JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Da man kom til Stemmegivning over Forslaget, blev det ved de fleste Stemmer antaget og man nedsatte en Commission, for at giøre et Udkast til en Forordning, hvorefter Betalingen af den til Frankerig skyldige Summa skulde anticiperes. Proclamation af den kongelige spanske forste Minister, Hertugen af Alendia, til Spanierne, ved de Franskes Jndfald i Spanien. Brave Spanier, Beskæftiget allene med et foreholde eder Sandheder, som ere tilstrækkelige til at beroelige eders Gemytter, forlanger jeg, at J forunde min Tale Opmærksom hed. Mine ombyggelige Bestræbelser give mig Ret til at fordre dette, og eders egen Vil færds Vedligeholdelse er mig Børgen derfor, Jeg veed alt forvel, at giftige og leiede Penne bestræbe sig for at afmale Krigsbegivenhederne for eder med de forteste Farver; at saa tyriske og frakke Tunger forestille eder Fiendens rasende Hidsighed som ulmodstaaelig. Jeg veed, at Mennesker, der vorde Forrædere imod Gud, imod Kongen og imod deres egen Sag, ville være betænkte paa tusinde Midler, for at giøre deres forkeerte Begreber behagelige for eder; at deres forførerske Taler ville afskildte 3) Taget af forommeldte Stykke af historisch politisches Magazin. for eder Alting som meget let; at den bestukne Spion vil forestille de Farligheder som ubet. delige, hvilke J holde for de uoverstigeligste men jeg kiender og eders Troeskab, Kongen kiender den, og Hs. Majestæt forlader sig paa denne. Kiende J vor Magts sande Tilstand, Vider, at den er tilstrækkelig ikke allene til at drive Fienden tilbage, saasnart man ikkun vil forene sig, men Kongen haaber endog at see Fienden ødelagt, saasnart de Forstærkninger, som i al Hurtighed ere afsendte, ankomme; Forstærkninger, der brænde af det fyrigste Mod og den heftigste Begierlighed efter at stride langt hellere med Fienden, end ligge ørkesløse til Feldts. Spanier! Tredivetusinde afsondrede, svage og udisciplinerte Menneskeer i det afskyelige Land Frankerig, fordriste sig til at bekrige os paa Grændserne af Navarra og Biscana. Deres Antal er ikke større, og kan ikke være større i Betragtning af Tilstanden i deres Provintser, De allierede Armeer trække fornemmelig deres Opmærksomhed til sig, og jo meere de Franske, efter Anseende forøge deres Magt, desto ringere bliver den i Virkelighed; De bevise ikkun en tvungen Lydighed imod Tyrannerne, som beherske dem. Blodsudgydelse og Guillotinen ere de mægtige Drivefedre, som de lade spille, for at tiltvinge sig den, og styrte de Franske i Fortvivlelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Fortsættelse af det afbrudte Stykke om Folkene ved Orenoko. (See No. 41 og 43.) Dersom disse Vilde opføre sig ligegyldige imod dere Syge, saa skeer det ikke imod deres Døde. Neppe er en Fader, en Moder, en Søn eller en Datter død, før alle udbryde i bitter Graad og høit Klageskrig. Qvinderne trænge sig til den Dødes Leie, omringe det og udtrykke deres Sorg i naturlige ukunstlede Klagesange. Disse bestaae deri, at de kortelig besynge det Tab, som Nationen eller Familien har lidt, rose den Afdøde som en god Jæger, og derpaa igientage hans Navn allene. Men ogsaa denne Jgientagelse er paa nogen Maade musikalsk, da de snart forhøie Sremmen, snart lade den synke i halve Toner. Gremeenlig udtale de Navnet sex Gange efter hinanden, saa følger en lider Pause, og derpaa begynder Sangen igien, Mandfolkene sidde