JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-02-17
Formedelst Alderdom og Svaghed, agter jeg underhaanden at sælge min eiende og iboende Gaard i Overfeldborg i Haderup Sogn, Ringkjøbing Amt, 2 1/2 Miil østen Holstebro, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. den aarlige Udsæd er 10 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 5 a 6 Tdr. Havre, 1 Td. Boghvede og 5 a 6 Tdr. Kartofler, der avles 60 a 20 Læs Haarlig, den nuværende Besætning er 3 Heste, 24 Fækreaturer og 80 Faar. Eiendommen bestaaer af omtrent 1000 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf en betydelig Deel Mose er tjenlig til Agerdyrkning, og der haves Mergel i Overflødighed paa forskjellige Steder af Eiendommen. Til Gaarden er anlagt et Teglværk og er opført 3de bortleiede Huse paa Eiendommen hvoraf svares aarlig Landgilde. Liebhavere ville behage at henvende sig til Gaardeier Jacob Jensen af Lillegraasand eller til undertegnede Eier. Overfeldborg, den 14de Febr. 1848. Jens Pedersen.
Viborger Samler, 1848-02-17
Undertegnede, der har studeret Engvandingsvæsenet theoretisk og practisk under Engmester Feddersen, derefter har bestyret Engvandingsanlæg og nu har kjøbt Fonnesbekgaard i Jkast Sogn, Hammerum Herred, med et Tilliggende af 7000 Tdr. Land Eng, der agtes behandlede til Overrisling, hvilket Arbeide i Aar skal begynde, tilbyder 8 unge Karle af Bondestanden, som have fyldt det 18de Aar og kunne læse Skrive fri Kost og Logis samt practisk Underviisning i Engvandingsvæsenet fra 1ste Mai til 1ste November mod at de deeltage i alt Arbeide, der henhører til Engvandingen og Engenes Høst.
Viborger Samler, 1848-02-17
Dersom nogen af dem ønsker theoretisk Underviisning tillige og er udrustet med de fornødne Kundskaber, skal den blive dem til Deel i samme Tid mod at de derfor hver betale 25 Rbd., hvoraf det Halve erlægges den 1ste Juni, den anden Halvdeel 1ste August. De Lysthavende behage at melde sig inden den 23de Marts i portofrie Breve addresserede til Undertegnede pr. Viborg. Fonnesbek, den 26de Januar 1848. Chr. Knudsen. Den Leilighed som beboes af Smedemester Peder Schmidt, Søren Frost. kan til 1ste Mai faaes tilleie. Fedt Studekjød kan faaes næstkommende Løverdag hos A. Mæhlsen & J. Mikkelsen. Christian Hølger Ludvig Haxthausen, Hans Majestæts Kammerjunter, Herredsfoged og Skriver i Lysgaard og Hids Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardeier Jens Christian Christophersen af Kolpengaard i Vrads Herred, og i Medhold af den ham under 3die Mai 1845 hertil allernaadigst meddeelte Bevilling, indstævnes herved med Aars og Dags Varsel, den eller dem som maatte have i Hænde følgende 2de ham tilhørende Panteobligationer, som ved en ham i Mar Maaned 1844 overgaaer Jldsvaade skal være forkomne, nemlig: 1) en til ham under 30te Juli 1836 af Selveierhuusmand Jens Berg af Vium udstædt og den 9de Decbr. f. A. inden Lysgaard og Hids Herreders Ret thinglæst Panteobligation, stor 325 Rbd. Sedler, for hvilken Sum er givet 1ste Prioritets Panteret i den Debitor efter Skjøde af 30te Juli 1836 tilhørende og af ham paaboende Parcel eiendom med paastaaende Bygninger af Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb. i Vium, med Avl og Afgrøde, Besætning, Ud- og Jndboe, 2) en til ham under 30te Juli 1836 af Selveierhuusmand Johan Peter Berg af Vium udstædt, og den 9de December f. A. inden Lysgaard og Hids Herreders Ret thinglæst Panteobligation, oprindelig stor 275 Rbd. Sedler og nu til Rest 225 Rbd. Sedler, hvorfor er givet 1ste Prioritets Panteret i den Debitor efter Skjøde af 30te Juli 1836 tilhørende og af ham paaboende Parcel eiendom med paastaaende Bygninger af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb. i Vium med Avl og Afgrøde, Besætning, Ud- og Jndboe, at møde inden Lysgaard og Hids Herreders Ret, som holdes paa Thingstedet i Hørup Bye, Lysgaard Herred, den 1ste Fredag eller ordinære Retsdag i Mai Maaned 1849, om Formiddagen Kl. 10, for der og da at fremkomme med bemeldte Panteobligationer og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da der paa disse, saafremt ingen dermed enten forinden eller til benævnte Tid og Sted melder sig, vil blive forlangt Mortificationsdom.
