JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1799-08-09
Onsdagen den 14de August, om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 3 Slet, sælger Urtekræmmer Johan Hansens gaanede. Gaard, under No. 221 paa gl. Mynde, ved Held og sidste Auction opbuden, for til den helstagende absolut at bortsælges: Gaardens Vestaffenhed kan af den antagne Placat nærmere erfares og Auctions=Conditionerne faaes til Eftersyndes Procurator King i Helsingøerbaaden Nr. 317. Onsdagen den 14 August, Kl. imellem 2 og 4 Slet, blivet. ved 4de Auction opbuden, for til den Høistbydende absolut at bortsælges: Hørkræmmer Christian Friderne Hartmanns Fallitboes Gaard, beliggende paa Hiørnet af Nørrevold og Friderichsborggaden, under mosenborg Ovarteer, ende Matricul Norg, hvilken, eller den derover tagne Vurderings: forretning bestaaer a) Til Galden en Bygning af 5 Fag 3 Etager, med Kielder under egenden Grundmuur, men Rester Muur- og Bindingsvært, b) Til Frederiksborggaden en Bygning 4 Fag 3 Etager høi med Gielder under, Grundmuur til Enden, Mesten Muar, og Bindingsværk, samt en Tilbygning. et stort Aag med en andtiørelandet, 4 Etager hør, og en Avl, et gaa med udlægger og Landen Bygning til Frederiks : berganden i saa antager har med gielder under, Brandmuur, til gaden, Resten Muur og Bindingsværk, et Baghuus og dag 3 Etager høi, Muur og Bindingsværk med Qvist overgag med Udlægger og nage, Halvtag. Et Sidehuus Muur, og Vindingsværk 3 sag 3 Etager hør, gebrotten Halvtag. En liget Gaardsrumelagt, hvor et lidet Skuur af Tømmer og græder, samt en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab. 3 Værelserne 3 Jerne og en galancerer. telden, saa til Stedet fornødent Brandreraad, m. v. muur, og naaelses Appertinentier. Gaarden et i Stadens Brandrags formaae for den Summa 1000 Rdr. Conditionerne er til Eftersyn hos Boets Curator Procurator Tøy i Skidenstrædet. No. 163.
Berlingske Tidende, 1799-08-09
Onsdagen den 14de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 3, bliver ved 2den Auctionspanden er Bortsælgelse Kiøbmand Johan Andersens Boes Huus Nr. 11 Litr. K. i Kronprindsensgade, dels Bestaaendes erfares af de opslagne Placater og Vurderingsforledningen, der tilliermed Conditionerne ere til Eftersyn hos Boets Curator Procurator Veidemann, boende paa Hiørnet af Friderlænder og Mittel: bryggersgaden No. 200.
Berlingske Tidende, 1799-08-09
Torsdagen den 15de August, imellem 2 og 4, bliver afg. Anne Christine Bendens Boes Huus, beliggende i Gothersgaden No. 221, ved offentlig Auction 4de og sidste Gang uden, flere Auctioners Holdelse ovenden, for til den Høistbydende at bortsælges, som efter den derover tagne Vurderingsforretning. bestaaer til Gaden af 4 Fag, Grundmuur i For og Baanden samt den ene Gaul, og Resten Muur og Bindingsværk, 3 Etager høit med gebrotten Heeltag, derpaa 4 dag gaaritaaner og 2 Fag simple mittantede Taavinduer. Et lidet Gaardsrum broelagt, indhegnet med 3 paa plankevært, idet ene gaa en Laage ind til Aaboens for at vente Mand af en der staaende sæl leds Opnander. I Gaarden et enkelt Lyen af Tømmer og Bræber med teglhængt halvtag. Opraalt i Værelserne er 3 Jern Kattelovne, og Huset er i Stadens Brandtage forgeret ser den Summa 2 moir. Conditionerne og Vurderingsforretningen er til Eftersyn hos Boets Curator P. M. gles i Skindergaden. 18.
