JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Recrutteringen i Arragonien er tilendebragt, denne Provindses Contingent er 3084 Md.,der sammendrages i Saragossa og daglig oves i Vaaben. Fra Barcellona meldes, at Skibet. "Lord des Jsles" var indløbet dertil med 411 Grenaderer af det portugisiske RegimentQvorto. Hvad der fortrinlig klages over i den spanske Armee, er Mangel paa Subordination, paa det sidste Tog til Estella røvede og stial Soldaterne alt hvad de kunne finde, ligemeget om det var fra Venner eller Fiender, fra Kirker eller Private. St. Sebastian skal være haardt betrængt af Carlisterne. Det skal endnu ikke være lykkedes Hr. Mendizabal, at faae Finantsvæsenet ordnet, Skatkammeret, er tomt, Armeen har Sold tilgode for 2 Maaneder og de civile Embedsmænd for 3 Maaneder. Jmidlertid gaaer det med Recrutteringen af de 100,000 Md. saa rask fra Haanden, at man vel vil kunne bringe 30,000 Mr. paa Benene. Det Jnteressanteste i Debatterne over Adressen i de Procuradoreskammer, angaaer Spaniens Forhold til den franske Regjering, man nærer nemlig i Spanien den Formening, at det franske Cabinet heller saae Don Carlos paa Thronen, end Jsabella, at man fra Frankerig af har ladet Carlisterne tilflyde Understyttelse, og at Ministrene la Rose og Toreno have handlet under fransk Jndflydelse, og hvorved Spanien var bleven sat i den deplorable Tilstand, hvori Hr. Mendizabal, forefandt de offentlige Anliggender. Under t Discussionen om Adressen erklærede nemlig Grev Navas, at han synes at man burde erklære den franske Regjering, at det kunne være Spanien høist ligegyldig, om den lovede at understytte Dronningens Regjering, naar den uagtet dette Løfte, dog bestandig vedbleve at handle i modsat Henseende. Hr. VegnyRio erklærede at Carlisterne ikke i 2 Aar havde kundet holde sig i de nordlige Provindser, naar de ikke vare blevne understyttede af Frankerig; dette blev applanderet af Tilskuerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Frankerig. Man har ved ToulonerTelegraphen en Depesche fra den africanske Armee, dateret Leiren i Figuer den 28de Novbr., denne beretter at Expeditionen mod Abdel Kader under General Ondinot har overnattet i Vrella, Forposterne havde seet den fiendtlige Vagtild. Det var imidlertid endnu ikke kommen til nogen Fægtning. Ogsaa andre Meddelelser fra Oran melde at Marskal Clausel havde taget alle disponible Tropper med sig, og overladt Orans Bevogtelse til Nationalgarden og Skibsmandskaberne: dette skeede fordi han havde erfaret, at Keiseren af Marocco skulle have sendt Abdel Kader et Hielpecorps; det heed at denne staaer med 8000 Ryttere og 2000 Md. regulaire Jnfanterister ved Floden Flelat, men havde derfra trukket sig tilbage. Hertugen af Orleans befandt sig ved Expeditionen. (N. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Blandinger. Den 17de Decbr. stod Bygget i Hamburg 1 2 Rdr. Cour. lavere og noteredes til 40 a 43 Rdr. Havre holdt Priis, men dansk Havre noceres kun til 25 a 28 Rdr. og danske Ærter til 56 a 60 (Neue Zeit.) Rdl. Cour. pr. Læst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
