JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-02-26
J Anledning af Debatterne i Overhuset, angaaende Grev Liverpools Forslag til en Taksigelses=Adresse til Lord Wellington, anmærker Moniteuren ved Grev Greys Lovtaler over Slaget ved Maida Det militairiske Europa vil see med Forhavselse, at det engelske Parlement afgiver sig med Affairen ved Maida, som dog kuns var et lidet og ubetydeligt Slag, hvor 5600 Engellændere havde at agere mod 1800 Franske, 1300 Polakker og 1000 Neapolitanere. Det lykkedes ikke de Franske at kaste de Engelske over Ende, fordi disse vare dækkede af deres Skibes Skyts. Man man maae trække paa Skuldrene, naar man seer et Parlement og en Nation beskieftiger sig med saa ubetydelig en Ting. Faa Dage efter denne Begivenhed indskibede Engellænderne sig, og de skatterede sig lykkelige fordi de havde været paa Fastlandet uden at blive fangne. Marqvis Wellesley roser Lord Wellingtons Marschers Hastighed. Moniteuren tilføier: Sieldne Hastighed, Lord Wellington har brugt 3 Maaneder til at komme fra Lissabon til Talavera. Fremdeles siger denne Lord, at Sir John Moore ingen spansk Arme havde fundet, med hvilken han kunde agere i Forening. Moniteuren spørger: existerede da ikke Asturiens Armee, Blakes Armee, der var i Bilbao, Burgos=Armeen, Tudela=Armeen, der eeneste frygtelige Spanien har havt, 120,000 stærke tilhøbe ; eristerede de ikke i Begyndelsen af November Lord Wellesley undskylder Lord Wellington, i det at Feldtoget ikke har havt bedre eller mere afgiørende Udfald for de Allierede ; og siger at dette ikke har været Lordens Skyld. Moniteuren giendriver ham saaledes: Lord Wellesley er en meget uduelig Mand; han forglemmer Hertugen af Dalmatiens Marsch med det 2det Korps; Hertugens af Elchingen med det 6te og Hertugens af Treviso med det 5te Korps, d. c. med 60,000 til 80,000 Mand. Jntet, af hvad han siger i denne Paragraph er aabenhiertigt. Udfaldet af Slaget ved Talavera var uafgjort. De Franske havde angrebet slet og begaaet store Feil. Men den allierede Armee har dog været den Franske overlegen; thi den bestod af 64000 Mand, 38,000 Spaniere og 26,000 Engellændere, og de Franske havde kun 45,000 Mand; og det er et Faktum, at saa ofte Engellænderne have angrebet de Franske, have disse slaaet dem og forjaget dem fra deres Positioner. Var den franske Armee bleven anført med mere Erfarenhed, saa havde den faaet en fuldkommen Seier og ingen Engellænder skulde kunne undslippe. Den franske General skulde ikke have begaaet den Feil at angribe Engellænderne, men ladet dem rykke frem til Madrid, paa det at Hertugen af Dalmatiens 80,000 Mand kunde have afskaaret dem Passagen. Engellænderne have havt saa liden Fordeel ved Talavera, at de tillode Kongen strax igjen at gaae løs paa Vennegas og tilintetgiøre ham. Dagen efter Slaget kunde man ikke engang forhindre Fienden at oprykke er allieret Corps - besynderlige Fordeel, Lord Wellington har ved sin Fremfærd kuns viist liden Krigsklygt. Da han erfarede de Franskes Ankomst i Placentia, troede han at de ikke udgjorde meere end 6000 Mand, og faae Dage derefter føelte han sig nødsaget til at gaae tilbage over Tajo, for et at vorde afskaaren af Hertugen af Dalmatien.