JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Jndenlandske Efterretninger. Capitain v. Langeland, som er commanderet til Kyvel i Nørre-Jylland, har under 7de d. M. rapporteret følgende: Den 6te Junii Kl. 5 1/2 Eftermiddag udsatte en uden for krydsende engelsk Fregat 2de Barcasser med omtrent 30 Mand i hver, forat bemægtige sig en til Kyvel fra Løkken ankommen norsk Brig. Saasnart Capitainen kunde skjønne Fiendens Hensigt, sammenkaldte han 26 Mand, og da han med dem havde naaet de forreste Klithøie paa Stranden, formerede han Kjæden og blev der liggende indtil Barcasserne kom paa Musketskud nær, da han med hele Kjæden styrtede frem under Hurraraab og Støien, og kastede sig ned paa den nogne Strand omtrent 180 Skridt fra Briggen, for med Musketild at holde Barcasserne fra samme. J denne Position holdt vore Folk sig næsten en Time, uden at Barcasserne forsøgte paa at nærme sig Briggen, skjøndt Fregatten, efterat have i Forveien skudt en stor Mængde 36pundige og andre Kugler, derefter flere Gange gav det glatte Lag med Cartetsker, dog uden nogen Virkning, da alle Kuglerne gik over Folkene, som laae plat hen af Stranden og skjød efter Fienden i Barcasserne. Jmidlertid nærmede 2 Barcasser sig fra en anden engelsk Fregat. De 2de første skjød nu med Kartetsker fra Svingbasser og smaae Canoner og gave tillige Geværild, og begge Fregatter fyrede uafladelig med svære Kugler og med Cartetsker. Efter disse Omstændigheder fandt Capitainen det ikke raadeligt, at holde sig længere, for er at opofre Folk til ingen Nytte, og trak sig derfor tilbage i de forrest paa Stranden liggende Klithøie, hvor hans Kugler endnu kunde virke. Da først besteg Fienden den norske Brig, som Capitainen i Forveien havde ladet tage Roeret og Seilene fra, og bjerget hvad bjerges kunde, samt bore Huller i Skibet under Vandgangen, saa at det var en Umuelighed for Fienden at føre det bort. Fienden kappede Stormasten, erobrede et Seil, og da han intet videre fandt, som var værd at bortføre, satte han Jld paa Skibet. Saasnart han havde besat Briggen, førte han smaae Canoner paa den og med samme beskjød vore Folk, og disse brugte igjen deres Geværer mod Fienden, som vare ombord paa Briggen, saaledes, at flere faaes at falde. – Efterat Fienden havde forladt Briggen, gik nogle Mand ombord i samme, og det lykkedes disse tildeels at slukke Jlden, ligesom de og forefandt en liden Canon. En Mængde af Fiendens Kugler ere fundne paa Landet. – Capitainen giver sit Mandskab, hvis Mod satte ham i Stand til saa længe mueligt at trodse 2 Fregatters og 4 Barcassers hæftige Canon ild, den Roes, deres kjække Forhold fortjener. Paa vor Side blev kun een Mand, navnlig Christopher Madsen Stabæk, af det 3die jydske Jnfanterie-Regiments annecterede Batailloner, saaret, og 2de Mands Hatte bleve af Kugler gjennemborede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Denne Rapports Jndhold kundgjøres herved efter allerhøieste Befaling. Hovedqvarteer Kjøbenhavn, den 19de Junii 1808. F. Bülow, General Adjutant og Chef for General NB. Adjutant=Staben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Fra Norge haves Efterretninger indtil den Maji. Adskillige Fægtninger ere forefaldne paa Grændsen, i hvilke de brave Norske Tropper have hævdet den Berømmelse, som de hidindtil have indlagt sig. De skulle allerede tildeels staae paa Svensk Grund. – J Sverrig bliver Mangelen, paa Fødevare stedse kjendeligere og mere trykkende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Uenigheden imellem Kongen af Sverrig og de Engelske Chefer siges at vedvare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
