JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-08
Ved Proclama som vil blive læst for vedkommende Over og Underretter ere alle og enhver, som udi Feldbereder Rasmus Bruun i Skanderborg, hans Fallitboe, maatte have noget at fordre, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordring. ger for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skanderborg den 22de April 1823. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-08
En Præstesøn her fra Jylland, konfirmeret sidste Paaske, ønskede sig jo før jo hellere antaget som Lærling paa et Apothek. Han er ei ganske uøvet i Latin, Tydsk og Fransk (sin Pharmacopora har han læst) Regning og Skrivning. De Refletterende ville behageligst henvende dem til S. T. Hr. Apotheker Beckman i Skive, som giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-08
Stedet No. 45 vid Murkeport i Aarhuus forhen tilhørt afdøde Handelsgartner Hamann, bestaaende af 10 Fag Egebindingsværk til Gaden med tilliggende store og indbringende Hauge, er at faae til Leie fra 1ste Novbr. 1823 at tegne. Til Stedet har stedse været holdt 2 a 3 Køer. Haven er af en fortrinlig god Jordnet, vel bevoxet med unge og gamle Frugttræer, Frugthuske, Blomsterbuske og Blomster Planter. Jgiennem Haven er til en hver Aarstid ove fly dig godt rindende Vand, der i tørre Sommere i færdeleshed er fordeelagtig, og ved Siden af samme er en Eng hvor der aarlig kan avles 2 a 3 Læs godt Høe. Leien vil blive saa billig som muelig hvorom man behage at henvende sig til undertegnede Eier Bygholm ved Horsens, den 26de April 1823. Sielle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
No. 63. Aar 1823. den 9de Mai. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst. Aarhuus Stiftstidenor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Nyheder fra Udlandet. Spaniens Krigsskueplads. Hvad man formodede, erfares nu fra London : General Mina, har slaget de franske Tropper, og OberstiPastor bar drevet dem ud igjen fra Staden Bilbao. Hertugen af Angouleme ventedes i igjen tilbage til Bayonne, for at træffe nye Foranstaltninger. Armeen skulde imidlertid indtil den 5te Mai koncentrere sig i de Stillinger, som den har indtaget, for saalunde at oppebie de øvrige Korpsers Ankomst, for den begiver sig videre fremad til Madrid. Fra Bayønne meldes (ligeledes over Engelland) at de spanske Guerillas alt havde bemægtiget sig mange franske Bagage, og Provianttransporter, saa Armeen er nær ved at lide Mangel paa det Fornødne. Og selv Pariserbladet Pildte anmelder: "at det i Ryggen af den franske Armee vrimler af spanske Guerillas, som vove sig ligge tæt hertil den." - Ogsaa den Efterretning er meget vigtig, at den franske Armees Generallissimus har seet, sig nodsaget til igjen at ophæve den af ham selv for nylig indsatte spanske Junta.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
De Efterretninger man har over Frankrige lyde naturligviis heel anderledes da alle Handetskourerer, fra Spanien blive anholdte paa Grændsen, og det er de Reisende strengelig forbuden at medbringe Aviserne derfra. Herfra maa man altsaa lade sig nøie med de franske Armeeberetninger som komme til Paris ved Telegraserne, og strax forkyndes i de offentlige Blade: Øst Pyrenæer-Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Pelarada, den 23de April hele det 4de Armeekorps er nu rykket ind i Spanien. Siden igaar staae vore Tropper under F. gueras Mure. Jnat rykkede vi ind i Fæstningen Rosas. Ved en uvidende eller troles Veiviser er en Kavalleriepatrouille faldet i et Baghold af fjendtligt Infanterie, hvorved fem af Vore bleve dræbte. Dette er endnu vort eneste Tab. Vort Hovedqvarteer flytter i Dag til Cabanes, en Miil fra Figueras. Vest, Pyrenæer-Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Vittoria, den 24de Artil. General Molitor er den 10de mersæret sæl Pampelona af Saragossa. Fortet Santona er tæt indsluttet, og Fortet Laredo erobret den 21de. General la Potterie er med sine Gardebatailloner afmarscheret til Miranda deel Edro, for at understøtte vore