Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
Aarhuus. Fra en særdeles agtværdig Haand har Redact, modtaget følgende Brev, der sikkert vil interessere mange af dette Blads Læsere: Philladelphia i Nord=Amerika d. 1ste Jan. 1838. Vi Undertegnede Danske hilse vore Landsmænd og ønske dem Alle, baade Bekjendte og Ubekjendte, et glædeligt Nytaar. Een og Anden kunde maaskee ønske at vide, hvorledes det seer ud her i den nye Verden, og vi vil derfor fortælle Noget derom. J Mai Maaned forrige Aar kom vi i Land her i Philladelphia. Foruden os var der tre tydske Haandværkere og een fra Slesvig ombord. To af dem gik strax ned mod Syden til New-Orleans, uagtet en her boende Landsmand advarede dem for den store Hede, og den usunde Luft som hersker der, og som kun Faa fra det nordlige Europa kunne taale. De har desværre, som man siger, faaet Troen i Hænderne; thi den Ene af dem døde 4 Uger efterat de vare komne til New-Orleans af den gule Feber, og den Anden var, da vi sidst hørte fra ham, saa medtaget af samme Sygdom, at han Intet kunde foretage sig. De andre To gik langt ned mod Vesten, Staten hedder nok Jndiana; men efter hvad vi høre, skal dette heller ikke være rigtigt; thi der er endnu saa faa Indbyggere og de store Landstrækninger ere saa lidt dyrkede, at der ikke skal være nogen Leilighed til Fortjeneste, som jo dog er det der bestemmer de Fleste til at forlade Venner og Frænder og gaae over til et fremmed Land. Vi Tre forblev derimod hidtil her i Philladelphia og da vi vare saa heldige strax at erholde Arbeide, som vi siden har beholdt, saa kunne vi være ret vel tilfredse. Men det var egentlig mere Lykke end Forstand, thi til Søestæderne kommer der stedse en Mængde Udvandrere, som ere hverandre i Veien og nedsætte Arbeidslønnen. Desuden er det dyrt at leve her, og den der ikke selv medbringer Penge, vil vanskeligen komme videre. Vi troe derimod at det Jndre af Staterne New-York og Pensylvanien er bedst passende for Haandværkere og Bønder, især naar man kan træffe paa en Plads der er i Opkomst Saadant et Sted skal der være i den sydvestlige Deel af New=Pork Staten, i Cattaraugus Counti. De gaae an der baade med Jernbaner og Canaler, og mange Fremmede samt Andre, der allerede boe her, ere i Færd med at gaae derhen, for at nedsætte sig. Efter hvad vi have bragt i Erfaring, have allerede adskillige Danske bosat sig der, og flere ville til Foraaret gaae derud. Det er en Plads som i alle Henseender er passende for os, thi Sommer og Vinter ere omtrent som i Danmark, og Landet er endnu at faae paa billige Vilkaar og omtrent for 4 1/2 Dollars for Saameget som en Tønde Land dansk Maal. Der vil blive en stor Bye anlagt derude, hvorved der vil blive god Fortjeneste for Haandværkeren, og kan han først faae et Huus med lidt Jord til, i Nærheden af Byerne, saa kan han rigtignok sige, at han er i en saadan Stilling, som ikke En blandt hundrede kan naae hjemme. Ogsaa Landmanden kan der finde et rigeligt Udkomme, thi Jordbunden er meget frugtbar og han kan afsætte Alt hvad han avler til høie Priser. Vi ere ogsaa bestemte paa at gaae derud til Foraaret, og vi ere saa viis paa, at det vil blive til vort Bedste, at vi nok tør raade enhver dansk Professionist eller Bonde, som har Lyst at søge sin Lykke, til at gaae den samme Vei. Det kan ikke feile, at de maae blive tilfredse, især de af Bønderne som kunde bringe lidt Penge med til den første Indretning. Det har vel været slette Tider, som man siger, her i det sidste Aar, men det gaaer nu igjen meget bedre, og Alt vil snart være i sin forrige Flor. Hermed ville vi sige vore Landsmænd Farvel for denne Gang, og til Sommeren skal vi nærmere lade dem vide, hvorledes det gaaer med den danske Coloni i Cattaraugus Counti. F. Petersen, Christian Schmidt, A. Jensen, Snedkersvend. Hjulmand. Muursvend. Fra de ni Præster.