JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-01-16
Tirsdagen den 24de Januarii, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver i Følge ved Forligelses=Commissionen indgaaet Forlig imellem Panthaver afg. Madame Herdoms Boe og Skibstømmermand Ole Andersen Berg, hans Huus No. 294 i Sophiegaden paa Christianshavn, F Ø R S T Gang opbuden for til den Høistbydende at bortsælges. Vurderings=Forretningen og Auctions=Conditionerne er til Eftersyn hos Fuldmægtig Eller No. 123 i Store Kongensgade paa Christianshavn. Onsdagen den 25de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, lader Eieren ved 3 J E R De- og sidste Auction opbyde, og, om antagelig Bud skeer, til den Høistbydende absolut bortsælge, Slagtergaarden under No 201. & 202, i Borgergaden; hvis Beskaffenhed af de anslagne Placater nærmere kan erfares; Auctions=Conditionerne, samt Vurderings Forretningen, kan faaes til Eftersyn hos Procurator Kinchi Helsingøersgaden No. 317. Og meldes herved til Kiøberens Efterretning, at 2000 Rdlr. kan live staaende paa 2den Prioritet i Gaarden, næst efter 4000 Rdlr. første Prioritet, om Kiøberen forlanger samme. Onsdagen den 23de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction 3 J E R. De og sidste Gang opbuden for til den Høystbydende absolut at bortsælges, Vertshuusholder og Snedker Giøder Busches i Lille Amagergade paa Christianshavn under No. 336. beliggende Huus, som bestaaer af: Et Forhuus til Gaden 4 Fag, Grundmuur, 3 Etager høy med 2de Qviste. Et Sidehuus 2 Etager høy, 5 Fag, med derunder værende indlukket Keglebane, samt et Trappehuus 3 Fag. Udi Væreflerne er 4 Jen Kakkelovne med videre Muur og nagelfaste Apvertinentier. Til Huset ligger en Havegrund. Blant Conditionerne, som ere til Eftersyn hos Fuldmægtig Schifter i StoreKanikkestræde No. 44., 3die Etage, er denne: I Huset staaer 1600 Rdlr. paa første Prioritet af Wansenhusets Midler, hvilke man haaber kan blive staaende, naar Kiøberen derom henvender sig til denne Stiftelses Direction. 400 Rdlr. udbetales enten strax eller og antagelig Caution for, at de til 11te Junii Termin, d. A. skal blive erlagte. Det som Kiøbe=Summen overstiger disse 2de Summer kan blive staaende paa anden Prioritet &c. " Con pagnie, bekiendtgjör herved, at Onsdagen den 1ste Tractionen for det Kongel. octroyerede Danske Anstiske Februarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Compagniets Huus foretaget Licitation paa 200000 Rdlr. Sölv i Piastre; Thi ville Liebhaberne, som haver Lyst at paatage sig Leverancen, behage sig til bemelte Tid og Sted at indfinde, da Conditionerne dennem nærmere skulle vorde bekiendtgjorte. Tirsdagen den 7de Febr., om Formiddagen Kl. 10, bliver i Huset No. 89, ved Nybørs holdet Licitation over adskillige tilden Færöeske Handels Udreedning for indeværende Aar behøvende Varer, saasom : Skibsbröd, Skonrongen, Boghvedegryn, Byggryn, Havregryn, dansk Korn Brændeviin, Efter, Kaffe Bönner, Hamp, Humle, Jern, Lærred, Male, Salt, Tiære Splitter m.m., hvis Qvantiteter nogle Dage forinden Licitationen kan erfares paa den Islandske Handels Realisations-Commissions Bogholder Contoir i bemelte Huus.
Berlingske Tidende, 1797-01-16
Jirectionen for det Kongel., octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjör herved, at Onsdagen den 8de Febr. Kl. 10 Slet, bliver i Compagniets Huus paa Christianshavn, holdet Licitation over diverse Eege Skibs-Tömmer, Rigske Maste Træer, Rigske Spirer, og Granne-Spirer, samt Polske Blokker, thi vilde de Lysthavende sig til bemelte Tid og Sted indfinde, da Conditionerne tilligemed Tömmerets Qvantitet og Qvalitet skalvorde bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1797-01-16
Fredagen den 10de Febr., om Formiddagen Kl. 10, bliver i Huset No. 89, ved Nyeböts holdes Licitation over Befragt : ningen af de til tærkes Beseyling i indeværende Aar behøvende Skibe, hvis Størrelse og Bestemmelse nogle Dage forinden Licitationen han erfares paa den blandske Handels Realisations commissions Bogholder-Contoir i bemelte Huus Maa Bonderup pr. Ringsted kan i Sommeren 1797 faaes Græsning til Leie for 2 Eskadroner Heste, man handler derom med Eieren. Tor en Teglbrænder, som godt forstaaer at brænde alle Slags 1) Steen, er en god Tieneste at bekomme til næstkommende 1ste Maji paa Løveegaard ved Slagelse, naar har derom med det forste melder sig hos undertegnede Løvegaards Eiere. Den 7de Januarii 1797. H. Tolderlund.
