JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1684-10-01
Stokholm 24. Kongs-øer er vort hoff, hvor Kongen lader jage Sept. De kronet vilde Dyer, saa de maa døden smage. Vor Oxenstierne gaar til Liffland over vand: Gid Oxens Stierne maa ham lede vel til Land J aar vil bryggerne paa masken meget pine Og arme fattig Folk af deris Svippe grine Ti her gaar tønde malt til 16. Daler op, De er af vore Rix vor pung maa holde tropMand elsker lette brød, de blive og vel lette For vi til 11. Rixdaler Rugen Sette Hvo mindis Saadant Kiøb i fred og effter høst: Det Spaaer vel mangen Siæl til skade, tvang og brøst. Engel-Land. Londen 24. Et kiender alt at Mars i landet har at sige, Den Danske Printz Georg lar Helte modet stige, Og lærer sine Folk at føre Martis Sverd, Ti hand er General og mønstrer her og der.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Paris 30. Sept. Mod den Dyre tid, som laver til at blive Lar Kongen over alt til sine Lande Skrive, Ar Armand maa føre indsaa meget, som mand kand Ud af Fetal og Korn fra alle fremmed LandStrassborg 6. Octobr. Os os er skelligt nok, om troen den var borte Jeg frygter, at vi faar vel lade noget skorte J vor Religion og troe, som Kongen vil Gud raade Hetten, som os dette Styrer til.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Tydskland. Hannover 30. Sept. Ars høris intet til men Amor er til hove Vor Princessinde tør en Brude-Tørning vove Med Brandenborger-Printz: Nu bant de sammen Sterk Med hellig Egte-Baand, Gud skyrke deris Verk. Lyuk 2. Octob. DEum siungis vel; Men øjne ere vaade For dette indtog, som hans Printzelige Naade, Larholde med Triumph: gid Naade følger med Her er kon lidet tegn til andet end fortred. Hvem bør herfore tak Vor eget stolte Hierte, Som vilde raade selv, nu finder vi med smerte Hvad gavn det fører os vi undersaatter var, Hvi Sad vi ikke ned og skellig byrde bar Ungeren. Eperiers 27. SepT Skults kom Skulkendis om mørkist natte tide Op under voris vold fik Tekkeli at vide Som laa her uden for med otte tusind Mand. Hvis meste Blod blev spilt og styrtet ud som vand. Der fik mand faner nok og meget guld og penge. Og skal vel Tekkeli det ikke giøre lenge Om mange saadan stød vil peltze paa hans ryg Hand slap her nøgen fra. Hvor bliver hand nu tryg Leiren.
Danske Mercurius, 1684-10-01
ANNO1684.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Leiren for Ofen 5. Octob. Ens det vi vinder der bekiende vi at tabe For Ofen, hvor vi maa mod ons-munden gabe Og vide ikke, om vi giør dem meere tvang, End de giør os men vi, vi nyner dødsens fang Den Seraskier kom og plukked voris trøje, Mens Staden blev undsæt det kaarde os en tøje, Som seent vil spindis ud og mangens leve-traad Vil briste midlertiid, og giøris blodig vaad. De trende tusinde som ud af byen velted Har dog de fleeste folk i dødens sumpe elted Og svekked voris verk, som blev til aske vent Vi ere alle steds i nød og forrig spent. Dog bliver det vel got, ti Tyrken tør ej bide For alvor paa os end, og tør vi sammen slide En magt i midler tiid, som kand gaa ham imod Og dryppe hannem i hans eget sit og blod. Men Pater Avian har seet den gamle drage, jeg meener dievlen selv, i Leyren synlig mage Paa usamdregtighed, som blant de store staar Hvorfor de smaa saa tit forløber hud og haar.
