JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Der gives i Genua Giftermaals Mæglere, som have hele Lister hos sig paa giftefærdige Piger, tilligemed udførlige bemærkninger over hvorledes de see ud, hvor meget de eie i Formue p. s. v. Disse Negotianter gaae omkring, søge at stifte Forbindelser, og erholde, naar det lykkes dem at bringe et Giftermaal istand, 2 til 3 Procent af Medgiften for deres Umage. Den Skik, at have en Patito, som den forhenværende Cicisbeo nu kaldes, hersker endnu bestandigen iblandt de genuesiske Damer. Hine Personers Taalmodighed opvækker i Sandhed Forbauselse; de ere deres smukke Herskerinders underdanige Tienere; de ledsage dem i Kirken, paa Spadseregange, i Aftenselskaber, i Theatret, de gjøre dem Selskab hjemme, kort, de følge dem overalt som deres Skygge, og underkaste sig ydmyg alle deres Griller og Luner, for hvilken Føielighed de have fri Adgang i Huset og deres Plads ved Bordet. Saa forunderligt det end maa forekomme Fremmede, denne Skik er ofte ikke andet end en blot Form, en Levning af ridderligt Galanterie. En saadan Patito er ualmindelig nyttig for Konen i Huset, han er paa en vis Maade hendes sine qua non, naar hendes Ægteherre, som er sysselsat med sine Kjøbmands Speculationer, hverken har Tid eller Taalmodighed til at bekymre sig om hendes Smaa=Anliggender. Patito en derimod finder hendes Selskab behageligt, og paatager sig hans Function ofte kunfor at dræbe Tiden; han er sædvanligen en Ven af Ægtemanden, ja ikke sjelden hans Handels compagnon. Det træffer sig saaledes nu og da, at en Dame, naar hun har en Amourette, er nødt til at holde den lige saa hemmelig for sin Patito, som for sin Gemal; Gjenstanden for hendes Tilbøielighed kaldes da il Favorito. Blandt de lavere Classer gives der imidlertid hverken nogen Patito eller Favorito; Ægtemændene ere nidkjære paa deres Rettigheder, og deres Koner ere troe og underdanige. (Af en interessant Skildring over Genua af A. Vieusseux, hvoraf en tydsk Bearbeidelse er udkommet i Berlin 1825, og hvoraf noget i Riises Arkiv, Junihæftet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Slutning af Efterretningen om Jldebranden i Frederikshald. (See forrige No.) Commandant Boligen, Slaveriet og de øvrige Bygninger paa Fæstningen ere ligeledes afbrændte, tilligemed Udhusene af den Commandanten tillagte Gaard Risum paa Jde-Sletten. For at afhjælpe den første Nød er Beholdningen i Frederikstads Magazin, der udgjør omtrent 9800 Td. Rug, Byg og Havre, stillet til Overøvrig, hedens Disposition, ligesom et Forskud af 10,000 Spd. paa Brand-Assurance Summen er til samme Autoritet anviist, og Stiftamtmand Sibbern. er selv afreist derhen. Alle undværlige Telte og Telt=Dækkener afsendes uopholdelig saavel herfra som fra Frederikstad, for at forskaffe de Huusvilde et foreløbigt Ly for deres Personer og hvad de have reddet. Samtlige Bygninger i Fredrikstad, med Undtagelse af Fæstningen, vare assurerede for 357,980 Spd., hvoraf circa 300,000 Spd. vel ville blive at udbetale. Naar Brandcassens Beholdning og udestaaende Restancer anvendes, formenes, at den extraordinære Brand-Contingent, som nu udfordres, vil i 4 halvaarige Terminer blive 1/2 pCt. af den assurerede Værdie af Kjøbstædsbygninger og 1/4 pCt. af den assurerede Værdie af Landbygninger pr. Termin, istedetfor at Contingenten i de sidste Aar har pr. Termin været 1/2 pCt. af Kjøbstædsbygninger og 1/2 pCt. af Landbygninger. Skaden anslaaes til 3 Millioner. Efter Forlydende vil Christianias Borger-Repræsentanter aabne en Subscription, for de Brandlidte. J Morgenbladets Expedition er til dette Øiemed subscriberet 15 Spd., som idag med Posten ere afsendte. Ogsaa i Fredrikstad skal samme Dag og samme Stund være udbrudt Jld i et Huustag derved, at Forladningen fra en af Fæstningens Kanoner, hvormed der saluteredes under Gudstjenesten, i den svære Storm blev henkastet paa et Huus; men ved hurtig og rigtig anvendt Hjælp blev Jlden strax slukket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Man læser om hiin Jldebrand, i et Brev