JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
Hvo, som uleiliger sig med, at samle Subskribentere, fortjener min Tak, og som et Beviis paa min Erkjendtlighed derfor, erholder Samleren, saalænge Miscellerne", udgives af mig, for 8 a 10 Subskribentere, eet Exemplar uden Betaling. De paategnede Planer, ønskes tilstillede Udgiveren, inden dette Aars Slutning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-18
De Herrer Boghandlere, Bogtrykkere og Commissionairer, erholde foruden, 16 pro C. Rabat paa hvert Exemplar, endvidere, et gratis paa 8 Exemplarer, Subskriptionen modtages i No. 7, ligefor Holmens Kirke, hos Udgiveren Kjøbenhavn, N. C. Øst. d. 15 November 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Nyeste ben. Skilderie af 8 bered Fjerde Aargang. No. 12. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 22 November, 1806. Cars Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Intet er i vore skrivesyge Tider almindeligere, end at enhver, der gjennemreiser et Land og besidder Selvtillid nok til at troe, at Verden med største Gridskhed ønsker at høre hans Beretninger og Betragtninger, aldrig saasnart har endt sin Reise, førend han, under en meget lovende Titel, præsenterer det læsende Publicum Resultaterne af sin Vandring. Engellænderne og Tydskerne ere især stærke heri, og de behøve ikke mange Dage til at see sig om i et Land, for i et eller to Bind, forsynede med nydelige Kobbere og Vignetter, at bryde Staven over et heelt Land og en heel Nation. Mange af disse Herrer samle de fleste af deres Efterretninger og Anmærkninger paa deres eget Værelse, og udspekke Resten med Betragtninger over Ting, de neppe have seet, og Anecdoter, man har fundet for godt at indbilde dem. Adskillige Udlændinge, som have beskrevet deres Reise igjennem Dannemark og Norge, have aflagt de meest afstikkende Prøver paa Uvidenhed, Lettroenhed og J Almindelighed indrette de de Fripostighed. res Dom efter Maaden, hvorpaa de bleve mod agne, og efter de Adgange, deres Anbefalinger forskaffede dem. Jmidlertid er det dog dette Slags Bøger, hvoraf andre Nationer skulle lære at bedømme vort Land, vor Cultur og vore Sæder. Hvad Under, at man saa ofte bedømmet os urigtigen, Sædvanlig troe saadanne Reisebeskrivere, at de paa hiin Side Elbens og Øresunds Bredder kunne sige hvad de ville, og at ingen i saadan en Frastand saa let vil gribe den i deres Løgn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
En Engelsk Esquire - John Carr tiltraadte den 14de Maji 1804 en Reise, deels for, som han selv siger, at anstille Betragtninger over Menneskenes store og interessante Værker, deels i Haab om at forbedre sin Sundhed. Skjebnen førte ham til Dannemark, Norge, Sverrig og Preussen, og disse fire Lande have givet ham Stof nok til en Reisebeskrivelse, som han nu har udgivet. J det første Bind beskriver han de tre første Riger, Uagtet hans Bog ikke heel igjennem er uden al Jnteresse, saa er den dog fuld af Urimeligheder og urigtige Efterretninger. At opregne alle disse i et Blad, der nærmest er bestemt for Danske Læsere, vilde være et unyttigt Arbeide. Dog maa man for saa vidt rose Forfatteren at han ikke efter Ramdohrs og Fleres Exempel just har haanet vor Nation, men overalt vist sig som den sande John Bull, der uden Tilbageholdenhed siger sin Mening om hvad han forstaaer og ikke forstaaer, skjønt han ved alle Leiligheder vil overtale os til at troe, at der kun i Engelland fødes Mennesker." Nogle af denne Reisendes Betragtninger og Noticer ville maaskee ikke staae her paa deres urette Sted. Adskillige af hans Vink fortjente maaskee at lægges paa Hjerte. Forfatteren ankom til Husum just paa en Tid, da der var Marked. Han fandt det meget upassende, at man i Kirkens Chorgange havde opslaaet Fjælehytter, hvori der falholdtes Bøger og Kobberstykker. Forargeligt er det altid, at man paa det samme Sted, som er bestemt til at kjøbe Visdom, skal kunne kjøbe Billeder. Forfatterens Engelske Stolthed fandt sig især smigret ved Prædicatet Engelsk, som man her tillagde næsten