JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Man har i de nyere Tider villet forandre sammes Stilling. De Jndvendinger som Forf. gjør derimod, synes os fuldkommen grundede. Om Jsaak kirkens Skjæbne og Opførelse blive historiske Oplysninger meddeelte. De uhyre Granitsøiler, 16 i Tallet, som skulde danne Portalen, af rødligt Granit, hver enkelt af sin Blok, og 56 Fod høi, erindre om det ægyptiske Thebens gigantiske Søjler. Lærerigt vilde det være for Mekaniken at see beskrevet Maskineriet, ved hvilket disse uhyre Masser - Vægten af hver enkelt angives til 200,000 Pund – med Lethed blive transporterede og opreiste. Ved Keiserhusets Paladser indskrænker Forf. sig til en almindelig Beskrivelse, uden at opregne de Skatter af Kunst, som findes i samme. Uagtet al Storhed og Pragt finder man dog ingen Overmængde; der mangler intet til Hvilepunkt for Øiet; og sammes Charakter bestaaer almindeligen i, at man med det der ved Størrelse imponerer har vidst at forene det der taler til Aanden. Saaledes i Vinterpaladset, i Eremittagen, i Storfyrst Michaels ny Palads o. f. Til de prægtigste Bygninger høre Generalstabens Pallads, og Arsenalet; og fremfor alle den nye Børs, som ved det Store i dens Beliggenhed hæver sig i Veiret paa Spidsen af Wassili-Ostrowhvor Nevan deler sig i to Arme. Det samme gielder om Kunst=Akademiets Bygninger, men ikke om Videnskabernes Akademiets, for hvilket derfor ogsaa er bestemt et nyt, som allerede hæver sig. Blandt de keiserlige Lystslotte staaer Paulowsk øverst. Det var Keiserindemoderens Yndlingsopholdsted, og hun beboede det dengang ogsaa, men det er siden som bekjendt blevet anvist en høiere Bestemmelse. Forf. blev ved et Tilfælde for en Deel af Lykken forestillet der, og man bliver, ved at læse om den huldrige Modtagelse, som blev viist ham, let bragt til at dele Begeistringen, med hvilken han taler herom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Beskrivelsen over dettes underfulde Anlæg hører til de interressanteste Afsnit i Værket; hvo havde skullet holdt slige Havneanlæg dybt inde i Norden for mulige! J Bygningens Størrelse bliver det overtruffet af Zarskoe-Selv, men ikke i Skjønhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Omendskjønt Beskrivelsen over Petersburg indtager den største Deel af Bogen, saa indskrænket den sig dog dertil. Familieforhold – en Datter af Forf. er bleven gift i Rusland – førte ham til det gamle Gross-Nowgorod. Jo mindre vi ellers nu høre om denne engang saa historisk mærkværdige Stad, desto fortienstligere ere de Efterretninger, som vi her læse derover. Sandeligen dens gamle Glands er borte, af dens forrige Verdenshandel er næppe en Skygge tilbage, dog tilkjendegiver endnu enkelte Monumenter dens forrige Storhed. Men hvad der gjør dette Afsnit saa meget interessant, er den anskuelige Beskrivelse af det selskabelige Liv, hvorledes det har dannet sig uden for Hovedstæderne i Ruslands større Landstæder. Jkke uden en tilladelig Selvfølelse læse vi her, hvorledes det tydske Sprog og tydsk Literatur ogsaa i Rusland bliver mere hjemme, saa at man i Selskaber dybt i det Jndre af Rusland ofte kunde troe sig sat tilbage til Tydskland. (J Gotting. gel. Anz. 1829. 195 St., hvorfra vi have optaget det forestaaende Stykke, sluttes det saaledes: "At gjøre flere Udtog af et Værk som dette, er kun forud at fordærve Nydelsen for Læserne; vi indbyde dem heller til at læse samme, om det, som vi næppe tro, endnu skulde behøve en saadan Indbydelse.