JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Det er fra Middelstanden, at den offentlige Mening udgaaer og sætter forneden Massens Tanker i Bevægelse, og indvirket foroven paa Regjeringens Beslutninger. Men Middelstanden bestaaer og bør altid bestaae af tvende Elementer, af Borgerstanden - hvorunder man naturligviis ei ene maa forstaae Kjøbstadeboerne - og Embedstanden med Undtagelse af dem, der indtage de høieste Pladser i Samfundet. Denne Forbindelse mellem Borger- og Embedstanden udvikler sig aldeles naturligt og af sig selv; thi den store Klasse af Embedsmænd staaer ved Slægtskab og Venskab i den nøieste Forbindelse med Borgerstanden, de ere knyttede saa nøie til den ved Omgang og Lighed i Livsstilling, at de vanskelig kunne løsrives fra den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
J denne Forbindelse ligger nu netop Middelstandens store Styrke. Regjeringen maa nemlig for at kunne sætte sin Villie igjennem betjene sig at sin Embedstand, der er dens Villies Organ, og naar dette Organ ei er et bøieligt Redskab, men er besjælet af en Anskuelse, der er Regjeringens modsat, saa vil den Vanskelighed, der herved opstaaer for Gjennemførelsen af Regjeringens Villie, ei være uden en væsentlig Jndflydelse paa dens Beslutninger. Paa den anden Side staaer Borgerstanden i et saa stadigt Samkvem med den hele Masse af Befolkning, at dennes hele aandelige Jndhold for en stor Deel bestemmes ved Borgerstandens Tanker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
At der hos os virkelig findes en Middelstand, med begge disse dens nødvendige Bestanddele, og at der altsaa ogsaa hos os undertiden udvikler sig en offentlig Mening, der ei er uden en betydelig Jndflydelse, det er udenfor al Tvivl. Men for at forstaae den offentlige Menings Svingninger, dens besynderlige Frem- og Tilbagegang, er det nødvendigt ei alene at tage Hensyn til de almindelige Love for den menneskelige Udvikling, men ogsaa og det i Særdeleshed at lægge Mærke til det Forhold, hvori de tvende store Grundkræfter, der sætte den offentlige Mening i Bevægelse, staae i til hinanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Candidat Lehmann bemærkede i sin bekjendte Tale i den roeskildske Stænderforsamling (efr. Stændertidenden Pag. 2230). Og om end hos os de constitutionelle Jdeer ere mindre fremtrædende end ved deres første Opblussen, ere de derfor ikke mindre stærke, de have trukket sig tilbage i de Enkeltes stille Sind, i Familiernes Skjød og i Livets mindre Kredse; der modnes de til Styrke og Kraft og vente paa den Dag, der atter skal kalde dem frem til Virksomhed og Jndgriben i de større Forhold." Det forekommer mig, at der er noget sandt og særdeles træffende i denne bemærkning; men det bliver ikke desto mindre gaadefuldt, hvorledes Jdeen kan komme til at gaae en saa besynderlig Vei, fra det offentlige Liv til de Enkeltes stille Sind, og Familiernes Skjød, i Stedet for at den efter Naturens sædvanlige Gang maatte udvikle sig netop paa den modsatte Maade. Forklaringen ligger, saa forekommer det mig, netop i det Forhold, i hvilket Middelstandens tvende Bestanddele staae i til hinanden. Det borgerlige Element er vel i en betydelig Grad udviklet, men dog ikke saameget, at det forladt af Embedsstanden, mægter at gjøre sig gjældende. Naar denne, skræmmet paa en eller anden Maade, lader sine Tanker løbe bort fra det offentlige Liv til det stille Sind og Familiernes Skjød, da vil man finde, at ogsaa Borgerstanden i Regelen bliver i en høi Grad alarmeret, og iler med den ene efter den anden at træde tilbage saameget muligt i Privat livets Dunkelhed, hvor der er et Tilflugtsted for allehaande Tanker. Det er derfor ikke besynderligt, om det Reskript fra Slutningen af Aaret 1840, i hvilket Embedsmændene mindedes og Eed og Pligt, gjorde, efterat det første Jndtryk havde sat sig, en vis magisk Virkning paa den offentlige Mening. Hvorvel denne ingenlunde er ubetydelig i Omfang og Styrke, saa er