JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Den brandenborgske Erzühler gaaer endnu videre ved at forsikkre, at selv Actstykkerne om den hellige Alliance bleve offrede paa Bulkans After, og føiet til hvorledes kan det være anderledes, naar man gjøÆgler til Capelmestere, saa vil der fra de andre Jnstrumenter høres et almindeligt Æselskrig (2) a. Dog undtager den Studenterne fra Berlin, som ikke deeltagende i disse Drengestreger Selv fra Eisenat meldes, at paa Wartburg blev den 18de October under Professor Osens Forsæde, Luthers tolerante Grundsætninger, og nogle og tredive Bøger, samt Samlinger af tydske Fyrsters Love, hvis Jndhold er fandt de unge naturphilosophiske Soloner, bifald opbrændte. Jmidlertid erklæret Professor Fries i Jena det for et løgnagtigt Rygte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
De paa Warburg forsamlede bestod ikke blot af Studentet, men endogsaa at mange andre, som forlængst havde forladt Academiet og været Embedsmænd, Militaire, som havde kjæmpet for Frihed og Arnested og som vare prydede med Jernkorset, som opflammede af den gamle Burscheraand vare ilede til. Jenenserne gik i Spidsen næst Fanen, anførte af en Grev Kellet. Warburgs Riddersal var udmajet med Krandse og Hængler af Egeløv, i Midten stod et Alter, ved hvilke Faneførerne, Forsangeren og adskillige Anførere havde taget Plads i sort gan mel tydsk Dragt med dragne Sværd. Foruden Burscherne vare omtrent 200 Uvedkommende indladte, og blandt disse nogle Madonner. Den gamle Borg, Salen, som er behængt med Billederne af thuringske og sachsiske Fyrster, Fanen, Anførernes sorte usædvanlige Oragt og de blinkende Sabler, den sjeldne Rolighed, Alt forenede sig til at frembringe et stort Jndryk. J Burschernes anden Samling af 19de October erklæredes alle Landsmandskaber for opløste, og en nye Forening stiftedes, hvis Bedtægtet skulle sendes alle Høiskoler til Antagelse. Wittenberg, den 3die November. J denne Bye, hvor Luther og Melanchton levede og lærte, og hvorfra Reformationen begyndte blev dens tredie Jubelsest med særegen høitidelighed helligholdt i tre Dage. Den 30te October ankom Deputerede fra Regeringscollegierne i Berlin. De Fremmede, som kom hid fra alle Egne, bleve snart saamange, at næsten ethvert Huus maatte udøve Gjæstfrihed. Efterat Gudstjenesten var forbi, ankom Hans Majestæt Kongen og hele Kongehuset, der om Formiddagen havde feiret Festen i Potsdom, Hertug Carl af Meklenborg, nogle Statsministre o. Fl. Om Aftenen vare de Huse, hvori Luther og Melanchion have boet, og alle øvrige Huse i Byen illuminerede. Slotskirkens Portal, hvor Luther for 300 Aar siden opslog de bekjendte Theses, der ver Losenet til Reformationen, var oplyst med nogle hundrede Lomper. Klokken 8 sluttedes en Kreds omkring Kirkedøren: et Chor sang Luthers herlige Palme: "Vor Gud han er saa fast en Borg." og mange af de talrige Tilhørere istemmede. Den 1ste November forsamledes Statsministeren, de fornemme Fremmede, Deputationerne Geistligheden og fl. sig i Luthers Huus. Under Klokkernes Ringning gik Alle med blottede Hoveder gjennem Byens Gader til Slotskirken i høitidelig Procession. Hans Majestæt Kongen og hele den Kongelige Familie traadte underveis i Spidsen af Processionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Da Hans Majestæt Kongen kom til Kirken aabnede Kirkens Provst. den berømte lærde beolog Dr. Schleusner, Kirkedøren indenre. J det Øjeblik, da Hans Majestæt traadte ind i dette ærværdige Hempel, (hvor Luthers og hans trofaste Vens Melanchtons Støv hviler) som blev ruineret under Beleiringen, men nu ved hans Gavmildhed har gjenvundet sin fordums Glands lod Orgelet og alle Kanoner, paa Voldene affyredes. Da Lovsangen var affunget, holdt Dr Schleuener Jndvielses og Jubelprædikenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Efter Gudstjenesten lagde Hans Majestæt Grundstenen til Luthers Minde, der bliver en colossalsk Billedstøtte af Metal Hans Majestæt, samtlige Prindser og Prindsesser forrettede med Muurskee og Hammer det første Muurarbeide. Præsten Dr. Nitsch holdt en kort Jndvielsesbøn og et Chor afsang en Palme. Derefter bivaanede Kongen og hans Huus atter Gudstjenesteen; ligelede Dagen efter, da der tillige var Confiemation Fallissements og Handelsefterretninger Den 28de October fallerede i Hamborg: Joh. C. D Schulz med 63690 Mk. 6 s. Banco og Courant. J. H. Schaumanns Enke, med 5203 Mk. 10 s. Banco og Courant. H. B. Warnecke, med 41210 Mk. 11 s Banco og Courant. Catharina Elisabeth, C. C. Warneckes Enke, med 4142 Mk. 6 s. Banco og Courant. I Amsterdam er Kornhandelen ret levende. Hveden søges meget og til høie Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
