Berlingske Tidende, 1800-03-21
Tra Trykken er udkommen Den rette Religion efter Fornufi ten, given Menneskene ved guddommelig Anordning for 1300de Aar siden, eller Grundene for Troen paa Jesus, hans Gilddommelighed, hans Forsoning og den HelligAands Virkning til aandelig Fuldkommenhed, tilegnet Sandheds Venner. Selges hos Agent Gyldendal i Klarebodenne No. 9 for 5 Mk. paa Trykp. og 6 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. Man kan ikke gjøre sig rigtigere og nyttigere Begreb om Jesu Religions Lære, eller Evangelium, end ved at ansee dette, som en guddommelig Lyksaligheds Anordning for Menneskeer; thi ligesom Begrebet af jordiske Regenteres Anordning medfører den dobbelte Forpligtelse for Undersaatternes baade at modtage kiende og følge den bekiendtgjorte Anordning, saa og at bevare og bruge den uforandret, og som den er given. Saaledes og til lige Forhold maa Menneskene erkiende deres Forpligtelse imod Jesu Religions Lære eller Evangelium, i det de ansee samme som den alt behærskende Guds Anordning ; ja denne Forpligtelse maa endog i sidste Fald findes langt større end i det første, eftersom guddommelig Viisdom overgaaer den menneskelige, og giver langt mere Vished om Lovgivningens Gavnlighed. Enhver, som høret og saadan Anordning, har derfor høieste Pligt til at underrette sig om dens Virkelighed, modtage, kiende og følge den; ligegyldig Forsømmelse, og modtvillig Foragt kan efter Fornuften ikke andet, end dømmes for langt større Forbrydelse, end naar man paa lige Maade forholder sig imod Menneske Regentens Anordning. Men der er tillige den største Pligt at hædre, bevare og anvende slig Anordning saaledes, som Gud gav den, og paa den Maade, hvorpaa man dog forholder sig imod jordiske Anordninger; enhver vertslig Regent til med rette, at hans Forordninger skal forkyndes læses eller høres i Folket nøiagtigen, ja Ord til andet, saaledes, som de tendgivne fra ham. rede da ikke skyldige til samme forhold imod Evangelierne eller den guddommelige Au ordning ved Jesum. Grundeur for denne Pligt og Nytten de at fremstillede jeg for 7 Aar siden i Striftet: Jesu Christi Evangelium som eneste rette Lærling og Actigions Reget for Christne Jeg sigtede derved deels til et befordre Agtelsen af dette Evangelium som guddommelig, altsaa tilstrækkelige uforræderlig og for alle gieldende Religions Anordning og Veiledning, deels til at indrette Folkete Underviisning saaledes, at alle Lemmer i den christne Stat blive fra tidlig Ungdom førte til at kiende og forstaae denne Anordning, paa det de derefter tunde selv giøre Brug deraf til Erindring, Efterlevelse og Fasthed i deres Troe. Men endskiønt dette Forslag ikke strax blev fremmet til sin Hensigt, saa tabte jeg ikke Ønsket og Haabet derom; jeg kan derfor ikke undlade at bringe det i nye Erindring. ved den beqvemme Leilighed, som nærværende Skrift giver: thi, naar dette har beviist, at Jesu Religions Lære eller Evangelium er en guddommelig Anordning, saa falder den Følge og klarlig i Øinene, at det har fortrinlig Ret til at hædres og anvendes som Anordning. Den Høiestes Anordning fortiener og fordrer den høieste Agtelse og nøiagtigste Anvendelse. Jkkuns denne kan tænkes som meest overeensstemmende med Guds Villie, som meest passende til at virke Menneske=Aandens sande og almindelige Forædlelse, og som den Vei, hvorpaa VerdeusReligion kunde komme til den Reenhed, Fuldkommenhed og Enighed, hvorom Jesus Taler Joh. 4, V. 23. 24 og Joh. 10. V. 16. Jo mere man er overbeviist om Rytten af et Middel, jo alvorligere bruger man det, og jo mere Nytte har man deraf, naar det virkelig er nyttigt. Manglen af denne Overbeviisning er den fornemste Aarsag, hvorfor den uskatteerlige Nytte, som kunne haves af Jesu Religion, er saa liden og siælden. Jntet kan altsaa være vigtigere Formaal for gavnsøgende Flid end saadan Overbeviisning og Udbredelsen deraf. Mere behøver jeg vel ikke at sige for at vente den retsindige Mands billige Dom over Bestræbelsen ved nærværende Skrift. F. L. Bang, Med. Dr. og Prof. Læge ved Frederichs Hospital. Vey Fr. Brummer in der Osterstrate Nr. 34 ist nun wieder zu haben: 1) Tagebuch einer Reise durch die østliche, sud lige und italienische Schweiz. Ausgearbeitet in den Jahren, 1798 und 99 von Friderike Brun, mit 3 Schweizerprospecten, auford Papier 2 Rthlr. 48 s., auf Velinpapier 4 Rdlr. 2) Von Bonstetten nene Schriften mit einem Prospecten von Kronburg, 1 Rthlr. 64 s.