den dog endnu ikke saa stærk, at den stedse kan holde Stand ligeoverfor Regjeringens alvorligt udtalte Villie. Den offentlige Mening bestaaer endnu af Rekrutter, ei af gamle, indøvede Soldater; den gribes derfor undertiden af en vis panisk Skræk, og naar først Nogle have begyndt at retirere, saa kommer den heel og holden i Uorden, saa gaaer det i Hui og Hast, over Stok og Steen fra det offentlige Liv til det stille Sind- og Familiernes Skjød. At i det Mindste dette hyppigen har været Tilfældet i Hans Majestæts Residents- og Landets Hovedstad Kjøbenhavn, det vil neppe kunne benegtes. Denne Tilstand, - det falder af sig selv - kan ikke forekomme dem, der have den samme politiske Anskuelse som Forfatteren af disse Linier ønskelig; vel bør Embedstanden aldrig forglemme, at den i sin Embedstilling er Regjeringens Organ og derfor i den skylder Regjeringen Lydighed; men ligesaalidt bør den oversee, at det kun vilde være til liden Baade for Statens sande Tarv, dersom Embedstanden vilde løsrive sig fra sin borgerlige Stilling, dersom den vilde undlade at betjene sig af den fulde Frihed, der ved Lovgivningen er hjemlet den i samme Maal som Landets øvrige Borgere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
J Dannevirke hedder det: Som man erfarer, vil der paa Gram den 18de Septbr. næstkommende (Hs. Maj. Kongens Fødselsdag) om Eftermiddagen høitideligen blive overrækket de tvende Stænderdeputerede Hr. Posselt fra Kjøbenhoved og Hr. Nis Lorenzen fra Lilholdt hver en svær SølvPokal af Beboerne fra deres respective Valgdistrikter, som et Beviis paa Erkjendelse af den faste Villie og Udholdenhed, hvormed disse tvende Folkemænd have understøttet den nationale Sag i den slesvigske Stænderforsamling. Som Følge af en saa sjelden Høitidelighed, der forhøies end mere ved Forbindelsen med Festen af Landsfaderens Fødselsdag, vil der atter kunne ventes et stort Møde paa Gram af Folk fra alle Kanter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Odense den 5te September. Den ædle Folke digter Steen Stensen Blicher foretager i disse Dage fra sit Hjem i Randersegnen en Fodtour for at besøge Fyen, Taasinge og Langeland, hvilke Egne han for ikke har gjæstet. Overalt, hvor han kommer frem, modtages han med den Høiagtelse og dybe Kjærlighed, der skyldes hans Genie og hans Charakteer, levende Sympathier har han forlængst fundet i alle tre skandinaviske Riger, men kjærest for ham maa vel den Hyldest være, som ydes ham i Danmark. Jdag fortsætter han rask og rørig sin Fodreise fra Odense til Svendborg. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Jfølge Bekjendtgjørelse fra Bestyrelsen for Asyl skolerne i Kjøbenhavn, har Hofraad Hambro hæderligen betænkt disse velgjørende Stiftelser, ved at skjænke samme den betydelige Summa 10,000 Rbd., nemlig 6,000 Rbd. til Drengeskolen og 4,000 Rbd. (Berl. Tid.) til Pigeskolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
J Viborg Avis læses Følgende: Den commanderende General for Nørrejylland ankom hertil den 3die d. M. for at inspicere det herværende Detaschement, og fandt iaftes imellem Kl. 10 og 11 forGodt at lade Generalmarschen slaae, hvilket i vor fredelige By indjog endeel Forskrækkelse, især da Flere troede, at Trommespil paa denne Tid maatte være en Følge af Jldløs. Det opklaredes imidlertid snart, at det kun var en Tornisterparade, man havde at takke for Forskrækkelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Der var den 1ste de, hedder det i Lollands posten, en ret glædelig Festlighed hos Hs. Velærværdighed Hr. Pastor Bergenhammer her i Maribo. En Deel Børn, som havde profiteret af Hr. Pastorens gode Underviisning siden han kom her til Byen som Catechet og første Lærer ved Borgerskolen, indstillede sig hos ham, da netop ovennævnte Dag var hans Fødselsdag, og de saaledes havde dobbelt Anledning til at udfolde deres Kjærlighed og Taknemmelighed for en god og høit agtet Lærer ved at afsynge en Sang. Derefter holdt Byens anden Lærer, Hr. Ross, paa Børnenes Vegne, en skjøn Tale til Præsten, hvem Børnene overrakte et Guldsignet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Befordring. Cand. theol. C. Th. Jørgensen er allernaadigst beskikket til Catechet og Skolelærer i Besiddelserne paa Kysten Guinea.