JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
Beltpassage fra den 1 til 4 August 1830. Fra Fyen til Sjelland. Prokurator Christensen; Studios. pharm. Foersom; Værtshuusholder P. O. Jerløw; Farver C. Jensen; Dyrlæge Ring heim; Exam. juris Hansen med Søn; Pastor Sørensen; Urtekræmmer Larsen med Søn og Datter; Reservechirurg Larsen; Jfr. Drastrup; Bager C. J. A. Scherfey; Brændeviinsbr. i Rastrup; Kongel. Fuldmægtig Rindom; J. Sørensen; Pastor Lund; Kand. theol. Jørgensen, Amtmand, Kammerjunker de Neergaard med Broder og Tjener; Krigsassessor Helfting; Uhrmager Guldager med Søn. Fra Sielland til Fyen. Justitsraad Muus, R. af Dbr., med Frue, Professor G. v. Schmidten; Kand. juris Hillerup; Handelsmand Zimsens Enke med Datter, Jfr. Staal; Kjøbmand B. Koppel; Kammerherre, Assessor Greve af Moltke; Kjøbmand H. Hansen; Student Kaalund; Kand. theol. Øest; Mad. Rørdam; Forvalter Westengaard; Frøken A. M. v. Schmidten; Frøken Bülow, Kongel. Bogholder Lange med Moder; Frøken Leth; Provst Thomsen; Elev ved Sorøe Akademie O. M. Hersleb, R. Petersen, Wedell Heinen, A. W. de Sponeck, og L. A. Hansen, Pastor Westengaard med Hustrue; Musikus Eggers; Jfr. Borring; A. Moltke; Jfr. Götzsche; Mad. Binau; Beendreier mester Soelberg; Told- og Konsumtions=Underbetjent L. F. L. v. Witzleden med Kone; Jfr. Paulsen; Mad. Paulsen; Grosserer Bendix; Handelsfuldm. Bing; Apothekerlærling Rolsted. Kjøbenhavns Havnepriser den 24 Juli 1850. Holstensk Hvede-Rbd. - Mk. - Rbd. - Mk.; Siellandsk dito 7 Rbd. 3 Mk. a 8 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Lollandsk dito 6 Rbd. 3. Mk. a 7 Rbd. 3 Mk.; Holstensk Rug-Rbd. - Mk. a 2 Rbd. Mk.; Dansk dito 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk.; Østersøisk dito 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk.; Byg, (toradet) 3. Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s., dito (sexradet) 2 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. - s.; Havre 3 Rbd. - Mk. - s.a 5 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Holstensk Smør 48 Rbd. a 52 Rbd. - Mk.; Fyensk dito 40 Rbd. - Mk. a 44 Rbd.; Sjellandsk dito 40 Rbd. a 46 Rbd. Alt pr. Td. i S. v. T. Bøgebrænde 12 Rbd. 3 Mk. a 13 Rbd. 2 Mk. pr. Favn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
Kjøbenhavns Torvepriser den 30 Juli 1850. Hvede. . Td. 7 Rbd. 3 Mk. - s. a 8 Rbd. - Mk. - s. Rug . . Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. - 5 Rbd. - Mk. - s. Byggeradet Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. - 4 Rbd. - Mk. - s. dito bradet Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. - 3 Rbd. 4 Mk. - s. Havre . . Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. - 3 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter . . Td. - Rbd. - Mk. - s. - - Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. - 2 Rbd. 2 Mk. - s. Grøns. dito Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 2 s. 1 Rbd. 4 Mk. - s. Smør . . Pund. - Rbd. 1 Mk. 2 s. - : Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg . . Snesen 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. - - Rbd. 1 Mk. 8 s. Sjellandsk Smør 40 Rbd. - Mk. - s. - 6 Rbd. - Mk. - s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
