JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Østerrig. Fra Wien haves den bedrøvelige Efterretning, at Keiser Frantz er bleven saa alvorlig syg at Hs. Maj. allerede havde faaet Sacrammentet og den sidste Salvelse. Paa Børsen i Wien havde denne Efterretning gjort en saadan Virkning, at Courserne vare faldne betydeligt. Sygdommen var en stærk Betændelsesfeber. J alle Kirker holdtes Bønner for Hs. Maj. Helbredelse, og begge Hof=Theatrene vare lukkede. Uafladeligt strømmede en Mængde Mennesker af alle Klasse til den keiserlige Hofborg, for at spørge til den elskede Landsfaders Befindende, hvorom der hver Time udstædtes Balletiner. (Til Hamborg var i Løverdags Aftes kommet Efterretning om Keiserens Død.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Fædrelandet. Rhvn, den 7de Marts. Det har behaget Hs. M. Kongen at benaade med Dannebrogsmændenes Hæderstegn Lægdsmand og Gaardmand Morten Hansen, af Ebberup i Odense Amt, samt Sognefoged og Lægdsmand Hans Nielsen af Snøde paa Langeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
– Jfølge Breve fra Sverrig erfares, at Hs M. Kongen har været heftig angrebet af en voldsom Gigtkrampe, men befinder sig nu vel igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
J Mandags indløb tvende Petitioner til Hs. M. Kongen, i samme Anledning som de tidligere heri Bladet omtalte, den ene fra Nakskov og Omegn, og den anden fra Lollands Sønder= og Nørre-Herred, begge daterede 26de Februar d. A. De tælle tilsammen 86 Underskrifter, blandt hvilke findes flere særdeles agtede Navne, saavel af Adel som af Embeds= og Bor(Khvnsp.) gerstanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Det fra Helsingøer indsendte Bønskriftil Hs. M. Kongen var underskrevet af: Juridiske og andre civile Embedsmænd 7, Geistlige 4, Læger 3 til den lærde Lærrestand henhørende Personer 4, Oficerer af Kronens Regiment 16, Procuratorer 2, Kjøbmænd og til Handelstanden henhørende Personer 27. andre næringsdrivende Borgere 9, Forskjellige 3, ialt 75. (Bønskriftet selv skal blive meddeelt i næste Avis.)J Torsdags blev under Hs. M. Kongen Præsidium, og i Overværelse af de kgl. Prindser, flere af Statens høie Embedsmænd, og et talrig Auditorium, Høiesteret aabnet paa Christiansborg Slot, med sædvanlig Høitidelighed. Sagen angik til Bønder i Valdbye, som af det Offentlige vare tiltalt for Landprang, idet de af Politiet være anholdte i Overød og Søllerød med endeel dem tilhørende Fødevarer, bestaaende fornemmelig af Smør, som de udsolgte pundeviis til forskjellige Beboere paa de nævnte Steder. De vare Begge saavel ved Under som Overretten kjendte for skyldige i Landprang og anseet med Straf efter Forordn. 25 Aug. 1741, men havde appelleret deres Sag til Høiesteret, hvor den for det Offentlige førtes af Advocat Schæffer, og for de Jndstævnte af Justitsraad Høegh Guldberg. Høiesteretsdommen lød som følger: "Citanterne bør for Tiltale i denne Sag frie at være, og bør de være berettigede til at erholde de af dem deponerede Summer tilbage."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Da det med Hensyn til det Arbeide, der er forbundet med det Kjøbenhavns Politiret underlagte Tilsyn med de her i Staden udkommende periodiske Blade og Skrifter under 24 Ark, hvilket Tilsyn nu er overdraget Politirets=Assessor Reiersen, er fundet nødvendigt at give Retten forøget Hielp til Behandlingen af sammes Sager, saa har det behaget Hans Majestæt den 26de f. M. at befale, at der skal ansættes en surnummerair Assessor i Politiretten med 500 Rbd. Sølv i aarlig Gage. (C. T.)