JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Blandede Efterretninger. Den grædske Jld er opfunden af Callinichus fra Heliopolis i Syrien. Keiser Constantinus Pogonatus betjente sig deraf, for at opbrænde Sarasenernes Flaade. Vandet, som slukker den sædvanlige Jld, havde ingen Magt over denne Menneskekjønnets Færle. Denne Sammensætning, som man ogsaa kaldte den brændende Olie, Hav ilden, den flydende Jld, fortærede, beretter man, Jern og Steen, fulgte alle de Retninger man vilde give den, og kunde ikkun slukkes med Viinæddike, Sand eller Urin. J Søebataillerne fyldte man Branderne dermed, og slap dem, for Vindens Bøer, ud imod de fiendtlige Skibe. Ved Slagene paa Land, og ved Stædernes Beleiringer, blæste man denne Jld ud gjennem Kobberrør, omsvøbte ved Enden med brændende Værk. Man kom den undertiden som Krudt, eller som Olie, i Glasflasker eller Leerkrukker, som Soldaterne kastede med Haanden, ligesom de vare Granater, efterat have tændt deres Lunte. Den rædsomste Maade, at bruge den paa, var, at afskyde den ved Flisbuen. De grædske Keisere, som følede Værdien af et saa rædsomt Vaaben, gjorde en Statsløndom af dens Sammensætning. Naar Fyrster, Venner eller Bundsforvandte, forlangte den af dem, skikkede de dem Jlden tilberedt, men skjulede dem omhyggeligen den Konst, at gjøre Magen dertil. Det var, sagde de, en Himmelgave, bragt Constantin den store af en Engel, med udtrykkeligt Forbud, ikke at meddele den til Nogen; og de, som vare saa uforsigtige, bleve dræbte af Lynild, Vulturius paastaaer, at angive dens Sammensætningsmaade. Under Ludvig den Femtendes Regjering fornyede en Chymist fra Grenobel, ved Navn Dupre de Mayen, Virkningerne af Callinichus's Opfindelse, i en Sammensætning, som blev prøvet med Fremgang i Brest, og som man siden forbød Opfinderen at kundgjøre. Callinichus levede Aar 670 efter C. F. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
(Af Handels-Tidenden.) Vare=Ferraadene skal alt være temmelig betydelige i Hamborg, endog stort, for det øieblikkelige Krav, hvorved Priserne ere noget lave og gjøre Varerne til en Gjenstand for Speculationen og for udenlandske Bestillinger. - Assurance-Præmierne ere meget moderate, fra og til London, Hull og Leith 3/4 a 1 PC., Amsterdam og Leer 3/4 a 1 PC., Bourdeaux og Nantes 1 1/2 a 1 3/4 PC., Liverpool 2 a 2 1/2 PC., St. Petersborg og Riga 2 a 2 1/2 PC.; Lissabon og Porto 2 a 2 1/4 PC.; Cadix, Mallaga 3 PC.; Triest, Venedig 6 1/2 a 6 PC. Fra Lybek til St. Petersborg 3/4 a 1 1/4 PC.; fra London til St. Petersborg 2 PC., fra London og Riga 1 3/4 PC., fra Bourdeaux til St. Petersborg 4 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Det engelske Gouvernement har officiel anmeldt til Prindsen af Benevent Blocaden af de nordamericanske Havne, fra Black-Point indtil Spidsen af Ny Brunsvik, for at afholde den franske Handelstand fra Speculationer paa disse Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Fra Begyndelsen af Juli Maaned udgives ugentlig i Stockholm en Landtbruks-Tidning af nogle af det Kongl. Landbrugs Academies Medlemmer. Dette Blads Formaal skal være at med hele smaae Afhandlinger og Underrettelser angaaende alle Dele af det egentlige Landbrug, Havedyrkning, Fiskerie m. m., samt de Bisysler, som staae dermed i Forbindelse, f. Ex. Forædlingen af Hør og Hamp, Salpetertilvirkning, Brændeviisbrænderie, Teglværker m.m. Hvad der af dette Blad kan interressere danske Læsere, lover Udgiverne af Handelstidenden at bringe til almindelig Kundskab i bemeldte Blad. – J det første Nummer af ommeldte Tidende omtales Professorerne Olufsen og Begtrup med fortjent Hæder. Deres Navne sættes ved Siden af Young, Sinclair, Schnech, Thaer. - Hvor ivrigen man i Sverrig nu søger at fremme Landvæsenet, kan sees af, at ethvert Lehn har eller