JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Allerede i længere Tid har der i Omegnen af Frederiksdal været udøvet betydelige Vildttyverier, uden at det har været Jagtvæsenet muligt, al anvendt Flid og Opmærksomhed uagtet, at kunne gribe Udøverne i Gierningen, idet som oftest Forbrydelserne bleve begaaede, naar Overførsteren og de i Nærheden ansatte Jagtbetjente vare beskjæftigede paa andre Steder. Sidstafvigte Mandag, den 12te d. M., da Overførsteren Hofjægermester Baron Løvenskjold var tagen til Jægersborg for i tvende Dage at foretage Forstforretninger sammesteds, hørte man paa Kulhusene (Baronens Embedsbolig) omtrent Kl. 1 1/2 Eftermiddag et Skud at falde i Frederiksdals Skov. Da Baronens Jæger, som var hjemme, fik Underretning herom, begav han sig strax ene ud i Skoven, skjøndt dette stred mod Baronens Ordre, der paalagde ham ved lignende Leiligheder stedse at medtage Vidner. Kl. 2 1/2 hørte flere Arbeidsfolk et meget stærkt Skud, men enten af Frygt eller Ligegyldighed søgte de ikke efter det Sted hvor Skuddet var faldet, eller gjorde nogen Anmeldelse til Overførsterboligen. Aftenen faldt paa og Jægeren udeblev. Da han heller ikke var kommen hjem om Natten, gav man sig til at søge efter ham om Morgenen, og man fandt da den Ulykkelige liggende skudt i Skoven, truffen i Brystet af et Skud Dyrehagel. Sagen anmeldtes strax for Øvrigheden, Politimesteren optog samme Dags Eftermiddag et Forhør, og da man havde grundet Mistanke til hvem Morderen var, blev der strax om Natten givet Ordre til dennes Paagribelse, men han var undveget fra sit Hjem. Morgenen efter fandtes han imidlertid, formodentlig drevet af Samvittighedsnag og Frygt for Retfærdighedens straffende Arm, at have hængt sig i Frederiksdals Skov. Vi tilføie endnu, at i Nærdeden af det Sted, hvor Mordet var forøvet, fandtes et Daadyr liggende skjult under en Busk. Alt tyder paa, at den ulykkelige Jæger, ved at søge Retningen hvor det første Skud var faldet, har fulgt en Sti i Skoven, og at han saaledes er bleven snigmyrdet ved et Skud fra de nærliggende Buske, uden at have bemærket Morderen, hvilket kan sluttes deraf, at hans Gevær aae ved Siden af ham, uden at Hanen var spændt, eller at der var mindste Tegn til at han havde sat sig i Forsvarstand. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Adressen fra Helsingør til P. H. Lorenzen, blev afsendt i Tirsdags. Den tæller 124 Underskrifter, hvoraf 94 næringsdrivende Borgere, 17 Embedsmænd, 12 Handelsbetjente og 1 Sognefoged; iblandt Borgerne vare 12 Borgerrepræsentanter. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Adressen fra Odense til samme Deputerede tæller 243 Underskrifter, hvoraf udenbyes 24, indenbyes 219, iblandt hvilke 33 Embedsmænd, 186 Studenter, Lærere, næringsdrivende Borgere og Andre. Tillige er denne Adresse bleven tiltraadt af 77 Jndvaanere af Assens. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Corresp.) Kjøbenhavn den 17de Decbr. Den "Berlingske Tidende har ladet sig kjøbe en Pibe af "Jtzehoer Wochenblatt." J dette Blad har nemlig Justitsraad og Syndicus Klenze, en decideret Slesvig Holstener, forresten en respectabel og dygtig Mand, ladet indrykke en saakaldet "forsonende Artikel i Anledning af Striden om de slesvigske Forhold. Det er nu vel sandt nok, at han ikke, efter nogle af sine Troes brødres Skik, i denne Artikel skjælder de Danske eller Danmark ud, tvertimod han gjør os endogsaa Complimenter, paa Grund af vor gamle historiske Berømmelse og endnu mere paa Grund af Nutidens "aandige Herver; han forsikkrer, at ingen fornuftig Slesvigholstener tænker paa en Løsrivelse fra Danmark; man vil kun have Unionen reformeret, d. v. s. for at tale i hans Troesfællers almindelige Sprog, man vil have, en ærlig Union, hvoraf da rigtignok følger, at den hidtil bestaaende Forbindelse ikke har været ærlig. Af disse smukke Tallemaader har den "Berl. Tid." ladet sig du pere; den har ikke husket paa, at ved den ærlige Union, som Slesvigholstenerne raabe saameget paa, forstaae de, at