– J det asiatiske Compagnies til i Mandags (d 2den Marts) sammenkaldte extraordinaire Generalforsamling oplod sig ikke een Stemme for Directionen, og kan en Forsamling siges eenstemmigen at have udtalt sig imod sin Direction, saa var det denne. De vidtløftige Meddelelser, hvorved Justitsdidirecteuren søgte at afbevise de, med Hensyn til Generalforsamlingen i Januar, i Bladene Dagen Nr. 24 d. A. og Fædrelandet Nr. 20 og 21de d. A. fremsatte Facta, bidroge, efterat især Hr. Prof. David derimod havde taget til Gjenmæle, ingenlunde til at foranledige Generalforsamlingen til at frafalde sin Paastand om Udnævnelsen af en Undersøgelsescommittee, især da Directionen ved disse Meddelelser havde oplyst, at dens Bogføring er af den Beskaffenhed, at den først i 1826 havde paa Compagniets Bøger, ladet afskrive Tab, som alt i Aaret 1806 vare opstaaede. Flere Opfordringer til, ikke længer at lade sig nøie med Forsikkringer om Directionens Omsorg, og Yttringer om, at Directionen alt i lang Tid synes at have været uheldig i at bedømme Jnteressenternes sande Gavn og Bedste, (hvorfor Jnteressenterne nu mindre end nogensinde kunne erkjende, at Jngen uden Directionen alene dertil er istand, og at Jnteressenterne derfor ved frivilligt Valg af deres Midte burde søge bedre Raadgivere) syntes endog overflødige; Generalforsamlingen udtalte sig aldeles bestemt for uopholdeligen at ville skride til Valg af den saa længe attraaede Undersøgelsescommittee. Men ligesom i de tidligere Generalforsamlinger strandede ogsaa i denne dette conventionsmæssigt fremfatte Forlangende paa Justitsdirecteurens urokkelige, ved Conventionen forskandsede, Villie, da han ei var at formaae til at fremsætte nogen af de i Brevet fra de 61 Jnteressenter, af 12te Februar d. A., fremsatte Poster til Afstemning, fordi den bestandige Commissions Betænkning derover endnu manglede, hvilken han paastod af Mangel paa Tid endnu ikke havde kunnet afgives. Denne Justitsdirecteurens angivne Grund til at nægte det saa eenstemmingen Forlangte, antoges vel ingenlunde som gyldig; men Bestemmelsen, i Conventionen, at intet Forslag kan bringes til Afstemning uden at være af Directionen fremsat for Generalforsamlingen, gjorde, at Generalforsamlingen tilsidst, efter meget heftige Debatter, maatte lade sig nøie med at faae tilført Protocollen som dens Beslutning: "at de i Brevet fra de 61 Jnteressenter af 12te Februar d. A. fremsatte 6 Poster betræffende Undersøgelsescommitteens Udnævnelse og bemyndigelse, inden 6 Uger bliver at fremsætte i en Generalforsamling til Afstemning."(S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Det har udentvivl været paafaldende for Mange af den heri Bladet (Khonsp.) meddeelte klassificerede Specification over de 572, der her i Staden have undertegnet Bønskriftet til Hs. M. Kongen angaaende Trykkefriheden, at erfare, at ikkun 8 Officerer af Land=Etaten findes iblandt deres Tal, hvorimod det er underskrevet af 47 Officerer af Søe=Etaten. Det Dannelsestrin, hvorpaa ogsaa den danske Landofficeerstand nu befinder sig, tildeels som en Følge af vor Regjerings velgjørende og virksomme Foranstaltninger i denne Henseende, maa fjerne enhver Formodning om, at denne Stand skulde ansee et saa almeenvigtigt Anliggende, som Trykkefriheden, for at være sig mindre vedkommende end Statens øvrige Borgere, eller i Jnteresse derfor staae tilbage for nogen anden Stand. Man er derfor bleven ledet paa den Formodning, at der gives et eller andet Lovbud, som har lagt en positiv Hindring i Veien