JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Endnu den 7de Septbr. var den forventede offcielle Freds-Overeenskomst ikke kundgjort. Ogsaa meentes det at være mueligt at nye indtrufne Omstændigheder kunne forsinke Monarkernes Afreise. De Utilfredse benytte denne Stilling, for friere at bevæge sig, og lade Skrifter cistulere i Manuscript, der skildre Frankriges Stilling med de sorteste Farver, og som aabenbar har til Hensigt, at stille saavel den kongel. Regiering som de allerede Magter i et forhadt Lys. Dette Partie er ustudigen meget betydeligt, og Frankriges Anliggender kunne derfor endnu betragtes som høist kritiske. Un lighederne i Syden, Partiernes store Had, der i Hovedstaden yttrer sig paa mangehaande Maader, og Folkets Utilfredshed over de fremmede i Armeers lange Ophold paa fransk Gebeet, lade endnu forvente alvorlige Begivenheder. - - Man vil vide, at Hertugen af Bourbons sidste Reise til Engelland skal have til Hensigt, at udvirke bedre Fredsbetingelser, for Frankrige, end de allierede Magter ville tilstaae det. Ludvig den Attendes Erklæring, at ville resignere, dersom Fredsbetingelserne blive for haarde, skal ikkun have gjort lidet Jndtryk. Man har svaret ham, at det aldeles stod i Hs. Majestæts frie Villie at giøre, hvad han maatte finde for godt. - Jmidlertid opbyde de to endnu bestyrende Ministre, Talleyrand og Fouchee, hver paa sin Viis, hiin med sin snilde Sagtmodighed, denne med sin Diervhed, i Forening med Kongens personlige Jnteresse, Alt for at redde deres Fædrelands Jntegritæt, men som vistnok vil blive vanskelig. - Alle Privatbreve fra Frankrige, stemme deri, overeens, at Tallerrand og Fouchee almindeligen er forhadt af Franskmændene, saa Kongen vil see sig nødtvungen at give dem deres Afskeed. Dette meente man vilde skee den 25de, paa hvilken Dag begge Kamrene samles. Overalt bebuder Man, at et nyt frygtelige Gjæringsstof vil finde sin Middelpunkt i de Deputeredes Kammer, og at dette Møde vil blive af Vigtighed og afgiørende for Frankrigs tilkommende Skjæbne. - Man fornyer Rygtet, at den Pariser Kongres, vil blive fortsat i Frankfurt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Et stærkt Partie arbeider for Hertugen af Orleans, der opholder sig i Engelland. - Denne unge Hertug flygtede i Revolutionstiden fra Frankrige; 100 Louisdorer var hans hele Eiendom. Han tog til Schweiz for i Selskab med en eneste troe Betient, at leve skiult for hele Verden. Da hans sidste Tæreskilling var forbrugt, lod han sig ansætte som Lærer ved en Skole i Graubundten. Efter Robespierres Død kom han igien frem fra sit Skjul, reiste til Hamborg, Amerika, Engelland a. - Hertugen af Angouleme, og hans Gemalindes Ankomst til det bestandig saa kongeligsindede Bordeaux anmeldes som høist rørende, thi Enhver - hedder det i Beretningen dandsede, hoppede og græd af Glæde, dog bemærkes derved, at under Enhver forstaaes de Gode. Endog i de lavere Klasser gik Enthusiasmen saavidt, at Sælgekjerlingerne overrakte Hertuginden en komplet Klædning som havde kostet dem 5000 Fr. og udbade sig igien den hun havde paa, for at dele den imellem sig og gjemme Stykkerne som Reliqvier. Byens Vasker koner havde ogsaa forenet sig for at giøre deres Opvartning, og førte en Fane foran sig med Paaskriften: Ludvig den Attende tørrer vore Taarer, som Solen vor Vask. - Jmidlertid lode dog ogsaa mange andre sig see med trefarvede Kokarder og andre Oprørstegn. Spanierne under General Castannos, ere igjen gangne tilbage over den spanske Grændse; en spansk Gesandt er uopholdeligen afgaaet til Paris. J den af Spanierne udstædte Proklamation hedte det: de kom, for at opretholde Ludvig den Attendes Trone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Marskal Machdonald har i en Proklamation til Loir=Armeen roest dens gode Forhold og trøstet den med, at dens Oplysning kun er tilsyneladende, da den skal organiseres paa nye under er andet Navn. - J Sønden vedvare Uordenerne; GeneralGelly har samlet en betydelig Oprørshob i Cevennerbiergene. J Ners, tætved