JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-01
For en skikkelig Pige, som godt kan sye og spinde, er en god Condition hos to eenlige Folk ledig til 1ste Maj. Adressekontoiret anviser. Til 1ste Maj næstk., eller om mueligt forinden, ønsker et ungt Menneske med bedste Karacteer til juridisk Examen, en Plads enten som Forvalter ved et Jordegods, eller og som Fuldmægtig hos en Embedsmand. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-01
For en skikkelig Pige, som godt kan sye og spinde, i en god Condition hos to eenlige Folk ledig til 1ste Maj. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-01
Aarhuus Stifts Capitelstaxt for Aaret 20 Rbd. 1 Mk. N. V. Rug a Tønden Byg i Havre. Boghvedegryn, s Smør
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
No. 16. Aar 1817. Aarhuus Stifts. Kongelig allene pridilegerede. Adresse=Contoirs Tidende. som forsendes :med Brevposterne. Tirsdagen den 4de Februari. St. Helena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
J den østerrigske Jagttager løses følgende Skrivelse, fra St. Helena, for hvis Paalidelighed man indestaaer, og hvor kan vel ogsaa mere sikre og upartiske Efterretninger haves derfra end i Østerrige - Hvad Bonaparte selv angaaer, da er hans Humeur temmeligen njevnt, ofte er han i ondt Lune; men hans Legeme befinder sig dog altid vel. Jngen har hidtil formaaet, af Bonapartes Forhold at slutte sig til, om han er hengiven i sin Skjebne eller han nærer nye Forhaabninger. Saameget er vist, at han vedbliver at protestere mod sin Fængsling og lader sig i Longwoed, behandle som Keiser. Han modtager enhver Fremmed men givet hverken Giestebud eller holder Aften selskaber og overskrider aldrig det ham anviste District. Næsten hver Nat staaer han fleregange op for at arbeide. Han er meget interessant at omgaaes naar man kun kan faae ham indledet i Samtale Med Admiral Malkolm lever han paa en venskabelig Fod. De Personer som ere omkring ham ere følgende: Stormar skal Bertrand og General Montholon med Koner og Børn, General Gourgand, las Case (Forfatter til det bekiendte Arlas historique) Pol kken Poniatowsky denne Napoleons brændende Tilhænger som nylig førtes bort til Cap.) Lægen Omara og 40 Betiente Bo. naparte har 28 Heste og 2 Vogne; han har endnu sit grønne Liberie med Guldsnorer. - Det skal være viist. at den engelske Regiering har nedsat den Napoleon, tilstaaede antlige Apanage fra 30000 til 8,000 Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Frankrige. - Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
En russisk Koureer med kostbare Foræringer fra Alexander til Prin stegenten af C. er udplyndret mellem Boulogne og Calais - Fire Pd. Brød koste nu i Pa tis 1 Franes. - Størstedelen af Staden Port-Louis, paa Isle de France er ødelagt ved Ildsvaade. -J London er saadan Overflødighed af Contanter, at ver disconteres til 2 Proc. - En Storm d. 19de Jan. har anrettet store Søskader ved de engelske Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Fædrelandet. Hs. Majestæt Kongen har ligesom i de foregaaende Aaringer ogsaa i dette Aar i Anledning af Allerhøistsammes Forselsfest allernaadigst skiænket 200 Favne Brænde til Uddeling blandt Trængende, hvilken Uddeling er begyndt. Ogsaa Hs. Majestæt Dronningen har opklædt 40 trængende Børn, som til Hs. Majestæts Fødselsdag have af den Kongelige administrerende Direction for Fattigvæsenet modtaget denne Opklædning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Hs. Majestæt har under 28 Januar allernaadigst udnævnt Kammerherre og