JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
J Storhertugdømmet Berg er udkommet og Forordning, som forbyder at røge Cigarrer paa offentlige Veie &c. under 3 Rdlr. Mulct; den, som ei er 16 Aar gammel, tør ikke røge Tobak, og i Tilfælde af Overtrædelse maa hans Foresatte her tale Mulcten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
Videnskabelige og Konstefterretninger. (Konstudstilling i Paris. (See No. 79.). Dette i Form af en sammenlagt Serviet bearbeidede Laag var af Sølv, men formedelst Arbeidet lignede det i Henseende til Farven og Vævningen en Lærredsserviet. Dette Konststykke blev til ved et Veddemaal. Den, som havde bestilt det, vilde have Servicet ganske complet, og tilføiede for Skjemt: "paa Servietten til stegte Castanier nær, den maa jeg nok lægge til af et Bordtøi." Men Guldsmeden forsikkrede, at ogsaa den vilde han levere dertil af Sølv, og han holdt ogsaa trolig Ord. - Konstige Uhret Lommeuhr af Brequet, som man uden Skad kan kaste med Heftighed paa Gulvet; et Penduluhr, hvorpaa der er anbragt 13 Skiver, som vise hvad Klokken er i 13 forskjellige Stæder paa een Tid; et Natuhr, ved Hielp af hviket man paa en oplyst Skive, som viser sig paa Væggen, kan see om Natten hvad Klokken er. Et Speil fra Fabriken i Paris, 9 1/2 Fod høit og 5 Fod bredt, Blandt optiske Sager var en Cammera obscura hvori Gjenstande paa en halv Fod viste sig af en Tommes Størrelse. Fra Geværfabriken i Versaille konstige og kostbare Geværer, blandt andre et Par Pistoler til 900 Rdlr. Træsnit af Besaard, der vare ligesaa gode som de Engelske Guldtryk med sædvanlige Letterer, der ganske havde beholdt Metallets Glands og Gjenskin og vare aftrykte i de sædvanlige Bogtrykkerpresser. En Lysestax, der kan befæstes ved Lyset, og som snyder Lyset af sig selv, ligesom det brænder ned Støvler uden Søm, forfærdigede af Huden af Hestefødder, som man, efter Behag kan gjøre vide og snevre. Jøvrigt maa her endnu erindres, at der ikke sees saa meget paa Skjønhed eller Konstighed som paa Prisernes Lavhed. Saaledes var blandt andet udstillet et Dusin Knive med Skafter af Boxbom, som ikke kostede mere end 12 Sous (24 s.), over 100 Fabriker havde indsendt chemiske Producter, over 80 Departementer Prøver af Fransk og Spansk-Fransk Uld; 180 Spindemachine Bomuldsgarn, 66 Fabriker Handskemagerarbeide, 30 Fabriker Bomulds=Fløie (Manchester), 200 Fabriker Lommetørklæder og Siamøiser, 60 Fabriker Nankin, Pikee &c. Jnstrumentmager Schmidt havde indsendt en Harmonica i Form af et Fortepiano i Claveerformat, som han har arbeidet paa siden 1788. Paa en hver af dette Jnstruments smalle Ender findes en Claviatur. Til een af samme høre 4 Pedaler; det spilles ligesaa let som et Fortepiano, selv i Præstissimo; det klinger ogsaa som et Fortepiano, men med Klokketone. Spiller man paa den modsatte Claviatur, saa troer man at høre en Violin, Bratsch, Violoncell, Contrebas, et Orgelværk. Den forrige Hertug af Rochefoucault-Liancourt havde indsendt alle Slags Væverarbeide, og hans Søn alle Slags Pottemagergods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
J Baden er det blevet forbudet at antage udenlandske academiske Værdigheder, da de aldeles ikke kunne komme i Betragtning. De maa tages ved begge de indenlandske Universiteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
I den Berlinske Avis findes en Advarsel mod at prænumere paa en af Gaetand Rossi de Catanforo i Kongeriget Neapel anmeldt Bog. Denne Mand giver sig af med Cirklens Qvadratur, og anmelder en ikke tyk, men interessant Bog, som skal koste 2 Holl. Ducater, og hvori han vil lære Verden, hvorledes den skal bære sig ad, naar af 3 Qvadrater den ene bestandig skal have det dobbelte Fladeindhold af den anden, og at de desuagtet paa Siderne skulle faae de hele Tal 5, 7, 10. 200 Mand af de i Frederiksbergby og Forstæderne indqvarterede Ryttere ere rykkede op i Dag, og drage nu hjem igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