Danmark skal afstaae Hertugdømmet Slesvig til den souveraine Stat Schleswig=Holstein, hvorpaa de da nok ville vise os den Høflighed at vælge vor Konge til deres Hertug, og tillade ham at skrive sig "Herzog zu Schleswig Holstein, eller Nordalbingien, dog ikke længere end der er Nogen tilbage af den nu regjerende oldenborgske Mandslinie. Men foruden denne tarvelige Titulair-Forbindelse skal der ingen Forening finde Sted mellem Schleswig Holstein og Danmark; Slesvig skal ind under det tydske Forbund, og med Undtagelse af den fælleds Regent, aldeles afsondres fra Danmark. Om nu end den "Berl. Tid." finder disse Forslag forsonende, saa tvivle vi dog stærkt om, at den vil faae nogen forstandig Dansk til at gaae ind paa disse Forsonings-Forslag. Blandt alle de mange Misgreb, som den danske Regjering i de svundne Tider har begaaet med Hensyn til Slesvig, har den dog undgaaet et, og det er, at den stadigt og med stor Bestemthed, har modsat sig, at Slesvig skulde betragtes som en Deel af det tydske Rige eller det tydske Forbund. Og nu skulde vi, paa en Tid da den politiske og nationale Bevidsthed er udviklet til en ganske anderledes Klarhed, gaae hen og begaae en saa utilgivelig Bommert, og hvorlænge vilde vel en saadan Forsoning vare, Vilde der ikke snart opstaae ny Strid om den danske Kirkehøihed over Tørninglehn, Als og Ærø, og over den betydelige Deel af Ribeamt, Lø Herred m.m., der ligger i Hertugdømmet Har man ikke allerede i den nærværende slesvigske Stænderforsamling hørt dristig paastaae, at disse Deele bør forenes med Hertugdømmet, Skulde vi da, bare for at faae Fred og Ro, ogsaa afstaae disse sidste Levninger af Danmarks gamle Herlighed over Slesvig, Nei, det vilde dog være for galt. Det er ikke ved at give Kjolen bort, at man faaer Fred, thi det vil ikke vare længe, inden Modstanderen ogsaa forlanger Beenklæderne og Skjorten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Kjøbenhavns Børscours den 16de December 1842. Hamborg 2 Maaneder – a vista 202. - Species 200. – pCt. Kongelige Obligationer uden Rente) 102 1/2 a 103 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 110 1/2 a 111 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Kjøbenhavns Torvepriser den 17de December. – Rug, 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd. 16 s.; Hvede, 5 Rbd. 64 s.a 7 Rbd. 16 s.; Byg, radet, 3 Rbd. 8 s. a 3 Rbd. 32. s.; dito, 6-radet, 2 Rbd. 80 s. a 3 Rbd. 12 s.; Havre, 2 Rbd. 48 s. a 3 Rbd.; Erter, 3 Rbd. 88 s. a 4 Rbd. 32 s.; dito, graae, 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 64 s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 80 s. a 2 Rbd.; dito, grønsaltet, 1 Rbd. 40 s. a 1 Rbd. 68 s.; Smør, Pd., 23 a 27 s.; Æg, Snesen 36 a 38 s.; sjællandsk Smør, Fogn., 13 Rbd. 48 s. a 15 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Dødsfald. Det blev min tunge Lod, at min elskede trofaste Hustrue, vore Börns ømme Moder, Maria Margrethe Amalie Lund, föd Jurgens, ved Döden bortkaldtes fra os den 11te denne Maaned, af en ondartet Skarlagensfeber, I henved tretten Aar deelte hun trolig med mig Livets Sorger og Glæder. Fire forudgangne kjære Smaa modtage hende hisset. Trende begræde med mig Savnet af den bedste Moder og Ægtefælle. Gud forlene os Kraft, til med Taalmod at bære vort store Tab. Maibølle pr. Saxkjöbing den 15de December 1842. Benjamin Lund, Skolelærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Jndbydelse. Efter Vedtagelse i Mødet den 1ste dennes paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing, indbydes af hvert Sogneforstanderskab her paa Falster 2de dertil valgte Sogneforstandere til et Møde sammesteds, den 17de Januarii 1843 om Formiddagen Kl. 11. Alstrup og Weggerløse den 17de December 1842. P. Steffensen. Chr. Rasmussen, Sogneforstander. Sogneforstander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