Berlingske Tidende, 1797-01-16
Ja Hr. B. Bagger har frasagt sig Collectionen ved Klasse=Lotteriet, saa vilde de Jnteressentere, som i bemelte Collection have bekommet Frilodder i forrige Lotterie, henvende sig til Kn. Waldsør, paa Hiørnet af Lille Kanikkestræde og Skindergaden, for der at erholde dem omvexlede. N. Collin. Kongel. Lotterie-Jnspecten. de Herrer Jnteressentere, som udi 5te Classe af det tilendebragte 43de Kiøbenhavnske Classe Lotterie have faaet Frilodder til et igangværende 44de Lotteries 1ste Classe, anmodes herved, at lage fom hos vedkommende Collecteurer omvexle inden enne Maaneds Udgang Da den 1ste Class at indeværende Lotterie er fastsaa trækkes en 6te Februarii, saa kan, indtil den Tid, bekommes nye Lodder til 1 Rdlr. Stykket hos de i Avi erne bekiendtgjorte Collecteurer. Kiøbenhavn, den 17de Jan. 1797. N. Collin
Berlingske Tidende, 1797-01-16
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Boe. bes.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Ukraine, den 20de December. De urolige Folkeslag ved Cauarsus, have ogsaa hidindtil lidt følelige Nederlag af Russerne. Chanen Montai, Cheifor adskillige tartariske Stammer, havde opbragt mange Folkeslage i hiin Biergegn mod Russerne, blandt andre Leghis, et krigersk Folk, som roser sig af, at aldrig være bleven overvundet. 10,000 Mand udvalgte Krigere af denne og andre tatariske Folkeslag rykte i September frem mod Cuba, hvor et Corps af 5000 Russer stod i en trang Leir og over 50 Mil fra Hoved=Armeen. Tatarerne vilde ophæve denne Leir, Den russiske General blev underrettet om deres Fremtrængen, og vilde den 30te September brække op imod dem. Men allerede paa samme Dag ankom Tatarerne en Miil fra Leiren ved Landsbyen Alpar, hvor 300 russiske Jægete stode ved en tyk Skov paa Forposter. Den hele Mase Tatarer trængte sig tilsammen paa den eneste Punct. Jægerne opholdte Fienden, modig, indtil et Regiment Infanterie fik Tid til at tournere ham og beskyde ham i Ryggen. Det russiske Cavallerie kom snart dertil, og Nedsablingen blev forskrækkelig. Over 2000 Tatarer bleve paa Valpladsen, blandt hvilke Chanen Montails Søn og 5 andre Chefer. De andre undkom ved en ilende Flugt. Dette Nederlag har udbredt stor Bestyrtelse blandt Folkeslagene ved Caucasus, og synes nu at have betaget dem al Lyst til at foretage noget videre mod Russerne.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Petersborg, den 30te December. Ved en Keiserlig Forordning, er den hidtilværende Tieneste Adel gandske ophævet. Keiseren forbeholder sig den Ret, at give selv Manden af Fortieneste Adelskab. - Feldtmarskal Grev von Romanzow er død af et Slagflod, og GrevJvan Soltikow er bleven udnævnt i hans Sted. Til Keiserens Kroning blive allerede gjorte mange Anstalter. Det hedder, at den skal gaae for sig i Moscau anden Paaske Dag.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Padua, den 30te December. Tre tusinde Franske ere ankomne til Legnano, og 20000 a samme ere marcherte med Kanoner mod Ferrara. Endnu 2000 Mand ere desuden paa en anden Vei afgaaede derhen. Aarsagen skal være, fordi et Corps pavelige Soldater af 15000 Mand ere i Anmarch over Bologna og Ferrara. De Franske have ogsaa sendt Piketer videre frem i det venctianske Gebeet, for at opfange Tilførselen af Levnetsmidlerne, som komme til den østerrigske Armee fra Søesiden.