JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
Ved det Tænkende Sælskabs Afskeeds-tagelse er gjort følger af Kræmmere, Høkere og Haandværksmænd. Farvel--- Vil J nu Afskeed tage, Saa tag--- Man tar Jer ej tilbage; Ved Jer Opsigt har vi faaet nok Af Ære-Skiendsler udi Skok.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
Bekiendtgiørelser. Hos Kiøbmand Niels Tobiesen er for billig Priis at bekomme: Endeel smukke, Sorter blommede Bomulds-Tøier af alle Couleurer, saa og røde og hvide til Senger, nyemodens Silke Schalopper og Soelhætter, grønne Silke-Gehænger, sorte Silke Vanter, &c. Extra fiin Keiser grøn Thee i Flasker, allerfineste Sort Engelsk Røg=Tobak i Pundeviis, gode tørre Kirsebær, samt blaa og hvid Hollandsk Sæbe a 13 Rdlr. 100 Pund.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
Følgende Vahrer sælges hos FransHanwig for billige Priser: beste frisk Engelsk Hvedemeel udi heele Sækker, Qvartere og efter Vægt. Engelsk Humle, udi Bismerpundeviis a 2 Rdlr. 2 Mark. Beste Dito, Pundet 1 Mark 8 Skill.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
Nye Holsteenske Gryn, alle Sorter, heele, halve, middels, fiine og Boghvede-Gryn, fra 5 Rdlr. 2 Mk. til 3 Rdlr. 2 Mk. pr. Tønde. Beste Sort samfængt Lin, samt beste Oplandsk Smør, saavel i Butter som løst. Beste gammel Viin Ankered: Rdlr. og et Dusin Boutellier 2 Rdlr. 2 Mark. God ordinair Engelsk Ost for 3 Mark Bismerpundet. Beste Sort Martinique Kaffebønner, saavel i Partier, som mindre Vægt. Virkelig Kiøbenhavnsk Hiorte-Tag for 24 Skill. Pundet. Ligeledes afhændes et complet Vinde Spill til en Søebod med behørige Touger og Træe-Værk.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
NB. Lysebruun Candi=Sukker i Partier, Pundet 1 Mk. 2 s., Finsin TopSukker, Pundet 1 Mk. 4 s., Kiøbenhavnsk Kornbrændeviin paa heele Oxhovder, Potten 20 sk., Vine, Fransk Brændeviin, Caffebønner, Sago, Congo, grøn Thee og Thee de bohe, med meere, er til Kiøbs hos Rasmus Dybwad, for meget billige Priser.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
Skipper Jacob Bendich som her er beliggende, med sit førende Skib, Scheret, kaldet, agter sig ved indtagne Ladning at fortsætte sin Reise directe til Amsterdam; de Vedkommende som have noget at forsende pr. Fragt, eller ogsaa Passagerer, at needreise, vilde behage at addressere sig til ham selv eller til Meckleren Bertel M. Møller. Ligeledes recommenderer han sig om nogen behøver noget Gods pr. Fragt fra Amsterdam her til Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
Hos Mogens Barch i Opsloe kand faaes Ruug og Havre-Halm i Bundter til Kiøbs for billig Priis. Under Haanden er en Bonde-Gaard en halv Miil fra Byen at faae tilkiøbs, bestaaende af 7 Hoved Bygninger, alle med Tegl=Steene forsynede. En tre fierdedeel af Kiøbe-Summen kand mod første Prioritet blive staaende i Gaarden. Fra Paaske dette Aar kand Kiøberen begynde at hæve Avgivten, nemlig: Av Opsidderen, som svarer Aarlig 50 Rigsdaler. Av 5 Huus=Mænd 60 Rdlr. Aarlig. Ligeledes kand fra samme Tid tages i Post session et stort Jorde paa 12 a 16 Tønders Havre Sæd, og hvoraf kand høstes 40 a 50 Læs Høe. Til samme Tid kand Kiøberen indrømmes Hoved Bygningen bestaaende af en Stor-Stue og SengKammer underneden, samt