JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-12-10
Messager beretter, at en Dame, der allerede i nogle Minuter havde opholdt sig i Nærheden af theatre francais, havde bemærket, at en Mand, omtrent 30 Aar gammel, temmelig godt klædt, flere Gange nærmede sig det betegnede Sted, som om han vilde udspeide det gunstige Øieblik til Udførelsen af sit Forehavende. Den sidste Gang bøiede han sig dybt ned mod Jorden, og fjernede sig derefter hurtig igjennem den Gang, der fører til Gallerierne i Palais Boyal og til Caff de MilleColonnes, nogle Øieblikke senere faae hun Gnister hurtig stige op indtil Vinduerne. Hun traadte til, for at slukke Gui sterne, da Explosionen paafulgte, og frembragte en saa heftig Rystelse, at hun faldt ned paa Fortoget. – Endnu i samme Nat skulle flere Personer, da de forlode Palais Royal være arresterede af de lurende Politibetjente, og Huusundersøgelser foretagne i deres Bopæle. Jgaar undersøgtes Værkstederne hos nogle i Gaden Montpensier boende Skrædere, alle Skrædersvende afhørtes, og deres Navne samt Bopæle noteredes. – Om de Herrer Crouis og Consorters Heftelse siger le Temps Undersøgelserne synes at være af en alvorligere Art J Begyndelsen sagde man, at Politiet havde fundet en Correspondence fra Ludvig Napoleon, af hvilken Brevvexling man har erholdt et Beviis paa Prindsens Forstaaelse med Rusland. Vi vide ikke, hvorvidt disse Rygter ere begrundede. Vi vide derimod med Bestemthed, at Politiet er kommet paa Spor efter et Complot, som det anseer for en Blanding af Legitimisme og Bonapartisme, i hvilket dog det sidste Element skal være det fremherskende, at Politiet fremdeles har erholdt vigtige Papirer, og at disse fuldkommen bekræfte hiin Mistanke, Paris, den 1ste Decbr. Gazette des Tribunaux erklærer det for usandt, at Nogen paa Grund af Explosionen i Gaden Montpensier er bleven arresteret. Undersøgelsen har hidtil ikke ledet til noget Resultat.
Viborger Samler, 1839-12-10
Spanien. Madrider-Hoftidenden af 23de Novbr. publicerer et nyt Amnestie-Decret, der udvider Decretet, af 10de Octbr. til alle Spaniere, ansatte ved Krigs- og Marine-Departementet, og arresterede for Forseelser, hvis Afstraffelse ei overskrider to Aars Fængsels-Tugthuus= eller Galeistraf. Den anden Artikel fastsætter Undtagelser for Benaadningen; den 3die Artikel indskrænker Benaadningen til de Forbrydelser, der ere begaaede førend den 10de Octbr.
Viborger Samler, 1839-12-10
Privatbreve fra Madrid omtale nye Forflyttelser m. m. blandt de øverste Auctoriteter: Gen. Vera forflyttes til Burgos, Gen. Lahera afgaaer som General-Capitain til Majorca. - Efter Correo nacional har Regjeringen erholdt fra Aragon Efterretninger, der gjøre Krigens Ophør uden Blodsudgydelse sandsynlig. Rygtet siger, at Gen. Valde og Seogne skulle entlediges, og Gen. O'Donnell udnævnes til General-Capitain i Catalonien, med hvilken Segarva, Blodhunden Espanas Eftermand, vil træde i Underhandling.
Viborger Samler, 1839-12-10
Ved tvende kongelige Decreter ere General-Capitainerne i Nedre-Andalusien og Granada, Generalerne Carataka og Alvare blevne afløste af Generalerne SanJuanena og Lander, begge henhørende til Gen. Torenos Parti. Saaledes have da Reformerne i Provindsialforvaltningen taget deres Begyndelse.
