JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
J Kieler Correspondensblatt Nr. 24 læses følgende Stykke, vist nok fra den geniale Videnskabsmand, Professor H. ved det Kielske Universitet, fra hvis Haand, mangt et Sandhedskorn skabelige Stands Dannelse i vort Fædreneland synes at være ganske besynderlig. Jmedens endeel af vore Læger erholder en omhyggelig lærd Skole Dannelse i Ungdommen, og siden ved en i flere Aar fortsat videnskabelig Stræben i Ind- og Udlandet søge at gjøre sig duelige til deres Fremtids vanskelige Virkekreds, pleier en anden Deel uden alle Forkundskaber at vorde, ved en virkelig overraskende Forvandling, sædvanligen fra Barbeerstuen, forsat til Sygesengen, og duelig til alle Læge-Foretagelser og Præstationer. Hvorledes lader dette Særsyn sig forklare? Behøver Lægen ingen philosophisk, videnskabelig Dannelse, hvorfor da besvære en Deel af Lægerne Opnaaelsen af deres Bestemmelse? - Maa Lægen derimod være en videnskabelig dannet Mand for at kunne svare til alle de Forpligtelser der paaligge ham, hvorledes kan man da betragte Jnstituter til Dannelse af Halv-Vidende. – Jeg bekjender oprigtigt, at denne Sag er mig meget gaadefuld, og at hver Sagkyndigs Forklaring vilde være mig meget værd. - Skulde iøvrigt Vedblivelsen af et saadant lægevidenskabeligt Publicum, som det vi nu have, være hensigtsmæssigt og helbringende, da maa det synes ikke uværdigt nærmere Overveielse, hvorvidt Dannelse af Halvvidende i Jurisprudents og Theologien kunde være nyttig for Staten. Et saadant Jnstitut for Lovkyndige vilde vist faae mange duelige Lærlinger i Advocaters og Embedsmænds Contoirfolk, og et lige Jnstitut for Theologer vilde udentvivl snart blive besat af Klok tere og begyndende Skolelærere. Man leer, Nu, jeg finder Forslaget i det mindste lige saa rimeligt som at man af Barberere og Feldskjerere vil danne Læger. Hvad skal der blive af Videnskaben? - Hvad Gud vil Viborg-Apothek bliver ved dets Eierinde bortsolgt ved en eneste offentlig Auction den 31te Mai Dette Aar. Gaarden er smuk, godt Beliggende og har en smuk Have.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Hr. Musikdirecteur Hansen er af det musikalske Selskab i Odense engageret som Musikdirecteur.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Dhrrer Werligh & Müllers Forestillinger have været stærk besøgte i Hørsens. Selskabet tager derfra til Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Skib under Ladning i Kjøbenhavn til Aalborg: H. Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Copulerede i Braband Kirke den 6te April: Hr. Proprietair William Watt til Holstrupgaard og Frøken Caroline Müller af Aarhuus. - J Horsens den 8de April: Hr. Pr. Lieutenant v. Flindt og Jfr. M. Secher (Datter af afgangne Stiftsprovst Secher i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Literatur i Danmark. Øhtenschlagers Levnet fortalt af ham selv. 2 D. 4 Rbd. -
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Menneskets ypperste Gode i dette Liv efter de gamle Filosoffers Udsagn, af Prof. Sandal. 24 s. - Danmarks Kongerække Døde. Stud. jur. G. Høst, 23 Aar; Enken C. M. Friis, f. Wiigh, 72 Aar; St. H. Jessen, f. Mule, 70 Aar; Registrator H. C. Dyrhauge; B. C. Hagen, f. Søbødiker, 82 Aar; C. Rasmussen, f. Falck, 72 Aar, forhenv. Haarskjærer Chr. Hansen, 91 Aar; Enken M. Bork, 77 Aar; Jfr. H. Wolff, 16 Aar; Skomagerm. A. C. Nohr. 45 Aar; Enken A. C. Olsen, f. Blum, 74 Aar; Fru A. C. Løfer, f. Conradt, 53 Aar; alle i Kbhvn. A. Myser, 19 Aar; K. M. Jldsted, f. Petersen, 40 Aar; begge til Lille Videnshuus. J. N. Prahl, Sognepræst til Birkerod. 