JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
I det sidstudkomne Hefte af Dianal, Tidsskrift for Jagtelskere, fortælles følgende Begivenhed: "Den afdøde Skovrider Sandberg reed engang, i sine yngre Aar, paa Jagt. Han faaer et nødvendigt Wrinde, staaer at Hesten, der, som vel dresseret, ikke behøver at bindes, og gaaer en Snees Skridt hen til en Busk. Hans Bøsse hænger i Remmen, med Piben henimod ham. Medens har fidder her paa Huk, ryster Hesten sig, og Skuddet gaaer af. Til Lykke vare Haglene smaa og Støvlerne af stærkt Læder, saa han slap med nogle ikke farlige Saar i den ene Fod. Atter en Advarsel om Forsigtighed; Skibet la bonne Esperancel, Skpr. Larch, fra Riga med Hørfrø, Hamp og Stave, bestemt til Havre, er strandet ved Stevns og skal være løbet fuldt af Vand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Copulerede. I Horsens den 9de Decbr.: Hr. Viin, handler W. Drewsen og Jfr. Cathrine Marie Jensen. - J Aarhuus den 11te: Hr. Skipper Hans Kaars berg og Jfr. Pauline Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Reisende. fra Kallundb. til Aarh.: Cand. theol. Schlotfeldt; Ritmester v. Benzon; Cand. juris Bonnez; Literatus Lund; Kammerassessor Ramus; Forv. Schjern; Kbd. W. Petersen; Handelsbet. Meldahl. - Fra Kallundb. til Aarh. Cance ir. Rummelhoff, Propr. Watt; Kbd. Steenfeldt; Cand. juris Overgaard; Student Dahl, Tøimager Lindholm; Schæfer Audi.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Døde. Student C. W. Dyssel, forhenv. Hosekræmmer C. H. Kjær ulff (af Kopper); Muursv. L. Smidt, 32 A.; M. P. Top, 25 A.; Urtekræmmer R. C. Holm, 32 A.; Toldbetjent I. T. Schjöpffe, 73 A.; S. C. Kalko, f. Haffner; C. L. Clementsen, f. Stouenberg; Alle i Kbhvn. Procurator J. P. Copmann (ved en Baads Kantring mellem Langeland og Fyen). Naalemager I. C. Petersen, 34 A., i Horsens. Th. P. Gabriel, sen, 38 A., i Kjøge Mølle. H. M. Reinsholm, f. Fladberg, 64 A., i Engelstrup Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Frederikshavns Skibsliste. Indk. D. 10de Decbr.: H. Hansen f. Norge m. Træl. og si Jern. - Udg. D. 5te: N. Nielsen f. Østerr. t. Sæby. De 12te: C. Munch t. Kbh. m. Stykg. og Østers.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Hals Skibsliste. Jndk. D. 11te Decbr. Th. H. Pank og P. Hansen f. Kbh. m. Rug. - Udg. D. 12te: N. Nielsen t. Rørvig, ball. De 13de A. G. Clausen t. Læso m. Stykg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Bekjendtgjorelser. Uagtet det ikke er mig vitterligt, at jeg skulde have nogen Gjæld, som er mig ubekjendt, opfordrer jeg dog herved Enhver, der maatte have nogen Fordring paa mig, at tilstille mig deres Regning inden Nytaar. Aalborg, den 14de December 1835. Vahl, Regimentschirurg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
En Læderagestol i complet Stand og en god Fodposter tilkjøbs for billig Priis. Avisexpeditionen anviser. En Pige ønsker sig strax eller til Nytaar en Condition. Adresse-Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Bal i Hjørring anden Juledag. R. C. Blichfeld.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Jmellem N. Sundby og Reistgaarden er den 12te Den nes tabt en Snuustobaksdaase af en ostindisk Snegl med Sølvlaag. Finderen bedes at levere Daasen til Madam Lemberg i Hjørring eller Kjøbmand Wissing i Aalborg, som derfor betaler en god Douceur. Godt, nylig kjernet Smør a 20 sk. Pd. kan daglig bekommes hos Forpagteren paa Sohngaardsholm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
