JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Mariebo, den 23de Septbr. Ved den her igaar afholdte Forpagtnings-Auction over Hovedgaarden Knuthenborg, der har et fortrinligt Jordtilligende af 560 Tdr. Land Ager og 34 Tdr. Land Eng, blev Hr. Lakjær Høistbydende med en Kornafgift 400 Tdr. (Hvede, Rug, Byg og Havre, 100 Tdr. af hver Sort, som betales efter Capitelstaxt, og en Pengeafgift af 3,300 Rbd. aarlig. En Søn af Knuthenborgs tidligere Forpagter, afdøde Secretair Schouboe, var Næsthøistbydende. Forpagtningen tiltrædes til 1ste Mai 1848 og varer i 7 Aar. Nykjøbing, den 25de September. Det er lykkedes Politiet her i Byen, især ved Politibetjent Philip sens Ufortrødenhed i at forfølge et givet Spor og ved Assistance af den routinerede og dygtige Jnquisitor, Fuldmægtig J. Wilcken paa Birkecontoiret, at opdage en Tyvebande i Sønder Vedby. Den bestod af nogle Fruentimmer, som i længere Tid hos forskjellige Kjøbmænd Nykjøbing have drevet deres Virksomhed, ved i Boutikerne ved høilys Dag at bortstjæle Lærreder, Bomuldstøier, Dynevaar, Tørklæder og Baand, og ved Randsagning i og ved deres Bopæle forefandtes store Partier af slige Sager nedgravede i Stier og gjemte i Grøftvolde paa Marken. Det er at formode, at de have havt endeel Hælere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Dampskibet "Sjælland ophører fra idag af, da det gjør sin Tour herfra til Kjøbenhavn, for iaar med sine Farter imellem Kjøbenhavn, Nykjøbing og Rostock.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Ægtevielser. I Kjøbenhavn den 8de ds. Revisor Kruse og Jfr. Mynster, Skuespiller Martini og Mad. Bentsen. Den 10de: Handelsbetjent J. P. Brandt og Jfr. E. M. A. Møller. Den 12te Maskinmester G. W. Støtt- og Jfr. A. C. B. Larius; Kunstgibser F. W. G. Antonetti- og Jfr. Emma Pacht. – J Særslev den 11te ds. Kjøbmand N. B. Thomsen og Jfr. Louise Soldin af Bogense. - J Viborg den 17de: Propr. Rasmus Nielsen til Lise borg og Mad. Juliane Mathilde Lautrup f. Raben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Dødsfald. Kjøbenhavn: Fru Anne C. J. Steinmann, f. Comtesse Schulin; F. Stoud Nielsen, 24 Aar; Caroline F. W. Møllestrøm, 21 Aar; Marie S. Fasting, f. Andersen, Enke efter Jnstrumentmager Fasting, 51 Aar; Cathrine M. Speck; Caroline Emilie Boklund, f. Ebbesen; Marie C. W. Schjøtz; Christian W. Paulsen, 43 Aar; Snedkersv. N. M. Jensen, 29 Aar. - Ørritzlevgaard: Anne Jensine W. C. Møller, f. Brohm, 24 Aar. - Odense: Hansine Kirstine Tvile, 24 Aar. - Møltrup i Ringkjøbing Amt, Grevinde Lerche. Randers. Joh. Chr. Simony, forh. Adjunct ved Randers lærde Skole, 72 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
En Ulykke er heldig bleven afvendt fra den franske Kongefamilie. Hertugen af Remours, der er bestemt til Regent i sin Brodersøns, Hertugen af Paris's, Mindreaarighed, har været meget nær ved at blive dræbt ved Vaadeskud, og det for sin Broders, Prindsen af Jonvilles Haand, paa Jagt ved Compigne. J det Øieblik nemlig, da Joinville vilde lægge sit Gevær til Kinden, gik det af, og Skuddet foer skraas forbi Nemours's Hoved; Størstedelen af Haglene igjennem Hatten, kun et enkelt ind i Kinden, de øvrige let streifende Huden. En tilstedeværende Læge undersøgte strax den Saarede, der blev bragt ind i Slottet og Hagelet udtaget. Hertugen, skal allerede være fuldkommen restitueret; men i det første Oieblik maatte man befrygte det Værste for den ufrivillige Gierningsmands Forstand, saa aldeles skal have