Berlingske Tidende, 1830-11-12
Dampskibet fra Rotterdam ankom hertil den 3die November. Som Passagerer med samme medfulgte H. K. H. Prindsen, af Oranien. Han saae overordentlig bleeg ud The Spectator indeholder en analytisk Udsigt over det ny Underhuses Sammensætning. Jfølge denne har England 489 Rd. præsentanter i Underhuset, af disse ere 125 blevne valgte paa Grund af Familieforhold, og 145 formedelst anden Jndflydelse 137 af Stæder og Flækker og 82 af Grevskaberne; Wales stiller 24 Medlemmer, som for største Deelen vælges formedelst deres Slægtninges eller store Jordegodsejeres Jndflydelse; Skotland har 45 Repræsentanter, under directe aristocratisk Indflydelse, og Jn land 100, hvoraf 63 vælges under Pairers overvejende Indflydelse. Hele Huset har, som bekjendt, 658 Medlemmer. J Aar valgtes af nye Medlemmer: i England 96, i Wales 3, i Skotland 8 og i Jrland 35. Ovenstaaende bemærkninger anledige the Sun til at sige: "Denne Analyse viser tydeligt Nødvendig heden af en Reform i Underhuset. Folket har forholdsviis kun en ubetydelig, eller rettere sagt aldeles ingen, Stemme ved Valgene, som gandske staae under Pairernes Jndflydelse. Underhuset repræsenterer egentligen ikke, saaledes som det efter Constitutionen skulde, Nationen, men kun Aristotratiet. Under saadanne Omstændigheder begynder selv i Skotland, hvor man hidtil har været gandske ligegyldig, Attraae efter en Parlamentsreform at yttre sig. Da Parlamentet imidlertid nu er forsamlet, maa man oppebie, om Ministeriet i denne Session vil foreslaae en Plan desangaaende: indtil da burde man tøve med at sende Bønskrifter om dette Anliggende til Parlamentet. Carl Xdes Creditorer havde forgiæves henvendt sig til den nuværende franske Regjering, for dog endelig at faae deres Tilgodehavende betalt; denne Regjering kan for Øjeblikket ikke til fredsstille saa mange andre vigtige Interesser, hvor meget mindre da saadanne, som ere den fremmede, Fra Paris reiste de utaalmodige Creditorer til England, for at opsøge Carl X paa Lud worth; dersom han gjorde en Reise omkring Verden vilde de følge ham i Hælene. J Frankrige var, som bekjendt, en stor Vanskelighed dem i Veien; ifølge den franske Lovgivning er Regenten ikke forpligtet til, som Konge at betale den Gjæld, har har gjort som Prinds. Saaledes havde f. Ex. Greven af Provence kjøbt Adamsøen og vilde siden, som Ludvig VIII, ikke betale den. Sælgeren, Ridder Desgravers henvendte sig til Domstolen og fordrede den contractmæssige Kjøbesum med Renter Den kongelige Advokat svarede: Greven af Provence er nu, som Konge, ikke længer Greve af Provence." "Desto bedre, svarede Desgravers, han er nu rigere, han besidder Adamsøen og kan nu lettere betale den end forhen. Den kongelige Domstoel kjendte for Ret: "Ludvig af Guds Naade o. s. v. dømmer Ludvig af S. N. til. Kongen appellerede og tilsidst maatte Desgraver, tabe, da Statsraadet deciderede. Nu, sige Creditorerne, ere v. enige med hiin kongelige Advokat i hans Retsfortolkning; Grev Artois, som Konge, er ikke Grev Artois, men nu er han ikke Konge. Jkke Konge for de engelske Domstole, thi England har erkjendt Ludvig Philipp for Franskmændenes Konge; ikke heller Konge i Klagensurt eller hvorsomhelst han ellers maatte reise hen Vi have Vexler i Hænde, vor Skyldner behandles efter den almindelige Procesform; vi ville have Betaling.