JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-10-24
Fra Pressen er nyelig bleven færdig: Holbergs udvalgte Skrifter, 8de Deel, ved Hr. Prof. Rahbek (33 1/2 Ark) faaes paa Trykp. for 1 Rdlr. hæftet og planeret, og paa Postpapiir ligeledes hæftet for 8 Mk. hos Directeur Schulz paa Høibroplads Nr. 64. mindelig Contorist eller den nyeste og for nærværende Tid Al. brugelige Mynt, Maal= og Vægt=Forfatning i alle Lande og Handelstæder, udarbeidet efter de nyeste og tilforladeligste Efterretninger af M. R. B. Gerhardt, Kongelig preussisk Hovedhanes=Bogholder, 1ste og 2det Bind. At dette for enhver Kiøbmand og Embedsmand meget nyttige Værk, indeholder 1ste Bind Efterretning og Regningsmynterne: sædvanlige eller almindelige Regningsmynter, hvorefter enhver. Landet regner, tæller, kiøber, sælger; disse Regningsmanter ere for største Delen anførte i Tabeller, der vise deres Forhold til hinanden, deres Værdie i Landet eller Staden; den Værdie de have andet Land eller paa et andet Sted, og deres Værdie i tydske Penge; virkelige prægede Land= og National=Mynter med deres Gehalt; Vexelmynter, eller de Mynter hvorefter man paa eet Sted kiøber eller sælger Vexlerlegeet andet; Vexel Uso og Respectdage, saaledes som de ere anordnede og bestemte paa enhver Vexelplads; offentlige Banker, Masser og andre Handelsindretninger; Landenes og Stæde nes Maal; om Længdemaalet, Fodmaalet, Favnemaalet, Milemaalet, Flade= eller Qvadratmaalet, Cubiemaalet saa vel til tørre som flydende Vare; Landenes og Stædernes Vægt. Efterretning om Handels=, Guld, Sølv=, Prover, Juveel= og Medicinalvægtens Inddeeling, Forhold, Tyngde og Sammenligning; Sager og Ting der tælles; om Skibsbefragtning og deslige. Andet Binds første Deel: Efterretning om Mynt Maal- og Vægtforfatningen, tilligemed andre ved Handelen forekommende Ting i de Lande og Handelstæder der ligge uden for Europa. Andet Binds anden Deel indeholder følgen Tabeller: 1) Tabel over de betydeligste Regningsmynter i alle Lande og deres Værdie i dansk Mynt. 2) Tabel over Forholdet mellem de virkelige prægede Guld, Sølv og Kobbermynter, saavel i som uden for Europa, beregnet i dansk Mynt 3) Tabel indeholdende alle Vexelpladsenes Part i Guld og Sølv efter alphabetisk Orden. 4) Tabel til Sammenligning mellem Længdemaalene. 5) Tabel til Mile= eller Veimaalenes Sammenligning. 6) Tabell til Land= eller Markmaalenes Sammenligning. 7) Tabell til Sammenligning af Cubiemaalene. 8) Tabel til Sammenligning af Vægterne. (140 Ark) Den, faaes for 6 Rdlr. 3 Mk., indb. 5 Mk. mere, hos A. & S. Soldin, paa Hiørnet af Fortunstrædet og Admiralgaden No. 236. Huusmoderen i Middelstanden, en Haandbog for Huusmodre, Mødre og unge Fruentimmer, af D. Didrichsen, Sekretair i det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab. J Bedømmelsen over dette Værk i lærde Efterretninger Nr. 20 s. d. A.
Berlingske Tidende, 1806-10-24
Subskriptionsplan. Under Titel af: Lægmands Digterforsøg udgiver jeg en Samling af Smaaeporsice, der omtrent vil udgiøre 3 a 10 Ark, lille Octav. Prisen for Subskribentere bliver afs. Arket gode Trykpapiir og 5 sk. Arket Skrivpapiir. Bogen udkommer sids i Novbr. Maaned d. A. Subskription modtages i Kiøbenhavn hos de Hr. Boghandler Brummer paa Østergade og Bogtrykker Sebbelow i store Fiolstræde No. 218, samt Provindserne paa de Kongelige Post-Contoirer. T. Mørch, Kr. C. Sekret. og Postmester. i Frideriksborg.