72 Aar. Marie Suhm, 81 Aar, i Ringsted Forhenv. Fyr Jnspect. J. H. B. Daentzer, 75 Aar, til Troense. Landevæsens-Commissair H. M. Ammisbøll, 20 Aar, i Veile. Enken J. M. Domb, 72 Aar, i Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Hals Skibsliste. Den 6te April afseilet: Th. Winther af Aalborg til Randers med Rug. Den 7de indkom: J. Solberg af og fra Drammen med Trælast. K. R. Fischer af og fra Odense med Boghvede og Tøndestave. J. Campion af Whitby fra Newcastle med Steenkul, Den 8de indkom: P. C. Petersen af Aalsgaard fra Helsingøer med Ballast. N. F. Larsen af Hou fra Kiel med Ballast. F. Andreasen af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. P. Petersen, af og fra Drammen med Brædder. J. F. Støkchel og Th. Clausen af og fra Kbh. med Stykgods.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Den 9de indkom: P. Robbertsen af Rønne fra Bornholm med Stueuhre og saltede Lax. - Afseilet. Jens Christensen af Aalborg til Kbh. med Kornvarer. Den 10de indkom: H. J. Mørk af og fra Flensborg med Kornbrændeviin. J. Hansen af Stige fra Odense med noget Stykgods. Den 11te afseilet: L. C. Nielsen af Aalborg til Kbh. med Smør og saltede Sild. C. N. Rasmusen af Svendborg til London med Havre. Th. H. Pank til Bremen med Havre. P. C. Petersen af Aalsgaard til Helsingøer med faltede Sild og Rug. J. C. Krohn af Aalborg til Altona med saltede Huder og Skind. S. Sørensen af Aalborg til England med Havre. Jens Evensen af og til Lillesand med Korn og Fedevarer. J. Jensen af Aalborg til Gothenborg med Uld og Karofler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Vinden. Den 7de April, O Og den 8de, 8de og 10de, S.; den 11te, SSD., Eftmd. omspillende.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Bekjendtgjørelser. Gode Kartofler faaes til Kjøbs i Gunderup Præstegaard, a Tdn. 1 Rbd. 4 Mk., naar de afhentes, og 2 Rbd., naar de forlanges tilførte. Den 12te April 1831. Tetens.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
En ny, fiin og moderne sort Kjole, et Par Dito mørkeblaae Beenklæder er til Salg hos Mad. Meyer ved Vesterport.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
En stærk dansk Plov samt en Brækharve, er at faae tilkjøbs paa Bakkegaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Friske Messina Apelsiner og Citroner er nu arriveret hos Worm, paa Allgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Mahognie= eller Skedevandsbeise er igjen at faae til sædvanlig Priis hos Magnus Akkermann.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Ny Salat og Rædiker kan nu bekommes hos Bruusgaard, Gartner. Boendes i Kattevads=Gaden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Chocolade. Fineste Vanille Nr. 1, 72 s. Ditto Nr. 2, 64 s. Ditto Nr. 3, 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Fiin Krydder, 36 s. Tages 10 Pund gives 8 Procent Rabat hos Worm, paa Allgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Ved Auctionen den 14de Dennes, i Aalborg Hospital, bortsælges endvidere 1 Bilæggerkakkelovn. Hvad Hr. Røe, i No. 57 af denne Avis, har tilføiet i Anledning af mit deri indrykkede Avertissement, anseer jeg at være, med Hensyn til mig, aldeles fyldestgiørende, da han vedgaaer at have forandret Klokkerens Seddel. Om han, som Udgiver af Avisen, var berettiget dertil, er et Spørgsmaal, som jeg ikke skal besvare. Aalborg, den 12te April 1831. J. Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