En Mand, der ellers ikke lægger Dølgsmaal paa Sandheden, nemlig Fyrst Pückler Moskau, har nylig aflagt et Besøg hos de Franskes Konge, og forsikkrer, at han sjelden saae en elskværdigere Familie, end denne. Ludvig Philip selv er en oplyst Mand, taler fortræffeligt for sig og er ophøiet over over alle de Lidenskaber, der gjære i hans Folk og imod ham. Han forsikkrede ham (Fyrsten), at han kun for den gode Sags Skyld havde besteget Frankerigs Throne, og opofret et lykkelige Privatliv for Nationens Vel. Og man kan visseligen her troe Kongen paa hans Ord!" tilføier Fyrsten. Til den ostfrieslandske Øe Baltrum er i Natter til 19de Novbe opdreven et Skibsruf, der formodes at have hørt til en Kutter eller Evert. J Compashuset laae et Sølv Lommeuhr, med et dertil nyttet graat Silkebaand. Samme Tid og Sted opdrev ogsaa tvende friske Liig, hvoraf det ene, som var furret fast til et Stykke Vrag og omtrent have de en Længde af 6 1/2 Fod, syntes at have været en Mand imellem de 40 og 50 Aar; det var halv nøgent. Paa den venstre Arm var indætset et Hjærte, hvori stod Bogstaverne T. K. P. og Aarstalle1600 nedenunder; paa den anden Arm derimod et Anker. J Ligets venstre Haand stode ligeledes Bogstaverne T. K. R., og i den høire er Anker. J en Flonels Skjorte fandtes et Par almindelige Hals knapper af Guld. Det andet Liig syntes at være et ungt Menneske paa omtrent 20 Aar. Begge havde bruunt Haar og bruunlig røde Bakkenbarter, Det er ikke usandsynligt, at det har været Fader og (Rand. Av.) Søn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
J Mødet den 4de Decbr. foresloges det af Proprietair Langkilde fra Besidderen af Stamhuset Hofmandsgave, Bang, at Humle som indføres til Danmark frafremmede Steder, maatte vorde underkastet Control, til Forebyggelse af Jndførsel af brugt Humle, dette Forslag over leveredes til Committeen for en ny Toldtarif J Mødet den 8de Decbr. oplæste Referenten i den Committee, som skulle undersøge Grev Holsteins Forslag om Oprettelsen af et Amts-Communeraad, at da et Udkast til en Communalanordning for Landet fra Regjeringens Side var bebudet, ville det formeentlig ikke være passende for Stænderforsamlingen, nu at indgaae til Hs. M. med nogen Petition om at tage det ovenomhandde Forslag i Overveielse, og Forslaget blev derfor med Forsamlingens Samtykke tilbagetaget. Derpaa fremkom Secretair Algreen, Ussing med et Andragende fra 34 Bolværkseiere i Kjøbenaavn om Ophævelsen af Forordn. 1ste Febr. f. A skjøndt Commissarius yttrede, at der ikke var nogen skjellig Grund til Klager, blev det dog ved Afstemning bestemt at en Committee desangaaende skulle ned, sættes. Derefter androg Procurator Rye paa at der i Storeheddinge maatte oprettes et Toldvæsen til Toldklarering for Storeheddinge og Stevnsherred, saaledes at samme Kyst udgjorde et eget Tolddistrict, et lignende Andragende var fra Frederikssund og Roeskilde indbragt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
(Stænder-Tidende). Det var Mandagen den 7de September d. A.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Mandskabet af det i Christianssted paa St. Croixgarnisenerende Jnfanterie Compagni havde bestemt til Udførelse af Mytteriet. Regjerings-Medlemmerne, Compagniets, saavelsom den der liggende Orlogsbrigs Officerer, tilligemed en Deel Jndvaanere af Byen vare netop forsamlede til en Festivitet, hvorved Oprørerne agtede at overrumple dem, og bringe dem i sikker Forvaring; derpaa sætte sig i Besiddelse af Fortet, bemægtige sig de offentlige Kasser, og endeligen ved fra Fortet at gjøre det sædvanlige Signal til Orlogsbriggen, for at faae dens Fartøier iland, bemestre sig disse, og derefter søge at overrumple Orlogsbriggen og seile til Nordamerica med Byttet. Som bekjendt blev Mytteriet heldigviis tide opdaget og forhindret; men en saadan Begivenhed paa de danske vestindiske Øer kan ei Andet, end vække Forundring, efter at der er gjoet faa Meget til Gavn og Bedste for Soldatesken, saa