Berlingske Tidende, 1806-10-24
Fra Pressen er udkommen: Ledetraad ved den første Rei ligions-Undervisning for Børn af den mindre Alder (2 Ark ved P. Holst, Katechet ved Frue Kirke. Forfatteren yttrer i Forerindringen, at den kan bruges som en Forberedelse til den anordnede Lærebog. Den koster indbunden 8 s.M. J. Sebbelow, hos Forlæggeren store Fiolstræde No. 218.
Berlingske Tidende, 1806-10-24
Fra Pressen er udkommen: To og tredive Hefte af Archiv c) for de nyeste og mærkværdigste Reisebeskrivelser, indeholdende: A. G. d's Reise til Egypten (a; Ark) og saaes for 5 Mk. paa Trykp. og 6 Mk. 8 s. paa Skrivp. Hele Værket, der tilligemed Tillæget bestaaer af 28 Bind. faaes for 21 Rdlr. 3 Mk. hos A. & S. Soldin paa Hiørne af Fortunstræde og Admiralgaden No. 236.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra Neapel, den 27de Septbr. Krigsstuen raser endnu i hele Kongeriget Neapel. Oprøret er udbrudt i de nordlige Provindser; imidlertid søger Marskal Massena at kue Jnsurgenterne i Calabrien. De Franskes Kampenhaard imod disse fortvivlede Mennesker.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Fra Calabrien har man den Efterretning, at 800 neapolitanske Soldater af Gaetas Besætning ere blevne nedsable de af de Franske, da de havde brudt deres Løvte ikke at tiene mod Frankrig før Udvexlingen.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Staden Sora, hvori den berygtede Røverchef, Fra Dia vold, havde kastet sig, er bleven erødret ved Storm. A. Oprørerne er en stor Deel dræbt, nogle ere undkomne og forfølges.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra Wesel, den 14de Octbr. J Forgaars tog Hs. Majestæt Kongen den herværende Leir i Øiesyn. Man ventede endnu et stort Antal Tropper til samme. I Gaar ere to hollandske Dragonregimenter ankomne hertil. To Mile herfra befinder sig endnu en anden Leir. J Dag har hele Armeen udført et stort Maaneuvre med Artilleriet.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra London, den 14de Ottober. Fredsunderhandlingerne med den franske Regiering er nu afbrudte. Statscoureren Ross blev sendt herfra, for at kalde ham tilbage. I Amiens traf han Lord Landerdale, som strax afsendte Hr. Scott, for at tilmelde vore Ministre, sin Afreise; men blev ved 6 Gensdarmer sat under ArrestSamor (den anden Post Station paa denne Side Montreuil), hvor han blev opholdt, indtil Lord Landerdale og Følge ankom. En Trop Kavallerie bragte dem derpaa til Boulogne, hvorfra de bleve bragte ombord paa Fregatten Clyde.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
J Forgaars Kl. 3 landede Lord Landerdale tilligemed Professor Stewart og hans Secretairer samt Følge i Deal. Han laae Natten over i Canterbury, og ankom til London, i Gaar Kl. henimod to. Han tog strax til den indenlandske Statssecretair Lord Howick, hvor et Conseil noget efter blev holdt i Nærværelse af alle Cabinetsministrene. Lord Landerdale havde strax ved Keiserens Afreise til Armeen forlangt Reisepas, og fra den Tid fandt ingen videre Underhandlinger Sted. Vore Flaader fik herpaa Ordre at seile til deres forskellige Bestemmelser, og mod den fiendtlige Fletille i Boulogne blev gjort Forsøg med de af Hr. Congreve opfundne brændbare Pile eller Raketter. Vore Baade havde omtrent sex hundrede Mand ombord, og Forsøger lykkedes saavidt at man saae disse brændbare Materier kunde giøre Virkning paa 2 1/2 engelsk Miils Distance, og altsaa kan bruges med Held mod Flotillen i Boulogne. Man troer her, at det preussiske Systemskrigerske Forandring har ikke lidet bidraget til Underhandlingernes Afbrydelse.