for dens almindeligere Deeltagelse i dette Anliggende. Medens denne Formodninfra forskjellige Sider er bleven yttret, er den imidlertid bleven ligesaa bestemt modsagt fra andre Sider, ligesom den ogsaa synes gjendreven derved, at det fra Helsingøer, i samme Anledning, indgivne Bønskrift, til Hs. Majestæt er underskrevet af 16 Officerer af et enkelt Regiment. Under disse Omstændigheder synes det i flere end een Henseende ønskeligt og fortjenstligt, at en Lovkyndig vilde drøfte det Spørgsmaal: om der i Krigsartiklerne, eller overhovedet i den militaire Lovgivning, gives nogen særegen Bestemmelse, der betager de Militaire i Danmark den naturlige Ret til, udenfor det militaire Tjenesteforhold, at betragte sig som Borgere, og at slutte sig til deres Medborgere, med Deeltagelse i Anliggender af almindelig statsborgerlig Vigtighed. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
En Red af Khonsposten anonymt tilstillet, Artikel: "Stemmer fra flere Hundrede i Randers er, i Overeensstemmelse med Forfs Ønske, under 28de f. M., indsendt til det kgl. danske Cancellie. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
J Neue Zeitung af 25de Febr. læses følgende: "Paa de danske Øer og i Jylland, hvor man for næsten slet ikke bekymrede sig om de offentlige Anliggender, er nu vakt stor Deeltagelse, og i større og mindre Anliggender forlanges Offentlighed, som Grundbetingelse for ethvert videre Fremskridt, saa alvorligt, at der imod denne Fordring ikke længer kan ventes nogen virksom Modstand."(S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Ringsted, den 2den Marts. J Nat havde vi det rædsomme Skuespil, at den tæt under Byen beliggende Havlebjergaard, tilhørende forhenv. Kjøbmand i Kjøge Hr. Bøiesen, i Løbet af et Par Timer gik op i Luer. Jlden bemærkedes neppe herfra for den slog op fra alle 4 Længder. Huusmoderen med sine Børn var til Lykke fraværende. Gaardens Folk reddede Livet, undtagen en Dreng, som laae paa Loftet. Et Øieblik saae man ham løbe fortvivlende hid og did; næste Øieblik havde Luerne naaet deres Offer. Alle Køerne og de fleste Heste brændte inde, Meubler, Sengeklæder, Linned - Alt blev forvandlet til Aske. Klokken 3 var det skrækkelige Ødelæggelsesværk fuldendt. Hvoraf Jlden er opkommen, er ubekiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
J Randers har længe intet Dødsfald vakt en saa almindelig Deeltagelse som nylig Pastor Bruuns uventede Dødsfald i hans bedste Mandomsalder, under et Besøg der i Byen hos sine Slægtninge. Siden 1822 havde han været Sognepræst for Kousted M., hvorfra han nys var bleven befordret til det betydeligt bedre Kald: Bjerregrav, Tanum og Aalum, hvor han blev indsat Søndagen den 15de Febr. og netop den paafølgende Søndag agtede at holde sin Tiltrædelsesprædiken. J Onsdags blev hans Liig, ledsaget af en talrig Skare af Embedsbrødre og deeltagende Venner, bisat i St. Mortens Kirke, hvor Hs. H. Amtsprovst Kruse indviede det afsjelede Legeme til den moderlige Jord. Derefter fremtraadte Hr. Pastor Briem, nylig udnævnt til den Afdødes Eftermand i Kousted, og tolkede sin dybe Smerte ved den inderlig elskede Vens og Embedsbroders Baare. Liget blev derpaa ført til Kousted. Den Afdødes samtlige Sognefolk, til hvem han Søndagen den 8de Febr. havde talt Afskedens Ord, mødte allerede ved Jndkjørselen til Anneret Raasted, og ledsagede derfra Liget til Kousted, hvor de toge det og bare det ind i Kirken. Her holdt Provst Jørgensen fra Asserg, dybte bevæget, en skjøn Tale, hvorefter Liget af Embedsbrødres kjærlige Haand bares til Graven, hvor Hr. Pastor St. St. Blicher, en Slægtning af den Hedengangne, endnu talte nogle dybt rystende Ord inden Kisten nedsænkedes og Graven lukkedes. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Horsens, den 6te Marts. Ved den i Dag afholdte Auction over Bygholm, blev dette Gods med Underliggende tilslaget Hr. Schytte til Haraldskjær for 308,000 Rbd. Sølv. Hr. Commandeur-Capitain Falsen fra Kjøbenhavn var den Næstbydende med 307,500 Rbd. (Sk. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Strandinger. Den 24de Febr. indstrandede udenfor Huusbye, Ringk Tolddistr., Sneggen die 2 Gebruder af Delwe, fra Tønning bestemt til Hull. S. D. indstrandede udfor Lynqvig, f. T. D., Tialkskibet die 3 Gebroeders af Groeningen, fra Bremen med Stykgods best. t. Amsterdam. Den 26de Febr. indstrandede paa Fanøe Kusskibet Agnes, fra Enden best. med Byg til Antwerpen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Khvns Børs-Cours den 6te Marts 1835. Hamb. 2 M. a vista 207 1/2. Species 207. 12 Mk. 6 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Befordringer og Afgang. Herredsfoged i Leir Herred, Overand Wilster, i Naade og med Pension entlediget. Fuldm. under den kgl. Direction for Statsgielden, P. Rindom, udnævnt til Contoirchef, Hovedkasserer og Bogholder ved det kgl. Theater. Cand. theol. Bierrum og Funcbeskikkede til Missionairer i Grønland. Graveur Ferslenforundt Prædicat som Hofgraveur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Ledige Embeder. Herredsfoged- og Herredsskriver Embedet i Leire. – Stiftslandinspecteur Tjenesten for Aalborg, Stift. – Skovrider-Embedet paa det 1ste khonske District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg: Capitain J. W. C. Krieger, Styrmand Hald, Told- og Consumtionsbetjent Styerup, forhenv. Forpagter Erhar med Kone, Handelsfuldmægtig F. Møller, Avlsforvalter Circovius, Th. Boserup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Bekjendtgjørelser. Sørgeligst bekjendtgjøres for deeltagende Slægt og Venner, at det behagede det alvise Forsyn, i Dag Morges, at bortkalde herfra min elskede Kone Mathilde født Wittrog, 31 Aar gl., 6 Dage efter hendes Nedkomst med en Datter, 3 Børn begræde med mig Tabet af den elskede Hedengangne. Røygaard, den 8de Marts 1834. W. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Efter Begjæring af det kongelige Stiftamtmandskab over Aarhuus Stift, foretages Licitation paa Aarhuus Raadstue, Mandagen den 16de Marts førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, over Jstandsættelsen af de det borgerlige Artillerie-Corps her i Byen, til Øvelsesbrug overladte Affectager. Conditionerne kunne ersares paa Auctionsstedet. – Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 9de Marts 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Auctionsretten. Erman, III.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Bog-Auction. Tirsdagen den 24de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages Auction i Johan Jordans Gaard paa det store Torv her i Byen, over Samling af Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, hvorover trykte Cataloger a 8 s. Stk. ere 8 Dage førend Auctionen at erholde hos Reqvirenten Auctionsholder Hertz her i Byen. Aarhuus, den 9de Marts 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Jfølge Dags Dato tagen Beslutning under Skiftet. efter afdøde Provstinde Schytte af Aale, bliver det Boet tilhørende og i bemeldte Aale Bye beliggende Huus med tilhørende Have, Toft og Hedelod, stillet til offentlig