JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-27
Eieren til en paa Langelands Vestkyst under Magleby Sogn, den 7 d. M. bjerget Egeblok, hvis Længde er 10 Alen og hvis Diameter i Rodenden er 33 Tommer og i Topenden 27 Tommer, og som er paabrændt Mærket I. F. 2635 samt desuden paa 2 Steder med Rødkridt paaskrevet Nas, indkaldes herved, i Henhold til Forordn. 28 Decbr. 1836 §28, med Aar og Dags Varsel til for Amtet at godtgjøre sin Adkomst til samme. Svendborg Amthuus, Hellerup den 18 Juli 1840. F. Sporon. Af Fordringer i afgangne Fuldmægtig H. Thaarups Bo bleve nogle af Kreditorerne frafaldne, da de formeentes uerholdelige. Jmod Forventning er en af disse, stor 30 Rbd. 5 Mk. 14 s., indbetalt til mig. Som Følge heraf bliver Skiftet at regssummere, for at det indkomne Efterdrag kan blive reparteret, og vil der i saa Henseende blive fremlagt en Continuations Repartition i en Skiftesamling, som holdes paa Assens Raadstue Fredagen den 4 September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. Dette bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. af 21 April 1824. C. C. Kummel, Kjerteminde den 22 Juli 1840. constitueret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-27
Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Huusmand Rasmus Pedersen, og dennes forud afdøde Hustrue, Kirsten Hansdatter af Brobyeværk, under Grevskabet Muckadells Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav for mig, som constitueret Skifteforvalter. Olsen, Faaborg den 16 Juli 1840. Cancellieraad, By- og Herredsskriver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-27
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter den her i Staden ved Døden afgangne Jomfrue Mathea Frederikke Kaarup, indkaldte med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Placaten af 2 Juni 1819, forinden bemeldte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense Raadstue den 20 Juli 1810. Borgermester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-27
Denne Fyens Stiftsavis redigeres af Carl Bagger,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
69 Aargang. Fyens Stifts privilegerede. Kongelig ene sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis, overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af Søren Hempel, Cancellieraad. Trykkes og udgives i Odense 28 Juli 1840. Tirsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Jndhold. Udlandet, Fædrelandet, Kongehuset, Stænderforsamlingen i Roeskilde, Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Udlandet. J det brittiske Overhuus er Regentskabsbillen anden Gang bleven oplæst trods nogle Modforestillinger af Hertugen af Sussex. - J Preussen er foregaaet en partiel Ministerforandring, idet Geheimeraad Eichhorn er bleven Underviisnings- og Grev Stolberg Werningerode Jndenrigsminister istedetfor Hr. v. Rochow, der er bleven Minister for det kongelige Huus. - Fra Rom meldes, at Paven er meget syg og at en dansk Dame af meget høi Byrd ved Døden er afgaaet den 13 dennes. - Hvad Orienten angaaer, da tiltager Opstanden i Syrien mod Mehemed Ali, saa at han har maattet sende 244 Krigsskibe med 15,000 Mand ombord derhen; paa Grund af Opstandens Betydelighed synes Porten nu at ville skrue sine Fordringer høiere i Veiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Fædrelandet. Kongehuset. Den Adresse, som Wissenberg Sogns Beboere den 17de, overrakte Hs. Majestæt, læses nu i Berl. Tid, og lyder: Allernaadigste Konge, Gjennemtrængt af Glæde og Haab ved at vide Deres Majestæt for Guds Aasyn at være indviet til vor Konge og Landsfader, er det Trang for vore Hjerter, ved D. M. Nærværelse her i Stiftet første Gang efter Deres Tronbestigelse, at lægge vore Følelser for Dagen. Ved ere vi kun Landboere, men da Wissenberg Sogn tæller henved 3000 Jndbyggere, kunne vi, om ikke i Jntelligents, saa dog Folkemængde sætte vort Sogn ved Siden af mangen Kjøbstad, og i Loyalitet tør vi maale os med enhver Commune. - Vi nære derfor det glade Haab, at D. M. ogsaa fra os allernaadigst vil modtage Forsikkringen om vor ubrydelige Troskab og Hengivenhed. Jdet vi da allerunderdanigst lykønske D. M. og udbede os Deres Naade og Omsorg, nedbede vi Himlens bedste Velsignelse over D. M. Selv som og over Hs. M. Dronningen. Vi ønske og bede tillige, at Forsynet vil bevare D. M. og skjænke Dem Kraft og Leilighed til at gjøre Danmark saa lykkeligt, som vi ere forvissede om det nu og altid vil være Maalet for D. M. Stræben. Ogsaa til vore Øren have i den senere Tid nogle enkelte forvirrende Røster trængt sig, men da vore Hjerter, der ere fulde af Kjærlighed og Tillid, ingenlunde kunne rumme Frygt eller Mistillid, have slige Røster ikke kunnet finde Gjenklang hos os, og det skulde inderlig bedrøve os, om disse enkelte Stemmer skulde have formaaet at lade D. M. noget Øieblik tvivle om det danske Folks Kjærlighed og Hengivenhed for et Kongehuus, der i onde som gode Dage har været Danmarks Pryd og Lykke gjennem Aarhundreder. Med fuld Tillid og Fortrøstning til D. M. Viisdom og Ædelsind overgive vi derfor i Deres Haand vor Fremtids Held, og derom ere vi forvissede: "at D. M. som Danmarks Konge vil vorde navnkundig som Fjerde Christian og elsket som Erik Eiegod og Frederik den Sjette Gud velsigne Kongen, Gud velsigne Dronningen!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Blandinger. J Aarhuus har, ifølge Aalb. Avis, i disse Dage circuleret en med talrige Underskrifter forsynet Adresse til Borgerrepræsentanterne, hvori disse opfordres til snarest muligt at besørge affattet og underskrevet en Petition til den roeskildske Stænderforsamling, for derved at tilkjendegive, at ogsaa denne Stads Jndvaanere erkjende Nødvendigheden af en Statsforfatning med constitutionelle Garantier, der indrømmer Stænderne fuldstændig og afgjørende Medvirkning, fornemmelig i Finantsernes Bestyrelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Den kjøbenhavnske Petition til Stænderne har forholdsviis en talrig Mængde Laugsoldermænds Underskrifter og lyder: Vi Undertegnede Borgere og Jndvaanere i Hovedstaden ansee det for Pligt mod Kongen, Landet og os selv, for Stænderne, der ere valgte for at gjøre Kongen bekjendt med Folkets Ønsker og Trang, at udtale vor inderlige Overbeviisning om, at Danmarks Lykke i Nutid og Fremtid vil finde sin sande og nødvendige Betryggelse derved, at Kongen forunder Folkets forenede Repræsentanter en virkelig Andeel i Lovgivningen og Skattebevillingsret. Thi Historien og egen Erfaring har lært os, hvor langsom og uvis Folkets Udvikling er, hvor vaklende dets Tilstand og hvor svag Almeenaanden er, med hvilke Afgifter det bliver bebyrdet og hvilken Statsgjeld, der bliver lagt paa dets Skuldre, naar Folkets Beslutning ikke er fornøden til Lovenes Tilblivelse og Afgifternes Bestemmelse, og at dette har været vort Fædrelands Skjæbne, uagtet Danmark ikke har savnet Konger, der med den redeligste Villie have