JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Wien, d. 24 Febr. Hoftidenden for i Dag meddeler nu den officielle Efterretning om Keiser Napoleons Forlovelse med Erkehertuginde Maria Lovisa, fuldbyrdet i Paris d. 7 Febr. Ratificationens Udvexling skede i Wien d. 7de f. M. Det hedder almindelig, at adskillige afstaaede Provindser, som endnu ikke ganske ere besatte fra Fransk Side, og hvis Bestemmelse endnu hidtil ikke var afgjort, skulle falde tilbage til Østerrige. Man venter de vigtigste politiske Begivenheder, der ville være fordeelagtige for vort Monarkie. - Erkehertuginde Lovise har sendt Keiser Napoleon sit særdeles lignende Portræt, ledsaget af en egenhændig Skrivelse, og Keiseren har igjen sendt Erkehertuginden sit Portræt, omgivet af kostbare Solitairs. - Det hedder, at Østerrige skal faae Braunau tilbage igjen. Der tales om en overordentlig Extraskat af 10 PC., hvorimod Formueskatten skal udeblive. Vor Cours er gaaet ned fra 440 til 306.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Dresden, d. 25 Febr. Den 23de ankom her Prinds Joseph Pomatowsky og General Fischer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Der ventes her adskillige Polske Magnater, da en Committee fra Rigstænderne skal samles her, forat erfare adskillige af Hs. M. Kongen angaaende Hertugdommet Warschau fattede Beslutninger. Man troer, at adskillige smaa Naboførstendommer ville komme under Kgl. Sachsisk Høihed og Erfurt til Sachsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Paris, d. 25 Febr. D. 23de har Ministeren for de udenlandske Anliggender, Hertugen af Cobare, meddeelt det forsamlede Senat den med Kongen af Sverrig sluttede Fredstractat. Den bestaaer af 10 Artikler, hvis væsentlige Jndhold er følgende: H. M. Keiseren af Frankrige har udnævnt til Befuldmægtigede ved denne Fredstractat. Hr. J. B. Nompere, Greve af Champagny, Hertug af Cadore &c., og H. M. Kongen af Sverrig, Hr. Greve J. H. v. Essen og Hr. Baron Gust, v. Lagerbjelke, der, efter deres Fuldmagts Udvexling, ere komne overeens om følgende Puncter: I. Der skal være Fred og Venskab mellem begge høie contraharende Deele. III. J nærværende Tractat indbefattet ogsaa D. M. Kongerne af Spanien, af Holland, af Neapel, og Rhinforbundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
III. H. M. Kongen af Sverrig antager fuldkommen og uden Undtagelse Fastlandssystemet, frasiger selv de Fordele, som Fredstractaten, i Frederiksham i Henseende til Colonialvarer tilstaaer ham, og forbeholder sig ene at tillade Jndførslen af det til Forbrug nødvendige Salt. IV. H. M. Keiseren og Kongen samtykker i at tilbagelevere Kongen af Sverrig Svensk Pommern, Førstendømmet Rügen og hvad der hører dertil, og derhos at de overordentlige Contributioner, der i hans Navn ere disse Provindser blevne paalagte, fra i Dag af ophøre. Dog vel at forstaae, at de Franske og allierede Tropper i disse Provindser, nemlig de i Pommern 25 Dage og de i Rügen 20 Dage efter Tractatens Ratification, maa tage der i Landet hvad der mangler til deres Magaziners Underhold. V. H. M. Kongen vedkjender de Forlehninger Hs. M. Keiseren har gjort i de indrømmede Provindser. VI. Keiseren bevilger Kongen af Sverrig Tilbagegivelsen af de Skibe og Varer, der efter Tronbestigelsen ere blevne tagne eller belagte med Beslag, saafremt de sidste ikke ere Engelske Producter eller Fabricata. VII. Keiseren garanterer Kongen af Sverrig sine Besiddelser i den Tilstand, som de nu og ved nærværende Tra befindes. VIII. Handelsforholdene