JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Handels- og Skibsefterretninger. Jdet man i en Artikel i Frederiksb. Amts Tidende fra Frederikssund bemærker som en glædelig Omstændighed for denne By, at Handelshuset H. H. Schou & Co. i Slagelse, har kjøbt sammesteds en Eiendom, for, som det hedder, at etablere der en Kornhandel en gros, udtaler man tillige det Ønske, at Frederikssund ikke for længe maatte savne det for Samme saa nødvendige Havneanlæg, og at foranstaltninger som denne ikke maatte møde for megen Modstand hverken hos Administrationen eller hos den Deel af Jndvaanerne, der her, som allevegne, udgjør den talrigste, men kunaltfor ofte tillige den i Jordomme meest hildede Klasse af Borgeren. (Hels. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
I der Kornhandel im alle, hedder det under 20de d. fra Hamborg, Priserne paa Hvede have holdt sig saa temmeligt paa forrige Uges Standpunct, dog forbleve Omsætningerne meget indskrænkede. Ny Rug betaltes fuldkomment saa dyrt som tidligere, gammel do. neppe saa høit, Byg finder til de bestaaende Priser liden Kjøbelyst til Forsendelse og maa isærdeleshed i de ringere Sorter noteres noget lavere. Med Havre forbliver det stille. Hvad der af Ærter kommer tiltorv, har fundet Kjøbere til Forsendelse. J Raps er Adskilligt fra Holsteens Vest- og Østkyst og fra Danmark omsat til de tidligere Priser af 130 a 133 Rdlr. Bco. for første og 125 a 126 Rdlr. Bco., pr. 24 Tdr. for sidste Sort. Jdag solgtes ca. 3000 Tdr., at modtage i en Havn paa Østkysten, til 126 Rdlr. Bco. Med Kreaturbeen er det som forr. Uge. - Siden sidste Uge har der kun fundet en meget maadelig Omsætning Sted i Uld, endskjøndt endnu nogle Ordrer vare tilstede, hvorfor Limiterne dog vare for lave til at de kunde udføres; siden ere imidlertid ingen bedre Ordres indløbne. Priserne ere uforandrede (for dansk Lod= og Sommeruld 10 a 11 s. Bco. pr. s.) - J de sidste Dage i forr. Uge ere ca. 1000 Gebinder (forskjellige Pakninger, Smør blevne kjøbte til Forsendelse til Skotland til Priser fra 35 til 42 Rdlr. Cour. pr. Tde., og det er overhovedet kun fine middel og fine Varer, hvorfor der viser sig Efterspørgsel; imidlertid kan man notere Priserne uforandrede.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Frederikshavn, den 22de October. Forbipasseret, den 18de: Christine, P. Neander af Æreskjøb, t. Norge; D. Bagger af Faaborg, t. Amsterdam; H. Christiansen af Troense t. Holland; Svane af Marstal t. Holland; P. Erichsen af Middelfart t. Norge; Schou af Kiel t. England.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
- Liget af den i vor Beretning af 27de f. M. i Nr. 195 omtalte forulykkede Fisker herfra Byen, der skulde overføre en Kludehandler og Kone til Øen Hirtsholmen, er nu for et Par Dage siden fundet i Nærheden af Byen og bragt hertil for at jordes. Fiskerens Navn er Jens Wigelsen, Revdahl. Sønnens Liig er endnu ikke fundet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Aalborg Torvepriser, d. 24de Octbr. Rug 3 Mk. 4 s.; Kartofler 8 a 10 sk. pr. Skp.; Oxekjød 7 a 8 s.; Kalvekjød 10 s.; saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 11 s.; Herregaardssmor 24 s. Bøndersmor 18 a 19 s.; pr. Pd. Æg 18 s. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Frederikshavns Skibliste. Jndk. D. 19de Octbr.; O. Andersen f. Norge, best. t. Rand. m. Træl. J. P. Rasmussen f. Leith, best. t. Kiel m. Steenkul (udg. d. 20de). O. Andersen f. Ebeltoft m. Korn; P. Andersen f. Kjerteminde, ball.; J. Føyen f. Horsens m. Korn og Fedev.; Alle best. t. Norge. C. Olsen f. Nyborg, best. t. Arend. m. Korn og Fedev. J. Andersen f. Nykjøb. og H. Christophersen f. Holbek; Begge best. t. Drobak m. Korn m.m. C. Olsen f. Faaborg m. Raps; H. C. Levinsen f. Eckernforde m. Korn og Fedev.; Begge best. t. England. A. C. Kromann f. Nestved, best. t. Dammen m. Korn. D. 20de : I. C. Petersen f. Nykjøb. p. F., best. t. Kbh. m. Byg. - Udg. D. 20de : I. Clausen t. Odense m. Stykke(har været her under Havari. - Vinden d. 22de: NO., frue Kuling med byget Luft og Frost.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
(Forlangt Jndrykkelse.) Det er vistnok indiseret, naar Slægten ved Slægtningens Baare i offentlige Blade søger at vinde en Laurbærkrands for den Hedengangne, hos hvem ingen Fortjeneste fandtes, der fortjener at adles. - Vi have for kort siden havt Leilighed til at læse nogle høittravende Phraser om en heri Byen, Afdød og kunne ved denne Leilighed ikke undlade at yttre: at man, ved at fælde Vennetaarer ved en Afdøds Grav, gjor Uret i at lade Taaren metamorphosere sig til en Laurbærkrands, istedetfor til en stille, beskeden Eypresse; thi Cypressen kan Enhver plante; den er Sindbilledet paa den ene Vens Sorg ved den andens Bortgang, medens Laurbærkrandsen kun kan flettes af den virkelige, og ikke af den indbildte, Fortjeneste. Hobro, den 16de October 1820.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Ved Tallotteriets 1330te Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 41. 89. 20. 15. 36.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Bekjendtgjørelser. At min trofaste, kiære Mand, Andreas Evens, Eier af Nørrekjær og Mølle i Dronninglunds Sogn, efter flere Aars Svaghed og faa Dages Lidelser ved Døden er afgaaet den 22de October, i hans Alders 71 1/2 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
J 40 Aar deelte han redelig Livets Byrder og Glæder med mig; 4 Born, hvoraf een modtager ham i Evigheden, var Pantet paa vor Kjærlighed. Jeg staaer nu ene tilbage, kun Haabet, snart at gjensamles med den afdøde Elskede, kan lindre min dybe Smerte. Nørrekjær, den 22de October 1840. M. sal. Evens, fød Fanve.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
De af denne Byes Jndvaanere, som ikke endnu have betalt deres Skatter og Afgifter for 3die og 4de Qvartal 1840, erindres herved om, at indbetale Samme til Skatteincassator inden medie December d. A., da Restancelisterne efter denne Tids Udløb blive indsendte til Stiftamtets Approbation. Aalborg Raadstue, den 22de October 1840. A. Mørch. L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Da jeg er flyttet fra Algaden og boer nu paa Gravensgade i forhenværende Uhrmager Meyers Sted, har jeg herved den Ære, fremdeles at anbefale mig for de ærede Kunder, saavel inden, som udenbyes, der ville forunde mig Arbeide. Reel Behandling skal stedse være min Bestræbelse. Aalborg, den 23de October 1840. Ærbødigst. J. P. Eilersgaard, Skrædermester.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Smaae Pigebørn kunne faae Underviisning i Brodering, Linned=Syning, Strikning, Tegning, m. m. for en billig Betaling, fra November af. Aalborg, den 24de October 1810. M. Roedstedt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Bekjendtgjørelse. At Jngen længere maa opsamle Tang, som er iland drevet for min Eiendom, uden min Tilladelse, bekjendtgjøres herved. Ribe, den 22de October 1840. Rasmus A. Færgemann.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