Hr. Professor A. Kall eier to særdeles mærkværdige Ægyptiske Sarcophager (Gravstedstene), hvoraf den ene er af en sjelden Ægyptisk Steen art, og forsynet med Hjeroglypher. Begge ere komne fra en Herregaard i Fyen, hvor den ene stod i Haugen og den anden blev brugt som et Trug til at vande Heste. Den berømte Joega har beskrevet begge i sit Værk om Oldsager. En Engelskmand har buden Professoren 500 Rdlr. for den ene af dem, men han vilde ikke overlade ham den. De staae begge i Indgangen til Professorgaarden i St. Pederstrædet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
Officiererne paa Fregatten Fylla er efterhaanden bortdøde i Vestindien. Den er nu bleven hiemført ved den yngstcommanderende Secondlieutenant Hedemand. Den 17de Julii gik Fregatten Diana under Seil til Vestindien, for at statione res i Fyllas Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
Det var egentlig Taarnvægteren i Raadstue taarnet i Roeskilde, som dræbtes af Lynilden d. 13 d. M. Mærkeligt er det, at hans Hue fandtes i en Gaard to Huse derfra, saa langt havde Lynilden drevet den bort. - Ved denne Leilighed fortjener det at erindres, at man ved offentlige Bygninger i Kjøbstæderne burde sørge for Tordenaflederes Anbringelse. Saavidt Anmelderen veed, er ikke engang Roeskilde Domkirke forsynet med nogen Tordenafleder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
Man mener, at Postfarten til Ostindien vil ophøre med den sidst afsendte Ostindiske Paquet baad, Capitain Risbrigh, som ventes hjem i October Maaned, da denne Postfart skal være forbunden med alt for betydeligt Tab for Regjeringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
For den Lutherske Menighed i Paris er det Kongelige Danske Capel nu det eneste Sted, hvor den holder sin Gudstjeneste. Den erkjender Kongen af Dannemarks Naade med saa meget større Tak, som den endnu ikke kan indsee, naar der vil anvises den en Kirke, da der deels mangler Kirker, som kunne gives den, deels ogsaa vil forgaae en temmelig lang Tid, førend den anviste Kirke kan indrettes til Gudstjeneste. I et indsendt Stykke, som Rummet ikke denne Gang tillader at indføre heelt, ombedes Hr. Asses for Barens, noget nøiere at udvikle Meningen af den anden Grund, han i Penias tolvte Numer, har anført i Anledning af Gjentofte Kalds Overdragelse til Kongen, nemlig: "den kræver god Tieneste, da han derved vist vilde gjøre sig mange, især Fattigvæsenets Præster og Skolelærere, meget forbundne. I det 63de Stykke af Dr. Knapps nenerne Gesch. d. evange. Missionsanstalten (1806), findes nogle mærkelige Exempler paa Jndianernes grusomme Skik, at Konen lader sig brænde tilligemed sin døde Mand. J Annikude paa Malabar døde 1803. en Brahmaner (indisk Præst), der, efter sin anden Kones Død havde ægtet en tredie, som nu var 12 Aar gammel. Førend han døde kaldte han hende til sig, og sagde: lad dig brænde tilligemed mig, thi hvad vil du gribe til som ung Enke, Man vil rage dit Hoved, du maa da sælge Wrathi (Komøg) og tør ikke meere tygge Betel, ikke bestryge dit Ansigt mere med guul Farve, ikke ombinde dig med couleurt, men blot med hvidt Tøi, og du maa tilbringe det hele øvrige Liv i Foragt og Skjændsel. Men naar du lader dig brænde tilligemed mig, saa nyder du den største Ære og Agtelse, og kommer tilligemed mig strax i de Saliges Bolig." Dette bevægede hende til at lade sig brænde tilligemed ham, og Brahamanerne bestyrkede hende i hendes Forsæt. J pragtfulde Klæder og behængt med Smykker førtes hun, under Folkets lydelige Bifaldsraab til Baalet; hun gik derher med øiensynlig Glæde. Her blev hun, paa den sædvanlige Maade brændt tilligemed sin Mand. Denne skadelige Vedtægt fandt end ikke Sted mere ved de forrige Kongelige Liig; men nu tager den Overhaand igjen hos mange af ringere Stand, Denne Menneskeoffring grunder sig heller ikke altid paa frivillige Beslutninger. Saaledes blev i Aaret 1802 en Qvinde, der tog det Løvte, hun efter megen Overtalelse havde gjort, tilbage, og som med største Angest gik til Baalet, stødt med Vold ind i Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
