JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Da for to Aar siden Fiskerne i Kiel klagede over, at Fangsten af de smaa Brellinger eller Spryt, var saa stor, at de ei kunde faae solgt hvad der fangedes, gjorde Behrensen Forsøg med at koge Tran af dem, og det viste sig, at han af 27 Pd. af disse Smaasisk, hvilke kostede 2 1/2 s. Cour. eller 8 Rbs. r. S., erholdt 4 Pd. Tran. Af Mangel paa Formue kunde han i Aaret 1821 ialt kun tilvirke 45 Td. Tran, hvortil han brugte 72,900 Pd. af disse Fisk. Trannen er af fortrinlig Qvalitet, og langt bedre end Rocolie, den brænder meget klarere og oser slet ikke. Affaldet af Fiskene, naar Trannen er uddraget, giver den bedste Gjødning, man kan faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Da man i de senere Tider med saamegen Flid har lagt Vind paa at forædle Frugttræerne, og der især i Aar har været en saadan Overflødig hed af Frugt, at den næsten ikke har kunne finde Afsætning, faldt Behrensen paa at gjøre Forsøg med at tillave Cyder eller Frugtviin deraf. Han erholdt derved af 5 1/2 Td. Æbler 1 Oxhoved god Æbleviin. - For nu at erholde det fornødne Forskud til at gjøre større Forsøg, forenede B. sig med en anden, som forstrakte Penge imod at erholde den halve Fordeel. Saaledes har B. i Aar tillavet 150 Oxh. Cyder eller Æbleviin, hertil har han brugt 834 Td. Æbler, som ellers sandsynligviis uden Nytte vare bortraadnede. Af Affaldet har han desuden erholdet 38 Oxh. meget stærk Eddike, som i alle Maader kan staae ved Siden af Viineddike, Æblevinen har en særdeles reen Smag og er klar som den bedste Franskviin. Herfor har B. sin Paapassenhed at takke, hvormed han har draget Omsorg for, at Pressemaskinerne, Knuseapparaterne og alle til Tillavningen henhørende Kar, hver Aften bleve rensede med kogende Vand, og at alle Karrene bleve behørigen svovlede, saaledes som man bruger det ved Tilberedning af Viin. Gid mangen dansk Borger saaledes vilde benytte Omstændighederne til at virke til Gavn for sig og sit Fædreland. Medborgeres Agtelse lønne ham. (Handelstidenden.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags Aften Kl. 5 ankom H. K. H. Kronprindsen af Sverrig til Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Løverdagen den 14de d. M., Kl. 11 3/4 om Aftenen, udbrød Huusild i Gaarden Nr. 58 i Vognmagergaden, tilhørende Mad. C. Olsen. Jlden opkom i Sidehuset til Venstre, som afbrændte tilligemed endeel af Baghuset, ligesom der ogsaa var Jld i nogle af Naboernes Huusgavle. For Jldens Standsning afkimedes Kl. 2 1/2 om Morgenen. - Hs. Majestæt var Selv tilstede ved Branden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Odense, d. 13 December. Det paa herværende Theater i Søndags Aftes givne Drama Moses af Dr. Klingemann, vandt almindeligt Bifald, saavel for de skjønne Decorationer som den i det Hele meget heldige Udførelse. - Ved den aarlige Examensfest paa Lahns Stiftelse, for hjelpeløse Børn afvigte Tirsdag, viste Sognepræsten Hr. From i en skjøn og kraftfuld Tale, at den uforstilt religiøse Borger fortjener meest Beundring, thi han er Fædrelandets redelige Ven. Af en derefter anmeldt Oversigt over, hvad denne veldædige Stiftelse i Aaret 1822 har virket, erfares, at 110 fattige Børn, hvoraf 40 Drenge og 20 Piger, have i dette Aar nydt fri Underviisning; 36 af de meest Trængende, tildeels fader, eller moderløse, ere i det sidste Halvaar understøttede med Kostpenge, paa hvilken Maade der er uddeelt til Forældre eller Pleieforældre, 300 Rbd. 97 ere forsynede med Klæder efter deres større eller mindre Trang, og 5 ganske hielpeløse Børn ere for Stiftelsens Regning indsatte i Kost hos skikkelige Folk, og forsynes tillige med de nødvendige Klæder. Alt Linned, de Hvergarns Klædninger til Pigerne, Strømper, Forklæder og Halstørklæder ere forarbeidet i Stiftelsens egen Arbeidsskole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Viborg, d. 11 December. Sidste Torsdag tildrog sig den ulykkelige Hændelse i Sparkjær, Borrits Sogn i Fiends Herred, at 2 halvvoxne Bønderdrenge fik fat paa et ladt Gevær, som Stenen af Forsigtighed var aftaget; men den ene Dreng satte en Steen paa Hanen og sigtede paa den anden Dreng. Skuddet gik af og ramte ham i Mellemgulvet, saa han døde strax.