En Engelsk Fregat, som havde vovet sig for nær ind paa de Norske Kyster, er bleven saaledes medtaget, at den skal have Vanskelighed ved at holde Søen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
De for nogen Tid siden til Gothenborg ankomne Engelske Tropper, hvis Styrke angives til 12 a 15,000 Mand, og som for en stor Deel bestaae af den Hannoverske Legion, ere endnu ikke udskibede. De iblandt dem, som om Morgenen, sættes i Land, gaae altid ombord igjen samme Dags Aften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Torsdagen d. 16de Junii blev Universitets Rectorat omskiftet, da samme af S. T. Hr. Professor Philosophiæ Dr. Treschow overleveredes til S. T. Hr. Professor Theologiæ Dr. Müller. Ved denne Høitidelighed blev af den fratrædende Rector Magnisicus i Regentsens Høresal holdt en latinsk Tale, hvis Formaal var at vise, hvilke Grunde der kunde være til at befrygte er nyt Barbarie blandt Europas Folk. Programmet til denne Sølønnitet, forfattet af S. T. Hr. Professor Thorlacius, afhandlede et Middel, som, blandt mange andre, de gamle Romere benyttede sig af, til at opvække og vedligeholde Medborgeres Mod under truende Farer, nemlig det saakaldte hellige Foraars Jndvielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Committeen for frivillige Bidrag til Opmuntring for de Norske Krigere og til Understøttelse for disses Enker og Børn har besluttet, efterhaanden at kundgjøre det væsentligste af alt hvad den foretager, til Efterretning for de ædelmodige og patriotiske Medborgere, som medvirke til at styrke de brave Nordmænds Mod og afhielpe deres Efterladtes Trang. Som en Følge af denne Beslutning lader Committeen først herved trykke sin allerunderdanigste Forestilling til Kongen, angaaende bemeldte Gjenstand, tilligemed Hs. Majestæts allernaadigste Svar og Committeens derefter gjorte Jndberetning. Disse lyde Til Kongen! saaledes: Efter Anmodning af flere gode Borgere og Fædrenelandets Venner have vi Undertegnede paataget os at indsamle og imodtage frivillige Bidrag til Understøttelse for vore Norske Brødre, som nu kjæmpe imod Deres Majestæts og Landets Fiender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Vi bede allerunderdanige om Tilladelse til at nedlægge de Summer, som dertil ydes, for Deres Majestæts Fødder, paa det at samme, efter Deres Majestæts allerhøieste befalinger til Krigshærens Anførere og de civile Øvrigheder, kunde vorde forholdsmæssigen uddeelte: a) til de ved ærefulde Gaar lemlæstede Krigsmænd, til de Faldnes Enker og faderløse Børn; c) til de ved fiendtlige Plyndringder ødelagde Familier, d) og til Forfriskninger for dem, der stride for Kongen og Fødelandet. Overbeviste om, at Deres Majestæt vil allernaadigst finde disse Gjenstande værdige for Deres landsfaderlige Omhu, tør vi vente, at De ville give disse Understøttelser deres sande Værd, ved at lade dem tildeele de Vedkommende umiddelbar fra Deres Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