en stor Sal og Kammer ovenpaa med sine smaa behørige Commoditet Kammere, og 2de gode Kiældere under samme Bygning (NB. det eene Kammer underneden kand beqvemmelig indrettes til Kiøkken, om man vil, thi det er forsynet med en skiøn Camin.) Desuden er Prospecten saa fordeelagtig: at man Sommer og Vinter kand see heele Christiania og langt ud af Fiorden. Ved Gaarden ligger en indhænget Frugt- og Kiøkken-Have, hvilket alt, nemlig: Jordet, Bygningen og Haven er i Leje anseet for 90 Rigsdaler, ligesom Kiøberen allene av Veed kand giøre 50 Rigsdaler.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
Skulle nogen have Lyst til samme, behager ide at melde sig hos Præsten til TugtHuuset Velærværdige Hr. Frideric. Christian Bruun, som samme haver i Commission.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
Hos Madame Salig Jens Boalt er betrukne og meublerte Værelser at faae til Leje, samt et Kammer for en Tiener og Stald-Rum for en Hæst.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
En Halv-Vogn med Kudske=Sæde og i god Stand, hvorudi er Rum til Personer, kand faaes til Kiøbs, hvorom Liebhaberne kand faae videre Underretning. her i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
Sidstleden Løverdag er ongefær i Toldboed-Gaden tabt et Par fine røde Klædes Vanter, forret med graat Foerværk, hvo som har fundet samme, kand mælde sig her i Bogtrykkeriet, da de derfor kand vendte en billig Finde-Løn.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-02
NB. Eftersom de Herrer Tænkende haver besluttet og offentlig frasagt sig Opsigten af Jntelligenz-Sedlerne; Saa indbydes atter herved paa nye alle og enhver, som vil behage at indsende noget af lærde Skrifter. Dog udbedes derhos, at samme ikke maatte sigte til nogens Fornærmelse; men vel til enhvers Opbyggelse og Nytte. Skulle det imod Forhaabning skee, at der blev indsendt noget, som ej kunde forsvares; da tiener til Efterretning, at det ei bliver indført, men at man før vil needlægge dette nyttige, dog kun til Liebhaberne allerne bekiendtgjordte, Arbeide. S. C. Schwach. Bogtrykker og Forlægger. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Noder. NJntelligen to No. 19. Onsdagen den 9. Maji 1764. Vede Til Omløberen. Kand du kun løbe om og give Agt paa Sladder; Kand du som Snyltre-Giæst ved Bordet føre nyt; Saa bedes du som Nar, at alle dem til Fadder, Som tale vil ved dig om alle andre rydt. Din Pose bliv ej tom, de fylder dine Lommer; Du henter ikkun av, enhver Aviser har; Nu er du Præst, nu Nar, nu Kierling, nu en Dommer; Men hiemme sidder de og udleer saadan Nar. De lar dig løbe om, og kun paa andre ride, De kiender dig, og veed at du gaar Huus fra Huus; Dig selv, dit Huus, din Pligt, du sætter fast tilside, Din Vinding, veed de, er ved Sladder et got Ruus. Løb da, løb Byen om, du støder engang Panden; Ophøies du i Dag, udholder du et Aar, Du bliv kiedsommelig for een nu for en anden, Din løben gaaer bag ud, naar Sandhed Fremgang faaer. Den Stille. Ven! Min kiære 3. Endelig er jeg bleven overbeviist. Det er sandt, som du behagede at skrive mig, til i dine fortrædelige Omstændigheder: At end ikke den Freedeligste har Freed længere, end hans Naboe vil. Jeg skrev dig imod. Jeg troede: at min Naboe ikke kunde