JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1797-01-30
De af Johan Mathias Schalburg imod det Kongelige Admiralitets og Commissariats Collegium og dets Betiente, samt Ober Krigs Commissaire Smith i Særdeleshed fremførte nærgaaende Udtrykke, Beskabninger og Siatelser udi Skrivelser af 29 April og 20 Mai 1793, samt 25 Januarii, 13 Februarii, 19 Martii og 7 April 1794, saavelsom udi Jndlæg af 14 Octobr. samme Aar, samt endelig udi Jndlæg til Høiesteret af 28 Juorti 1796, saavelsom den i samme over Ober Krigs-Commissaire Smidt nedlagde ærerrige Paastand, bør døde og magtesløse at være, og ikke komme enten det Kongelige Admiralitets og Commissariats Collegium, dets Betiente eller Ober Krige Commissaire Smith til Fornærmelse i nogen Maade; hvorimod Johan Mathias Schalburg, forsit herudi udviste ublut, skommelige og lovstridige Forhold, har, som en Laaner, bøde fine 3 Mk.; saa bør han og betale Commissions Doms Actens Beskrivelse med 29 Rdlr. 5 Mk. 6 s., Notarial Oversættelsen med 22 Rdlr. 4 Mk. 8 s., til Søe=Krigs Procureur Hans Haagen i Salarium for Commissionen og Høieste Ret 60 Rdr., og til Justi skassen som Tabende 5 Rdlr. De af Johan Mathiar Schalburg udi Fortalen til hans udgivne trykte Proces, samt udi Jndlæg, og Paastand for Høieste Ret af 28 Januarii 1796 imod Commissaikerne Justitsraad Carl Wigant Falbe og Asse for Ditlev Federsen, samt Søe=Kies Procureur Haagen brugte ublut og fornærmelte Udladelser bør døde og magtesløse at være, og ikke komme enten de benævnte Commissarier eller Søe Krigs Procureur Haagen til Fornærmelse i nogen Maade. Endelig bør den af Professor Henrich Johan Krebs udi Betænkning og Vorun den 13 Juarii 1795 yttrede Meening, angaaende Schalbuds Beskyl ningere formeentlig Rigtighed, ikke komme det Kongelige Admiralitets og Commissariats Collegium eller Ober Krigs-Commissaire Smith til Fornærmelse i nogen Maade. No. 67. Kammerjunker Paul, Chr. Stemann, contra Selv. Skibsted. afg. Proprietair Selchaus Efterleverske Landstings Dommen bør ved Magt at Fande. Denne Precesses Omkostninger ophæves. Til Justits-Cassen betaler Citanten som tabende 5 Rdlr. No. 157. Secretair Rosenvinge Kalderup, som Curator i afg. General Krigs-Com Schønheyder. missair Rosses Boe contra Proprietair Peter Johansen. Uldall. Birketings Dommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger ophæves. Til Justits Cassen betaler Citanten som tabende 5 Rdlr. No. 147. Bodil Pedersdatter afg. Gaardfæster, Wilster. Peder Jensens Enke contra Schønheyder. Forst Advocat Niels Beyer. Birketings Dommen bør ved Magt og stønde. Udi Salrium til Forst Advocaten for hans Møde ved det nye Tingsvidne betaler Citantinden 4 Rdlr. saa betaler, hun og til Kammer Advocaten i Salarium for Høieste Ret 20 Rdlr. og til Justits Cassen som tabende 1 Rdlr.
Viborger Samler, 1797-01-30
Løverdagen den 25 Junii.
Viborger Samler, 1797-01-30
No. 293. Procurator Robøll efter Kongelig contra Wilster. Befaling. Klingberg. Johanne Marie Larsdatter med fl. Huusmand Jørgen Madsens Hustrue Johanne Marie Larsdatter, Smeden Eschild Sørensens Hustrue Sidse Jørgensdatter og Pottemager Cornelius Larsen bør hensættes til Arbeide i Møens Tugt- og Forbedringshuus, hver i to Maaneder. Saa bør og bemelte sidse Jørgensdatter erstatte Værdien af de af hende stiaalne og ei tilbagekomne 5 Citroner med 5 s. De øvrige Tiltalte bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. No. 216 Jøden Jsegel Moses Cohen Haagen. contra Kammerherre Grev Jørgen Scheel.