mellem begge Kroner sættes igjen paa samme Fod som før Krigen, og Frankrige kan, efter sine gamle Rettigheder, have Oplag i Gothenborg. IX. Krigsfangerne udvexles i Masse. X. Nærværende Tractat skal ratificeres og Ratificationen udvexles i det seneste i - Oven 50 Dage. Paris, d. 6 Jan. 1810. anførte Tractat blev d. 24 høitidelig kundgjort i alle Hovedgader og paa alle Pladser i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Keiseren har anordnet den tilkommende Keiserindes Hofetat paa følgende Maade: Storalmosenier, Erkebisp Ferdinand af Rohan; Dame dHonneur, Hertuginden af Montebello; Dame d'Atour, Grevinde af Lucay, Chevallier dHonneur, Senateur Gr. Beauharnois; første Staldmester, Prindsen af Aldobrandini, Pallads-Damer, Hertuginden af Bassano, Grevinde af Mortemart, Hertuginde af Rovigo, Grevinde af Montmoreney, Talhouet, Laurision, Duchatel, Bouille, Montalivet, Petron, Lascaris de Vintimille, Brig nogle, Gentile, Canisy. Alle disse Personer skulle d. 25de efter Messen forestilles Keiseren og aflægge ham Eed. – General Belliard beretter i en Skrivelse til Prindsen af Neuschatel, dat. Madrid d. 13 Febr., at man i Sevilla har tilbagegivet Kongen alle Ørne og Faner, som mistedes i Baylen; at Geistligheden, som Kongen skriver, har opført sig godt, at Borgerne og Adelen have tilbudet at stille 3 Batailloner og 2 Escadroner fuldkommen cquiperede. – Den Franske Consul i Constantinopel, Hr. Ruffin, er fra Paris reist did igjen, hvilket lader formode, at Porten vil tiltræde Fastlandssystemet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Hannover d. 4 Martii. H. M. Kongen af Vestphalen tager d. 1 Martii d. A. det Hannoverske i Besiddelse. Fra den Tid af indtil Aarets Ende forandres intet i Landets Forfatning. De Keis. Franske Authoriteter nedlægge deres Embeder og vende tilbage til Frankrige. Om nogle Dage afgaaer herfra en Deputation til Cassel, for at nedlægge Hyldingen for Tronens Fødder. Det samme skeer fra andre Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Ved et Decret har Kongen af Vestphalen bestemt, at Keiser Napoleons Statue af Malm skal opreises paa Kongepladsen i Cassel med Jndskrift: Det taknemmelige Vestphalen oprettede dette Mindemærke i Aaret 1812 for sin Stifter, Napoleon, den Første, de Franskes Keiser, Konge af Jtalien, Rhinforbundets Beskytter, Schweizerforbundets Mægler. Statuen, skal være færdig og opreist d. 15 Nov. 1812, Aarsdagen, da Constitutionen blev undertegnet. Pladsen skal fra den Dag af hedde Napoleons Plads, og Statuen skal være af indenlandsk Malm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Subskriptionen paa dette Blad, som udgives og forlægges af Boghandler Salomon Soldin, modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Prisen er 4 Rdlr. for Aargangen paa Trykpapir, som betales hvert Fjerdingaar med 1 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Jndenlandske Efterretninger. Jenaische allgem. Litt. Zeitung No. 215, for 1809 recenseres Aladdin oder die Wunderlampe. Ein dramatisches Gedicht in zwey Spielen von Adam Oehlenschlæger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Efterat Rec. har fremsat almindelige Betragtninger over denne Digtearts sande Væsen og de Fordomme, man hidtil har havt imod den, siger han, at Hr. Oehlenschlæger følger her Tieck, hvis Octavianus han ved dette Værk især har havt for Øinene. Rec. kalder Værket et omfattende, paa enkelte Skjønheder meget rigt Product, men paastaaer at han heller havde ønsket, at