Københavns Adresseavis, 1790-04-07
Professor Jørlins Kiøkken= og Urtehauge, indeholdende alle de fornemste i Europa brugelige Kiøkkenhauge=Madnexter, med deres Dyrkning og Brug, oversat af det Svenske, bekommes for 16 s. indheftet i Gothersgaden Nr. 14, hos TikiebFortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1790. 8. Selskabet har i endeel Aar erfaret, at iblandt de Aarsager, som hindrer Træers og levende Gjerders Plantning, Humle= og Konst=Planters Avl, Kløversæden m.v., er ingen merkeligere og større, end den Ufred, som vadbliver paa saa mange Steder, endogsaa efterat Udskiftningen sammesteds er gaaet for sig. Men da dog derimod maae findes gode Raad i det mindste i mange Tilfælde især ved Regjeringens allernaadigste Understøttelse, saa spørges: Hvilke ere de Hindringer, som især ere i Veien for den saa høi fornødne Fredning paa de af Fælledskab udførte Jorder, og ved hvilke Midler kunde disse i sin Tid og Dr den paa beste og eftertrykkeligste Maade til Bestandighed afhielpes, For det beste Svar herpaa, Selskabets tredie Guld=Medaille. Jnden October Maaneds Udgang 1790 maatte Svaret være indsendt. 9. Da det ikke kan nægtes, at Sviins Fedning, Tillæg af Gies og andre Fjeder=Dyr, tilligemed Avlingen af Faar paa sin Maade indskrænkes ved de allernaadigste højpriselige Anstalter, som giøres i Henseende til Fælledskabets Ophævelse imellem Egne, Byer og Gaarde. Men dette store Gode dog ikke derfor kan tilsidesættes, og det fornødne Tillæg af hine Kreaturer bliver ikke derfor umuelig, naar Anstalter dertil føies paa beste Maade, saa spørges forat indsee de beqvemmeligste Anlæg dertil: Efter hvad Plan og Anlæg befordrer man Tillæget af Sviin, Gies og Faar m.v., hvor Fælledskab er hævet og Jndhægning bør skee, paa saa god en Maade, at den den fornødne Fedning for Agerbruget ikke derved lider, men Avlen af disse Kreaturer dog paa den Maade formeres, som under disse Omstændigheder bliver best mueligt. For det beste Svar herpaa, Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Jndsendings=Tiden bliver inden Udgangen af October 1780. Bliver det besvaret, vil Selskabet herfor udsætte praktiske Premier. 10. For en Ager=dyrknings=Have= og Skov Kalender, som indeholder Tiden til Arbeiderne i Marken, Haven og Skoven, udsættes en Premie af den 2den Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For den næst beste Afhandling om denne Sag, den første SølvMedaille eller 20 Rdlr. Selskabet ønsker en Kalender for Dannemark og en anden for Norge, og det vil endog belønne efter Omstændighederne Kalendere passende til mindre Strækninger baade i Dannemark og Norge; dog maatte ingen af disse Kalendere udgjøre meer end 8 Ark omtrent af Selskabets sædvanlige Tryk. Premien er forfalden til 1ste Oktøber, 11. For den beste Afhandling om de fordeelagtigste Maader at formere Gjødningen paa, udsættes en Premie af den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Afhandlingen maatte omstændeligen forklare Maaderne, hvorpaa Gjødningen med største Nytte kunde formeres, og tillige ved et paa Erfaringer grundet Overslag, oplyse den sande og varige Fordeel deraf. Afhandlingen indsendes inden November Maaneds Begyndelse 1790. 12. For en paa nogle Aars Erfaringer grundet Afhandling om den beste Maade at bevare Gjødningen i Møddings=Stedet for Veirliget skadelige Indflydelser uden at betage samme dets fordeelagtige Virkninger, udlover Selskabet atter sin første SølvMedaille eller 20 Rdlr. Afhandlingerne herom indsendes inden 1ste October 1790. 