JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Norge. Christiania. I Drammen vare indtil 18de Octbr. 25. Personer blevne angrebne af en Sygdom som vedkommende Amtsphysicus officielt for Quar=Commissionen har anmeldte som Cholera. Af disse 25 vare 15 døde, 8 helbredede og 2 under Behandling. Regjeringen synes at ville oppebie de af samme didsendte Lægers Rapport, førend der træffes nogen Foranstaltning i Quar=Bestemmelserne. Jmidlertid har Byfogden i Drammen ophørt med at udstæde Sundheds passe. Fra Ringeriget skal være indløben Efterr. om, at en Bonde pludseligt er død under Pløining og at der skulle have viist sig Symptomer af Cholera.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Tyskland. Det er ved en Protocol af 4de Octbr. d. A., at den tydske Forbundsforsamling har erkjendt Prinds Otto af Bayern, som Konge af Grækenland. Den 13de indtraf den græske Deputation til München, hvor flere Tusinde vare tilstrømmede, for at være Vidner til October=Festen, der denne Gang end mere forherligedes ved disse fremmede Gjæster. Alles Øine vare henvendte paa de 3 gamle helleniske Helte da de i deres røde Palikar=Dragt med høie albanesiske Huer, og ledsagede af deres Adjutanter, mødte i Hofvogne paa Fest pladsen og besteeg den for dem opførte Tribune, over forden Kongelige Pavillon. Folkets Jubelraab lod begge Konger imøde. Den græske Deputations høitidelige Audients kunde, formedelst dens sildige Ankomst, først finde Sted Dagen efter. Toget, som aabnedes og sluttedes med en Afdeeling Kuirasserer, skeete i 2 sexspændte Gallavogne med Lakaier paa begge Sider, og ved de forskjellige Audientser holdt et Medlem Taler i det græske Sprog, som af en Tolk blev oversat paa Tydsk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Blandede Efterretninger. Underretten i Staden Fontenay i Vende har nylig sæl det Dom i følgende Sag. Den Høistcommanderende i de vestlige Departements, General Drouet d'Erlon, havde indkvarteret nogle Folk hos de gjenstridige Conscriberedes Forældre, for derved at bevæge de Conscriberede til at indfinde sig ved Fanerne. Nogle af dem, som paa denne Maade vare blevne bebyrdede, indgave Klage saavel over Generalen som over den Officeer, der havde fuldbyrdet Ordren, og fordrede Erstatning baade for det Tab, de havde havt ved at føde disse Mennesker, som og for den Udpantning, der var bleven effectueret for at betale dem deres Lønning. Retten har nu under 10de October dømt, at de udpantede Gienstande, skulle igjen overleveres deres Eiere og at Generalen tillige har at udbetale Vedkommende en Skadeserstatning af 600 Fr. For Dommen ligger det Præmis til Grund, at de militaire Autoriteter ikke ere berettigede til slig Fremgangsmaade paa egen Haand og at Retten ikke kjendte nogen administrativ Foranstaltning, som kunde retfærdiggjøre samme. Det hedder imidlertid, at Generalen virkelig skal være i Besiddelse af en speciel Tilladelse fra Ministeriet, som han altsaa formodentlig vil fremlægge, naar Sagen er appelleret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Den 15de Octbr. strandede under en heftig Storm et Skib i Chale Bay paa Øen Wigth. Da det formedelst den voldsomme Søgang var umuligt at faae en Baad udtil de Strandede, prøvede man nogle Gange ved Hielp af de saakaldte Manbys Kanoner at skyde et Toug ud til Skibet, men den første Gang gik Touget istykker, den anden Gang gik Skuddet ikke langt nok og den tredie Gang ramte det selve Skibet, istedetfor at gaae over det. Nu prøvede man en af Hr. Dennett