JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Orienten. Angaaende den for nogen Tid siden i Korthed omtalte Sammensværgelse i Constantinopel erfarer man nu i en Skrivelse derfra af 9de Juni noget Nærmere. Politiet at havde i nogen Tid været særdeles virksom for at gjøre Opseldagelser og det viste sig, at de Sammensvorne vare Tilhænrigere af det for mange Aar siden opløste Janitschar-Corps og altsaa ikke synderligt at frygte. Jmidlertid har den rolige de Tillid, man nu i længere Tid har næret til Regjeringen, dog ved denne Opdagelse lidt et Skaar. Det er i Constanstinopel et almindeligt Ønske, at man dennegang vil skride de til findige Undersøgelser, da man i Almindelighed, ved en taltfor prompte Justits pleier at tabe Traaden til at gjøre alyderligere Opdagelser. At Mehemet skulde have nogen af Deel i dette Anslag, er ei den almindelige Mening, men alman skriver det paa den religiøse Fanatismes Regning. le Sultanen nyder den bedste Sundhed og beskjæftiger sig med i Administrationen, der nu, i flere Henseender, vil tage en anden Retning, da Sultanen paa sin Reise var bleven bekjendt med en heel Deel Mangler i samme. Der tales evel endnu om hans Reise til den russiske Leir, men det er et ikke rimeligt, at den vil gaae for sig, da den tilbagelagte at Reise i Provindserne allerede har medtaget store Summer J og en Reise til Udlandet vilde blive ulige kostbarere. Derimod affender Sultanen en Gesandt til Vognesensk, for at complimentere Keiseren af Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
En Beduiner indtraf i Mai Maaned til Cairo med private Breve fra Yembo i Arabien, af hvis Jndhold man fik Oplysning om Grunden til den Taushed, som Paschaen, af Ægypten i længere Tid har iagttaget over de arabiske, Anliggender. Han havde nemlig sluttet et Forbund med en mægtig Beduiner-Stamme, som kan stille 30,000 Mand, og denne havde, i nogle Aar, holdt Passene til Yembo og Medina aabne. Misfornøiede med Paschaens Behandling, tilfredsstillede disse Bundsforvandte i den senere Tid ikke, Paschaens Forventning og han havde ladet et Troppecorps, paa 12,000 Mand under Churschid Paschas Commando tage en saadan Stilling, at han kunde haabe at indslutte, den opsætsige Stamme mellem dette Corps og Medina, men Araberne forekom hans Plan, overfaldt Churschid Pascha og tilintetgjorde hans Corps. Paschaen flygtede med nogle faa Ryttere og man veed intet videre om hans Skjæbne, medens den seierrige Araber=Stamme nu truer Medina, hvor Abbas Pascha, Mehemed-Alis Neven commanderer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Uden Tilførsel fra Ægypten kan Medina ikke holde sig længe og det vil nu komme an paa, om denne hurtigt nok kan bringes tilveie. Paschaens ærgjerrige Plan, at ville bemægtige sig hele Arabien har i mange Aar været fordærvelig for ham og denne frugtesløse Krig har kostet ham ikke mindre end 15 Armeer. Den lave Priis paa Bomuldens i Europa bringer daglig meer og mere Forvirring i hans Finantser og han vil neppe meere kunne recrutere sin Hær fra Ægypten kan det ikke skee, naar Landet skal dyrkes, og de syriske Tropper kunne ikke udholde et arabisk Felttogs Besværligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Nyeste Postefterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Spanien. De fra Krigsskuepladsen i Almindelighed meget forvirrede Efterretninger synes at kunne foranledige 2 forskjellige Gisninger, enten, at det var Prætendentens Hensigt at kaste sig ind i Bjergegnene i Catalonien, der