu, at de næsten Alle gik den med koldt Blod imøde og uden at have opdaget Noget. To medfangne Officerer bleve benaadede paa Erklæring af Gomez, at de med Magt, og uden at kjende noget til Planen, vare tvungne Deeltagere. Bessieres Betjente ere blevne konfronterede med Regidoren Lopez og have eenstemmig udsagt, at de Dagen før Afmarschen havde af hentet Pengekasser hos ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-03
Erministeren Exro har faaet ny Befaling, ufortøvet at begive sig til Valladolid, hvormeget han end ønskede en forehavende Badekuur i Biscaya forlænget. Ogsaa har en Svoger af Hr. Zca, Anduaga, maattet forlade Madrid inden 24 Timer og er bleven forviist til Barcellona. Han skal være Forfatter af flere fanatiske Breve i Aristar. ken og Quotidienne imod sin Svoger. Over den saa længe arresterede General Capape har Fiskalen nu nedlagt sin Paastand, hvorefter han skal hænges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-03
Sammensværgelsen i Granada, som i Begyndelsen udgaves for en Frimurerklub, er befundet at have været ganske det modsatte, og 6 dertil hørende Officerer ere skudte. De 10 andre for Murerie Anklagede slap med Nød fra den tilkjendte Dødsstraf, da det oplystes, at de blot vare ifærd med at indstudere et nyt Skuespil, hvori de vilde gjøre Frimureriet latterligt. Til Barcellona er indbragt to Bar fødder=Munke fra et Kloster i Villafranca, hvoraf den Ene hedder Cavirol. Jntet kan lignes ved den Grusomhed, hvormed de have udført et Mord paa en af de forhenværende konstitutionelle Militser. Efterat have knebler ham, udstrakte disse Kannibaler den Ulykkelige paa et Bord, hvor de ombragte ham og derpaa vaskede deres Hænder i hans Blod. - Saavidt kan det komme, naar Lysten paakommer at drage det fanatiske Sværd for Guddommens Sag J Jndledningen til det nye Dekret imod Kollektiv Ansøgninger hedder det, at Mængdens Raisoneren, som stridende imod den Øvrigheden skyldige Ærbødighed, stedse i Spanien har været Kilden til alle Uordener, da dert ved vækkes Hang til at udsætte paa Regjeringens Beslutninger, hvoraf atter flyder Sammenrottelser og Oprør, naar Man vil bedømme Anordninger, som Man ikke forstaaer &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-03
Det hedder nu igjen, at Spanien vil betjene sig af Engellands Mægling med de sydamerikanske Kolonier. til Efter et andet Rygte agter Keiseren af Marocco ved Hielp te af de spanske Flygtlinge at bemægtige sig Ceuta i Afrika.