Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-11-01
J St. Gallen skal Roligheden være gjenoprettet, derimod meldes fra Aarfloden, at flere Afdelinger af Sonderforbundstropperne, saaledes et heelt Kompagni Luzernere og et halvt Kompagni Freiburgere, ere med fuld Oppakning gaaede over paa bernsk Gebeet og have sluttet sig til de Liberale. J Bern ere Studenterne, der efter Forfatningen danne et særskilt Korps, gjorte mobile. - Fra Lugern skrives, at Man maa sige til begge Partiers Ære, at de ingen fremmed Jndblanding ønske og at Man ofte hører den Yttring: "J dette Tilfælde vilde vi strax slutte Vaabenstilstand, først tilbagevise de Fremmede og derpaa afgjøre vor egen Sag. "Augsb. Allg. Zeit." antager for afgjort, at Wienertraktatens Magter først da vilde intervenere, naar den herskende fra Bern udgaaende Radikalisme vilde benytte en Seier over Sønderforbundet til at kuldkaste den schweitzerske Statsrets hidtilværende Støtter, (ved at indføre en Nationalregjering med Ophævelse af Kantonalsouverainiteten). - Den engelske Gesandt i Bern, Hr. Peel, havde nylig den Ubehagelighed, da han omNatten kom tilbage fra et Selskab, at blive arresteret af en tydsk Skildvagt, der ikke kunde forstaae ham og at blive ført paa Vagten; da Hr. Peel strax efter kjendtes blev han øieblikkelig løsladt; han har indgivet en Klage og modtaget en Undskyldning. Fra Aarau fortælles følgende Kuriosum: Geistligheden i de katholske Kantoner sælger i tusindviis Amuletter for at gjøre Troens Soldater kugelfaste. Da nylig en Mand af Præsten blev anmodet om at kjøbe en saadan Amulet (et lille Stykke af en Skjorte af den salige Raadmand Leu i Luzern), da den, baaren paa Brystet, vilde sikkre ham mod enhver Kugle fra de kjetterske Liberale, svarede Manden, han vilde nok kjøbe den, naar han først maatte prøve dens Virksomhed paa Præsten; hvorpaa denne fjernede sig, beskyldende Manden for Vantro. Jtalien. Over Marseille meldes, at der i Mailand den 11 Octbr. er forefaldet et blodigt Slagsmaal. imellem italienske og østerrigske Soldater. De Første bebreidede de Sidste, at de vare Skyld i, at de maatte udgyde deres Brødres Blod; 16 Jtalienere og 5 Østerrigere ere blevne saarede. Ogsaa i Ferrara er det den 14de kommet til Konflikter mellem Østerrigerne og Stadens Jndvaanere, kun med Møje lykkedes det KardinalCiacchi at forhindre værre Excesser. Den 15de droge stærke østerrigske Patrouiller tilfods og tilhest igjennem hele Staden. - Distrikterne Pontremoli og Fivizzano, hvoraf det første (ifølge tidligere sluttede Traktater, for det Tilfælde at Lucca kommer til Toscana) nu aftrædes til Parma, det andet til Modena, ere utrøstelige over, at de skulle skilles fra Toscana. - Prindsen af Joinville er ankommen til Genua (hvor han har besøgt Hertugen, af Aucca) og derfra afgaaet til Turin. - Franske Blade bringe ogsaa den af et florentinsk Blad meddeelte Efterretning, at Lord Minto skal overgive en Note i Neapel, hvori der ikke alene protesteres mod enhver østerrigsk Jntervention, selv om den var forlangt af Neapel, men ogsaa erindres om det af Engelland garanterede sicilianske Konstitutionsløfte. Frankerig. "Courrier fr." beretter, at Sønder forbundets Agent, efter i længere Tid i Paris at have staaet i Forbindelse med de høieste diplomatiske Personer, er afreist til Wien. - Den nye Generalstatholder i Algerien, Hertugen af Aumale, har udstædt en i orientalsk Stiil forfattet Proclamation til Araberne og Kabylerne. - Jfølge, la Presse har den ved Guineakysten krydsende franske Brig "Abeille, med sit Mandskab befriet den danske Gouverneur i Quita i Canin bugten fra 6000 ham beleirende Negere og derpaa ført ham til Affrie. "La Presse, vil have sin Fortælling af en Marineofficeers Brev. Den samme Brig skal i Sommer uden Anledning have erholdt 2 Skud af en engelsk Brig, men strax have besvaret dem, indtil den engelske Kapitain bad om Forladelse.