Berlingske Tidende, 1799-08-09
Mandagen den 17de August førstkommende, Formiddag gl. 11, bliver ved offentlig Auction i Sorøe, Tinghuus ver: solgt endeel udestaaende Gieldsfordringer, tilhørende Forvagler Vouers Stervboe. Terstkommende 6te September lader Rentekammeret Ca disse deren saa have maa ingen deres sand. handle det har det han meddede og d. uinernerpagtningsdagende ses Gangen dennegade passeredegade. til enten hos lænderen haaegaardspladsensgade. ad og denne nærmender og leilma:
Berlingske Tidende, 1799-08-09
Da den Hr. Malther tilbør ude Bagergaard paa Fran borg, hvortil et Privilegium maale, er ved ansøger gergal. teauction den bortsolgt, faaer det derammet gode sig. les til Auction Mandagen den 10 Septer om gods. 11, og om nogenlunde antagelig Bud skeet afsatte denne Denne Gaard kan og faaes til Kiøbs underhaanden, paa De kommende derom ville dehage at melde sig omen hos os. Møl eller hos Fuldmægtig Dablem paa Friderichsborg Amts Contoir.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Cadix, den 12te Julii. Den 9de Julii alt den forenede franske spanske Flaad igiennem Strædet ved Gibraltar, og seilede er paa ind i Orcanet. Samme Dag om Eftermiddagen var Flaaden i Sigte at vor Havn, og løb indtil den 11te herind. Den bestaaer af I Linieskibe: den spanske nemlig af 15 Linieskibe, 3 Fregatten og 3 Brigantiner, og den Franske af 25 Linieskibe 6 Fregatten og i mindre Krigskibe. De franske Skibe borttoge alle bevæbnede amerikanske Skibe, og lade dem passere, som ikke vare bevæbnede. Det hedder her, at denne forenede Flaad skal begive sig til Brest, for at indtage endnu flere Landings tropper, der skulle være bestemte mod Jrland. Hvor de engelske Flaader i Middelhavet ere, veed man ikke, og man undrer sig over, at samme har givet vores og den franske Flaad saa frit Spillerum.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Af en anden Skrivelse fra Cadix, den 12te Julii Mange Transportskibe med Levnetsmidler vare allerede der blevne holdte i Beredskab for den forenede franske spanske Flaade. Samme bleve strax udlossede, Bord ved Bord, for ikke at foraarsage Flaaden noget Ophold. Da samme passerte igien stem Strædet ved Gibraltar, blev den vaer et engelsk Linieskib og en Corvette, som løbe ud fra Gibraltar. Corvetten blev strax aget, og 3 Linieskibe af de beste Seilere i Flaaden afgik strax er at giøre Jagt paa det engelske Linieskib, hvilket man herder at kunde blive taget, da Nætterne nu her i Egnene erserneklare. (Efter londonske Beretninger synes dette at have været det engelske Linieskib Harlem, som Capitain Duelton commandere, og allerede er ankommen til Enge sand. - Det franske Linieskible Conseur har forenet sig med a combinerte Flaade. Der siges, at den skal trække til sig i spanske Linieskibe, som befinde sig ved Rachesort, saasom de øvrige Linieskibe i Brest, og derved blive 36 Linie, lide stærk. Derpaa vil man, som der siges, forsøge, at det bleqvere Texel, for ogsaa, at forene sig med den hollandske Flaade af 12 Linieskibe, der altsaa i alt ville udgjøre en Flaade, af og Linieskibe, og i det hele tilsammen meer end 100 Krigsskibe. De engelske Flaader, som nu ere alt for langt bort i Middelhavet, og hvis Anførere synes at have troet, at Spanierne vilde tage Minorea tilbage, og at den franske Admital Bruir vilde seile til Egypten have eftersom Aarstiden rykker fremmen vanskelig og farlig Fart igjennem Strædet hvorVestenvindene indfinde sig. Den forenede franske spanske Flaade kan nu lægge hindringer i Veien for den Expedition, som Engelænderne have for paa det faste Land, og opfange Antille=Flaaderne, som paa denne Aarstid ere paa Veien til Engeland.