hengivet sig til sin Smerte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Den 14de ds. døde, efter en længere og smertefuld Sygdom, John Booth, Eier af Planteskolen i FlottbeckGudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. Hr. Pastor Nielsen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Avertissements. W. F. G. Heins, autoriseret Tandlæge, der indsætter kunstige Tænder i alle Genres, som fuldkommen erstatte de Tabtes Nytte, samt reengjør og plomberer Tænder, ankommer til Nakskov førstkommende Mandag, den 27de de og logerer hos Gjæstgiver Holm under et Ophold af 4 Dage, og reiser herfra til Mariebo og Nykjøbing hvor billetter fra dem, der ønske at tale med mig, bedes indlagte snarest muligt hos dHrr. Gjæst givere Brabrand i Mariebo og Thomsen i Nykjøbing. Mit Ophold bliver paa hvert af disse Steder nogle Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
En rund Vindovn er tilkjøbs hos Toldbetjent, Morch i Badstebrostrædet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Urtekramvarer til nedsat Priis. Lyst St. Croix Puddersukker 15 Mk. pr. Lpd., 16 Sk. pr. Pd.; ringere dito 14 Mk. pr. Lpd., 15 Sk. pr. Pd.; smaa hvide Risengryn 14 Sk. Pd.; hvid Perlesago 20 Sk.; store ostindiske dito 18 Sk. Pd.; Melis i Toppe 21 25 og 27 Sk.; dito pr. Pd. 24, 26 og 28 Sk., italienske Nudler 2 Mk. pr. Pd.; sylte Ingefær i 6 Pds. Bojaner a 20 Mk.; dito pr. Pd. 4 Mk.; gule og røde Bolscher a 3 Mk. pr. Pd.; Pandesukker a 3 Mk.; fiin guul Punsch-Essents a 2 Mk. 4 Sk. pr. Pot, hvi St. Croix Rom a 2 Mk. pr. Pot, bedste dito 2 Mk. 4 Sk., samt endeel andre Artikle erholdes til nedsat Priis i Lion Levisons Urtekramhandel, God Congo Thee 4 Mk. 8 Sk., fiin dito 5 Mk. 4 Sk., fineste dito 6 Mk. pr. Pd., anbefaler Lion Levison. Fiin islandsk Klipfisk a 1 Sk. pr. Pd.; fineste afnakket dito 10 Sk. pr. Pd. faaes hos Lion Levison.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Et lidet Parti fiin heglet Hör er indsendt til Forhandling hos Lion Levison. En Restbeholdning af Vine og Spirituose agtes realiseret til betydelig nedsatte Priser, navnlig: meget gammel St. Croix Rom 6 Mk.; Arrak appi appi 4 Mk. 8 Sk.; god röd Bord-Viin 20 Sk.; St. Julien 2 Mk.; Madeira 4 Mk. 8 Sk.; röd Portviin 4 Mk. 8 Sk., samt gammel fransk Viin 20 Sk., Alt pr. Bouteille, af Lion Levisor, Endeel tomme Foustager, saasom Sukker- og Romfade, Trantönder, Rosinfjerdinger og Andre sælges af Mangel paa Plads meget billig af Lion Levisor Champignons (de saakaldte Skampioner) plukkede i tört Veir kjøbes og betales rigelig af Lov Lærtsov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Skiveskydning med Point. Paa Lars Jørgensens Eindoms-Lod, ved Troelseby Skov lader Undertegnede Loverdagen den 2den October afholde Skiveskydning paa 8 Sølvgevinster. Et dobbelt Numer betales med 1 Rbd. 3 Mk. og et enkelt dito med 1 Rbd. Gevinsterne ere følgende: 6 Stkr. Spiseskeer, af Værdi 26 Rbd. - Mk., en Sukkerskaal . . . . . . 19 - en Potageskee. . . . . . . . 14 - 3 - en Guldkjæde. . . . . 12 - en Kageskee . . . . . . . . . 10 - . - 6 Stkr. Theeskeer 7 - : - en Strøskee. . . . . . . . . . 6 - : - en Theest . . . . . . . . . . 3 – 3 – Da der skydes med smaae Rifler, som i det Høieste maae have en Dimension af 1 1/2 T., bliver Længden mellem Skiven og Anlægspælen 120 Alen, og for glatte Geværer 80 Alen. NB. Dog forbeholde vi os at fratage nogle af Gevinsterne dersom det skulde skee, at Nummerne ikke kunne udløse dem og dække Udgifterne. Troelseby, den 23de September 1847. C. Davidsen. H. S. Davidsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