imidertid stille og nedstagne, og afbryde deres Tanshed ikkun imellemstunder ved Suk og Taare. Nogle af disse Folk have den Skik at sønderbryde eller opbrænde alt det Tøi, som tilhøre den Afdøde, ja de oprykke endog de Planter, og Rødder, som han har sat eller lagt. Hr. Gilii gjorde ved saadan Anledning Forestillinger over denne elsomme og skadelige Skik til een af disse Folks ypperste Mænd, hvis Dotter var død; ach, svarede han, jeg plantede disse Pananas og disse Juccarødder til at fødde og klæde min Dotter, dertil kan jeg nu ikke bruge dem, Hvad skal jeg altsaa med dem, da de daglig ville erindre mig om mit smertelige Tab. Den Maade, hvorpaa disse Vilde begrave deres Døde, er meget simpel. Den Hægemaatte, som tjende dem i Livet til Leie, bliver det og i Døden. Med den Strikke, hvori den hænger, binde de den fast om den Dødes Krop. Derpaa grave de et Huul inde i Hytten, og der nedlegge de den Døde tilligemed hans Huustøi og Vaaben. Nogle andre af disse Folk legge deres Døde i Huler, og velte Steene for samme, til at beskytte Legemet imod vilde Dyr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Naar Kiødet ved Tidens Længde er opløst fra Benene, saa gjemme de disse i Krukker af Leer, eller Palmbark, hvilke de nedsætte enten i en Hule, eller i deres Hytter. Nogle pleie og at brænde deres Døde. Sorgen for de Afdøde lagttage disse Folk med største Nøjagtighed. De afholde sig, imedens den varer fra deres Malerie og øvrige Pynt; de afskiære og deres lange Haar, og yttre ikke nogen glad Mine, førend deres Haarer udvoxet til sin forrige Længde. Endog Fruentimmerne aflegge da alle deres Coralle=Perle og Muskelsnore. De derimod, som sedvanlig gaae med afklippet Haar, lade ved saadant Tilfælde deres Haar voxe i en bestemt Tid; der paa bliver det med visse Ceremonier igien afskaaret, hvilket giver Anledning til en Fest, da den heele Meenighed forsamles, for endnu engang at beklage med de Paarørende en Faders eller en Broders Død, og siden under Sang og Dands hielpe til at fortære et Maaltid til Ære for den Afdøde. Disse Folks Karakteer er som Børns. De ere bøyelige, lærvillige, underdanige, taalmodige og meget tilbøyelige til at følge andres Sæder og Underviisninger. De ere overmaade nysgierrige, og troe alt hvad de sige, som de holde for klogere og meere erfarne. Heraf kommer det, at de antage onde og gode Sæder med lige Villighed og Hurtighed. Hr. Gilii forsvarede dem imod den Bebredelse af Utaknemmelighed, som af nogle Reisebeskriveet giøres dem. Jntet er sedvanligere, siger han, end at de for en snavs Kniv beværte en Europæer nogle Dage i Træk efter deres beste Formue, og bevise ham alle optænkelige Hof ligheder. Dog er det sandt, at de i deres Sprog have intet Ord til Begrebet om Taknemmelighed, og derfor giengielde en modtagen Gave, blot med et kort, men glad Uhl Men dette er en Feil i deres raa og fattige Sprog, men ingenlunde i deres Sindeelag, som plejer at vederlegge modtagne Tienester heller med Gientienester, end med tomme Ord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Som Beviis paa deres taknemmelige Gemyt anfører Hr. Gilii den Omstændighed, at de elske deres Missionairer, og villig forsyne dem med alle Livsfornødenheder. Jsær yttre de en stor Tillid til de Missionairer, som allerførst bragde dem til at flytte ud af Skovene paa aaben Mark. Ach! udraabe de, han maa vist have elsket os meget oprigtig, da han paat og sig saa mange Besværligheder, for at opsøge os i de tykke Skove, og tage os med sig ud paa aaben Mark. Hvor ofte maa han ikke have saaret sine Fødder underves. Naar de nye Missionairer, som komme i de afgaaendes Sted, giøre dem undertiden utidige Bebredelser, saa sige de ofte: "Man seer vel, at du for vor Skyld ikke har saaret dine Fødder."