arbeidet for dets Held. Den Tillid og Kjærlighed til Kongen, som besjælede vore Forfædre, nære vi for Christian den 8de, men det er kun een Bevæggrund mere for os til at lægge det den høitærede Stænderforsamling paa Hjertet, at tolke for Kongen hvad vi, hans troe og hengivne Undersaatter, haabe og vente af ham: at han, ved at forunde Folkets forenede Repræsentanter en besluttende Medvirkning saavel ved Lovgivningen i Almindelighed, som ved Bestemmelsen af Statens Jndtægter og Udgifter i Særdeleshed, vil, saavidt det staaer i menneskelig Magt, grundfæste og betrygge Danmarks Lykke i Nutid og Fremtid."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
- J den helsingøerske Petition til Stænderne siges der blandt Andet til disse: "Dette folkelige Raad sammentræder nu første Gang efter Tronskiftet. Dets Oververe mange og vigtige, men visseligen er intet meere betydende end det: at overveie og drøfte, om og hvorvidt Statsforfatningens og Statsbestyrelsens Organisation trænger til Forandring, om og hvilke større Rettigheder Statsborgeren kan have Aarsag til som saadan at attraae og forvente, sig tillagt. Uden at gaae ind i Enkelthederne af disse antydede Gjenstande, indskrænke vi os derfor alene til her at udtale det Ønske – et, som vi føle, almindeligt FolkeØnske: At den høitærede Roeskildske Stænderforsamling, hvis Jndsigt og Frimodighed gjentagende ere prøvede, vil skjænke hine National=Spørgsmaale den grundige og omfattende Undersøgelse, som deres Jndflydelse paa Nutid, og Fremtid fortjener, og at Forsamlingen derefter vil tolke de guspande og uforbeholdent for Kongen, hvad Folket ønsker og forventer, samt hvad Folkeraadet erkjender at være tjenligt, hensigtsvarende og heldlovende."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Jfølge Kieler Corr, har Hamborg erholdt Tilladelse til at anlægge en Chaussee fra Hamborg over Wandsbeck og Ahrensburg til Elmenhorst. Ved den sidstnævnte Landsby forener den sig med den OldesloerAltonaer Chaussee og tilveiebringer saaledes en for Hamborg kortere og beqvemmere Forbindelse med Lybek over Oldesloe. Den fra Kjøbenhavn tilbagevendte hamborgske Syndicus Sieveking er Overbringeren af denne Efterretning. Den nye Kunstvei skal anlægges ved Actier, og de forberedende Arbeider allerede paabegyndes i Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
J No. 60 af Ribe Avis (hvortil henvises) har Sognefoged Lindberg indrykket en Artikkel, hvori han besværer sig over endeel Ulempe og Uleilighed, han paa en Reise gjennem Middelfart den 13 Juli har maattet døie med Hensyn til Bompenges Jndkrævning o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Jfølge Aalb. A. har et Rygte i disse Dage i Hovedstaden fortalt, at Ole Kollerød har begaaet et Mord Attentat paa Hr. Pastor Visby, der skal forberede ham til Døden, og at han kun frelstes ved den øieblikkelige, paa hans Angstskrig tililende Hjelp. Dette Rygte er vist ugrundet, da Man umulig kan antage, at en saa farlig Forbryder som Ole Kollerød skulde have sine Lemmer saaledes til Raadighed, at han kunde være istand til at begaae et Mord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Fra Vensyssel meldes i samme Avis, at Besidderen af Stamhuset Birkelse, Hr. Kammerjunker Skeel, der i længere Tid havde ønsket at kunde gjøre Begyndelsen med at frigjøre sine mange Fæstebønder for Naturalhoveriet, nu har, under 18 ds., med samtlige Hjermitslevgaardshoveripligtige Fæstebønder, der forrette 40 