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Uagtet Blokaden for Ems, Wiser og Elben er ophævet, og Sagerne have taget en gandske anden Vending imellem Engelland og Preussen; saa er dog Ordren, at opbringe preussiske Skibe ei allene ikke taget tilbage, men endog for Georg Rer. Det er Vor Villie, ligesom ogsaa ved nærværende bliver nyet, som sees af følgende: befalet og foreskrevet, at alle preussiske Skibe og Vare, som ogsaa alle Skibe og Vare, som tilhøre Staden Pappenburg, skulle fra i Dag af ved vore Krigskibe og Kapere anholdes, tages og opbringes til vore Havne, hvor de med at Omhyggelighed skulle bevares; dog skal ikke skee nogen afgiørende Dom over bemeldte Skibe og Gods, førend Vi have givet Vor nærmere Villie i denne Henseende tilkiende, enten til Tilbagegivelsen af bemeldte Skibe og Gods eller til fældende Dom over samme. Givet i Vort Palais St. James den 24de Sept. 1806.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Endelig har man faaet nogen Efterretning om Amtrax John Warrens Eskadre. Capitain Street er efter 17 Dages Seilads ankommen til Falmouth og beretter, at Si John Warren var den 21de August i Bulls Bugt med sit Eskadre, for at indtage frisk Vand. Hans Eskadre maa altsaa have undgaaet Orkanen, som paa samme Tid gjorde saa megen Skade paa de sydligere Breder. men.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Af vor Jamaica=Flaade ere 11 Skibe stunkne i StorDen franske Eskadre under Admiral Villaumez er den 11te August afseilet fra Baltimore. Den anden September befandt det franske Linieskib Patriote paa 74 Kanoner, sig paa Rheden af Annapolis. 4 franske Linieskibe, ColeFondroyant, Jmpetueur og Castor vare siden paa Hamp tons Rhed.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
En russisk Krigsflaade, bestaaende af 5 Linieskibe og 2 Fregatter, blev den 8de d. M. seet ved Goodwins Sandbanker, og da Vinden var gunstig, styrede de af Kanalen Man troer, at denne Eskadres Bestemmelse er Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Sir Sammel Hood er i saa ønskelig Bedring, at han disse Dage har faaet Tilladelse at gaae ud. Man troer, at han om kort Tid vil være i Stand til at gaae til Sydamerica med Oberst Craufurd, hvortil han var bestemt. 800 Mand Tropper, som vare ombord paa de af Sir S. Hol tagne Fregatter ere landede i Plymouth; de ere alle unge Folk imellem 22 og 28 Aar, og for det meste Schweitzere og Tydske, som vare tvungne til at gaae ombord paa Fregatterne. De have forlangt at blive antagne i den tydske Legion.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Efter en irlandsk Tidende af 7de d. M. skal alvorlige Uroligheder være udbrudt i Districterne Sligo, Leitrim og Maya. Oprørerne samle sig ved Nattetider og skal begaae store Uordener: Hr. Elliot, Steretair hos Vicekongen i Jrland, havde i Gaar en Conference med Lord Greenville i Anledning at nogle ny Forholdsregler, man tænkte at tage i Jrland. Expeditionen til Buenos Ayres er afseilet. Den 9de kom Capitain Sheriff paa Curieur med Transportskibene fra Falmouth, og samme Dag ankom Krigskibet Ardens under Capitain Donellys Kommando. Alle de i Falmouth, forsamlede Transportskibe have strax forenet sig med dem, og ere nu seilede ned af Kanalen med østlig Vind. Den Frygt, man har været i for Sir Richar Strachaus, Eskadre, er ugrundet; hans Skibe have rigtig nok liidt nogen Skade, dog ikke saa betydelig, som man befrygtede. Han er gaaet til Chesapeak for at saae sin Skade repareret.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Admiral Lord St. Vincent bliver med det første ventet tilbage fra Lissabon med sin Eskadre.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