opfunden Raket, og dette Forsøe, lykkedes saa vel, at det til samme knyttede Reeb foer henover Skibet, saaledes, at Mandskabet kunde faae fat paa samme og fæste det til Skibet. Ved Rebet befæstedes nu en Baad, hvilken 2 Mand af Toldvagten med egen Livsfare, halede ud til Skibet ligesom en Færge og saaledes efterhaanden reddede den hele, 19 Mand stærke, Besætning. Disse Raketter synes altsaa at have et afgjort Fortrin for Capt. Manbys Kanoner, idet de fortsætte deres Vei med lige Kraft, hvorimod Kanonskudet først farer ud med stor Heftighed, som ofte har til følge, at Touget springer, medens Hastigheden igjen snart taber sig saaledes at den bestemte Gienstand ikke naaes.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Hertugen af Rovigo har den 1ste Dennes slaget en beduinsk Horde, 5 Mile fra Algier; 410 Beduiner faldt, en Anfører toges til Fange og Resten tog Flugten, skjøndt deres Antal var ti Gange saa stort som de Franskes. De franske Tropper i Algier tælle 4300 Syge og 3200 Reconvalescenter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Fædrenelandet. Aalborg Af de 8 unge Studerende, der herfra Cathedralskolen bleve dimitterede sidstleden, have de syv erholdt bedste og den ene næstbedste Karakteer. Af de i sidste Aar herfra Dimitterede, der nu have absolveret anden Exammen, har C. Schou nydt den Hæder at være bleven indkaldt; D. Brix og Buchholz fik bedste og de øvrige næstbedste Karakterer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
I dette Efteraar har her aldeles intet Sildefiskeri fundet Sted; man har ikke engang holdt det Umagen værd at udsætte Garn. Vilde der gjøres noget for at Agger-Canalen blev lukket, da nære Mange det Haab, at der igjen vil komme Sild i Fjorden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Blandede Efterretninger. Cancelliet har fra adskillige Overøvrigheder modtaget følgende Forespørgseler i Anledning af Anordningen af 6te April d. A., indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Brandvæsenet i Kjøbstæderne: 1. Om det i Medhold at Anordningens 5 10 skal paaligge enhver Eier, som er nødsaget til at borttage en forfaldet Brædegavl i Tagværket, at nedrive hele Gavlvæggen og overeensstemmende med 8 14 Litr. C. at opføre en nye Gavlvæg af Brandmuur, eller omdet maa være ham tilladt, i Brædegavlens Sted at opføre en Gavl af Muur- og Bindingsværk i det Tilfælde, at Undedelen er af dette Material 2. Om de i 5 14 Litr. B. givne Bestemmelser om Gavlvægge ogsaa bør forstaaes om Gavlvægge i Udhuse, hvor intet Jldsted findes, 3. Om 5 11 Litr. 1 ogsaa skal forstaaes om Sidevægge, som komme i umiddelbar Berørelse med Nabogaardens Træværk 4. Om ikke J 16 er saaledes at forstaae, at alle Kjøller, hvad enten de alt ere eller herefter blive opførte, skulle forsynes med Jernflager, dog at der med disses Anskaffelse til alle existerende Kjøller gives Eieren 3 Aars Frist, H. Om ikke Bestemmelserne i 5 17 kunne ansees anvendelige paa straatakte Steder, der vel henhøre under Landet og ere assurerede i Landets Brandkasse, men ligge tæt op til en Kjøbstæds Bygninger og langt nærmere disse end den i bemeldte 5 nævnte Afstand af 300 Alen, 6. Om det kan tillades Eiere af straatakte Huse at reparere disse Tage; 7. Naar et Hjørnehuus har sin Hovedfagade til en bredere og Enden til en smallere Gade, om det da ved Ombygning tør opføres med den Høide den bredere Gade tilsteder, lige til Hjørnet, uagtet Høiden overstiger den smallere Gades Brede, 8. Om der i al Fald hvor Enden af et Huus