En Gig med Calesche kan faaes billig. Den anvises af Kjøbmand Valeur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Følgende Bøger faaes nu igjen, samt nye Blom, om de offentlige Indretninger paa Landet i Danmark, 16 Mk. Lovgivning angaaende Apothekervæsenet; 3 Mk. Improvisatoren, original Roman af Andersen, 12 D.; 17 Mk. Udtog af Alter=Bog. Ursins Regnebog; 5 Mk. Udtog af den danske Sprog= og RetskrivningsFlære til Brug for Skoler, af Jensen; 30 s. Om Danmarks Finantser; 8 s. Kalkars exegetiske Haandbog til det gamle Testament; 1ste D. 2det H.; 1 Rbd. Udvalgte Fortællinger af Hebel, udgivne af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug; 4 1/2 Ark, 10 s. H moopathiske Forsøg ved Sygesengen, af Fangel; 4 Mk. 8 s. Svar paa Recensionen, af Fangel; 3 Mk. Libum, om Biavl, 2 Mk. Skudsmaalsbøger med trykt Titelblad for Mands.; 64 s.; Ditto for Fruentimmer; 2 Mk. Reise- og Skrilve-Calender for 1836; 3 Mk.; hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Hampelærred, bleget og ubleget Bommesi, Svanebai, Flanel, glatte, hvide Trøier af Rasmager=Uld for Herrer, Bolstre af Lærred, bedste Slags blegede og ublegede samt farvede Tvister, et smukt Parti kjøbenhavnske Bomuldstøier, Gardintøier, Cambringes, Shirtinger, couleurte Merinos og bedste Slags Silke Vat sælges til de billigste Priser paa gammel Torv hos B. H. Cohn. t.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Undertegnede har den 11te Dennes fundet et Tombaks Lommeuhr, som leveres den rette Eier tilbage naar hand opgiver Uhrets og Kjædens Mærker, samt betaler dette Avertissements Omkostning og en billig Findeløn. Niels Tomesen hos R. Kiersgaard. a. Hattemagermester Rothenborg, v. lo boende ved Østeraa i Aalborg, anbefaler sig med smukke vandtætte Filthatte, fra 3 til 42 Rbd. Stk., samt med vandtætte Silkehatte paa Filt tilvyderst billig Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Hos Undertegnede faaes tilkjøbs: Gravenstener, Somne mer=Pigeoner, Vinter Dito, røde hollandske, Lambouer 1 Gronæder, Perrominne, bedste Slags Frugt fra Holsten, og til billige Priser. Gulstoff, boende ved Østera En Leilighed i Gaarden Nr. 606 paa Nørregade, som f. T. afbenyttes af Hr. Premierlieutenant v. Kurthalser til anstundende Paaske Flyttetid at faae i Leie, i hvorom kan afhandles med Niels S. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Efter Begjæring af Nibe Byes Fattigcommission ble hver, Tirsdagen den 22de denne Maaned, Formiddag Kli10, paa Raadstuen i Nibe afholdt Licitation over Leverande cen af 100 Tdr. Rug, 100 Tdr. Byg og 150 Tdr. Kar for tofler til Byens Fattigvæsen. Conditionerne erfares ved og i Licitationen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nibe, den 14de December 1835. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-16
Fredagen den 18de December, om Formiddagen Kl. 10. afholdes offentlig Licitation paa Aalborg Raadhuus til Bortforpagtning paa eet Aar, fra 1ste Januar førstkom F. mende, Fetningen af Byens Torve, Broer, Porte, Vandsteder og bedækkede Render, saavelsom Renovationen af La paa trinerne ved Raadstuen, Hovedvagten og det militair paa Sygehuus, efter Conditioner som fra i Dag af ligge til Eftersyn paa Kæmmerens Contoir, hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 11te December 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Blandede Efterretninger. Reisende forsikkrer, at Rusland har i de sidste to Aar, alene i det sorte Hav, bygget over 20 nye Krigskibe, og stræber saaledes af al Magt efter at hæve sig til en Sømagt af første Rang. En stor russisk Troppemagt sammendra ges paa Halvøen Krimm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Keiseren af Rusland har opløst det Sackenske Armeecorps og revset alvorligen de Misbrug a. som ved samme have gaaet i Svang.