fra Frederikshald, dat d. 23 Juni, følgende: For dem, der ikke vare her paa Stedet, er det utroligt, hvor hurtigt og voldsomt denne Rædsel og Jammer kom over den hele Bye og Fæstningen. Det veed jeg vist, at det er Synd - himmelraabende Synd, om man kaster nogen Skygge eller Mistanke paa noget Menneske - hvilketsomhelst, i Henseende til Forsømmelse, enten saa der er Tale om Byen eller Fæstningen. Alle have viist den største Jver for at redde og hielpe, og Alle have viist sig kjekke og brave i Ulykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Generalmajor Fleischer og alle hans undergivne Officerers Anstrængelser og Aandsnærværelse skyldes at vi undgik Krudt-Explosioner fra Fæstningen; thi Jlden fattede i alle Bakker, løb lige op til Foden af Fæstningen, tændte flere af dennes Bygninger paa eengang, og inden en halv Time stode alle disse i Lue. - Statsraad Tank og Hr. P. Anker have i deres Gaarde og Huse optaget, pleiet og bespiist et stort Antal Mennesker, man troer næsten 600.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
J et af de nyere Skrifter over Lissabon, udgivet af en berømt Forfatterinde *), der som Øjenvidne har skildret de portugisiske Sæder &c. læser man ogsaa en og anden spansk Anecdot, Deriblandt følgende: En Portugisisk Gesandts Gemalinde ankom til Madrid og erkyndigede sig om hvorledes hun skulde gjøre sig yndet hos de Hidalgos (adelige Familier). Man underrettede hende om, at det bedst kunde skee ved at give Baller og Soupeer. Hun gjorde nu de kostbareste Tilberedelser og sendte sine Jnvitationsbilletter omkring. Aftenen kom. Værtinden, behængt med Diamanter, ventede paa sine Gjæster; men kun saare faa indfandt sig, og Omkostningerne vare spildte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Nogle Dage efter forklarede den Franske Gesandts Gemalinde hvori det stak. Hvad har Deres Naade skrevet paa Invitationsbilletterne, spurgte hun? – Naturligviis, svarede hun, Herren og Fruen tilligemed de vigtigste Personer i Familien. - Nu kunde den Franske Dame ikke bare sig for at lee, og sagde: J Madrid maa man *) Af Liebog in the Vears 1821, 1822 ond 1823 by Marianne Ballil 2 Vol. 1824.) aldrig bede Mand og Kone sammen, havde i inviteret hver Dame med hendes Cicisbeo, saa havde Salene været pakket fulde. Portugiserinden fulgte Raadet, foranstaltede et nyt Bal, skrev de anførte Ord paa Invitations-Billetterne og havde nu den Fornøielse at see en talrig Forsamling hos sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Kjøbenhavns Børs, den 7 Juli 1826. Hamburg, 2 M.a vista 229, Species 230 Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 3/4 a 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier, 181 1/2 182 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 83 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . 72178 i Banco Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/2 101 Rbd. r. S. Dito Dito. 16,1165 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 99801 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 103 103 1/2 i Banco 4 pC. Dito nye..... 89 1/2 90 i Banco. Asiatiske Actier...... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 65 3/4 56 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. H. J. Birchs bibelske Historie. i et kort Udtog for Børn, især paa Landet, som have ringe Evner og liden Skolegang, gjennemseet af Biskop Balle 18de Oplag, hvilken hidtil har været at faae hos afdøde Bogtrykker Höecke, faaes fra nu af tilkjøbs for 14 s. uindbunden og 20 s. indbunden hos Boghandler A. Soldin paa Hjørnet af Fortunstrædet og Admiralgaden No. 148. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Nyeste af K. Skilderi øbenhavn. Treogtyvende Aargang. No. 55. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 Juli 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Historisk Beretning om Kjøbenhavns Opkomst og Tilvært til Aaret 1773. (Fortsættelse; see No. 43.) 