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Madrid, den 15de Julii. En stor Deel af den engelske Søemagt under Lord Keith, befandt sig efter de sidste Beretninger endnu ved Port Mahon. - Den 7de har den forenede fransk spanske Flaade taget ved Gibraltar en engelsk Brigantine, en Kutter og en Skonert. Den 8de har en spansk Skipper, som er ankommen til Mallaga, hørt en stærk Kanonade, som varede fra Kl. 6 om Morgenen til Kl. 1 om Eftermiddagen.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Lissabon, den 21de Julii. Den forenede franske saanske Flaade opvækker her stor Bekymring. Man frygter for en Landgang af Fienden, Schweizer og nogle andre Regimenter i brittisk Sold, som allerede skulde indskibes til Middelhavet, have faaet Ordre at forblive. General Cubler vil ikke lade Tropperne trække bort herfra, førend Riget er sat i større Sikkerhed, end nu. Den spanske Gesandt er i Begreb med at forlade Lissabon. Man venter et Fredsbrud imellem Portugal og Spanien. Trop verne maae hvert Øieblit holde sig marchfærdige, Tegnet paa Fiendens Nærmelse er et rødt Flag paa Slottet Belem, og Kanonskud, og om Natten blive Raketter brugte istedet for Flaget  Prindsen af Brasilien har ved følgende Deeret ertiæret sig for Regent af Portugal: "Da i Kraft af Lovene, paa hvilke det portugisiske Monarkie er grundet, alle Sonverainitets Rettigheder falde tilbage paa min Person, formedelst Dronningens min Møders velbekiendte og betingelsesværdige Sygdom, og formedelst hendes Udygtigden til et fortsætte Regieringen; og da jeg ved en Ersaring af 7 Aar i hvilke de mest berømte Lægers Omsorg og Bistand har været uvirksomme, holder mig overbeviist om, at denne Svaghed, menneskeligviis at tale, maa betragtet som Vanvittighed; saa synes det mig, saavel under de offentlige Anliggenders nærværende Omstændigheder, som Hensigt til de udenlandske Forbindelser og Kongerige indvortes Regiering, at de troe portugisiske Undersaatteres Befa- og min personlige Ære ere lige stærkt interesserte derved, at jeg tilbagekalder mit Deeret af 10de Febr. 1792, hvilket blev mig indgivet blot ved Følelser af Høiagtelse og sønlig Kierlighed, hvorpaa jeg stedse har givet Dronningen, min Sønneraine og Moder, de tilstrækkeligste Beviser, og endnu ønsker af give, og at derfor herefter dette Kongeriges Regiering og dets Besiddelser fra denne Dag af skulle staae under mit egen Navn og øverste Anseelse, i hvilken Henseende jeg uden at unddrage mig ommeldte Følelser, dog saa at de efter deres Natur maae være underordnede Folkets Beste og Souveralnitetens Være, er kommen til den Beslutning, at alle Forordninger, Acter, Resolutioner og Befalinger, som ere at udfærdige i Dronningens min Sonveraines og ModerNavn, som om hun virkelig regierte dette Monartie, skulle fra Dags Dato blive udfærdigede i mit Navn, som Prind Regent, hvilket jeg i Hendes virkelige Forhindringer, og at alle Raadslag, Supliquer, Ansøgninger og Forestilling: ere paa samme Maade at udfærdige. Joseph Scara da SufaStatsraad for Kongerigets Anliggender, skal bekiendtgiøre dette, og lade det bringe i Udøvelse i det han lader udstæde Afskrivter af dette Deeret til alle Vedkommende. Givet paa Slet i Quclus den 13de Julii 1799. J. S. da Susal. Roverede, den 27de Juli.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