Digteren havde forvandlet det bekiendte Æventyr om Lampen til et Drama, som vilde sige langt mere end dramatisere det. Da dette nu eengang ikke er Tilfældet, saa maa man oversee de Fuldkommenheder, der ere forbundne med den blotte episke Gang i denne Form; men derimod kan man da ogsaa fordre eller bør vente, at Digteren har fulgt og fremstillet Historien saaledes efter dens Hovedmomenter, at den i sin største Sandseliggjørelse endnu mere drager os til sig og henriver os end den blotte Fortælling. Men ogsaa dette er kun paa enkelte Steder Tilfældet, og i det Hele har Forf. ladet sin Phantasie gaae saa meget efter eget Tykke og Velbehag, at han over sine indstrøede Skjønheder, ganske synes at glemme sig selv. Ja, der er ingen Tvivl om, at han har valgt dette Æventyr, for at vise sin skabende Kraft i mange Scener; men Rec. mener, at dette kun kan undskyldes med den Fordom, at Æventyret hverken har nogen Grændse eller Regel. Det Vidunderlige har Digteren vidst med Held at vedligeholde, men langt fra ikke altid, og hans prosaiske Dvælen ved ubetydelige Scener overskrider alle Grændser. J Henseende til Caracterskildringerne roses Aladdin, men Gulnare og Morgiane dadles. Rec. paastaaer, at Hr. D. har gjort af den sidste, som i den arabiske Fortælling er en eiegod, enfoldig Kone, der hjertelig elskende sin Søn, contrasterer herlig og hensigtsmæssig ved sin Forundring over Sønnens dristige Beslutninger og sin villige Lydighed - en dum, tossevurren Kone, hvis Snak og Adfærd kun skal fremlokke Latter. Overalt, siger Rec., maa Hr. Ø. have underlige Begreber om det Comiske, siden han ganske ensidigen kun søger den i Lavheder, i Dumhed og Tossevurrenhed (!). Dette beviser næsten alle hans comiske Caracterer, som han indtil Kiedsomhed har opdynget og behandlet med sand Forkjerlighed. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
J Christiania Avis opfordres Hr. Pastor Wulfsberg til at udgive den allerede længe lovede Levnetsbeskrivelse over den berygtede Morder Peter Westerstrøm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Den 16 Febr. afbrændte Præstegaarden Faaberg i Guldbrandsdalens Provstie, hvorved Provst A. Borch mistede det meste af sin Eiendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
En Ynder af den indenlandske Konstflid, i Christiansand, som underskriver sig Holterman, her sendt Hr. Stephanson i Trondhjem 100 Rdlr. og og udbedet sig for samme en Qvantitet af den Kjønrøg, som forfærdiges i Bonden J. Albues Anlæg. Han lover at skaffe denne Fabrik end mere Afsætning, naar Kjønrøgen kan leveres ham til ligesaa billig en Priis som den, der kommer fra Tydskland. - Den høie Priis, som denne saa uundværlige Artikel er stegen til, burde bevæge andre til ogsaa i Dannemark at følge den brave Albues Exempel. Maaden, hvorpaa Kjønrøgen, vindes i Tydskland, er meget simpel, man forbrænder i dertil indrettede Ovne Fyrretræ og det, som er blevet tilovers ved Harpixkogningen og i Tjæreobnen (Beeggreverne, saaledes at Røgen drives op igjennem en skraat liggende Skorsteen, der ender sig i et tæt tillukket Kammer af Bræder, hvilket oventil har et kegleformigt Tag af Lærred eller Uldtøi. Soden, som deels sætter sig i Kammeret, deels i Taget, af hvilket den udbankes med Stokke, opsamles og kommes i mindre eller større Trækar, som kaldes Bøtter. - J den senere Tid har et Pund Tydsk Kjønrøg kostet i Kjøbenhavn over 1 Rdlr. Proc. Debes og Jnstitutbestyrer Morgenstjerne. have i Norske Blade en Feide, som Kirkesanger H. Allum har taget Deel i Striden er langt fra at være human.