J Henseende til Forfriskninger for Armeen, troe vi det vilde være meest hensigtsmæssigt, hvad enten de opsendes fra Dannemark eller de tilveiebringes ved Jndkjøb i Norge, at de betroes til den eller de commanderende Generalers Disposition, og at Kjøbmand John Collet, der har udmærket sig ved at forsyne adskillige Corps med deslige Levnetsmidler, blev committeret til at forestaae Jndkjøbene og at imodtage det, der kan skikkes til Norge fra Provindserne. Men, allernaadigste Konge, vi have endnu en Bøn at frembære, denne er, at Deres Majestæt vilde af Sin Casse strax foreskyde en Sum af 20,000 Rdlr. og allernaadigst befale disse uddeelte, til at afhielpe det første Øiebliks Trang. Den herlige Almeenaand, som Hengivenhed for Deres Majestæt og Fædrenelandet opsammer i hvert Bryst, er og Borgen for, at vi inden meget kort Tid skulle vorde satte i Stand til at et statte dette Forskud. Kjøbenhavn, d. 2 Junii 1808. Allerunderdanigst Kaas. Colbiørnsen. N. Tønder Lund. Treschow. Sverdrup. Saabye. Erichsen. Duntzfeldt. Prætorius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Med særdeles Landsfaderlig Velbehag have Vi allernaadigst erfaret, hvorledes J have forenet Eder til den ædle Hensigt, at samle og modtage frivillige patriotiske Bidrag, til Forfriskninger for Vore brave Norske Krigsmænd, til Understøttelse for deres Enker og Børn, som falde i den hæderfulde Kamp for Fødelandet; til Vederqvægelse for dem, som i samme vinde ærefulde Saar, og til Opreisning for dem, som ødelægges ved den rovlystne Fiendes Plyndringer. J det Vi med sand Tilfredshed erkiende den roesværdige Almeenmand, der paa første Opfordring villigen yder rundelige Bidrag til saa velgjørende Øiemed, saa have Vi og med Glæde opfyldt Eders allerunderdanigste Forlangende om at 20000 Rdlr. strax foreløbigen maatte anvises af Vor Norske Casse; hvorom Vi allernaadigst have tillagt Vor Finants-Collegium den fornødne befaling. have derhos troet, ikke bedre at kunne fyldestgiøre Eders Ønske om disse Bidrags Anvendelse, end ved at overdrage samme til Hs. Durchlauchtighed Prinds Christian til Slesvig=Holsteen, som Vi desangaaende allernaadigst have tilkjendegivet det Fornødne. befalendes Eder Gud. Givet i Vort Hovedqvarteer i Kjøbenhavn, den 4de Junii 1808. Frederikr. Os Elskelige Kammerherre Cancellie-Præsident Kaas, Conferentsraad Colbiørnsen, Etatsraad Tønder Lund, Professor Treschow og Professor Sverdrup, tilligemed Grosserer=Societetets Formænd og Ældste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Allerunderdanigst Jndberetning: Den Naade, med hvilken Deres Majestæt har være diget at bønhøre vor allerunderdanigste Ansøgning af aden dennes, gjor os det til en behagelig Pligt, i dybeste Underdanighed at indberette: 1) At vi i Afdrag paa de af Deres Majestæts Kasse foreskudte 20,000 Rdlr., have i Dag betalt i Zahl Kassen her 13,200 Rdlr. 2) At der desforuden under 28 Maji sidst. er blevet sendt til John Collett i Christiania 3207 Rdlr. af det Bidrag, som Formanden og de Ældste for Grosserer=Societetet havde indsamlet, for at anvendes til Forfriskninger for Deres Majestæts norske Krigsmænd. 3) At vi have føiet Anstalt til at indkjøbe og fra Jylland opsende Fedevare (Smør, Ost og Flesk) til Hs Durchlauchtigheds, den commanderende Generals Raadighed og Fordeling til Tropperne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Vi indstille allerunderdanigst, om det maatte allernaadigst behage Deres Majestæt at underrette Hans Durchlauchtighed om det, som indeholdes i 2den Post, og vi skulle ikke efterlade, i dette samme Øiemærke, til sine Tider, allerunderdanigst at melde for Deres Majestæt hvad der efterhaanden vorder opsendt af det, der nævnes i 3die Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Kjøbenhavn, i