Rismes, har Rebellernen stor Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Keiser Alerander var den 6te d. afreist fra Paris til Chalons for at holde Revne over et der i Egnen samlet russisk Armeekorps. Ved Vertus oprettes en stor russisk Leir. Man forsikrer, at hele den russiske Armee forlader Frankrige i Begyndelsen af næste Maaned. Ved Chambety oprettes en Leir af 72000 Østerrigere. At der endnu bestandig drage flere Preusere ind i Frankrige især til Bretagne og Normandiet, lader just ikke tyde nogen snarforestaaende Rømning. Ogsaa nogle flere engelske Regimenter ere gandske nyeligen ankomne fra Belgien. - Den 3die Sept. gav Kongen af Preusen en stor Diner, hvorefter han uddeelte Faner til adskillige Regimenter. Hertugen af Wellington slog det første Guldsom i en afFanestængerne. Keiseren af Rusland var denne Dag i Preusisk Uniform.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Marskal Moncey, der undslog sig for at præsidere i Krigsretten over Ney, men hellere lod sig afsætte, var en mangeaarig fortrolig Ven af den Anklagede. Ney fordriver Tiden i sit Fængsel meest med Fløitespil, og svarer i Forhørene paa de mindste Spørgsmaale. Moncey er hensat paa Fæstningen Bitsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
De Elsatzske Fæstninger tages nu efterhaands i Besiddelse af Østerrigerne, og vil nok neppe igjen blive tilbagegivne. Keiser Frantz og Kong Ludvig have tilstillet hverandre deres fornemste Ordener. En Hr. Berchoux, der giver sig selv Navn af Digter, har i Musernes Navn ansøgt de allierede Magter om, at han, som hines Secretair, maae fritages for Indqvarteering og Tobaksrøg. - Paa saadan Maade vilde nok Mange ønske sig i Musernes Tieneste, som ellers give dem og deres Dyrkere en god Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Napoleon. Om Napoltens Fart til hans Exil paa den atlantiske Klippeborg, vare gunstige Efterretninger indløbne til Engeland. Den 19de Aug. mødte det sicilianske Skib Salvator paa Høiden af Lissabon et engelsk Skib, af hvilket det erfoer at det i Syne værende Linieskib var Northumberland, hvorpaa Napoleon befandt sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Da Skibføreren, der længe havde faret omkring paa det middellanske Hav, intet vidste om Napoleons nyeste Skjebne, saa seilede han af Nysgierrighed mod Northumberland, og saae Napoleon spadsere paa Dækket. Skibet havde dengang den gunstigste Vind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Krigserklæring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Keiseren af Marocco har erklæret Rusland, Preusen og Sicilien Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Norge. Saaledes lod Talen som Tronhiems Bisp, som Stortings=Deputationens Ordfører, holdt til Kiøn prindsen ved hans Ankomst til Norges Hovedstad. Monseigneur! "Vi komme fra det nu forsamlede Storting for at overbringe C. K. H. vore Hierters oprigtige Hylding, og fornye Udtrykket af den almindelige i Glæde som Deres lykkelige Ankomst i vore Egne har f foranlediget. Saameget vi end beklage, at D. M. f vor allernaadigste Konge og Dronning for Tiden ikke har kunne udføre deres Hensigt, af det troe Norske Folks Hænder at modtage Norges Krone, saa trøste e vi os dog med Nærværelsen af en Prinds, der med alle e Heltens store Egenskaber forbinder Hiertets blideste Egenskaber, og hvis tilfulde bekiendte Grundsætninger forlene os den sikreste Garantie for vor Konstitutions Vedligeholdelse, for hvilken vi ere beredte til, at opoffre vort Blod. Behag hos vor gode Konge at være i disse Følelsers Tolk, og vær overbeviist om, at hver oplyst Nordmand veed at erkjende og skatte den Omhue hvormed C. K. H. vaager for vort Fædrelands Hæder og Lykke. Kronprindsens Svar var omtrent saaledes: Mine Herrer, Med levende Taknemmelighed modtager jeg de nye Forsikringer om Deres Sindelang for mig og vor Konge. De Grundsætninger som giennem mit hele Liv har ledet mig, forlene Tem Vished om, at jeg, om det skulde fordres, med mit Liv og Blod vil vide at beskytte Deres Rettigheder