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Med Hensyn paa det i dette Blads No. 99 Anmeldte, om Programmerne fra de jydske Skoler, maatte det behageligen bemærkes, at der handledes om Programmer fra de respective Skolers ærede Fædre 9. Rectorer, der sikkerligen kunde give os meget Videværdigt, som vilde interessere Publikum, deels om Skolernes Tilstand, de forestaae, deels og om andre Ting i Literaturen, hvortil deres Stilling giver dem Leilighed og Hielpemidler, men ikke letteligen andre. Taubers interessante Skildring af Aarhuus Skoles Oprindelse og Skjebne, svæver mig stedse for Øje. Kun noget mere udførlig i de nyere Tider, ligesom og noget om hindringerne for og Opmuntringerne til Videnskabernes og Skolernes Flor, som forefalde paa ethvert Sted. Dette ansees saa meget mere nødvendigt nu, siden Etatsraad Engelstofts Skole- og Universitets-Annaler, destoværre, ere aldeles ophørte, uden at man tør gjøre sig noget Haab om deres Fortsættelse. Den ærede Herre, som skal have taget til Gjenmæle mod mit Ønske omProgrammerne, i Viborg Samler, som ikke er kommet mig tilhænde, ville iøvrigt ikke troe, at jeg i mindste Maade vilde forglemme eller ignorere de fra Viborg Skole af de Herrer Adjuncter udgivne Programmata, men saa velkomne de end ere, og saa fortjenstfulde de end bør agtes, saa er dog Adjuncten eller Overlæreren sjeldent i den Stilling, at han er istand til at kunne give en saadan Oversigt over vedkommende respective Skoles Forfatning, som den Mand, under hvis Bestyrelse den i mange Aar har staaet, og som sandsynligen derved maa have gjort mange Erfaringer, der ere af høieste Vigtighed og Jnteresse, hvilke man altsaa maatte ønske at see Publicum meddeelte, men som sagt, helst paa Latin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Blandede Efterretninger. Engelsk Sømagt. (Slutning; see forr. No.) Aldrig handlede man saaledes i Frankrig. Ludvig XIV. var vel gavmild mod Lærde, men tænkde aldrig paa, saaledes som det engelske Parlement, at give en Mathematiker eller Konstner for Opløsningen af et virkeligt konstigt Problem en halv Mill. Franker. Om Bonapartes Høimodighed i den Henseende er et Exempel tilstrækkeligt. Da den store Jngenieur Hubert i Rochefort havde bygget en Mølle, der paa een Tid forenede den indere Havns Bækken, strakte og dreiede Metaller, blandede Farver &c., lod Ministeren Dei res ham udbetale 600 Fr. Og dette er det eneste Beviis paa Erkjendtlighed, som Jngenieuren under den Keiserlige Regjering har modtaget. Den engelske Sømagts Overlegenhed grunder sig for størstedelen paa den fuldkomne Krigstugt, og Regelen, kun at befordre Officiererne efter deres Tjenestealder. Dette Systems Fortræffelighed bliver først da synlig, naar man sammenligner det med det franske. J Frankrig anseer den ringeste Capitain paa et Krigskib sig for sammes uindskrænkede Herre. Der tør Admiralen ikke komme ombord, for at undersøge, hvorledes Tjenesten forvaltes. Med Rette beundrer Franskmanden den koldsindige, rolige og bestemte Maade, hvorpaa de engelske Officierer commandere, den Beredvillighed og Regelmæssighed, hvormed befalingerne efterkommes, og den beundringsværdige Taushed, der under Søslaget hersker blandt Mandskabet paa de engelske Krigskibe. Midt under de meest indviklede Operationer, midt under Træfningens Rasen, hører man intet uden Commandoordene. En Jnstruction i engelsk Søtjeneste byder, at ingen Officier tør understaae sig, at gjøre Anmærkninger over en Overofficers Adfærd og Ordres, hvorved de kunde blive foragtelige, eller sige noget, der kunde opvække hos Matroserne Utilfredshed med Tjenesteen. J Napoleons Marine