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Ved Tallotteriets 1380 Trækning i Wandsbek udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Udenlandske Efterretninger. Uagtet Englands Regent efter de gamle Love ikke maa forlade Landet uden Parlamentets Tilladelse, udfører Dronning Victoria nu en i et Par Aar oftere omtalt Plan tilligemed sin Gemaal, at aflægge et Besøg hos den franske Kongefamilie, og dersom ingen Hindringer ere indtrufne, vil denne flere Henseender mærkværdige Reise allerede hav fundet Sted, da Dronningens Ankomst i den befæstede Havn Treport paa Frankrigs Kyst, ifølge Efterretninger fra Paris af den 1ste de, var bestem til den følgende Dag, og hun ventedes tilbage til Portsmouth efter et Ophold af 4 Dage. Hensigten og Følgen af dette Besøg skulde nærmest være at befæste det venskabelige Forhold mellem disse Landes Regjeringer, at udjevne de smaa Misforstaaelser, som i den senere Tid have opvakt Bekymring for Fredens Vedligeholdelse, og at give Verden et føiefaldende Vidnesbyrd om Englands Anerkjendelse af Julidynastiet i Frankrig. Man paastaaer nu ogsaa, at Forberedelserne til denne Reisk og til de høie Reisendes Modtagelse i Frankrig var Aarsagen til at de franske Prindser saa hurtigt forlode London, en Begivenhed, som man altsaa urigtig har anseet som et Tegn paa en uvenlig Stemning mellem begge Hoffer og sat i Forbindelse med Esparteros Ankomst til England. Den franske Konge opbyder nu Alt for at gjøre den mægtige og elskværdige Dronnings Modtagelse saa festlig som muligt. Hun skulde opholde sig paa Slotte En, den franske Kongefamilies Sommeropholdsted, hvor en glimrende Revne skulde udføres af Parises Nationalgarde og Besætning, der tilsammen udgjøre en Styrke af 150,000 Mand og altsaa kunne opføre et Skuespil, som det ikke var muligt at faa at see i England, og som vel ogsaa skal tjene til at gjøre det ret indlysende, at Frankrig er et mægtigt Land, som man hellere maa have Fred end Krig med. Paa Slottet En skulde opføres Concerter og Skuespil, i Versailles en over al beskrivelse prægtig Fest og i Stadshuset i Paris et stort Ball, hvortil en Mængde Konstnere vare beskjæftigede med at forfærdige Transparenter og Decorationer. Dronningen tiltraadte allerede Reisen der 27de August, og foretog først en Søtour langs med Englands Kyst af Canalen, for at besee de derværende Skibsværfter og Afdelinger aff den engelske Flaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Den franske Konge har den 28de f. M. været i en stor Livsfare, hvoraf han blev reddet ved sin Kudsk Aandsnærværelse og Styrke. Han kjørte nemlig med Dronningerne af Frankrig og Belgien til Treport og passerede over en Bro, som fører over en dyb og bred Canal ind til Fæstningen. Her bleve de 4 forreste Heste skye over Kanon-Salutten fra Fæstningen og kastede sig til Siden mod de Kjeder, der danne Gelænderet. Disse brast, og de 3 Heste styrtede ned. J samme Øieblik dreiede Kudsken Stanghestene om, saa at Vognstangen tørnede imod en Pæl paa Broen, hvorved Vognen blev standset medens Hestetøiet heldigviis reves itu Kongen og Dronningerne sprang strax ud og fortsatte under den sammenstrømmende Mængdes Jubelraab Veien tilfods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