At jeg, ved Herr Fuldmægtig Wesenbergs Anmeldelse af Faddere til sit Barns Daab den 31te Marts d. A., undlod at gjøre opmærksom paa, at Herr Røe ligesaalidt i Avisen som i Ministerialbogen passende kunde anføres som Fadder, bekjendtgjøres herved efter venskabelig Anmodning. Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Den særdeles beqvemme og smukke Leilighed i 2den Etage i Huset No. 597 paa Nørre=Gade, som senest har været beboet af Skipper Asp. er til næstkommende Paaske Fløttetid, at faae til Leie, tilligemed 2den Etage af Huset til Skidengyden, naar man desangaaende melder sig paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Det unge Mandskab her i Byen, som har yttret Ønske at indtræde i Aalborg Kjøbstæds frivillige Jæger-Corpses Tjeneste, og dertil findes qvalificerede, ville, i Overeensstemmelse med det Kgl. Rescript af 7de August 1829 desangaaende, behageligst melde dem hos undertegnede Corpsets Chef, førstkommende Løverdag Eftermiddag den 16de April fra Kl. 4 til 6. Aalborg, den 13de April 1831. P. N. Schytte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
For en Meier eller Meierske, der kan producere gode Anbefalinger om sin Duelighed, er en Plads ledig til næstkommende 1ste Mai. Stiftsbogtrykkeriet anviser. 600 Rbd. Sølvmyndt, Umyndigesmidler, i næste Termin at modtages, imod lovligt Underpant, anvises af Bager Hans Ravnkilde i Aalborg. Batavia Riismeel, til 15 Mk. Lpd. og 16 s. Pd., faaes hos R. Brix i Møllegaden. Et Par 6 a 8 Aars Wallakker, som er over 10 Qvarteer, med stærke og sunde Been og frie for Feil, ønskes tilkjøbs af Aalborg, den 28de Marts 1831. P. Rasch.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Det Skræder Gottliebsen i Kjøbenhavn, tilhørende Sted, med Tilliggende i Katvadsgaden her i Staden, kan underhaanden faaes tilkjøbs paa billige Vilkaar, og hvorom accorderes med Undertegnede, som committeret til dets Salg. Aalborg, den 3de April 1831. Dannisøe, Procurator.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Licitation. Da det ved Licitation den 12te f. M. gjorte Bud, paa Opførelsen af 3de Steenkister paa Landeveien til Thisted i Sundbye og Wadum Sogne, er forkastet, saa bliver atter bemeldte 3de Steenkisters Opførselse, opraabt ved Licitation, der afholdes paa Tingstedet heri Byen, Fredagen den 15de Dennes, Formiddag Kl. 11, efter Conditioner og Overslag som henligger til Eftersyn herpaa Contoiret. Kjer Hvetboe Herreders Contoir i Nørresundbye, den 7de April 1831. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Auctioner. Tirsdagen den 26de April og paafølgende Dag bliver efter Begjæring af Enkemadame Aarslew, ved Auction paa Vei gaarden, bortsolgt, endeel Ind- og Udboe, af Sølv, Tin, Kobber, Messing og Jernfang, 4 Vindovne, Sængesteder, et Engelsk ottedags Stueuhr med Messing Lodder, Speile, Borde, Stole, Sophaer, en Glas Lysekrone, damaskes og andet fiint Dækketøi, fine og ordinaire Sængeklæder, fine og grove Lagener, m.v., samt Gaardens Besætning: 6 Heste, 16 a 20 gode Køer, 2 Tyre, 4 Kalve, nogle Faar, Plove, Harver, en Postvogn med 3 Agestole, og andre Vogne, et Sæt pletteret Hæstetøj, Seletøier, en Kane, Bielder m. m.; hvortil Liebhavere indbydes. Nibe, den 11te April 1831. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Torsdagen den 28de April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Frederikshøi, efter Begjæring af Hr. Viinhandler Jens A. Nørgaard af Aalborg, bortsolgt denne Gaards Besætning af Heste, Køer, Sviin, Vogne, Plove med mere Avlsredskab, samt endeel Boehave; hvortil Liebhavere, indbydes. Nibe, den 12te April 1831. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Løverdagen den 30te April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver i Støvring Bye, paa Gaardmand Søren Søndergaards Boepæl, ved Auction bortsolgt: noget Guld og Sølv, et Skatol, en Dragkiste, Borde, Stole, Sængeklæder, Dækketøi og Fruemimmer=Gangklæder m.v., tilhørende afg. Kieldermester Anders Nielsens og hans senere afdøde Enke Ane Jensdatter Wittrups fælleds Boe. Nibe, den 11te April 1831. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Auctionsplacat. Mandagen den 16de næste Maaned, Kl. 10 Formiddag, bliver i Skrædder Schielders Boepæl i Løgstøer, efter tagen Beslutning, ved en Skiftesamling den 30te f. M. i hans Opbudsboe, ved Auction bortsolgt endeel Løsøhre, samt et lide Bindingsværkshuus og et Dito Fyrre=Halvtagshuus saaog 2de Silderaner; Husene til Nedbrydelse og Bortflyttelse, alt bemeldte Opbudsboe tilhørende. Aars Sleth Herreders og Løgstøers Birks Contoir i Vildsted, pr. Løgstøer, den 7de April 1831. Kragh, constitueret.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Torsdagen den 14de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, afholdes Auction i Aalborg Hospital over endeel, afdøde Hospitalslemmer tilhørende Efterladenskaber, bestaaende af Kister, Linned, Senge- og Gangklæder m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 6te April 1831. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-13
Formedelst Postgangens Forandring udkommer den
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Belgien. Stedse bliver det Parti stærkere og talrigere, som indseer, at den i September Maaned udbrudte Rebellion kuns maatte have Landets Undergang og Ødelæggelse til uundgaaelig følge, og derfor søger at vende tilbage til Tingenes forrige Orden og stille Nederlandennes Kronarving Prindsen af Oranien i Spidsen for Regeringen, imod at Statsforfatningen kommer til at lundergaae endeel væsentlige Forandringer, saaledes at Holland og Belgien vel skulle kunne have fælleds Konge, men iøvrigt hvert sin Regering og Bestyrelse med uafhængig Lovgivning, Beskatning &c., omtrent ligesom Sverrig og Norge eller Storbritannien og Hannover ere forenede under et fælleds Overhoved. Vel søger Regeringen at kvæle alle de Bevægelser, som have saadant Formaal, men det Oraniske Parti vinder stedse i Styrke og mange anseete Mænd maae arresteres, som dets Tilhængere, og iblandt disse endog nogle af Krigsmagtens øverste befalingsmænd, saasom Generalerne Ny pels, van der Smissen o. fl. J Stæderne Bryssel, Lyttich, Gent og paa flere Steder have været alvorlige Uroligheder med Formaal at fremme den Oraniske Sag, for hvilken dog ingen Stad interesserer sig saameget som Antverpen, hvis hele Velfærd, som Handelsstad er fast knyttet til Foreningen med Holland. J det Luxemborgske kan man i denne Tid belave sig paa at modtage et Besøg af henimod et Par Snese Tusinde Mand Tyske Forbundstropper, hvoriblandt skal være 15000 Prøisere, som allerede ere satte paa Krigsfod.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Jmellem Frankrig og Østerrig er for Øjeblikket en yderst spændt Tilstand i Anledning af de Jtalienske Anliggender, og Frankrig vil absolut have Østerrigerne til inden en bestemt foreskreven Frist at trække deres Tropper tilbage fra Kirkestaten. Det forlanger, at Saadant skal være skeet inden 14 Dage. Østerrig, som har 30000 Mand under General Geppert i Kirkestaten kan vel næppe paa en ærefuld Maade indvillige i et saadant Foretagende, hvorved den nu besatte og fra Oprørets Rædsler befriede Deel af Pavelandet igjen vilde priisgives til alle Slags