J samme Skrivt meddeles en Beskrivelse over Maaden, hvorpaa disse Ulykkelige brændes. Da den rige og agtede Amersing i Tanschaur om Formiddagen var død, blev hans Liig henimod Aften bragt hen paa Brændepladsen ved Kaverifloden, og lagt paa et af Sandeltræ og tørt Komøg opført Baal. Hans Kone blev ført derhen i en bedækket Palankin, og efterat hun havde været deri en Stund, besteg hun det prægtigt smykkede Baal, ledsaget af nogle Qvinder, som aftoge der hendes Smykker; hun blev derhos bestandig saa bedækket, at ingen kunde see hende. Derpaa lagde hun sig ved Siden af Manden, om hvis Liig, hun slyngede sin Arm, og en af hans Armee lagdes ligeledes omkring hende. Nu bandt hendes Ledsat gerinder hende med Tørklæder fast til Liget, og stege ned igjen, efter at de havde bedækket hendes Legeme med tørt Komøg. De ved Baalet staaende Brahamaner lagde endnu mere tørt Komøg ved Siden af begges Legeme, og for snart at qvæle Konen lagdes i Forveien en Pude med Virak og Ingefær støv under hendes Hoved; ogsaa de Tørklæder, de vare bundne med, bleve stærkt bestroede med saadant Støv. Deres lille Søn, paa omtrent 6 Aar, lagde den første Jld til Baalet, og denne forøgedes fra alle Sider. Førend Jlden og Dampen kunde naae Legemerne, raabte en Brahaman til hende Amal! (som betegner et Hædersnavn paa fornemme Fruentimmer). Hun svarede lydelig: En der, her er jeg! Da Jlden og Dampen tiltog, raabte man atter til hende, og hun svarede, skjønt med svag Stemme; men paa det tredie Tilraab svarede hun intet. Jkke langt fra dette Baal var der gravet en Grøvt i Qvadratform, omtrent 15 Fod lang og 10 Fod bred, hvori der var tændt en stærk Jld, som brændte i lys Lue. For denne Jld fremtraadte nu Ruchmanis Bislopperske, medens det andet Baal var i fuld Flamme, med ubedækket Ansigt. Hun var behængt med prægtige Smykker, havde Munden fuld af Betel, holdt en Lemon i den ene Haand og et Slags Scepter i den anden, og ledsagedes af nogle Qvinder. Med muntert Aasyn gik hun tre Gange omkring denne Jldgrube, ønskede de Tilstedeværende Sundhed, Regn, frugtbare Marker, Hjorder, Køer, store Familier og Rigdomme &c. Derpaa leverede hun Qvinderne sine Smykker, og styrtede sig ind i Jlden; i samme Øieblik lode Brahamanerne regne saa mange og store Stykker Brændeved og saa mange Potter med Olie paa hende, at hun blev ganske bedækket, og snarere slaaet ihiel, druknet eller qvalt, end brændt. - De, som ivre saa meget mod Missionsvæsenet og Hedningernes Omvendelse, burde dog betænke hvor prisværdige begge Deele ere, om der end ikke udrettedes andet derved, end at saadan skræk kelig Overtro blev udrøddet. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Nyeste. skilderie af benhavn. 2 Fasa Fjerde Aargang. No. 82. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hoeckes Enke. Løverdagen den 25 Julii, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Mester Gert Westphalers Reise fra Haderslev til Kiel i Aaret 1646. Udgiverens Fortale. Hændelsesviis - dog, hvad siger jeg Alting er jo fordi det efter en undgrandskelig Sammenkjædning i Tingenes Gang ikke kunde være anderledes - altsaa lykkeligviis erfarede jeg, at der endnu skulde existere i Haderslev et gammelt Manuskript, indeholdende Mester Gert Westphalers interessante Reise fra Haders lev til Kiel, og at samme fandtes i een af hans Efterkommeres Værge. Jeg skrev strax til Vedkommende om at faae denne kostbare litteraire Skat opgravet af det Mulm, hvori den laae skjult. Musernes gode Genjus understøttede mit Forehavende. Efter fjorten Dages Forløb laae det Gertske Manuskript paa min Pult. Nærværende Udtog deraf fremtrædet ikke i sin gamle Adriene og sine Fiskebeens Skjørter, men i moderne Shawl og Spencer. Originghaandskrivtet var saa tilrøget og ormstukket, at jeg selv ved