JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-02-19
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 20de Januar d. A. som til J blive læst inden den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, Til Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Æ Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Pensionis Friderich Juul Dons, af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham sel at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Februar 1717, forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender samt læses for Vor Lands Overretsamt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare: Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 20de Januar 1831, Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1831-02-19
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Stemann, Monrad. Hansen. Ørsted. Noltke. Wilse. Bevilling for Pensionist Friderich Juul Dons af Kiøbenhavn, til ved Proclama i Aviserne at indkalde sine Creditorer, indkaldes med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silenii, alle Dem, som formene sig at have noget at fordre hos Undertegnede, til for mig at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav forinden ovennævnte Tid. Kiøbenhavn, den 16de Februar 1831. F. Juul Dous. nu for Tiden boende i St. Pedersstræde No. 136. Ja Gaardmand Niels Larsens Enke Johanne Marie Olsdatter Ti Skredtorpe har opgivet sit Boe og samme er af mig, som Skifteforvalter, taget under Behandling, saa ere hendes Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel, ved et Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endoldere bekiendtgiøres, med Tilføiende, at der i dette Boe vil blive afholdt en Skiftesamling paa mit Contoir, Fredagen den 4de Marts d. A., Formiddag Kl. 10, hvorunder Bestemmelse vil blive taget angaaende de Conditioner, hvorefter den faste Eiendom skal bortsælges. Nakskov, den 14de Februar 1831. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1831-02-19
Ved Proclama af Dags Dato, som den 21de denne Maaned vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret heri Staden, ere alle de, som formene at have nogen Fordring paa min salig Mand, Landmaaler og Traadhandler samt Dannebrogsmand Jens Flensburs heraf Staden - Pantecreditorerne allene undtagen indkaldte med 12 Ugers Varsel, tegnet fra den sidste Bekiendtgjørelse i Altonaer Mercur, tilfor min Befuldmægtigede, Archivarius Winther, boende i Snaregaden No. 11, første Sal, heri Staden, inden fornævnte Tids Forløb og under Fortabelse af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 15de Februar 1831. Kirstine Frederikke Flensburg, født Berg, boende i Store Helliggeiststræde.
Berlingske Tidende, 1831-02-19
No. 151 8 152.
Berlingske Tidende, 1831-02-19
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Landsover 946 - 1830 8 31. ret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Øllapper Christen Jensen med tiltaget Navn Bjerring og hans lidligere afdøde Hustrue Mari ane Bjerring, fød Hald, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere bemeldte Afdødes Arvinger indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 15de Februar 1831. Hansen. Scheel. skal Herved bekiendtgiøres foreløbig, at det i Løbet af næste Maaned vil blive, ved offentlig Auction, bortsolgt et betydeligt Partie Vare, tilhørende afdøde Landmaaler og Traadhandler samt Dannebrogsmand Jens Flensburgs og efterlevende Enkes fælleds Boe, bestaaende af forskiellige Slag inden og udenlandske Traadsorter Garn, healet og uheglet Hør og Blaar, Bendler m.v., alt udmærket gode Vare. Tiden og Stedet skal nærmere blive kundgjort. Kiøbenhavn, den 15de Februar 1831. C. M. Winther, Archivarius. J følge det Kongelige Rentekammers Befaling, vil Gaabense Færgergaardpaa Falster, med tilliggende Jorder samt Giestgiverie og Færgerettighed, ved offentlig Auction blive stillet til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1831, hvilket herved foreløbig bekiendtgiøres. Egeløv, i Administrationen for de Kongelige falsterske Godser, den 11te Februar 1831. Rosenkilde.
Berlingske Tidende, 1831-02-19
J den til Geistligheden sendte trykte Jnstrux for Bibliothekaten ved Siellands Stiftsbibliothek ere indløbne følgende Trykkell, som bedes rettede, S. 3, Lin. 2 for Smaaexemplar, f. Smaapiecer, S. 5, Lin. 6, for erholdt. l. beholdt, Linn, 7, for overstridende, l. overskridende; S. 7, Lin. 4, formedbringes, l. medbringer. Tillige anmodes de, som have havt Bøge tillaans af Siellands Stiftsbibliothek over den i bemeldte Jnstrux bestemte Tid, at indsende samme inden denne Maaneds Udgang. Himmeløv Præstegaard, den 12te Februar 1831. F. Schmidt, p. t. Bibliothekar. Je under 4de denne Maaned herfra averterede Auctioner over Farver Holstes Gaard Nr. 407 heri Staden, tilbagekaldes herved. Fredericia Byefoged-Contoir, den 11te Februar 1831. Kabbel. Torsdagen den 16de December 1832. No. 313.
