Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-27
St. Laurents Flod i America er i Grunden, kun Mundingen af den allerstørste indenlandske Vandsamling i hele Verden, nemlig de nordamericanske Søer, der vrimle af Kjøbmandsskibe, og hvor endog for nogle Aar siden kjæmpende Flaa ders Torden hørtes. Kysterne af denne Flod, der allerede nu har saa mange Realiteter, ville engang med Tiden være ligesom besaaede af folkerige Stæder, Flekker og Landsbyer. Den prydes af de to største Stæder i Canada, og Europa sender sine Flaader baade til Qvebet og Montreal. Et næsten 200 engelske Mile langt Stykke af denne Flod beseiles dagligen, imellem begge disse Stæder, af Dampbaade, hvoraf mangen har samme Drægtighed som Ostindie- og Chinafarere. Fra Ontario-Søen kan man meget let komme til St. Laurentsfloden, en Vei af henved 700 Mile, eller fra Niagara, hvor Veien næsten beløber sig til 1000 Mile, eller endog fra Oversøen, som udgiør, indtil Occanet, en Vei af henved 2000 Mile. Men den hele Strækning har meget ensformige Kyster, som overalt næsten synes at være til svømmet Land, og paa mange Steder ikke engang kunne dæmme mod Flodens Tilskyllelse. Befolkningen ved Floden, paa den hele Strækning mellem Montreal og Qvebek, er meget betydelig, og paa begge Sider har man bestandig enkelte Huse og Landsbyer for Øine. Dog ere de eneste noget store Flekker: Sørel ved Mundingen af Floden af samme Navn, og Trois Rivieres eller Three Rivers i Midten, mellem Qvebet og Montreal. Man seer endeel Landsbyer i Nærheden af Floden, adskillige store og folkerige, de fleste smukke, og nogle forsynede med store Kirker. Endskjøndt begge hine Hovedstæder ligge 180 Mile fra hverandre, saa kan man dog nu i kortere Tid end 4 Dage gjøre Reisen med Dampbaade, hvoraf her ugentligen gaae 7 frem og tilbage. En af dem har over 600 og en anden henved 800 Tønders Drægtighed. Befordringen koster fra Qvebek til Montreal 10, og derfra tilbage 12 Dollars. De, der staae for Dampbaadene, have allerede vundet meget, men nu skal dette ikke være Tilfældet, da der er for mange derom. - Montreal tager sig overordentlig godt ud, og strækket sig omtrent 2 Mile langt ved St. Laurentsfloden, men er neppe 1/2 Miil bredt. Staden har sit Navn efter et skjønt Bjerg, oprindeligen kaldet Mont royal 650 Fod høit og bedækket med Træer og Kra hvorfra der er en herlig Udsigt. Paa Skraaningen af dette Bjerg staaer en, omtrent 35 For høi Mindestøtte af Kalksteen og graat Marmor for Simon Mac Tayest. Esa., som døde for omtrent 15 Aar og i en vis Henseende har grundet North Western=Company. Nedenfor er et Gravmæle, hvorunder hans Levninger ere fordede. Montreal seer ganske ud som en europæisk Stad især paa det faste Land. Een af Hovedgaderne er 30 Fod bred og 3/4 Miil lang, men ellers ere Gaderne i det Hele smalle. Befolkningen er stor og Vrimlen paa Gaderne forøges endnu mere ved de mange Fremmede og Canadier. Bygningerne ere af Kalksteen. Egnen omkring Staden er smuk og endskjøndt allerede meget bebygget, er den dog endnu langt fra ikke i den Stand, den kunde være. Rundt omkring Staden ere en Deel smukke Villas, og der gives endnu mange ubebygte skjønne Steder, der sandsynligviis snart ville være prydede med nydelige Landhuse. Faa Stæder i Verden ere beqvemmere dertil end Qvebek og Montreal. Den sidste er den Punkt, som forbinder Oceanet, følgeligen hele den