13. For den, som meddeler Selskabet den fuldstændigste Eftrretning om de fleste Steder i Kongens Riger og Lande, hvor Mergel eller Kalkjord ikke tilforn bekjendt eller meddeelt Efterretning om, i Mængde falder, og hvor tillige Leilighed gives til at betjene sig deraf. For den merkeligste Efterretning og Oplysning herom udlover Selskabet sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den næst beste Efterretning Selskabets anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Det er noksom bekjendt, at disse Jordarter kjendes derpaa, at de bruser eller skummer med Skeevand. Med Efterretningerne og deres Opdagelse maae følge Prøver og en omstændelig Beskrivelse over ethvert Steds Beliggenhed med Efterretning. om det, for enten paa Stedet at nyttes eller i Mængde at kunne andensteds transporteres, ligger langt fra Strandbredden eller ei, om det ligger i Fælledskab eller et om den opdagede Jordart falder i Egnen vidt omkring eller ikke, om der i Nærheden falder meget Slags Kalksteen eller ikke, om Stedets Ef er m.m. Premie=Æstningerne indsendes inden 1ste November 1790. 14. Høstplønningen bruges med stor Fordeel og Nytte nordenfields i Norge. Man troer, at i den høstpløiede Jord gaaer Tælle tiligere af Jorden, at Vaarsæden derfor kan lægges tiligere, at en saadan Ager bliver i det mindste 14 Dage tiligere moden, og har intet at befrygte for Efteraarets NatteFrost, som saa ofte tilintetgiør den norske Landmands beste Haab, m. v. Efter indkomne Efterretninger skulde Selskabet ligeledes formene, at den matte være gavnlig Søndenfield, og for derom at erholde Vished, udsættes følgende Premier, For den, som ved de paalideligste Erfaringer Søndenfields viser Sammenligningen imellem lige stort og lige got høstpløiet og ikke høstpløset Agerland med tilføjet omstændelig Beretning om Størrelsen, Dyrknings maaden, Udsæd, Jndavlen, og Høstplønningens For Nel eller Skadelighed, alt efter sikre og velbevidnede Forsøg, udloves den tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For de næst beste Efterretninger og Erfaringer herom, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Premierne æskes inden 1ste November 17900. 15. For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Hampens hele og beste Dyrknings=Maade og videre Behandling, grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøjagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Avl florerer, udsætter Selskabet en Premie af dets første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. J denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring om følgende: 1) Hvorvidt Hamps Redsænkning i Vand er fornøden og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil er best? Hvor længe samme maae vare, og hvad derved er at lagttage, 2) Om det er best, og i Hensigt til Veirliget, Bendens Leilighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre Hau Solen og Luften, eller om det er fornødent og tienligt at tørre den i Tørre=Huse eller Ovne, J sidste Tilfælde hvor stærk Varmen skal være? Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at mærke, 3) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest for et saadant Tørrehuuseller en Hørovn, og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og anden ekonomisk Brug, Her maatte tillige erindres de fornødne Tegninger, forfærdigede efter en tydelig Scalaa, samt et Overslag over Bekostningen. Afhandlingen maatte indsendes inden 1ste October 1790. Dersom nogen Forfatten, maatte behage allene at udarbeide den Materie om Tørre=Husets eller Hør=Ovnens beste Anlæg, da vil Selskabet modtage og efter sin Værdie belønne en saadan særskilt Afhandling. 16. For den tydeligste og fuldstændigste paa Erfaringer grundede Afhandling og Krap Rodens hele og beste Dyrkningsmaade, Tørring, Malning og Jndpakning m. v., udsætter Selskabet en Premie, af 500 Rdlr. eller den anden Guld=Medaille, Fald Forfatteren har gjort sig bekjendt med, og sammenlignet de i denne Materie tilforn skrevne Afhandlinger f. Ex. du klammel, d'Ambournai og Lybek; med sine egne Erfaringer, vil hans Afhandling derved blive desto fuldkomnere anseet. Afhandlingerne indsendes inden 1ste Oktober 1790. 17. For en ligeledes paa Erfarenhed grundet Afhandling om Tobaks=Plantens hele og beste Dyrkningsmaade, samt om Tobakkens Tørring, Presning og Pakning, udsætter Selskabet atter sin anden GuldMedaille eller 500 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1790. 