derimod saa man det slemme Exempel paa Jnsubordination fornyet, hvorved under Ludvig XV. og Ludvig XVI. ved to Leiligheder den franske Søemagt blev tilintetgjort. En Capitain i den franske Søetjeneste forkleinede offentligen Admiralen, hiin gjennemheglede sin nærmeste Undergivne, og saaledes strækker denne Mangel paa Subordination sig indtil Matrosen; derfor ophørte den gjensidige Tillid og Tjenesten blev lammet. Af den engelske Søficier kræves ogsaa det høieste Exempel paa Tapperhed og Foragt for Fare. Admiral Byngs sørgelige Exempel, og den Jrettesættelse, som ganske nyligen Sir Robert Culder tildrog sig, kunde tjene til Beviis herpaa. Hvad Tactiken angaaer, da ere Engellænderne ogsaa heri Mestere. Man har hidtil troet, at Admir. Rodney havde lært det nye System med at gjennembryde den fiendtlige Slaglinie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
af Prof. Clerk i Edinburg, hvis Værk man roste overmaade meget, men Sagen forholdt sig ganske anderledes. At Rodney gjennembrød den fiendtlige Linie var blot Tilfælde, og en Tanke, som først ved Udførelsen faldt ham ind. Hvad man kalder Clerks Opfindelse havde allerede 100 Aar i Forveien Jesuiten Paul Hoste lært 1697. De engelske Søcapitainer maae hvert Øjeblik af Slaget holde sig tappert, eller vente at erklæres for æreløse i hele Flaadens Paasyn. Ogsaa er det en vigtig Anordning, at naar en engelsk Flagofficeer falder, bliver hans Flag ligefuldt oppe, og signaliseres fra Skibene ligesaafuldt som om han end var i Live. Dette var Aarsag til, at om end Nelson i Træfningen ved Abukir udenfor Fægtningen saaredes og i Slaget ved Trafalgar længe førend Kampen var tilende dræbtes, Actionen og Seiren ikke desto mindre bleve fortsatte. De engelske Krigskibes Kraft er yderst frygtelig, og de engelske Sømænd le af den Skade, Americaner Fullons Opfindelse truer med. Kjøbenhavns og Algiers lykkelige Beskydning bevise hvad Krigsskibe (?) formaae, selv naar de modsættes de frygteligste Batterier. Derhos ere Seire til Søes langt fra ikke saa mordiske, som Seire til Lands. En Howes, Nelsons, St. Vincens Flaader, have tilintetgjort de søfarende Nationers Marine i Europa, og kostede dog langtfra ikke saa mange Mennesker, som et eneste Feldtslag. (Jmidlertid kostede Slaget ved Trafalgadog Spanierne og de Franske over 20,000 Mennesker.) Mod Enden af det 17de Aarhundrede, leveredes i en Søkrig nogle Søslag med een eller i det Høieste to Flaader; men i den Søkrig, som begyndte og endtes i det 19de Aarhundrede, angreb Engellands Marine næsten paa een Tid Frankriges, Spaniens, Hollands, Danmark, Jtaliens og selv Amerikas Flaader. Engelland blokerede ikke allene alle militaire Havne, hvori Escadrer eller Flotiller kunde indløbe, men ogsaa hver Handelshavn. Sligt havde didtil ingen Sømagt gjort. Beboerne af en Øe af maadeligt Omfang vare istand til, blot med deres Krigskibe, at danne en sammenhængende Observationslinie paa Kysterne af Europa, Asia, Africa og America. Alle Fast lande af begge Verdensdele bleve paa een Tid beleirede, deres Øer borttagne med Magt og Verdenshandelen usurperet. Kort, denne Sømagt, som begyndte Kampen med 30 Mill. Undersaatter, endte samme, efter 20 Aars Strid, med, fast at grunde sin Magt over 80 Mill. Beseirede og Beseirende. Desuden maa man erindre sig, at Storbritannien i dette Tidsrum aldrig talt flere end 145,000 Matroser og Soldater, som frembragte disse Underværker. For de engelske Matrosers Sundhed sørges, som Kjendsgierninger vise, saaledes, at ogsaa i den Punkt den franske Marine maa staae langt tilbage. Fremdeles kan ingen Nation opvise et saadant Hospital, som Greenwich. Foruden de saarede og udlevede Officierer, som man her sørger for, modtage 13000 gamle, svage og hielpeløse Matroser Bolig, Næring og Beklædning; i det findes to Underviisnings=Skoter til 1000 Drenge og Pigebørn af forarmede Officierer Matroser og Soldater. Desuden have af dets Jndkomster 30,000 Matroser