Berlingske Tidende, 1778-11-30
London, den 13de November. J Stæden for den fra Amerika tilbagekomne Freds=Commissair, Governer Johnsione, skal ingen nye gaae derhen, men Freds Sagerne herefter allene overlades til Lord Carlisle, Hr. Eden, og de tvende nu til Søes og Lands commanderende Chefer, Admiral Byron og General Clinton, eller til dem, som maatte komme i deres Sted. Mod friske Troppers Afsendelse til det faste Amerika giøres og nu en Jndvending af Oppositions Partiet. Samme paastaaer: at America maatte igien vindes ved Americaner. Vor Flod og Armee var paa hiin Side af det store Hav stærk nok til at give Kongressens Tropper og den Franske Søemagt noget at giøre; og, dersom vi lade Folket komme til at betænke sig lidet, uden at opfordre det til blodige Actioner, skulle det faae Tid til, nøye at overreye sin nu værende Tilstand og StorBritanniens ædelmodige Tilbud. Saavel fra Ridder Clinton, som fra Admiral Byron ere Depecher indløbne, hvis Datum skal gaae indtil den 29de September men Hoffet han ikke bekiendtgjort noget af samme. Over deres Jndhold blev i Forgaars holdet en Raadsforsamling i Kongens Nærværelse. I Gaar fik Admiralitetet ved en Expres Depecher fra Admiral Montaque, som commanderer den Kongel. Escadre ved Newfoundland, og strax derpaa har man hørt, at han havde borttaget 19 Franske Kaper= og Fisker=Skibe. - J Tirsdags ankom det bevæbnede Skib, the Pacifik fra Halifax til Portsmouth. Da samme afgik derfra, var Admiral Byron færdig til at gaae under Seyl med 18 Skibe af Linien, for at angribe den Franske Fløde ved Boston. Med dette Skib har man og faaer den Efterretning, at Oberste Butler hafde trukket et talrigt KorpsJndianer tilsammen, for at angribe Americanerne, og at General Washington vel var gaaet imod ham med en stærk Armee, men at General Canton havde fulgt ham i Hælene med 14000 Mand. - Der siges, at Commissarier allerede ere udnævnte til Krigsfangernes Udvexling imellem Storbritannien og America. Man veed og, at af 86 fra Vestindien til Frankerig afseilede Skibe ere 70 borttagne af vore Krigskibe eller Kapere. J den Americanske Tidende læses følgende: Fleere end 2000 af Kongens troe Undersaatter have eenstemmig fattet den Beslutning, ansøge de de Kongel. Commissarier om Tilladelse at udnævne af dem selven Oberst og de øvrige Officierer, og saasnart de vare forsynede med fornødne Vaaben, uden mindste Bekostning for Riget at gaae til Feldts, men i Nødsfald at maatte søge sin Beskyttelse i NyePork. - Capitain Davsen, som fører Skibet, the Mentor, fra Leverpole har opbragt til Douvres det fra Pondicherkomne Franske Ostindiske Skible Carnatie, som han efter en kort Trefning har bemægtiget sig. Dette Skib vurderes for 200000, og efter andre Efterretninger for 300000 Pd. Sterl. Efter samme Capitains Beretning bliver der nu udøvet Repressalier i Ostindien imellem os og Franzoserne. Skibet Sophia fra Guadeloupe, hvis Ladning vurderes for 13000 Pd. Sterl., er og opbragt til Waterford af en af vere Kapere. - Fra Jamaica meldes : at Skibet, the Ariadne, ført af Capitain Pringle, paa 20 Kanoner og 120 Mand ankom dertil den 23de December, og førte en Fransk Fregatte paa 28 Kanoner og 248 Mand med sig, hvilken han efteren 3 Timers Trefning, i hvilke Fregatten havde faaet 24 Mand Døde og 47 Blesserede, og mistet næsten alle sine Master, havde taget 24 Miile Norden for denne Øe. Arcadne har haft 8 Mand Døde og 16 Saarede. - Det Franske Krigskib, le Louvre, paa 74 Kanoner, er den 27de Oct. med alle Folkene forliist paa Kysten af Bretagne. Samme var bestemt til Martiniqve. Toulon, en Hr. Muentiret. De var Kongel. Efter under Mine ud Fære fremmer, Anne Detteligen ligger naa var Meie, saa have de Engelske skimli den Middellandske Sine, og assudentlig Lassurenefra Mul, fine maare Fuld og Driftighed. Nugle og samme huus andag indfundet sig i Bundene imellem dette Snen og Consun, indtil Livorne, og gium nogle Priser.