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Om den efter en Ansøgning paa Riim til Biskop valgte Christian Muus (see f. Nr. S. 569) læses i vore afdøde ypperlige Lærdes, Professorerne Rahbeks og Nyerups Bidrag til den danske Digtekunsts Historie IV. S. 72 o. s.; der sees at det var en vis Magister Malthe Junghans som skrev det satiriske Vers derover. J samme Skrift læses S. 63 nogle Efterretninger om en anden Præst Franz Kyhn, som ansøgte et bedre Kald saaledes (l. c. S. 73). Muus fik et Hvedebrød, jeg beder om en KrommeFra Dannerkongens Bord; og laae den i min Lomme! Gaaer det saa med en Muus, gid og jeg da var Ja heller Muus end Kat, Kom Lykke; vær et seen!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Uagtet de store Rustninger imod Algier gives i Paris dog endnu Mange, som paastaae, at Expeditionen maaskee turde blive udsat indtil næste Aar, og at man denne Gang blot vil lade sig nøie med at kaste nogle Bomber og Raketter indi Staden. Ligeledes vil man vide at den diplomatiske Vei heller ikke er endnu ganske opgiven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. avancanonen angaa Syvogtyvende Aargang. No. 38. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Newpork. (Sluttet. See forr. Nr.) paagaaDen følgende Dag besøgte jeg tilligemed en af de meest oplyste Amerikanere Forbedringshuset for unge Forbrydere. Denne, i enhver Henseende, fortræffelige Anstalt tilbyder Forbrydere et Asyl som gaaer Lovenes Strænghed imøde i Henseende til deres Mindreaarighed. Udrevne af Fordærvelsen, og fjernede fra slette Exempler, fører en regelmæssig Levemaade og Tilvænnelse til Arbeide de fleste af disse unge Mennesker tilbage paa Dydens Vei Efter et fastsat Antal Aar blive de givne i Lære hos Haandværkere, der i Almindelighed da intet har at klage over deres Opførsel. Men naar Herren eller Beslægtede see, at saadanne unge Mennesker ikke fuldkomment have aflagt deres Udyder, saa kunde de sende dem til et nyt Novisiat i Forbedringshuset. Medlemmerne af denne Anstalts Administration vedligeholde en vedvarende Brevvexling med de Folk, hos hvilke de fra samme Udgaaede ere anbragte. Overopsynet over denne Anstalt var anbetroet en methodistisk Præst; jeg bemærkede med stor Jnteresse den gode Aand, den Taalmodighed, og den lykkelige Blanding af Strænghed og Mildhed, som erhvervede ham Børnenes Fortrolighed, uden Tirsdagen den 11 Mai 1830. at skade den hurtige og ærbødige Lydighed, som er nødvendig ved saadant et Jnstitut. Derefter besøgte vi et lignende Etablissement for unge Fruentimmer; dette er af mindre Betydenhed, men synes mig at være ligesaa godt styret som hint. Jeg kan forsikkre, at jeg intet andet Sted har fundet Jnstituter, som have været mere egnede til, at føre unge Hjerter, der langt oftere ere forledte end ere forbryderiske, tilbage paa den gode Vei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Efter vor Tilbagekomst til Staden gik vi tilPrimair=Skolen, der er indrettet efter lignende Anstalter i Edinburgh; dog er Grundplanen i mange Ting blevet modificeret. Enhver Klasse af ti Disciple har to Monitorer, hvoraf den ene underviser og holder sin Afdeling under Opsyn, medens den anden paa et afsondret Værelse studerer paa det, som han skal lære Børnene af sin Klasse den næste Dag. De, som benytte dette System, paastaae, at der gaaer saa liden Tid tabt, og at der bliver gjort langt hurtigere Fremskridt end ved den