aarlige Pensioner. J det Hele sørger den engelske Regjering i Fredstider for 40,000 Sømænd. Cervantes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Hvad Shakespear er for Engellænderne og Holberg for Danske, det er Cervantes for Spanierne. Enhver nok saa liden Notice om denne Nationens Yndling agtes af dem for vigtig nok til at opbevares, og, hvor det synes nødvendigt, berigtiges. Men ligesom Shakespear, blev ogsaa Cervantes først efter sin Død i den Grad berømt og hædret. Derfor lod man sig nøie med meget mangelagtige og usikkre Noticer, angaaende hans Historie, indtil den første Halvdeel af det forrige Aarhundrede. da Gregoria Mayans udgav en Levnetsbeskrivelse af Cervantes, der i det mindste havde det Fortrin, at den var udførlig. Men denne Biograph vidste ikke engang den store Digters Fødestæd med Vished. Til adskillige af de mærkværdigste Begivenheder i hans Liv, f. Ex. hans Fangenskab i Algier og Slaverie, kjendte Mayans kun saare lidt. Dog ikke Spanierne, men en Dronning af Engelland, Georg Udens Gemalinde, var Aarsag i, at man fik Cervantess Levnetsbeskrivelse. Dronningen vilde til sit Morskabsbibliothek af vidunderlige Historier have en god Udgave af Donquixote, og Statsministeren Lord Carteret besørgede for hende den i London 1738 trykte Pragtudgave. Han fandt i Mayans den Biograph, han søgte At der i Udlandet første Gang var skeet saa meget til Cervantes's Hæder, vakte den spanske Stolthed til Efterligning. Den spanske Minister Marquis de la Ensenada opfordrede Mayans til videre Efterforskninger, og disse, ogsaa af Andre fortsatte Grandskninger, gjorde det mueligt, at endeligen Cervantes's Levnet ved Vicente de los Rios kunde komme istand. En ny Biographie af Digteren har Secretæren i det Madridske Academie, Dr. M. F. de Navarrete, udgivet 1819, som hiin er lagt til Grund for. Forf. kalder i Fortalen Cervantes uden Jndskrænkning sit Aarhundredes største Genie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
J S. Hibberts Beskrivelse over Shetlandsøerne (London 1821) paastaaes: at sammes Beboere ere af scandinavisk Herkomst, hvilket sees af deres Overtro og adskillige physiologiske Kiendemærker. Shetlænderen troer fuldt og fast, at hans Høje ere beboede af Dverge, i hvilke man gienkiender de skadefroe Væsener, som Edda taler om, man maa for Alting ikke fornærme dem eller besvære sig over dem, af hvilken Aarsag de ogsaa kaldes de gode Folk og dette Navn giver man den ligesaa paa Færøerne. Jndbyggerne korse og signe sig, naar de nærme sig disse Feers formeentlige Opholdsted. Disse Væsener have Børn, malke ofte Køerne &c. De stiele ogsaa Børn og føre dem ind i Bjergene, som deres egne Unges Legekammerater, istedetfor de borttagne, lægge de Cretenieragtige Stakler (Skiftinger) i hines Sted. Der gives da Troldmænd, der foregive at besidde Magt over Feerne, og som fortjene mange Penge ved at tilbagebringe de foregivne stiaalne Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
J Portugal findes nu 132 Klostere med 2980 Nonner, 912 Elever og Novicer, samt 1971 qvindelige Tyender. Deres Jndkomster ere 432, 189 Milreis (til 6 Fr. hver). Munkeklosterne beløbe sig til 420, hvori 5621 Personer leve. Alle Munkeklosternes Jndkomster anslaaes til 748,613 Milreis. G. Lippi udgav 1816 i det italienske Sprog en Afhandling, hvori han vilde bevise, at Pompeja og Herculanum ikke ere blevne ødelagte af Vesuv, saaledes som Historieskriverne siden det syttende Aarhundrede eenstemmigen have foregivet. Han søger deri at godtgjøre med geognostiske Grunde, at disse Stæder ikke pludseligen ere ødelagte ved Vesuvs Udbrud, i det mindste ikke ved Aske, men at de ved Skybrud i forskjellige Tidsrum ere efterhaanden blevne bedækkede med til svømmet Land. Forhandlingerne angaaende denne Mening havde i Academiet i Neapel givet Anledning til de heftigste Stridigheder, ja endog Skjældsord, og endeligen til et Slags Retsstrid, angaaende hvormeget det