JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-14
Sverrig tager ingen Deel i Overeenskomsten angaaende de fremmede Tropper, som for nærværende Tid staae i Hannover, thi den Svenske Armee staaer umiddelbar under sin Souverains Befalling. Forsten af Turn og Toris, som nu er paa Veie at miste sit Generalpostmesterembede i Bayern og flere Tydske Stater, har egentlig faaet dette Embede 1518. Den nuværende Første er en Svoger til den Danske Minister, Geheimeraad Ahlefeldt, og er en meget rig Herre. Han har egentlig forpagtet hele Postvæsenet i det hele Tydske Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-14
Bornholmsk Cement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-14
En af de Naturfrembringelser, som fortjente at komme mere i Brug hos os end hidtil har været Tilfældet, er den Bornholmske Cementssteen. Uagtet Thura allerede sagde, at den er 10 PC. bedre end den Hollandske, og uagtet den i ældre Tider har været brugt paa Bornholm, hvor den i en dertil indrettet Ovn brændtes og anvendtes til Hammershuus Slots steenhaarde Mure, saa har man hidtil dog ikke ændset den. Den findes egentligen i det søndre Herred paa Bornholm, i Aakirke Sogn, tildeels paa Kongens Udmark, en god Fjerdingvei fra Søen, i og tæt ved den saakaldte Limensgade, paa hvilket sidste Sted Cementssteens=Bruddene have været i ældre Tider, og Levningerne af en Ovn endnu for nogle Aar siden var at see. Bruddene findes i en Omkreds af omtrent 6-800 Fod i Længde og Bredde. - Ementen forberedes til Brugen, ved Brændning, Stødning og Sigtning, og bliver da ligesom det saakaldte Hollandske Tement, blandet med lige Deele eller noget mindre frisk brændt Kalk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-14
Af de Forsøg, som afdøde Brandmajor Brandemann, havde anstillet dermed, paa Hr. Assessor Hofgaards Forlangende, sees, at det holdes for at være meget bedre end det Hollandske. Admiralitets=Collegiet har allerede for en Tid siden overdraget Hr. Capt. Høier og Hr. Prof. Manthei at anstille Forsøg dermed, og især med Hensyn til dens Duelighed til Søbatteriernes Beklædning. Man venter med Længsel at see Resultaterne af deres Undersøgelser offentlig bekjendtgjort. Denne Lement kunde iøvrigt anvendes med Nytte ved Dæmningers Anlæg, Batteriers Beklædning, Broers Bygning, Slusers og Dokkers Anlæg, ved Vandledningers, Canalers Hospitalers, Fængslers, Kielderes og underjordiske Hvælvingers Bygning, til Bassins, flade Tages Beklædning, store vandtætte Kar a. - Medens man hidtil, med store Bekostninger forgjeves har søgt Sølv i Kongsberg, havde det maaskee været langt hensigtsmæssigere, at anvende denne Menneskekraft og disse Summer paa at nytte Bornholms hidtil aldeles nændsede Cementsteenbrud. Naar Cement ved Omsætning kan forvandles til Guld, saa ere Cementssteenbrud jo ligesaa godt som Guldgruber. Men vi have saa mange Guldgruber der blive ubenyttede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-14
Paa Hr. Jørgen Landts Liigsteen, forrige Sognepræst for Olskier og Allinge Menigheder, paa Bornholm, læstes af en Reisende 1805 med dyb Følelse af Veemod, Venskab og Sandhed følgende Gravskrivt: Her blev nedlagt Retfærdigheds og Ordens strenge lagttager, Sand Christendoms oplyste Lærer, De Trængendes Tolsmaner, De Lidendes Husvaler, Menneskehedens Ven. REMEND. Föd. 1752.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-14
Død 1804. Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-14
Mandagen d. 20 Januarii opføres: Fra Vertshuus til Vertshuus. - Tirsd. d. 21. Dyveke. Torsd. d. 23: Jda. - Fred. d. 24. Domherren, i Milano. - Løverd. d. 25, Erindringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Løverdagen den 18 Januarii, 1806. Marmorkirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
