Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-03-10
Dødsfald. Kæmner, Cancellieraad Mauritzen, 68 Aar; Hofuhrmager F. Jürgensen; Skibscapit. C. Bohn, Hof= og Stadsretsprokurator Hansens Datter, Anna Jacobi, 19 Aar. Alle i Kbhavn. - J. A. Steenstrup, f. Schou, i Taars Præstegaard (paa Lolland), 33 Aar; D. C. Smith, f. Voigt, og Kjøbmand J. C. Klein, 13 Aar, Begge i Holbek; H. R. Hatting, f. Schneider, i Nysted, 30 Aar; Sadelmager G. Cron wall, i Helsingøer, 76 Aar; Kammerraadinde E. Richter, f. de Hofman, i Ørslevkloster, 78 Aar; Justitsraadinde K. M. Bruun, f. Zeuthen, i Aalborg, 86 Aar. (Forlangt indrykket. Et Par Ord af en K. Bonde i Anledning af de, i denne Avis, Skolelærers Klager over deres Kaar. At Skolelærerne tragter efter bedre Kaar – er naturligt, Men det er jo igjen ligesaa naturligt, at Bonden, fra hvem dette skal komme, som Skolelærerne tragter efter, holder tilbage, især da han tillige troer sig fuldkommen overbeviist om, at Skolelærernes Jndtægter ere ligesaa gode, ja bedre end Bondens i Almindelighed, paa Grund af, at naar først Bondens Udgivter: Skatter, Rentepenge eller Landgilde tilligemed Hoveri eller Hoveriepenge, Tiendepenge, Bygningernes og Avlsredskabernes Vedligeholdelse, Skolelærer- og Folke=Løn, Bygningsassurance, Veipenge og Fourage, fradrages Bondens Jndtægter, at der saa i Almindelighed ikke bliver saameget tilbage, for Bonden at leve af, som en Skolelærers hele Jndtægt. Vel sandt, der gives adskillige Bønder, som er i den Forfatning, at de nok kunne lønne deres Skolelærer, bedre; men ligesom adskillige Skolelæreres Kaar, gode eller daarlige, ikke kan være Regel, saa kan eiheller adskillige Bon ders Forfatning være det, for det Almindelige – men Pluralitetens - og denne kan vistnok ikke taale det, at den paalægges mere, thi de der skal yde skulle ogsaa leve! Skulde det imidlertid i en Commune være Tilfælde, at Skolelærrerens Kaar er maadelig, formedelst smaae Jndtægter, og Bøndernes derimod gode: da henvend Dem med Grunde derfor til Sogneforstanderskabet, eller i alt Fald til høiere Autoriteter, istedetfor at overfalde Bonden med Foragt, fordi en Mand i Stænderforsamlingen har udtalt sin Mening, hvortil han var kaldet, og med Triumph at kujonere Bonden til at tie stille, og ikke at yttre sin Mening, (herfra unddrages det Holmske Jnserat,) saa vil det Hele vist vorde bedre og anstændigere. Rigtignok, loves der os Guld og grønne Skove, naar vi kuns vil lyde Skolemesterne, og tie, naar de befaler det, samt holde dem i saa gode Kaar som de ønsker det - 8 skulle bekomme Viisdom; – men om saa var at vi i saa Henseende adled – hvorvidt kunde der vel endda naaes mere med Almue Børn, end som der nu paa mange Steder, opnaaes, naar Religionen skal læres, det vil vistnok blive ubetydeligt, Nei, førend at Velstand, som forenes med Videnskabslyst, meer og meer tiltager iblandt Bondestanden, at det bliver enhver Bondes Princip, som har Raad og Evne: at lade deres Børn eller dem selv, efter at de ere udskrevne af Skolen, og opnaaet den Alder, at de bedre kunne uddannes, end i den unge Alder, hvor ikkuns Grunden kan lægges, oplære noget mere, til at vorde duelige Borgere i det borgerlige Samfund, opnaaes vistnok Hiint ikke; men Poeter eller Digtere hvad man kalder det, skal vi jo eiheller være.