Københavns Adresseavis, 1781-06-20
Hægæses Skov, A. Pd. En 22ds8 røn Væyer) Liv, Hegyassiven, skrevne Tideyen, Snoton Siv, en Porceravædset Klæde, br. Ageror Kalle Dides. ano Sæveven a 8 12 2 Kjøn. Fortsættelse om Hegnet. (See No. 101.) Endskiønt jeg nu har beviist, at det er meget urig, tig, at det mellemværende Hegn deeles efter Hartkornet; saa forekommer der ved dets Bestemmelse saa mange Omstændigheder og Vanskeligheder, at det er deels ubilligt, deels umueligt ret at bestemme det efter Hartkornet, saasom der forefindes adskillige Steder Jord, som udi Landmaalingstiden ikke har været andet end Græsning eller Engbund, dette er udi Landmaalingen saa ringe ansat, at der til en Skieppe Hartkorn kan være 5 a 6 Tdr. Land, denne Jord er siden bleven opryddet og bragt under Ploven, og naar denne Jord bliver udskiftet fra andet matriculeret Agerland, den kan ligge udi Fællig med, da faaer Eyeren heraf næsten intet Hegn at opføre og sin Jord, og nyder dog Fordelen af Fælledskabets Ophævelse. Der findes Byer, som have Jorder paa een eller to andre Byers Marker, endogsaa udi forskiellige Sogne, og hvorledes skal Hegnet mellem disse og angrændsende Byer bestemmes enten efter hele Byens Hartkorn, som man veed, eller efter Byens egne Markers Hartkorn, som man ikke veed. Der gives Byer, som kan have een eller tvende Marker hver for sig, og udi den tredie Mark ligge saaledes udi fællig med hinanden, at de have Ager om Ager med hinanden, hvorledes skal disse Byer tage Hegn med angrændsende, naar det skal beregnes efter Hartkorn, og fornemmelig udi den Mark, hvor de have Ager og Ager med hinanden, Der gives Byer, som ganske og aldeles ligge udi Fælledskab, Agre og Agre med hinanden udi alle 3 Marker; hvorledes skal disse Byer tage Hegn med de paastødende Byer, skal disse Byer ansees for een Bye eller ey Saadanne og mange flere Vanskeligheder og ofte større Ubilligheder forefalder der ved Hegnets Beretning efter Hartkornet, hvilket altsammen vilde bortfalde, naar de paagrændsende tog halv Hegn. Da jeg troer at have viist, hvor urigtigt det er, at Hegnet ved Fælledskabets Ophævelse bliver deelt efter Hartkornet, staaer tilbage at vise, hvilken Regel der er den naturligste og billigste til at deele Hegnet efter, og denne, troer jeg, maa være den, som Jordbrugerne selv indbyrdes vilde vedtage ved Hegnets Nødvendighed, naar der for Hegnets Tagelse ikke gaves nogen Lov eller Anordning. Man maa da vide, at der gives tvende Slags Hegn, nemlig Hegn, i Fælledskab og Hegn uden Fælledskab. Det første Slags Hegn er det, som alle Mænd udi en Bye, som ligge udi Fælledskab med hinanden, har for deres fælleds occonomiske Jndretningers Skyld tilfælleds. Det andet Slags Hegn eller Hegnet uden Fælle skab er det, som ved Fælledskabets Ophævelse enten mellem Bye og Bye eller Mand og Mand bliver og ført mellem de paastødende. Vilde man nu gaae tilbage, og i sin Oprindelse betragte Hegnet, som er det Værn, som opføres for at de løse Creature ikke skal komme udi de Marker eller paa de Grunde, som ere befaaede eller man vil have fredede, da er det at formode, at saalænge som Folkemængden ikke var meget stor, eller der vare kuns faa Agerdyrkere, og altsaa kun en liden Part af Jorden blev dyrket, da har enhver indhegnet det Stykke Jord, som han dyrkede, Resten er bleven liggende