Viborger Samler, 1797-01-30
Kammerherre Grev Jørgen Scheel, til Grevskabet Scheel, bør til Jfral Moses Cohen betale de paa Obligationen af 24 Julii 1791. til Rest skyldige 6000 Rdlr. med Rente 4 pro Centum deraf fra 11 Junii 1795, til Betaling skeer. Denne Processes Omkostninger betaler Grev Scheel til Co tanten skadesløs, saa betaler han til Justits Cassen sove tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1797-01-30
Mandagen den 27 Junii No. 137. Gaardmand Jens Larsen. Uldal. contra Brorson. Møller Jens Lassen. Denne Sag afvises. No. 128. Landinspecteur Rørbye, Rottbøll. contra Schønheyder. Geheimeraad Lerche. Landstings Dommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Citanten til Jndstevnte med 60 Rd. Saa betaler han og til Justits Cassen for unødig Trætte 24. Rdlr., og endvidere til samme Cassa 5 Rdlr. No. 127. Hestemøller Niels Jensen, Rottbøll. contra Schønheyder. Procurator Rønnenberg. Landstings Dommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justits-Cassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1797-01-30
Fortegnelse. Over de ved Viborg Post-Kontor for October Qvartal 1796 uindløste Breve, nemlig: Til Chirurgus Zetlitz. 4 Stkr. Peter Meyer. i Viborg . Peder Jensen. Musqvet. Jkke Henrichsen i Tyestæd Christen Andersen Høested i Wang i Thye og Hosekramer Anders Erichsen i Biering
Viborger Samler, 1797-01-30
Bekiendtgiørelser. Eieren af Hvidberg Kirke paa Morsland giver hermed tilkiende at der udi ermelte Kirke er 3de Begravelser, og i den Anledning af at endeel af disse Begravelser ere forfalden udbeder sig behagligst tilmeldet, om nogen af de derudi indsatte Liige paarørende Familie, ville anmelde om de veed, at der er udsadt nogen Capitaler dertil, hvorved disse ermeldte Begravelser kan holdes vedligge. Thi i mangel heraf lader Eieren til førstkommende Foraar da Kirken kommer under Reparation dem af Begravelserne der er forfalden, tilstoppe, ifald ingen melder sig hos Kirke Eieren forinden. Hviberg den 17de Januarii 1797. C. Sørensen.
Viborger Samler, 1797-01-30
Under Skivehuuses Skifte Jurisdiction i Salling Skive Sogn, Bilstrup Bye, er ved Døden afgaaet Selveier, Bonde Jørgen Sørensen, hans Boe er strax taget under Skifte Behandling, hvorved blev tilkiendegivet at han har endeel Arvinger, hvoraf 2de skal være boesiddende i Kiøbenhavn nemlig en Broder Peder Sørensen og en Ditto Jens Sørensen, thi bekiendtgiøres herved bemeldte Jørgen Sørensens Dødsfald, og indkaldes saavel Stervboets Credi og Debitorer som de tvende foranmeldte Arvinger, til at møde eller møde lade 6te og 12te Ugers Dagen, som er bestemt til den 2den Martii og 18de April, at foretages udi Stervboe Gaarden i Bilstrup, begge Dages Formiddag Kl. 9 til hvilken Tiid Skiftet beroer og ved kommende haver at lagttage deres lovlige Ret.
Viborger Samler, 1797-01-30
Auction. Foussingøe Hovedgaards Græsning, bliver til Bortforpagtning, for Sommeren 1797 opbuden paa Fousingøe Hovedgaard den 21de Februarii Kl. 1 slet Eftermiddag. Conditionerne skal paa Auctions Stædet blive de Lysthavende bekiendtgjorte. Onsdagen den 1ste Februarii nestkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Baroniet Ryssensteens Forstrand. for Sønder Nissum Sogn, efter Forlængende af Kiøbmand Hr. Christen Aggersborg i Lemvig, som Commissionair, foretaget offentlig Auction og derved bortsolgt den sammesteds under 4de November f. A. udi Brig-Skibet Margrethe Elisabeth af Hjørneborg i Finland, som var at af Skipper Jsac Fackon, indstrandede Ladning, bestaaende af 330 Tdr. Tiære, 108 Tylter Fiæl, 31 Forre Biilker og 3de Søire. Alt efter de Conditioner som paa Auctions Stædet bekientgiøres, og forinden, om forlanges, kan erfares hos benevnte Hr. Aggersborg. Hvilket hermed til Liebhabernes behagelige Underretning tilkiendegives. Store Kastberg den 10de Januarii 1797. B. Claudi.