(Jndsendt.)At tillade sig, at bedømme det, som man ikke har nogen tilstrækkelig Kundskab om, er vistnok altid urigtigt, og det kunde derfor synes vel dristigt, naar Anm. efter den Tilstaaelse: kun at have læst de Linier af det "Lykønsknings qvad til Hr. Provst Beyer, som for kort Tid siden vare indrykkede i Hr. Kancellieraad Hempels Avis, og kun at kjende Hr. Prof. Lütkens Gjenmæle mod samme af den Extract, som heraf findes i Fyens Adresseavis No. 113, dog vover, at fremsætte sine Tanker offentlig i Henseende til Begge; alligevel mener han, at naar det skeer med tilbørlig Varsomhed, idet Anm. kun holder sig til det ham Bekjendte, saa kan det nok tillades ham, kortelig at berøre det Omhandlede, og enkelte Vink kunne maaskee ogsaa ved denne Leilighed være til Vinding for Sandheden. Skumlerie fortjener med Rette at revses, ligesom Skumleren fortjener Foragt; men denne er saavel med Hensyn til Skumlerens Personlighed som hans Handlemaade som oftest den bedste Revselse. Hvor imidlertid et Gjenmæle, Anledning. af det omhandlede Lykønskningsqvad, mener Anm., at den der indlader sig herpaa, bør vel vogte sig for enhver Overdrivelse, da ellers en i sig selv god Sag kan gjøres mistænkelig og lide derunder; derhos afholde sig fra, at opgive Data, hvis Rigtighed kan være Tvivl underkastet og, om muligt, undgaae selve Skinnet af Lidenskabelighed. Om nu Hr. Prof. L. ikke ved sit Gjenmæle skulde have strandet paa nogen af disse Klipper, underkastes hans egen og Sagkyndiges nærmere Prøvelse. Anm. tvivler aldeles ikke paa, at det amtsprovstelige Embede har havt sin Nytte i Følge med sig, og at duelige og virksomme Amtsprovster kunne have erhvervet sig Fortjenester af det Offentlige; men kan alt det med Føie siges om Amtsprovsterne i Almindelighed, som Hr. Prof. paastaaer, - og som vist er heel vanskeligt at erfare eller afgjøre, saa fristes jo Enhver til at mene, at Regjeringen har begaaet et stort Misgreb, ved at lade Districtsprovster træde i Amtsprovsternes Sted, og der ligger da implicite en Bebreidelse mod Regjeringen i det af Hr. Professoren Fremsatte, uagtet dog endeel taler for, at den sildigere Jndretning maa ansees for den hensigtsmæssigere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
At det nuværende Fattigvæsens Organisation er samtidig med Amtsprovstierne, kan vel ikke antages for rigtigt, da Fattigvæsenerne paa Landet i Danmark vare organiserede flere Aar førend Amtsprovsterne bleve udnævnede; dette skede 1808, og det provisoriske Reglement for Fattigvæsenet paa Landet i Danmark er dateret 5 Juli 1803, altsaa 5 Aar førend Amtsprovsterne begyndte at fungere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
Hvad Hr. Prof. siger om Districtsprovsterne, at de have et heelt Embede at bestride uden nogen Hjelp;" skulde dette ikke ogsaa, i det ringeste i lange Tidsrum, have været Tilfældet med Amtsprovster - Om Amtsprovsterne hist og her have været forhadte, som Hr. Prof. yttrer, og i hvorvidt de 3 opgivne Puncter have opvakt Hadet, drister Anm. sig ikke til at have nogen Mening om, da slige Paastande let synes, at kaste Skygge saavel paa geistlig Øvrighed som tildeels paa den geistlige Stand i Almindelighed. Besynderligt nok er det alligevel, at Hr. Prof. ikke i denne Forbindelse berører, at Amtsprovsterne hævede en stor Deel af Præsteembedernes Jndkomster, hvorved mange af Præsterne ere blevne gjeldbundne og forarmede; et Tryk, hvorunder den troe Arbeider vel kunde være berettiget til, at vaande sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