Hofjægermester Holstein, Rathlou Kammerherre Grev Knuth, Kammeth. Amtmand Schumacher, Kammerh Stiftamtm. Bülow, til Geheime Conferentsraader; Commandanten Generalmajor Greve v. Schulenburg til Generallieutenant; Obersterne Castonnier, Voigt, Friboe, og Gruner til Generalmajorer; Contre=Admiral Lützow til Viceadmiral; Marskal hos Hs. H. Prinds Christian, Clauson Kaas, Stisamtmand Jessen i Lolland, Oberst og Toldforvalter Bülow i Flensborg, Oberst og Generaladjutantlieutn Rømmeling, Oberstl. og Chef for Landkadetakadem. du Plat, Commandeur kapt. Hoppe, Oberstl. Hedemann, Kammer. Major Løvenhielm, og Major ved K. R. Bülow, til Kammerherrer; Greve Holstein til Holsteinborg, til Hofjægermester; Statsraaderne Vorndran og C. Birch til Conferentsraader; Justitsraaderne Løvmand, Emarsen, Dall, Dr. Phill. Meyer, Rothe N. Holten og Bendz, til Etatsraader; Cancellieranderne: Postmester Hequet, Postseer Frimann, Postforvalter Støcken, Divisionschirurg Møller, samt Kammerraad, Amtsforvalter Hougaard, Justitiarius Aagesen, By i foged, Assessor Mariboe, Regimentschirurg Weber, Overand Crone, til Justitsraader; Hospitals i forst. Palludan, Stiftsphysikus Hansen, Archivanius i Behrmann, Postm. Jørgensen i Aalborg, og Postmester Petersen i Haderslev, til Cancellieraader; Eligered Borger i Helsingøer Tegner og Kiøbmand Laurentin i Aarhuus, til Agenter. (fortsættes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Khvn. Ved Deres Majestæters Ankomst til Skuespilhuset i Torsdags Aftes, var i Anledning af Hs. Maj. Kongens høie Fødselsdag, Kongens Nytorv og Bredgaden lige til Palaierne illuminerede. J Skuespilhuset blev Monarken modtaget med almindelig Jubel, og paa Hjemveien ledsagedes Allerhøistsamme med det paa Pladsen forsamlede Folks eenstemmige Fryderaab lige til Kongeborgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
- Atter et bittert Tab for Fædrelandet: Professor og Capelmester F. L. W. Kuntzen, R. af D. døde i i Tirsdagsaftes i en Alder af 56 Aar. J 21 Aar havde vi ham. Som Konstner fortiener han Plads blandt Europas bedste Komponister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Udtog af en Skrivelse til Udgiveren. dat. Kiøbenh. d. 1ste Febr. - Trylleharpen skal udpibes iaften, saaledes løb det igaar fra Mund i til Mund. Hele Verden vilde være Vidne til det Stød, der skulde om ikke styrte, saa dog ryste hiin Danmarks Sanger, hvis Trylleharpe Nationer engang henrykte lyttede til. Det var isærdeleshed Musernes unge Sønner, der, forbittrede over Baggesens Fremfærd mod deres Afgud Oehlenslæger, vare beredte til at vove Alt for at bringe hans Værk til at falde. J Gaar Morges læstes paa en paa Regentsen opslagen Seddel disse Ord: "Ved Forsigtighed kan Alt vindes, ved Overilelse Alt tabes: respice finem." Lægger Man nu til denne private Animositæt dette, at Stykket selv ikke allene ikke synes at qualificere sig til Almeenhedens bifald, men endogsaa, efter en af Stud. Peter Hjorth offentlig nedlagt Paastand er en Efterligning af en fremmed Original, han siger sig at være i Besiddelse af, da behovedes vel neppe meere, for at bringe Gjæringen til Udbrud. Vanskeligt var det at erholde Billetter, for dem, der ej vare vidende om de Kanaler, gjennem hvilke Indgangen ved lignende Leiligheder pleier at erlanges. Hos Sjouerne kunde Man, trods den nylig mod dem udgangne Politieen. ordning, faae Billetter for sidobbelt Priis. Stykket begyndte. Hvad det manglede i Handling og Jnteresse er stattedes rigeligt ved den deilige Musik, Kuhlaus Værk. Kollerne vare alle i gode