J Forgaars tidlig om Morgenen har Bombardementet paa Mantua taget sin Begyndelse med beste Virkning paa alle Punkter. Alle Udenværker og Broer skulle allerede vær ødelagte, og de Franske have trukket sig tilbage i Hoved forter, De have hverken mange eller duelige Artillerister. Om Natten til den 25de Julii har Garnisonen gjort et Udfald, og de kom til en meget hidsig Fegtning, hvorved dog endelig de Franske bleve nødte til at trække sig hurtig tilbage til Fæstningen. De keiserlige Skarpskyttere og Jægere gjøre meget godt Tieneste, og nedlægge de fiendtlige Artillerister i deres Bar Trier.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Paris, den 30te Julii. Som man erfarer, er den forenede franske spanske Flaad efter et kort Ophold allerede igien afseilet til Orcanet. De spanske Tropper, som befinde sig i Rochefort skulle begive ste til Bst, hvor man om kort Tid venter den forenede franske spanske Flaade. - General Massena skal nu have faaet Ordre, af Directoriet at angribe Erkehertugen. General Canclau, er udnævnt til General Inspecteur ved vor engelske Arme Til vore Armeer afgaae herfra endnu : Cavallerie Regimente Den forrige Garnison i Cortu kommer til Paris. Den 12 Julii er General Marionald ankommen til Genne. At overflødig Personer ved de franske Armeer, Qvinder og andere skaffede bort fra samme. General Champlonnet, som skal commandere Alplarmeen er ankommen til Grenable Dibeis Crance er udnævnt til General Jnspecteur ved Rhinanmeen General Erneuf begiver sig til den italienske ArmesmiKrigsministeren Bernadette har ladet afsende en Mænger Mondurer, Skoe, Hatte, Skiørter & til vore forskal al Armeer. - Fra Genua meldes under 13 Julii, at Borcher, er bleven forstærket med mange nye Fortinationer, og at Af meen under General Morean ved hvisten man med det først ventede General Jandert, skal igien gaae angrebsviis tilværk: medens Champlonnet med Alpearmen giør en Diversion : Siden af Turin - General Ney skal i Laen, og GenerDesbureaur commandere Tropperne ved Nantes mod en Landgang af Engelænderne. Generalskaben af Paris be betalet alle Omerter, som opholde sig her, at forlade Par inden 24 Timer i Fald de ikke have udtrykkelig Tilladelse forblive her. General Morand er paa nærværende Tid Conmandant i Par. Den engelske Armee, som desuden haat holde Vender i Orden, skal bekomme en Forstærkning 12000 Mand. En Directorerne Merlin og Treilbard har begivet sig bort herfra. Anklagratten er for anden Gar bleven oplæst mod dem og deres afgaaede Colleger i 500de Raadet. - Paven er nu bleven bragt fra Valener til Dito, I Lima i Peru har der atter været et heftigt Jordskjælv. gandes Raadet har den 26de vedet Dittet afskaffet den hidt. brugte Eedsformular med de Ord: ad mod Kongedomme. og Annarchier, og derimod anordnet følgende nye : sværger Republiken og Constitutionen at lag; Trog skal Jeg varger, at ville sætte mig af alle mine Kræfter med Kl. gedømmets Oprettelse i Frankrige og mod ethvert Slag, Tyrante.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Vien, den 31te Juli. General von Melas har under 22de Julii indberettet forHovedgarteret i Alessandrig, at det der værende Castel be overgivet sig til de tyk Tropper. Den fiindtlige Commandant i Citadeller General Gardenne, som indfaae at Farer nærmede sig og formodentlig ikke vilde lade det komme an paaen Storm, hvortil man var beredt, sendte den 21 med sin General=Adjutant en Skrivelse til Grev Bellegarde hvori ha gav tilkiende: at hans Svar paa den ham tilsendte først Opfordring angaaende Clladellets Overgivelse var saaledes: forfattet, som der maatte være, og som Bellegarde selv under lige Omstændigheder vilde have forfattet det. Men nu, det han uden Samvitrigheds Debreidelse og Fragt for at blive antlaget, kunde give Menneskehedens Raab Gebør var han ikke utilbøielig til at indlade sig en Capitulations Underhandling, naar den ellers blev grundet paa saadanne Betingelser, som de Franske, der vide at opoffre alt for Æren kunde antage. Kl. 8 om Aftenen ophørte Jlden fra begge Sider, og CapMationen blev sluttet, i Kraft af hvilken den frigsfangne Harnison den 22de om Eftermiddagen marcherede ud og kratte Gevær paa Glaciet. Den bliver bragt over Pavia til Froelandene.