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Paris, den 2den Jan. Man paastaaer, at Spanien skal anseelig understøtte os med rede Penge i det tilkommende Feldttog ifald samme finder Sted. Der skulle allerede mange Millioner i Piaster og Dubloner være ankommen hertil. - Vore Journalister udlade sig vedvarende forskiællig i Henseende til Bresterflaadens Bestemmelse. Den Deputerte Roederer siger derom i sin Journal følgende: "Det synes mig umueligt at troe, at denne Expedition har til Hensigt en Opstand i Jrland, og min Grund dertil er, at Directoriet umodsigelig vil Fred, og en Landing i Jrland for at bringe dette Rige i Opstand, eller forøge en det begyndt Jnsurrection, skulde være et Middel til at forlænge Krigen. Ustridigt kunde det kaldes, at forhale Freden, naar man nu igien vilde trække frem Læren om Oprør, og bringe den i Udøvelse, hvilken har været for alle Magter, og i Besynderlighed for Engeland Paaskud til Krig. Ustridig heder det, at forhale Freden, naar man paa nye indgiød vore Tropper Revolutionsaanden, og igien vilde øve dem i at revolutionere, saa at deres Tilbagekomst til Frankrig blev ligesaa farlig, som en Jnvasion af Udlændere. Ustridig heder det, at aabenbare forhale Freden, naar man vilde antænde eller vedligeholde Oprør blandt et Folk, som man i Fremtiden ikke uden det skiændigste Forræderie kunde overlevere den Regiering igien, af hvilket det blev behersket. Ustridig heder det, at aabenbare forhale Freden, naar man vilde vove et Foretagende, som sætter Republiken i det Alternative, enten at see dens Tropper myrdede, eller den engelske Regiering saaledes rokket, at Republiken ikke meere skulde vide, med hvem den i Engeland skulde underhandle, ligesom de fremmede Magter længe ikke have vidst med hvem de skulde underhandle i den franske Republik. Brester=Expeditionen er derfore, efter min Mening, ikke bestemt til Jrland, Folkevennen har for nogle Dage siden ganske vist forsikret os, at vi inden en Maaned skulde have Fred med Østerrige. Kun Skade at han ikke siger os, hvorpaa han grunder sin Vished - Nogle af vore Blade indeholde følgende fra Toulon Capitain Dalbarade, som er ankommen fra Constantinopel, overbringer den Efterretning, at Capitain Pascha skal i tilkommende Foraar lade sig see med en tyrkisk Flode i de franske Vande og Havne. - J vore Journaler siges, at en vis Magt har udstædt den Erklæring, at ville paa det eftertrykkeligste for svare alle de tydske Fyrster, som maatte blive angrebne, fordi de havde sluttet en separat Fred med Frankrige. - "Man sætter med Heftighed an paa os, heder det i en Skrivelse fra Turin, at levere Subsidier af Penge og Mandskab for den franske Armee. Det er os næsten ligesaa vanskeligt, at bevilge denne Fordring, som at afslaae den. - Der siges, at den bekiendte Puisage skal søge at bevæge Indbyggerne i Egnen af Rennes igien til Opstand.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Colln, den 4de Januarii. General Morean ventes nu snart fra Kehl her i Egnen. J. og ved Dysseldorf ligge 14000 Mand franske Tropper. Til Egnen af Coblenz gaaer endnu bestandig meget Mandskab, og Broeskandsen ved Neuwied skal efter Rygtet paa nye blive stærk besat, saa at man snart kan see nye krigerske Optrin i Møde igien.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Paris, den 6te Januarii. En fransk Eskadre er uventet ankommen fra Tonson, først til Orient og derpaa til Brest. Søeministeren har herom, ladet bekiendtgiøre følgende: "Eskadren fra Toulon, som Contre Admiral Villeneuve commanderer, er den 23de December ankommen paa Rheden ved Orient. Den var den 1ste Decbr. afseilet fra Toulon, og havde havt den lykkeligste Fart. 8 Dage efter dens Afseiling passerte den forbi Gibraltar, og vidste at undgaae den der liggende engelske Flaades Opmærksomhed. Den 20de Decbr. kom den for Havnen ved Brest, hvis Jndløb den fandt bloqueret af 21 engelske Linieskibe, af hvilke den i 3 Dage blev forfulgt. Admiral Villenenve vidste imidlertid at undgaae denne overlegne Magt ved beqvemme Maneurer, og er saaledes kommen paa Rheden af Orient, hvorfra han skal begive sig til Brest. Det er altsaa ligesaa lidt lykkes Engelænderne at opfange denne Eskadre, som at forhindre Bresterslaaden fra at løbe ud