fortrædige mig, naar jeg ikke i nogen Maade fortrædigede ham. Jeg manglede Erfarenhed og Overbeviisning. Nu har jeg befundet det; jeg tilstaaer dine grundige Sætninger, og af egen uskyldige Antastelse med Undskyldning kalder mine Ord tilbage med denne Tilstaaelse: Frække og fortrædelige Mennesker taale ikke at deres stille og fredelige Næste maa have Freed, de har Ordsproget til Øjemærke. Den Fugel, som sig selv har kastet udi Snare. Vil gierne lokke fleer i samme Straf og Fare, Vi har et Latinsk Adagium, som jeg har læst: Commune naufragium dulce. Jeg vil fortælle dig en Fortræd som jeg for nogen Tiid siden ragede ind i ligesaa uskyldig som din. Du veed jeg er en Fiende af Næstens Fornærmelse. Du har ofte hørt: At jeg heller vil give min Ret efter end procedere med en urimelig og paastaaende Tænkere. En Mand, en Mand jeg tilforn bar al Estime for, en fortroelig, en min gode Ven, antaster mig for: At jeg havde offentlig beskiæmmet hans gode Navn og Rygte. Jeg vidste mig uskyldig. Jeg forsikkrede det ved Eed; men med denne vantroe Thomaa var intet at vinde. Jeg ærgrede mig. Jeg haabede større Troe til mine Ord hos ham, end jeg ugierne maatte høre av ham. Kiærlighed, Koldsindighed, Eftertanke og Tilgivelse var Grunden for min fredsommelige Samtale med ham; men da han blev umenneskelig, gik jeg som fornuftig paa Døren, og lod ham prædike for tomme Vegge. Da jeg kom hiem, saa ynkedes jeg over denne Stakkel og uvittige Fusentast! Jeg holdte som fornuftig dette for min Bligt: At det var bedre, at hielpe saadan en til rette, end at styrke ham i sin Vildfarelse. Jeg sendte ham et OverbeviisningsSkrivt for at hielpe ham av Drømmen. Han saae dette. Han kom til mig. Han fortrød sin Forseelse. Han lovede Efterdags aldrig at tiltale mig eller at tale anderledes om mig, end han vilde tale om sin Ven; og dette var nok for Sapientii. Courante Priiser paa de nu sælgende Vahrer ved Christiania Brygger og hos Kiøbmænd udi Partier, som dog varierer efter Vahrernes Bonite, er fra visse Hænder følgende: Tønde Gods. 2 Rdl. a 2 Rdl. 24 s.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Dansk Malt per Tønde, Engelsk dito. . . . 3 Rdlr. 2 Rdl. 48 sk. a 2 Rdl. 60 sk.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Dansk Rug . . . . . . . . . . 2 Rdl. 72 sk. a 3 Rdlr. Uden=Riges dito . . . . . . . . . Dansk Byg = = = = = = = = 2 Rdl. 16 sk. a 2 Rdl. 36 sk. Uden Riges dito . . . . . . . Dansk Havre. . . . . . . . . . 1 Rdl. 48 s. a 1 Rdl. 60 sk. Uden Riges dito . . . . . . . . Dansk Hvede. . . . . . . 3 Rdl. 24 s. a 3 Rdl. 36 sk. Uden=Riges dito . . . . . . . . Engelsk Hvede-Meel per Sæk, som vejer netto 250 Pd. 15 Rdlr. Danske Erter per Tønde, 2 Rdl. 72 sk. a 3 Rdlr.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Havre Gryn per Tønde, Holsteenske Byg-Gryn, heele, middels og fine dito p. Tønde 4 Rdl. 48 sk. a 5 Rdl. 24 sk. Boghvede Gryn per Tønde, . . . . . 4 Rdl. 48 sk. a 4 Rdl. 72 s. Hvid Sand per Tønde. 20 sk. Spansk Salt fra St. Ubes. . . . . . . 2 Rdl. 72 sk. a 2 Rdl. 84 sk. Cadix og Lissabons Salt . Fransk Salt per Tønde, 2 Rdl. a 1 Rdlr. 84 s. Nue Castels Steen=Kull per Læst . . . . . 14 a 15 Rdlr. Andre Sorter Steen=Kull per Læst. . . . . 13 a 14 Rdlr. Slæbens Kalk per Læst . . . . .