Danske Mercurius, 1684-10-01
Holland. En Greve af Avaur skal Ridder-axlet være Og Herrens hellig Aand udi et smykke bære Før di hans aand var god i hans Gesante-færd For Frankerigs Monark saa lenge hand var her Bryssel 7. Oct. Nederland. Audamus stemmer op i hver et huus og Kirke Fordi den gylden fred maa udi landet virke Den honning føde roe paa allis seng og bord Tak skee dig fredens Gud, som demper rov og mord
Danske Mercurius, 1684-10-02
October Mercurius. ANNO 1684. MEReSECURDUS. Dannemarck. Or delig Sool-skin, regn oc hovsom gode Vinde Maa døden med sit spyd og segel holde inde, Og Jorden blive sprøg for voris vinter-rug Som saais til sommer-høst udi dens sorte bug. Vort land det frydis, for dets Majesteter ere J selskab, fryd, og lyst, som de hin anden bære Ved jevnlig gæste bud og Konninglige spil. Gud give Rigets lyst maa daglig voxe til. Mars triller faner op og lader slage sinke For hand seer Himlene med freden smukt at blinke, Hand nogle tienere tør ogsaa lade gaa, For hand, naar nødigt er, igien kand dennem saaNu seer mand Doctor Svartz for høje Altar træde Med hellig Bispedragt og bliant hvide klæde, Hvor hand, som Sleswig-Bisp, bestyrkis af Guds aand Som hviler der ved bøn og paalagt hellig haand. Herr Doctor see din Sool i naadensære-sæde, See Majesteterne de og i Kircken træde, At see Guds ære, som du faar ved Kongens haand Bliv begge troe, og sterk i fyrig troe og aand Herr Schlytter du i dag har aarsag og at sige Vor Konge-Moder tak sampt Himlene tillige, For du til Bispe-Stool maa og saa vandre udTil Saxen-Lavenborg og bære Jesu bud. Franke ANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Paris 20. Octob. Frankerig. En Genuæ gesant maa i bastillen kure Fordi hand siger, at freds tanker ere sure For hannem og hans Stad af Kongens strenge ord, Jord. Som byde, at de skal sig kaste ned til Og græde deris synd ved stadens beste fædre. For Kongens egen fod, saa bør mand Konger hædre: De og, som Kongen vil, skal føre deris sværd, Om de vil være fri for klap paa deris lærd. Halv andet hundret vil mand udi tusind regne Paa vor armade-flok i Riget allevegne, ga vel og nogle fleer, de andre faar forlov, Ti freden har ef fleer af Martis folk behov. Lejren ved CocimPolen.
Danske Mercurius, 1684-10-02
12. Octob. Ud synis saare vred, ti Himlene de stride Mod os med slud og veir, saa vi maa meget lide Udi den slattted mark og diester bruser sterk Og tager broen bort. der ligger alt vor verk, Om vi ejvender om og lade Kaasen stande Mod Caminier og hvor mand kand i Tyrkens lande Med tørre stoe gaa ind, hand alle sted er haar Og Tartar Cham mod os med mange tusindgaar Vel meener somme, at vi gaar saa Jevnt og stille For Øjnene er vent hen til den Franske Lille, At see paa hindis pragt: men det er giekkeriDen gir os intet land, vi gaar den nok forbi Stokholm 24. Sværig.