forandragende Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Privatefterretninger fra Grændsen. De spanskkonstitutionelle Tropper, som ved de Franskes Jndmarsch havde trukket sig tilbage, tage nu Stilling over Molina og Dalen Ribbas indtil Vich, hvor General Minas Hovedstyrke staaer. Denne General har ladet alle Cataloniens Fæstninger sløse. saanærsom Figueras, Hostalrich, Barcellona, Tarragona og Urgel. Snevringen ved Molins holdes besat af 2000 Miqvelets, der siges at være Fortravet, af et Korps, som har opstillet sig paa det saakaldte sorte Bjerg (Monte negro). Et fransk Regiment, som var rykket ind i Pucerda, har maattet forlade denne Stad igjen som det hedder, fordi det var rykket derind uden Ordre. J Perpignan have de spanske Oprørere (Konstitutionelle, villet skifte en Sammenrottelse, som misirkres. En Overbringer, af Minas Oppescher er bleven attesteret, og en Person som udbredte Proklamationer har taget Flugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
J Troeshærens Leir St. Estave var der nylig en farlig : Allarm, da Soldaterne ikke vilde lade sig kommandere af franske Officerer, og raabte: "Lad os allene gaae til Spanien!" Nøgle bleve arresterede, og No. ligheden tilveiebragt indtil videre. - Alle de Munke og Præster, som have samlet sig paa Grændsen for at følge med Armeen, have faaet Underretning om, at det var bedst de blive her til nærmere Besked, da Llodera holder Olot og dens hele Omegn stærkt besat, og Mina staaer med en talrig Hær en Dagmarsch fra ham. - Da de franske Tropper under General Curial rykkede ind i Staden Junguera, fandt de næsten ikke andre Jndvaanere end Fruentimmer, Oldinger og Børn; Mændene vare dragne bort derfra, og havde saagar taget Konstitutionsstenen med sig, at Fjender ikke skulde vanære den. - Alle Spaniens Havne ere nu lukkede for Skibe og Effecter, som tilhøre Frankrige, Østerrige, Preussen og Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Frankrige. Forgangen Tirsdag - skrives den fra Paris - begav den engelske Minister Charles Stuart som sædvanligt sig til Hr. Chatteaubriand. Efter at de giensidige Hilsener vare tilende, begyndte Sidstnævnte i derve Udtryk at gjøre den fremmede i Gesandt Bebreidelser over at have aabenbaret sit Ho mere end han diplomatisk var forpligtet eller autoriseret til. De kommer til mig, Sir Charles, og samtaler med mig om politiske Anliggender, uden at have noget officielt Ærende. Resultatet af vor Samtale, tilskriver De Hr. Canning, som behager, at fremlægge Deres Breve i Parlamentet. Jeg ønsker, at denne saa misbrugte Omgang hæves, og at De kun naar ingen særdeles Ærende byder det, indfinder Dem hos mig i de Aftenselskaber som jeg engang ugentlig giver de fremmede Gesandter." Saalunde endte sig disse to Diplomaters politiske Sammen, komster, og Sir Charles hører ikke meere til de yndede Ministre. (the Times.) - Marskalk Money (Hertug af Conegliano) har indberettet, at har Helbred ei kan tillade ham at fortsætte Feldttoget i Spanien, og man siger, at Victor (Hertugen af Billund) vil paatage sig hans Kommando. - Flere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Parisertidender forsikkre, at det alt forlængst har været den franske Regierings Plan, at de franske Tropper kun skulle gaae til Madrid og derfra underhandle med Kong Ferdinands Befuldmægtigede om Modifkationer i Konstitutionen, hvis øiebliklige Jndførelse ikke engang forlanges. - Det bekræftes, at alle Spaniere, selv de som havde været hofat der i mange Aar have faaet befaling til at forlade Paris inden 24 Timer. - Spanske Kapere have viist sig ved Garonne. fledens Udlød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Paris, den 28de April. Kiøkken fire havde man det Rygte her paa Børsen, at General Molitors Tropper vare uden Modstand rykkede ind i Saragossa, og at Hr. v. Macillae, Officeer ved Generalstaben, var afreist fra Hovedqvarteret, med et vigtig Ærende til Sevilla(Constitutionner.