revolutionære Uordener. - Frankrig vil og maa have Krig, og hele Landet er opfyldt af saakaldte National-Foreninger, som allesammen fordre Vaabenfærd, men af Ministrene ere nogle stemte for Fredens Bibehold, og saavel Formanden Hr. Casimir Perier, som og Udenlandsministeren General Sebastiani have truet med at tage deres Afsked, dersom det skulle komme til Udbrud af Krig. Men den er vel ikke Mangel paa duelige Subjecter til at besætte deres Pladser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Polen. J den Dyst som Skrzynecki, Polakkernes Generalissimus, den 31te Marts havde med Russerne ved Grochov eller Vaar, mistede Polakkerne kun lidet over 400 Mand, hvorimod paa Russernes Side vel 30 Gange saamange bleve paa Pladsen. Dette Misforhold af Faldne hidrører fra det af Polakkerne skete Anfalds Pludselighed, da nemlig Russerne bleve saa aldeles uventet overfaldne i deres Leir, at de aldeles ikke vare forberedte paa at modtage saadant Morgenbesøg, eller som man siger i Jylland: "ret oprinkede. Ny Organisation af det Ottomanniske Riges Land og Sø=Magt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
De nutildags i Portens Gouvernement stedfundne Forandringer og talrige nye Foranstaltninger som Sultan Mahmud er ifærd med at sætte igjennem, trods Ottomanernes Sæder og Fordomme, have ledet Europas Opmærksomhed til Orienten. Dog har man langt fra endnu ikke nogen aldeles rigtig Anskuelse af dette Lands og dets Beboeres sande Stilling; thi der gaves vel aldrig nogen Nation, der har været omtalt oftere, og hvis Karakteer man dog mindre har fattet. Paa den Tid da Osmanerne begyndte at blive frygtelige for Europa, dannede den samlede Nation saa at sige en eneste uhyre Armee, enhver Osman var Soldat og turde ikke nægte Staten sin Hielp, saa længe han var istand til at føre Vaaben. Enhver, fra 16 til 60 Aar, var værnepligtig og maatte forblive i Feldten fra April til October. Fik de end ingen Sold, saa blev dog deres Tjeneste ikke ubelønnet, da en Trediedeel af de erobrede Lande blev fordeelt imellem dem. Bønderne af de erobrede Lande dyrkede disse for Soldaterne, og svarede Skatterne til Eieren. Paa denne Maade saae de militaire Osmaner deres Tjenneste riigt belønnet. Paa den Tid lønnede endnu ingen Europæisk Magt noget staaende Troppe-Corps, de kristelige Armeer bleve udtagne efter Adelens Behag, der ikke anerkjendte nogen Overmagt og benyttede det første det bedste, Paaskud, for at forlade Monarkens Armee, for med deres Vasaller, at trække sig tilbage paa deres Borge. Da nu Janitscharcorpsets Opløsning) havde givet Mahmud fri Haand til at omdanne sin Armee ganske efter Tidens Aand og Folkets Behov, saa ilede han med, at erstatte den ved Tilintetgjørelsen tabte Rigets eneste Magt, og lod udskrive et vist Antal Mænd i hver Provinds, med Undtagelse af Albanien, Bosnien, og de Afrikanske Provindser. Flere Hindringer lagde sig dog i Veien for Mahmud, hvorpaa han ikke havde gjort Regning; thi endskjøndt den Anordning hvorefter enhver Muselmand er sat til Sultanens Disposition endnu er i fuld Kraft, kunde den kun dog bringes i Anvendelse i Krigstider, og aldrig var i de Rettroendes Annaler et Exempel paa et saadant Hverve-System at finde; Folket beskuede derfor de nye Forholdsregler med skele Øine. En anden Hindring til Armeens hurtige Dannelse var Nødvendigheden at udelukke fra det nye Corps alle de for Janitscharismus fordægtige Personer; deraf fulgte at en stor Deel ganske unge Mennesker bleve hvervede, og neppe vare Regimenterne fuldtallige saa erklærede Rusland Porten Krig. De nye