til en smallere Gade, der ikke er saa bred, som Huset er høit, lægges til et tilstødende Huus til en bredere Gade, maa bygges efter den til den bredere Gade svarende Høide lige til Hjørnet, 9. Om deelviis Reparation af Huse, som have anordningsmæssig Høide, kan tilstedes, og 10. Hvad der forstaaes ved Hovedreparation. - De foranførte Spørgsmaal har Cancelliet i Skrivelser til de respective Overøvrigheder besvaret saaledes: Ad 1. Da den øverste Deel af en Bygning vanskeligt kan opføres af andre Materialier end den nederste Deel, saa kan det tillades, naar en forfaldet Brædegavl borttages, uden at den nederste Deel af Gaarden behøver at nedrives, at opføre den øverste Deel af Gavlen af Muur- og Bindingsværk, dog under den Betingelse, at vedkommende Bygnings-Commission finder at Gavlens nederste Deel er af den Beskaffenhed, at den ikke trænger til nogen Hovedreparation og ellers er forsvarlig; thi i modsat Tilfælde bør den nederste Deel nedrives tilligemed den øverste og anordningsmæssig opføres. Ad 2.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Da Anordningen bestemmer, at alle Gavlvægge skulle fra Grunden af være af Brandmuur, maa ogsaa Bestemmelsen være anvendelig i Henseende til enhver Bygning, hvad enten der i samme er Jldsted eller ei, naar Bygningen opføres i den Forbindelse med andre Bygninger, som Anordningen paa det ommeldte Sted forudsætter. Ad 3. At ligesaavelsom Gavlvægge, bør ogsaa Sidevægge i det omspurgte Tilfælde være af Grundmuur. Ad A. At 5 16 er at forstaae saaledes, at Kiøller ved Reparation eller naar nye Flager oplægges, bør forsynes med Jernflager. Ad 5. Da Anordningen allene angaaer Huse, som opføres i Kjøbstæderne eller paa Kjøbstæd-Grund, kan den ikke være anvendelig paa Bygninger, som ere beliggende paa Landets Grund og henhøre under Landets Jurisdiction. Ad 6. At saadanne Reparationer, som allerede efter Rescriptet af 21de Juni 1799 ikke maatte finde Sted, fremdeles maa være utilladelige, da dette Forbud ingenlunde er hævet ved Forordningen af 6te April d. A.; men hvad de mindre Reparationer angaaer, da kunne de tillades saalænge den Forpligtelse at nedtage Straataget ikke efter Anordningen er indtraadt. Ad 7. At det Omspurgte ikke kan formeenes saameget mindre, som det hjemles ved Analogien af Placat for Kjøbenhavn af 23de September 17955 I. Ad 8.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
At det her Omspurgte i Almindelighed ikke kan tillades, da det vilde føre til en Elusion af den Deel af Anordningen, der har Udvidelsen af de smalle Gader i Kjøbstæderne til Gjenstand. Ad 9. At der imod saadan Reparation intet findes at erindre, og Ad 10. At ved en Bygningsreparation maa forstaaes en almindelig Udbedring paa Tag, Fag, Lag, saaledes at Bygningen i en Række af Aar kan fritages for jevnligt Flikkeri.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
3de Placater ere udkomne for Hertugdømmet Holsten, angaaende den tydske Forbundsforsamlings Beslutninger, hvorved Tidsbladene, der Volksfreund" saavelsom andre fra det bibliographiske Jnstitut i Hildborghausen udgaaende Tidender, eller Tidsskrifter, og Deutsche algemeine Zeitung" standses og forbydes i alle tydske Forbundstater, samt Redacteurerne af Tidsskrifterne der Freisinnige" og der Wachter am Rhein, Candidat Giehne og Dr. Fr. Stromaier, i 5 Aar, fra 19de Juli d. A. at regne, ikke i nogen Forbundstat maa stædes til Redactionen af noget lignende Skrift. Colonien Julianchaab i Grønland har ved det danske Missions-Selskabs