JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Hovedstadens Jndbyggere kunne nu, som bekjendt, mod en billig Betaling, blive forsynede med det saakaldte Slotsvand. Efter de af Prof. Ørsted anstillede, og af Conferentsraad Callisen bekjendtgjorte chemiske Forsøg, indeholde dette Vand omtrent 2550 Deel kulsur Kalk, og ingen saltsuur Kalk, men en stor Mængde saltsuur Kali, af Kieseljord findes deri kun ringe Spor Af Jern indeholder det saa lidet, at det maaskee ikke udgjør nogen Milliondeel af Vandets Masse og de faste Deele deri udgjøre ikke meget over 3655 Deel af Vandets Vægt. Resultatet af alle de anstillede Forsøg tilsammentagne er: at naa Springvandet og Pumpevandet er reent, har det noget Fortrin for Slotsvandet, som dog indeholder noget Gips og flere faste Deele. Den gamle Sætning: Alting har sin Tid, hvoraf man igjen har dannet det Ordsprog, hvor Diævel regjerer sin Tid, stadfæster sig nu omstunder i flere end een Henseende. J fordums Dage vare Leierne paa en vis Maade subordinerede Huuseierne, og at fæste Værelser var en sand Plage, da man ofte maatte underkaste sig et opdentligt Forhør, for at godtgjøre, om man havde Børn, om man var en stille og rolig Familie o. s. v. Nu har Bladet vendt sig. Leierne forskrive Eierne Love, og de Artikler, som Aviserne findes meest opfyldte med, ere Tidsskrifter, Løge billetter og Værelser. J Dag (d. 4 Oct.) 288 Timer for Flyttedagen – ere 96 forskjellige større og mindre Leiligheder averterede tilleie i Adresseavisen, og endog brillante Boutiquer paa Østergaden, hvor tilforn saa at sige hvert Hul i Muren fandt en Leier, staae nu ledige. Hvad her i Skilderiet allerede længe har været forudsagt, synes nu at gaae i Opfyldelse. Huusleien maa nedsættes, naar ikke Huusleilighederne for en stor Deel tilsidst skulle blive staaende ledige; thi de overstige endnu langt Fredspriserne, og Folk nødsages derved til at lade sig nøie med færre Leiligheder. Luxus med Værelser er ogsaa noget, som lettest lader sig indskrænke. De fleste Gaard og Huse, som ere byggede efter 1795 og 1807, ere imidlertid indrettede efter og beregnede paa ganske andre Tider, end de, vi nu opleve. Huusleiens Fald vil og har tildeels allerede virket tilbage paa Eiendommene, som nu ofte sælges under den halve Assurancesum. Det vil tilsidst gaae med Eiendommene i Kjøbenhavn, som med Eiendommene paa Landet, saafremt Jndtægten deraf skulle vedblive at falde, medens Udgivterne stedse vedblive at være de samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Uagtet vi i Aar hverken have havt synder lige mange Jordbær og kun faa Kirsebær, saa have vi dog faaet en langt større Deel Æbler og Pærer, end man havde ventet; derimod udeblev de til Syltning brugelige sorte Kirsebær næsten ganske. Af Ananas kan faaes hos Frugthandlerne nogle af maadelig Størrelse - men til 5 Rbdlr. Stykket. Af Skibsfrugt er der kommet endeel hertil. Ellers er Frugten temmelig dyr. En Skjæppe Æbler 6 til 8 Mk. og Pærer 2 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Af Svedskeblommer falde næsten ingen i Aar men derimod mange af de saakaldte Æggeblommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Svendborg, d. 28 Septbr. J Dag var det her en i sit Slags eneste Festdag, da Byens nye Assistentskirkegaard blev indviet. Kl. 10. begyndte begge Kirkers Klokker at forkynde Høitideligheden, og Enhver stræbte at komme til Kirkegaarden, for at overvære Festligheden. Paa den høie Bakke paa Kirkegaarden var truffen