faaer sit eget Landhuusholdnings=Selskab. Det var ellers ønskeligt, om man i ethvert Land kunde sige om sin Bondestand, hvad Udgiverne af Landtbruks=Tidningen siger om den svenske Landbruger: at han ei allene er arbeidsom, men og i Almindelighed tilbøielig til Forbedringer, og ofte endog til nye Opfindelser, hvorom man letteligen skal kunne overbevise sig ved Reiser om paa Landet. - Paa Gulland maa en Jordbruger give Præsterne Tiende af al Afgrøden, endog af Græsset, af Fiskeriet, af Land og Strand, Levende og Dødt, han maa sætte Gjerdsel om Præstens Ager, dyrke hans Mark, bjerge hans Høst, kjøre Brænde til ham, bygge Huus for ham, og kjøbe sin Plads paa Kirkegaarden med et Creatur af sin Stald. Det er intet godt Tegn, at der spørges, om denne Gullændinger har noget fremfor Herregaards Bonden. Med alt dette har dog Gulland en Folkemængde af 1207 Mennesker paa en svensk Miil, den svære Tiende siges imidlertid at være Aarsag i at denne Øe, skjøndt med meget frugtbar Jord, maa staae tilbage for det maarere Øland, som har 2142 Mennesker paa Mill. Ved at anmelde det i Professor Begtrups Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Danmark 6te Binds 2den Deel S. 471 anførte Exempel paa at faae Byg. Rug og Kommen tilsammen, have Udgiverne ikke røbet meget stor geographisk Kundskab, da de lade Hiørring Amt ligge i Sjælland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Af en Bekjendtgjørelse i de engelske Aviser sees, at det i London til de tilsyneladende Druknedes og Dødes Redning stiftede Selskab har været et Redskab til et stort Antal Familiers Hjelp og Trøst, da det, siden dets Oprettelse i 1774 har gjengivet til deres Paarørende, til deres Venner og til Staden 3861 Mennesker, som ellers vilde for tidligen have endt deres Dage. Omtrent 17,000, der have ædsket Præmie, ere blevne belønnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
J de sidste Dage af Maj Maaned solgtes i Edingbourg nye Kartofler til 4 engelske Skilling for 1/2 Fjerdingkar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
De engelske Postvogne, som bruge af den patentere Vognsmørelse anti – attrition composition – tilbagelænge dagligen 10 til 15 danske Miil og det i 4 til 5 Uger i Rad, uden at be have at aftage et Hjul eller en Lundstik og det med en Udgift af mindre end een engelsk Skilling. Vognenes Gang og Trækket for Hestene skal tillige være lettere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
(Af Hamb. Corresp., Alt Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
England. Ministerial=Tidenden, the Con rier, indeholder følgende: "J Aften behattere i Underhuset over Lord Ebringtons Forslag til en Addresse til Prinds=Regenten, i hvilken denne skil ansøges, at Lord Cochrane maa eftergives Straffe, at staae i Gabestokken. Det er sandsynligt, at en Tilkjendegivelse fra Kronen vil gjøre dette Forslag overflødigt." Lord Sidmouth har i et Brev tilkjendegivet Lord Cochrane, som holdes fængslet, Kings Bench, at Prinds-Regenten har udstrøgeham af Fortegnelsen over Ridderne af Bathordnen, og forlanger Udleverelsen af Ordenstegnenhvilket sidste Lord Cochrane har vægret sig ved Den 16 Juli skede, i Anledning af Lord Cochranes Udstødelse af Underhuset, det ny Valg for Westminster i Coventgarden. Sir Francis Burden holdt en Tale til Forsamlingen, i hvilken han anmodede den om, igjen at vælge den mishandlede og uskyldige Lord Cochrane, og hvori han, som sædvanligt, beærede Parlamentet, Regjeringen, Dommen ne, ja endog de Avisskrivere, der ikke havde være paa hans Portie, med hans bittre Dadel. Fla Personer talede i en lignende Tone. Ved den offentlige Forespørgsel, om nogen havde en Candida at foreslaae, fandtes ingen Meddeiler; hvorpaa Lord Cochrane med Frydeskrig og Jubel blev udraabt som valgt Repræsentant for Westminster Endskjøndt Regnen faldt i Strømme, var dog hi Pladsen proppet fuld af Mennesker af de laven Classer, hvilke Sir Francis Burdet siden lod gi 3 Tønder stærk Øl til Vederqvægelse. Elbas Behersker, Buonaparte, skal eie hen delige Summer i de engelske Fonds, af de fransk her han 4 1/2 Mill. Franker i aarlige Jndkomst hvilke ere sikkrede ham ved Overeenskomsten. Han Svoger, Prinds Felix (Bacciochi) har kjøbt Go ser i det Boglonesiske for 1 Mill. Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
