JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
H. M. Kongen af Sverrig og hans Gemalinde ere nu ankomne til Roeskilde. Man vil ved denne Leilighed ikke undlade at erindre, at Kongen er født den 1 Nov. 1778, og fyldte altsaa i Nov f. A. sit 26de Aar. Dronningen er født den 12. Martii 1781, og fylder altsaa næstkommende Martii Maaned sit 24de Aar. De have hidtil havt to Børn, det ene, en Prindsesse, som nu er paa fjerde Aar, og det andet, en Prinds, som gaaer i sit tredie Aar. Ved Hans Majestæts Fødsel lod den i Kjøbenhavn den Gang residerende Svenske Ambassadeur Sprengporten anstille en stor Høitidelighed i sin Gaard paa Garnisonspladsen, som hos de fleste endnu maa være i frisk Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
J Forligelsescommissionen i Christianssund er der i forrige Aar blevet forligt 56 Sager og kun en eneste henviist til Retten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
J Trondhjem vedbliver man at spille Comoedier. Nylig har man opført der Pebersvendenne af Jfland. Man har der den Magde, at subscribere paa billetter, og som det lader, enes man ikke der ret godt om deres Uddeling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Uagtet den Odenseiske Canal ikke har kunnet give meget af sig forrige Aar, deels formedelst Fartens Standsning ved tilstødte Uheld, deels fordi saa mange, for at spare Afgivten, lossede udenfor Canalen, saa har den dog indbragt f. A. 2000 Rdlr. Havde de Skibe, som bleve udenfor, benyttet sig deraf, saa havde den kunnet indbragt 6000 Rdlr. Farten paa Lübeck aftager mærkeligen, men den til og fra Kjøbenhavn tiltager derimod i samme Grad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
J Jversens Avis anføres, men dog kun som Rygte, at Regjeringen skal have kjøbt Prof. Vahls efterladte Naturaliesamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
De Deputerede i det Kongel. Tydske Cancellie anlægge til Kongens Fødselsdag Uniform ligesom de Deputerede i det Danske, og Forskjellen skal kun bestaae deri, at de sidste faae to, en Stads= og en daglig Uniform, istedet for at de første have tre &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Den værdige Olding General Huth høitideligholdt den 5 d. M. sin Fødselsdag, paa hvilken han fyldte sit 96de Aar. Man anfører som en Mærkværdighed, at denne store Mand endnu gjemmer som en sand Reliquie den Uniform, som han bar, medens han stod i udenlandsk Tjeneste paa de første Trin af sin hæderfulde Bane. Medlemmerne af den Gottorfske Overret og den Glückstadtske Regjering faae nu ogsaa en Uniform, der bliver indrettet efter den, der er anordnet for Høiesteretsassessorerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Den ved sine Theologiske Skrivter fordeelagtig bekjendte Consistorialraad Hermes i det Preussiske, er beskikket til Professor i Theologien ved Universitetet i Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Det Skandinaviske Litteraturselskabs Skrivter skal nu fortsættes paa Hr. A. Seidelins Forlag. Man maa beklage, at et saa godt Skrivt, af Mangel paa Afsætning saa ofte maa skifte Forlægger. Det er et slet Omen for den Danske og Svenske Litteraturs nøiere Forening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Skuespilleren Fouree og hans Kone, som i Fjor Sommer spillede paa vor Skueplads med temmeligt bifald, komme i Julii Maaned næstkommende Sommer, atter her til Hovedstaden, for derfra at gaae til Petersborg. Han medbringer sin hele Troup og skal have faaet Tilladelse til at give fire Forestillinger om Ugen i en Tid af tre Uger. Nogle Dage førend Juul, hændte sig i Wulst, Sogn, ikke langt fra Aalborg, den sørgelige Tildragelse, at et Pigebarn paa 17 Uger blev dræbt af sin Søster, som kun er 5 Aar gammel. Det skede da Moderen just var gaaet ud, men Maaden, hvorpaa det er tilgaaet, er ubekjendt. Man fandt det døde Barn forslaaet i Hovedet, og af dets femaars Søster kan man ikke faae nogen rigtig Forklaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
