JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
Den hidtil bevilgede Consumtions= og Folke=Skars Frihed vedbliver saaledes, at een Mand regnes frie for hver 2 Hopper, som en Stutterie=Eier holder; Men de, som ikke selv holde Stod=Hengst, skulle med Attester godt gjøre, at deres Hopper ere blevne bedækkede af en dygtig Hengst, i det Aar, for hvilket Godtgjørelsen søges. For at forekomme den Skade, som tilføies Heste=Avlen af slette Hengste, paa de Steder, hvor Fælledskabet ei endnu er ophævet, skal Jorddrotten i ethvert Sogn eller Bye, som endnu ligger i Fælledskab, og hvor han er allene Lodseier, men Sognefogden i de Sogne eller Byer, som have flere Lodøriere, være forpligtet til at eftersee Bøndernes Hengste i Sognet eller Byen, fra 2 Aar og derover, i hvert Aars Martii Maaned, og af det forefundne Antal udsøge de bedste og saamange, som Byen eller Sognet behøver til deres Hoppers bedækning; Een Hengst til hver 30 eller 40 Hopper, som aarligen skulle bedækkes. Ved Valget af disse Hengste, bør der mere. sees paa, at de ere sunde, stærke og veldannede, end paa Størrelsen. Disse til Beskelere udsøgte, Hengste skulle brændes med et af Godseieren eller Sognefogden valgt Mærke, og alle de øvrige Hengste, fra 2 Aars Alder og derover, som ikke behøves, eller findes duelige til bedæknings=Brug, skal Godseieren eller Sognefogden drage Omsorg for at lade skiære, saasnart mueligt, med mindre Eieren vil beholde en saadan Hengst uskaaren, og forpligte sig til at holde den paa Stald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
Ved dette aarlige Eftersyn af Godseierne eller Sognefogden, paa de i Fælledskab endnu liggende Steder, maa ingen, under 2 Rdlr. Mulct til Angiveren, efterlade at forevise nogen af de Hengste eller Hengst=Plagge, han eier; Under samme Mulct af 2 Rdlr. skal det være forbudet at lade nogen Hengst gaae løs paa fælles Græsning; men Eieren skal straffes med dobbelt Mulct af 4 Rdlr., dersom han lader nogen Hengst gaae løs, som har været udsat forat skiæres. Disse Mulcter skulle strax af Sognefogden indkræves, og, i Mangel af mindelig Betaling, efter foregaaende Politierets Dom, inddrives ved Udpantning. Godseieren eller Sognefogden skal, hvert Aar, tilstille Amtmanden en Fortegnelse paa de, i hvert saadant i Fællesskab liggende Sogn eller Bye forefundne, Hengsters Antal, og hvormange af disse, der ere blevne udsøgte til Bedæknings=Bruun. Paa denne Fortegnelse skal tillige anføres, hvilke Hengstskiærere man paa ethvert saadant Sted betiener sig af. Denne Fortegnelse haver Amtmanden at indsende til Stutterie=Directionen, inden hvert Aars Junii Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
Hvor duelige Hesteskiærere maatte mangle, have Amtmændene at foranstalte saadannes Antagelse, eller at nogen, paa Amtets Bekostning, dertil oplæres hos en bekiendt duelig Hesteskiærer; eller, naar ogsaa Leilighed dertil skulde mangle, da paa Veterinair, Skolen i Kiøbenhavn; Og maa ingen andre, end de af Amtmanden, beskikkede Hesteskiærere, befattede sig med at skiære Heste eller andre Kreature, under 2 Rdlr. Mulct for hvert Kreatur, saadan uberettiget haver skaaren; hvilken Mulct erlægges af den uberettigede Gilder og af Kreaturets Eier, Halv parten til Sognets Fattige og Halvparten til Angiveren; Denne Mulct bør strax indkræves af Stedets Sognefoged, og i Mangel af mindelig Betaling, inddrives, efter Politierettens Kiendelse, ved Udpantning; Dog skulle alle Lærlinger, civile eller militaire, som fra Veterinair=Skolen i Kiøbenhavn ere forsynede med Vidnesbyrd om, at kunne skiære Heste og andre Kreature, være berettigede til at udøve denne Haandtering og ingen nye Hesteskiærer maa antages, hvor saadanne Lærlinger findes, da disse frem for andre dertil skulle være berettigede. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vores Konge, lige Residents=Stad, Kiøbenhavn den 8de Mai 1795. Christian R. (L. S.) C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Jnstruction for de Stutteriekyndige, som aarligen skulle reise til Besigtelses=Stederne, for at bedømme de foreviiste Heng, ster og tilkiende Præmier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
Det bliver de Stutteriekyndige Commissariers Pligt, nøiagtigen paa de fastsatte Dage, at indfinde sig betimeligen paa de i den seeneste Anordning om Stutterie Væsenet for Danmark bestemte Besigtelses=Steder, for at kunne paa een Dag eftersee alle de Henaster, som paa et Besigtelses Sted forevises, og derefter, i Overeensstemmelse med bemeldte Anordning og denne Jnstruction, at tilkiende Eiernet af de Hengster, som opfylde de foreskrevne Vilkaar, den dem tilkommende Belønning. De have nøie at paasee, at de befalede Attester, som skulle følge med Hengsterne, findes fuldstændige efter Forskrivten, uden hvilken ingen Præmie maa tilkiendes, og, i alle tvetydige Tilfælde, at give Jndberetning til Directionen for Stutterie=Væsenet, til bestemmelse, hvad Ret kan være efter Stutterie=Anordningens Hensigt og Forskrivt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
Kiøbenhavn, Directionen for Stutterievæsenet a. den 21de Mart. 1795. Reventlow. Hauch. Adeler. Abildgaard. Fermont. Jenard. Louvet. Fermont var iblant alle forfulgte eller bræbte Girondister dom eneste, som lod sig nøie med i Stilhed at virke efter egen Overbeviisning, uden at ophidse Modpartiet til Had og Geenstridighed ved heftige Udtryk og utidige Trusler. Havde hans ulykkelige Staldbrødre, forenet ligesaamegen Beskedenhed og Lidenskabers Styrelse med deres ypperlige Talenter og redelige Hensigter, saa vilde de vel have spillet en mindre glimrende, men vist en vedvarende nyttigere Rolle, og den skrækkelige Catastrophee, som gjorde Ende paa deres Herredom, og kostede foruden dem 1000 gode Borgere Livet. Jsnard, een af sit Parties heftigste Talere, hvis levende Jndbildingskraft havde antaget Naturen af det varme Himmelstrøg i det sydlige Frankerig, hvor han er født, og som gav sit Sprog ved dristige østerlandske Vendinger et fremmed Udseende, gjorde sig særdeles forhadt hos Jakobinerne, hvilke han fra Præsidentstolen anklagede for heele Frankerig som Sammenrottere. Han var den, som med foragtende Stolthed bebreidede en talrig SectionsDeputation deres Ungdoms Uerfarenhed, og midt under den største Urolighed søgde at afskrække de rasende Tilskuere paa Tribunerne og den truende Mængde for Gitteret fra deres Forehavende ved dette uopfyldte Orakelsvar Vee denne Stad, sagde han, om man inden dens Mure rører eet Haar paa os. Heele Frankerig vil staae op imod den, og inden kort Tid vil den Fremmede komme, for at søge Paris ved Seinens Bredde, men ikke finde den." Louvet er en skivn Aand, en behagelig Romandigter, som taler med Anstand og Ynde og i Talekampen med Robespierre fremstillede for de vankundige Tilhørere en Contrast af den aristokratiske Smidighed mod den plumpe Folketalers langsomme Sprog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