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Engelland. Ministeren Canning har nu bestemt nævnet de Omstændigheder som kunne bringe Engellands Regiering til at blande sig i Krigen mellem Frankrige og Spanien. De ere følgende: a) Naar Frankrige angriber Portugal. b) Naar Frankrige vil udvide sit Herredømme. c) Naar Frankrige vil tvinge Kongen af Spanien til Forholdsregler, som ere stridende mod hans Krones Uafhængighed eller hans Forhold til andre Magter. d) Naar Frankrige vil tvinge Kongen af Spanien til nogenslags Afstaaelse. e) Naar Frankrig tillader sig at belægge Spanien med varig militair Besætning. - Saalunde dependerer det af Frankrige allene, at vedligeholde den almindelige Fred. - Stor Opsigt gjør det Ønske, som Engellands første Statsminister (Cannig) offentlig udlod sig med i Parlamentet, saalydende: Gid Spanien med Hæder og Ære maa tilendebringe. sin begyndte Kamp; Rusland. Der skrives fra St. Petersborg, at der nu ingen mere Tvivl er om, at Freden jo vedligeholdes mellem Porten og Rusland. Man nævner alt Geheimeraad von Tatitschew som Ruslands vordende Gesandt i Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Grækerne. Siden nogle Dage - skrives der under 15de April fra Suszama, Indgangsstationen til de østerrigske Stater fra Moldausiden - vrimler det her af Flygtninger, som fortælle, at et Firmanfra Constantinopel har befalet, at anholde alle tilbagekomne Grækere og føre dem til Silistrig. Denne Efterretning har udbredt almindelig Bestyrtelse, saa Alt slagtede, som flygte kunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Ifølge troværdige Beretninger fra Vandene ved Candia, er en af Paskan af Egypten med Vaaben og Munition for Tyrkerne paa Candia bestemt Konvoy af 1 Fregat, 3 Brigger og 18 Transportskibe, den 22de Marts bleven angreben og ødelagt af Grækerne, som berede Fregatten i Grund, og erobrede Briggerne samt otte af Transportskibene. Resten undkom
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Blandinger. Den kgl. spanske Familie var den 10de April lykkelig og vel indtruffen til Sevilla, hvis Jndvaanere modtoge den med Jubelraadet: Leve Konstitutionen og den konstitutionelle Konge! Den 14de kom de Cortes dertil, og hele Staden var illumineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Den engelsk General Wilson er, ledsaget af Lord Enskines Søn, afreist til Falmeuth, for derfra tilligemed en heel Deel andre Frihedsvenner, at indskibe sig til Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Den 24de April pleier man i London at celebrete Kongens Fødselsdag. Da nu Dagen kom iaar, og Slottets Audientssal vrimlede af pyntede Herrer og Damer, som vilde gratulere Hs. Majestæt, blev der pludseligen anmeldt, at Kongen havde faaet et saa heftigt Gigtanfald, at han ikke var istand til at forlade Sengen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Den regjerende Storhertuginde af Weimar ligger saa syg, at Lægerne tvivle om at kunne frelse hendes Liv. Fire Bulgater, som havde dræbt en Tyre, og søgt Tilflugt paa russisk Grund, ere blevne udleverede til Tyrkerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Blandt Mosaiterne i Berlin er det opkommen saadanne Uenigheder, at de have foranlediget det nye Tempels Lutning. To Millioner Fr. havde den franske Regiering alt ladet anvise til den spanske Junta, for at kunde soutinere sin Rang indtil den blev installeret i Madrid. Fruentimmer, Regimenterne i Barcellona ere monderede som Fortidens Skjoldmøer, med Landse og Dolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Fædrelandet. Deres Durchlauchtigheder Hertugen af Slesvig, Holsteen. Augustenborg og Gemalinde have i disse Dage havt den Sorg at berøves deres elskede to Aars gamle Søn, Prinds Alexander Georg Frederik Carl August, af Strubehoste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Hs. Høihed Prindsesse Caroline Amalie havde i Fredags en heldig Overfart fra Faaborg til Alsøe, der var saameget glædeligere, som det Dagen efter blev et haardt Uveir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Hs. Høihed Prinds Christian Frederik indtraf den 2den Mai til Nyborg, hvor han den hele Dag beskjeftigede sig uafbrudt med at undersøge Byens civile Indretninger. Paa Raadhuset gjennemsaae han Embedsprotokollerne, underholdt sig en Tid med de eligerede Mænd om Byens Affairer, tog Borgervæbningen i Øiesyn, gik i Borgerskolerne, hvor Lærerne maatte examinere Børnene i hans Nærværelse, i Fattighuset talte han med de Sengeliggende, og eftersaae Alting meget nøie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