organisere en carlistisk Jnsurrection, bemægtige sig Staden Vique og siden, naar dette var lykkedes, at gaae over Chroen enten til Valencia eller lige løs paa Madrid, eller ogsaa, at han vilde søge at sætte sig i Besiddelse af Barcellona. Skjøndt denne sidste Plan havde mindre Rimelighed for sig, med Hensyn til, at Enigheden igjen var vendt tilbage i denne folkerige By og at Borgerne lade til at ville gjøre Alt, for at understøtte Baron de Meers Bestræbelser, synes i Prætendenten dog at have valgt at udføre den, thi de sidst ste Telegraphdepescher, fra Perpignan af 30te Juni og Narbonne af 1ste Juli, berette med Bestemthed, at Generalst Rano, som, med 4,500 Catalonier, danner Avantgardens for den carlistiske Expedition, havde den 23de Juni pousseret sine Forposter frem til Rubi, Castell, Bisbal og St. Cugat, hvilken sidste By kun ligger en Miils Vei nordenle for Barcellona. Baron de Meers Hovedqvarteer var til samme Tid i Martore, omtrent 3 Miil nordvest for Barcellona. Han skal have 15,000 Mand Jnfanteri og 1400 Rytteredhos sig, men lide nogen Mangel paa Levnetsmidler, medens man i Barcellona har gjort et tvungent Laan paa 750,000 Dollars for hans Armee. Staden Sco DUrgel er af Carlistgenetalen Eroles, som staaer i Spidsen for 2000 Md., ubleven affordret en Brandskat af 10,000 Dollars, og trues, i Vægringstilfælde, med at blive lagt i Aske.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Der er endnu ikke afgjort noget i Paris, med Hensyn til Marschal Clauzets Afgang til Spanien, som Overgeneral for Christinernes Hær. Jmidlertid er denne Plan langt mere Gienstand for Omtale i Paris end Planerne til et nyt Fel tog i Afrika imod Beyen af Constantine. (Herom mere i næste Nummer.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Jtalien. J Neapel er Cholera i bestandig Tiltagende, i Midten af Juni talte man daglig 360 til 370 Anfald, af hvilke 250 til 260 daglig foranledigede Døden. Efter den officielle Cholera=Bulletin forekom fra den 9de til den 18de 4446 Tilfælde; de Dødes Antal var i samme Tidsrum 2549. Man søger, ved alle passende Midler, at vedligeholde en rolig Stemning, hvilket ogsaa lykkes. Kongens ædle og menneskekiærlige Adfærd har gjort et velgiørende Jndtryk. Man seer ham daglig, enten alene, eller ved Siden af sin Gemalinde, som stedse meere og mere vinder Folkets Kjærlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Blandede Efterretninger. Den Reise, Keiser Nicolaus agter at foretage i Midten af August Maaned, har fornemmelig til Formaal at inspicere de beredne Militair=Colonier, til hvilken Ende saavel det coloniserede, som endeel af det ikke coloniserede Cavalleri bliver concentreret ved Wosnessensk. Dette i Europa hidtil kun lidet bekjendte Corps tæller vel over 60,000 Heste. Tillige skulle 20 Veteran-Batailloner, hvoraf den yngste tæller 15 Aars activ Tjeneste, tilligemed et ridende Artilleri med 150 Pjece, deeltage i denne Mynstring. Fra Wosnessensk begiver Keiseren sig til Nicolajew, for at tage Marine=Værfterne i Øiesyn, og derfra til Sebastopol for at mynstre Sortehavs Flaaden, samt besee de colossale Arbeider, som paa den senere Tid foretages i denne Havn. Naar dette er skeet begiver Keiseren sig til Sydkysten af Krimm, hvor der i de senere Aar med Held er paabegyndt mangehaande store Anlæg, og hvor Viinavlen lykkes over al Forventning. Den føsterrigske Erkehertug Johan, som begiver sig til Odessa for at bivaane de ovenfor omtalte store russiske Cavalleri-Maneuvrer, agter at lægge Tilbageveien over Constantinopel, Athen og Neapel.