J Anledning af et Jnserat af Sogneforstander Jeppe Andersen i Stiftstidenden No 153, hvori henkastes ubeviiste Beskyldninger imod den værdige og almeenagtede Skolelærer Christiansen i Alslev, at han nemlig paa en tyrannisk Maade behandler Skolebørnene, maa jeg tilkjendegive Publicum, at denne Sag er at mig som hans nærmeste Forsvar indberettet til AmtsSkoledirectionen med Forespørgsel, om han ved Domstolene skal fralægge sig disse Beskyldninger imod hans Embedsførelse, eller han kan ansee dem med den Foragt, som de synes at fortjene. Riserup Præstegaard den 17de December 1842. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Det pharmacentiske Understøttelses-Selskab. Indbetalingen til det pharmacentiske Understöttelses-Selskab modtages af dets Provindsial-Kasserer for Lolland og FalstenF. Schmidt. Apotheket i Maribo, December 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Bal i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Anden Juledag, den 26de December, afholdes Bal i Hr. Gjæstgiver Thomsens Locale. Da intet Circulaire er udsendt paa Landet, bedes de ærede Udenbyes, som maatte ønske at deeltage, forinden at melde sig hos en af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7 Aften, og Entree for en Herre betales med 4 Mk. og for en Dame, 2 Mk. Berggreen. J. Sidenius. M. C. Mackeprang. Jespersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Hos P. Hylsen i Nykjøbing kan faaes Befordring i Fjedervogne med lukket Calesche. Sammesteds kjøbes Halm og Høe. Handelsbetjent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
En Handelsbetjent med paalidelig god Anbefaling ønsker Condition til førstkommende Mai. - Det Nærmere kan erfares paa Adresse-Contoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Condition ønskes. En Jomfru, der forstaaer at bestyre en Landhuusholdning, og som til Fuldkommenhed har lært Skræddersyning, ønsker sig en Condition som Huus jomfru til førstkommende Maidag. Gode Anbefalinger mangle ikke. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Auction. Efter passeret Forlig og Udlæg samt Udlægshaverens Reqvisition bliver det Huusmand Ole Jørgensen Leonhard i Sortsø tilhørende Huus paa 8 Fag med tilliggende Jordlod paa omtrent 2 1/2 Tønde Land bortsolgt ved een offentlig Auction Fredagen den 13de Januar 1843 Formiddagen Kl. 11 slet, hvilken afholdes i Huset. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa Byfoged Buntzens Contoir i Stubbekjøbing. Nykjøbing den 17de December 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Proclama. Ved Proclama, som læses ved Mariboe Byting og ved kommende Overret, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Stervboet efter Biskop over Lollands-Falsters Stift, Dr. theol. & philosoph. Rasmus Møller, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Maribo Skifteret, den 15de December 1842. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Proclama. Ved Proclama, som læses i Mariboe Byting og vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som har Noget at fordre i Stervboet efter Pottemager Peder Widersens Enke Kirstine Sørensdatter og tidligere afdøde Mand heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Maribo Skifteret, den 15de December 1842. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-19
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter afdøde Kjøbmands-Enke, Madame Reinholdine Charlotte Sophie Schjerning født Bentzon her af Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede, som Befuldmægtiget for de myndige Arvinger. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nykjøbing paa Falster den 16de December 1842. C. Tidemand, Procurator. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Gegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Lollands Falsters Stise. de Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 138. Torsdagen den 12 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Jndenlandske Efterretninger. (Stænderforsamlingen i Viborg.)(Justitsraad Withs Andragende om en Adresse til Kongen betræffende den danske Nationalitet i Slesvig. Fortsættelse.