passende Anstalter til Handlingens Udførelse. Man bragt det første Liig – forhen afg. Rector v. Støckens Enke - paa Pladsen. Derefter fremtraadte Hr. Pastor Krebs for Kisten og ved en skjøn Tale indviede Kirkegaarden. For og efter Talen blev af et betydeligt Chor af Damer og Herrer, under Akkompagnement af Musik, tvende smukke af Hr. Justitsraad Hafve forfattede Palmer afsjungne. Liget blev nu ledsaget under Sang og Musik til Graven og saaledes paa den høitideligste Maade jordet. Sørgeskud bleve affyrede for og efter Handlingen. Enhver i denne tilstedeværende store Forsamling var vist nok stemt til de alvorligste og høitideligste Betragtninger over Handlingens Hensigt, og kunde ei andet end føle Psalmens saa betydningsfulde Ord: Her vi vor trætte Krov indvi J Jesu Navn et Hvilested, Her skal vort Støv Basunen bie Som kalder os til Herlighed; Vort Øie seer vor Mester da, Hvis Blod har farvet Golgatha.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Det skjønne Veir bidrog meget til Høitidelighedens heldigere Udførelse; imidlertid vare i paakommende Tilfælde Telte opreiste. - Hvad denne Kirkegaard i sig selv angaaer, da er samme for sin Beliggenheds og Jndretnings Skyld maaskee den smukkeste. Den ligger uden for Gierritsport i det saakaldte lange Stræde, saasnart Man træder indi Strædet, seer Man ligefor den særdeles store og smagfulde Stakkit-Port med Laager paa begge Sider. Ud til Veien er alt Hegnet af stort Ege stakitværk, men de øvrige Sider indhegnede med store beplantede Volde. J den sydlige Side er af Naturen en særdeles høi Bakke, der yder Øiet den skjønneste Udsigt til Søen og de forbiseilende Skibe, Byen, Langeland, det skjønne Thorseng, Thurøe, ja endog Ærøe. Bakken er besat med smukke Bænke, flere smukke Broer ere opførte over de Grøfter, der gjennemskjære Kirkegaarden, for at aflede Vand, saa det Utidige i Nogles Spot over Fladens Fugtighed vil bortfalde. Gangene, der ere brede og paa engelsk anlagte, ere beplantede med mange Slags sjeldne Træer og Buskværter; Lystsvarterer med Bænke ere ogsaa anlagte. Kirkegaarden er af over 8 Tdr. Lands Størrelse. Kun ene stødes Synet af et gammelt slangebugtet Torngierde ind til Kirkegaarden, som Eieren ikke har villet tillade borttaget, og en lige Vold i dets Sted opført. Længe har Kirkegaarden været en smuk Spadseregang, men vil herefter endnu mere blive det, naar flere Døde ere jordede, og under den grædende Piil, Cypressen og Rosenbusken kan omvexle Sorg med Fryd, Veemod med Haab, Taarer med Trøst!" Her vil nu den Fattige turde hvile sine Been ved Siden af den Riges, da ingen Forskjel gjøres paa Rang og Stand, uden at særlige Gravsteder kjøbes. – 4 eller 5 Gaardskarle have her vundet de 4000 Rbd. i Klasselotteriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Odense. Ligesom ifjor, skeete Overgangen fra det sluttede til nye Skoleaar i vor Kathedralskole i en offentlig Forsamling, som holdtes i Gaar paa Gymnastets store Auditorium, med en for de tilstædeværende Ældre og Yngre lige opløftende Høitidelighed. Efter aflagt Prøve paa Disciplenes roesværdige Fremgang i Sang og Musik, opfordrede Skolens Rector, Hr. Professor Saxtorph. N. a D., i den hjerteligste og faderligste Tiltale, de Unge til nøieste Selvprøvelse over Anvendelsen, af den svundne Tid, og til at fatte de helligste Forsætter for Fremtiden. Ved de opslaaede specielle Karakteerlister for hver særskilt Klasse, samt de fremlagte Protokoller aflagdes Regnskab for Udfaldet af