En god Læder=Staldgrime er Onsdagen den 22de September sidstleden enten glemt i Hr. Gjæstgiver, Holms Gaard i Nakskov eller tabt paa Veien fra denne til Rødby. Finderen bedes at aflevere den mod en passende Findeløn, enten til Hr. Gjæstgiver Holm i Nakskov eller til Hr. Kjøbmand Ibsen i Nødby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Skib tilsalg. Af en saa god som ny og propert udhalet Slup, drægtig 19 Com. Læster, er Halvparten paa billig Vilkaar af faae tilkjøbs hos undertegnede Eier. Nakskov, den 21de Septbr. 1847. C. Edv. Andrea. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Præmiepløining med Køer afholdes paa Corselitze Onsdagen den 29de September, om Formiddagen Kl. 10. Herredscommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
J Boet efter afdøde Huusmand Peder Nielsen Graver i Sandby, i Lollands Nørre Herred, afholdes en Skiftesamling paa mit Contoir Mandagen den 18de October d. A. Eftermiddag Kl. 3. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for de fraværende Arvinger og andre Vedkommende, Nakskov, den 23de Septbr. 1847. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Christen Henrichsen Brunk, og ligeledes afdøde Hustru, Ellen Margrethe Jensdatter i Grønnegade, i Arnings Sogn, paa Baadesgaards Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gloslunde, den 23de Septbr. 1847. H. Møller
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Løverdagen den 16de October d. A., Eftermiddag Kl. 2, bliver paa Hovedgaarden Sæbyholm foretaget en Samling i Gaardfæster i Øster Karleby, Niels Jørgensens til Skiftebehandling opgivne Bo, hvorved agtes taget Bestemmelse om Udtærskningen af indeværende Aars Jndavl og Salget af det tilovers blivende Korn; til hvilket Møde alle Vedkommende herved indkaldes med lovligt Varsel og med bemærkning, at de Udeblivende antages at samtykke i, hvad de Mødende vedtage Sæbyholm, den 23de Septbr. 1847. ThierryFredagen den 15de October d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver, ifølge det kgl. Rentekammers Ordre, af holdt offentlig Auction i Nørre Grimmelstrup By, til Arvefæsteoverdragelse af en der værende ubebygget Gaards= og Havgeplads Matr. Nr. 2 b., med Hartkorn Ager og Eng 2 Fdk. 2 1/2 Alb., Alt efter de ved Auctionen fremlæggende Conitioner som forinden ere til Eftersyn paa Godsadministrations-Contoiret i Egeløv. Hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birks Contoir i Nykjøbing, den 22de Septbr. 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Ved Tallotteriets 1470de Trækning i Altona udkom No 34. 17. 84. 53. 76.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
(Hermed Nr. 14 af Tillægsbladet, for underholdende Æmner
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-25
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekiørinhostmester Tidemand i Rbd, Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing. Postmester v. Staffeldt i Red og Færgebrager Arnkiel i Gaadene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
sollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 27de September. No 134.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