Den mærkværdige Convents=Samling af 20de October 1792, hvori han allerførst opdagede hiin Demagogs ærgierrige Hensigter, tiende ikkun til at grundfæste dennes Populacitet som han lagee ham til Forbrydelse. "Jeg anklager dig Robespierre, sagde han, fordi du allerede i lang Tid har beført de beste Patrioter, ja endog i de første Dage af September, da dine beskyldninger vare ligesaamange Dødsdomme, ikke har ophørt med at be føre dem. Jeg anklager dig fordi du har foragtet og fornedret National=Repræsentationen, fordi du har søgt at giøre dig selv til en Gienstand for Forgudelse, fordi du har opfordret og taalet, at man i din Nærværelse udmærkede dig som den eneste dydige Mand. fordi du endog med egen Mund har yttret dette om dig. Jeg anklager dig, fordi du har tyranniseret over Valgforsamlingerne, og med eet Ord, fordi du bar tragtet efter den høieste Magt. Dit heele Forhold vil tale tydeligere imod dig, end jeg kan giøre det."De Grunde, hvormed denne Anklagelse bleve understyttede, vare vel grundige nok for at frembringe en moralsk Overbeviisning, men ikke tilstrækkelige til en lovmæssig Fordømmelse. Alle Midler, hvoraf den Anklagede havde betient sig til sit Øiemmeed vare af det Slags, at de maatte behage Folket. Anklagelsen udrettede intet. Louvet og hans Partie havde ikkun røbet deres Afmægtighed. Robespierre fik nyt Mod, ved at opdage, hvor mægtig hans Anhang var, og fra den Tid af steg hans Anseelse hos Folket, indtil han kom paa den Høide, hvortil ingen for ham havde opsteget, og ingen efter ham rimelig vil opstige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
Endskiønt Robespierre ogsaa havde bestemt disse tre Mænd til Slagtoffere for Guillotinen. saa undgik de dog denne voldsomme Død, ved at forstikke sig saaledes, at de ei kunde findes og paagribes. Efter Robespierres Henrettelse. kom de ikke allene frem igien for Lyset, men fik endog paa nye Sæde i Conventen, og spille der for nærværende Tid en ikke ubetydelig Rolle, Louvet har oprettet en Boghandling i Jardinegalitet, og sælger der sine Værker, hvoriblant en nye Memoire, hvori han paa en rørende Maade beskriver den sørgelige Skiebne, som forfulgte ham og hans ulykkelige Staldbrødre, siden deres Proscription, og udbreder nyt Lys over mange vigtige Personer og over nogle endnu ikke tilstrækkelig oplyste Epocher af Revolutionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
Bekiendtgiørelser. Følge den Kongelige Anordning af 8de denne Maaned og Heste=Avlens Opmuntring i Dannemark, bekiendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning, at Hengst=Besigtelserne og Præmiers Tilkiendelse, blive af Amtmanden paa ethvert Besigtelses=Sted, og de tvende dertil udnævnte Stutterie=Kyndige, foretagne paa følgende Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
J Weile den 16de Junii, i Skanderborg, den 17de, i Randers den 19de, i Rold den 20de, i Hiørring den 22de, i Thisted den 29de Junii, i Skive den 1ste Julii, i Holstebroe den 3de i Varde den 6te, i Odense den 9de, i Svendborg den 10de, i Holbeck den 14de, i Hillerød den 16de, i Kiøge den 17de, i Nestved den 18de, og i Nyekiøbing den 20de Julii Kiøbenhavn, Directionen for Stutterie Væsenet den 22de Maji 1795. Reventlov, Hauch, Adeler, Abildgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
