JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Nyeste jøbenhavn. Skilderie af K. Attende Aargang. No. 4. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 Januari 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Et Par Ord om den udkomne Kritik over Professor Oehlenschlagers Universitets Program. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Heraf kan nu den billige og tænkende Læser strax vide, hvad han kan vente, nemlig, at Programmet skal indeholde Efterretninger og bemærkninger om de største Digteres Tænke= og HandleMaade og om deres Livsforhold, og dernæst Hentydninger til, at disse store Digtere have ogsaa været virksomme Mænd, hvilket ikke kan adskilles fra deres Livsforhold; dette, siger jeg, maa den rolige og forstandige Læser vente, og dette vil han i det følgende ogsaa finde. Derimod finder Kritiken, at det Hele er gal Mands Snak og forbausende Væv. Herved er nu intet at gjøre. Naar man lukker sine Øine, kan man ikke see andet, end hvad man indbilder sig at see. Dette var da Bevisets første Deel, som skulde bevise, at Jndledningen var usammenhængende og uvedkommende o. s. v. Jeg troer at have piist, at Jndledningen hænger ganske rigtig sammen baade i sig selv og med Afhandlingen, hvortil den forbereder, og at følgelig denne Deel af Kritiken er ligesaa ugrundet i det Hele, som den i sine enkelte Deele er uforskammet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Her kan jeg dog ikke forbigaae at omtale et mærkeligt Exempel paa, hvorledes Kritiken dømmer iblinde og uden al Grund. S. 14 siger Kritiken, at Forf. uden Anledning kommer til at tale om Orientens Digtere, og derpaa anføres dette Sted af Programmet: "at undersøge de orientalske Digteres Virkning, og hvorledes den gamle indiske Viisdom er skjult i mystiske Digte, vilde være et vidtløftigt Arbeide. Hvorledes den persiske Digtekunst igjen opblomstrede under Herskeren Mahmud, (da Ansari blev valgt til Fyrste (Digterkonge) for 400 Digtere, blandt hvilke Firdusivar den fortrinligste) *), har nylig den lærde Hammer viist os i sit classiske Værk, og dette ansporede endnu Tydsklands gamle Gothe til at efterligne Orientens brændende Digter Hafs."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Dette Sted kalder nu Kritiken Æmnet uvedkommende, og den søger at gjøre det latterligt ved en aldeles slau og upassende Sammenligning. Hvor ugrundet og falsk denne Kritik er, kan indsees af følgende: For det første er Overgangen til Orientens Digtere intet Spring, da Talen baade i Almindelighed er om Digtere og desuden har Forf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
nylig omtalt Moses og David, som jo ogsaa høre til Orienten. Dernæst er det ikke Sagen uvedkommende at sige, at det vilde være for vidt Denne Parenthes har Kritikens Forf. oversat saa aldeles urigtigt og forkeert, at man paa Grund deraf, ifølge hans egen Logik, kunde fradømme ham al Kundskab i det latinske Sprog, om ikke al Sands og Samling. løftigt at omtale de prientalske Digteres Virkning og hvorledes den indiske Viisdom er skjult i mystiske Digte, thi derved er jo middelbar sagt, at hine Digtere have virket meget, og at den indiske Viisdom, hvis Værd Adskillige mene ikke noksom kan ophøies, har sin Oprindelse fra Digtere, og dette vedkommer upaatvivleligt Forfatterens Æmne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Fremdeles er det ogsaa mærkeligt og Sagen aldeles vedkommende, at den persiske Digtekunst opblomstrede igjen under den daadfulde Mahmud; thi deraf