Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-06-17
Rentekammeret under 18de Februar resolveret, at man for Tiden saa meget mindre kunde indlade sig paa hiint Andragende, som der har været forelagt de i afvigte Aar forsamlede Provindsialstænder til Betænkning, et Udkast til en Anordning om Frikjørseler, hvorefter Sagen i Almindelighed angaaende Fribefordring vil finde endelig Afgjørelse. 13. Det blev derefter sat under Overveielse hvor stort et Bidrag til Amtsrepartitionsfondet der for indeværende Aar skulde lignes paa Districtets Hartkorn. Amtsforvalteren Justitsraad Bentzon havde oplyst, at Fondets Udgivter for sidstafvigte Aar havde til Dato med omtrent 3500 Rbd. oversteget de for forrige Aar lignede Bidrag, 9 Mk. pr. Tønde Hartkorn, som androg 15,130 Rbd. For nu tillige at dække den derved opstaaede Underballance, der dog ikke var betydelig, eftersom Fondet for Aaret 1841 havde en Beholdning af 2592 Rbd., var det foreslaaet, at der iaar skulde opkræves 2 Rbd. pr. Tønde Hartkorn, hvoraf der til Veikassen til Arbeiderne paa Hovedlandeveiene skulde udredes 36 sk. pr. Tønde Hartkorn, og Udgifterne til Arbeiderne ved de mindre Landeveie i Districtet vare anslaaede til 92 s. pr. Tønde Hartkorn, saa at der til de øvrige af Fondets Udgivter vilde haves Resten, 64 s. pr. Tønde Hartkorn. Overeensstemmende med Amtsforvalterens Forslag blev Bidraget bestemt til 2 Rbd. pr. Tønde Hartkorn. 14. J Anledning af et fra Sogneforstanderskabet for Balslev og Eibye indgivet Andragende om, at der maatte udvises en Byggeplads til et Fattighuus for Sognedistrictet, blev bemeldte Sogneforstanderskab meddeelt, at der ikke haves noget Lovbud, der kunde hjemle en saadan Udviisning, hvorfor Amtsraadet maatte overlade til Sogneforstanderskabet selv at træffe den Foranstaltning, der i saa Henseende maatte ansees hensigtsmæssigst, idet der, saafremt det skulde vedblive at være Sogneforstanderskabet umuligt ved mindelig Overeenskomst at erholde en Byggeplads, altid vilde haves den Udvei at lade Sognets Fattige gaae paa Omgang blandt Sognets Beboere. 15. Sogneforstanderskabet for Flemløse havde forespurgt, hvorvidt der maatte være Hjemmel i Lovgivningen for Gaardmand Mads Hansen Hviid af Nørregaard i Dreslette Sogn, til at opføre Huse paa en Plet Jord af 2 Tønder Lands Størrelse, som han eier i Flemløse Sogn, og hvori han agter at indtage fremmede Familier, der rimeligviis ville falde Sognet til Byrde. Herpaa svaredes, at der i Lovgivningen ikke er nogen Bestemmelse, der kunde forhindre Opførelsen af de omhandlede Huse, naar Brandanordningerne derved iagttoges; men at det forøvrigt med Hensyn til Husenes tilkommende Beboere naturligviis bliver behørigen at paasee, at ingen Andre indtages til Beboelse end de, der have lovligt Erhverv. Amtsraadets Møde blev derefter hævet. B. Mødet den 15 Mai. Samtlige Medlemmer vare tilstede. Protocolførelsen, overdroges Kammerraad Evers. Formanden fremlagde til Amtsraadets Efterretning det Kongel. Rentekammers Skrivelse af 8 f. M., angaaende at Taxationsforretninger over Tab og Afsavn af Jord i Anledning af Amternes Veiarbeide, blive at forelægge Amtsraadet. Derefter bleve følgende Sager foretagne til Behandling: Hs. Kongl. Høihed Gouverneurens Skrivelse af 22 f. M., hvorved Stiftamtmanden opfordres til at give Amtsraadet Leilighed til at yttre sig over Ønskeligheden af en Filialbanks Anlæggelse i Odense, hvorom af Handelslauget sammesteds er ansøgt. Efter foregaaet Discussion vedtog Amtsraadet at understøtte denne Ansøgning. 2. Det Kongel. Rentekammer havde ved Circulaire af 24 Decbr. f. A. forlangt Betænkning, angaaende hvorvidt Amtsforvalterne ifølge den ved Frd. 13 August 1841 foregaaede Forandring i Communalforholdene kunde tilkomme enten Fritagelse for Amtsrepartitionsfondenes Regnskabsvæsen eller nogen Godtgjørelse for dette Arbeide. Amtsraadet yttrede sig i sin Erklæring derhen, at man ikke fandt, at der i Henseende til Amtsforvalternes Stilling eller Bestyrelsen af og Controllen med det omhandlede Regnskabsvæsen er skeet nogen saadan Forandring, som kunde berettige Amtsforvalterne til Fritagelse for den dem hidtil i saa Henseende paalagte Forpligtelse; og da man ikkebeller skjønnede, at deres Forretninger derved ere blevne vidtløftig gjorte, medens andre Embedsmænd ved Landcommunalvæsenets Ordning have erholdt betydelig Forøgelse af Arbeide uden Godtgjørelse, saa fandt man ikke, at der kunde være Føie til i denne Anledning at tilstaae Amtsforvalterne nogen forøget Lønning. 3. Ligeledes havde det Kongel. Rentekammer ved Circulaire af 24 Decbr. f. A. forlangt Amtsraadets Erklæring, angaaende hvorvidt det maatte ansees tilraadeligt at ophæve eller forandre den ved Frd. 3 Juni 1825 § 7 Litr. a givne almindelige Bestemmelse, at Bevilling til nye Meelmøllers Anlæg kan ventes meddeelt, naar ingen Meelmøller findes i een Miils Afstand fra det Sted, hvorpaa Mollen agtes anlagt. J denne Anledning yttredes der, at da Møllerne i Assens Amtstuedistrict i Reglen ere hinanden saa nær beliggende, at den ommeldte Bestemmelse ikke letteligen herkan komme til Anvendelse, ligesom der i alt Fald for et saa befolket District, som dette, neppe vilde være Grund til at foretage nogen Forandring i det ved hiin Lovbestemmelse antagne Princip, saa fandt man ikke Anledning til at andrage paa nogen saadan Forandring. 4. Fra Enken efter Districtslæge Boisen i Middelfart var indkommet et Andragende om at erholde anviist en Regning for de hendes afgangne Mand formeentligen tilkommende Sallair og Diæter 24 Rbd. for 6 Reiser til Undersøgelse af smitsom Sygdom i Ørslev, Amtsraadet antog, at der alene tilkom Boisen Diæter for bemeldte Reise og anviste disse med 12 Rbd. paa Amtsrepartitionsfondet.