Committeen for frivillige Bidrag, til Opmuntring for de Norske Krigere, og til Understøttelse for disses Enker og Børn, d. 18de Juni 1808. Kaas. Colbiørnsen. Tønder Lund. Treschow. Sverdrup. Saabye. Erichsen. Duntzfeldt. Prætorius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Capercapitain Nielsen har opbragt et Skib med nogle 100 Tønder Tjære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Reisende, ankommen: Capitain v. Milstedt og Lieuten v. Scholten f. Vestindien, Lieuten Lütken i Søeetaten, Lieuten. Gellert, Capit. Eberlin, Lieuten. Schultz, Major v. Holten, Lieuten. Grotschilling, Cancellier. Nyeholm, Kjøbm. Hansen, Pastor Winther.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Udenlandske Efterretninger. Den store Statsjunta, der skal samles i Ba onne, kommer til at bestaae af 150 Personer af den geistlige, adelige og borgerlige Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Blandt de allerede udnævnte Deputerede, findes foruden 20 Præster, adskillige høie Geistlige. De vælges af visse Stæder i Spanien. Ogsaa for de Americanske Stæder udvælges Deputerede. Den 15 Junii skulle de efter en befaling fra Juntaen indfinde sig i Madrid. Den skal holdes i Bispegaarden, hvor der indrettes en Trone, hvilket lader formode, at Keiseren selv vil overvære den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Moniteuren siger, at Engellænderne indrignere paa alle muelige Maader hos Maroccanerne; men at Keiser Napoleon har fordret et afgjørende Svar af den Maroccanske Konge, og at denne Første ikke vil være saa ubestandig, at paadrage sig saavel Frankriges som Spaniens Had. Det første Canonskud, han affører mod Ceuta, vil han længe komme til at angre Til Nancy ventes med det første et Persisk Gesandtskab. Det lader som de Franske ikke have opgivet deres Project, ved Hielp af Persien at angribe de Engelske Besiddelser i Ostindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Breve fra Riga melde den usandsynlige Efterretning, at en stærk Engelsk Svensk Escadre har opfordret Havnen og Staden Reval, under Trusel af et øieblikligt Bombardement, at overgive alle i Havnen liggende Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
Tillæg til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 73. Torsdagen den 28 Junii, 1808. Foran paa For Haa Den søndenfields i Norge commanderende Seneral har under 27de f. M. allerunderdanigst indsendt til Hans Majestæt Kongen en ham tilhænde kommen Rapport fra Oberst v. Staffeldt af følgende Jndhold: Efterat bemeldte Oberst havde erfaret, at et fiendtligt Jæger-Compagnie skulde ligge fordeelt paa Gaardene Jerpset og Ødegaarden paa Vestmarken, og blot have en liden Vagt de tacheret til Gaarden Harstad, beordrede han Capitain v. Jørgensen med det leirdalske lette Jnfanterie-Compagnie og det aamodtske Skieløber Compagnie at gaae over Fieldet fra Spitals Krogen til benævnte Gaarde, for at ophæve disse Qvarterer. Capitainen blev med Commandoen Natten mellem den 23de og 24de f. M. liggende paa Fjeldet, og da en af ham afsendt bekjendt Mand var kommen tilbage med den Efterretning, at det meste af det fiendtlige Compagnie var paa Gaarden Jerpset, men at ikkun en Vagt af 6 Mand var paa Ødegaarden og en noget større Vagt længere tilbage paa Gaarden Harstad, besluttede han at rette sit Angreb allene mod Hovedstyrken paa Jerpset. Han marcherede derpaa saaledes af med sin Commando, at han kunde indtræffe