sædvanlige Methode. For at dømme herom, vil en Iagttagelse af begge Methodernes Frugter være nødvendig. Derefter besøgte vi de for unge Fruentimmer bestemte Clementar=Skoler, der ligeledes ere inddeelte i Klasser paa ti Jndividuer, hver med sin Monitor. Alt i dette Jnstitut vidner om Orden og Velanstændighed; Enhver synes kun at være betænkt paa, hvorledes hun kan erhverve Agtelse hos andre og for sig selv. Efterat jeg havde seet mig om i Anstalten, opfordrede Opseerinden, mig til, at lade en af hendes Lærlinge læse; derpaa spurgte hun mig, om jeg var tilfreds med hendes Methode. Mit Svar, at det unge Fruentimmer havde læst med meget Udtryk, synes hun ikke ganske at være tilfreds med, thi hun trængte ind paa mig, at jeg skulle sige, om jeg ikke fandt et eller et andet at dadle; men da jeg spurgte hende, om de hende anbetroede Lærlinge skulde have den egentlige engelske Udtale eller den i Amerika brugelige, syntes hun at tage dette meget ilde op- og forsikkrede, at hun netop holdt ganske over en god Udtale. Næsten alle Amerikanere tro at tale det Engelske renere og sirligere end Beboerne af Storbrittanien; dog er den amerikanske Accent i Almindelighed slæbende, emphatisk og fremfor alt mislydende i Fruentimmer=Munde, efterdi disse betone Endestavelsen for meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Til Slutningen besøgte vi ogsaa endnu Skolen for Neger= og Mulat=Børnenes Underviisning. Det var et rørende Skuespil, at see, med hvilken Kjærlighed den ærværdige Mand, der er sat over denne Anstalt, besørgede sit Kald. Hans lange Løbebane har ganske været helliget dette saa fortjenstlige Værk og han udretter det med en Jver og et Held, som ganske falder ud til Ære for hans Hjerte og hans Aand. Paa mit Spørgsmaal, om han vel havde iagttaget en Forskjel mellem de Hvides og hine Sortes Forstandskraft, svarede han mig, indtil en vis Alder er en saadan Forskjel slet ikke eller endnu meget lidet mærkeligt, hvad der vel maatte have sin Grund i, at Forholdet hos Negerne i deres Barndom næsten er ligt de Hvides, idet deres Charakter da endnu ikke er bleven knækket ved Elendighed, de socitelle Forskjelligheder og ethvert deres Stilling vedhængende Onde. J Newyork, tilføiede han, hvor Slaveriet næsten ganske er afskaffet, kan de friblevne Sorte selv iagttage deres Interresse, naar de, begavede med nogen Forstand, udrive sig af Trældommens Forhold. Den Fordom, som nedsætter dem i deres egne Øine, vedbliver dog, det mægtigste Baand hos et Selskab, en gjensidig Tiltro, findes ikke hos dem, de finde hos de Hvide ingen Sympathie, og kun imod deres Villie lade de dem være delagtige i deres Rettigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Under mit Ophold i Newyork var jeg Vidne til en Operation, som levende interesserede mig: der skulde nemlig, for at udvide en Gade, nogle Huse rykkes fra deres Sted. Det dertil anvendte Middel var blevet opfundet af en Hr. Simeon, Brown, der ogsaa var af den Godhed at forklare mig det. Jeg vil forsøge, om jeg formaaer at give mine Læsere et Begreb derom, mig synes det at være saa simpelt, at jeg ikke holder det for nødvendigt at give en i det Enkelte gaaende Beskrivelse selv for dem, som ere ganske ubekjendte med Mekaniken. Enhver har vel allerede hørt om Huse af Træ, som man har givet en anden Plads, men en ganske anden Ting er det i denne Betragtning med en Bygning af Steen. Begge Husene, som skulde flyttes tolv Fod tilbage, vare byggede i