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Man vil nu vide, at de foretagne Fængslinger i Paris ikke skulle have havt Hensyn til nogen egentlig Sammensværgelse imod Kongens Liv, men at de skulle ikkun være fremkaldte derved, at den bekjendte Uhrmager Naundorf, der udgiver sig for Hertug af Normandiet, nu har fornyet sine latterlige Fordringer paa Tronen, hvoraf Følgen var bleven nogle Huusundersøgelser og Fængslinger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Den 21de Juni begravedes høitideligen de paa Marsmarken Omkomne, hvis Tal, ifølge Lægens officielle Opgivelse, var 23, 11 af Mandkiøn og 12 af Qvindekjøn Bladen levere efterhaanden mangfoldige Details om de skjændige Pøbelagtigheder, som have fundet Sted i hine sørgelige Dieblikke.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Den unge Hertug af Abrantes er for Gjælds Skyld, blevet fængslet paa sit Landsæde i Nærheden af Paris, og ført til Gjældsfængslet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Den russiske Regjering vil i denne Tid afsende et Krigsskib med 700000 Pd. Guld til der. Hermann & Comp. i London.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Kjøbenhavn, den 3die Juli. Den 14de Os. forsvarer Hr. Cand. theol. J. Martensen sin for Licentiatgraden i Theologien skrevne og af det theologiske Facultet med Berømmelse antagne Dissertation. Deautonomia conscientiæ sui humanæ, in theologi am dogmaticam nostri temporis introducta. Respondens er Hr. Cand. theol. J. A. Bornemann. Ved Høiesteret er Ane Olsdatter af Aarhuus Amt, for Barnefødsel i Dølgsmaal og Fostermord dømt at have sit Liv forbrudt og hendes Hoved sættes paa Stage. Hans Majestæt har formildet Høiesteretsdommen til Tugthuusarbeide paa Livstid i Viborg Tugt- og Forbedringshuus. Jgaar Formiddags afseilede fra Renden og gik sydefter, Cadetcorvetten Flora" under Commando af Capt. C. Paludan; og igaar Eftermiddags afseilede fra Renden og gik nordefter, Fregatten Galathea" under Commando af Commandeurcapt. M. Lütken, R. af D., og Corvetten, Di ang, under Commando af Capitain H. Garde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Ledige Embeder. Sognekaldet for Støvring og Mollerup Menigheder samt Støvringgaards Klosters Capel 1 Aarhuus Stift, 300 Rd. -
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Farstrup og Lundby Sognekald i Viborg Stift, 200 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Rold og Vebbestrup Sognekald i Viborg Stift, 2500 Rd. - Ulvborg og Raasted Sognekald i Ribe Stift, 210 Rd. - Borberg Sognekald i Ribe Stift, 25 Rd. - Det residerende Capellani i Kolding og dermed forenede Sognekald for Alminde Menighed i Ribe Stift, 320 Rd. Jfølge den allerhøieste Resolution af 15de Mai 1821 er den residerende Capellan pligtig til at give 2 Dage om Ugen, hver Dag 3 Timer, Underviisning i Religion i Borgerskolens øverste Classe, hvorimod han er fritagen for at holde Prædiken i Kjøbstaden undtagen paa de 3 store Høitidsdage, Nytaarsdag og almindelig Bededag. - Sognekaldet til St. Mortens Kirke i Kjøbstaden Randers i Aarhuus Stift, 600 Rd. Jfølge allerhøieste Resolution af 6te Juni 1818 er Præstetienden af 78 Tdr. 4 Sk. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn under Harritzlev og Albek Sogne henlagt til Amtsprovsternes Lønningsford. - Chefs-Embedet for Establissementet Frederiksnagor.