18. For en Beregning, grundet paa Erfarenhed i de danske Stater, som nøjagtigst og meest efterretteligen oplyser og gotgjør en eller flere Handels Planter, nemlig: Humle, Tobak, Hør, Hamp, Rap sat, Krap, Vald, Vau, Safran, m. v. deres fordeelagtige Dyrkning, imod een eller flere Korn=Sorter, Hvede, Rug, Byg, eller Havre, paa lige Stykker Land at regne. For en saadan sikker og vel oplyst Beregning, endog fattelig for Land=Almuen, udsættes Seskabets tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For næst beste, Selskabets anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Premien æstes inden 1ste October 19. For den Beregning, som viser Fordeelen af de saa kaldede naturlige (hiemmer voxende) eller konstige (fremmede, Foder Urters Dyrkning og bedste Anvendelse i Qvæg=Avlen, i Ligning med den sædvanlige Lornal. F. Ex. Fordeelen af Qvægavlen; af Kiør, Faar og Heste, tillagte ved Hjerp af en stit tig Engdyrkning, Engen enten bestaaende af de Græsarter, som her i Landet sædvanligen voxer, eller af fremmedes: Luserne, Esparsette, visse lever Arter, Faaregræs (Feltuen oving) m. v., sammenlignet mod de Fordeele, som Avlen af Korn=Sorterne indbringer, udsætter Selskabet følgende Premier, For den beste af slige Beregninger Selskabets tredie GuldMedaille eller 25 Rdlr. For den næst derefter, dets anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Til slige Overslag vil Selskabet og henregne, og følgelig modtage og belønne, Beregninger over Fordelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturernes Vinter=Forring. F. Ex, gule Rødder, Pastinatel, den engelske Turnip (Brassica rapa), Kaal rødder, m. m. Det forstaaer sig selv, at disse Beregninger vil dog ikke gjøres enten i Ligning mod en lav eller mod en meget høi Kornpriis, men at en Middelpriis, som overlades til enhver selv at vælge, maae følges. Som Selskabet agter at betjene sig af disse Beregninger ligesom af de i forrige Nummer meldte, til Oplysning og slige Planters ulige Fordeel i Forhold mod hinanden, Land=Almuen til Nytte, saa ønsker det, at baade Beregning, og det som vedskrives samme, maae indrettes paa den fattelig ste Maade for Bonden. Premie Æskningen indsendes inden 1ste October 1790. 20. For den beste og fuldstændigste Afhandling om alle Slags Midler og Maader at føde Hæste og Qvæg, samt smaae Kreature og tamme Fugle, udsætter Selskabet sin anden Medaille i Guld. Jo mere Underretningen er grundet, paa Erfaring, jo vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed tager af andre Skribentere maatte saaledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra de virkelige Erfaringer. Foer=Arternes Dyrkningsmaade forlanges ikke her (i det mindste ikke vidtløftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturenes Føde. De Natur=Producter, der bliver omtalte, saae Selskabet gjerne bleve baade nævnede med sikre systemmatiskee og tillige med deres nationale Navne, naar disse ere bekjendte, paa det at al Tvetydighed kan forebygges. Selskabet indseer Vanskeligheden i at vente noget fuldkomment i denne Materie fra een Haand; det vil derfor og efter Fortjeneste belønne gode Afhandlinger, om de end ikke haver al den ønskte Fuldstændighed, ligesom det og med Fornøielse vil modtage enhver enkelt Efterretning, som maatte meddeles det, om en eller anden ikke almindelig bekiendt Art af Foer og Maaden at anvende det. Priisskrifterne indsendes inden 1ste October 1790. 