Hænder. Bravor, raabte Mængden applanderende i første Act. Bravo Kublau!" raabte en enkelt Stemme: "Bravo Baggesen." en Anden. Derved blev det for det Første. Mod Slutningen af anden Act lød det lydeligere: "Bravo, brave, Kuhlau," de enkelte Stemmer, der raabte, paa Baggesens Navn overdøvedes aldeles. Og da Stykket var tilende og Applausen fra Parket og Loger, lod som en rullende Torden, begyndte Man Parter, ret at stampe, hosse og endelig at pibe. Politiebetientene, hvoraf der i Parterret var en skikkelig Slump føre frem for at gribe de formeentlige Urostiftere. Man kastede sig i Veien for dem og preb og stampede, saa det rungede igjen. "Væk med Stykket, skreeg Man, pereat Baggesen, Stykket er udpebet!" Bravo gjenlød det ovenfra. Politiebetjentene begyndte atter at gribe om sig og forestilte de urolige Hoveder, hvor nedrigt de bare sig ad: de kunde jo blive hjemme, sagde de, naar de ikke kunde lide Stykket, men de skulde lade være at pibe. Alle disse fornuftige Forestillinger vare kastede her i Veiret. Det begyndte allerede at gaae til Yderligheder. Nogle Antidaggesenianer fore lig Rasende omkring: flux indtraadte Commandanten Greve v. Schulenburg og General Hoffner. Den første udbrød: "Jngen pibe, Det er mod Kongens Villie, Da først lagde Stormen sig og Man bortfjernede sig langsomt i enkelte Hobe, efter endnu engang at have raabt et Brave for Kuhlau. Jdag tales ikke om Andet end om den udpebne Trolleharpe. Baggesen ligger syg. - - Jgaar raabte Man paa een Gang med Muslinger og Brunkarse. - Tyverierne ere endnu hyppige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Mariboe. - Hele Hærskerers Mangfoldighed af Specier vedblive at vandre herind fra Holsteen, til Kornopkiøb. For en Tønde Hvede bydes nu 40 Rbd. og for en Tønde Byg 20 Rbd. Endeel Bønder, forledte af disse høie Priser, skal allerede have solgt dem saa nær, at de til næste Foraar hverken have Føde eller Sædekorn. - J denne qvasi Vinter har Glædens Gudinde smillet sine Dyrkere ret buldt imøde der i Mariboe. Her har ikort Tid ikke været mindre end 5 Bager, Et for Honoratiores, et for Haandværks svendene, et for Gaardskarlenes 1ste Afdeling, et for Gaardskarlenes 2den Afdeling og et for Haandværksdengene. - Gaarden Lienlund er solgt til Wolf Cohen i Khvn. for 31000 Rbd. N. V.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Vor Nabobye det lille Skanderborg, feirede atter iaar vor allernaadigste Konges Fødselsdag ved et offentligt, til Dagens Høitid indrettet Skuespil, hvis Jndtægt raktes Byens Fattige, for at ogsaa disse kunde deeltage i den almindelige Glæde. Derefter var et festligt Lag med Sang og Dands, hvor det atter gienlød af jublende Ønsker for Dannerkongens saa ane: e Held.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Kours den 31te Jan. - 620 - Specier 37. Rbmk; Committees. 93 1/2 pr. 100; Oblig. 78, Norske) Sedler 23 a 24.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Døde. Cancellist Jessen, Superkar 30 H. Molt, Frue Ludvigsen fød Hersom i Khvn. Præst Fangel i Ti a kiøb, Sognepræst Volckersen i Nysted, Postmester Femmer er i Slagelse, Toldkasserer Slangerup i Middelfart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
