Aalborg Stiftstidende, 1844-07-20
Udlandet. Ved det franske Hof synes man at nære Haab om, at Differentsen med Marokko vil være aldeles bilagt inden Udgangen af September. Prindsen af Jonville vil da afgaae med en Deel af Escadren til Brest, for at escortere Kongen, sin Fader, til England. - Erkebiskoppen af Paris har i Capellet Sablonville, paa det Sted, hvor Hertugen af Orleans for 2 Aar siden opgav Aanden, holdt en Messe til Erindring om den Afdøde. Hele den kongelige Familie bivaanede den, inden dens Afreise til Dreux, hvor Hertugen, Been hvile. I Anledning af Discussionen og Marine Budgettet, bragte den Deputerede Lacrosse Prindsen af Jonvilles Broschure om den franske Marines Tilstand, paa Bane. Han takkede den unge Admiral for at have givet et Beviis paa den Ret, der maa tilkomme enhver Officeer, som føler sig kaldet til offentlig at udtale sine Anskuelser. – 21 Kanonskud forkyndte den 12te Juli Hertuginden af Nemours's Nedkomst med en Søn. - Republikken Nicaragua skal have sendt en Befuldmægtiget, Hr. Casteillon, til Paris, for at opfordre den franske Regjering til at overtage Protectoratet for denne Stat. Han skal allerede have havt Conferentser med Hr. Guizot. Ruslands Anerkjendelse af de græske Forhold er ikke istand til at skaffe Riget Fred. Den ulykkelige Monarks Auctoritet bliver neppe respecteret; Diplomatiet, Kokken i Diævelens Kjøkken, er meget geskjæftigt. Hvad man egentlig vil bage, det veed de Herrer vel egentlig endnu ikke; for Øieblikket blæse de til Jlden og den Kunst forstaae de fortræffeligt. Vee det Land, vee den Monark, ved hvis Hof det udenlandske Diplomati spiller en Rolle, der berører de indre Forhold; med Flammeskrift har Historien optegnet Polens Skjæbne, som Diplomatterne formelig massacrerede. Derfor handler enhver velindrettet Stat, navnlig den mindre, rigtigt og fornuftigt i, naar den paa ingen mulig Maade finder sig i ubeføiede Jndsigelser af fremmede Diplomater, selv om det gjælder Bagateller. Men i denne Henseende gives der ingen Bagateller; er Ulykken engang skeet, staaer den ikke mere til at ændre J det engelske Overhuus overleverede Grev Radnorden 12te ds, en Petition fra Mazzini (den bekjendte østerrigske Flygtning, hvis Breves Aabning her har givet nærme Anledning til den sammense Brevsag), hvori denne oplyser, i nogen Tid at have erholdt Breve med Posten fra Jndivider, der vare ham ganske ubekjendte, hvilket kun kunde bidrage til, at kaste den Mistanke paa ham, at han stod i politiskfarlige Forbindelser med hine Personer. Han saae sig derfor nødt til at bede om, at det maatte blive ham tilladt at retfærdiggjøre sig for den af Huset nedsatte hemmelige Post-Committee, ifald disse Producter af lumsk Ondskab skulde have kastet Skin af Brøde paa ham i Committeens Øine, da han stedse havde søgt at vise sig værdig til den gjæstfrie Modtagelse, han havde fundet i England, ved stræng Lydighed imod de engelske Loves Fordringer. Grev Radnoandrog paa at faae Petitionen henviist til en Specialcommittee, men lod sig, paa Hertugen af Wellingtons Forestilling, bevæge til at udsætte Andragendet til den 15de ds. I Ancona gik Rygtet den 4de ds. om en ny Expedition af de italienske Flygtninge, som ogsaa skulde være rettet imod Calabrien. Angaaende den første, hvis for de Misfornøiede uheldige Resultat vi allerede have meddeelt, gives følgende Oplysninger og Berigtigelser: den bestod kun af noget over 40 Jndivider, som deelte sig for at lande paa forskjellige Puncter. Efterretningen om dens totale Tilintet. gjørelse er usand, idet den kun gjælder en af hine Afdelinger, ved hvilken beklageligt nok - Brødrene Bandiera be befandt sig, hvilke efter et Rygte forlængst skulle være skudte af de calabresiske Bønder; et andet vil imidlertid vide dem endnu blandt de Levendes Tal, men som fangne og saarede.