Berlingske Tidende, 1829-01-10
Ny-York, den 6te December, (Fortsættelse). Statsindtægten er over al Forventning tiltaget. Ved Begyndelsen af dette Aar beløb Overskudder i Statscassen sig til 5,861,97. Dls. 83 cts. (uberegnet de Summer, som England har udbetalt. ifølge Conventionen af 13de Novbr. 1826). Jndtægterne have fra 1ste Januar til 30te Septbr. beløbet sig til 18,633,930 Dis. 27 cts., og ville ved Aarets Slutning, det sidste Qvartal, beregnet efter samme Maalestok, udgjøre 24,940,263 Dis. 6. tes. Udgivterne for hele Aaret ville beløbe sig 25,6237,571 Dis 63 cts., og der vil altsaa være den 1ste Jan. 1829 et Overskud af 5,165,325 Dis. 50 ets. Jndtægten har været næsten to Millioner større, end Anslaget i Begyndelsen af forrige Session ansatte den til. Jndførselstolden alene overstiger dette meen Million. Af Jndtægten ere 9 Millioner anvendte til at udbetale 6 pr. Ets. Statslaanet, hvorved den aarlige Rentebetaling er bleven over en heel Million formindsket. J Løbet af Aaret ere desuden over 3 Millioner Renter udbetalte, saa at Statsgielden d. 1ste Jan. 1829 kun vil beløbe sig til 58,362, 153. Dis. 78 ets. Der ere høist rimelige Grunde for at haabe, at Jndtægten i Aaret 1829 vil være lige med den i 1828, og skaff Midler tilveie for at kunne afbetale endnu 10 Millioner af Statsgielden. Derpaa indlader Præsidenten sig paa en omstændelig Undersøgelse af den nye Tarif, som han søger at retfærdiggjøre ved de engelske Handelslove, og overhovedet at forsvare mod de beskyldninger, som ere gjorte mod den. Dens Modstandere have paastaaet, at den vilde forringe Indtægten; det er endnu for tidligt bestemt at kunne erklære denne Spaadom for falsk, men det er vist, at der endnu ikke har viist sig noget Symptom til dets Opfyldelse. For særdeles vigtig maa den Beskyttelse ansees, som den skjænter den indenlandske Jndustrie, men skulde den ellers blive en Byrde for Landmanden, saa maa vistnok en Revision af Tarif sen finde Sted, som da vil kunne støtte sig til practiske Erfaringer om dens Virkninger. "De forenede Stater og Folket i en hver enkelt af Unionens Stater er hvert for sig en souverain Magt Medlemmerne af Forbunds= og Stats=Regjeringerne have sværet den Eed at ville opretholde saavel Unionens som de enkelte Staters Forfatning, og Constitutionen har ikke forudsat Muligheden af sin Collision imellem disse Magter, ligesom der hos et af Oldtidens ædle Folk et halvt Aartusinde ikke var tænkt paa, at man behøvede Straf for Fadermord. Efter denne Jndledning. varer Præsidenten meget alvorligen de enkelte Stater om Modstand imod Unionens Beslutninger, og gaaer derpaa over til de enkelte Statssecretairers Beretninger. Skjøndt ikke uden Undtagelse, har dog i Almindelighed, efter Krigssecretairens Beretning, Disciplinen i Hæren været ulastelige De forenede Staters Forhold til de indianske Stammer fortjen en færlig Opmærksomhed. Ved den nuværende Forfatnings Indførelse blev det antaget som et Princip, at behandle dem paa en ene Side som uafhængige Stater og paa den anden Side som Vilde, hvis Omvendelse til Christendommen og hvis Civilisation af moralske og politiske Grunde maatte fremmes, og naar dette lykkedes, da skulde Stammerne blive optagne under de forenede Staters Beskyttelse. Men destoværre har dette kun sielden været Tilfældet, og er det ogsaa lykket en og anden Gang, saa have de imod Forventning dannet paa Unionens Gebeet Menigheder, som tragtede efter Uafhængighed. Denne Tingenes Tilstand gjør et Middel nødvendigt, hvorved Retfærdighed kan udoves med disse Naturens ulykkelige Børn, og hvorved tillige Unionens Souverainitets=Rettigheder kunne opretholdes for alle dens Medlemmer. Skizen til en saadan Plan er udkastet af Krigssecretairen. - Genie=Departementets Beretning viser de store Fremskridt, som ere gjorte i befæstningsystemet, og som i Forbindelse med Søemagtens Formerelse og Forbedring, inden faa Aar ville gjøre alle Unionens Kyster trygge for ethvert fjendtligt Angreb, Marine=Secretairens Beretning viser, hvor virksom Unionens Sømagt har været imod Sørøverne i de grædske og vestindiske Farvande. Dardanelle-Blokaden gjør det til Pligt, ikke at tilbagekalde Eskadren fra Middelhavet; efter Repræsentant=Husets Beslutning vil et Krigskib afseile til det stille Hav for at undersøge Kysterne, Havnene og Øerne i disse Farvande. Ligesom Genie=Departementets Beretning afhandlede Anlægget af Landeveie og Kanaler, saaledes afhandler denne Skibsværfter, Jernbaner &c. - Postamternes Antal er fra 1792 til 1828 steget fra 200 til 8000, Jndtægten af disse fra 67000 Dlrs. til 1 1/2 Million, og Landeveienes Totallængde fra 5642 (engelske) Mile til 114,536.