I Aarhuus Stift er i afvigte Aar 1816 copulerede 1385 Par, fødte af Mandkiøn 2469 og af Qvindekiøn 2253, foruden 365 Uægte af begge Kiøn, tilsammen af Mandkion, af Qvindekiøn: Døde: 10 Aar 793. fra 10 til Tilsammen Summa af begge Kiøn. Altsaa flere Fødte end Døde. Blandt de Fødte. er anmeldt 188 Dødfødte og 34 Par Tvillinger, samt een Kone født Trillinger. J Randlev Sogn et Drengebarn født med 6 Fingre paa hver Haand og 6 Tæer, paa hver Fod, men som kun levede 1/4 Aar. J Brabrand Sogn et uægte Barn født i Dølgsmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Blandt de Døde. i Laurberg Sogn et Par Ægtefolk døde paa een Dag og jordede i een Grav, og i Thorning Sogn et Par Ægtefolk, hver for sig 81 Aar gammel, ligeledes for dede paa een Dag og i een Grav. Druknede ialt 14 Personer. Pludselig døde: ialt 4 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Selvmord: i Aarhuus og Grenaae 2de Personer, hængt sig i Vildelse; i Randers og i Bregnet Sogn ligeledes 2de Personer hængt sig; og i Hatting Sogn en Kone skaaret sin Hals over. Omkomne ved landre ulykkelige Hændelser: J Klakring Sogn sen Mand omkommen ved sine Heste i et Morads; Hornum Sogn en Dreng dræbt ved Vaadeskud; Kastberg Sogn en Mand, der havde Slagtilfælde, funden død paa Marken, og en Mand dræbt ved at vælte i en Grøvt; i Aarslev Sogn en Pige ved at vælte ihielskaaren af en Lee, i Dover Sogn en Dreng funden død under en Møgvogn; i Grønbek Sogn en Pige qvalt i en Brønd; i Christrup Sogn en Mand; hielslaget sig ved at falde ned fra et Tag; en Kone i Nebel Sogn knust sit Hoved ved at styrte ned i en Brønd; i Randers, i Hatting og Ørsted Sogne 6 sioner døde i Barselseng og i Balle og Grædstrup, Sogne 2de Koner døde i Barnsnød uden at blive for
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Bekiendtgiørelser. Da et Beviis under 24de Novbr. f. A. blev af mig udstædt til Johannes Nerger for den Summa af 900 Rbd. N. V., men som af hans Qvittering af 25de f. M. beviser Ugyldigheden af samme, nu ifølge hans Udsigende skal ikke kunde findes, saa declareres herved at benævnte Beviis ei er af nogen Værd, eller gieldende hverken for ham eller 3die Mand, da jeg med Eed kan bevidne ei at skylde ham noget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
J. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Foranlediget af J. Kirkerups Avertissement i dette Blad opfordres han at offentliggiøre, om jeg ved enten at tilbyde hans til mig udstædte Beviis paa 900 Rbd. har søgt at giøre Laan, transporteret, ved Retten, eller at jeg i mindste Maade har søgt at giøre nogen Ret gieldende enten førend eller endnumere efter min for sammes Afgiørelse til ham udstædte Qvittering: med den Overbeviisning at jeg ligesaalidet førend som ved denne Leilighed har givet den Mand Anledning til at miskiende mig, overlader jeg til Publikums Dom om hans Avertissement kan have andet til Hensigt end at skade min Agtelse og Credit blandt mine Medborgere, hvilke jeg stedse søger at giøre mig værdig til. Men troer De ikke at handle rigtigere Kirkerup, ikke selv at søge, ved at svække en ung Begynders Credit, at vedligeholde Deres, men ved at disponere som fornuftig Kiøbmand over hvad De har, da vilde De til rette Tid kunne remittere til Deres Creditorer og derved skaane mig at blive anmodet at forskaffe Deres Tilgodehavende hos dem som forlængst er forfalden, da det dog er ubehageligt for mig som har anbefalet Dem der, at erfare De er saa uordentlig. Angaaende hvad De er mig skyldig, da staaer jeg i den Formening endnu, at tilkomme noget for min i Deres Handel hafte Fierdedeel, naar De som ærlig Mand vil ikke ved Regnskabets Slutning (som jeg da min Nærværelse i Kiøbenhavn udfordredes, ikke var tilstæde ved) beregner formange Proc. af Capital, som var i Handelen bregner Jnventariummet for meget under dets sande Værdie, eller anfører for mange paa de usikre Debitores Liste &c. Johannes Nerger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Meubel=Auction paa Hovedgaarden Scheel ved Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Tirsdagen d. 4de Marts 1817, og følgende Dage tver Dags Formiddag Kl. 9. foretages offentlig Auchion paa Hovedgaarden Scheel over en betydelig DeeMeubler og Jndboe, bestaaende af Sølv, Messing, Tin, Sengeklæder, Dækketøi, endeel fiin Fransk Pør, celain, med Forgyldning og Tegning ; flere Mahogni Meubler, og der iblandt Sengesteder, Skabe, Chatoller, Sophaer, Divaner, Stole, Commoder, ChefoniereSkriverborde, Theeborde, Speborde, Damesecretairer, Vaser, Urner og Lamper, deels af Allabast og deels af Marmor, Broncerede og pletterede Lysestager deels med Arme; forskiellige Taffeluhre af særdeles Godhed; Skilderier, nogle Stkr. Klæde og Cassemir af forskellige Farver; hvide Tøier; Kikkerter af udmærket Godhed, samt en stor Slup med 3de Master, Seil og Tilbehør m. m., som nærmere vil kunne erfares af de trykte og omsendte Cataloger, som er at erholdhos Dhrr. Fuldmægtig Hansteen, Nybrogade No. 11. Kiøbenhavn; const. Byefoged og Politiemester, Procurator Bang i Odense; Kammeraad og Borgmester Lanng i Fredericia; Kiøbmand Gylding i Veile, Krigs-Assessor Secher til Marienborg ved Horsens N. Jørgensen i Aarhuus; Overretsprocurator Møller i Viborg; Bogtrykker Borch i Aalborg; Bogtrykker Elmenhoff i Randers; const Bye- og Herredsfoged Harboe i Grenaae; Bye og Herredsskriver Sinding i Edeltof= og paa Auctionsstedet, for 1 Rbd. pr. Exemplaret. Grevskabet Scheels Birke Contoir i Voldbye, den 30te Jan. 1817. Paa Hr. Birkedommer Juuls Vegne, som Committeret, i hans Sygdoms-Forfald. I. O. Vest, Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Efter Kreditorernes Forlangende bliver den Sned ter Mundts Opbudsboe tilhørende paa Studsgade beliggende og forhen i Avisen beskrevne Gaard, med tilliggende store og gode Hauge, Løverdagen den 15de d. M. om Formiddagen Kl. 10 slet stillet til 5te Auction for absolut at bortsælges paa de Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Fredagen den 14de Febr. førstkommende om Form Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begierning, paa Aarhuus Raadhuus 5te Gang foretaget offentlig Auction over følgende Kiøbmand Joh. Strunck tilhørende og heri Byen beliggende Eiendomme: a) Et Pakhuus beliggende paa Fiskerggaden ligeover sorttage for v. Berger. b) En Tømmerplads ved den nordre Side af Mindet. c) Tvende Huse beliggende paa Fiskergaden. Conditionerne, der ere særdeles fordeelagtige for Kiøberne, ere til Eftersyn hos Prokurator Nielsen her i Byen, af hvem Eiendommen ogsaa forevises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Almanist, Det anmærkes, at bemeldte Eiendomme ved denne Auction for de giørende Bud absolut bortsælges, uden flere Auctioners Holdelse. Aarhuus den 3die Febr. 1817. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Efter Reqvisition fra Vedkommende, bliver holdt offentlig Auction paa Gjern Herreds Tingstue i Skanderborg den 28de Febr. næst Kl. 11 Formiddag, over et, det kongelig Kiøbenhavnske Universitet tilhørende Skovskifte paa Mollerup Mark i Linaae Sogn, Gjern Herred, Aarhuus Amt Overlund kaldet med paastaaende Ege og Bøge ræer, Hartkorn, Jordskyld 1/2 Alb. Skovskyld 1/4 Alb. Libhavere, som vil, besee samme forud, behage at melde dem hos Skovfoged Laurs Nielsen i Linaae, der giør Paaviisning. Skanderborg den 27de Jan. 1817. Bagger. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