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Ved den mellem Rusland og Nordamerika sluttede hemmelige Alliance-Tractat skal Rusland have forpligtet sig til at skaffe Amerika Besiddelse af en Ø i Archipelaget.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Politiet i Paris har, i Strid med de bestaaende Forordninger, tilladt et Spillehuus at aabnes i det saakaldte latinske Qvarteer, hvor sædvanligviis Studenterne boe. Den var først i Rue Dauphine, derpaa i Rue du Bac, og nu er det i Midten af alle Studenter=Bopælene. Megen Ulykke er allerede herved anrettet; saaledes blev for et Par Dage siden den eneste Søn af en anseet og velhavende Familie i Provindsen, da han om Aftenen henimod Kl. 11 vilde fra Spillehuset, hvor han havde vundet, gaae hjem, anfaldet og myrdet af et Par Gavtyve. Da Forbryderne imidler tid, ved den unge Mands Skrigen om Hjælp vare blevne forstyrrede, saa fandt man endnu i den Dræbtes Lommer 2300 Franker i Guld og Banknoter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Stænderforsamlingen i Jtzeho.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Stændertidenden Nr. 12 indeholder følgende, som her i Udtog meddeles: J Mødet den 13de Novbr. blev forebragt 18 fra forskjellige Haandværkere i Staden Rendsborg indkomne Petitioner, deels angaaende de enkelte Lauges Forhold til hinanden indbyrdes, deels angaaende Landsbye og Militairhaandværkernes Forhold til Laugene; samt en Petition fra Rendsborgs eligerede Borgere og snarlig Udfærdigelse af en almindelig Haandværks=Anordning. Fremdeles var indkommen 3 ligelydende Petitioner og Afskaffelsen af Beregningen efter Rigsbankpenge; andre 3 ligelydende om Tilveiebringelsen af almindelig Erhverv frihed, 3 ligelydende om Tilveiebringelsen af en forbedret Jordskyldsbog, ved Jordernes nye Opmaaling og Bonitering; endvidere en Petition fra det elmshornske Skomagerlaugs Oldermand som Skomagervarers Jndførsel fra Hamborg og Tolden paa raa og forædlede Huder, og endelig en Petition fra Væverne i Flækken Uetersen om Jndskrænkning af Linnedvæveriet i Landdistricterne. Til Dagens Orden hørte Propositionen angaaende Gjen oprettelsen af Skolelærerseminariet i Kiel. Denne Sag bragtes til endelig Afgjørelse saaledes : at det blev bestemt at bede Hs. Maj. om Gjenoprettelsen af et Skolelærerseminarium i Holsten", samt at Autodidakter (Selvlærte), som søge Skoleembeder, skulle proqves af et Examinations=Collegium i Kiel eller af Seminariets Direction. Den kgl. Commissarius foredrog dernæst Udkastet til en Anordning om Søindrolleringsvæsenets bedre Jndretning i Hertugdømmerne Slesvig og Holsten, til hvis Undersøgelse udnævntes en Committee, bestaaende af Hr. Scharmer, Advocat Kirchhoff og Geheime-Conferentsraad Grev Schimmelmann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Stændertidenden Nr. 13 beretter og Forhandlingerne i Mødet den 16de Novbr. Der forelagdes 3 Petitioner fra Skomagerlaugene i Kiel, Neumunster og Preetz, angaaende Erhvervfrihed, samt Handelen med Skomagerarbeide og fremmede Skomageres Jndgreb i Laugenes Rettigheder. Fremdeles tvende Forslag om Tallotteriets Ophævelse og en Revision af Forordningen om Frikjørsler. Endelig motiverede Kammerjunker d'Aubert ogsaa sit Andragende om en Petition til Kongen, for at bede Hs. Majestæt om at nedsætte en overordentlig Commis