Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-01-22
De Deputeredes Møder den 8 og 9 dennes vare særdeles mærkværdige, ikke saa meget med Hensyn til Gienstanden, for Forhandlingerne, der angik det Forslag strax at optage sexTolvtedele af Skatterne for indeværende Aar og provisorisk aabne Ministrene en Kredit af 200 Mill., som i Betragtning af den Aand, der ved denne Leilighed udtalte sig hvilken bebuder en ligesaa urolig Saison i dette som forrige Aar. Den som stræng Royalist saa bekjendte General Donnadien var den Første, som modsatte sig Forslaget, og ved denne Leilighed angreb Ministrene i Stormskridt. De Mænd, sagde han, som forhen deelte Meninger og politiske Synspunkter med mig, begynde nu at gaae en ganske modsat Vei, og midt under de Alt rystende Katastropher paa flere Steder i Europa er Man i Frankerig endnu uden nogen fast Plan. Visse Folk ville derfor paa ny paalægge Folket Ledebaand; Selvraadighed og Vilkaarlighed ere alt traadte i Stedet for Retfærdighed, Despotisme og Anarkie i Stedet for den offentlige Frihed. De nye Jndretninger, i Armeen ere aldeles forkastelige og Fremgangsmaaden, mod de paa halv Sold satte Officerer (hvis Tal han anga til henved 1200) skjændig og nederdrægtig. Bureau=Herre, dømmet er den Orm, som søndergnaver Alting i Frankerig. Hidtil have Royalisterne kun høstet Fordærvelse, og deres Lod kunde aldrig blive anderledes, saalænge Man beherskes af nærværende Bastard=System. Seglbevareren, Hr. de Serre er fra en Anklager bleven forvandlet til Anklaget. Fransk Blod er flydt strømmeviis i flere Provindser for AnSlags Skyld, som Ministrene have opspundet. Min Samvittighed forbyder mig at anbetroe slige Mennesker Statens Penge, og de have heller ingen behov, da de ere istand til, at byde den af de Deputerede, som vil sælge sin Ære og Uafhængighed, 100,000 Fr. derfor o. s. v. Nu styrtede Voisin de Gartempe paa Tribunen og raabte, at Man ikke længer burde taale slige Forhaanelser, og Hr. de Serre! opfordrede Generalen til at bevise sine Beskyldninger eller ansees for en Æreskjænder. Han tog derfor igjen Orde og forsikkrede, at der virkelig for faa Dage siden var budet, en Deputeret 100,000 Fr. i Skadesløsholdelse for et Embede, hvortil Folkets almindelige Tiltroe havde udseet ham. Da Man fordrede, at han skulde nævne denne, beraabte har sig paa, at endnu aldrig nogen Løgn var kommet over hans i Læber. En Stemme fra høire Side raabte i det samme, at det var Hr. Paul v. Chateandouble. Derpaa bestees den nye Statsminister, Hr. v. Villele, Talerstolen og sagde, at Ministrene vel vilde vide at forsvare sig, og efter ham B. Constant, som især ivrede mod Censuren og kun vilde bevilge to af de foreslagne sex Tolvtedeele. Hr. Etienne vilde endog paatage sig at bevise, at Ministrene havde lønnet Agenter, som skulde befordre Sammenrottelser, og han saae heller ingen Grund hvorfor de behøvede en saa uhyre Sum. Baron Pasqvier meente, at Ministrene havde ikke nødig at frygte, saalænge Kongen var tilfreds med dem, og Man ikke kunde foreslaae dueligere Personer i deres Sted. Dagen efter fortsattes Debatterne, og for at berolige de ophidsede Gemytter, foreslog Hr. v. Vaublane, at oplæse et Stykke af Sal. Bossuets Prædikener, hvilket han ogsaa under almindelig Latter udførte. Hr. v. Girardin sagde, at han ansaae de Tilstædeværende, som overhovedet alle brave Franskmænd, for Royalister; men, vedblev han, hvad er der blevet af vore Friheder, Fængslerne ere fyldte med Arresterede. Begivenhederne i Neapel 3 og det heeltemodige Spanien omtales med Lunkenhed i vor Blade. Nu raabte flere Stemmer, at han opmuntrede til Oprør. Nei, svarede han, Folk, som forlange igjen at indsættes i deres Rettigheder, kunne ikke kaldes Oprørere, Hine vedbleve: "J er en Oprører, hvortil den høire Side raabte Ja! den venstre Nei. Efter at Man endnu en Tid lang havde kjævledes frem og tilbage, blev Forslaget dog antaget med 268 imod 65 Stemmer. Ogsaa Pairskammerets Møde den 30 f. M. var særdeles stormende; Striden angik fornemlig Garderofficeren Laverderies Udsagn, at en forhenværende Minister, nogle Generaler, Bankører og andre fornemme Personer vare Medskyldige i Sammensværgelsen fra den 19 August f. A. Den 12 Jan. antog Kammeret eenstemmig det ovennævnte Finants-Forslag, som tilstaaer Ministrene 2000 Mill. Frankers, Kredit.