et og dannede en solid Masse af 40 Fods Dybde og 25 Fods Høide, Taget ikke medregnet; deres Fa gade havde en Brede af 45 Fod. Man anbringer allerførst under Huset, som skal føres til et andet Sted, stærke Underlag af Bielker, parallelt med Gaden og lige med Jorden. Disse Bielker blive lagte tre Fod fra hinanden, efter Bygningens hele Længde, deres Ender gaa igjennem ved Sidemurene, rage flere Fod ud derover og hvile paa udenfor Muren lagte Træ¬Blokke. Andre Bjelker, som i Retvinkler ere blevne lagde paa disse, gribe ligeledes ind i Facaden. Formedelst de mellem Tværbielkerne og Blokkene indtvunge Kiler maa disse nu bære Sidemurene og den hele Bygning. Herpaa kan Grunden uden Fare blive demoleret og der bliver i dets Sted anlagt Slæbe baner. Mellem disse Baner og et Slags Stillads, ved hvilket Huset bliver i Ligevægt, blive Buer anbragte, saaledes som man betjener sig af dem ved Skibenes Løben af Stabel. Nu kommer det kun an paa, at bringe Husets hele Byrde paa Buerne, følgelig ogsaa paa de Baner, paa hvilke de skulde hvile. Dette skeer ved Kiler, som man driver ind mellem Bielkerne og Buerne, hvorved da ikke allene disse Buer trykkes paa Banerne, men ogsaa det til Huset stødende Stykke Bielke bliver hævet i Veiret. Naar nu de ydre Bjelke-Ender ikke mere hvile paa de dem først underlagde Blokke, saa blive disse borttagne, og Huset er færdigt til, at tiltræde Reisen. Det bliver da ved horizontale anlagde Skruer, som bringe Buerne og med disse ogsaa Huset fra Pladsen, efterhaanden rykket frem, hvorved Banerne, for saa vidt som muligt at formindske Gidningen paa Buerne, maa smøres med Sæbe. Er Huset kommet paa det Sted, hvorhen man vilde have det, og hvor den ny Grund var færdig til dets Modtagelse, saa blive de i samme indskudte Bielker, en efter anden, igjen udtagne og Operationen er fuldført. Eiermændene ere saa sikre paa sammes heldige Udfald, at de, medens det hele varer, aldeles ikke sørge for nogle Forsigtighedsregler, og et tage noget Møbel fra dets sædvanlige Plads. (Fra Extractor efter Lit. Bl. d. B. H. Nr. 490.) Brillerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Enhver indgav da en forskjellig Ansøgning, men alle vare enige om, at bede Auxoto borttag det Dække, som skjulede Fremtiden. Den bestemte Dag kom, da deres Klager skulde foredrages, og Egnen omkring Bjerget Valepust var befolket med en utallig Mængde; det var de Misfornøiedes Forsamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Stokholm d. 2 Maj 1830. Sundheds Collegiet har til Kongen indgivet Beretning om Veterinær Indretningens Tilstand, i Stokholm i Aaret 1829. Undervisningen har havt sin Fremgang paa sædvanlig Maade, nemlig saaledes: Over-Direktør Ridder Norling har bestridt den praktiske Deel deraf, samt holdt Forelæsninger over Exterieuren, Professor Doct. Billing har foredraget Huusdyrenens Anatomi, medicina legalig veterinaria; og i Sommertiden Botaniken; Indretningens 3die Lærer Magister Retzins har fremstilt Grundbegreberne af Chemie og Naturkyndig hed indtil han i Juli Maaned tiltraadte en Reise til det sydlige Europa, for at gjøre sig nærmere bekjendt med de derværende Veterinærskoler. Under hans Fraværelse har Professor Billing læst i hans Sted over Pharmacologien. Jnstructionssmed Olson har under Overdirektørens Tilsyn besørget Underviisningen i Smedien, hvorved flere fra Possessionater indsendte Kudske og Karle har havt Adgang og Arbeid, for at lære Grundene til et tjenligt Beslag. Ved Indretningen har studeret 29 Elever, af hvilke 5 fra Norge, 1 fra Finland; to vanartede Elever har man maattet bortvise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