Viborger Samler, 1797-01-30
Den forhen tillyste Auction over Egholm og KrabesholmsHovedgaarde med tilliggende Bøndergods Kirker og Tiender i Roeskilde Amt i Sælland, bliver foretaget i Kiøbenhavn i Viinhandler, Lunds Gaard paa Hiørnet af Kiøbmager og Skinder Gade, førstkommende 25de Februarii om Formiddagen Kl. 11. Hver Hovedgaard med Gods Kirker og Tiender, bliver opraabt for sig selv efter de derover forsattede Jordebøger som ere at faae til Efterson i Randers hos Hr. Abel, i Odense hos Hr. Kammerraad Holm, i Kiøbenhavn hos Hr. Justitsraad Engelbreth og paa Egholm hos Forvalter Gechel, hos de 2de sidste kan Conditionerne tillige blive foreviiste.
Viborger Samler, 1797-01-30
Foruden de Efterretninger forrige Tillysninger indeholde, at til Eghelm Hovedgaard er Aar og Eng, citto 981 Tdr. Land Gometrisk Maal og til Krabbesholm, Ager og Eng 463 Tdr. Enholms Sædemarker ere inddeelte i 11 Hoved Kabler, og 10 Biekobler; og Krabbesholms Sædeworker i 12 Kobler. Den 1/3 Deel af det som Kiøbesummen overstiger den derpaa nuværende Prioritet, bliver at betale, det øvrige kan ventes at blive henstaaende paa 2den Prioritet. Kiøbenhavn den 6te Januarii 1797. Rosenker tz.
Viborger Samler, 1797-01-30
Birkskovhuus i Giellerup Sogn, Hammerum Herad, Ringkiøbings Amt, afg. Jørgen Fog Ramstadts Stervboetilhørende, af Hovedgaards Taxt 6 Skp. 1 Fdkr. 1 1/4 Alb. og Contribuabel Hartkorn 2 Tdr. 2 Skp. 1 Fdkr. bliver, efter Begiering af Arvingerne førstkommende 8de Februarii, stillet til offentlig Auction og om nogenlunde antagelig Bud sker, til den Høystbydende bortsolgt. Gaardens Eiendomme ere udmaalte i Parseller, udskiftet af Felledskabet, og kan faaes enten stykkevets, eller samlet, ligesom Libhaberne ville, Marken er i god Drift, af fortrinlig god Jord Art, og især ypperlig til Gresning. Til Gaarden er mere end almindelig Høebierring, og Engene ere de beste i Egnen, Tørvejord haves og i Overflødighed. Hvilket alt ved Eftersyn vil erfares. Bygnigerne ere i beboelig Stand, osureret i Brandkassen, og Tømmer Matrialier til nogle Bindinger Huus overlades med Gaarden. Naar Gaarden er solgt, bliver Creature, GaardsRedskaber Jnd og Udboe forauctioneret. Auctionen holdes i Birkskovhuus Formiddagen Kl. 10 hvor Conditionerne bliver oplæst. Dagen efter sc. den 9de Februarii, foretages: benævnte Sted, Skiftesamling efter den Afdøde, hvor eenhver, som saadant vedkommer, ville indfinde sig. Høyriis den 12 Januarii 1797. Møller.
Viborger Samler, 1797-01-30
Under Skivehuuses Skifte Jurisdiction i Salling, Skive Sogn Vinde Bye, er ved Døden afgaaet Jndsidderen Maren Espersdatter, som har sadt til Huuse hos Fæstebonden Jens Kaastrup i Vinde. Ved hendes Boes Behandling er bragt i Erfaring, at den Sl. afdøde, ikke skal have uden een Arving nemlig en Søn Niels Micheisen, som skal opholde sig i Kiøbenhavn, thi bekiendtgiøres herved bemelte Møren Espersdatters Dødsfald og indkaldes, saavel den fraværende Arving Niels Michelsen som Stervboets Credi og Debitorer at møde eller møde lade 6 og 12te Ugers Dagene, som ere den 25 Februarii og 8de April førstkommende om Formiddagen Kl. 9, da Skiftet bemeldte Tiider foretages i Jens Kaastrups Fæstegaard i Vinde. Trende Gaarde, den ene af Hartkorn omtrent 6 Tdr. og den anden af Hartkorn circa 3 Tdr., samt 2de Huuse, samlet Hartkorn i alt 9 Tdr. 3 Skpr., 2 Fdkr. 2 Alb. beliggende i Rinds Herred, Viborg Amt, er underhaanden et faae tilkiøbs. Anviisning til Eieren faaes her i AvisExpeditionen.