Jndenlandske Efterretninger. Den 18de de afholdtes en Folkefestpaa Hindsholmen i Fyen. Paa Bregnebjergbanken ved Dalby var der opreist en Talerstol, og hist og her saaes et lidet Telt. Apparatet var altsaa simpelt og let tilveiebragt. Forsamlingen talte omtrent 151600 Personer, deels fra Kjerteminde, deels af Omegnens Landboere. Efter en kort Jndledning af Bonden Chr. Larsen besteg Sognepræsten i Rynkeby, Mag. Viborg, Talerstolen, og udviklede i et længere populairt Foredrag Vigtigheden af at agitere 9: ved forstandige Midler at vedligeholde en varm og kraftig Kjærlighed til Fædrelandet, og derigjennem for dets Repræsentant, Kongen. Det var ret interessant at see en debuterende Folketaler og et debuterende Publicum, og uagtet Tilhørernes Rolighed blev det dog tydeligt, at hans Tale, der iøvrigt indeholdt meget Godt og aandede meget forstandig Patriotisme, ikke var spildt paa hine. Kl. 45 holdtes Middagsmaaltid i et nærliggende Huus, hvis Værelser, Laden og en opreist Træbygning gave Ly for nogle hundrede Mennesker. Under Spiisningen foranledigede en livlig Samtale om den Deel af Mag. Viborgs Tale, der berørte Slesvig, at en med disse Forhold bekjendt Mand, Overlærer Sick fra Odense, meddeelte nogle Oplysninger og Skolen i Rødding og den tilsigtede nye Høiskole i Slesvig, samt opfordrede de Tilstedeværende til efter hans Exempel strax at tegne sig for Bidrag til den sidste, hvilket ogsaa skete. Bønderne fra Schelenborg nære næppe nogen stor Kjærlighed for Godsets Eier, Kammerh. Juel Brockdorff, og det er nok muligt, at En og Anden havde havt Lyst til at hore Noget om "Bondesagen". Dette var vel Anledningen til, at Pastor Viborg – til Overflod – gjentog for dem, at den rette Agitation respecterede den lovlige Ret og var noget heelt Andet, end Omstyrtning af det Bestaaende, og at Sick henviste til Bondens stigende Oplysning som den væsentligste Fornødenhed. Det var glædeligt at see, hvorledes flere Bønder toge Ordet om denne sidste Sætnings Betydning, og hvor klart og godt flere af dem, navnlig en ung Mand, hvis Navn Referenten ikke kunde erfare, da han beskedent drog sig tilbage, paa staaende Fod tog Ordet. – J Morkningen skiltes man ad, tilfredse med Dagen, og med Aftale om, næste Aar at samles paa en eller anden Tid af (Fædrel.) Sommeren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
Et talrigere Ligfølge, en det, der i Tirsdags saaes ved den gjæve Oldings, forhv. Adjunct Johan Christian Simonys Jordefærd i Randers, mindes næppe Nogen deri Byen. Men den Hedengangne fortjente ogsaa tilfulde denne Hæder; thi han havde al sin Tid været et Mønster paa Retsind og alle de Dyder, der caracterisere den sande Dannemand. Sine Pligter som Ungdomslærer havde han i en Række af 40 Aar opfyldt med den strængeste Samvittighedsfuldhed og Punctlighed; sine sidste Aar helligede han saa at sige ganske Børne-Asylet, og hang med Kjærlighed ved denne Planteskole for Kundskab Dyd og gode Sæder, der i ham tabte saa saare Meget, hvorom Børnenes og deres Mødres Taarer ved hans Kiste noksom vidnede. J dette Fristed tilbragte han flere Timer baade Formiddag og Eftermiddag med Børnenes Underviisning, som han ledede med en mageløs Taalmodighed. Det var i Sandhed et rørende Syn at see ham komme fra Asylet, omringet af en Flok af disse Smaa, der hang ved ham med den inderligste Kjærlighed, til Gjengjæld for al den Omhu, han viste imod dem, saavel i Skolen som i deres Hjem. Et herligt Træk i Simonys Caracteer var hans mandige Frimodighed, der drev ham til, uden Persons Anseelse, at revse Daarskab og Lavhed, hvor han end stødte paa Samme. Af Hykleri, Smiger og krybende Underdanighed var han en afsagt Fjende; derfor stod han ogsaa stedse