sees jo, at Digtekunstens Fremgang staaer i Forbindelse med store Begivenheder; ligesom det ogsaa af samme Grund fortjener at bemærkes, at der skal have været 400 Digtere, som havde en Digterkonge ved Mahmuds Hof, men da Programmets Grændser ikke tillode Forf. at afhandle dette, er det aldeles passende, at Forf. henviser Læserne til berømte Orientalist von Hammers classiske Skrift, og endelig kan dette Skrift vel ikke anbefales paa en mere passende Maade end ved at fortælle, at det har bevæget den gamle Goethe til at efterligne Digteren Hafis, og at Goethe kaldes gammel, er sandelig ikke noget tomt eller overflødigt Epithet; thi jo ældre man bliver, desto mindre bliver man tilbøielig til at efterligne, og desto mindre letbevægelig bliver Phantasien. Jeg haaber, at enhver af dette Exempel noksom vil indsee, hvor tankeløst og ubesindigt denne selv beskikkede Kritiker dømmer og taler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Indenlandske Efterretninger. Tirsdagen den 16de Januari forsvarer Hr. J. C. Hauch sin for Doctorgraden skrevne Afhandling: Annotationes ad motum arbitrarium, cum organis ad motum pertinentibus comparatum, in animalibus, vertebris instructis. Respondens er Hr. Cand. Philos. C. Lütken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
J Weim. Opp. Blatt f. 15 Sep. f. A. læses et Stykke om den af Prof. Alufsen i hans Statsseconomie fremsatte Mening, at Danmark vinder mere ved Agerdyrkning end ved Handel. Stykkets Forf. er af samme Tanker. Han paastaaer, at Forvaltningen i Danmark altid har anseet Fordelen af Søhandelen for den fortrinligste, og kun næstefter denne har værdiget Agerdyrkningen. sin Opmærksomhed. Med svære aarlige Foræringer til Barbareskerne ere i det Høieste kun 3000 danske Matroser endnu i Besiddelse af nogen Fragthandel i Middelhavet; men sædvanligen har kun Capitainen, naar han er en god Huusholder, noget tilovers af Hyren; det græske Flag vil snart drage al Fragt i Middelhavet til sig, fordi Grækerne kunne lade den meget billig, og Danske, Svenske og Nederlænderne maa komme til at vige der for hine. Med Præmier holder Danmark endnu Hvalfangsten i Gang, skjøndt den efter Forliset af Norge fortjener nu mindre Opmærksomhed. Hidtil værdigede man derimod Rapsædavlen næsten aldeles ingen Opmærksomhed, uagtet det er den, der i Norden meget vilde befordre Jordbundens Forbedring. Den danske Finantz har det Egne, at den falder let paa Jndførslen af Colonialproducter, men desto tungere paa de ædleste Landsproducter, fedt og mager Qvæg, Uld, Smør, Heste &c. Forf. mener, at Staten burde anvende paa Rapsædavlen de Præmier, den hidtil anvendte paa Hvalfangsten, og anfører tilsidst Belgierne, som et Exempel paa hvorvidt et agerdyrkende Folk kan drive det, da de, uagtet de i 250 Aar stedse have kjæmpet mod Krigsbyrder, dog endnu stedse ere et rigt Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Man har nyligen læst i offentlige Blade, at Madam Catalani, uagtet hun lod sig betale i Wien 12 Gyld. W. W. for en Billet, dog havde fuldt Huus og en Jndtægt af over 7000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Herved maa bemærkes, deels at Wien og dens Forstæder tæller 240,000 Jndbyggere, hvoriblandt mange fyrstelige Personer, deels at de 7000 S, som en Følge af den Wiener Cours's nuværende Standpunkt, egentligen ikke udgjøre mere end 12 til 1300 Specier. Sammenligner man nu denne Jndtægt med det en Virtuos eller Virtosinde, som gjør Lykke i Kjøbenhavn, i Almindelighed indhøster der, uden