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Lord Wellingtons Marsch til Talavera røber en forvoven og uduelig General. At have et heelt Land inde og ikke engang vide hvor Fienden er - det er ubegribeligt. Det er imidlertid ikke første Gang at Engellænderne have ødslet forgiæves med deres Penge. Lord Wellington har ikke efter eget Valg taget Position ved Almanida; han er bleven tvungen dertil af Hertugen af Dalmatien, og sandsynligviis kunde den franske Armee, hvori 2 fortreffelige Corpser, det 5te og 6te befandt sig, nok have gjort det Umagen værdt at deran gere sig. Engellænderne have troet at Krigen med Østerrig skulde svække Armeen i Spanien; men de have været meget slette Regnemestere. Havde den spanske Krig faaet en anden Retning, saa havde Spanien, med samt alle Armeer i den, for længe siden været underkastet, og Lord Wellington været jaget i Søen. Naar man seer hvormegen Uredelighed de Engelske Talere lade komme sig til Last, og hvor liden Jndsigt de forudsætte hos de Medlemmer der høre paa dem, kan man heller ikke andet end trække paa Skuldrene. Skulle vi, siger Wellesley fremdeles, overlade Spanierne til deres egen Skjebne? Høimodigere og meere politiskt er det Forhold vi have gjort os til en Lov.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Moniteuren tilføier: Frankerig ønsker at J ville blive ved denne skiønne Politik. Dette skal være Middelet til at erobre Jndien og Havennes Frihed paa Spaniens Sletter. Jmellem Phraser og Svulst og politisk Beregning er der et svælgende Dyb befæstet. Endelig sætter han, hvad Portugal anbelanger, en saadan Tillid til Portugisernes og Engellændernes forenede Magt, at han troet den stærk nok til at modstaae al muelig Styrke, hvormed de Franske kunne angribe dette Land.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Moniteuren udtrykker sig herved saaledes : Engellænderne ville altsaa forsvare Portugal. De engelske Ministre ville vel gride til fradeligere Forholdsregler. Lord Wellesley er en maadelig Prophet. Han vil forsamle Cortes; og i det Øieblik han siger det, ere de Franske Mestere af Sevilla og Andalusien. Han vil forsvare Portugal; men hans Broder vil nok give ham bedre Raad, og han selv fatte den ædle Beslutning høimodigen at indskibe sig paa sine Transportskibe. Admiralitetet er klogere; thi det har ladet et stort Antal saadanne Skibe udruste til hans Jmodtagelse.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
London, den 2den Februar. Breve fra Mallaga tale i meget fortvivlede Udtryk om Spaniens Forfatning.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Den 28de f. M. er Hr. Stewart af seglet fra Falmouth til Lissabon, for at følge Hr. Willers som Gesandt ved dette Hof. Ved Fyrst Stahrembergs Bortreise ere ogsaa alle Fredsforhaabninger blevne tilintetgjorte.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Man siger at Hensigten med det persiske Gesandtskab til Engelland er at underhandle med Compagniet om et Laan paa 2 Millioner.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Wien, den 10de Februar. Fra den tyrkiske Grændse skrives under 30te Januar, at Storviren daglig erholder betydelig Troppeforstærkning. Ogsaa tilføres ham megen Mundforraad og Munition. Det Rygte at der skulde være indledet Fredsunderhandlinger imellem Rusland og Porten er ugrundet. J Portens politiske System er hidtil ingen Forandring foregaaet. Det er den franske Befuldmægtigede ved Porten, Hr. Latour Mou burg, der har drevet paa den engelske Gesandts Bortviisning fra Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Fra Ungarn have vi den behagelige Efterretning, at det ExempeGrev Catscheni gav, ved at aflevere alt sit Sølv indtil selve Spise skeerne, for at understøtte Hs. Majestæt med at afhielpe Statens Tarv, har draget mange flere efter sig. Da Magnaterne saaledes gaae foran, saa er det at formode at denne Efterlignelse inden kort Til vil vorde almindelig, saasom Kierlighed til Kongen og Fædrelandet ingen Undtagelse kiender.