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Jnspruck, den 31te Julii. I Dag Morges Kl. 3 er bertil indlagt den Efterretning. i Fæstningen Mantaa har den 27de Juli overgivet naveCapitalien. J Begyndelsen tolviede man derom men som Middagen Kl. 10 paafulgte Detræftelsen. Om Eftermiddagen Kl. 4 blev dette glædelige Budskab bekiendtgjort alle Stadens Jndbyggere ved Panker og Trompeter.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Landen den 2den August. Pesten fra Lissabon bekræfter den Efterretning, at den forenede spanske og franske Flaade af 22 Linieskibe, 10 Fre hatter, Kalken og lover den 11 Julii løber ind til Cadir . Selde, som ere blevne udruphøre ere blevne tildag Carthasaa. Det udehageligste derheder siger Ministerialtiden den de Times selv, at pringen ere Tiltretninger have hverker. sa Lord Keiib eller nogen anden Saconierer i Middelhave nueraf vi kunne erfare den brittiske Sormagte Tilstand i disse gne. Det synes, at de fler intet have vidt om Fiendens Behagelser. Vel sagde en Efterretning, at Lord Keith var ankommen for Fader 12 Timer efterat den fiendtlige Flaade var Udløbet for igjen at bidere denne Havn; men dette er hid hidtil endnu ikke bleven betræftet. I Cadielaae endnu. gadre Krigskibe færdige, som skulde støde til den forenede. lendtlige Flaade. Førend den sendtlige Flaade lod indtil lader vare 2 til 3 Stib at samme næsten komme paa Grund de en afritanske Kyster. De gave Stanalskud hvilke haasker var den Kannade, som vort Skib Harlem havde hørt, bleve igien afdragte. Om det Rygte, at Admiral Bruin at ved sin Ankomst nedlagt efter Directoriets Orden sin Command, har man endnu intet videre erfaret. Efter nyere Beretninger er den forenede siendtlige Flaade efterat den har sattet til sig gade endnu 11 Skibe, hvorved den er bleven kinleske stærk, afseilet derfra videre. Den vil ogsaa træk sta Stiden i Rechefort, Drestie og man begynder igien frygte for et standtlig Foretagende mod Jrland, skulde de inden kun være en Diversion, for at nødde de til at fordeel samlede Landmagt igien og sende Forstrækninger til land Assabonair den 22de Julii det Rygte overalt, at den fra dirigien ualavne forenede sendtlige Flaade var allerede blestet paa de sydlige portugisiske Kyster ved Algardien. Det maattigvære skeet efter den 14de eller 16de Julii, da den Gadelige Flaade først efter disse Dage skal være afseilet fra Ca igien. - J Mandags til 20 af vore Linieskibe Ordre ved begrapherne at gaae i Søen, for at blogere Havner ud Brest, og overhovedet at afholde den fiendtlige Flaade fra retagender mod vore Kyster. Det franske Linieskib, Gene at paa 24 Kanoner er undkommen fra Malta, og veldeholløbet ind til Toulen. Af Osticielle Beretninger fra Ost3dien erfare vi, at Krigen mod Tippo Saib har taget sin Begyndelse. Armeerne fra Madras og Bombag vide paa deres Mart støde sammen ved et bestemt Sted. Tippo, som var bleven underrettet derom af sine Spioner, og holdte det for umueligt at angride den forenede brittiske Maar, saatte at komme i Forveien og adførede Armeen fra Bomban, førende. Foreningen nisonsig. Men hans Angreb var frugteriet. han blev ganske slaaet og nødt til at retitere til Sering var nam og det med et stort Forliis. Det ostindiske Compagni bar i Sinde at landske afsætte Tippo og ophøie Kongen af My fore paa hans retmællige Trone.