Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-17
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Det stadfæster sig, at Cordova har lidt et Nederlag; men af hvor stor Betydenhed dette har været, derom ere Efterretningerne, som sædvanlig, meget forskjellige. Efter Journal de Paris var Cordova d. 24de Octbr. ankommen til Vittoria. Da derefter en Deel af den carlistiske Hær rykkede frem til Salvatietra, angreb Cordova d. 27de dette Corps slog det og drog derpaa ind i denne Stad; men da Dagen efter Carlisternes Hovedstyrke indtraf, trak han sig, forfulgt af Fienderne, tilbage til Vittoria. Een af hans Escadroner forvildede sig paa Tilbagetoget saaledes, at den ikke var i Stand til at forene sig med ham igjen, og dette - siger Journal de Paris - har givet Carlisterne Leilighed til at tilskrive sig en stor Seier, skjønt de dog have lidt et større Tab, end Christinerne. Journal des Debats berettede imidlertid den følgende Dag, at Cordovas Nederlag var betydeligere, end man i Begyndelsen havde troet. De carlistisksindede Blade gjøre, som man kan forestille sig, et forfærdeligt Væsen af deres Venners Seier. Somme fortælle, at Cordova, som havde 12000 Md., mistede i Træfningen og paa Tilbagetoget omtrent Halvdelen, tilligemed sit grove Skyts og en stor Mængde Flinter; Andre forsikkre, at Cordovas Styrke var idet Mindste 14000 Md., og at Levningerne af dem kom i den største Uorden, i vild Flugt, tilbage til Vittoria, efterat have været heftig forfulgte af Carlisterne i 4 Timer; endnu Andre lade Cordova ikke en Gang naae Vittoria med sine slagne Tropper, men underveis blive omringet og indsluttet af Fjenden. At disse Beretninger ere i høi Grad overdrevne, er uden for al Tvivl, og det fremlyser blandt Andet af den carlistiske Overfeldtherres, General Equias, egne officielle Rappotter, som Gazetten meddeler. J den første Rapport, som er dateret d. 27de, mælder Generalen D. Carlos's Krigsminister, at 4 Batailloner, af hans Majestæts Tropper vare blevne overfaldne af en overlegen fiendtlig Magt; men at den kjekke Gen. Bruno Villareal havde, med sine tappre Soldater, i en Kamp som varede fra Kl. 11 Fd. til Aften, faaet Bugt med Fienderne og var endnu ikke vendt tilbage fra at forfølge dem, hvorfor Overfeldtherren endnu ikke kunde give omstændelige Efterretninger om denne hæderlige Dags Frugter. I den anden Rapport, dateret d. 28de, mældet Eguia, at han var rykket ud, for at opsøge Fienden. Da imidlertid denne tilsomt fortsatte sin Tilbagemarsch til Vittoria, saa udsendte han Gen. Villareal, forat bringe den til Kamp. Men Fienden holdt ikke Stand; den blev forfulgt lige ind under Vittorias, Kanoner og maa have lidt et betydeligt Tab. Saavidt Eguias Rapporter; men Gazetten og Quotidienne supplete disse Beretninger, ved at tilføie, at det først var om Natten mellem d. 28de og 29de, at Christinerne fik deres største Skade. Naar man imidlertid overveier, at, hvis Cordovas Nederlag virkelig havde været saa fuldstændigt, vilde Carlisterne timeligviis have søgt at drage videre Fordele af denne Seier, og navnlig gjort et Forsøg paa at indtage Vittoria, men at selv de carlistiske Blade, som støde stærkest i Basunen, ikke mæle eet Ord om noget saadant forehavende: saa maa man vel antage, at Kampen d. 27de og 28de Jntet har afgjort i Hovedsagen, om end Cordova ved en uforsigtig Fremmarich har paadraget sig et betydeligt Tab. Ogsaa paa andre Punkter skulle Carlisterne have været heldige. Saaledes hører man fra Catalonien, at General Guergue har aldeles slaaet 2 christiniske Corpser under Manresas Mure og frataget dem 3 Stykker Skots, og af et Brev fra Saragossa ladet det, som om Carlisterne havde Overhaand i Aragonien. Under alt dette hører man Jntet om den brittiske Hjælpelegion; det hedder, at en betydelig Magt holdt den i Skak i Bilbao, saa at den var nødt til at holde sig indsluttet i denne Stad. - J Navarra var der Tale om Prætendentens forestaaende Kronning. Jnfant D. Sebastian befinder sig rigtignok hos ham; men af hvilken Vei han er kommen, vides ikke. Der udkommer nu en officiel carlistisk Tidende i Onnate; det første Nummer, som udkom d. 27de Octbr., fortæller, øiensynlig i den Hensigt, at giøre Regjeringen forhadt, at Mendizabal underhandler med den engelske Regiering om at aftræde de haleariske Øer. Mina tiltraadte d. 25de f. M. sin Post, som Generalcapitain i Catalonien, lod Tropperne i Barcellona passere Revne og udstedte en Proclamation, hvori han opfordrede til at bringe den gode Sag ethvert muligt Offer. Han har siden indsat en raadgivende Bevæbningsjunta. Et Handelshuus i Bordeaux har tilbudet Catalonierne 25000 Geværer. - Efterretningerne fra Madrid vedblive at lyde gunstig for Mendizabals Ministerium, hvorhos dog berettes, at Ministeriet vil i den forestaaende Cortesforsamling finde en ikke ubetydelig Opposition i de forrige Ministres Tilhængere, hvilke det er for liberalt. Medlemmerne i den Commission, som skal gjøre Udkastet til den nye Valglov, kunne ikke komme overeens og ville derfor indgive to Forslag. J flere vigtige Punkter ere de dog enige, navnlig deri, at Procuradorernes Antal skal forøges til 250, de. 1 Deputeret for 50,000 Sjæle.