Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-17
J Mødet den 28de Novbr. foredrog Hr. Stænderdeputeret J. Sidenius et Udtog af The Farmers Almanac for 1846 over de vigtigste kunstige Gjødningsmidler, som nu anvendes i det engelske Landbrug, Man antog, at de værende fordeelagtige Conjuncturer for Landmanden, Producternes høie Priser, maatte opmintre Landmanden til at benytte de Midler, som havde bragt Agerbruget i England til en saa stor Høide. Det bemærkedes af Taleren, at Tiden kun tillod ham megen Korthed at nævne de Gjødningsmidler, som meest anvendes, og han vilde begynde med det kunstige Gjødningsmiddel, som havde været længst anvendt i England og maaskee meest havde fremmet Agerbruget, nemlig brændt Kalk, og saameget mere, som dette vurdeerlige Gjødningsmiddel var lettest tilgængeligt for Falster og en Deel af Lolland, da man paa disse Øer finder meget betydelige Lagere af kulsuur Kalk, det saakaldte Muurleer, der, efter Talerens Undersøgelser, fandtes at være en næsten aldeles reen Kalk, som vilde være særdeles anvendelig til Gjødning og kunne leveres for c. 5 Mk. pr. Tde. brændt. Ogsaa til Muurarbeide kunde den med megen Fordeel anvendes og afgav et meget godt Bygningsmaterial. Latinskolen i Nykjøbing og Prindseholm ved samme By ere opmurede med denne Kalk. Kalkens Virkning er fornemmelig anvendelig paa stærke Jorder. Det fortjente ogsaa at forsøges, at sprede denne Kalk ubrændt paa Jorden, istedetfor Mergel, men i et meget mindre Qvantum end Mergel. – Salt og Kalk, blandet godt sammen, nemlig 2 Dele Meelkalk og 1 Deel Salt. Blandingen maa henligge 2 a 3 Maaneder paa et tort Sted. Anvendes paa Vaarsæd, 40 a 60 Busheels pr. Acre, og at oversaae Hvede med om Foraaret. Dette Gjødningsmiddel ansees for meget kraftigt og meget billigt. Prisen paa Salt i England er 1 Pd. 12 Shill. Sterl. pr. Tons. - Gibs, det billigste af alle Gjødningsmidler, anvendes fornemmelig paa Jorder, som ere kjede af at bære Kløver. Jorden pløies dybere end sædvanligt, Kløverfrøet blandes med Gibsen, 1 1/2 Centner pr. Acre. Gjør en vidunderlig Virkning næsten paa alle Jorder, men fornemmelig paa lette; dog virker den kun paa alle Græsarter; for Kornsorter er den af ingen Værdi. – Salpetersuur Soda, eller Chilli-Salpeter, vinder meere og meere Anseelse. Det bruges enten opløst i Vand eller saaes ovenpaa Vaarkornet just som det kommer op, 1 1/2 a 2 Cent. pr. Acre, bruger man salpetersuur Kali (almindelig Salpeter), anvendes 1 Cent. pr. Acre Begge Salte anvendes bedst paa tør, sandet Jord, gruset og Kalk-Jord a. Paa daarlige Græsgange ansees dette Gjødningsmiddel meest fordeelagtigt. Det anvendes med megen Fordeel paa Hveden i April, udsaaet paa en fugtig Morgen; det forøger Straaet og Kjernen. 1 Pd. Salpeter, opløst i 4 Vand, er et ypperligt Støb for Gulerodfrø. 1000 Pd. af denne Rodfrugt har 98 Pd. nærende Stoffer, medens svenske Turnips kun har 64 og almindelig Turnips kun 42 Pd. Salpeter viser overordentlig Nytte paa nogle Jorder, medens den paa andre næsten ingen viser; dette er næsten Tilfældet med alle Salte, men det samme finder Sted med de organiske Gjødningsmidler. – Beengjødning er et endnu meget undet Gjødningsmiddel. Anvendes enten meget fiint malet eller i smaae Stykker. Da dette Gjødningsmiddel under Opløsningen hyppigt forfalskes, foretrækker man at tilberede det selv i Svovl syre. Friske Been ere de bedste. Man opløser 8 Bushelfriske Been, som man knuser nogenlunde smaae, i 168 Pd. Svovlsyre, fortyndet med 604 Pd. Vand. Naar man blander Svovlsyren, maa man komme denne i Vandet, og under ingen Omstændigheder Vand i Svovlsyren; Been, opløste i Svovlsyre, virke meget meere end Been, ikke opløste. Gjøder man med uopløste Been til Turnips, faaer man 14 Tons 17 Cent; ere de opløste, faaer man 16 Tons; Beengjødning uden Svovlsyre giver af Kartofler 9. Tons 16 Cent., medens med Svovlsyre Udbyttet bliver 18 Tons, eller næsten det Dobbelte. Man paastaaer endog, at 2 Busheel opløste Been gjør samme Nytte, som 16 B. uopløste. Opløsningen blandes med Jord og udsaaes paa Ageren; Beengjødning anvendes paa lette Jorder og næsten aldrig paa Leerjord. – Rapskager ansees for en meget god Gjødning for Hvede. 