Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-11-13
1) Man tilbyder danske Ynglinge en ny Slags Underviisning. Den skal indeholde a) Astronomie, Mathematik og Naturvidenskaber, b) Statistik, især fædrelandsk, c) Philosophie, og da (vid, det specielle Akademiske Reglement for Sorøe 8de Mai 1827 §. 26) følgende sex Fag, nemlig Logik, Pychologie, Philosophisk Encyclopædie, Metaphysik, Philosophiens Historie, Philosophisk Moral, d) Dansk, Tydsk, Fransk, Engelsk Sprog og Literatur, samt practiske Øvelser, i disse Sprog (Coll. Tid. S. 858). Denne Underviisning siges ikke blot at skulle blive grundig, og ikke blot videnskabelig grundig, men endogsaa en Underviisning, som forener strengt videnskabelig Grundighed og practisk Tendents" (Coll. Tid. S. 854). - Men nu spørges, gives der saadanne Ynglinge i Danmark, Eller, er det ønskeligt, om de fremstode, Ynglinge, som ville høre strengt videnskabelige og grundige Forelæsninger f. Ex. over Philosophiens Historie, altsaa over Plato og Aristoteles, men ikke ville kjende et græsk Bogstav, end sige læse en græsk Linie; Ynglinge, som ville høre strengt videnskabelige Forelæsninger over philosophisk Moral, men ikke ville læse noget af Cicero, eller af Juvenal, eller Theophrast, eller Tacitus eller andre store Moralister; Ynglinge, som ville have videnskabelig Beskeed f. Ex. om Milton og Pope, men intet ville vide om Homer og Virgil, som grundigen ville belæres og Klopstock og Schiller, men intet ville høre om Horats og Ovid, som med Strenghed ville undervises angaaende Racine og Corneille, men slet ikke bryde sig om at lære noget om Æschylus og Sopholes, o. s. v. - Hvad der vil blive det rigtige Svar herpaa, er vel meget tvivlsomt. 5) Man lover fremdeles, at den, som faaer isinde at forlade Skolen i sit 15de Aar for at confirmeres, skal tage med sig en afrundet Kundskab (Coll. Tid. S. 859) navnlig i Mathematik. Et brillant Løfte. Men, spørges der, kan man holde det, Efter det 15de Aar skal Eleven endnu studere Mathematik een Time daglig i Skolen i to hele Aar, og dernæst i halvandet Aar høre mathematiske Forelæsninger ved Akademiet over samme Fag. Men naar nu hiin forjættede afrundede Kundskab skal omfatte netop de samme 7 mathematiske Discipliner, som den Studerende først i Reglen skal have absolveret 3 1/2 siger tre og et halvt, Aar senere, saa spørges billigt, med en høi Grad af Nysgjærrighed, om hvilken Methode det vel monne være, som først i 3 Aar nemlig fra det 12te til det 15de Aar – vil skaffe Disciplen en afrundet Kundskab i Arithmetik, Algebra, Logarithmer, Ligninger, Geometrie, Trigonometrie og Stercometrie, og saa siden i 3 1/2 Aar nemlig fra det 15de til det 18 1/2 – og det end- ogsaa tildeels mod daglig Underviisning, vedbliver at udvikle og indøve, at fuldkommengjøre og fuldstændiggjøre denne allerede afrundede Kundskab, uden nogen ny Disciplins Tilkomst. 