J Løverdags den 11te fik man i Plymouth Ordre fra Conseilet at standse med Opbringelsen af preussiske Skibe og at forekomme videre Anholdelse af Skibe under pappenburgsk Flag, med mindre der skulle findes særdeles betænkelige Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
General Miranda skal have gjort Landgang med sine Tropper ved Havbugten Venezucla og skal giøre Fremgang, Fra Jndien ere ankomne Depescher over Land, men de bringe intet Nyt af Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Efter Breve fra Middelhavet skal Sir Smith, atter have gjort Landgang i Calabrien.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Et amerikansk Skib, ankommen til St. Helena, beretter, at en fransk Kaper af betydelig Styrke har i Bugter anseet en af Sir Eward Pelews Fregatter for en Ostindiefarer; men mærkede sin Vildfarelse, da han fik det glatte Lag. Kaperen sank og en stor Deel af Mandskabet omkom 3 per Cent red. 60 3/8.3 per Cent consol. 61 1/2. Omnium 4. 4 1/2.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra Würzburg, den 14de Octbr. Proclamation fra Hs. Majestæt, de Franskes Keiser og Jtaliens Konge, til Sachsens Fol Sachser. Preusserne have overfaldet Eders Land. Jeg betræder samme for at befrie Eder. De have voldsom opløsEders Troppers Baand og knyttet det til deres Armee. J skal udgyde Eders Blod, ikke allene for en fremmed, men for en modsat Jnterisse. Mine Armeer vare netop i Begreb med at forlade Tydskland, da Eders Land blev fornærmet; de skal vende tilbage til Frankerig, naar Preussen erkiender Eders Uafhængighed og er veget fra de Planer, som ere stilede imod Eder. Sachser, Eders Fyrste havde hidtil vægret sig for at indgaae slige pligtstridige Forbindelser; dersom han siden har indgaaet dem, saa er han bleven tvungen hertil ved Preussernes Jndfald. Jeg var døv mod enhver tom Udfordring, som Preussen stillede imod mit Folk, saalænge det blot traadte i Vaabenrustning paa sit eget Gebeet; først da det fornærmede Eders Gebeet, har min Minister forladt Berlin. Sachser, Eders Lod ligger for nærværende Tid i Eders egne Hænder. Vil J staae i Tvivl imellem dem, som undertrykke Eder og dem som vil beskytte Eder, Mine Fremskridt vil befæste Eders Nations Existence og Uafhængighed. Preussernes Fremskridt vil paalægge Eder evige Lænker. I Dag vil de fordre Lausitz, i Morgen Elbens Bredder. Dog, hvad siger jeg, have de ikke forlangt Alt, have de ikke allerede for længe siden forsøgt, at tvinge Eders Behersker til at erkiende et Overherredømme, som umiddelbar paa agt Eder, skulde have revet Eder ud af Nationernes Kiede. Eders Uafhængighed, Eders Forfatning, Eders Frihed vilde da have været en blot Gienstand, for Erindringen; og Eders Forfædres Maner, de tappre Sachser, vilde harmes over at see Eder uden Redning bøiede under Eders Meddeileres saa længe forberedede Aag, og Eders Land nedærdiget til en preussisk Provinds. Givet i Vort keiserlige Hovedqvarteer i Ebersburg den 10de Octbr. 1806.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Undertegnet Napoleon. Til Udfærdigelse: Generalmajor, Fyrst af Neuschatel og Valenginundertegnet M. Berthier.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra Paris, den 15de October. J Gaar begav Først Rigserkekantsleren sig til Senatet, hvor han holdt følgende Tale: "Mine Herrer, Det Brev, Hs. Majestæt Keiseren og Kongen skriver til Senatet og de Ophysninger, jeg paa hans Vegne giver, har til Hensigt, at underrette dem om en Beslutning, der er bleven nødvendig ved den preussiske Regierings Opførsel. Man siger om Aarsagen til et Fredsbrud, der vanskelig kunde forudsees, efter den godt Forstaaelse, der i nogle Aar har været imellen Frankerig og Preussen, og især ved begge