ster og Udgifter, samt gjøre Forslag til at ordne Statens Finantsvæsen, uden nye Paalæg, ved Besparelser og Jndskrænkninger; at deres Arbeide derefter maatte blive Stænderforsamlingen forelagt til Bedømmelse, inden endelig Beslutning toges, samt at der, i Overeensstemmelse med det allerhøieste Rescripaf 5te Januar 1813, herefter aarlig maatte blive offentliggjort et Finants=Budget. Nr. 11 af Stændertidenden omtaler de tvende lignende Forslag, af Grev Bandissin og Grev Reventlow til Farve, som bleve motiverede i Mødet den 17de. Første gik ud paa et allerunderdanigst Bønskrift til Hs. Majestæt Kongen om: at den holstenske Stænderforsamling maatte bemyndiges til at udnævne 2 Mænd af sin Midte, som, i Forening med ligeledes udvalgte Deputerede fra Fædrelandets andre 3 Stænderforsamlinger, under Anviisning og Medvirkning af de kgl. Finants=Collegiums Deputerede, skulde affatte og forelægge Hs. Majestæt en nøiagtigere og meere fuldstændig Beregning over alle Grene af Statens Jndtægter og Udgifter, end den, som i Løbet af September Maaned d. A. var bleven offentlig gjort, samt gjøre Hs. Majestæt opmærksom paa de Besparelser, der kunne dække den Underballance, som finder Sted i Landets Finantsvæsen. Det andet Forslag, af Grev Reventlow, angik ligeledes et Bønskrift til Kongen om, at det maatte behage Hs. Majestæt at befale Finantsdeputationen at underkaste Finantserne, denne vigtigste Gienstand af alle Landsanliggender, en alvorlig Prøvelse, og snarest muligt at indkomme med Forslag til de muligste Besparelser i de forskjellige Grene af Stats indkomsternes Anvendelse, samt at disse Forslag, for saavidt de angaae Fædrenelandets fælleds Jnteresser, allernaadigst maatte forelægges Hertugdømmet Holstens Provindsialstænder til Overveielse. Alle disse tre Forslag bleve med stor Stemmefleerhed henviste til Undersøgelse af en fælles Committee, bestaaende af Overretsadvokat v. Prangen, Kammerherre v. Bulow og Etatsraad Viese. Til at undersøge et Udfast til en Forordning angaaende Organiseringen af Kjøbstæd=Collegier og den Samme paahvilende occonomiske Bestyrelse i Hertugdømmerne Slesvigs og Holsteens Stæder, Altona undtagen, nedsattes en Committee bestaaende af Statsraad Viese, Kjøbmand Lorentzen, Senator Vesiphal, Kjøbmand Paap, Overretsadvocat Lock, Kammerjunker, d'Aubert og Overretsadvocat v. Prangen. - J Mødet den 19de indkom et Andragende fra to Jnstrumentmagere i Rendsborg, om Forhøielse af Jndførselstolden paa saadanne blæsende Jnstrumenter, som hos dem forfærdiges.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Blandede Efterretninger. Som bekjendt har Raboriget for et Par Maaneder siden tabt en af sine derveste og ædleste Patrioter, høiagtet som Stormand og Forfatter, og derhos en uforfærdet Kæmp for Publiciteten og Trykkefriheden, i Grev Adlersparre, en Mand, hvis Navn desuden, som en af de virksomste Deeltagere i den svenske Revolution Ao. 1809, tilhører Historien. Af hans Skrifter veed man, hvilken ubegrænde set Høiagtelse og Tillid han nærede for den uforglemmelige Prinds Carl August; han var hans Mynster af en Fyrste. Følgende Træk vil have Jnteresse for danske Læsere: Paa Adlersparres Værelse hang fire Portraiter af denne Prinds. Paa et af disse havde han skrevet et af ham ofte citeret Mundheld af Prindsen: "Man faaer no Folk til at følge sig." Paa et Andet Tegners skjønne OrdForgasves an en ging steg Balder upp pa jorden, Carl August war hans nya namn! Et pragtigt stiernfal lik han glanste ofmer Norden, Men aterfor upp til sin Faders famn."
