Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-08-20
J Slagelse Avis, hvor Man jevnlig seer Afhandlinger i Brevform, de slesvig-holsteenske Anliggender betræffende, yttres om den i den itzehoer Stænderforsamlings Svar=Adresse til Kongen forekommende Hovedvildfarelse, der indeholdes i følgende Sætning: "Als gleichberechtigter, souverainer Staat mus Holstein den brigen Staaten (!) Ew. konigl. Majestat zur Seite stehen, nicht als abhangige danische Provinz!" bl. A. Følgende: "At den sidste Fordring hverken er Kongens eller Folkets i Danmark, var saare let at godtgjøre for enhver fordomsfri Englænder, Svensker o. s. v.; men at faae Holstenerne til at begribe det, vil medtage Tid, naar Man betænker, at 43 Stemmer have erklæret sig for Jndgivelsen, altsaa ogsaa for, at denne urimelige Frygt var grundet, men kun 2 Stemmer (Advocat Kirch hof og Pastor Maul imod Jndgivelsen. Men hiin Hovedfordring kan da aldrig indrømmes. Jeg spørger: Er Grevskabet Tyrol maaskee en souverain Stat ligeoverfor Østerrig? Er Storhertugdømmet Nederrhin, som det nu hedder, en souverain Stat ligeoverfor Kongeriget Preussen eller for Brandenburg, Er det saakaldte Rhin bayern Andet end en Part, en Landdeel af Kongeriget Bayern, End Pommern og saa mange andre Lande? Ere Finland, Corsica eller Jrland souveraine Stater, der ere gleichberechtigt, med de øvrige russiske, franske eller engelske Stater, Nei, enhver Skoledreng, hvis Hoved ikke er fordreiet af Politiken eller af fanatiske Lærere, vil svare Nei, det bestemteste Rei - og saa skulde just Holsteen gjøre en Undtagelse! Det maatte rigtignok bevises med en ganske egen Nøiagtighed og Udførlighed. Men kunne Schlesien og Pommern og Westphalen og alle hine nyserhvervede Rhinlande bære det udenfor Tydskland liggende Preussens Navn, saa kan vel ogsaa Holsteen, som forenedes med det gamle Danmark flere Aarhundreder førend Nogen tænkte paa det nye Preussen, taale at bære Danmarks Navn; thi fordi Holsteen. kaldes - Hvad det er - en selvstændig Deel af den danske Stat, derfor bliver det ingenlunde til en Provinds af Kongeriget Danmark. Saameget skulde dog de gode Holstenere kunne faae i deres Hoveder. De ville ikke, sige vore Liberale; de have hidtil ikke kunne, siger jeg, Thi Holstenerne er en ganske egen Slags Mennesker, i Grunden ikke Tydskere, men kun fortydskede ved Forholdene, ved Tingenes politiske Vending og - især - ved den ældre kongelige Regjerings Mangel paa Aarvaagenhed. Nu er dette Broderskab opkommet imellem alle Tydskere, Eenheds=Rusen og Flaade=Drømmen og Overstrømnings-Driften, nu bilde de sig ind, at et stort fælles Fædreland raaber til Kamp og Seir, og imedens Lysten til Romertog, Frygten for Tyrkerne, Hadet til alle Vælske og Hævngjerrigheden mod Franskmændene har tabt sig, griber den svulmende Nytid med gridsk Begjærlighed det slesvig-holsteenske Spørgsmaal til at udgyde sin hele Brusen, sin skummende Stortale om Deutschthum og Thatkraft over. Men lader os blot give Tid, lader os holde ud, lad fremfor Alle Christian den Ottende ikke trættes; saa ender det Hele med Haandtryk og Kys og Dusbroderskab. Thi Holstenerne ere brave Karle, og en ædru Tydsker glemmer ikke saa let det gode Hjerte og tro Gemyt, Vorherre begavede ham med. Jfølge Flyst. ventes Jfr. Grahn til Hamborg. De 5 af Østersnede Sogns Beboere, som, foregenmægtigen at have opbrændt en Deel af Sognets Skoler borttagne Bøger, der efter deres Mening indeholdt falsk eller unyttig Lærdom", nylig ved LandsOverretten i Viborg dømtes til hver at bøde 30 Rbd. til Amtets Fattigkasse og at udrede til Østersnede Sogns Skolekasse 73 Rbd. 1 Mk. 12 s. samt Actionens Omkomstninger, have nu, under 6 ds., i Horsens Avis ladet indrykke Følgende: "Eftersom vi Undertegnede fire Gange have lidt Dom, baade af Under- og Overretten, og Overretsdommen er bleven bekjendtgjort i de offentlige Blade, saa ønske vi gjerne at Dhrr. Dommere, eller hvem der have ladet Dommen indføre, tillige vilde lade indføre hvad Lærdoms Grund disse Bøger indeholdt, som vi have brændt, og om de indeholdt den rene prophetiske og apostoliske Børnelærdom efter vores christelige Symbolum og Døbeformular, eller det var ikkun menneskelig Digt og Sammensættelse, som vi maae lide Dom for. J denne Post have vi endnu ikke funden nogen grundig Overbeviisning eller Oplysning fra Domstolene, om disse Bøgers Lærdomsgrund, og dersom vi havde ingen anden Oplysning end den, som vi kunne bekomme af denne Sag, saa vare vi endnu ligesaa blinde og vankundige, som før vi foretoge os dette. Vi have protesteret, at Skolerne ere anordnede for at Børnene skulle oplæres i den rene christelige Børnelærdom, og derpaa have vi endnu ikke bekommet noget Svar, og vi kunne altsaa endnu ikke vide, hvorfor vi skulle lide Dom, og ønske Vedkommendes Oplysning i denne Sag, nemlig om disse Bøgers Reenhed og Forsvar. Vel lyder Dommen for egenmægtigt Foretagende; men vi have ogsaa forespurgt os, hvem der har brugt egenmægtigt Foretagende, enten os eller De, som have taget Sognets Kassepenge at kjøbe slige Fabler og Fortællinger for, og hemmelig indsneget dem i Skolerne uden at spørge Sognets Beboere derom. Vi vare 112 Beboere i Sognet, som ønskede Guds Ords Reenhed i Skolerne, og vi 5 vare i Sogneforstanderskabet, da vi brændte Bøgerne; thi vi ansaae det for Embedspligt at holde Sjæleforgivt af Skolerne; men vi bleve udsatte af Sogneforstanderskabet, fordi vi fordrede det rene Guds Ords sande Lærdom, og ikke dette aleeneste, men Niels Jensen blev ogsaa af samme Aarsag afsat som Sognefoged. Skulde det være Sogneforstanderskabet for nær anrørende at have Guds Ords Elskede til Medhjælpere, mon det derfor ogsaa skulde være Sognefogdens Embede for nært? Paa Ovenanførte ønske vi Modpartens Erklæring; thi Det, vi skrive, skrive vi ikke fordi vi lide Uret, men paa det at vor Jver og Nidkjærhed for Guds Ord, imod Fabler og Fortællinger, kan vorde aabenbar hos Eder for Guds Aasyn."