øvrige Verden med de Lande, der ligge ved Nordamericas store Søer og Floder, der have deres Mundinger i samme Førend 1640, da man begyndte at anlægge Staden, var her en indiansk Landsby. Skibe paa 600 Tønders Last, kunne, som man paastaaer, løbe lige ind i Staden, uagtet det ikke pleier at skee uden med Skibe paa 160. Der gives faa Stæder i Verden af Montreals Størrelse og Vigtighed, hvor man, over 580 Mile borte fra 9 ceanet, kan seile saa lige did. Montreal er aabenbar een af de tre store Canaler, igjennem hvilke Nordamericas Handel vil tage sit Løb Nyyork og Nyorleans ere de to andre. J Aaret 1815 anslog Oberst Bonchette Montreals Befolk ning til 15000, nu antages den for 20 til 25000. Man finder her gode og skjønne offentlige Anstalter fra de Franskes Tid af, ja endog Nonneklostere og en Hotel Dieu, der ligeledes bestyres af Nonner. Blandt de offentlige Bygninger udmærke Domhuset, Fængslet, de to Cathedralkirker, en engelsk og catholsk sig. Lord Nelsons Mindemærke findes paa eet af de fornemste Torve. Lordens Statue staaer paa en omtrent 40 Fod høi Støtte af graa Sandsteen, og paa de fire Sider af den meget store Søile stok er en billedlig Fremstilling i ophøjet Arbeid af hans navnkundigste Handlinger, og en passende Jndskrift, der indeholder den sidste befaling, han gav sine Tropper førend Slaget ved Trafalgar: Engelland haaber, at Enhver vil gjøre sin Pligt. – J de atlantiske Stæder sees Jndianerne kun sjeldent, og de Faa, som endnu drive omkring der, ere jammerlige og forknyttede Levninger af en fordum kraftig Menneskeart, forstyrrede og svækkede ved Drikfældighed, ved Fattigdom, i yderste Smudsighed, ved Undertrykkelse nedsjunkne i fæisk Dumhed. J Skovene, længer mod Norden og Vesten, leve vel endnu Nogle, ligesom og i Canada og flere Steder endnu stundom sees Adskillige, der bære Præg af deres Forfædres Heltestorhed og Characteerstyrke. - Catholicismen er i Canada i fuld Flor, og Orthodoxien saa stærk, at Geistligheden forbyder Folket at besøge Skuespillet, hvor man sjeldent seer en Catholik. Almuen er ogsaa her meget ubekiendt med Bibelen. Nitiendedele af Canadas Befolkning er catholsk, og ved hver Landsby sees paa en Høi et overordentlig stort Kors af Træ, paa hvilket hyppigen er henlagt en Tornekrone. Men de protestantiske Jndbyggere i Canada rose meget den catholske Geistlighed, som i Almindelighed har en velgjørende Jndflydelse paa Folket. Den catholske Kirke er meget rig, den har 8 pCt. Jndkomster af alle de Grundeiendomme, der paa Øen Montreal sælges, og som ere 30 Mile lang og 10 1/2 brede. Men denne uhyre Afgivt inddrives dog ikke med nogen Strænghed, og de Geistlige lade sig som oftest nøie med 5 pC., og stundom bliver den ganske eftergivet. Mærkværdigt er det, at Engellændernes Tolerance mod Catholikerne er langt større i Canada end i Engelland og Jrland. J Canada synes den catholske Kirke endnu stedse den herskende, og den protestantisk biskoppelige den taalte. Den nuværende Taler i Underhuset i Nedre-Canada er en Catholik. - Det franske Sprog er det, der i Stæderne tales meest, og paa Landet almindeligen. Overalt hører man næsten intet uden Fransk. Men det er ogsaa meget naturligt, naar man betænker, at af en Befolkning af 385,000 i Nedre Canada 276000 ere Franske. Landet er derfor endnu stedse fransk, uagtet det allerede for 50 Aar siden er kommet under fremmed Herredømme.