der ved Midnatstid mellem Kl. 12 og 1. Natten imellem den 24de og 25de naaede han Stedet, inddeelte Mandskabet, og paa givet Signal var Gaarden omringet. Ved at nærme sig Huset, skjød de Svenske gjennem Dør og Vinduer, hvorover vore Folk bleve forbittrede og en almindelig og stærk Skyden var uundgaaelig. Den paa Stedet høist commanderende fiendtlige Officier, en Lieutenant Baron Ulfsparre, tilligemed endeel fiendtlige Soldater, hvis Antal ei nøie kan opgives, men troes at have været omtrent en Snees Mand, bleve skudte og 24 Mand fangne. Desuden erholdtes 25 Stkr. Geværer med Bajonetter og mange Patrontasker og Feldtflasker. En heel Deel Ammunition, som der forefandtes og ei kunde medføres tilbage over Fjeldet, blev gjort ubrugbar. De Fangne ere Regiments-Jægere af Uplands Regiment. Vort Tab ved denne Expedition er een Mand død og 2 saarede af det leirdalske lette Jnfanterie-Compagnie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
Oberst v. Staffeldt anbefaler saavel Capitain v. Jørgensen, der har viist megen Conduite ved denne Expedition, som den hele Commando.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
Fremdeles er indberettet, at Søelientenant Hensler, i Følge Capitain Fabricius's Ordre, afgik den 23de Maji fra Frideriksværn med en Roeflotille, bestaaende af en Chalouppe og 4 Joller, for at attaquere en udenfor værende svensk Fregat, som man siden erfarede at føre Navnet Freya og have 40 Canoner. Kl. 12 1/2 naaede han Svenøer, og da Fregatten samme Tid styrede S. O. med lader Kuling af O. N. O., holdt han ind under samme. Kl. 1 1/2 stillede det af. Lieutenanten roede da strax ud imod Fregatten og attaquerede den Kl. 34 over 2 Miil fra Landet. Efterat have skudt nogle faa Skud med de agterste Canoner, buxeredes Bredsiden af Fregatten til, og Lieutenanten ansaae det derfor ei raadeligt at gaae den nærmere end 1500 Skridt. Saaledes vedholdtes med Canonaden indtil Kl. 4 1/2, da Fregatten med lader Kuling af N. V. nødtes at styre fra Land, og Lieutenanten formedelst den lange Afstand fra Landet ei fandt det raadeligt at holde længere ud. Paa vor Side haves hverken Døde eller Saarede. At Fienden har faaet endeel Skade, kan med Rimelighed formodes, siden han gik bort. Commandeur Fisker roser Lieutenant Henslers raske Handling, at gaae en fiendtlig 40 Canons Fregat imøde 2 Miil fra Landet med 5 aabne Baade. Jøvrigt har Commandeur Fisker den 21de Maji viist sig med sin underhavende Roeflotille ved Jndløbet til Strømstad, for at angribe den svenske Flotille. Denne samlede sig, tog en stærk Stilling, men vovede ei at komme ud, endskjønt Commandeuren indbød den formeligen ved at blive henliggende til Kl. 12 om Aftenen. Endeligen har Lieutenant Rosenstand af Søe=Etaten under 15de d. M. rapporteret, at han den 14de Kl. 4 Eftermiddag lettede med 3 af de under hans Commando staaende og i Kieler Havn stationerede Canonchaloupper og styrede udaf Fjorden Kl. 9, efterat han havde beordret en 4de Chalouppe under Maaneds-Lieutenant Schmidts Commando at tage Brandvagt for Frederiksort Fæstning. Faa Minuter efter blev Lieutenant Rosenstand vaer i Øst til Nord, omtrent 2 Mile fra Bulck, en Brig. Han gjorde strax Signal for Slagorden og klar til at entre. Han styrede mod Briggen, der Kl. 12 var gaaet til Ankers, men Nattens Mørke gjorde det umueligt at komme ham nær for det gryede af Dag. Kl. 11, fik han Briggen at see lidet i Læe, og var han den da saa nær, at han