Copographie over Wium Præstekald, er 2 nyeligen udkommen fra den Wiborgske Bogtrøkkerpræsse. Den indeholder i 4 Afdelinger Sognenes Geographiske, Pbysiske, Oekonomiske og Politiske Beskaffenhed og Mærkværdigheder, dernæst i et Anhang, Præsterne ved Kaldet siden Reformationen, og især de 4 sidstes korte Biographier. Bogen bestaaer af 20 Ark, og koster 3 Mk. 12 Skr. Den er at bekomme i Odense hos Hr. Milo Bogbinder, i Fridericia hos Hr. Peder Morville, i Aarhuus hos Hr. Bogtrykker Lund, i Aalborg hos Hr. Klokker Milling, i Viborg hos Hr. Klokker Randrup, og i Wium Præstegaard hos For Niels Blicher. fatteren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
di Riberhuus Amt, Schads Herred, Hjer En, tina Bye, er Cassereren ved Varde Toldsted Hr. Gynther Diderich Jeuthen den 4de Martii d. A. ved Døden afgangen. Saasnart mueligt blev dette fattige Boe af mig som Skifte=Forvalter taget under lovlig Behandling. Endskjønt den allerede anmeldte Gield langt og verstiger Boets ringe, saa bliver dog dets øvrige endnu uanmeldte Creditorer, om nogen findes, herved 3de Gange i de Kjøbenskavnske Berlingske Aviser og dette Stiftsoffentlige Tider, med 12 Ugers Varsel indkaldede til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav paa Boet. Ribe den 19de Maji 1795. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af J 17de April 1795, læst ved Aarhuus Bye rings Ret den 23de gjusdem, og ved Raadstue Retten den paa følgende 27de, bliver alle og enhver, som formeene sig at have noget tilgode hos Apotheker Ole Severin Bøggild her i Aarhuus herved 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre saadan deres Krav for Aarhuus Byes civile Skifte=Ret, til hvilken bemelte Apotheter Bøggild har overleveret sin Boe. Aarhuus den 2den Maji 1795. C. Westergaard. Curator bonorum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
J Følge Hans Kongelige Majestæts mig aller" naadigst forundte Bevilling af 27de Februarti dette Aar, bliver herved sub poena præelusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldet alle dem, som formeene sig at have noget at fordre hos min afg. Mand forrige, Sognepræst til Borris og Faster Meenigheder, samt Provst udi Bølling Herred Stephan Peder, Stephansen, dermed at fremkomme og dere, havende Krav, inden fornevnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for mig. Sal. Provst Stephansens Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
Med Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de April 1795, som er bekiendtgjort ved Ober= og Underretterne, indkaldes 3de Gange efter hinanden, i den Altonaer Mercur, den Kiøbenhavnske Berlingske og Fyens Aviser sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle og enhver som kunne have noget at fordre efter forrige residerende Capellan for Wissenbiera Meenighed i Fyen, afgange ne Hr. Christian Ludwig Venninghausen, saavel i Henseende til hans egen Gields Forbinde ligheder, som hvad der kunne paaligge ham, som Arv sig tiltagende, og at gielde pligtskyldig, at tilsvare efter afg. Madame Anne Sophia Hedevig Ganderup, fød Venninghausen, og hendes forhen afgangne Søster Madame Dorothea Friderica Lorenzen, hvis Efterladenskab hun, i Kraft af et imellem hende og denne hendes Søster oprettede resiproque Testammente, var kommen i Besiddelse af, og med saadanne deres Fordringer, af hvad Navn være kan, at indkomme for Baag Herreds geistlige Skifte=Ret. d. 15 Junii førstk., paa Gammellund i Wissenberg Sogn i Fyen, hvor Skiftesamling da holdes, og ellers efter Behag at melde sig hos underskrevne Provst i Baag=Herred, da enhver skal faae den Ret, som Fordringens Natur og Lovmæssighed tillader. Dreslette Præstegaard ved Assens den 22de J. Jacobsen. Maji 1795.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-05