udyrket, og allene tiente til Græsning for tamme og vilde Creature, men efterhaanden, som Folkemængden har tiltaget, Agerdyrkerne ere blevne fleere, og Byerne ere blevne indrettede, har man til hver Bye indtaget en vis Strækning Jord, denne Strækning har de efter Jordens forskiellige Godhed og Beliggenhed inddeelt udi endeel mindre Deele, eller Skifter, paa det at enhver kunde faae noget af alSlags Ager og Engbund. Skifter ere da enten blevne deelt lige (som kan være det, der endnu kaldes Boel, mellem alle Beboerne, men ved Tidens Længde, ved Kiøb, Salg c. kan den nu forefundne ulige Deeling og deraf kommende Hartkorn have sin Oprindelse, eller og denne ulige Deeling efter et vis Forhold kan være strax foretagen. Nu kunde enhver ikke længere indhegne sin Jord allene, saasom den var bleven deelt udi mange smaa Stykker, naar derfor de besaaede Marker skulde være fredede fra de løse Creature, maatte det skee ved fælleds Arbeyde; man afdeelede derfor Byens hele Jordstrækning udi visse Afdeelinger eller Marker, i Almindelighed i trende, hvoraf de tvende er bleven besaaet, og een aarlig brugt til Græsning; man bliver enige om at opføre et bestandigt og varagtigt Hegn mellem Markerne, saa at man det følgende Aar kunde have nogen Nytte af det foregaaende Aars Arbeyde, men hvorledes skeer dette Hegn, enhver sørger for sin Eiendom eller Jord, enhver søger ved et opført Hegn, ved sin egen Jord at holde de løse Creature fra hans Sæd, saa at ligesom enhver støder med sin Jord til det Hegn, som skal opføres, i samme Forhold tager de Hegn; er en Mands Jord dobbelt saa bred som en andens, saa fordi Længderne ere eens, saa har den første dobbelt saa meget Jord som den anden, og fordi hans Jord er dobbelt saa bred, saa hegner han af sig selv dobbelt saa meget som den anden, ved det at enhver hegner ved sin egen Jord, og naar da den hele Arm Gierder mellem en Byes Marker paa denne Maade er opført, da befinder man, at enhver Mand derudi haver Hegn lige i samme Forhold som hans Jord finder derpaa, og i samme Forhold som Jorden, er et Sted, er den et andet Sted udi Markonne, følgelig henner enhver ligesom de have Jord udi Markerne, og Forskiellen af denne Forhold er det, som udgjør det forske lige Hartkorn, fornemmelig udi een og samme Bye, følgelig har enhver Mand i Byen, ved at see, sin Sæd best conserveret fra de løse Creature ved at opføre et Hegn imellem sin besaaede Jord og den Strækning de lose Creature gaae paa, uden enten at vide Hartkornet eller bruge det til en Regel, dog allegevel faaes saa meget Hegn, som om den heele Arm verde havde været deelt mellem alle Beboerne i samme Forhold, som de have Jord eller Hartkorn, og paa samme Maade som een Arm Gierne er bleven opført, paa samme Maade ere de øvrige, og derfor troer jeg ogsaa, at al Hegn udi Fælledskab rimeligst og billigst bør deles mellem de derudi Lodtagne efter Hartkornet. Det andet Slags Hegn eller Hegnet uden Fælledskab, er det som enten existerer eller kommer til at existere ved Fælledskabets Ophævelse mellem Bye og Bye, eller Mand og Mand, dette Hegn vilde efter langt andre Regler end det foregaaende blive bestemt, naar derfor ikke gaves nogen Lov; thi man forestille Sted. St. sig tvende Byer, en stor B. og en liden b., herved hender det sig, at naar Byen B. udi Marken d. har Sæd, da har Byen b. udi