den strængeste Sammenligning med en Copie, som fandtes hos en Apotheker, der i lige Linie nedstammer fra Sal. Apotheker Gilbert, mere end engang har nok let. Jeg skal derfor i Enden af Værket anføre alle Varianterne. Om den overgivne Flane vil behage Læserne mere end den alvorlige, siskebeensstive Matrone, det maa Tiden - der er den bedste Recensent – lære. Jeg har her intet videre at erindre end at jeg ikke kan staae til Ansvar for andet end de indstrøede Reflexioner, og Anmærkninger, og at jeg iøvrigt, i Henseende til de anførte Data, lader mig nøie med at henvise min Læser til Originalens alt for vel bekjendte Forfatter. Men for at vise Publicum, at jeg har erhværvet mig fuldkommen Ret til at udgive denne Reise, leveres her velfornemme Hr. Amtschirurgus Bonifacius, Gerts egenhændige Erklæring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Da de Gerters Slægt endnu den Dag i Dag florerer i Harslev, og jeg til Familiens Ære og Publicums Gavn og Forlystelse anseet det for min Pligt, at lade et Udtog af min Tip=Tivoldefader Gert Westphalers vidtberømte Reise fremtræde for Lyset, saa har jeg overladt Hr. da i Følge hans indstændige Begjering det hele Haandskrivt, og givet ham fuldkommen Ret til at skalte og valte dermed efter eget Tykke. Haderslev, den 15 Maji 1807. Bonifacius Gert, Amtschirurg i Haderslev. Sivert Hattemagers Prologus tilkigemed nogle Strøg af Authors Levnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Paa vor Reise fra Haderslev til Kiel optegnede Mester Gert alt hvad han fandt mærkværdigt, lige fra det Concilium, som den Gang blev holdt i Kiel, indtil Torvepriserne, saavel der som i Haderslev, og forsynede det Hele med egne An, Ind- og Ommærkninger. Da han laae paa sin Sotteseng lod han mig kalde til sig og leverede mig sit Haandskrift med disse Ord: "Sivert! Du har altid været et brav Stykke Karl, Du vedst, at jeg har mange Hadere, ja at Mutter selv ikke engang kunde lide mig, uagtet jeg dog var hendes eneste kjødelige Barn med Tugt og Ære, blot fordi jeg ikke kunde lade Munden binde. Man forfulgte mig, fordi jeg allene førte Discoursen i alle Selskaber, eftersom jeg forstod min Politica. Sivert, (her brast han i Taarer) - lad mig see, at du endnu i Døden est min Ven og Staldbroder, Her overleverer jeg dig et Arbeide, som skal overbevise hele Verden om, at jeg hverken var nogen Fæhund eller Skabhals Gjem det som den gyldne Bulle i Frankfurth an der Mayn! Naar jeg er død, er jeg viis paa, at Folk ville raabe: "o! kunde vi kun grave ham levende op igien. Gert Westphaler var dog bedre Mand end vi holdt ham for. Ja, saaledes ville de klynke og klage og sukke, naar jeg er borte. Men gid jeg da kunde raabe op til den Harslevske og Kielske noble veyetiens: "det skader jer ikke, J Lammehoveder Mens jeg levede vare mine Ord kun Perler, henkastede for SviDa han kom til den sidste Stavelse, aarkede han ikke mere, og segnede kraftesløs tilbage med Hovedet. Mester Gerts Haandskrivt, som bestaaer af tre Bind, omtrent af samme Størrelse og Tykkelse som den store Weimarske Bibel, har nu ligget hos mig i en Tid af tyve Aar, uden at nogen Bogfører har villet resolvere sig til at lade det prente. Men tidlig eller sildig vil der dog komme en Mand, der ikke, som Folk nu til Dags, vil strabe Diamanter bort med Foden som en blind Høne. Det gaaer med Boger som med Æblemost; den maa have Tid til at gjære, førend det vil smage. Hadersler, den J Malt 1656. Sivert Sivertsen, Hatte=Fabricant i Haderslev. a Polaro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Jeg haver gjennemseet denne Reisebeskrivelse, og holder for, at Publicum derudi kan finde megen Moroe og Opbyggelse; saaledes har Author arbeidet paa, at forestille Alting let, og slet, og ret og net. P. Costoriconnos, Imprimatur. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Udenlandske Efterretninger. (Fortsættelse af Efterretninger om Trondhjem see No. 81). 