Danske Mercurius, 1684-10-02
En Hollanske Gesant vil snarlig sige vale, Giør dog vel inden dets en rund og høfflig tale Paa October Mercurius. Paa sinis vegne om en defensive pagt, Som staterne, maa kee, at byde har i agt.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Tydskland. Lyuk 14. Or ny regiering giør ald tingist effter ville Vi tier dog som muus og ere meget skille Ti her er grime paa vor stive næse lagt. Og giøris et castel, som byder fare sagt. Machovitz 10. Oct. Ungeren. Sults vinder alt saa smaat, og Teckeli ma vige, Det mand særdeelis veed til Machovitz at sige; Ti den med Barfelt er alt tvunger i hans vold, Og mangen bliver for hans sverd og glavind kold. Lejren for Ofen 18. Octob. Ju skib, som vare de beleyrede til nytte Er bleven udi dag vor Captein Funk til bytte Det var et herligt sned, nu maa de indestaa Og sulte, for de ei har meer at flyde paa Dog fektis desperat og voris store mine Er siget fuld af vand, saa vi kand ikke pine Paa dennem, som vi vil, dog lavis stormeen til Og trois ikke, at de den opbie vil. Om de ei styrkis af det haab, hvor i de vente Den Seraskiers hielp og effter hannem lente, Hand dukker op igien og paa os øje har Hvor for vort folk igien gaar hen og paa ham slaer. Spa ANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Madrit. Spanien. hver af ringe sort vil gierne være Frue Og Herre udi pragt, det kand saa lidet due; Ti pungen den er let, mand derfor byder paa, Hvorledis endelig en hver sig klæde maa En hver er kræsen og gid neppeligen træde Guds gode grønne Jord, i hvad de har at æde Mens dog maa de vel gaa og liste af saa sagt, Ti for de store kon er nu Carosse-pragt. Hag 28. Oct.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Holland. e Engelske seer suurt fordi vi nogle hæle stiæle Af dem, som hvet harfra Kongen vildet Og for den Bantams sag, hvorfor Gesandter gaa, At slette dette vel, det beste de formaa Til Vaars vi ellers vil Ost-Jndien besøge, Med 28. Skibe og handelen forøge, Saa hvad vi tolder her ved en og anden tvang Det vindis der igien, dog Vejen den er lang.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Venedig 20. Octob. Jtalien. en Stad Prevesa har vi tvunget sig at give Med mange Mile Land, som skal os hørig blive, Epiri Regiment os derved falder til Vor General er god og lykkelig i Spil. Om Rommer-Keiser selv, Augustus var i live Da glæddis hand ved det hans Jtaler kand rive Hans Sejer-stad endnu udaf de Tyrkers Vold Nicopolis du er vor Æris gode Sold.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Neder-Elv 31. Oct. P. S.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Den Danske Høvitmand i Glykstad, som de nevne Herr Oberst Bremer har alt døden ladet stevne Til Himmels ind for Gud, hvor for hand takked af Og commanderis nu i Dødens Løbegrav, October Mercurius. ANNO 1684. ME. SEOUNDUS. Dannemarck. Or delig Sool-skin, regn oc hosom gode Vinde Maa døden med sit spyd og segel holde inde, Og Jorden blive sprøg for voris vinter-rug, Sont sagis til sommer-høst udi dens sorte bug Vort land det frydis, for dets Majesteter ere J selskab, fryd, og lyst, som de hin anden bære Ved jevnlig gæste bud og Konninglige spil. Gud give Rigets lyst maa daglig vore til Mars triller faner op og lader slage sinke, For hand seer Himlene med freden sinukt at blinke, Hand nogle tienere tør ogsaa lade gaa, For hand, naar nødigt er, igien kand dennem saaNu feer mand Doctor Svartz for høje Altar træde Med hellig Bispedragt og bliant hvide klæde, Hvor hand, som Sleswig-Bisp, bestyrkis af Guds aand, Som hviler der ved bøn og paalagt hellig haand. Herr Doctor see din Sool i naadensære-sæde, See Majesteterne de og i Kircken træde, At see Guds ære, som du faar ved Kongens haand Bliv begge troe, og sterk i fyrig troe og aand Herr Schlytter du i dag har aarsag og at sige Vor Konge-Moder tak sampt Himlene tillige, For du til Bispe-Stook maa og saa vandre udTil Saxen-Lavenborg og bære Jesu bud. Franke ANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Paris 20. Octob. Frankerig. En Genuæ gesant maa i bastillen kure, Fordi hand siger, at freds tanker ere fure For hannem og hans Stad af Kongens strenge ord, Som byde, at de skal sig kaste ned til Jord Og græde deris synd ved stadens beste fædre. For Kongens egen fod, saa bør mand Konger hædre: De og, som Kongen vil, skal føre deris sværd Om de vil være fri for klap paa deris lærd. Halv andet hundret vil mand udi tusind regne Paa vor armaade-flok i Riget allevegne, da vel og nogle fleer, de andre faar forlov, Ti freden har ef fleer af Martis folk behov. Lejren ved CoeimPolen. 12. Octob Ud synis saare bred, ti Himlene de stride Mod os med slud og vex, saa vi maa meget lide Udi den slattted mark og dniester bruser sterk Og tager broenbort. der ligger alt vor verk, Om vi ei vender om og lade Kaasen stande Mod Caminiec og hvor mand kand i Tyrkens lande Med tørre skoe gaa ind, hand alle sted er haar Og Tartar Cham mod os med mange tusindgaar. Zel meener somme, at vi gaar saa Jent og stille For Øjnene er vent hen til den Franske Lille At see paa hindis pragt: men det er gikkeriDen gir os intet land, vi gaar den nok forbi Stokholm 24. Sværig.
