JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Proclama. Ved Proclama af 11te Juli d. A., der er læst i Retterne paa Helsingøers B. øyeting og vil vorde last i den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret, ere Creditorerne efter her i Byen afgangne Brygger og eligeret Borger Andreas Grieb og efterlevende Enke Ane Catrine, fød Holm, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og bevise deres Fordringer, for undertegnede, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 1ste August 1829. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. F. Kandsen.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og B Staderet Mandagen den 3die denne Maaned, ere Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre efter afdøde Dorthea Maria Regoli, Enke efter afdøde Sibs=Former Joseph Regoli der i Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel, dermed at fremkomme og for os undertegnede, der som Executor Testameuti behandler hendes Boe, at anmelde og beviisliggiøre deres formentlige havende Krav, inden fornævnte Tids Forlad, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbendarn, den 4de August 1819. Hansine sal. Reali, Laarit, J. Bedram. boende paa Østergade No. 17. boende i Krystalgaden Nr. 53.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof og 2 Stadsret, ere alle og endver, som maatte have Noget at fordre i Boet, efter afdøde Justitsraad og fordenværende Amtsforvalter Jeppe Andreas Biere og tidligere afdøde Hustrue Susanne Lovise Biera, født Spier, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skiftecommission at anmelde og bevise deres Krav inden Varselstidens Udlød. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldede med lovligt Varsel, for at bevise deres Arveret og lagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 3die August 1829. Bang. Tetens
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Ved Proclama, som lases inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, To som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter forrige Amtsforvalter, Lauritz Martin Spliids Enke Anne Sophie Bruun og forhen afdøde Mand, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, at anmelde og beviisligner deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger med lovl at Varsel indkaldede, for at leg timere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Stifteretten i Aalborg, den 27de Juli 1829. Schmidt. Wølfterd.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Creditorerne i Stervboet efter Enken Mater Andersdatter i Kondrup, 3 og forden afdøde Mand, Christen Rasmussen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter. Samlinger i dette Boe afholdes her paa Contoiret den 21de August, den 13de September og 16de October d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Nørbald, Støvring og Galiden Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 15de Juli 1819. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Hvo som maatte have noget at fordre i Steerboet efter afgangne Huusmand Hans strantzen og Hustrue Johanne Sørensdatter af kandgrav Bye, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skiftetervelter i Boet. Slagelse, den 30te Juli 1819. Birch.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands=Overret samt hol Bo, Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Nogen at fordre efter afgangne Høker Knud Christensens nu ligeledes afdøde Enke Anne Maria Johanne Christensen, fød Hartmann, der af Staden, indkaldede med 12 Ugers Varsel til, inden foreskrevne Tidsforløb, for Undertegnede paa de myndige Arvingers Vegne at anmelde og beviisliggiørt saadant Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 3die August 1829. L. Wassard, Procurator, boende i Brolæggerstræde No. 76. anden Sal.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i I Stervboet efter Hjulmand Jsaak Holmerg og senere afdøde Hustrue, Frederikke, fød Hansen, at Usserød ved Hirschholm, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hirschholm Amtstue, den 31te Juli 1829. C. H. Lytz.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
ved Proclama, som den 29de f. M. er last inden Vordingborg Botingsret Bog vil blive last i den Kongelige Landsover, samt Hof= og Stadteret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Kiøbmand Frederieb Theodor Bloms Opbudsboe af Nyeraad, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig som Stifteforvalter. Vordingborg, den 14de Juli 1829. Kinch.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Creditorerne i Boet efter afd. Rasmus Jensen Bach i Simming indkaldes I herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Krav før mig, som Skifteforvalter. Samlinger i dette Boe afholdes her paa Contoiret. den 21de August, den 13de September og 16de October d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galden Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 15de Juli 1829. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof B og Stadtørret, ere Alle og Ender, som formere sig at have Noget at fordre efter min afdøde Mand Skibscapitain Christian Philip Lange, efter hvem jeg hensidder i uskiftet Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig med Langværge, inden foreskrevne Tids Forlød; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 27de Juli 1829. Som Langværge Johanne M. sal. Lange, P. Klein, før Nissen, Raadhuusstræde Nr. 43. store Kiøbmagergade No. 54.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Creditorer i afdøde Aftagtsmard Hans Andersen af Olstrup i UlseA. Sogn, starve Herred, hans Boe, indkaldes herved til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer for mig. Stevns og Faroe Herredsfogderi i Storehedinge, den 23de Juli 1829. Hornemann.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Ved Proclama, som den 29de f. M. er læst inden Bortingborg Bytingsret 2) og vil blive læst i den Kongelige Landsover= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i SpekhøkenHans Thygesens Opbudsboe af Nyeraad, med 13 Ugers Varsel indkaldt, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Wordingborg, den 14de Juli 1139. Kinch. Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Knud Lauritz Nielsen og ligeledes afdøde Hustrue, i Østerbye paa Frise, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisbegiøre deres Krav. Ferøe, den 21de Juli 1829. Vetersen.
