Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-04-02
Udenlandske Efterretninger. Den 24de Marts vare den preussiske og den østerrigske Gesandt begge samlede i den russiske Gesandtskabsbolig i Paris, og man sagde, at vigtige Depescher angaaende Frankrigs Vægring for at undertegne Tractaten af 15de December f. A. vare ankomne fra St. Petersborg. Guizot har foreløbig lykkelig overstaaet den Crisis, som Sukker spørgsmaalet havde bevirket. Jfølge Loven af 25de Juni 1841 skal Ministeriet i de 3 første Maaneder af indeværende Session forelægge et Lovudkast til Ophævelsen af Skatten paa Runkelroer, det vil sige: Sukkerspørgsmaalet skal endnu i denne Session afgjøres. Ministeriet har nu forelagt et saadant Lovudkast, hvorved den i Loven af 25de Juni givne Frist atter forlænges og de hidtil gjældende Anordninger vedblive i Kraft endnu for de 3 første Maaneder af næste Session. Kamrene agtede kun lidet de heftige Taler af de Deputerede fra Bordeaux og Nantes, der protesterede mod Udkastet, og gik over til Dagsordenen efterat Hr. Humann, havde anført en Grund til Fordeel for Udkastet, nemlig, at Runkelroerne allerede ere saaede, og at Loven, som ophæver Runkelsukker=Jndustrien, vilde skade Agerbruget. Da nu Loven vanskelig vil blive tidligere forelagt i næste Session, saa have Ruukelroe=Dyrkerne atter til den Tid faaet, og Hr. Humann vil da atter kunne anføre den samme Grund. - Om Militair=Opstanden i St. Petersborg have utallige Rygter været i Omløb, af hvilke dog kun Saameget skal være sandt, at et Regiment, forledet dertil af sine Officerer, havde gjort Oprør, der dog ved kraftige Forholdsregler, strax blev undertrykt. Man fortæller, at Keiseren selv var ilet hen til det oprørske Regiments Caserne, og at det tildeels var lykkedes ham, ved at foreholde Soldaterne det Forbryderske i deres Handling, at berolige Gemytterne, da i det Samme en Officeer sprang til for at fængsle ham. Men Keiseren huggede med egen Haand Officeren ned og forføiede sig bort, da der ingen Udsigt var til paa fredelig Maade at føre Regimentet tilbage til sin Pligt. Nu blev Casernen taget med Storm, hvorved en stor Deel af Oprørerne faldt og Resten blev endnu samme Dag transporteret ad Siberien til. – Fra Sydamerica haves over England den Efterretning, at den engelske Brig Charybdis har erobret og tilintetgjort den carthageniske Flaade. Den carthageniske Regiering havde paa Grund af virkelige eller indbildte Forseelser fængslet en Oberst Gregge og flere engelske Undersaatter. Obersten forlangte Beskyttelse af den brittiske Consul, der efter forgiæves at have bestræbt sig for at skaffe ham Frihed, meddeelte Charybdis's Chef, Lieutenant de Courcy, hvad der var forefaldet. Denne sendte en Officeer til Commandeuren for den i Havnen ved Chartagena liggende Eskadre med en Skrivelse, hvori han begjerede de brittiske Undersaatters Frigivelse; men Skrivelsen blev, fordi den ikke var affattet i det spanske Sprog, modtaget med Foragt og Overbringeren blev behandlet paa en hovmodig Maade. Øieblikkelig løb Courcy ind i Havnen med sin Brig, og vilde just lade sit Anker falde, da i det Samme Corvetten, paa hvilken Commandeuren befandt sig, fyrede paa ham og bortskød hans Fok stang. Uagtet hans Modstanders store Overlegenhed besvarede Courcy Corvettens Jld, dræbte Commandeuren og 25 af hans Mandskab og tvang Corvetten til at overgive sig. En Brig og 3 Skonnerter, som kom Corvetten til Hjælp, bleve angrebne. den ene efter den anden, og efter en kort Kamp havde Charybdis Kanoner boret Briggen i Sænk, hvorpaa Skonnerterne overgave sig. Charybdis" førte kun 3 Kanoner og dens Mandskab bestod af 55. Oberst Gregg blev skudt strax efterat Lieutenant Courcy havde forlangt hans Frihed.