JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-06
Skulde nogen forinden den berammede Auctions=Dag finde Lyst at ville kiøbe Kiergaard underhaanden, da kan Lysthaverne henvende sig til S. T. Hr. von Schmidten paa Urup ved Horsens, som har i Commission derom at accordere, men saadant maatte da skee saa betid, at ifald Handel underhaanden, træffes, Tilbagekaldelse betimelig kunde skee forinden Auctionen. Gaarden med sine Eiendomme, samt Conditionerne forevises forinden. Auctionen af Hr. Balvig paa Kiergaard. Den samme Dag og paa følgende Dage bliver sammesteds holdt Auction over en Deel Sølv, Sengeklæder, Linned, en Glas Lyse=Krone, Kobber, Tiin, Messing, Borde, Stole, Chatoller med meere Boehave, ligesom og over Bester, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harver, og øvrige Avlings=Redskaber, a. 6. en nye oprettede af Hans Kongelige Majestæt allernaadigst approberede Tontine eller Livrente-Soctetet bestaaer af 3000 Portioner, hver til 100 Rdlr. Spec., inddeelt i 6 Classer efter de forskellige Aldre, af Jndskuddet nyder Jndsætterne Renter, som udbetales af Hans Majestæts Kongens Casse. Ved Dødsfald stige de Efterlevendes Renter og Planeus heele sammenskudte Capital 300,000 Rd. Spec. deeles tilsidst imellem de længstlevende i de 3de første Classer. Til bemeldte Fonds Complettering mangler 57,000 Rdlr. Spec., de, som agte at tage Deel i bemeldte Societet, ville behage at henvende sig til Undertegnede eller til S. T. Hr. Etatsraad Lawvetzes Contoir i Altona. Planen er at bekomme paa bemeldte Steder og i Provincerne hos de Herrer Posimestere, om de skulle mangle Planer ville de behage samme at reqvirere. Tontinens Bogholder Contoir i Kiøbenhavn den 20de Aug. 1793. Srephansen. Justitsraad. Formular til Anmeldelse efter Planens 6 s. Undertegnede N. N. forlanger herved N. Portioner, hver til 100 Rdlr. Spec. udi den oprettede Tontine eller Livrente Societet. for mig selv, fød min Hustrue N. N. fød. -N. Portioner. - min Datter N. N. - dito dito N. N. - min Søn N. N. - -- dito dito N. N. - - Til N. Classe N. Afdeeling N. Portioner. Renterne af bemeldte N. Portioner, eller N. Rdl. Species hæver jeg og min Kone saa lange vi lever, efter vores Død Børnene selv. Ved Døden af bemeldte vores Børn, skal Renterne være til lige Deeling, saaledes: at enhver Efterlevende nyder en lige Deel af den Afdødes Portion, og den længstlevende hæver Renterne af det hele Jndskud, og nyder ene og allene Policens Jndkomster. Døttrene givte eller ugivte, skal selv qvittere for Renterne, og Policen saavel for Sønnerne som Døttrene kan ikke sælges, pandtsættes eller transporteres. Paa samme Maade kan og Personer, som ikke ere hinanden beslægtede, indgaae i Forbindelse med hinanden ved fælleds Jndskud under eet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Nyeste Reise til Sydhavet. Om denne Reise, der blev foretaget tilat forplante Brødfrugttræer, indeholdes den historiske Efterretning i følgende Brev, som en paa dette Tog værende Søe Officier skrev til sin Ven i London. St. Helena den 19de December 1792. Jeg har taget mig den Frihed at skrive til Dem paa denne Reise to Breve, et fra Teneriffa, og det andet fra det gode Haabs Forbierg, i den Tanke, at det ikke vilde blive *) Taget af Archenholts Minerva for Julius 1793. Dem ubehageligt at erfare de tvende Skibes, Providences og Assistances Bevægelser, der ere bestemte til et saa almindeligt, som ønskværdigt Formaal, nemlig at forplante Brødfrugttræet fra Sydsøen paa vore vestindiske Colonier. De tillade derfor, at jeg nu