Viborger Samler, 1848-02-17
Forelæggelse og Laugdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedsseglet. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Holgersdal, den Haxthausen. 28de Januar 1848. Gebyder . . . 2 Mk. 12 s. (L. S. Justitsk. stemplet Papiir - 10 - 3 Mk. 15 s. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af S. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-02-18
Stifts=Tidende. Viborg, Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Fredagen den 18 Februar 1848. Nr. 30. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-02-18
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 11te Febr. Erkebiskoppen af Canterbury, Dr. Howley, er død i Morges, 83 Aar gl. J Aaret 1813 blev han Biskop af London; i Aaret 1828 udnævntes han til Erkebiskop af Canterbury, d. er til Primas for hele England. Paa Grund af sin faste Characteer, forenet med Venlighed, Tolerance og Gavmildhed, nød han Alles Agtelse. Frankerig. Debatten i de Deputeredes Kammer den 9de Febr. og Reformbanketterne var yderst heftig, men da Odilon Barrot tilraabte Justitsministeren Hebert: "Carl den Tiendes Ministre Polignac og Peyronnet vare mere constitutionelle end De!" naaede Stormen sit Høidepunct. Præsidenten erklærede Mødet for hævet. J Mødet den 10de Febr. forkastedes 2 Amendements til Adressendkastets Paragraph om Reformbanketterne; Darblay, en frafalden Conservativ, forsvarede sit Amendement, der angrebes af Duchattel- og Guizot. Da Thiers besteg Talerstolen, afgik Posten. De Deputerede af Oppositionen have fattet den Beslutning, samtidig paa een og samme Dag at afholde tolv Reformbanketter og at lade det komme an derpaa om Ministeriet drister sig til at udføre sine Trusler. En saadan Demonstration turde drive Sagerne til det Yderste, og ende enten med en Revolution eller med en Emente eller med det conservative Parties Dictatur. Buen er fra begge Sider strammet altfor meget; tidligere eller sildigere maaden briste. De nyeste Tildragelser i Schweiz og Jtalien have vakt i Paris nye Forhaabninger iblandt Ungdommen og de utilfredse Partier.
Viborger Samler, 1848-02-18
Efter en anden og nyere Version circulerede den 10de Febr. i Kammeret og paa den af panisk Skræk lammede Børs de meest foruroligende Rygter. Det stormende Møde den 9de Febr. har fremkaldt den heftigste Forbittrelse imellem Partierne. Man forsikkrer, at over 100 Deputerede af Oppositionen, som have deeltaget i Reformbanketterne, have i Beredskab deres skriftlige Demission, for at nedlægge samme – naar Kammerets Majoritet har voteret Udtrykkene, fjendtlig og blindt paa Præsidentens Bureau, og saaledes appellere til Landet. Vi ville see om les ensants de la patrie" ville blive deres Beslutning troe. Rygteviis tales der ogsaa om, at Kongen vil afreise til Pau ved Pyrenæerne. Allarmisterne paa Børsen paastaae, at det er med Forsæt, at Kongen fjerner sig, for at Regjeringen – i det Tilfælde, at de bebudede 12 Reformbanketter skulde finde Sted i Paris – kunde i Ministeriets Personer indskride med alle de til dens Disposition staaende Midler, uden derved at bringe Kongens Person ind i Spillet. Vi meddele dette taabelige Rygte kunfor at characterisere den herskende Stemning. Paris, den 11te Febr. Bitterheden i Gemytsstemningen, om hvilken de sidste Møder i de Deputeredes Kammer vidne, udbreder sig mere og mere i større Kredse udenfor Kammeret, jo dybere den Overbeviisning bliver, at Guizot og hans Medministre have fattet den faste Beslutning ikke under nogen Betingelse at vige fra Ministeriet, ligesom ogsaa under ingen Betingelse at indrømme en eneste af de af den offentlige Mening attraaede høist nødvendige Reformer.