opret, hvor Mængden, især i forrige Tider, kun altfor ofte krummede Ryggen. Han var godgjørende som Faa; thi han gav ikke iflæng af sin Overflod; men med Forstand af det Lidet, som en klog Sparsommelighed satte ham istand til endda at undvære af sine tarvelige Jndkomster. J hans sidste Leveaar nedkuede tunge Smerter hans ellers saa kraftige Natur, men han har dem med en mageløs Taalmodighed og en Styrke, der ikke tilstædte nogen Klage at blive lydelig, men endog lod ham kunne skjemte midt under sine Lidelser. – Johan Cristian Simony var født 1775 i Randers, hvor hans Fader var en ærlig Haandværksmand og dygtig Smed. 1794 blev han Student og 1801, efter at have taget theologisk Attestats, ansat som Hører ved derværende lærde Skole, hvor han siden vedblev at virke som Adjunct, indtil han i Aaret 1838 gik af med (Rand. Av.)de to Trediedel af sin Gage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
Under 24de August, beretter Fædrelandet, er Drengen Anders Johansen, ikkun noget over 12 Aar gl., ved Kjøbenhavns Amts nordre Birketing bleven idømt 1 Aars Forbedringshuus-Arbeide for den 17de Juni sidstleden, om Middagen, at have sat Jld paa sin Huusbondes. Jørgen Esbensens Gaard i Sorup, som derefter aldeles afbrændte. Grunden til denne Brandstiftelse var, efter Drengens Forklaring, ene og alene den: at han var kjed af at vogte Sviin, hvilke han hele Dagen maatte løbe efter, og for hvilket han, naar Svinene brændte, meente at blive fri. J samme Blad sporges: "Naar en Tømmermand for et Hvedebrøds-Tyveri, som han sandsynligviis har begaaet i en beruset Tilstand, bliver dømt i Forbedringshuset paa halvandet Aar, medens Konen hænger sig samme Dag han arresteres, og og de tre Børn bringes paa Fattigvæsenet, har Godsforvalteren da Lov til, med alle hans øvrige Eiendele ogsaa at bortsælge hans Værktøi," Løsladt fra sit Fængsel med de bedste Vidnesbyrd, havde bemelde Tømmermand, fæstet sig til en Gaardmand mod en halvaarlig Løn af 15 Rbd.; men nu vil den samme Forvalter, uden derfor at paavise nogen Amts-Resolution, paalægge ham, af disse 15 Rbd. at udrede de 13 til hans Børns Underhold – er det ikke omtrent det samme, som at tvinge ham til igjen at skjæle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
J Møens Landboforening er under Forhandling et Forslag om at paavirke Steges Kjøbmænd til herefter at kjøbe Korn efter Vægt. Det er ingen Roes for Steges Kjøbmænd, at sligt udgaaer fra Bønderne. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
Digteren C. Rosenhoff, som har trukket sig tilbage fra sin fleeraarige Virksomhed som Journalist, har nylig fuldent en større dramatisk Digtning, som snart kan ventes at ville forlade Pressen. (Aftbl.) Det vil uden Tvivl glæde de Mange, som med stor Glæde have seet C. Hostrups Vandeville-Commedie, Gjenboerne opført enten paa det kgl. Theater eller i Provindserne, at erfare, at den nu er udkommet paa Boghandler F. H. Eibes Forlag. Prisen er 1 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
