Berlingske Tidende, 1775-06-19
Fortsættelse af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongel. Dansk Landhuusholdings Selskab udsætter for 63 Kongel. Majestæts Riger og Lande udi Aaret 775. (See No. 42. 43. 44. 45. 46. 47 og 4). 10 Da Selskabet i Følge indberettede Erfaringer er overbeviis som, at det var særdeles nyttigt, om de Norske ubeboede Udøer bleve brugte til vilde Faars Avling; saa udsættes følgende Premier: Forden talrigste og deste Hjord af vilde Faar, af Engelsk, Spansk eller Africansk Art, levende Vinter og Sommer paa Norske ubeboede Udder, ikke mindre end 30 Stykker, Selebets mindre Guld=Medallie eller 50 Rdlr. For den nest beste Hjord, ikke mindre end 20 Stykker, den større Sølv=Medallie eller 20 Rdlr. For den dernes beste, ikke mindre end 15 Stk. den mindre Sølv=Medallie eller 10 Rdlr. Disse Premier kan ikke æskes, uden for saadanne Øers Besættelse, som ikke forhen har været brugte til deslige fine Faars Avi ling. Med Attesterne og Proverne forholdes ligesom ved forrige Nummer er foreskrevet, og Premien æskes inden October Maaneds Udgang 1777. - 11. For den største Mængde Bistader med ved overfødte Bier, tillagde i Aarene 1774 og 75, udsættes for Dannemark og Norge efterfølgende Premier: En Premie af Selskabets mindre Guld=Medallie eller 50 Rdlr., for ikke mindre end 30 Bistader. En Premie for neste Antal, ikke mindre end 25 Stader i 25 Rdlr. En Premie for største Antal derefter, ikke mindre end 20 Stader, 15 Rdlr. Og endelig en Premie af 10 Rdlr. for ikke mindre end 15 Stader. Folk af Bondestanden, samt Landsbye=Skoleholdere, kan vinde disse Premier, naar de allene tilfulde beviser :at de haver i bemeldte Tid tillagt 12, 10, 8, eller 6 Bistader, hvilke Tal skal svare til 30, 25, 20 og 15, for Folk af andre Stænder. Hvorved dog er at mærke, at Herregaardene aldeles ere udelukte fra denne Premie, saavelsom og enhver anden, der allerede eengang har vundet den største af disse Premier ; dog vil Selskabet, ved overordentlige Gratificationer belønne disse sidstes Flid, naar de frembringer behørige Attester. Formedelst Forskjælligheden at Rigernes Beqvemmelighed til Avlen udsættes Premierne ikke allene særskilt for Dannemark og Norge; saa at hvert Riges Æstende for sig selv beregnes mod hinanden; men Æstende af Norge kan og vinde samme Premier for følgende Mængde, nemlig : i første Tilfælde for : 20, 15, 10 og 8te, og i anden for : 8, 6, 4 og 3 Bistader. J de fornødne tilforladelige Attester, der maa være nøye indrettede efter Forerindringerne for ved denne Liste, maa meldes : hvor megen Vox og Honning i det angivne Tal af Bistader for seneste Aar er avlet, samt om Svermene ved Optagelse ere blevne i Behold eller ødelagde, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er ligt vil blive tagne i Betragtning. Premien æstes inden September Maaneds Udgang 1776 ; dog maa Attesterne og Synet over Bierne være tagen i Junii Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at alle Staderne til den Tid Attesten blev givet, vare i god Behold- 12. For den største Mængde i Norste Farvande fangen og paa Hollandsk Maade best virket og nedsaltet Sild, til Forhandling fra Norge til Kiøbenhavn nedsendt. For den største Mængde, ikke mindre end 80 Fierdinger Selskabets større Guld=Medallie eller 100 