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Qvægsygen bliver ved at anrette store Ødelæggelser blandt Hornqvæget i Inviertel og Over=Østerrig.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Constantinopel, den 10de Januar. Den Corfu modsætter sig endnu den engelske Division, der befinder sig i det joniske Hav. De 6 andre Øer, der ere besatte af Engellænder ne, have opreist Syvøernes Flag. Den Hvile, hvori baade den tyrkiske og russiske Armee befinder sig viser at man paa begge Sider er gaaet i Vinterqvarteer. Storvizirens Hovedqvarteer er i Schumle.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Da Discussionerne imellem den franske Charge de Affaires Latour Mouburg og den østerrigske Jnternuntius, angaaende de Diplomatiske Forholds nye Gienforening, paa venskabelig Maade ere tilende bragte, saa have de paa begge Sider gjort hverandre Visiter. Samme Dag fornyede ligeledes de hollandske, sachsiske og spanske Charged Affairer deres Forbindelse med den østerrigske Jnternuntius.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Odessa, den 20de Januar. De for kort siden her etablerte Colonister giøre fra Aar til andet Fremskridt i at forbedrederes Drivt, og leve nu i Overflod. Fra 1825 til 1810 have 3137 Familier, der i alt udgiøre 15120 Personer, nedsat sig her. De ere fordeelte i 12 Byer, der ere overmaade godt opbyggede. Foruden deres overordentlige Fremskridt i Agerdyrkning, besidde de ogsaa en betydelig Mængde godt Qvæg ; og nogle af Colonisterne lægge sig efter Havedyrkning - ja endog efter Viinavling. J Aaret 1808 havde de allerede plantet 20000 Viinstokke. Deres Huse ere opførste af Steen, Kalk og Tømmer. De have Møller, paa hvilke der males det skiønneste Meel; ogsaa have de Magasiner til Kornets Opbevarelse. Paa Regieringens Bekostning er der allerede opførte Kirker, for ethvert Religionspartie, nogle staae endnu under Bygning. For disse Kirker har Regieringen paa egen Bekostning forskreven saavel romersk-catholske som protestantiske Geistlige, som ligeledes vorde lønnede af Regieringen, indtil de 10 Aar ere omme, i hvilke Colonisterne ere fri for Afgivter. De faae aarlig 300 til 400 Rubler, foruden den Hielp de behøve til deres Establissement.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
J denne Egn har ogsaa et ikke lidet Antal Bulgarer og Tyrker nedsat sig, der alle meget udmærke sig ved Flid. Efterat have tilbragt blot 2 Aar i Rusland, avle de nu en saadan Mængde Korn, især Araautisk Hvede, at de, foruden hvad de selv forbruge, aarlig udskibe meget. Nu signe de deres Skiedne, og deres Exempel tiener til Beviis paa, at de Colonister, der nedsætte sig i Rusland, i saare kort Tid, ved Arbeidsomhed og Flid kunne erhverve sig klækkelig Formue.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Petersburg, den 2den Februar. Blandt dem, der i denne Tid forlode Petersburg, anfører Hoftidenden for i Dag Duede Mondragon, Kongens af begge Sicilernes Kienmerherre, og overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det russiske keiserlige Hof.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Jtalien, den 4de Februar. Den 24de Januar brød Garden i Neapel op, for at gaae Kongen imøde. Man troer i Neapel at et Foretagende mod Sicilien vil finde Sted, naar Kongen er kommen tilbage. Den engelske Magt paa Sicilien, beløber sig i det høieste til 6000 Mand og de Sicilianske Tropper til 3000 Mand.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
J Neapel og Castell a Mare bygger man en Mængde nye KanoneerSchalupper, og de engelske Krigsfartøier, som af Stormen bleve forslagne til vore Kyster, ere ligeledes blevne udbedrede.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