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Udtog af en Skrivelse fra Rendsborg af 3 Martii 1810. Denne Stad har i disse Dage nydt den Lykke, som den i henved halvandet Aar har maattet savne, at see sin forrige Gouverneur, Hs. D. Prinds Frederik af Hessen, nuværende Vice-Statholder over Norge, i sit Skjød. Hvor meget Byens Jndvaanere vidste at skjønne paa dette Held, og med hvor stor Deeltagelse de endnu erindre dem den Tid, da denne elskede Første opholdt sig her, derpaa afgav hans Modtagelse det umiskjendeligste Beviis. Den hele saakaldte grønne Garde, som er et ridende borgerligt Corps, var redet H. D. imøde, hvilket ellers kun pleier at finde Sted ved Personer af Kongehuset, og Garnisonen paraderede i Gaderne. H. D. spiiste til Middag hos Amtmanden, Khr. Schlanbusch, og behagede om Aftenen at bivaane en Souper og Balsom Garnisonens Officierer havde foranstaltet til hans Ære hos Gjestgiver, Dørr. Prindsen forhøiede de Tilstædeværendes Glæde ved at blive paa Ballet indtil næste Dags Morgen Kl. 3. Om Aftenen var hele Byen illumineret, og den grønne Garde tilligemed det borgerlige Artillerie bragte H. D. et frydefuldt Hoch eller Hurraraab. Enhver var glad, og kun den Tanke, at vor høie Gjæstes Nærværelse vilde blive saa kort, formindskede den almindelige Tilfredshed. - For ikke lang Tid siden have Kopperne yttret sig paa tre forskjellige Steder, nemlig paa to adelige Godser i Hertugdommet Holsteen og eet Steds i det Slesvigske. De fornødne Foranstaltninger ere strax blevne trufne til at standse Sygdommens videre Udbredelse og man kan med Sikkerhed stole paa, at de ikke ville forfeile deres Virkning. Maatte disse Tilfælde give Anledning til, at det Betryggelsesmiddel, som Vaccinen tilbyder os, ogsaa her bliver saa almindeligt som det er ufeilbart! J Aarhuus Avis læses følgende: At gode Borgere af den jødiske Nation ogsaa broderligen bidrage til vore Fattiges Husvalelse, derom haves vel til flere Tider forskjellige Beviser. Jkke desmindre fortjener det offentlig Anmeldelse: at 2de Handelsmænd af bemeldte Nation i Randers, J.C. Wulff og Salomon Levin, saaledes siden Nye aarsdag have frivillig tilbuden at ville skienke og lade bage i Brød 12 Skpr. Rug ugentlig, til Uddeling iblandt 36 af Fattig=Commissionen opgivne Huusarme i Byen; derforuden udrede de reglementeret Fattig Bidrag, og anvende ikke ubetydeligt til Fattige af deres Nation. Gid saadanne Exempler maatte virke til Efterlevelse!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Over 40 Hamborger Sukkerfabrikantere have nedsat sig i Altona nu, da Udførselen af raa Sukker derfra er forbuden. De fleste maa kjøbe sig Huse der, da man ugjerne udleier dem til sligt Brug. Pakhuusleien i Altona stiger overordentlig, for et eneste Pakhuus har man betalt 5000 Mark Lübsk i Leie. (Allg. Zeitung.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Selskabet for indenlandsk Konstflid bestaaer nu af følgende bestyrende Medlemmer: Prof. Becker, Apothekor Blau, Justitsr. Bärens, BankecommissCollin, Etatsr. Hansen, Etatsr. Heger, GeneralPostdirect. Helfried, Prof. Herholdt, Farver Hol blad, Kjøbm. Jacobsen, Cancellier. Jessen, Kjøbm. Kierkegaard, Legationsr. Kirstein, Command. Løvenorn, Grosser. Nathanson, Etatsr. Olsen, Prof. Ramus, Prof. Nyerup, Agent Ryberg, Etatsr. Schlegel, Justitsr. Skibsted, Prof. Smith, Kjøbm. Thortsen, Prof. Warburg, Prof. Viborg. De have tegnet sig hver især for et aarligt Bidrag af 5 Rdlr. og et Exemplar af Selskabets Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Af det større Selskabs Medlemmer er og allerede deels givet, deels tegnet eengang for alle en Sum af 1300 Rdlr. Udgaven af Selskabets Skrifter, er overdragen til en staaende Commission, bestaaende af Justitsr. Barens, Etatsr. Schlegel og Bank Commissair Collin, under dets Secretair, Prof. Nyerups Redaction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