Marken g. Græsning, hvorledes skal nu B. faae sin Sæd fredet, den kan ikke tvinge Byen b. til at holde sine Kreature andensteds, vil B. have freed paa sin Sæd maae den allene hegne mellem begge Byernes Grund eller den Strækning h. K. Aaret derpaa forandrer Omstændighederne sig saaledes, at Byen b. faaer Sæd udi den Mark 8 og derimod faaer Byen B. udi Marken d. Græsning, og det enten for Markernes okonomiske Indretnings Skyld, eller og for at revangere sig for det Arbeyde, fra forrige Aar, (da man veed, at Hevnen er fød, vil da Byen be ikke lade Sæden udi Marken g, opæde af de løse Kreaturer, som gaaer paa den anstødende Grund d., da maae denne Bye i Aar freede sin Sæd ved at oplukte det Hegn h. K. Saaledes vilde Byerne B. og b. afvexle med hinanden, at vedligeholde det Hegn, h., saavidt deres Grunde støde sammen, men de vilde snart merke, at Hegnet blev ikke opført anderledes, end det kunde staae et Aar over, nogle Aar vilde den ene Bye og nogle Aar vilde den anden Bye, faae for meget Hegn, de vilde derfor paa begge Sider, ønske at faae Hegnet deelt eens til alle Tider, paa det at Hegnet kunde blive meere varagtig opført og Arbeydet ikke nogle Aar skulde blive dem overlægen, de vilde ikke fornærme hinanden hverken med Magt eller List derfor vilde de falde paa at deele Hegnet saaledes, at enhver af dem ikke fik meere at hegne end tilforn, derfor vilde de falde paa, at deele k. udi tvende lige store Stykker, hvoraf Byen F. fik det ene og Byen b det andet Stykke, thi naar enhver aarlig holdt dette ved lige, da havde han just lige saa meget, som naar han tilforn hvert andet Aar havde dobbelt saa meget at hegne. Det kunde aldrig falde nogen af Byerne ind at sige, fordi at Marken 4 var 3 Gang, større end Marken g., derfor skulde og Byen B. tage 3 Gange saa meget at hegne, som Byen b. Ney, da vilde Byen B vist ikke entrere udi nogen Deeling. Her supponeres allene godvillige Foreninger, og de ville allene finde Sted, naar Hegnet h. K. blev deelt i 2 lige Deele. Hvad som er sagt og Fælledskabets Ophævelse og Hegnets Tagelse imellem Bye og Bye, det samme kan siges og Hegnet ved Fælledskabets Ophævelse imellem Mand og Mand; thi var ingen løse Kreaturer, var Hegnet unødvendigt, nogle nedslagne Pæle til Skiællenes Bestemmelse kunde være nok. Forandring af Sæd og Græsning paa de sammenstødende Grunde vilde giøre det nødvendigt at opføre Hegn, og dette Hegn ville just uden for al Lov blive bestemt af samme Aarsag, som mellem Bye og Bye, efter det halve. Den naturligste Regel til at bestemme Hegne efter bliver da, at Hegnet uden for Fælledskab eller ved Fælledskabets Ophævelse bliver bestemt efter det halve, men Hegn udi Fælledskab eller mellem Mand og Mand, som ligge i Fællig med hinanden, efter Hartkornet, dette er tillige overeenstemmende med Loven og Forordningen af 1769, og er ikke heller contradictorisk som nogle af Forfægterne for Hegnets Deeling efter Hartkornet vil have det udraabt for, og det, fordi de har ikke vist at giøre den fornødne Distinction imellem de tvende Slags Hegn. Nyheder. Fredag Morgen imellem 3 og 5 brækker Cavalleriet. og det nationale Jnfanterie op af Leyren, og imellem 7 og 9 de her i Garnison liggende Regimenter. Løverdag Formiddag bliver Borgerskabet paa alle Vagterne afløst ved det norske Livregiment og Prinds Frederichs.