enhver af de Artieler, der vare tilfals, uagtet han var overbevist om, at næsten ingen af dem var gaaet igjennem Engelske Hænder. Men endog Lyden af dette Navn, siger han, har noget Tillokkende ved sig. Man maa i dette Stykke give ham fuldkommen Ret. Endskjønt man i den senere Tid ikke er mindre forgabet i Alt, hvad der er Fransk. Der skal endog gives adskillige, der i egentlig Forstand, ikke spise Dansk Brød; thi de lade alt det Meel, de bruge, komme directe fra Frankrige. - Forfatteren beskylder en Toldbetjent for, at have ladet sig putte en Daler i Haanden, og derved ladet sig bevæge til at erklære, at der ingen Contrebande fandtes i Cofferten, uagtet han kun dømte om det Udvortes. Men da Forf. tillige siger, at Toldbetjenten kom til ham i et Værtshuus, for der at undersøge hans Reisetøi, saa seer man aabenbar, at det er en reen Opdigtelse. J Husum har vor Reisende fundet er Slot, som tilhører Hertugen af Holsteen (!)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Om de dansende Holsteenske Bønderpiger, anmærkes meget rigtig, at de see ud som Tønder, der dreie sig rundt. – Et af de Ord, som en Reisende allerførst og hyppigst lærer i Dannemark, er Ordet Snaps; paa hver Station begjerede Kudsken en Snaps, og Forf. fandt bestandig sin Regning ved at opfylde denne Begjering; men han klager meget over de Danske Kudskes grusomme Fremgangsmaade mod deres Heste. - Enhver Reisende, siger han, som ankommer til en Dansk Poststation, maa ansee det for en Lykke, naar hans Taalmodighed ikke sættes paa en alt for haard Prøve. Han maa sædvanlig bie en halv Time paa Hestene, som ved hans Ankomst gjerne græsse paa et langt bortliggende Vænge. Uagtet Forf. gjennemfeiede Veien fra Flensborg til Abenraac (!) som han kalder det i en Time, saa fandt han dog Tid nok til at iagttage, at Landet i denne Egn er lidet dyrket og Hytterne usle, og gjorde desuden den store Opdagelse: at Aspargeserne ere smaa og plettede, og at godt Folk koge her Pastinakker i Suppe. Det kan man kalde en hurtig og skarp Jagttagelsesaand. - Forf. tilraader alle Reisende i Holsteen og Jylland, ikke at spise andet end Æg og Smørrebrød; Vinen, siger han, er allevegne meget slet, og Øllet afskyeligt. - Allevegne fandt han, at man havde tilladt sig den Grusomhed, at binde det ene Been paa hvert Lam, som græffede i Hjorder, fast ved Kroppen, paa det det skulde blive nær ved Moderen, og ved at have mindre Bevægelse blive des federe. Han forundrede sig meget over, at han overalt i Dannemark og det øvrige Norden savnede det saa yderst nyttige Dyr, Æselet. - Mærkeligt er det, at denne Reisende, i sin store Forlegenhed i at gjøre sig forstaaelig paa Dansk, fandt, at Danske Fruentimmere meget lettere forstode hans pantommiske Sprog end Mandfolkene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Paa Rosenborg glædede Forf. sig meget ved at see det herlige Service Dansk Porcellain, som er forfærdiget i Kjøbenhavn, og hvorpaa Flora Danica meget skjønt er malet. Han paastaaer, at vor Porcellainsfabrik, uagtet den endnu befinder sig i sin Barndom, kan sættes ved Siden af den i Dresden, Berlin og Wien. Ogsaa det Kongelige Stutterie i Frederiksborg har vor Reisende besøgt. Kongen, siger han, har 20000 Heste, som alle ere vanzirede derved, at man paa det ene Laar har mærket dem med et Bogstav og paa det andet med Dyrets Fødselsaar. Der gives her en smuk og meget fjelden Race melkehvide Heste, som altid græsse sammen, og hvoraf Hoppen aldrig tillader at Hingsten af nogen anden Race nærmer sig den. Man har forsikkret Forf., at der paa Øen Ceilon gives en lignende Race. - Paa Fredensborg fandt han Alting temmelig øde; Græsset voxte i Gaarden og paa Trapperne; Vinduesskuderne vare lukte og Ruderne paa adskillige Steder knækkede. Ogsaa her finder han Leilighed til at tale med Bitterhed om den afdøde Enkedronning. – Man viste ham med stor Glæde den Sal, hvor Prindsen af Gloucester to Aar i Forveien havde givet et stort Middagsmaaltid. Ogsaa Forf. anfører, formodentlig efter Coxe, Haugen ved Marienlyst i Helsingøer som det Sted, hvor Hamlets Fader, efter et Sagn, skulde være bleven dræbt. Himlen maa vide hvor Engelskmændene have dette Sagn fra Her nævnes endog Hamlets Frugthauge, som endnu existerende. Til Slutning fortælles her atter den i alle Engelske Reiser og Geographier indtil Væmmelse gjentagne Historie om Struense, og Brandt. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Indenlandske Efterretninger. Hr. Mægler Jacobsen har offentlig ladet indkalde alle Mæglere i Kiøbenhavn, for at møde hos ham. J dette Møde skal der raadslaaes angaaende et til Magistraten indkommet Forslag, at der hver Løverdag skal udgives af Magistraten en Priscourant over alle de Varer der falholdes i Hovedstaden, af samme Indretning som de Priiscourantlister, der udgaae i Amsterdam og Hamborg. Marinerregimentet har allerede faaet 24 Recruter, som have været med i Slaget ved Jena. Tolv af dem have endog deeltaget i Fægtningen i og ved Lübeck.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Ved Lübecks Jndtagelse skulle adskillige af vore Kjøbmænd, der havde Forraad af Varer i denne Stad, have liidt betydeligt Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
J det Skandinaviske Litteraturselskab forelæstes d. 8 Nov. en Afhandling om Hannibal Sehesteds første Ambassade i Frankrige, med adskillige hidtil utrykte bilag, angaaende Corfitz Ulfeld, ved Etatsraad Moldenhaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Videnskabers Selskabet har i Aar udsat 4 Priisspørgsmaale for den mathematiske, physiske, historiske og philosophiske Classe. For den histoviske Classe, en udførlig Undersøgelse og Udvikling af Østgothernes politiske, religiense, videnskabelige og artistiske Tilstand i den Periode, i hvilken de beherskede Jtalien, fra Theodorichs Tid indtil deres Riges Undergang. For den philosophiske hvorvidt kan den borgerlige Lovgivning, umiddelbar ved directe befalinger eller Forbud, virke paa Folkets Sæder, uden at overskride Retspligter og blot ethiske Pligter, Selskabet ønsker tillige, at det ved assende Exempler maatte oplyses, hvilke Hovedseil Vældre eller nyere Lovgivere i den Henseende en begaaede, og hvilke Følger disse have havt, En berygtet Tyv Ole Larsen, er d. 5 d. M. greben og anholdt i Christiania, efterat han Dagen i Forveien havde gjort Jndbrud og Tyverie i Oddernes Kirke under Mandals Sorenskriverie. Denne Tyv har været heftet i mange af Stiftets Arresthuuse, men han har altid fundet Midler til at undvige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Fra 29 April til 28 Octbr. er han undveget fra Arresthusene i Strømsøe, Laurvig, Scheen og Kragerøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Spanierne have sendt 2000 Mand til RedRevire, for alvorligen at godtgjøre Lovligheden af deres Fordring, og Armericanerne ruste sig paa deres Side for at bevise det Modsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Den Franske Consul i Norfolk i Virginien har erklæret Ødelæggelsen af det Franske Linieskib Jmperieux for en Fornærmelse mod Neutraliteten, og har vægret sig ved at erkjende det til Norfolk sendte Franske Mandskab for Krigsfanger, J Hull er der givet Ordre, at anholde alle de Skibe, der uden særegen Tilladelse, indtage Ladninger til Enden og Varel. Udeblivelsen af Breve fra Preussen, Rusland, og det sydlige Tydskland har foraarsaget en Standsning i den Engelske Handel. Man vil hverken kjøbe eller sælge. D. 14 Nov. mærkede man i London kun liden Forandring i Varepriserne. Jamaica Caffe gik bedre af ved sidste Auction, men St. Domingo Caffe falder i Prisen. Coursen er atter stegen 4 Groot, og nogle Huse have trukket Vexler paa 3 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Porten skal have opsagt Rusland sin Alliancetractat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Paa Lloyds Caffehuus veddes nu 5 Guineer, mod 100, at den Franske Armee næstkommende Junii Maaned vil være i St. Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Den Russiske Armee har, som det hedder, trukket sig tilbage til sine Grændser, hvor den bestandig trækker meere Forstærkning til sig. De i fjerne Russiske Egne liggende Regimenter ere rykkede op.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