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Examinatus juris Worm. For Øieblikket skal jeg ikke indlade mig paa Sagens Realitet; men efter det Kjendskab, jeg har til den, troer jeg at den egner sig til Behandling af en Comitee. Ogsaa troer jeg, at Forsamlingen, ved at unddrage sig nærværende Sags Behandling, vilde svigte den Tillid og det Haab, som alle Dansktalende saavel i Kongeriget som i Hertugdømmet Slesvig sætte til den, og jeg maa derfor ubetinget stemme for en Committees Nedsættelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Den kgl. Commissarius. Det vilde udentvivl være unyttigt, om jeg vilde indlade mig videre i denne Sag, og jeg troer ogsaa at kunne henholde mig til mine tidligere bemærkninger, som i ingen Henseende ere blevne gjendrevne. Jeg skal blot, forsaavidt som Justitsraad Fleischer har yttret, at det er urigtigt, at Nogen paatager sig at være Medlem af den slesvigske Forsamling uden at forstaae det danske Sprog, bemærke, at Conseqventsen da maatte medføre, at man heller ikke kunde være Medlem af Forsamlingen, uden at forstaae det tydske Sprog; thi det danske Sprog er naturligviis ikke bedre berettiget end det tydske. Forresten er det ingenlunde antaget af Præsidenten i den slesvigske Forsamling, at en dansk Mand vilde være udelukket fra at virke i Stænderforsamlingen, fordi han ikke forstod tydsk; han har kun meent, at det var urigtigt, naar en Deputeret, som er det tydske Sprog fuldkommen mægtig, og som hidtil stedse har benyttet sig deraf, gaaer over til at tale i det danske Sprog, og derved sætter en stor Deel af Forsamlingens Medlemmer ud af Stand til at forstaae sig. Hvad der er anført og Forholdet imellem den danske og den tydske Befolkning i Slesvig, er ikke grundet paa noget anthentisk Skrift, og der er gjort mange Jndvendinger imod den paaberaabte Forfatters Beregninger. Men vist er det, at en ikke ringe Deel af Befolkningen er dansk, og ligesom Regjeringen har bestræbt sig for at vedligeholde det danske Sprog som Kirke- og Underviisnings sprog paa de Steder, hvor det er Folkets almindelige Sprog, saaledes er det ogsaa blevet anordnet, at det skal indføres som Rettergangsprog i de Districter, hvor det er det almindelige Folkesprog, og dette er det rette Middel til at vedligeholde det danske Sprog i Slesvig. Justitsraad Fleischer. Jeg er fuldkommen enig med den høitagtede kongl. Commissarius i, at ogsaa de Dansktalende, som tage Sæde i den slesvigske Stænderforsamling, bør kunne forstaae tydsk, ligesom jeg mener, at de Tydsktalende, der tage Plads i Forsamlingen, bør kunne forstaae danske thi gjensidig Reciprocitet maa der være. Jeg indseer ikke andet, end at det, for at være i en Forsamling, hvor to Sprog tales, er nødvendigt at forstaae dem begge; og jeg begriber ikke, hvorledes der skulde kunne foraarsages større Uorden i den slesvigske Forsamling, naar Ti tale dansk, end naar Een gjør det. Tallet er i denne Henseende ligegyldigt, og Ordenen maa under alle Omstændigheder kunne vedligeholdes, thi jeg forudsætter, at Alle i Forsamlingen forstaae begge Sprog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Den kongl. Commissarius. Det er vist ikke factisk Tilfældet, at Alle, der indfinde sig i den slesvigske Forsamling, forstaae begge Sprog. Dette er en Ufuldkommenhed, der grunder sig i Forholdene; men hidtil har man dog vidst at hjælpe sig. Justitsraad Fleischer: Jeg maa tillade mig den bemærkning, at naar ikke Alle i den slesvigske Forsamling forstaae dansk, saa er dette just et Beviis paa, at det tydske Sprog har seiret. Kammerherre Lüttichau. Naar der her var Spørgsmaal om, hvorvidt Forsamlingen sympathiserede med den dansktalende Deel i Slesvig, og naar dette Spørgsmaals Afgjørelse skulde bestemme os til at erklære os enten for eller imod en Comitees Nedsættelse i denne Sag, vilde jeg, som ogsaa tager Deel i den dansktalende Deels Jnteresser, stemme for en Comitee, thi jeg finder, at man er gaaet Beboerne af denne Deel meget nær. Men
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