En skikkelig og reenlig Pige eller Kone, som kan paatage sig Madlavning i en stor Huusholdning, kan til November faae en god Condition. En Billet bedes aflagt paa Adressecontoiret mk. A. Kjøber til en Kobberkjedel fra 3 til 6 Tønder Rum Localet i Dramatikkens 2den Etage er nu tilligemed Billard og Keglebane offentlig for Alle. Til Besøg, sammesteds indbydes venskabeligst af: Schumacher.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Beboelses=Leilighed for en lille Familie er i Stedet Nr. 467 paa Nytorv strax at faae tilleie. C. Bach.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Tilkjøbs. Sengeklæder til forskjellige Priser, fine Grønlandske Sengefjer, uldne og bolster Dynevaar, Chatoller, Dragkister, Sophaer, Stole, Borde, Commoder, Speile, 2 Skrivepulte, 1 Kobber Grubekjedel paa 1 Tønde Rum, brugte Messingkjedler af forskjellige Størrelser og 1 Bilægger Kakkelovn m. m. m. faaes hos J. Overlade. B. H. Cohns Boutique. paa Gammel Torv er i disse Dage bleven forsynet med nye Thibet Merinos, couleurte i nyeste Farve, som og sorte, smukke mørke Sirtzer, forskjellige Slags sorte Silketøier; Atlaskes Vestetøier i alle nyeste Couleurer, saa og sorte, Klæde i forskjellige Sorter, ægte Siberienne til Vinter=Frakker m. m. m. Sammesteds faaes præpareret Fiskebeen i diverse Dimensioner.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Ægte fiin holsteensk Frugter nylig ankommen, af flere forskjellige Sorter, nemlig Gravenstener, Flaske= og Logæbler, Borstorfer, Pigeoner, Pyraminer, Carviller, hvide Dito, Jordbæræbler, Grandischiaar, Wolmers, Taffelæbler, Vinter=Pigeoner, Rambouer, Krigsæbler m. m. fl. Sorter, som udsælges til de muligt billigste Priser, fra Fartøiet, beliggende i Østeraa, og ligeledes til enhver Tid fra min Bopæl. Aalborg, den 17de October 1840. J. H. Gölstorff.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst ved Under= og Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Kleinsmedmester og Borgerrepræsentant Morten Balling her af Staden, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav paa Boet for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 20de October 1840. A. Mørch. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Tirsdagen den 27de October næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Fuldmægtig Nissen, afholdt offentlig Auction i Stedet Nr. 135 ved Vesteraa over en stor Deel Bohave med videre. Liebhabere indbydes. Aalborg, den 26de September 1840. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Ved Auctionen Tirsdagen den 27de dennes og følgende Dage i Stedet No. 135 ved Vesteraa bortsælges: Borde, Stole, Speile, Skilderier, Sengesteder, en Deel gode Sengeklæder, Gangklæder, Schatoller, Commoder, Dragkister, Skriverpulte, Sophaer, Kufferter, Kikkerter, Stue- og Taffeluhre, Claverer, Violiner, en Githar, en Deel godt Dækketøi, Linned= og Manufacturvare, hvoriblandt Klæde og Sirtser, Shirting og Lærreder, Guld Sølv, Kobber=, Messing, Tin, og Jerntøi, Kakkelovne, Læderagestole, Geværer og en Deel Guldsmed Værktøi med meget Mere. Efter Løverdagen den 24de dennes kan, ifølge mit Avertissement af 26de f. M., intet mere Appendix indsættes til Salg paa denne Auction. Aalborg, den 22de October 1840. Nissen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Kjøbmand Jacob Malling bliver det Boet efter bemeldte Afdøde tilhørende Sted i Klokstøbergyden heri Byen, opraabt til Salg ved en 4de Auction, som afholdes i Stedet selv Onsdagen den 28de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10; hvorved fornævnte Sted, hvis nogenlunde antageligt Bud opnaaes, agtes absolut bortsolgt. Aalborg, den 21de October 1840. Jndtægt. 