Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Extrapost. Fra Paris skrives under 24de Decbr. To overordentlige Kourere ere ankomne hertil fra St. Petersborg, og er videre expederede til London; den eene af dem har, som man hører, medbragt den Russiske Keisers Vægring om at ratificere den Hollandske og Belgiske Tractat. Ogsaa har den Østerrigske Ambassadeur faaet den 23de en overordentlig Coureer fra sin Regiering og har strax afsendt en Coureer til sin Regiering. Man spørger og hvad Aarsagen kan være til at de Franske Ambassadeure ved Hofferne i Petersborg, Wien, og Berlin, opholde sig i Paris; thi Marskal Maison er ikke afreist til Wien, og lade Forretningerne besørge ved Legations-Secrataire, og slutter deraf til Misforstaaelser imellem vort Hof og Europas store Magter, hvilket man gjerne vilde have holdet hemmelig. (Man har giort det saalænge som mueligt; ganske nyelig har endog det halvt officielle Blad Journal des Debats meddeelt en Oplysning om Forholdene, som man tydeligen kunde see at være sat paa Skruer. Dette er begribeligt; thi derved styrtes den hele Stellads af det Perrierske Cabinets Politik, som ConseilsPræsidenten selv har kaldet den, paa engang omkuld. Mouvements Partiet kommer til at uble høit, og Frankerige kan for Alvor blive nødt til at gribe til Resistance-Systemet). Derimod smigrer man sig med en stor Enighed imellem det Franske Cabinet og det Brittiske, hvilket sidste ingenlunde gjerne seer at Rusland og Porten have paa den sidste Tid nærmet sig til hinanden, (den Russiske Gesandt i Constantinopel, Hr. Batenieff skal være en høist talentfuld Mand, og besidder en overveiende Jndflydelse hos Porten, som endog skal have afsluttet en Alliance-Tractat med Porten, som kunde blive farlig for dets Asiatiske Besiddelser. (En saadan Tractat kunde ogsaa afsluttes med Persien, hvor Ruslands Politik, ved at protegere Kronprinsen Abbas Mirza mod hans 69 Brødre, aldeles dominerer. Man har fagt, at denne Alliance-Tractat gaaer ud paa at protegere de smaae Jndiske Fyrster. Den Engelske Regiering maae abne noget saadant, thi den har givet Ordre til at alle permitterede Officere ved Armeen i Jndien skulle indfinde sig paa deres Poster, fordi man befrygte indvortes Uroeligheder. Men mod alt dette kan det Storbrittanniske Cabinet vide et Huusraad. Det kan giøre sig til en god Ven af Vicekongen af Ægypten, understøtte hans Erobringstog til Syrien, Gud maae desuden vide hvorledes den gamle Mand kan være falden paa disse ErobringsProjecier, og med hans Tilladelse sende i en Hast et Troppecorps til Jndien. Reisende forsikkre, skriver man fra Preussen, at 150,000 Md. Russiske Tropper staae i Polen, og hvoraf en stor Deel cantonerer ved den Preussiske Grændse, og at den Troe er almindelig, at de skulde bryde til Foraaret op til Frankerige. - Fra London tales vel om at Conferencen vil vende tilbage til fine gamle Betingelser, og at Belgien maae bringe Holland nye Ofsere; men paa den anden Side forsikkres, at den Engelske Regiering holder fast ved sit venskabelige Sindelag mod Belgien og vil conservere dets Uafhængighed. Hr. Atkins er kommen med Depescher fra Lord Heytesbury i St. Petersborg; men deres Jndhold er ikke bleven bekiendtgiøre. Det er begribeligt at man udruster sig i Frankerige under disse Omstændigheder; Tropper marschere. til Nordgrændsen, og den næsten opløste Nord armee bliver paa nye organiseret; Planen er lagt til en nye Leier ved Combrai. Uroelige Rygter opfylde Paris, Krigsministeren har forlangt i Kammeret bevilgningen til at udtage 80,000 Rekruter, hvorved Armeen vil blive bragt til 500,000 Mand, Man troer at Ministeriet vil snart komme til at gaae af: det er mærk værd at at næsten alle Ministerne ere Patienter, den ene har ondt i Halsen, den anden i Maven, Krigsministeren seer ud som en Skygge. Præsi den en Conseilet var for nogen Tid siden nærved at komme op og slaaes med den forrige Præfect i Lyon; Hr. Bouvier Dumolart, som gik voldsom løs paa ham, og nu angriber ham i de offentlige Blade. J Pairernes Kammer holdes hver Dag Taler og Arveligheden skal betages deres Værdighed eller ikke.