Berlingske Tidende, 1829-08-07
Æ nigheder i Viborg Stift Thomas Klidtgaard, hans Enke Sophie Creditorerne i Stervboet efter Sogne=Degn til Veggerbye og Sidslev Me Amalie, fød Bechmann, og forhen afdøde Mand, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792. at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Skifteretten i Aalborg, den 27de Juli 1829. Schmidt. Wølfferdt. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Pli Creditorerne i Stervboet efter Frimuurmester Jens Nielsen hassing, caten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Skifteretten i Aalborg, den 27de Juli 1822. Schmidt. Bølfferdt.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
adenlandske Efterretninger. Den tyrkiskerussiske Krigsskueplads. Bivouaken nærved Dervish Povan, den 21de Juli ( n. St.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
(Russisk Bulletin, Slutning, f. Nr. 126.) Jmidlertid havde Generalerne Roths og Rüdigers Colonner, fortsat deres Bevægelser; den første over Dewno og Hassanlaar, den sidste over Markovest og Kadikjøi. Over Floden Kamtschik, som ikke er bred, men har en heftig Strøm kan man ikkun komme paa meget faa Punkter. Paa ethvert tilgængeligt Punkt havde Tyrkerne opkastet Forskandsninger, der beskyttedes af svær Munition.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
General Rüdiger erfarede ved sin Ankomst i Kadikjøi, at Fjenden havde i Kiupriotion en Position af 3600 Mand, hvis Fron han blot med stort Æb kunde angribe. Han besluttede derfor, ikkun at sende General Groff med to Batailloner og et Kosak regiment, for at harcellere Fjendens Front, medens han selv med Hovedmassen af sin Hær omgik Fjendens Flanke, og drog overFloden ved Cralamali, omtrent 6 Werster nedenfor Kiuprikion, Den 17de (n. St.) om Morgenen Kl. 6 stod han for Cramaly, hvor han adspredte et Korps af 1000 Tyrker, erobrede deres Leir og tre Faner. Om Natten lod Gen. Rüdiger slaae en Broe, og fremvirkede derved Overgangen; den 18de tidlig om Morgenen marscherede han med 10 Batailloner mod Kuprikiol, efterat han havde ladet to Batailloner blive tilbage i Cralamaly. Jussuff=Pascha, af to Hestehaler, der havde Overcommanden i Kiuprikiol, forsøgde at gjøre Modstand, og stillede sig i Slagorden, paa en Høi i Nærheden af denne Landsbye. General Rüdigebefalede General Fyrst Gorschakoff, at marschere lige mod Fiendens Front, og General Rogowsky, i Spidsen af det 31te og 38te Jægerregiment, at tournere Fjendens høire Fløi. Vore Tropper rykkede modigen frem, under Trommernes Lyd, med Geværet i Armen, uden at gjøre et Skud. Fjenden tog Flugten og blev forfulgt af General Rogowsky, der erobrede 4 Kanoner, og gjorde adskillige Fanger; Jussuff=Paschas Leir og to Faner, faldt i vore Hænder. Det er mærkeligt, at dette afgiørende Angreb paa Kiuprikion, ikke kostede os en eneste Mand; Dagen før Angrebet paa Cralamaly, og i Anledning af General Giroffs Demonstration, var vort Tab: 13 Døde og 8 Sarede.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
