Københavns Adresseavis, 1783-01-27
Fra 1ste Januarii 1784 maae og al Brug ophøre af Plumager og alle fremmede Kniplinger, ligesaa og alle saa kaldte Points. Men lader nogen af Stene, som falder i de kongelige Lande, noget forarbeyde, skal det med Attest bevises, at det her er gjort af Landets egne Stene. 5) Al ægte Forgyldning eller Forsølvning, saavel paa Vogne, som paa Meubler og i Husene, maae fra denne Forordnings Publication ey mere giøres, eller af nogen bestilles. 6) Alle Knapper til Mandfolk Klæder, de befalede Anniformer allene undtagne, skal være enten af Tøyet, eller og her gjorte Silke= og Kammeelhaars=Knapper. De gemeene Bondeknapper maae allene beholdes. 7) Det tillades Mandfolk at bære til 1ste Januarii. 1786 hvad Klæder af Silke og Fløyel de nu kan have, for saavidt som foregaaende 4de Post det ikke indskrænker, men det skal fra bemeldte Dag af være Mandfolk forbudet at bære, og fra denne Forordnings Publication at lade giøre Kioler eller Overkioler af Silke eller Fløyel; dog tillades, at bære indenlandsk gjorte Silke=Underklæder og Strømper, ligesom og Under foeder af Silke, men Fløyel skal aldeles herefter være Mandfolk forbudet. Saa maae og alle Silketørklæder, som ikke kan toes, ey meere bæres Men ligesom dette Forbud ey angaaer Manschiester og andre Bomuldstøyer, saa strækker det sig ey heller til de saa kaldte halv Silke= og Linnede, og halv Silke= og Bomulds=, samt halv Silke= og Uld=, og halv Silke= og Floret Tøyer, hvilket alt, naar det beviisligen her er gjort, maae, som tilforn, være tilladt at bæres. 8) Fra 1ste Januarii 1786 bortfalder gandske al Brug af Pelsværk til Border og Statsklæder. Derimod til Overkioler og for Varme bruges derefter allene indenlandsk Pelsværk, og af fremmed allene det saa kaldte Graaværk. 9) Tienere maae fra 1ste Januarii 1786 af Silke intet hæve uden Haarpringe, Pidske, Halsbaand og Strømper. Tienestepiger fra samme Tid heller ikke af Silke, undtagen Kaaber og en sort Stikekjole. 10) Fra 1ste Januarii 1786 maae paa Fruentimmerklæder ikke bæres andre Garniturer end af Tøyet, eller naar de ikke ere beraf, da ey til høyere Priis end 16 Rdlr., ligesom og fra 1 Februarii 1783 alle Garneringer, der af nye giøres, skal være efter hvad derom her er fastsat. Alle Jtalienske og andre Blomster, saavidt de ey her ere gjorte, skal fra 1 Januarii 1786. være forbudet at børes, ligesom ingen nye fra nu af maae indføres, og ey heller fra nu af Folio paa nye Klæder, som bestilles, eller paa nogen anden Maade at bæres, herefter vorde anvendt. 11) Tienestepiger maae ikke bære paa Hovedet Sætter, som have kostet meere end 1 Rdlr. til 9 Mk., deres Bryllupsdag undtagen, og heller ikke have Øren Ringe. 12) Enhver Tiener, som overbevises om, at lads sig af en Friseur frisere, skal i Mulct for hver Gang betale 4 Rdlr. 13) Alle Stuebetræk af Silketøyer, ligesom og alle Vindues=Gardiner af Silke, forbydes herefter at lade giøre. 14) Hs. M. igientager de allerede gjorte Forbud, og forbyder følgende Poster i de kongelige Lande at indføres: a) Alle Meubler, hvorunder ogsaa alle Gulv=Dækkener henhøre. b) Vogne af alle Arter og Heste Geschirrer. c) Fuldfærdiggjorte smaae og store Uhrer. d) Fremmed Glas, Porcelain og Fajance, hvorfra Speyle indtil videre undtages; dog forbeholdes det Ostindiske Compagnie ligesom og Canal=Compagniet de dem octroyerede Rettigheder, ligesom under dette Forbud ey heller forstaaes det, som Reisende enten til personlig Brug medbringe eller som virkelig FlytteGods lade indføre. 15) Saavel for at indskrænke Overdaadighed, som for at lette Undersaatternes Udgifter, vil H. M. endvidere allernaadigst byde og befale følgende: a) Til Middag maae ingen ved Giæstebuder give meere end 8 Retter, smaa og store Fade iberegnede, og dertil, foruden Salatter og hvad dertil regnes af indenlandsk, høist 4 Sorter Desert=Sager, foruden her voxne Frugter, saa at alle fremmede Confecturer saavel vaade som tørre bortfalde. b) Til Aften maae ingen give meere end 6 Retter, smaae og store Fade iberegnede, og foruden Salater høist to Sorter Desert Sager med her voxne Frugter. c) Til Bordet og ellers maae ei gives ved Giæstebudde, andre end den egentligen saa kaldte hvide fransk Viin og fransk Rød=Viin, samt Malaga og Madera Viin, hvorimod andre fiine Viine og Liqueurer, samt gammel fransk Viin og fremmed Øl forbydes; men Punch kan gives. d) Til Bryllupper og lige Høitideligheder maae gives to Fade og to Sorter Desert=Sager mere, end ved sædvanlige Giæstebudde. Endelig maae fra 1 October 1783 ingen fremmede Madvahre og ingen fremmede tillavede Spiser, hvortil her i Landet Hoved=Ingredientserne haves, enten gives ved Giæstebudde, eller falholdes, og til den Ende averteres i Aviserne. Dog, da ikke herunder forstaaes fremmede til Mad fornødne og brugelige Ingredientser, skal ved en Placat, som Oeconomie= og CommerceCollegium haver at bekiendtgiøre, nærmere bestemmes, hvad som skal agtes at være forbudet. Saa maae og herefter allene de Vine, som i den foregaaende Artikel tillades, i Viin og Værtshuuse fra 1 Januarii 1784. skiænkes og falholdes, ligesom og i Aviserne averteres. Det samme gielder og fremmede Øl=Sorter, og fremmede her indførte tillavede Liqueurer, hvilke hverken maae skiænkes, falholdes eller i Aviserne averteres fra 1 October 1783.