1. Paa Jnteressenternes Contia) Efter sidst aflagt Regnskab indestod herpaa . 170,022 Rbd. 93. b) I dette Regnskabsaar er indskudt . . . . . 110,055 - 39. 2. Ved forrige Regnskabs Slutning var Kassens Overskud . . . . . . . . 3. Hævet i Renter: a) Af de i den Kongelige Kasse indestaaende Capitaler: indtil 11te Decbr. 1839, 2553 Rbd. 56 s. indtil 11te Juni 1840. 2456 - 12- b) Af de private Udlaan, udgjør Renten i dette Aar . . . . . . . 1870 - 66 - Det anmærkes: at som Bidrag til Sparekassens Fond henhører, deriblandt den indskudte Capital er indbefattet 597. Rbd. 28 s. indkommen for Contrabøger. ved fulde Uddrag.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Sparekassens Bogholderi, den 11 Som de af denne Byes Magistrat u let at erindre. Det er derhos for os godtgjort v. eviser, at Capitalerne saaledes, som i Regnskabe, Aalborg, den 2den Octo Sammenligner man ovenstaaende ret lagte, vil det befindes, at Sparekassens Virksom ling, som tilforn. Interessenterne havde forrig Rbd. Rbd. 1 s.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Udgift. Til Interessenterne er udbetalt : i Capital . . . . . . . . . . . i Renter: a) med fulde Uddrag. . 349 Rbd. 60 s. 11te Decbr. 1839 . . 766 - 34 s. 11te Juni 1840. . . 1132 - 17 s. b) Paa Interessenternes Contii ere de ikke hævede Renter anførste med: 11te Decbr. 1839 . . 1504 - 39 - 11te Juni 1840 . . 1801. Til Contoirhold er medgaaet 3. i Af Kassens Fond, anvendt til Understøttelse. for trængende Familier af Middelstanden, som intet nyde af Fattigvæsenet, Paa Jnteressenternes Contiindestaaer . . . . 206,619 Rbd. 77 s. Kassens Fond, som bestaaer. i Sparekassens Over: skud . . . . . . . 8372 - 53 - Hvoraf i Kongens Kasse 159,600 Rbd. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
J Sparekassens Værg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Til Private er udlaant: mod Pant i faste Eiendomme . .
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Paa Vexel=Obligationer, mod haandfaaet Pant i Kongelige og andre. Obligationer . . . 14,280 - . Udlaant paa indfriede at Banken cederede Bankhæftelses Obligationer 14,206 - 1 Bank=Actie indkjøbt for Forskud paa 5 Actier i det paatænkte Dampskib . . . . 214,992 Rbd. 32 s. 14de September 1840. N. Jungersen. udnævnte Revisorer have vi efterseet dette Regnskab, og verved Intet for ved Foreviisning af Amtstuens Qvitteringer og de originale private Gjæld det anført, ere gjorte frugtbringende. ber 1840. Davidsen. L. Møller. viderede og rigtigt befundne Generalregnskab med det for forrige Aar at nhed i sidst forløbne Aar betydelig er forøget, for det meste i samme R. ge Aar ialt i Kassen 170,022 Rbd. 93 s.; i dette derimod 206,619 Rd. I dette Regnskabsaar er indskudt 110055 Rbd. 39 s., derimod udbete indskudene ifjor, som vare 66,329 Rbd. 64 s., og Tilbagebetalingen, so ningen betydeligere iaar. - Jnteressenternes Tal er ikke foroget i ForhoBidragende endnu Børn og Bønder, men de største Summer ere dog in r, Kæmnerkassen, Fattigvæsens-Contoiret, den paatænkte Dampskibsfares Beholdninger saameget, som snart skulde blive disponibelt og successe r begyndte Udlaan til Private ere fortsatte. Mod første Prioritets Pa i d. A. 26,650 Rbd. tilgode hos 29 Eiere (altsaa noget over 5000 Rbd. 3 Rente efter Vexelobligation udestod