J Stockholm er megen Søgning efter Rug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Da der i Danzig er gjort store Bestillinger af Rug saa er samme steget i Prisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Uagtet der med Hvede i forrige Uge var ikkun maadelig Handel i Hamborg, saa holde dog Priserne sig. Den vedvarende Afsætning til omliggende Egne, og ingen Tilførsel af ant Korn synes at stadfæste det Rygte, at i det Meklenborgske Holsteenske og Hannoverske har Høsten ikke været saa riiggivende, som man havde ventet. Dette og alle Kornattets raske Afsætning i de Hollandske Havne, gjør at alle Priserne holde sig endnu høie og er for Tiden den bedste Handel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
J det Darmstadiske skal i alle Amter oprettes Mogaziner. Adskillige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
J London sælges en Cartiratur, der forestille de engelsk Minister, svævende over Staden Algier og blæsende Sæbebobler imod den, med Underskrivt: "Algiers Bombardement.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Der gives visse sandselige Forestillinger af Evigheden der have noget Uhyre og Eventyrligt, og af hvilke ogsaa nogle Prædikanter have betjent sig i det res Foredrag til Folket. Saaledes sagde Een: hos den hele Jord var en Kugle af Staal, og der hvert tusinde Aar kom en Fugl paa den og hvædsede sit Næb, saa var dog endnu Haab om at denne Kugle til Slutningen vilde blive afslidt ved Ridningen og opløst, men ikke saaledes med Evigheden. En Anden sagde: at de til evig Straf fordømte, havde bestandig et stort Uhr for Dinene, hvis Perpendikkel ved sin Frem- og Tilbagegang sandseligglorde Ordene: Altid, aldrig! Altid; Aldrig! Naar nu en Fordømt, træt af Qvalerne, spurgte hvad Klokken var, saa fulgte til Svar Evigheden!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
En af Verdens koppreste og ædleste Mænd, den uforfærdede Forvarer af sit Folks Frihed, den polske General Roscinsco har endt sin jordiske Bane, da han døde den 15de October i Soluthurn i Sveitz. Efter saa mange udstandne Storme havde han tilbragt sine sidste Aar med at dyrke sin Forstand og at giøre de Krængende vel. Det var hans sidste Villie at hans Begravelse skulde være simpel og at de Fattige skulde bære ham til Jorden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
J Petersborg begyndte allerede den 15de October en stræng Frost, J Engelland er Overflødigheden af Penge saa stor, at Statsfonds stige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Jndenlandsk. (Af Udgiveren.) Endogsaa paa Priserne paa Fodtøiet i Kjøbenhavn har Pengevæsenets Forbedring havt i den senere Tid en veldædig Jndflydelse; saaledes kan nu hos Hr. Skoemagermester P. Holm i Vognmagergaden No. 65 bekommes tilkjøbs: et Par ungerske Støvler for 16 Rbd., et Par Wellingtoner 14 Rbd., et Par Bienerskoe med Spænder 6 Rbd., Et Par Balskoe 4 Rbd., et Par Salfians Dameskoe 4 Rbd., et Par Fidtlæders Dito 3 Rbd. - Hvormeget koster ovenmeldte Artikler, i Mariboe, Natskov, Saxkjøbing, Nyekjøbing paa Falster o. s. v. Dette ønskes offentlig besvaret af en Sundfimssig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Biskoppen af Durham, Lord Barrington, der ved et Æresdiplom er erveret til Or. i Theologien af Kjøbenhavns Universitet, har iblandt mange andre ædle Handlinger under Hyrtiden i Engelland paa egen Bekostning daglig underholdt omtrent eet tusinde Fattige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