at endog Fremmede med Roes have omtalt den særdeles gode Behandling, som der vederfares den, fremfor i andre Colonier. (Dagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Under 11te Decbr. er Contorist J L. F. Müller, meddeelt Bevilling at være Translateur og Tolk i det hollandske Sprog i Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Den 11te Decbr. har Cand pharm C. A. Jørgensen, der har tilkjøbt sig Apotheket i Skive, faaet Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker samme(Coll Td.) steds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
J det gl. medicinske Selskab har Prof. Bang omtalt en Patient, hos hvem der efter Døden fandtes en bypertrophisk Lever af 12 Pds og en Milt af 4 Pds Vægt. Ligeledes Reg. Ch. Møl ter i Helsingøer om en Fødsel, hvorom Moderen først blev vidende efter nogle Dages Forlød.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Det ved Etatsraad Schønheiders Død vakant blevne Byfoged Embede i Nestved – et af de største Embeder i Landet – søges af Mange, og det endog af Mænd som sidde i høie Embeder, Hr. Professor H. N. Clausen har i Dansk Folkeblad, anstillet nogle Betragtninger over Høiesterets Stadfæstelse af Overretsdommen i den Da vidste Sag, hvilke han sluttet saaledes: "Danmarks har en Trykkefrihed, som Fremmede ved kunne fristes til at misunde os, maaskee ogsaa ønske os fratagen. Men denne Frihed er ikt, grundet paa politiske Tractater. Den har sin Garantie i Nationens, med dens større Udvikling altil stigende, Kjærlighed til denne Friheds Gode, og det Forhold, hvori det danske Folk staaer til sin Konge, Danmarks Konge til sit Folk. Dette Forhold udelukker enhver fremmed Mellemkomst; og at det selv ikke vil undergaae nøgen Forandring, derfor borger os et halvt Aarhundredes Erfaring, (Hr. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Kopperne udbrede sig nu ogsaa temmelig i Odense, hvor ogsaa anden Sygelighed fortiden hersker, hvilket blandt Andet spores deraf, at den 10de Ds. vare 11 af Cathedralskolens Disciple, d. er hver 6te, (Jvers. Ar meldte syge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
J Aarhuus Avis læses følgende Avertissemenfra Hr. M. A. Cohn, dateret Ringkjøbing i December 1835. Efter længere Fraværelse paa er Reise er jeg ved min hjemkomst kommet til Kundskab om de haarde Angreb, der igjennem de offentlige Tidender have været rettede mod mig. J min Forfatning skal jeg finde mig i Meget, og vil søg min Trøst deri, at vistnok ingen af mine Velgjørere vil fæste Lid eller laane Øre til Alt det, som af uædle Bevæggrunde kan fremsættes til mit og Mines Fordærv. Under mine Anstrængelser for af undgaae Kjøbmandens største Uheld: en Fallitbehandling, er jeg mig ikke nogen Brøde bevidst uden denne, at have været saamange veltænkende Medmennesker til Besvær. Om Virkningen af den mig tilstaaede Hjælp skal jeg ikke mangle i sin Tid taknemmelig at underrette de Ædle, som have bidraget til mit Vel."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
J Natten til 3die De, indstrandede udfor FrandRingkjøbing Tolddistrict, uden levende Folks Medfølge og uden Last, der imidlertid antages at have været Havre, og næsten uden Takkelage, samt uder Forstavn, en hollandsk bygget, fladbundet Galease paamalet 18 Frau Anna von Resmersyl. 34. (Hols. Td.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