Naar Hr. Prof. til Slutningen ønsker, at Forfatteren til Lykønskningsqvadet, maa undgaae Straf eller Tiltale for hans Udfald mod den indbyrdes Underviisning, maa man ikke da føle sig tilbøielig til at troe, at Hr. Prof. just ønsker det Modsatte af hvad han siger, og kan sligt et Stratagem ansees for værdigt? – Kan man ogsaa med Føie ansee det for en passende og følgerigtig Tiltale, der er valgt til den høist agtværdige Mand, som er bleven betegnet ved: "den indbyrdes Underviisnings ivrigste Modstander,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
AVERTISSEMETS. Eften Eierens Forlangende, bliver den forhen kaldte Kapel langaard i Weuslinge ved een Auction opbuden til Salg, uden fleres Afholdelse, Torsdagen den 19 August, Kl. 12 1/2, i bemeldte Bolig. Gaarden, som staaer for Hartkorn 4 Tdr. Skpr., er forsynet med et Stuehuus af Grundmuur, indrettet til en Familie uden for Bondestanden, har en Kjøkken- og Humlehauge af 1 Td. Lands Størrelse, forsynet med endeel unge og fine Frugttræer, fornøden Gjerselskov, noget Tørvejord, og endeel unge Eege. Dens Jorder ere af god Bonitet og tilstaaet særdeles Rettigheder, som i Konditionerne findes indført. Samme Dag bliver ogsaa i Gaarden bortsolgt nogle Køer, Faar, Vogne, Plove, Harver og andre Avlsredskaber med mere. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 23 Julii M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
Da Kjøberne af Lars Jensens Gaard i Holse ikke have kunnet berigtige Kjøbesummen paa den af dem anbudne Maade, saa bliver, i Medfør af den forud ergangne Lands=Overretsdom af 10 August f. A. og paafulgt Execution af 9 Decbr. næstefter, denne Gaard, som staaer for Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. og som findes beskreven ved Avertissementer i Stiftets Aviser under 12, 16 og 25 Februar d. A., nu 3die og sidste Gang opbuden, for absolut at bortsælges Torsdagen den 19 August førstkommende Formiddag Kl. 11. Til Gaarden hører 40 Tdr. Land god Jord, 7 Tdr. Land Tørvegrund og en Humlehauge med Stænger af 1 Td. Lands Størrelse. Auctionen afholdes i selve Eiendommen. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 22 Juli N. Knutzen. 4de Auction over Møeballegaard. Ifølge Beslutning under Skiftet efter afdøde Gaardeier Peter Jürgensen og forhen afdøde Hustrue, Laurine Augusta, fød Mørch, bliver Stervboegaarden Mørballegaard med Tilliggende i Kattrup Sogn stillet til 4de Auction, for absolut at bortsælges Mandagen den 9 August førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Gaarden staaer for Hartkorn 6 Tdr. - Skpr. 3 Fdkr. 3/4 Alb. og 2 underliggende Huse (af hvilke saavelsom af et Stervboet tilhørende Huus i Overbye Skov svares Landgilde og gjøres Arbeidsdage til Gaarden) for . . . . . . - . - 2 - 1 1/2 Jalt Hartkorn 7 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. med et Areal af omtrent 133 Tdr. Land. Desuden hører til Gaarden et lidet Stykke Skov paa Jacob Jensens Mark. A. Tørveskiær haves tilstrækkeligt. Høeavlen er omtrent 80 Læs aarlig. Gaarden afgiver en beqvem Boepæl for en Familie uden for Bondestanden. Den tiltrædes strax, tilligemed dens meget frodige Afgrøde af alle Slags Konditionerne ere fordeelagtige for Kjøberen, og den største Deel af Kjøbesummen kan, om forlanges, blive indestaaende i Eiendommen, som har gode, veldyrkede Jorder, beliggende i en frugtbar Egn, omtren1 1/2 Miil fra Horsens Kjøbstad. Den forevises af Bestyreren, paa Gaarden, Hr. Mørck, hos hvem, saavelsom paa Undertegnedes Kontoir, Konditionerne og Kort over Eiendommen er til Eftersyn. Naar Gaarden er solgt, bliver samme og næste Dag forauctioneret det Stervboet tilhørende Ud- og Jndboe, bestaaende af Sølv, Porcellain, Linned og Dækketøi, Sengeklæder, Kakkelovne, Sophaer, Chatoller, Stole, Borde, Sengesteder, Messing, Kobber, Jern og Træfang m. m., saaog Heste og Køer, Vogne, Plouge, Harver, Kjøkken= og Bryggeredskaber, m. m. Kreaturer og Vogne sælges første Dag, Kl. 2 til 5. Lysthavende indbydes. Eftermiddag. Woer og Nim Herreders Kontoir i Horsens den 26 Julii Bernth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
