Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-28
Auctions=Directeur. Kronologisk Taber. over de vigtigste Begivenheder, som have Hensyn paa den Graarige franske Krig. (No. 74. Fortsættelse. Januarii 1796. 9. Angreb af Frankerne paa St. Vinent (i Vestindien) paa Engellændernes befæstede Poster under General Stewart. Disse blive slagne, med et Tab af 50 Dræbte, 109 Saarede og 200 Fanger, samt alle deres med 9 Tolvpundinger besatte Batterier, deres hele Bagage, deres Leir ved Colonarde og Posten ved Blabou, og trække sig i vild Uorden tilbage til Kingston, - Ludvigs Vi Datter (Marie Therese Charlotte) som forlod Paris den 20de Decbr. 1795, og den 26de blev udverlet ved Basel, ankommer til Vien, og bliver optaget i den Keiserlige Families Skiød. 12. 500 Raabets Beslutning : at den 21 Januarii, som Aarsdagen paa den sidste franske Konges Henrettelse, skal høitideligholdes i alle Meenigheder, af alle Republikens Armeer og Flaader, og Medlemmerne i det Lovgivende Korps, Mand for Mand, sværge Kongedømmet Had. 13 og 17. Beretning af Folkerepræsentanterne Camas Vancal, Quinette, Lamarque, over den dem tillige med Krigsministeren, General Veurnonville, at Nationalkonventen, ved dens Beslutning af 30 Mai 1793. overdragne Sendelse til Nordarmeen, og deres derpaa fulgte Hæftelse og Udlevering til Østerrigerne af Forræderen Dumsurse: - oplæst i 500s Raadets Møder den 12te, 13 og 17 Januarii. 20. Forgiæves Angreb af Franterne paa St. Vincent imod den Engelske Leir ved Millards Ridge. 23. Den berømte Whiglubs mærkværdige Erklæring i London, angaaende Pitts og Greenvilles biller, (hvoraf den første ogsaa er bekiendt under Navn af " Oprørs=Ville, eller "Akte til at forhindre oprørske Forsamlinger, og den anden af " Sikkerheds Akte, eller "Ak te for Hs. Majestæts Persons og Regieringens Sikkerhed og Haandhævelse imod forræderske Planer 7) Whigklubben (under Forts Præsidlum) erklærer begge biller for stridende imod Konstitutionen, og forestaaer en almindelig Adresse til Parlamentet om sammes Afskaffelse, som en nødvendig Forholdsregel, under det Udtryk: "Naar slette Mennester sammensværge sig, saa maae gode Mennesker forene sig. 24. 5008 Raadets Beslutning, efter Direktoriets Anmodning, hvorved anordnes at sende 116 af Regieringens Agentere til Kolonierne i Ost= og Vestindien. 29. Nødsaget af de vedholdende Vinter=Storme, løber der Engelske Admiral Christian igien ind til Spithead med sin Vestindieslaade. Af over 200 Seil, hvormed han var bortgaaer, komme kuns 10 Krigs= og 45 Koffardie= og Fragtskibe, størstedelen meget beskadigede, tilbage med ham, Midlertid vare dog mange af de øvrige Skibe, trods de rasende Storme, lykkelig ankomne til Vestindien, og havde sat 6000 Mand Tropper i Land paa Barbads hvor denne Forstærkning uetop indtraf til den allerederste Tid, da Britterne ved den gule Feber havde lidt et uhyre Tab, og Frankerne stedse bleve dristigere i deres Angreb, alt som hines Magt i Vestindien saa skrække Februarii. 3. Det lovgivende Korps Beslutning, hvorved Direktoriet, lig formindskedes. for at sikre det forestaaende 5te Feldttons Skiebne, giver Fuldmagt til at udtage alle Luxus=Heste (nemlig: de som ikkke bruges til Jordens Dyrkning eller Handelen) og, uden Forskiel, den 30te Hest i hele Republiken, og at betale samme, efter Sagkyndiges Taxering, i klingende Mynt eller i Assignatter efter Coursen. 15. Colombo, den Hollandske Gouverneurs Residents paa Ceylon, overgiver sig til Engellænderne, under Oberst Stewart. Ved denne Kapitulation faldt ogsaa Staden Punte=Gale og Fortet Caltoure med dens hele Omegn i Engellændernes Vold. De fik tillige al Artillerie=Krigs= og Vare=Forraad og det hollandsk ostindiste Kompagnies hele Eiendom, samt 2 hollandske Skibe. som laae i Colombo. Besætningen, som bestod af 1000 Europæer og 1500 Seapoys, blev krigsfangen; hine bleve bortførte til Madras, disse sendte til deres Hiem. Britterne modtage foreløbig 50,000 Pund Sterling af den paa Ceylon cirkulerende Papirmynt. - Denne hele fortræffelige, ualmindelig rige Specerie=Øe kom nu under deres Herredømme. 16. Den Engelske Admiral Rainier tager, uden nogen Fægtning, den faste hollandske Stad og Havn Amboinai Ostindien. 19. Afsignaternes Død, efter en yderst mærkværdig Levetid af 6 Aar 2 Maaneder (fra den 19de Decbr. 1789. som Epoken for deres Jndførelse). Denne uhyre Papir masses Marimum var tilsidst 43 Milliarder, og beløsig altsaa til fem Gange saameget, som Totalsummen paa alle cirkulerende rede, Penge i hele Europa. Den heel store Apparat af Værktøier, som hidtil havde tient til at fabrikere Assignaterne, blev høitidelig for Alles Øine ødelagt paa Pladsen Vendomme i Paris. 20. Fægtning med Royalisterne i Vendeen. Den Republikanske Brigadechef Lefranc dræber Divisionschesen Moelle, Charettes høire Arm, og adspreder de faa Royalister, som ere i hans Følge. 21. Nye Fægtning med Vendeerne. Charrette selv, som omtrent har 150 Ryttere og 50 Fodgiængere omkring sig, bliver indhentet af Hoches Generaladjutant, Borger Travot: 40 af hans Folk blive paa Pladsen, og over 50 Heste ham fratage; paa den ene af disse er hans Vadsæk, hvori hans Korrespondence med Artois og andre Royalisichefer; Resten af Tropperne flygte i stor Uorden. 22. En af Vendee=Cheferne, de Abbe, bliver med 17 Heste taget til Fange ved Leger.