J den Tidsalder, hvor den gode Smag i Bygningskonsten begyndte at rodfæstes i Dannemark, havde man den Jdee, at Kongestaden burde prydes med en Marmorkirke, der skulde være en Efterligning af St. Pederskirke i Rom. Uagtet man meget vel indsaae, at denne Bygning ikke kunde blive andet end et svagt Skyggebillede af hiin berømte Kirke, hiin Colosse, som evig vil vanære Leo den Tiendes Minde *), skulde den dog bringes til Virkelighed Man begyndte paa Bygningen, og brugte dertil det Marmor, som Norge er saa rigelig forsynet med, uden at nogen i vore Dage benytter sig deraf. Men nu staaer den begyndte Bygning, ikke som en sorgelig Levning af fordums Vælde, men som *) Det var ham, der, for at fuldende denne Kirkes Bygning, lod overalt i Europa præke Aflad, og beskjæmmede derved Fornuften og Menneskeheden. Hver Steen i St. Peders Kirke er vædet med Uskyldiges Blod og Taarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
en nedværdigende Erindring om et i Fødselen, qvalt Foretagende. Dersom denne Kirke havde været en Levning fra Oldtiden, dersom man kunde sige for adskillige Aarhundreder siden var den en glimrende Bygning, men Tidens Tand har forandret den til Ruiner, saa vilde man kunne trøstet sig med den Tanke, at den dog engang havde været til, og at intet i Verden kan vare evig. Men nu - nu føler man et Slags Harme over, at endog den menneskelige Afmagt saaledes skal foreviges i Marmor. Vi see her et umodent Foster, der døde førend det fødtes. Hver Gang jeg gaaer forbi hine halvfærdige Piller, der ere bedækkede med Mos, hine fuldendte Marmormure, som ere gjennem trængte af Salpeter, saa seer jeg en forknyttet Dverg, hvis Pande er fuld af Rynker, skjønt dens Lemmer ere spæde som et Barns Pladsen, hvorpaa denne ufuldendte Kirke staaer, benyttes nu af Steenhuggere. Den som ikke er bedre underrettet, troer, at de arbeide paa Kirkens Opbragelse, men at saaledes have de allerede arbeidet her i hele Decennier, og den begyndte Bygning er og bliver evig den samme. De tilhugge alle muelige Slags Stene, lige fra dem, der skulle bedække de Dødes mørke Grave, indtil dem, der skulle pryde de Levendes stolte Borge, kun ikke dem, som høre til Marmorkirken. Hvorfor nedriver man ikke dette ydmyggende Vidnesbyrd om et Foretagende, hvis Fødsel var Død, Gud trænger ikke til Marmorbygninger. Under hans hvælvede Himmel findes der Templer, overalt. Han bønhører jo ligesaa godt den Vilde, der tilheder ham under et skyggefulde Træ, som den andægtigste Europæer, der anraaber ham i den meest glimrende Kirke. Konstkamrer, (Fortsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Det vigtigste og mærkværdigste Stykke, som dette Konstkammer har besiddet og nogensinde vil komme til at besidde – er tilintetgjort, ikke ved en Jldebrand eller nogen ulykkelig Nacorbegivenhed, men ved et Menneskes Hænder, Efterverdenen vil aldrig kunne tilgive det atten de Aarhundrede, at det ikke har kunnet gjemme, hvad saa mange af dets Forgængere have gjent som en Helligdom, at det den Gang har været saa slet bestilt med Laasene i Kjøbenhavn, at endog sex Døre ikke have kunnet holde en Lyst 4de, og endelig, at det har frem Fragt et Menneske, der, uden egentlig Trang kunde berøve en Nation den største Sjeldenhed, den eiede. De stiaalne Guldhorn ere alt for bekjendte til, at de behøve her nogen Omtale. Som Antiquiteter havde de et nerstatteligt Værd. Man foreviser nu endeel af de Ruppier, som de tildeels ere blevne forvandlede til, og adskillige Klumper af det Guld, som de engang bestode af. Men hvorfor vil man paa denne Maade erindre og om noget, som man hellere burde hielpe os at glemme: Ogsaa den Blæresteen, der dræbte den ulykkelige og evig beklagelsesværdige Griffenfeldt, gjemmes her. Man kunde billigen spørge, er det for Sjeldenhedens Skyld, Sjelden er den ikke, thi her findes endnu en saadan Steen, som veier 25 Lod. Altsaa kun fordi den har tilhørt den mærkværdige Griffenfeldt, Men hvorfor skal Sjelen her atter stemmes til saa sørgelige Følelser, Er da den Tanke, at denne store – næsten havde jeg sagt største - Mand, Dannemark har eiet, – levede 16 Aar paa Munk holms Fæstning, levede der saa længe, indtil han endog havde tabt den heftigste af alle Folelser - Følelsen for Friheden, skal man endog her mindes om hans physiske Lidelser, – Saadanne Forestillinger gjorde jeg mig, da man viste mig denne Blæresteen. Mange andre Mennester ere maaskee af modsat Mening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
