JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
J Tyrol: - er den ved det milde Veirligt stedse videre sig marschhfærdige. om sig gribende smitsomme Syge, næst visse Mordbrænderier, som man vil tilskrive franske Spioner, der, klædte som Lantskytter, drage om i Landet og søge at udbrede Elendighed og Fortvivlelse, langt frygteligere for disse Egnes Beboere, end Fienden selv; omendskiønt denne forstærker sig saa overordentlig, at man næsten skulde slutte, at Hoved foretagendet vil blive udført her. Massena, efter andre Bunaparte selv, skal være ankommen til Trient med et anseeligt Antal Tropper (som man vil forsikre, med 30000 Md.) ja end mere, allerede have sit Hovedqvarteer i Bogen. Andre lade ham støde til Hovedarmeen med 60,000 Md. og angribe Tydskerne fra alle Sider; men da denne Feldt, herre, ifølge hiin Efterretning, alt den 7de skal være indtruffeni Trient, medens man først den 6te ventede ham i Maylind, saa ligger disse Beretns, høie Grad af Troeværdighed temmelig klart for Dagen. Lige saa besynder, lyde de Breve, som snakke om Fægtninger, hvilke skulle være forefalde i de første Dage af d. M., og hvorved vare blevne 1000 Døde, uden at vide at bestemme omdet har været Østerr. eller Franzoser, eller hvilket af begge Partier der overhove det var det vindende eller tabende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Af de Keiserl. ere allerede ankomne 2 Kolonner fra Rhinen og en 3die bliver hidført under Prindsen af Oranien Gen. Kerpen, som nærv. kommanderer i Salurn, har i største Hast fordret Forstærkning; man haaber imidlertid, at de forskiellige Poster ere tilstrækkelig besatte, for at tilintetgiøre ethvert af Franzosernes Foretagender. J Friaul: - har vel den kris. Armee, formedelst Oversvømmelserne, trukken sig tilbage fra Piave til bag Tagliamento=Floden, men Hovedqvart er forlagt fremad fra Udine til Conegliano. C. H. Karl (melder et BognerBrev af den 10de) har overdraget Gen. Devins Kommandøen over den venstre, og Fyrst de Ligne over den høire Fløaf den italienske Armee ; han selv kommanderer i Sentrummet og allevegne, hvor hans Nærværelse er fornøden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Buonaparte skal have skikket forskellige Kourerer til E. Hertugen, og denne have modtaget dem meget høflig, og strax befordtet deres Depescher videre til Vien. Alle Frangos. Bevægelser synes imidlertid at give tilkiende, at de hverken sigte til Fred eller Vaabenstilstand, og at denne Koureer=Vexling maaskee blot har til Øiemmeed, at dysse Modpartiet i Søvn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
J øvrigt vide de bekiendte Tyroler=Korrespondenter, saaledes paa et Haar at detaillere Buonapartes hemmelige Plan, efter hvilken han vil i fire Kolonner, deels til Lands og deels til Vands, trænge frem og slaae Østerrigerne, at C. H. Karl kun har nødig at spørge disse til Raads, for at forekomme sin stygtelige Modstander i et og Alt, og at lade hans Foretagende falde tilbage paa ham selv. Paa Søen. Man vil nu med Vished vide, at Søeslaget mellem Spanierne og Engellanderne kuns er forefaldet den 14de. Alle Rygter altsaa, om at det havde varet i 3 Dage og at 2 eller 3 engelske Skibe vare borede i Sænk, have været uden Grund. Dog veed heller Jngen bestemt at angive, hvad der siden den Tid er blevet enten af den seirende engelske, eller af den tabende spanske Flaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Rustningerne i Brest, hvor man nu giør 40 Krigskibe, stilfærdig, vedvarer med uafbrudt Jver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Den forenede hollandske Flaade er, efter officielle Depescher, som det engelske Admiralitet har faaet fra AdmiraDuff, d. 1. d. fra Texelen gaaen i Søen med 12 Linieskibe, 6 Fregatter og et stort Antal af Transportskibe, tilsammen 70 Seil stærk. Desuden ere i Helvoetsluis 7 franske og hollandske Fregatter færdige til at gaae til Seils.