Viborger Samler, 1848-02-18
Af Debatten den 10de og Reformbanketterne maae vi indskrænke os til følgende korte Meddelelser. Guizot sagde: "Jeg udelukker fra denne Debat enhver Tanke om personlig Uvillie, og jeg er viis paa, at Odilon Barrot vil udvise den Retfærdighed imod mig, at troe at jeg ikke er besjælet af nogen heftig Følelse. Jeg indskrænker Spørgsmaalet til et reent Retsspørgsmaal. Hvad vilde Oppositionen foretage sig, naar den havde Majoriteten paa sin Side, og naar den skulde udkaste en Adresse? den vilde anklage Minoriteten for Servilitet, Bestikkelse, Forræderi imod Landets Jnteresser; den vilde udtrykke sine Bebreidelser i de stærkeste Udtryk. Men hvad foretage vi os da, Vi dadle hverandre. Hvad vilde der vel blive af Friheden i vore Debatter, naar Deres Grundsætninger nogensinde fik Overhaand? Hvorledes, vi paatage os Ansvaret for det Sprog, hvoraf vi betjene os; desuagtet paastaae De, m. H., at det er Kronen, som vi ville lade tale, J disse Dage har man foreslaaet Dem at erklære, at vi ved sørgelige Exempler have defigureret Oprigtigheden af den repræsentative Forfatning. Med endnu mere Grund er Kammeret berettiget til at dadle det, der foregaaer i Landets Jndre. Ligesom Oppositionen har forlangt af Landet en politisk Demonstration (Reformbanketterne, saaledes forlanger Regjeringen den af Majoriteten." – Thiers udbryder: "Jeg hører ikke iblandt dem, til hvilke Udtrykkene i Throntalen ere rettede; desuagtet vil jeg tillade mig at bekæmpe dem. Guizot sagde, vi havde Ret til at dømme og bedømme hverandre. J visse Tilfælde kan det være sandt, i andre derimod usandt. Vi kunne dømme Deres Politik; De kunne kalde vor partisk, vi sige, at Deres Politik et bestukken; men naar har en Deel af Kammeret anmasset sig Ret til at dømme den anden Deel, Jeg har Ret til at sige Dem, at de ødelægge Landet; De have Ret til at give mig den samme Bebreidelse tilbage, men Ret til som en Regjering, at ville fælde Dom over mig; den tilkommer Dem ikke, og jeg erkjender den ikke. Det er øiensynligt, at De ville decretere en Dadel over en Deel af Deres Colleger! Ganske sandt er det, at Throntalen er et Værk af Ministeriet; men der gives Hensyn, man maa iagttage, og dog bruge De i Throntalen Ord som fjendtlig og iblinde." Vil Kammeret erklære, at det har en Fjendei sin Midte, Det er en Uretfærdighed, det er en Uklogskab at betjene sig af et saadant Udtryk, og viere med Ret forbausede over, at et Ministerium kunde gjøre et saadant Spørgsmaal til et Cabinetsspørgsmaal." Darblays Amendement blev bragt til Afstemning og næsten eenstemmig forkastet, da hele Oppositionen afholdt sig fra at stemme. - J Mødet idag (den 11te) forkastedes Desmousseaux de Givres Amendement med 228 imod 185 Stemmer, og Adressendkastets Paragraph antoges, da Oppositionen afholdt sig fra Afstemningen med 223 Stemmer imod 18 Stemmer.