1763. Resolveerte Magistraten, da Fæstet var udløben paa Nye-Vangen, hvoraf blev svaret 100 Slettedaler, og hver 12 Aar paa nyeFæste, at tage det til sig, da det var henlagt til deres Løn, lod et Kort derover forfatte, og inddele efter Borgemester- og Raadmands-Jorder, og næste Aar 1764 imodtog hver sit Sted, efter Nummer, og gjorde sig det saa nyttig, som han bedst vidste og kunde. Den Kongelige Postgaard anlagt, og blev foræret af Frederich den 5te 10,000 Rdr. til Vognmandslauget, for samme til Reisende at modtage og indrette, hvilket under Magistratens Opsyn, og under specielt Opsyn af 2 Borgemestere, Fedder og Hersleb, blev fuldført, og Gaarden ziret, som den nu befindes. - En Forordning udgik under 9 Sept. om Reisendes Befordring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Gaarden paa Vester-Broe kjøbt af VognMændene, og anlagt til en Renovations-Gaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Den 28de October blev et Kongl. General Krigs-Directorium oprettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Extra-Paabud blev det paalagt Magistraten at regulere og besørge inddrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
En "Ober-Stener-Kommission oprettet paa Slottet. 1764, 1 Sept. foregik Prindsesse Wilhelmine Carolines Formæling med Prindsen af Hessen-Cassel, Georg Vilhelm. 1765. Renovations-Gaarden afkjøbt Vognmændene, og bygget og indrettet paa Kassens Regning under Borgemester Herslebs og Raadmand Nissens Opsyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Af Kong Frederich den 5te blev en Kommission nedsat til Trottoirer at anlegge i Gaderne, hvormed blev begyndt ved Holmens Kanal. Barakke Bygningen blev begyndt og færdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Efterat Vismar Kirkegaard iblandt de andre Assistents-Kirkegaarde var bleven solgt, blev det Huus, som der var til Brændes Udsalg (see foran for Aar 1758) ogsaa solgt, da derimod blev af Præsten til Helliggeistes Kirke hans Kjelder overladt til Udsalget, og Borgemester Fedder paatog sig derved Opsyn 1765. 20 Juni ankom paa Kjøbenhavns Rhed fra Canton i China to det asiatiske Kompagnie tilhørende Skibe, Kronprindsessen og Prinds Frederik af Danmark, det første ført af Capitain Svane, det andet af Capitain Elphingsion. Havde den 30 Dec. 1764 forladt Canton. 1766. 14 Jan. Kong Frederik 5 døde paa Christiansborg Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
D. 16 Mai havde Overpræsident og ældste Borgemestere og Formændene for de 32 Mænd, Audience hos Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
D. 8 Nov. Dronning Carol. Mathildes Jndtog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Riddersalen paa Slottet var istandbragt, 128 Fod i Længden, 62 Fod bred, 48 Fod høi D. 4 Dec. Første Masquerade paa Riddersalen. Grundsteen i dette Aar lagt til det almindelige Hospital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
1767. 26 Marts. Efterat den høitydske jødiske Nations Synagoge var som gammel og brøstsældig bleven 1765 nedreven, og en anden smuk og stærk Bygning i sammes Sted igjen var opført, blev samme den 26 Marts indviet med Høitideligheder og Ceremonier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Den 10de Apr. skrives fra London: "Den 27de sidstl. affærdigede Hoffet en Expresse til Kjøbenhavn med Afskrivt af det storbrittanniske Parlements formelige Beslutning, hvorved det bevilger 40,000 Pd. Sterling til Medgift for Dronningen af Danmark, ifølge derom skeet Forening mellem deres Kongl. Majestæter af Storbrittanien og Danmark." (Mndl. Statstid. Apr. S. 28.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
1 May. Kong Christian den 7des og Dronning Carol. Mathildes Salving i Slotskirken. Fribryggergaarden paa Amalienborg afbrændt. - Kongens Bryggerhuus afbrændt een af de farligste Jldebrande, formedelst at Tøihuset, Kunstkamret og Slottet stod i stor Fare, En Kongelig Kommission anordnet, til at regulere de Extra-Paabud, hvis Indkrævelse tilforn af Magistraten var besørget, og et Skatte kontor paa Slottet anlagt. 1768. Blev gjort en ny Anordning, om de uden Porten værende Lossepladse til Beboernes Beqvemmelighed med Heste- og Komøg at lade indkjøre, og at samme igjen af Jordbrugeren kunde afhæntes, saa det ikke om Sommeren skulde ligge til Vanziir. Blev Fælleden grøftet, paa ny renoveret, paa sine Steder indhegnet med dobbelte Grøfter og Diger, og Lede til Skifte=Koblet, og det over til den almindelige Fælled, en ny Vei anlagt fra Vibenshuus til lille Vibenshuus, og Træ kiste lagt til Vandet at aflede, kostede 400 Rdl. Et Landhuusholdningsselskab oprettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