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Uagtet direkte herfra mangle 4 Poster, saa har man dog Efterretninger over Paris, som gaae til d. 6. d., og hvoraf man seer, at de i sidste No. meldte Rygter og Banken, som skulde ligge i sidste Aandedræt, som ogsaa om Bengalens Frafald ere lutter Fabrikater af ledige Parisere. Den lige til rette Tid af Admiral Jervis tilfægtede Seier over Spanierne har sat det Londoner=Publikum i en saa god Lune, at man tør haabe, at denne gunstige Stemning ikke vil være liden Baade for Ministerens Plan angaaende Banken. Denne har ikke allene alt udgivet Noter i Mængde fra 20 og 40 Skill., men giver ogsaa dem, som heller vil Penge end Papiir, Dollars med Tovers Stempel, hvilke ere 4 Pence høiere Stykket, end en Dollar i Vexelkours. Handelsforretningerne gaae, omendskiønt et saa levende som sædvanlig, desuagtet deres Gang fort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Efter den Rapport, hvilken den til Undersøgelse af over Bankens Tilstand nedsatte hemmelige Kommitte d. 3 d. har afgivet i Underhuset, beholder denne Hovedstøtte for den engelske Kredit endnu en billant af 3 Millioner 826890 Pd. til sin Fordeel. Denne i Gierningen meget fordeelagtige Tilstand beviser, at den er mere end i Stand til at opfylde alle Forbindtligheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Af de ovenmeldte smaae Banknoter ere sendte meget store Qvantiteter til Fabrikstæderne. De Londoner Bankeerhuse, erholde daglig af begge Slags, hvert 100 Stykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
J Paris hersker et meget dybe Stille, enhver giør sig Umaa ge for, selv at kunne udøv sin Valg=Rettighed ved Folkeforsamlingerne, og ei, som ikke sielden skeer, at overlade denne dyrebare, en frie Borger egnende Funktion, blot til Rænke smedde, Egennyttige og Fiender af den gieldende Regiering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Direktoriet har endnu ikke fundet for got, at give de 500de Raad den forlangte Oplysning over de til Engelland skikkede 1200 Spitobuber. Man troer, at det vil, som alt flere gange skal være skeet, lade Forespørgselen blive ganske ubesvaret. Anføreren ved denne Expedition, Hr. Tates, skal være sine Undergivne værdig, det er : en Avanturier, som for begaaet Mord er flygtet fra de engel. Kolonier. - Journalisten Perlet, en stor Protekteur for Emigranterne, giør herved tænne bemærkning. Direktorerne og Ministrene ere omringede af udenlands Eventyrmagere, som øiensynlig føre dem bag Lyset, smigre deres Lidenskaber og frasnakke dem betydelige Summer, snart under det Paaskud, at erobre Jrland, snart under det, at styrte det engelske Ministerium. Listen paa Ministerens de la Croix's hemmelige Udgivter var desaarsag et mærkværdigt Stykke a."Man giør her den bemærkning, at de nærværende aarlige State indtægter beløbe sig til 570 Mill., og at de, efter den Etat, hvilken Necker 1789 indgav til de almindelige Stænder, kuns udgjorte 475 Millioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
J Paris var i disse Dage omstændelig udspredt: at den Nattertil. 10, var ankommen en nye Negociateur fra London og afstegen hos den preussiske Gesandt; denne har agtet de medbragte Depescher saa vigtige, at han vækkede Minister la Croix og denne Direktorerne, som derpaa havde siddet heele Natten sammen og brudt sig Hovederne dermed. Da man nærmere efter forskede denne Efterretn., saa fandt man, at ikke et Menneske var desaarsag vakt af sin Søvn, og at, af den hele Historie var ikke et Ord sandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Jtalien. Fredsunderhandler Kardinal Mattei skrev til Rom: "Betingelserne ere yderst haarde, lig Kapitulationen, som en beleiret Stad maae indgaae. Seierherren (Buonaparte) har selv forskjellige gange udtrykt sig saaledes derom: Jmidlertid er dog Rom og Religionen ræddet! - Den 23 Febr. ratificerte den hell. Fader denne Fred i et store Kardinalkollegium. Derpaa befoel Hs. Hellighed sine Undersaatter, i Fremtiden at ansee og at ære enhver Franzos som en venskabelig Magts Borger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Buonaparte har paalagt den Cispadanske Kongres i Bologna, at gjøre den nye Konstitution bekiendt inden 48 Timer og at organisere den nye Regiering inden 14 Dage. (Hvortil denne nye Konstitution og Regiering, naar denne Republik, som det hedder, skal høre til Frankerig?) - Venedig skal med det gode af Buonaparte være bevæget til at kiøbe sig af Frankerig en Neutralitæts=Akt for en Million Zechiner. Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