(Jndsendt.) Nyested, den 11te Nogen ber. Den allernaadigst paabudne Reformationsrest blev ogsaa her i Nyested seiret med al muelig Høitidelighed. Asterede i Forveien havde Vedkommende draget Omsorg for, at Kirken paa den meest smagfulde Mande var pro det med Guitlander af Vinte grønt som især vare anbragte i Hovedgangen i Kirken, paa Prædikestolen, Orgelet, Pulpi urstolene og paa de 2de Forhøininger, der ved begge Sider af Chorsdøren hævede sig over den øvrige Deel af Kirken, til Brug for de 24 Herrer og Damer, som godvilligen havde tilbudet sig i disse festlige Dage at underslotte Chorfangen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Paa Orgelet var indrettet Plads for de musicerende Personer, blandt hvilke Nyesteds Jndvaanere vare saa heldige at kunne tælle Hr. Simonsen fra Fuglsang. Desuden var under Orgelet anbragt et Tempel, hvis Kuppel hvilede paa 6 Søiler, i hvis nederste Ender læstes følgende Ord: Gud bod, Sandheden seirede, Overtroen faldt: J Baggrunden af Templet viste sig et Transgarene, forestillende Religionen, holdende en aaben Bibel i den venstre Haand og støttende sig med den høire Arm paa et Alter med denne Jndskrivt: Dr. Morten Luther, den 31te October 1517. Efterat saaledes Alt var ordnet, og Kirken, saavelsom Alteret, Daaben Prædikestolen og det ovennævnte Tempel paa det skjønneste vare blevne oplyste med Lys og Lamper, blev ringet sammen Klokken 4 om Eftermiddagen paa Festens første Dag, hvorpaa Gudstjenesten tog sin Begyndelse, under hvilken den største Stilhed og Orden herskede, uagtet Kirken var gandske opfyldt med Mennesker, saa at flere maatte gaae bort, fordi det ei var mueligt at komme ind i den. Omtrent Klokken 7 1/2 var Gudstienesten tilende, Paa Festens tredie Dag holdtes atter Gudstieneste om Formiddagen Klokken 9 og paa det Oplysninningen ved det foranførte Hempel under Orgelet desbedre kunde præsentere sig, vare Vinduerne i denne Deel af Kirken beklædte med uldne Dækkener. Jndsenderen, som begge Dage vare tilstede i Kirken, maae oprigtigen tilstaae, at Nyesteds Kirke ved denne Leilighed var prydet med saare megen Smag, og inderligen glæder det ham tillige at kunne offentliggjøre: at Flere af Sognets Medlemmer for at skaane Kirken for endeel af de betydeligste Udgivter, som hertil ville medgaae, frievilligen tilvejebragte er Sammenskud, som anvendtes til Kirkens Forskjønnelse. Endelig maae Jndsenderen endnu tilføie, at saa vel om Torsdag Eftermiddag, imellem Klokken 4 og 5, som og om Morgenen den 31te October blev musicerer fra Kirkens Haarn. Ligeledes blev ved Daggry Festens første Dag hilset med 27 Kanonskud, Ligesaamange Skud bebudede om Søndagen ved Solens Rodgang Festens Ende, og samme Aften lønnedes ogsaa nogle Skud fra de ved Skibsbroen liggende Fartøier, blandt hvilke et især udmærkede sig ved Oplysning af Lygter, hvoraf nogle dannede Bogstaverne M. L.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavn, den 11te November. Som man seer af Optegnelser i en gammel Almanak, va tede Reformations-Jubelfesten 171, i Kjøbenhavn i otte Dage, fra den 31te October indtil den 7de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Hr. Bruun, Lærer ved den mosaiske Friskole, har sat begge Reformatorerne et levende Minde, ved at lade sin Søn, der blev døbt den anden Reformations festdag, kulde i Daaben: Martin - Calvin - Luther.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Som en Følge af de nærværende uheldige Handelsconjuncturer have to af vore første Handelshuse i disse Dage seet sig nødsagede til at opgive deres Boe. De beklages saa meget mere, som det ene af dem har staaet siden 1646, og altsaa i mere end 170 Aar trodset alle mulige Handelstorme, og begge ere almindelig bekiendte for deres Solidito, Man haaber imidlertid at de snart ville komme i Stand igien, da det mere er udeblevne Remisser end virkelig Underballance, der har foranlediget deres Uheld. Litteraturen er i denne Tid bleven beriget med et Skrift, der, saafremt det holder Prøve, maa drage alle Tallotteriers Undergang efter sig. Det fører Navn af Anviisning til at spille uden Tal i Tallotteriet og vinde bestandigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