Viborger Samler, 1839-12-10
Orienten. Alexandrien, den 8de Novbr. Man vedbliver at ansee Striden imellem Mehemed Ali og Porten for bilagt, da hiin har antaget det ham gjorte Forslag at beholde Arveretten i Ægypten og Syrien; kun ønsker han nogle Modificationer med Hensyn til Candi- og Districtet Adana. For Øieblikket kan der ikke tænkes paa den tyrkiske Flaades Udlevering, da den sildige Aarstid gjør det umuligt for de store Krigskibe at løbe ud. Det længere Ophold af det tyrkiske Skibsmandskal er imidlertid nu intet mindre end behageligt, det er tvertimod et almindeligt Ønske at blive disse arrogante Gjester saasnart som muligt qvit. Den tyrkiske Hær opholder sig deels i Malatia, deels i Konich. – Under 3die Decbr. skrives fra Berlin, at velunderrettede Personer saa lidt betvivle en fuldkommen Overeensstemmelse imellem Cabinetterne i St. Petersborg og London angaaende de orientalske Anliggender, at de meget mere ansee en direct Udjævning imellem de stridende Parter for næ forestaaende og vis.
Viborger Samler, 1839-12-10
Wien, den 27de Novbr. Jgaar ankomne Breve fra Constantinopel bekræfte Efterretningen om en nærforestaaende Fredslutning. Prinds Jvinville var afreist til Trapezunt.
Viborger Samler, 1839-12-10
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1839-12-10
Kjøbenhavn, den 6te December. Om vor høitelskede afdøde Konge yttrer den Berlingske Tidende sig, iblandt Andet, saaledes: "Stænderinstitutionen, som Han har givet Folket i de sidste af Sin Regjerings Aar, er det fuldkomneste Beviis paa denne Kongens oprigtige Hensigt, et Beviis paa, hvor høilig fortjent den oprigtige Kjærlighed, Hengivenhed og Taknemlig hed, som Folket har viist Ham, var. Her er ikke Stede til at gaae ind i de enkelte Deele af Det, der er udført Hans lange Regjeringstid, det er Historien forbeholden af give Dette i dets hele Reenhed og Ægthed; det er ogsaa den forbeholden at udvikle de Grunde, som have stillet sig iveien for Meget i Hans redelige, faderlige Stræben. Utrættelig Arbeidsomhed, høi Grad af Nøisomhed, Ligefremhed og Nedladenhed vare de Dyder, der fortrinligt charakteriserede den Hedengangne; Enhver, Høi og Lav, Riig og Fattig havde umiddelbar Adgang til Ham for at tolke sine Anliggender for Ham, og for hos Ham at finde den reneste Deeltagelse. – Lige til den sidste Dag for Hans Død var Han beskjæftiget med Regjerings=Anliggender, og man maa saaledes sige, at Han døde i sit høie Kald. – Saalænge der slaaer et varmt, oprigtigt følende dansk Hjerte, vil Hans Minde være velsignet. Og om vor nuværende allernaadigste Konge udtrykker samme Tidende sig endvidere saaledes: Christian den 8de er født den 18de September. 1786, begavet med en kraftfuld Villie og en lys Forstand, som Han fra den tidligste Alder har søgt at uddanne i alle Retninger. Saaledes dannedes ogsaa Hans Sands for Videnskaber og Kunst, som ere Hans kjæreste Syssel, og Hans høie Følelse for Alt, hvad der er ædelt og stort. Hans Reiser i de fleste fremmede Lande vare derfor ei heller saadanne, som sædvanligt fyrstelige Reiser ere; Han saae selv, Han tænkte og prøvede selv, og Han dømte selv. Han har levet i Tider, sjeldent rige paa de vigtigste Statsbegivenheder, selv deeltagende i disse, og Han har lært Statsvidenskaben ei af Bøger alene, men ogsaa af selve Livet. Han har fulgt Tiden, og kjender nøie dens Gang og Fordringer. Han har da saaledes, ved at samle Kundskaber og Erfaringer, fuldkommen forberedet sig til i en moden Alder at udføre de høie Pligter, hvortil Herren nu har kaldet Ham. Det er altsaa ikke blot Forhaabninger, vi see i Kong Christian den 8des Thronbestigelse, men det er Forvisningen om, at Han vil regiere i Folkets Aand- og til Folkets Tarv. Denne Forviisning har ogsaa udtalt sig i Folkets Hyldest den 3die December, da Han fra sit Palais Altan viste sig for Folket som dets regjerende Konge.