Viborger Samler, 1797-01-30
Hvo som paa Landet har et skikkeligt bebygget Sted med saameget Jord til, at derpaa kan fødes Sommer og Vinter 2de Heste, 4 a 6 Køer og 10 Faar, vilde behage ge melde sig hos Provst Ravn i Hem ved Skive og vente at faae det vel betalt, naar han dermed kan finde sig fornøiet. Man ønsker at imodtage det til Majidag men i ald Fald førend Michaelis.
Viborger Samler, 1797-01-30
Alle og enhver, som maatte have Noget hos mig at fordre enten efter Beviser eller Regninger, ville behage, dermed inden næste Februarii Maaneds Udgang, at melde sig skrivelig hos min Svigersøn, Johannes Tolstrup i Ud berg Nørgaard, som paa mine Vegne afgiør ethvert retmæssigt Krav, nogen maatte have til mig. Efter benævnte Tids Forløb forventes ingen Fordring til Uldberg den 12te Jan. 1797. Christen Bierbye. Tjenester ledige. En Tjener, som forstaaer hvad han bør til Opvartning hos et Herskab, og ligesaa en duelig Gartner anvises Tjeneste til førstkommende Maji her i Avis-Expeditionen; men uden paalidelige gode Attester kan det ikke nytte, et nogen melder sig.
Viborger Samler, 1797-01-30
Hos Apotheker Nielsen i Viborg kan bekommes til Leie i Snapsting, trende Værelser, tilligemed Kudsk- og Tiener Kammer, og Stalderum til 4re Bæster. Desforuden kan anvises hvor 2de Værelser er at bekomme til Leie i Snapsting.
Viborger Samler, 1797-01-30
En skikkelig Karl søger Tieneste til førstkommende Majidag enten som Teylbrænder eller Ladesøged. Underretning om Karlens Opholdsted faaes hos Theil paa Viborg Bogtrykkerie.
Viborger Samler, 1797-01-30
Rihnske og Skaanske Mølle Stene samt Polerede og grov-hugne Marmor Ligstene af adskillige Størrelser og Bredde faaes hos Raadmand Hubertz i Aalborg.
Viborger Samler, 1797-02-06
de DAN Kongelige privilegerede. VIBORGER SAM. LE R. No. 6. Mandagen den 6te Februarii. Om det Hamborgske Fattig-Væsen.
Viborger Samler, 1797-02-06
Som Wiborg Byes Jndvaaner, maatte det glæde mig, ved Uld=Spinderiets Jndførelse, at see eet alvorligt Skridt gjort til de Fattiges Forsørgelse og Betleriets Afskaffelse. Dette bestemmede mig strax til Bekiendtgiørelsen af følgende vilkaarlige Udtog, af den Efterretning, hvilken den danske Etatsraad Voght, i Engelland og paa Engelsk, har udgivet, om det Hamborgske Fattig-Væsen. Alt hvad jeg ej troede, at være her anvendeligt, er udeladt. Dog forelægges det ingenlunde her, som Plan for denne Byes Fattig Væsen. Denne vilde de kyndigere og for Byens Vel opmerksomme Direkteurer og Jnspekteurer sikkert lægge med Klogskab, og udføre med fornøden Stadighed og Kraft, overeensstemmende med de enkelte Omstændigheder, som her finde Sted. Men - det forelægges, som indeholdende mange herlige, og ved Erfaring pro vede, Biedrag til hver enkelt Plans Anlæg og Udførelse; det forelægges, som Opmuntring til vedkommende Foresatte, med Jver at antage sig en Sag, hvis Følger maae blive Arbeidets skiønneste Løn; det forelægges, som en Underretning for Byens Jndvaanere om, hvad Tillid de bør skienke en nøie giennemtænkt og prøvet Plan, efter hvilke Regler de bør bedømme den, og med hvad Velvillighed de bør komme den i Møde; det forelægges endelig, som en Opfordring til hver i denne Sag kyndigere Mand, der staaer ej i umiddelbar Forhindelse med Hoved Planens Anlæg og Udførelse, at bekiendtgiøre sine Tanker herom, og saaledes biedrage sin Skierv med til det Heeles Vel. Zahrtmann. den 29de Januar. 