Nyeste eri
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
Kjøbenhavn. No. 29. Den 21 Januarii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. C. Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
Guldbørsen. Siden mine Børn aabenbare Verden, hvad de have seet og hørt, hvorledes de ere tumlede om fra Førsten til Hytten, hvad ondt og godt de have udrettet i Verden; hvorfor skulde da ikke ogsaa jeg fortælle nogle af de smaa Fata som jeg har havt? Vel kjender jeg hverken min Fader eller Moder; imidlertid har man dog fortalt mig, at jeg skal være bleven opammet af en Sydbeboer og med ham have liidt Skibbrud ved et med evig Snee og Jis bedækket Land, hvis Jndbyggere gik mig forbi, uden at kjende mit Værd. En derværende Handelsspeculant fandt mig halv livløs, men forudsaae dog, hvad ingen anden kunde forudsee, at han ved min Side og under min Beskyttelse kunde med Tiden komme til at spille en glimrende Rolle i Verden. Jeg veed ikke, om det var en Hændelse, der trak os ind under et mere temporeret Clima, men nok er det, jeg begyndte her at trives Dag for Dag. For min Skyld fik min Herre Clienter, Drabantere &c. og begyndte at gjore Figurer i Verden. Jeg har ofte seet een og anden af mine Fettere at gjøre Opsigt ved at lindre Trængendes Kaar; men jeg har kun den Egenskab, at jeg er min Herre tro. For nogle Aar siden trak en fiendtlig Hær til Feldts mod ham; men ved min Hjelp fandt han Midler til at værge sig saaledes, at han slap med nogle faa Æresblessurer. Hvor meget man end propper i mig, er jeg dog langt fra ikke saa fyldig, som jeg seer ud. Krager og Skader, mine arrigste Fiender, søge ved alle Leiligheder at fortære mine Jndvolde, og dog ere de min Herres uundværlige Venner. Jeg maa sige mine Læsere, at min Herre er en snorrig Fetter, der meget jevnlig er indvikket i Stridigheder, og heri er jeg ham til langt større Fordeel, end jeg kunde været ham for et halvt Seculum siden. Ved min Hielp kan han forskaffe sig næsten alt, hvad han behøver, for at bringe Justitia, hvor vaagen hun end er, baade for og bag Lyset. Ved min Hielp kan han forskaffe sig Drabanter, der følge ham og tale ham efter Munden, hvor det end skal være i Verden. Jeg føler endnu, hvorledes disse Drabanter for ikke længe siden paa en Spadserereise flækkede løs i mine Jndvolde. Jmidlertid vil man dog paastaae, at de ikke trives af det, de denne Gang fik af mig. Erklæring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
Udgiveren har i disse Dage faaet et anonymt Svar paa det Stykke, der i No. 25 af dette Blads anden Aargang har været indrykket angaaende Bøgers Udlaaning fra det Kongelige Bibliothek. Jndsenderen har betragtet og bedømt de i det anførte Stykke yttrede Meninger fra en ganske urigtig Synspunct. Han synes at tillægge dets Forfatter Hensigter, som han selv vilde misbillige, dersom de virkelig vare saaledes, og uddrager Slutninger af hans Yttringer, som stride ligesaa meget mod de Følelser, der styre hans Pen, som mod enhver rigtig Logiks Regler. At blive miskjendt er imidlertid den Lod, som Skribenten altid maa være beredt paa. Men Forfatteren forsikkrer herden ubenævnte Jndsender ved alt, hvad der er ham helligt og dyrebart, at hans Yttringer