den tilendebragte Heelaars-Exammen, ligesom og de Disciple, der havde udmærket sig enten ved en større eller mindre Grad af Flittighed, bleve offentlig nævnede af Rector, hvorefter Translokationen i Klasserne selv foretoges. Handlingen begyndte og endtes med en skjøn Kantate, opført af Disciplene selv, under Veiledning af Læreren i Sang og Musik, Hr. Organist Foersom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Sæbye, d. 27 Septbr. Søndag Aften den 23de Dennes, Kl. 7 enhalv, udbrød Jld i Bager Rasmussens Huus, der næsten i samme Øieblik angreb Kjøbmændene Andreas Aabels og Schunchs Baghuse, og inden en halv Time tillige Apothekerens, Farverens og Møller Hans Aabels, ja selv en denne sidste tilhørende Lade, der var adskilt i betydelig Frastand ved den imellem løbende Aar. Hele Byens Huse vare nu øiensynligen truede med Undergang, især da her ikkun var tvende Sprøiter til at slukke paa saamange Steder og afholde Jlden fra de tilstødende Naboehuse; men reddet ved det altstyrende Forsyns Varetægt, og ved Brandfolkenes som enhver Mands Anstrængelse, – der blev end mere opflammet, ved at Byefogden i Frederikshavn, Major og Ridder Westenholz, inden 1 1/2 Time stod her, i det meest truende Øieblik, til Alles Beundring, med tvende Sprøiter, og ved disse, vel ledede ved det medhavende Mandskab, under hans raske sindige Anførsel, bidrog betydeligen til at slukke – blev dog afværget at ikke Jlden greb videre om sig, da paa samme Tid fire Huse, skjøndt oftere angrebne, blot ved Beboernes egen virksomme Anstrængelse bleve reddede. - Bager Rasmussen, og Andreas Aabels Huse opbrændte imidlertid. ganske, den første maatte med 5 Børn forlade Huset, og den sidste saae hans betydelige Jndboe, Vareoplag, hjemhøstede Afgrøde, Vogne, Avlsredskaber, ja selv een af sine Køer opbrænde, uden at kunne redde noget af Betydenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Blandede Efterretninger. De til Stockholm indløbne officielle Rapporter fra de Nordlandske Provindser, i Særdeleshed Norbottens og Jemtelands Lehne, indeholde de meest sørgelige Efterretninger om Udsigten til den forestaaende Kornhøst. Den 7de Juli frøs det endog saa stærkt i Torne, at Søen havde fuldkommen lagt sig, og at ingen Fartøier kunde komme frem eller tilbage. – (Tornea, den nordligste Stad i Europa, under 66. 50, ligger 152 Mile fra Stockholm, har 630 Jndbyggere og en Havn, der søges af Norske, Russer og Lapper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
J Rusland gives 34 betydelige Bibliotheker, Konst- og Naturaliesamlinger, og andre videnskabelige Archiver, foruden mindre private Samlinger. 1) Det Keiserl. Bibliothek i Eremitagen i Residentsen, opstillet i adskillige Værelser, indbefatter 300,000 Bind, hvoriblandt den Büschingske, Diderolske, Voltairiske og d'Alembertske Samlinger udgjøre et berydeligt Antal. Skade at det ikke er beqvemt ordnet, og Bog elskere tilgængeligt. Det er rigt paa sjeldne og kostbare Værker, har 2 Bibliothekarer, og bliver endnu stedse forøget. 2) Det Zaluskiske, nu ligeledes Keiserlige Bibliothek, ved den Newskyske Perspectiv i Petersborg, opstillet i en smagfuld Bygning. Den tilhørte fordum Republiken Polen, og blev bragt hertil 1799 fra Warschau. Det indeholder Bøger i alle Lærdoms fag, i de lærde, europæiske og orientalske Sprog, indbefatter 300,000 Bind, mange Haandskrifter, og de ældste, sjeldneste Værker, og er opstillet efter Videnskabsfagene til offentligt Brug. J hver Etage fylder det en Rotunde og 2 Sahle. Den fecterne blive, saa meget som mueligt, complette ret, og nye Værker aarligen anskaffede. – 3) Storfyrste Constantins Bibliothek bestaaer af 30,000, ligeledes i Petersborg. Det indbefatter især historiske, diplomatiske og militaire Bøger. 