Viborger Samler, 1839-12-10
(Af Kjøbenhavns Morgenblad. Kong Frederik den Sjette er nu død Kong Christian den Ottende han leve! Det er de høitidsfulde Ord, som lød, Og jublende nu nys modtagne bleve! Hvad jublende? – J Danmarks Kongeborg, Hvor nylig tusind Glædesrøster løde, Der hersker nu den bittre, stumme Sorg, Og Dannerfolket jubler den imøde?! Oskjæld dog utaknemlig ei det Folk, Som for en Stund i Haab har bulgt sin Smerte, Derfor Erindringen dog har en Tolk, En Folketaare for et Folkehjerte, Thi Folkets Lykke var den Puls, der slog J dette Hjerte som nu brast i Døden! Vi af hans egen Haand den Trøst modtog, Som peger nu mod Frihedsmorgenrøden! Nei Danmarks Folk vist aldrig glemme vil Det Kongebryst, som ei dets Lykke glemte, Og mangen bitter Taare flyder til Det Fryderaab, som Mængden hist istemte. Men Folkets Barm er stærk, som den er blød, Og fatter vel de Ord, som hørte bleve: Kong Frederik den Sjette er nu død, Kong Christian den Ottende, han leve! – Kjøbenhavn, den 7de December.
Viborger Samler, 1839-12-10
Under 5te December sidstleden er der tillagt Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinand naadigst Ordre til at tage Sæde i det Geheime-Statsraad.
Viborger Samler, 1839-12-10
Jgaar Formiddag holdt Hans Majestæt Kongen Statsraad, hvor Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand for første Gang tog Sæde. (Berl. Tid.)¬
Viborger Samler, 1839-12-10
J Anledning af høisalig Kong Frederik den 6tes dødelige Afgang har Hs. Majestæt, paa Cancelliets allerunderdanigste Forestilling, under 3die de, bifaldt, at den sædvanlige Bøn efter Prædiken for Kongen og det Kongelige Huus, for Fremtiden bliver at forandre derhen, at, efterat der er bedet for Hs. Maj. Kong Christian den 8de, skal der bedes for Hs. Maj. Dronningen Caroline Amalia, for Hs. Maj. Enkedronningen Marie Sophie Frederikke, for Hs. Kongl. H. Kronprinds Frederik Carl Christian, Hs. Kongl. H. Prinds Frederik Ferdinand og Gemalinde Hs. Kgl. H. Prindsesse Caroline samt de øvrige Kgl. Prindsesser og det samtlige Kgl. Arvehuus.
Viborger Samler, 1839-12-10
Under 3die De er udkommet en Forordning som paabyder, at der indtil anderledes allernaadigst befales, skal der i Anledning af Høisalige Kong Frederik den Sjettes Død saavel i Kjøbstæderne som paa Landet, med alle Klokkerne hver Dag ringes, om Formiddagen fra Kl. 10 til 12, og om Efterm. fra Kl. 4 til 6. Jmidlertid skal al Spil i Kirkerne, saavelsom al Spil og Leeg udenfor, ophøre. Præsten og Repræsentanterne for den mosaiske Religions Samfund havde igaar Audients hos Kongen. Dr. Wolff holdt en Tale til Hs. Maj., der besvarede samme paa den meest huldrige Maade.
Viborger Samler, 1839-12-10
Bestyrelsen af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug har i en igaar afholdt Forsamling eenstemmigen antaget ved en Deputation at overrække Hs. M. Kongen en Lykønskningsadresse i Anledning af Allerhøistsammes Thronbestigelse. – Man skal ogsaa have besluttet at sende en Deputation fra Jndustri=Foreningen. (B. T.)
Viborger Samler, 1839-12-10
Det nye Samfund til den danske Literaturs Fremme har for nogen Tid siden valgt følgende Herrer til Medlemmer af Selskabets Bestyrelse: Etatsraad Brøndsted, Formand; Etatsraad Treschow, Viceformand; Justitsraad Riis Lowson; Dr. Mansa; Etatsraad Rafn, Etatsraad Bech, Auditeur Hald. Derimod udtraadte paa samme Tid af Bestyrelsen: Dhrr. Conferentsraad Werlauff og Cancellieraad Deichmann. (Dagen.)
