Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-11-06
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 3. November. Hamborger Banco a vista 197 pCt. Bank-Diskonto 5 pCt. London 3 M. 8 Rbd. 83 s. Do. K. S. 8 Rbd. 89 s. Disconto paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 87 a 89 Rbd. - Nationalbankactier 137 a 138 Rbd. Ribe. Af et Brev fra Sundeved af 27. Octbr. meddele vi følgende Uddrag: Søndagen d. 17. Okib. blev Ulderup Kirkegaard besat af 16. Dragoner medens Officeren tog Post i Kirken, hvor han skulde udforske og Præsten bekjendtgjorde noget fra Jmmediat-Kommissionen paa Als og saa Fald fore ham i Arrest. Dette var imidlertid ikke Tilfældet, da Præsten havde erklæret, at han ligesaalidt vilde bekjendtgjøre noget fra denne som for den provisoriske Regering - " thi – yttrede han i en Klage til den prov. Herredsfoged i Anledning af den Forstyrrelse, Uro og Ængstelse, som dette militære Besøg vakte blandt Menigheden – eet Sted skal dog Folk have Fred og Ro til uforstyrret at samle Sindet i Andagt medens Tvedragtsluen blusser allevegne, og i denne Henseende har Guds Hus et gammelt og velgrundet Privilegium." Præstens Klage søgte Herredsfogden, at gjendrive i en lang Skrivelse, hvori han slaaer om sig med Bibelsteder og blandt andet yttrer, at han ikke kan tro, at Fædrelandets Forsvarere kunne opvække Frygt og Uro hos nogen. Den omtalte Officer havde forøvrigt yttret i Nabosognet, at han fandt sig meget opbygget ved Prædikenen i Uldrup Kirke, hvori Præsten mindede om, at vi i vor fælles Tro have et godt Samfundsbaand og en stor Trøst i onde Tider. Ved Dragonernes Ankomst og Officerens Jndtrædelse i Kirken smuttede en Deel af Menigheden ud og andre forbleve udenfor. En Husmand gav sig i Snak med Dragonerne og sagde blandt andet: "Jeg har været dansk Dragon og kjender Eders Sabler og Hjelme, at de ere Danske. J skulle smøre mere Sort paa Hjelmene for Samvittigheden begynder at skinne igjennem." – D. 22. Okt. bragte konst, Tingskriver Muderspach Præsten et "Di missions-Patent, undertegnet af Beseler og Reventlov, hvori han erklæres for afsat, uden Angivelse af nogen Grund. Præsten maatte afgive en Kvittering for Modtagelsen, hvori han erklærede, at da man letteligen kunde tvinge ham ved de i Byen værende Dragoner, saae han sig nødt til at respektere Afsættelsen, imod hvis Gyldighed han dog protesterede, da han aldrig havde anerkjendt den provisoriske Regering, og forventede snart at kunne tiltræde sit Embede igjen, saameget meere som ingen Grund var anført til hans Afsættelse. Uldrup Sogns Beboere, have indgivet en Ansøgning til Kongen om at bevirke Præstens Gjenindsættelse. Han havde endnu d. 27, ikke forladt Præstegaarden, men var forberedt paa at flytte til Als, hvor Bispegaarden i Kettinge velvilligst er indrømmet ham og Provst Stephensen i Broager. - Beboerne i Sundeved ere baade forsagte og forbittrede, bedrøvede og harmfulde. Paa Als vil man ikke have med Fælles=Regeringen at gjøre enten saa Danmark vil hjælpe eller ei. Omtrent 3000 Afsinger ere bevæbnede. – En mærkelig Voldsomhed har den prov. Regering udvist mod Dyppel Sogn. Der er ikke alene Præsten afsat, men en Cand. theol. Axelsen er indsat af Herredsfoged Henningen paa Graasteen. Og dog har Grev Reventlov-Sandberg (saavidt vi vide i dansk Tieneste) Patronatsretten og Menigheden har Valgret. Saa vigtig er altsaa dette Embedes Besættelse, at alle Rettigheder skulle trædes under Fødder. – Hertugen ventes til Graasteen og hans Venner træffe store Forberedelser til hans festlige Modtagelse. Man mener, at det saa skal prøves at skikke en Kommando Dragoner til Als for at undersøge om alt i denne Del af Hertugdømmet er i lovlig og ordentlig Stand – og saa vil Hertugen gjøre en lille Reise derover for at inspicere sine Godser. Det hedder, at han skal bo paa Graasteen i Vinter.