(Af Dagsposten.) Endeel kunne endnu opleve følgende Jubelsester, som ogsaa i forrige Aarhanderde bleve høitideligen helligholdte i Danmark: 1836, i Anledning af vor Kirkes Troesbekiendelses, den Augsburgske Confessions, Overlevering paa Rigsdagen. 1835, i Anledning af den ved Christian den Tredie fuldendte Reformation i Danmark og Norge, 1849, i Anledning af den oldenborgske Stammes Chronbestigelse. 1860 Souverainitetens Jubilæum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Den 11te November solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 26 Rbmk. 12 s. - For Commiteesedler blev givet i med Rente) 106 pr. 100. - Obligationer (uden Rente) 93 1/2. - Norske Rigsbanksedler Rorske Speciesedler 18. - Svenske Sedler 7 Mk. Disconto 8 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Bekjendtgjørelser. At min elskede Moder F. C. Bredfeldt ved en blid Helsot, er hengaaet til det evige Liv, i sit 90de Aar bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Saxkjøbing, den 25de October 1817. N. Bredfoldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Søndagen den 23de dennes opføres paa Nyesteds dramatiske Selskabs Theater: Jldebranden, Commedie i 3 Acter af Kotzebue, Billetterne for denne Vinter afhentes forinden Skuespilastningen hos Kobmand Hirsch og Betalingen erlegges til SelskabEnsserer Skolelærer Petersen, med 10 Rbd. N. Dhrr. udenbyes Medlemmer, som ei agte at vedblive i Selskabet, anmodes skrivtligen at anmelde saadant til Directionen inden den 18de dennes, da de i modsat Fald ansees som Vedblivende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Directionen for Nyesteds dramatiske Selskab, den 12te November 1817. De resterende Kjøbere ved Auctionerne hos Hr. Kjøbmand Suhr og Hr. Kjøbmand Engberg her i Byen, anmodes at afgjøre deres Regninger med mig, som Jncassator, inden 14 Dage fra i Dag, da ingen langere Henstand kan gives. Mariboe, den 10de November 1817. Giegengack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Tirsdagen den 18de November førstkommende bliver Generalforsamling i Falsterlands Klub, om Aftenen Klokken 6, og da Ting af Vigtighed, Selskabets Tarv vedkommende, skulle afgjøres, saa anmodes Selskabets respertive Medlemmer behageligen at ville møde til denne Samling. Klub Directionen, den 5te November 1817. Addresse=Contoiret anviser en Kjøber til 1 a 2 Skjepper gode Gjemme-Æbler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Auctioner. Fredagen den 21de November bliver, formedelst Ejerne agtende Forandring, udi Gaarden No. 9 paa Torvet i Mariboe foretaget offentlig Auction over en Deel Effecter og Varer, hvoriblandt en beqvem Wiener Reisevogn til 2 Personer i Vognen, et smukt og godt Taffeluhr paa Marmorfod med Glassoutte ral, 2 store Speile i bruun Ramme med forgyldte Zirather, Glasset 42 Tommer høit og 17 Tommer bredt, et Stykke extra fiint hollandsk Lærred, som holder over 60 Alen, 2 Stykker smukt Meubelsitz, a Stykket 42 Alen, 6 Stykker nye smukke Pibehoveder med Sølvbeslag, en Deel Stuver fiint og midde fiint Klæde, 2 smukke Pistoler, en Sopha med reen Krølhaars Puder og Sædet med engelske Staalfiedre, en Glas Kugle Laterne til 3 Lys, en Deel meget gode Sengeklæder, samt Kobbertøi og Lintøi, et stort Fad af fiint Tin til en stor Dyresteg, endeel Leerkar, Casser og Foustagier med Adskilligt mere. Auctionen begynder forbemeldte Dag, om Formiddagen Klokken 10, hvortil Lysthavere indbydes. Forpagtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Den forhen i Statstidenen overterede Auction over Forpagtningen af Corfelitze og Carlsfeldts Hovedgaarde i Flster, det Classenske Fidet Commis tilhørende, er nu berammet at foretages Mandagen den 15de December førstkommende, Klokken 11 slet, i bemeldte Fide Commisses Gaard i Amaliegaden Nr. 129 heri Staden. Conditionerne til disse Gaarders Forpagtning ere forinden daglig til Eftersyn i Fide-Commissets Haved-Contoir i ovennævnte Gaard og hos Administrationen paa Corselitze, samt i Avis Expeditionen i Aarhuus og Addresse-Contoirerne i Odense og Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