J Livornofestligholdt Storkors af Dannebrogen Kammerherre Baron von Schubart sin Konges Fødselsdag, den 28de Jan. Alle hans derværende meest anseete Landsmænd, Konsulerne og andre Kongl. danske Embedsmænd, vare indbudne til hans venlige Lyststed paa Høiene ved Montenero. Ved et glimrende Taffel udbragtes med Enthusiasmus flere Skaaler for den af alle Danske tilbede Monark, og for hans troe Bundsforvandtes, Vel. Der paafulgte et landligt Bal, som varede Natten igiennem.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Maynz, den 14de Februar. I dette Aar er endnu blot en Forandring af Vigtighed indtruffen her, skriver man i et Brev fra Rom. Denne Forandring bestaaer deri at de saakaldte Dataria og Ponitenzeria, eller Bureauet for alle Ansøgninger, i Sager hvori Paven havde Magt til at fælde den afgiørende Dom, er bleven forlagt til Rheims i Frankrig. Denne Jndkomst for den hellige Fader, som gav en talløs Mængde Tienere Levedtød, udbegde den pavelige Stol flere Millioner. Men man formoder at dette blot turde være en Jnterims=Forholdsregel.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Stockholm, den 31te Januar. Efter foregaaende Overlæg med Hs. Excellence Hr. Feldtmarskal ken, Over-Stadtholderen, Ridderen og Commandeuren af Hs. Majestæts Ordener, Grev Klingspor, havde Magistraten og Borgerskabet truffet den Overeenskomst, at de, efter Hs. Kongl. Høiheds Kronprinds Carl Augusts Ankomst her til Hovedstaden, saasnart Omstændighederne kunne tillade det, vilde anstille et høitideligt Middagsmaaltid paa Stadens Børs. Greven havde i Underdanighed forlangt og erholdet Hs. Majestæts naadigste Samtykke; men fornøden Omsorg for Hs. Majestæts saa vigtige Helbred gjorde, at Hs. Kongelige Majestæt ikke kunde, Sin naadige Tilbøielighed uagtet, fuldkomme denne Høitideligheds Glands med sin høie Nærværelse. Magistratens og Borgerskabets Deputerede, Justits=Borgermesteren og Ridderen af den Kongl. Nordstierne Orden, Wallin, Han deels Borgermesteren, Brigadechef og Ridder af den Kongel. Wasa Orden, Oldenburg, Directeuren ved det Nye=Ostindiske Compagnie. Borgerstandens Talemand ved nuværende Rigsdags Møde, Ridder af den Kongl. Nordstierne Orden, Schwan, og Garvernes Oldermand, Stadsmajoren Westin, havde, under Anførsel af Hr. Greven, ved en underdanig Audience bedet Hs. Kongel. Høihed i Naade, behage at bivaane den for Hs. Kongel. Høihed anstillede Høitidelighed, hvortil derefter Deres Excellencer Rigets Herrer Seraphinridderne Hr. Landmarskalken og Talemanden, samt et vist Antal Medlemmeaf hver af Rigets Stænder, Kongens Statsraad og Høiesteret, adskillige til de Kongl. Hofstater hørende Embedsmænd og Cavalierer, høiere Embedsmænd af Militair= og Civilstanden, Kongens Cancellie, samt flere til Staden ankomne Reisende og adskillige Embedsmænd, tilsammen 250 Personer bleve indbudne. Samlingstiden var udsat til Kl. 3. Børsen var udvendig oplyst med Lamper, der vare anbragte paa grønt beklædte Stelladser, Fontainen paa Stortorvet, lige over for Børsen, var ogsaa prægtig oplyst med Beegkrandse og pot a fen. Den store Børssal saavelsom de øvrige dertil stødende Værelser vare oplyste med Lysekroner, Lampetter og flere dertil tienende Anstalter. Bordene vare dækkede saavel i den store Børssal, som i 3de dertil stødende Værelser.