Foranstaltning erholdt en Kirke, som først efter flere Vanheld og betydelige Opofrelser er ankommen til og bleven opreist paa sit Bestemmelsested. Denne Kirkeer iaar bleven indviet til Herrens Tjeneste. De Mange, som have bidraget til denne Sags Fremme, ville med Jnteresse see, at deres Bestræbelser for, ogsaa i hine fjerne Egne at reise et Tempel til Guds Ære, ere kronede med Held. Missionairen Hr. Esmann havde, ifølge Fuldmagt fra Siellands Biskop, det Hverv, at indvie Gudshuset, hvilket skeete med megen Høitidelighed, Søndagen den 29de Juli d. A. Tvende Missionairer af Brødre=Menigheden, vare indbudne, og disse lode om Morgenen udføre nogle Psalmer paa Blæse=Instrumenter. Da der Kl. 8 ringedes 1ste Gang heisedes Flagene fra Colonien og alle Fartøier og 24 Kanonskud affyredes. Alle Embedsmænd, Skibscaptainer og Flere vare forsamlede hos Missionairen, og da der ringedes sidste Gang Kl. 9) og Musik lød fra Taarnet, da tog Processionen sin Begyndelse, Missionairen, understøttet af tvende Catecheter og den danske Forsanger, gaaende foran, bærende de hellige Kar. Siden fulgte, da den danske Gudstjeneste var bestemt først, den danske Menighed indi Kirken, hvor tillige saamange Grønlændere indkom, som kunde faae Plads. Afsjungne bleve Palmerne Nr. 375, 3, 1 (10), 5 og 57. Derpaa ringedes eengang, hvornæst den grønlandske Gudstjeneste tog sin Begyndelse. Uagtet Kirken var ganske og aldeles fuld, maatte dog Halvparten blive udenfor, thi denne særdeles mærkelige Høitid havde hidbragt omtrent tusinde Mennesker. Palmerne 77, 63, 64, 26, 114, 78 bleve sjungne paa Grønlansk. Efter den ken var prydet med Krandse og paa Orgelpladen, under Bogstaverne D. M. S. (Danske Miss. Selsk.), stod J gav os Templet og lod os Sjæleglæde finde, Modtag vor Tak, stedse vi velsigne skal Jert Minde. Det Samme paa Grønlandsk nedenunder. Kl. var 2 1/2, da Høitideligheden var forbi. Om Aftenen holdtes Bøn for Grønlænderne; der var 328 tilstede, hvilket er den største Mængde, Kirken kan rumme. Kirkeklokken var foræret af en Grosserer Bech. Den portugisiske Vice-Consul i Kbhvn, har ladet amelde, at Jndførselen af alle Kornsorter og Meel i Portugal, der paa 2 Maaneder blev tilladt, den 14de August d. A. er igjen forlænget paa 3 Maaneder, og at Tolden paa Meel er nedsat og ikke er høiere end af Hvede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Propr. Walther til Haraldslund har i en med med Sagkundskab skreven Afhandling søgt at bevilse, at Fuldblodets Jndførelse i Danmark for Øieblikket endnu ikke er tilraadeligt. Beviset henter han fra det lave Trin, Agerdyrkningen endnu staaer paa hos os, og den jydske Bondes bekjendte overdrevne Ømhed for sine Heste. Walther antager nemligt, at Fuld-og Halvblodshefte aldrig i udholdende Slid ville kunne maale sig med vore kraftfulde jydske Heste, og naar den jydske Bonde, der er Mester i Heste og Kvægavl, paa sin Agerdyrknings Bekostning, allerede nu, af Skaansel over de sølle Bæste, ikke nænner til at mærgle eller bearbeide sine Marker saaledes, som han burde; men om Sommeren lader Hestene æde det bedste Græs bort fra Køerne, paa Melkens Bekostning, og om Vinteren, naar de Ingenting bestille, fortære den indavlede Havre, vilde man da ikke, spørger Walther, give denne den jydske Bondes overdrevne Passion for sine Heste en endnu høiere Jmpuls ved Fuldblodets Jndførelse? Maaskee blev Ploven da tilsidst ganske staaende i Jylland, og istedetfor at Bonden nu i Reglen kun søger Hestemarkeder i 526 Miles Omkreds, vilde han