J Forgaars indtraf det sørgelige Uhæld paa Nors, Søe, at Christen Hyldgaards Søn fra Hinding, der var gaaet ud for at løbe paa Skøite, bruknede tilligemed en anden Dreng. Det samme har været Tilfældet med tvende Drenge fra Rostrup, der skulle være druknede paa Sjørring Søe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Kjøbenhavns Børs den 18de Decbr. 1835. Cours. Hamb. 2 Mk. - A vista 202; Species 201; Specier solgtes til 12 Mk. 1 s.; B. Disconto 4 pCento., norske Speciessedler pr. 100 Specier 177 a 177 1/2 Rbd. Sedl.; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 a 48 1/4 Rbs. Tegn; 4 pCto kongl. Ogligationer (uden Renter) 89 1/2 a 90 Rbd. i Sedler; 188 3/4 a 89 i Bco.) Nationalb.-Obligationer (4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 9de December er Cand. theol. W. Ølgaard beskikket til ordineret Catechet ved Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Under Generalpostdirectionen. Den 1ste December er Justitsraad H. W. Ølgaard fra 1ste Januar 1836 at rerne, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediger fra det ham anbetroede Postmester-Embede i Varde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Døde. Kjøbenhavn: Student Conrad Weidemann Dyssel. - Engelstrup Mølle, Præsteenken Helene Marie Renholm, f. Fladberg, 64 Aar. - Kjøge Mølle: Thomas Peter Gabrielsen, 38 Aar. - Procurator J. P. Copmann druknet ved Baadens tilfældige Kantring paa en Sørour imellem Langeland og Fyen. - Sæby. CarolineDiderikke Paulli, 17 et halvt Aar. - Norderbrarup, Pastor Johan Ludvig Grot, 98 Aar. (Han havde i over 5 Aar været Præst, og kun i den senere Tid havt Hjælp til sit Embeds Bestridelee. Som midaldrende Mand var han svag; men gjenvandt sit Helbred ved Søbade. Jndtil sin høieste Alder brugte han derfor endnu daglig koldt Bad, og til allersidst daglig Varsken med koldt Vand over hele Li gemet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Jndk. Den 21de Decbr. Anders Krogh af Dige i Hjørring Tolddistrict til Lildstrand fra Arendamed Jern Trælast og Salt. Udg. Den 19de Decbr., Søren Nielsen af og til Aalborg Ballasted. Den 21de, Chr. Davidsen, af og til Ditto med Ditto. Anders Krogh af Diger til Tholstrup i Hjørring Tolddistrict Ballastet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
AVERTISSEMENTS. Söndagen den 27de December bliver Bal Klubben. Billetter a 4 Mk. for Selskabets Medlemmer og 1 Rbd. for de Herrer, som endskjöndt ikke Medlemmer af Selskabet, dog ønske at deeltage i Ballet, kunne behageligst afhentes hos Winchell.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-23
Hos Undertegnede kan for Tiden faaes Løgæbler a 5 Mk., Flaskeæbler 4 Mk. 8 Sk. og tvende Sorter Madæbler a 1 Mk. pr. Skp. S. P. Møller, Skipper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-26
No. 153. Ao. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsaavis og Avertissemenvidende, eller Den nordimbrike Tilthuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 26de December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-26
Politiske Nyheder. Spanien. Under 6te Decbr. har Regentinden ved et Dekret befalet, at Krigsministeren Grev Almodovar skal strax begive sig til Nordarmeen, for at regulere Alt og bestemme Planen til Feldttoget, Greven og General Alava vare ogsaa om Aftenen den 7de Decbr. afreiste til Briviesca. Den 12te Januar skulle 15,000 Md. af den nye Recrutering være marschfærdige, de blive concentrerede ved Santander, medens et andet ligesaa talrigt Corps formeres mellem Valladolid og Burgos, og et Tredie i det mindste 10,000 Md. stærk opstilles i Catalonien. J Madrid, feirede man en Seier, som i Omegnen af Tarragona skal være tilfægtet over Carlisterne, 400 Carlister skulle