Danske Mercurius, 1684-10-02
En Hollanske Gesant vil snarlig sige vale, giør dog ved inden dets en rund og hofflig tale Paa October Mercurius. Paa sinis vegne om en defensive pagt Som staterne, maakee, at byde har i agt.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Tydskland. Lyuk 14. Or ny regiering giør ald tingist effter ville Vi tier dog som muus og ere meget skille Ti her er grime paa vor stive næse lagt. Og giøris et castel, som byder fare sagt. Ungeren. Machovitz 10. Oct. Sults vinder alt saa smaat og Tekkeli ma vige, Det mand særdelis veed til Machovitz at sige; Ti den med Barfelt er alt tvunger i hans vold, Og mangen bliver for hans sverd og glavind kold. Leyren for Ofen 28. Octob Ju skib, som vare de beleirede til nytte Er bleven udi dag vor Captein Funk til bytte Det var et herligt sned, nu maa de indestaa Og fulte, for de ei har meer at flyde paa Dog fektis desperat og voris store mine Er siget fuld af vand, saa vi kand ikke pine Paa dennem, som vi vil, dog lavis stormen til Og trois ikke, at de den opbie vil. Om de i styrkis af det haab, hvor i de vente Den Seraskiers hielp og effter hannem lente, Hand dukker op igien og paa os øje har Hvor for vort folk igien gaar hen og paa hamslaer. Spa ANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Spanien. Madrit. hver af ringe sort vil gierne være Frue Og Herre udi pragt, det kand saa lidet due; Ti pungen den er let, mand derfor byder paa, Hvorledis endelig en hver sig klæde maa En hver er kræsen og gid neppeligen træde Guds gode grønne Jord, i hvad de har at æde, Mens dog maa de vel gaa og liste af saa sagt; Ti for de store kon er nu Carosse-pragt.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Holland. Hag 28. Oct. e Engelske seer suurt fordi vi nogle hæle Af dem, som livet har fra Kongen vildet stiæle Og for den Bantams sag, hvorfor Gesandter gaa, At slette dette vel, det beste de formaa Til Vaars vi ellers vil Ost-Jndien besøge Med 28. Skibe og handelen forøge, Saa hvad vi tolder her ved en og anden tvang Det vindis der igien, dog Vejen den er lang. Jtalis.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Venedig 20. Octob. en Stad Prevesa har vi tvunget sig at give Med mange Mile Land, som skal os hørig blive Epiri Regiment os derved falder til Vor General er god og lykkelig i Spil. Om Rommer-Keiser selv, Augustus var i live Da glæddis hand ved det hans Jtaler kand rive Hans Sejer-stad endnu udaf de Tyrkers Vold Nicopolis du er vor Æris gode Sold. P. S.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Neder-Elv 31. Oct.
Danske Mercurius, 1684-10-02
Den Danske Høvitmand i Glykstad, som de nevne Herr Oberst Bremer har alt døden ladet stevne Til Himmels ind for Gud, hvor for hand takked af Og commanderis nu i Dødens Løbegrav.