tydelig kunde tælle dens Canoner, hvilke vare 9 i Laget. Deels ved Force af Seil og deels ved Roening tilarbeidede Lieutenanten sig Luven, der ved Vindskiftning om Natten var bleven Briggen til Fordeel. Kl. 3. havde Briggen lettet og krydsede op under vore Canonbaade. Kl. 3 1/2 begyndte Fienden at give Jld, der kort derpaa blev besvaret, og efter 2 Times varm Fægtning tog Fienden Flugten ad Søen til. Tiltagende Kuling og Søgang gjorde det umueligt for Lieutenanten at forfølge ham. Paa Canonchaloupperne ere 2 dødelig og 2 haardt saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
- Lieutenant Rosenstand kan ikke noksom rose Lieutenant Linde (der under Affairen blev saaret) og Maaneds-Lieutenant Jacobsen for deres udviiste gode Conduite, og Officiererne give alle deres Folk det Vidnesbyrd, at de have viist det Mod og den Aandsnærværelse, som udmærker Danske Sømænd. Lieutenant Lindes Chalouppe er blevet lidet ramponeret i Agterspeilet af en Kugle. De øvrige Canon-Chaloupper ere ubeskadigede, men deres Joller ere alle sønderskudte. Foranførte bliver efter Hs. Majestæts allernaadigste Befaling kundgjort. Hovedqvarteer Kjøbenhavn, d. Al. Junii 1808. F. Bülow, General-Adjutant og Chef for GeneralAdjutant=Staben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
(Af Riber Avis.) Jydsk Salt opdaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
To Mænd i Vester Herred, Ringkjøbing Amt, gaaer en soelklar Dag til Havklitterne at plante "Helme for Sandflugt. Hvad er det Skarpe under vore bare Fødder," sagde den ene til den anden. Ved Eftersyn fandtes noget Hvidt liggende paa Jorden som smaae Skjeller, og ved Undersøgelse meget salt af Smag, og smulrende ved Berørelse. Ved en liden Prøve som de tog hjem, fik de et skarp og hvid Salt, som i Kraft ikke giver det Spanske efter. Rygtet fortalte snart Omegnen denne Opdagelse, og Trang – Opdagelsens Moder – drev f. Ex. een Dag 80 Vegne og 200 Mennesker, til Opsamling af Saltskoffet. Behandlingsmaaden er omtrent denne: J tør Veir og soelskin Dag fejes med en Kost Saltsandet sammen, kommes i Sække, kjøres hjem, sættes helst i salt Vand 12 Timer; Lagen tappes ud, koges og Bundfalder – godt Salt, omtrent 1 Skp. af 8 Skpr. Saltsand. Men det besynderligste, at hvor man samlede een Dag kan man faae ligesaameget Anden; kun ikke i Regn og Dug, da er intet at see. Nogle Tønder Salt er alt præpareret. Distansen hvorpaa Saltskoffet findes kaldes Toppe-Sande, som er har Sand, staaer under salt Vand om Vinteren, er 2 Miil i Omkreds, ved Nyemindegad. Denne Opdagelse fortjener Opmærksomhed og Undersøgelse, endogsaa flere lignende Steder, paa den med sine Børn – i Trang moderlig Jord. Holmelands Degnebolig 10 Junii 1808. K. Sand, Degn og Skolelærer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
Fridericia d. 17 Junii. J Mandags ankomCapercapit. Niels Beck, førende Skibet Arrestedes, hertil fra Flensborg. Han har nu indtaget fornøden Ammunition, og agter saa hastig Vind og Veir bliver gunstig at gaae Fienden i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
Rendsborg d. 14 Junii. J Gaar ved Solens Nedgang bebudede en Artilleriesalde Aarsdagen af Slaget ved Friedland. J Dag blev Salven gjentagen med Dagbrækningen og derpaa om Formiddagen Kl. 11 begave alle Franske og Danske Generaler og Stabsofficierer sig til Prinds PonteCorvo, for at complimentere ham. Om Middagen red Hs. Durchlauchtighed, ledsaget af sin Generalstab og de Danske Generaler, der garnisenere her, til Leiren, hvor der holdtes stor Manoeuvre. Dagen endtes med et stort Middagsmaaltid hos Prindsen, hvor de Franske Officierer vare samlede med de Danske Generaler og hvor Keiserens Sundhed blev drukken under en Artillerie Salve fra Fæstningen og krigersk Musik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