til samme Tid 14,280 Rbd. hos or; foruden adskillige Summer, som i Aarets Løb vare udlaante og at øbet af dette Regnskabsaar 14, 206 Rbd. 74 s., til indfriede Bankheftelst nt 5000 Rbd. meer, end ifjor.) - Kassens egen Fond er nu 8372 Rbd. for dette Regnskabsaar 220 Rbd. til Understøttelse for saadanne trængen olde Hjælp af Fattigvæsenet. - Man har saaledes søgt, saavidt muligt, udet, uden at tilsidesætte den skyldige Omhu for Jnteressenternes Sikke Maaned paa Sparekassens Contoir til Eftersyn hver Løverdag Formidd bog med Kassen. Omegns Sparekasse, den 10de October 1840.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Udgift. Til Interessenterne at uddet : i Capital . . . . . . . . . . . i Renter: a) med fulde Uddrag. . 349 Rbd. 60 s. 11te Decbr. 1839 . . 766 - 34 s. 11te Juni 1840. . . 1132 - 17 s. b) Paa Interessenternes Contii ere de ikke hævede Renter anførste med: 11te Decbr. 1839 . . 1504 - 39 - 11te Juni 1840 . . 1801. Til Cantairhald er medgaaet. Af Kassens Fond, anvendt til Understøttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
for trængende Familier af Middelstanden, som intet nyde af Fattigvæsenet, Paa Jnteressenternes Contiindestaaer . . . . 206,619 Rbd. 77 s. Kassens Fond, som bestaaer. i Sparekassens Over: skud . . . . . . . 8372 - 53 - Hvoraf i Kongens Kasse 159,600 Rbd. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-24
Paa Vexel=Obligationer, mod haandfaaet Pant i Kongelige og andre. Obligationer . . . 14,280 - . Udlaant paa indfriede at Banken cederede Bankhæftelses Obligationer 14,206 - 1 Bank=Actie indkjøbt for Forskud paa 5 Actier i det paatænkte Dampskib . . . . 214000 Rbd. 34 s. N. Jnnarsen. rer have vi efterseet dette Regnskab, og derved af Amtstuens Qvitteringer og de originale privorte frugtbringende.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-26
Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-26
Dagspostens Efterretninger. Mordattentalet paa de Franskes Konges Liv har i Paris vakt den største Bestyttelse og Bekymring, og man meente, at Udfaldet vilde bidrage væsentlig til Fredens Opretholdelse. Det conservative Parti troer nu lettere at vinde en stor Majoritet til at stytte Thiers og indsætte en kraftig Regjering, der kan gjenoprette de venskabelige Forbindelser med Magterne og med Kraft undertrykke Revolutionssporene i det Jndre. Guizot nævnes som den Mand, der kan dæmpe Stormen og hvis Udnævnelse menes at kunne indgyde Tillid e). Han skulde da understøttes af Soult som Krigsminister, Duchatel, Villemain, Dupin, Passy, Dufaure og Martin fra Nord Dep.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-26
Hvad Mordattentatet angaaer som hvis Fornyelse man endog over London vilde have Rygter, ifølge hvilke Louis Philippenten skulde være bleven dræbt eller farlig saaret, men hvis Ugrundethed senere tildeels har viist sig), da vil man paastaae, at et stort Kongemorder-Complot skal være opdaget, der i Paris og dens Omegn skulde tælle 30000 Medlemmer, og have besluttet vedvarende at fornye sine Attentater paa Kongens Liv. Dog mangler denne Relation al Hjemmel. Darmes, hvis 3 Fingre have maattet amputeres, skal i Fængslet ogsaa gebærde sig yderligt exalteret. Dog var han den 17de, efter heftige Declamationer mod Slottets Tvebaksædere", som han udtrykker sig, bleven tilsyneladende rolig og udgjød Taarer, men hurtigt hævede han igjen sit Hoved for paany at udtrykke Beklagelsen af, at han ikke havde kunnet fuldende sin Forbrydelse. Pairs retten er nu ved