være gjorte til Fanger, Efter at have beleiret St. Sebastian, og den 5te Decbr. foretaget et Bombardement mod Staden, hvorved den franske Captain Ardoblev dræbt paa Gaden og flere Bygninger beskadigede, have Carlisterne igjen forladt Egnen og have opstillet sig ved Estella. Den spanske Gesandt Hertugen af Frias, var tilbagekaldt fra Paris, og i hans Sted er General Alava udnævnt til overordentlig Gesandt, ved det franske Hof. General Palafor Hertug af Zaragossa er udnævnt til Gouverneur for det nylig decreterede Jnvalid Hospital. Madrider-Borgergarde skal nu forstærkes, med 4 Batailloner. J Madrid var en carlistisk Sammensværgelse opdaget, talrige Arresteringer var en Følge af denne Opdagelse, og nogle af de der Implicerede vare borttransporterede fra Madrid. Fra Catalonien har man Efterretninger om, at General Mina var rykket i Marken, og handlede med megen Strænghed mod Jnsurgenterne. (R. 3t.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-26
Blandinger. Paa Portorico var det den 26de October, kommen til Uroligheder blandt Tropperne, der med stor Jubel havde festligholdt de seneste Bevægelser i Spanien i Faveur af Constitutionen. Den Officeer, der tillod Soldaterne dette, blev arresteret: Soldaterne forlangte hans Frigivelse, og da han desuagtet blev sendt til Skibs til Spanien, lykkedes det kun med største Møie Gouverneuren la Torre at forhindre at det gik til det Yderste, man tvivlede imidlertid paa at det ville gaae af uden Blods udgydelse, Garnisonen bestaar af 3000 Mk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-26
Hofraad Dumesnel i Wuxtork har gjørt den mærkværdige Opdagelse, at den metalagtige Glands som gives paa Skjællene af nogle Fiske, f. Ex. af Karpeslægten, hidrører af Sølv, eller noget der ligner dette. Hofraaden fik dette Resultat ved 2 forskjellige Forsøg, saaledes indeholdt en Karpe omtrent 12 Gran Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-26
Fyrstinde Talleyrand er den 10de Decbr. ved Døden afgaaet, man venter at hendes fraskildte Gemal nu snart vil blive helbredet, da hans hidtil foregivne Upasselighed skal have sin Grund i det Ønske at blive frie for at aflægge sin Gemalinde et Besøg, Skibet Pacific. Capt. Grant, har fra Kysten af Chili, for Regjeringens Regning bragt en større Summa end noget andet Coffardieskib for, nemlig 500000 Dollars og 10 Tønder Guld.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-26
Da den hamburgske Skonert Oristella, CapiMelssen, som var ankommen til Cuxhaven den 11te Decbr., befandt sig i Nærheden af de azoriske Øer, bemærkede Captainen at hans Styrmand, en danner Man paa 23 Aar, var meget hengiven til Drik, han gjorde ham derfor Forestillinger, og erklærede at han ville indelukke Brændevinet for han dette blev modtaget med tilsyneladende Tak. Strax derpaa havde Captainen om Natten Vagt, Styrmanden løste ham efter sædvanlig Skik af, og Captainen lagde sig til at sove. Den ligeledes vagthavende Kyk bemærkede, at Styrmanden flere Gange sneg sig ned i Kahytten, og hørte endelig Kl. 5 om Morgenen et dump Knal, som om der sprang et Glas. Styrmanden kom igjen og satte sig til Roers og kastede noget overbord, som Kokken antog for en Pibe. Captainen vognede imidlertid af Smette i Munden og fandt Kahytten fuld af Krudtdamp, og 2 af hans Fortænder vare indslagne. Styrmanden havde ladet en gammel Pistol med 2 Kugler og slet Krudt, og afskudt den (ved Hjelp af et Phosphorfyrtøi, som fandtes tillige med den anden Kugle paa Captainens Seng) i Munden paa Captainen, men ved Guds Tilskikkelse var Mordet ikke lykkedes, men da Forbryderen mærkede at Captainen var i Live og gjorde Allarm, sprang han overbord og bruknede sig. (R. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-26