dog at kunne komme i Betragtning ved Siden af en Mad. Catalani, saa vil man finde, at vor gamle Axelstad, der ellers just ikke er Muserne saa huld, trods nogen Stad i Europa, viser sig gavmild mod fremmede Konstnere og Konstnerinder, især naar Fama i Forveien har udbasunet deres Roes. En Virtus, som for ikke længe siden har været her, skal have medtaget fra Kjøbenhavn, som dog kun tæller 100,000 Jndb., 1000 Specier i reen Jndtægt, altsaa omtrent 3/4 Dele af det, Mad. Catalani medtog fra Wien, som tæller 240,000 Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Af den occonomiske Correspondent sees med Glæde hvor betydelig Areal af Skovstrækninger Hs. Maj. Kongen endnu eier i Sjælland og Hertugdømmene. J Fyen og Jylland ere de desværre solgte, for henved 60 Aar siden. De to største samlede Skovstrækninger, Kongen eier, er Gribskov paa Kronborg Amt, som skal være 9 a 10,000 Tdr. Land, og Sachsenwald i det Lauenborgske, omtrent lige saa stor. Den sydlige Deel af det Slesvig-Holsteenske Forst District indbefatter 7752 Tdr. Land, indhegnet Skov, og af Hederne er indhegnet i de sidste 16 Aar 17 til 1800 Tdr. Land til Skov, dæmpet 3 Flyve sande, anlagt 3 Træeskoler, ogsaa ladet de ikke udskiftede Moser i Rendsborg Amt, 8281 Tdr. Land, opmaale, bonitere og inddeele. Skoven samtlige Areal hos Private formenes at forholde sig til de paa Domainerne, som 3 til I. Det vil sige, at hele Rigets øvrige Skoveiere eie ikke mere end omtrent 3 Gange saa megen Skov, som Kongen alene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Til fremmede Steder er fra Danmark, i October Maaned f. A., udført følgende Kornvarer: 8787 Tdr. Hvede, 12,744 1/2 Tdr. Rug, 26,096 1/2 Tdr. Byg, 82,490 Tdr. Havre, 81 1/2 Tdr. Boghvede, 1872 1/2 Tdr. Erter, 2117 1/2 Tdr. Vikker og Bønner, 239 Tdr. Hvedemeel, 210. Tdr. Byg og Rug Meel, 13 Tdr. Havre og Boghvede Meel, 403 Tdr. Byggryn, 452 1/2 Tdr. Havre og Boghvede Meel, 4732 1/2 Tdr. Malt, ialt 140,240 Tdr. Kornvarer, foruden 62,835 Pund Grube- og Perle-Gryn. - J November Maaned f. A. er ligeledes udført: 10,289 Tdr. Hvede, 17,486 1/2 Tdr. Rug, 30, 157 1/2 Tdr. Byg, 27,437 1/2 Tdr. Havre, 216 Tdr. Boghvede, 1660 Tdr. Erter, 2657 1/2 Tdr. Vikker og Bønner, 329 1/2 Tdr. Hvedemeel, 332 Tdr. Rug- og Byg Meel, 1 Tde. Boghvedemeel, 303 1/2 Tdr. Byggryn, 180 Tdr. Havre og Boghvede Gryn, 1557 Tdr. Malt, ialt 92,507 Tdr. Kornvarer, foruden 113,025 Pund Grube= og Perle Gryn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Mariboe, d. 6 Jan. Afvigte Torsdag afbrændte Smedehuset i Græshauge, i Sønderherred her i Lolland. Ligeledes afbrændte Nytaars Aften Procurator Smidts Baaningsted paa Feide. Lidet eller intet skal være bleven reddet Overfarten fra Gaabense til Vordingborg skeer for Tiden med Jisbaade over Masnedøen; desuagtet er under nærværende Omstændigheder ingen Fare at befrygte for den Reisende. Paa det at Reisende ikke skulle blive afskrækkede ved Tanken om en farlig Overfart, tjener til behagelig Efterretning, at paa ethvert Kgl. Postcontoir ligger, fra den aarvaagne og virksomme Færgemand Arnkiel, en Bekjendtgjørelse over Farvandets Beskaffenhed. - Ved den hastige Vinter have 2de Skibe, som vare paa Veien til Kjøbenhavn, maattet vende om igien og ladet sig ise ind til Vordingborg i Færgestrømmen; den ene var en Skonnert fra Faaborg, kommende fra Middelhavet (eller rettere Messina) med Frugt, nemlig Citroner og Abelsiner, hvilke ere transporterede over Land til Kjøbenhavn, og herved Penge at fortjene for