Mandagen den 9 August, Formiddag Kl. 11, bliver det afgangne Madame Wiborgs Stervboe tilhørende Huus No. 407 paa Nørregade stillet til en 5te Auction, som afholdes i selve Huset; hvilket herved bekjendtgjøres, saavelsom og, at Kjøberen, om han ønsker det, kan faae Henstand med Kjøbesummens Betaling til 11 Juni 1831. Odense den 2 August 1830. Paa Auctionsdirekteurens Vegne. Wederkinch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
Die zur Verlassenschaft des walland Schifforheders Jes Thomsen auf dem ehemaligen Schløse zu Norburg und seiner nach ihm verstorbenen Frau gehørenden Hauser und Landereien, nedst einigen Mobilien, als: 1) der westliche Theil des rehemaligen Norburger Schlofes, innerhalb der 1 Elle und 4 Zoll dicken Mauer, 20 Ellen 8 Zolletief, und 36 Ellen 15 Zoll lang, samme den datugehørenden Nebengebuden, nemlich: a) ein Stallgebande von Brandmauer aufgefuhr, 24 Fach, lang, und 14 Ellen 12 Zoll tief. eine Wagenremise von Fachwerk afgeführt, aus 5 Fach, bestehend. circa die Hülfte des ehemaligen grosen und obstreichen, Schlosgartens benedst dem daran storenden Acker undWiesenland, enthaltend eine Tonne 1 Schipp 27 1/2 Qv. Ruthen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
der mittlere Theil des ehemaligen Norburger Schloves nebst der groseren Hülfte des Schlosgartens. Dieses Ge bande ist innerhalb der Mauer 20 Ellen 8 Zoll tief und 15 Ellen lang. Der dazu gehørende Garten betragt circa 7 Schipp mit 140 Stuck Obstbaumen, worunter uber 100 Aepfelbume. 18 Tonnen 1 Schipp 16 Qv. Ruthen an den Norburger Scestoffendes, zum Theil mit Holz bewachsenes Parcelenland, No. vom niedergelegten Vorwerke Nørburg; uberdies ein in der Nühe des hiesigen Gefangenhauses und auf dem Kjøbingsmarker=Felde belegenes Stick Wiesenland. ein bey dem Weg Dywig befindliches, aus 2 Etagen nedst Boden bestehendes Packhaus. Es ist circa 20 Ellen lang, 13 Ellen tief, von Brandmauer und auf einem Fundament von gehauenen Steinen aufgeführt. mehrere in der Norburger Kirche befindliche Kirchenstande. eine Actie in der Dywiger Brücken-Jnteressentschaft. mehrere sehr wohl erhaltene und grose Windsfen. sollen, respective in Auftrag der Allerhochst zur Reguliung, der besagten Thomsenschen Verlassenschaft verordneten hohen Commission, at 24 August d. J. Morgens 9 Uhr. auf dem ehemaligen Norburger Schlose offentlich an Meistbietende verkauft werden, woselbst Kaufliebhaber sich am gedachten Tage zeitig einstellen wollen. Die sub No. 1 und 2 genannten Schloftheile nedst Garten und Stall sind im haulichen Stande, und auf der sogenannten Schlotinsel, von dem Nor burger See umgeben, in einer sehr freundlichen und schönen Lage belegen. Die Schlosinsel und Schlosgebande steden unter dem forum superius, die Parcelenlundereien, Wiesen und das Packhaus unter dem forum inserius. Die Verkaufsbedingungen liegen 14 Tage ante terminum zur Einsicht der Kaufliebhaber beret in Norburg im Kossowschen Gasthause, zu Augustenburg bey dem Herrn Gastwirth Würst, in Sønderburg imGasthause des Herrn Clausen, in Apenrade im Hartmeyerschen, Gasthause, in Flensburg i Gasthause des Herrn Döll, in Hadersleben bey dem Gastwirth Herrn Petersen und in Odensee bey dem Herrn Kanzeleyrath S. Hempel. Auch wird man hierselvst auf Verlangen die Kaufobjecte zeigen, und gerne jede erforderliche Auskunst ertheilen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-05