De velgjørende følger af den tilbagevenden, Fred og Hamborgs Befrielse bliver med hver Dag tydeligere. Denne lille Stat fremblomstrer mankelig; Børsen og Børsenhalle fremviser atter de glædelige Billede af Liv og Arbeidsomhed; de Mænd, som til den Tid, da det gjældte om deres Fædnestads Befrielse, have viist sig virksomst, ere vende angerløse tilbage til deres vante Beskjæftigelser; i mange af de Gader, som ere skilte ved deres Ureenlighed, særdeles i de, som ligge i Nærheden af Canalerne, hvilke ere opfyldte med flere hundrede Skibe, finder den forrige Menneskevrimmel Sted; dog mangler det endnu meget paa Arbeidere. De til Lazarether indrettede talrige Huse og Bygninger ere for største Delen ledige, og de Syge og Reconvalescenterne bringes til Skibs til Frankrige. Regjeringen arbeider i Stilhed paa at sætte Finanzerne i deres forrige Tilstand, og de gamle Stats creditorer tør igjen nære noget Haab, særdeles da ved de nye Indretninger mange Grene, f. Ex. Told og Stempling ere blevne mere indbringende, men fremfor alt afgiver Accisen et betydeligt Overskud. Posterne ere igjen indrettede med den gamle Ubeqvemmelighed af deres Fordeling i flere, tildeels langt fra hinanden liggende Huse; Forbindelserne med Hofferne blive paa ny indledede, en Preussisk Gesandt og en Østerrigsk Charge d'Affaires befinde sig for nærværende Tid der; en Syndikus er bestemt til Kongressen i Wien, en anden er med en Deputation af Borgere sendt til London; 2 Bank borgere befinde sig for nærværende Tid i Paris, for der at forvalte det Jnstitut, de forestaae. Den indvortes Forfatning er hidtil bleven uforandret, kun Raadet, som ved Døden og frivillig Fratrædelse har mistet 5 Medlemmer, 4 Kjøbmænd og en Lærd, er endnu ikke bleven fuldstændigt, ligesaalidet som de Overældste, i hvilket Corps Aabningen er endnu betydeligere. De af Borgerskabet udnævnte Deputerede have deelt sig i Sectioner; af deres Arbeider hidindtil er endnu ikke noget blevet bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
J Mynten i Paris, hvor Medailler præges, er man nu sysselsat med at præge den første Medaille i Anledning af Kongens Regjeringstiltrædelse; den udtrykker Hans Majestæts lykkelige Tilbagekomst, og indeholder paa den ene Side en qvindelig Figur, der forestiller Frankrig, som forventningsfuld udstrækker begge Arme mod et Skib, der for fulde Seil kommer fra den aabne Søe, med Omskrivt: "Det bærer Verdens Lykke." Den anden Side viser Kongens Brystbillede med blottet Hals og i Lokker flagrende Haar med Omskrivt: Ludvig den Attende, Konge af Frankrig og Navarra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Ved Hs. Majestæt Keiseren af Østerrigs Jndtog i Wien, vurderede man Fyrsten af Esterhazys Paaklædning til 6 Millioner Gylden. Prindsens Støvleqvaster vare Brillanter, Kanterne fine Perler, Knapperne i hans Husaruniform vare Diamanter, Snorene Perler, saa store som Ærter; paa hans Bjørneskindshue straalede en tyrkisk Sultan eller et tyrkisk Riis af de kostbareste Ædelstene. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Jndtogsaftenen viste Keiseren sig i Skuespilhuset, hvor man gav Jrene, og hvis Sal var oplyst med 300 Lysekroner og Lampetter. Wiens Oplysning den Aften overgik maaskee Alt, hvad man endnu nogensinde af det Slags har seet. For et gjennemsigtige Malerie (et Transparent) som den bekjendte Handelsmand (Banquier) Greve von Fries havde ladet forfærdige, erholdt allene Maleren en Betaling af 20,000 Gylden. Hertugen af Sachsen Teschen havde ladet sin Bygmester forfærdige Udkastet til en Belysning (Jllumination) hvis Omkostninger beregnedes at ville beløbe sig til 90,000 Gylden; men han lod blot det mellemste Stokværk oplyse, hvilket kostede 40,000 Gylden, og de øvrige 50,000 uddele blandt de Fattige. Hele Wiens Stad syntes at staae i lys Lue, og dog udbrød intet Sted Jld. Flere end 500,000 Mennesker vrimlede i Gaderne, uden at der indtraf allermindste Uheld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Ligesom man tilforn af Napoleons Navn udbragte idel herlige Spaadomme, fandt de Lærde ogsaa, da han var falden, hans Fald saaledes beskreven i samme: Nach Allen Politischen Operationen Liegt Er Ohnmachtig Nieder (efter alle politiske Gjæringer faldt han endelig ned).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Formedelst den standsede Handel med Smyrna er i Triest og Fiume skeet adskillige Bankerotter. Jblandt de Mærkeligheder, man nu læser om Napoleon, er ogsaa det Vidnesbyrd, han i Aaret 1784 modtog fra sine Lærere i Militairskolen i Brienne, der lyder saaledes: "Bonaparte (Napoleon) fød den 15 August 1769, 4 Fod, 10 Tommer og 10 Linier høi, har fuldende 4de Classe. Han har et stærkt Legeme, et ypperligt Helbred og er af Caracteer lydig, beskeden og taknemmelig. Han har stedse udmærket sig ved Flid, hvormed han har dyrket Mathematiken; men kun gjort maadelige Fromskridt i Historie og Geographie. J de skjønne Kunster og Latinen er han temmelig svag, han vil med Tiden blive en fortreffelig Søemand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Wien, d. 20 Juli. Vor Hoftidende for i Dag beretter følgende: Ministeren for de udenlandske Sager, Fyrsten af Metternich, er i Gaar kommen hertil fra Paris. J Bruchsal har Hs. Durchlauchtighed Dagen før Hs. Russisk Keiserlige Majestæt afreiste derfra gjort Allerhøistsamme sin Opvartning, og derpaa over Stutgardt og Mun chen begivet sig hid. - Hendes Majestæt den russiske Keiserinde er med sin durchlauchtige Familie afgaaen til Baden. Allerhøistsamme vil opholde sig der indtil næstkommende September Maaned, og derpaa tiltræde Reisen til Wien, hvor Hun vil indtræffe paa samme Tid, som Hs. Majestæt Keiser Alexander. - Storhertugen af Toskana, Erkehertug Ferdinand er hidkommen fra Prag, og Storfyrstinde Catharina er kommen til Eger og til Frandsbrønden. - 6 til 600 Mand arbeide nu paa at istandsætte Slottet i Versailles. Kongen vil, efter sine Forfædres Exempel, der holde sit Hof, hvorved Paris i mange Henseender vil tabe betydeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
J Følge Beretninger fra Constantinopel her skeer Pesten for nærværende Tid stærkt i Alexandrien i Ægypten, saavelsom paa Morea og alle Øer i Archipelagus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Paa Øerne Corsika og Capraia er udbrudt, en Smitsot, hvorfor i Trient og adskillige italienske Havne er anordnet streng Qvarantaine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Efter Rygtet vil Kongen af Sachsen vælge Friederichsfeld til sit Opholdsted og Hr. v. Ramdohr erholde en diplomatisk Betjening i Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