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Admiral Villeneuves Toulonner=Eskadre bestaaer af 5 Linieskibe og 1 Fregat. Søeministeren har i dette Øieblik faaet den sikre Efterretning fra Brest, at den lykkelig er indløbet sammesteds den 29de December. - Benævnte Eskadre skulde som nogle troe, have stødt til Bresterflaaden, men kom forsilde, da denne allerede var udløbet. Andre paastaae, at der er gjort den Aftale med Spanien, at Spanierne skulle, agere mod Engelænderne i Middelhavet, og vor Søemagt, bruges i Occanet a., af hvilken Aarsag denne Eskadre var afgaaet fra Toulon.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Over Bresterslaadens Bestemmelse hersker endnu bestandig Uvished. Den nu værende Meninger, at den hverken var bestemt til Jrland eller Portugal, men mod Jamaica og de øvrige engelske Colonier i Vestindien, for ved Erobringer i hine Egne at ydmyge Engeland og tvinge det til Fred. De, som ere af denne Mening, føie hertil, at Landingstropperne paa Flaaden vare forsynede med Levnetsmidler paa længere Tid, end det offentlig blev bekiendtgjort, at deres Antal var ikke gandske saa stort, som man hidindtil har troet, at Meningen om en Landgang i Jrland var blot bleven udbredt for at bringe Engelænderne i Vildfarelse. Admiral Richery, som kiender de vestindiske Vande, har i Besynderlighed afgjort denne Expedition, og just fordi Fienden ikke har drømt om den, er den bleven foretaget, besynderlig, da den engelske Søemagt i Vestindien, nu ikke var stærk, og den allerede for nogen Tid siden fra Cadix til Vestindien afseilede spanske Flaade af 12 Linieskibe, som har taget 12000 Mand Landingstropper med sig, var bestemte til at agere i Forening med de Franske i Vestindien. Havde denne Expedition været bestemt imod Jrland, føier man til, havde man allerede forlængst havt Efterretning om dens Udfald. Hvad der er sandt vil Tiden lære. Fra General Buonaparte, har Directoriet faaet 2de Skrivelser af 28de December. J det første melder han, at General Alvinzys Armee, befinder sig ved Brenta og i Tyrol; at Republikens Armee staaer langs Etsch, og holder Linien af Montebaldo, Corona og Rivoli besat, samt har en Avantgarde for Verona og en anden for Porto=Legnano; at Mantua paa det ombyggeligste holdes bloqueret; og at denne Plads i Følge en opfanget Skrivelse fra Keiseren til Feldtmarskal von Wurmser, maae befinde sig i yderste Nød, og Garnisonen nære sig blot med Hestekiød; at den italienske Armee ønsker Constitutionen af 1795 vedligeholdte, har vel Forlængsel efter Fred, men bereder sig til nye Feldtslage for des sikrere at erobre den. J den anden melder han, at da Venetianerne hidindtil havde vist den overordentligste Omhyggelighed for GeneralAlvinzys Armee, havde han troet, at maatte føie nye Forsigtigheds Anstalter, og bemægtige sig Fæstningen Bergamo, som behersker den venetianske Stad af dette Navn, for at hindre Fiendens Tilhængerr fra, at giøre hans Communicationer imellem Adda og Etsch vanskelige; at denne Provinds af den venetianske Stat (Landskabet Bergamasco) var ildesindet imod os; at der i Staden Bergamo var en Forsamling, som havde den Commission, at udsprede de latterligste Efterretninger om vor Armee, at vore Soldater meest bleve myrdede paa denne Provindses Gebet, og de af os gjorte østerrigske Fangers Undvigelse derfra befordret. Endskiønt, føier han til, at Jndtagelsen af Citadellet i Bergamo er ingen egentlig militair Operation, saa var dog intet mindre Talent og Beslutning fornøden til at sætte denne Jndtagelse i Værk. General d'Hilliers, som jeg havde overdraget samme, har ved denne Leilighed udmærket sig paa det Beste. Jeg har givet ham Commanden over en Brigade, og haaber, at han vedde første Affairer skal paa Valpladsen fortiene en Divisions Generals Rang. Buonaparte.