aldrig i den allerfjerneste Henseende have været fremsatte med Hensyn til noget særeget Jndividuum eller særeget Factum. Hans Meninger og hans Frygt vil enhver Upartisk finde at være grundede paa Sætninger a priori. Begge Dele har han yttret paa den beskedneste Maade af Verden. At Jndsenderen synes at mistroe hans Forsikkringer, det er noget, som Forfatteren ikke kan andet end blot beklage. At Forfatteren ingensinde med et eneste Ord har fremsat nogen Anke over Forsømmelse eller Skjødesløshed mod noget Dødelig, det vil Jndsenderen ved modnere Overlæg og nøiere Gjennemlæsning føle sig fuldkommen overbeviist om, dersom han, uindtagen af Fordomme, virkelig ønsker at overbevises om Forfatterens rene Hensigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
At Jndsenderen. spotter over, at Stykket. kaldes en Afhandling ret som om enhver Gienstand, der skrivtlig afhandles, ikke var en Afhandling; at han spørger, hvilken grundet Adkomst han har til at skrive over denne Materie; at han anfører gamle Haandskrivter og trykte Bøger, der have trodset Aarhundreder, uagtet de ere gaaede igjennem tusinde Hænder, som Exempel paa Skrivters Jernconstitution; at han kalder det Stykke, han paaanker, inhumant, fordi Forfatteren yttrer grundet Frygt for en Nationalskats muelige Opløsning eller i det mindste Forstyrrelse med Tidens Længde, naar Udlaaningen skeer alt for hyppig, det er altsammen noget, som Forfatteren ikke kan besvare med andet end et Smil. Disse faa Ord troer han at burde svare den ubenævnte Jndsender, for at vise dette Blads Læsere, at end ikke et eneste Menneskes ufordeelagtige Dom, naar den ikke grunder sig paa andet end en urigtig Forestilling, er ham aldeles ligegyldig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
Blandede Nyheder. Af Listen over de Døde i forrige Kirkeaar i Adgershuus Stift sees, at 27 af Mandkjønnet og 5, af Qvindekjønnet have opnaaet den høie Alder af 90 til 100, 1 af Mandkjønnet og 4 af Qvindekjønnet 100 Aar og derover. Der var 3150 flere Fødte end Døde. Blandt de Fødte vare 70 Par Tvillinger, blandt de Døde 38 Druknede, 7 Jhielfrosne, 7 Selvmordere og 34, som ere døde ved ulykkelige Hændelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
J Trondhjemsavisen klager Cassereren i en Enkecasse over, at visse Enker endnu ikke have ladet afhente deres Pension. Sært nok, siger han, at man offentligen i Avisen maa bede Folk, at afhente deres Penge. Gid man kunde føre samme Anke i Kjøbenhavn og flere Stæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
Af den Topographiske Journal for Norge er nu det 31te Hefte udkommet. Underligt nok er det, at Dannemark, som Hovedlandet, mangler en saadan Journal i vore journalrige Tider. Hvor meget kunde Fædrenelandets Geographie og Statistik ikke vinde derved. I Dag har et Menneske hængt sig i en Gaard i Badstuestrædet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
J det nye Stykke, som vi faae til Kongens Fødselsdag, er der nogle og tyve Chorer. Directionen anvender alt for at gjøre det saa pragtfuldt, som mueligt. Stadsmusicanten i Kjøbenhavn protesterer i denne Tid mod al ulovlig Musique. Den lovlige Musique er nemlig den, som er bestilt hos ham eller er bleven authoriseret ved en med hans Underskrivt trykt Seddeel. De, som i Forveien ikke sørge for, saaledes at lovliggjøre deres Musque, maae finde sig i, at de ved Hielp af Retten blive standsede i deres Fornøielse. Den, som beviisligen angiver en saadan ulovlig Musique, nyder en Belønning af tre Rigsdaler. Mon der ikke snart kommer en Tid, at Folk kunne gjøre sig saa lystige ved Mussque, som de selv ønske, uden derved at begaae en ulovlig Handling?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