J de hannoverske Landes Casser modtages et længer Napoleonsdorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Fra den Tid af, at Bayern, ved at tage Warburg og Aschaffenburg i Besiddelse, er kommen til at ere den største Deel af Franken, kommer den, allerede for et Aartii siden i Forslag bragte Forening af Donau og Rhinfloderne igjen paa Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Fra Schweitz berettes, at de forenede Magter, efter Forlydende, ville tilstaae Schweiz Godtgjørelse for den Skade, det ved de mange Troppers Gjennemmarsch har lidt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Journal de Paris indeholder følgende særegne Artikel: Hertugen af Angouleme har en vis Du verger, berømt Skøiteløber, i Nantes givet midt i denne Sommer det ganske nye Skuespil, at see en Skøiteløbning. Hr. Duvergers Skøiter ere en ganske ny Opfindelse. Børssalens Gulv var bleven belagt med Jis, paa hvilken Hr. Duvergers gjorde sine Kunster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Hertugen af Sachsen Weimar er ankommen til Haag. Malte Conrad Bruun, som, efter tydske Blades Sigende, i 10 Aar har været en af de første Medarbeidere i den i Paris udkommende Journal de Empire eller des Debats, tager nu ei videre Deel deri, men udgiver selv et yndet Ugeblad under Titel af: Le Spectateur (Tilskueren).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Den 26 Juli ventedes, at Fyrst Blücher vilde sandsynligviis ved Fakkelskin holde sit Jndtog Berlin, hvor han først seent vilde indtræffe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
De forhenværende Konger af Holland og Spanien Ludvig og Joseph Bonaparte, opholde sig nu i Vaadtlandet, hvor de fortære mange Penge. Ved Prangins, i Nærheden af Nyon, have de kjøbt et Landsted samt 2de Skove, hvilke sidste de nu af en Mængde Arbeidere lade omgive med Grave og Tre støtter (Pollisader), da disse skulle tjene til Jagt og fremme Dyrs Ophold (Menagerie).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
General Moreaul's Enke ligger farligen syg i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
München, d. 17 Juli. Prinds Eugen, forhen Vicekonge i Jtalien, beboer endnu stedse med sin Gemalinde det Hertugelige Vilhelmske Pallads Begge, saavelsom alt deres Hoftyende, bære dyk Sorg over Keiserinde Josephines - Prindsens Moders - Død; og aflægge den blot ved Hof høitideligheder, ved hvilke Prindsen da viser sig i fransk Generaluniform. Han holdt tilforn 300 Heste, men skal herefter blot ville have 50. En deel af hans talrige Betiente har faaet Afsked og er reist tilbage til Jtalien. Den forhenværende Gouverneur i Frankfurt, Greve Tascher, opholde sig nu hos Prindsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Efterat det nu er afgjort, at hverken Keist ren af Rusland, eller Keiserinden, hvilken sidste man, efter hendes Gemals Afreise, ventede hid, for Øieblikket komme hertil, saa vil Kongen i Morgen begive sig til Badet ved Rastadt i Baden, hvorhen Hs. Majestæt Dronningen og de Kongelige Børn 8 Dage senere ligeledes vil begive sig De Kongelige Herskabers Fraværelse vil maaske vare i 4 Uger omtrent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Skilderie af Kjøbenhavn. Kas Fasa Ellevte Aargang. No. 63. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 August 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Skrivelse fra en gammel Skuespiller til Forfatteren af Bedømmelsen over det Franckske Skuespiller Selskab. Holstærede Hr. Man, 108.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
De har i No. 65 af Skilderiet paataget Dem at spille en Rolle af en Criticus, som De gjerne kunde have overladt til en competentere Dommer. Jeg forbigaaer Jndledningen til Deres Brev, hvor De formaster Dem til at give det Selskab, De gjennemhegler, Anviisning paa en Plads i Dyrehaugen, og derved søger at nedværdige den ædleste af alle Konster, som gjorde en Garrick og Rose ligesaa udødelige som en Shakespeare og Holberg. Da jeg ikke er nogen Elsker af Omsvøb, saa gaaer jeg lige til Sagen. Jeg griber Dem strax i en Usandhed. Først siger De, at De kun har tilbragt tvende Aftener med at see disse Konstens Dyrkeres Producter, og strax derefter fortæller De: "af de tre