Viborger Samler, 1839-12-10
Kongen af Würtemberg opholder sig fortiden i Rom blandt de Kunstnere, der have modtaget Bestillinger af denne Monark, nævnes ogsaa Thorvaldsen.
Viborger Samler, 1839-12-10
Fra Kiel forsikkres, at Huuset "Chateauneuf allerede skal være i Stand til at reise en Capital af 10 Mill. Fres til Anlæget af den projecterede Jernbane imellem Altona og Kiel.
Viborger Samler, 1839-12-10
Kjøbmændene Danielsen, Funcke og Momsen i Flensborg have stillet sig i Spidsen for et Actieselskab, der til næste Foraar igjen agter at aabne Dampfarten mellem Flensborg og Kjøbenhavn med Skibet "Unionen."J Gubitz's Volkskalender for 1840 læses følgende "Middel imod at hænge med Hovedet: Det Allervigtigste er, at man holder Hovedet smukt lige i Veiret og lader det ikke hænge, naar der engang kommer en lille Kurre paa Traaden; thi paa Jorden, for vore Fødder ligger dog sjelden eller aldrig nogen solid Trøst. Man hæve Øine og Hierte imod Himlen, da nedfalder Trøst, for Alt, naar man kun ret forstaaer at skue opad. Paa ingen Maade maa man begive sig ind under Pietisterne. Et Menneske, der arbeider glatvæk, virker og stræber, og udøver veltilmode sine Pligter i sin Kreds, – veier mere paa Dommedagen, end en heel Skok saadanne Heldører, der hele deres Levetid ikkun have sysselsat sig med Skinhellighed.
Viborger Samler, 1839-12-10
Odense, den 6te December. Paa Hovedlandeveien. mellem Nyborg og Svendborg, tæt udenfor Ørbek, havde en Bonde fra Giislev Sogn i Løverdags Aftes det Uheld, at hans Heste løb løbs, saa at Heste, Vogn og Bonde styrtede i Rabatarøften. En anden Bonde, der kjørte forbi, vilde ikke frelse den Forulykkede, men en Karl, som kom bagefter, stod af Vognen og løb til Ørbek, forat hente Hjelp. Den Forulykkede løb imidlertid selv henefter Nyborg, men faldt i en Vandbeholdning, hvorover det dog lykkedes ham at svømme. Da endelig Folk komtil Hielp, var den ene Hest qvalt i Tøiet, men Bonden og den anden Hest bleve frelste. (Hemp. Av.) Paa nordre Rimmene udfor Worsaa i Sæbye Tolddistrict, indstrandede Natten til den 2den De, Briggen "Adolph, Capt. Torfsmann, af Jacobstad i Finland, fra Gothenborg bestemt til Bordeaux med Ladning af FyrrePlanker. Mandskabet er frelst, om Skibet eller Ladningen vil kunne bjerges, vil beroe paa Veirliget. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1839-12-10
Hobro, den 5te Decbr. Den i Markedsberetningen af 12te Novbr. (see d. Bl. Nr. 165) herfra omtalte, Hr. Vice-Consul Sørensen tilhørende, vægtige Stud, for hvilken ved Markedet forgiæves blev budet 115 Rbd.,er nu senere solgt til Hr. Slagter Nathansen i Randers for 130 Rbd. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1839-12-10
Af Bladet "Diversal erfarer man, at Kromand Lang i Hammershøi havde Løverdagen den 23de Novbr., da han kjørte hjem fra Randers, paa den saakaldte Flaskebro. ved Hornbek det Uheld, saa voldsomt at blive paakjørt af en i fuld Carriere jagende Bonde, at det iforveien brøstfældige Brorækværk brast og Manden, der kjørte Langs Vogn, styrtede med den ene Hest og endeel af de paa Vognen værende Ting ned i Vandet, medens Vognen, der halv hang ud over Broen, hvert Øieblik truede med at gaae samme Vei. Den Uforskammede, der havde afstedkommet denne Ulykke, vedblev imidlertid at pidske paa Hestene, for at komme bort; men det vilde vistnok være ønskeligt, om han kunde opdages og blive tilbørlig afstraffet for hans uforsvarlige Kjørsel, der maaskee dog snarere hidrørte fra Kaadhed eller den blandt Bønderne ikke ualmindelige Kjøren omkap, end at den netop havde sit Udspring fra Ondskab.