Normedelst min Kones Svaghed, og anden D Forflyttelse, ere vi blevne enige, underhaanden at bortsælge vores ejende og iboende Gaarde No. 36 og 37, beliggende paa Hiørnet af Torvegaden og Stranstrædet paa et nærsomt Sted, nu begge samlet, beqvem til Kiøbmandsbrug, Giestgiverie og videre, til hvilket sidste samme for det meste har været brugt til 15 paa 16 Aar. J Gaardene er godt og overflødigt Vand, saa og en smuk Frugt= og Kiøkkenhave. Gaardens Bygning er 16 Fag til Torvegaden 22 Fag til Strandstrædet, et Sidehuus 19 Fag, saaog et lidet Halvtag til egne Heste og Køer. Liebhabere ville behage jo før jo hellere at melde sig og akkordere med Christian Møller i Faaborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Et Stykke af et Skrift over det fierde Felttog imod Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Jacobinerne. - De har i en saa fortrængt Tids Punkt udrettet alle disse Vunder værker, som Efterverdenen vil holde for en Fabel. Det veed det modererte Partie; det veed det Franske Folk; det veed den heele Verden. Og hvad, som endnu er værre, - men meget naturlig - det veed Jacobinerne selv. Og Menneskeer af saadan Styrke, af saadanne Kundskaber, af saadan Raserie, de skulde paa engang, formedelst et Medlems Bevægelse af et allerede ofte næsten tilintetgjort Convent tabe deres hele Væsen, og nedsynkes fra den utømmeligste Frieheds Raserie, og fra den ubegrændseligste Hærskesyge til en barnagtig Underkastelse: Naar man ikke kan paastaae saadanne Paradoxa, og formodentlig heller ikke vil; saa maae man dog tilstaae, at der immer gives to Partier i Frankerig. Naar dette er tilstaaet, vil man og tilstaae Mueligheden, at det nu underliggende Bierg=Partie kan samle Kræfter, for paa engang igien at hæve sig; og at følge, lig de Modererte kan blive tvungne til, paa Nye at kiæmpe for den gode Sag. Men naar Faaret, (thil de Modererte er et billede paa den barnagtige Uskyldighed, indlader sig i Kam med Ulven, hvem staaer da meest Fare for at mørdes, Ulven eller Faaret? – Og naar, efterat Freden er sluttet, denne ulige Kamp engang skulde indtreffe, hvo kan da, især naar den udvidede Grændselinie til Fordeel for Nye Franken skal være Fredens Løsen, beskytte, Fædrenelandet imod en rasende Fiendes Jndfald, – Mon de igien sig opreisende Jacobinere vil erkiende Freden, ære Traktater, som deres Forgiængere, hvilke de hade meere endRoyalisten, have sluttet til deres Skam Regensburg, den 24de Maji.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Her er besluttet af de 3 Rigscollegier, at begynde at raadslaae over følgende Punkter den 1ste Junii, og at ende dem den 4de: 1) At overlade Jndledningen til Freds=Underhandlingen til Keiseren, med Hensigt til Rigets Gotbefindende af 22de Decbr. 1794, i Henseende til Kongen af Preussens gode Tieneste. 2) Keiseren skal og overlades Tid og Sted, til at aabne Freds=Congressen, men foreslaae Staden Frankfurt dertil. 3) Ved Underhandlingerne at see paa den roelige Tilstand som var førend Misforstaaelser. nes Udbrud med Frankerig. 4) Til Rigsdeputationen skulle 4 Katholske og 4 Evangeliske Stænder foreslaaes, af Chur fyrsterne Maynz og Saxsen, af Fyrsterne Østerrige, Bayern, Bremen. Aurtemberg eller Hessen, af Stæderne Frankfurt, Ansburg. De Punkter, der skulle besvares, ere følgende: 1) Hvad skal der andrages i Hensigt til den formelige Jndledning af en Fred Underhandling, og i Hensigt til Berigtigelsen af de derved nødvendige Freds=Præliminarier, 2) Hvad skal der bestemmes i Hensigt til Hr. vedsagen for de tilkommende Freds=Underhandlinger, 3) Hvorledes tænker Riget at concarrere ved disse Freds=Underhandlinger, 4) Naar der antages en Rigs=Deputation, hvilke Bestemmelser udfordres da endnu til ikke at opholde Forretningen ved Formaliteter og Omstændigheder over Modum tracandi og ellers.