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Fiske-Vahre. Feed salted Sild per Læst. . . . . 60 Rdlr. Ringere dito . . . . . 42 a 36 Rdlr. Salted Makril per Læst. Salted Torsk per Tønde. . . . 4 Rdl. a 4 Rdl. 48 sk. Dito Sey per Tønde, Tør Torsk per Skippund, 32 a 36 Rdlr. Dito Sey per Skippund, Klip=Fisk per Vog som er 3 Bismerpund . . . 1 Rdlr. 24 s. Titlinger eller banked Torsk per Vog . . . . 1 Rdlr. 48 sk. Holsteenske Oste per Skippund . . . . . . 15 Rdlr. Dansk dito. . . . . . . . . 13 a 14 Rdlr. Faare=Oste dito Engelsk Feed=Ost per 100 Pund . - . . . Dito ordinaire per Bidmerpund . . . . . Dansk Herregaards Smør per Tønde - . . 32 a 33 Rdlr. Ordinaire dito fra Bønder per Tønde. . . . 30 Rdlr. Holsteens beste Smør per Tønde . . . . . Engelsk Humle 100 Pund . . . . . . 18 Rdlr. Hollandsk dito Tydsk dito per Bidmerpund . . . . . . 1 Rdl. 48 sk. Norsk Humle per Bismerpund . . . . Norsk Stange-Jern per Skippund . . . 11 Rdlr. a 11 Rdlr. 48 sk. Svensk dito som til Udenrigs sælges per Skippund. 10 Rdlr. Norske støbte Kakkelovner og Bilæggere per Skipd. 7 a 8 Rdlr. Christiania spunden Tobak, nemlig: Den Engelske Gading per Matte 50 Pund . . 5 Rdlr. 72 s.; Den Hollandske Dito . . . . . . . 4 Rdlr. Den Svendske Gading. 4 Rdlr. Den Jydske eller Danske Gading, 6 Rdlr. Røget Flesk per Skippund. 26 Rdlr. NB. Hvor ingen Priser staar, veed man ej om der findes for nærværende Tiid.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Bekiendtgiørelser. Bekiendtgiøres: i fald nogen skulle behøve en Capital af 2000 Rigsdaler. til Laans, 1000 Rdlr. udi Courant klingende Myndt og 1000 Rdlr. udi Banco paa første Prioritet udi sufficant Jordegods imod 5 pro Cento. Benævnte Capital kand blive staaende imod et halvt Aars Opsigelse paa en af Siderne, da den bliver erlagt udi samme Sort af Myndt, som den bekommet vorder. Liebhaberne behager at addressere sig i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Ved et Jern Værk Nordenfields behøves en Jnspecteur. Skulde nogen som dertil er habil, ville antage denne Tieneste vilde han jo før jo heller anmælde sig her i Bogtrykkeriet, hvorfra han kand henvises til den som contraherer med ham. Omtrænt 30 Tønder Havre behøves Hvo samme haver af god Bonitee, vilde anmelde det i Bogtrykkeriet, hvor fra Kiøber kand anvises.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Diverse lugtendes Franske Spiritus, saasom: Eau de Lavende, de Bergamotte de Jonquille, de Citron, de Thin, de Beante, de Pot Pourri og Sans pareille er at faae til Kiøbs for 16 sk. per Flaske, og kiøbes et Dusin, da faaes 14 stykker for 2 Rdlr. hos Hendrich Kirksteen. NB. Nogle faae Lotterie-Sedler til nu forestaaende 3die Classe kand bekommes hos Collecteur Dybwad her i Christiania; Ligesaa kand bekommes hos Ham extra gode Østersøes Ruug for 11 Ort Tønden, naar det tages af Skibet, som ved Toldbryggen. er beliggende, thi efterat det er oplagt og derpaa giort Bekostninger, vil Prisen. blive høyere.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Tvende sorte Vallakker, som ere gode til Vogn-Hæster, kand strax bekommes: Liebhaberne behager at addressere sig til S. Johan Frederich Larsen, som meddeeler nærmere Efterretning hvor de kand faaes.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Hos Jens Giæsted ere gode friske Citroner og Apelsiner at faae for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Skipper Christopher Schiøt, førende Galiothen St. Manck, agter at blive seyl færdig sidst i Ugen, for at reyse til Kiøbenhavn; de der have Lyst som Passagerer at medreyse, eller nogen Fragt Gods at sende did, ville melde sig hos ham selv.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-09