ligesom jeg første Gang, da nærværende Sag her i Salen blev bragt paa Bane, udtalte mig for, at den laae udenfor Forsamlingens Competence, saaledes maa jeg idag vedblive den samme Formening. Vel har den ærede Proponent for en Deel forandret sit Andragende, men jeg skjønner dog ikke rettere, end at dette støtter sig paa den Tvist, som har fundet Sted i den slesvigske Forsamling imellem Præsidenten og et Medlem, som ikke vilde føie sig efter hans Bestemmelse. Hvorvidt det nu kan ansees heldigt, at Forsamlingen tager sig af denne Sag, vil jeg henstille, mig forekommer det meget betænkeligt at indlade sig paa den, thi det kan let føre til, at der for Fremtiden vil blive indgivet Petitioner fra een Stænderforsamling om, hvad der hører under den andens Virkekreds, og til noget gavnligt Resultat synes det mig aldrig at kunne lede. Jeg stemmer saaledes imod en Comitees Nedsættelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Stiftsprovst Schjødte: Jeg maa tillade mig at gjøre den sidste ærede Talers Ord til mine. Det har stedse forekommet mig, at denne Sag var nærværende Forsamling uvedkommende. Saafremt man havde tvunget den Deputerede fra Sønderborg til at tale et Sprog, som han ikke forstod, da var det en anden Sag; men det er vitterligt, at han forstaaer og taler tydsk. Danmarks vise Konge vil nok vide, hvad Han bør gjøre, og der bør ikke nedsættes nogen Comitee i denne Sag. Dette er min Anskuelse. Proprietair Jensen. Jeg maa i Anledning af hvad den sidste Taler har yttret, bemærke, at det ikke er den enkelte Handling, at den Deputerede fra Sønderborg er bleven krænket, men den hele Tone, der gaaer igjennem den slesvigske Forsamlings Forhandlinger, hvorved man føler sig fornærmet, og det er dette, der indeholder en Opfordring for Forsamlingen til at bringe denne Sag frem for Kongen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Justitsraad Fjelstrup. Det eneste Authentiske, jeg har erfaret og den Begivenhed, som har fremkaldt nærværende Andragende, er, hvad jeg har faaet at vide, ved at gjøre mig bekjendt med den slesvigske Stændertidende. Af denne har jeg ikke kunnet see andet, end at den Deputerede Lorenzen, som i de foregaaende Stænderforsamlinger har viist, at han er det tydske Sprog mægtig, har søgt at sætte sig i Opposition til dem, som ikke vilde tillade ham, at han betjente sig af det danske Sprog, og som forbød, at de Foredrag, der holdtes i dette Sprog bleve optagne i Protocollen. Jeg skal henholde mig til, hvad den ærede Vicepræsident har yttret, men beder, at Jngen vil frakiende mig dansk Nationalitet eller varm dansk Følelse, fordi jeg stemmer imod en Comitees Nedsættelse i denne Sag. (Sluttes i næste R.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Den 8de d. M. skete Optællingen af Stemme sedlerne over den Orden, i hvilken de tilbagestaaende private Sager, der endnu ikke have været til foreløbig Behandling, skulle foretages, og Udfaldet blev da, at de skulde behandles i følgende Orden: 1) Sagen angaaende den danske Nationalitet i Slesvig. 2) Finantserne. 3) Trykkefriheden. 4) Consumtionens Afløsning. 5) En friere Forfatning. 6) Parcel lers særskilte Skyldsætning. 7) Edens Misbrug. 8) Forældres og Børns gjensidige Forpligtelse til at understøtte hinanden. 9) Foranstaltninger imod Recruternes Mishandling. 10) Pulsvaadfiskeriet i Liimfjorden. 11) At ikke nye Lehn= og Stamhuse, oprettes. 12) Offentliggjørelse af Præmisserne til Høiesteretsdomme. 13) Districtslægernes Kaars Forbedring. 