En gammel Lønnestol, som har tilført Griffenfeldts Formand i Ungade, Ligemand i Fortjenester, og Overmand i ikke at ændse til høilders Ataknemmelighed, gjemmes hersom en Sjeldenhed. Man føler altid noget ganske besynderligt ved Synet af Ting, som have tilhørt store Mænd. J Engelland og Frankrige synes denne Følelse endnu at virke langt stærkere end hos os Nordboere. Rousseaus Paryk blev efter hans Død betalt med en Sum som var større end Honoraret for hans Emil. Jeg stirrede temmelig længe paa Tycho Brahes Stoel, da jeg første Gang saae den paa Konst kamret. Tycho Tycho tænkde jeg veed mig selv hvilken Triumph vilde det ikke være for dig, dersom du nu kunde staae op af Graven, Dine Samtidige satte dig Stolen for Døren; dine Efterlevende gjemme den som en Reliqvie, paa Konstkamret. O, hvor mange af dine Landsmænd vil det maaskee ikke engang gaae saaledes 1 Laurenten, i hans binsæum Regium, taler vidt og bredt om 18 Rotteunger, der ligesom ved Konst ere sammenviklede med Rumperne i hinanden, og ere Samsons Ræve ikke ulige. Han har endog gjort sig den Uleilighed, at lade den stikke i Kobber. Disse Rotteringer gjemmes her vel endnu, men ere saa fortørrede, at de ikke mere ligne Rotter, mindre Samsons Ræve. Udegribeligt er det, hvorfor man ikke slænger saadanne unyttige Ting bort; men for Ubegribeligheden er her overalt en grændseløs Tumleplads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Mange Ting gjemmes her, som just ikke have noget egentligt Konstværd, men som imidlertid dog udrage til at give os et Begreb om Tidsalderens Sæder. Saaledes gjemmes her en Skildpadde, som blev bragt hertil med eet af det Asiatiske Compagnies Skibe i Aaret 1670. J hine Dage var en saadan Gjest en saa stor Sieldenhed i Kjøbenhavn, at den daværende Konstforvalter Grotschilling, paatog sig dens Opdragelse. Den levede hos ham i 36 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
J vore Dag kan et saadant Dyr ikke naae saa høi en Alder hos os. Aldrig saasnart er det kommen til Byen, førend det offres paa Fraadseriets Alter. Jkke uden med et rort Hierte seer man Skelettet af Christian den Fjerdes Hund, som kaldtes Tyrk. Den pleiede at holde Vagt i Kongens Sovecabinet, og har været saa aarvaagen paa sin Post, at den erkjendtlige Christian til evig Erindring har ladet dens Billede indvirke i Tapetserierne paa Frederiksborg, med Underskrive; den velagte og dydige Tyrk! Skelettet i og for sig er aldeles ikke mærkværdigt, og den blotte Naturkyndige kan det ikke interessere. Men Menneskegrandskeren maa føle me ger ved et saadant simpelt Mindemærke om Kongelig Taknemmelighed i en Tidsalder, hvor man endog paaskjønnede og belønnede Umælendes Fortienester,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
J Artiftelel-Kamret findes mange mærkværdige Ting, hvoraf en stor Deel ere mesterligen udskaarne i Træ, Elphenbeen, Guld a Den bekjendte Rasmus Berg har især beriget Samlingen med adskillige i Elphendeen udFaarne Stykker, som ere fortræffelige. Men Kronen for dem alle er et lidet Altar, udskaaret i Træ af den berømte Albert Durer, som levede i det 15de Aarhundrede. - Det er et Mesterstykke, som Dannemark neppe eier Mage til Hver Figur er af den skjønneste Tegning, og saa konstig udskaaren, at det næsten er ubegribeligt, hvorledes Menneskehænder kunde frembringe er paa engang saa lidet og saa stort Værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Af vidunderlige Ting findes i dette Værelse et Skab, der er indlagt med Elphenbeen og adskillige Slags rart Træ, som, efter Jnscriptionen, skal være forfærdiget