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Befordringer og Afgang. Den 18de Juni er constitueret Overbetjent T. Wilde udnævnt til Told- og Consumtions=Overbetjent i Nyborg; Lærer, ved Søetatens Drengeskole, P. J. Brun, til Strandtoldcontrolleur; den 20de er Fuldmægtig ved Gouvernementet i Tranquebar, J. F. Eiler, i Naade og med Vartpenge entlediget, fra bemeldte Embede og derhos udnævnt til virkelig Kammerraad; den 21de er Strandtoldcontrolleur Brun udnævnt til Kammercecretair, den 27de er forhenværende personel Capellan for Strandby og Fars Mbdr. i Viborg Stift, J. M. Budz, beskikket til personel Capellan for Gylling Mbd. i Aarhuus Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Kjøbenhavns Torvepriser, den 8de Juli. Rug, 4 Rd. 48 s. a 4 R. 72 s. Ærter, 4 Rd. 80 sk. a 5 R. 32 s. Hvede, 4 Rd. 80 s. a 5 R. 24 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 32 s. a 2 R. 40 s. Byg, Trad., 2 Rd. 80 sk. a 3 R. 2 s. - arøns., 1 Rd. 84 s. a 2 R. 6 s. Ditto, Grad., 2 Rd. 64 s. a 2 R. 803 Smør, Pd., 2 Mk. 5 s. a 1 Mk. 8 Havre, 2 Rd. 40 s. a 2 R. 72 s. Æg, Snes., 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 7 s. Sjællandsk Smør, Frog., 11 Rd. 4 Mk. a 13 Rd. 3 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 7de Juli. Hamb. 2 M. - k. S. 202 1. Oblig. 103 a 103 1/2 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101 Norske Speciessedler pr. 100 a 101 1/2 i r. S. Sp. 181 1/2 Rbd. Sedl. 14 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1/2 i r. S. 47 1/2 a 48 Rbs. Tegn. 1 pCt. Dr. Dr. 101 a 1011 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 71 1/2 Lst. Rente) 91 Rbd. Sd. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr., Oblig. 92 a 92 1/2 i B. 1820) 102 a 103 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 35 a 37, pCt. uopsigelige Rigsbank- i r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Hamborg, den 7de Juli. Bordeaur 1881. Petersborg. 3/4. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 s. Madrid, 43 1/2. Cadix 45. Lissabon 45 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 60, k. S. 35, 35. Kjøbenhavn 200. Species 1/4 pCt. Rabat. Louisd'orer, og Frederiksd'orer 11 Mk. 3 s. Stk. mod Banco. Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Hestemarkedet, som afholdtes her i forrige Uge, var noget snær det bedste Sommermarked, Nogen kan mindes. En ganske usædvanlig Mængde holstenske Hestehandlere havde dertil indfundet sig, og opkjøbte ei alene unge Heste, men ogsaa halvgamle, velfodrede, til høie Priser. Saaledes betaltes f.Ex. 225 Rbd. for et Par 10212 Aars Kjørehopper; ellers salmindeligt fra 70 til 100 Rbd. for Stykket. Gode, unge Heste kostede indtil 150 Rbd. og derover. At Hestene vilde blive begjærte paa dette Marked, kunde man formode deraf, at en af de første holstenske Hestehandlere havde indfundet sig hele 8 Dage iforveien, for baade selv og ved Agenter at gjøre Opkjøb, formodentlig kun til liden Baade for dem, der ikke oppebiede Markedspriserne. Hvorvidt et saadant Forprang som man kan kalde det saaledes, ellers er rigtigt, maa Kyndige bedømme. Gavnligt for Markederne er det neppe. Under og efter Markedet udgik i Koble, foruden de af Remonte=Commissionen opkjøbte, over Sønderbro 463 He 1ste, før Markedet var udgaaet 70.