Auction, som holdes i Aastedbroe Kroe Tirsdagen den 31te denne Maaned, Klokken 9 Formiddag. Huset, der bestaaer af 8te Fag, er for faa Aar siden af nyt opført, vel vedligeholdt, beqvemt indrettet, og afgiver saaledes en sjelden god og behagelig Boepæl, isærdeleshed for en Enke eller Haandværksmand. Saasnart Huset er solgt, fortsættes Auctionen over Boets Løsøre, bestaaende af endeel god Jndboe, saasom: Borde, Stole, Speile, et 8 Dags Stueuhr, 2 Komoder, en 2 Etages Jern Kakkelovn, Sengesteder og særdeles gode Sengeklæder, Linned, circa 70 Lod forarbeidet Sølv, Kobber, Messing og Jernfang, med mere. Thyrsting Wrads Herredscontoir, d. 7 Marts 1835. J Hr. Cancellieraad Wittusens Fraværelse P. Hansen, const. A. MOS.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
De som maatte ønske Hopper bedækkede ved Fuldblodshingsten Young Moses i Veile, ville fra 1ste Marts af behageligen henvende dem til Qvarteermester Lauge som afvigte Aar. For hver Hoppe, der bedækkes, betales 10 Specier til bemeldte Qvarteermester, og kan Hopper fra længere borte Boende blive opstaldede her i Byen, imod en billig Godtgjørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Kleverfra, rød og hvid udsælges i 24 A. større og mindre Partier til billigste Priis J. J. Lev i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
J et Pige-Jnstitut her i Byen ønskes der nogle Pensionister i Huset, som foruden Kost og Logis kunne nyde den Underviisning der udfordres for dannede unge Piger. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Førstkommende Onsdag Kl. 10 begynde i Domkirken de sædvanlige Fasteprædikener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-10
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-12
No. 4. den 12 Marts. Torsdagen. Aar. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-12
Den fra Helsingøer til Hs. Maj. Kongen indsendte Petition lyder som følger: "Til Kongen! Bevidstheden om, at ikkun den inderligste Hengivenhed til vor Konge og Kjærlighed til vort Fædreland lede vore Skridt, giver os tillige den beroligende Overbeviisning, at Deres Majestæt med allernaadigst Velvillie vil værdige at høre os, Deres troe og hengivne Undersaatter. De skjønne Ord, som Deres Majestæt har udtalt: "at Devil sætte Dem og Deres Efterkommere paa Thronen i Stand til stedse at erholde den tilforladeligste Kundskab om Alt, hvad der kan fremme Deres kjære og trofaste Folks Tarv, for derved tillige at knytte de Baand desto fastere, som forene Kongehuset og Folket, og at oplive Almeenaandene, – gjenlyde i hver Dannemands Barm; de give ham Lyst og Kraft til at virke for Konge og Fødeland, de opmuntre ham til med Frimodighed, med Tillid at nærme sig sin elskede Fyrste. – Vi vide, at en stor Deel af Hovedstadens agtede, oplyste og indsigtsfulde Jndvaanere til Deres Majestæt have indgivet et allerunderdanigst Bønskrift: at Foranstaltninger, ved hvilke Skribentens Virksomhed underkastes andet Baand en Lovenes og Domstolenes, maae blive holdte indenfor Grændsen af vort kjære Danmark. Tilfulde føle vi, at vi i Kundskaber og Aandsdannelse staae langt tilbage for mange af de Mænd, der med dette Bønskrift have vovet at nærme sig Deres Majestæt, men vi tør dog frit sige, at vi ikke staae tilbage for dem i Hengivenhed til Konge og Fædreland. Med disse Mænd forene vi vore allerunderdanigste Bønner, at det danske Folk fremdeles maa blive i Besiddelsen af det store Gode, som Deres Majestæt saa landsfaderlig har holdt Hævde over : af den Trykkefrihed, som nærværende Trykkelovgivning hjemler