Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-28
Falsters Landboforening. (Sluttet.) Da Comiteens 4de Jndstillingspunkt, "Tiende og Skatter af Jordens Hartkorn udredes af Fæsteren, ligesom ogsaa Landgildet, hvilket dog ei maa overstige 1 Tde. Byg pr. Tde. Hartkorn, dernæst blev bragt under Discussion, og man tillige gik over til 5te Punkt: "Jndfæstningssummen maa ei overstige 8 pCt. af den Capital, som Huus og Jord af Sogneforstanderskabet efter bedste Skjøn og under Eeds Anbud bliver vurderet til Denne Forretning bør Forstanderskabet foretage gratis. 6te Punkt. Den gamle fratrædende Fæster eller Enke erholder Ret til at vælge sin Efterfølger, hvem Huus eieren ei maa nægte Fæste, saafremt Jntet med Føie kan udsættes paa hans Forhold og til 7de Punkt: "A jordløse Huse, hvorved forstaaes Huse, hvortil ei er udlagt anordningsmæssig Jordlod, maa kun tages een bestemt Hovdag om Ugen med Undtagelse af August og September Maaneder, da Fæsteren bør være fritaget for Hovarbeide, eller en fast Pengeafgift, som ei maa overstige 4 pCt. af den Capital, som Beboelsesleiligheden af Sogneforstanderskabet bliver vurderet til, reiste der sig en heftig Opposition. Pastorerne Rosen og Hansen, samt Stænderdeputeret Sidenius erklærede, at de ei kunde tiltræde disse Punkter, da de tilsigtede Jndgreb i Eiendomsretten. Eierne af Huse burde have samme Ret til af denne deres Eiendom, som af andre Besiddelser, at tage den størst mulige Fordeel og det burde staae dem frit for at bestemme hvormeget eller hvorlidet de vilde have i Landgilde, Jndfæstning, Huusleie o. s. v., og formeente forøvrigt at Regjeringen ei vilde eller kunde gaae ind paa disse Punkter. Hans Rasmussen, Hans Bentzen og flere kunde et indsee hvorfor Regjeringen ei ligesaa godt kunde fastsætte en vis bestemt Jndtægt af et Huus til en vis Værdi, som den havde bestemt hvormeget der maatte tages i Renter, om det samme Huus gjordes i Capital og denne udlaantes, og ansaae dette for et ligesaa stort Jndgreb i Eiendomsretten. Stænderdeputeret Sidenius maatte indrømme dette, men han vilde ønske at ogsaa Rentefoden var fri, og troede at dette vilde være gavnligt for Landet. Men om han end maatte indrømme, at Fastsættelsen af visse pCt. var en Jndskrænkning i Eiendomsretten og som efter hans Anskuelse var lidet ønskelig, saa fulgte deraf ikke at man burde andrage paa en yderligere Jndskrænkning i Eiendomsretten, som var endnu mindre ønskelig. Jeppe Møller, Ole Kæmpe og Flere, kunde ei indsee at de af Comiteen indstillede Punkter tilsigtede noget Jndgreb i Eiendomsretten, og i det Mindste ikke noget Saadant, som Eierne af Huse kunde beklage sig over, da de ifølge disse vilde erholde saa høi en Jndfæstning og saa høi en Afgivt af deres Huse, som de med billighed kunde fordre. Jeppe Møller eiede selv 3 Huse i og vilde være veltilfreds med af disse at erholde den foreslaaede Jndfæstning og øvrige Afgivt. Referenten tog af det Anførte Anledning til at udhæve de Grunde, som havde ledet Comiteen til at indstille disse Punkter. Han erkjendte, at disse vel unægteligen indeholdt et Jndgreb i Eiendomsretten og han havde som Medlem af Comiteen havt megen Betænkelighed ved at deeltage i Jndstillingen af disse Punkter. Men naar den Hensigt, at sikkre Huusmandsclassen for Udfugelse og Undertrykkelse skulde naaes, havde Comiteen ingen anden dvei fundet, som kunde føre til Maalet, end netop hvad der i 4de, 5te, 6te og 7de Jnstillingspunkt findes. Comiteen havde desuden sat Jndfæstningssummen saa høi, at vist ingen Huuseier, undtagen den, der ønsker at udsuge, vil kunne ansee den for lav, og naar Lovgivningen har fastsat, at en Godseier skal udfæste sine Gaarde, og denne Forening har fundet det passende at andrage om, at Huuseierne skulde tilpligtes at bortfæste deres Huse uden som hidtil at have Raadighed til, efter Behag at udleie disse, da maatte han ogsaa ansee dette for Jndgreb i Eiendomsretten. Forøvrigt vilde han selv ønske, at Huusmandsclassen paa anden Maade kunde sikkres for Udsugelse og Undertrykkelse af haardhjertede Huuseiere, og han opfordrede derfor Forsamlingen til at fremkomme med andre Forslag, som kunde føre til Maalet. Pastorerne Rosen og Hansen fremkom da