Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-08-30
Politiske Nyheder. Spanien. De Efterretninger J. de Paris indeholde fra Madrid af 15de August bekræfte rigtignok at Constitutionen af 1812 er bleven proclameret, og det spanske Ministerium bleven forandret, men der hviler endnu et Mørke, over meget. Man kan saaledes ikke rigtig blive klog paa, hvorledes Constitutionen er bleven gieldende i Madrid, ligesom ogsaa den Omstændighed, at den kun foreløbig indtil de Cortes Sammentrædelse er bleven sat i Kraft, er besynderlig. Med Hensyn til Tildragelserne i SanJldefonso fra 12te til 15de maae man erindre at Beretningerne er indrettet efter den franske Regjerings Anskuelser. J. de Debats meddeler følgende derom: Den 12te Aug. om Aftenen insurgerede sig det 500 Md. stærke Regiment Provindsial=Militser i dets Caserne og marscherede under Raabet: "Leve Constitutionen, Leve Jsabella II og under Afsyngning af Riego=Hym men bevæbnet til Palladset. Da Soldaterne af det 4de Garderegiment, saae hine Tropper ankomme, sluttede de sig til dem. Alle Officerer uden Undtagelse bleve fremmede for Revolten, dette var ogsaa Tilfældet med Gardens Cavallerie. Ved Jnsurgenternes Nærmelse, var Palladsets Port lukket. Generalcommandanten og de tro blevne (?) Officerer anvendte forgiæves alt for at berolige Soldaterne. Strax paa Efterretningen om hvad der var forefaldet, ilede den franske Hr. Bois le Comte, (der for faa Dage siden var indtruffen til St. Jldefonso) og den engelske Gesandt Hr. Villiers til Palladset; men det var dem ikke muligt at faae Adgang til samme, de berusede Soldater, der holdt Jndgangen dertil besat, vægrede sig for at lade dem komme ind; de forlangte da at tale med de Commanderende, eller med Officererne, men man svarede dem, at der gaves ingen Officerer meere. Underofficererne havde overtaget Bestyrelsen, og da man udstædte Trudsler mod dem vare de nødt til at trække sig tilbage. Jmidlertid vedvarede Skriget og Tumulten, og det lykkedes Soldaterne at slaae en Sideder i Palladset i Stykker, allerede begyndte Palladsets Hovedport at vakle paa sine Hængsler, man hørte Flinteskud og der taltes om, at lade Kanoner føre frem, og man truede med at masakrere Alt i Palladset, naar Regentinden længere vægrede sig for at antage Constitutionen. Regentinden, som under den almindelige Forskrækkelse beholdt en beundringsværdig Fatning, befalede nu at 12 af de rebelske Soldater skulle fores frem for hende, Hun spurgte dem, hvad de forlangte. Svaret, var Constitutionen af 1812 og Friheden, Der opstod nu en lang Samtale mellem den, og Regentinden søgte at gjøre dem begribelig, at de ikke selv forstode, hvad de egentlig ville, og Soldaterne indrømmede at de ikke kjendte Constitutionen, men man havde sagt dem, at den var fortræffelig, at den ville forbedre deres Stilling, gjøre Saltet lettere o. s. v. Først Kl. 2 om Midnat, gav Regentinden efter, efter 5 Timers Modstand; Jntet formaaede hende imidlertid til at besværge Constitutionen, hun vægrede sig derfor, og erklærede at en saadan Eed kunne blot være bindende, naar den blev aflagt for de forsamlede Cortes, men hun udstædte et Scriptum, som befaler: at General San Romans skulle lade Tropperne aflægge Eed paa Constitutionen, indtil de Cortes bliver forsamlet. Strax derpaa vendte Soldaterne tilbage til deres Caserne og Rolighed blev igjen oprettet. J Madrid havde General Quesada den 11te været beskjæftiget med at afvæbne Nationalgarden, medens Folket bevæbnet ved Knipler, forfulgte de Vogne hvori Gevæhrerne bleve lagte, men Mængden blev adspredt, og det heed endnu efter Tildragelsen i St. Jldefondo, at man i Nødstilfælde var beredt paa i Hovedstaden at sætte Magt mod Magt, at Garnisonen stod under Vaaben o. s. v.; men Piben maae have faaet en anden Lyd, thi Madrider Gazetta af 15de melder officielt følgende Dekret: Constitutionen af 1812 bliver proclammeret indtil de Cortes Forsamling, som ville bestemme de Jnstitutioner, Spanien fremtidig skal have. Hr. Calabrara er udnævnt til Conseilspræsident, Hr. Ferrer til Finantsminister, Hr. Gil de la Qua dra til indenlandsk Minister. General Seogneer istædet for Quesaada bleven Gouverneur i Madrid, og General Rodil har faaet Commandoen over Garden. Det Dekret, hvorved Madrid blev erklæret i Belerrings-Tilstand er ophævet, og Nationalgarden er igjen reorganiseret." J Santander og Sebastian skal Constitutionen ogsaa være bleven proclammeret, og det samme er ogsaa skeet af en Division af Central Armeen. Fra Barcelona skrives, at der herskede stor Forvirring, talrige Folkehobe gjennem droge Gaderne og forlangte Constitutionens Proclamering, flere Jndividuer vare saarede, og en carlistisk Spion myrdet.