1797. Naturen har hos alle sine Børn nedlagt mange og forskiellige Drifter, som stedse vække dem til vedvarende Virksomhed; deres fremskridt til større Fuldkommenhed beroe paaderes Kræfters uafladelige Ovelse til Hensigter, som aldrig ganske kan opnaaes. Disse Gienstænde formeres i Forhold til Om fangen af deres Forestillinger. J de talrigste Menneske Klasser, er legemlig Trang Virksomhedens Hoved Gienstand, og der stræbe de blot at opholde Livet. Men i denne Strid med Madvendighed ere alle ej lige lykkelige, et lige opmerksomme, stræb samme, nøisomme, sparsomme, ordentlige, redelige og forsigtige. Vi pleie herover at giøre dem Bebreidelser, som om disse Egenskaber vare aldeles sædvanlige i de høiere Stænder, og som om Sædernes Fordervelse er meget meer udbredde sig fra de høiere til de lavere Folke Klasser. Men blandt disse Fattige gives der er blot Udygtigheds, Daarskabs og Lastefuldheds Offere, hvilke den offentlige Retfærdighed skylder Underviisning, Tugt og Forbedring. Jeg formoder endog at det største Antal Fattige i Europa hører til en ganske anden Klasse.
Viborger Samler, 1797-02-06
Ved Forbindelsen af mange Omstændigheder staaer ArbeidsLønnen i et meget ugunstigt Forhold til Livets Fornødenheder, for de Fattige i de fleeste europæiske Stater. J disse nordlige Lande, hvor drøiere Næring, tættere Klædemon og Huusle ere nødvendige, føler man Virkningerne af Mangelen stærkere, end i de sydlige. Her opfordrer Medlidenheden os især, til at afhielpe den øiensynlige Elendighed, og her driver den trykkende Mangel Menneskene til Redningsmiddel mod samme, til Arbeide.
Viborger Samler, 1797-02-06
Ved alle vore Bestræbelser for at undgaae de Feil, hvilke Selskabet ei forebyggede, eller ej kunde forebygge, skulde man billig være betænkt paa, er at arbeide imod Naturens vise Hensigter, og ei at giøre meer, end give de Fattige Leilighed til at arbeide for sig selv. Den nærværende Nød maae afhielpes; for Syge og Udlevede maae der sørges; men Børnene maae man især give Underviisning; og Arbeide, ei Almisse, mage gives dem, der besidde nogen Duelighed til Arbeide, hvor ringe den end er.
Viborger Samler, 1797-02-06
Borgerskabets Repræsentanter besøgte alle Huse i deres Kirke ogne om Underskrift til aarligt Biebrag. Enhver Jndvaaner gik ugentlig skifteviis omkring i sit Distrikt, og indsamlede hos sine Naboer, og de anseeligste Mænd fatte en Ære deri at anstille disse ugentlige Jndsamlinger i egen Person. Heele Staden blev, efter en foreløbig Beregning over de Fattiges Antal i de forskjellige Deele, inddeelt i 60 Distrikter, af hvilke hvert omtrent indbefattede et lige Antal af Fattige.
Viborger Samler, 1797-02-06
Ved første Optælling fandtes 3903 fattige Familier, bestaaende af 7391 Personer, 8 Qvinder, 3 Børn, 3 Mænd, som vare yderst trængende til umiddelbar Understøttelse. Mange af disse havde i mange Aar aldeles savnet Seng, og just deres Elendighed, som er vare Betlere, var ubeskrivelig. Af Optællingen sees at der kunde regnes noget over 120 Fattige paa hvert Distrikt, For hvert Distrikt valgtes tree Borgere, som Fattig Værger, paa tree Aar, og Antallet paa de bemidlede og anseelige Mænd, som selv tilbøde sig at modtage et saa besværligt Embede, vil stedse glimre i Borger-Dydens Aarbøger. Fem Medlemmer af Raadet og en Syndikus modtoge Forsæder i det Store Fattig Kollegio, som bestod af tie Fattig Forstandere, der valgtes paa Livstid.