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Blandede Efterretninger. Den 1ste Juli er Komd. H. C. Hellesen i Kallundborg anerkjendt som kgl. svenske norsk Viceconsul sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Der gives tre Hoved=Onder, hedder det i Kieler=Correspondentsblad, i et Stykke underskrevet Grev M. v. Molt ske, som i vor Tid alle Folkeslag lide under, nemlig de store staaende Hære og som følge deraf de høie Afgifter og den høit opløbne Statsgjæld. Jstedetfor at ængste Fyrsternes Gemytter med Bagtalelsen for Demagogi, var det Patrioternes Pligt, at henvende deres hele Opmærksomhed paa disse tre Hoved=Onder og paa Midlerne til at hæve dem, om det var muligt. Statsgjælden er et slaaende Beviis paa Nødstilstand, og hvo der raader til nye Laan, han giør Sit til, at Nøden bliver endnu større. Men dog synes det næsten, som om de, der skulle sørge for denne Green af Statsoeconomien, ikke ville indlade sig paa de rette Midler til Gjældens Betaling. - Her sigtes vistnok til Stændernes eenstemmige Raad i denne Sag, og alle nære vi med ham det Haab, at denne og lignende Tvivl om den gode Villie til at følge gode Raad, snarligen vil vorde beskæmmet: Slagtermester C. F. Thomsen i Bogense har i Hempels Avis ladet indføre følgende Avertissement. Den 26de hujus attraperede jeg en mistænkelig Person i Nærheden af Bogense med 30 Alen fiint Tvistlærred, som han vedgik at være stiaalet. Da den nærmeste Øvrighed, til hvem jeg bragte Tyven og Kosterne, fandt Sagen sig uvedkommende, saa har jeg taget Lærredet i Forvaring og hos hvem Eieren, imod behørig Legitimation, kan erholde det tilbage. I det paafølgende Nr. af samme Avis erfarer man, at der paa Grevskabet Wedelsborg er bortstiaalen 58 Alen Tvistlærred, 22 Alen Ditto og 21 Alen Dreiel. Det er Skade, at Øvrigheden fandt Sagen sig uvedkommende.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
(Veile Avis.) Dr. med. Günther i Hamborg er kaldet som Profes for i Chirurgien til Universitetet i Kiel. Jblandt de til Hamborg ankomne Fremmede findes anført Lieut. P. L. Bering=Liisberg. Bemeldte Hr. Liisberg, dansk af Fødsel, dimitteret for nogle Aar siden fra Aarhuus Cathedralskole, skal efter Forlydende, ansat i belgisTjeneste, være kommet til Jylland for at opkjøbe Heste til den belgiske Regiering.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Hr. Pohl paa Kollegaard ved Kbhvn, har opfundet en Maskine, hvorved een eneste Mand kan sætte en Mølle Gang, som ellers ikke kan drives med to Hestes Kraft. De Maskinen tillige er billig, saa kan den blive almindelig benyttet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Den 3die Juli er etableret Daqvogn mellem Nykjøbing, og Gaabense paa Falster, samt Børt over Vandet imellem Sjælland og Falster, Alt i directe Forbindelse med Dag og nene i Sjælland.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Reisende. fra Aarh. t. Kallundb.: Pastor Busch med Kone og 4 Børn; Cand. juris Petersen med Kone; Handelslærling Kirkeerup, Handelsbet. Gjødvad; Contoirist Lange; Handelsbet. Lewyson.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Døde. M. Carlstrup, f. Petersen, 54 Aar; Conditor A. Semaade, ni; Brygger P. Rahde, 82 Aar; A. M. Søndergaard, f. Gydendahl, 52 Aar; A. C. Ch. Ewald, f. Ryge, 66 Aar; Brændeviinsbrænder Chr. O. Hadsund; J. Chr. Winther Horup, 36 Aar; B. M. Wulff, f. Møller, 72 Aar; J. Ch. Malm, f. Lund; Chr. Rasmussen, 72 Aar; Alle i Kbhvn. W. Th. Høegh Guldberg, f. Gebauer, 23 Aar, i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Bekjendtgjørelser. Det blev min sørgelige og sønlige Pligt for Familie og Venner at bekjendtgjøre, min gode, men svage Svigerfaders, Proprietair Peder Bjerring Wilsbecks Død den 7de Dennes, Kl. 6 Eftermiddag, gammel 73 Aar. Hans Hustru