J Følge Efterretninger fra Lausitz stode de Østerrigske Forposter en Fjerdingvei fra Ebersbach, Andre Østerrigske Tropper trække sig til Vest= og Østgallizien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Den Franske Gesandt skal hos det Wienske Hof have indgivet en Note, hvori han forlanger, at den Østerrigske Armee skal trække sig tilbage fra Bøhmen; i en anden Note skal han have erklæret, at Erkehertug Carls Afreise til Armeen vil betragtes som en Krigserklæring, og at han i saa Fald har Ordre, strax at forlade Wien. - Men denne Efterretning trænger til nærmere Bekræftelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Det Hessiske Militair skal forsamle sig i Hagenan og andre Steder i Elsas, og inddeles i Regimenter paa 27 Compagnier. Uniformen bliver himmelblaa. - De i Steen udhugne Hessiske Vaaben nedtages. - Adskillige Privatfolk have solgt deres Huse og Meubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
J Stralsund vedbliver man at nedrive Husene i Forstæderne. - J Wolgast have Franske Streisepartier forlangt 1000 Luisdor, i Loitzen 100 og i Grimm 300. - D. 6te rykkede adskillige Detachementer Tropper med Artillerie og fra Stralsund, til Grændserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Efter den 23de Franske Bullettin var Cassen og endeel af den Bagage, som hører til General Billas Armee, passeret Pene og befandt sig allerede i Svensk Pommern. Men Storhertugen af Berg lod dem tilbagefordre. - Prinds Hieronymus, som med Bayererne og Würtembergerne, anfører et Armeecorps, marcherer til Slesien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Den Franske Divisions=General Bisson er udnævnt til Gouverneur i Brunsvig, det Hildesheimske, Halberstadt, Eichsfeld, Stæderne Goslar, og Mühlhausen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Den Preussiske Besætning i Hammel har capituleret paa den Betingelse, at den vil holde Fæstningen besat endnu i nogle Dage, og dersom den da ikke faaer Undsætning, at overgive sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
De Franske Tropper forlode Lübeck d. 2d. M. paa 1 Batallion nær. Siden d. 11te d. M. arbeide dagligen 2000 Mand paa at sløife Fæstningen Hamau. Den ligger 2 Mile fra Frankfurt og har hidtil tilhørt Hessen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Ved Artlenburg og Lauenburg opslaaes nu to flyvende Skibsbroer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Fra Holland af føres endnu megen Skyts og Munition til den i Vestphalen staaende Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Admiral Nelsons Broder har faaet Tilladelse til at føre Titel af Hertug af Bronti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
J Magdeburg ere 20 Generaler, 22,000 Mand, hvoriblandt 2000 Artillerister, 54 Faner, en Million Pund Krudt, en stor Broequipage og en overordentlig Mængde Artillerie=Metal faldne i de Franskes Hænder. - General Blüchers Corps har det 1ste og 4de Franske Corps frataget ved Lübeck 60 Faner, som nylig bleve præsenterede Keiseren, 4000 heelt egniperede Heste, som ligeledes ere tagne ved Lübeck, ere blevne sendte til det Pots danske Depot. - Blüchers Corps har forskaffet de Franske 21,000 Fanger, hvoriblandt 5000 monterede Cavallerisker. - J Feldttoget er der ialt taget over 140,000 Mand til Krigsfanger, over 250 Faner, paa Valpladsen og i de enkelte Fægtninger erobredes 800 Canoner, og i Berlin og de øvrige Fæstninger forefandtes 4000. - En saadan Erobring i saa kort en Tid er uden Lige i Historien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Den i Altona, nylig afdøde Hertug af Brunsvig, Carl Wilhelm Ferdinand, er født 1735. Hans Fader var regjerende Hering og hans Moder Frederik den Stores tredie Søster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