Over Opførelsen af 4 Fag Udhuus i tilstundende, Foraar ved Høislevbole Skole i Framlev Sogn bliver Tersdagen d. 20de Febr. næstk. om Formiddagen Kl. 10 holdet offentlig Licitation i bemeldte Skole. De der have Lyst at paatage sig samme, indbydes til benævnte Tid og Sted at give Møde. Conditionerne kunne erfares paa Stedet og forinden hos Skolepatronen Gaardmand Peder Jensen. Lillering d. 30te Jan. 1817.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
At jeg nu igien er forsynet med Sennop af samme Sort som forhen, bekiendtgiøres, tillige kan gode tørrede Fløndre, godt Byg, Havre og Langhalm, samt andre Kiøbmandsvare bekommes hos Undertegnede heri Byen, til meget billige Priiser. Bagfrøe kiøbes og som hidindtil. Crh. Chr. Kross.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
En Person, som vel ikke har juridisk Examen men dog tilstrækkelig Löb i alle muelige juridiske Forretninger, vee i en lang Række af Aar at have som Fuldmægtig, forestaaet adskillige Embeds-Comtoirer, ligesom han og havde fornödne Kundskaber hvad der hörer til Landvæsenet og Jordegodsers Ac i ministration, da han tillige i denne Stillingeiglær gere Tid har practiseret, önsker sig igien atter er strax eller næste 1ste Mai anbragt i en af hin Veie. De nærmere Oplysninger om den Søgende i enhver Henseende, giver Procurator Rald 1 Aar dertsen. huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
En Time efter Nattens Jndbrud meldte man Beatrix at Zuma i Mørket, uden Lys og med Hemmelighedens og Frygtens Forsigtighed listede sig opaf Trappen. Beatrix og Vicekongen skiulte sig øieblikkelig. Efter nogle Minuter hørte de Dørren sagte aabnes og saae Zuma træde ind. Hun var bleg, fitrede og skreed langsom og med Anstrængelse frem. J Kabinettet saae hun sig uroligen om og lyttede ved Dørren, der førte ind i Vicedronningens Værelse; alt var stille . . . . Zumma træder hen til Bordet, hvorpaa kun een Drik stod i en Karaffel af Krystal hun tager Papiret med Chinapulveret frem af sin Barm, aabner det, tager Karaflen i den ene Haand- og ryster med den anden Pulveret deri. Neppe er dette skedt, saa styrter Vicekongen rystet af Forfærdelse henimod hende med de Ord: "Ulykkelige, hvad har du kommet i Drikken, . . . Ved dette Syn dette skrækkelige Spørgsmaal, farer Zuma forfærdet tilbage, Karaflen falder fra hende, gaaer istykker, og Zuma synker afmægtig om med de Ord: Jeg er forleren, . . . Hun bragtes paa sit Værelse. Greven og Beatrir besluttede, at fortie Forbrydelsen for Vicdronningen, thi - sagde Greven - hun vilde ben storme mig med Bønner om Benaadelse for det Uhyre, og intet i Verden skal formaae mig at gi Naade; der maae gives et Exempel, og det skal gives.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
J Palladset og Staden udbredte sig Rygtet snart, en Zuma havde villet forgive Vicedronningen. End samme Aften blev hun Retten overleveret og ført Fængsel. Da Mirvan erfoer det skrækkelige Budskab, gik han til Azan og Thamir, og sagde til dem: "Min Søn er i Eders Hænder, lov mig at J, naar v. troe bevare Hemmeligheden, efter vor Død ville tilbagevive Barnet til min Fader. Vi sværge det svarte Azan; men Dig er ogsaa bekiendt, at naar kun det ringeste forraades, det da koster ham Livet. Vi ville vide at døe, svarte Mirman. Han forlod herpaa de vilde Jndianere og begav sig frivilligen i Fængsel. Let havde han giennemskuet Zumas Handling, men torde ikke tale, hvis han ikke vilde give sit Barn til Priis for den grumme Azan; han besluttede derfor at døe med sin ulykkelige Kone. Ved Daggrye forsamlede sig Retten, for at forhøre