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Delinger, den 12te August. Fra den 5te til i Dag ere 139 Stide ervederede i Øresund I Dag ankom her paa Reeden fra Reval det russiske Orlogskib Venus paa 44 Kanoner, indehavende 1900 Mand Tropper, bestemte til Nordsørn.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Kiøbenhavn, den 12te August J Torsdags foretog det Kongl. Kiøbenhavnske Skydeselskab og danske Broderskab sin sædvanlige Kugleskydning. For d. M. Kongen skiød Gouverneuren General Gersdorf. ForD. K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen Generalmajor, Adeler. For H. K. D. Arveprindsen Generalmajor Adeler. For de øvrige Kongl. Perioner, General Gersdorf, Generalmajor Adeler. Oberste Mechtenburg. Derefter skiør guglerongen Regimentschiruraus Fenger og Broderskabets Medlemmer efter Numere. Samme Dag blev nedskude Ringen ved Kugletongen, Gevinsten en Sølv Flødekande, indvendig forgyldt. Venstre Vinge ved Urtekræmmer Thomsen, Gevinsten en Sølv Sutterskaal. J Fredags blev nedskudt Hovedet ved Kuglerongen for Cammerraad Magens. Gevinsten en Sølv Kaffekande. Rumpen ved Viinhandler Bøbling, Gevinsten en Sølv Theepotte. Høire Vinge ved Justitsraad Wilken for Protocollist Wilken, Gevinsten en indvendig forgyldt Sukkerskaal. J Dag blev Fugleskydningen efter Kongenevinsten fortsat. Samme blev nedskudt at de Tømmermester Chrane for Dr. Rebslagermester Bierregaard, der blev Selskabets Fugletonge, og sik Gevinsten en Sølv Theemaskine.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Under 12te Julii 1799 er udkommet en Kongelig Forordning for Riget Norge, hvorved den legemlige Straf, som de ældre Lovgivninger bestemme, i Hensigt til dem, der et formaae at udrede idømte Bøder, forandres og formildes.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Den 2den August er ved det siellandske Jnfanterie Regiment Prem. Lieutenant v. Carlsen efter Ansøgning afgaaet paa Vartpenge og forundt Kapitains Karatteer. Ved destesvigske Jnfanterie Regiment Major v. Hein bestilt til General=Krigskommissær i det slesvigske Distrikt, og i hans Sted er Majer v. Foss af 2det jydske Jnfanteri-Regimenoverdraget de Forretninger, som hiin har havt hos den kommanderende General i Norge og Hertugdommene, H. H. DeFeldtmarskalten Prinds Carl til Helsen Cassel. Kommandanten i Christiansand, Oberst v. Rick, er efter Ansøgning formedelst Alderdom og Svaghed entlediget fra hans havende Post og sat paa Vartpenge; hvorimod Kommanderen for den vesteriehnske Infanterie=Regiment, Oberst v. Toblesen, er overdraget at besørge Kommandantskabets Forretninger : Land Jnspector J. Ellang indtil videre ene overdraget Opsigten over Sandslugten i Øster= og Vester=Herreder under Ride Amt. Den 9de er Sognepræsten for Giessing og Nøragen Menigheder, H. Fons, konfirmeret til Sognepræst for Feldballe og Rødager Menigheder i Aarhuus Stift; Kand Theol. N. A. Møller ligeledes til Personel=Kapellan for Fuur Menighed i Viborg Stift. Ober Præsident, samt Borgemestere og Raad i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: At og ved Skrivelse af 6te dennes fra det Kongel. vestindiskeguineiske Rente= og General-Toldkammer er tilmeldt, at det, paa Sammes allerunderdanigste Forestilling, allernaadigst har behaget Hs. Majestæt Kongen under 2den næst forhen at resolvere : Vi bevilge allernaadigst, at de ved vor Resolution af 1ste Aug forrige Aar forundte Friheder og Lettelser for Bygnings=Materialiers Tilførsel til Kiøbenhavn maae endnu tilstaaes i eet Aar fra denne vor allernaadigste Resolution.