Den 1ste d. M. døde den af sit 35 Aars Fangenskab i Bastillen bekjendte Latude, der under Pompadours Regjering i Frankrige blev et Offer for Maitressedespotismen. Han opnaaede en Alder af 80 Aar, og hans langvarige Arrest, havde ikke svækket hans Sundhed. Han var endnu i sin Alderdom meget virksom, og gjorde ganske ene store Promenader. Han var ikke længere syg end tre Dage. Pompadours Arving havde, for nogenlunde at bøde paa den Uret, man havde tilføiet ham, foræret ham nogle Bøndergaarde, hvoraf han levede meget anstændig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
Den Franske Keiser besøger hver Søndag den saakaldte lille Messe, og tilbringer til Minuter at holde Bøn paa sine Knæ med J den Svenske Hof= og Statscalender er Greven af Lille anført som Ludvig den Attende, Konge af Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
Den lille Svenske Øe i America, St. Barthelemp, som i Aaret 1785, da den blev afstaaet af Frankrige, ikke havde flere end 408 Jndbyggere, havde i Aaret 1800. 11000 Jndbyggere, og sidste Aar sysselsatte dens Handel 1330 Fartøier, og satte 3 Millioner Piastre i Circulation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
J der Fremüthige fortælles som et Exempel paa Nøisomhed, da Jndbyggerne i Reval, en Stad, i Livland, frivillig vilde underkaste sig Christian den Femte, svarede han deres Deputerede: at han havde Lande og Stæder nok at regiere over, og at den Byrde, der var ham paalagt, allerede var ham for tung at bære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
I America har man opfundet at gjøre godt Papiir af Roden af Morbærtræet. Ligeledes har man nu i Frankrige opfundet et Apparat, der bestaaer af Flasker, fyldte med Luft, til at rense den usunde Luft i Sygehuse &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-21
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
Nyeste deri
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
Kjøbenhavn. No. 30. Den 25 Januarii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
Skrivelse fra en Mand paa Landet. Da jeg forleden fik Øie paa Adresseavisen, læste jeg blandt andet, at man kunde faae 26 Skilderier af Kjøbenhavn for en Rigsdaler. Jh, tænkte jeg ved mig selv, en Rigsdaler er vel mange Penge, men 26 Skilderier? "Hvad mener Du, min Høne, sagde jeg til min Kone, som sad lige over for mig, hvad mener Du Skulde vi ikke kjøbe disse Skilderier?" "Jeg mener jo, svarede min Kone; den gule Haugestue trænger saa til nogen Pynt. Naar vi hænge dem op der, spare vi at lade Værelset, Anden Aargang. panele. Som sagt, saa gjort. Da vor Præsis Kalvekudsk skulde i Løverdags til Byen med et Læs Kalve, overdrog jeg ham denne Commission. Jeg og min hele Familie gottede og ret inderlig over, at vi nu snart vilde faae at see Kjøbenhavn med alle dens Masquerader og øvrige Løier. Men jeg blev ganske perplex, da Kudsken kom tilbage blot med endeel Blade. Min Kone begyndte allerede at skiende paa den stakkels Karl. "Saaledes gaaer det, raabte hun, naar Tossen kommer til Torv faaer Kræmmeren Penge." Giv Dig tilfreds, min Putte, sagde jeg, det er nu skeet, og hvad der eengang er gjort, lader sig, som vor Præst i Søndags sagde, ikke gjøre gjort, om end tusinde Millioner Dievle paatoge sig Commissionen." Dette Argument beroligede hende nogenlunde. Da vi nu engang havde Deres Skilderier, saa kunde vi ikke bare os for at læse dem. Vi fandt adskillige Ting deri, som ere ret artige, men ogsaa en Pokkers Hob Fyldekalk. Men det er