En liden Holm, Brandtvænge, udi Søen opfyldt af Renovationen. Blev efter Kæmnerens Forestilling, under Kæmner Langes Foranstaltning, alle Grøfter om Vejen og Fælleden igjen opkastede, 4 Stykker af Fællederne, som dertil beleilig situerede, indgrøftede og indelukkede til Kobler, til Skiftegræs, og det øvrige af Fælleden til almindelig Fælled, for dem, som enten ikke ville eller kunne evne at holde deres Kreaturer paa den bedre Græsgang En ny Vei anlagt fra store Vibenshuus til lille Vibenshuus, som tilforn gik tvers over Fælleden og var upassabel, blev nu saavidt mueligt gjort lige; indgrøftet paa begge Sider og opfyldt, en Kiste og lagt tvers over til at trække Vandet, nogle Kiler af Fælleden imod Brygger vangen, som blev af Veyene fralukket Fælleden, og altsaa ei til synderlig Nytte, blev deelt imellem store Vibenshuus, som i Breden af sin Jord mistede noget til Veien, og nød da noget til i Længden; 1 Stykke blev tillagt Kæmneren, til Godtgjørelse for det af forrige Kæmner Fineke ved Vesterport til Losseplads overladte, saa kaldede Kæmnervænge. Et Stykke overladt Bryggerne, som de tilforn egenmægtig havde benyttet sig af Fælleden til Møddingsted, imod herefter at svare 1 Rd. 2 Mk. til Byen og selv besørge det indgrøftet, og den Strimmel ned fra Bryggernes Vangehuus til lille Vibenshuuses Stakit blev tillagt den anden Kæmner, Kommissionsdom afsagt i en Sag mellem Magistraten og de 32 Mænd. Den blev af de Sidstnævnte indstevnet til Høiesteret. 1769. J dette Aar faldt Høiesteretsdom i bemeldte Sag, og Magistraten blev frikiendt for de 32 Mænds Paastande i de omtvistede Poster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
En Forandring og Forbedring ved Brandforsikringskassen i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Et nyt oprettet Hospital for Stadens Fattige af Civil-Etaten, indrettet for 700 Lemmer, foruden til Bolig for alle til saadan Stiftelse, hørende geistlige og verdslige Betiente, dets Kapel blev d. 9 Apr. med sædvanlige gudelige Ceremonier indviet til Gudstjenestens Holdelse; ligesom og Hospitalets Brug i Almindelighed fra samme Dag af begyndte. Det fører Navn af Kjøbenhavns almindelige Hospital." (Maan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
St. T. May.)"J store Kongensgade er af ny oprettet et Huus og en Stiftelse kaldet: Kongelig Christians Pleiehuus, bestemt til gamle Soldaters, Soldater Enkers, samt fader og moderløse Soldaterbørns Pleie og Opdragelse, indrettet for 300 til 340 Lemmer af begge Kjøn, af forskjellig Alder. Stiftelsen har sin egen Kirke, Præst og andre erforderlige Betjente. Samme Kirke eller Kapel blev den 28 Mai med brugelige gudelige Ceremonier til Gudstjenestens Holdelse indviet, ligesom og Stiftelsens virkelige Anvendelse allerede havde begyndt." (ibid. 1777 blev Bygningens Anvendelse forandret til Opfostringshuus.) 22 Juli. Karusel paa Ridebanen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
En Spiisningskasse paa Adressekontoret oprettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Den 1 Dec. Kongelig Befaling til Etats raaderne v. Berger, Struense og Linde, samt Justitsraad Jensenius, at besørge, efter en af dem forfattet Plan, uden for Staden anlagt og indrettet en Stiftelse for Børnekoppernes Jnd podning, frit for fattige Børn, og for Betaling for Formuende, under deres Direktion og Opsigt, hvorved herefter ingen Jnokulation i Kjøbenhavn tillades. Dertil H. M. Kongen i 5 Aar vil skjenke 4000 Rdl. aarlig, m.v. (M. Statst.) 