og dømme Zuma og Mirwan. Dørrene aabnedes og det tilkiendegaves Jndianerne, at de torde træde ind; der kom et stort Antal, deriblandt Timer, og Thamir. Begge de Ulykkelige førtes frem belagte med Lænker. Da Zuma saae Mirvan som Fange, raabte hun med Heftighed: "Han er uskyldig, han har ingen Deel i hvad jeg gjorde, han kiendte intet til mit forehavende . . . Hold inde, Zuma, gientog Mirman, "Din Død er besluttet, kan Dutroe, at jeg vilde overleve Dig. . . ei er jeg anklaget, men deler frivilligen din Skjebne. Zuma, lad os stiltiende døe, lad os døe modigen, og vort Barn forbliver i Live." Zuma forstod ham, svarte intet men henflød i Taarer. Forhøret begyndte. Zuma kunde ikke nægte hine Facta, hvortil Beatrix og Vicekongen havde været Vidne. Paa Spørgsmaalet, af hvem hun havde faaet det Pulver som hun kom i Drikken, svarte Mirwan: "Hun erholdt det af mig. Zuma nægtede det, og forsikrede paa nye, at han aldeles intet havde vidst om hendes Hensigt. Og hvad havde du for Hensigter, spurgte man. Jkke den at forgive Dronningen. - Hvad vilde du da med Pulveret, . . . Troede du at anvende et helbredende Middel, . . . . Ved dette Spørgsmaal. gysede Zuma; hendes Øie faldt i dette Øieblik paa den grusomme Azan, hans truende Blik indgiød hende Skræk, hun syntes at see ham dræbe hendes Barn. "Nei, nei, - raabte hun med forvirret Aalyn - nei, jeg kiender intet Lægemiddel. Det var altsaa Gift, Tilstaaer du det? Jeg tilstaaer Intet. - Saa svaer, Jeg kan intet andet end tie. - Ved disse Ord traadte Times frem af Hoben, og stilte sig mellem begge Ægtefæller: "Man paalægge ogsaa mig Lænker, jeg vil døe med dem." O min Fader, lev for vort Barn, raabte Mirwan- og Zuma paa engang. Timer vedblev sit Forsæt. (Slutningen følger).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-04
(Jndsendt). Samtale imellem Mads og Peer. Mads. Har Du løst de i æ Aviser, Peer, omden Tyr i Aars: - Peer. Nei Mads, hva er de for en Tyr - M. J Gulaa mi sæl Falil, der er Jen, som kalder sæ Skave, saa som, etter hva af har hør, er Skorsteenfeier. Den Skavo han skryver, at en Tyr har ogsaa gjort hans Huus den Ær, at kom mæg si Elskovssinste hans Piig. - P. Elskovsfias, hva meen Du de har væet for naaet M. Aa ka Du it saut begryv de Peer; Æ Tyr har væet Mandulm og har vild stukken æ Piig, for han skryver ossaa: at i Ban blov forskrækket og æ Pligfik Skae i sit Arm. - P. J Gu bevare, der ku ha skee en stor Ulyk, Men hva seier Du da Mads, naar han kalder de endda en er, æ Tyr har gjort hans Huus. - M. Ja, veed Du hva: Aka val tænk, de maa ha væet een af dier bædst Tyr, der ud i Aars, og kaskee ham, der for naaet siden bløv skrøven omi Aviisen, aa som vild spring dier Køer. Derfor maa di giør lidt at ham. - P. Da maa a saa gu reen ud sei de Mads, at dersom mi svoterøe Tyr, han proved at stik etter mi Piig, slaa a ham mit sæl, en stor Fiel for æ Pand, at han aller skun stik etter hend meer. - M. Ja Falild, de er nu en and Sag, mæ en Landsbytyr, en Kiøbstædtyr er møiet meer fornem for han ska spring saa tidt; han maa absolut ku see tæet, skalde due naaet. Relenok troer af de her Skavo, letter hva han skryver tæ sidst, vilde ha en Field for næ Pand paa æ Tyr, dersom han skul som igien, saa stik etter hans Piig. P. Kom æ Tyr igien, aa a var i Skavos's Sted, lod at kroneds æ Skiærer snitte ham lidt. Faa en Ufærd Mads, a skatte at hiem aa ha mi Douer; men hør mæ engang, naar Du løser i æ Aviiser, aa Du finder saan næ rar Nyt, som de her, om den Aars Tyr, kom saa hen at fortæl mælde. Forrevel Mads Hæls Kaa ren!