Viborger Samler, 1839-12-10
Ledige Embeder. Ordineret Catechet- og første Lærer-Embedet i Faaborg, Kjøbstad. Løn 250 Rbd. samt 5 Skpr. Rug, 9 Tdr. Byg og 9 Tdr. Havre tilligemed 1 Fjerding Smør, hvilke Naturalier svares fra Holsteenhuus, Rødkilde og Steensgaard; friBolig med 3 Favne Brænde, foruden Høitidsoffer af Menigheden. - Herredsfoged-Embedet i Satrup og Mohrkirch Herreder under Gottorp Amt. – Skovfogedtjenesten i Stuursbill under Haderslev Amt. – Districtschirurgicatet i Holstebro. - Districtschirurgicatet i Nykjøbing paa Falster.
Viborger Samler, 1839-12-10
AVERTISSEMENTS. At jeg er i Besiddelse af et betydelige Oplag af sorte Uldne- og SilkeVarer, samt af alle i mil Kag til Sorg henhørende Artikler, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Kjøbenhavn, 6te December 1839. Hans Holm, Manufacturhandler. Østergade No. 36.
Viborger Samler, 1839-12-10
Auction. Onsdagen den 18de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 8 1/2, og paafølgende Dage, bliver ifølge Hr. Consumtionsforvalter Gottliebs Reqvisition afholdt offentlig Auction hos Gjestgiver Grønning i Skive, over et betydeligt Parti, fra en Bissekræmmer anholdte og confiscerede sikke og uldne Varer af alle Slags, saasom: circa 700 Stkr. Shawlstørklæder, 3500 Stkr. forskjellige Tørklæder, 550 Alen Sirts, 500 Al. Merinos, 50 Al. Klæde og Calmuk, 1150 Al. Bomuldstøi, 200 Stkr. forskjellige Silketørklæder, 280 Alen farvet Lærred, Silkeforklæder, Poblen, Vestetøi, 14 Pd. forskjellige Slags Knapper, Silkebaand, Blonder, farvet og ufarvet Bomuldsgarn, m. m., – at bortsælges deels stykke= eller alenviis og deels i store og smaae Qvantiteter, Alt efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner, der ere fordeelagtige for Liebhaverne, og ville erfares anførte paa de trykte Cataloger, der ville blive tilsendte Gjestgivergaardene i Viborg, Randers, Aarhuus, Aalborg, Nyekjøbing, Holstebroe, Lemvig og Løgstøer, samt hos Undertegnede erholdes. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 27de November 1839. Øllgaard, constitueret.
Viborger Samler, 1839-12-12
Kongelig allern, privilegeret. 67 Aarg. No. 179. Viborg, Stoldende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 12te December 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin.