21. For en paalidelig og efter and Almuens Begreb og Fornødenhed indrettet Underviisning om Hee ste, Qvæg, Faar Geber og Sviin, samt om Høns, Giæs, Kalkuner m. v. som i alle Maader svarer til Selskabets Hensigt, og er passende for Dannemark, udsættes den anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr., og en lige Premie for en Afhandling af samme Beskaffenhed i Henseende til Norge. Disse Anderretninger maae indeholde alt det Fornødne om Dyrenes Valg, Yngel, Rygt, Foder, Anvendelse, samt øvrige dertil henhørende, men alt overflødigt og saadant, som ikke er passende og forstaaeligt for fornuftige Bønder, maatte her ikke finde Sted. Skulde Forfatteren, for nøie at bestemme et eller andet, finde fornødent at bruge Konst=Ord af en eller anden Videnskab, maatte det skee i en Note. Selskabet seer ogsaa gierne, om Forfatteren kunde opgive Raad mod Dyrenes meest almindelige Sygdomme, saafremt disse Midler ere sikre og forsøgte, ellers ikke, og maatte han da kort og tydelig beskrive de Sygdomme, som enhver Landmand ikke kjender, med bestemt Vished allene af det almindelige vedtagne Navn, paa det de kunde adskilles fra alle andre Sygdomme. Planen og Indretningen overlades til Forfatterens Valg; dog ønskes, at de, som skriveri Spørgsmaal og Svar, vilde indrette Svarene saaledes, at de kunde læses og have fuld Mening, om man end gaaer Spørsmaalene forbi Disse Skrifter, maae i det væsentlige være grundede paa saadanne Erfaringer, at Forfatteren tør indestaae for sine Reg lers Tilforladelighed. Anfører han noget efter andre, som han ved egen Erfaring har bekræftet, bør han i en Anmerkning melde, hvorfra det er taget. Afhandlinger, som ikke ere saa fuldstændige, som man ønskede, men dog ved smaae Tilsætninger og Forbedringer kunde blive tjenlige til Selskabets Hensigt, vil det, naar ingen fuldkomnere haves, belønne efter deres Værdie med Sølv=Medailler, ligesom det og med Fornøielse modtager de grundige Anmerkninger og Erfaringer i denne Materie, som en eller anden matte behage at indsende inden den 1ste October 1790. 22. Da Tyeboe=Ostes Egenskaber ere særdeles forskellige fra alle andre danske Ostes, især i Henseende til deres sterke og stramme Smag, som tildeels gjør dem begierligere end andre indenlandske; og Oplysningen derom maaskee i flere end een Henseende kunde have sin Nytte, saa giver Selskabet sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den Underretning, som oplyser Selskabet og Aarsagen til denne Ostes særdeles Smag, om samme ligger i Naturen, Græsningen, eller nogen Tilsats, Løven eller andet ved Ostens Tilberedning, med tilføiet Betænkning, hvorvidt samme Smag kan meddeles andre Oste, eller ikke. J Tilfælde Aarsagen ligger i visse Planter eller Græs=Sorter, ønsker man dem enten nævnte med linnæiske Navne eller i Naturen med deres Blomster eller Frøe indsendte. Dersom Aarsagen er Konstens, maatte Middelet nøie beskrives af sin TilberedningsMaade, m.v. J Fald Efterretningen oplyser tillige om denne Ostes hele Tilvirknings=Maade, den Mængde, som deraf paa visse Steder eller i Almindelighed gjøres, og Handelen dermed, i hvilke Egne Osten egentlig virkes, for nogenlunde nøie at kjende denne Omkreds, m. m., saa vil samme ikke blive Selskabet ligegyldigt. Æskningen indkommer til Oktober Maaneds Udgang 17900. 23. For en tydelig og paa Erfaringer grundet Underviisning og norske vildvoxende Bær, saasom Berberisser, Tranebær, Hindbær, Tyltebær, Multebær m.v. deres beste Anvendelse, det være sig til Vine, Safter eller anden ekonomisk eller medicinsk Brug, udsætter Selskabet sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Den angivne Nytte maatte ved indsendte Prøver eller paalidelige Attester bevises. Afhandlingen indsendes inden 1ste October 1790, En kelte Afhandlinger om en vis Sort af slige Bær vil Setskabet ogsaa modtage, og efter deres Værd belønne. 