Danske Mercurius, 1684-11-01
November-Mercurius. ANNO MERCURIUS PRINUS. Danmarck. Kiøbenhaffn den 16. Nov. Et Gode spørgis stækst, derforer lit at skrive, Fra Danmarck denne gang, vi ved det gamle blive, Den føde Fred er god, Tilstanden gaar oc til, Om ikke Vinteren formeget tvinge vil. Hvor mange Munde er, der bliver tomme Fade, Er jo et gammelt Ord, derfor tør Freden lade Dem, som er mistelig paa andre Stæder gaa, Saa Brød for Landsens Børn dissbedre kand forslaa Dog, som mand udi Fred bør sig behændig giøre, Til alt det som i Krig kand Seier hiem ad føre Saa ovis Resten smuk i Skud og Bombe-Hvist, Spørg, sær, Tøi-Huset ad, hvad Nyt det øved sidst. Omsorrig Daglig Dags sees Landsens Fader bære For voris Fader-Land og jævnlig selff at være Udi Geheime Raad, Men, hvad mand slaar oppaa Er got, meer ej for Børn, vi meer ey spørge maa Til Sindets Friskning vil mand og lit Morskab bruge Hvorfor i Onsdags og udi forleden Uge Er sprunget om en Bal paa Rosenborrig-Slot, Hvor Herrer Bønder var og ladet saare got. Hr. Cancler Bretenov aff Oldenborg lar finde her i voris Stad, at giøre Kongen Minde Si Om ANNo 1684. Om Landets gode Tarv, og meere, som hand veed Der Kongen ynder vel og venter god Beskeed. Sværg.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Stockholm 25. En Hollandske Gesant, Her Haire har den re, At Kongen er hans Giæst, Men hvad der af vil være Med den Nød-Værge-Pakt, som hand os byder til, Er intet om endnu, det Tiden lære vil. Gokkenborg. 12.
Danske Mercurius, 1684-11-01
J har fra Engeland det vi ey gierne høre, At unge Grev Banneer i Kamper nød at giøre Sin sidste Reverentz, for Printzen af Savoj, hvor ved hand lagde sig, dog hand var icke loj.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Londen den 8. Engeland. NKnegte, vidt her fra, naar hanem Nyt maa bryste Da hand kand artig med aff Ermet ud at ryste Sit Skumler og Snak, hvis Støv og støver hid. Mand støver ham vel op, mand hamret skue gid. Da pris vi Dannemarck, os selv og andre fleere, Hvor Sladder-Trykkere maa icke findis meere, Og ingen lidis, som mod Konger klaffe tør See Konge-Haand er lang, mand ham nok efter-spørCemberg. 10.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Polen. Or Leding er ikkun en Vending for at agte, Den vor Armade giør, og det kun saare sagte, Den staar ved Caminie og nep gaar meere frem Mens inden vi veed aff med Kongen lakker hiem MandMand har lit andet gjort end kort for nogle Dage, Da Tartar-Cham hand kom og vilde paa os rage, Vi raged da igien, for det om Trøjen galt Saa Tartarne foros til trende Tusind falt. Franckerig.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Paris 5. Vad Nyt, vielsker Fred, naar voris Ræt maa raade: Den Genua er kuibs, dog beder den om Naade: Men de maa hente den ved deris beste Mænd, Dog de meen vel vi ei den ere nyder end. Elsas vrimler fult aff Krigs-Folk og af Heste, Som udi Vinter maa til Rigets Tarv og Beste, Paa Lunten passe op; Thi vel er Freden bold; Men mange skeeler dog, vi seer paa voris Hold.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Den Greve aff Avaur har vegret noget lenge At tage det Klenod, som Holland vilde henge Paa hannem for hans Dyd, som Freden vircket har, Hand, dog hans Konge før adspurt, nu Kiæden tar. Tydsland.