Viborger Samler, 1839-12-12
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 2den Deelr. Abdel Kader har erklæret Frankerig Krig. Regjeringsbladene meddele om denne vigtige Begivenhed en lang Beretning fra Marschal Valee. J Jndledningen siger Marschallen, at han siden sin Tilbagekomst til Algier har henvendt sin hele Opmærksomhed paa Algieriens Stilling med Hensyn til Abdel Kader. Paa Reisen til Constantine havde flere Omstændigheder overtydet ham om Emirens fiendtlige Sindelag. De franske Troppers Fremrykken i Ørkenen (under Marschallen og Hertugen af Orleans) havde vel tvunget Abdel Kaders Underfeltherre, Ben Amar, til at trække sig tilbage, dog syntes han ikke at opgive sin Plan, at gjøre et Angreb paa den franske Provinds. J Staden Setif viste Overhovederne for flere mod Frankerig venskabelig findede Stammer Marschallen Breve, som Abdel Kader havde tilskrevet de Jndfødte, for at ophidse disse til Krig mod de Bantroe, dog, som det synes, uden Resultat; i det mindste vedbleve Stammeoverhovederne at være de Franske troe. – Efterat den franske Expeditionshær havde passeret de saakaldte Jernporte, lykkedes det Avantgarden at paagribe to arabiste Udsendte de havde hos sig Breve fra Emiren, hvilke foranledigede Marschallen til at paaskynde Marschen, for saasnart som muligt at naae Middelpunctet for de franske Besiddelser, og være belavet paa Alt. Ved Ankomsten til Algier forefandt Marschallen Breve fra Commandanten i Oran, General Greheneur, der bittert beklagede sig over Emirens aabenbart fjendtlige Hensigter. Den franske Consularagent i Mascara, Daumas, underrettede Marschallen om, at Abdel Kader var ankommen til Helat under det Paaskud at ville tale med Kongens Søn, at han havde sammenkaldt alle Hatschems fra Sletten Eghres med den udtrykkelige Opfordring, at indfinde sig vel bevæbnede og beredne, at der den foregaaende Uge vare ankomne til Emiren 100 Ladninger Krud fra Marocco tilligemed engelske Flinter Svovl og Staal. Da Emiren kun har antaget den beskedne Titel: Chalif i Muley Abderrahmanns Tjeneste –, saa er det klart, skriver Daumas videre, at det egentlig er Keiseren af Marocco, der paaføre Frankerig Krig. – Fremdeles beretter Marschallen, at Hadschuterne under den bekjendte Røver BeschirCommando havde snigmyrdet General Raphael tilligemed nogle af dennes Folk. Marschallen ender sin første Beretning med den Erklæring, at det er hans Hensigt, at opsætte Krigen saa længe som muligt, og des aarsag at gjøre saa mange Concessioner, som Frankerigs Ære tillader, men at han i lang Tid har havt Grund til at beklage sig over Overtrædelse af Tractaten til Tafna fra Emirens Side, og befrygter, at AbdelKader ved en Krigserklæring vil gjøre Ende paa Frankerigs fredelige Sindelag.
Viborger Samler, 1839-12-12
J et af de opsnappede Breve til en arabisk Underanfører siger Emiren, at han ikke længere lever i Fred med de Vantroe, og udruster sig til den hellige Krig imod dem. "Gud, tilføier han, har gjort os stærke for at skienke de Rettroende Seieren, og bekæmpe de Vantroe, der tilbede flere Guder", og i et andet Brev hedder det: "Holder Eder færdige, og drager alle Rettroende til Eder, thi snart indfinde vi os, og hente Eder Vi ville fordrive de Christne fra Eders Land, da kunne J atter drage hjem; thi Gud har lovet os Seieren."
Viborger Samler, 1839-12-12
Subscriptionen for de franske Fanger i Sibirien synes at antage en politisk Characteer. J Spidsen staae Marsehal Clauzel, de Deputerede Mauguin, Larrabi- og Gauguier og den bekjendte forrige Over-Chirurg forden keiserlige Hær, Dr. Laxrey.
Viborger Samler, 1839-12-12
Der tales om at afsende Hertugerne af Remours og Montpensier, for at bivaane Dronning Victorias Formæling.
Viborger Samler, 1839-12-12
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1839-12-12
Kjøbenhavn, den 7de December. Ved en Audience Magistraten og de 32 Mænd havde i Onsdags hos Hs. Maj. Kongen, holdt Overpræsident Kjerulf følgende Tale: "Dybt nedbøiet over Tabet af en kjærlig Landsfader, derhar givet Sit Folk mange dyrebare Beviser paa hans redelige Villie og utrættelige Virksomhed i at befordre Landets Vel, søger Kjøbenhavns Magistrat og dens Byes BorgerRepræsentanter, som voverher allerunderdanigst at nærme sig Deres Majestæt, en lindrende Trøst deri, at Deres Majestæt bestiger Deres Fædres Throne allerede i Besiddelse af Folkets Kjærlighed og Hengivenhed. Vi anraabe det evige Forsyn om at lægge Held og Velsignelse i Deres Majestæts Bestræbelser for at befordre Landets Vel, og vi bede Dem naadigst modtage den ærefrygtsfulde og kjærlige Hylding, som vi herved bringe Dem."