meddeeler Demen kort Beretning om vor Reise fra Cap indtil vor Ankomst hertil, som indtraf igaar den 18de December. Efterat vi vare forsynede med Vand og Proviant, seilede vi den 23 December 1791 ud fra Tafelbajen, sendte i Forveien nogle Syge, som vi havde ombord, i Land, og besatte deres Plads med nogle Svenske, som en hollandsk Ostindiefarer havde forladt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Den 8de Februar fik vi van Diemens Land at see. Den næste Morgen kastede vi, tilligemed Assistance, Anker i Adventure: Bagen; Mandskabet paa begge Skibene var fuldkommen frisk, paa Reisen havde vi en vedvarende gunstig Vind og behageligt Veir. Her laae vi i 13 Dage for at indtage Træ og Vand; det første fandt vi i stor Overflødighed, da det voxer, tæt ved Strandbredden; det andet og i tilstrækkelig Mængde, og fortreffeligt. Endskiønt vi paa alle vore Krydstog ikke kunde opdage nogen egentlig Flod i strengeste Forstand, saa bliver dog Adventure=Bajen tilstrækkelig forsynet med Vand, ved en Mængde Bække, som udgyde sig i dens Skiød. Jmedens vi opholdte os her, forfriskede vi ofte Skibsfolket med nogle velsmagende Fiske, men Jorden bragde, saavidt vi saae os omkring, intet frem, som Mennesker kunde spise, ommendskiønt den paa mange Steder var god, og Overfladen saae ud til at være frugthar, saa at der manglede intet andet end Pleie og Menneskernes virksomme Haand, til at giøre dette Land til en høist behagelig Egn. Vi saae Jndbyggerne ikkun een Gang, og det i et meget lidet Antal, og i en meget kort Tid. Capitain Bligh lod en Hane og tvende Høns blive her tilbage, og plantede nogle Persken Aprikos- og andre Frugtsteene, tilligemed adskillige Arter Korn Den 21de seilede vi bort fra denne Havn. Vi havde nu skuldet seile til den sydlige Deel af nye Seeland, men Riim og Taage hindrede os i nogle Dage fra at giøre Jagttagelser i Nærheden af denne Kyst. Dette foraarsagede, at vi seilede indtil den 50de Grad sydlig Brede, hvorvi sandt det overmaade koldt. Paa denne Fart, faae vi tre Slags Hvalsiske, Sprøitsiske o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
J huusgjæs, Bierghøns og adskillige andre Fugle, en stor Mængde Havgræs og undertiden et phosphorisk Lys. Vi satte vort Løb sort, uden at der indtraf noget Overordentligt indtil den 5te April, da vi saae Land Det var en lavt liggende Øe, en nye Opdagelse, der ikke blev seet, førend vi vare den paa nogle Mile nær. En Mængde nøgne Klipper, over hvilke Havets Bølger brækkedes til en uhyre Høide, ligge strøtte langs med Kysten. Øens Middelpunkt er en Søe, der, saavidt vort Syn strakde sig, er paa Bredden besat med Træer. Men vi fandt ikke de ringeste Spor af Jld eller Mennesker. Dagens Timer tillode Capitain Bligh at optage sammes sande Beliggenhed, som er 21 Grader 39 Minuter sydlig brede, og 218 Grader 13 Minuter østlig Længde. Den 9de kom vil til Otaheite, Dronningen for de tropiske Øer. Her bleve vi modtagne paa den venskabeligste og velvilligste Maade, og traf de fleste Skibsfolk, som hørde til et Hvalfanger=Skib fra London, ved Navn Mathilda, hvis Eiere vare de Herrer Calvert og King. Skibet havde været i Botanybailagde an ved Otahøite for at indtage Forfrisk ninger, fortsatte Reisen om Cap Horn, men var neppe sexten Dage afseilet derfra, da det stødte paa en Sandbanke og strandede. Dette tildrog sig den 26de Februar 1792. Skibsfolket tog Baaden, og styrede til Otaheite. Her ankom de den anden Martii, og bleve vel modtagne af de godmodige Jndvaanere, og menneskelig behandlede. Et Overhoved i Distriktet Matavai