Berlingske Tidende, 1831-02-19
Mødte. - Høiesterets-Advocat, Ove Emmerik Høegh Guldberg, efter Kongelig befaling. contra Dreier. - Arrestanten Jess Jensen Mahler. Actor har ved Høiesterets=Stævning af 8de December 1830, til Underkiendelse og Forandring, paaanket en inden Wiborg Lands Overret under 11te October f. A. afsagt Dom i en mod Arrestanten, for begaaet Jndbrud og Tyverie, af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Arrestanten Jens Jensen Mahler, bor hensættes til Arbeide i Rasphuset i 5 Aar. Med Hensyn til Actionens Omkostninger bør Herredstingsdommen ved Magt at stande, dog at Actor, Salarium bestemmes til 4 Rbd. Sølv og Defensors til 3 Rbd. Sølv. Salarium tillægges Actor for Overretten, Procurator F. Lykke, 3 Rbd. Sølv, der udredes af Arrestanten. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den inden Løve Herreds Extraret af Herredsfoged Ferdinand Brasen, med tiltagne Meddomsmænd, under 10de Juli 1830 afsagte Dom var kiendt for Ret: "Tiltalte Jess Jensen Mahler bør at stryges til Kagen og arbeide i Fæstningen sin Livstid, saa bør han og at udrede alle af denne Action lovligt flydende Omkostninger og deriblandt i Salarium til Actor Procurator Madsen 6 Rbd. Sølv og til Defensor Procurator Schmidt 5 Rbd. Sølv samt til Begge Diætpenge efter Overøvrighedens nærmere Bestemmelse, Alt forsaavidt han dertil har Formue, da det Manglende tilsvares af det Offentlige. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Dom lovlige Forkyndelse og Straffen at fuldbyrdes efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning under Tvang og Adfærd efter Loven. Dom J Henseende til den Jess Jensen Mahler idømte Straf bør Herredstingsdommen, men iøvrigt Lands Overrettens Dom ved Magt at standen J Salarium til Advocat Høegh Guldberg for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-02-19
Fredagen den 17de December. No. 314.
Berlingske Tidende, 1831-02-19
Onsdagen den 22de December. No. 63. Treschow. - Etatsraad Peter Johansen de Neergaard. contra Sporon. - Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets SkifteCommission, som behandlede afdøde Cancellieraadinde Anne Joachimine de Neergaard, født Quistgaard, hendes Boe. I den af Citanten under 23de December 1829 udtagne Høiesterets Stævning paaankes til Underkiendelse, Tilsidesættelse, Forandring samt bedre Rets Nydelse, en af Opbuds= og Arrangements=Commissarierne i Citantens og Hustrues Boe den 4de December f. A. afsagt Decision i en Dispute betræffende en af de Jndstævnte nedlagt formeentligen ugrundet Paastand om af den afdøde Cancellieraadinde de Neergaard efter allernaadigst Bevilling, af 31te October 1799 tillagte Appenage af 2000 Rdlr. aarligen, for hvilken, senere til 2000 Rbdlr. Sølv overgaaede, aarlige Præstation Citanien, ifølge allernaadigst Bevilling af 2den Januar 1808 og Delingsforretning af 23de Marts 1808 er Cautionist og Selvskyldner, at erholde udbetalt ikke alene Citantens egen Andeel af dette annuum fra 11te Juni 1821, men ogsaa hans Broder J. M. Neergaards Anpart den 11te December 1820 og indtil Dødsdagen. Ved bemeldte Dicision er eraattet: "Cancellieraadinde Ane Joachime de Neergaards Stervboe, som behandles af den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission, bør være berettiget til i Statsraad Peter Johansen de Neergaards Boe at nyde Udlæg blandt de chirographariske Creditorer for en Summa af 6284 Rbd. r. S., med Renter 4 pCt. pro anno fra 5te Januar d. A. til Betaling skeer. Dom Skiftedecisionen bør ved Magt at stande, dog saaledes: at der i det Cancellieraadinde de Neergaards Boe Tilkiendte bør afgaae 222 Rbd. r. S.,med Renter 4 pro Cent deraf fra den 22de Marts 1822. Processens Omkostninger betaler Citanten til de Jndstævnte med 100 Rbd. Sølv; saa betaler han og til Justitskassen, som Tabende, 5 Rbd. Sølv. Torsdagen den 23de December. No. 318.