Vordingborg, den anden var en Kiels Paqvet, hvis Reisende maatte samme Vei over Land til Kjøbenhavn. - Mange Søefolk ere fra Kjøbenhavn reiste hjem til Lolland og Falster, som ere indefrosne i Kjøbenhavn med deres Fartøier, hvoraf skal ligge fra Danmark mange Søestæder, en stor Deel fornden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Aarhuus. Er det født at mindes spundne Lidelser, da er det dobbelt frydeligt at ihukomme nydte Glæder og modtagne Velgierninger. Det er vort Held, at Frederik er vor Drot, men ogsaa at vi eie en Øvrighed, der handler og virker i Hans Aand og aldrig slipper nogen Leilighed af Hænde til at fremme Borgerlykke, sikkre de Ulykkelige et sorgløst Lod og overalt hvor det gielder vaage over Samfundets Tarv. Et saadant Vidnesbyrd skylder Aarhuus Bye sin virksomme og aarvaagne Borgmester, Hr. Justitsraad Fleischer. For blandt det Meget, han i det sidste henrundne Aar har virket til Stadens Gavn, at nævne Noget, anføre vi her: En Arbeids- og Forsørgelsesanstalt, hvori de Fattige have nødtørftigt Ophold, saa de ei meer behøve af overhænge Borgerne med Betlerie, men selv kunne erhverve Noget ved alskens Haandarbeide, hvoraf atter følger Formindskelse i Fattigskatten. Lygtevæsenet, saa vi nu ei meer behøve at rave gjennem Gaderne i Mulm og Mørke de lang Vinteraftener, men have Lys for vor Fod. Gjen nem mange Gader var det tilforn farligt nok at vandre ved høi lys Dag, men ogsaa Brolægningen er, paa nogle Smaagader nær, blever tilendebragt her det sidste Efteraar. J de sener Tider have vi ei heller hørt noget til Ulykker ved løbske Heste, da Politiet nøie vaager over, at ingen Vogne holde paa Gaderne med forspændte Skavlen, ligesom og Kjøren og Riden gjennem Byen maa være ordentlig og sindig. - J det vi altsaa ønske Byen og Alle, som i den bygge og boe, til Lykke med en saadan Øvrighed, fyldestgiøre vi Hjertets og Pligtens Fordringer ligemeget. – Saare høitidelige løde Tonerne hvormed Borgervæbningens Musikkorps herstæds i den stille Nytaarsnat som Midnatstokken slog det tolvte Slag, hilste paa eengang det svindende og det kommende, det gamle og det nye Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Blandede Efterretninger. J Bogen "Causes celehres & interessantes, receillies par Mr. Gayot de Pitaval, a la Haye1746, 1ste Deel Side 133, findes følgende Sted, der vil more Læserne for sin Nyheds Skyld. Der gives kun tre Slags Personer, den hellige Skrift befaler udtrykkeligen os at ære. Ær Din Fader og Din Moder; saa bydes i 2den Mosebog 20de Cap. 12te Vers. Ærer Kongen hedder det i Petri 1ste Brev 2det Cap. 17de Vers. Ær en Læge siges der i Bogen Jesu Strachs Viisdom, 38te Cap. 1ste Vers. Man skal ære sine Forældre, siden de ere vort Livs Ophav; man skal ere Kongerne og Lægerne, siden de ere dets Vogtere. Livet har to Slags Fiender, Mennesker og Sygdomme. Kongerne beskytte mod Mennesker, og det med Vaaben mod Fremmede, med Retfærdighed mellem Undersaatterne. Lægerne værge mod Sygdommene, og det med Staalet mod Beskadelser udenfra, med Lægemidler mod Onde indentil. Lægernes Midler have det tilfælleds med Kongernes Retfærdighed, at ligesom denne er fornøden til at bringe Tingene i lige Forhold til hinanden, ere Lægemidlerne nødvendige til at gjenoprette et lige Forhold mellem Safterne. Og Retfærdigheden er netop en Sjelesundhed, og Sundheden er netop det rette Forhold imellem de Egenskaber, som bestemme Legemets Tilstand. Lægen er den naturlige Øvrighedsperson, der udøver Jurisdictionen i det menneskelige