mulig da drage ud i den vide Verden, med sine nye Heste. Rusland fik at avle Kornet til os, og de jydske Havne vilde da endnu mere, end som desværre allerede er Tilfældet, blive tilførte Rug fra Østersøen. Men Hesteavlen kan aldrig give den reelle Fordeel, som Kornavlen, hvortil vort Land ikke mindre fortrinligt er skikket. Forinden Jyllands Agerdyrkning derfor er bragt paa lige Fod med Culturen paa Als, i Holsten og Mecklenborg, før vil en forandret eller forbedret Hesteavl ikke være at tilraade for Bondestanden. Hvor en Bygning skal opføres, er det ikke Anskaffelsen af skjønne Meubler, man først bør være betænkt paa; men staaer Huset først paa en fast Grundvold, da er det Tid til at afpasse Meublerne efter Huset.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
(Jndsendt.) Ved Oldingen K. Hennebergs Död, Adle Olding! blidt Da smille, Skjöndt som Fremmed, naar De saae Mine Gine graadig hvilte. Paa de Stjernegrupper smaa; Hvori Balder, Fansal, Frig Du af dybest Mørke førte Nordens Oldtids Helte frem, Viste os den Vei, de kjörte. Da de drog til Asgaard hjem; Derfor skal Dit Minde staae, Selv om Hnikars mon forgaae! Og for vore gamle Fædre De gav Plads paa Himmelen, Efterslægten Dig vil hædre, Give Dig en Plads igjen. Mellem Freias Station. Pegasus og nordlig Kron. og naar Thor om Vaaren reiser Hen for at besöge Dig, Glade Nordens Blomster Keiser, Som nu græde ved Dit Lig! Græd ei, Kjere, vanlig No. Nyder Han i Himlens Bo. I. . . . . . .n.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Bekjendtgjørelser. Foruden en stor Deel allernyeste Bijouterier, hvoriblandt Øren=Klokker, Spænder & Armbaand, af det saakaldte nye Sølv, flere Slags nyeste Krave=Knapper, ægte Eau de Cologne, en Deel slebne Crystalvarer, er jeg ogsaa i disse Dage bleven forsynet med ord., middel og fiin Klæde, 3 ægte Kalmukker og 1/2 engelske Ditto, fiin og middel Cam bringes, Jaconetter, dobbelte silke Mands=Tørklæder, allernyeste silke og bomulds Veste, Gardintøier, smukke Fryndser & Agramaner, fine Shirtings & Hampelærreder, færdige Mands=Kraver & Flipper, Underbeenklæder & Nattrøier, silke og lærreds Lommetørklæder, flere Sorter Flanel, flere Coul. Mands- og Dame=Strømper, franske og Randers=Handsker, Parapluier med 8 og 9 Stænger af Fiskebeen, gode Cigarrer, flere Coul. Halsbind, med meget mere, til Nutidens billigste Priser. Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
En Kane til 2de Heste ønskes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Kjøber til en Fjelle Reisevogn, med eller uden Agestole, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
En gammel Vindovn ønskes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
De af Byens Jndvaanere, der ikke endnu til Skatteindkassator have betalt deres Skatter for 3die og 4de Qvartal d. A., erindres herved om sammes Betaling inden 4 Uger fra Dato; men Fattigskatten for bemeldte Qvartaler maatte behageligen indbetales inden 14 Dage, da der ellers bliver indhentet Approbation til Restancernes Jnddrivelse ved Udpantning. Aalborg Raadstue, den 27de October 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Bogauction. Fredagen den 9de November afholdes Auction paa Compagnihuset over Læseselskabets Bøger med flere, hvorover