Berlingske Tidende, 1831-02-19
Mødte. - Høiesterets Advocat Ove Emmerik Høegh Guldberg, efter Kongelig befaling, contra Dreier. - Arrestanten Jørgen Julius Wilhelm Schritsmeyer. Actor har ved Høiesterets Stævning af 15de December 1830, til Stadfæstelse Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Kiøbenhavns Politieret under 13de November f. A. afsagt Dom i en mod Arrestanten, for 3die Gang begaaet Betlerie, af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Arrestanten Jørgen Julius Wilhelm Schritsmeyer bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 8 Maaneder, samt udrede de paa hans Varetægt og Underholdning i Arresten medgaaede Omkostninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Jørgen Julius Wilhelm Schritsmeyer bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. J Henseende til Sagens Omkostninger be Politierettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Høe Guldberg for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-02-19
Dito Dato. No. 319. Nødte. - Høiesterets-Advocat Peter Salicath, efter Kongelig Befaling contra Dreier. - Arrestanten Johannes Caspar Volcker. Actor har ved Høiesterets Stævning af 17de December 1830, til Stadfæstelse Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Kiøbenhavns Politieret under 20de November f. A. afsagt Dom i en mod Arstanten, for begaaet Tyverie af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Arrestanten Johannes CaspVolcker bør paa egen Bekostning hensættes i Fængsel paa Vand og Brød sex Gange fem Dage samt udrede de paa hans Varetægt og Underholdnini Arresten medgaaede Omkostninger. At efterkommes under Adfærd eft Loven. Dom: Politierettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium i Advocat Salicath for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbr. Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Berlin, den 15de Februar. Vore Efterretninger fra Polen lyde alle meget krigeriske. Dog gives der ved Siden af det exalterede polske Partie, som i Særdeleshed yttrer sin Overmagt i Warschau, et langt talrigere fra deligt i hele Landet, der af Hjertet ønsker at undgaae Kamp med Rusland. Ogsaa har Almuens Oplysning allerede naaet den Gad, at den ikke længer vil tjene Adelens taabelige Ærgierrighed, til blot Redskab. Fra den preussiske Side har man hidtil i Henseende til Polen iagttaget en stræng Neutralitet; dog udstædes nu ste Passer for Reisende og Trønsporter til Polen.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
De Efterretninger, som Geheimeraad Alexander Humboldt har medbragt fra Paris, ere efter Forlydende af meget fredelig Beskaffenhed.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Vor Statstidende i Dag bekræfte ei allene den Efterretning fra den polske Grændse af 9de Februar, at et russisk Corps paa 30,000 Mand med betydeligt Artillerie, er imellem Georgenburg og Kauer, tykket ind i Kongeriget Polen, men ogsaa, at den russiske Hær paa samme Tid er marscheret ind langs med den hele russisk polske Grændse, og at det førstnævnte Corps ei allene, (som før meldt) har taget Byen Augustow., men ogsaa Nowgorod ( Voivodskabet Augustowa, med 2400 Jndvaanere) uden Sværd, slig. Regulære polske Tropper vare ikke i denne Egn. Da Russerne nærmede sig, kastede Landeværnet (Sønder) Pige og Høleer bort, og reddede sig ved Flugten. Hiin Egns Jndvaanere ere meget glade lover Russernes Ankomst, thi derved befries de fra den Nødvendighed, at præstere de store Leverancer, der vare udskrevne af de polske Autoriteter, og i alle Maader behandles saare vel af Russerne, som betale Alt, hvad de reqvirere, contant.