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Hamburg 11. skiev og Hannibal, to Oberster de byde Hin anden udi Kamp og Hannibal lar lyde At hand vil udi Kreds oppaa en Kappe gaa Men Riskliev vil ej paa denne Maade staa Men at de skulle sig oppaa to Tønder sette, Som fyldet er aff Krud og saa hinanden lette ANNo 1684. Til Himmels ved en Brand, men saadan Himel-SpretHelved plumpe vil, det Spring er icke læt.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Berlin. 4. Nov. Ars er til Bryllups her med alle sine Helte, For Fyrstens Arve-Søn tør eene spende Belte Med sin Hannover-Brud, som føris hiem i Dag: Den Færd gaar af med Pragt oc Stykkers buldere brag Den Fyrste udaff Pfaltz var falden i en Kolde Men Gud skee Lov den har ham icke kundet holde Ret lenge udi Tvang; men slap ham strax igien. J Aar snart alle Stæds er denne Snylte Ven. Pæst 1. Al Offen aabnis ej i haad vi ville bancke, Hun pikker aff igien, vi maa fra hende vanke, For hun en Bag-Dør har, som ej kand sperris til, der løber hen til Hielp saa mange, som der vil. Dog sniger de sig ey forinden hendis Volde, Men sidst ved Middags Lius som hundret gjorde kolde, Aff vore beste Folk, saa løb et Tusind ind, Og sette Døden selv her uden for til Pind. Det saae vi Øien lyest. og maatte der til kie Og nex et Øie-Blik da længer forde bie, Og passe fleere til. Er tyve Tusind nok; Ja nok, nok for en By det var en blodig Trok. Vi ømme er oc mat, maa dog af Veien lancke, Af Serascier ej skal komme hid og banke Os gandske udi blød. Nye Skoe vi love maa Vor Fod og skyde Ryg og iligt hiem ad gaa Findis hos Christian Geertsøn Bogh, paa Slots-Platzen, hvor de, som lyster at correspondere, sig kand angive. November-Mercurius. AfNNOMERCURIUS PRINUS. Danmarck. Kiøbenhaffn den 16. Nov. Et Gode spørgis stækst, derforer lit at skrive, Fra Danmarck denne gang, vi ved det gamle blive, Den føde Fred er god, Tilstanden gaar oc til, Om ikke Vinteren formeget tvinge vil. Hvor mange Munde er, der bliver tomme Fade, Er jo et gammelt Ord, derfor tør Freden lade Dem, som er mistelig paa andre Stæder gaa, Saa Brød for Landsens Børn dissbedre kand forslaa Dog, som mand udi Fred bør sig behændig giøre, Til alt det som i Krig kand Sejer hiem ad føre, Saa øvis Resten smuk i Skud og Bombe-Hvist, Spørg, sær, Tøi-Huset ad, hvad Nyt det øved sidst. Omsorrig Daglig Dags sees Landsens Fader bære For voris Fader-Land og jævnlig selff at være Udi Geheime Raad; Men, hvad mand slaar oppaa, Er got, meer ee for Børn, vi meer ey spørge maa Til Sindets Friskning vil mand og lit Morskab bruge, Hvorfor i Onsdags og udi forleden Uge Er sprunget om en Bal paa Rosenborrig-Slot, 7 Hvor Herrer, Bønder var og lavet saare got. Hr. Cancler Britenov i Dag sig lader finde Her udi voris Stad, at giøre Kongen Minde Om Anno 1684. Om Landets gode Tarv, og meere, som hand veed Der Kongen ynder vel og venter god Beskeed.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Stockholm 25. Sværig. En Hollandske Gesant, Her Haire har den Ære, At Kongen er hans Giæst; Men hvad der af vil være Med den Nød-Værge-Pakt, som hand os byder til, Er intet om endnu, det Tiden lære vil.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Gottenborg. 12. J har fra Engeland det vi ey gierne høre, At unge Grev banneer i Kamp er nød at giøre Sin sidste Reverentz, for Printzen af Savoy, Hvor ved hand lagde sig, dog hand var icke loj.