1/2 Gaardes Hoveri, oprettet en almindelig Forening om Hoveriets aldeles Ophævelse til denne Hovedgaard, hvis Hartkorn er 62 Tdr., for det særdeles billige Vederlag af 20 Rbd. og 2 Aalborg-Reiser for hver 4/4 af det hele Hoveri, som saaledes ophører til 1 Mai 1841, og samme Dag overdraget, Hovedgaardens Eiendom i Forpagtning til den derværende Forpagter Hr. Lund i 8 Aar, til 1 Mai 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Proprietair Buchwaldt til Anneberggaard ved Jssefjorden har ved sin Gaard ladet bygge en Jagt paa circa 1200 Tdr., der med det Første paa Ruller skal bringes i Søen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Med Helsingøers Avis fulgte i Søndags et Uddrag af Helsingøers Borgerrepræsentanters Forhandlinger fra Mødet den 9 Januar 1840 til Mødet den 25 Juni incl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Odense. Alt i Løverdags meldtes det, at Artiklen i Kjøbenhavnsposten en Æreporten hidrørte fra en denseisk Borger, hvilket glæder Red., forsaavidt som han derved aldeles Jntet faaer at bestille med en gammel god Ven, Kjøbenhavnsposten. Denne Borger, har nu atter ladet høre fra sig og, i Anledning af denne Tidendes bemærkninger og Artiklen, sammenlignet sig selv med den dannede Pariser og Red. naturligviis med den uslebne og inurbane Gascogner." Den Logik, der slumrer i denne Sammenligning, er meget rigtig, naar en Provindsialer, debiterer Usandheder i et af Hovedstadens Blade, da vorder han metamorphoseret til en fiin Pariser, og naar en Provindsialredakteur oplyser det Urigtige i Fremstillingen, da teer han sig som en Mand fra den gode Provinds Gascogne. Hovedpunktet, som Red. har paastaaet, det, at Æreporten ikke nær har kostet hvad den ærede, Borger har debiteret, forbigaaes nu med Taushed i et nyt Brev til Kjøbenhavn, hvorimod der paastaaes, at den første Artikkel ikke, saaledes som denne Avis har meldt, i Odense har fundet nogen indignerende Modtagelse. Hvorledes det skal afgjøres, hvo af Os der i saa Henseende har Ret, veed Red, ikke, med mindre det kunde komme til et Resultat, dersom den dannede Pariser navngav sig og lod et Ark Papir desangaaende circulere til Underskrift, og den uslebne Gascogner gjorde det Samme. Med Hensyn til en anden Yttring af den dannede Borger, at nemlig det nu engang er saa, at vore (or de lodenseiske) Redakteurer ikke befatte sig med vore Anliggender, uden hvor der handles om Regn, Hagelveir, Luftsyn, høie Personers og Skuespilleres Ankomst, da tør denne Tidendes Red. for sit Vedkommende nok paastaae, at dette ikke forholder sig saaledes, skjøndt han paa den anden Side villigen indrømmer, at han ikke bærer den i Artiklen omtalte "Almeensands tilskue paa den Maade, som den ærede Borger. At stille Facta i et falsk Lys, og med en vis frans ferren og neppevurbane Haardnakkenhed, trods alle Modgrunde at vedblive sin Paastand, er ingen Sag; at berigtige slige falske Fremstillinger, er allerede vanskeligere, men allervanskeligst er det, at fremstille Facta i deres fulde Detail, naar de vigtigste Kilder ere utilgængelige for - Red.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Med Personposten i Løverdags modtog en agtet og talrig Familie her i Byen det Smertens Budskab, at en om og kjærlig Familiefader, en duelig Videnskabsmand, Adjunkt Hanck, efter et smertefuldt og langvarigt Sygeleie ved Døden var afgaaet paa Frederiks Hospital i Kjøbenhavn, hvorhen han var reist, for at søge Hielp ved den nyere Tids Opfindelser. Den Afdøde var Normand af Fødsel og levede lykkeligt i en elskværdig huuslig Kreds; hans her i Byen i denne Anledning saa oprigtigt beklagede Enke, der skal ligge syg i Kjøbenhavn, er en Datter af afdøde Bogtrykker Jversen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Jurisprudentsen har erholdt en ny Dyrkerinde!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
