Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-13
Om de senere Krigsbegivenheder i Spanien haves atter en Beretning fra Generalgovernør Rey til Krigsministeren og et engelsk Bombardement og paafølgende afslaaet Storm Angreb paa Fæstningen St. Sebastian, i Nærheden af de franske Grændser. Den 22 Juli afviste Rey en Parlementair fra den engelske Divisionsgeneral, uagtet Breschen alt var praktikabel. Ved et ødelæggende Bombardement af 30 til 34 Kanoner, i de tvende paafølgende Dage aabnede Fjenden 2 nye Brescher og antændte endeel af Husene i Staden. Den 25de om Morgenen Kl. 4 benyttede han Stadens Vandledning til at anbringe en Mine, hvormed han lod en Vaabenplads sprænge. Paa dette Signal satte hans Angrebs=Kolonner sig i Bevægelse; men bleve modtagne med saadant Eftertryk, at Alt, hvad der nærmede sig Breschen, blev dræbt eller saaret, og tilsidst maatte den engelske General bede om en Times Ophold, til at lade sine Dræbte begrave. Jmidlertid indbragte de Franske 581 Saarede, hvoriblandt 13 Officerer, og 237 Fanger, Efter de Blesseredes Forsikring havde Fjenden 50 dræbte Officerer, hvoriblandt en Generalmajor, Kommandann for den første Kolonne. Jalt regner Man, at Engellænderne ved den franske Jld har mistet 14 til 1500 Rd. hvorimod Beretningen ansætter de Franskes Tab til ikke over 40 Md., deriblandt Bataillonschef Dessailly og Kapitain Bidon, Kommandant for Sappørerne. Tillige melder General Rey, at Hertugen af Dalmatien har tadet ham vide, at han har begivet sig paa Marschen, (S. 477), for at ophæve Pampelonas og St. Sebastians Beleiring. - Fremdeles melder DivisionsgeneralLamanque fra Girona den 17 Juli om et høistfarefuldt Tog med 15000 Mk. imod Staden Vich i Catalonien, formedelst de Emissariers Udeblivelse, General en Chefen havde afsendt, for at underrette ham om, at han havde opgivet sin Plan at trænge frem til bemeldte Stad. Paa denne Vei maatte Tropperne i hele 2 Timer stige næsten lodret, inden de naaede den eneste tilgjængelige Bresch, i Klippen, der kun er 2 til 3 Fod bred, og hvor nogle faa Kjække gjerne kunde opholde en heel Armee. Den 8de, da Lamarque kun var en Miils Vei fra Vich, blev han angreben af den hele spanske Armee, som han i Begyndelsen holdt for Flygtninge, og bestyrkedes i sin Tank om General en Chefens Nærmelse af en stærk Kanon og Musketild, som hørtes fra Vich Egnen; men som han siden af Aviserne erfoer, at have været Glædessalveover foregivne tilfægtede Seire i Norden. Endelig bragtes ham den 9de om Morgenen Kl. 2 1/3 Ordren til at trække sig tilbage til Girona, hvilket udførtes under idelig Kamp med 9000 Spanier, hvoriblandt Reserven bestod af et af Russerne tilbageskikket Regiment, som omgave dem paa alle Sider. J 2 samfulde Dage sloges man saa uophørlig. at der blev opskudt over 200000 Patroner, og da ingen Munition mere havdes, lod Generalen tage Kavalleriets og de Saaredes Patroner, hvoraf flere flæbte sig frem paa Valpladsen for at række deres Kammerater dem. Tilsidst kom 2 Regimenter til Undsætning. Tibenden herom modtoges af Tropperne med Udraabet: Keiseren leve! Dette Udraab, stedse Ledsageren ved store Glædesyttringer og Beskytteren i store Farer, gjentoges med Enthusiasme. Skarpskytterne standsede endog med deres Jld og svang deres Chalo's paa Bajonetterne. Efter nogen Modstand tog Fjenden, som troede at hele Armeen var samlet, i saa stor Uorden Flugten til Vich, at mange Spanier styrtede sig ned af Klipperne. De Franskes Tal beløb sig kun til 400 Rd., hvoriblandt 29 saarede og 2 dræbte Officerer; Fjenden tilstaaer selv at have mistet 900 Md. men man kan vist regne 1200. Den hele forviske Magt er alt paa Marschen imod Tyrkerne. Dog er endnu ikke forefaldet uden nogle Forpostfægtninger, og overhovedet skulle de tyrkiske Tropper, som hidtil ere detascherede imod Servien, kun udgjøre 5 til 6000 Mand.