J Odense skulde der i Anledning af Hs. Høiheds Ankomst, Christi Himmelfartsdags Aften afbrænde et stort Lyst Fyrværkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Ved Trækningen af Klasselotteriets anden Klasse blev Mandagen den 5te Mai udtrukket 13 Nummere, i følgende Orden: 58. 97. 199. 157, 77. 160. Høiesteret har dømt to Personer til Slaverie paa Livstid, for i Sjælland begaaet Røverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Khvn. Den 1ste Mai blev paa Exerceerpladsen, ved Rosenborg opbrændt og tilintetgjort 4, 145, 135 Rbd. Nationalbanksedler og 87 s. Tegn, 8,500 Rbd. Rigsbanksedler, samt Obligationer til Beløb 604,568 Rbd. 64 s. Sedler og Tegn og 232900 Mk. Hamb. Banco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
J Tirsdags udbrød der Jld i en Maltkølle paa Christianshavn. Baghuset brændte, men ved Brandvæsenets hurtige Hjelp blev Forbygningen reddet og Jlden slukket inden faa Timers Forløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Den i Avisen Nr. 61 omtalte Begivenhed, mellem en Officeer og en Civil undersøges nu af en komdineret Commission. Rygtet siger, at det ved Forhørene skal være bleven oplyst, at den Civile ved en uforanlediget Kaadhed og personligt Angreb mod Officeren som havde gjort det nødvendigt for Denne, til sin Persons og Æres Forsvar at bruge det omtalte Vaaben, skal have paadraget sig Saaret, som dog er uden Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Fra Tronhjems Overformynderie er Jversens Avisexpedition i Odense bleven underrettet om, at der sammesteds indestaaer en Capital af 45,000 Specier, tilhørende en vanvittig Person, som en Mand, i Jylland vil komme til at arve, naar hiin ved Døden afgaaer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Fra Khvns. Magistrat indkaldes Arvingerne efter en Dansker ved Navn Sulmann, som er død paa Java i Ostindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Slesvig, den 29de April. Landmandens Haab stiger med Producternes Priser. For ikke længe siden kostede Hveden her 6 Mk. 8 s., nu 8 a 9 Mark; Rugen 5 Mk., nu 7 - 8 Mk.; Havren 2 Mk., nu 4 Mk. Schl. H. C. De magre jydske Stude kjøbes : raskvæk, og siden 8 Dage seer man i Marsken de saakaldte Fenne besatte med magert Qvæg. Et Par saakaldte 500 Punds Stude (det er saadanne som, efter at være blevne fede, anslaaes til 5000 Pd. Kjøb foruden Talgen) koste nu paa Torvene 30 til 32 Rdlr. Courant eller 48 til 52 Rbd. Sølv. Rapsæden, der i Efteraaret kjøbtes for 8-9 Mk. Tønden, koster nu 14 - 15 Mk. - Paa Hs. Høifyrstl. D. Statholderen Landgreve af Hessens Foranstaltning skal der anvises trængende Familier i Stæderne Jorder til Haugers Anlæg og Kiøkkenurters Avl paa visse Aar uden Betaling. Forskjellige Stæder er dette alt med Held iværksat, og men har gjort den Erfaring, at dette Middel har havt en umiskiendelig Jndflydelse paa saadanne Familiers Huusflid, Opkomst og Sædelighed. Ogsaa paa Landet venter man det foranstaltet, at Communerne anvise værdige trængende Familier nogle Tønder Land til Haugeanlæg, saavelsom Hør, Hamp, og Kartoffelavl. Arbeidet paa egen Jord for eget Erhverv har unægteligen en varigere og beldigere Indflydelse paa de ringere og forarmede Folkeklasser, end for Øieblikket kan beregnes, og man anseet dette Middel for det hensigtsmæssigste til at komme Armoden til Hielp, og fortiener at lægges paa Hjerte samt paa det kraftigste at understøttes af Landets samtlige Øvrigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Horsens. J Tirsdagsmorges blev den døde dømte Kyrasseer henrettet. Han gik sin Død frimodigen imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Ved den 1074 Trækning i Altona ere følgende Nummere udkomne: 48. 26. 45. 2. 56.