J Anledning af den Erindring, som den Keis. Gesandt, i Regensburg gav de geistlige Rigstænder, hvorledes Frankerig og flere protestantiske Rigstænder tragtede efter flere geistlige Fyrstendommers og frem for andre de 3 Kurfyrstendømmers, Sækularisering, erklærede disse fromme Siele hyrder: heller at lade sig begrave under Rigets Ruiner, end tilstæde, at den dem af Gud betroede Eiendom formindskedes. Rusland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Den gode Keiser skiænker især den lidende og trængende Menneskehed sin Opmærksomhed og besøger dens Kummerboeliger. Siden Peter den første kom nok aldrigfoden, af en russisk Selvhersker i saa uanseelige Hytter, som Pau undertiden besøger. Ogsaa paa ægte Fromhed give han umiskiendelige offentlige Beviser. Paa den nye Nynt staaer ei hans fulde Navn, men blot Begyndelsesbograves Pdobbelt. Paa Reversen læses disse Ord. Jkke og, ikreos, men dit (Guds) Navn!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Blandede Efterretninger. Paa den den hollandske Konvent nylig overgivne Liste paa alle pensionerte Officerer er anført en Leutnant, ved Navn Mathiru d' Dr, som i 83 Aar har trukken Pension. Han er bleven sat paa Pension i Aaret 1714 i en Alder af 18 Aar og er følgelig nu 101 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Man tæller nu i Paris 109 Dagblade, af hvilke 75 politiske. De øvrige ere ofrede Agerdyrkningen, Handelen, Religionen, Opdragelsen, Jurisprudenzen, Lægekonsten og Litteraturen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Den franske Gesandts Anseelse i Konstantinopel skal tage mere og meere til. Efter hans Raad skikker, som man siger, Porten en overordentlig Gesandt til Berlin. Men fornem melig arbeider han paa, at sætte Porten i Stand til, at erklære Huset Østerrig Krigen, dersom samme endnu længer skulde blive ved den Beslutning, at fortsætte Krigen, med Frankerig. (Nye Hamborger Tidende).J Frankerig anlægges nærværende flere Privat=Lotterier, over Huse, Jordegodser a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Hertugen af Vedford (den rigeste Partikulier i Engelland) har af Direktoriet forlangt Passer for en Agent, som han vil skikke til Frankerig, for paa hans Regning at kjøbe for nogle Millioner Nationalgodser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
J den Amsterdamer tydske Avis læser man et Udtog af en Privatskrivelse fra Danzig, efter hvilken nogle ildefindede Store i Petersborg, skulde have havt det forræderske Anslag, i Viin at forgive den gode Keiser Paul l. - Troeværd, seenere Efterr. modsige dette Rygte, som en skiændig Opdigtelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Efter de Beretninger, som den Venetianske Ambassadeur har erholdt i Vien, har den preussiske Gesandt Marqvis Luchesini havt flere Samtaler med Buonaparte, førende han er gaaet videre til sine Godser (i den lille Republik Lucca) Den berømte Hofraad og Professor Spittler i Gottingen er af Hertugen af Würtemberg udnævnt til Geheimeraad og Statsminister, og allerede afreist til sin ærefulde Bestemmelse. Et lige saa smertelige Tab for det Gottinger Akademie, som stor Vinding for den Vurtembergske Stat Det hedder, at C. H. Karl har ved Udine havt det Uheld, at styrte af Hesten og noget beskadiget den høire Fod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Sagen med den Schveitzer=Amtmand i Lugano er nu billagt i Mindelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Den fransk Gen Clarke, som endnu befinder sig i Jtalien, skal have gientaget Fredsforslagene for Østerrig, og ved endnu intet bestemt Svar faaet, men dog derved foraarsaget et stort Statsraad i Vien, hvortil nogle af de venskabelige Hoffers Gesandter vare indbudne, hvilke, saasnart samme var endt, strax have afsendt Kourerer til deres Hoffer. Det Distrikt, hvilket Preussen den 1ste Febr., ved Tilendebringelsen af sin Deelings Forretning, har afstaaer til Østerrig af sin retmæssige Eiendom, indfatter 4 Steder næst 148 Landsbyer og et vigtigt Sølvværk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