Tropper bleve nu stillede i Feldten; men de vare endnu for ubekjendte med Disciplinens Fordeele til at de alt skulde kunde have draget den tilbørlige Nytte af den modtagne Underviisning. Maneurerne tjente kun til at bringe dem i Consussion; Officererne vare ikkun Soldaterne overlegne af Navn, og Generalerne vare heller ikke hjemme i strategiske Kundskaber. Jngen forstod sig noget paa Armeens indre Organisation; Soldaterne havde hverken Tillid til dem selv eller Officererne. Deraf kom det, at de regulaire Trop ver for det meste bleve slagne af de disciplinerede Russer. Begyndelsen af Feldttoget 1829 var mere gunstig for Tyrkerne; Storveziren var selv Overbefalingsmand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Denne Mand, der med udmærkede Militair=Talenter, forenede høi Mod, indgjød Tropperne Tillid, og de under hans Overbefaling staaende 40000 Mand regulaire Tropper var sikkerlig det fortrinligste Militair, der endnu har været sat i nogen Kamp. Men Sla 6) 1826, da de til deres egen Undergang gjorde Oprør og derved Artilleristernes og de øvrige Troppers Magt blev get ved Kuleficha gav Armeens Mod og Stemning Naadestødet; en Deel adspredte sig, og ikkun 20000 Mand rettrerede med Storveziten til Schumla. Resultaterne af dette Feldttog ere for bekjendte, for her at vorde anførte, og saaledes ville vi da gaae over til Organisationen af den tyrkiske Armee, saaledes som den var i Begyndelsen af Aaret 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Den tyrkiske Armee er at inddele i tvende store Afdelinger; den regelmæssige og den uregelmæs, sige. Den regelmæssige Armee bestaaer af fire aldeles forskjellige Corpser: Jnfanterie, Cavallerie, Artillerie og Bombardeurs eller Mineurs. Den uregelmæssige Armee har kun tvende Corpser, Jnfanterie og Rytterie. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Blandinger. Fra London meldes, at Sir Henry Parnell, hædrelig bekjendt som Formand i Finants-Committeen og som i Debatten og Civil-Listen i afvigte Aars November Maaned, kastede det hele Wellingtonske Ministerium af Sadelen, er nu bleven ansat som Krigs-Secretær istedetfor Hr. C. W. W. Wynn, der i Anledning af Reform Billen tog sin Afsked.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
J den vestlige Deel af Jreland og navnligen i Grevskabet Clare ere Urolighederne stegen til den Grad, at flere Tusinder af Stridsmænd ere didsendte og gjennemkrydse Landet paa langs og tværs. Tropperne og Landfolket have allerede havt hinanden fat, og Statholderen er nu paa Reisen did for personlig at see Tingenes Tilstand og raade Bod paa det Onde. Østerrig opstiller i Tyrol og Steiermark en Reserve for den Jtalienske Krigshær, til Beløb af 30000 Mand, ligesom og det betingede Forbunds-Concingent fuldtalliggjøres i Bøhmen og Mæhren. Ogsaa mobilgiøres i det Østerrigske en svar Mængde Artilleri.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Jfølge den for Februar givne Beretning om Sundheds-Tilstanden i Sverrig har i Rigets sydlige og vestlige Lan grasseret en Nervefeber med gastriske Symptomer, hvoraf mange Personer ere blevne angrebne, men i Særdeleshed i Mariestads Lan, hvor, ved den sidste Rapports Afgang, 13 vare døde, 33 i Bedring og 14 endnu syge.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