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Til den italienske Armee afgaaer fra Rhinarmeen &c. overhovedet 36000 Mand Forstærkningstropper. Vor Regiering vil nu i Besynderlighed bruge vor Landmagts Styrke i Jtalien, for ved sammes Overlegenhed at bevæge Keiseren til Fred.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Wien, den 7de Januarii. Den 4de fik den her værende engelske Gesandt, Ridder, Eden, ved en overordentlig Coureer, som var bleven affærdiget fra Paris, den uformodede Efterretning, at Lord Malmesburys Fredsunderhandling pludselig var bleven afbrudt i Paris, og at han selv havde faaet Ordre, at forlade Staden inden 48 Timer. Denne Efterretning havde til Følge, at vor Regiering den 5te lod det franske Statsbud, som har opholdt sig her siden den 10de October, ved en Officeer betyde, at han inden 3 Timer skulde forlade Wien. Det franske Statsbud er ogsaa, i Følge denne befaling, strax afreist herfra; og bliver de Garnison. Dette vidner tydelig om, at vort Hofingengeleidet indtil Grændserne af en Lieutenant ved den her væren lunde vil uden Engelland slutte Fred for sig allene, og at Krigens Fortsættelse nu vel er afgjort.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Berlin, den 14de Januarii. Et nyt Sørgetilfælde har truffet vor Kongelige Huus. J. Gaar Aftes henimod Kl. 10 døde Hendes Majestæt Enke, dronningen, efter et Sygeleie af omtrent 14 Dage, i hendes Alders 82 Aar.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Ved Tallotteriets 569 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 11. 1. 58. 84. 64.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Tirsdag Morgen den 24de Januarii afgaaer den Kongelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen "før fra Klokken 1 til 5, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Tanker. Mad. MAREN MöLLERS Grav fød NAl. Hvor vel fuldendes ei den Christens Løbebane, Hvis Formaal eene er sin Aands Bestemmelse, Som hylder Pligterne, giør Dyd til daglig Vane, Hvis største Glæde er kun dens Udsvelse. Og Denne var Du just, hvis Savn vi nu begræde, Du leved ei Dig selv, men Gud og Mennesket; Selv ædle Handlinger var Dig den største Glæde, Og disse fulgte Dig hen til Dit Hvilested. Vi ved Din Urne nu udser hede Taarer, Som var Dit Huses Lys og Dines Ledere. Og Tanken ved Dit Tab vort ømme Hierte saarer, Da vi vor Glædes Sol forsvunden ved Dig see. Du dydig, kierlig var imod Din Ægtemage, Vindskibelig i Daad for hans og Dines Vel Hvad billig Grund har ei 6 Börn at beklage Dit Tab i Dig, som var selv Grund til deres Held. Nu syntes Glædens Sol at være reent forandret Til mörke Skye for os, som sukke ved vort Savn. Nei Brødre, hvilken Trøst for os, hun er henvandret Til vores Fader selv i Rolighedens Havn. Hun mæt af Verden var i sölvgraae Alders Dage, Ei fölte Glæder meer, da Huses Sol forsvandt; Og under Lidelsers og Smerters bittre Klage Hun ilet til det Land, hvor hun sin Sol da fandt. Dog hendes frelste Aand sig rolig stille hæved Til Aanders Fader og til vores Trøstes Gud: O maatte hver af os som denne Christen leve! Da skal vi rolig glad modtage Dödens Bud. C. A. Möttra.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
AVIIISSrs. Fornøiet med Guds Villie forlod min kjære Søster, Sophie i Magdalene Bielke, Stiftsfrøken udi Walløe Stift, denne Verden den 12te sidstleden, som jeg herved sørgeligst for vore Slegt og Venner tilkiendegiver; forvisset om deres Deeltagelse, frabedes skriftlig Bevidnelse. Nestved, den 16de Jan. 1797. J. R. Bielke. Iblandt alle Livets Sorger rammede mig den haardeste den 4de Januarii, om Morgenen Kl. 5, da det behagede den Allerhøieste ved Døden at berøve mig min dyrebare og uforglemmelige Mand Daniel Gottlieb Voigt, Districts-Chirurgus i Lemvig, af en stærk Gicht Svaghed, i hans Alders 28 Aar og 11 Dage, efter i Aars og næsten 4 Maaneders lykkeligt og om. Ægteskab. Hans retskafne Vandel vil være hans Løn, og skiønt Tiden vel lidet kan lindre min Sorg, saa skal dog hans dyrebare Minde være evig oprettet i mit Bryst. Uden skrivtlig Bevidnelse er jeg forsikret og min Families og Venners Deeltagelse i min nærværende Ungdoms tunge Skiebne. Johanne Sophie sal. Voigte. fød Gercken.