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Londen den 8. Engeland. Knegte vidt her fra, naar hanem Nyt maa bryste, Da hand kand artig med aff Ermee ud at ryste Sit Skumler og Løgn, hvis Støv og støver hid Mand støver ham vel op, vi ham ret skue gid. Vor Konge (skriver hand) Papister hid vil føre, Og ved den Franske Hielp dem sicker Rod-fast giøre Her udi voris Land, Skam faa den Duden-DopSom vilde her med Løgn meer U-Roe ridse op Da pris vi Dannemarck, os selv og andre fleere, Hvor Løgne-Trykkere maa icke findis meere, Og ingen lidis, som mod Konger klaffe tør Vor Kongis Haand erlang, vi ham nok effter-spør He see. November Mercurius. Cemberg. 10.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Polen. Dr Leding er ikkun en Vending for at agte, en vor Armade giør, og det kun saare sagte, Den staar ved Caminie og nep gaar meere frem Mens inden vi veed aff med Kongen lakker hiem Mand har lit andet gjort end kort for nogle Dage, Da Tartar-Cham hand kom og vilde paa os rage, Vi raged da igien, for det om Trøjen galt Saa Tartarne foros til trende Tusind falt.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Paris, 5. Franckerig. Vad Nyt, vielsker Fred, naar voris Ræt maa raade: Den Genua er kuibs, dog beder den om Naade, Men de maa hente den ved deris beste Mænd Dog de meen vel vi ei den ere nyder end J Elsas vrimler fult aff Krigs-Folk og aff Heste, Som udi Vinter maa til Rigets Tarv og Beste, Paa Lunten passe op; Thi vel er Freden hold; Men mange skeeler dog, vi seer paa voris Hold.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Hamburg 11. Tydsland. skliev og Hannibal, to Oberster de byde Hin anden udi Kamp og Hannibal lar lyde. At hand vil udi Kreds oppaa en Kappe gaa, Men Riskliev vil ej paa denne Maade staa Men at de skulle sig oppaa to Tønder sette, Som fyldet er aff Krud og saa hinanden lette ANNo 1684. Til Himmels ved en Brand, men saadan Himel-SpretJ Helved plumpe vil, det Spring er icke læt.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Berlin. 4. Nov. i Ars er til Bryllups her med alle sine Helte, For Fyrstens Arve-Søn tør eene spende Belte Med sin Hannover-Brud, som føris hiem i Dag: Den Færd gaar af med Pragt oc Stykkers bulder-brag Den Fyrste udaff Pfaltz var falden i en Kolde, Men Gud skee Lov den har ham icke kundet holde Ret lenge udi Tvang; men slap ham strax igien. J Aar snart alle Stæds er denne Snylte Ven.
Danske Mercurius, 1684-11-01
Pæst A! Offen aabnis ej i haad vi ville bancke, Hun pikker aff igien, vi maa fra hende vanke, For hun en Bag-Dør har, som ej kand sperris til, Der løber hen til Hielp saa mange, som der vil. Dog sniger de sig ey forinden hendis Volde, Men sidst ved Middags Lius som hundret gjorde kolde, Aff vore deste Folk, saa løb et Tusind ind, Og sette Døden selv her uden for til Pind. Det saae vi Øien lyest. og maakke der til kie Og nex et Øie-Blik da længer forde bie, Og passe fleere til. Er tyve Tusind nok Ja nok, nok for en By det var en blodig Trok. Vi ømme er oc mat, maa dog af Veien lancke, At Serascier ej skal komme hid og banke Os gandske udi blød. Nye Skoe vi love maa Vor Fod og skyde Ryg og iligt hiem ad gaa Findis hos Christian Geertsøn Bogh paa Slots-Platzen, hvor de, som lyster at correspondere, sig kand angive.
Danske Mercurius, 1684-11-02
November-Mercurius. ANNO684. MERCURIUS SECUNDUS. Danmarck.
Danske Mercurius, 1684-11-02
J Karen som i Fior) har noget suret mule Og seet lit vinter-graat men maa dog skamfuld sku For Clemmen hand var mild og vil, at Bondens Koe cle Skal gresse sig endnu en Uge eller toe, Saa mand Koe-Knokker ej tør legge meer i Olde Aff Frygt for Vinter-Tvang, til Bonden kand vel holde Med Foring ud en Stund, det er jo hartad Juul Høe-Krogen dog endnu i Rande er i Skiul.