J Spanien hersker fremdeles Rolighed, og nogle ubetydelige Bevægelser, som atter have fundet Sted, i Barcelona, ere dæmpede uden Blodsudgydelse, Nationen synes ogsaa i det Hele taget at være meget vel tilfreds med Regjeringen; thi at enkelte Blade heftig angribe Ministrene er kun en naturlig Følge af den store Bevægelse, hvori hele Landet har været, og et Beviis paa den uindskrænkede Trykkefrihed, som Spanien nu nyder. Et betydningsfuldt Exempel paa den Maade, hvorpaa Rusland beskytter de Lande, som det lyksaliggjør med sin Varetægt, er en officiel Note til den tyrkiske Regjering, hvor den russiske Gesandt Hr. v. Titow forlanger, at Wuchsitsch og Petroniewitsch skulle forjages fra Serbien (hvilket ogsaa er skeet. Dette Actstykke slutter saaledes: Rusland kan ikke give efter; det har derimod fast besluttet at lade passende Tvangsmidler indtræde for at sætte denne Forholdsregel igjennem; og dersom den tyrkiske Regjering føler sig for svag til den selv at opfylde det Rusland givne Løfte, saa vil Rusland stille et Antal Tropper til dens Raadighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Den græske Regjering har - som det hedder efter Skytsmagternes Ønske – afskediget 25 Professorer ved Universitetet og Gymnasierne. Stakkels Grækenland, udraaber Hamb. Neue Zeit. ved at meddele dette. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Det er et gammelt Ordsprog, vist ogsaa en uomstødelig Grundsætning, at den som er bekjendt for at udøve Mørkhedens Gierninger, ønsker at Andre maae vandre i et lignende Mørke, og derfor med en vigtig Mine, med Selvtillid i Blikket, og Øinene vendte mod det Blaae, griber Gaasefjederen for at skabe sig Udødelighed - Han skriver - og alt som Han tryller sin Aands Frugt frem paa Papiret, løfter Phantasien Ham høit paa sine Vinger, høit, høit, en heel Fjerdingvei over Parnas, Han svimler næsten paa sin Flugt over det Herlige, han har skrevet, han kan knap selv fatte det men Han er ogsaa den eneste, thi Menneskene forstaae Ham ikke, det er for høit for Dødelige - men det er det samme, Han har naaet sit Maal: Han har bragt Dem til at vandre i Mørke – De forstaae Ham ikke. Men hvorfor bliver Han ikke heller ved Jorden, hører jeg den kolde Fornuft sige, da det dog ere Gierninger som i Grunden ere underjordiske, der have bragt Hans Phantasi i Bevægelse ja, hvad skal Man sige? – var Han blevet ved Jorden saa havde Folk jo rigtignok kunnet forstaaet Ham, istedetfor Det nu maa nøies med den Udtydning Enhver vil behage at give hans Product – det er meget sandt, – men det er ligesaa sandt, at Man maa tabe sig i Beundring over den Person der kan behandle Ølhuus= Skovbal=Historier, Mørket & Mærkets Gierninger, lognagtige Rygter & dobbelt Mørke, med et saa udmærket Talent, at Han har omgivet det Hele med en uforstaaelig Glorie - - Aul Hr. B., De skal slet ikke blive ved Jorden, ne flyv, lille B., flyv De skal slet ikke bryde Dem om at Folk gjøre Nar af Dem, saadant Noget skal Man hæve sig over! – men hvorledes det end gaaer, saa skriv høit, saadan dygtig høittravende, det kan være det samme De ikke selv forstaaer hvad De skriver, jeg skal nok forklare Dem det, og for Deres lyse Aands Skyld, være Deres beskyttende Genius! Nykjøbing den 4de September 1843. Et Spørgsmaal ønsket besvaret af en kyndig Mand. Er det Politimesterens Pligt at paasee naar der staaer store Vandpøle i Kjøbstadgader, eller er det Borgerrepræsentanternes; thi i Stubbekjøbings Grønnegade existerer en saadan Vandpøl, der har staaet hver Aar og Dag. En Borger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Skuespil i Nykjøbing. Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres Søndagen den 6te Septbr. af det Beckerske Skuespillerselskab: En Bryllupsdags Fataliteter, originalt Lystspil i 2 Acter af Overskov. Derefter: Recruten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Vaudeville i 1 Act, oversat af Overskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Onsdagen den 13de September: Paul Clifford, Skuespil i 2 Acter af Melesville og Duveyrier, oversat af C. Borgaard. Derefter. Ja