i Aaret 1673. af en stakblind Snedker, ved Navn Bielefeldfra Oldenborg, der, uagtet han fra sit tiende Aar havde været blind, skal have kunnet føl med sine Fingre, af hvad Slags Couleur det Træ var, han havde i Arbeide. Man kan ikke negte, at der skal en jernstærk Tro til at faae sligt i sit Hoved. En stokblind Snedker, som har forfærdiget et konstigt Skab og som har kunnet føle Farverne - det falder i det mindste noget underligt. Jmidlertid gives der, som Shakesspear siger, saa mange Ting imellem Himmel og Jord, som vor Philosopie ikke drømmer noget om, og man bør være forsigtig i sine Domme om Ting af den Natur. Jöllner fortæller i hans wochentliche Nachrichten en lignende sorte om en Svensk Bonde, der, uagtet han var blind, kunde spille Kort, og med Fingrene føle Couleurerne. Men uden aldeles at negte Mueligheden heraf, kan man dog antage, at saa harne Blinde maae have kunnet skimte noget Det er desuden ikke let at overbevise saadanne Folk om, at de ikke have kunnet see, og naar man skulde have fuldkommen Vished om Sagen, maatte de bestandig have arbeidet i uvillige Mænds Overværelse, som kunde have vidnet om, at de ikke, som saa mange Mennesker, saae med Andres Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Her forevises en Altertavle af Elphenbeen, som Paven forærede Kong Christian den Første i Aaret 1474, da han var i Rom. Den er et Altare portatile, og gjemmes i en Æske, paa hvis Laag staaer, Denne Alter=Taffe havser Pafven foræret Salig og høiloslige Jhukommelse Konning Christiern den Første Aar, 1474, der hans Kongel. Majest. foer til Rom at besøge St. Povfels og Peders kircker, som var i Brug i de Dage. Den forestiller paa i Afdelinger Christi og de Romerske Kirkes Helgenes Historie, og den Norske Konge, St. Olufs Mirakler. Naar man fraregner dens Ælde, saa er den fra Konstens Side uden Værdie, men man seer heraf, hvorledes Paverne, der ved alle Leiligheder malkede Nordens Konger, forstode at knibe Muskaten, naar de selv skulde aflægge Prøver paa deres Gavmildhed. J vore Dage vilde man tage i Betænkning, at forære en fornem Mands Barn, mindre en Konge, et saadant Snurrepiberie. Men saaledes have Tiderne forandret sig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
De i Vox pousserede Billeder af Konge tige Personer, der gjemmes her som Rariteter, ere, for at sige Alt med et Ord, sammerlige Tiden har aldeles blegnet deres Farve, og indtørret Voxet. De ligne nu sande Carricaturer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Ludvig den 14de af Frankrige spiller her i egentlig Forstand en jammerlig Figur. De Klæder, som disse Voxbilleder have paa, ere faldne sammen i Laser, og den mægtige Maria Theresig er klædt som en sand Tiggerske. De nægte Guldgalvner have tabt deres falske Glands, og det røde Kobber stikker alt tydelig frem. Det vilde være det rigtigste, at disse Billeder skaffes des af Veien; de prostituere baade deres Opgitaler og Konstkamret i lige for Grad. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Indenlandske Efterretninger. Kammerherre Winterfeldt har nu meddeelt en Efterretning om Tilstanden af Cassen til Huses, Opbyggelse for trængende Familier. Med Glæde seer man deraf, at ædelmodige Medborgere have bidraget til denne skjønne Plans Udførelse, deels i rede Penge, deels ved rentefrie Laan, 4858 Rdlr. Huset, hvis gode Indretning man fornemmelig har Hr. Major Hallander at takke for, har været beboet, siden Michelsdag Flyttetid. Det har 24 Skorstene, 90 Døre, foruden Gadedøren, Gaard dør og Loftsluger, 80 hele Fag Vinduer, 16 halve Fag og 24 Afdelinger paa Loftet. Den værdige Olding, som er Jndretningens Stifter, har erhvervet sig Nutidens og Eftertidens Erkjendtlighed, ved at anvende sin Alders Vinter til at formilde trængende Medborgeres og Medborgerinders Kaar, og det vilde være høiligen at ønske, at mange maatte følge hans rosværdige Exempel. Det overhaandtagende Høkersystem, de daglig stigende