Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-09-12
Jndenlandske Efterretinger. Løverdagen d. 5te dennes, Eftermiddag Kl. 1 og Kl. 5 giorde Dampskibet Caledonia tvende Lysttoure ud til den i Ydredybet liggende russiske Eskadre, i hvilke dog det ugunstige Veirligt ikke tillod ret mange at deeltage. Eskadren under Contreadmirat Steffels Commando, bestaaer af de tvende Linieskibe: Narva, ført af Captain Kischlin, og Lesnoi, under Capt. Adams Befaling, hver paa 74 Kanoner og med en Besætning af 600 Mand, og Fregatten Dwina, under Capt. v. Weisfeldt paa 36 Kanoner og med en Besætning af 350 Mand. Alle tre Krigskibe ere opbygte i Archangel, og bestemte til Cronstadt, hvor de skulle kobberforhudes. Jfølge den dem meddeelte Ordre skulle de ikke uden den høieste Nødvendighed løbe an heer; men det haarde Bygeveir i Torsdags nødsagede dem til at ankre i Renden. Den 7de om Formiddagen laae de endnu her formedelst Modvind."(Kbhvnsp.)(Meddeelt.) Omstændighederne ved det i Egnen af Skielskøer, begaaede Børnemord ere følgende: Leiehuusmand Jørgen Christensen af Holten paa Stisnæs, som i nogen Tid i Forveien havde lidt af Feber, der dog næsten var sadt, og som havde Kone og 2 Børn, en Dreng paa 8 1/2 Aar og en Dreng paa 5 Aar, har, efter omtrent i 24 Timer at have overveiet Tingen, om Morgenen den 1ste September, medens hans Kone var ude i Husets Hauge, omtrent Kl. 6, begivet sig op af Sengen, vaagnet sine Børn, som som paa hvert sit Leie, læst Fader Vor for dem, og derpaa med en Ragekniv overskaaret Struberne paa Børnene, saa at de strax døde. – Gierningen anmeldte han strax for Konen, med Yttring om, at han nu var en Livsfange, i hvilken Henseende han for at overtyde hende viiste hende Børnenes Liig. Han lod derpaa Naboerne kalde og fortalte dem hvad han havde gjort, samt begiærede at blive bragt til Retten, hvor han strax forklarede alt ganske omstændeligen. Han havde først paatænkt at ville dræbe sig selv; men dette forkastede han, da han betænkte, at dette vilde bringe ham i den evige Fordømmelse. – Efter hans Forklaring have Børnene giort en ubetydelig Modstand. Det ældre Barn græd da det mærkede hvad han vilde foretage sig, men det yngste ikke førend det havde seet ham dræbe det ældste, og han paastaaer, at den hele Begivenhed ikkun har varet nogle Minuter. Han angiver som Grund til denne afskyelige Gierning, at han ikke troede at kunne ernære Børnene og ikke vilde vide dem under Fattigvæsenets Forsørgelse, hvorimod han vilde befrie dem fra Verdens Sorger og skaffe dem den evige Sallighed. - Betræffende sig selv, da formener han at udsone sin Brøde ved at lide den Straf han bliver idømt, dog ønsker han om mueligt benaading for Dødsstraf. - Han var saa fast i sine Sætninger, at han den første Dag han kom i Forhør paa ingen Maade fortrød sin Gierning; derimod var det Tilfældet med ham den følgende Dag, da han blev gjort opmærksom paa, at han ikke kunde forudsee hvad der i Fremtiden havde været Børnene bestemt. Han viiste sig i den Anledning en Deel bevæget. – Under Obductionsforretningen, hvor han var tilstæde, var han roelig, men meget bevæget, og han kyssede Børnenes Liig da han forlod dem efter at Obductionen var fuldført. – Saavel efter Rettens som Lægernes Skiøn har det ikke været at opdage, at han mangler noget paa Forstanden, da hans Svar ere tydelige og bestemte; man sporer heller ikke nogen overdreven Hang til Bigotterie hos ham, skiøndt han har beskjæftiget sig noget med at læse i gudelige Bøger. - Paa hans Rygte og Forhold har førend denne Gierning intet været at udsætte. Hanhar levet godt med sin Kone og holdt af sine Børn. Han har været en god Søemand og en temmelig flittig Arbeider. Han er 39 Aar gl.