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Da Hs. Kongl. Høiheds høie Ankomst Kl. henimod 4 forkyndtes, begav Hs. Excellence Hr. Greven samt de anførte Deputerte og nogle flere dertil udseere sig til Trappen uden for Børspladsen, for der at modtage Hs. Kongl. Høihed, samt derpaa ledsage ham til det Værelse der var indrettet for Hs. Kongl. Høihed for sig selv. Jmedens Hs. Kongl. Høihed passerede igiennem Børsen lod de Kongl. Garde-Regimenters Harmonie=Musik sig høre der og fra de til Værelserne oven paa førende Trapper. De øvrige til denne Høitidelighed Jndbudne, som imidlertid forsamlede sig i de dem anviste Værelser, begave sig til den store Børssal, og de øvrige til de for dem bestemte Pladser, og derpaa indtraadte Hs. Kongelige Høihed i den store Børssal, ledsaget af de samme Herrer, der først havde modtaget ham, under Musik, der bestyredes af den Kongerige Hof=Capelmester Eggerz. Efterat Hs. Kongelige Høihed havde indtaget sin Plads i Fonden af Salen, indtage ogsan de øvrige deres Pladser. Paa det Bord der var dækket foran Hs. Kongelige Høiheds Stol, og meget stærkt oplyst, saaes en Plateau, som var decoreret saaledes at den forestillede Sverrig kronende, med fyrstelig Krone, Hs. Kongelige Høiheds Navne Chiffer, der stod paa et Altar, ved hvis Fod Handels= og Nærings=Attributer, og paa hvis Sider det svenske og gothiske Vaaben vare anbragte. Ved Bordet i den store Børssal, som var dækket til 175 Personer, sadde tæt ved Hs. Kongelige Høihed, efter Høistsammes naadige Befaling, paa høire Side Grev Klingspor, paa venstre Schvan, der nu baade er den 3die Rigstands og Hovedstadens Borgerskabs første Repræsentant.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Under Maaltidet opførtes Musik fra Galleriet af det Kongelige Hof Capels første Artister. Greven proponerede i Underdanighed Skaaler for Hs. MajesteKongen, Hs. Majestæt Dronningen, Hs. Majestæt Enkedronningen, Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen, Hs. Kongel. Høihed, Kronprindsessen. Disse Skaaler bleve drukne under Musik og Salve fra de nedenfor Slotspladsen paa Planen foran Kong Gustav 3dies Billedstøtte i den Anledning opstillede Kanoner, som bleve betiente af Artilleriet, samt Hurraraab. Hs. Kongelige Hæihed proponerede dernæst nok engang selv Kongens Skaal, hvilken da ogsaa igientoges under de lydeligste Udtryk at den inderligste og underdanigste hengivenhed for Hs. Kongelige Majestæts høie Person.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Ved Hs. Majestæts Kongens og Hs. Kongel Høiheds Kronprindsens Skaaler afsanges af Hr. Hof=Secretair Karsten, under Accompagnement af det Kongelige Hof=Capel, en meget smuk Sang til Kongen og Kronpindsen, der var forfattet af Præsidents=Secretair Valerins. Musikken dertil var af den Kongelige Hof=Capelmester Egger, Derpaa proponerede Greven følgende Skaaler, som bleve drukne efter hverandre under Musik: Rigets Stænders. Gid deres Medborgerlighed udgjøre deres Styrke, og Enighed modne deres Beslutninger! Fredens. Gid den blive den sidste forenet med Opofrelser, den sidste, som vi ei give, Statsforfatningen, Lovenes og Sædernes Hellighed! Næringernes Liv. Havet, Handelen og Kunsterne være frie Hs. Kongelige Høihed behagede til Slutning at drikke en Skaafor Magistratens og Borgerskabets Velgaaende, hvori Selskabet deeltog.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Efter sluttet Maaltid behagede Hs. Kongelige Høihed tilligemed sin Sulte igien at begive sig til det Værelse der var indrettet for ham. Hs. Kongl. Høihed bevidnede sit naadige Velbehag over Magistratens og Borgerskabets, ved den i Dag anstillede Høitidelighed, mod Hs. Kongl. Høihed beviste underdanige Opmærksomhed. Kl. 7 1/2 om Eftermiddagen tog Hs. Kongl. Høihed igien tilbage til Slottet, og ledsagedes fra Børsen af de samme Herrer, som medtoge ham. De øvrige Giæster forblev der til Kl. 10. Dagens Høitidelighed forøgedes ved den paa Torvet og ved Aventerne omkring Børsen talrig forsamlede Mængde, som vare Tilskuere af Jlluminationen, og udtrykte deres Glæde over Hs. Kongl. Høiheds Ankomst til Hovedstaden, ved de til igientagne Hurraraab, hvormed Hs. Kongl. Høiheds Tilbagetog til Slottet var ledsaget.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