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Dødsfald. Altona den 12te October Frue GeheimeConferenceraadinde Lovise Sophie Grevinde af Schack, fød Moltke, 51 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Kiøbenhavn den 16de October Hr. Justits=Raad Jørgen Thulstrup, 69 Aær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Helsingøer den 18de October Hr. David. Johan von Hofmann, skeiserlig russisk Consul, og Riddet af den hellige Wladimir Orden, 83 Aar. Taulov Præstegaard ved Fridericia den 29de October Hr. Barthold Hoe, Pastor emeritus for Taulov Meenighed, 72 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Subskriptions=Plan. Det bifald, hvormed mit Dame Bibliothek er antaget, og den behageligste Løn for mit Arbeide, skylder jeg den Opmærksomhed, mine gode Læserinder hidindtil have værdiget mig. Men har jeg under dette Arbeide gavnet og moeret Dem, saa tør jeg, i det jeg herved afbryder denne Samling der allerede er opvoxet til 6 Bind, giøre mig Haab om, at de med samme Godhed vil modtage og understøtte en nye Fortsættelse deraf, som jeg strax agter at udgive under Titel af: Bidrag til Dame=Bibliothek, eller gavnlig Moerskabslæsning for Mødre og Døttre. Format, Indretning og Priis bliver den samme, men Jndholden meere blandet, end den antagne Titel af mit Dame=Bibliothek vilde tillade. At jeg fremdeles vil sørge for at intet Stykke i denne Samling bliver optaget, som jo, baade fra Smagens og Moralens Side for tiener Sted i et Skrift man vil give Uskyldigheden i Hænderne, det haaber jeg man tiltroer mig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Subskribenternes Navne indføres i 1ste Bind. Subskriptionen modtages i Christiania, hos Hr. H. C. Kinch, i Tronhiem hos de Herrer Th. & Chr. Jelstrup, i Laurvigen hos Hr. Postmester Pind, i Aalborg hos Hr. Wandal, i Randers hos Hr. N. Bang, Fuldmægtig vedToldkontoiret, i Greenaae hos Hr. Controlleur Nyegaard, og i Kiøbenhavn hos Hr. Agent Gyldendal i Klareboderne, Hofboghandler Poulsen i Antoniestrædet, de Herrer Proft Søn & Compagnie og Hr. P. Liunge paa Børsen, samt hos mig i Vigantsgaden i Kiøbenhavn No. P. N. Nyegaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Bekiendtgiørelser. Fen i Nyborg paa Kongensgade beliggende an" seelig Gaard, vel indrettet til Beboelse, af en honet Familie, men fortrinlig beqvem til Kiøbmandsbrug, agter Eieren Hr. Oberstlieutenant Walterstorff underhaanden at bortsælge, paa særdeles billige Vilkaar. Gaarden bestaaer af 21 Fag, 3 Etager høit Ege=Bindingsver til Gaden, hvorudi findes 6 betrukne Værelser, i underste Etage m.v.; J Gaarden et 2 Etage Ege Bindingsverks Huus af 18 Fag, indrettet til Bryggerhuus, Melkestue, Pakhuus og Løem.v.; endvidere et 2 Etage Halvtag=Huus, indrettet til Heste og Koestald, Vognremisse m.v.; nok et 2 Etage Halvtag=Huus til Brænde og Remisse paa 12 Fag; alt af nyt opbygget i Aarene 1756 og 1757 af beste Ege og pommerske Fyrtømmer saavel til Bielker som Spær, samt alle Lofte og Gulve for største Deelen af skaaren, pommersk Tømmer. Saavel i Bryggerhuus som Gaarden haves