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Holland. - Belgien. Spørgsmaalet og Krig eller Fred er endnu ikke afgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Den tredie Omstændighed, som gjør Sagen end mere broget, er Preussens Stilling. J en Skrivelse fra Berlin hedder det, at den preussiske Regjering er af Conferentsen opfordret til at optræde som Mægler i den vanskelige Sag, men at den neppe følges Opfordringen, ikke heller veed, hvorledes den skulde fyldestgiøre samme. Der tilføies iøvrigt hvad allerede forrige Postdag meldtes fra Berlin, at nemlig Preussen stærk misbilliget Tvangsmidlers Anvendelse mod Holland." Ligeledes hedder det, at hvis Conferentsen skulde blive opløst, hvilket antages som en uundgaaelig Følge af at de tvende vestlige Magter skride til Vaabestmagts Anvendelse, saa vilde de øvrige trende fortsætte deres Underhandlinger saa et andet Sted, hvortil Berlin skal være bestemt. At der er noget om den preussiske Protest og at samme ikke er ubekjendt i Paris, hvor ogsaa Statspapirerne desaarsag dalede noget, spores tydeligt. Messager forsikkrer, at ifølge de seneste Efterretninger fra Berlin kan vore Tropper ikke rykke ind i Velgien uden under den Risico at opvække en almindelig europæisk Krig. Preussen, siger Temps, har paataget sig den virksommere Rolle og gjort sig til den lellige Alliances Avantgarde og Contrarevolutionens Brander; et er dens Gesandt, som taler i en høi Tone og truer med at ville see en casus belli i vor Jndmarsch i Bel rien. Herpaa hentyder upaatvivlelig ogsaa den moderate og ministerielle Journal des Debats med disse Ord: "Skulde i have hengivet os til en overdreven Tillid, skulde Begivenhederne ikke svare til vore loyale Forudsætninger; skulde der i Europa gives et Cabinet, som var uforstandigt nok til paa eengang at ville trække Politiken, der saa møisommelig er ledet over i de positive Jnteressers Sphære, igjen over i Lidenskabernes Gebeet; skulde England og Frankrig ved en fælleds velgrundet Jnteresse forenede til en Alliance, som aldrig har været fastere begrundet, træffe Fiender der, hvor de ventede og hidtil fandt Forbundne, ogsaa da, mene vi - kan Fædrelandet være roligt:
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Det er disse vidtudseende krigerske Udsigter, af hvilke de franske Oppositionsblade tage Anledning baade til at tvivle om Krigens virkelige Udbrud og til at angribe Regjeringen. Ministrene ønske vel Krigen, siger National, men en lille doctrinair Krig, som de imidlertid veed let kan føre til en stor revolutionair. Dersom de ere kloge, siger Temps, saa oppebie de ikke den Beslutning, som Kamrene vil fatte, dem angaaende. Doctrinairerne, siger Courier, have gjort meget Væsen af den Agtelse og Tillid, som de indgyde Udlandet, men netop siden deres Ophøielse tilbageviser Udlandet alle forsonende Forslag. Det er heller ikke Udlandets Tillid, som en Regjering behøver, men Nationens; kun understøttet af denne er den de Anstrængelser voxne, som stundom kunne være nødvendige. Doctrinairerne kjende nok deres Stilling, og netop derfor søge de at forjage enhver Tanke hos Nationen om muligt truende Farer, vel vidende, at Regjeringens Tømme vil glide dem af Haanden i det Øieblik Faren umiskjendelig fremtræder. J det Hele er det et Yndlingsthema for de franske Oppositionsblade, som hvert af disse paa sin Maade udvikler, at vise, hvormeget den nyere franske Regjering har skadet sig selv, og hvorledes den er kommen i den nærværende politiske Knibe ved stedse siden Revolutionen at beile mere til Udlandets end til Nationens Tillid og Venskab.