J Aarets Løb har ved Indretningen 376 syge Heste været behandlede, af hvilke 272 ere helbredede, 24 forbedrede, 42 døde; 2 ere befundne ulæggelige, hvilke tilligemed 33 andre mindre duelige bleve anvendte til anatomiske og chirurgiske Øvelser, og tre vare endnu under Behandling ved Aarets Slutning. Af andre Huusdyr have 8 Qvæg kreaturer, 23 Hunde, 6 Svin, et Rensdyr o. fl. der nydt fornøden Kuur og Pleie. Ligesom i de foregaaende Aar ere de mere fremkomne Elever brugte til Praktik udenfor Indretningen, og af dem ere 511 Heste, 165 Hornqvæg; 41 Faar, 63 Svin, 26 Hunde m. m. behandlede. Jngen, Epizootier af Vigtighed have hiemsøgt nogen af Rigets Provindser, naar man undtager Faarekopper paa Gotland, i Skaane og blandt Kronens finuldede Hjord i Smaaland. Lungesot og Miltbrand har vel viist sig, men af mild Art, og blot sporadisk. Den hos Renerne begyndte Klovsygdom hævedes i sin Begyndelse. Paa et Sted nær Hovedstaden havde man Leilighed at
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Jndenlandske Efterretninger. Gaardmandskonen Margrethe Olsdatter, af Særslev paa Falster er, for med velberaadt Hue at have ombragt sin Mand Peder Andersen, Skov, ved Høiesterets Dom af 19 Marts nost dømt til paa den i Forordn. af 16 Octbr. 1697 foreskrevne Maade at knibes med gloende Tænger, samt at afhugges Haand og Hoved med Øxe, og disse derefter fæstes paa en Stage og Kroppen lægges paa Steile. Efter kongl. Resol. af 28 April bortfalder de med Dødsdommen foregaaende Pinsler, men i øvrigt skal det have sin Forblivende ved Dommen, dog at efter 3 Gange 24 Timers Forløb skal Hovedet nedtages af Stagen og Kroppen af Steilen, for at begraves paa Retterstedet. Efter de oplyste Omstændigheder var den Domfældte i en tidlig Ungdom, og tvungen af sin tøren opfundne Vinterbeslag uden Søm. Ved kongelig Naade, og de af Rigets Stænder trufne Foranstaltninger haaber Indretningen at erholde en passende og høist nødvendig befunden Udvidelse. Jmidlertid er det store Savn man følede af en rummelig Plads, hvor man, beskiermet for Regn og Uvejr, kunde modtage og besigte de til Indretningen kommende syge Huusdyr bleven afhjulpen. Indretningens Plantage der endnu er i sin Begyndelse har vel ikke kunnet afgive et betydeligt Forraad af Medicinalier, men Jorden er bered, og ved Erfaringen er allerede lagt for Dagen, at ogsaa Vexter af en omfindligere Natur der kunne trives. – Samlingerne ere saavidt mueligt forøgede, og Bibliotheket har vundet en anselig Tilvært ved Indkjøb af flere betydelige Værker, især i den franske Veterinær-Literatur. Beholdningen ved Indretningens Smedie udgjorde 1194 Rdl. 25 Sk. 3 R., samt ved Sygestalden 718. Rdl. 2. Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Jndenlandske Efterretninger. Gaardindgraven Margrethe Olsdatter, af Særslan paa de for mod holdenand, Hue at have ombragt sin Mand Peder Andersen, Skov, ved Høiesterets Dom af 19 Marts nost dømt til paa den i Forordn. af 16 Octbr. 