den i sin Tid her i Byen meget omtalte Jfr. Elise Kirstine Juul har i Hovedstaden paabegyndt at udgive et "Ugeskrift for Hvermand, betitlet "Criminalret og Retspleie i Danmark, med Vignet: Retfærdighedens Sværd og Vægtskaal. Det første Nummer indeholder Begyndelsen af Jomfruens Lidelseshistorie i nogle af de fyenske Kjøbstæder; Fremstillingen røber en blid Sjæl og vil muligen tiltale omtfølende Hjerter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Den Maade, hvorpaa Ussing i sin Skaal ved Bogtrykkerfesten i Kjøbenhavn omtalte Bogtrykkersværten, har givet Anledning til følgende moersomme Misforstaaelse. Sidste Markedsdag her i Odense kom nemlig en Bonde ind paa Adressekontoirets Boglade og forlangte for 1 Mk. Bogtrykkersværte. Paa Spørgsmaalet hvortil han vilde bruge den, vilde han ikke strax ud med Sproget. Først da han kom tilbage med en Krukke for at tage den i, udbrød han ganske troskyldig: "jeg har læst i Avisen, at den kan trække Edder og Bullenskab ud af Kroppen, og hertil vil jeg bruge Sværten." Da Man nu forklarede ham hans Feiltagelse, ærgrede det ham, meest fordi han havde givet 2 Skilling ud til Krukken, der nu var ham til ingen Nytte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
J Wends Herred har en Gaardmand i disse Dage hængt sig. Det er mærkeligt, at hans Kone tidligere var funden hængt paa samme Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Paa Assens=Egnen husere Tyvene saa frygteligt, at der i kort Tid paa samme Egn skal være begaaet ikke mindre end 5 forskjellige Qvægtyverier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Berl. Tid af 27ds melder, hvad der ogsaa vidstes her igaar, og løseligt er antydet idag under Rubrikken, er
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Udlandet, at Prindsesse Charlotte Frederikke er død i Rom den 13de. Prindsessen havde ikke fulgt sin Læges Raad, men boede i Roms usundeste Deel, Trastevern, (o hiinsides Tiberen). Den Afdøde havde ifølge Kbhposten i Frederik Vl's Tid 50,000 Rbd. i aarlig Appanage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Kongens Reise. Reiseronten fra Augustenborg til Pløen er ifølge Berl. Tid, nu bestemt saaledes: den 10 Aug. til Flensborg, den 11te til Slesvig, den 14de til Rendsborg, den 15de til Juehoe, den 17de til Altona, den 21de til Lauenborg, den 22de til Ratzeborg, den 24de over Lybek til Oldesloe, den 25de over Segeberg, til Pløen. J Colding forlade Etatsraaderne Lange og Lund den kongelige Suitee, og i deres Sted ville de Deputerede Grev C. Moltke af Rentekammeret og Etatsraad Rathgen af det slesvig-holsteenske Cancellie ledsage Hs. Majestæt paa Reisen til Augustenborg og Pløen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Odense Kirkenyt. St. Knuds Sogn. Døbte: den 19 Juli, Skomagerm. H. P. Erichsens Datter: Petrine Erichsen; Fadd. Mad. Wiingaard, Jfr. C. Christensen, Slagterm. C. Wiingaard, Skomagerm. Bjerregaard og Thomsen. Den 24de, Redakteur og Borgerrepræsent Ove Thomsens Søn: Alfred Thorvald Otto Thomsen; Fadd. Frue Paludan=Müller, Frøken v. Abrahamson, Kammerherre