Viborger Samler, 1848-02-18
Paris, den 12te Febr. Regjeringen bekjendtgjør følgende vigtige Telegraphdepesche fra Turin af 8de Febr.
Viborger Samler, 1848-02-18
Ved en idag (den 8de) udstedet Proclamation, har Kongen lovet sit Folk en Constitution, og angivet Grundlaget for samme; disse Grundlag ligne den franske Constitution.
Viborger Samler, 1848-02-18
De ministerielle Journaler udtrykke deres Glæde over denne Begivenhed og rose Kong Alberts Viisdom, der i rette Tid har givet efter for sit Folks Ønsker. At Nabo staterne hylde de franske Jnstitutioner, derover glæde Journ, des Deb. og Conservateur sig.
Viborger Samler, 1848-02-18
Endskjøndt det i Gaar (den 11te Febr.) er lykket Ministeriet at lade Kammeret udtale en slettissure (Brændemærke) imod de Deputerede, der have deeltaget i Reformbanketterne, ere dog hverken Ministrene eller de Conservative glade over deres Seier. - Efter National ville de Oppositionsdeputerede ikke mere betræde Slottet. – At de Deputerede af Oppositionen ville begive sig til Reformbankettet i det 12te Arrondissement, stadfæstes i Constitutionnel. Nu er altsaa Spørgsmaalet dette: Vil Regjeringen vove at anvende militair Magt imod 180 Deputerede, 10 Pairs, flere Medlemmer af de høieste Domstole, naar disse ikke ville vige fra deres Beslutning, Regjeringen maa enten betræde Magtens farlige Sti, eller gjøre sig latterlig.
Viborger Samler, 1848-02-18
Til Cherbourg er afsendt befaling om at udruste de der liggende Krigsdampskibe og afsende dem til Middelhavet. Regjeringen synes at ville samle en lille Dampskibsflaade, stor nok til hvert Øieblik at bringe et lidet Armeecorps til et Punct af Middelhavets Kyst. De permitterede Officerer af den africanske Hær og af Tropperne i det sydlige Frankerig skulle begive sig til deres Regimenter.
Viborger Samler, 1848-02-18
Jtalien. Om de italienske Anliggender haves fra Wien Efterretninger, der gaae indtil den 31te Januar. Efter disse skulle Embedsmændene have forsynet Oprørerne i Palermo med 12 Kanoner. Man veed tillige, at Lord Minto, der endnu opholder sig i Rom, staaer i stadig Brevvexling med Palermitanerne. Katastrophen med Hensyn til Abdel Kader i Algerien synes at have bestemt England til at fæste fast Fod paa Sicilien; England vil følge Romernes Politik; England veed, saaledes som Romerne i sin Tid, at den, der er Herre over Sicilien, er tillige Herre over Middelhavet. Tilstanden paa den italienske Halve er ved denne Begivenhed bleven meget betænkelig, og Tilbagevirkningen paa Øvre-Jtalien er ifølge de sidste Beretninger fra Mailland, Venedig, Verona og Brescia umiskjendelig. Overalt behandles de fremrykkende ungarske Regimenter, som de værste Fjender og Jndvaanerne i de italienske Stæder tilspærre og barricadere deres Huse, saa at Salget af Levnetsmidler kun skeer igjennem Vinduerne. Maillændernes Trods tiltager; desuagtet lægge den østerrigske Regjering og de østerrigske Krigere et mageløst Maadehold for Dagen imod de forblindede Lombarder. Man forsikkrer, at Generalfeltmarschal Radetzky har forlangt Forstærkninger, og dog tæller den østerrigske Hær i Lombardiet-Venedig 70,000 Combattanter. Man vil fremdeles vide, at denne imponerende Krigstyrke skal i Løbet af Febr. Maaned forøges indtil 100,000 Md. Hadet
Viborger Samler, 1848-02-18
imod Tydskerne i Mailand tiltager daglig. J et af de største Kaffehuse fordristede en Opvarter sig til at ville forbyde en tydsk Officier at tale Tydsk. Der udbredes hemmelig og med Jver baade i Stæderne og i Landdistricterne oprørske Skrifter, hvori der endog findes Signalements af flere østerrigske Officierer. Til den sidste Lottotrækning i Mailland vare kun 11 Billetter afsatte. Hvad denne Achtserklæring imod Lottospillet har at betyde, kan man slutte deraf, at der hidtil i Gjennemsnit afsattes indtil 10,000 Billetter til enhver Trækning.
