Berlingske Tidende, 1770-04-02
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Ordre og Befaling D. Thott. Saa bliver samme herved 3de gange i de Berlingske Danske, saa og Hamborger og Lybeckske Aviser bekiendtgjort, og i allerunderdanigst Følge deraf indkaldede alle og enhver, som formeene sig at have nogen Priction eller Fordring af hvad Navn nævnes kan til ovenmelte tabte orriginal Vexel, at de inden 6 Maaneders Forløb ville fremkomme dermed, og efter Lovens Maade legitimere deres Prætention; thi i Mangel deraf er meermelte accepterede Vexel efter allerhøyst bemelte Proclamatis allernaadigste Bydende død og magtesløs, og ingen, hverken Trassenten, Acceptanterne eller Endossenten ville derfor i nogen Maade være ansvarlige; hvilket saaledes til Vedkommende Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 30te Mart. 1770. Johan Ludvig Zinn. Besvarelse paa Brændeviinsbrænder Sr. Christian Lihmes udi Aviserne indførte Bekiendtgjørelse, angaaende hans Sukker Brændeviin. Brændeviinsbrænder Sr. Christian Lihme roser sit Sukker Brændeviin og foregiver, at det overgaaer Korn=Brændeviin baade i Kræfter og Sundhed, og man kan ikke fortænke ham, at han i saa Fald giør sit Beste; thi det er et gammelt Ordsprog, at det er taabeligt at laste sine egne Vahre: Men naar Sr. Lihme, paastaaer at kunne gotgiøre sit Foregivende ved Prøve af KornBrændeviin imod Prøve af hans Sukker=Brændeviin, og derhos siger: "at den af disse 2de Prøver som erkiendes for tienligst i Medicinen, og følgelig sundest til Menneskenes Brug, skal billigen beholde Prisen;"saa synes det, at han ved Proverne vil søge decideret og afgjort noget langt andet, end det der egentlig hører til Sagen; thi hvad kommer det Sagen ved, hvilken Sort Brændeviin der er den tienligste til Medicinen, og hvorledes kan der drages den Følge, at fordi en Ting er tienlig eller tienligst i Medicinen, derfor er den og sundest til Menneskets Brug, Jeg forstaaer hverken Medicinen, Chymien eller Physiqven, og det synes, at Lihme, eller den som har skrevet for ham, ikke heller forstaaer saadant. Naar her skal handles saavel om Korn=Brændeviins som om Sukker=Brændeviins Brug, da bør det betragtes i Henseende til dets almindelige og daglige Brug som et Vederqvægelses og Recreations=Middel for almindelig Mand og friske Mennesker, som maa arbeyde med Legems Kræfter og udstaaer Strabatzer og Fattiguer, og i saa Fald meener jeg det ikke meere kan komme under medicinsk Betragtning, end got Flæsk og Rug=Brød, saa meget mindre, som Korn=Brændevinet tilforn, lige saavel som Sukker Brændevinet nu omstunder, har været brugt til Medicinen; (Misbrug kommer ikke heri Consideration, thi det kan skee ved begge Sorter, og fast alle Ting kan blive skadelig ved Misbrug. og om endog Sukker=Brændevinet, foruden det at det kan haves for bedre Kiøb, virkelig var meere beqvem til Medicinen, saa er det (i mine Tanker) dog ikke en Følge, at det derfor ogsaa til ovenmelte almindelige og daglige Brug er sundt og tienligt i thi hvor man ge Ting er der ikke, hvilke ere tienlige til medicinske Brug for syge Mennesker, men ved daglig Brug for friske Mennesker ville giøre slette Virkninger. Det er altsaa, i mine Tanker klart, at den Prove, som Sr. Lihme forlanger anstillet, ikke vedkommer den rette og egentlige Sag, eller Korn Brændeviinet i Henseende til dets almindelige og daglige Brug, til hvilket Brug almindelig Mand; eller Arbeyds Folk, som behøver Brændeviin, præsererer KornBrændeviin for Sukker=Brændeviin, skiønt det sidste kan haves for bedre Kiøb end det første, naar de raader for Valget; thi nogle Exempler, som maaskee kunne foregives til Jndvending herimod, kan ikke klare Sagen, og allermindst de, som finder sin Grund i Pungen. Sluttelig, siden det er Sr. Lihmes egen Profit og Fordeel at faae Publicum til at troe, at hans Sukker=Brændeviin er lige saa got og bedre end Korn Brændeviin, vil det vel og blive hans Sag at see begge Prover anstillet, for ved et authentiqve Beviis at see sin Paastand bestyrket, hvortil han kan anvende de 500 Rdlr. han ellers tilbyder at udsætte til Gevinst. Kiøbenhavn, den 29de Mart. 1770. H. 3di Kiøbstæden Saxkiøbing, som, fordi den ligger temme U lig høyt og har særdeles got Vand, ansees for det sundeste Steder Lolland, er paa billigste Vilkor til Kiøbs eller til Leye 2de smukke ledige Kiøbmænds Gaarder, samt andre gode og beqvemme Leyligheder med Haver og Vænger, samt Jord i Marken, som honette Familier, som der kunde have Lyst, enten som Kiøbmæneller Pensionister at nedsætte sig, da endog til behagelig Efterretning meldes, at Egnen er formedelst de nær omliggende Stove og Vande angenem og lystig, og Stedet let at leve paa, samt formedelst Passagen igjennem Byen med Posterne og andre Reysende, item de nær omliggende Herregaarde, temmelig munter og levende; Ligeledes findes der og gode Leyligheder for Uld=Fabriqueurer, og Haandværks=Folk, af hvilke sidste man i sær mangler en god Perukmager, en Fruentimmer=Skræder, en Tømmermand, en perfect Hjulmand, en Muurmester og en Kandestøber; Vedkommende vilde behage at mælde sig hos Stedets Byefoget Knud Møller, som giver nærmere fornøden Efterretning. Det bekiendtgiøres herved for alle og enhver, som formeener sig at have noget tilgode hos forrige Slots=Foged sal. Johan Gether, det være sig af hvad Navn og i hvad Tilfælde det være maatte, at de behageligst vilde indfinde sig hos mig underskrevne Byeskriver Gether, boende i Skidenstrædet, og det inden 6 Ugers Forløb, da i Fald nogen skulde have noget retmæssig at fordre, skal de af mig paa Boets Vegne erholde Betaling, men efter den Tids Forløb, kan ingen vente noget; og skeer denne Jndkaldelse 3de Post Dage efter hmanden udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender, saa vel som udi Addresse=Contoirets Efterretninger, paa det enhver Vedkommende derom kan vorde vidende. Kiøbenhavn, den 26de Mart. 1770. Henning Gether.