Rdlr. For den neste, ikke mindre end 40 Fierdinger, Selskabets mindre Guld Medallie eller 50 Rdlr. Troværdige Attester, maa meddeles, at Silden er fangen af Danske eller Norske Undersaatter, og for Dansk eller Norsk Regning. Videre maa Attesterne til fulde gotgiøre, at Silden strax efter Fangsten, og i det minde ste inden 12 Tiiner er nedsaltet. Premien maa ækkes og Silden geleides af bemeldte tilforladelige Beviser inden Aarets Udgang 1775. Til Oplysning om den Hollandske Silde=Saltnings= og Nediegnings Maade meddeles følgende: 1) Holland salter og nedlegge allene i nye tætte Eege Træer, med 14 stærke og tørre Baand, efter Træets Størrelse, vel forsynede. 2) Det Salt, som bruges er allene beste, af erdsorne Vragere vraget Spansk eller Portugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier raffinerede hvilke Salter da kaldes Salt af Salt. Alle andre Sorter : hvidt, graat, stort eller smaat Salt, ere ved Love forbudne, og nævnes Franske, Strædets og Vestindiske Salter udtrykkeligen deriblant 3) De tilladte Salter bruges baade for sig allene, og blandede. Enaf de tvende første Sorter, nemlig, blandes med en Deel af det raffinerede, efter Omstændigheden af Tiden Silden skal bevares i, og Stedet den skal sendes til 4) Man udsøger Silden i Følge Love, førden kiendes tienlig til Saltning. De tomme eller saakaldede Jomfru Sko, Udendigende, tavn melkefag, ildugtende og stelle Sidsiles fra de fulde, friske, udestadigede og rette gode : hville allen faaes og nedlægges for Udførsel, og faaer derefter Mærket paa Træerne, færstatte fra de sende. 5) Siden ganes og nedsaltet en Bord, udestit til Dag og Nat, efterhaanden som den optases af Sarat, og saa alligsommeligt, før flere, end de, som kan fallies og ordentlig nedlægges, tages inden Borde. 6) Mang. den af Saltet, som stal denges, er ikke bestemt ved Love; men kommer an paa Erfarenhed. Derimoder befalet : At ingen anden Sid maa nedlægges til Udskibning, endfulde, hele og friske Sild : og stal Silden, beder det, nedlægges med største Flid, tæt, næt ræt op, Side til Side, og langs med hinanden fra Ende til anden Træet. 2) Silden maa ikke nedkastes i Træet med Kurve eller Kar; men skal nedlægges med Haand, og stal der ved Nedlægnineen, saavidt mueligt, bruges et Haandelag, for at treffe lige kagTrihed og Nøiagtighed i Lægningen. 3) Saaledes som Silden. saltes og nedlægges om Bord, udføres tikren Tønde; men de maa alle paa offentlig Broe eller Gade, under endorne Vragers Opsigt igien aabnes, og efterat de ved Optagningen i Lagen ere vastede, af erdsørne Saltere saltes, og paa bemeldte Maade for alles Øynpaa ny nedlægges. 9) Bunden skal efter Nedlægningen nedtrædes med Fod, og Træet lættes, for det tilstaaes, for at erfare: om det haver den Tyngde, (som ved Ovelse let erfares), det bo bare. 10) Naar Træet har staaet en Nat over, efter Omsalg ningen, ges det Lage, som er taget af Tønderne, og slet, og faaer det endnu engang tage, for det bortføres fra Salte Stædet, 11) Jntet Træe maa udføres, for Silden haver ligger 10 Dags efter Omsaltningen i Lage, og er bleven behørigen mærket, hvilke hverken maa see i Huus, eller om Natten. 12) Man giør Forskiæl paa Mærkerne efter Jacobi, den 25de Julii, efter Bartholomæl, den 24de Aug. ; og efter Korsets Dag, den 14de September, for derved at kiende Fangsten og Sildens Godhed. 