Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-06-15
Staden har 5 Porte, som staae aabne fra Solens Opgang til dens Nedgang, paa een af disse sees de Jernkroge, hvorpaa saamange Christne ere nedkastede, den er beskiærmet af en Muur med Skydehuller der er 15 Alen høi og omgiven af en før Grav; dens Grundvold bestaaer af Kampestene, men Overdelen af brændte Steen. Fæstningsværkerne imod Landsiden ere anlagte paa en uhensigtsmæssig Maade og ere af ringe Betydning; dog skulle de være blevne forbedrede i den nyere Tid. De smaae Casteller, som ligge rundt omkring Staden, kunne ikke meget tiene til at beskytte dem; thi den kan angribes med Fordeel fra alle de omkringliggende Bierge og Høie, som man let kan bemægtige sig. (Derfor var vist det Raad ufornuftigt, som skal være givet den Franske Regiering, at den Franske Flaade skulde seile ind i den stærkt befæstede Havn, skyde Batterierne ned med det svære Artillerie og derpaa sætte Tropperne i Land. Thi hvor tvivlsomt vilde ikke et saadant Forsøg være, hvad vilde Flaaden ikke lide derved, især naar den var stærkt opfyldt med Landtropper, og hvor vanskeligt vilde det ikke være at sætte dem i Land paa saadanne Punkter, hvor en stor siendtlig Menneskemasse var forsamlet. Derimod kan Jngen, som har seet et Kaart og en Tegning over Beliggenheden ved Algier omtvivle, at naar den Franske Armee først har faaet fast Fod paa Landet og faaer besat de tre store Bakker som omgive Staden, saa vil den kunne skyde den ned i Bund og Grund. Vel slankeres Staden mod Sønden af det egentlige Castel El Cassaubab, men det vil ikke kunne frelse Staden mod et Artillerie som domincter det, og Castellet Sultan Calassi eller Keiserslottet, hvortil Keiser Carl den 5te lagde Grunden i Aaret 1541, da han foretog sit ulykkelige Tog mod Algier, som ligger paa en af de høie Banker, vil vist ikke længe kunne modstaae det Franske Artillerie; Alt kommer derfor an paa at Landgangen kan lykkes formedelst Veirliget, om Jnfanteriet naar det lander kan mudstaae de talrige Kavalleriesværme, som ville hugge løs paa det, og om Tropperne kunne taale Climatet), Fæstningsværkerne paa Søesiden bestaae af flere Casteller og af aabne Batterier, som ere forbundne ved underjordiske Gange med hinanden. Siden Lord Exmouths Expedition til Algier er det nye Castel nordvestlig for Staden blevet anlagt, thi denne Expedition overbeviste Algiererne om dets Nødvendighed. Fra dette Castel af ere talrige Batterier, anlagte mod Vesten, lige indtil det saakaldte Engelske Castel. Nærmere ved Staden er opført, et Castel som hedder Sittih Acoleit, som skal forsvare Landeveiene fra Bugten Torretta Chica, hvor man troer de Franske ville giøre Landgang, hvilken har en god Ankergrund og er kun forsvaret af et ubetydeligt Castel. Staden er derimod meget stærkt forsvaret fra Søesiden; thi der ligger en Klippese udenfor den, som er forbunden med Staden ved en Dæmning. Paa den sydlige Deel af denne Øe ligger Løve=Batteriet, som har en dobbelt Række af 44 pundige Kanoner og to 68. Pundinger. Noget derfra ligger det saakaldte runde Castel med 48 Kanoner. J Midten hæver sig Fyrtaarnet med et særskildt Batterie. Paa den østlige Side ligger et meget stort og langt Batterie, som er forsynet med 60 Kanoner, som ligge over hinanden i 3 Rader. Hertil komme endnu 4 andre Skandser med 60 Kanoner. Paa den østlige Side af Dæmningen næsten lige overfor den østlige Arm af Øen seer man to smaae Batterier, hver paa 4 Kanoner, og derpaa et stærkere paa 20. Dette sidste er et meget gammelt Værk, som ligger paa to store Buer, af en Broe, hvorunder Fiskerbaadene passere, som begive sig til Fiskertorvet, og derfor ogsaa kaldes Fisketorvets Batterie. Det var dette Batterie, som dengang Lord Exmouth beskiød Staden, saa stærkt beskadigede Orlogskibet Leander hvis Jld ikke formaaede at demontere det. Den østlige Deel af Staden imod Havet lige indtil Forstaden Babazun er beskyttet af to Batterier, og udenfor denne Forstad ligger Castellet Babazun, eller Renegaternes Castel med 24 Kanoner. Man vil see af alt dette at Algier er ikke god at komme nær fra Søesiden; men fra Landsiden vil det ikke hielpe Deyen, at han, som man siger, skal have ladet Terrainet omkring Fortet Cassau bah underminere. Den Danske og Fransk Consuls Lyststeder ville nok ikke blive længe staaende; thi de ligge tæt ved det omtalte Keiserslot Sultan Calassi; men dette Slot vil snart komme i Klemme; thi det er meget uregelmæssigt anlagt, har hverken Grave, Raveliner eller andre Udværker, og desuden domineres det af tre andre Høi hvorpaa man kan anlægge Batterier og derfra skyde det sammen; men naar ogsaa alle Castellerne fra Landsiden er tagen og Muren ere skudte ned, saa har man endnu tilbage at erobre Deyens Castel, som ligger midt inde i Staden, dog endeel hen imod Søesiden, paa en stor Hoi som behersker den, og deri er Hs. Barbariske Høihed indsluttet med alle sine Skatte. Hans Palads, som ligger i dette Castel, adskiller sig fra alle de øvrige Bygninger i Staden ved sit store Omfang, ved en høi forgyldt Kuppel, som er forsynet med en Flagstang, og med en stor Lygte, som hænger over Jndgangen. Foran det er en liden aaben Plads med et Springvand i Midten. Ved Jndgangen staaer bestandig en talrig Vagt. De Christne maae aldrig nærme sig til den uden med bart Hoved og Jøderne ikke uden at være barbenede. Ved Jndgangen seer man foruden Gevære ogsaa Stokke og andre Redskaber til at afstraffe Forbrydere, saa at allerede Indgangen opvækker en ufordeelagtig Mening saavel mod Regieringen som mod Undersaatterne. Den indvendige Gaard er en rummelig Fiirkant, som er brolagt med hvide Stene og omgivet med en bedækket Søilegang. Til begge Siderne af Forgaarden støder en aaben Sal, hvori der staaer et Springvand med et Marmor Bossin, og hvorden første Minister pleier sædvanlig at opholde sig saalænge Deyen sidder paa Thronen. Denne Throne er ikke andet end en Lænestoel af Steen, som staaer i et Hiørne af den store Sal, og som er beklædet med et Teppe, hvorpaa der ligger en Løvebud. Meublerne i denne Sal bestaa blot af Uhre og Speile, store og smaae, som hænge omkring paa Væggene underligt blandede med hinanden, og er et besynderligt Syn for en Enropæer Ogsaa omkring den anden og tredie Etage gaaer en Søilegang, som er aaben til Forgaarden.