fersk Pompevand, ved Gaarden en liden Hauge med Lysthuus. Til Gaarden hører end videre de imod Mellemgaden beliggende Leievaaninger, i alt 26 Fag 2 Etager, Ege=Bindingsværk, tilligemed Gaarden af Ny opbyggede, og indrettede til 7 Familier, hvoraf o. t. svares i Leie 76 Rdlr. aarlig. Til Gaard og Leievaaninger hører 13 og tretten Sextendedeel Høveders Græsnings Ret i Byens Græsmarker. Med Gaarden kan, om forlanges, følge et complet Brændeviinsredskab paa 3 Tønder, og et Dito mindre paa halvanden Tønde, med alt Tilbehør af Støbe= og Mæskekar m.v. Paa Hovedbygningens 3die Loft en vel indrettet Kiølle til 10 Tønder. Ligeledes er en i Nyenstad beliggende Baragne paa 6 Fag, med et Fierdedeel Hoveds Græsnings Ret, enten med Gaarden eller særskilt til Kiøbs at bekomme. Skulle ingen Liebhabere indfinde sig inden October Maaneds Udgang, bliver fornævnte Eiendomme stillede til offentlig Auction den 14de November førstkommende udi bemeldte Gaard i Nyborg. Skulle Gaarden forinden vorde bortsolgt, skal det betids i de Odense Aviser, blive bekiendtgjort. Liebhaberne behage at henvende sig til Eieren i Nyborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Moldberg Hovedgaard i Hee Sogn, tre fierdendeel Miil fra Ringkiøbing, stilles til Auction paa Ringkiøbing Raadstue, Løverdagen d. 24 November næstkommende, Kl. 10 Formiddag. Den er 24 Tdr. 7 Skp. 2 Fkr. Hartkorn frie Hovedgaards=Taxt. Eiendommene af A. ger og Eng er særdeles gode og beqvemme til Hollænderie, og ligge tæt omkring Gaarden. Der kan avles aarlig 120 til 140 Læs Mærsk og Geest=Hør. Saaes 8 a 10 Tdr. Byg, 24 til 30 Tdr. Rug, og 16 til 20 Tdr. Havre, den har overflødig Heede og Mose, med den følger Hee Sogns Konge Korn=Tiende, hvis Tiende ydende Hartkorn er circa 400 Tdr. Vaaningshuset er af Grundmuur nye opbygt, og Ladegaardsbygningerne ere ogsaa for det meeste nye, og ellers meget gode. Skulle Gaarden forinden Auctionen blive solgt underhaanden, hvorom Lysthavende behager at henvende dem til Præsten i Sognet Hr. Høier og Birkedommer Grønlund i Ringkiøbing, skal Auctionen blive aflyst. Ringkiøbing, den 20 October 1794. Fuglsang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-31
Da jeg underskrevne har besluttet at bortleie, - den ene Side af den Gaard i Wenders Gade som jeg selv beboer, bestaaende af en Stue med Søve=Kammer, og et lidet Værelse til, samt Kiøkken, det halve af Kielderen, og en Brende=Stald, og oven paa et Qvistkammer, tilligemed flere Værelser og forlanges. Liebhaberne behager at henvende sig til mig. Jørael Carl Wulff. Fridericia d. 20de October 1794.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-07
Til de Efterretninger, som ere indførte i dette Ugeblads Nr. 42 og 43, om det storbrittanniske Gesandtskab til China, fortiener endnu at tilføjes følgende Bidrag, der er taget af den danske Minerva for September 1794, Udtog af et Brev fra Hr. Er.... Missionair i Peking. Midlertid vil jeg for at opfylde Deres Ønsker sige Dem et Par Ord om det engelske Gesandtskab. Aldrig fortiente noget Gesandtskab bedre at lykkes, saa vel i Betragtning af Lord Macartneys og Ridder Stauntons Erfaring, Jndsigt, og elskværdige Egenskaber, som af Talenterne, Kundskaberne; og det forsigtige Forhold hos alle i deres følge, og af de Keiseren bestemte riige og mærkværdige Gaver; og imidlertid, hvad der er synderligt og gandske sælsomt, lykkedes aldrig noget Gesandtskab værre. Det Londonske Hofs og det engelske Compagnies Hensigt var at erholde: 1) Et Sæde i Peking, hvor Residenten skulde vaage over sin Nations Handel. 2) Et Establissement i Chinesang, en lille Øe 18 franske Mile fra Ning-po. 3) Handels Friehed i hver af Rigets Provindser, og 4) Fastere og mindre vilkaarlige Regler ved Cantons Toldbod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-07