disse Nationers giensidige Jnteresse. Opløsningen af dette Spørgsmaal, findes i de af den udenlandske Minister til Hs. Majestæt af lagte Beretninger og i adskillige af begge Magters Ministre vexlede Noter. Disse Stykkers Oplæsning vil overbevise Dem om, at Hs. Majestæt ikke har forsømt noget og længe næret det Haab, at vedligeholde Freden. De ville og indsee, at hans Krones Værdighed og de Forpligtelser, som den Beskyttelse og Garantie, der er forlenet Rhin Conforderationens Stater, paalægge Hs. Majestæt, have maattet bestemme Ham til at fordrive Magt med Magt. - Jngen Souverain er mindre i det Tilfælde, at frygte Krig, end Keiseren; ingen vil nogensinde være mere tilbøielig til at standse Blodsudgydelsen ved at tilveiebringe Fred. Keiseren har i den Krig, Han nu begynder, ligesom i de, Han saa ærefuld har endt, Sin Samvittigheds Vidnesbyrd og Sin Saas Retfærdighed for Sig. Han stoler paa Sine Folks Kierlighed og Sine Armeers Mod; tillige har Han fuldkommen Tillid til Deres for Hans Tieneste og for Staters fra samme uadskillelige Tarv saa ofte udviste Jver.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Slottet i Fontainebleau indrettes nu for den udenlandske Minister, Førsten af Benevent; den største Deel af hans Domestiker er afreist dertil, men hans egen Ankomst beroer paa Omstændighederne, Krigens Udfald og Keiserens Tilbagekomst.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Den svenske Legationspræst holder sin Afskedsprædiken den 19de, da han er bleven tilbagekaldet med alle svenske Undersaatter, som opholde sig her. Jndtil den ny offentlige Kirke bliver indrettet betiene Lutheranerne her i Staden sig af det kgl. danske Gesandtskabscapel.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Nogle franske Fregatter have sat engelske Krigsfanger i Landt Orient, som derpaa ere blevne førte til Arras under Escorte af Gensdarmer.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Paris, den 17de Octbr. (Over Holland.) J Gaar indløb de første Seiers Efterretninger fra Armeen hertil. Marschall Lannes har slaget den venstre Fløi af den preussiske Armee, erobret sammes hele Artillerie og gjort 10 til 12000 Mand til Fanger, hvoriblant mange høie Officerer.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Man taler om en anden Seier, som Marschall Soult har tilfegtet sig over det preussiske Centrum.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Lord Landerdale ankom den 11te til Boulogne og seilede den 12te over til Engelland. 5 Procent consol. 66 Fr. 20 Cent.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra Haag, den 18de Octbr. Armeen ved Wesel har faaet Navn af Nordarmeen og Kongen er bleven udnævnt til General en Chef for samme.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
17 Vogne med Penge er afgaaet til Armeen. Man siger, den skal sætte sig i Forbindelse med det Corps Marschal Mon tier samler i Wettiran. Man siger ogsaa, at GeneralDaendels, der commanderer en Division i Grønningen, uopholdelig skal begynde Fiendtlighederne mod de preussiske Tropper i Ostfriesland. Vore Regimenter forstærkes fra 1000 til 24000 Mand.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Der arbeides atter paa de Batterier, som i forrige Aar bleve anlagte, for at dække Amsterdam. Det fornødne Artillerie er bragt dertil. Den franske Minister, General Dupont=Chaumont, og vor Gesandt Hr. Brandsen ere ankomne hertil fra Paris.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra Sachsen, den 19de October. Det churførstl. Hof opholder sig endnu i Dresden og forlader formodentlig ikke denne Residentsstad. Hoffet i Gotha har faaet en Sauvegade. De Franske have sat 5000 krigsfangne Sachser i Frihed igien.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