kunde være L. tilladt at trykke om disse Forhandlinger. Skriftet er tilføjet en Skrivelse i det Latinske, Tydske, Engelske, Franske, Spanske og Jtalienske Sprog til alle europæiske Academier, ligesom og til det i Philladelphia, hvori Hr. L. opfordrer dem alle til at prøve Striden, mellem ham og Academiet i Neapel. - Spørgsmaalet vil blive saalænge afgjort, som en upartisk Naturforsker ikke har prøvet hans Jagttagelser paa Stedet selv. En Enkelts Vidnesbyrd, som endog hos et heelt Academie, paa et eneste Medlem nær, fandt saa heftig Modsigelse, kan dog vel ikke kuldkaste en Række umistænkelige historiske Vidnesbyrd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Da den gule Feber i October 1821 rasede i Catalonien, var Luften i Tortosa saa forpestet, at næsten intet Levende kunde holde længer udder. Et Menneske, som havde listet sig ind i et Huus, for der at stiele, styrtede, da det kom tre Lig nær, omkuld og qvaltes af Lugten. En Flok af 500 Faar, der bragtes ind i Staden, faldt strax i et Slags Afmagt, og næsten fandt man dem alle, paa 17 nær, creperede. Overalt paa Gaderne saae man omkomne Hunde. Men ogsaa mindre Dyr, og overhoved alle levende Creature, kostede denne skrækkelige Luftfordærvelse Livet; thi de pestagtige Udflydninger dannede et Slags Sky, der udbredte sig over Staden, og i en vis Høide holdt sig over samme. Dr. Pariset saae i Porto Santa Maria 700 Høns, som udkastede Blod gjennem Næseborerne. Naar Hundene bleve betagne af Smitten, saa saae man dem alle, førend de styrtede, snoe sig en Tidlang omkring i en Kreds. Jndbyggerne, som vare flygtede, vandrede omkring mellem Stadens Mure og Cordonen, som omgav den, og, søgende forgjeves at gjennembryde den sidste, fandt de deres Død under fri Himmel, eller under de Barakker, som de opfyldte med den fra Staden medbragte forpestede Luft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Hr. Cailland fra Nantes, som for nogle Aar siden gjennemreiste Thebens Oiser og den hele thebenske Ørk, kom efter adskillige Dagreiser til en af ingen bekjendt Europæer hidtil betraadt Stad, som hans Ledsagere kaldte Secket, og hvor han forefandt 500 Steenhuse, der ikke beboedes af et eneste menneskeligt Væsen. Paa Husene saaes endnu Billedhuggerarbeide og allehaande Zirater, og i Gemakkerne Lamper af brændt Leer og Brudstykker af smukke Vaser. J en tæt ved Staden beliggende Klippe vare tre Templer udhugne, paa hvilke ikke allene den ægyptiske, men ogsaa græske Bygningsmaade var umiskjendelig, og som forekom vor Reisende at være adskillige Tusind Aar gamle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Kjøbenhavns Børs d. 17 December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 236 1/2. London 2 M. 11 1/2 Rbd. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 78 1/2 a 79. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 101 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 126 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rasbksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 69 s. Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Den som i Randers Amtsavis No. 148 for d. A. har ladet indrykke nogle bemærkninger angaaende de ved sidste Examen artium givne Hovedcharacterer, maa ikke kjende de Regler, efter hvilke disse Hovedcharacterer uddrages af de specielle. Disse Regler, som nu i nogle Aar ere fulgte, og hvori Erfaring ikke har givet Anledning til at ønske nogen Forandring, da de have beviist sig ligesaa lette og sikkre i Anvendelse som rigtige i Grundsætning, ere følgende: I. Charactererne for Dansk, Latin og Græsk gielde dobbelt med Hensyn til Hovedcharacterens Nedsættelse, men ikke til dens Forhøielse. Naar Fr. af 10 Aug. 1818 fordrer til Encomium publicum Udmærkelse i de fleste Rubriker, maa dette altsaa forstaaes saaledes, at Udmærkelse haves i 7 Rubriker, med ikke ringere Characteer end Laudabilig i de andre. 