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Messager har den Efterretning, at de franske Tropper ikke ville rykke ind i Belgien, før det Mandskab, som holder Ancona besat, er trukket tilbage. Dersom denne er paalidelig, skulde man næsten troe, at Frankrig paa denne Maade vil tilkjøbe sig Østerrigs Neutralitet i den belgisk hollandske Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Portugal. Jforgaars, skrives fra Lissabon under 10de October, er D. Miguel afreist herfra, for selv at overtage Commandoen over Hæren, efterat han iforveien havde ladet alle de Tropper, som ligge i Garnison her, passere Revne, og holdt en pralende Tale til dem, i hvilken Ordet Troskab uophør29de udviste Uduelighed hos hans Generaler har bevæget ham til denne Beslutning. Omendskiønt man her Jntet erfarer om Nordarmeen, veed man dog, at denne har opslaaet sit Hovedqvarteer i Combra. De Constitutionelle forstærke sig idelig ved Overløbere af den miguelistiske Hær, men D. Miguels Tilhængere vente sig meget af hans Afreise til Armeen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Blandede Efterretninger. Ridder Aldini har i Nærværelse af det østerrigske Ho anstillet Forsøg med Asbestens Anvendelse til at redde Personer og Ting i Jldebrandstilfælde. Disse Forsøg havde et meget heldigt Udfald. De af ham afrettede Grenaderer udsatte uden Skade deres ved Asbestmasker beskyttede Hoveder for Luen af stærke Voxfakler, Træ og spiritus vini Ved Hielp af Asbesthandsker bare de gloende Jernstænger, og iførte en fuldstændig Asbesiklædning, gik de igiennem brændende Straa og bare Dyr saavelsom livløse Ting uskadte ud af Flammerne i dertil indrettede Kurve.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Det er nu afgjort, at Carl den 10des Familie skal bebo Slottet Hradschin ved Prag, indtil et hensigtsmæssig Locale i en Provindsialstad kan tilveiebringes. Hertuginden af Angouleme er for Tiden i Vien, men afreiser til Prag strax efter Kongens Ankomst.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Capt. Ross, som for nogle Aar siden afgik fra England for at prøve Muligheden af at naae Nordpolen til Lands paa Slæder), er endnu ikke vendt tilbage. Da man befrygter, at han og hans Ledsagere ere forulykkede, er i London et Selskab traadt sammen for at udruste en Expedition at Efterforskelse af deres Skjæbne. Regjeringen har lovet til understøtte Planens Udførelse med et Bidrag af 2000 L. Sterling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Cholera. Denne Sygdom er atter udbrudt i Stettin, hvilket er officielt erklæret den 20de Ds. Der skrives endog, at Sygdommen der er saa dræbende, at de Angrebne døe efter 4 Timers Forløb. J Berlin døe af Cholera 16 a 20 Mennesker daglig, og 4 Sygehuse ere aabnede paa ny. Erfarne Læger ville imidlertid ikke anerkjende Sygdommen for den asiatiske Cholera. J Jnvalidhuset har den yttret sig meget heftigt. Bulletins vil man, for ikke at skade Handel og Vandel, dog kun udstede i yderste Nødsfald. Ogsaa paa andre Pladse i Riget er den udbrudt og man taler om at den overalt raser heftigt. Formedelst sammes Udbrud i Arles, har det svenske Commerce-Coll. erklæret alle franske Havne ved Middelhavet som fordægtige. Antallet af Dødsfald i Cassel er ikke forholdsmæssig stort, men i de første Dage bleve flere Personer af de høiere Classer, hvoriblandt Oberstlieutenantinde v. Bardeleben, Moder til 7 Børn, Offere for Sygdommen. J Zuaim, en Stad i Mühren med omtrent 8000 Jndvaanere, som ligger saa høit, at Vinden, overalt har frit Strøg, udbrød Cholera i een Nat med en saa mageløs Heftighed, at over 400 Mennesker paa eengang bleve angrebne, og lige saa mange døde i de næste 3 Dage.