De franske Tropper have den 16de besat Staden Erfurt, da det preussiske Corps, omtrent 7000 Mand, hvormed Førsten af Oranien trak sig til Erfurt efter Slaget ved Aucstadt, var for svagt til at giøre Modstand mod Overmagten og maatte overgive sig. Førsten af Oranien, Feldtmarschall Møllendorf og General Lavisch, som ved denne Lillighed bleve fangne, ere satte i Frihed paa deres Æresord.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Den preussiske Krigskasse er ikke faldet i de Franskes Hænder, men bleven bragt i Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Det preussiske Reservecorps under Hertug Eugen af Würtembergs Commando skal i Forgaars være bleven slaget. af Marschall Davoust imellem Halle og Lauchstadt og have trukket sig tilbage med et be ydeligt Tab. De Franske have besat Halle. Magdeburg er opfyldt med Soldater, baade Preusser og Sachser.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Om Slaget ved Auerstadt meldes, at det første Angre skete af Hs. preussiske Majestæt med Grev Schmettaus Corps og at Generalerne Rüchel og Blücher toge Deel i Slaget paa den venstre Fløi. Feldtmarschall Møllendorf blev tre Gange saaret i Slaget, lod sig hver Gang forbinde og vendte heltemodig tilbage til Slaget; efter Kongens Afreise tog han Commandoen over Tropperne. En kgl. svensk Officier skal have bivaanet Slaget og derpaa være afreist som Coureer til sin Konge. Der er ingen Vaabenstilstand bleven tilveiebragt, men Fiendtlighederne vedvare.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra Ratzeburg, den 20de Octbr. De kongelige svenske Tropper i det Lauenburgske ere opbrudte fra deres hidtil havte Qvarterer og rykkede nærmere Al Elben, for at tage en Stilling ved denne Flod. Hovedqvarteret er forlagt til Lauenburg. Paa høiere Ordre tør ingen Fremmed passere igiennem det Lauenburgske eller opholde sig sammesteds, uden at være forsynet med Reisepas, imodsat Tilfælde bliver de viist tilbage til Grændseposteringerne.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra Hannovers Münden den 20de Octb.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
I Gaar ankom den preussiske Lieutenant Hellig af Regimentet Platz hertil med 40 Husarer, med hvilke han har befriet den preussiske Garnison i Erfurt, omtrent 7000 Mand, som vare gjørte til Fanger af de Franske. Han stødte paa dem ved Eisenach og angreb den meget fordeelte franske Escorte af 300 Mand, og da Krisslangerne under støttede ham herved, blev Escorten snart overmandet og for det meste nedsablet. De Franske mistede Officierer, hvoriblant en Bataillonschef, der endnu blev nedsallet paa Torvet i Eisenach. J Gaar og i Dag ankom en betydelig Deel af den befriede erfunske Garnison hertil.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
General Blücher marscherede den 17de med nogle tusinde Mand igiennem Osterede. J Gaar passerede Hertugen af Veymars Corps, bestaaende af 3 Batailloner og 10 Escadroner, igiennem Clausthal.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