Jndenlandsk. Provindsialstænderne i Roeskilde; J Mødet den 4de Decbr. blev ogsaa Sagen angaaende Brughusets Jnteressenteres Valgret og Valgbarhed foretaget til endelig Behandling. Spørgsmaalet angaaende Bryghusets ved Langebroes Valgbeføielse stillet under Afstemning og da vedtaget at Committeens Kiendelse: "at det Andragende, som Directionen for Bryghuset har gjort om Valgbeføielse for Jnteressentskabet, ikke kan gives Medhold." Derpaa fremkom CancelHaastrup med et Andragende fra Bønderne af Hellestrup og Nidløse Gaardes Godser om, at Provindsialstænderne ville give en Fortolkning af et af forlængst afdøde Kalkreutz oprettet Testament, men Forsamlingen antog eensstemmig at dette ikke qvatificerede sig til at foredrages samme. Derpaa forelæste Secretair Algreen-Ussing er ham af Oldermanden og Besidderne for Slagterlauget i Kjøbenhavn tilstillet Andragende, hvori de anholde om en nærmere Lovbestemmelse til Betryggelse i mod Landboernes Jndgreb i Laugets Rettigheder; men da Commissarius erklærede at Slagtning ikke kan ansees for nogen egentlig Kjøbstædsnæring, og der desuden ved Placat af 27de Decbr. 1826 var til Bedste for Stagterne bleven gjort den Jndskrænkning, at Landboerne kun visse Dage om Ugen maatte indbringe Kjød til Torvene, saa blev dette Andragendes Behandling af en Committee eenstemmig afslaaet. Agent Voigt forelagde derpaa Forsamlingen en Petition fra en Deel af Svendborg og Faaborg Jndvaanere angaaende adskillige Gienstande, som antoges at være Aarsag til Kjøbstædernes Tildagegang, og hvori gjøres Forslag til at forhindre Kjøbstædernes yderligere Forfald. Agent Voigt bemærkede at flere af de Gjenstande, hvorom her handles allerede ere komne under Forsamlingens Overveielse, han ville derfor blot indskrænke sig til Petitionens Hovedgjenstand: "at Anordningerne om Næringsbrugene paa Landet maatte med Hensyn til den Skade disse Næringsbrug gjøre Kjøbstæderne, blive underkastede en Revision. Commissarius bemærkede, at det ikke er forklaret, hvilke Mangler i den existerende Lovgivning om Kjøbstæd- og Landsbyenæringen, der skulle gjøre en Revision af Lovgivningen nødvendig. Flere yttrede sig i samme Aand, kun et Medlem yttrede, at da Klagerne fra alle Kjøbstæder over Landboernes Jndgriden i deres Næringsbrug er saa almindelig, syntes det, at Man i det mindste skyldte denne betydelige Deel af Landets Næringsdrivende at undersøge om og hvorvidt Klagerne ere grundede eller ikke, og om Grundene til disse Klager ligger i Lovgivningen selv, eller i stedfindende Misbrug eller i Mangel af Paatate." Men ved Afstemning om en Committee skulle nedsættes blev det ved 33 mod 26 Stemmer besvaret benægtende. J Mødet den 9de December forelæstes 2de Andragender fra Kjøbmændene i Roeskilde og Frederikssund, og fra Slagelse, Ringsted og Sorøe om at disse Stæder maatte blive Toldstæder. Capt. Sandholt fremkom med.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-26