Viborger Samler, 1848-02-18
Der meldes fra Neapel, at Sicilianerne skulle have erklæret sig villige til at antage Kong Ferdinands Constitution paa de tvende Vilkaar, at England skulde garantere denne Constitution, og at en kongelig Prinds skulde residere i Palermo. Foruden den østerrigske Gesandt have ogsaa Preussens og Ruslands Gesandter indrakt Protester imod en Constitutions Udstedelse i Neapel. Prindsen af Syracus har endnu ikke forladt Paris; i 8 Dage har han truffet Anstalter til sin Afreise; Post heste ere bestilte; men han kan ikke afreise, da det neapolitanske Gesandtskab ikke uden yderligere Jnstructioner kan visere hans Passer til Neapel. Efter Rygtet er Kong Ferdinand bekymret for sin Popularitet, og han skal ikke ønske, at Prindsen netop i denne critiske Tid skulde komme til Neapel. Den yngre bourbonske Linies Thronbestigelse i Aaret 1830 er et slemt Exempel.
Viborger Samler, 1848-02-18
Messina har efterfulgt Palermos Exempel. Jndbyggerne have den 29de Jan, kastet de kgl. Tropper tilbage efter en hidsig Kamp. Den 29de aabnedes fra det kgl. Fort et svagt Bombardement imod Staden. Den franske Consul, Grev Maricourt, vilde, midt under Kugleregnen, trænge frem til Citadellet; Folket, forudseende hans visse Død, holdt ham tilbage med Magt. Først den 30te stededes han, ledsaget af de andre Consuler, for Commandanten; han bebreidede ham i de stærkeste Udtryk hans lumpne og umenneskelige Forhold (tidligere havde Commandanten nemlig lovet et at beskyde Staden uden at have indrømmet de Fremmede Tid til at forlade den), brækkede sin Kaarde og kastede den for Generalens Fødder. Commandanten gav nu efter. Ved Dampskibets Afgang var Folket Herre af Staden og Tropperne indesluttede i deres 4 Forter og i Citadellet. Først den 31te om Morgenen, ankom Efterretningen om en Constitution til Messina. Folkets Anførere ville først oppebie, hvad Palermitanerne ville foretage sig.
Viborger Samler, 1848-02-18
J Catanea udbrød Revolutionen ligeledes den 26de, Tropperne dreves ud af Staden; de ere, som i Messina, indesluttede i Citadellet.
Viborger Samler, 1848-02-18
Neapel, den 2den Febr. Gazetta melder (og paa alle Gadehjørner ere Placater derom opslaaede til stor Glæde for Kongeriget begge Siciliernes Jndvaanere, at et fuldstændigt Amnestiedecret for alle politiske Domfældte og Anklagede fra Aaret 1830 og indtil Decretets Udstedelse er tilstaaet af Kong Ferdinand den Anden.
Viborger Samler, 1848-02-18
Neapel, den 3die Febr. En ny glædelig Efterretning iler igjennem Staden i denne Morgenstund, Kongen har, for ganske at berolige Sicilien, givet efter for Folkets Forlangende, og bevilliget Constitutionen (Lord Bentincks) fra Aaret 1812 og et eget Parlement.
Viborger Samler, 1848-02-18
Det var et høist sørgeligt Syn for Neapolitanerne at see Levningerne af de til Sicilien sendte, skjønne neapolitanske Tropper vende tilbage til Neapel. Fra Mailand meldes: "Daglig ankomme og afgaae Stafetter fra og til Wien. Troppemarscherne til Lombardiet vedvare. Den 29de, 30te og 31te Jan. er Jernbanen fra Triviglio til Mailand spærret for Publicum, og udelukkende forbeholdt til Troppetransporten.