Priser paa Livets første Fornødenheder gjøre ædelmodige Menneskers Bistand saa meget nødvendigere i vore Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Alle de, der i Aaret 1792 have hørt FruKuntzen paa det Tydske Theater i Hamborg, hvor hun den Gang, under Navn af Jomfru Suecarini, var ansat som Sangerinde, rose meget hendes Sang, især i Overgerne Oberon, Don Juan &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Efter Hamborg Corresp. gaaer den Danske Minister Grev v. Wedal-Jarlsberg i samme Qvalitet til Wien, og til hans Efterfølger ved det Engelske Hof er Baron Selby udnævnt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Det forrige Laurvigske Palais i Amaliegaden blev i Aaret 1783 solgt til Deconinck & Reiersen, for 46,000 Rdlr. Efter Kjøbecontractens 4de Post betales blandt andre Onera, ogsaa aarligen af Kjøberen 20 Rdlr. til Frue Kirke, hvilke, efter Galdenløves Disposition og Universitetets Forskrivelse, af 2 Febr. 1700 anvendes til at vedligeholde det prægtige Gyldenløwske Gravmæle i ovennævnte Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Det er formodentlig den eneste Bygning i Kjøbenhavn, hvorpaa der hæfter en Afgivt af den Natur. J de Exempler paa Asiatiske Actiers Priser, i den senere Tid, som findes i sidste Rumer, er der indløben et Par forvildende Trykseil. Siden Augustii Maaned f. A. ere de ikke stegne 25, men 52 Rdlr., hvilket sees af følgende Beregning: D. 23 Aug. f. A. blev solgt. ved Auction paa Børsen en 656 Rdlr. Asiat. Actie for Hertil kommer 3 PC. i Auctionsomkostninger, som Kjøberen maa erlægge 886 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Udbyttet for f. A., som Kjøberen hævede ult. Nov. 641 Rdlr. Den kostede at faa Kjøberen Den 10 Jan. d. A. blev der paa Børsen solgt to Asiat. Actier, den første for 653 873 Rdr. Rdlr. og den sidste for Auctionsomkostningerne 600 Rdlr. 24. Fr. Maar muur fradrager Ere de stegne 5 Rdlr. 21 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Den 27de f. M. høitideligholdt Hr. Thomas Gamborg i Eidsvold, som nu er henved 84 Aar. gammel, og hans Hustrue, der kun er 7 Aar yngre deres Guldbryllup. Af deres 12 Børn leve endnu 9, af disse vare 8, og af deres 12 Børnebørn 7 tilstede ved Festen. Sognepræsten, Hr. Prof. Leganger, holdt ved denne Leilighed en passende Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Det Rybergske Huus i Kjøbenhavn har nyelig faaet en compendens Saaemachine fra Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
For at svare Rum og Tømmer har man i Frankrige allerede for 100 Aar siden opfundet den Methode, at bygge Lader ved at slaae Buer sammen af to eller flere Stumper Bræder, paa 5 a 6 Fods Længde, og at stille dem overende paa et Fodstykke. De holdes sammen ved paaslagne Lægter og tækkes siden med Rør, Straa eller Tagsteen. Et saadant Huus har da hverken Stolper eller Bjælker; det er lutter krumlinede Sperrer, staaende paa Jorden. - J Kjøbenhavn har man alle rede adskillige saadanne Buehuse paa Holmen, i Nyboder og paa Bryggeriet uden for Østerport, Paa Landet veed man kun et Exempel, nemlig en Lade, som Hr. Major Neergaard har bygt i Aar paa Mehrløse. Den er 40 Alen lang og 20 Alen bred, og Buerne staae paa en grundmuret Fod. Dog har Hr. Majoren, deels for Synets Skyld, deels maaskee af et Slags Mistillid til denne Bygningsmaade, givet dette Huus ordentlige Vægge og Egebindingsværk. Han har ogsaa paa Skjoldnæsholm sat et saadant Buetag paa en grundmuret Stald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Udenlandske Efterretninger. Revisorerne i den Svenske Banque og Rigsgjeldscomptoiret have i deres sidste Regnskab godtgjort, at den udenlandske og indenlandske Rigsgjeld er i forrige Aar bleven formindsket 630, 919 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Det Engelske Admiralitet havde bevilget de Svenske Coffardieskibe, der afseilede henimod Enden af f. A., en Convoy fra Yarmouth til Gothenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Det har tillige lovet alle de Svenske Skibe, der seile til Spanien, Portugal og andre Egne, al muelig Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Det lader nu som Sverrig for det første ikke vil aabne Feldttoget. Dette slutter man blandt andet deraf, at den Svenske General, Grev Horn, som nylig er kommen fra Lüneborg til Hamborg, begiver sig derfra til Sverrig, og at den Svenske Brigadechef, Grev Mørner, er indtruffen Hamborg, Tre Dage efter den Presborgske Freds Undertegnelse af den Tydske Keiser skulde de Franske forlade Wien. Fredspuncterne ere i det Hele endnu ikke ganske bekjendte, og alt hvad der siges derom grunder sig kun paa Rygter, Napoleon lader ved sine Jngenieurer optage Tegninger over Valpladsen ved Austerlitz saavelsom over hele Østerrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Adskillige frie Rigsstæder tabe nu Prædicatet fri og Rigs. Erkekantsleren skal have Frankfurt, Bayern Augsburg o. s. v. Prinds Engens Formæling med den ny Bayerske Churprindsesse skal fuldbyrdes i München. De to nye Konger skulle krones i Paris. Det bliver det første Exempel i Historien, at en Keiser og to Konger ere blevne kronede i een Stad i et Tidsrum af omtrent et Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
J Neapolis oprettes nu tre Leire, og det lader som man for Alvor vil modsætte sig Frankrige. Men Recruterne løbe deres Vei og tye til Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Den Bayerske Armee skal forstærkes til 80,000 Mand. Til at transportere de i Østerrige erobrede Kanoner have de Franske reqvireret 800 Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Fra d. 30 Dec. f. A. til i Januarii d. A. har den Franske Regjering ladet sælge i Salsburg 40,000 Centner Salt, Bly, Svovel, Vitriol, Jern, Messing i, som Østerrigsk Eiendom mod contant Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Marchal Massena har forordnet, at hver Provinds skal betale 2000 Franker til Divisionsgeneralernes og 1000 til Brigadegeneralernes Taffel udgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Den Würtembergske Kongeværdighed bliver ikkun arvelig for Kongens to Sønner, ikke for hans fem Brødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Würtemberg er nu ikke allene det yngste, men ogsaa, næst Sardinien, det mindste Kongerige i Enropa. Det indbefatter i det Høieste kun 850,000 Jndbyggere. - Bayern er derimod langt anseeligere; det tæller henved 2 1/2 Mill. Jndb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
J Paris gjøres nu de meest glimrende Anstalter til Napoleons høitidelige Indtog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Neapel skal nu tvinges til at spærre sine Havne for Engellænderne,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Preussen gjør nu et Laan paa 2 Millioner Rhinlandske Gylden, for at bestride de nuværende store Krigsudgivter. Af Capitalen svares 4 PC. Rente, den tilbagebetales inden 10 Aar, og Domainindkomsterne af Førstendommerne Bayreuth og Anspach gives til Underpant. - Ministeren Haugewitz reiser til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Førend Napoleon afreiste fra Schönbrun udstædte han d. 27 Dec. en Proclamation, hvori han tilkjendegiver sine Soldater, at Freden imellem ham og Keiser Franz er sluttet, og formaner dem til Krigstugt. Denne Proclamation, udmærket sig ved følgende Tirader. Jeg reiser, for at begive mig til min Hovedstad. Jeg har tilstaaet dem, der have meest udmærket sig, Befordringer og Belønninger. – – J har seet at eders Keiser har deelt alle Farer og Møisommeligheder med eder. J skulle ogsaa see ham omgiven af den Storhed og Glands, som tilkommer Souverainen over det første Folk i Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
J de første Dage af Maimaaned vil jeg give en stor Fest i Paris. J skulleovervære den, og vi faae da at see, hvorvort Fædrenelands Lykke og vor Hæders Jnteresse fører os hen.