J Walter Scotts Napoleons Historie læses følgende mærkelige Sted: "Polakkerne ventede med Længsel og Jubel den franske Hærs Nærmelse; og man maa aabenhjertig tilstaae, saa uretfærdig som de vare et fremmet Aag underkastede, havde de ei allene Ret til at anraabe Napoleons Hielp men ogsaa Mahomeds eller selve Fandens, naar han havde lovet dem at understøtte dem i deres dem saa grusom og uden Lov fravristede Uafhængighed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Eierne af det i Trondhjem værende Theater have besluttet, at ville bortleie Localet med Jnventarium, Maskinerie, Garderobe og Bibliothet til et Skuespillerselskab, der vilde benytte Alt for egen Regning. Betingelserne, hvorunder hovedsaglig være: at Skuespillerpersonalet maatte bestaae af theatervante Subjecter, og at Sikkerhed for Leien og Localets med Tilbehørs Vedligeholdelse stilles i Contingenter af et Abonnementsselskab. Det bemærkes, at endeel duelige Skuespillersubjecter af det nu herværende Selskab ere villige til at forblive, naar Entreprisen snart kunde komme istand, og at der foreløbig er sørget for, at Orchester-Omkostningerne blive saa moderate som mueligt. Nærmere Underretning erholdes paa Henvendelse til Bestyrelsen af Theatret. Paganini i Paris. En Mystification af nyeste Slags, siger et Pariser Blad, have vi denne Aften oplevet i Operahuset. Saa henrivende Toner, saa vidunderlige Lyd, det var som om her stod en Troldmand, en Magiker, hvis Natur par umulig at analysere, og som hentryllede Tilhørerne i et himmelsk Rige. En ubeskrivelig Enthusiasmus bemestrede sig selv de Følesløseste og udtalte sig i bifalds-Yttringer uden Ende. Vi selv ere, af hvad vi have hørt, endnu saa bestyrtet, at det er os umuligt at aflægge Regnskab af det Jndtryk som dette Spil har gjort paa os. Ve maa først igjen blive roligere for nærmere at betegne det overordentlige Talent af dette Væsen, der under Navn af Paganini har fremstillet sig for os. Et typografisk Vidunder. Et saadant er nylig bleven overrakt Kongen og Dronningen af England. Det var det nye Testament trykket med Guld paa Porcellain Papir. To Aars Arbeide havde det kostet; Guldet til Bogstaverne kostede 5 Guineer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
J London har man opfundet en ny Slags Blæk i haarde Tavler som Tusk, det lader sig strax opløse i Vand og man skal kunne skrive smukt dermed. (En god Opfindelse for Prøveryttere.) Paa de vestindiske Øer (Antillerne) skal der husere et frygteligt Uhyre, en Giftslange, som kaldes Landse Odder, og som dræber saamange Mennesker, at man paastaaer, den har sat disse Øers Befolkning et heelt Aarhundrede tilbage; ja der er Somme, der endog paastaae, at den truer disse Øers hele Befolkning med Undergang. Denne Slange er guul, eller graaagtig, med brune Pletter, vorder 6 til 7 Fod lang og dens Gifttænder ere ofte 1 1/2 Tomme lange. Den er yderst hurtig i sine Bevægelser, og et vildt Jnstinct driver den til at styrte sig ind paa de Forbigaaende. Naar man bliver den vaer, er den sædvanlig allerede i en truende Stilling, kredsformet oprullet, med det aabnede Svælg henvendt mod dens Fiende, som den med rivende Fart i et eneste Øieblik stytter ind paa. Den opholder sig paa Sukkerplantagerne, i hule Træer, Fuglereder, hvis Æg eller Unger den har røvet, søger Ly i Hønsehusene, og skjuler sig endog imellem det Siv, hvormed Husene ere takte. Den kaster 50 til 60 Unger af Gangen. Dens fornemste Føde bestaaer i den Chyre Mængde Rotter, Europæerne have bragt derhen, I hvoraf der nu vrimler paa alle Antillernes Øer. Alle Bestræbelser for at udrydde disse Uhyrer, have hi indtil været forgjeves; deres Antal tager fra Aar til andet frygteligt til. For at udrydde dem, har man prøvet paa at overføre Engelske Jagthunde; men det var til ingen Nytte, da disse, ligesaavel som Mennesket, døe af Slangens Bid.