Viborger Samler, 1848-02-18
Kongeriget Baiern. München, den 11te Febr. Vi have den vigtige Efterretning at meddele, at Grevinde Landsfeld har imorges maattet forlade Staden; Universitetets Lukning er tilbagekaldt, og den Gendarmecapitain, som igaar commmanderede den Afdeling Gendarmer, der adspredte Studenterne, hvorved en Student, blev saaret, er afsat fra sin Post. – Saaledes ere da Folkets Ønsker opfyldte, og en glad Stemning hersker i Staden. En Deputation af Magistraten, til hvilken hele Borgerforsamlingen (1000 Borgere) og desuden mange andre Borgerr – i Alt 2000 Md. - sluttede sig marscherede den 10de Febr., 4 og 4 sammen, til Slottet. Da Hs. Maj. Kongen sad til Taffels, kunde Deputationen ikke strax stedes til Audients, den begav sig da til Prindsen, og til Prindsesse Luitpold, der modtoge Deputationen med Velvillie. Derefter erholdt Deputationen Audients hos Kongen, og man vil vide, at navnligen Prindsesse Luftpold interesserede sig meget for Opfyldelsen af Borgerskabets Ønsker. Monarchen modtog Deputationen naadig, men var meget utilfreds over, at den store Masse af Borgere, havde ledsaget Deputationen, saa at det syntes, at man vilde tiltvinge sig Noget. Til Slutning erklærede Kongen, at Deputationen skulde igjennem Magistraten erholde skriftligt Svar. Borgerforsamlingen forblev, efterat have erholdt Deputationens Beretning, tildeels samlet. Senere indfandt Jndenrigsministeren sig, og gav Borgerforsamlingen et godt Haab; Universitetet skulde aabnes til Paaske. Ogsaa en Deputation fra Studenterne indfandt sig og takkede Borgerforsamlingen for den imod dem udviste Deeltagelse. Om Aftenen forefaldt urolige Optrin i Barrergaden, hvor Grevinde Landsfelds Bopæl var afspærret ved det der opstillede Militair, og foran Politipaladset, hvor mange Vinduer bleve slaaede ind. Da Gendarmerne gjorde Udfald, bleve paa begge Puncter flere Jndivider saarede Jdag (den 11te Febr.) var fra den tidligste Morgenstund, Residentsslottet besat af Troppeafdelinger; talrige Patrouiller droge igjennem Gaderne. Kl. 8 om Morgenen ilede Borgerne i stort Antal paa Raadhuset; man forlangte Grevindens Bortfjernelse, Universitetets Aabning o. s. v. Borgerne forbleve samlede, indtil deres Ønsker bleve bønhørte.
Viborger Samler, 1848-02-18
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags Aftes Kl. 7 blev det kongelige Lig nedsat i castrum doloris. Flere kongelige Personer og høie Embedsmænd bivaanede denne Act.