4) Videnskabsacademiets Bibliothek sammesteds, næst begge de Keiserlige, eet af de talrigeste, da det indbefatter over 60,000 Bind. Deriblandt findes 3000 Bind sinesiske, manschuriske og andre asiatiske Manuskripter, og en fortræffelig Samling Originalmalerier af Sommerfugle, Planter og andre Naturalier fra Mad Merian og Dr. Fothergill. De russiske Værker, (omtrent 3000) ere opstillede for sig selv. - 6) Bibliotheket i Alexander Newskys Kloster sammesteds, meget talrigt, med mærkværdige Slavoniske Haandskrifter, Concilieacter &c. - 6) Det Keis. Cadetcorpss Bibliothek i Petersborg indbefatter over 12,000 Bind og forøges aarligen. 7) Det fri occonomiske Selskabs Bibliothek sammesteds, ikke meget talrigt, men udvalgt, og meest bestaaende af Værker, hørende til Faget. - 8) Det medicinske Collegiums sammesteds. - 9) Det ny Universitetsbibliothek, allerede voxen til 11,000 Bind. - 10)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Greverne Romanzows og Rasumowsky's og Fyrsten Gallizins Cabinetter ere især rige paa Natursieldenheder, fortrinligen Mineralier. - 27) Geheimeraad v. Karsakows Samling af Konst og Oldsager, saavelsom Gener. v. Suchtelens Mynt samling. - 28) Den Olsaffewske Samling af Kobberstykker, ligeledes, som begge de forhen nævnte, i St. Petersborg, er, næst det Keiserlige, anægteligen den talrigeste og udvalgteste. – 29) Det Himselske Museum, og Dr. Behrens's Konst og Naturaliesamling i Riga. - 30) Bergmanns Mynt- og Naturaliecabinet, saavelsom den Essenske Samling af Haandbreve fra lærde Mænd, sammesteds. - 31) Munkeklosteret Petschersky's Bibliothek i Kiew. - 32) Det paa sieldne Mineralier og Forsteeninger især rige Naturaliecabinet i Wilna. - 33) Det af Patriarken Nikon, i det af ham byggede Woskrefinske Munkekloster i Kreds staden Woskrefinsk i Statholderskabet Moscau, stiftede Bibliothek, der er rigt paa Manuskripter. 34) Det anseelige Bibliothek i det prægtige Kloster Troitzkoi=Sergiew, 10 Mile fra Moscouder ogsaa indbefatter mange Oldsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Prof. Schuz i Halle har udgivet Hertuginden af Orleans, Elisabeth Charlottes Levnet og Characteer &c., et Bidrag til det franske Hofs Characteristik under Ludvig XIV. Denne Prindsesse, eneste Datter af Churfyrsten af Pfalz, blev i sit 19de Aar, som et Offer for Statskonsten, formælet med Hertug Philip af Orleans, men hvor lidet hun var skikket til at gjøre Lykke ved det overforfinede franske Hof, sees af hendes egen Beskrivelse over sin Person, hvori hun siger, at hun har et Marrekatansigt. Sin Gemal skildrer hun meget naivt saaledes: Monsieur har mere Qvinder end Mandsmanerer ved sig; holder hverken af Heste eller Jagt (som hun var en stor Elsker af, af intet uden Spil, have Cerele, spise godt, danse og være pyntet, kort sagt, af Alt, som Damerne holde af. "Det var ogsaa fortrydeligt at sove hos Monsieur, vedbliver hun, han kunde ikke lide, at man rørte ved ham, maatte altsaa lægge mig ganske paa Kanten, at jeg ofte faldt som en Sæk ud af Sengen, var derfor hjertelig glad, da Monsieur en bonne amitie og uden Vrede proponerede, at enhver skulde søve i sit Apartement." Da hun yndede Jagten, saa valgte Kongen hende sædvanligen