om at de Fyr og Vagere, som ere foreslaaede til Veiledning paa Farterne igjennem Belterne maatte blive opførte og udlagte Agent Voigt fremkom med 2de Forslag fra Skibsthedere og Handlende i Svendborg og Faaborg, Rudkjøbing og Faaborg om Fyrs Oprettelse paa Faarenæs, Hirschholm og Refsnæs, samt en Bøjes Udlæg paa Skagens Reev. Captainlieutenant Recke forelæste derpaa et Andragende fra Major Klaumann i Sorøe, hvori han anholder og Forsamlingens Understøttelse til af det Offentlige at erholde Erstatning for det Tid, hans Hustrue har lidt ved forrige Herredsfoged i Leyre, Herred Schwarzens bedragelige Embedsforhold Captainlieutnant Recke afgav en yderligere Erklæring, og det var hans Overbeviisning, at da Petitionairen var foruettet af en kongelig Embedsmand, at Erstatningspligten formeentlig maatte hvile paa Embedet. Det blev ved Afstemning antaget, at det omhandlede Andragende var af en saadan Form at Forsamlingen kunne antage sig samme. J Henseende til Sagens Realitet anførte Commissarius, at Vedkommende i det ommeldte Tilfælde for en stor Deel selv maatte tilskrive sig det Tab, de havde lidt, da de frivillig havde overgivet en Deel paa Jhændehaveren tydende kongelige Obligationer til ommeldte Skifteforvalter, uden at iagttage de Forsigtighedsregler, der kunne have været anvendte for at forebygge disses Forvandskning En Committees Nedsættelse i denne Anledning blev ved Afstemning afslaaet. Præsidenten erklærede at have modtaget 10 til Forsamlingen stillede Petitioner, hvoraf de 7 vare anonyme, i fra forrige Etatsraad Rettemeier, der besværer sig over den Uret der ved ham overgaaede Domme skal være ham tilføiet; og 2de andre Forslag hvoriblandt et annymt Forslag fra af Cancellieraad Jespersen. Toldvæ(Stænt. Td.) senet betræffende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-26
I Aarhuus Avis No. 204 læses under forlangt Jndrykkelse til T. J. Følgende: Som forhen, ved bliver De med Usandheder, Fordreielser af mine Ord. Sarcasmer o s. v. at bestride mig hvormed beviser de at jeg hoverer i Seiersglæde hver gang en Embedsmand giver en offentlig Skandal Hvormed, at naar en Ulykke rammer Fødelandet, jeg da ei tænker paa andet end at skaffe mit graadige Rethaveti ny Næring"? Hvormed at en Statsembedsmands Utroskab er Vand paa min Mølle? Efter en Tidlang at have taget Den af de utroe Statstjenere, som have bestiaalet Statscassen eller Deres Medborgeres Lomme, affecteret T. nu Afskye for dem og deres Handlinger. Efter at have vist den høieste Ringeagt for Bonden, vil De bilde os ind, at De er en Patriot. Efter at have kaldt mig en god Borger, søger De ved Mottoet i Deres n. f. Skrivelse at gjøre mig mistænkt hos Regjeringen. Efter paa alle muelig Maader at have villet forbløffe mig, og endog truet med ikke at slippe mig, trækker de Dem nu til bage!!! Hvad viser alt dette? Mon andet, en at det kun var Dem om at faae Munden lukke paa mig, og at De ikke længere seer Dem istantil at forsvare den Ufeilbarlighed. De, i Følge hvad De har skrevet, tillægger Embedstanden. - Me det forsikkrer jeg Dem, saalænge min Øine er aabne, saalænge de mange Exempler paa moralsk fordærvede Embedsmænd vedblive saalænge Bonden, anseer Feræringer som det sikkreste Middel til at opnaae sine Hensigter, saalænge, siger jeg Dem skal ikke heller min Stemme forstumme, og jeg haaber den skal ikke lyde som en Røst i Ørken. Hvad bjælpe Stænder, hvad hjælper Regjeringens bedste Villie, saalænge saa mange Embedsmænd, ordblive at give Nationen de forargeligste Exempter paa Utroskab, Sløvhed i Embedsførelse, sleOecodømte o. s. v. Men Gud være lovet vi en Besiddelse af den sande Trykkefrihed i Danmark, - Har ogsaa dette varet Dem forlænge beder jeg mig undskyldt, at min Tid ikke altid tillader mig at svare strax Aldebertsminde, den 15de Decbr. 1835. C. Dalgas.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-26
Ved Tallotteriets 12169 Trækn. i Wandsb. udkom: 40, 51, 28, 40, 19.