Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-11-12
De engelske Efterretninger vedblive endnu at opremse nye Ordres til Skibes Udrustning og Kompagniers Forøgelse, Depeschers Afsendelse og flere slige krigsbebudende Ting. Jmidlertid vilde det være ligesaa unyttigt som og verflødigt deraf at uddrage Gisninger, om disse Foranstaltninger virkelig ville drage Krig efter sig, eller om de blot skee af Pralerie og for at sætte Franzoserne Blaar i Øinene. Maaskee vil man faae nogen nærmere Oplysning desangaaende af Kongens Tale ved Parlamentets Aabning den 16 d., saavelsom af Ministrenes Erklæring i begge Huses Debatter. De engelske Regieringsblade, der langt fra ikke ere saa krigeriske som Oppositionsbladene paa staae, at de engelske Ministre vel ere paa deres Vagt imod Frankerig, men at de nærværende Rustninger ikke just saa lige sigte til Krig. Under alle disse Omstændigheder, er dog nu endelig den franske Ambassadeur GeneraAndredssy, virkelig afreist fra Paris den 30 f. M., til London. Efterretningen om denne Afreise kom noget pebret til London, nemlig tilligemed en heftig Artikkel i Moniteuren, der paa nye drager til Felts imod endeel af de engelske Journalister, som den kalder, Partiskrivere, rasende Libellister Urolighedsstiftere og s.v. og siger derhos, at enhver Linie, som de trykte, er en Blodlinie. Den paastaaer tillige, at det ikke vedkommer Engelland, hvad der gaaer for sig i de Lande, hvis politiske Existents det endnu ikke har vedkiendt, hvilket er Tilfældet med den helvetiske, italienske og liguriske Republik samt Kongen af Etrurien, uagtet den franske Regiering, i et heelt Aar har anholdt om denne Vedkiendelse - Der næst igiendriver Moniteuren de engelske Blade, der fremkalde østerrigske og russiske Tropper som Allierede, og anfører derved, hvad den østerrigske Minister Kannitz i Midten af forrige Aarhundrede sagde til en preussisk Minister, der havde Afskedsandients: Kongen, Deres Herre, vil engang komme til at erfare hvor trykkende en Alliance er med Engelland. Dernæst forsikkrer den, at Frankerig og Rusland nok skulde holde de urolige Hoveder, hvis stormende Politik besieles af de engelske Blade, i Tømme, om endog Libellerne ved deres Jndflydelse kunde bringe det saavidt, at det vise Ministerium, som nu regieren Storbrittannien, skulde blive afløst af et Andet. Hernæst vises, at Alliancen med Engelland har været Skyld i at Kongen af Neapel og Kurfyrsten af Bayern 2 Gange have seet deres Hovedstæder og Grændser i Franzosernes Magt at Kongen af Sardinien har ophørt at regiere i Savoven- og Piemont; at Huset Oranien har mistet Statholderskabet; at Portugal har seet sine Grændser bedækket med Tropper og at Oligarkiets Jndflydelse er forsvunden af Bern og Genun. Til Slutning forsikres, at Frankerig, uagtet al Jalusie og Misundelse, dog stedse forbliver i den Stilling, som Athenienserne have givet Minerva, nemlig med Hielmen paa Hovedet og Lanzen ved Siden. Man faaer, hedder det, aldrig Noget af det franske Folk ved Trudsler. Frygt formaaer Jntet over de Braves Hierter. - Denne Artikel i Moniteuren har gjort stor Sensation i London, hvor man troer Borger Hauterive at være Forfatter dertil. De engelske Oppositionsblade have ogsaa allerede begyndt deres Modsætninger og sige iblant andet, at Andressy kommer til Engelland i Minerva Stilling, med Hielmen paa Hovedet og Langen ved Siden, for at faae Engelland til at lukke Øinene for Alt hvad der foregaaer paa det faste Land.