1770. Det Kongelige gamle Bryghuus indrettet til Magazin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Det nye Bryghuus ved Blaataarn blev færdig. Stedet: Solitude, kjøbt, og indrettet tilet Jnokulationshuus. Vænget bag ved henimod Blaagaard blev afstaaet og lagt under Blaagaard. En Steen med Trappe til at stige af og paa Hest, sat ved Vibenshuus af Borgemester, Hersleb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Den 5te Mai, det Danske Komediehuus og Jnventarium efter Kongelig Befaling af 27de April overleveret fra Staden til Particulair kamret, imod 30000 Rd. at betales af Particulairkassen i 10 Aar, efter dette Rescripts Jndhold til bemeldte Komediehusets Gields Afbetaling, nemlig 11te Juni 1770 3000 Rd. og derefter hvert Aars 11te Juni Renterne og 3000 Rd. til Afdrag paa Summen. Er Etatsraad Fedder givet Fæste paa en Holm, som har tilhørt Brandtvænget, og ligger imellem samme Vænge og Kongens Enghave, Niels Eskildsens Plads, Tømmerpladsgraven og Søen, og ved en der løbende Aar mest er indflydt, som ved Renovationen var opfyldt, imod 4 Rdlr. aarlig Afgift til Magistratens Gage, Om samme Plads moverede Gouverneuren og vilde forbyde Opfyldningen længer ud i Vandet, som skadelig for Fæstningen. Blev en Aae fra St. Jørgenssøe, som løber ud i Søen ved Tømmerpladsen, renset og udskaaren til sin forrige Brede 8 Alen overalt undtagen ved Poul Poulsens, hvor den ikke, formedelst et Bolværk for hans Grund blev sat, kunde blive mere end 7 Alen. Beboerne havde klaget over den Vandnød de lede om Vinteren, og derfor blev Aaens Oprensning bekostet af Staden, ud for hvers Grund, saavelsom paa Brandtvængets Side, som Magistratens Eiendom, men tillige blev vedtaget, at Beboeren og Leieren af Grundene herefter bestandig saaledes skulde holde Aaen renset, hvilket skulde iagttages indført i Kontrakterne. Kongeveien og Alleen fra Oberkamps til Frederiksberg blev igjen af Kongen bekostet istandsat, og paa Fransk brolagt, i Midten ved Kirken ziret med Porte og Bænke at sidde paa, og kostede imod 3000 Rdlr. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
En gammel Brudevielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
(Af Randers Avis No. 79, hvor den Bemærkning er tilføjet: at Stykket er fundet iblandt en afdød Mands efterladte gamle Papirer, og overladt Bladets Udgiver.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Jndenlandske Efterretninger. J Hr. Hempels Avis læses fra Udgiveren følgende: "De Ædle, som alt flere Gange have tilbudet mig Bidrag til Understøttelse for vore ulykkelige Medkristne i Grækenland, vilde kjærligst tilgive, at det, med den bedste Villie til at opfylde deres menneskekjærlige Ønske, ikke hidtil har staaet i min Magt at modtage samme. Viborg, d. 3die Juli.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Paa en Tid, da man i Aviserne fortæller om mange haarde Torden, og Hagelveir med Skybrud, i Tydskland især, maae det være de for Regn klagende Nordboere lagt paa Sinde, at dersom de end ikke have seet det regne stort i Juni Maaned, have de heller ikke havt den Sorg, at see deres Kornsæd, Haver, Huse, ja endog selve Jorden ødelagt og henskyllet i store Masser, hvorved al Avlen for dette Aar gaaer bort. Her i Viborg og nærmest Omegn, enkelte Steder undtagen, hvor Tordenregn er falden, er Græsset aldeles afvedet og knaser under Fødderne. Havlen paa Agerhø og Kløver ikke det Halve mod før, Vaarsæd og Vikker fortørrede og staaer neppe til at redde. J Fredags faldt ved Randersegnen, især ved Bjerregrav, Aalum og andre Byer et saa stærkt Tordenskylat Lam druknede paa Marken og Vasen ved Fousingøe og Engene lignede en Søe. Her faldt næsten intet. J Løverdags, 1ste Juli, havde Solen et rødt Skin med Ring om, som ved Jordskjelvet i Calabrien; en qvælende Hede har i 8 a 10 Dage bragt Mennesker og Planter næsten til at forgaae. Det tegner til Regn men intet falder. Det er et sjeldent Særsyn her tillands, at see tidlige Erter modne den 30te Juni, ligesom og Frø af Roer, Timian, Skorsoner og Kommen. Jordbærene visnede bort allerede midt i Juni og hvad man især i Aar har Overflødighed af, ere