Oberstlieutenant v. Løvenhjelm til Weirup, Hofjægermester R. af D. v. Wind til Sanderumgaard, Ritmester v. Sehestedt til Fraugdegaard, Pastor Oldenburg til Marslev og Proprietair R. Petersen til Ulrichsholm. Den 25de, Kammagerm. S. Sohns Søn : August Ferdinand Sohn; Fadd. Barnets Moder, Jfr. Jørgensen, Pottemagerm. Nielsen og Snedkersv. Jensen. - Døde: den 19de, Kandestøber S. P. Sørensen, 57 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Frue Sogn. Døbte: den 26 Julii, Snedkermester F. Nielsens Søn: Harald Theobald Nielsen; Fadd. Mad. Lauritzen, Jfr. S. Brohm, Garver og Borgerrepræsentant A. Lange, Handelsbetjent Andersen. S. D., M. Nielsens Søn: Lars Christian Nielsen; Fadd.: Pigerne K. Nielsen og M. Nielsen, Qvarteermester J. Ullerslev, Ungkarl N. Mogensen og Muursvend J. Johansen. Den 27de, Sæbesyder, Kirkeværge J. G. Valentins Datter: Therese Wilhelmine Valentin, Fadd. Mad. Lausen, Jfr. L. Bang, Krigsraad Kellinghuusen, Dr. med. Esbensen, Kjøbmand, Raadmand C. Jürgensen, Kjøbmændene P. Rasmussen og P. Petersen. Den 28de, Skomagermester H. J. Mathiassen Søn Viggo Mathiassen; Fadd. Mad. K. Crone og M. Jensen, Garver Nielsen, Snedkermester Barth og Skræderm. P. Wich. - Døde: den 23de, Muurmester Jens Frederiksens Kone, Severine Marie Rou lund, 36 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
St. Hans Sogn. Døbte: den 26de, Amtstuebud. M. Andersens Søn: Mathias Wilhelm Frederik Andersen; Fadd. Mad. Naskou, Jfr. Belschner, Tømmermester H. F. Rieger og Smaahandler H. A. Olsen. S. D., A. M. Nielsens Søn: Hans Peter Anthon Nielsen; Fadd.: Dagleier H. Jespersens Enke, Pigen M. Olsen, Slagtersvendene N. Wolder og C. With. S. D., Korporal H. E. Buschs Datter: Betty Kirstine Marie Busch; Fadd. Jfrr. Hansen og Busch, Farversv. Schrøder og Tjener O. Jensen. - Døde: den 19de, Dagleier A. Josephsens Kone, Ane Marie Nomensen, 47 Aar; den 22de, Rendemester Peder Jørgensen, 48 Aar; den 26de, Huusmand H. Jørgensens Kone, Karen Rasmusdatter, 86 Aar. (Forlangt indrykket.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Til Forfatteren af Annoncen fra Thorseng, i denne Avises Nr. 131. Partariunt montes, nascitur ridiculus mus c: Hvor Andre kun faae en Myg, Du har seet en Kameel. Viel Geschrei, lille Ven, aber nu wenig Wolle! For Lungernes Rystelse iøvrigt modtag vor Tak Samtale mellem en Bondekone og N. paa Thorseng. (Bondekonen med Nr. 131 af Hempels Avis i Haanden): Saa maae der nok være flere Steder end vort Land, der kaldes Thorseng? – N. N. "Nei Moer, det er der ikke; men hvorfor spørger J derom, - B. K. "Jo! for jeg læser her om en Stads, der skal have været den 28 Juni paa et Waldemars Slot paa Thorseng, og det passer kun daarligt til hvad der foregik den Dag paa vort Slot, naar De kan skrive saadant Noget i Aviserne, hvad kan vi saa troe af det Altsammen– N. N. "Trøst Jer, Moer; man skriver ikke saa unøiagtigt andre Steder fra, som fra vort Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
AVERTISSEMENTS. Min gode, trofaste, inderlig elskede Kone, mine Børns kjærlige og omhyggelige Moder, Martine Henriette, fød Boesen, bortkaldte Herren ved en blid og rolig Død fra mig og mine 3 smaae Børn Løverdagen den 18 Juli, i hendes Alders 38te Aar. Dette Sorgens Budskab maajeg herved bringe fraværende Familie og Venner. Uggerslev Præstegaard den 21 Juli 1840. J. C. Balslev.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
