Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Missionair Hr. Peter Cappelen beskikket at være Sognepræst for Hareids og Ulsteens Sogner i Bergens Stift. Studiosus Claus Pavels ligesaa at være residerende Capellan for Eidangers Præstegield i Aggershuus Stift. Cancellie Secretair Jacob Widing Heiberg, Bye= og Raadstueskriver i Horsens, ligesaa at være tillige Vice-Raadmand sammesteds. Den 8 Februarii er Studiosus Hans Christian Winther confirmeret at være Sognepræst for Fensmark og Riislev Meenigheder i Sielland. Residerende Capellan Hr. Frederich Schmidt ligesaa at være Sognepræst for Sandager og Guldberg Meenigheder i Fyen. Personel Capellan Hr. Holger Frederich Wessel Brown ligesaa at være residerende Capellan for Stokkmarke i Lolland. Studiosus Jacob Thode Krog ligeledes at være Capellan pro Persona for Gilleskaals og Beyerens Meenigheder i Nordlandene. Studiosus Hans Dahlberg beskikket at være Catechet ved Frue Kirke i Kiøbenhavn. Birkedommer Hans Christian Ramsland confirmeret at være Birkedommer ved Grevskabet Friisenborg og Fauerschau Birk. Den 15 Februarii er Sognepræst Hr. Christen Barfoed confirmeret at være Sognepræst for Søerup og St. Jørgens Meenigheder i Fyen. Samme Dag er Byefoged Frederich Qvist Brorson forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter i Danmark og Norge. Den 22 Februarii er Magister Hans Kofod confirmeret at være Præst for det almindelige og Abel Catharina Hospitaler i Kiøbenhavn. Studiosus Johannes Halvorsen confirmeret at være Capellan pro Persona for Hommedals Præstegield i Christiansands Stift. Magister Johan Gottschalch beskikket at være Conrector ved den latinske Skole i Slagelse. Den 1 Martii er Studiosus Christian Frederich Hempel confirmeret at være Capellan pro Persona for Piedsted og Gaarslef i Ribe Stift. Studiosus Jørgen Christopher Søltoft beskikket til Sognepræst for Wegerslev og Blidstrup paa Morsøe. Personel Capellan Hr. Gerhard Kahrs ligesaa for Gravens Præstegield i Bergens Stift. Præst Hr. Ludvig Carl Nielsen ligesaa til residerende Capellan for Rachestads Præstegield i Aggershuus Studiosus Peder Hount ligesaa for Wosse Præ Stift. stegield i Bergens Stift. Bendix Hinchelden, Birkedommer ved Herlufsholms Birk, confirmeret at være Birkeskriver ved bemeldte Birk. Examinatus Juris Niels Cornelius Bonnevie ligesaa beskikket at være Sorenskriver i Øster Raabøygdelauget i Christiansands Stift. Examinatus Juris Peder Evald Beyer forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over= og Underretter i Danmark og Norge. Ved Resolution i 8de f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst befalet, at Aggershuus Stift i Henseende til Veivæsenet skal deeles i 2 Districter, nemlig det søndre og det nordre, samt under samme Dato ansat den i Stiftet hidtilværende Generalveymester, Major Lars Jngier, tilGeneralveymester i det søndre District og Vey Adjutant Svend Blix til Veymester i det nordre District. Samme Dag er Jacob Peter Qvislin forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Bergen. Den 15de Martii er Sognedegn og Skoleholder Heinrich Pontoppidan Botcher, beskikket at være residerende Capellan i Skielskiør. Personel Capellan Hr. Andreas Lyng ligesaa at være Sognepræst for Kielvigs Pastorat og tilliggende Kiestrands Capel. i Vest-Finmarken. Examinatus Juris Christen Jensen, confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Auernachøe Birk i Fyen. Jacob Brønnum Schavenius beskikket at være Justitsraad. Morten Stillesen forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Bragnæs. Til en Tid, da Ligheds-Raseriet, just som det nu prædikes, forjaget fordum af Sparta selv, ødelægger Lande og Folkeslag, kunde findige Danske er noksom væbne sig imod denne lumske Fiende. Enhver Undersaat i sin Cirkel forjager den best med fornuftig Oplysning og Lydighed imod milde og christelige Kongebud, og lade den første lære sig, hvor lykkeligt Fædrenelandet var under sine Regentere, der regierede selv, og som med disse sidste beviiste, at Kongeværdighed bygget paa Viisdom, hævdet af Retfærdighed, skienker den Rolighed, under hvis Skygge Forsynets tusindfold Velgierninger, hvoraf Livet er sammenflettet, ene kan nydes til varig Nytte for utallige Slægter. – Fierde Frederichs Regiering, der faaede for den Alder, hvis Frugter vi roeligen høste, vil give os talende Advarsler og stærke Modgrunde imod ilde forstaaet Frihed og Lighed. Den vil vise os, at uden Orden i Finanterne er al Slags Regiering paa Glid til Despotisme, enten den kalder sig Friheds=Hue eller Parlements=Constitution. – Ministre, Yndlinger, kort, alle de Undersaattere, der have i deres Værge Midlerne, hvorved Frederichs omhyggelige og huusholderiske Regiering, kan beskueligen fremsættes, men holde dem tilbage, eller hindre andre i at bruge dem, de vise sig ikke at være Kongehusets Venner, og værdige Nydere af Fierde Frederichs Velgierninger. De synes snarere at vilde med despotisk Tausbed qvæle Ligheds=Spiren, handlende heri daarligen, liigt dem, der tildække Tidslerne for ForaaSe rets skarpe Vinde, at de, naar i aars-Varmen kommer, kan voxe desto frodigere. Viseligen derimod vilde de handle, naar de oprykkede den med Rod, ved at bidrage alt deres til at vise, hvor lykkelig monarkisk Regiering under Fierde Frederich haver været, og formet efter denne bestandig vil blive. - Haandskriftet af Fierde Frederichs Historie giennemgaaer Forfatteren til Trykken. Vilde nogen sende ham haandskrevne Efterretninger, oplysende Tidsrummet fra 1699 til 1731, kunde de endnu komme til Nytte og deres Giveres Minde taknemmeligen overleveres Efterverdenen. Jkke saaledes imodtager den deres Erindring, der forsætligen begrov Friderichs Hæder i Slaveværdig Glemsomhed. Subskription modtages paa det Høyffnerske Contoir, hvor ogsaa Efterretningerne kunde sendes. Høyers Haandskrift af Fierde Frederichs Historie, hvis Saft og Kraft Tydskere alt have nyttet, bliver brugt, men ikke Skridt for Skridt fulgt. Trende Dele vil Historien udgjøre. Overbeviist om Skadesløsholdelse kan med Trykningen til Michelsdag 1793 begyndes. N. D. Riegels.