kongelig Ordonnants indkaldt for at dømme Morderen. - Forøvrigt hersker stor Uro i Stemningen i Paris og et, allerede tidligere udbredt, Rygte om Kongens Thronfrasigelse fornyer sig. Man vil vide, at endog flere Medlemmer af det kongelige Huus gientagne Gange have gjort Skridt hos Louis Philipp for at bevæge ham til denne Beslutning. Jmellem Hovedstadens Journaler er Krigen forøvrigt allerede udbrudt og i fuld Gang og Principkæmperne drage dagligt harniskklædte tilfeldts mod hinanden. Selv Sidele, der hidtil prædike Fred, har nu ogsaa stødt i Krigs=Basunen. Bliver Thiers ved Roeret, sige de conservative Blade, saa have vi Krig og Anarchie; fratræder Thiers, sige derimod de ministerielle Organer, saa have vi Krig og Anarchie. (Altsaa, naar man herefter skulde slutte, Krig i hvert Tilfælde.) Endelig opfordrer National Kamrene til Krig, med eller uden Thiers, hvis de ingen Revolution ville fremkalde. - Jmidlertid synes Diplomatikens sidste Forhandlinger, saavidt disse rigtigt ere komne til Publicums Kundskab, at styrke Fredshaabet. Lord Palmerston saavelsom de øvrige Magters Gesandte i Constantinopel skulle nemlig have erholdt Ordre til, at erklære for Porten, at de 4 Magter vel anerkjende dens Ret til at afsætte Mehemed Ali, men at de dog nære det sikkre Haab, at den vil overlade ham Ægypten og endeel af Syrien, naar han ufortøvet indvilger i Juli=Tractatens Bestemmelser og tilbagesender Flaaden.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-26
Fra Syrien lyde Efterretningerne ikke gunstige for Mehemed Ali. Alle de af Ægypterne besatte Kystpladse, paa St. Jean d'Acre nær, ere indtagne af de anglostyrkiske Tropper. Saida (Sidon) blev den 26de, efter en levende Kanonade, tagen med Storm ved Commodore Napier. Ægypterne, som skulle have mistet deres Commandant, strakte Vaaden og 2000 Fanger bleve førte til den tyrkiske Leie. Staden blev strax besat af tyrkiske Tropper. Ogsaa den af Ægypterne forladte lille Stad Sur har erholdt tyrkisk Besætning. I Syrien er ogsaa Opstanden mod det ægyptiske Regimente i Tiltagende. 14000 Maroniter have allerede fra forskjellige Steder begyndt at angribe Ægypterne. 2000 af dem afværgede tappert et af Jbrahim Pascha selv udført Angreb og tvang ham til, med Tab at trække sig tilbage. Mehemed Ali har, ventelig paa Grund af den Stemning, der saaledes giver sig tilkjende i Syrien, besluttet sig til at give efter for de fyriske Reclamationer og ved et Firman i de sidste Dage af September befriet Syrerne for den tvungne Conscription og tilsagt Alle, som lade sig indrollere i Jbrahims Armee, Afgiftsfrihed for Livstid. J Constantinopel vilde man have Efterretning om et betydeligt Jldebefindende hos Mehemed Ali. Directe Beretninger fra Alexandrien melde imidlertid Jntet herom. Mehemed skal derimod ikke forberede sig paa det Bedste. Officererne paa den tyrkiske Flaade, med Undtagelse af de 5 fornemste, har han ladet tilkjendegive, at de ere entledigede fra Tjenesten, ingen Gage længere ville erholde og kunne gaae hvorhen de ville. Flaadens Soldater beholder han derimod. Indgangen til hans Palai fra Sosiden holder han ogsaa i den sidste Tid bestandig tillukket, da han fra den Side synes at befrygte et Angreb af Tyrkerne. Ogsaa Preussen har, ved en kgl. Cabinetsordre af 8de ds., forbudt Udførselen af Heste. Den franske Regjering lader forøvrigt nu ogsaa gjøre Hesteopkjøb i det fydlige Tydskland og i Schweitz.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-26