De bekjendte Chymiske Fyrtöjerfaaes paa Nyekjøbings Apothek.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Hos Undertegnede er indleveret til Forhandling: Jntet Stridskrivt imod Etatsraad Øested, men anden Mening, end hans Mening, om vort nuværende Pengevæsen, især med Hensyn til Jndulten og Sølvværdiesystemet, ved Erik Møller, Capitain og Eier af Møllerup og Taarupgaard. Første Bind. Viborg 1817. Prisen er 1 Rbdlr. N. V. Mariboe, den 18de Sept. 1817. J. C. Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Paa Addresse-Contoiret faaes: Anviisning til at inddeele og dyrke en uskiftet Bondegaards Lod paa sandede og lerede Jorder Tvende af det Kongelige Landhuusholdningselskab belønnede Priisskrivter. Af Dr. J. H. Larsen. Aarhuus 1812. 3 Rbd. Forstandsøvelser til Brug ved Underviisningen i Almueskoler. Af Christian Ludvig Strøm, Sognepræst, og forhen Feldtprovst. Kbh. 1816. 2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Den lystige Lollænder eller nyeste Samling af moersomme Anecdoter, latterlige Tildragelser, skjemt samme Jndfald, sindrige Fortællinger og vittige Svar. Samlet, forlagt og trykt af C. C. Schulz
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Andet og forøget Oplag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-14
Rettelse. J sidste Avis er, i Anmeldelsen og Reformations festens Høitideligholdelse i Saxkjøbings Kirke, indløden den Trykseil, at der staaer: "Saxkjøbing den 10de October istedetfor: "Saxkjøbing den 10de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-18
11te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 89. Kongelig 2 privilegerede Adresse=Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten Tirsdagen. den 18de November 1817. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. F. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-18
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-18
(Af Slagelse Avis) Spanien og Sydamerica. (Fortsat; see No. 84.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-18
Man har forresten kun faae og ufuldstændige Efterretninger fra disse indre og bortfjærnede Lande Det har dog endnu bestandig heddet, at Commonicationen imellem Mexico, hvis sydlige Provindler endnu er i Spaniens Hænder, og Peru var aaben igjennem disse vestlige Lande af America. Men lykkes Republiken Buenos Ayres Plan at fordrive Spanierne fra Pern, saa ere alle disse Provindsers Uafhængighed utvivlsom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-18
Da der endnu svæver et stort Mørke over Sagernes Tilstand i den vestlige Deel af det nordlige Syd america, saa maae vi henvende vor Opmærksomhed paa hvad der er foregaaet i den østlige: her er Kampen fort, siden den djærve Morillos Tilbagekomst, desto blodigere og vildere. Men maae man agte Morillo, som den tappre og kraftfulde Hærførere, saa have Jnsurgenterne ikke faaet en mindre duelig Mand i Spidsen for sig, nemlig den berømte Simon Bolivar, som paa nye har faaet Overcommandoen over deres Armee; Udfaldet paa hans Foretagender maae nu blive som det vil, til alle Tider vil han dog skinne i Historien, som en af Menneskeslægtens største Helte. Men inden vi ville indlade os paa at skildre disse to tappre Hærføreres Kamp imod hinanden, er det først nødvendigt at gjøre sig bekjendt med begge Partiers Styrke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-18
Jfølge officielle Beretninger fra Jnsurgenternes Side, bestod Republiken Kundinamands eller Nye Granadas Landmagt at 8500 Mand (dog dette er uvist, og Republiken Venezuelas af 10550 Mand ved dette Aars Begyndelse, hvoraf 2550 Mand Cavallerie, 7000 Mand Jnfanterie og 100 Mand Artillerie under en hessisk Officiers Commando. Den skal siden være forøget til 12,000 Mand. Under Bolivar commandere Generalern, Mar Greger, Arismendi, Zarages, Monages, Roxas, Cedeno, Par Bermudog og Marino og Oberste Jnfante. General Morillos Armee blev derimod kun anslaaet til 6600 Mand, men han har i Aar faaet betydelige Forstærkninger fra Spanien, og man regner, at det i 9 Maaneder ere afsendte 11000 Mand fra dette Land til America, hvilke næsten alle ere sendte til Understøttelse for Morillo; thi den spanske Regjering føler den store Vigtighed af at undertvinge Venezuela; thi dersom denne Republik holdet sig, saa maae ogsaa i Tiden Mexico nødvendig gaae forloren og dermed alle Colonierne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-18