Stykker, jeg har seet, vare de tvende Syngestykker. Den, som eengang stieler, maa altid hedde Tyv. De siger, at Hr. Franck sen, i ingen anden Qvalitet end Skuespiller-Directeur fortjener at nævnes først. Men Beviserne, Hr. M47, 103, De ere meget svage. De forsikkrer, han kan sige: ich singe Bas wie ein Bar!" men i det De her vilde sige ham en Finte, sagde De ham en stor Compliment; thi De fortæller jo selv, at han er Selskabets første Basslanger, og da alle Musikken dere maa tilstaae, at jo grovere en Bas er, desto fuldkomnere maa den ansees for at være, saa er det lige saa smigrende for en Hr. Franck at synge, som en Bjørn, som for en Mad. Frydendal, at synge som en Nattergal. Vist nok ansees Bjørnen ikke for saa fiint et Dyr som en Nattergal, men man kan dog lære den, hvad man maaskee ikke kan lære Dem, min Herre! – at danse, altsaa een af de Konster, som udgjør den fineste Cavaleers første Zir. De siger, han er aldeles blottet for Musik kundskab; det skal De bevise. De siger, hans Stemme er høist ubehagelig og raa; det er Magtsprog, thi en ubehagelig Stemme er et ganske relativt Begreb, efterdi det, der er ubehageligt for det ene Øre, ofte er høist behageligt for det andet, og der desuden gives lige saa mange Gehører som der gives Ører. Man har jo allerede havt Mennesker, som faldt i Besvimmelse ved at lugte en Rose, Raa kan Hr. Directeurens Stemme ikke være, da han med sit Selskab fast i syv Aar har sjunget i alle Rigets Provindser, og naar man i saa lang Tid har tumlet og reolleret sin Stemme, saa kan kun en Mar, 103 lyve den paa, at den er raa. De siger: Forresten er hans Spil rolig og en vis majestætisk Alvorlighed gjør ham usigelig tækkelig, og alligevel kalder De ham en høist maadelig Skuespiller, Hvorledes skal man rime det sammen, Udkræves der da ikke flere Egenskaber til at spille en Pere noble, som De, der kun har seet ham spille i to Stykker, saa formastelig indskrænker Dem til, De siger, at han gesticulerer bedst med to stive Handsker, hvori Haanden vipper
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
frem og tilbage paa Maven, Hvorledes vil De da han skal gesticulere, Skal han bære sig ad som visse Skuespillere, der bestandig gaae med Hænderne i Fikkerne eller bag paa Ryggen, eller kløe og purre sig i Hanekammen, Dersom De vidste, hvor mangen Skuespiller, der, i det mindste naar han spiller Comoedie, ønskede at undvære Hænder og Arme, saa vilde De ikke gjøre saa megen Ophævelse over, at en ærlig Mand søger at placere og employere sine Hænder som han bedste veed og kan. Om Hr. Frank iun, siger De, at han holder, ligesom salig Kong Holdfernes, 3 Alen og en lang Qvart. Uden at have maalet bemeldte Hr. Konstner tør jeg dog frit paastaae, at De lyver ham en halv Alen paa. Jkke at tale om, at det aldrig kan være nogen Feil, at en Skuespiller ikke er nogen Skrælling eller Flynder, saa er det høist underligt, ja reent ud sagt, yderst uforskammet af Dem, at De vil sætte Artister i Sammenligning med Musketerer, og snakke om hvor mange Alen eller Tommer de holde, ret ligesom Konsten solgtes i Alenmaal. Men hvad kan man vel fordre af en Mand, der endog angriber bibelske Personer, og ikke kan lade salig Kong Holdfernes hvile rolig i sin Grav, Naar De saa spodsk siger, at man ligesaa meget maa græde som lee af den yngre Hr. Franks komiske Spil, saa synes De ikke at kjende den nyere Smag i de nyere Sørgespil, hvori Sok ken sættes paa Cothurnen for at udpresse de sidste Taarer, den sidste levner. Derfor har Shakespeare, og efter ham saa mange, som hans Aand gaaer igjen i, comiske Personer i Sørgespillet. Men hvad forstaae Bønder sig paa Agurkesalat? – De siger, Hr. F. udtrykker det Comiske deels med Benene, deels med Øjenbrynene, hvilke han vrier og dreier i mangehaande forunderlige Skikkelser.