og Uafhængighed; de eneste Goder, som udgiøre Nationernes sande Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Fædrelandet. Den kongelige Brig Bornholm er nu afgaaet til Middelhavet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Stiftamtmanden for Aalborg Stift, Hs. Excell. Geheimekonferentsraad Pentz, er fra 1ste Jan. 1816, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra hans Embede, og i hans Sted fra næste Aars Begyndelse af, udnævnt til Stiftamtmand: Hs. Ex. Geheimekonferentsraad og Directeur for Øresunds Toldkammer. F. Moltke, Ordenssekretair, Ridder af Elephanten Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand. Classelotteriets største Gevinst 50000 Rbd. er paa Nr. 18,056 sidstl. Mandag den 11te Sept. udkommet i Madam Busch's Collection i Khvn. Præmierne, hver paa 1000 Rbd., faldt, den ene hos Jnspecteur Bie og den anden hos Hanche i Thisted. Endvidere udkom samme Dag No. 13281 hos Bendsen i Horsens med 5000 Rbd. De tre benaadede danske Soldater (see Nr. 112) bleve strax bortførte til Rendsborg, for der at arbeide i Jern deres Livstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Det kal Slot i Odense bliver nu for Hs. Høihed Prinds Christian og Gemalinde meget smagfuldt dekoreret og nye meubleret. Directionen for Almueskolevæsenet sammesteds, advarer offentligen Stadens Jndvaanere sig paa Anfordring og uden Ophold at erlægge hvad de maatte være ansatte at svare til Skolelærernes Lønning og Skolevæsenets Organisation dersteds, i Overeensstemmelse med Forordn. af 29de Juli 1814, samt den af Hs. Maj. under 19de Aug. d. A. allernaadigst approberede i Plan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Hs. Majestæt har under 23de f. M. allernaadigst resolveret: at det mindste Jndskud til Lottoet maae fastsættes til 16 Rigsbankskilling Navneværdie paa en Seddel, som tager sin Begyndelse med den 894 Wandsbeks Trækning den 26de September førstkommende. Af de paagrebne Rasphuusfanger, som til større Sikkerhed vare fordeelte i flere af Stadens Fængsler, medens Undersøgelserne foretoges, ere atter 8 til 10 undvegne fra Gammelholm Vagt - Ønsteligt var det, om alle slige Bortrømninger af Fængslerne bleve bekiendtgjorte, for at Landboerne og Andre kunde vogte Den 5te d. er Skibet die 3 Gebruder, forulykket ved Jndløbet i Eideren. Kapitainen og en Lods fra Tønningen reddede sig paa nogle Planker, men det hele øvrige Mandskab, saavelsom 2de andre Lodser fra Tønningen, ere omkomne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Kours den 15de Septbr. - 615. - Specier 37 3/4 Rbmk.; Commits. 70 pr. 100; Oblig. 300, Norske Sedler 59 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Døde. Secretair J. Søtoft i Khvn. og preusisk Lieutn. Søtoft i Bonn, Comtesse Hedevig Lerche paa Lerchenborg, 20 Aar gammel, Urtekr. Cadovius i Khvn., Apotheker H. Seidelin i Nykjøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Her fra Aarhuus Kathedralskole ere i Aar demitterede til Universitetet følgende 5 Kandidater: 1) Daniel Byberg, en Søn af Hr. Provst Byberg i Hornslet. 2) Christian Møller, en Søn af Controlleur Møller her i Byen. 3) Erik Høyer, en Søn af Proprietair Høyer til Fæveile. 4) Hans P. Mollerup, en Søn af afd. Klokker Møllerup. 5) Jens Fr. Reyersen, en Søn af afd. Konferentsraad Reyersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Løverdagaftes have atter fire Pibere absenteres
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Mandag den 25de d. M. om Eftermiddagen Kl. 2, lader Madame Schalstrup i hendes Bopæl paa Vestergade ved offentlig Auction bortsælge adskilligt Jndboe, saasom et Ege=Statol med Skab, et Top Sengested, Sengeklæder, Linned og Gangtlæder, 1 Kobberkiedel paa 2 Td. Rum, 6 Stkr. Stole, m.m. paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet er Aarhuus den 18de Septbr. 1819. fares.