London, til den 7de Februar. Den 30te Januar afreiste Hr. Wellesley fra Portsmouth til Cadix som Gesandt hos den spanske Junta. Sir Charles Stuart er afgaaet som vor Gesandt til Portugal. Hr. Oacley, der forhen var Gesandtskabs Sekretair i Nordamerika, gaaer efter Sigende, som Gesandt herfra didhen. Hr. Villier, forhen Minister ved Hoffet i Lissabon, forventes her, for at gaae i en overordentlig Mission til Amerika. Hr. Ward har i disse Dage forelagt Underhuset Marinens Etat for dette Aar. Han beregnede dertil 130,000 Søemænd, 31066 Søesoldater iberegnede, og Udgivterne til deres Underholdning til 10 Millioner 879275 P. St. Denne Sum blev tilstaaet. Summen af Storbrittanniens opgivne Statsgield beløber sig til 781 Millioner 944 269 P. St. 12 Sh. 3 1/2 P. Summen af de aarlige Renter derfor udgiør 28 Millioner 23136 P. St. - S. 11 P. J Torbay har været en Jldløs, der truede at ødelægge alle Skibene i Havnen; men den blev dog lykkelig viis slukket uden at giøre alt for betydelig Skade.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Amsterdam, den 17de Februar. Vi vente nu hvert Øiebliden officielle Anmeldelse om vore Anliggenders endelige Udfald. Foruden det Decret, der ophævede Marskalsværdigheden, ere endnu 2 andre udkomne. Det ene ophæver det heraldiske Collegium, som blev oprettet sidste Vinter og bestod af 4 Stordignitarier. De andet ophæver den nysoprettede arvelige Adel og befaler at man dermed skal forholde sig, som om aldrig noget Decret havde existeret for samme. Man siger endog at Unionsordenen og begge Kronens store Værdigheder skulle ophæves.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Petersburg, til den 6te Februar. Om Fæstningen Potis Jndtagelse er nu indløben en ganske fuldstændig Efterretning. Resultatet af Slaget var, efter samme, følgende: Fienden mistede i Dræbte og Druknede 1500 Mand; 283 Fanger og over 20 Faner faldt i vore Hænder; vi havde 70 Dræbte, 234 Saarede. J Fæstningen fandtes 20 Kanoner af Metal og 14 af Jern, en Mængde Bomber, Kanonkugler, Krudt og anden Munition.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Fra det Hannoverske, den 18de Februar. Landene, Bremen og Verden blive, efter Forlydende, for det første ikke forenede med Kongeriget Westphalen.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Fra det Brandenborgske, den 20de Februar. Coureervexlingen imellem Hofferne i Paris og Petersburg er i denne Tid overmaade hyppig. For nogle Dage siden passerede Keiser Alexanders General=Adjutant Cernischef atter igiennem Berlin til Paris.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Neder=Elben, den 20de Februar. Rhinforbundets Anliggender have, som det hedder, taget en anden Vending end man i Begyndelsen troede. Geographiske Forandringer ville de ikke skee mange af; men derimod et nøiere Venskabs Forbund knyttet imellem Rhinforbundets Stater.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Blandede Efterretninger. Parie. Paa Bastil=Pladsen skal, efter Keiserlig Ordre, en Fontaine opføres i Form af en Elephant. Den skal være af Bronze, der er bleven smeltet af de Kanoner man har frataget de spanske Jnsurgentere. Paa denne Elefant skal der være et Taarn, efter de Gamles Maade, og Vandet skal løbe ud af Elefantens Snabel. Elefanter skal i det seneste være færdig den 2den December 1811.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