J Anledning af Valgene i Paris giør et sammesteds nylig udkommet Skrift: "La veritable liste des Candidats, megen Opsigt. Man udmærker samme som et af de fortreffeeligste Skrifter, der siden Revolutionen ere komne for Dagen og nævner Quntremmere de Quiney, som dets Forfatter. Ogsaa det nye Skrift af Lally=Tolendal: Forsvar for de Emigreerte, roses meget. Forfatteren siger blant andet der, Krigen mellem Frankerig og de fremmede Magter vil ophøre; skal den da evig vedvare imellem Franzoserne selv, Er det da sandt, at en Uskyldighedens og Ulykkens Repræsentant, som fremstiller sig med Oliegrenen i Haanden, med Hengivelse paa Læben med Fædrelandskierlighed i Hiertet, skal endnu overgives til Døden ved det første Skridt, som han giør paa Seierherrens Gebeer, paa den Overvundnes Fødeland, paa den fælleds Grund, hvorpaa et og det samme Fædreland foler en brændende Længsel efter, at see alle fine Børn, at nedlægge Vaabnene og sværge paa een evig Fred 2 -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Jndenlandske Efterretninger. For des hastigere at bilægge Fiendtlighederne med Tripolis til Beste for den danske Skibsfart, skal Regieringen være findet at affinde sig med den pengegierrige Dey med en Present af 50,000 Rd.,men, i Tilfælde, at han ei engang da vil finde sig fornøiet, i For ning med Neapolis og Maltha, at tvinge ham til Freden. Efter Forlydende blive med første endnu oprettede 2 Bureaux, ved det kongel. Rentekammer, hvilke, som det hedder, skulle beførge en Registratur over alle Afgivter, saavel for Kongerigerne som Hertugdommene. Den danske bestemmer man foreløbende for Sekretair Mandix og den tydske for Kammersekretair Heinzelmann. Ved den i vore sidste Nummere meldte ulykkel. Opbrændelse af Ostindiefareren Juliane Marie taber Assecuranz Kompagniet 30,000 Rdlr. og Privat=Assecurandeurerne 28,000 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Hamb. Nye Tidende melder, at Hs. Durchl. Prinds Karl af Hessen vil, med sin Søn Prinds Kristian, i de første Dage af April maaned indtræffe i Kbh. og at alle Cheferne for de i Danm. og Hertugd. inqvarterede Kavallerie=Regimenter skulle til samme Tid indfinde sig i Residentsen, for at underrette sig om de ved Kavall, nyttige Forandr. og siden indføre samme ved de dem anbetr. Regimenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Ved det kongel Maler=Billedhugger= og Bygnings=Akademie i Kbh. er Prof. og Hof= og Stadsbygmester P. Meyer bleven valgt til Directeur og Kobberstikker Clemens til Kasserer ved Akademiet. Det Kiøbm. Magn. Gros i Arendal i Norge tilhørende, af Kapit. Søren Dolholt førte Skib, Arendals Galei, er strandet ifølge en Beretn. fra Mogador Havnen (2 Mile fra de marokkan. Kyster) Det af Kapit. Agerbeck førte asiat. Komp. Skib, Dannebrog, er lagt ud igiennem Bommen, for med første gunstige Vind at afg. til Ostindien (og skal efter Hamb. Nye Tidende allerede være afseilet), Ribe Stifts Adresse=Avis fortæller følge Nyhed: "Søndagende 12 Mart. om Eftermidd. Kl. 5, blev af en Dreng i Størsbøl Bye, Vester=Nykirke Sogn i Ribe Amt funden en Luftmaschine, der endnu var heel, men den brændbare Luft fortæret. Man ønskede at vide hvorfra denne var opstegen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Med sidste agende Post er fra Gen. Toldkammeret afsendt den længe forventede nye Toldrulle, Titlen er. Forordning om Tolden og Kiøbstæd Konsumtionen i Danmark og Norger, dat. Feb. 