Hos Carl Pedersen Austad, boende paa Saugbanken, er at faae til Kiøbs godt og velbierget Høe for billig Priis, hvorom Liebhaberne sig hos ham behageligst kand addressere. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-16
bekiendtgiørelser. Jblant de Pligter, som en Medborgere er skyldig at beviise imod den anden, er ogsaa denne ikke den mindste, nemlig: At føje dem i deres Begjæringer, saa længe de ere tilladelige og billige. Jeg har altid stræbet at kunde tilvejebringe det efter min Ævne; men fundet det undertiden gandske udgiørligt, eller alt for besværligt. Denne Gang har jeg, efter manges Anmodninger, besluttet, og vil søge at giøre mueligt, at lade hver Torsdag ombære de hos mig hver Uge udgaaende Nordske Jntelligenz Sedler til enhver her i Byen boende, som dem enten mundtlig eller skrivtlig maatte forlange. Dog bør samme Anmeldelse skee inden denne Maaneds Udgang; da til enhver skal blive bragt saa mange som der forlanges, at Stykket 2 sk. NB. Beg delsen med Ombæringen skeer først i Junii M. diget en trykt Liste, til hvem de har at gaae, hvorefter Oplaget nogenlunde kunde blive ind omskrevne Tiid, maa siden lade dem afhændte Hr. General=Major v. Grabows Gaard paa Hovedtangen er tilkiøbs, samt det nye og Huus som er tilbygget og aparte kand indrettes og beboes af en Familie. Ligeledes try en Phaeton paa 4 Personer. Liebhaberne. kand melde sig hos ham selv.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-16
Skulle nogen, for en maadelig Priis behøve en smuk Carosse, lidet brugt, af nye Fasson, heele Glasser og al Tilbehør i complet Stand; da ville saadanne Liebhabere behage at melde sig her i Bogtrykkeriet, hvorfra de paa samme kand gives Anviisning. ble
Norske Intelligenssedler, 1764-05-16
Paa den Kongelig privilegerte KardeFabrike her i Byen forfærdiges alle Sorter Karder, efter Liebhabernes Forlangende: Og da Boniteten er bekiendt forsvarlig, saavelsom Priiserne ligesaa ringe om ikke 8. ringere end de Udenrigske, saa burde man ikke tvivle at jo Publicum vil præserere det 8. Nationale for det Udenrigske, da man desuden vil tilstaae dem der kiøber nogen Qvantitet, efter Omstændighederne, enten nogle Maaneders Credit, eller en convenable Rabat for prompte Betaling.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-16
Hos Frederich Kruger er nedsadt til Forhandling endeel Knaster røge Tobak, og samt Stivelse og Puder, hvo samme maatte m. fornødige kand addressere sig til ham selv. var Sammestæds er og god Engelsk Cardus sig Tobak tilkiøbs at faae.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-16
Christiania, trykt hos Sam ne, samt at kunde vide Liebhabernes Antal, indrettet. De som ei have meldt sig til den endte i Huset hos Bogtrykker. Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-16
De tvende sidste Bind af Danmark og Norges Oeconomiske Magazin, nemlig: Tome 7 og 8, kand bekommes her i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-16