1670 blev Lorentz Mortense, Angell, Stadskapitain, frietagen for alle borgerlige Skatter og Byrder, undtagen Jnqvartering om paakom, mod at svare det Aar 50, siden aarlig 400 Rdlr. Dette ham af Magistraten 1669 bevilgede confirmeret af Kongen. 1689 vare 4 Bort ger, Compagnier. Borgerkapitainerne frie forGrund og extraordinaire Skatter. 1715 arbeide des paa Skandsporten og Tøihuset. 1718 i 1ste Compagnie 54 Mand, hvert Com 2det - 48 - 3die 55 pagnie de 4de 52 - 4 Roder. Dette om Compagniernes Mandtal maae kun have angaaer en Rode, thi 1722 var det første Compagnie 217 Mand stærkt. J det 3die Compagnie findes samme Tid optegnede 435 Mand i en Rolle. 1726 et andet Mandtal over 1ste Compagnie i vor Frue Sogn 109. - Alminninger synes de store Gader at være kaldte, som strakte sig fra en af Almæningerne ved Elven. 1745 1ste Compagnie stærkt 192 Mand. 1749 4de Compagnie 1ste Compagnies Fændel er rød. 2det blaa, gjort 1740, det sees F. 5te. 3die – – – hvid, gjort 132, der sees Christian den 6tes Ciffer, forDe æret af Jens Christiansen. de grøn 1767 blev Borgerskabet tilsagt at lade sig øve i Krigsexercitier, og til den Ende undertiden at samles. 1767, fik 1ste og 4de Compagnie nye Fændler. Ved samme Tid omtrent: 1 Comp. af 243 No. eller Gaarde, men kun 58 tjenend 1692 Stadens Grunde og Pladse taxerede af 6 de bedste Borgere og Handelsmænd, Capitlets og Hospitalets Grunde undtagne, for derefter at lægge Skatterne. Det skede i Raadmand Hersteds og Raadstueskriver Thygesens Overværelse. Disse i Domkirkesognet, ligesaa mange dertil opnævnte i vor Frue Sogn med Raadmand Jens Bing og Byeskriver Niels Thomsen. Grundtaxten beløb sig i Domkirkesognet til 34, 890 Rdlr. i vor Frue Sogn. 34, 475 - 69, 365 Rdlr. 1734 gjort Forslag af Byens 12 Mænd til en nye Skatteligning eller Grundtaxering; og som en Kongel. Ordre af 25 Nov. 1735 udkom at istandsætte Brandvæsenet og forfatte en Brandordning i alle Kjøbstæder, saa blev med det samme fastsat, at en Huustaxt tillige skulde gjøres af samme som lignede Grundskatten, for at contribuere til bemeldte Anstalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
J Domkirkesognet da 502 No. paa Gaarde. i Jhlen og Byens Udmark 102 Gaarde og Bordpladse, 524 Gaarde og Nøste. i vor Frue Sogn. paa Baklandet. 150 gjort et nyt Grund og Huse=Taxt Mandtal, hvori de forrige adskilte Numere, som nu vare sammenlagte, satte under eet; de under forrige Taxt adskilte, ogsaa under adskilte Numere. Ogsaa Stadens publique Huse anførte. De ei tilforn taxerede Grunde og Huse nu taxerede, saavel de gamle som nyere Almindinger anførte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Herefter i Domkirkesognet 55 Fag, 536 Rd. Huse og Pladse. Hu38259 Rd. sene taxerede for Grundene. Gaardene 3182 J Jhlen 14 Fag, 89 Huse.) Grunde og 19 Bordpladse, paa) Pladse. Byens Udmark 15 Plad.) Udmarkens se, ialt 122. Grunde,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
J Frue Sogn 50 Fag, 505 No. og Gaarde samt Grunde, hine taxerede for de sidste for Paa Baklandet 14 Fag, 153 No., tarerede for 90684 Rd. Summa Gaardenes TarGrundenes Bryggerne: i Domkirkesogn 5 Fag, 26 No. taxerede 5120 Rd. Grundene i Fruesogn. ved Elven 2 Fag, 21 No.) tilsammen 95 til Fjorden 6 - 48 - ) Brygger 8415 - Grundene. i Jhlen 6 Fag, taxerede . 415 paa Baklandet 8 Fag = = 530 Bryggerne = 14780 Rd. Grundene. . 6000 - Gaarde og Brygger tilsammen 105464 Rd. Grundene Gaardenes Antal beløber sig til 1317. Bryggernes ialt 1452. (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Den 22de i denne Maaned havde Hr. Etatsraad de Conninck foranstaltet en meget glimrende Fere paa sit Lyststed Dronninggaard, i Anledning af hans Frues Fødselsdag. Det indbudne Selskab var talrigt; og da det behagelige Veir samme Dag desuden indbød Folk til Lysttourer, saa havde et stort Antal af Kjøbenhavns Jndbyggere ogsaa indfundet sig som Tilskuere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
