Berlingske Tidende, 1829-06-24
Statstidenden for idag indeholder følgende Artikel, Commandeuren over den russiske Flaade i det sorte Hav har under 30te Mai givet følgende Rapport. Den 26de fandt en Træfning Sted, imellem et af vore mindre Fartøier, Briggen Mercurius og to fjendtlige Krigskibe. Den 27de stødte Briggen igjen til Flaaden. Dens af Fiendens Kugler gjennemstudte Master og dens forskudte Takkelage og Seil bare Vidne om den frygtelige Kamp, hvoraf dette lille Fartøi gik ud med uforglemmelig Hæder. Efterstaaende Beretning af Capitain-Lieutenant Kasarsk, som commanderede Mercurius, indeholder de nærmere Omstændigheder ved denne Begivenhed. Den 26de om Morgenen stak hele den fjendtlige Flaade i Søen, i det Forsæt at bemægtige sig vore ved Jndløbet til Canalen krydsende lette Fartøier. For at undgaae den truende Fare, gav Commandeuren paa Standarte, en Fregat af mindste Rang, de øvrige Fartøier den Anviisning, at ethvert af den skulde vælge den Cours, som han ansaae meest gunstig for sig, Mercurius lagde sig for halv Vind, og tog sin Cours i N. N.V. fra den fjendtlige Flaade, som den lod bag sig i en Rettning af S. S. O. Den formaaede dog ikke, selv idet den satte alle Seil til, at komme sine Forfølgere af Sigte. To af den fjendtlige Flaades bedste Seilere, hvoraf den ene var Capudan=Pascha Linieskib paa 110 Kanoner, og den anden et Linieskib paa 75 Kanoner, ogsaa med Admiralsflag, nærmede sig mere og meere vor Brig, og befandt sig Kl. 2 om Eftermiddagen kun i en Afstand af halvanden Kanonskudsvidde fra samme. I dette Øieblik syntes en gunstig Omstændighed at give Mercurius nye Haab om at undkomme. Vinden, som hidtil havde blæst temmelig stærk, lagde sig pludselig, og Capitain=Lieutenant Kasarsksyntes nu ved at bruge Aarer at vinde et Forspring. Dette Haab varede dog ikke længe. Kl. 2 1/2 blev Vinden igjen stærk kere. Fjenden avancerede hurtig, og begyndte at fyre med sig forreste Skyts. Uundgaaelig blev nu Briggens Overgivelse, eller den meest ulige Kamp, som nogensinde har fundet Sted. Under disse Omstændigheder holdt Capitainlieutenant Kasarski det for fin Pligt, at sammenkalde Officererne paa sit Fartøi til et Krigsraad, og her blev det eenstemmigt besluttet, at man skulde vov Kampen. Styrmanden L. Prokofjew var den Første, som gjorde det Forslag, at sprænge Briggen i Luften, og overeensstemmende hermed blev det besluttet, at forsvare sig saalænge det var nogen lunde muligt; men skulde Skibet blive læk, og man ikke med Pomperne kunde pompe det lænd, da skulde Briggen arbeides hen til et af de fjendtlige Skibe, for ved den af Officererne, som da endnu maatte være i Live, at sprænges i Luften, i hvilken Hensigt en ladt Pistol skulde lægges i Beredskab i Krudikamret Et lignende Heltesind besjælede hele Mandskabet. Enhver brændte af Begjærlighed efter at maale sig med den mægtige Fjende, og at finde en hæderlig Død under det elskede Flag Herpaa begyndte ogsaa Mercurius at give Jld. Men snart blev den indhalet af det største af de to Skibe, og truet med et glat Lag. Ved dens Eqvipages Mod og Duelighed undgik den dog, formedelst en dristig og rask Bevægelse, hvorved hele den fjendtlige Salve blev uden Virkning, den truende Fare. Endelig lykkedes det de fjendtlige Skibe, at faae vor Brig midt imellem dem, og under Kanonernes uafbrudte Torden blev den af Capudan=Pascha opfordret til at overgive sig. Et lydeligt Hurra, der ledsagedes af Jlden fra samtlige Kanoner og de smaae Geværer, var Svaret, men dette var for Fjenden kun en ny Spore til at fordobble hans Anstrængelser. Jndtil Kl. 4 1/2 vedblev Mercurius at være udsat for en bestandig Jld fra begge de fjendtlige Skibe og udholdt samme med den største Standhaftighed og et urokkelige Mod, idet den bestræbte sig, ved alle mulige Vendinger, at undgaae de farlige Salver. En fjendtlig Granat tændte endog; dog lykkedes det Mandskabet, ved utrættelig Virksomhed, at vorde Herre over Jlden. Mercurius havde vendt sin høire Side imod Capudan=Paschas Skib, og saaledes beskadiget dette Skibs Seil stænger, Master og især Seilene, at dette Skib blev nødt til nu kun at tænke paa sin egen Sikkkerhed og afstaae fra Fægtningen, men Admiralskibet fortsatte haardnakket Kampen. Dette Skib havde lagt sig mod Agterenden af Mercurius og, idet samme i denne fordeelagtige Stilling underholdt en velvedligeholdt Jld, truede det at skyde Mercurius i Sænk. Dog Jntet mægtede at bøie de Mænds Mod, som havde indviet sig til Døden. Det lykkedes deres utrættede Anstrængelser, Kl. 5 1/2 ogsaa at bringe dette Skibs Jld til Taushed, efterat det havde betydeligt beskadiget dets Takkelage, nedskudt en stor Deel af Masterne, og tilføiet det anden for Øieblikket ubødelig Skade. Under denne Fægtning, som varede over 3 Timer og holdtes i Paasyn af hele den fjendtlige Flaade, der bestod af 6 Linieskibe (hvorunder de to, som vare med i Jlden, vare indbefattede) to Fregatter og endnu tre andre Fartøier, tabte Mercuriu4 Mand Døde og 6 saaredes. Mercurius blev i Agterdelen truffen af 22 Kugler, hvoraf endeel gik ind i Vandgangen, den fik 16 Skud i Masterne og 133 i Seilene; Tougværket var beskadiget paa 148 Steder. Saaledes har en russisk Brig paa 18 Kanoner bragt Jlden fra 184 Stykker fjendtlig Skyts til Taushed, og en Eqvipagpaa 79 Mand tilintetgjort den tyve Gange saa stærke Modstanders Anstrængelser.