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Vaudeville Monolog af J. L. Heiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Skuepladsen er i Theaterlocalet paa Gjæstgivergaarden. Billetter a 2 Mk. (Børn det Halve) faaes i Undertegnedes Logis, hos Hr. Værtshuusholder Jørgensen, og ved Indgangen, der aabnes Orlamundt, Kl. 6 1/2. p. t. Bestyrer af Selskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Foranlediget af et fra Conducteuren paa Dampskibet "Caroline Amalie" modEtaget Brev, hvori det bestemt sagdes, at dette Dampskib vilde komme til at anløbe Gaabense Fredagen den 8de September, har jeg foranstaltet dette bekjendtgjort i N. 105 af Stiftstidenden. Uden at nogen Underretning desangaaende senere blev mig tilstillet, udeblev Dampskibet imidlertid herfra den anførte Dag. Da det i et under Dags Dato indløbet Brev ikke med Bestemthed er angivet, naar det atter vil anløbe Gaabense, seer jeg mig nødsaget til at udsætte Bekjendtgjørelsen herom, indtil bestemte Meddelelser indløbe. Gaabense Befordringscontoir den 9de September 1843. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Da der af de i Udstillingslocalet i Amtstuegaarden sidst Vinter opstillede Haandværks=Arbeider, endeel Smaating ere forblevne afsatte, saa tillade vi os ærbødigst at indbyde til Deeltagelse i en Fordeling af bemeldte Sager, udført i ovennævnte Locale den første Octbr. 1843 om Eftermiddagen Kl. 3. Den fremlagte Fortegnelse vil udvise, at 63 Rumere af omtrentlig Værdi 100 Rbd. ere bestemte til Fordeling, o Adgangen til at tage Deel i Fordelingen betales med 32 s. pr. Nummer. De til Fordeling bestemte Sager kunde behagelig tages i Øiesyn i det oftmeldte Locale den 16de, 17de, 23de 24de og 30te September og Eftermiddagen fra Kl. 3 til 5. Nykjøbing den 6te Septbr. 1843. Ohlenbostell. Hertz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Engelske Ambolte. med Spærhorn af forskjellig Størrelse, faaes hos H. C. Krøyer. Maribo den 6te Septbr. 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Hos Gartneren paa Durupgaard kan erholdes Agurker til Syltning, store a 2 s. Stk. og mindre til billigere Priis. De kunne efter bestilling leveres i Nykjøbing hver Torvedag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
En duelig Avlsforvalter kan faae Condition strax eller til 1ste November hos Gedsøergaard d. 7de Septbr. 1843. Lietze.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Auctioner. Efter foretaget Udlæg for Omkostninger i en Justitssag bliver det Jørgen Christoffersen tilhørende Huus med tilliggende Have ved Nysted Østremølle opbuden til Salg ved offentlig Auction, som afholdes i Huset selv Fredagen den 29de September førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til Liebhaveres, som til vedkommende Pantecreditors Efterretning. Samme Tid bortsælges Jørgen Christoffersens ligeledes udlagte Ind- og Udboe. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 3die September 1843. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Til Salg. En af de største og smukkeste Kjøbmandsgaarde i Bogense, udmærket solid og vedligeholdt samt fordeelagtig beliggende foran i Byen hvor den største Færdsel gives, ønsker Eieren formedelst agtende Forandring af Bopæl at afhænde. Gaardens Bygninger bestaae af alt 81 Fag, hvoraf 24 Fag 2 Etages Stuebygning til Gaden, 11 Fag 2 Etages Sidebygning, 21 Fag 1 Etages Dito og 25 Fag 1 Etages Tværbygning, alt af Muur og Egebindingsværk, sammenbygget i 4 regelmæssige Længder; Gaarden i Figur danner en fuldkommen Qvadrat, og Baghusene kun 17 Aar gamle. I Gaarden har i mange Aar været drevet betydelig Korn og Boutikhandel samt Brændeviinsbrænderie. Kornlofterne rumme circa 4000 Tdr. Korn. Brændeviinskjedlen er paa circa 8 Tdr. Rum, Bryggerkjedlen paa 4 Tdrs.; rindende Vand haves i Overflødighed i selve Brænderiet, paa hvilket fortiden kan holdes 12 Køer, men og 2de Mæskekar bruges, dobbelt saa mange. Maltgiørerie haves i Gaarden. Til denne hører en stor Hauge, og en Jordlod af bedste Bonitet paa circa 24 Tdr. Land, der ligger tæt ved Gaarden, kan oversees fra denne og græsser 8 Køer og 2 Heste. Den aarlige Udsæd har været 12 Tdr. Korn og af Kløverhøhar været avlet 2024 Læs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