De Herrer N. F. S. Grundtvig og F.C. Sibbern agte at udgive under Titel af Odin og Saga et Tidskrift for Philosophie, Poesie og Historie. Den historiske Deel skal kun indeholde det, som Udgiverne ansee for at røbe et dybere Blik enten i Historien som Videnskab eller i en enkelt Tidsalder, dens Mænd og Begivenheder. Fædrenelandets Historie skal især være den Grube, Hr. G. vil stræbe at rense, hvelve og bruge. Den poetiske Deel skal foruden egentlige Digte ogsaa indeholde bemærkninger over Skialdskab, saavel det Hele som det Enkelte, og dele Mythologien med det Historiske. Den philosophiske Deel skal indeholde saadanne Afhandlinger, der i det Hele, som Samling, i hvor ucensartede deres Jndhold end er, dog sammenknyttes saaledes, at de for den nøiere Betragtning forene sig til et Heelt, i det hvert Stykke finder i det andet et Leed. Begyndelsen vil skee med en Afhandling om Philosophiens Princip og Væsen, som Hr. Sibbern har vundet Universitetets Priismedaille for, et andet Stykke af samme Forfatter vil gaae ud paa at opsøge et Princip for en philosophisk Lyksalighedslære, og derpaa give et kort Omrids af denne, og et tredie vil levere en historisk Caracteristik af (over) Schiller som Digter. Subskriptionen paa dette Tidsskrift, hvoraf hvert Hefte paa 12 Ark kommer til at koste 5 Mk., modtages i den Gyldendalske Boghandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Hr. Pastor Rønne har nylig udgivet en vel skrevet kort Veiviisning til at behandle sine Bier J den vises, hvor fordeelagtigt det er at holde Bier, naar man holder dem godt. Forf. forsikkrer, at den Mand, som kjøber sig et Huus, med en rummelig Hauge, i en Skovegn, og som holder 200 Biestader, kan af dem have en aarlig Jndtægt af 800 Rdlr. Thi af hvert Stade kan rec nes 8 Pund Honning a 2 Mk. 8 s., og 1 Pund Vox a 4 Mk., det er 4 Rdlr. af Staden om Aaret. Bemeldte 200 Staders Tal erholdes efterhaanden ved ny Sværme. Begynder man med 20 Stader i Foraaret, haves i Augusti 40 Stader, i det næste Aar 80, i det paafølgende Aar 160 og saa fremdeles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
J Fridericia gives 2de Klæde=Manufacturer, et, der har Cancellieraad og Ridder Bertel Bruun, som Entrepreneur, og et andet, der drives af Hr. Schwartz; Fabrikke af dette Slags af en Wolf(som sidstudkomne Blad af Dagen efter en Reisendes Beretning melder om, existerer der ikke.*) - Om Cancellieraad Bruuns Klæde=Fabrik vides, at den beskjæftiger flere end 90 Personer daglig; hans Tobaks=Fabrik 40 deels blinde, Krøblinger, Oldinger og Børn, foruden at henved 60 sysselsættes ved hans Handel, Skibsfart og øvrige Bedrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Det er denne dristige Mand, der ved Kongl. Understøttelse har bevirket Anlægget af en Havn ved Fridericia, som i næste Aar kan ventes fuldbragt, til Gavn for Byen og Skibsfarten i Almindelighed. – Samme Mand er det, der lader i denne Tid en Klæde=Fabrik anlægge i Viborg i en dertil af ham og Associe kjøbt Gaard i Nærheden af Byens Tugthuus, hvorved Lemmerne af dette Tvangshuus kunne anbringes