Dronning-Regentinden af Spanien har ved Manssest af 12te d. frasagt sig Regentskabet. Hendes Ankomst paa fransk Grund synes endnu ikke at stadfæste sig.) Ministeriet forkynder, idet det publicerer dette Manifest, at det provisorisk, indtil Jndkaldelsen af Cortes, er overdraget Regentskabet. Denne vigtige Efterretning, som indeholdes i den franske Moniteur, er telegrapheret fra Barcelona under 16de os. Fra Madrid meldtes under 11teds., at Hovedstaden, er rolig, men at der i Gemytterne, i Forventning af Efterretninger fra Valencia herskede den største Uro og at Bestyttelsen udprægede sig i Alles Miner. Enkedronning Christine synes i det Hele taget i høi Grad. at have vakt den offentlige Mening imod sig. J Madrider Bladet Eco del Commercio hedder det: "Dronning Christine, paa hvem vi ødslede de sødeste Navne hvem vi have kaldt Spaniens Moder, den ophøiede, den udødelige, den englelige, den uforlignelige (isandhed stærke Epitheta) har ikke svaret til vor Forventning og derfor fordre vi en Forandring. De Fremmede have stor Uret, naar de ved Ønskerne om en Forandring i Regentskabet tænke paa Ludvig den Sextendes Guillotinering og Carl den Tiendes Bortjagelse. Vi ville gjøre, hvad Statens Vel og Frihedens Jnteresse udkræver, men ikke meer, end der er uundgaaelig nødvendigt. National paastaaer, at det herskende Parti har et vigtigt Document ihænde, der giver positive Beviser paa en hemmelig Forbindelse imellem Christine og Gardeofficeren Munnoz. Man nævner offentlig Formælingsvidnerne, nogle Slægtninge af Munno; og en Kammerfrue Antonia. Ja man forsikkrer endog, at Regentinden allerede i Hemmelighed har flere Børn med Munnoz. (Dronning Christine er, som bekjendt, en Søster til Hertuginden af Berry.
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-26
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 24de October. En personel og reel Reform i Rentekammeret omtales i denne Tid som nærforestaaende, hvilket man ogsaa har Grund til at antage, skjøndt man i Collegiet vel selv ikke veed noget Bestem om, hvorledes den skal iværksættes. Vi kunne imidlertid her meddele en Bestemmelse, der rigtignok ikke er nogen ny Reform, men kun Fuldførelsen af en meget længe paatænkt Reform. Hs. Maj. har nemlig ved et Rescr. befalet Nedsættelsen af en Matriculs=Commission, bestaaende af Conferentsraad Rothe, Statsr. Unsgaard, Justitsraaderne Winther og Poulsen, hvilke 2 Sidstnævnte tillige midlertidig ere dispenserede fra deres Forretninger som Contoirchefer, der besørges af de resp. Fuldmægtige mod et personalt Gaagetillæg. Commissionens Hverv er naturligviis, at besørge den iaar udgivne nye Matricul indført overalt og vi kunne da saaledes haabe, at denne Commissions Udnævnelse vil paaskynde Jndførelsen af Matriculen, der, som bekjendt, befaledes begyndt 1802 og saaledes afgiver et nyt Beviis paa den bekjendte Langsomhed, hvormed Commissioner hertillands gaae tilværks. Forøvrigt indeholder Slutningen af det kgl. Rescript en Hentydning til de omtalte Reformer, idet det hedder, at Rescriptet ikke skal have nogen Jndflydelse paa dem. Kbhvnsp.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-10-26
Militaircommissionen der lader til at ville bliver af de langlivede Commissioner, er endnu ikke færdig, og det skal være meget uafgjort, naar den vil kunne vente at bliver det. Efter Sigende skal Commissionens første Medlem Generalmajor v. Rømer, være kaldet over til Kbhvn. for at referere Hs. Majestæt Status af Commissionens Forhandlinger. (Dannevirke.)¬