havde, da de landede, frataget dem 4 Flinte o. s. v., han vilde ikke give dem tilbage, hvorfor Kong Otor, (som kalder sig selv, og med Sandhed, en Ven af Kong George) formeligen fordrede dem tilbage. Da hans Fordring ikk blev bevilliget, begyndte han Krig med disse Øebyggere, og fortsatte den meget hidsigen. To Dage efter vor Ankomst forefaldt et Slag, da Edeca, Dronningen over disse vidt udstrakte Øer, lig hiin Østens Jenobia, lod sig see til Feldt, og anforde sine Fødfolk til Striden. Capitain Blig lagde sig nu derimellem, og Fiendtlighederne hørde op. Af det rebelske Overhoved blev til budet Otoo et Menneskeoffer til Forsyning, hvilket af denne blev antaget. Saaledes blev Freden igien oprettet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
En Brig fra Bristol, navnlig The Jenny, som var bestemt til den nordvestlige Kyst af Amerika, lagde ti Dage for vor Ankomst her an, og tog Capitainen paa Mathilda, Wetherhead, samt 2 Drenge ombord. Een ved Navn Champell, fattede tilligemed tvende andre det dristige Forset at seile i en Baad til Botanpbai, og afseilede virkelig, da The Jenny ankom. Tive ere ombord paa Providence, og fem vilde heller blive hos de Jndfødte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Den 19de Junii, da Hensigten af vor Reise var opnaaet, og vi havde bragt ombord, 2630 Brødfrugttræer tilligemed andre Planter, i fuldkommen god Stand, seilede vi bort. - Vi erfarede, at Pandora var afseilet fra Matavai=Bal den 9de Mai 1791 med nogle Oprørere af Skibet Bounty, som havde afsondret sig fra Christian, som med de øvrige Folk og nogle af Landets Jndfødte afseilede derfra, i den Hensigt at oprette en Colonie nogensteds. Vi fik og at vide, at Discovery og Chatham vare afseilede fra bemeldte Bay den 24de Januar 1792. Saaledes blev paa denne Øe, imedens vort Ophold af meere end tre Maaneder varede, vort Venskab med dette gode Folk ikke en eneste Gang ved nogen Tildragelse forstyrret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Efter vor Afreise fra Otaheite intraf intet Vigtigt for den 25de Julii, da vi fik den Øe Whytootaky i Syne, hvilken Capitain Bligh. tilforn i Skibet Bounty havde opdaget. Den fremstiller et meget behageligt Syn formedelst dens mangfoldige afvexlende Forskielligheder. Bakkerne ere af en maadelig Høide, og blive efterhaanden lavere imod Strandbredden. Den ne beskyttes af en Kiæde Brandinger imod Til seiling i Baade; og Vandet er saa dybt, at Skibe deri kan kaste Anker. Med hundrede og firefindstive Favne fandt vi ingen Bund. Den ligger paa 16 Grader 49 Minuter sydlig Brede, og 200 Grader 18 Minuter østlig Længde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Den 2den August stødte vi paa tre Øer, som i Aaret 1784 vare opdagede af en Spanier, og kaldte Manger. Beretningen herom er i Hr. Dalrymples Hænder, der og har meddeelt Capitain Bligh samme. Disse Øer ligge paa 18 Grader 20 Minuter sydlig Brede, og 181. Grader østlig Længde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Den 15de traf vi paa en Gruppe af Øer, som strakde sig fra Østen til Vesteen fra den 182de til den 178de Grad østlig Længde, og imellem den 17de og 19de Grad sydlig Brede. De bestaae omtrent af 40 Øer, som allerede foren Deel vare seete af Capitain Bligh paa Skibet Bounty, og kaldte efter hans Navn. De Jndfødtes Person, Sprog, Cander og Vaaben. ere næsten ligesom paa Venskabs Øerne, deres Naboer. De kunne derfor betragtes som en Deel af samme Gruppe. Nogle vare saa romantiske og maleriske, som den menneskelige Siel kan forestille sig. Vi