Norburger Hardesvogte den 12 Juli 1820. lige M. Steffens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
3 Stifts 59 Aargang. og 3 privilegerede Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis, og 4 s. 6 August 1830. Fredagen. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Jndhold. Frankerig (Ministrenes Forhold. Lov mod Pressefriheden. Jnsurrektionelle Bevægelser i Paris. De Deputerede erklæret sig permanente. De liberale Tidenders Redakteurer protestere. Kongen forladt St. Cloud). Algier-Toget (Jndsættelse af et Divan. Deien vælger Neapel til sit Opholdsted). Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
Fædrelandet. Videnskabelighed. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
De Begivenheder, som for 4 Decennier siden bragt alle Revolutionens Rædsler over det skjønne Frankerig og for en lang Tid forstyrrede Verdens Rolighed, ere endnu i frisk Minde, mange af de end virkende og styrende Personer have været Vidner til hiin Tids blodige Scener, og følt Virkningerne af en lovløs Tilstand, hvori Folkets Raserie omsider seirede, og dog har Man ikke frygtet for at fremkalde en lignende Tilstand paa ny, hvis Udfald og Følger aldeles ikke lade sig beregne. - Forhauselsen over Forordningerne af 26 Juli var i Paris saa meget større, som Man var aldeles uforberedet paa samme. Ministrene indsaae, at da Valgene vare udfaldne saaledes, at ikke allen Antallet, men ogsaa overveiende Talenter vare paa Oppositionens Side, og da af de 221 Deputerede, som havde stemt for det forrige Kammers Adresse til Kongen, 20 atter vare valgte, og derimod af de 181, som havde stemt imod den, 82 forkastede, saa var der kun en af to Veie for dem at betræde: enten at tage deres Afsked, eller at anbefale Kongen voldsomme Forholdsregler. De valgte det Sidste, og overgave til Hs. Majestæt en Beretning og Rigets Tilstand, som havde de omtalte Forordninger til Følge. Allerede 8 Dage førend de udkom, var Beslutnigen fattet; men Hemmeligheden blev bevaret med saa megen Forsigtighed, at Jngen ved Hoffet, og ikke engang Ministrenes Sekretairer vare vidende om hvad der skulde skee, og skjøndt foruroligende Rygter hørtes den 25de paa Børsen og andre Steder, saa fæstede dog Jngen Liid til den og endog de bedst underrettede Blade, selv Gagetten, vedbleve at forsikkre, at Kamrene vilde blive aabnede den 3 August Allerede Natten imellem den 26de og 27de begyndte den imidlertid at yttre sig Uroligheder i Paris, og Vinduerne bleve slagne ind hos Finantsministeren. Derimod fandtes Fyrst Polignacs Hotel ei allene bevogtet af et stærkt Jnfanteriekorps, men der var endog stillet 4 Kanoner med brændende Lunte foran samme. Den 27de samlede sig en uhyre Menneskemasse i Palais royal; Børsen og alle Udsalgssteder forbleve lukkede, alle Haandværker hvile, og Arbeiderne sværme om i Gaderne. J Palais royal ret Politiet Sedler af Murene, hvorpaa stod skrevet: leve Republiken, leve Napoleon den Anden!" lige Sedler og liberale Tidender gik fra Haand til Haand, eller bleve forelæste, medens Andre holdt Taler til den forsamlede Mængde. Det kongelige Vaaben blev paa adskillige Steder nedrevet, Lygterne slagne itu paa Gaderne, adskillige GensNarmeposter angrebne, og sat Jld paa deres Vagthuse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