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Haag, den 26de Maji. De Punkter, som skulle legges til den 15de Artikel i Alliance=Tractaten imellem Frankerig, og Republiken, bestaae i følgende: 1) Begge Nationer kunne betiene sig af Havnen og Dokken i Viissingen med lige Rettigheder. 2) Enhver Nation skal have sine særdeles Magaziner, Værfter a. 3) Den bataviske Republik afstaaer det Vestindiske Huus i Viissingen med dets Strækning, og indrømmer den franske Ration Brugen af et af Værfterne i Forveien. 4) Kiøbet af Skibs Nødvendighederne, Hu see, a. bliver for hver Nations Regning. 5) Reparations=Omkostningerne for Dokken, Volden a. bliver ligeledes fælles; dog skal den bataviske Republik føre Directionen over Udgivterne. 6) Jngen af begge Nationer skal have en Admiral eller Vagtskib i Havnen i Viissingen. 7) Jfald der skulle indløbe nogle Besværligheder i Henseende til dette Reglement, som ikke med det Gode skulle kunne bilegges, saa skulle de afgiøres ved 5 Dommere, 2 Franske Mænd, og 2 Hollændere, og en 5te, der vælges ved Lodkastning af begge Nationer. 8) Dette Reglement skal have sin Virkning strax efter Tractatens Ratification.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Kiøbenhavn, den 8de Junii. Den 5te hujus om Eftermiddagen Kl. 3 1/2. opkom paa gammel Holm i det ene Hiørne at den saa kaldte Dellehauge, en pludselig og heftig Jld, som i en kort Tid saaledes greb om sig, at det store Hoved=Magasin langs Kanalen, Commissariatet, hele Størrestrædet, Hum mergaden, Laxegaden, Reverentsgaden, Debensgade, den største Deel af Ulkegaden, Sqvaldergaarden, Admiralgaden, Boldhuusgaden Fortunstrædet, Viingaardstrædet bleve lagte i Aske. Herpaa saaes i det østlige Spiir af Nicolai Kirke en Jld, som formedelst en stærk Sydost Vind satte hele Kirken i Lue; og næsten paa samme Tid som i hiint Spiir saaes i det vestlige meget høit oppe en Jld, som det formedelst sin Høide var umueligt at dæmpe; den greb da om sig, opbrændte hele Spiret, som ved dets Fald satte alle underliggende Gaader i Brand, Store og Lille Kirkestræderne, Færgestræderne vare i et Øieblik antændte; formedelst den vedholdende stærke Sydost Vind bleve og en Deel af Østergade indtil St. Jørgensgade, Høybrostræde, Lærstrædet (hvori var Jødernes Synagoge) gammel Strand indtil Veiethuset, den sydlige Deel af Amager=Torv (deriblant Petersens Kloster, Love=Apotheket og Hyskenstrædet, Vimmelskaftet paa den sydlige Side, Badstuestræde, Knabrostræde, Snarregadens ene Side, Compagniestræde, Farve gadens ene Side, Kattesundet, Slutteriet. Lavendelstrædet, Hestemøllestrædet, den største Deel af Raadhuusstrædet, Nyetorv, Veysenhuset og alle dets Bygninger, Raadstuen, Nyegade, Skouboegaden, gammel Torv, noget af Skindergaden, Klædeboderne, Dyrkiøb (her var Frue Kirke i den øiensynligste Fare), noget af Nørregade, Frederichsberggaden, Michel Brøggersgade, Smedebakken, store og lille Larsbiørnstrædet, Vestergade, Studiistræde, den største Deel af St. Pederstræde blev et Rov for Jlden. Desuden er hele Vester= og NørreVold fra Farvegaden (hvori Wartou blev skaanet) indtil Frue Sogns Arbeidshuus, bleve opbrændte. - Den er ei gandske slukt endnu i Dag den 8de. – J Grunden brænder det især meget stærkt overalt. - Skaden er uvurdeerlig. CEDANREd. Beym Grabe der Hoch und Wohlgebohrnen. tro bey Gott Seligen. Friulein von TENB. Gebohren den 21ste Februar. 