General Rüdiger lod 4 Batailloner under General Radiewskys Commando tilbage i Kiuprikion og marscherede selv med Resten af hans Hær nedad den høire Bredde af Kamtschik, for i Nødsfald at understytte General Roth.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Den 17de naaede Gen. Roth Kamtschiks Bredder paa det Sted, hvor denne Flod gjennemskjære Landeveien fra Varna til Burgas, Paa den modsatte Strandbred havde Fjenden en stærk, med 12 Kanoner forsvaret Skandse, fra begge Sider begyndte en heftig Kanonild. Da General Roth bemærkede, at denne fra vor Side var uvirksom, besluttede han, ved at gaae over Floden, 7 Ver ster nedenfor den tyrkiske Position, nærved Landsbyen Dulger, at falde Fjenden i Ryggen. Om Natten lod han Gen. Frolofmed nogle Batailloner blive tilbage paa Landeveien, og marscheskede selv i Spidsen af 14 Batailloner gjennem næsten uvelsomme Bjergegne til Dulger. Ogsaa der havde Fjenden en Skandse, men uden Munition. Veiens slette Beskaffenhed og Opholdet, der voldtes ved fire Broer, som man var nødt til at slaae over ligesaa mange Arme af Kamtschik, forfinkede Overgangen indtil Daggryet den 19de. General Weljaminoff angreb, i Spidsen, af 4re Batailloner, den fjendtlige Skandse, og erobrede den uden Vanskelighed; Tyrkerne kastede deres Vaaben og toge Flugten. Benyttende dette heldige Udfald, begav Gen. Roth sig strax til Dervisch=Povan, hvor Paschaen af to Hestehaler, Ali=Scheffik, hvem Forsvaret af Nedre=Kamtschik var betroet, havde leiret sig. Uagtet Veiens Besværligheder naaede man Fjendens Leir. Under Fægtningen fremrykkede et nys oprettet, regulært, tyrkiske Rytterregiment, som øjeblikkeligen blev drevet tilbage af det Charkoffske Uhlanregiment og de Yegefiske Kosaker. De Forskandsninger, der beskyttede Fiendens Leir, bleve snart erobrede, og de Flygtende saa ivrigen forfulgte, at mange dræbtes. Hele Leiren, 5 Kanoner, 3 Krudikarrer, 6 Faner og 200 Fangne bleve Sejerherrens Bytte. Saasnart Gen. Froloff var bleven underrettet om, at Gen Roth var gaaet over Floden, besluttede ogsaa han, at angribe Fienden. En Trop Frivillige styrtede sig i Fløden, for at svømme tværs gjennem den. Denne Kiækhed overraskede Fjenden, der, efter een eneste Kartæsksalve, søgde at redde sit Artillerie og drog sig tilbage til Aspro. 100 Kosaker, der ligeledes svømmede gjennem Floden, forfulgte de Flygtende og fratoge dem en Kandn. Den 20de marscherede Gen. Roth mod Aspro og lod sin Avantgarde rykke frem til Palisfana, det høieste Punkt paa Balcan. Fienden var saa betagen af Skræk, at han ikke satte sig til Modværge. Vor Armees Overgang over Bjergkjeden kunne vil betragte som fuldendt, i det mindste i Henseende til den venstre Colonne. Den høire Colonne, under Gen. Rüdigers Anførsel, kom den 20de til Trunduschlidere, hans Avantgarde den 19de til Al=Vadschik; Grev Pahlens Reservecorps, med Hovedqvarteret, den 19de til Hassanlar og den 20de til Dervischovan. (Nu følge Resultaterne af de forskjellige Skjermydsler; men disse ere allerede meddeelte under denne Artikel i sidste No.)