NB. Nogle faae Lotterie-Sedler til nu forestaaende 3die Classe kand bekommes hos Collecteur Dybwad her i Christiania; Ligesaa kand bekommes hos Ham extra god Østersøes Ruug for 11 Ort Tønden, naar det tages af Skibet, som ved Toldbryggen. er beliggende, thi efterat det er oplagt og derpaa gjort Bekostninger, vil Prisen. blive høyere. Bekiendtgiøres: i fald nogen skulle behøve en Capital af 2000 Rigsdaler til Laans, 1000 Rdlr. udi Courant klinkelgende Myndt og 1000 Rdlr. udi Banco paa første Prioritet udi sufficant Jorde et gods imod 5 pro Cento. Benævnte Capital kand blive staaende imod et halvt Aars Opsigelse paa en af Siderne, da den bliver erlagt udi samme Sort af Myndt, som den bekommet vorder. Liebhaberne behager at addressere sig i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-16
Hos Ellen Blut Christiania Byes privilegerte Sted=Kone findes endeel gode og te meget vel syngende Lærker; hvo som maatte være Elskere af slige Fugle, behage at melde sig hos hende, hvor de kand høres med Fornøielse, og om Prisen kand forliges. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-23
Ved min Hiemkomst, efter nogle Maaneders Fraværelse, lod jeg hændte mig Jntelligenz-Sedlerne. Jeg læste dem med Forundring. Jeg fandt at man havde forkastet baade mine saavelsom mine Modstanderes indsendte Avhandlinger, som blandt andre vare: Tertullian, Adien og Bie Som ey forstod min Poesie. Jeg loe i mig selv derover. Jeg ønskede at kiende disse Tænkende, og gav mig Umage derfor; men forgiæves. Man nævnede mig vel nogle, men jeg kunde ikke troe det. Jeg saae udav Deres Avhandlinger at de vel havde tænkt, men ikke tænkt vel. Jeg begyndte at studere over Deres Symbolum. De Tænkende. Jeg forflyttede Bogstaverne, og fandt i stæden for De Tænkende: Tænk de Ende. Her maatte jeg i min Eenlighed opslaae saa høit en Latter, at de Forbiegaaende uden Tvivl have staaet stille og troet: at stort Sælskab var forsamlet for at holde sig lystig. Jeg ønskte ved mig selv, det, som jeg fandt i deres Symbolum Tænk de Ende, at det maatte skee, det skeede, til min og maaskee manges Fornøielse. Nu erindrede jeg mig, at min Fortale, hvor mit Prøve-Stykke stod, udi afvigte Aars 27de No. havde av Skiemt givet min Bog den Titul: Samling af Alt; da det ved Bogstavernes Forflyttelse kun kaldes: Stal af Alting. Jeg kunde ogsaa vilde i Forveien, at jeg ikke vilde slippe, som en nye Autor, saa læt; hvorfor jeg belavede mig paa at lee retteligen. Jeg sluttede derfor mit første Prøve-Stykke saaledes: Det, Læser, dom. Det blev ogsaa dømt; thi jeg forstoed her under det Ord: Læser, saadanne Dommere, som ei havde Forstand paa at læse denne nyemodens Poesie, og dog vilde besidde Forstand og bruge Myndighed til at dømme andres Arbeide, som ved Bogstavernes Forflyttelse kaldes Æsler. Havde jeg ikke Aarsag til at lee,
Norske Intelligenssedler, 1764-05-23
Bekiendtgiørelser. Fra Doctor Schminckes Hauge er afvigte Nat til Torsdag bortstaalen en Sølv Spiseskee, tegnet A. Sal. Ebbe Castensen, et Sukker=Fad, en Sukker=Klybe og en Theeskee, en poleret Kaabber Thee=Kiedel, 4 Par blaa og hvide Porcelains Caffe Kopper, en hvid Elfenbeens Kikkert, en Perlemoers Kniv med Sølv Jndfatning og en Tobaks Væske; hvem som kunde opdage enten alt eller Endeel, loves en billig Douceur. En Careet af nyemodens Fassong; fuldkommen god Stand, er til Kiøbs hvorom Underretning kand faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-23
Kiøbmanden Peder Holm, haver i Commission at forhandle et Partie allerbeste feed og nye Nordlandsk Sild a 4 Rigsdaler 2 Mark Tønden.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-23
Hele, halve og middels Gryn af beste Sorter, tilligemed adskillige andre Vahrer, sælges hos Frans Hanwig for billig Priis. Hvem som haver at overlade 10 a 12. Skippund beste Høe for taalelig Priis, behager at mælde det udi Bogtrykkeriet, hvorfra Liebhaber anvises.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-23