I Gaar reiste Churprindsen af Hessen, der kommer fra Sachsen, her igiennem til Cassel.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra de sachsiske Grændser, den 21de Octbr. Den 18de October marscherede 13000 Mand Franske i bedste Orden igiennem Leipzig og gik i Dag over Elben ved Wittenberg. J Leipzig betale de alt med rede Penge.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra det Brandenburgske, den 21de Octbr. J Forgaars Morges Kl. 10 skal Marquis Luchesin i største Hast være reist med 1 Trompeter og 3 Feldtjægere fra Potsdam til det franske Hovedqvarteer.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra Brunsvig, den 21 Octbr. I Aften blev vor dyrebare Hertug bragt hertil fra Blankenburg i en Portechaise. Begge hans Øine have faaet Skade. Man har endnu meget Haab om det ene Øie. I Gaar rykkede de Franske under Storhertugen af Berg ind i Halberstadt.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra det Hannoverske, den 21de Octbr. Det hele preussiske Militaire i Hannover er i Gaar afmarscheret deels til Hameln, deels til Nimburg og Zelle. Medlemmerne af den preussiske Administrations= og Organisations=Commission ere afreiste til det Lauenburgske. J Hannover ventede man fremmede Tropper.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
J Hannover ere de preussiske Vaabener nedtagne, Skilderhuse malede røde, og de hannoverske Statsministre have igien 4d interim tiltraadt deres Functioner.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
General von Schöller commanderer i Hameln, der skal sættes under Vand, og General Strachwitz i Nienburg, hvor man har begyndt at nedbryde Husene i en Afstand af 150 Skridt fra Fæstningsværkerne. Daglig marschere preussiske og sachsiske Tropper igiennem Gottingen og Nord heim. Den 15de passerede 400 Vogne med blesserede Preussere igiennem Nordheim. De Franske ere rykkede ind i Münster og ventedes i Osnabrück til den 22de. Man bragde i Osnabrück alt Sølv bort af Kirkerne. De Franske vare ogsaa rykkede ind i Ges lar og Osterode og ventedes i Hildesheim.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Skrivelse fra Berlin, den 21de October. De Franske ere rykkede ind i Treuenbriczen og Potsdam, hvor de holde god Krigstugt. J Morgen rykke de int her i Staden. Grev von Haugwitz og det russiskekeiserlige Gesandtskab ere afreste til Stettin. De bedste Effecter paa Slottet ere i største Hast blevne indpakkede og sendte til Stettin, hvorfra de skulle sendes videre til Colberg. Den kal Skat, Archivet, Statscancelliet o. sov ere førte herfra. Tøihuset bliver ogsaa udtømmet. De Officianter, som ere ansatte ved de kgl. Kasser, have faaet deres Tractammen3 Maaneder forud.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Førsten af Hatfeld har efter vor Magistrats Begiering, sat sig i Spidsen af samme. Han har i Forgaars udstedt en Bekiendtgiørelse af det Jndhold: "At det vilde være en utidig Skaansel, at skiule for Berlins Jndbyggere, at de franske Tropper inden kort Tid kunde besætte Berlin. Orden og Rolighed var uundgaaelig nødvendig, og den Opførsel Wiens Jndbyggere nylig have lagttaget i en lignende sørgelig Forfatning, maatte lære Berlins Jndbyggere, at Overvinderen blot ærer rolig mandig hengivenhed i Ulykke. Ved Besætningens nødvendige Bortmarsch maatte det bevæbnede Borgerskab igien besætte alle Poster, enhver maatte uden Undtagelse personlig forrette Tienesten, men ellers forblive rolig ved sin Haandtering. Al Sammenløben og Skrigen paa Gaderne, al offentlig Deeltagelse i de indløbende Krigsrygter maatte ingenlunde finde Sted.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Statsminister von Stein har den 18de bekiendtgjort: At da Hovedbanken her i Staden, Tresor=Obligationernes Realisations=Contoir og Søehandelen havde bragt deres rede Penge i Sikkerhed, maatte Udbetalingen af disse Jnstituter suspenderes indtil Omstændighederne have forandret sig. Tresor=Obligationerne kunde imidlertid realiseres ved de udenlandske Realisations Contoirer.
Berlingske Tidende, 1806-10-27
Oberstlieutenant von Krusemark er kommen tilbage hertil fra St. Petersburg. Den russiske Armee skal have faaet Ordre, at fortsætte sin Marsch i største Hast.