til Ledsagerinde paa samme, og naar han ikke vilde ud med Sproget, henvendte han sig gjerne til hende, da han vidste, at hun gjerne tog Bladet fra Munden. Men Frillen Maintenon stillede sig som en ond Genius imellem begge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Fra det Kgl. Academie for almeennyttige Videnskaber i Erfurt læses den comiske Bekjendtgjørelse, at da ingen af de indkomne tildeels fortræffelige Afhandlinger, angaaende det af Academiet 1817 udsatte Priisspørgsmaal: hvilken Jndflydelse har befrielseskrigen 1813 og 1815 yttret paa Menneskehedens Udvikling i sin rene Jdeel ikke har svaret til Hensigten, saa tager Academiet dette Spørgsmaal tilbage, og udsætter i dets Sted ligeledes en Belønning af 100 Rdlr. for følgende: hvilket Stof, uden de bekjendte, er brugeligst, istedet for Lud, til Garvning Man skulde næsten troe heraf, at Befrielseskrigen har været af beslægtet Natur med Garverlud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Nederlandenes Besiddelser udenfor Europa tæller, efter de nyeste Beretninger, i Ostindien 10,000 frie Hvide, 8 Mill. frie Jndfødte, og 10,000 Slaver, i Vestindien; 6,530 frie Hvid 7000 Jndfødte (Americanere, og næsten 60,000 Slaver, altsaa tilsammen næsten 9 Mill. frembringe i begge Verdensdele henved 28 Mill. Pd. Caffe, 39 Mill. Pd. Sukker, 3,765,000 Pd. Peber, 400,000 Pd. Krydernelliker, 320,000 Pd. Muskatnødder, 106,711 Pd. Cacao, og 1,726,500 Pd. Bomuld. Man seer heraf, hvor betydelig disse Colonier endnu stedse ere for Kongeriget Nederlandene, og at de kunde blive endnu betydeligere, dersom den hollandske Regjering satte færre Skranker for Handelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Kjøbenhavns Børs, d. 6 October. Cours. Hamb. 2 M. 268, a vista 261. Spec. 261. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 10 1/8. a 15 Rbmk. 11 s. Oblig. (med Renter fra 11 Juni, 1821) 78 1/2 a 74. Nationalbank-Oblig. (af Laanet, d. 4 Febr. f. A.) 93 a 93 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter, eller 121 1/2 a 122 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedl. 13 1/2. Svenske Sedler 66 1/2 Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. naar og Com Attende Aargang. No. 81. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Det besynderlige Vidne. At ringe Aarsag af og til kan avle De største og forunderligste Ting, Det skrevet staar paa Krønikernes Tavle Og seglet er med Tidens store Ring. Hvad tidt er sagt om Capitolets Gjæs, Det stundom og stadfæstes paa vort Næs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
En Høker leved i en brittisk Havn, Med Viv og Børneflok i største Gammen, Og skrabed i den sortebrune Ravn Omtrent ti Tusind blanke Daler sammen. Han aad og drak og sov, var altid glad Og, skjøndt han ei til lærde Bøger kjendte, Han dog en philosophisk Skat besad, Der altid lønned ham med Renters Rente. En Nat han laae i Søvnens trygge Arme, Og drømte sødt om Æg og Flesk og Smør, Da pludselig han hører Nogen larme, Dog uden at han sig bevæge tør. Han mærker nok, at det en Tyv maa være, Men Hovedet svøber han i Puden ind De, som med slig Besøg ham nu beære, Han tænker, have intet Godt i Sind. Men da Aurora aabnede de Porte, Som, efter Paars, med Purpur maled er, Han reiser sig, og det i bare Skjorte, Og raaber høit, hvad vil J Slyngler her?"Men Tyven var alt over Bjerg og Dale, Og da vor Høker Alt vil eftersee Tirsdagen den 9 October 1821. Han skriger - ha, hvo kan den Scene male Mit