beklagede altsaa vort korte Ophold herved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Fra denne Tid indtil den 1ste September havde vi behageligt Veir, uden at noget Merkværdigt mødte os, paa denne Dag saae vi atter Land. Fra dette Øieblik indtil den 20de udstod vi saa megen Angest, som Mennesker, nogensinde have udstaaet. Landet var een af Øerne ved Nye=Gui nea, som danne Strædet Endeavour, men den laae langt meere østlig fra det bekiendte Strøg, hvorigiennem Capitain Cook var kommen. Vi fulgde efter Assistance med Baade foran, til at føre os, og fandt, at Vandet blev daglig lavere, fra fire og tive indtil fire Favne. Vi saae intet Middel til at fortsætte vort Løb, da vi i enhver Stilling havde Øer, Klipper og Grunde for os. At seile tilbage var umueligt, efterdi den østlige Passatvind blæde, og den Vei, hvorigiennem vi vare komne, var saa snever, at den ikke tillod os at giøre Slag for at vende til bage. Vor Tilstand var derfor høist kritisk. Paa een Dag brækkedes tvende af vore Ankere, som vi havde kastet for at afværge Fare. Hertil kom endnu, at vi i denne varme Himmelegne fik ikkun smaa Portioner Vand. Den store Forbrugelse af denne Artikel til Planterne nødte os allerede tidlig paa vor Reise til at være og nomiske; nu blev det nødvendigt endog at formindske vor desuden liden Portion, og en Pinte reent Vand var nu den daglige Portion til enhver Mand. Jmidlertid overstred vi dog ved Forsigtighed og Standhaftighed alle vore Besværligheder til den 20de September, da vi saae os paa nye i aaben Søe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Paa vor Reise igiennem dette Archipelagus, der indeholder omtrent hundrede Øer, undersøgde bestandig to Mænd i en Baad Havets Dybde med Blyeloddet. Maaskee var denne den farligste Reise, der er bekiendt i Skibsfartens Historie; til desto meere Ære geraader den Capitain Bligh. Jblandt en saadan Mangfoldighed af Øer maa jeg lade mig nøie med at sige, at nogle vare af en maadelig Størrelse og Høide, og rigelig forsynede med prægtige Træer, men andre derimod lave og klippefulde. Dog saae vi faa, som man kunde kalde Bierge. Græsset paa disse Øer havde et forbrændt Udseende, hvoraf man kunde slutte, at de leed meget af Mangel paa Reg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
J de 20 Dage vi opholdte os ved dem havde vi ingen Regn, og kun lidet Dugsom Natten. Jndbyggerne ere meget under den sedvanlige Størrelse, fuldkommen sorte, have Haar paa Hovedet som Uld, krøllede Skieg, slette og uordentlige Tænder, smaa Øine, der ligge dybt ind i Hovedet, ingen flade, men gemeenlig krumme Næser, og ingen tykke Læber. Mange have stukket Hul igiennem Næsen, og trukket en rund Ring af Skaller der gjennem. Nogle havde trukket Fiere eller et Stykke af Skallen til en Cocosnød igiennem dette Hull, og da een af dem fik et stort Jern, søm, stak han det gesvindt derigiennem, uden at synes at føle den mindste Smerte deraf. Fruentimrene bære Skiørter af grovt Tøi, der naae dem til Knæerne; men Mandfolkene vare ganske nogne, to eller tre undtagne, som have de bedækket deres Blussel med Skaller. Øreleppen var ligeledes giennemberet samt behængt, med smaa Pinde o. s. v. De bære ogsaa Arm= og Knæbaand saavelsom og Halsbaand, af hvide Skaller og røde Koraller, der nydelig ere sammentrukne. Baade de Mænd og Qvinder, som vi saae, havde tæt under Skulderen visse Jndsnit; om det var til Prydelse, eller Sorg, kunde vi ikke erfare. Jeg troer det Første, da jeg og har seet en meget ung Pige saaledes tegnet. Sproget var blødt. Vi havde adskillige