Statsskovene i Nørrejylland, som iaar have modtaget en ikke ubetydelig Forøgelse ved Kjøbet af Hald Skove, af Viborg Krat og af en Skovstrækning ved Restrup, udgjøre nu i Forening med de i de nærmest foregaaende Aar erhvervede Silkeborg Skove, Velling Skov, Buderupholms Skove og en Deel af Vindumovergaards Plantagerne medindbefattede, et Areal af over 20,000 Tønder Land. (Aftbl.) Ved Festen paa Gravensteen, som Hertugen af Augustenborg gav de tydske Landmænd, havde man fundet paa at sammendrive samtlige Koer paa Graven steens Meierigaard paa en Eng foran Teltet. Da derfor Musikcorpset, strax efter Gjæsternes Ankomst, paa Hertugindens (født Comtesse af Danneskjolds) Opfordring: "Spielen Sie und zwei Werse von Schleswigholstein stammerwandt, begyndte den Meerumschlungne, yttrede de velsignede Kreaturer deres musicalske Sands og Sympathi ved at accompagnere saa det havde Skik. Jmedens der var dem, som ikke gad lide denne Naturconcert, fandt Andre, at Køerne præsterede Alt, hvad der med billighed kunde forlanges af dem til Dagens Forherligelse. (Apenr. Ugebl.) Hvis der hver Dag var Pæremarked, i Roeskilde - hedder det i Kjøbenhavnsposten af 17de ds. – vilde Jernbaneactierne vel snart komme til at staae ligesaa meget over Parti, som de nu staae under samme. J det mindste var Trængselen af kjøbenhavnske Borgere, der igaar absolut vilde benytte Jernbanen, saa stor, at flere Tusinde maatte blive tilbage af Mangel paa Vogne, endskjøndt man havde taget Gruusvognene til Hjælp, forat transportere dem. Ved samme Leilighed opstod ogsaa en Jndustrigreen, der formodentlig efterhaanden vil udvikle sig bedre, nemlig et Jernbanebillet-Sjoueri, idet Flere, der havde tilkjæmpet sig billetter i større Antal, solgte dem med 100 og 200 pCts Fordeel; men Liebhaverne vare saa villige til at betale, som om Jenny Lind skulde have sunget paa Pæremarkedet, hvilket Navn iøvrigt skal have sin Oprindelse af det tydske Pferd eller plattydske Peerd, da det er eller har været et Hestemarked.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
Skuespildirecteur Lange opfører i denne Tid med sit Selskab danske Skuespil i Götheborg, og man synes at være meget vel tilfreds med Selskabets Præstationer. Lisenlund, ved Viborg, med endeel Besætning, er solgt af Propr. Bloch til Exam. jur. Nagel for 33,000 Rbd. Kjøbet ansees for meget fordeelagtigt. (Vib. A.) Kornpriser. - London, den 17de Septbr. Fremmed Hvede er stegen omtrent 3 Rigsbankmark pr. Tønde siden sidste Mandag; men der var ikke slet saa meget Spørgsmaal derom, som sidste Markedsdag. Byg og Ærter ere uden Forandring i Priis, Havre var efterspurgt til omtrent 10 sk pr. Tønde høiere end Mandags=Prisen. (Folkebl.) Hamborg, den 21de September. Dansk 122 a 123 T. Rug paa Efteraars- og Foraars=Levering er sælgelig til 58 2 & 12 s; 110 a 111 a 2det Byg, pr. October, er solgt i Partier til 52, 104 a 105 a 6radet dito, samme Tid, til 40 54, hvide Ærter, samme Tid, til 6 3 & 8 s; Vikker, samme Tid, til 7,2. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
Kjøbenhavn, den 23de September. I Ugens Løb er solgt: 1000 Tdr. 121 a 122 Rug, fra Hobro pr. Foraar, til 518 s; 500 Tdr. 123 a 124 dito, fra Kallundborg pr. October, til 50 3 a 12 s; 500 Tdr. 105 a 106 gradet Byg, fra Plus pr. 8de Novbr., til 44 s; 5 a 600 Tdr. 105 i dito, fra Kjøge den 20de Octbr., til 4 4 4 s.; 600 Tdr. 110 Tradet dito, fra Kjøge den 20de Octbr., til 50, 1800 Tdr. Ærter, fra Odense strax, til 6, 3 X; 600 Tdr. Ærter, fra Odense strax, til 6, 3 & 8 s; 150 Tdr. Vikker, her, til 6 s., & 8 ; 400 Kuhl Rugmeel, til 2 8s pr. 2, 1000 Tdr. Rapssæd, her leveret, til 11 pr. Tde. (S. Bl.) Nykjøbing, den 27de September. Hvede betales med 7, pr. Tde.; Rug 5 ; Byg 4 & 3 4; Havre 2000 2 Ærter 6 2; Vikker 6 s. Ægtevielser. J Randers den 15de ds. Bagermester Søren Jensen Lund og Jfr. Joh. Margrethe Petersen. -J Qværndrup Kirke den 17de ds. Skolelærer og Kirkesanger Heinrich Thies og Jfr. Caroline Fich. J Østerhæsinge Kirke den 24de ds.: Pastor F. W. Milo til Kornerup og Svoglerslev Menigheder i Sjælland og Frøken Emilie Bruun, paa Sollerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