til passende og fordeelagtig Beskjæftigelse; det er endelig den samme Bruun, der i denne Tid skal have tilkjøbt sig den i Nærheden af Viborg liggende Asmildklosters Hovedgaard, og er bleven Eier af den derved liggende betydelige Søe med tilhørende 2de Møller, hvor Anlæg gjøres til det udvendige Maskinerie, som Viborg Klæde=Fabriks Drift maatte behøve, hvoraf lignende ei uden stor Besværlighed og Bekostning kan benyttes ved Klæde=Fabriken i Fridericia. *). Denne Feiltagelse er allerede rettet i No. 43 af samme Blad. Jntet beviser tydeligere hvor meget vor Regjering hidtil har virket til Bancosedlers Formindskelse, end den næsten fuldkomne Mangel paa Hundrederigsdalerssedler, som i denne Tid spores.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
For nogle Dage siden er begaaet Jndbrud om Natten hos Kjøbmand og Overformynder Larsen i Kierteminde, hvor der skal være bortstiaalet nogle hundrede Rigsdaler. Man eftersøger Tyvene og formoder at være paa Spor efter dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Fra en Vogn, som fulgte med Ageposten til Odense den 4de om Aftenen eller Natten, skal være stiaalet en Casse med Klæde. Cassen skal derefter være fundet paa den lige over for værende Frue Kirkegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Skuespiller Würtenberger giver Torsdagen d.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
15 Martii en stor Vocal- og Jnstrumental-Concert paa den ældste Klub i Odense. Billetten koster 4 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Den 26 Febr. om Eftermiddagen opkom Jldløs i et Sidehuus i Farver Brandts Gaard paa Vestergade i Odense, hvilken opstaaende Jldsvaade dog strax ved de tilkommende Naboers og Fleres Hielp blev slukket endog førend Brandanstalterne kom til at medvirke. En Deel af Taget blev dog nedrevet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Det i de odenseiske Aviser efterlyste Fruentimmer Marthe Kirstine Olsdatter, der skal have hensat sit spæde Barn i en Gyde ved Gildested Gaarden i Nærheden af Odense, er bleven anholdt i det Holstenske og for nogle Dage siden bragt tilbage til Odense, hvor hun nu er hæftet og tiltales. Annalen der Politik af D. T. Schmalz, 28 H. f. 1809 læses en Oversættelse af den administrerende grønlandske Directions Jndberetning til H. M. Kongen om Grønlands nyeste Forfatning, som findes i Collegial=Tidenden No. 15 og 16 for 1803. Ved Enden af denne Beretning opkaster Oversætteren, Prof. Ruhs i Greiffswalde, følgende Spørgsmaale: Er det mueligt at indføre Penge hos Grønlænderne førend de ere komne saa vidt i Cultur, at den Enkelte aldeles ikke meere behøver at tiltuske sig sine forøgede Fornødenheder, Vilde det være rigtigt at indføre Straffe hos Mennesker over hvilke man kun anmasser sig en Magt, Gives der til deres Cultur noget andet Middel end de veldædige Missioner, Kan man see Frugterne af Midlerne til Culturens Jndførelse tidligere end et Par Generationer, De Frugter, der synes tidlig modne, ere omstukne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Auctioner. D. 22 Martii. Proc. Kirk steen, Løsøre i Kattesundet No. 209, d. 26de: Fuldm. Saxild, Løsøre i Stormg., d. 30te Copiist Brask, Løsøre, Creature, Vogne a. paa Hjørnet af Teglgaardstr. og Volden, d. 2 April: Dito, Løsøre i Løngangsstr.; d. 4de: Fuldm. Petersen, Løsøre i Strandstrædet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Kjøbenhavns Vexelcours d. 14 Martii. 