Viborger Samler, 1797-02-06
J deres Forsamlinger, der, som sædvanligt er i Hamborg, endnu bleve forøgede med andre Statens Medlemmer, blev i et halvt Aar heele Planen til det nye Fattig-Væsen, anlagt og forberedet.
Viborger Samler, 1797-02-06
For de omtalte 180 Fattig-Værger blev bekiendtgjort en nærmere og omstændelig Oplysning om det nye FattigVæsens Grundsætninger og Jndretninger, samt deres Forretninger. Virksom Hielp var første Øiemed. Thi man var overbeviist om, at Forbud imod Betlerie var grusomt, naar man er forhen havde afhiulpen virkelig Mangel. Men til samme Tiid bleve og forede saadanne Anstalter, at der ei til nogen blev uddeelt een Almisse Skilling, som han selv var i Stand til at fortiene. Denne er Grundvolden for enhver sand og hensigte mæssig Fattig-Forsørgelse. Med den maae hver Fattig Anstalt staae eller falde, og blive til Velsignelse eller Forbandelse for den ringere Folke Klasse. Fattig-Værgerne erholdte trykte Spørgsmaale, hvilke de skulde forelægge hver sattig Familie. Deres Svar bleve opskrevne paa den ledige Side af Arket og bestyrkede ved personlige Besøg og Naboernes Vidnesbyrd. Mange af disse Spørgsmaale vare bestemte til, derved omtrent at erfare, hvad hver Familie kunde erhverve; men dette Øjemeed var et saa let at naae. Thi de færreste Svar vare oprigtige og tilforladelige. Da de Fattige saae Fordeel ved at angive deres Arbeids-Dygtighed saa ringe som muligt, saa brugte de alle de Kunstgreb, i hvilke Bettel Vanen havde givet dem alt for stor Færdighed. Nu begyndte man, at giøre et nøiagtigt Overslag, hvad enhver Fattig behøvede til sin blotte Nødtørft, og, med Hensyn til Levnetsmidlers høie Priser her, fandt man, at en halv Rixdaler ugentlig var det mindste, man kunde ansætte til hver. Det var fast Grundsætning, at ansætte denne Understyttelse ringere, end det er, som en arbeidsom Mand eller flittig Kone under saadanne Omstændigheder kan erhverve. Thi naar Understyttelsens Uddelings Maade ej bliver en Spore til Virksomhed, saa bliver den vist en Løn for Lediggang og et lastefuldt Liv. Da Fattig-Væsenet var saavidt fremmet, gav det Selskab, som med Held havde oprettet et Hørspinderie, samme af til Fattig-Væsenet, og med samme deres Forraad og det Heles Jndretning, de derved ansatte duelige Lærere og Betiente, samt deres i mange Aar samlede Erfaring.
Viborger Samler, 1797-02-06
Da 2 af de Fattige vare Fruentimmer og Børn, gav man dette Slags Arbeide Fortrinnet, fordi de raae Materialler ere lette i Priis, Afsætningen er sikker, der fordres ikkun liden Duelighed, Arbeidet læres let, og bliver stedse nyttigt for dem, som eengang ere underviste, kan desuden udføres af stærke og svage, gamle og unge; Jndtægten staaer i Forhold til Arbeids-Dueligheden; og Arbeidet endelig lader sig nøie bestemme efter Maal. Det var nødvendigt, at betale Spindet, er efter Vægt, hvor Værdiens Taxering er saa vilkaarlig, men efter Maal. Man solgte den Fattige Herret til en vis lav Priis, og afkiøbte dem derimod et vist Maal Garn til høi Priis. Jo fiinere Garnet var spundet, desto fordeelagtigere for den Fattige. Prisen var 30 Procent høiere end den almindelige SpindeLøn, og derfor kunde man siker regne, at alt Garnet blev bragt i Spinde Komtoiret. Hver Fattig medbragte sin Bog, hvori de leverede Stykker antegnedes. Saaledes havde han bestandig et Vidnesbyrd om sin Flid i Hænde, og man var tillige i Stand til at oversee Forholdet i de Fattiges Virksomhed. Men denne Jndretning gav endnu væsentligere Fordeele. Thi man kunde nu sikkert tilbyde hvert