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Dødsfald. Cancellieraad og forhenv. Secretair i det udenlandske Departement, J. Person, Prof. Dr. Castberg, Trommefabrikant Holzweissig, i Kovn. Districts læge Svendsen paa Jægerspriis; Toldbetient Knudsen Hillerød, Justitsraad og Toldforvalter Bock i Altona, Borgmester Reimer i Garding; Frue Qvistgaard i He broe; Statsraad Kjellerup i Aalborg; Caspar Didrichsen, i Nibe, Johannes Folsach paa Bælum Nørgaard; Brokedommer Høeg paa Henrikseie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Khous. Kours, den 6te Mai. - 249. Specier 14 Rbmk. 15 s. Obligationer 76 a 76 1/2 Norske Sedler 15 a 15 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pasto Hald. J Fruekirke til Høimesse; Hs. H. Hr. Pastor Hald til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Bekiendtgiørelser. Det blev min tunge Lod, efter 20 Aars lykkelige Ægteskab, ved Døden at miste min inderligelskede Mand Erasmus Winther, Sognepræst til Blegind og Høining Menigheder i Aarhuus Stift. Et ter tre Maaneders afvexlende Svaghed og fire Ugers vedholdende Sygeleie hensov han roligt og blidt den 4de Mai om Morgenen Kl. 5 1/2, i sit 72de Aar. Enhver, der kiendte den Hedenfarne, vil i hans Minde hædre den værdige Religionslærer, retskafne Mand, og æde Menneskeven. Kun denne Overbeviisning, og Haabet om en salig Gjenforening, for maaer at trøste hans dybt nedbøiede Enke. Blegind Præstegaard, den 5te Mai 1823. J. B. Winther, fød Riise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Da jeg undertegnede efter allernaadigst Høieste retsdom af 5te Febr. d. A., tinglæst for Hads Ring i Herreders Ret den 3die de, saalydende: Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist, De omhandlede Forbudsforretninger bør være ophævede, dog bør Citanten (memlig Undertegnedes som Medejer af Godset Gyllingnæs og Gylling Kirke, være berettiget at deeltage i Bestyrelsen af bemeldte Eiendomme. J øvrigt bør Citanien forContracitaniens (Hoffmanns) Tiltale frie at være. Forsaavidt Contracitaniens Regnskab angaaer, bør Hjemtingsdommen ved Magt at stande, dog saaledes at Tiden til sammes Aflæggelse bestemmes til 8te Uger efter denne Høiesteretsdoms lovlige Forkyndelse os. v. iblandt andet er kjendt berettiget til Medbestyrelsen af Gyllingvæss med Tilhørende, hvori jeg desuden forsaavidt Hoffmanns Andeel angaaer, under 12te og 13de f. M., har erholdt lovligt Udlæg for 19436 Rbdlr. 4 Mk. 10 Sk. rede Sølv, saa følger Ugeftem heraf at bemeldte Hoffmann er uberettiget til, især paa egen Haand, i mindste Maade at disponere over berørte Ejendom enten ved at oppebære Jndkomsterne eller ved at afhænde noget fra Gaarden eller dens Skove, med mindre det skeer med min eller min Forvalter DarlingsSamtykke, i modsat Fald kunne Vedkommende vente ved Domstolene at vorde dragne til vedbørligt Ansvar. Hamborg, den 6te Mai 1823. George Smith.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver for retages offentlig Auction hos Bagermester Peter Sperling paa Middelgade, Onsdagen den 14de Mai førstk., om Eftermiddagen Kl. 3, over endeel Jnd- og Udboe, bestaaende af Stole, Borde, Sengesteder, Sengeklæder, et Chatol med Skab, en Kakkelovn endeel Røkkentøi af forskjellige Slags, m. v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 7de Mai 1823. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Torsdagen den 15de ds. Kl. 11 Formiddag foretages Auction paa Raadstuepladsen her i Byen, over tvende brune Udsætterheste, tilhørende Hendes Høihed, Prindsesse Charlotte Friderikes Staldetat; thi indbydes de Lysthavende. Horsens, den 7de Mai 1823. N. C. Schmidt, const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Godt tydsk Sædebørfrøe er nylig arriveret, og sælges til billige Priser hos Fleischer & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Et Trantum godt Byg og havteham er at fra i Lispundviis hos Ahnfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-09
Skipper Jens S. Møller agter om nogle Dage at afseile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-10