Viborger Samler, 1848-02-18
Kong Frederik den Syvende har allerede som Kronprinds været vidt og bredt bekjendt som en folkeligsindet Fyrste, som en Mand, der var dansk med Liv og Sjæl men mindre bekjendt er det, at Han tillige er en god Oeconom og kun anvender meget Lidt paa sin Person, samt desuden ikke er nogen stor Ven af Pragt og Pomp. Jmidlertid er det saa langtfra, at Allerhøistsamme derved tilsidesætter hvad den kongelige Værdighed udkræver, at Han tvertimod vil, at Alt i denne Henseende skal skee sin Ret. Et andet Træk af Hs. Maj. Kongens Characteer troe vi ogsaa at burde udhæve. Det er hans bekjendte Godgiørenhed, der har gjort sig gjældende ved mange Leiligheder og ofte har virket i Stilhed. Vi troe at burde omtale et Exempel. Ved en Jagt i Nærheden af Frederiksborg blev der spillet temmelig høit og Kronprindsen vandt en betydelig Sum. Den næste Morgen, stod Han tidlig op, reed med en Rideknægt hen til en gammel Skovfoged=Enke, som boede i Nærheden i meget trængende Omstændigheder, og overgav hende den hele Sum som Præsent, uden engang at oppebie hendes Tak. Denne Begivenhed er factisk og vi troe saameget mindre at begaae en Jndiscretion ved at meddele den, som den skal være almindelig bekjendt der i Egnen, og desuden, som vi haabe, vil bidrage til at kaste et smukt Lys over vor nye Monarks Characteer. (Ah. Av.)¬
Viborger Samler, 1848-02-18
J det engelske Blad Morning Chronicle skildres vor nuværende Konge som en Mand med megen Dygtighed og en kraftig Characteer. Hans danske Sindelag fremhæves som et vigtigt Jndicium med Hensyn til den i de sidste 15 Aar stedfundne Kamp imellem den danske Nationalitet i Hertugdømmerne. "Det vil, slutter Red., sikkert være ham magtpaaliggende at holde sig saameget som muligt neutral i denne Kamp, at handle med den størst mulige Upartiskhed mod sine Undersaatter af begge Folkestammer, og at undgaae enhver Forøgelse af den Splid og Utilfredshed, som finder Sted, ved ethvert ubetimeligt Forsøg paa at præcipitere Trættens endelige Afgjørelse. Architecterne, Brødrene Christian og Theophilus Hansen, af hvilke Førstnævnte har under sit Ophold i Grækenland opført flere offentlige og private Bygninger, Sidstnævnte ligeledes der og i Wien, hvor han nu er ansat, have, under et Besøg i deres Fædreland, forelagt Kunst academiet deres Portefeuiller af flere udmærkede architectoniske Kunstarbeider, og ere herpaa agreerede i Forsamlingen den 14de Febr. (Berl. Td.) Vor Landsmand, Statsraad Dr. Hourowitz, Storfyrst Constantins Livlæge, har nydt den Hæder ved Storfyrstens Myndighedsfest at blive udnævnt til virkelig Statsraad, hvormed Generals Rang og Titlen Excellence er forbunden. J et Brev, hvori han underretter sin herværende Familie om denne sjeldne Forfremmelse, meddeler han tillige, at Kong Christian den Ottende til hans største Glæde og Overraskelse i samme Anledning har benaadet ham med Commandeur-Korset af Dannebrogen. (Flyst.)
Viborger Samler, 1848-02-18
En Dag sidst i forrige Uge bleve Beboerne af Huset, Nr. 181 i Landemærket opskrækkede af Raab om Hjælp. En omvandrende Sangerinde stod i Gaarden og qvad. Pludselig følte hun Jorden vige under sig, hun sank ned i Afgrunden og kun ved at brede Armene ud og klynge sig fast til Brostenene frelstes hun fra at forsvinde aldeles. J denne Stilling blev hun trukken op af de Tililende, og det viste sig at hun var falden i en Brønd, som havde været skjult af et Lag Brædder og et Lag Steen og Gruus. Det øverste Lags Fugtighed havde opraadnet Brædderne og saaledes var den arme Kone faldet i en Afgrund, om hvis Tilstedeværelse ingen af Beboerne anede. Men Værten maa have vidst deraf, og det forekommmer os som en vel vidt dreven Oeconomie at lade en Brønd tildække paa en Maade, der tidlig eller seent maatte medføre Ulykke. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1848-02-18
Kjøbenhavnsposten" siger om de jydske Stænderdeputeredes Adresse: "Vi kunne ikke nægte, at vi foretrække den for de kjøbenhavnske Deputeredes, om ikke af anden Grund, saa fordi deri – for første Gang i en Adresse af Stænderdeputerede – er Tale om Menneskerettigheder.
Viborger Samler, 1848-02-18
Om den nye Forfatning skrives i Alt. Merc."