Slags Fattige Hielp, da man havde det i sin Magt, at tvinge dem til, den eneste nødvendige Betingelse, at anvende til deres Udkomme at den Virksomhed, som var dem muelig. Fattig-Værgerne gik altsaa om i Distrikterne, og spurgte efter i alle ringe Vaaninger, om Beboeren behøved Understøttelse. Ønskede den Fattige sig nu Hielp, blev han tilspurgt, om han ugentlig kunde fortiene en halv Rixdaler, Thi nu vidske man af Erfaring, at mange Fattige levede til den Priis, man vidste tillige, at, naar de tilstode en halv Rixdalers Fortieneste erhvervede de virkelig meer. Svarede den Fattige nu, Ja, saa behøvede han ingen Hielp; svarede han, Nei, saa gav man ham Arbeide, hvis Betaling, der var 30 Procent høiere end Værdien, let kunde skaffe ham en halv Rixdaler ugentlig, om han end et var sonderlig flittig. Men hyppigere var Tilfældet, at de ej kunde arbeide, formedelst Alder eller vaghed, eller Mangel paa Dug tighed. For denne sidste Klasse blev en Skole anlagt, og i et Fierdingaar lærte de let at spinde. J denne Tid fik den Fattige ugentlig først en halv Rixdaler, siden 4 Skilling mindre hver Uge, indtil han i tolvte Uge er fik meer end sin Arbeidsløn, og sin Afskeed med en Gave af hans Spinderok og et Pund Hør meere følger)
Viborger Samler, 1797-02-06
Høieste Rets Domme. Mandagen den 27 Junii. No. 156 Gaardman To kild Christensen, contra Klingberg. P. pitair Peter Johansen. Birketings Dommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justits Cassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. No. 34 Sognepræsten Hr. Henrich Wilrich, contro. Rottbøll. Kiøbmand Rasmus Hansen. Bro sor. Denne Sag afviset. No. 85. Johan Christian Faust, Wiret. contra Salomon Becker. Rottbøll.
Viborger Samler, 1797-02-06
Naar Salomon Becker inden 4 Uger efter denne Doms lovlige forkyndelse, inden sit Værneting, efter foregaaende lob lig Jndstevning til Johan Christian Faust, med sin korporlige Eed bekræfter: at han ikke er Citanten noget skyldig forUgeløn fra den Tid denne som Guldslagersvend stod i hans Tieneste, bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være; men trøstet han sig et til saadan Eed at aflægde, bør han til Citanten betale 232 Rdlr. 4 Mk. med RenteProcentum deraf fra 30 November 1793, indtil Betaling skeet. Processens Omkostninger ophæves. Til Justits Cassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1797-02-06
No. 105, Kammerherre og Hofmarskal Hauch, som Værge for Lars Bodenhof, contra Rottbøll. Christian Lund. Jngen.
Viborger Samler, 1797-02-06
Lars Bodenhof bør indfrie de paastevnte af ham under 6 og 8 Februarii 1791 til Bertel Andersen udstædte og til Christian Lund transporterede Reverser, den første stor 98 Rdlr. 5 Mk. 2 s., og den sidste 198 Rdlr. 5 Mk. 8, og til bemelte Christian Lund betale sammes paalyvende Kpital i alt 297 Rdlr. 4 Mk. 10 s. med Renter 4 Procantum deraf fra den 31 Januarii 1795, indtil Betaling ster. J Henseende til Processens Omkostninger bør Hof Stads Rettens Dom ved Magt at stande. Denne Proresses Omkostninger ophæves. Til Justits Kassen betaler Cianten som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1797-02-06
Tirsdagen den 28 Junii.
Viborger Samler, 1797-02-06
No. 311. Procurator Rottbøll efter Kongelig befaling, contra Wilster. Arrestanterne Resmus Jørgensen Hugge. Haagen. og Bodil Sophia Poulsdatter. Rasmus Jørgensen Hugge bør have sit Liv forbrudt, samt Hovedlod og Jord til Kongen, om han nogen er eiende. Bo til Sophia Poulsdatter bør hensættes til Arbeide i Møens Tugt- og Forbedringshuus i 6 Aar.