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Petersborg, den 27de Juli. I dette Øjeblik faae vi Efterretning om nye og glimrende Seire, som det isolerede kaucasiske Armeecorps den 30te Juni og den 2den Juli har tilfægtet sig. Et overordentligt Tillæg til den i Tiflis udkommende Avis af 18de Julii indeholder derom følgende Beretning.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Den 26de Juni udførte det kaucasiske Armeekorps en af de vanskeligste Operationer: Marschen over det høje, steile, skovbegrotte Saganlu-Fjeld; Fjenden haabede, at standse denne vore Troppers Marsch, men blev skuffet. Medens nemlig vort venstre Fløi gjorde et forstilt Angreb paa den tyrkiske Leir, gjorde Corpset Overgangen paa den høire Side muelig, ved at marschere af en anden Vei, saa at det kom ligeoverfor den fjendtlige Armee. Den 29de nærmede 1500 Tyrker sig til vor Position og toge en Forskandsning, der var opbygt af Steen, i Besiddelse, ud at hvilken de dog bleve forjagede af General Friederichs, der fratog dem en Fane og gjorde 1000 Mand til Fanger. Den Høistcommanderende, der indsaae Umueligheden af at angribe Fjenden med Held i den Stilling, som han havde taget, besluttede at tournere ham. Den 30te Juni begav han sig paa Marschen med sin hele Bagage og mødte næste Dag Fjenden, der lavede sig til at angribe ham. Det var Seraskieren selv, der - som man siden erfarede - var ilet Hagki=Pascha til Hielp, hvis Tropper havde besat den forskandsede Leir. Efterat den Høistcommander, rende ved en snild Manøver havde aldeles berøvet den sidste Mueligheden, at komme Seraskjeren til Hjelp, angreb han denne endnu samme Dag, overvandt ham, forfulgte ham 30 Werster, og og ham tilbage hiinsides Saganlu=Fjeldet. Efter en Marsch af 15 Verster paa en meget besværlig Vei angreb General Paskewitsch Hagki Paschas Leir bagfra. De saaledes al Forbindelse mellem Paschaen og Seraskieren var afbrudt, saa blev hans Hær aldeles slaaet og jaget omtrent 30 Werster bort fra hans Leir.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
J begge disse Fægtninger bleve to tyrkiske Armeekorpser, den ene paa 80,000 og det andet paa 20,000 Mand, totaliter slagne inden 24 Timers Forløb, og deres Krigs= og Proviantforraadto Leire, af hvilke den ene var forskandset, og 19 Faner erobrede: omtrent 1500 Mand bleve gjorte til Fanger. Hagt i Pascha selv blev af vore seierrige Tropper tagen til Fange. Vor Tab er ikke betydeligt.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Coureren, der hidbragte denne Efterretning, er Fyrst DadianowAdjutant hos General Paskewitsch. Den 5te d. M. forlod har Hovedqvarteret i Nærheden af Ardassou, 60 Werster somtrent 9 danske Mile) fra Erzerum. General Paskewitsch var endnu bestæftiget med at forfølge Fjenden. Desuden ere i det asiatiske Tyrkie nogle Skjermydsler forefaldne mellem vore Tropper og Tyrkerne. Disse have tabt 300 Mand Døde og Saarede, 8 Faner, og 100 Mand, der bleve gjorte til Fanger, Hs. M. Keiseren af Rusland er den 23de Juli til almindlig Glæde ankommen til Sommerresidentsen Zarskojoselo, nær ved Petersborg.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Odessa, den 18de Juli. Om General Diebitschs nyeste Overationer er her intet Offcielt bekjendt. Det er sandsynligt og troes her almindeligen, at han vil oppebie Landingen af de her, i Sebastopol og ved Varna indskibede Tropper, hvis Tal angives til 20,000, og skulle land ved Sizopolis; men at han da vil fortsætte sine Operationer mod Adrianopel.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