Legem mellem de Dele, hvoraf det er sammensat. Han berøver nogle deres Overmaal; han bøder paa andres Mangler; og, ved at være retfærdig baade mod hine og mod disse, vedligeholder han mellem dem den skjønne Forening, der udgjør hele Livets Behagelighed og Glæde". Skade, at Forfatteren ei har fortsat denne sin Sammenligning mellem Kongerne og Lægerne endnu videre. Han vilde ellers neppe have ladet den sidste store Lighed gaae uberørt hen, begges hyppige Savn, ErkjendJohn Barthold. ligheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Som bekjendt har man hidtil ikke med Sikkerhed vidst, hvor den store græske Philosoph Solon var begraven. Fra Siberiens Heder er nu til en Lærd i Berlin indløben den visse Efterretning, at Solons Grav heldigviis er bleven funden imellem Flodon Argun og den lille Flod Urulungu, der falder i dens venstre Bredde, ikke langt fra den russisk chinesiske Grændse. J Brevet til benævnte Lærd findes ogsaa en Tegning af dette Gravmæle, i Skikkelse af een, maaskee ved Tidens Tand noget afstumpet, Spidssøile, med den ligesaa simple som mærkværdige Jndskrift: Her ligger Solon, der gav os Love. J Mennesker, lever som han!" - Jndskriften er forfattet i det mongoliske Sprog; den blev af adskillige chinesiske Mandariner enkelt oversat, og, efter anstillet Sammenligning, fundet fuldkomment ligelydende. Prof. Gubitz er i Begreb med at levere en Afbildning af dette Mindemærke i Træsnit. Solon er født 594 f. Ch., men hans Dødsaar er uvist. Men et Spørgsmaal er det, om der ikke har levet flere af samme Navn. J det mindste omtaler Livius en Anden. Efterretningen, saaledes som den her meddeles, læses i Corresp. a. u. f. Tentschl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Ruslands Jndbyggere beløb sig d. 1 Jan. 1818 (Polen iberegnet) til 56,049,031. Det virkelige Ruslands Beboere kunne efter rundt Tal anslaaes til 63,300,000 Mennesker, hvoriblandt 38,262,000 af græsk Religion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
En Mad. H., som havde ejet store Plantager paa St. Domingo, maatte ved Revolutionens Udbrud 1795 flygte derfra, uagtet hun behandlede sine Slaver meget godt. Da for ikke længe siden een af hendes Slavinder erfarede, at hun i Miricoure i Lothringen maatte leve af sit Haandarbeide, solgte den ædle Negerinde sig paa ny som Slavinde til Nyorleans, og sendte i afvigte October de Penge hun fik, til sin forrige Beherskerinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Spørgsmaal. Hvorledes forklarer man det, at efter det offentlige Regnskab i Adresseavisen No. 8 d. A. for Trinitatis Kirkeskole, 55 Par Drenge og Pige=Skoe have kostet 106 Rbd.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-13
Kjøbenhavns Børs d. 12 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 258. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 258. Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s. Obligat. (med Renter fra 11te December 1820) 68 1/2 a 69. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 86. Rbdlr. r. S. eller 111 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 16 1/2. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-16
Nyeste Skilderie af benhavn. Attende Aargang. No. 5 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 Januari 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-16