og eeneste Barn modtage ham alt hisset, Evig Lyksalighed være over disse trende Kjæres Minde, Hæstrupgaard, den 8de Juli 1837. Nicolay Toft Kabel, Høslet. i Restrup Fjordenge kan erholdes til Leie som sædvanligt, naar Vedkommende i den Henseende mode paa den saakaldte Gaasebanke paa Engene, Løverdagen den 15de Juli førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Restrup, den 8de Juli 1837. Hvilsom. Budet paa Hovedgaarden Thidemansholm i Taars af Sogn, ved derover igaar holdt Auction, blev ikke approtilberet, og saaledes er den at faae til Kjøbs underhaanden gjo før jo hellere. Den 6te Juli 1837. Albrectsen. Wulf i Dag er sluttet bekjendtgjøres herved. At Stervboet efter Handelsmand Hendrich Levin Skifteretten i Aalborg, den 8de Juli 1837. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Hofnung og Petum Tobak af Eschels Fabrik i Altotona er i disse Dage i nye Varer arriveret til Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Dommerkasketter til nedsatte Priser sælges af J. H. Lewy.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Underviisning. i det tydske, franske, latinske og græske Sprog, samt i de øvrige Skolevidenskaber, tilbydes af Strahlendorff. boende hos Enkemadame Krohn. St. St. Blichers Efteraarserindringer fra en Sommerreise i Sverrig, i Aaret 1836, faaes for 3 Mk. i de fleste Boglader i Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
En Beboelse, bestaaende af 4 Værelser med Kjøkken Pigekammer og øvrige Beqvemmeligheder, er til anstundende Michaelis at faae i Leie. Man vil desangaaende adressere sig til Enkemadame Borup ved Vesterport. For en liden Familie er strax eller til næste Flyttetid Beboelse at faae til Leie i Huset Nr. 153 i Urbansgade. hos M. Garden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Londonner=Patent-Chocolade. Nr. 1, 2 Rbd. og Nr. 2, 1 Rbd. 2 Mk. pr. Pd., erholdes hos Th. v. Spreckelsen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
En Beboelse paa en reel Gade, af 2de Stuer, Kjøkken 2de Kamre, samt Brændehuus, er til Michaeli at faae til Leie. Niels Kiærsgaard anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
God sund Rug. sælges i tønde- og skjeppeviis hos Agent Galster i Nørre=Sundby.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Extra godt Dyrekjød erholdes hos Slagter S. Krog paa Torvet imorgen. J. H. Wulff, Sadelmager og Tapetserer, boende paa Nørregade i Aalborg, anbefaler sig, efterat have forfærdiget Mesterstykke i Kjøbenhavn, til Byens og Egnens Beboere med alt muligt Sadelmagerarbeide efter de nyeste Monstre, samt Meublers Udstopning og Betrækning, Gardiners Ophængning og Værelsers Tapetsering. En engelsk Damesadel, forfærdiget til Mesterstykke, er tilkjøbs.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Følgende Trykfeil, som have indsneget sig i det i forrige Nummer under Indsendt, indrykkede Stykke og som tildeels forvanske Meningen, bedes behageligst rettede: Linie 30, fra oven: ufuldkommen, læs, fuldkommen. Samme Linie tidt, læst intet. Linie 50, fra oven: sysselsætte, læs, sysselsætter. Linie 51: de, læs, dem.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-10
Paa næste Spalte: Linie 10, fra oven: Babbage, læs: Lablage, Linie 11. Faae, læs Føre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-11
Udgivet af J. Chr. Borch & H. Ph. Rees Enke. - Redigeret af Capitain v. Bøderberg, Rd. af D. Frankrig,
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-11