For at sikkre Seiladsen paa den farlige SøVennern, existerer der i Sverrig et Selskab, hvis Bestræbelser af Kongen Tid efter anden ere blevne understøttede med 12,000 Rdlr. I dette Selskabs sidste Forsamling d. 13 Martii blev det besluttet, at der ved de farligste Steder i Vennerne skal sættes Mærker og andre Tegn, som kunne vise Jndløbene til Havnene; at der ved Venners borg skal oprettes et Fyr, og at Skroghalsfyret fremdeles skal underholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
J et lidet Værelse ved det Kongelige Bibliothek i Stockholm staaer en stor forseglet Kiste, med dobbelt Laas for, hvori Gustav den Tredies Manuskripter gjemmes. Efter hans befaling skal denne Kiste ikke aabnes førend 50 Aar efter hans Død, Disse Haandskrivter ville i sin Tid udbrede megen Lys over den Svenske Historie i Gustavs Tidsalder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Da Universitetet i Leipzig d. 6 d. M. sendte Deputerede til Keiser Napoleon, underholdte han sig med dem i tre Korteer. Han talte med dem om Hindeburgs combinatoriske Analysts, om Leubnitz, Kant, Gall a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Følgende korte historisk geographiske Skildring af de mærkværdigste Stæder, de Franske i denne Tid have taget, vil neppe være Bladets Læsere uvelkommen. 1) Fortet Georg ved Fæstningen Hammeln skal være det høieste Fort i Europa næst Gibralters og Königsteins. Hammeln selv er endog i den Danske Historie ikke umærkværdig. Her var det, hvor Christian den Fjerde, som Kredsoberst i Trediveaarskrigen, d. 20 Julii 1625 styrtede med Hesten med fra Brystværket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Stadens Historie er siden den tilligemed Göttingen og Hannover udgik fra Hanseforbundet, en sand Lidelseshistorie. Der er, som Baggesen siger, ingen tænkelig Stad, eller Landeplage, som den ikke i en Tid af 200 Aar har undergaaet. - 2) Fæstningen Magdeburg, ligger 16 Mile fra Berlin ved Elben, og har med Garnisonen 36,000 Jndbyggere. Den har mange Fabriker og driver anseelig Handel. 1631 blev den indtagen med Storm af de Keiserlige Generaler Tilly og Pappenheim; den blev ved denne Leilighed meget ruineret; Kong Frederik Wilhelm lod Staden 1714 meget forbedre. J Syvaarskrigen tjente den trie Gange som et Tilflugtsted for den Kongelige Familie i eritiske Øieblikke, hvor den maatte tage Flugten. - Wismar er en vigtig Fæstning, 5 Mile fra Schwerin, i Mecklenborg, med en skjøn Havn. Ved den Vestphalske Fred blev den 1648 overladt til Sverrig, som 1653 anlagte her et Svensk Tribunal. J den nordiske Krig har den undergaaet store Gjenvordigheder. 1712. blev det beleiret og stærk hombarderet af de Danske. 1715 blev den af de Danske, Preusserne og Hannoveranerne bloqueret. 1716 blev den paa visse betingelser erobret og dens skjønne Fæstningsværker sløifede. 1721 kom den atter til Sverrig, som 1803 solgte Staden, 4) Berlin og dens Districkt til Mecklenborg. har Soldaterne iberegnet 164,000 Jndbyggere og foruden disse 138,000. Næsten 17,000 Mennesker leve af de mange herværende vigtige Fabriker, der leverer over for 8 Mill. Rdlr. Varer, hvoraf der udføres for 9 Mill. Blot Porcellainsfabriken leverer for 150,000 Rdlr. aarligen. Staden i sig selv blev anlagt 1163. af Markgreve Alberto. Den bestaaer af 8 Hoveddeele. Fredrikstaden, som er anlagt ved Berlin 1713 af Wilhelm 1., har en Gade, som er en Jtaliensk Miil lang, og paa Wilhelmspladsen staae 4 berømte Preussiske Generalers billedstøtter. - 5) Potsdam er næst Berlin, hvorfra den kun ligger 2 1/2 Mile, Kongens sædvanlige Residente og een af de smukkeste Stæder i Europa. Churførste Fredrik Wilhelm, Kong Fredrik Wilhelm og Fredrik II. have anvendt meget derpaa og forvandlet den fra en ubetydelig By til en Stad, som nu har 1740 Bygninger, et Kongeligt Slot a., mange Fabriker og 26,980 Jndbyggere, hvoraf 16,000 have deres fornemste Næring af det Kongelige Herskabs Hofstat, der bestaaer af 800 Personer. J Syvaarskrigen, havde Russerne indtaget Staden, og holdt ilde Huus. der. Jkke langt derfra ligger det berømte Lystslot Sanssouci, hvor Frederik den Store, hvilende paa sine