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Den Kønigsbergske Tidende beretter ligeledes, at Nowgoroler besat af de russiske Tropper, og tilføjer, at man der, saasnart man erfarede, at Russerne nærmede sig, strax tilintetgjorte alle Kaaben og gav sig til at forfærdige hvide Faner, med hvilke, som Tegn paa Underkastelse, man vilde gaae Russerne imøde. Paris, den 9de Februar.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Hertugen af Leuchtenbergs Anliggende, der i de sidste 14 Dage af Januar Maaned opvakte en almindelig og meget livlig Inte disse, har nu aldeles tabt denne. De Erindringer, som hans lader har efterladt i Frankrige, forskaffede hans Sag varme Til gere i begge Kamrene, ja endog i Palais=Royal. Jndflyderige Medlemmer af det venstre Centrum havde allerede besluttet i forsvare den paa Tribunen, da man erfarede, at Hertugen af . var virksom derfor, og at flere lige saa lidet yndede Personer, lyde blandet sig deri. Hertugen af B. holder man for een af apoleons Uheldigste Raadgivere, og der er ingen Tvivl om, at, som han ikke var bleven nævnt, saa vilde mange Deputerede, Kammerets Møde den 23de d. M., have erklæret sig for Prindlugens Søn, thi Pluraliteten i Deputeretkammeret er enig med Ministeriet om at modsætte sig Belgiens Forening med Frankrige, og Hertugen af Nemours Udnævnelse til Konge i Belgien. Ved Telegraph Depescher have vi fra Jtalien erholdet Underretning om Uroligheder i Modena, Reggio og Bologna Ogsaa indløb desværre endnu foruroligende Efterretninger fra vore Departementer. Ved Vitre færdes gjenstridige Conskribenter. I Uges har man kastet med Stene paa Nationalgaden, som maatte styde paa Hoben. J Franche Comts har man med 1200 Soldater maattet undertrykke en Opstand.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Budgettet for dette Aar skal beløbe sig til Ni hundredre, Nr. og Tredive Millioner Franes, hvori 18 Millioner Fr., for Civilisten ere indbefattede; men tillige skal en Budget af 220 Mill. Fr. forelægges Kammerne.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
London, den 8de Februar. Hver Post bringer os Efterretninger og Forsamlinger i Shirer, Byer og Flekker, for at udvirke en energisk Parlamentsreform, og næsten i dem alle erklæres den hemmelige Votering (Vote by Ballot) for Grundvolden til al Reform. Jkkun de ere derimod, som have Penge nok til at kjøbe Stemmer; de, hvis Land eiendommes Betydelighed giver dem Magt til al byde over Stemmer, og de, der drage Fordeel af at sælge deres Stemmer. Spøgsmaalet er nu hvilket Partie vil vorde det stærkeste At Ministeriet af egen Drift skulde foreslaae denne Modification, er ikke sandsynligt, da dens meest formaaende Medlemmer ved en saadan Reform vilde tabe alt for mange af sine egne Privilegier, og det, om en blot ubetydelig Reform foreslaaes, maa ventes en saa heftig Modstand i Parlamentet, at man almindelig formoder, at det vil fortrænges af Oppositionen. Vel veed Ingen, hvorledes et Tory=Ministerium skal kunne holde sig; imidlertid mene Mange, at vi kunne imødesee et hyppigt Skifte at Ministerier, fordi ethvert, for at holde sig, om kun en føje Tid, vil inddrømme Meer, end de Priviligerede ville være tilfredse med, indtil et Tilfælde sønderhugger Knuden. Eet er vist, nemlig: at alle Ministerier maa være sparsommelige og formindske Skatterne; allerede dette vil give Anledning til en Reform. Thi kun faa vilde da finde det Møjen værd, at kjøbe Sæder i Parlamentet, ved hvilke intet betydeligt kan vindes. Men den største Vanskelighed vil da først vorde aabenbar, naar man har sat Statsudgifterne saa dybt ned, som klog Sparsommelighed maa byde, og de Skatteydende, omsider opdage den simple Sandhed, at den egentlige Byrde, der hviler paa dem, er den uhyre Statsgield.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