med det Forslag, at man skulde indgaae til Regjeringen med Andragende om, at denne vilde beskikke en Commission af kyndige Mænd, som, efter at have gjort sig bekjendt med de forskjellige Forhold og Localiteter, havde til Regjeringen at give Forslag om hvad der passende kunde gives i Jndfæstning Landgilde osv. af et Huus. Referenten ansaae det for ønskeligt om en saadan Commission kunde vorde nedsat men kunde dog ei undlade den bemærkning, at naar denne Commission efter endte Undersøgelser indgik til Regjeringen med Forslag og hvad der maatte tages i Jndfæstning, Landgilde o. s. v., da var dette netop samme Jndgreb i Eiendomsretten som Comiteens Jndstillingspunkter beskyldtes for at indeholde. Forøvrigt vilde han for sit Vedkommende gjerne frafalde de omhandlede Jndstillingspunkter og gaae ind paa det gjorte Forslag. Han opfordrede derfor Comiteens øvrige tilstedeværende Medlemmer til at erklære, hvorvidt de heri vare enige med ham. Hans Rasmussen tog heraf Anledning til at yttre, at Nedsættelsen af en saadan Commission i og for sig selv vistnok kunde være ønskelig, men man havde ingen Garanti for at Commissionen vilde komme til at bestaae af sagkyndige og upartiske Mænd, og man havde Exempler nok paa at slige Commissioner ofte lidet eller intet udrettede til det Bedres Fremme. Han kunde derfor ei frafalde de at Comiteen gjorte Jndstillinger, men maatte forlange disse satte under Afstemning. Det samme yttrede med Bestemthed Kjøbmand C. Hansen saavel som ogsaa P. Steffensen, og da Jndstillingspunkterne som Følge af denne med Bestemthed fremsatte Fordring, bleve satte under Afstemning, blev Comiteens 4de, 5te 6te og 7de Jndstillingspunkt antaget uden nogen Forandring. Da Foreningen nu havde været samlet en 4 til 5 Timer begyndte mange af dens Medlemmer at absentere sig, og blandt Andre ogsaa Pastorerne Hansen og Rosen, og med deres Bortgang, om ei forstummede, saa dog tabte Discussionerne meget af deres forhen havte Livlighed og Jnteresse, da ingen kraftig Opposition meere fandt Sted. Comiteens 8de Jndstillingspunkt: "Alle Overleveringsforretninger af Huse skulle foretages gratis af Sogneforstanderskabet for at spare denne fattige Classe for Udgivter i denne Anledning", blev med Eenstemmighed antaget med det at Formanden foreslaaede Tillæg: "Dersom Oversyn af en af Parterne forlanges, skal dette foretages af Naboforstanderskabet." 9de Punkt. Fæstebreve paa Huse kunne udstedes paa slet Papiir, blev ligeledes antaget med det Tillæg. "ligesom ogsaa Skatteqvitteringsbøger." Efter saaledes endte Discussioner over Comiteens Betænkning maatte man ansee Dagens Hverv for tilendebragt. Stænderdeputeret Sidenius fremtraadte derpaa og yttrede i et kraftigt Foredrag sin Beklagelse over den Aand, som i Dag havde gjort sig gjældende i denne Forening, og han maatte paa Grund heraf udmelde sig som Medlem af Foreningen. Slutteligen forsikkrede han Foreningen om, at han, hvad forøvrigt vist Jngen betvivlede, stedse saavel i Stændersalen som overalt havde talt Bondestandens og Huusmandsclassens Sag, og skulde ei heller for Fremtiden undlade at gjøre dette Hans Rasmussen maatte beklage, at Foreningen mistede et saa æret Medlem, men trøstede sig dog til at Foreningens Virksomhed ei blandt alle Bondestandens og Huusmandsclassens Venner vilde blive bedømt efter den ærede Deputeredes Synsmaade. Formanden var af den bestemte Mening, at Aanden som herskede i Foreningen, netop var den ønskeligste, om den end efter Enkeltes Anskuelser i nærværende Tilfælde havde faaet en mindre ønskelig Retning, og han haabede, at denne Dags Forhandlinger ei vilde kaste Skygge paa nogen enkelt af Foreningens Medlemmer, som alle uden Undtagelse, forsaavidt som de havde deeltaget i Discussionerne, om end afvigende i Anskuelser, med lige Redelighed og god Villie, om ei med lige Kraft og Jndsigt, havde kæmpet for det som efter deres Overbeviisning var det Rette og Bedste. Slutteligen udtalte Foreningen det Ønske, at Sogneforstanderskaberne i deres Betænkning til Amtsraadet, Huusmandselassen betræffende, vilde tage disse af Foreningen antagne Jndstillingspunkter tilfølge, saafremt de forøvrigt maatte stemme med deres Anskuelser af Sagen. (Meddeelt.)