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Jfølge hans sidste Villie blev dette Portrait lagt paa hans Bryst, da han bares til Graven. - Adlersparre døde den 23de Septbr. d. A. Efter hans Ønske blev hans Kiste baaren af Soldater, der havde tjent under ham i 1809. den fulgtes af sørgende Bønder og næsten hele Folkemæng=Udden i den Stad (Christianshamn), hvor han døde. Ved Efterretningen om hans Død sagde en gammel Bonde: "Javel have maaske de Store mistet en Ven - men Almuen i Sverrig sin Støttel, og en af de Soldater, som bare Kisten, sagde: "Den, som ei faaer Taarerne i Øiet ved dette Syn, han har sandelig ei noget Hjerte i Brystet." - Paa Kisten stod hans sidste Ord: "Omine Elskede, O mit Fædreland, Magistraten og de eligerede Borgere i Aarhuus, der, som bekjendt, allerede tidligere have udgivet en Udsigt over Aarhuus Kjøbstæds oeconomiske Tilstand ved Slutningen af Aaret 1833, have nu ogsaa ved Trykken offentliggjort en lignende Udsigt for det sidstforløbne Aar (1834). Denne Udsigt omfatter: 1) Kæmner Regnskabet vedføiet specificerede Fortegnelser over de paa Aarhuus Kæmnerkasse anviste Udgifter, Reparationer, Delinqvent= og Sygehuus=Regninger, Borgervæbnings=Omkostninger m. m. for 1834, 2) Regnskabet for Indqvarteringskassen; 3) Regnskabet for Riis Skov=Kasse, og 4) Regnskabet for Almue=Skolevæsenet til 1ste Novbr. 1834, og den slutter med: 5) Almindelige bemærkninger. Ifølge disse sidste have Commune=Skatterne for Aarhuus i f. A. været 24,028 Rbd. 24 s. Naar hertil lægges Bygnings skat, Brandpenge af Stadens 945 offentlige og private Bygningers Assurancesum, Bankrente af 211 Huse og Gaarde, i Bankrenter af Jorderne og Landskat, tilsammen af Beløb 12,682 Rbd. 15 s., saa bliver det Hele, som er udredet af Aarhuus Jndvaanere, 36,714 Rbd. 39 s. (hvortil endnu kommer endeel Naturalpræstationer, saasom Veiarbeide, Sneekastning, Gadebrolægning m. m.) Efter Skatteligningerne udrede ikke mere end omtrent 1000 Jndvaanere i Aarhuus Skatter. Fordeles disse nu paa hele Folkemængden, som efter sidste Tælling var 67765 Jndivider, bliver det paa hvert Jndivid 5 1/2 Rbd. og paa hver contribuerende Indvaaner 36 1/2 Rbd. Rpr. (J 18335 1/2 og 36 1/2 Rbd.,
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Fra Udsigten er undtaget Alt hvad der vedkommer Fattigvæsenet. (J Anledning af denne Udsigt har Red. allerede i Slutningen af f. M. fra en Borger i Aarhuus modtaget nogle bemærkninger, der, saasnart Rummet tillader det, ville blive optagne heri Bladet.) (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Diævlehistorien i Krystalgaden, hedder det i Jversens Avis, har ogsaa sat Magister Lindberg i Bevægelse, som da strax griber Leiligheden til at sige Diævelen er Compliment og Stiftsprovst Clausen en Uartighed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Kopperne udbrede sig nu ogsaa temmelig stærkt i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Reisende. med Dagvognen fra Aalborg idag. Til Kolding: Skibscapitain Korsholm og Kone. Til Randers: Avlsforvalter Sminge. Til Hobro: Jfr. Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Bekjendtgjörelser. De i 5te Classes Trækninger af det 88de kongl. Classe Lotteri i min Collection faldne Gevinster, nemlig: Paa Amberne Nr. 242255, 1000 Rbd.; 242252, 200 Rbd.; 532267. 