The Times siger, at alle Privat-Efterretninger fra Dublin ere enige i, at den offentlige Mening i Jrland selv kjendeligen og i høi Grad har forbedret sig. Dette tilskriver The Times især den Omstændighed, at Jrlænderne, som OConnell har dreven til denne høieste Grad af Forbittrelse, nu selv er kjed og leed af denne Agitation, fordi den ikke øiner mindste Sandsynlighed, at naae det Maal, for hvilket O Commell opfordrede dem til Kamp imod Lov og Regjering. Sidste No. af the Atlas indeholder følgende Tilbageblik. - Georg den Tredie regjerede i 59 Aar, af hvilke 33 vare Krigsaar og 26 Fredsaar. Statsgielden var, ved hans Thronbestigelse 120 Millioner Pd. St., ved hans Død 820 Mill. Pd. St. Da han tiltraadte Regjeringen, var Skatternes aarlige Beløb sex Mill. Pd. St.; da han døde, var dette tredsindstyve Mill. Pd. St. Man har beregnet, at ikke færre end 2 Mill. Mennesker, ere blevne Offere for hine 83 Krigsaar af hans Regjering.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Petersborg, den 28de Januar. Vor Monarch har befalet Grev Diebitsch, at optage den Stridshandske, som Polakerne har kastet til os, og overtydet dem om at de ikke ustraffede skulle trodse Ruslands Magt. 64 Infanterie= og 24 Cavallerie-Regimenter, 12 Kosakpulk og 430 Kanoner rykke i dette Øjeblik paa Veiene fra Bjatystok, Briesk og Luck frem imod Warschau, for at indslutte denne Stad, der er Revolutionens Contralpunkt, og ødelægge den i Bund og Grund, dersom den vover at sætte sig til Modværge. For vore Generaler vil Exemplet i Paris og i Brussel ikke være frugtesløst; de ville ikke indlade sig i Gadefægtninger mod Oprørerne, men skyde Staden ned, dersom den ikke strax lyder Opfordringen til at overgive sig. Det polske Feldttog vil neppe vare længe, men have de gavnligste Følger for det øvrige Europa; thi saa liberal Grundsætninger vort Kabinet ved alle Leiligheder yttrer, kan det tillige betragtes som lovlig Ordens fasteste Stytte, og det vil allevegne optræde beskyttende, hvor denne trues af Fare.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Neapel, den 29de Januar. Medens den største Rolighed hersker i vort Kongerige, ere Uroeligheder nyelig udbrudte i Benevent. Denne pavelige Bye er rundt omkring omgiven af det neapolitanske Territorium, og denne Omstændighed har, som ofte er Tilfældet med Enklaver, forøget Utilfredsheden med Paveregjeringen. Det Partie, som ønskede en Forandring, nemlig Benevents Jndlemmelse i Kongeriget Neapel, skal være gaaet saa vidt, at det har plantet den neapolitanske Fane, og afsendt en Deputation til Hs. M. Kongen af Neapel med Begjering om hiint Ønskes Opfyldelse. Fra Rom meldes, at Cardinal Maurus Cappellari (af Camaldulenserordenen), Præsekt for Propagandens Congregation (fodt den 18de Septbr. 1765; Cardinal den 21de Marts 1825, er valgt til Pave, - Han ansees af alle Partier, som dertil særdeles skikket. Østerrige billiger hans Valg; han er født i een af dets Provindser, nemlig i det Venetianiske. Han tog meget virksom Deel i de pavelige Forhandlinger med de sydamericanske Fristater, og selv tilskyndte Leo Kil dertil. Spanien vilde derfor ufeildarligen have givet ham sit Veto, ligesom det gav Cardinal Guistiniani, der, som Nuntius i Madrid, kun var Pavens Organg. Men hver af de udenlandske Magters exeluderende Stemme indskrænker sig ikkun til en Gang ved hvert nyt Pavevalg ; man holder det ikke for usandsynligt at Conclavet paa Skrømt valgte Giustiniani, for at neutralisere Spaniens Jndflydelse. Hverken Frankrige eller Østerrige gjorte dennesinde Brug af sit Veto; Portugal har nu intet, da Don Miguel ikke er bleven erkjendt for Konge. - Den ny Pave (hvis Regentnavn endnu er ubekjendt har udmærket sig ved grundige Kundskaber, Snildhed i Forretninger og jevne Sæder. Veirliget er i Vinter, selv for dette Clima, særdeles skjønt og tillige saa mildt, at Thermometret om Natten har viist ikke mindre end 32, og om Dagen imellem 10 a 127 Varme. Selvei 3.