Gange Samtaler med disse Folk saavel ombord, som paa deres egen Strandbred. Ved vore smaa Uddeelinger af Foræringer opførde de sig meget attigen, og bragde os et meget godt Begreb om sig. Jeg havde ønsket, at de ikke havde givet os nogen Aarsag til at forandre disse Tanker. Men den 10de om Morgenen gjorde otte Cander det dristige Forsøg at angribe Assistance. De skiød en stor Mængde Pile ind paa det, hvorved tre Mænd bleve farlig saarede, og af hvilke een nogle Dage derefter døde i Raserie. Dette tvang os til at fyre paa dem, og jeg frygter, at mange derved have tilsat Livet. De stode nu fra deres Angreb, og vi satte vor Reise fort. Deres Vaaben ere Køller, Spyd, Buer og Pile. Mange Pile ere 5 Fod lange; de have dem af forskiellige Længde, og tilsvidsede paa forskiellig Maade, mange med Been, andre med et haardt rødt Træe, Forden største Deel ere de uden Takker, og af Saarene paa vore 2de andre Landsmænd have vi Aarsag til at slutte, at de ikke forgifte samme, omendskiønt een af disse stakkels Menneskeer nyelig maatte udstaae en meget smertelig Operation, da man trak ud et Stykke af en Piil, som var blevet tilbage i Legemet. Nogle Ca noer vare tredfindstive til halvfierdefindstive Fod lange, og vi tælde i een af dem to og tive Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Den 16de landede en Deel af os paa en liden Øe, fra hvilken vi saae endnu flere Øer. Vi toge Besiddelse af det Heele i Kongens, vor Herres, Navn. Den østligste af disse Øer ligger omtrent 145 og den vestligste 142 Grader, østlig Længde; Breden strækker sig fra 8de til 11te Grad sydlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Den 2den October kom vi til Øen Timor, som i Fælledskab tilhører Hollænderne og Portugiserne; her erfarede vi Pandoras sørgelige Skiebne, hvorom de uden Tvivl kiende Omstændighederne bedre, end jeg, da Capitain Edvards ikke efterlod sig noget Brev til Capitain Bligh, omendskiøndt han vidste, at vi strax skulde følge efter ham. Ved Timor laae vi i otte Dage, for at forsyne os med Træe og Vand, i hvilken Tid vi og anskaffede os nogle vilde Oxer til Skibsmandskabet. Men da Riishøsten i forrige Aar, formedelst Tørken, ikke var faldet vel ud, saa fandt vi disse Artikler, saavelsom andre Næringsmidler af Planteriget, sieldne og dyre; og jeg frygter, at dette stedse vil blive Tilfældet, indtil Jndvaanerne blive arbeidsommere. Her har og en Colonie af Chinesere boesat sig under Hollændernes Skyts, som have et lidet Fort og Garnison af omtrent halvtredfindstive Soldater, som mestendeels ere Deserteurer fra alle Nationer. Hovedartiklerne af denne Øes Handelsvahre ere Vox af Bier og Sandeltræe, disse blive opkiøbte af Hollænderne og sendte til Batavia. Den 10de afseilede vi herfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Nogle Dage efter vor Afreise bleve mange af vore Folk syge; de havde Forkiølelse, Feber og Flod. Nogle døde af denne sidste Sygdom. Vi havde i det øvrige god Vind og Veir, een Uge undtagen, da vi seilede om Cap.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Den store Høflighed og Ombyggelighed, som Oberste Brokke, Gouverneur paa Øen, Timor, beviiste os siden vor Ankomst, fordrer vor varmeste Taknemmelighed. Capitain Blighoverlod til Øen ti Planter af Brødfrugttræer, som næsten alle bleve plantede paa Compagni, ets Grund, under umiddelbar Opsigt af Oberste Brooke, som lader Forbedringen i dets Tilstand og Øens Jnteresse være sig meget angelegen. Det er Skade, at det ikke staaer i hans Magt at forsyne os synderlig med Forfriskninger; men han