2. Hovedcharacteren Landsbilis eller Hand illaudabilis bestemmes efter Fleerheden af disse Characterer i de forskjellige Rubriker. Findes Antallet af 2 Slags Characterer lige, følges den mildeste Stemme; dog gjør i saadant Tilfælde Characteren i en af Rubrikerne: Dansk, Latin, og Græsk Udslaget. 3. Eet Non cont. gielder til Hovedcharacters Nedsættelse som to Haud illand, og eet Nul som to Non cont; men et Nul i hvilkensomhelst Rubrik, eller 2 Non cont, maae som Beviis paa vedkommende Fags særdeles Forsømmelse, under alle Omstændigheder udelukke fra Land. som Hovedcharacter. 4. Et Non cont, giver, naar 2 Hand. illand komme til, Hovedcharacteren Hand illand. 5. Fem Non cont., eller og to Non cont. i tvende af Rubrikerne: Dansk, Latin og Græsk, naar et Non cont, i een af de andre Rubriker, kommer til, giver Hovedcharacteren on cont. 6. Et Nul endog med Land, i de øvrige Rubriker giver (efter No. 3) Hovedcharacteren, Haud illand; to Nuller med Resten Laud., saavelsom eet Nul, eet Non cont og 2 Haud illand., bør give Non cont. til Hovedcharacter. 7. Syv Non cont. gjøre, at en Dimittend erklæres umoden. 8. To Nuller i forskjellige Fag virke, naar et Non cont. eller to Haud illand. komme til, ligeledes Rejection. Enhver, som vil sammenholde disse Regler med de Special- og Hovedcharacterer, som i de aarlig udkommende Characterlister findes angivne for enhver Examineret især, vil selv let kunne finde, at og hvorledes enhvers Hovedcharacter er blevet Resultat af hans specielle Characterer, uden mindste Feiltagelse, Ustadighed eller Jnconseqvence, og heri vil da ogsaa Forfatteren af hine bemærkninger finde de af ham attraaede tilfredsstillende Oplysninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
Rettelse. S. 1593, Lin. 8 nedenfra, for, Honnorar læs: Honorar Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-17
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. paa 100 ROORoNittende Aargang. No. 102. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 December 1822. Om Tjenestetyender og Arbeidere. paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
Jndenlandske Efterretninger. Efterat H. K. H. Kronprindsen af Sverrig var ankommen til Kjøbenhavn d. 14de d. M. om Efterm. Kl. 5, under Fakkelskin og Ledsagelse af et Detachement af den Kgl. Livgarde til Hest, i en Kgl. Equipage, forlod H. K. H. igjen Hovedstaden d. 17de og ankom samme Dag Kl. 1 7/4 om Middagen til Helsingøer, ligeledes i en Kongl. Equipage med 6 Heste, ledsaget af Kgl. Livree betjenter. H. K. H. aftraadte hos den Kgl. svenske Vice-Consul Lindberg, uden for hvis Gaard en Æresvagt af Kronens Regiment paraderede. Efteren halv Times Forløb, og efterat Byens Øvrig hed, civile og militaire Embedsmænd havde havt Audience hos Høistsamme, forlod H. K. H. Helsingøer i en fra Kjøbenhavn didsendt prægtig Kgl. Chaloupe, der var bemandet med Kgl. Roerkarle, og førtes af Commandeur Rohte. Overfarten til Helsingborg skete i omtrent tre Korteer. De paa Rheden liggende svenske Skibe flaggede, Fæstningen faluterede, og de bag Byen liggende Høie, saavelsom Kjærnen, vare oplyste med Beegfakler. Vandalls Avis underretter om, at Aalborg allerede for mange Aar siden har havt saavel en Jagt som og en Slup i den Vestindiske Fart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
Aalborg, den 14de December. Efter at vor Bye i en saa lang Tidsrum lykkelig har været beskjærmet fra Jldsvaade, hørte vi i Aftes, den 13de December Kl. mellem 6 og 7, Stormklokkens frygtelige Klang. Jlden var opkommet hos Hr. Muurmester Sauer udenfor Vesterport, dog brændte kun dette ene Sted, thi Veiret var, Gud være lovet, blikstille, og vort vakkre Brandvæsen fortjente ogsaa ved denne Leilighed den udmærkede Roes, der flere Gauge er bleven det til Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
Aalborg, den 16de December. Jagten Emilie, Capitain Krohn, herfra bestemt til Altona med Stykgods, er under Havari og med knækket Mast indkommen til Norge.