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Først i næste Maaned agter Ejerne af Gaarden Petersholm ved Auction at lade bortsælge Skoven Mø gelberg med Skovhuset Vogelsang med sammes tilhørende. Skoven er beliggende i Woer Herred, Østbirk Sogn ved Hersens og indeholder foruden en god Op vært circa 3000 Favne stort Bøgebrænde. Tiden og Auctions=Vilkaarene vil nærmere blive bekiendtgjort. En i mange Henseender særdeles god Selvejer=Bondegaard er underhaanden tilkiøbs. Der fodres og græsses for nærværende Tid 4 Bæster, 24 Hoveder og 16 Faar. Avlen som er i ypperlig Drivt kan udvides. Den aarlige Udsæd er 20 Td. Havre, 8 Td. Byg, 5 a 6 Td. Rug og 3 Td. Boghvede. Høravlen paa Engbuen er 50 Læs og derover. Den har foruden Skov til Gaardens Brug, Jldebrændsel af Heedetørv. Bygningerne ere for faae Aar siden af nye opbygte, og meget beqvemme indrettede til en honet Familie. Hartkornet er omtrent 3 1/2 Tønde. Konge- og KirkeTienden er indkiøbt. Beliggenheden er et par Mile Norden Weile. Den anvises af Proprietair Coldintil Høigaard, hvor Liebhavere ville henvende sig i portofrie Breve pr. Weile. Dersom denne Eiendom ikke bliver solgt underhaanden, bliver den stillet til offentlig Auction. Onsdagen den 4de October næstkommende, og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 10, foretages Auction i Mariager, over afgangne Frue Valeurs Jndboe, bestaaende af: Guld, 780 Lod Sølv, Kobber, Messing. Tin og Bliktøi, mange særdeles gode Sengeklæder; Endeel forskiellige gode Meubler, saasom: Skatoller, Dragkister, Skabe, store Speile, Canopeer, Stole, Commoder &c. Flere Sæt godt Dækketøi af Damaskes, Dreiels og andre Slags; Et complet Spise stel af Chinesisk Porcellain, og andet Kiøbenhavnsk Porcellain, samt engelsk Steentøi, en Ege Rulle: Store og smaae Trækar; 3 Køer og 1 Sviin m. m. En for faae Aar siden paa Grumstrup Mark i We slet Sogn, Aarhuus Amt, opbygt Gaard Sommerslystkaldet, med tillæggende af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 1 Skp. er underhaanden med sin tilhørende Afgrøde at faae tilkiøbs. Gaardens Bygning er indrettet til Beboelse for en Familie endog uden for Bondestanden og beqvemt beliggende midt i sine Jorder, der indeholder et Areal af 80 Tdr. Land af bedste Bønitet Jord, tienlig til et Slags Sæd. Tæt ved Gaarden er en betydelig stor og god Tørvemose saavelsom en stærk Skov=Afgrøde af El, Hæssel, Torn a. Til Gaarden avles aarlig omtrent 80 Læs god og feed Enghøe foruden Kløver. Eieren har hidtil holdt paa Gaarden 24 Fæehøveder, 16 Faar, foruden 6 a 7 Bæster til Gaardens Drivt, men kunne denne Besætning endog meget forøges. Denne Eiendoms Godhed i det Hele vil iøvrigt bedst kunne erfares ved Øiesyn og kan med samme endvidere efter Ønske af Kiøber faaes et betydelig Stykke hugfærdig Overskov af Bøg og Eeg 4 Miil fra Gaarden og 1 1/2 Miil fra Horsens Kiøbstæd, naar Lysthavende snarest henvender sig til Eieren. Grumstrup ved Hoved i Weslet Sogn d. 28 August Peder Seiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Proclama. I Kraft af hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 23de Juni 1815, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii med Krav og Dags Varsel alle Dem, som formene sig at have noget at fordre efter vores afdøde Fader Kiøbmand Jens Monberg i Horsens inden foreskrevne Tiids Forløb med Deres Paastand at fremkomme og saadan Deres havende Krav for os undertegnede, hans myndige Arvinger, at anmelde og beviisliggiøre. Horsens den 4de Juli 1815. Christian Jensen Monberg. Knud Jensen Monberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 30te f.M., som den 6te dennes er læst ved Hasle, Vester, Liisberg, Framlev og Sabroe Herreders Ting, og den 11te næstefter ved den Kongl Landsoverret i Viborg, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte have Noget at fordre i Hans Henrich Ammitsbøll paa Kiærgaarden i Elsteds Sogn, Vester=Liisberg, Herred, hans Fallitboe, til, inden fornævnte TidsForløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Hasle &c. Herredscontoir i Aarhuus den 19de Sept. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Enhver som maatte have noget at fordre hos Søren Schielde heri Byen og hans for kort Tid siden afgangne Hustrue Anne Pedersdatter eller deres fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere, saaledes som Loven efter død Mand; befaler. Randers, 28de Aug. 1815. Magistraten og Byfogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Randers Amtshuusholdningsselskab holder et overordentlig Møde paa Raadhuset heri Byen, Onsdagen den 27de d. M. om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, hvor Ting af Vigtighed forelægges Selskabet til Afgiørelse saasom: at vælge nye Bestyrere, Præmie- og Landboecommissairer m. m. Forsamlingen ønskes desaarsag saa talrig som mueligt. Randers, d. 7de Sept. 1815. Therchildsen, Secretair. Jeg vaccinerer i denne Tid hver Onsdag Eftermiddag fra Kl. 1 til 3 i min Boepæl paa Nørregaden No. 389. Horsens d. 7de Sept. 1819. Mikisch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Undertegnede, boende ved Stranden No. 158, Kiøbenhavn anbefaler sig herved til Reisende som maatte besøge denne Stad, da han har Leilighed til at modtage Logerende, og beværter tillige med Spiisning Morgen, Middag og Aften. Den reelleste Behandling, skal altid være Formaalet for mine BestræC. Boegh, belser. Tracteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Til næstk. Flyttetid kan en Bopæl faaes, bestaaende af to Værelser i første og to i 2den Etage, med Pigekammer, Kiøkken, Spiiskammer og Staldtum. Man besenger desangaaende at henvende sig til Kiøbmand Kehne paa Middelgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Paa Rantzausgave ved Aarhuus kan to Karle faae fast Tieneste til førstkommende første November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Et dannet Fruentimmer, der kan paatage sig Bestyrelsen med at føre en landlig Huusholdning, kan faae en god Condition, naar man behagelig melder sig i en forseglet billet paa Adressek. med Udskrivt P.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
En Gartner, der om sin Duelighed kan forevise gode Anbefalinger, kan faae Tieneste, naar han melder sig i en billet paa Adressek. med Udskrivt til P. Jeg tager mig herved den Friehed, at bekiendtgiøre det respective Publikum saavel inden som udenbyes, at jeg igien har begyndt min lærte Profession og forfærdiger alleslags Mandsarbeide efter nyeste Smag, anbefalende mig til Enhver af mine Velyndere, forsikrende dem en reel Behandling og muligst hastig Expedition. Nicolai P. Malm, Borger og Skrædermester, boende paa Klostergade No. 172 ved Siden af nye Paradiis i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
En Gartner der forstaaer hvad af ham udfordres til at passe en Hauge med Misbænke og Træers Podning. Jordfrugter og Blomsteranlæg, kan erholde en god Tieneste naar han melder sig hos Hr. Boghandler Elmquist i Aarhuus som anviser samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Nye udkomne Skrifter. Prof. Olufsens praktiske Statsekonomie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Haandbog for Kiøbmand og Søefarende som sysselsætte sig med Handelen paa Østersøen &c., eller Nye revideret Øresunds Toldrulle - faaes paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
En Stor Vindovn med Trommel og Rør, kan bekommes tilkjøbs hos Peder Sperling Bager, paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-19
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-22
No. 11. Aar 1815. Aarhuus Stifts. privilegerede: Kongelig allene De Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 22de September. Fredagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-22