i Danmark. Som ethvert andet Gode kan ogsaa dette misbruges. Men ingen Regent i Europa behøver mindre end Deres Majestæt, ved strænge Forebyggelsesmidler, ved en med Ængstelighed ført Opsigt over Menings- og Tanke-Yttringer der dog aldrig kan qvæle Tanken, – at værne mod Misbrug, Det er det danske Folks prøvede Kjærlighed til Konge og Fædreland, det er dets aldrig svigtede Tillid til en elsket Fyrste, der ere og ville være det sikkreste og tryggeste Værn imod ethvert formasteligt Forsøg paa, ved Misbrug af den os hjemlede Trykkefrihed, at ville løsne det fastknyttede Baand imellem Kongen og Folket. Allernaadigste Konge, vi tale i eget og mange Medborgeres Navn; Deres Majestæt vil drage det danske Folk endnu nærmere til Dem, ved at stole ene paa dette faste Værn, som De selv har reist, som nordisk Ærlighed og Trofasthed behogte. En Fyrste, begavet med Deres skjønne Egenskaber, bestælet af Deres ædle Følelser, kan kun ville regjere et oplyst Folk. Deres utrættelige Beskræbelser, for at fremme Oplysningen i Danmark, ere hidtil blevne kronede med Held. Det er ogsaa disse, der have bidraget til at opvække den Almeenaand, der udtaler sig i vore Medborgeres og vort allerunderdanigste Bønskrift. Kun beskjærmet af en, ved liberale Love bunden, Trykkefrihed, kan Oplysningen bære velgjørende Frugter, og den sande Almeenaand oplives. Helsingøer, d. 23de Februar 1835. Allerunderdanigst. Deres Majestæts troe og hengivne Undersaatter."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-12
En Skrivelse fra Kjøbenhavn af 21de Febr., som læses i Hb. Correspondent, slutter saaledes: "J al Fald forholder Nationen sig rolig og stoler trygt paa sin høitelskede Konges velvillige Sindelag (Rand. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-12
Af Collegialtidenden erfares at der ved de civil Retter i Danmark har i Aaret 1832 været tiltalte 2030 Personer for Forbrydelser, af hvilke 4 for Drab 7 for Barnefødsel i Dølgsmaal, 7 for Brandstiftelse, 3 for Meened, 16 for Falsk, 7 for Forseelser i offentlig Bestilling, 149 for Bedragerier, 44 for ulovlig Skovhugst, 11 for Hazardspil, 88 for ulovlig Han deel, 30 for Delicta carnis, 13 for Overtrædelse af Lovens 6-133, 2 for Rufferie, 5 for Qvaksalverie, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-12
Ved Høiesteret er forhenv. Ladefoged paa Rathlousdal, J. Blæsborg, for voldsomt Overfald bleven dømt til 2 Aars Forbedringshuusstraf,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-12
"Ved vor knappe Næringsdrift hedder det i Khvns. Politiven: er det harmeligt at see Prøverytterie fæste Stade her uafbrudt i flere Aar. Jnd kjender en hamborgsk koparret Prøverytter, som hver Dag besøger Børsen, en anden og tredie, der ligeledes frisk væk blive her, uden at svare Skatter og uden at være i noget Laug. Man beder derfor Vedkommende at vaage over uberettiget Detail=Handel, og spørger, hvorlænge kan en Prøverytter blive her Løverdagen den 28de Februar fandt Generalinde Louise von Juels høitidelige Jordefærd Sted paa Thorseng, Fyens sidste Farvel til den Afdøde var meget rørende. Ved Jndkjørselen til Svendborg blev Liget, til hvis Ære der var opreist to grønklædte Støtter med den Afdødes Navn og nogle Mindeord samt prydet med vajende Flag, modtaget med Sørgemusik og Sang; medens nogle den Afdøde meget kjære Børn lagde en Krands af hvide Hyazinther paa Liigkisten, blev afsjunget de Ord: "Fred med Dit elskte Minde!" Paa Færgebroen, som var prydet med Grønt, modtoges Liget af Skippere fra Thorseng, medens 12 andre Søemænd gik