6) Man vil deele Akademiets Skole i 6 Klasser, hvoraf fem paa 1 Aar, men den sjette øverste paa 2 Aar. Man fremsætter meget tydeligt den Ulempe, som tvaarige Klasser medføre, da de indeholde to i Kundskab og Dannelse altfor forskjellige Partier af Disciple (Coll. Tid. S. 850), man fremhæver denne Forandring som en isærdeleshed ønskelig (Coll. Tid. S. 851), og mener, at Bekostningen er ringe imod den "større Fuldkommenhed, som Underviisningen derved vil opnaae (Coll. Tid. S. 851. - Men nu spørges i al Enfoldighed, i hvilken Klasse ville to saadanne Partier blive til størst Hinder for Disciplenes nøiagtige Tilfredsstillelse og rigtig skarpe Uddannelse, enten i Skolens begyndende Klasse, hvor Forskjellen endnu kan være tilsyneladende, da Alder, Omstændigheder og foregaaende Oplærelse endnu kan indvirke saameget, eller i dens endende Klasse, hvor enhver Uge, enhver Dag er af Vigtighed, Man skulde dog virkelig troe, at alle Skolemænd vilde erklære sig for den øverste, sidste Klasses Deeling, fremfor en laveres; men, neil Vore foranske Pædagogen erklære sig ikke derfor, og de ville just have to Partier, to uforenelige Partier i den vigtigste af alle Klasser, i den Klasse, hvor paa Grund af de mange Lectorers Tilstedeværelse Delingen syntes allerbedst at kunne iværksættes. 7) Man angiver som Hovedgevinst ved denne Forandring, at de tvaarige Klasser skulle ophøre, eller, at hver Klasse kun skal omfatte eet Partie af Disciple. Men man har alligevel – foruden den nysomtalte slemme Afvigelse med øverste Klasse bebyrder sig med to Partier i flere Fag. J de Klasse skulle Realisterne have 9 Timer ugentlig Mathematik (med Regning); de 3 af disse Timer skulle være fælles for Nealister og studerende Elever. Men maa nu ikke efter nogle Maaneders Samqvem i Klassen Realisten nødvendigviis med sit tredobbelte Timeantal komme langt forud for den anden, Ellermaa ikke Realisten, hvis han ikke kommer langt forud for den anden, tildeels spilde sin Tid, J al Fald kan det neppe være Tvivl underkastet, at denne Jndretning strider mod Hovedprincipet, som er Klasser paa eet Aar, eller et Partie. J 5te Klasse finder en lignende Blanding Sted i Mathematik, og i 5te og 6te atter en lignende, hvad Engelsk angaaer. 8) Den med det 13de Aar i de lavere Fælles klasser erhvervede Elementærkundskab i Latin(Coll. Tid. S. 854) skal Realisten vedligeholde i de to næste Aar med to Timer ugentlig Latin, og i de to derpaa igjen følgende Aar med een ugentlig Time Det kan maaskee gaae an, hvis Eleven har Lyst og hvis han ikke siger, naar han er kommen op i den deelte Klasse: Jubes infandum renovare dolorem! Men naar det sammesteds antages, at denne Elementærkundskab endogsaa skal udvides ved disse sparsomme Timer, saa tør man vel tillade sig at spørge, om det vel er mueligt. Og samme Sporgmaal paatrænger sig, naar det tilsidst bemærkes, at Realisten vil kunne læse latinske Skrifter i de Videnskaber, der høre til hans Fag, ved Hjælp af denne saaledes erhvervede Kundskab. Thi der skal vel lidt mere til, for at læse Værker af Kepler, Gassendi, Euller, o. s. v., end det Latin, som en saadan Realelev har beholdt nogle Brokker af som Voxen. 9) Er det rigtigt, naar det siges (Coll. Tid. S. 852), at Naturvidenskaberne stedse have været optagne som Læregjenstande i Sorøe-Skole? Hidtil har man nemlig troet, at det kun var lidt Naturhistorie, som lærtes der. 10) Hvordan hænger det sammen, at Sorøe Skoles Elever, efter S. 852, "stedse have havt en Underviisning, der (blandt andet) gik ud paa at lære dem at tale Fransk, men at man nu alligevel, efter S. 855, vil give Realeleverne to særegne Timer i Fransk, for om mueligt at bring dem til at tale det franske Sprog, En Ven af det danske Skolevæsen.