Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-07-14
Jndenlandske Efterretninger. Saa er da den 11te Juni overstaaet, - siger Kop. - og Renten og Afdragene af de 130 Mill. Rd. for denne Gang udredede, uden at man, saavidt vides, dertil har været nødt til at benytte extraordinaire Ressoucer. Men hvormange Terminer vil man endnu kunne afgjøre, uden hertil at skaffe nye Hielpemidler? Dette er det store og vigtige Spørgsmaal, der maa ligge Enhver, som har sit Fædreland kjær, paa Hjerte. Det var det, som Bankdirekteur Bang opkastede: "Hvorledes skal det gaae vore Børn, som end Alt kan holde sammen, saalænge vi leve?" "Sørgelig, sagde han: er den forelagte Finants=Status, dersom der ingen Besparelser kunne bevirkes, dersom ingen andre Ressoureer end nye Laan kan udfindes, thi ingen Fremgang i Fredstid er Tilbagegang for en Stat, som er betynget med en saa overordentlig Gield." Dette sagde han omtrent ved den 1ste Oct. 1835. Om faa Maaneder er siden den Tid to samfulde Aar forløbne, og vi have i dette Tidsrum ingen Besparelser erfaret. Dersom Stændernes Regning er rigtig, som den vistnok er, at Underballancen, Afdragene paa Statsgielden iberegnede (uden hvilke der ingen Fremgang skeer) udgjør 15 til 16 Tdr. Guld aarligen, saa har vort ulykkelige Fædreland i dette Tidsrum havt en samlet Underballance af over 3 Millioner. Vel have vi, Himlen være lovet, ikke i den Tid oplevet nye Laan, og vi ere sikkre nok paa, at de heller ikke i den kommende Tid ville blive gjorte, da det, som BankdirecteuBang har sagt, vilde være noget Uhørt og Regjeringen foretrak nye Laan, naar Folket igjennem dets Repræsentanter har tilkiendegivet, at det, hvis Nødvendigheden krævede det, vil foretrække nye Skatter, og da et Laans Optagelse, som det i Flyveposten foreslaaede, vilde, som Bang ikke mindre kraftigt har udtalt berøve Finantsbestyrelsen al Tillid hos Folket. Men dermed, at der intet nyt Laan er gjort, er der endnu intet gjort til den "Fremgang i Fredstid, uden hvilken vi med hver Dag komme længer og længer tilbage; thi denne Fremgang er kun at søge, som Stænderne eenstemmigt have udtalt, i gjennemgribende Besparelser og Jndskrænkninger," og til dem have vi endnu Jntet hørt, ligesaa lidt som til Nedsættelsen af den Finants-Commission, hvorpaa Stænderne saa indstændigt have andraget, eller til Offentliggjørelsen af Regnskabet for 1835. Men høre vi ikke noget til alt dette for, vi ville dog sikkerligen erfarnoget derom inden den 1ste October, thi umuligt kan dog Regjeringen paa ny sammenkalde Stænderne, uden at der er foretaget Noget i Anledning af dette Stændernes vigtigste Andragende, som med Føie af Alle ansees som Prøvestenen paa Stænderinstitutionens Betydning, og uden hvis Opfyldelse Folket i Stændernes Jndførelse kun vil see en ny Byrde, som ingen væsentlig Fordeel bringer dem; thi er der Noget, hvorom Folket har faaet Øinene op, da er det om den absolute Nødvendighed af Finantsernes fuldstændige Offentlighed og Tilveiebringelsen af Ligevægt imellem Statens Jndtægter og Udgifter." (Kbh.) Naar Vinteren eller Sommeren begynde, befaler Hs. Majestæt, som Armeens Høistcommanderende: fra nu af anlægge Officererne i Tienesten Overkjole eller Livkjole, med den simple Tilføining, at naar det om Sommeren er Regnveir kan Officererne i Tienesten bære Overkjole. Denne befaling er i mange Aar bleven udgiven og fulgt. Vel har man herved havt det for Uniformitet-Elskende forskrækkelige Syn, at nogle Officerer møde om Sommeren med Overkjole, andre med Livkjole. - Men Gouverneuren i Kbhavn. Hs. Durchlautighed Prinds Wilhelm til Hessen har der raadet Bod derpaa, idet han har ladet befale, at samtlige Officerer, der komme paa Vagt eller møde paa Paraden, skulle møde eens klædte. - Jfølge denne Ordre maae nu hver Morgen enhver Officier sørge for at faae at vide, førend han tør forlade sit Qvarteer, hvilken Kjole han skal have paa, og denne Nødvendighed sættet hver Sommer-Maaned Kl. 9 omtrent 300 Mennesker i Bevægelse, for til alle Tider i Garnisonen at bringe denne høistvigtige befaling til alle Vedkommendes Underretning. Den overholdes med en saadan Nøiagtighed, at man har seet Generalpersoner og gamle Oberster, af streng Lydighed gaae fra Excerceerhuset, fordi de havde en Kjole paa overeensstemmende med deres eget Thermometer og med Veiret i det Qvarteer af Byen, hvor de boe. Andre for Uniformiteten mindre Følende beklage sig rigtignok derover, men hvad klages der ikke over som f. Ex. den evige Paradegaaen.