For et Par Dage siden sprang et velklædt Fruentimmer sildig om Aftenen i Vandet ved Langebro og druknede. Da hun paa Veien derhen gik en Skildvagt forbi, skal hun have grædt bitterlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Et andet Fruentimmer gik i Forgaars sin Død i Møde ved at springe i Vandet ved Nyhavn. Hun skal være en gift Kone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Den 19de d. M. ankom H. D. Hertugen, af Meklenborg Schwerin til Kiel, hvor der i denne Anledning den følgende Dag var Cour og stort Middagstaffel ved Hoffer. Om Eftermiddagen seilede samtlige høie Herskaber til Knoop, for at drikke Thee. Den 21de om Morgenen reiste H. D. fra Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Fra Vitte meldes under d. 1 te d. M., at blandt de Skibe, som samme Dag afseilede, ere to Skaanerter, en Pinke og en Jagt, alle med Dansk Flag, blevne anholdte af Engellænderne, og førte af Vesten til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Skibet Venus, Capit. Henrick, fra Christians sund til Lissabon, og den gode Hensigt, Capit. Cooke fra Bordeaux til Kjøbenhavn, ere indsendte til Dynerne. - Ladningen af den til Algier indbragte Danske Brig, Venus, fra Messing, er bleven solgt sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Hamb. Cours paa Kjøbenhavn var d. 21de d. M. 141, 2. M. Af Bladet Penia erfares, at ligesom Fattigvæsenets Jndtægter i Almindelighed ikke ere tilstrækkelige til dets nødvendigste Udgivter, saa savner dets Skolevæsen især det Fornødne til Skolers Underholdning, Læreres Lønning &c. Dette bliver især føleligt, nu da dets Omhu for at drage alle fattige Børn fra Lediggang og Gadeløben har havt den heldigste Virkning. Da den nuværende Bestyrelse begyndte, modtog man i Fattigvæsenets Skoler 300 Børn, nu besøges de af 1200 og derover. Directionen har oprettet to ny Skoler, hver for 200 Børn og dertil er føiet en ny Hielpeskole, som allerede har 100 Børn, men snart maa denne Hjelpeskole forandres til en ordentlig Skole, og endnu vil maaskee behøves een, uagtet enhver af de gamle Skoler er udvidet. At Omkostningerne derved betydeligen ere forøgede lader sig letteligen slutte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Efter Hamborger Avisen begiver H. H. Prinds Christian med Gemal sig fra Altona til Dobberan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Under d. 20de d. M. er igjennem det Danske Cancellie udfærdiget en Placat, hvorved Anordningerne mod Uberettigedes Handel ind skjærpes. Disse Anordninger forbyde strængeligen, at udstaae med Varer eller offentlig at falbyde disse paa andre Steder end dem, der af Øvrigheden dertil erkjendes passende; de forbyde tillige, at drive noget Slags Handel, det være sig med gamle eller nye, raa eller forarbeidede Varer, uden at være til saadan Handel berettiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
H. M. Kongen har allernaadigst besluttet, at de af Justitsraad og Borgermester Bang forfattede Tegninger til det ny Tugthuus i Kjøbenhavn, maa lægges til Grund for Bygningen, paa nogle Forandringer nær. Omkostninger til Bygningens Opførelse med Jnventarium og første Anskaffelse af Arbeidsmaterialier lignes, for saavidt Landet dertil skal bidrage, paa alt saavel incontribualt som contribualt Hartkorn i hele Dannemark, saaledes at der aarligen skulle udredes 10 Sk. pr. Tønde, Hartk. beregnet fra 1 Oct. d. A. indtil den hel fornødne Sum er indkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-25
Under d. 24 Julii er det tilladt Præften N. Wulfsberg i Christiania at anlægge et Trykkerie der paa Stedet. W. Barton fra Breslau er det blevet tilladt at forevise et Panorama paa Vesterbro. J forrige Numer nederst paa Side 1296 staaer, den anden Grund, han i Penias tolvte No. har anført i Anledning af Gjentofte Kalds Overdragelse til Kongen – læs, den anden Grund han i Penias tolvte No. har anført til Fattigvæsenets Præsters og Skolelæreres ikke liden Bekom ring o. s. v.