Det er det rette Løsen til Slagsmaal i Engellands politiske Ølselskaber, hvor man ikke bekymrer sig om Begreber, og kan blive meget farligt, naar Medlemmerne ere komne saavidt, at de ikke kunne udtale det mere. Ogsaa vor afdøde, store Comiker Knudsen, fandt de Beskjænkedes Roller ikke sit Studium uværdigt. Blandt andet beviser dette et Træk, som jeg har af hans egen Mund. Da Syngestykket Viinhøsten skulde opføres, frygtede man meget for, at Stykket skulde blive udpeben. Knudsen, som tildeeltes Bartel Schwarzs Rolle, ængstedes selv for den truende Tordensky. Denne Characteer fandt han saa lav, og saa uheldigen udført fra Digterens Side, at han ikke vidste hvad han skulde gjøre af den. Som Carrisatur skulde den gives, men at give den saaledes, at den ikke faldt i det Væmmelige, at den ikke fjernede sig alt for meget fra Naturen, det var herden store og vanskelige Opgave. Han saae sig længe omkring blandt Hovedstadens Drikkebrødre, for at kunne finde en Original, men forgjeves. Endelig stod han en Morgen i sit Vindue, eftertænkende sin Rolle. Med et øiner han en lang sort Figun, med sort Fløiels Kabus paa Hovedet, Støvlecamascher, et kobberforhudet Ansigt, og en Næse, glindsende af Rubiner. "Her har jeg min Bartel, udraabte han i et Slags Henrykkelse, lig Archimedes, der løb nøgen ud fra Badet og raabte: "jeg har fundet det." Nu dannede han g efter dette Jdeal sin Bartel Schwarz, og neppe var han saa at sige væltet ind paa sin store konstige Næse paa Skuepladsen, førend hele Forsamlingen tiljublede ham bifald. Den, som vil studere Beskjænkedes Roller, i alle deres muelige Nuancer, har eller her i Kjøbenhavn Leilighed nok dertil, lige fra vore simpleste Drikkehuse, indtil de fineste Assembleer og meest tætsammenslyngede Klubber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-16
Sammenligning imellem Kjøbenhavns Dødeliste for 1819 og 1820. Naar Dødelister ere hvad de bør være: en nøiagtig og paalidelig Efterretning om de Fødtes og Dødes Tal, og om de Sygdomme, hvorved de sidste bortrykkedes, saa er de et sandt Barometer for et Lands Fremgang eller Tilbagegang i Befolkning og Nationalvelstand. Hvorvidt vore Dødelister i den Henseende opfylde deres Bestemmelse, er her ikke Stedet at undersøge, De følgeslutninger, man har kunnet uddrage deraf, saaledes, som vi have dem, leveres her Korthed. Ægteviede 789 Par. 771 altsaa færre 18. Fødte. . 3409. Døde. 2786. 3418 – flere 632 Heraf sees, at Ægteskaberne ere aftagne, skjøndt ikke i betydelig Grad; at de Fødtes Tal var omtrent 17 Deel ringere, og Dødeligheden, over 1/2 Deel større. At dette maa tilskrives Tidsomstændighederne, er aabenbart. Jmidlertid hid rører den større Dødelighed dog nok ogsaa meest af de i afvigte Aar saa stærkt rasende Meslinger, hvoraf der bortrykkedes 269, og Strubehoste, hvoraf der døde 24, medens begge disse Sygdomme aldeles ikke findes anførte paa afvigte Aars Dødeliste. Uagtet dette nok har været en Forglemmelse, saa er det dog vist, at i 1819 kun meget faa døde af begge disse Sygdomme; thi af Skarlagensfeber døde 1819 kun 7 og 1820 derimod 92, men næste Aar bør man haabe, at denne Syge ikke vil findes mere paa Dødelisten, da det Hahnemannske Middel ganske vil forebygge den. Barselseng bortrykkedes 1820, 72, og det forrige Aar derimod kun 64. Brystsyge var i Aaret 1819 i Aftagen, da der kun døde 456, istedetfor at der det næstforegaaende døde 529, men 1820 har den atter tiltaget og bortrykket 583, som synes det høieste Tal, man længe har kjendt, men som nok maa tilskrives de mange Chicaner, Drillerier, pludselige Formuesforandringer, der udmærkede dette Aar fremfor de fleste andre. En Sygdom, som alt mere og meere synes at tiltage, er Kirtelsvaghed, hvoraf der i 1818 døde 23, 1819. 