Berlingske Tidende, 1769-05-19
Slutningen af Forordning, om Hoveriets Bestemmelse i Danmark. H. 6. J Følge det, som nu saaledes befalet og anordnet er, bliver Hoveriet bestemt i Henseende til Tiden, som maa bruges til samme at forrette; men da Erfarenhed haver lært, at det Arbeyde best og hastig fremmes, som i Henseende til sin Størrelse og Mængde er bestemt, siden en Arbeyder, i saa Tilfælde, er sin egen Driver, og, uden Tvang eller Opsigt, stræber at blive færdig med sin foresatte Lod eller Deel, paa det han derefter kunde begive sig hiem, saa, for tillige at opvække hos Hov Buddene saadan Stræbsomhed og Jver, der baade er Huusbondens, Bondens og Landets Vel, ville Vi herved ydermeere allernaadigst have befalet, at foruden Dagenes foranforte ugentlige Bestemmelse, skulle alle Jordegods Eiere og Huusbonderiet hvert af de til deres Bønder udstædende Hoverie-Reglementer, paa det nøyeste fastsætte, og uden nogen Undtagelse, i alle de Tilfælde, hvor det maatte være mueligt, bestemme hvad og hvor meget af et hvert Slags Arbeyde i een Dag bør forrettes, og for een Dags Arbeyde ansees, saa at, naar Bonden har forrettet samme tillig eller sildig, er hans Dags Arbeyde til Ende, og han berettiget til at gaae hiem; ligesom og det han een Dag maatte forrette meere, end for een Dags Arbeyde var ansat, bør i de følgende Dage og Arbeyde komme ham til Gode og Afkortning. Saaledes kan fastsættes og bestemmes, naar en Bonde skal tiene paa en Kiøre=Dag, hvor mange Skiepper Land eller Quadrat=Alen af een Plov eller Harve a Dag bor ployes eller harves; hvor meget eller hvor mange Læs Korn eller Høe af een Vogn, i Høstens Tid, bør a Dag indages; hvor meget eller hvor mange Læs Giødning a Dag i enhver Mark, efter dens Fraliggenhed, bor udages; hvor meget eller mange Læs Brænde eller Tørv efter Veyens vængde eller Korthed, a Dag bør kjøres; hvor man ge Miile frem og tilbage, i god og ond Vey, bor a Dag reyses, og blive anseet for een Dags Arbeyde, i hvilke sidste Tilfælde tillige maatte determineres, hvad af enhver Sort Korn eller andet bør ansees for et fuldt Læs, m.m. For en Gang=Dag kan, iblant andet, bestemmes, hvor meget et Hov=Bud a Dag bør afmeye eller binde, hvilket kan skee i Forhold med det, een Plov a Dag skal pløye, eller paa anden Maade; hvor meget Giødning han a Dag bør paalæsse, samt sprede paa Marken; hvor meget Brænde har a Dag bør skove, og hvor mange Torv han bør skiære; hvor mange Alen eller Favne nye Grøfter, efter forud bestemte Breede og Dybde, eet Hov=Bud a Dag bør grave; hvor mange Favne nu Gierde han a Dag bør sætte; hvor mange Favne gamle Gierde han a Dag bør udrense og udbedre; hvor stor Andeel af en Eng 3 naar samme først er afdeelt i visse Stykker eller Lodder, af eet Hov Bud bør slaaes; med andet meere deslige. Og som det af forestaaende tydelig nok kiendes at være Vores alvorlige Villie, at Hoveriet efterdags skulle blive saa bestemt, som mueligt, og aldeles ikke vilkaarligt; saa formode Vi ogsaa, at samtlige JordegodEiere anvende yderste Flid og Umage, for at see dette Vores allernaadigste, samt til det almindelige Beste sigtende Øyemærke paa beqvemmeste Maade opfyldt; og at de, til den Ende, skulle end- og gaae videre, end her udtrykkelig befalet er, saasom for Exempels Skyld, i de Tilfælde, hvor Arbeydet, formedelst sin Natur- og Beskaffenhed, ey i Almindelighed til noget bestemt Dags=Arbeyde i Reglementet kunde ansættes, at de da, ved Hov=Buddenes Møde om Morgenen, skulle anvise dem det visse Arbeyde, som de paa den Dag skulle og kunde forrette, og for en Dags Arbeyde billig kan ansees, med meere, som til samme Hensigt kunde være tienligt. §. 7. J de Tilfælde, som i næstforegaaende s. ommelde teere, hvor et Hov Bud har et vist fastsat Dags Arbeyde at forrette, der skal Dagen ansees for ude eller aftient, naar det foresatte Arbeyde er til Ende bragt, hvad enten det maatte være tillig eller seent. H. 8. Det skal staae enhver Bonde frit, om han vil lade sit Fæste=Brev, med vedhæftede Hoverie-Reglement, læse ved den Ting, han sorterer under, og bør han ey meere derfor betale, end 1 Mark Danske, nemlig 4 Skilling til Dommeren, og 12 Skilling til Skriveren. S. 9. Naar derefter, i Følge denne Forordnings 1ste 5, enhver Huusbonde har forsynet sine Bønder med de her anbefalede Hoverie Reglementer, saa ville Vi allernaadigst at han dem alle skal samle, og et noyagtigt Jndhold af et hvert af dem i sær anføre i et General-Reglement, som han for sit samlede Gods skulle forfatte, og inden 15ten Maaneder, fra denne Forordnings Publications Dato, have under sin Haand indsendt til et hvert Steds Amtmand, som samme igien forderligst Vores General Landvæsenets Collegium skulle tilstille, og derhos kortelig melde, om han, ved et eller andet, haver noget in Specie at erindre. Det trykte Schema, som Vi allernaadigst have tilladt herved at maatte følge, underretter enhver nærmere baade om de Poster, som skulle oplyses, og om Maaden, paa hvilken alle de indkommende Generalle Reglementer skulle være forfattede; og maa ingen af de i dette Schema forefundne Rubriquer udelades, eller lades in Blanco; men naar ikke noget i een Rubrique skulle være at anføre, da sættes det Ord: Jntet; ligesom ellers overalt indfores, hvad som paa det nøyeste stemmer overeens med de specielle Reglementer og den reene Sandhed, saaledes som enhver sig for Os ville trøste at an= og tilsvare, og, da det er fornødent, at Vores General Landvæsens Collegium sættes i Stand til nøye at kiende samtlige, saavel de Hovfrie, som Hoverie giørende Bønders Omstændigheder; saa skal i det nu ommeldte Generale Reglement for et hvert Gods, anføres ey allene de Bonder, der gjøre ordentligt Hoverie, men og de, der giøre noget Hoverie, og betale noget i Penge, saavelsom de, der ere aldeles fri for Hoverie, og allene betale Penge; og om enhver meldes, hvad Hartkorn hans Gaard staaer for, hvad Udsæd han haver, med videre, paa det bemeldte Collegium deraf kan skiønne hvorledes enhver Bondes Byrder forholde sig til de Fordeele, ham, ved hans Gaards Fæste, ere overdragne. H. 10. Skulle begge, baade Huusbonden og Bonden, ved Fæste=Forandring eller paa en anden Tid, finde tienligt og blive enige om nogen Forandring i de Poster, som i Reglementerne ere indførte, da skal sligt til Amtmanden, og ved ham til Vores General Landvæsens Collegium, ufortøvet indberettes, paa det at det fornødne strax i Godsets Generale Reglement kunde vorde anmærket. §. 11.