har vist gjort meget, naar vi bemerke, at dette er allerede det tredie Aar, da Øen ikke har faaet nogen Regn. Jndvaanerne mistede i forrige Aar femten hundrede Stykker Qvæg af Mangel paa Foder, og flere end halvsemfindstive Skibe pleiede og Aaret. at legge her an, og blive forsynede med Forfriskninger. Deres Nød er kommen Lord CornWallis for Øren, som, menneskekierlig nok, gar Skibet the Canges Ordre at legge an til Cap og foranstalte Levnetsmidler til denne Øe. Det ankom i denne Morgen i Selskab med Atalanta, der føres af Capitain Elphinston. Hr. Cockeran, som seiler hiem i Skibet Ganges, har sendt adskillige Planter, som han bringer med sig fra Jndien, ombord paa Providence, for at medtage dem til Forplantning i Vestindien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Den 26de i d. M. seilede vi herfra, og de andre Skibe nogle Dage efter os. Ved Udgangen af Junii Maaned haaber jeg personlig at kunde giøre Dem min Opvartning. Et Exempel paa den forrige marokanske Keisers, Mohammed den Abdallas, overilede Grusomhed. *)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Da tre engelske Kiøbmænd i Suira, ved Navn Leyton, Sicard og Barre engang vare paa Jagt, og deres Hund forfulgte nogle Kalve ved en arabisk Aduar, skiød en Araber, Hunden ihiel, hvorpaa Jægerne nærmede sig 1) Taget af Historien om denne Keiser ved G. Høst. til Stedet for at faae Gierningsmandens Navn at vide; men de bleve modtagne med Stene, Barre revet fra Hesteen og mishandlet med Stokkeprygl, og de maatte som det svageste Partie tage Flugten. Denne Tildragelse blev Mohammed forebragt saaledes: at de Christne skulde have overfaldet Jndvaanerne i Aduaren, slaaet Tænderne ind paa et Fruentimmer, og brækket Armen paa et andet, med meere. Han gav derfor befaling at bringe dem alle tre i Jern til Hoffet, hvor han uden at ville anhøre deres Forsvar, lod Sicard nedlegge paa Jorden ved Soldaterne i den offentlige Andience, og give ham Stokkeprygl, hvorpaa de bleve alle smeddede i Lænker. Dagen derefter lod han dem igien kalde for sig, og befoel en Smed, med en Knibtang at udtage Fortænderne af Leyton, for at sendes til den Araberinde, som skulde have mistet sine; derpaa forærede han ham til en Kiøbmand Levingston fra Gibraltar, som just var i Marokos, for at vise ham, at han ansaae hans Landsmænd ikke anderledes end Slaver. Sicard, som blev afsindig, og Barre bleve løs, givne for at gaae tilbage igien til Suira; disse to vare Franske, som handlede under engelsk beskyttelse, siden Frankerig havde forbudet at oprette noget fransk Handelshuus i det maro kanske Rige, baade den engelske og franske Consul toge sig derfor af denne Sag; og da de have de overbeviist Mohammed om, at den ene arabiske Qvinde ingen Tænder havde havt i nogle Aar, og at den andens Arm 6 Maan der tilforn var brækket ved en Tyr, saa fortrød han sin Behandling med Leyton, viiste ham al Bevaagenhed, gjorde ham til Stats sekretair, og gav ham frie Adgang til sig, for hvilket han ikke turde undslaae sig, af Frygt forat miste de øvrige Tænder. Man seer deraf, at Mohammed Passion var opflammet ved de falske beskyldninger, som han var svag nok til at troe, og at hans hemmelige Had mod Engellænderne har der havt megen Jndflydelse, men en meere barbarisk Despot havde ikke ladet sig nøie med at berøve Leyton Fortænderne, havde ikke heller udviist nogen Fortrydelse over at have fornærmet en Christen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Slutningen af Fragmentet af en Samtale imellem 2de Reisende o. s. v. See No. 36. Herpaa blev