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Det er blevet os en sørgelig Pligt, at bekiendtgjøre for Familie og Venner vor kiære Fasters Christine Fischers fød Thygesens Død, den 11te sidstleden i sit Alders 67de Aar; forvisset om oprigtig Deeltagelse i vor Sorg, H. Thygesen, paa egne og Sødskendes Vegne.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
At det har behaget Gud ved Døden at bortkalde vores elskelige Morbroder Christopher Schlichtkrull, efter 5 Aars Svaghed i sit 73de Aar; dette skulle vi ikke undlade herved sørgeligst at tilkiendegive fraværende Slægt og Venner.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Kiøbenhavn, den 15de Januarii 1797. E. M. Schiøtt. D. L. Petersen fød Schiøtt. At min Kones Farbroder Johan Emmiche Schæffer den 16de dennes efter faa Dages Sygdom, i sin Alders 83 Aar hensov meget rolig og fuld af Christendommens sande Trøst, det bliver herved de fraværende Venner erbødigst bekiendtgjort fra J. Sandse. Flintinge, den 19de Januarii 1797.
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Tredagen den 20de Januarii næstkommende, Eftermiddag ) Kl. 6, foretager det Kallundborgske patriotiske Præmie Selskab sit 4de Qvartalmøde hos Hr. Postmester Steenholdt her i Byen. Kallundborg, den 7de Januarii 1797. Herschend. Schaltz, pet, Selskabets Forstander, pit. Casserer. D. Publicum. Da vi have kiøbt Hr. L. N. Fabers Privilegium, paa at holde Adresse Comtoir m.m., i Odense (af hvilken Aarsag Aviserne No. 1 og 2 med Bidragene, ere af os forfattede) og vor Ansøgning om samme Privilegii Confirmation nu er bevilget, saa bekiendtgiøres herved det ærede Publicum, at samme Aviser udgives 2 Gange med et Bidrag paa et halvt Ark ugentlig, og forsendes med den ridende Brev Post uden for Provindsen. -
Berlingske Tidende, 1797-01-20
Vi anbefale hermed vore Aviser til sammes nærværende og tilkommende Læsere, med den höitidelige Forsikring, at vi stedse skulle have Sandhed, Nøiagtighed og ædet Moerskab for Öine, samt forsyne os med ethvert mueligt Middel, som kan virke med til dette Maals Opnaaelse. De Lysthavende behage at tegne sig i Kiøbenhavn paa det danske ridende Post-Contoir, og andre Stæder paa de nærmeste Kongel Post-Contoirer. Odense, den 12te Januarii 1797. Søren Hempel & Compagnie, Eiere at Adresse-Contoiret i Odense. Viblen forsvarer sig selv, et Religionsblad, udgivet af Biskop Dr. Balle, Nr. 1 og 2, er at faae hos Directeur Schulz, begge for 4 s. stus egentlig haver lært, og ret at forstaae hans Lærdom Da det maae være høist vigtigt for Christne at vide, hvad Chri me; men saadant altid er meget vanskeligt, saa længe Christi Taler ligge adspredte i alle fire Evangelister; haver Hans Kon alle Jelu Taler ud af de fire Evangelister, samt de enkelte Sen gelige Majestæts Confessinarius Hr. Doctor Bastholm samle, tentser at ham, bragt dem i en vis Orden, oversat dem efter Grundsproget, oplyst dem, deels ved Forerindringen ved hver Tale, deels ved frie Omskrivninger over samme. bydes derfor de, som ville eie det, at de jo før jo hellere ville Dette Værk kan blive færdigt hen i Sommeren, og ind subskribere paa samme hos mig Agent Gyldendal i Klareboderne paa det at Oplagets Størrelse kan bestemmes. Bogen vil ud No. 9, eller hos mine Commissionairer i Danmark og Norge, begyndes, naar man veed Subskribenternes Tal. Prisen bliver giøre omtrent 30 Ark i stor Octav, og med Trykningen skal strax omtrent 1 Rdlr. paa Trykp. og 8 Mk. paa Skrivpapiir.