meget naturligt; paa det malede Landskab, som hænger i vor Storstue, findes Træer og Krat, Bøndergaarde og Gedebukke, Folk og Qvæg. Hvorfor skal et trykt Malerie være mere frit for et saadant blandet Selskab end et malet? Hvor meget Fyldekalk findes der desuden ikke i den virkelige Verden, - Fra den Side har jeg altsaa ingen Anke mod Dem. Men jeg kan for min Død ikke lide, at Kjøbenhavn ved alle Leiligheder skal være den første Stjerne paa Dannemarks Himmel. Denne knibske Dame foragter og tilsidesætter alle sine Medsøstre, fordi de ere af simplere Byrd og Stand end hun. Smaastæderne ansees næsten for ingen Ting, uagtet mangen een iblandt dem, i de fleste Henseender, kan maale sig med Kjøbenhavn. Jeg boer i det mindste i en By, som De ikke finder anført i enhver Dansk Geographie; thi imellem os sagt, kjende de Danske Geographer til intet Land mindre end deres eget Fædreneland. Men uagtet den er saa tilsidesat, maa jeg dog sige Dem, at den i Henseendt til alt, hvad der kan kaldes Forfinelse, Cultur og Oplysning, kan sættes ved Siden af Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
Vor Klub kan lade sig see, hvor det skal være. Den kaldes Dueselskabet og er berømt i hele Omegnen. Af Mangel paa Plads bleve Ballerne hidtil holdte paa Raadhuset. Vel har Byfogden nu taget sin givne Tilladelse tilbage, men vi haabe dog at faae den igjen. Vi have indgivet en Forestilling, hvori vi med de uomstødeligste Grunde have beviist, at eftersom vi ikke have Raad til at indrette en rummelig Balsal, og Raadhuset derimod har Raad til at undvære sin Raadsal, især paa en Tid da Raadet sover, saa troen vi, at vi med Føie kunne gjøre os Haab om fremdeles at beholde Raadsalen til vore Baller. Endnu have vi ikke faaet nogen Resolution.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
Vore Fugleskydninger ere meget brillante; men da der hver Uge skydes efter Fuglen, saa kunne naturligviis Gevinsterne ikke være saa anseelige. Jmidlertid ere dog Gevinsterne, da Medlemmerne bestaae af forskjellige Stænder, meget forskjellige. Kongegevinsten er, efter Omstændighederne, snart et Par Sølvknæspænder, snart en Proppetrækker, snart en Trækkenaal, snart en Sax &c., Hvert Qvartal derimod er Kongegevinsten en feed Marskstud og to Pattegrise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
Vore Masquerader, som hidtil ligeledes ere blevne givne paa Raadhuset, ere sædvanlig meget glimrende. Byens Noblesse og alle høie Embedspersoner især af verdslig Stand, Uagtet vi ikke have nogen tage Deel deri. der Dagen efter MasqueMasqueradespeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
at Hr. A. hos Hr. B. ud raden udbasuner, mærkede sig, eller at Somme under en vis hvid Domino have villet opdage en vis Prinds, saa veed hele Byen dog meget betimelig, hvilke Personer af Distinction der have været paa Ballet. Byfogden kan i det mindste aldrig blive ubekjendt, thi hans Mave røber ham. Store Konstnere forsmaae heller ikke vor By, uagtet de Tydske Aviser hidtil endnu ikke have talet noget derom. Vi have havt Besøg af Manden med de academiske Canarie fugle og konstig afrettede Hunde, saa det lader, som vor By allerede begynder udenlands at komme i Ny. Vi haabe, at Cassotti ogsaa snart vil beære os med sit Besøg. En Bjørnetrækker er og allerede ankommen, og baade han og hans Bjørne have vundet almindeligt bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