14) Ret for Kobbersmeddene til at omføre Kobbervarer paa Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Da de danske Lærde og Journalister sees endnu at være i fuldkommen Vilderede om, hvor stort Antallet af Hertugdømmet Slesvigs danske Befolkning egentlig er i Forhold til den tydske, og angive samme som oftest kun for en Trediedeel, saa tjener herved til Underretning, at ifølge de nyeste og nøiagtigste Undersøgelser taler Halvdelen af Befolkningen Dansk, syv Sextendedele Tydsk og een Sextendedeel Frisisk, - eller: 8 Dele tale Dansk, 7 Dele Tydsk og 1 Deel Frisisk. - Saaledes er Forholdet for Øieblikket, men det tydsktalende 7-Tal voxer jevnlig paa det dansktalende 8-Tals Bekostning, en sørgelig Følge af de bestaaende unaturlige Indretninger. For 40 til 50 Aar siden vil Forholdet omtrent have været 10 Dele Dansk, 5 Dele Tydsk og 1 Deel Frisisk. Det paa et stort dansktalende Terrain herskende tydske Skole-, Kirke- og Retsvæsen bevirker Værten af det tydske Tal paa det værgeløse danskes do 36 Bekostning. Jo længere tilbage i Tiden, jo større har den dansktalende Deel forholdsviis været, og oprindelig har der kun været en dansktalende Befolkning ved Siden af en meget mindre frisisk talende. Det staaer i Regjeringens Haand, om Tydskheden skal trænge videre frem, eller ikke. (Dannev.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Den kgl. Commissarius i Viborg, Hr. Geheimeraad Ørsted, vil uden Tvivl kunne oplyse, hvad det er for en Deputeret i Stænderforsamlingen, der har kaldt Stændercomiteerne en Glasslus, thi i Stændertid. No. 162, 2den Spalte, refererer Canceliraad Funder sig til en saadan Yttring, der i Stændertidendens Referat af Forhandlingerne og Stændercomiteerne ikke findes brugt af Nogen. Jfølge Stændertidenden har Roulundmærkeligt nok - ikke yttret sig under denne Sags endelige Behandling. - Censur bliver dog altid Censur. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Af den slesvigske Stændertidende No 80 sees, at den Deputerede Leesen kalder det danske Sprog et Jdion, ligesom det frisiske og plattydske, og paastaaer, at en Deputeret i den holstenske Forsamling med lige saa stor Ret kunde forlange at tale det vendiske Sprog, der endnu skal leve i en Landsby ved Lübeck, som en dansk Deputeret at tale Dansk i den slesvigske Forsamling. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Udenlandske Efterretninger. Ved Barcelonas Overgivelse synes den spanske Opstand, som i den sidste Tid havde faaet et meget truende Udseende, at være aldeles undertrykt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Som forhen meldt begyndte et frygteligt Bombardement mod den ulykkelige Stad den 3die de om Formiddagen Kl. 11. Jndtil Midnat bleve 800 Bomber kastede ind i Staden, hvorved der udbrød Jld paa mangfoldige Steder, og en stor Mængde Menneskeer bleve dræbte og saarede. Espartero, vilde ikke modtage de Deputationer, man sendte til ham, og syntes at have besluttet at tilintetgjøre Staden; Bombardementet standsede kun, fordi det var nødvendigt at afkjøle Mørserne; men nu indløb til Leiren den Efterretning, at næsten hele Catalonien var i Opstand, og at den Deputerede Oberst Prim havde stillet sig i Spidsen for de insurgerede Tropper i Figueras og Girona og med denne Skare, som stedse voxede, begivet sig paa Veien til Barcelona for at angribe Regjeringstropperne og sætte Mod i de Beleirede. Heraf vidste man Jntet i den indesluttede Stad, som forskrækket over de Ulykker, Bombardementet allerede havde foraarsaget, overgav sig paa Naade og Unaade. Espartero begav sig strax paa Veien til Madrid, og v. Halen drog ind i Staden og behandler den i enhver Henseende som en fjendtlig erobret By. Han har paalagt den en Brandskat af 2 Millioner Specier, fordret alle Vaaben udleverede under Trusel af Dødsstraf og erklæret Staden i Beleiringstilstand, hvorved Domstolenes og Øvrighedernes Myndighed er ophævet. Uagtet alle Hovedmændene ere flygtede til Frankrig, har v. Halen dog ladet en stor Mængde Mennesker fængsle, og mange af dem skulle allerede være skudte. De franske Blade dadle strængt den engelske Consul i Barcelona, som under hele Opstanden har viist et fjendtligt Forhold mod Byen, fra Krigskibene, hvorpaa han opholdt sig, sendt Regjeringstropperne Levnetsmidler og søgt at forhindre Stadens Jndvaanere fra at flygte. Derimod har den franske Consul viist sig meget menneskekjærlig og 300 Matroser fra de franske Krigskibe vare landede med Sprøiter og bidroge kraftigt til at slukke Jlden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-22
Ved Tallotteriets 1548 Trækning i Kjøbenhavn udkom: (Forlangt indrykket.)