6 a 7 Cent, anvendes pr. Acre og bedst med Saaemaskine, da man derved sparer det Halve. Den fordriver Orme og andre Jnsecter, og bruges med meest Fordeel paa leret og fugtig Jord, men ikke paa høi og tør Grund. – Urate tilberedes i en Fabrik i London og koster 4 Pd. Sterl. pr. Tons. 6 1/2 Cent, anvendes pr. Acre, og anbringes fornemmelig med Drillen eller Saaemaskinen. Paa mange Jorder varer Virkningen i 4 Aar. Anbefales af mange Landmænd i England, f. Ex. Sir Robert Peel. Guano. Jngen Gjødning har opvakt meere Opmærksomhed, end denne. Hvormeget den er stegen i Anvendelse, kan man see deraf, at i 1842 indførtes 7000 Tons, 1843 11,000, 1844 30,000 og 1845 280,000. Kan man anføre noget større Beviis for at Brugen af Guano er fordeelagtig, Anvendt i rigtigt Forhold er det et meget kraftigt Gjødningsmiddel. Man anvender 3 a 5 Cent. pr. Acre. Dens Virkning er meget stærk i en fugtig Sommer, eller paa fugtig GrundEn svag Opløsning i Vand af denne Gjødning gjør en vidunderlig Virkning i Haverne. Den maa aldrig bringes i umiddelbar Berøring med Sædefrøet eller Kornet. Den anvendes i England fornemmelig til Rødfrugt og Enge. Turnips, gjødede med Guano, fede bedre, end denne Rod gjødet med anden Gjødning. – Endnu maatte Taleren bemærke, at man i England kunde faae kunstig eller eftergjort Guano til samme Priis, som naturlig. Denne kunstige Guano ansaaes af Mange for meget fortrinlig; den forekommer i Handelen under Navn af Potters Guano- og koster 9 Pd. Sterl. pr. Tons. Til Gjødning anvendes ogsaa uldne Klude, som hakkes i Stykker, saa store som Dalere og udsaaes ovenpaa Jorden, anvendes fornemmelig til Humle. Koster 4 a 4 1/2 Pd. Sterl. pr. Tons. Det varmer Jorden, siger man. Man anvender 12 Cent. pr. Acre. – Gjødning, som bruges meest fordeelagtig med Drillen eller Radsaaningsmaskinen, er: Amoniak=Salte, som ansees for et fordeelagtigt og fortrinligt Gjødningsmiddel, men Virkningen af disse varer kun 1 Aar. Pottevins tørre Compost, som koster 13 Shill. pr. Qvarter, roses meget. – Et af Selskabets meest kyndige Medlemmer maatte bemærke, at man til de anførte kunstige Gjødningsmidler maatte føie Patentgjødning fra Owen, som, anvendt i et ikke for ringe Forhold, var meget virksom. Samme ærede Medlem underrettede Selskabet om, at han havde forskrevet et Parti Jchabo-Guano, som han antog at være den fortrinligste, og vilde koste ham her 4 Rbd. 1 Mk. pr. Ct. Han antog, at den var især fortrinlig til Rodfrugt, Kløver og Græs, og at 2 Cent. pr. Tønde Land var et passende Forhold. Aarsagen, hvorfor Been ikke blev anvendt her, meente han at være den, at man manglede Maskine til deres Knusning; men da han nu var bleven bekjendt med Anvendelsen af Svovlsyre til deres Tilberedning, haabede han, at de vilde blive meere anvendte. Kalk blev anvendt i Skotland, idet man hvert 20de eller 30te Aar gav et Lag Kalk, fornemmelig til meget stærke Jorder. Han antog, at man maatte anvende 80 Tdr. Kalk pr. Tde. Land. (Et andet Medlem bemærkede at have seet hele Mile bedækkede med Kalk om Efteraaret; det saae udi som om Jorden var dækket med Snee.) Salpeterets Virkning blev meddeelt at have viist sig særdeles stærk, overalt hvor den er bleven anvendt, især hvor Jorden var riig paa vegetabilske og animalske Stoffer. J Holsteen har man anvendt det tidlig i Marts 2 a 2 1/2 Cent. pr. Tde. Land paa Vintersæd (Centneret af Chili-Salpeter koster 5 Rbd.), som havde seet meget daarlig ud, men kom saaledes i Groening, at den gav et meget stærkt Udbytte. Hr. Jens Chr. Moller i Herritzlev, Med Hensyn til de af dem i Stifts-Tidenden 10de dennes fremsatte 3 Spørgsmaale, tjener til deres behagelige Efterretning, at i den af dem omskrevne Tid var jeg ikke "Lollands-Postens" Redacteur. – Dernæst tilkjendegives, at jeg hverken anseer mig pligtig at skylde dem Svar paa de tidligere til mig i Stifts-Tidenden, optagne 9 Spørgsmaale eller i navnlig Maade ærgrer mig over deres Prællerier i bemeldte Blad, da Erfaringer har lært mig, at man gjor bedst i, ikke at ændse en Underlighed, som den, de har gjort dem skyldig i, idet de erklærer, ikke at vil tigge mig for at faae deres Stykker, i mit Blad; thi de har jo ikke sendt mig nogle at de saakaldte Stykker. Vel veed jeg, at disse af dem saakaldte "Stykker, have været optagne i Stifts-Tidenden; men at lade mig tvinge af dem eller nogen Anden til, i mit Blad at optage hvad de for længere Tid siden har sendt til Stifts-Tidenden, det gjør jeg ikke. Mariebo, den 14de April 1847. J. C. Larsen.