J Følge Collegii Resolution er Afgrøden af Jorden consumtionsfri. Til Gaarden hører endvidere et særskilt Huus, bygget for 16 Aar siden med tilliggende Hauge, bestaaende af 8 Fag Forhuus og 9 Fag Baghuus, i hvilket Sted, der er indrettet til Beboelse, den aarlige Leie har udgjort 90 Rbd. Samtlige Kongelige Skatter af forberørte Eiendomme, have ialt udgjort aarlig 63 Rbd. Bankhæftelsen er indfriet. J Eiendommene indestaaer paa 1ste Prioritet af Bankens Midler 6000 Rbd. Det Hele kan kjøbes samlet for 11,500 Rbd., og naar Kjøberen overtager Prioriteten, vil Udbetaling gen af den resterende Kjøbesum kunne læmpes efter nærmere Overeenskomst. Eiendommene kunne af Kjøberen modtages til førstkommende Flyttetid. Særskilt Salg af Eiendommene kan ogsaa finde Sted, Sluttelig maae det bemærkes, at naar det herved Byen foretagne Havne=Anlæg vorder fuldført, hvad man venter at skull skee i indeværende Aar, vil dette have en betydelig Jndflydelse til forøget Handel for Byen, hvis Beliggenhed, og dens store frugtbare Opland fortrinlig begunstiger samme. Lysthavend, til de her beskrevne Eiendomme kunne erholde nærmere Underretning igjennem Adressecontoiret i Nykjøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-09
Rettelse. Ved Ombrækningen af næstforrige Nu er den Feil indløben, at 8de og 9de Post af Huusmands-Comiteens Forslag er kommen til at staae midt i 6te Post. Denne lyder altsaa saaledes: Den gamle fratrædende Fæster eller Enke erholder Ret til at vælge sin Efterfølger, hvem Godseieren ei maa nægte Fæste, saafremt Intet med Føie kan udsættes paa hans Forhold. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Lollands Falsters Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 107.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Mandagen den 11. September,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Jndenlandske Efterretninger. Vi have for nogen Tid siden berettet - hed der det i Kbhpst." – at to engelske Abolitionister vare hidkomne for at opfordre Regjeringen til Negerslaveriets fuldkomne og ufortøvede Ophævelse paa de danskevestindiske Øer. Den ene af disse høihjertede Mænd, Hr. G. V. Alerander, har det idag, (Fredag den 8de dennes) udkomne No af Dansk Ugeskrift i en høist interessant Artikemotiveret denne sin Opfordring som en hellig Pligt for enhver christelig Regjering, og en Foranstaltning, som Retfærdighed, Menneskelighed og Religionen fordre i 27,000 menneskelige Væseners Navn, idet Forf. derhos paa det Tydeligste paaviser ved de engelske Coloniers Exempel det Fordeelagtig endog for Plantagerierne i den fuldkomne og øie blikkelige Emancipation, som det sikkreste Middel til at forebygge saavel Folkemængdens som Productionens Aftagen; et Middel, der vilde være saa meget mere utvivlsomt som de danske Øer i Vestindien ikke have udyrket Land, hvorpaa de frigivne Negere, saaledes som paa de større engelske Øer, med Lethed kunde nedsætte sig, men de uden Tvivl, ligesom paa de mindre engelske Øer, for største Delen vilde vedblive for en passende Arbeidsløn af dyrke Plantagerne. – At de af Kongen i 1840 givne velmeente Bestemmelser angaaende Straffe maaden og en større Fritid for Negerslaverne ere som Forf. antyder, forblevne saa godt som aldeles upaaagtede i Colonierne, er vistnok meget troligt ligesom ogsaa at Plantageeiere i Regelen ere modvillige mod enhver Forandring eller Forbedring i Negernes Tilstand. – Maatte dog endelig ogsaa her engang den rene Menneskeligheds Stemme vinde fuldkommen Anerkjendelse hos alle Vedkommende og fjerne alle egoistiske og sneverhjertede Hensyn, medens det endnu er Tid – og Hatis Exempel truet med, at det ikke altid turde blive det. - Men ydmygende er det vistnok, at denne Stemme skal lyd til os - det Land, som gav Verden det første Exempel paa Slavehandelens Ophævelse. – fra en Udlændings Mund – at fremmede Menneskevenner skulle have al Grund til at optræde iblandt os, for at føre Ordet for Menneskeqvæget under det danske Scepter!