svaret, at ommendskiønt vor nærværende Constitution blev af mange, deels af Uvidenhed, deels af egennyttige Hensigter, imod deres Overbeviisning udskreget, for et Mesterstykke af menneskelig Viisdom, fandtes deri dog saare meget, som behøvede en Forbedring; at man i Enden af forrige Aarhundrede var gaaet alt for tilfærdig tilværk med den saa kaldte Revolution, der da gik for sig, og at den derfor er bleven ufuldkommen i mange Stykker, hvilket endog tilstodes af dem, som agtede den høit, og gierne ønskede at beholde den. Skulde derimod de, som sidde ved Roret af Regieringen, selv række Haand til Forbedring, og skulde Parlamentet tilligemed den herskende Kirke, godvillig begynde en Reformation, for at afskaffe de saa tydelige Feil, der have Sted i begge, saa havde man ikke at frygte for nogen Urolighed, og Folket, som vist havde Aarsag til i mange Stykker at være misfornøiet, vilde, naar de Aarsager, som dertil give Anledning, frivillig af Regieringen, selv hævedes, heller blive ved sin gamle Statsforfatning, hvortil det saa længe var vant, end det skulde ønske Nyeheder indførte, som endnu ikke ved Tidens Længde vare prøvede og stadfæstede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Subskriptionsplan, paa Doct. og Prof. Reinhards Skrift: Forsøg over Jesu Plan til Befordringen af det menneskelige Kiøns Lyksalighed. Et Bidrag til Beviserne for den christelige Religions Sandhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
En Bog for Præster og unge Geistlige i Sær(deleshed og for enhver Christen i Almindelighed.) Allerede vare mange offentligen traadte frem for at forsvare den christelige Religions Sandhed og Guddommelighed imod de tit giorte, og tit gientagne Jndvendinger og falske beskyldninger, og dog havde disse enten ganske overseet, eller og ikkun løseligen berørt det store, høie og ædle i Jesu Plan til Befordringen af det menneskelige Kiøns Lyksalighed. Dr. Reinhard, Professor i Theologien i Wittenberg, en Mand, som af alle grundige Theologer skiønnes for en af de gavnligste og rigtigsttænkende Lærde, afhialp denne Mangel ved sit nærværende Forsøg, hvoraf Originalen trende Gange er bleven oplagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
J den første Afdeling viser Forfatteren, den sande Beskaffenhed af Jesu Plan, som Beviis for, at han virkelig har havt det heele menneskelige Kiøns Vel til Hensigt; i anden Afdeling giør han en Sammenligning imellem Jesus og Alderdommens store og goddædige Siele, som har havt Viisdom, Evne og Villie til at blive deres Brødres Velgiørere, at ingen har kundet opsvinge sig til den store, guddommelige Tanke, at virke for alles Vel; i tredie Afdeling angiver han de Grunde, vi have til at ansee ham som den ypperste Vise, Menneskeslægtens største Velgiører og Guddommens troeværdigste Gesandt. At give mine Landsmænd en Bog i Hænderne, som agtes beqvem til saa vigtige Hensigter, troede jeg derfor at være et Foretagende, som maatte befæste mig i mine ædle Medborgeres Yndest. Jeg blev end ydermere dertil opmuntret, saavel herved, at Universitetets hele theologiske Facultet i Forelæsninger anpriser den for Studerende, som ved Hr. Professor og Dr. Münters venskabelige Opfordring, da hans Dom over Bogen aldeles stemte med de øvrige Skiønneres. Jeg besørgede den altsaa oversat, og har nu den Ære at levere den i den stadige Forventning, at min Umage og Omkostning ikke vorder giengieldet med Tab. Jeg frygter dette Tab saa meget mindre, da Pengene nu blive i Landet, og da Originalen ikke altid er at faae i vore tydske Boglader.