Viborger Samler, 1839-12-12
Hs. Majestæt Kongens Svar var Følgende: "Overbeviist om, at Staden Kjøbenhavn, hvis Overpræsident, Magistrat og Repræsentanter jeg seer forsamlede om mig, deeler min dybe Sorg ved Tabet af en elsket Landsfader, takker jeg Dem for de Følelser. De lægge for Dagen imod mig. Hvad min forevigede Forgiænger har udrettet for Staden og dens gode Borgere, skal jeg gjøre mig en Glæde af at fuldkomme, og navnligen forestaaer det vigtige Anliggende: Communalforfatningens Regulering, hvilket jeg skal skjænke al den Opmærksomhed, som denne vigtige Sag udkræver. Endnu vilde jeg yttre, at det er mig bekjendt, at Kjøbenhavns Privilegier give Overpræsidenten, en Borgermester og tvende Repræsentanter fri Adgang til Kongen for at forestille ham hvad der kan være til Byens Tarv; denne Rettighed, om end længe ikke benyttet, skal bestaae uforandret, og det skal glæde mig, naar jeg kan komme Deres billige Andragender imøde."
Viborger Samler, 1839-12-12
Samme Dag bragte Geistligheden Hans Majestæt sin Lykønskning, ved hvilken Leilighed Biskop Mynster talede saaledes:
Viborger Samler, 1839-12-12
Hovedstadens Geistlighed tillader sig at fremstille sig for Deres Majestæt for i sit eget og i sine Brødres Navn over hele Landet i dybeste Underdanighed at frembringe sin Hylding og Forsikkringen om sin ubrødelige Troskab. De Folelser, der have gjennemtrængt os alle ved Tabet af en dyrebar Konge, under hvis lange, faderlige Regjering den danske Kirke hverken har savnet lovlig christelig Frihed, eller lovlig christelig Orden, disse Følelser blande sig ikke med nogensomhelst Frygt; vi kjende alle altfor vel Deres Majestæts gudfrygtige, retfærdige og milde Sindelag, til at vi ikke med den fuldeste Tillid skulde overgive Kirkens og vore egne Anliggender til Deres Majestæts Styrelse og Beskyttelse. Vi skulle stræbe at være Deres Majestæts Naade, værdige ved trolig Opfyldelse af vore hellige Pligter. Jblandt disse Pligter er ogsaa den, at opsende til den Almægtige alvorlig og inderlig Forbøn for Land og Folk, og saaledes skal ogsaa Enhver af os ideligen af inderste Hjerte anraabe Gud om det Gode, hvori saa mange Velsignelser samle sig for Kirke og Stat, at Han vil forlene Deres Majestæt i en lang og lyksalig Regjering at fremme Deres landsfaderlige Hensigter til Held for os og vore Børn."
Viborger Samler, 1839-12-12
Det behagede Hs. Majestæt Kongen at svare saaledes: "Den dybe Sorg, der gjennemtrænger mig, deeles vist af Kjøbenhavns Geistlighed, som ved dens høiværdige Biskop har tolket mig dens Følelser i denne Anledning. Jeg beder Dem fremdeles at indslutte mig og mine i deres varme Bønner, at Almagtens Bistand maa forundes mig til at udføre mit vigtige Kald til Folkets Lykke. Gud kjender min rene Villie, og han vil bistaae mig, thi hvad kunde jeg alene udrette, Altid skal Kirkens Tarv og dens Vigtighed ligge mig paa Hjerte. – "Jeg benytter denne Leilighed, da jeg seer Kjøbenhavns Geistlighed forsamlet om mig, til at omtale et Anliggende, som længe har beskjæftiget mig: Kjøbenhavns Skolevæsen. Man siger mig og jeg veed, at det ei svarer til dets Hensigt, at mange Børn savne Underviisning og Opdragelse. Jeg henvender mig ikke alene til Skoledirectionen, men til Sognepræsterne, som ville indsee, hvor vigtigt det er for den kommende Slægt, at Manglerne afhjælpes, og jeg opfordrer Dem til frit at udtale sig til Communalbestyrelsen om de fornødne Ressourcer til at opnaae dette vigtige Formaal."