En Sneelavine har i Bremlaire Dalen anrettet stor Jammer og Ødelæggelse. J det mindste ere 30 Mennesker blevne begravede under den. Mayn. Som Hofers Forræder nævner man en Præst Donaider forhen var hans fortrolige Ven. Tillige med Hofer arresterte man ogsaa et ungt Menneske, der ligeledes kalder sig Hofer, og forhen har været Handels=Betient i Triest.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Amsterdam. Fra Haag meldes følgende Begivenhed. Sidste Torvedag faldt et fireaars Drengebarn ulykkeligviis i Vandet ved Schevenninger-Broen. Hans ældre Broder saae det og løb fuld af Bestyrtselse hen til sin Moder, som boede i Nærheden, for at sige hende det Jmidlertid kom flere Mennesker til, og tænkte paa Midler til at rædde Barnet. - Da styrtede Moderen til, som allerede var i den 3de Maaned af sit Svangerskab med det 5te Barn, banede sig Vei igiennem Mængden, saae sit ulykkelige med Bølgerne kiæmpende Barn just Begreb med at synke, og sprang, uden at betænke sig, fra det høie Rækværk lige ud i Strømmen. Hun var saa lykkelig at faae sit Barn, fat, den moderlige Kierlighed gjorde hende stærk, og saaledes lykkedes det hende, efter den forfærdeligste Anstrængelse, at naae Bredden med sit elskte Barn. Alle Omkringstaaende ledsagede hende til hendes Bolig. Denne heeltemodige Moder hedder Adriana van Zanten, og befinder sig, efter dette i hendes Omstændigheder dobbelt angribende Foretagende, endnu vel.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Salzburg. Natten mellem den 3die og 4de dennes afbrændte her det saa kaldte Riesenburg, et med Høe og Straae opfyldt Militair Magasin, hvorved ogsaa 40 Fæehøveder omkom i Luerne. Den 4de udbredte Jldløsen sig videre og endeel Vogne og et stort Geværforraad blev afbrændt. Hele Lingergaden var i Fare for at blive et Ro for Luerne.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Kiøbenhavn, den 26de Februar. Hs. Majestæt har, under 4de f. M., paa Generalpostdirectionens Forestilling, allernaadigst bifaldet, at et særskilt Contoir oprettet under bemeldte Direction, og dertil henlægges den Revision af de danske, norske og schlesvig holsteenske Postregnskaber, m. m., som hidtil haver været fordeelt imellem Generalpostdirectionens trende Secretariats= og Revisions=Contoirer; at til dette Revisions Contoir overtræde de 3de Fuldmægtige, som i disse Secretariats=Contoirer have været beskieftigede med Revisionen, og at der, saavel i dette Contoir som i det danske og schlesvig holsteenske Secretariats=Contoisamt Directionens Kasserer-Contoir ansættes en kongelig Copiist.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Under 3de Februar er udkommet en Forordning, hvorved i Kongeriget Danmark paabydes en almindelig Jndkomstskat for 8 Aar. Der skal svares 4 Procent af al Jndkomst i de danske Provindser, Bornholm undtagen, hvor ikkuns 2 Procent blive at svare. Dog frifindes man paa Landet for de først 50 Rdlr. man har i Jndkomst. og i Kiøbstæderne for de første 100 Rdlr. Embedsmændene frie findes for de første 300 Rdlr. af deres Gage, og Pensionister og Embedsmænds Enker ere frifundne for de første 200 Rdlr. af deres Pension.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
For Kongeriget Norge er under samme Dato udkommet en lignende Forordning.
Berlingske Tidende, 1810-02-26
Under 13de d. M. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at tillade: at Bygningsmaterialier, som i indeværende Aar indføres her til Staden, maa fritages for den ved Told=Forordningen af 1ste Februar 1797, §. 49, paabudne Forhøielsestold.