Skuespilhusene holdtes lukkede. Blandt de Militaire, som rykkede frem mod Mængden, viiste sig en forskjellig Stemning; Nogle lode sig tildeels afvæbne af Borgerne, et Regiment ridende Jægere vægrede sig ved at hugge ind, og blev derfor beordret tilbage og afvæbnet. Ogsaa de øvrige Tropper viste sig ikke meget tilbøielige til at bruge Magten, men alligevel er der fludt Blod. Flere Steder blev givet Jld; Folket forskandsede sig i Gaderne bag fraspændte Omnibus og andre Kjøretøier. Vaabensmedenes og Materialhandlernes Udsalgssteder bleve opbrudte, for at skaffe Vaaben, Krudt og Flintestene. Kampen vedvarede og fortsattes den 28de: Døde og Saarede saaes overalt i Gaderne, og endnu Kl. 11 om Aftenen var det ikke roligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
Den 29de var Tilstanden den samme. Nationalgarden begynder at komme tilsyne igjen, og Hr. Delaborde skal have overtaget Kommandoen over den. Omtrent Tusinde Mennesker siges at være omkomne. Hovedstaden er erklæret i Beleiringstilstand, og General Marmont, Hertug af Ragusa, har faaet Kommandoen over den væbnede Magt. Forordningen imod Pressefriheden er den eneste, som hidtil er bleven sat i Kraft; den indeholder blandt andet, at ingen Tidende og intet periodisk Skrift maa udkomme uden speciel dertil given Bevilling, hvilken skal fornyes hver tredie Maaned. Denne Bevilling kan provisorisk meddeles eller tages tilbage af Præfekten. Jntet Skrift under 20 Ark maa udkomme i Paris uden Minister=Statssekretairens, og intet i Departementerne uden Præfektens Tilladelse, og dersom et Skrift paa mere end 20 Ark ikke udgjør et sammenhængende Værk, skal det være samme Vilkaar underkastet. Det samme skal være Tilfældet endog med lærde og litteraire Selskabers Skrifter, naar de ganske eller tildeels handle om politiske Materier. De Presser og Skrifttegn, som have været brugte til Overtrædelse af denne Forordning, skulde enten tages under offentlig Forvaring eller gjøres ubrugbare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
Ligeledes har Stormesteren for Universitetet, Grev Guernon Ranville, tilkjendegivet, at alle Studerende, som tage Deel i Urolighederne, ville blive relegerede paa en vis Tid eller for bestandigt. Ministrene holde sig naturligviis for det Første skjulte, eller lade sig idet mindste ikke see offentligen. Kongen, som opholdt sig paa St. Cloud, hvor Forordningerne bleve antagne og underskrevne, siges bestemt at have forladt dette Sted, men hvorhen han har begivet sig, vides ikke, Nogle sige til Fontainebleau, Andre til Compiegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
Over London og Amsterdam haves omtrent ligelydende Beretninger om det Forefaldne. Det faldt meget vanskeligt at faae Efterretninger afsendte, da alle Barrierer vare lukkede og alle Poster besatte med militair Vagt. Som Rygter fortælles det, at en Deel af Armeen var gaaet overtil de Deputerede, og at de Liberale havde udstædt en Alt, hvori de erklære Kongen for afsat, og tilbøde Hertugen af Orleans Tronen. De offentlige Fonds ere naturligviis faldne betydeligt. Alle Fremmede søge at forlade Paris saasnart som muligt, og Kapitalister, som have Penge staaende i Statspapirer, søge at realisere disse, fordi de vente, at de ville synke endnu dybere. J Rouen, Lyon og flere Stæder skulle ogsaa være udbrudt Uroligheder, og paa det første Sted siges endog Præfekten at være dræbt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