London, den 25de Juli. Vore Tidender indeholder den Nøre, som vor Resident i Grækenland, Dawkins, den 18de Mai har tilstillet Præsidenten til ligemed den bekjendte Londonske Protocol af 22de Martii. J sig Svar - som endog vore Ministerialblade inddrømme, at være skrevet i en værdig Tone, erklærer han, at Grækernes Krig, med Tyrkerne ikke kan ophøre, saalænge de europæiske Hovedmagter gjøre Adskillelsen af Fastlandet fra Peloponnes og Tilbagegivelsen af de her erobrede Stæder, Voinitza, Lepanto og Misolunghi til Fredens Betingelser.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Madrid, den 16de Juli. De rige Spaniere, der ere udvandrede fra de Sydamericanske Colonier, som have løsrevet sig fra Spaniens Herredømme, nær i deres Forbittrelse det sangvinske Haab om at Spanien kan tilbageerobre dem.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Et talrigt Samfund af rige Spaniere, forviiste fra Mexico, har tilbudt Regjeringen 175 Millioner franske Franestil at udrede en Expedition til Mexico, af 12000 Mand Jnfanterie, 2000 Mand Cavallerie og forholdsmæssigt Artillerie Dette Forskud skal først tilbagebetales, efterat Mexico er indtaget af Landets Producter, med 6 pCt. Renter indtil Capitalen er betalt; men Jnteressentskabets Medlemmer forbeholde sig Besiddelsesret til deres Eiendomme i Mexico - naar det er erobret, - uden at Regjeringen skal være berettiget til at erklære nogensomhelst Indemnitet. - Det samme Jnteressentskab har tilbudet sig i saa Fald, at opbygge et nyt, stort, pragtfuldt Comoediehuusligeoverfor det Kongelige Slot, og dertil frivilligen bortødste een Million, 700,000 franske Franes. - Begge Tilbud vidne om den Rigdom, de have medbragt, og om det forarmede Mexicos Uklogskab, at eriliere dem.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Blandede Efterretninger. Ogsaa Paschaen af Ægypten er nu bleven en Radical Reformer, og har, som bekjendt, befalet alle Muselmænd, at lade deres Skjæg aftage. Denne Forholdsregel var meget dristig, og man frygtede stor Fare for den offentlige Fred. "Hvorved skulle vi da sværge, naar vi ikke kunne sværge ved vore Skjæg? spurgte Muselmændene. "Saa sværger ved eders Hagel svarede Paschaen. - Omsider gave Ulemaerne (de Geistlige) deres Samtykke til Skjægragningen, og Muselmændene trøstede sig med at faae deres Skjæg med sig i Graven. For at afværge, at een ikke skulde barberes før sine Naboer og desaarsag vorde til Spot, blev en Dag bestemt, paa hvilken til et vist Klokkesle, alle skjæggede Muselmænd maatte indfinde sig paa de offentlig Torve, hvor de bleve opstillede i Geleder. Nu bleve alle de lange Skjæg, der hidtil havde været deres Eieres Stolthed, offentligen bortragede. Adskillige tydske Barbeersvende have me fundet det profitabelt at reise til Ægypten paa deres Konst. De kunne ogsaa haabe, der at vorde ansatte som Reservechirurgerved det chirurgiske Academie, som Paschaen af Ægypten nyelig har oprettet.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
En Brochure, Om Trykkefriheden, som Grev Lagerbielnys har udgivet paa Svensk, gjør megen Opsigt i Stokholm, baade formedelst Jndhold og Stiil. Naar en Ager i Bayern ligger udyrket, saa er efter den ny Bayerske Lovgivning, enhver, der lyster det, berettiget til at tilkjendegive Eieren, at han vil opdyrke den. Tager Eieren selv den da inden Aar og Dag ikke under Dyrkning, saa en han forpligtet til, mod en af Overøvrigheden bestemt Erstatning, at overdrage samme til den, der har anmeldt, at den ligger øde, om han vil have den. (Preuss. Staatseitung.)