1797 ; den skal sættes i Kraft fra næstkommende 1ste April Befordringer: Konsumtions Jnspekteur Switzer i Nyborg. er beskikket til Told= og Konsumtions Jnspecteur sammesteds og Tolderen Capitain Bang til Kasserer, samt Konsumtionsbetien. Henningsen til Ober Told og Konsumtionsbetient; Kons Inspekt. Groth i Svendborg til Told og Kong. Jnsp. sammest, og Tolde Laurberg til Kasserer, samt Kontroll. og Toldbetient Myhre til Ober Told og Kons Bet. Kons Insp. Thonboe i Fridericia til Told og Kons. Insp. sammest. og Tolder Staal til Kasser, samt Kontrol Bergmann til Ober Told= og Kons. Betient; Toldinsp. Lybecker i Hiørring til Insp. i Hierting og Warde, Kons Kass. Kaarup til Toldinsp. i Hiørring; Toldinsp. Jørgensen i Rudkiøbing til Insp i Ringkiøbing; Tolder Rald i Fladstrand til Toldinsp. sammest. Kontroll. Schulz til Toldkass, og Kontroll. Dreier til OberbetientJnsp. Stochmann i Hierting til Told og Kons. Insp. i Aarhuus og Tolder Lund sammest til Kass, samt Kontroll. Krag til Over Told og Kons. Betient; Surnumerair Assess. i Hof= og Stadsretten P. Chr. Bagger tillige at være Sekretair ved Protocollen i høieste Ret Sognepræsten for Hammel Woldbye og Sahl Meenigh. Hr. Jens Høst Birch, conf. som Sognepr. for Witthen, Haldum og Hadsteen, Meenigheder i Sabro Herred, under Aarhuus Stift. Cons=Controll. Wedel i Nyekiøb paa Morsøe afg. med Pension.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Vakanter. Sognekaldet til Lyngaae og Schiød, anslaaet for 3000 Rd., og Sognekaldet til Hammel, Woldbye og Sahl, anstaaet for 254 Rd. til begge disse Kald haver Frue Grevinde FryDesmercieres Kaldsrettighed. Det resid. Kapellamme til Legangers Præsteg, i Bergens Stift, 94 Rd. 64 s. Sorenskriper=Embedet Øvre Rommerrige i Aggershuus Stift, hvoraf svares 400 Rdr. Pension til den entledige Sorenskriver ScheftliJ Fredags gik Fregatten Najaden til Middelhavet og endnu skal Fregatten Triton ud, ligeledes til Trivolis. Samme Dag afgik Vagtskibene til deres Bestemmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Fra d. 20 til 24 huj. ere indkomne og udgaaede i Kbh. Kapt. J. Simonsen til Lissabon med Hvede, Kapt. M. Prarson fra Boston med Rom; Kapt. H. Heimbügel fra Grønland med Spæk og Barder; Kapt. B. L. Petersen og N. M. Kiær til Grønland med Cargaison, og Provis.; Kapt. J. M. Kiær til Lissabon med Hvede; Kapt. A.A Perl til St. Croix med Cargaison og Provisioner. Prof. Woldikes Søn i Kbh., der var antaget til Doktor paa Najaden, var saa ulykkelig at drukne, da han vilde gaae om Bord med en Jolle og denne kantrede. Af Personer var han den eneste, som ikke blev ræddet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Belt Passage. Fra Nyborg. Den 16de Mart. Johannes Parcke fra Odense til Kbh., Kiøbmændene Schlan og Hermann fra Lübeck til Kbh. Grev von der Nath til Sielland. Den 17de, Kiøbmand Rudolphi fra Altona til Kbh. Den 18de: Bager Wulff fra Odense til Sielland. Caspar Smith fra Middelfart til Kbh. L. Pontoppidan fra Middelfart til Kbh. J. Fehr fra Horsens til Kbh. Proprietair Schalburg fra Holsteen til Kbh. Fra Corsøer. Den 15de: Kammerraad Madsen fra Kbh. til Langeland. Vertshuusholder Casten Hansen fra Kbh til Haderslev. Kniplingshandler Waaben til Haderslev. Styrmand, Hansen fra Kbh. til Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Den 17de Jøder og Kiøbmænd Michael Nathan, Marcus Salomon, Jacob Salomon fra Kbb. til Hamborg og videre. Repræsentant i den jødiske Nation, Kiøbmand Daniel Simons med Kone og 3 Børn fra Kbh. til Altona. Prof. Wiborg, fra Kbh. til Flensborg. Lieutenant Hegelund fra Kbh. til Fyen. Malere Hen. Lauer og Søn Frid. Lauer fra Kbh. til Jylland. Den 18de: Gartner Ch Wogel fra Kbh. til Holsteen. Garder til Hest Johansen fra Kbh. til Svendborg. Jomfrue Charlotte Top fra Kbh. til Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Anmeldte Skippere ved Nyborg Strømtold. Den 15 Mart. Skp. H. Steen af Æroeskiøbing, fra ibid. til Mandal. F. Steen, R. Koch og C. Han af