No. 66. Aar 1823. den 10de Mai. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse: privilegerede Kongelig allernaadigst. Stiftsildende. Kryd,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-10
Spanien, med Hensyn til militaire Operationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-10
Naar man begynder en Krig, saa hører Landet og Terrainet hvor den skal føres, til noget af det Vigtigste, man har at gjøre sig bekjendt med. Desaarsag vil det under Krigen nu ei være uden Jnteresse, fra denne Synspunkt af at lære Krigsskuepladsen, Kongeriget Spanien, noget nærmere at kjende. Der gives faa Lande, der som Spanien have en af Naturen saa stærkbefæstet Grændse, som Pyrenæerne. Denne brede Bjergryg som i Østen og Vesten slutter sig til Havet, og hvis Høide er 9 til 10000 Fod, har mod Frankrig til en lang høi Skraaning, men paa den spanske Side bratte ujevne Klipper og dybe Afgrunde. Gjennem disse Bjerge føre egentlig kun trende Landeveier til Jrun, Pampelona og Junquiera, som ere indesluttede i de høiere Regioner af steile Klippevægge, paa mange Steder danne snevte Passer, som ere lette at forsvare, og sædvanligt kun med stor Umage og mange Menneskers Tab kunne vorde indtagne af Fjenden. Mellem den nordlige Grændse og Gibraltars Havbugt sammentreffe næsten i lige Linimed Pyrenæerne fem andre Bjergkjæder, der ligeledes have en betydelige Høide og berøre Havet med deres Forbierge. - De talrige Floder, hvoraf Spanien er tæller færre end halvandethundrede, løbe størstedelen, i lige Retning med Bjergkjæderne og danne bagvelsamme naturlige Grave, som giøre Fjendens Fremtrængen høist besværlig og true med at standse hans Tilbagetog saavelsom alle hans Operationer. Disse Hovedkjæder ere forenede med endeel Smaabjerge, som dele Landet i smaae og store af steile Fjeldmasser indsluttede Districter. Desaarsag tillader ikke dette Lands Beskaffenhed store Operationer, hvori der kunne udfør res afgjørende Batailler, og den nødsager en fjendtlig Armee til at fordeele sig i mange enkelte Korps, der overladte til sig selv, ethvert for sig og uden nogen almindelig Plan, maa kunne handle og lede sine egne Operationer. 3) Denne Vanskelighed følte allerede Romerne i deres Krige paa Halvøen. De brugte 200 Aar for at erobre Spanien, som dengang bestod af mange enkelte Stater, medens de i 16 Aar vare blevne Mestre af det hele Gallien. En endnu besværligere Kamp havde Maurerne at bestaae, der efter en 800aarig Kamp maatte rømme Landet, hvorpaa saamange af deres tappreste Helte vare faldne. En anden stor Vanskelighed, som en fjendtlig Armee har at kæmpe med i Spanien, er Landets Klima. Veirets Omvexling, den hurtige Overgang fra stærkeste Heede til skarpeste Kulde. Paa en trykkendeheede Dag følger en kold og sædvanligt af en stærk Taage befugtet Nat. Spanierne ere vante dertil, men ikke den Fremmede. Maanederne Juli og August ere de farligste. Napoleons haardføre Krigere kaldte disse Maaneder: deres værste Fjender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-10
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Commerceraad Ree, Forvalter Godschesen, Kjøbmand Poulsen, Procurator Nyegaard, Jomfru Friis, Kjøbmand L. Meyer, Phillig Rejun., Maler Wock, Jomfru A. Reddelin, Jomfru Bergsøe, Frøken Kralft, Borgmester Fuglede, Forpagter Schmith, Fru Clementsen, Major, Ridder v. Rothe, Grosserer Christensen, Baronerne S. og F. Rosenkrantz, Pastor Laurberg, Brændeviinsbrænder, Bisholdt, Tobakspindermester Brandt, Jomfru Tegder, Pastor Brygmann, Handelsmand Johnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-10
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Proprietair Faurschou, Fru Geheimekonferentsraadinde Baronesse de Guldencrone, Frøken Hoff, Mad. Nielsen, Jomfru Nielsen, Pastor Overgaard og Kone, Jomfru Spang, Kammerjunker Mylius, Forvalter Massantie, Sproglærer Kothe, Avlsbestyrer Møller, Fru Konferentsraadinde Brink Seidelin, Lieutn. v. Birch, Fru Bützou, Toldbetjent Jacobsen, Kjøbmand Baadsgaard, Cand. theol. Hvass, Procurator Nyegaard, Exam. jur. Walsøe, Handelsbetjent P. Raae, Pastor Cramer, Landinspecteur Berph.