Aalborg Stiftstidende, 1832-03-31
Spørgsmaal, som overlades hver Læser til Selvbesvarelse i hans Jndre, men som af Jngen ønskes besvaret paa Prent. Tyrk, Jøde og Hedning, der deler sit Brød med den Hungrige, der aabner sit Huus for den Usle, der beklæder den Nøgne, understøtter den Nedbøiede, glæder den Bedrøvede, kvæger den Smægtende, opreiser den Faldne, der vandrer ustraffelig og øver Retfærdighed, der udøver ei allene disse gode Egenskaber mod Tyrk, Jøde eller Hedning, men selv imod Kristne, skulde han være Gud Fader et mindre behageligt Barn end en Kristen i samme Forhold, fordi denne blev indlemmet i en anden Menighed, medens han endnu laae i et Svøbeklæde? Kan den, der ved saadan Vandel har gjort sig værdig til at agtes som et Medlem af Guds Menighed, være ligesaa lykkelig i denne og hiin Verden, som den der er Medlem af Kristi Menigheden). Kan en eneste enten troende eller ikketroende Kristen, eller noget blot tænkende Væsen misforstaae Apostelen Petrus i de Ord: "Jeg befinder i Sandhed, at Gud ikke anseer Personer, men den, som frygter ham og øver Retfærdighed, er ham behagelig i hvad Folk han er af og kan noget Menneske, der kjender til Skriften, nægte, at Petrus derhos var Kristi ivrigste Tilhænger, Naar Skriften endydermere byder. Enhver, som en Menneske, er tillige vor Næste, og haver Ret til at fordre Kjerlighed af os, som vor Broder, enten han er en Jnd født eller en Udlænding, en Kristen eller en Jøde, en Tyr eller en Hedning, o. s. v., og naar han behøver Hielp af os, ere vi pligtige, uden Forskiel, at bevise ham den efter bedste Evne, og naar Kristus, der har fundet, at hele Lovens og Profeternes Hoved-Jndhold er indbefattet i. "Du skal elske Din Næste som Dig selv, og han, den store Lærer, jo dog har været Jøde før han blev Kristen, har studeret blandt jødiske Lærde og upaatvivleligen har havt samme humane Begreb om Kjerlighed til Næsten som de gamle Hebræer, der anbefalede Kjerlighed mod Egypterne hos hvem de havde sukket i Slaveri, og mod Edomiterne, der første Folkefærd, der, med en stærk Krigshær, drog ud for at udrydde dem, (2 Moseb. 22 og 20. 5 Moseb. 22, 8. hvad mon saa baade Kristus og Moses ville sige, naar de nu, efter 1832 og 3332 Aars Forløb, læste Aalborg Stiftstidende Nr. 50 og deri fandt: "Tyrk og Jøde og Hedning tænke anderledes end Christne og vi maa derfor heller ingenlunde vente af dem det vi kalde et christeligt Levnet, eller den Opfyldelse af Pligter mod Gud mod os selv og mod Næsten, som der kan ventes af en troende Christen, men en anden efter andre Begreber." (lille, Forholder det sig virkelig saaledes, at, fordi den kristelige Tro har bestaaet i 1800 Aar, alle andre Lærdomme da ere henfaldne i deres Jntet, (vide Nr. 50) Uden at ville indlade os i Vidtløftighed og uden at ville udvikle det Thema: at den kristelige Tro i Orienten, hvor den er a) En Guds Menighed omtaler Dr. og Prof. theol. Jens Møller i sin Overskrift til den 15de Davids Psalm. ) At Jøderne ved Næste, Medmenneske og Broder have meent alle Religionsbekjendere, fremgaaer umodsigelig af mangfoldige Steder af Skriften, thi saa ofte der tales udelukkende om Jsraliter, saa tilføies altid Hebræer, (lbri) Jsraels Børn, (Bne Iisrael) som f. Expl. 3 Moseb. 25, 46. - 5 Moseb. 15, 12. - og 24, 7. Men er Talen om Mennesker ialmindelighed saa hedder det Næste, (Rea) Broder (Ach Medmenneske (Amith.) Men selv medens Jsraliterne behandledes haardt og grusomt af Egypterne kaldtes disse deres Næste, vide 2 Moseb. 11, 2. født, altsaa i dens egentlige Hjem, næsten aldeles er udryddet, og en anden Tro, der er 900 Aar yngre, der er den herskende, ville vi blot spørge: hvis alle andre Lærdomme, saaledes vare henfaldne i deres Intet, hvi saa, for blot at anføre Danmark, Frederik den Sjette nu i vore Dage (1814. har kunnet befale og authorisere en Lærebog for Ungdommen af den mosaiske Troesbekiendelse, da dog samme Monark holder sin egen eller Landets Religion høit i Ære og Døde. S. Birch, f. Petersen; A. M. Erichsen, f. Freimann ; Hævde Præsteenke A. C. Smith, 58 Aar; Enkefru K. Ebbesen, f. Hyllested, 79 Aar; forhenv. Høker H. H. Nachvaag, 169 Aar; alle i Kbhvn. Forvalter C. F. S. Schneider, 68 Aar, og Hustru C. M. f. Valentin, til Hellebek ved Helsingøer. Student, Kirkes. og Skolel. H. C. Schilling, 60 Aar, til Ullersløv. Kammeraad og Sandflugs-Commissair K. Westesen, 55 Aar, i Varde.