forud med Flag, som bleve sænkede over Kisten under Overfarten. Paa begge Færge broer vare anbragte 8 Flag, foruden at Fartøierne ligeledes flagede, og 2de Jagter affyrede Minutskud; den store Mængde Flag gjorde en saare udmærket Effect. Paa Færgebroen paa Thorseng mødte et stort Chor af Landets Skolelærere og Kirkesangere, der gik forud, samt 2de der bare de store med Vaaben og Kræyomgivne Kirkelys, ligeledes 12 hvidklædte Piger med Krandse, samt de 12 Søemænd med Flag. Kisten blev af Skippere og Landets Beboere baaren den halve Miil op til Breininge Kirke, ledsaget til Fods af et overordentligt stort Følge og en Mængde Følget tilhørende Vogne og Eqvipager. Ved Breininge Kirkegaard kom 12 fortklædte Damer Toget imøde og omgave Kisten, som derpaa blev indbragt i Kirkens Chor omgivet af Søemændene med Flagene, samt sidstmeldte Damer. J Kirken, der ei kunde rumme den overordentlige Mængde Mennesker, holdt Hr. Pastor Lunden skjøn, den Afdøde værdig Tale, hvori den begavede Taler ogsaa berørte, at ligesom han for henved 8 Aar siden paa samme Sted havde havt det Hverv at holde Sørgetale over Thorsengs meest udmærkede Mand (General Juel), saaledes var han nu i samme Tilfælde med Thorsengs "meest udmærkede Qvinde." Efter endt Tale blev Kisten nedsænket ved den Afdødes forudgangne Gemals, General Juels Side, og en Mængde Krandse, Blomster og Grønt bleve stræde ned paa Kisten, medens alle Flagene sænkedes over Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-12
J Nyborg har der den 2de Februar været en høitidelig Kirkefest, idet sammes nye Kirke blev indviet af Biskoppen. Orgelet er forfærdiget af Hr. Demant, og Altertavlen malet af Prof. Eckersberg. Paa Odense Theater gaves i Søndags en deklamatorisk dandsende Aftenunderholdning af O. S. F. Bagge, og i Mandags en athlethisk-olympisk-akademisk Forestilling af Rappo. (Beckers Selskab var reist til Fredericia.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-12
Aarhuus. Den første Grønlandsfarer som vor Bye, saavidt man veed, nogensinde har eiet, er i Gaar afgaaet herfra til sin Bestemmelse, hvortil vi ønske den megen Held og Lykke. Det er Briggen Thetis, Commandeur R. Møller, med 38 Mands Besætning, udrustet til Robbe- og Hvalrosfangst, tilhørende et herværende Jnteressentskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-12
Dødsfald. Jnstitutbestyrerinde Hedevig Sanne, Student P. Busch, Lieutn. J. C. v. Søltoft, Skrædermester, Bønning, Mad. Føns f. Møller, Axel Lund, Julius Lohmann, Fru Schifter, Pensionist Paus, Madame Chr. Hou Alle i Khvn. Assistent paa Kysten Guinea Grev Fr. W. Ahlefeldt-Laurvig. Studiosus juris Harald Steenfeldt i Helsingøer. Enkefrue Lautrup i Nestved. Jfr. Antoinette Petersen i Lille-Nestved Præstegrd. Skovrider Landsperg paa Jægersborg. Geheimellegationsraad Classen paa Falster. U Grum i Stubbekjøbing. N. Ryberg og Dorothea Fahnøe i Odense. Postmester Beckmann i Skive. Niels Holm i Viborg. Jfr. Fibech, Enkemad. Brix og Søren Schmidt Herskind, Alle i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-12
Bekjendtgjørelser. Efter et smertefuldt Sygeleie bortkaldtes idag til et bedre Liv, min kjære Mand, Viinhandler H. F. B. Munck, i hans Alders 30te Aar. Fraværende Familie og Venner, for hvem jeg her, med dyb Veemod, anmelder mit og Søns Tab, vide hvor haardt den elskede Afdøde, i vort treaarige lykkelige Ægteskab, har været prøvet af de Lidelser, der endte hans Dage, og de ville ogsaa med mig bevare ham i kjærlig Erindring, Greenaae, den 6te Marts 1835. C. Munck, født Tolstrup.