1776. Gestorben den 24sten Majus 1795. Bedeckt mit Staub und Erde, Im Sarge hin gestreckt. Ruhe die Gebeine hier Die einst kein Veruurf schreckt. Beym frohen Auferstehn. frat Runt der schönste Leib Im weissen Leich Gewande, Die schönste Seele prangt, Im sicheren Vaterlande, Mit Glantz und Herrlichket geschmidt. Wo beyde Eltern schon, Mit jengen Verlangen, Mit ausgestrackten Armen, Das theure Kind umpfangen, Und führen er fur Gottes Thron. Wer wird Sie dieses Glüek beneiden, Wer weint, Wer stort noch ihre Rub O i schweiget freunde, seht voll Freude, Sieht Sie tet euren Thrinen zu, Drum trocknet eure Zahren. Wann einst der gange Welthau bricht Und alles voller schrecken, Wen alle Graber öfnen sich, Dann wird Gott sant Sie wecken, 80 Schlumen nun in Frieden. Ka
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Subskriptions=Plan, Jblant de Lærebøger i Naturhistorien, som den nyere Tydske Litteratur har været saa riig paa, er der neppe nogen, som med saa megen Held har opnaaet de tvende Hensigter at nytte og meere, som Funkes Naturgeschichte, und Technologie for Lehrer in Schulen und for Liebhaber dieser Wissenschaften. Vel finder Systemmatikeren ikke der noget Bidrag til sit ligesaa nyttige som kunstige Register, og den lærde Naturkyndige kun lidet, som han jo før vidste, men desmere vigtigt og interessant indeholder den for Landmanden, Fabrikanten og alle dem, hvis borgerlige Næring overbeviser, om Naturhistoriens Vigtighed. Ja endog fordem, som kun for Moerskab og Fornøielse studere denne Videnskab, vil den have megen Jnteresse. Det var min Hensigt, siger Forfatteren, at forene Sandhed med en behagelig Jndklædning, kunstløs Orden med Jnteresse, og Korthed med hensigtsmessig Fuldstændighed. Kyndige Recensentere have været enige i, at han ikke allene heldigen har naaet dette Maal, men at han endog i et populairt Sprog røber Kundskab til de bedste Kilder. De undtage blot fra denne Ros den Orden, Forfatteren har fulgt, som de ønskede meere streng fystematisk. I den sidste Udgave af dette Skrift har Hr. Funke været mindre gyldig heri, og hvad der endnu maatte mangle, skal et systemmatisk Register erstatte i en Dansk Oversættelse, som besørges af naturkyndige Mænd og udkommer paa mit Forlag. Man haaber, at den vil være saa meget meere velkommen, da intet Dansk Skrift, endnu har behandlet Naturhistorien anvendt paa Technologien. Bogen bestaaer af 3 Bind og et Anhang. Den bliver trykt i stor Format og overlades til dem, som inden Julii Maaneds Udgang behage herpaa at subskribere, for 3 s. Arket paa Trykpapiir og 4 s. paa Skrivpapiir. For andre Kiøbere bliver den siden dyrere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-06-12
Den til den Tydske Udgave nylig udkomne Kobbersamling, bestaaende af 18 Tavler, som fra Tydskland koster 3 Rdler., udkommer ligeledes paa mit Forlag, stukken med al muelig Flid. Disse Kobbere have det Fortrin, at en nølagtig Maalestok er hosføiet, hvorved man faaer Begreb om ethvert Dyrs virkelige Størrelse. Uagtet den Danske Udgave at Kobberne ikke i Nøiagtighed eller Skiønhed skal give den Tydske noget efter, overlades den dog tilligemed en trykt, Forklaring derover saavel Kiøberne af Bogen, som andre Liebhabere for billigere Priis. Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1795. C. L. Buch, Boghandler, boende paa Nørregade. Nr. 245.