408 tre Maaneder, hvortil Banquen solgte, andre Sælgere solgte til 408 til 11 langt og 415 kort udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Paris d. 1 Martii. Moniteuren indeholder følgende: J Gaar Eftermiddags Kl. 1 forsamlede Senatet sig under H. D. Prinds Rigserkekantslerens Forsæde. H. D. lod tydeligen læse efterstaaende Budskab fra Keiseren: Senatorer, Vi have sendt vor Fetter, Prindsen af Neuschatel, som overordentlig Gesandt til Wien, for at anholde for Os om den Østerrigske Keisers Datters, Erkehertuginde Marie Lovises Haand. Vi befale Vore Ministere for de udenlandske Anliggender, at meddele Eder Artiklerne af Ægteskabscontracten mellem Os og Erkehertuginde Lovise, som allerede er sluttet og ratificeret. - Det var Vor Hensigt, paa en glimrende Maade at bidrage til den nærværende Slægs Lykke. Fastlandets Fiender grundede deres Held paa dets Splid og Uenighed. Nu kunne de ingen Krig optænde mere, i det de tillægge os Planer, der ere uforenelige med de Blodvenskabs Baand og Pligter, som vi have stiftet med det regierende Keiserhuus af Østerrige. - De glimrende Egenskaber, der pryde Erkehertuginden Marie Lovise have allerede erhvervet hende de Østerrigske Folkeslags Kierlighed. De have draget Vore Blikke paa sig. Vore Folkeslag ville elske Prindsessen af Kierlighed til Os, indtil de, som Vidner af Hendes Dyder, der have erhvervet hende saa høi en Plads i Vort Hjerte, ogsaa ville elske hende for hendes egen Skyld. - Givet i Vor Pallads i Thuillerierne d. 27 Febr. 1810. Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Det hedder nu, at Keiser Napoleons Trolovede vil d. 18 eller 20 Martii holde sit høitidelige Jndtog i Paris, og at Kronningen skal holdes i Rheims, i den derværende Cathedralkirke, hvor der allerede føies store Anstalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Efter en Beretning fra Semlin af 24 Febr. skal en Engelsk Escadre under Admiral Sammel Hood være gaaet i de første Dage af Januarii Maaned igjennem Dardanellerne til det sorte Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Man har ogsaa, siger denne Beretning, faaet Tidende om, at Russerne føie Anstalter derimod i Krimms Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Den Engelske Regjering har taget 30,000 Mand Portugisiske Tropper i sin Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Jackson skal nu være bleven saaret i en Tvekamp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Amsterdam d. 3 Martii. Den Kgl. Hollandske Courrant af 1 Martii indeholder to vigtige Depecher fra Kongen af Holland, daterede d. 1ste og 2den i forrige Maaned. Den første, som er skrever umiddelbar efter den med det Engelske Parlaments Aabning bekjendtgjorte Noter i Moniteuren, er adresseret til det lovgivende Corps og omtrent af samme Jndhold som det den Gang bekjendtgjorte Forsvar. J den anden Depeche, som er af 21 Febr., yttrer H. M. Haab om, at et Arrangement vil finde Sted. - Den Kgl. Courant, indeholder endnu følgende: J Dag ere officielle Depecher fra Paris af 26 Febr. indløbne, som indeholde den sikkre Efterretning om virksomme Underhandlinger mellem H. M. Keiseren og vor Konge. Man kan haabe det bedste af dens Følger, da vor Konges Sindelav er bekjendt, og han til Fædrenelandets Vedligeholdelse vil bringe ethvert mueligt Offer og i Alting vide at føie sig efter sin høie Broders Forlangende. Kongen af Neapel er nu kommen tilbage til sin Hovedstad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-13
Ved et Keis. Decret ere nu 12 Grever og 24 Baroner blevne udnævnte for Kongeriget Jtalien.