En Skildring af Tilstanden i Spanien i det sidst hen løbne Tidsrum af henved et heelt Aar findes i et Raisonnement i en Artikel fra Paris af 19de Juni og fortjener at læses: "Man har maaske i en og anden agtværdig Kreds undret sig over den ironiske Maade, hvorpaa vi hidtil have yttret os over den Jublen i Madrid over Constitutionen, over Dronning=Regentindens Tale, da hun aflagde Eden paa samme, og over det af hende udstedte Amnestidecret. Det Tomme, det Jntetsigende i denne politiske Act maa tjene os til Undskyldning; velklingende Talemaader om lovmæssig Frihed, og Forsoning af de politiske Partier kunne ikke forlede os til nogen alvorlige Deeltagelse. Man har lovpriist Cortes for deres Udholdenhed, som Lovgivere i 9 lange Maaneder, for deres uforanderlige Rolighed midt imellem Borgerkrigens Luer. Vistnok vilde denne Rolighed have havt noget Grandiost ved sig, naar den havde været bygget paa en urokkelig Overbeviisning om den constitutionelle Friheds Seierskraft, eller paa den heeltemodige Villie at lide, gjøre, vove og offre Alt, for at vedligeholde denne Constitution for Landet. Paa saadan Maade fremkomme Love, der have ægte nationalt Præg og vide at forskaffe sig Agtelse. Men en gravitetisk Pflegma, en opblæst barnagtig Sorgløshed, kan ei gjøre Fordring paa denne Beundring. Man maa betænke, at her handles om det andet Oplag af en Constitution, som siden 1812 har været 2 Gange proclammeret og 2 Gange tilintetgjort, og da vil man undskylde den Tanke, som ligefrem paatvinger sig, at dette nye Forbund mellem Folk og Regjering er udkastet af Afmagt, bekræftet af Galanteri og indviet af et 6 Aars Barns Læber, og altsaa vist neppe kan faae nogen lang Livsvarighed, selv om end ikke Jnsurrectionens Sværd skulde sønderknuse det christiniske Segl. Disse Eder, disse Constitutioner ere usle Garantier i et Land, hvor Samfundet er deelt mellem Fortidens Sæder og en ubekjendt Fremtids Jdeer og hverken i moralsk eller i materiel Henseende har noget fast Princip at støtte sig til. Constitutionssmedene ere bedrøvelige Hjælpere i et Tidspunct, hvor Fjenden smeder Undergangens Vaaben og Hannibal staaer for Portene. J Cortes-Forsamlingen selv have fra Tid til anden Stemmer hævet sig, som med tordnende Veltalenhed have afbrudt Repræsentanternes sløve Rolighed og latterlige Sikkerhedsfølelse. Men med hvad Held, De ere blevne udhyssede o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-11
- Ovenstaaende, i Forbindelse med den factiske Tilstand paa Krigstheatret, viser, hvor nær, idet mindste visse Partier, ere ved at give Dronningens Sag tabt, hvis ikke en Deus ex machina pludselig fremtræder. Skal denne komme fra Frankrig: Vi ville see, hvad Føie man har til at antage noget Sligt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-11
Skjøndt nu det her omhandlede Rygte synes at vækket Parisernes Jnteresse i den Grad, at baade Abdel=Ka der og Achmet Bey reent ere glemte, er dette neppe Tilfældet med Regjeringen. Rustningerne paa Toulons Rhed have neppe noget andet Formaal, end at føre en Forstærkning over til Afrika. General Bugeaud, mener man, skal i Forening med een af Prindserne, føre Overcommandoen over denne Expedition, som er fastsat til Midten af August. Hertugen af Orleans skal i et Selskab af høie Officerer have bekræftet denne Formening og ved samme Leilighed have yttret, at han selv havde ønsket at anføre Expeditionen, men at hans Fader, paa Hertugindens Anmodning, havde sat sig derimod. Hertugen af Nemours kommer ventelig til at indtage hans Plads.