Algier=Toget. J Algier staae de franske Tropper paa den fredeligste Fod med Jndbyggerne. Beien af Titeri har sendt en Hjord af 1200 Oxer. Garnisonen i Byen bestaaer af 6 Regimenter. Der er indsat et Divan, bestaaende af 7 Jndfødte foruden en fransk Kommissair. Deiens Ministre og Jntendanter har Man foreløbigen beholdt, for af dem at kunne faae de fornødne Oplysninger. Et Toldamt er blevet oprettet, og ligeledes en Politieret. J Algier findes store Kornmagasiner og Læderforraad, fordi de Jndfødte tildeels have betalt deres Skat i disse Artikler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
En telegrafisk Depesche fra Toulon melder, at Linieskibet. Marengo er ankommet dertil den 23 Juli med 15 Millioner Franker, af hvilke 13 hørte til den algierske Statsskat. Disse sidste bestaae i Guld-og Sølvbarrer og myntet Guld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
Adskillige franske Blade melde ogsaa med Vished, at Regjeringen har faaet Efterretning om, at Grev Bourmont er ankommen til Toulon, hvor han ligger under Qvarantaine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
Moniteuren taler dog ikke derom. Deien af Algier vil nu ikke gaae til Livorno, men til Neapel, og vil maaskee holde Qvarantaine i Mahon. Hans Familie og Følge bestod i Alt af 110 Personer. Samme Dag som han gik fra Algier, indskibedes ogsaa 1300 Mand af den tyrkiske Milits og enhver af dem havde, foruden Kosten paa Reisen, faaes 5 haarde Piastre, saa meget som 2 Maaneders Sold udgjøre. Jkke faa gifte Militser melde sig ogsaa til Afreise fordi de frygte for at blive en Gienstand for almindelig Had. Man har overladt Deien en Sum af 9 Millioner Franker; efter andre Beretninger fører han 84,000 Fr. med sig i rede Penge, og Diamanter af 6 Millioners Værdie Admiral Duperre vil, som Man hører, erholde Marskalsstaven, saasnart han har udført det Ærinde, at tvinge Regentskabet i Cripolis til Eftergivenhed. Der er ogsaa besluttet en Expedition mod Oran, Budgia og Bona. J Anledning af Algiertoget yttrer Bladet Times Tvivl om, at den hele Sag vil kunne afgjøres ved et saadant militær, coup-dermain, eller at Herredømmet over 2 Millioner Mennesker, som befinde sig i saadanne Forhold til den curopæiske Verden, vil kunne blive bestemt ved en Dagsbefaling, som udgaaer fra en seierrig Armees Hovedqvarteer, efter et Feldttog af neppe 21 Dage. For Øieblikket er Frankerig, Tilstand saa forviklet, at der ikke kan fældes en bestemt Dom om noget vigtigt Anliggende der. Tiden ene vil opklare Alt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
Udenlandske Blandinger. Spanien. Regjeringen har erholdt Efterretning om en revolutionair Junta, som skal have sit Sæde i London, og staae i Forbindelse med Paris, Marseille og Gibraltar General Corrios, som staaer i Spidsen for Foretagendet, skulde lande i Algeziras, og derfra udgive et Manifest, at Man kun havde til Hensigt at gjengive Folket dets Frihed, og Uafhængighed. Paa forskjellige Steder i Riget have Fængslinger fundet Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-06
Den 8 Juli udbrød der Uroligheder iblandt de Militaire i Madrid. Provindsialmilitsen raabte: "Tyrannerne døe, Ned med Regjeringen, leve Friheden! Roligheden blev først med Møie atter tilveiebragt.