Alle disse Artikler ere blevne foreslaane i forskiællige Andientser hos de første Ministre, mundtlig og skriftlig, og alle disse Artikler ere blevne besvarede og forkastede, nogle uden videre og ligefrem, og andre med lidet ærefulde, for ikke at sige forhaanende Clausuler. ud Foræringerne til Keiseren angik, da havderd Macartney, som ønskede at blive i Peking til Martii Maaned næste Aar, bekiændt gjort, at de ikke skulle tilbydes alle paa eengang, men til tree forskiællige Tider; og til den Ende havde han deelt dem i tre Classer. De ro første ere blevne modtagne og antagne af Keiseren; det var engelsk Klæde af adskillige Farver; 22 Bøger udsøgte Kobbere; engelske Knive og Saxe, en Electriseermachine, en Luft pompe, bærelige Barometre, et Brændespeil, to prægtige Chrystal Lysekroner, hvor hver Dusk giengav Prismets Farver, to Berliner, to Stole med Fiedre, der fulgte alle den siddendes Bevægelser, og en ypperlig Himmelglobus, et Værk, hvorpaa der var arbeidet 30 Aar. Den tredie Classe blev ikke frembudet, da man ikke gav Tiid dertil; thi til heele Verdens Forundring har Ministeren, som denne Ambassades Sager vare overdragne, efter at han havde tilstillet Ambassadeuren Keiserens Foræringer, som, siger man, ikke vare prægtige, uden at give ham en Afskeedsandience, eller Tiid til at see Peking, sendt ham tilbage i største Hast med heele sit Følge, næstendeels, som jeg blev sendt tilbage fra Canton. Læg hertil, at alle de europæiske Missionairer alt havde faaet Forbud, at nærme sig hans Pallads. Dette er den selsomme Scene, der nys er bleven spiellt paa Pekings Theater; den kan ikke andet end giøre megen Opsigt i Europa og andensteds. De vil maaskee være nyegjærrig efter at erfare Aarsag, til en saa lidet gunstig og saa usædvanlig Modtagelse. Her er den med faa Ord. Disse Herrer, som alle Europæer, der ikke kiende China uden af Bøger, vare uvidende om dette Hofs Maade, Skikke, og Etiqvette, og for at giøre Ulykken fuldkommen, have de de medbragt en chinesisk Tolk, der endnu var ukyndigere, og der for en stor Deel har været Aarsag, de aldrig kunde naae at faae hos sig en Enropæisk Missionair, der kunde under vise, og styre dem; deraf kom 1) at de kom her uden at medbringe nogen Foræring, enten til Statsministerne, eller til Keiserens Søn, 2) at de i deres Hilsen til Keiseren have forseet dem mod Landets Ceremoniel, uden at kunde forklare Grunden dertil paa nogen fyldestgiørende Maade. 3) At de fremstilte sig i alt for simple og daglige Klæder. 4) At de ikke havde den Forsigtighed at smøre de adskillige Personer, der havde med deres Ting at giøre. 5) Atderes Begiering manglede Landets Stiil og Tone. En anden, og i mine Tanker den fornemste Aarsag til deres slette Held er en vis Missionairs Jntriquer; hvilken indbilder sig, at denne Ambassade kunde skade hans Lands Handel, og følgelig ikke undlod at udsaae mange for den engelske Nation ufordeelagtige Rygter. Læg nu til alt dette, at Keiseren er gammel, og at der er Partier og kunstige Cabaler i heele Landet; og desuden ere alle de Store og Keiserens Yndlinge begierlige efter Foræringer og Rigdomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-07