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Dr. Guerry i Paris har i f. M. udgivet en mærkelig, ogsaa i statistisk Henseende høist lærerig Udsigt over meteorologiske Forandringer, sammenlignede med physiologiske Phænomener, forfattet efter Jagttagelser paa det Kgl. Observatorium i Paris og efter de nyeste statistiske Undersøgelser, hvoraf her meddeles følgende almeeninteressante Resulter.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Efter den almindelige Mening herskede sydlige Vinde fornemmelig om Sommeren og nordlige om Vinteren. Netop det Modsatte finder Sted. Lungesvindsot, som i Paris aarligen bortrykker over Fjerdedelen af de Voxne, grasserer ikke saa meget og Efteraaret, som om Foraaret. - Ægteskabernes Tidspunkt staae ikke i nøie Relation til Conceptionernes. Disses Marimum er i Mai og Juni Maaneder, i hvilke ikkun faa Ægteskaber finde Sted. Dr. Viller har havt Taalmodighed no til at udforske Aarsagen til dette mærkelige constante Phænomen, Af hans Undersøgelser, der grunde sig paa 13,000,000 Fødsler, fra Maaned til Maaned, sees: at Fødslernes Maximum og Minimum fortrinligen rettede sig efter Temperaturen. Mærkværdigt er det, at Conceptionerne ere blevne hyppigere, siden den strænge Faste, efter den katholske Kirkedisciplin, ved Slutningen af Ludvig den 2des Regjering, formildedes. For 40 Aar siden var Martii Maaned, i Henseende til Svangerskaber, den sidste, nu den syvende, Maaned. Mortaliteten er størst om Foraaret, ringest henimod Efteraaret.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Jfølge de af Sundhedscollegiet bekjendtgjorte officielle (mer her, som i alle Lande, aldeles upaalidelige) Lister fra 1817 til 1826 incl. var Selvmorderes Totalantal 3185. Hidtil holdt man i Frankrige Efteraaret for den Tidspunkt, i hvilken de vare hyppigst. Men denne Mening kuldkastes af nøiagtig Jagttagelser, thi netop om Efteraaret finde de færreste Selvmord Sted; om Foraaret derimod de fleste. Overhovedet grassere paa denne Aarstid mange forskjellige Sygdomme, og Mortaliteten er da meget stor. At dette skeer efter constante Love, skjøndt disse ikke ere tilfulde udgranskede, skjønnes af de Jagttagelser, som man i denne Henseende nyelig har gjort i England. Her ske nu, som i Frankrige, de fleste Selvmord og Foraaret, de færreste om Efteraaret. (Før kaldte man i England November "Hængemaaneden.) Adskillige Slags Sindsvaghed yttre sig i den til lige Aarstid, og i de store Hospitaler sees af flere Aars summariske Resultat, at denne sørgelige, for Psychologien høist vigtige, Sygdom er periodisk. En Dags Periode stemmer i en vis Henseende overeens med et Aars. J Midnatsstunden og om Middagen fødes og de de færreste. Kl. 11 om Aftenen ere Fødsler og Dødsfald hyppigst ønskeligt, om man i andre Lande vilde anstille lignende Jagt tagelser, der maatte føre til vigtige Resultater, J Rom ere Jøderne forviiste Staden. I Gens, hvor den religiøse Sectaand nu - ligesom forhen ogsaa der den politiske hersker og virker forstyrrende paa den offentlige Moralitet, har en ny Sect dannet sig under Benævnnelsen, Kirken efter Guds Ord.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
Udenlandske Efterretninger. Mariboe, den 4de August. Løverdagen den 22de Juli, om Eftermiddagen Kl. omtrent 5, udbrød her i Lolland og i Falsteet saa frygteligt Tordenveir, med Storm, Styrteregn og Hagel, at end ikke de ældste Beboere mindes at have oplevet Mage til samme. I Gaabense Færgegaard og nogle Bøndergaarde i samme Egn indsloges Vinduer. Dette Uveir rasede især paa de nordlige Dele af Falster og Lolland, hvor Træer, meest Pile, knækkedes og meget i frodig Vært staaende Korn ødelagtes. Mange Bønder have paa denne Maade mistet Grøden af deres hele Sæd. Først langt ud paa Natten ophørte det at tordne. Paa flere Steder faldt Hagel, der vare saa store som Valnødder. Dagen derpaa fandtes de fleste lave Jorder, over hvilket Uveiret havde raset, oversvømmede, hvorved Landboerne led saameget mere. Siden har det af og til regnet meget stærkt, saa at en Mængde Hø og Kløver er bedærvet. Veiret seer endnu urolig ud, og da Landmændene have begyndt at meie Rug, vil den Deel, der endnu er frelst, uden Tvivl ogsaa tabes.
Berlingske Tidende, 1829-08-10
J Sjelland er Kornet formedelst dette Uveir samme paa mange Steder nedslaaet.