Laurbær, levede som Philosoph i Kredsen af Verdens løgtigste Hoveder. J den derværende Marmorsal er der 1 venskabelige Samtaler med Voltaire, d'Alembert a. maaskee bleven yttret flere Vittigheder end der nuomstunder findes i alle Europas Vittighedsarbeider tilsammentagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Ved Postens Afgang fra Hamborg vare adskillige tusinde Mand Franske Tropper ikke længere end en Miil fra denne Stad, og man troede ganske vist, at disse Tropper ere bestemte til at tage Hamborg i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Efter en Skrivelse fra Holsteen d. 18 Nov.,er Hr. Oberstlieutenant v. Kardorf bleven saaret i den ene Haand, og Lieutenant v. Bardenfleth i Bedring - Vore Grændser respecteres nu paa det nøieste; men Landeveiene ere endnu usikkre formedelst de mangfoldige Marodeurer, hvoraf Landet er fuldt. Ved stærke Patroulleringer bliver dog alt bragt tilbage i den forrige Orden og Rolighed. Daglig opbringes Franske og Preussiske Marodeurer af vore Tropper. De første sendes til Lübeck, og de sidste meddeles Pas at forføie sig hjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
Hertugen af Weimar er d. 15de ankommen fra Kiel til Hamborg. Regimenternes aarlige Recrutering ved Udskrivning skal nedsættes fra 1/2 til 1/8 Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-22
J de skjønne Elbegne af Altona, Neumühlen og de omliggende Steder, tør nu ingen Fabrik, som er forbunden med Røg og Stank, anlægges, uden vedkommende Politieøvrigheds Samtykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Jndenlandske Efterretninger. Af fire krigsfangne Franske Officerer, som i disse Dage passerede over Fyen tilbage med Franske Passer, havde den ene faaet ved en Canonkugle en saadan Contusion i Nakken, at han blev anseet for død og var nær bleven levende begraven med de andre Dræbte, dersom han ikke i det samme havde givet Livstegn fra sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Rebslagermester Børrese har nu selv bekjendtgjort, at hans Datter, ved at gaae over det smalle Brædt ved Vesterbro, da der just kom en Vogn kjørende, gled ud med Foden, og faldt i Vandet, hvor hun ulykkeligviis fandt sin Død, da man først 3 Korteer derefter fik hende op igien. Dette ulykkelige Fruentimmer var ikke ældre end 19 1/2 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Den af Sorg dybt nedbøiede Fader tilraader ved denne Leilighed, at man, for at forebygge lignende Ulykker, burde spærre denne Gang over Broen. Dette hans Ønske er tildeels allerede opfyldt, og man var i Søndags paa det ivrigste sysselsat med at gjøre denne Gang mindre farlig Men man kan her med Føie sige: det er for sildig at kaste Brønden til, naar Barnet er druknet! Ogsaa Rækværket ved Broerne ved Stadens Porte synes ikke forsvarligt nok, især kunne Børn &c., der ideligen lege og fiske der, let falde her i Vandet. J det mindste burde der bestandig ligge Baade i Beredskab, og ingen Forulykket vente tre Korteer paa Hielp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
For de Jslandske Kjøbmænd, Brødrene Møllers Familie, er nu paa Rundekirkegaard opreist et meget smukt Gravmæle. Sært nok, at endnu ingen hidtil har tænkt paa at aabne en Subskription paa et Monument for vor udødelige Evald, som ligger begravet paa samme Kirkegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
De Franske Tropper, som have taget Hamborg i Besiddelse, have taget en Omvei af adskillige Mile, for ikke at fornærme det Danske Territorium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Aalborg, den 18 November. J Løverdags Eftermiddag Kl. 4 døde Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Doct. Christian Beverlin Studsgaard, han var fød i Kjøbenhavn den 12 Junii 1727, i Aaret 1773 blev han allernaadigst kaldet til Sognepræst for Budolphi Menighed i Aalborg; den 1 August 1779, blev han indviet til Biskop over Aalborg Stift; fra hvilket Embede han efter Ansøgning, allernaadigst blev endtlediget den 18 Julii d. A. Han var den ældste Biskop i Danmark og Norge.