Prindsen af Ponte Corvoer d. 16de d. M. ankommen til sit fortræffelige Landsæde i Flottbeck, ikke langt fra Altona. D. 17de ankom han til Hamborg. Han holdt derpaa Revne over de i Hamborg og Altona værende Tropper. Reisende, ankommen, Commandeuren, for de Spanske Tropper og 8 Spanske Officierer, Lieuten. Woldike, Ritmester Fries; – afreist Lieuten. Schals, Capit. Hinkelden, Lieuten. Eeg, Robert Bord, Amerikansk Capit., Robert Bord jun.,J. Ferrel, Amerikansk Capit., P. Fix, Prem. Lieut. i K. K. Østerrigsk Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
Lissabon d. 21 Maji. Den 16 d. M. vil være for dette Land en historisk mærkværdig Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
De fornemste Corps i Riget have hos Hertugen, af Abrantes anholdt om Tilladelse, at yde ham deres Taknemmelighedsosser for Keiseren, og bedet Hs. Exc. om at yttre Deres Ønske for Keiseren. Hs. Exc. omgiven af Regjeringsraadets Medlemmer og hans Generalstab har i Gaar Kl. 2 ikke allene modtaget en Deputation fra dette Corps, men endog de Corps selv, der have ønsket i Forening at fremstille sig for ham i hans Pallads. Da disse Corps havde den Ære, i det store Costume, og omgivne af Adskilledses=Attributer, at fremføres paa engang for Hs. Excellence, saa tog først Principal Miranda, Patriarchalskirkens De cant, i Geistlighedens Navn Ordet, og sagde, at denne, efter Evangeliets Bogstaver er Øvrigheden underdanig, og glæder sig at see Portugals Skjebne i den store Napoleons Haand, der, som de havde erfaret, vil give dem en Konge, der vil hævde Troens gamle Reenhed. Adelens Talsmand v. Ega, sagde blandt andet, at Adelen ønsker, at Keiseren vil være deres umiddelbare Souverain eller kun optage den i sit Føderativ=System. Magistraturens Ordfører, bad Hertugen af Abrantes at anraabe Keiseren om at udkaare en Konge for Portugal, og lovede at bevise ham Troskab, Kierlighed og Lydighed. Han takkede især Keiseren for den naadige Forsikkring, at Portugal skal blive et selvstændigt Rige, og altsaa ikke skal udslettes af Curopas Liste. Hertugen, svarede med Værdighed og Mildhed. Han saae, sagde han, under den ny Regjering Tilbagevendelsen, af hiin Tid, da Vasco de Gama og Joh. de Castro ved Erobringer og Ludvig Acaicha og Pondal ved Politik hærede Portugal saa overordentlig høit, Underpantet derpaa saae han deri, at Portugiserne forholdt sig stille under de sidste Uroligheder i Spanien. Tilsidst opfordrede han Stænderne endnu engang med Jrnto Dastres Estados at forene sig om et Udkast til hiin Adresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-23
Madrid, den 30 Maji. Følgende er der Keiserlige Decret, hvorved den store Junta er bleven sammenkaldet: Napoleon, de Franskes Keiser &c. Da Kongen og Prindserne af Huset Spanien have afstaaet til Os deres Ret til Kronen, som deres Tractat af 5 og 10 Maji og de Proclamationer, Juntaen og Conseilet have ladet bekjendtgjøre, udvise, saa have vi besluttet og beslutte følgende: Art. I. Forsamlingen af Notablerne, som af Kongerigets General-Lieuten. ere sammenkaldte, skulle d. 15 Junii komme sammen i Boyonne.