Pengeskriin er vær, o Vok, o Vee!" Halvpaaklædt han til Stedets Sheriff render Og ramser op hvad nys er hændet ham. Hiin Dommer nu sin Keiserpibe tænder, Og skriver nøje op det hele Kram. Omsider siger han: "min kjere Ven! Hvis J mig Tyvens rette Navn vil nævne, Jeg skaffe skal det Stiaalne Ber igjen, Og til at lide Dom ham lovlig stevne.""Min Tyv, Hr. Sheriff, den jeg ikke veed, Men det i Grunden er hartad det samme; Thi veed jeg først om Flesket ret Beskeed, Da skal jeg Tyven saare snart annamme"Hvad pluddrer J om Flesk, min gode Mand, Mon J da troer, at Tyve man, lig Rotter Med stegte Fleskestumper fange kan?" Ved disse Ord vor Høker til ham skotter Og svarer: "det er ei min Mening, Herre! Men viid, jeg havde tvende Fleskeskinker, Hvormed jeg selv blev skjændig snydt, desværre, Som, reverenter talt, saa farlig stinker At hvor de hænge de forraade Tyv og Hæler uden Naade. Mærk, disse tvende Fleskesider, Fuld af Tinter, fuld af Mider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
En Tyv, hvis Næse ei var alt for fiin, Stial fra mig nys, tillige med mit Skriin, Blandt Tusind jeg dem kjende skal, Og har jeg først mit Flesk opdaget, Det bliver mig en Sag heel smal, At sige hvo mit Skriin har taget."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Vor Høker faaer nu en Betjent, Med hvem han Flesket skal opsnuse, Og løber hidsig og bespændt Omkring i Byens fleste Huse. Tilsidst han kommer hen til eet, Hvor i en underjordisk Kielder, En Kierling, fuld af blanke Fedt Sit Hoved ned mod Jorden hælder, Og i den sorte Pande bager De gule grønne Æggekager. Her Røgen sig i Bugter snoer Og Alt indhyllet er i Dampe; Man ikkun skimter dens Beboer Ved Skinnet af en Olielampe. Dør, paa en Leertallerken, staaer En dygtig Stabel Fleskelaser, Hvori Mads Madsen Kløer slaaer, Og spørger Kierlingen, som braser: Hvor har J fra de Fleskeskiver Hvormed J lovlig Handel driver, Forbløffet Qvinden gir til Svar, "Jeg har min Mand, min kjere Faer; Han end halvanden Skinker eier Som sikkert tvende Lispund veier, Hvoraf de Skiver ere klipped, Paa hvilke J er saa forhippet; Han boer i Gaden hist Høir oppe paa en Qvist." Vor Høker flux med Qvinden løber Til Fleskets Sælger hen, og Skinken ved sin Lugt snart røber Den Tyv, som havde stiaalet den. Saa endtes nu en Sag, hvori saa ganske nys En Thomas Erskine selv ei kunde bringe Lys, Moral.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Af dette Eventyr man lærer: At Hverdagssands og Hverdagsvid Langt bedre Frugter stundom bærer End ubegrændset Lærdoms Flid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Indenlandske Efterretninger. Major A. Coyet lod nyligen bortspille de ham tilhørende adelige Frigods Wollsig i Skaane vurderet for 129,000 Rd. svensk Banco, tilligemed 18,800 Rd. sv. Bco. i rede Penge. Dette Lotterie var fuldkomment overeenstemmende med den 68 Trækning af det Kgl. danske Classelotterie, og Hovedgevinsten skulde tilfalde den ved 3die Dags to først udtrukne Numere bestemte Ambe J Tilfælde af at den, der fik den høieste Gevinst, ikke ønskede at blive Eier af Godset, forpligtede Hr. Maj. Coyet sig til at indløse samme for 70,000 Rd. sv. Banco, eller og selv at tage det i Forpagtning mod en Pagtsum af 6000 Rd. sv. B. aarligen. Mærkeligt er det, at denne Hovedgevinst skal være blevet vundet i Kjøbenhavn, medens den paa samme Numer i Classelotteriet faldne Gevinst af 50,000 Rbd. skal være kommen til Landskrone i Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