100 Rbd.; 192150, 50 Rbd.; 20 165, 50 Rbd.; 232247, 50 Rbd.; 322178, 50 Rbd.; 32-184, 50 Rbd.; 32-196, 50 Rbd., samt de Lodder, hvis Bagtal alene ere udkomne, den laveste Gevinst eller 30 Rbd., kunne nu erholdes udbetalte, i Overeensstemmelse med Planen. Nye Lodsedler a 2 Rbd. Stykket, og mindre Dele af Lodder til 1ste Classe af det 89de Lotteri, kunne daglig hos mig bekommes. Aalborg, den 16de Decbr. 1835. Bech. Tønderske Traadblonder, Mellemværk og Strimmelbobbinetter i alle Breder, er hjemkommen og sælges billig hos B. sal. Philipsons, Hjørnet af Bispens- og Jomfru Anne Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Anden Juledag, Kl. 7 Aften, bliver Assemblee og Bal i Selskabet Enighedens Aalborg, den 17de December 1833. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Meget svært mørkeblaat og mørkegrønt hollandsk Calmuk, over 3/4 bredt, er disse Dage arriveret, m. m., hos J. Polack, Bispensgade, ligeoverfor Hr. Gjæstgiver Brünes, Fiin, middel og ordn. Klæde, Calmuk, nuppet Coathing, ternet Flanel, 2/3 & 2/3 bredt Thibet Merinos, 3/4 engelske Dito; Kjöbenhavnske Bomuldstøier, stribede & ternede i nyeste Mynstre, et Parti diverse Silke, Bomulds & Lærreds Tørklæder, Handsker, Strømper, Knapper, samt forskjellige Sorter fiin Sæbe, er i disse Dage hjemkommen og faaes meget billig hos B. sal. Philipsons, Hjørnet af Bispens= og Jomfru=Anne Gade. Eieren af et Sølvlaag, hvilket ved en Feiltagelse, den 9de Dennes, kom i en anden Mands Besiddelse, kan, imod dette Avertissements Bekostning, afhente det hos F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
De, som have noget Tøi hos afdøde Vaskerpige Christiane Vang, bedes inden Nytaar at aflægge en Billet paa Adresse-Contoiret, mærket F. O.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Torsdagen den 31te December, Formiddag Klokken 9, bliver, paa Tingstedet i Frederikshavn, afholdt en Skiftesamling i afdøde Lieutenant og Branddirecteur Bolwigs Bo, for at træffe Bestemmelse med Hensyn til Realisationen af dette Boes faste og løse Eiendomme m.v. hvilket herved til Efterretning for Vedkommende bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placat 21de April 1824. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 12te December 1835. Lassen. Jfølge Reqvisition fra Procurator Dannisse i Aalborg, som Mandatarius for vedkommende Pant= og Udlægshaver, bliver den, Proprietair F. A. Kyllesbek af Hals Ladegaard, tilhørende Hals Sønderskov, Over- og Underskov, forhen Bløden kaldet, med tilliggende Skovfogedhuus, Langesminde kaldet, og de udi Skoven forefindende skovede Træer samt Brænde, nu atter stillet til absolut Bortsalg ved 3de derover afholdende Auctioner, nemlig: Løverdagen den 9de Januar 1836, Løverdagen den 23de f. M., og Tirsdagen den 9de Februar f. A., hver Dags Formiddag Kl. 11, hvoraf de 2de første Auctioner afholdes her paa Herreds-Contoiret og den sidste udi bemeldte Langesminde pr. Hals, efter de ved Aautionerne fremlæggende Conditioner, som og forud kunne erfares hos Reqvirenten i Aalborg. Dette bekjendtgjøres saaledes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Liebhabere indbydes. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 11te Decbr. 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-17