Fra Bogtrykkeriet anvises hvor beste, Jrsch Sæbe for 6 Rdlr. pr. Cassa eller 50 Pund, og Engelske Knappenaale efter Vægt for 3 Mark 8 Skill. Pundet er tilKiøbs. NB. alt Engelsk Vægt.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-23
Til Efterretning meldes: at hos mig er oplagt god Engelsk Humle til Forhandling, som for billig Priis er at bekomme. Ligeledes meldes: at Monsteur Johan Andreas Todsen fra Tønderen er her ankommen og logerer hos mig, i fald nogen behager fiine Kniplinger af adskillige Sorter, de da vilde addressere sig til ham, jo før jo bedre, siden han om 8 Dage mod agter at reise herfra igien. Claus Nissen.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-23
Bekiendtgiøres herved: at den Adelige Sæde-Gaard Gulloug i Lier Præstegield med underliggende Bønder-Gaarde, nemlig: 1.) Mellem Gulloug, et fuldt Dragoun-Qvarteer, 2) Gaarden Kaavestad, fuldt Soldater=Lægd. 3.) Mork, fuldt Soldater Lægd. 4.) Halvdelen i Gaarden Houkelien, bliver den 10 Julii førstkommende ved offentlig Auction, holden paa Sædegaarden Gulloug, om antagelig Bud skeer, til den Højstbydende bortsoldt, enten samlet eller hver Gaard seperat. Nærmere Efterretning kand haves avde i Christiania, Drammen, Kongsberg og fleere Stæder, opslagne Placater. Skeer fornøielig Bud paa Jorde Godset, bliver samme Tiid og Sted tillige solgt Gaardenes Avgrøde, samt Kreature, Gaards-Redskab og andre Løsøre Effecter, de Lysthavende ville behage. at indfinde sig Klokken 10 slet Formiddag.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-23
Skulle nogen behøve Havn til Hæste, da er der at faae paa Nackholmen, saavel Sommer, som Høst-Havn; Vedkommende kand addressere sig til Mogens Barch udi Opsloe.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-23
Hos Hjulmager Asbiørn Andersen, boende i den nederste Grændse-Gade, som gaaer hen til Cancellie-Raad Leuches Hauge, er et Par nye Kariol-Hiul til Kiøbs for hvem samme maatte behøve. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
te Tor veder
Norske Intelligenssedler, 1764-05-30
entelligen No. 22. Onsdagen den 30 Maji 1764. Se Onsdagen den 30 Maji 1764. SeJelædle Herre! Den Frihed, som Deres Velædelhed har tilladt mig, den Lyst, jeg har til at arbeide i og uden for mit Embede, den Pligt, som paaligger mig: at tiene fleere end mig selv, og den alt for spæde Færdighed, jeg føler hos mig selv til at fuldkomme Lyst og Pligter, er en Virkning af denne min Friehed. Jeg har den Fortroelighed til Deres Velædelheds medfødde Ædelmodighed, at De er fuldkommen nok til at undskylde, og færdig nok til at forbedre min Ufuldkommenhed. Jeg kommer i dette Haab, jeg blues ikke ved At underkaste mine raae Tanker, en Skiønneres Øjne, jeg veed vel at de ere ikke værdige nok, at sendes til Censur, end sige saadanne: at de kand læses offentlig; jeg beder derfor allerydmygst: At Deres Velædelhed vil spilde lidt efter Deres bevaagne Løvte av Deres Tid paa at igiennemsee og at forbedre mine raae og ringe Tanker. Jeg er ikke saa lykkelig, at jeg tør forbinde mig til nogen Gien=Tieneste; min Villie er ivrig og skyldig nok, men min Evne klager over Villiens Ødselhed og Huusets Fattigdom. Jeg sender indsluttet det første Prøvestykke under Navn av Lærlingen; jeg vil ønske: at det nogenledes maae behage Dem; jeg vil stræbe at opvarte Dem om en kort Tid med et andet.