J Hermes for 1821, 1ste St., læses en Artikel om Reisebeskrivelser over Jtalien, i hvilken ogsaa Fru Fr. Bruns Reiser i dette Land, nemlig: Episoden ans Retsen durch das sidliche Deutschland, die westliche Schweiz Genf und Jtalien &c., og Episoder aus Reisen durch das untere Jtalien a. hvorom det her hedder: Det tredie og fjerdBind af Fru F. Bruns prosaischen Schrifter, Zürich 1799-1800) meddele den elegante Verden Førstegrøden af hendes frugtbare italienske Reisemuse, en Dagbog over hendes Ophold i Rom, og Fremstillingen af Neapel og dets Omegne. Denne Forfatterinde fortjener at misundes, dersom alle Saligheder og Henrykkelser, der opfyld disse Beskrivelser, ere gaaede igjennem hendes Siel. Den Læser, som formaaer at følge et saadant Sving og en saadan Flugt, maa denne Læsning sikkerligen yde en sjelden Nydelse. Ubilligt vilde det være, at ville controllere den henrykte Phantasie med kold Critik, den seer og hører med andre Sandser end hiin, og har egentligen dog altid Ret. Kun skulde Dommen blive uden for Spillet; den gjør mange Feiltrin naar den, der er vant til rolig Gang, maa følge den enthusiastiske Løberske. Denne Critik, udvidet til Fru Bruns Reiseskrifter, kunde synes haard hvilket vilde gjøre os Ondt. Gjentaget og mange Aars Ophold i Jtalien har lært Forfatterinden at iagttage roligere og skarpere, og fremstille bestemtere, og Dommen om Konst og Oldtid har, ved sammenlignende Anskuelser af dens Mesterværker, og ved Omgangen med Kiendere, arbeidet sig frem af Følelsens og Jndbildningskraftens Vaklen, og søger at vinde fast Grund og Fodfæste. Hvad man endnu ellers har havt at udsætte paa Forfatterindens Episoder, at hun kun for ofte leverer Beskrivelser over Børnesygdomme, Modersysler, og overhoved Familiemalerier istedet for Landskabsbeskrivelser og Sædebilleder af de beskrevne Lande, dette lader sig kraftigst undskylde med Titelen "Episoden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Det danske asiatiske Compagnies Auction (see Skilderiet Nr. 78) tilendebragtes den 24de Septbr. Af 171 Kister Haysanschin solgtes 14, a 1 Rbdlr. 8 s. Pundet; 214 Kister Young Haysan bleve alle tilbagetagne; af 105 Kister Haysan solgtes 55, a 2 Rbdlr. 15 til 16 s.; af 86 dito solgtes 40, a 2 Rbdlr. 16 s.; af 117 dito solgtes 4, a 2 Rbdlr. 16 s.; af 400 Kister Haysan, i Lodder 3 10 Kister, solgtes 20 Lodder, a 2 Rbdlr. 13. til 38 s. Pundet; af 2124 Daaser dito, inddeelte i 85 Lodder a 25 Daaser, solgtes 40 Lodder 4 5 Rbdlr. 80 s. til 6 Rbdlr. 4 s.; af 600 dito inddeelte i 20 Lodder a 30 Daaser, solgtes 10 Lodder a 3 Rbdlr. 32 til 46 s. pr. Daase, af 200 Kister Tchy, inddeelte i 40 Lodder, solgtes 25, a 3 Rbdlr. 32 til 36 s. pr. Pund; af 612 Daaser dito, inddeelte i 31 Lodder, solgtes 15, a 7 Rbdlr. 20 til 32 s. pr. Daase; 40,000 Stkr. gule Nanquiner bleve alle tilbagetagne, 100 Stkr. carmosinrøde silke Damaster, 100 Stkr. gule dito, 50 Stkr. mellemblaae dito, 50 Stkr. grønne dito, og 50 Stkr. carmosinrøde Tafter bleve alle tilbagetagne; af 200 Stkr. Sattiner solgtes 45 Stkr. sorte, a 62 til 63 1/2 Rbdlr.; 10 Stkr. lilla dito, 10 Stkr. carmoilet dito, 10 Stkr. lys oliven dito, 10 Stkr. staalgraae dito bleve alle tilbagetagne; af 10 Stkr. mellemblaae dito solgtes 5 Stkr. a 66 Rbdlr. Af Porcellain, solgtes Ubetydeligt. Slagelse. Natten imellem den 3 og 4de October afbrændte Bredegades Møllergaard tæt udenfor Slagelse. Møllen selv blev reddet ved Brandcorpsets vedholdende Anstrængelse.