Københavns Adresseavis, 1769-02-10
Den Første Søndag i Fasten eller efter Fastelavns Søndag kaldet Invocavit, fordi der i den Latinske Kirke ved den høye, Messe blev af Palm. 91, 15, synget paa denne Dag: Invocavit me & exandiam cum &c. Han paakaldte mig og jeg vil bønhøre ham, a. thi Dievelen anførte ved den anden Jesu Fristelse (som Dagens Evangelium handler om, denne 91 Palme imod Christum, men corrup og forfalsket. Denne Søndag kaldes og Qvadragesima, nogle sige: Fordi fra denne Dag indtil Langfredag ere 40 Fastedage; men Will. Cave beretter saaledes: "De første Christnes aarlige Faster skeede ved samme Tid, som vore, for Paasken; og har slig Fasten, skiønt ey i den Mening, som det nu tages, været fra gammel "Tid brugt; (dog er Fasten ikke, efter en vis lærd Prælats Foregivende, indført i Kraft af en apostolisk Anordning) men hvor længe de første Christne fastede, er ikke got at bestemme, saasom det var efter Tidens og Stedets Forskiel adskillig; nogle fastede saa og saa mange Dage, andre Uger, atter andre visse Dage 1 hver Uge. Troligt er det, at disse aarlige Faster ere kaldte Qvadragesima, ikke fordi de varede 40 Dage, men 40 Timer, nemlig fra Langfredag Middag (da vor Forløsere døde paa Korset) indtil Paaske=Søndags Morgen, da han opstod fra de Døde. Siden blev Fasten sat længere ud i Dage og Uger, og endelig til 3 a 6 Uger, og biskop Telesphorus tillagde Aar 130, den 7de Uge. Med største Andagt, Høytidelighed og Afhold bleve samme Dage og Uger holdte, til Kiødets Tvang, i hvilket Sind ogsaa Chrysostomus kalder Fasten Sielens Lægedom og Cur Til samme Fastens stillere og ivrigere Jagttagelse, gjorde Keyser, Theodosins Magnus (som døde 395) og hans Medregent, 2de Love: 1) At alle Processe og Paalæg i piinlige Sager og piinlig Straf, skulde i Fasten underlades; 2) At det var ubilligt, at i den hellige Fastetid Legemet skulde udstaae Straf, da Siellen havde bekommet Syndernes Forladelse. Hver Dags Fasten varede til Aftenen, men i Dimmel=Ugen længere, (som siden skal meldes) Denne Søndag er af de Gamle ogsaa kaldet Dominica privilegiata, den befriede Søndag; deels fordi man indtil denne Søndag kunde i Pavedommet æde frit hvad man vilde, hvilket Faste=Lovene nu forbød fra denne Dag af, deels fordi vi høre af Dagens Evangelio, hvorledes Jesus har overvundet Dievelen, og tilbragt os herlige Friheder og Privilegier. Den havde og tilforn et anstændigt Navn, da man kaldte den Herrens Faste, da de gemeene Folk i forrige Uge havde raset, saa begyndte nu Herrerne, de Store og Adelige, og holdte deres Tourneringer med allehaanden Renden og Ridder=Spil. J Anledning heraf, skriver en vis Mand: "Aske=Onsdagen kaldte de første Christne Cineraria, men see, Satan passer paa, naar de Christne begyndte deres Faste, saa havde Satan lært Hedningene at begynde deres Bacchanalia eller Liberalia, just og ved denne Tid, hvilken Skik og Fest blev ogsaa desværre indført blant Jøderne med Dandsen og Springen, som Dievelen har lært Hedningene først. Hvo veed ikke, hvorledes Jøderne paa deres Purim Fest (ved samme Aarets Tid, da de havde skuldet takke Gud for Befrielse fra Hamans onde Anslag, holdte Taksigelse. Fest. Fra Jøderne er det kommen til Papisterne, som endnu har deres Carnevalia; og fra dem er det kommen til os, skiønt vi i vor Daab just afsige og forsage sligt. Men de første Christne, som af Jesu Kierlighed bleve indtagne, forandrede disse Bacchanalia Ethuicorum til Passionalia Christianorum. Keyser. Carolus Magnus søgte med Iver at afskaffe slige Lege. De første Christne begyndte Fasten fra Aske=Onsdag, havende Hensigt paa det Gamle Testammente, da de Bodfærdige bestroede sig med Aske, pitem paa den røde Qvies Aske, 4 Mose Bogs 19. De Gamle stiftede Fest=Dage, men til Jesu Lidelses og Forsynings Helligholdelse, (som Middelpuncten) har de anordnet Uger, thi Christi Manddoms Annammelse er antecedens og hans Opstandelse conseqvens a.