24. Da man ei paatvivler, at jo endeel i Feld Egne vildvoxende Planter kan tjene endog Mennesker, til Føde, saa udsætter Selskabet, sin anden GuldMedaille eller 500 Rdlr. for den beste Afhandling om de i Norge især tilfields voxende Planter, hvis Rødder, Stengel, Blade, Blomster eller Frøe kan bruges til Underholdning for Mennesket og i Stedet for de almindelige Kjøkken Urter, som i de Egne ikke trives, grundet paa igjentagne Forsøg og Erfaringer. Selskabet søger ikke en blot Kompilation eller Jndsamling af hvad Botanisterne tilforn og slige Planter har anmerket, men vel nye Forsøg med disse, og den norske Almues enkelte Erfaringer, bestyrkede ved den Æskendes egne Forsøg, samt Resultatet af de med hidtil uforsøgte indenlandske Vexter gjorte Prøver som Forfatteren selv maatte have paafundet Tillige maatte gives Efterretning om den beste og mindst bekostelige Maade at dyrke disse vilde og til Spiisning brugelige Vexter i nogen Mængde, samt naar og hvorledes de best samles, tilberedes og til fornøden, Brug bevares. Afhandlingernes Jndsendelse maatte skee til 1ste November 1790, Velskrevne og til Hensigten passende Afhandlinger og enkelte vildvoxende spiselige Planter vil Selskabet og med Fornøielse modtage og efter deres Værd belønne. 25. For den uojagtigste Beskrivelse over de Pianter, som findes ved Strandbredden af Elven og Vesterhavet, og der tjener til at afværge den fede JordsBortskyling, og til at befordre Marsk=Landets Tilvex, samt for et paa Forsøg grundet Forslag om den beste Maade til at forplante saadanne Vexter paa de Kyster, som af Naturen ikke dermed ere forsynede, giver Selskabet endnu sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indleveres inden 1ste October 1790. 26. For den beste Afhandling om de saa kaldede Veilers Jnddigning udsætter Selskabet sin første Guld=Medaille eller 100 Rdlr. Men da ikke enhver Deel af Strandbredden, som i visse Aarets Tider blottes af Søen, derfor strax fortjener en Jnd digning, saa bør Forfatteren, til saadan en Afhandling forud vise, hvorledes dette af Grundens Modenhed, dens større eller mindre Omkreds, samt dens indvortes Værdie er at bedømme. Hvad Jnddigningen selv angaaer, da har Forfatteren at vise, hvorledes den Linie, hvorefter Diget skal opføres, i Henseende til Veilens Beliggenhed mod Søen paa det fordeelagtigste aflegges, samt derved at bestemme, under hvilke Omstændigheder samme enten bør følge Strandbreddens Omkreds, eller trækkes nærmere indad tilbage, eller ogsaa opføres i Søen paa Slikgrunden. Samme Udførlighed forlanges af ham i Henseende til Digets Profil efter de forskiellige Slags Grunde, hvorpaa det bliver opført; hvorved da især maatte vises, hvorledes Diget skulde gjøres vandtæt, naar paa en vis Strækning forefandtes en Sandgrund, som vilde forhindre det. Det egentlige Dig=Arbeides Beskrivelse bør være geleidet med nøjagtige udførte Plan= og Profil=Tegninger, og den saa tydelig forfattet, at Jord=Eieren derefter kan foretage samme med Folk, som ikke ere vante til dette Slags Arbeide, og derfor indeholde alt hvad som er at lagttage ved at opgrave Jorden, og ved at rense samme, hvorved bør vises, hvad det er, hvorfra det skal skilles, saaog deres Kjendetegn, ligeledes naar det er fordeelagtigst at transportere den, enten med Styrte= eller Skubkarre, og paa det Hele anføre specialiter alle fornødne Jagttagelser ved Digets Opsætning alt i Overeensstemmelse med de forskjellige indtreffende Omstændigheder. I Henseende til Digets Vedligeholdelse bør Forfatteren vise, hvorledes Vexten af saadanne Græsarter derpaa befordres, som taaler Søevandet og tillige giver Diget Fasthed og Styrke. Og endelig bør han navngive de Hielpemidler og Redskaber, hvorved den inddigede Jord, saavel føste Gang som derefter, stedse befries af det indelukte Vand, hvorledes det derpaa faldende Regnvand afledes, og hvorved det indtagne Stykke Land befries fra voldsomme Virkninger af det fra de omkringliggende højere Egne nedtrængende Vand. Det hele bør være geleidet med Exempler, hvori Overslag paa Inddigningens Omkostninger forekommer, grundet paa forskjellige Steders Dag=Arbeides Løn med videre. De Afhandlinger, som indeholder noget merkeligt Got, vil Selskabet særskilt belønne; skiønt de ikke fortjener den fulde Værd. Afhandlingerne kan indsendes til October Maaneds Udgang (Fortsættelsen følger,