Politivennen, 1804-01-01
Forslag til Bedste for den danske Søfart. Fra Kristian den Stores Tid har Navigationen været en Videnskab, som den Sømand, der i Danmark førte Skib, maatte lære. Hin Konge, i mange mange Sekler den eneste Sømand der bar Krone, indsaae Vigtigheden af Styrmandskonsten og anordnede Sømandsskoler. Siden hans Tid har denne stolte Kunst (thi saaledes kan man vel kalde en Videnskab der læres blot praktisk og for Praxis) modtaget store og meget vigtige Udvidelser og Forbedringer. Geograftens Udvidelse, Længdeberegningens Opfindelse m. m. gjør Søfarten hurtigere og vissere, og det er maaskee et Spørgsmaal, der ikke saa strax kan besvares, om Havet med alle sine Farer fremvirker iblandt sine Sømænd en større Mortalitet, end den man udregner som almindelig i ethvert ikke usundt Land. Men med den yderste Omhu bør ogsaa enhver Søstats Regiering sørge for, at gode Undervisningsanstalter berige Sømanden med Kundskaber, der gjøre ham dulig til at føre ikke blot betroet Gods, men ogsaa betroede Menneskeliv over det vældige Element som Digteren kalder De Danskes Vej til Ros og MagiDen Sømand, der uden at være sig bevidst de fornødne Kundskaber, modtager en Skippers, eller endog blot den nederste Styrmands Plads, fortjente ikke allene den største Afsky af sine Medmennesker, men den alvorligste Straf burde ved Lovene være ham beredt, lige med den, der overlagt og med koldt Blod begaaer Mord paa dem, der aldrig fornærmede ham. Efter Jndsenderens Mening, som Kongen har tilladt ham at ytre med anstændig Frimodighed, er det ikke den bedste Maade til at skaffe det Offentlige den fornødne Tillid til en Sømands Dulighed, at han examineres af een Navigansens Direktør. Jo flere der ved en Examen kan være tilstede, desbedre er det. Dette har ogsaa været Fredrik den 4des Mening, der i Laugsartiklerne af 25 Jan. 1797 i fjerde Artikel anordnede, at Examen skulde holdes af Navigationsdirektøren samt Skipperlaugets Oldermand og fire af de ældste og forfarneste Skippere eller Styrmænd udi Havne Kaptejnens og en af Magistraten dertil beskikket Købmands Overværelse, og at ingen, som ikke saaledes var eramineret og dygtig befunden, maatte fare som Styrmand. Naar og om denne af F. d. 4 anordnede Examen nogentid holdes vides ikke Dette er Sandhed, at Styrmandseramen er holdt af en eneste Examinerende, uden Offentlighed, eller uden andre Tilhørere, end maaskee nogle Personer, der selv skulde eramineres. Og Jndsenderen troer, at den ovenanførte Maade var meget bedre. Men ikke blot i Styrmandskunsten burde en tilkommende Styrmand examineres. Ogsaa i Takkeladsen og dens Dele, samt i Skibs Kommandoen i forskjællige Tilfælde, endelig i alt hvad der i mulige Søulykkestilfælde eller Forlægenheder er det raadeligste og bedste strax at gribe til. En Skik som følges ved Styrmændseraminer i England; hvilket her anmærkes baade for at vise at Jdeen ikke er min, og for at faae des mere Lyd hos mine Landsmænd, der heller ville følge andres Exempel i hvad der er nyt, end sætte Exemplet for andre. J England bliver endog Styrmanden examineret i det væsentlige af en Søartillerists Videnskab. Jeg foreslaaer derfor, at enhver Examen for Styrmænd holdtes offentlig, ved aabne Døre, og efter Bekjendtgjørelse i Avisen, paa Skipperslangshus, og at den Examirede ikke blot tilspurgtes af Navigationsdirektøren men af flere anordnede Examinatører. Jeg anseer dette Forslag af saadan Vigtighed, at jeg ikke tvivler paa, at jo Admiralitetet, Kommerskollegiet og Søgssurantsekompagniet saavelsom Stadens hele Købmandskab ville, om det behøves, understøtte det Hes vor for Nationens Vel og Hæder saa nidkjære Regjering. K. Hansen. Litteratus.