Ærøeskiøbing, fra ibid. til Arendal. Den 17de, H. Billosen af Tøime fra Holmestrand til Corsøer. Den 18de: M. Groth af Ærøeskiøbing fra ibd. til Bergen. H. Magnusen af Svendborg fra ibd. til Arendal. A. Madsen, af Nyborg fra ibd. til Engelland. A. Tode af Burg paa Femmern fra ibid til Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Avertissements. med første Møde af det til tabte Medborgeres Redning sam 2 mentraadte Selskab ere undertegnede blevne bærede med Medborgeres Tillid, og ved fleste Stemmer valgte til Selskabets Formænd. Vi troe det vor Plige, at anmelde det for de fraværende Medlemmer, og tillige at underrette dem om, at vort første Skride bliver en underdanigst Ansøgning til det høikongelige danske Cancellie, om hos Vedkommende at maatte erholde fornødne Oplysninger om de fyenske Fængslers nu værende Forfatning. Tillige bede vi hermed ærbødigst, at Enhver, der har Lyst til at tænke og at skrive over denne for Menneskeligheden saa vigtige Sag, ville indsende det til En af os med Udskrift: "Til Formændene, for det til tabte Medborgeres Redning sammentraadte Selskab. Naar Cancelliets Resolution erholdes skulle vi nærmere have den Ære i Aviserne at bekiendtgiøre et Møde. Benzon, Schiern, Bendz. Kammer, og Landsdommer. Major. Landsdommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-27
Gaarden Troldahl, som er en ny og smuk Bygning i Weslinger G Sogn beliggende, med alle fine gode Jorder og Enge, Over= og Underskov samt betydelig Torveskiær, er underhaanden at faae tilkjøbs enten af Eieren afg. Jeppe Sørensens Enke i Wierne, eller og Hr. Kammeraad Holm i Odense, og kan at Kiøberen tiltrædes førstkomme i Maiddag 1797. Ja min Svigerfader Hans Krag, Bager og Kirlevænger her i D Faaborg, sidstleden den 12 Febr. ved Døden er afgangen, og jeg til hans Efterladenskab er eneste og myndig Arving, imod hans retmæssige Gields Betating; saa omenskiønt jeg er temmelig forvisset, han ikke har efterladt sig anden Gield, end den mig bekiente, og allerede anmeldte, hvorpaa den Afdødes Notal Stervboet forefandtes, indkaldes dog i Overeensstemmelse med Placaten af 26 Octbr. 1792 herved 3de Gange med 12 Ugers Varsel alle og enhver, som maatte formeene sig at have noget udi berørte Stervboe at fordre, samme hos mig at anmelde og bevise, da enhver i al Fald skal nyde lovbefalet Ret. Hans Møller, Faaborg den 4de Mart. 1797. Borger og Bager Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-29
Almeennyttige Bekiendtgiørelser. J Anledning af den i Kbhs. Adresse=Comtoirs Efterretn., og i disse Avisers Nr. 21 søgte Oplysning, om det af Hr. Kansellieraad Chrystie i Norge opfundne uforbrændel. Papiir. har en Mand her i Fyen - som forhen har boet nogle Aar i Norge, og er en Ven af Hr. Kansellieraad og Laugmand Chrystie, der boer omtrent en Miil fra Bergen paa Gaarden Hoob - havt den Godhed, at meddeele os følg. Efterr. Hr. Chrystie opfandt sit Papir i samme Aar, som det svenske blev til, uden at vide, at Nogen arbeidede til det samme Maal som han. Paa samme Tid har han ogsaa nedsendt en Prøve af en Ovn til Kbh., som, enten ved Skibets Slingring eller anden uforsigtig Behandling, var gaaet i Stykker underveis i Kassen. Om han siden har nedsende nogen vides ikke. Men for en 6 til 7 Aar siden var jeg i Selskab hos Hr. Kans Chrystie, hvor jeg saae Ovne i Forn af smukke Urner, Vaser, Pillarer og a. m., bronzerede i adske Kouleurer; disse Ovne gave tillige god og vedholdende Varme. Og istedet for at man almindelig i Norge beklæder Træebygninger med Brædder, havde Hr. Kansellier. stættet og prydet sin Gaard med denne Masse, som saae meget got ud; ligesom han ogsaa havde ladet sin ForstnebeEtrække med samme Papir, der endog vilde klæde smukt i andre Værelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-29
Forfatteren af ovenmeldte Stykke ere vi megen Tak skyldige, og indbyde hermed alle Velyndere, til at indsende lignende almeen nyttige Bidrag, som vi med Glæde indføre til almindelig Bekiendtgiørelse i vores Avis.