Frankrige og de Allierede. Aldrig nogensinde vare Verdens Øine mere henvende te paa Underhandlinger, end paa de nuværende i Paris, der ere af saa alvorlig Vigtighed, saavel for Nutiden, som for Fremtiden. Hovedpunkterne have hidtil dreiet sig omkring Spørgsmaalet og Frankriges Jntegritæt, Preusen paastaaer med fast urokkeligt Sind, at Frankrige maae giøre Aftrædelser. Et andet Kabinet er gandske af samme Mening; Engelland har sendt sine Befuldmægtigede nye Modisikationer, da den første Freds=Basis forkastedes af Prindsregenten. Nu skulle dog alle disse forskiellige Meninger saanær være blevne forenede, at der ingen Tvivl meere er om den nærforestaaende Fredsafslutning, skiøndt betingelserne dog skulle være saaledes, at adskillige af de allierede Magter, nemlig Tydskerne og det nederlandske Kongerige, ikke saa gandske ere veltilfredse, men have fundne sig bevægede til at give efter for de nærværende politiske Forhold. Efter et Pariser Blad skulde Fredspræliminarierne den 2den Sept. virkeligen være undertegnede og ratificerede, men vorde ikke kundgjorte før efter Monarkernes Afreise, der nok maa skee endnu i denne Maaned, eftersom den østerrigske Keiser har bestemt den 4de October til sin Kronningsdag i Mayland, som de andre Monarker ville bivaane. - Udenfor den østerrige ske Keisers Hotel i Paris skulle i de sidste Dage forskiellige Folkegrupper have viist sig, og anholdt om Keiserinde Marie Louises og hendes Søns Tilbagesendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-22
Denne Fyrstindes Yndlings Opholdsted er for Tiden St. Helenadalen ved Baden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-22
Mange af Frankrigs Egne fremstille nu et sørgeligt Billede af allehaande Tøileløshed og Grusomheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-22
De mange tusinde krigvante Mennesker, der nu hverken have Underholdning eller Hiemstavn formere sig mere og mere i Rebeller- og Røverhobe. Fordums Anførere lede disse revolutionaire Bevægelser, ja endog beordre falske Udskrivninger. Saaledes staaer det allerede i Cevennerbiergene en Rebellerhær af 30,000 Mand, der sammesteds skulle være i Besiddelse af saa fast en Stilling, at Man endnu ikke har vovet at angribe dem. Jmidlertid trækkes der nu Tropper sammen fra alle Kanter for at gaae imod dem. Samfærselen mellem Staden Nismes og Paris var af hine aldeles afskaaren. J Grenoble bleve Østerrigerne ved deres Jndmarsch, overhældte fra Husene med kogende Vand. Men da Østerrigerne plantede Kanoner i Gaa derne og truede med Ødelæggelse hvis man ikke udleverede Forbryderne, bragte man 22 af de Skyldige, som paa Stedet bleve skudte. J Lyon vare Forberedelser giordte til at sprænge Kasernen i Luften. En Skildvagt bemærkede, at et Menneske nær ved ham, pludseligen forsvandt; han gjorde derom Anmeldelse, man eftersøgte og fandt en underjordisk Gang, som førte til en Mine, hvori fire Mænd vare beskieftigede med at ordne en heel Deel Krudtsække. Ogsaa disse bleve strax skudte. - Protestanterne blive i Syden især forfulgte. Mange tye til Paris, og over 10,000 flygte omkring blandt Bjergene og raabe: om Hielp. J en Bye ved Nismes blev nyligen en Protestant offentligen brændt paa Torvet. J Coudrieux bleve tvende Præster som havde fulgt et Liig, til Graven, skudte af Bonapartistere, som lydel. erklærede, at det snart saaledes skulde gaae alle kongeligsindede Præster i hele Frankrige. I St. Afrique blev en Protestantisk Kirke stukket i Brand midt under Gudstienesten, hvorved Præst og Menighed omkom i Luerne. Ogsaa i Montpellier, Avignon o. fl. St. foregaaer store Uordener og Rædsler. - J en Jndberetning: fra Præfekturen i Garddepartementet, hvori den anholder og hurtig Hielp inden det bliver for silde, hedder det, at Oprørsluen formeres ved nogle Store, Strafværdige som ere benævnte i den kongl. Forord. af 24de Julii, og at det under saa farlig en Anførsel vil kunne udarte til en rædsom Borgerkrig. - Hele Partier føre nu en gandske nye Kokarde, nemlig: Grøn. - Overalt i Frankrige existerer der nu 3 Partier, et Kongeligt, et royalistisk og et Bonapartisk, Desværre er det sidste Partie det taltigste, som endnu dagligen i Paris maae erfares, thi endnu d. 3die Sept. blev i der arresteret et Menneske som raadte i et væk, Napoleon er ikke død!" En anden som havde raabt: leve Napoleon, leve Keiseren, Han allene kan give os Brød!" er dømt til 5 Aars Landsforviisning. Endog en Tigger, som paa sine Krykker raabte: Keiseren leve! er dømt til 5 Aars Fængsel, medens - hedder det i tydske Blade - de store Forbrydere endnu stedse gaaer ustraffede.