Millioner Unger af Møl, der ikkun gavner Klædefabrikkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Blandede Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Ruinerne i Frederikshald, af 26de Juni 1826. For at kunne meddele Dig, min Ven, den her over os ulykkelige Jndvaanere af denne Bye overgaaede Rædsels-Scene, synes Pennen at ville falde af min Haand. Ja, foraarsaget af Jld, synes neppe Historien at kunne fremvise noget Rædsommere. En halv Times Tid efterat den befalede Salut fra Fæstningen var given, opstod Jlden i Jomfru Jørgensens Baggaard, hvor, efter Sigende, ingen Varme eller Jldsted skal have været. Den svære Tørke, Varme og derhos stærke Blæst lod Jlden gribe om sig til alle Sider, saa at Brand-Anstalterne slet intet kunde udrette til at standse den. Klokken henved 4 om Eftermiddagen ansaae man den halve Bye eller Nordsiden for at være uden Redning, men satte sit Haab til den brede Elv, at denne vilde standse Jldsvælgets Løb for den anden halve Deel af Byen eller Sydsiden, da Brandskuddene om Jldsvaade i selve Fæstningen hørtes. Man saae nu Jld og Røg paa 2de Steder. Snart var den store Masse af sammenpræssede Bygninger i lys Lue, og man ventede nu ved hver Minut paa, at Krudtaarnet skulde springe i Luften. De Fæstningen nærmest liggende Huse af Borgerskandsen fra een Side, og Bordstablerne ved Elven fra den anden Side, antændte nu den resterende halve Deel eller Sydsiden af Byen med en saadan Magt, at Rædsels-Scenerne naaede deres største Høide; de fleste Mennesker vare end beskjæftigede paa hiinside Broen, alt Militairet i Fæstningen. Her var ingen Menneske Hjælp at faae til at redde, man bød forgiæves 5 Spd. for at udbære en Kuffert, et Meubel. Formedelst Jldsvælgets skrækkelig hurtige Fremstrømmen dreves endeel Mennesker, da der ingen Plet fandtes til at redde Noget paa, for Jlden, deels opad de steile Klipper, hvor Mose og Træer ogsaa brændte, og den øvrige Deel af Jndvaanerne bleve drevne mod Havnen, hvor Jldsvælget igjen indhentede og opbrændte endog for Nogle deres faa reddede Sager. Man maatte nu kaste sig i Skibe, Pramme, Ege, Baade og paa Flaader, hvoraf nogle sank. Under Alt dette frembrød Natten, og baade Himmel og Jord syntes at brænde. Det var, som om Luerne af den høie Fæstning rakte Himmelen. Græs, Mose og Træer, brændte i Fjeldene, og den tæt underliggende Bye i en halv Maane, ja i selve Vandet brændte Meubler, Tømmer, Baade m.m. hvilket Skuespil for de rundtom staaende 4000 ulykkelige Mennesker, hvoraf Mange ei have faaet reddet det Allernødvendigste af deres kostbare Indboe. Naar Du hertil lægger, at Assurancen paa næsten alle Gaarde, fornemmelig paa Sydsiden af Byen, som den ældste, var saa lav, at man umulig kan igjen opbygge een Gaard af Assurancen for tvende, som Du veed jeg ejede, ja, man vil endog paastaae for Sandhed, at nogle af dem, der eiede 3 a 4 Gaarde, ei tilsammentagne kan af Assurancen faae opbygget een Eneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Hvad skal der da blive af det arme Frederikshald? Ja, Hytter kan du vel see den igjen at opreise paa sine Ruiner; men af denne dens ulykkelige Jndvaanere kan den aldrig blive igjen opbygget, som før. - Om Natten ligger jeg i en Lade, og maa vandre hele Dagen om med mine Børn for at faae det Allernødvendigste af Føde til Livets Ophold, men, skjøndt 8 Dage ere henrundne, er Nøden endnu lige stor, ogsaa jeg faaer da, med saa mange Andre, vandre fra dette øde Mulm til Bye eller Land, Gud veed hvorhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
Glasmaleriet havde en glimrende Periode fra 15de til 17de Aarhundrede, og man læser meget om de store Vinduer i Kirker, Klostre, Slotter, paa hvilke hele Rækker af bibelske Historier, eller Legender, eller Allegorier vare afbildede i de skjønneste Farver, ofte efter de ypperligste Tegninger. Neppe havde dog noget Land flere Kunstnere i dette Fag, end Sveits.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-11
En stor Deel af Glasmalernes Konst anvendtes paa Vaabners Aftegning for adelige Familier.