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Fra Aarau skrives den 28de Januar: "Vi leve atter i Rolighed, indtil nye Begivenheder igjen sætte det seirende Parties Viisdom paa Prøve. Et Bonderaad er nu beskjeftiget med at indlemme i vor Constitution de Forandringer, som Almuen fordrer, og af hvilke den venter større Frihed, større Velstand og Gud veed hvad. J Basel staae derimod Partierne fjendtligen ligeoverfor hinanden; hele Landalmuen var marscheret imod Staden, og vedbliver, skjøndt nu ubevæbnet, med Haardnakkenhed, at gjøre fine Fordringer gieldende. Disse insurgerede Bønder have ladet en meget heftig Memoire forfærdige og trykkes, hvori de tale om Reformationens universalhistoriske Virkninger a. i en meget høitravende Tone. - Gid de nuværende sørgelige Forhold i Schweimaatte mindeligen billægges, Men dertil er desværre ingen Udsigt Posten fra Hamborg ankom, efter Statstidendens Slutning Af de Aviser, den medbragte, kunne vi, formedelst Mangel paa Tid, i Dag ikkun meddele Følgende, forbeholdende os det Dørigetil i Morgen.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Rom, den 3die Februar. Den ny Pave har antaget Navnet Gregorius Kl. 2. er omtrent 200 Aar siden en Pave af dette ominose Navn va paa Thronen.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Paris, den 12te Februar. De belgiske Deputeredes Audience hos Hs. M. Kongen, siddende paa Thronen, der var berammet til i Dag, er bleven opsat indtil næste Uge.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
De Spanske Constitutionalister have bemægtiget sig Ceuta paa den Afrikanske Kyst, der vil tjene dem til Basis for deres fremtidige Operationer, da Ceuta er ikkun fire Lieues fra den Spanske Kyst.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Efterretningerne om Uroelighederne i Nordre=Italien, som Præfecten i Lyon meddeelte ved en telegraphisk Depesche, ere ikke bekræftede.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Det er mærkeligt, at Moniteuren, end ikke i Dag har meddeelt, at Hertugen af Nemours er valgt til Konge i Belgien; ligesaa lidet berettes de i den Belgiske Deputations Ankomst til Paris.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Fra den polske Grændse, den 9de Februar. Jfølge de troværdigste Efterretninger har den russiske Arme paa sin Marsch ikke, indtil denne Dag, fundet mindste Modstand, J Augustowa og i Lomza ere betydelige Magaziner faldne i deres Hænder; overalt have Jndvaanerne modtaget dem ei allene som Venner, men som Befriere fra det revolutionære Adelstyrannie. Præsterne gik, i Spidsen af deres Menigheder, de russiske Tropper imøde; mange Borgeres og Bønders Stemning var særdeles god; ikke et Spor af den Forbittrelse og Enthusiasme bemærkedes, som de Warschauske Blade bebudede som Seierens visse Varsler. Russernes Jndrykken synes her meget uventet. Intetsteds havde man udstillet polske Forposter; fiere Officerer, der, til Vogns med fire Heste vilde recognoscere, faldt i Kosakkernes Hænder. Af Alt dette kan man slutte, at den hele polske Krig snart vil vorde endt.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Hamborg, den 18de Februar. De Polske Stats=Obligationer solgtes i Gaar til 92 1/2, men dalede i Dag til 90 1/2.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Efterretningerne fra Frankfurt om Uroeligheder i det nordlige Jtalien, bidrage tilligemed de Franske "Renters Falden, til Prisernes Fald; imidlertid reiste de sig dog, henimod Børsens Slutning.
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Dansk Engelsk 3 pCt. i Dag og
Berlingske Tidende, 1831-02-21
Udenlandske Efterretninger.