Aalborg Stiftstidende, 1840-02-01
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 28de Januar. Nu maa det vise sig og vise sig snart - hedder det i Fædrelandet, hvad Kongen vil, om han blot vil fortsætte sin Forgiængers Regiering, eller om han besidder Kraft og Mod, som han besidder Klogskab og Jndsigt, til at reise den dybt bøiede Nationalaand og Nationalvelstand. Hvad der hidtil er skeet, berettiger til de bedste Forhaabninger. Folket har i talrige, Adresser udtalt sin dybtrodfæstede Trang til gjennemgribende Forbedringer i Statsforfatningen og Statsforvaltningen; hvad det Første angaaer, har Kongen henviist det til Stænderne, hvad det Sidste angaaer har han erklæret selv at ville tage i Jnitiativet. Med lige saa stor Jver som Udholdenhed har han arbeidet i disse Forberedelsens Dage, og det vil sikkert ikke vare længe, forinden han fremtræder med sit Reformværk. Folket har ikke misforstaaet det, at der hidtil ikke er skeet mere, og Kongen har sikkert heller ikke misforstaaet Folkets beskedne og tillidsfulde Forventning. - Vi kunne altsaa om føie Tid imodesee vigtige Foranstantninger, - Jkke let har nogen Justitssag mere Krav paa Jnteresse, end den nu for Høiesteret verserende mod Mølleren ken Cathrine Petersen af Hagested, i Odsherred. Som bekjendt havde denne Kone, der i et langt og uplettet Liv har erhvervet sig det bedste Omdømme, i Septbr. f. A.) under et pludseligt og meget heftigt Sygdomstilfælde og under hyppige Spor af Sindsforvirring, til Alles store Overraskelse beskyldt sig selv for at have forgivet begge hendes afdøde Ægtefæller, for at have deeltaget i Jldspaasættelse, Tyveri, Omgængelse imod Naturen og mere deslige. Under de senere i denne Anledning optagne Forhører tilstod og benægtede hun vexelviis disse Forbrydelser paa en høist eiendommelig Maade, saasom ved at erklære: at hun ikke kundet troe, at hun virkelig havde begaaet dem; at, havde hun begaaet dem, maatte hun have været ude af sig selv; at det snart forekom hende, som om hun havde begaaet dem, snart at hun bestemt ikke havde begaaet dem osv. Hendes forste, og efter vore Love bindende, Tilstaaelse afgav hun umiddelbart efterat hun endnu paa sit Sygeleie havde maattet fæste sit Blik paa de opgravede Liig af hendes Mænd; og det turde vel i det Hele neppe være psychologisk uforklarligt, om den Medfart, hun under og umiddelbart efter denne hendes Sygdom undergik i og udenfor Arresten, kunde gjøre hende aldeles uklar i sit Indre om hvad der var hændet hende og om hendes Skyld eller Uskyld. Væsentlig paa Grund af de chemiske Undersøgelser af de opgravede Liig, dømtes hun imidlertid for Giftmord af Underretten, der tillige fandt hende skyldig i Mordbrand med videre. Overden ne chemiske Undersøgelse, som er foretagen af Apothekerne Becker og Tychsen i Kjøbenhavn, har Procurator Lange, fundet sig opfordret til fra Christiania at indhente en videnskabelig Betænkning. Dette Actstykke, der er udfærdiget at Lector i Chemien J. Thaulow, Apotheker P. Møller og Lector i Veterinair=Videnskaben, Christian Boeck, og dateret Christiania den 13de Januar, findes aftrykt i Fædrelandet. De norske Videnskabsmænd ere deri komne til et ganske andet Resultat, idet de erklære, ei at have fundet Spor af noget virkeligt Beviis for, at der forekom Arsenik i de undersøgte Vædsker, og at det derfor vilde være en særdeles mislig Sag, paa saa ubestemte Jndicier, som de, der kunde grunde sig paa de af Dhrr. Becker og Tychsen anstillede Forsøg, at fælde Nogen som Giftmorder. Sagen er endnu ikke paakiendt ved Høiesteret.