1697 foreskrevne Maade at knibes med ende Jonaar samt at afhugges Haand og Hoved med Øxe, og disse derefter fæstes paa en Stage og Kroppen lægges paa Steile. Efter kongl. Reso oc April bort der de med Dadsdommen foregaaende Pinsler, men i øvrigt skal det have sin Forblivende ved Dommen, dog at efter 3 Gange 24 Timers Forløb sk. Hovedet nedfaaes at Stagen og Kroppen af Steilen, for at begraves paa Retterstedet. Efter de oplyste Tændigheder var den Domfældte i en tidlig Ungdom, og tvungen af sin iagttage naturlige Kokopper; men en med den anstilt Podning har ikke rigtig villet lykkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Med den af en preussisk Hestelægge opfundne Hærdningsmaade af Staldsko ere fyldestgiørende Forsøg anstillede, ligesom og med to af Overdirektøren opfundne Vinterbeslag uden Søm. Ved kongelig Naade, og de af Rigets Stænder trufne Foranstaltninger haaber Indretningen at erholde en passende og høist nødvendig befunden Udvidelse. Jmidlertid er det store Savn man følede af en rummelig Plads, hvor man, beskiermet for Regn og Uvejr, kunde modtage og besigte de til Indretningen kommende syge Huusdyr bleven afhjulpen. Jndretningens Plantage der endnu eri sin Begyndelse har vel ikke kunnet afgive et betydeligt Forraad af Medicinalier, men Jorden er bered, og ved Erfaringen er querede lagt for Dagen, at ogsaa Vexter af en om udligere Natur der kunne trives Samlingerne ere saavidt mueligt for og Bibliotheret har vedet en anselig Tilvært ved Indkjøb af flere betydelige Værker, især i den franske Veterinær-Literatur. Beholdningen ved Indretningens Smedie udgjorde 1194 Rdl. 25 Sk., R., lamt ved Sygestalden 18 Rdl. 26 Sk. Moder, kommen i Ægteskab med sin dræbte Mand, som baade førend Brylluppet og hele Livet igjennem, havde mishandlet hende. Dette ulykkelige Forhold har vist nok bragt hende til den udøvede Udaad, hvori en Tjenestekarl Ole Hansen, med hvem hun havde Kierligheds Forstaaelse, bestyrkede hende, ligesom Misgierningen blev befordret ved den Omstændighed, at hun tilfældigvis var i Besiddelse af Rottekrudt. Bemeldte Medskyldige Ole Hansen er anseet skyldig til Straf-Arbeide paa Livstid; og dette er ved Høiesteretsdom bestemt til Fæstnings Arbejde. J den sidste Collegialtid. er denne Crimmalhistorie omstændeligen fortalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
J dette Blad Nr. 69 og Nr. 82 for forrige Aar læses Noget om Gade-Renovation i Kjøbenhavn. Vi tilføie, at for Tidsløbet fra 1 Oct. 1829 til 30 Sept. 1830 er Vognmand Ole Pedersen ved Kontract overdraget den offentlige Gade feining for en Sum af 2940 Rbdl. Sølv, og at Bortførelsen er ved Kontrakt overdraget for den 36560 Rbd. Sølv, altsaa det Hele 39500 Rbdl. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Blandede Efterretninger. Blandt de Lærde, der bleve Offere for deres Forskninger i Afrika, var som bekjendt den udmærkede norske Botaniker Smith. - Picos høje Bjergtinding var en af Gjenstandene for hans Undersøgelse. Den reiser sig steilt op til en Høide lig Gousta-Field i Tellemarken, sat ovenpaa Dovres Top, og det Hele synligt paa eengang fra Foden til Toppen, der rager langt over Skyernes nedre Regioner, og, uagtet situeret under den tropisk brændende Soel, kan levere Jis hele Sommeren igjennem fra dens Bjerghuler til at kjøle de Riges Ganer. Fra Toppen uddunste bestandig hede Svovldampe, der ere et Under for de Søfarende og et Maal for de Reisendes Undersøgelse. - Han havde den Ære at bestige dette mær Moder, kommen i Ægteskab med sin dræbte Mand, som baade førend Brylluppet og hele Livet igjennem, havde mishandlet hende. Dette ulykkelige Forhold har vist nok bragt hende til den udøvede Udaad, hvori en Tjenestekarl Ole Hansen, med hvem hun havde Kierligheds Forstaaelse, bestyrkede hende, ligesom Misgierningen blev befordret ved den Omstændighed, at hun tilfældigvis var i Besiddelse af Rottekrudt. Bemeldte Medskyldige Ole Hansen er anseet skyldig til Straf-Arbeide paa Livstid; og dette er ved Høiesteretsdom bestemt til Fæstnings Arbejde. J den sidste Collegialtid. er denne Crimmalhistorie omstændeligen fortalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