Man har allerede forhen omtalt det mærkværdige Brev af 27de Martii 1816 fra General Morillo til den daværende spanske Statssecretair Don Pedro Cevollos, som det lykkedes Jnsurgenterne at opfange, og hvori han skildrede sin vanskelige Stilling og sin Trang til at erholde Understøttelse fra Spanien. Han beskred der Jndvaanerne i Kongeriget Nye-Gra noda som seige og modløse Mennesker, derimod de i Venezuella, som dristige og blodgjerrige, blive disse, siger han godt anførte, saa kunne de give os meget at bestille og det vil koste mange Penge og meget Blod inden man kan betvinge dem. Da derfore General Morillo erfarede sin General i Venezuela Mo tales Nederlag i dette Land den 20de September forrige Aar saa indsaae han strax den store Nødvendighed at ile selv derhen for at holde Spaniernes Herredømme opret; men inden han kunde naae dertil havde Jnsurgente ne bemægtiget sig begge Provindserne Cumana og Barcellona, paa Fæstningerne nærved Havet; dog vor Staden Nye Barcellona, som har 14000 Jndvaanere, indtaget af dem. Morales derimod var dreven langt tilbage mod Vesten til Provindsen Varinas, hvor han endnu den 21de Januari leverede en Træfning, som skal have været til hans Fordeel. Man havde udbredet det Rygte, at Republikanernes Generaler vare efter Seirene over Morakes blevne indbyrdes uenige, da enhver af dem vilde have Overcommanden og enhver vilde lede Felttoget efter sine Planer; men det var ikke saaledes; de havde alle forenet sig om at udvælge Bolivar til den øverste Anfører og Republikens Chef General Bolivar havde siden Chartagenas Erobring, som han saa tappert havde forsvaret, begivet sig til Pethion paa St. Domingo, der havde han hvervet nogle Tropper. og forsøgt en Landgang med dem paa Kysterne af Venezuela i Sommeren 1816, men hans ringe og uovede Krigshær blev dengang overvældet og slagen af General Morales, som i Morillos Fraværelse førte Overcommanden i disse Lande. Han maatte indskibe sig og paa nye tage Flugten; men da Morales blev slaget den 20de September i Fjor, saa indbøde Jnsurgenternes Generaler ham at vende tilbage til Venezuela og overtage den høieste befaling. Han efterkom deres Ønske og hans Medhielper Admiral Brion satte ham i Land den 4de December forrige Aar, paa Kysterne imellem Staden, Barcellona og Forbierget Condera. Han havde kun 900 Mand, men Generalerne Mae Gregor og Mari no stode beredte til hans Undsætning. Morillo havde imidlertid ladet General Real marschere frem langs med Kysten imod Barcellona fra Carraccas af med 4000 Mand og Mae Gregor havde ved Floden Una re leveret ham nogle Træfninger. Endelig naaede Real med sin Hær Bolivars Armee. Bolivar var uheldig, tabte 500 Mand, maatte kaste sig med Resten ind i Staden Barcellona. Spanierne fulgte den 16de Januarii efter ham, trængte ind i Byen og begyndte at plyndre den, da de stode i den Lankeat Bolivar vilde indskibe sig med sine Krigsfolk ligesom sidste Gang; men Bolivar lod sine Transportskibe stikke i Brand, forstærkede sig med Mandskabet fra Skibene, og lod sin Hær vide at her var nu intet andet at vente for dem end Seier eller Døden! (Fortsættes.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-18
(Af Børsenh. og Polit. Journ.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-18
Storbrittannien, Den engelske Prindsregents eneste Livsarving Prindsesse Charlotte Augusta, formælet med Prindsen. af Sachsen-Coburg, er efterat han den 5te November var nedkommet med en dødfødt Prinds, ved Døden afgaaet, tre Timer efter Forløsningen, til Prindsgentens og Rigets største Bedrøvelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-18
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-11-18
Paa Marschal Marmonts Dør, der er i Lyon for at bringe den offentlige Rolighed tilveie fandt mande Ord opslagne: "Han har solgt Paris for en Louis, (belyder en Ludvig og en Luisd'or) han kan sælge Lyon for en Napoleon, (en Napoleonsd'or eller Exkeiseren.)