Rettelse. J Mandagsavisen stod i det første indningens, læs: "Ligningens.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Ungarn. Af udenlandske Journaler var Keiser Nicolaus's Tale i Warschau bleven bekjendt trindt omkring i Ungarn. Hos en stor Deel af Adelen var den hidtil anseet for uægte; Oppositions=Partiet i Presburg derimod, hvilket i Løbet af sidste Landdags Forhandlinger satte flere Petitioner, til Fordeel for Polakkernes Sag, igjennem, have taget sig dens Jndhold meget nær. Det hører ikke herhen, hvilke Udladelser, som den flere af Oppositionens Medlemmer have tilladt sig i deres Forsamlinger, men det maa være nok at bemærke, at den ikke har vakt nogen Sympathi i Ungarn. Maaske det ikke er uden Betydning, at Tidenderne i Osen og Presburg, ikke have omtalt den med et eneste Ord. Man seer, en den er bekjendt alligevel.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
J Anledning af de polske Fyrsters Zamopskis og Chartoryskis Nærværelse i Skotland har man foranstaltet et festligt Maaltid i Edinburgh, som, uagtet Alt, hvad Torverne gjorde for at forhindre det, dog har fundet Sted. Forsamlingen har bestaaet af mere end 400 Personer og som den fornemste Ordfører nævnes Fyrst Cartorisk og det bekjendte Parlaments=Medlem, Hr. Ferguson, Polakkernes ivrige og veltalende, skotske Ven. Det synes især at have ligget Toryerne paa Hjertet, at Festen ikke skulde faae nogen politisk Betydning, og de iblandt dem, som havde erholdt Indbydelse til at deeltage i den, skulle have gjort det til en Betingelse for deres Møde, at Keiser Nicolai ikke maatte omtales Hvorvidt denne betingelse er bleven holdt eller ikke, derom tier Beretningen. Derimod er det af denne klart, at Toryernes Jndflydelse iøvrigt ved denne Leilighed har været saare ringe; thi samme Dag, som Festen skulde have Sted, hædredes begge de polske Fyrster ved Optagelse til Æresborgere i det folkerige Edinburgh og Fyrst Cartoriski modto tillige Indbydelse til en Fest samme Aften, som var foranstaltet af Edinburghs Haandværkslaug, hvis Jnteressenter vare blevne afholdte fra Deeltagelse i Middagsfesten formedelst den høie Betaling.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Tyskland. Den 1ste Decbr., Aarsdagen, da det Braganziske Huus, i Midten af det 17de Aarhundrede, besteg den portugisiske Trone, skulde Ægteskabscontracten imellem Dronningen af Portugal og Prindsen af Coburg ratificeres fra det sachsiske Huses Side i Coburg. Den portugisiske Gesandt gav samme Aften et Bal for 90 Personer, hvortil var ham anviis, en Summa af 10000 Gylden. Skjøndt Ægtepagtens Artikler endnu ikke ere officielt kundgjorte, anseer man dog følgende Punkter for paalidelige: 1) Den unge Prinds giver Slip paa sine Rettigheder til Arvebesiddelserne i Ungarn til Fordeel for sine Sødskende, da han ikke tør have andre end portugisiske Undersaatter. 2) Han erholder Titel af Hertug af Braganza, Kongelig Høihed, indtil det Øieblik der er en Tronfølger; da først bliver han Konge af Portugal, men tør dog kun handle i Forening med Dronningen. 3) Efter Dronningens Død træder han op som EneHersker, i Egenskab af Tronfølgerens Formynder. 4) Han erholder for sin egen Person, for sin Levetid, en Jndkomsaf 25,000 Lst., som Skadesløsholdelse for Tabet af Besiddelserne i Ungarn. 5) Det staaer ham frit for, at vælge saamange og hvilke Personer, han vil, til sin Omgivning deres Gager og Pensioner har Portugal at udrede.