J dette Blad Nr. 69 og Nr. 82 for forrige Aar læses Noget om Gade-Renovation i Kjøbenhavn. Vi tilføie, at for Tidsløbet fra 1 Oct. 1829 til 80 Sept. 1830 er Vognmand Vedersen ved Kontract overdraget den offentlige Gade feining for en Sum af 2940 Rbdl. Sølv, og at Bortførelsen er ved Kontrakt overdraget for den 36560 Rbd. Sølv, altsaa det Hele 39500 Rbdl. Sal,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Blandede Efterretninger. Blandt de Lærde, der bleve Offer for deres Forskninger i Afrika, var som bekjendt den udmærkede norske Botaniker Smith. - Picos høje Bjergtinding var en af Gjenstandene for hans Undersøgelse. Den reiser sig steilt op til en Høide lig Gousta-Field i Tellemarken, sat ovenpaa Dovres Top, og det Hele synligt paa eengang fra Foden til Toppen, der rager langt over Skyernes nedre Regioner, og, uagtet situeret under den tropisk brændende Soel, kan levere Jis hele Sommeren igjennem fra dens Bjerghuler til at kjøle de Riges Ganer. Fra Toppen uddunste bestandig hede Svovldampe, der ere et Under for de Sø førende og et Maal de. Undersøgelse. - Han havde den Ære at bestige dette mærkelige Field i Selskab med v. Buch, en Dame, som var den første, der nogensinde havde betraadt denne Høide, og flere interressante Folk. - Damen klavrede tildeels op, og tildeels lod hun sig trække op ved Hjælp af et Tørklæde om Livet; skjøndt udmattet, med sønderslidte Støvler og Been, havde hun endnu Interesse og Mod nok til at undersøge Vulkanens Krater og andre Mærkværdigheder. Paa Nedreisen besang deres Veivisere Dagens Hendelser i extemporerede Rim. J Gaderne af Byen Orotavo vare endeel Mennesker samlede, forat møde de Reisende, som de kjendte vare komne fra Pico paa de blomstrende Grene af en Buskvært som er egen for Fjeldet, og hvormed de havde prydet deres Hatte. Efterat han havde undersøgt den hele nordlige og vestlige Deel af Øen, foretog han sig en Reyse til Sydkanten, som er en af det sande Afrikas forbrændte Sandegne, afvexlende med steile Lava Masser, hvor de fleste Planter ere Stammer og Torne uden Blade. Det fraperer vel for en kort Tid, men snart ønsker man at forlade det. En og anden Kilde fremtryller Ly og Frugtbarhed paa enkelte Pletter, lig Daserne i de Afrikanske Ørkener. Hvor der er Vand, er der strax en Landsbye med Hauger og Cultur. Saaledes skylder Byen Alere sin Tilværelse til en Bæk, der flyder ud af en Bjergkløft med lodrette høie Klippevægge, og som er saa begroet med utallige Værter, at det ligner hængende Hauger. Aldrig, siger Smith, har han stærkere følt Hjempee, end da han vandrede paa det hede Sand under den brændende Sol. Han havde bestemt sig til ogsaa at undersøge den nordostlige Deel af Øen, hvor Hovedstaden Loguna ligger i en smilende Skovegn og en tempereret Region. – Fra Søestaden St. Gruce agtede han at gaae over til Øen Canana, for derefter at gaae tilbage til England, opholde sig i London nogen Tid og derefter at tage Touren igjennem det nordlige Tydskland til Kjøbenhavn. - Den sidste Efterretning fra Smith indløb til Norge først i August 1815.