At min kjære Mand, Kandestøber Søren Peter Sørensen, i en Alder af 57 Aar, sidstafvigte Søndag den 19. dennes, Eftermiddag Kl. 4, efter længere Tids Svagelighed, afgik ved Døden, det er det Sorgens Budskab jeg, paa egne og den Afdødes efterladte Børns Vegne, herved bringer Slægtninge og Venner. Odense den 22 Juli 1840. Sine Johanne Sørensen, fød Simonsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Subskriptions-Plan. Criminalret og Retspleie i Danmark. Et Ugeblad for Hvermand. Udgivet af Elise Kirstine Juul.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Under ovenstaaende Titel agter jeg at udgive et Ugeskrift, der vil komme til at indeholde endeel Kjendsgierninger, mig selv og en meget indviklet Sag angaaende, og deri give de fornødne Oplysninger den "Danske Criminalret og Retspleie angaaende. De Uretfærdigheder, som i denne Periode er blevet udøvet imod mig, skulde man antage at grændse til det Umulige, især i en saa civiliseret Stat, som vort lille Danmark. -At afrive Ondskabens Maske og offentliggjøre alle de Jntriquer, og Cabaler, der have forstyrret hele mit Livs Lykke, er Hensigten med mit Blad. - De i Sagen implicerede Hovedpersoner, og mod hvem jeg agter at opponere, ere foreløbigen: Apotheker Lacoppidan og Cancellieraad Nellemann i Svendborg; Stiftamtmand Cederfeld de Simonsen, Kammerjunker og Politimester Klaumann, Prokurator Søren Hansen, Kammerjunker Lüttichow samt Uhrmager Schmidt, alle i Odense; Assessor, Herredsfoged og Politimester Viborg Faaborg; Skifteretten samt Prokurator Bunnesen i Nakskov; og endeligen: Greven af Blücher-Altona samt Major Bruun. Bladet vil her i Byen regelmæssigt udkomme hver Søndag, og betales ved Modtagelsen med 8 s., Bogladeprisen, vil derimod blive forhøiet til 16 s. For god Tryk og Papiir skal paa det Omhyggeligste blive sørget. Subskription modtages i alle Stadens Boglader; i Fyen hos Hr. Cancellieraad Hempel i Odense, samt hos Udgiverinden, i store Kongensgade No. 266 i Stuen. - Det første Nummer af Bladet er udkommen og faaes paa de nævnte Steder. Kjøbenhavn, i Juni 1810. At Smed Hans Rasmussen af Stenderup, ved et ved Politieretten ratihaberet Forlig, har gjenkaldt og mortificeret de imod mig den 6 Juni d. A. paa Landeveien brugte Udladelser, hvorved han sigtede mig for Tyv, og i den Anledning, foruden skadesløs Erstatning af enhver mig ibragt Udgivt, paataget sig at erlægge 3 Rbd. til Westerhæsinge og 3 Rbd. til Sønder brobye Byes Fattigkasse, bringes herved til offentlig Kundskab. Allerup den 23 Juli 1840. Peder Larsen, Selveiergaardmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Condition. ønsker en ung Pige, helst paa Landet, for at deeltage i Huusholdningen og andre huuslige Sysler. Hun er ovet i Skrædersyening og tillige villig til, om ønskes, at undervise nogle Pigebørn i alle nu brugelige Haandarbeider. En Billet mærket, II. A. bedes aflagt paa Adressecontoiret. Lyst St. Croix Puddersukker til 15316 a 17 Mk. pr. Lpd. Faber. faaes hos M. T. Nee Hittegods. re
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-07-28
Til forskjellige Tider er paa Odense Byes Grund fundet og hertil indleveret: et 2 Kasses Sølv=Lommeuhr, en Parasol i Fouteral, en Tobakspibe, 5 Nøgler, et uldent Tørklæde, en 1 Rbd. Seddel, et Silketørklæde, en Tegnebog med 1 Rbd. Sedler, en Guld=Brystnaal med violet Steen, en dito med flere Stene, Eierne til disse Sager indkaldes herved til at beviisliggjøre deres Eiendomsret til samme. Odense Politiekammer den 28 Juli 1840. G. Klauman.