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Dato af at regne. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue den 7de August 1799. Under Stadens Segl.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Den 10de og 12te August ere indkomne: Briggen Glommen er lagt ind igjennem Bommen. Capitain Johan Rasmusen af Kiøbenhavn fra Barcellona med Brændeviin. Capitain Wihl. Chr. Gros af Arendahl fra Lissabon med Sukker, Capitain Nathanael Leck af Beverlev i Nordamerica fra ibidem med Sukker, Riis Tobak og Rum. Udgaaet, Capitain Thimothe Davids af Glechester i Nordamerica til ididem med en Ladning Cargaison. Barn Ther. Vinden. 5 August. 6 23 . tore Varme. S. S. O. So. N. V. 18 a. sligt - - B. S. V. . - - og 4 s. - - V.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
Vexelcours, den 9de August. kondon 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 18 sk. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 4. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 111. drista . . 1 pr. Cent. Hamborg - 2 Maan Dato 1241. qvista . . ind Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 26 1/2 pr. Cento. Avanriksholm.
Berlingske Tidende, 1799-08-12
min elskede Kone Sophie Elisabeth Laub, fød Kiøbe al døde, efter en langvarig Sygdom, den 7de August en Alder af sidet over 50 Aar. Overbeviist om, at enhver, som kiendte den Afdøde, elskede hende, meddeler jeg Stægt- og Venner den sørgelige Efterretning om mit en mine Børne Tab, men frabeden mig enhver mundtlig og skriftig Forsikring om Deeltagelse i min Sorg. Laub Krigsraad og Pathuusforvalter. d. A. Helbergs Læsning for Publicum Nr. 23 faaes hos Fr. Brummer paa Østergade No. 31. Morger J. N. Beckers Beskrivelse over sin Relse i Dønnersberg, Rhins og Møsels Departementer i Dreve, til en Ven i Paris ved Hr. Dr. Ovin Mølse, har nu forlade Pressen og overlades Subskribenterne og Kiøberne til September Maaneds Udgang paa Trykpapiir hefter for 80 s. og paa Postpapiir hefter 1 Rdlr. 16 s.; efter den Tids Forløb bliver Prisen 16 i mere. Selv, født i Abinlandene, nøie kyndig i disse Landes Revolutionsvæsen, og vel bevandtes i dem som reisende Grandsker, har Forfatteren været i Stand, til, endog i de sidste Tider, at give os langt besteen mere, grundigere og siktere Efterretninger om disse Landstrøg, end Omglatteren der iler fra Pon til Post, og derover som oftest tager Stallen for Kiernen. Hans Foredrag er skiønt, livligt og fuldt af mørende Aneldoter. Ærlighed og upartisthed vil Læseren vist not spore hos ham. Skiandt ivrig Ven af den franske Revolution, og følgelig at demotratiske Grundsætninger, laden. han dog vel bestyrede monartiske Stater vederfares Ret. Forfatteren taler selv saaledes om sin Bog: I Maaskee vil mangen med stærk Kritil dadle den Frimodighed, som hersker overalt i denne Bog; tol der gives Folk, som let itte vil vide af, at man rømmer tilside med Svar, eller fremstiller Søndernes paalag i deres Levetid i Purian turalides alt det skal man over: lade til de stundende Tider, eller dog i det mindste, for de Sva des Skyld, hænge en liden Kappe over Søndernes Lænder. Af denne Mening har Forfatteren aldrig kunnet være, og han har derfor itte fornægtet nu Drøe i nogen af visse Breve, hvorom Læseren ogsaa vil kunne overlyde sig ved den nygtigste Giennem. blading. Sandhed, Sandhed, er det store Maal, som og maa mede til, og det har Forfatteren ærligen strædt efter. S Poulsen, Hofdoghandler. Anthonistræde Nr. 324 og 325.