36 og 1820, 53. Nervefeber og Nervesygdom har hverken tiltaget eller aftaget synderligen, men viser sig dog endnu altid ødelæggende nok. Af Nervefeber døde 1819, 75, men 1820 kun 72. Af Nervesygdom døde 1819, 63, og derimod 1820. 79. - Blandt de mærkværdige Døde 1820 var een, der døde af Hjemsyge. Anmeld. veed ikke hvilket Hjem det er, han var syg efter, men saa meget er vist, at det neppe maa have ligget i Europa, thi hvor er vel der i dette Øieblik en Plet, man kunde have Hjemsyge efter, Ellers fortjener det at bemærkes, at denne Syge er een af de mærkværdigste, man kjender. Den hjemsøger især Fjeldbeboere, som Schveizerne, og skal fortrinligen hidrøre fra Luftens Forandring. Vante til deres Alpers rene og friske Luft, kunne de, især i en ung Alder, mindst taale vor fugtige og taagede Himmel. Deres Længsel efter deres Hjem bliver omsider til en Tungsindighed, der grændser til Afsind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-16
Regnskab for Bombebøssen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-16
(See No. 60 af Skilderiet for afvigte Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-16
Ved Bombebøssens tredie Aabning, d. 6 Decbr. 1820, forefandtes: a.) i Guld . . . . . . 4 hollandske Dukater. b.) i rede Sølv. . . . 378 Rbdlr. c.) i Sedler og Tegn. 112 Rbdlr. 54 s., hvoraf de 54 s. bleve lagte tilbage i Bombe bøssen. Disse ere tilsammen udbragte, efterat Guldet og Sølvet var omsat i Sedler og Tegn, og efterat de Consul Duntzfelt tilgodekomne 27 Rbdlr. 48 s. S. og T. og 4 Rbd. 1 Mk. r. S. vare fradragne, til den Summa S. og T. 685 Rbd. 52 s. Endvidere Renter af Bombebøssens Bankobligationer, 60 Rbdlr. r. S., udbragte til . . . 77 Rbd. 38 s. Tilsammen S. og T. 662 Rbd. 90 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-16
For denne Summa er af Consul Duntzfelt, kjøbt en Kgl. Depositokasse=Obligation, stor 1000 Rbd. Sølv, der kostede 680 Rbd. 74 s. S. og T., hvorfor Consulen kommer tilgode til Bombebøssens næste Aabning 17 Rbd. 6 Mk. 3 s. S. og T.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-16
Bombebøssens nærværende Summa udgjør saaledes: A. i Nationalbankobligationer, efter Fradrag af de ovenmeldte 17 Rbd. 6 Mk. 3 s. S. og T., 2200 Rbd. Sølv. B. i en Kongl. DepositokasseObligation. . . . 1000 Rbd. Sølv. Hvilke Obligationer ere deponerede i Nationalbanken. P. N. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-16
De betydeligste Gaver, som siden Bombeboesen anden Gang blev aabnet, indtil den tredie Gang aabnedes d. 6 Decbr. f. A. vare indkomne, ere følgende: D. 14 Juli, fra Hr. General-Consul Fenwich i Helsingøer 4 Holl. Ducater. Samme Dato, fra Hr. Directeur Johnsons Spec. D. 1 August, fra Hr. Overstyrmand Gjelstrup. 5 Spec. D. 2 dito, i et Brev med Udskrift: "Gode Efterretninger fra Reisen. 10 Rbdlr. D. 6 Septbr., fra Hr. Kammmerherre og General=Quarteermester v. Haffner, R. a. D. . . Spec. D. 10 Octbr., fra en liden Dreng, som ikke vilde tilkiendegive sit Navn 1 Spec. D. 14 dito, fra de Herrer Studentere 50 Spec. og 12 Rbdlr. 40 s. i Sedler og Tegn. D. 16 dito, fra de Kongel. Søe Cadetter, som havde været med Cadetbriggen 10 Spec. D. 21 dito, i en anonym Skrivelse, 5 Rbdlr. Endnu fortjener det at anføres til Hæder for den danske Sømandstand, at alle de Herrer Skibs capitainer med Ufortrødenhed, ved hver Reise, de gjorde, have bidraget til Bombebøssen og saaledes fremmet det tilsigtede Øiemed, at skaffe gamle udslidte Søefolk Huusly.