Men imod Europæerne opføre de sig ganske anderledes. Af disse forlange de uden Undseelse, hvad der behager dem, og siger man til dem: at man har det ikke, saa vare de uden Omstændighed; du lover. Føier man dem i een Begiering, og afslaaer dem en anden, saa raabe de og hvor gierrig du er Dette ansee de for den bitterste Bebreidelse, som kan giøres nogen, og naar de tale imellem hinanden om deres Missionairer, saa er disses større eller mindre Gavmildhed altid den Hoved=Regel, hvorefter de bedømme dem. Ach, sige de, vor Missionair duer intet, han er gierrig. De, som ere noget billigere, svare vel og han er god, men gierrig. Kort lagt, det er meget sielden, at Europæerne roses af dem for Gavmildhed. Thi saa længe man beholder noget for sig selv, og tilstaaer dem ikke et fuldkommen Fælledskab, kaldes man stedse gierrig. Derhos have de ikke det mindste Begreb om Tingenes forholdsmæssige Værdie, og naar de f. E. give en Naal bort, ere de istand til at forlange en Øxe derfor. Hr. Gilii kom engang ind i en Bye, hvor alle paa Narreviis, komløbende ham imøde, omringede ham, og kappedes i at rose ham. Ach, sagde een, hvor god du er! Du er ikke gierrig! sagde en anden, o. s. v. Jeg forstaaer eder allerede, svarede han, J ville have Sye= og Knappenaale? Nei, nei, raabde alle, vi ere hungrige, giv os Cassava Hvad skulde han giøre, For ikke at høre deres Forhaanelse, maatte han give, hvad han havde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-07
Trykfeil i No. 44. Paa 4de Side, 2den Spalte, 7de Linie nedenfra i Stedet for, skulle i en kort Tid, læs: skulle J om en kort Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-07
General=Extract, over Jndlægter og Udgivter under Brandforsikkringen for Kiøbstæderne i Danmark med derunder indlemmede Landbygninger, fra Jndretningens Begyndelse den 13de Januarii 1761. og til Kiøbstædernes og Landbygningernes Adskillelse den 30te Junii 1792, samt videre for Kiøbstæderne allene fra 1ste Julii 1792 til 30te Junii 1794. Efter Repartii. Jndtægter. Udgivter. Mangel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-07
Beholdning. 10 April 1764. 12 Nov. 1765 115178. tionen af 9 Dec. 1762. Rdlr. Mk. s. Rdlr. Mk. s. Rdlr. Mk. s. Rdlr. Mk. s. 10 Jun. 176. For Ad. 1769. 20 Mai 1776. Summa 574419 2 4 558733. Under denne Beholdning er indbefattet Brandhielp, som endnu ikke er affordret eller udbetalt i Kiøbstæderne og paa Landet; 278 Rd. 2 Mk. Rdlr. Mk. s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-07
Da den egentlige Beholdning, som efter Kongel. Resolution af 29de Februar 1792 skal deles imellem Kiøbstæderne og Landbygningerne i Forhold til hver Forsikkrings=Sum den 30te Junii 1792, ikkun bliver Deraf tilkommer Kiøbstæderne i Forhold til deres Forsikkrings=Sum 8938680 Rd. 5592 4 tilligemed ovenanførte affordrede Brandhiel- og Landbygningerne i Forhold til deres Forsikkrings Sum 10195390 R. 16379 R. 6 s. Er 5871 - 9. tilligemed den affordrede Brandhiel, 3436 R. 1 M. som tilsammen udgjør den heele Beholdning Den ordinaire Brandhielp fra Kiøbstæderne for Anno 1793 efter Anordningen af 29de Februar 1792 med 10 sk. pr. 100 Rd. af den forsikkrede Summa 9059020 Rdlr. beløber 9436 2 1. som med ovenmeldte Behold hvorimod Udgivten fra 1ste Julii 1792 til 30te Junii 1793 er udgjør 15307 3. og altsaa Beholdningen. men da derunder, blandt den ovenfor anførte uaffordrede Brandhielp, er indbefattet 120 Rdlr. for det den 2den Augusti 1791 afbrændte Nr. 102 i Assens, hvis Eier er straffet for Mordbrand, saa bliver derfra at drage den Panthaveren efter Anordningen udbetalte Prioritet. og da Brandskaderne fra 1ste Julii 1793 til 30te Junii 1794 udgjøre Jgien 2106 = 13. saa udfordres dertil. som efter et Kongeligt Reskript af 13de Septbr. 