Udenlandske Efterretninger. J Kongeriget Neapel vedvarer Gjæringen. Kongen sætter en haardnakket Modstand imod de stedse eftertrykkeligere Fordringer paa Reformer, og søger at værne om sig og det Bestaaende ved Vaabenmagt og blodige Straffe. Det hedder saaledes fra Neapel, at Staden i den seneste Tid er underkastet et sandt Rædsels Regimente. Politiske Forbrydere blive daglig skudte i Castellet St. Elmo; de henhøre meest til to Artilleri Compagnier, som ere hidkaldte fra deres Garnison i Palermo, hvor de skulle have havt Deel i de der stedfundne Uroligheder. Regjeringen har maattet detachere 20,000 Mand til de urolige Districter, og dens blodige Strænghed i det derved for Tropper næsten blottede Neapel er derfor et dristigt Spil, der synes at vidne om, at den regner paa Bistand af en fransk Flotille, som ligger i den neapolitanske Bugt. Frihedspartiet skal i Calabrien have 5000 Mand under Vaaben, under Commando af Brødrene Romeo de Stefano. Kongens Stivsind mod dets Fordringer tilskriver man især Dronningen, en Datter af Erkehertug Carl af Østerrig, samt hans Skriftefader, der formodentlig er en Jesuit. Ogsaa i Hertugdømmet Modena er Folkestemningen nu saa ophidset, at man hvert Øieblik kan vente et Udbrud. Man forlanger, at Regjeringen, ligesom det er skeet i Toscana og Lucca, skal følge Pius den Niende paa Fremskridts banen; men den unge Hertug svarer herpaa med Fængslinger og Forfølgelser, som kun ophidse endnu mere. En Beretning vil endog vide, at han har maattet trække sig tilbage til Nabostaten Parma. – J det, lombardiskvenetianske Kongerige er det flere Steder kommet til alvorlige Rivninger imellem Folket og Militairet, og Stemningen antager en stedse meere truende Characteer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
Vicekongen har begivet sig paa en Reise igjennem Landet, for personlig at overtyde sig om Stemningen, og derefter afgive sin Beretning herom i Wien. – Det hedder, at der i Tuvin ved en overordentlig Gesandt fra Paven arbeides paa at knytte et Offensiv- og Defensiv Forbund imellem Sardinien og Pavestaten til Beskyttelse af Jtaliens Uafhængighed, hvori man ogsaa vilde indbyde de øvrige italienske Fyrster til at tage Deel og som Storhertugen af Toscana allerede har erklæret at ville tiltræde. Dobbelt nødvendigt vilde et saadant Forbund blive, hvis det skulde bekræfte sig, hvad der forsikkres, i Londonnerbladet "Times" af dets Pariser-Correspondent, at Østerrig har besluttet, at lade Tropper marschere indi enhver italiensk Stat og Stad, hvor der enten er eller bliver oprettet Nationalgarde. England skal imidlertid have erklæret, navnlig under 16de ds. den franske Regjering, at det ikke vil taale nogen fremmed Magts Jndblanding i de italienske Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-27
J Jrland beskjæftiger man sig ivrigt med den Jdee, at ville komme Paven til Hjælp. Til denne Hensigt, mener en Journal, vil det være meget let i Jrland at sammenbringe et Corps paa 100 til 150,000 Mand og opfordrer til at petitionere Dronningen om at gribe Forholdsregler for at beskytte de italienske Staters Uafhængighed. - Nøden vedvarer forøvrigt i Jrland og paa de fleste Steder er man ude af Stand til at tilbagebetale de af Regjeringen modtagne Forskud, som nu skulle præsteres.