13. Fiorten om Bord saltede Træer regnes kun at gjøre til efter Ompakningen, efterdi Sorteringen ved Omsaltningen endnu nøyere : end om Bord, kan iagttages. Al Fangst til Saltning maa Fe imellem den 7de Juli og 1ste Januarii, og uden for det Hirlandske, Islandske og Norske Klipper. Alle andre Sild, til anden Tid sam gede, røges. Resten, som kunde tilføres, blev egentlig Politie Anstalter vedkommende, som ikke ere herhen hørende. 13. Forden største Mængde Sild, ikke mindre end 40 Fierdinger, behandlede paa efterfølgende fire Maader. Ti Fjerdinger saltede med St. Hobes Salt allene, uden videre Omsaltning. Ti Fierdinger sal. de med to trediedeel af St. Hybes og en trediedeel af Lyneborg Salt. ligeledes uden Omsaltning eller Omlægning. Ti Fierdinger nøyagtig saltede, som først meldte; men omsaltede og nedlagde medsamme Sort Salt, i det mindste fjorten Dage efter første Saltning. Ti Fierdinger ligeledes paa det nøyeste saltede, som anden meldte Fierdinger; men omsaltede og nedlagde med samme Blanding af Salt efter første Nedlægning. For dette Antal Sild paa saadan Maade saltede, og nedsendte fra Norge til Forhandling i Kiøbenhavn, udsætter Selskabet sin mindre Guld=Medallie eller 50 Rdlr. Vedsendningen behøves ikke, naar Skibs=Leylighed er derimod, at stre med samme Fartøy, da Selskabet agter at lade de paa forbemeldte fore Maader nedsaltede Sild paa engang bedømme, saa de altsaa oppebier de førstes Bedømmelse for de sidstes Skyld, for ved dem tillige at naae den tilsigtede Vished og Oplysning. Man skiønner lettelig, at der udkræves særdeles nøiagtige Attester til at bevise, at Silden, for hvilke Premie æskes, er behandlet, som foreskreven staaer. Bemeldte Attester maatte derfor være udstædte af nogen af Selskabets Medlemmer, geistlige eller verdslige Øvrig, heds Personer, eller i Fald de af nogen af Almuen meddeles, til Tinge være beedigede. Premien æstes inden Aarets Udgang. (Fortsættelsen følger). Ved Døden ere afgangne: J Glüchsborg Frue Hofmare, Kallinde von Seelhørst, fød Dithmar. J Bredstedt Hr. Oberste Lieutenant von Helm. J Glückstad Hr. LandraaHørn. J Schirensee Frue von Saldern, en Moder til He Exellence Hr. Seheime Raad og forrige Russiske Principaa Commissarius von Saldern. J Rensborg Hr. Premies Lieutenant Christian von Lüschen. J Aalborg den 9de huus Skræder Augustinus Andreas Schandorfs Hustrue, Anna Lercke Bergh, 32 Aar. Den 12te huj. Karen Hans Dater fra Rønne paa Bornholm, 30 Aar. Den 14de hvi Hr. Hans Jørgen Naschon, Byefoged og Politiemester ibid. 55 Aar, har haft 16 Børn med hans efterladte Enke, en hvilke 11 uforsørgede ere i Live. Den 15de huj. Hr. Hans Kynde, 45 Aar. J Lee forrige Raadmand og Herredsforgod Lauridsen. J Schivelund Birkedommer Møller. Ur der Riiberhuus Amt i Lourup den 24de Mai sidst blev ved Døden bortkaldet Sidsel Dues, fød Saabye, 61 Aar, varet gift 2de gange, havt i alt 8 Børn. J Odense den 9de huj. Rasmus Eidorph, Sneker, 73 Aar. Den 10de huus afg. Klokker Lars Kraghs Enke, Mad. Eline Kragh, 8, Aar. Den 11te huj. Wilhelm Holm, Farver ved Odense Tugt= og Manufactur=Huus, 75 Aar. Her i Staden det 17de huj. Sr. Mortensieldt, Brændeviinsbrænder, 4 Aar. Den 17de Junii Mad. Anne, sal. Anders Pedersen, Slagters Enke, 79 Aar gl.