1794, i Overeenstemmelse med Anordningens 14. c. af den forsikkrede Sum den 30te Junii 17949184070 Rd. udtedes 20 sk. pr. 100 Rdlr., med da til Contoirets Underholdning og videre indtrukne Skader bliver et Overskud af 19423 10 hvorfor nærmere Rigtighed bliver aflagt. mende Amtmænd. De speciale Regnskaber ere i sin Tid tilsendte samtlige Stiftamtmænd og vedkom Subskriptions=Plan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-07
Det bifald, hvormed mit Dame Bibliothek er antaget, og den behageligste Løn for mit Arbeide, skylder jeg den Opmærksomhed, mine gode Læserinder hidindtil have værdiget mig. Men har jeg under dette Arbeide gavnet og moeret Dem, saa tør jeg, i det jeg herved afbryder denne Samling; der allerede er opvoxet til 6 Bind, giøre mig Haab om, at de med samme Godhed ville modtage og understøtte en nye Fortsættelse deraf, som jeg strax agter at udgive under Titel af: Bidrag til Dame=Bibliothek, eller gavnlig Moerskabslæsning. for Mødre og Døttre. Format, Jndretning og Priis bliver den samme, men Jndholden meere blandet, end den antagne Titel af mit Dame=Bibliothek vilde tillade. At jeg fremdeles vil sørge, for at intet Stykke i denne Samling bliver optaget, som jo, baade fra Smagens og Moralens Side, fortiener Sted i et Skrift man vil give Uskyldigheden i Hænderne, det haaber jeg man tiltroer, mig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-07
Subskribenternes Navne indføres i 1ste Bind. Subskriptionen modtages i Christiania hos Hr. H. E. Kinch, i Tronhiem hos de Herrer Th. & Chr. Jelstrup, i Laurvigen hos Hr. Postmester Pind, i Aalborg hos Hr. Wandal, i Randers hos Hr. N. Bang, Fuldmægtig ved Toldkontoiret, i Greenaae hos Hr. Controlleur Nyegaard, og i Kiøbenhavn hos Hr. Agent Gyldendal i Klareboderne, Hofboghandler Poulsen i Antoniestrædet, de Herrer Proft Søn K. Compagnie og Hr. P. Liunge paa Børsen, samt hos mig i Vigantsgaden i Kiøbenhavn No. P. N. Nyegaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-07
Bekiendtgiørelser. oldberg Hovedgaard i Hee Sogn, tre fierdendeel Miil fra Ringkiøbing, stilles til Auction paa Ringkiøbing Raadstue, Løverdagen d. 24 November næstkommende, Kl. 10 Formiddag. Den er 24 Tdr. 7 Skp. 2 Fkr. Hartkorn frie Hovedgaards=Taxt. Eiendommene af A. ger og Eng er særdeles gode og beqvemme til Hollænderie, og ligge tæt omkring, Gaarden. Der kan avles aarlig 120 til 140 Læs Mærsk og Geest=Høe. Saaes 8 a 10 Tdr. Byg, 24 til 30 Tdr. Rug, og 16 til 20 Tdr. Havre, den har overflødig Heede og Mose, med den følge, Hee Sogns Konge Korn=Tiende, hvis Tiende ydende Hartkorn er circa 400 Tdr. Vaaningshuset er af Grundmuur nye opbygt, og Ladegaardsbygningerne ere ogsaa for det meeste nye, og ellers meget gode. Skulle Gaarden forinden Auctionen blive solgt underhaanden, hvorom Lysthavende behager at henvende dem til Præsten i Sognet Hr. Høier og Birkedommer, Grønlund i Ringkiøbing, skal Auctionen blive aflyst. Ringkiøbing, den 20 October 1794. Fuglsang.