Der er og en Kandestøbersvend fra Bremen, som har lovet Byens Honores, at lade en Kat gaae op i en Luftmachine: et Syn, som vi hidtil ikke have seet. Endnu er han ikke kommen istand med Experimentet, endskiønt baade Katten og Tøiet ere tilveiebragte ved en Subscription og ved vort Publicums høimodige Understøttelse, Forpagterens Kone har foræret sin blaa Taftes Adriene, og Degnen sine sorte Atlaskes Underklæder til dette Brug. Naar Manden opfylder sit givne Løvte, vil De sikkert faae det at læse i de Tydske Aviser; thi en saadan Verdensmærkværdighed lade de sjelden forbigaae uomtalt. Disse faa Træk af vor By ville fuldkommen overbevise Dem om, at den fortjener ligesaa fuldt et Skilderie som Kjøbenhavn. Jeg har ogsaa speculeret paa at lade et udgive, men hidtil har jeg ikke været saa heldig, at traffe en Maler, og at lade een komme udenlands fra, er en meget betænkelig Sag. Mester David i Frankrige er nu, som De selv veed, efterat han længe nok har arbeidet paa republicanske Malerier, ivrig sysselsat med at male Kronningshøitideligheden. Dette fraregnet, skjøtte vi heller ikke stort om Veirhaner. Jndtil vi altsaa seld faae et eget Skilderie af vor By, vil jeg bede Dem, at optage i det Kjøbenhavnske enkelte Træk af dens nuværende Caracteristik, paa det enkelte Data til dens Historie ikke skulle blive ganske tabte for den tilkommende Historieskriver. Deres Blad vil ikke tabe noget derved. Deres forbundne &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
Hvalfangsten. Det er almindelig bekjendt, med hvilket held Engelskmændene i den senere Tid have drevet Hvalfangsteen. Andre af forskjellige Nationer, hvoriblandt ikke saa af den Danske og Norske, have vel ogsaa, endog flere Gange, forsøgt den samme Fangst, men med ulige mindre Held og Fordeel. At misunde de kjække Engelske deres Konst og Lykke, vilde klæde ilde; men dadles kan det ikke, om man harmes over at see sin egen Nation gaae Glip af slige Fortjenester, som efter deres Natur synes at burde falde ligesaavel os som dem til Deel. Da baade denne Gienstand er af Vigtighed, og det forekommer mig ikke saa aldeles vanskeligt, at vor Nation kunde i den Henseende endnu blive hiin lignende, hvis nye Forsøg gjordes, vil jeg ikke undlade at yttre nogle Tanker i den Anledning. Ved at undersøge Aarsagen til de Engelske Hvalfangeres heldige Expeditioner, vil man let finde, at ligesaa lidt den blotte Lykke, som noget Hexerie eller Fortrinligt hos Engelskmændene (deres Lands Beliggenhed undtagen) begunstiger dem mere, end andre, men at det er den lange Øvelse, Erfarenhed og Practique, som de have erhvervet sig, der gjør dem Konsten saa let og fordeelagtig. Forhen, førend de fik den større Øvelse og Kyndighed om alt, hvad der henhører til denne Fangst, slog den ikke sielden feil ogsaa for dem. Nu derimod mislykkes Fangsten dem næsten aldrig; meget mere hjembringe deres fleste paa Hvalfangst udrustede Skibe hvert Aar fulde Ladninger af Spæk og Barder, at sige, naar de undgaae enten Skibsforliis eller Opbringelse. Det staaer da altsaa og til enhver anden, at kunne erholde hine Færdigheder; men Erfarenhed og practiske Øvelser opnaaes ikke saa strax. Jmidlertid gives der Gjenveie, hvorved een paa en hurtigere og nemmere Maade end en anden kommer baade til Kundskab og Erfaring. Saaledes er Forfatteren heraf af den Formening, at vi langt lettere, end fordum Engelskmændene, kunne komme i Besiddelse af foromtalde Færdigheder, især ved at bruge tvende Hielpemidler, nemlig: 1) Ved at liste sig lidt til, eller som jeg saa maa udtrykke mig) ved at tilegne sig alt, hvad man kan, af de Erfarneres Konst og hele Omgangsmaade ved Fangsteen. 2) Ved at faae engageret til de første Togter paa Hvalfangst nogle til Fangsten vel øvede Folk, der kunde lære de nye Begyndere alle de Snit, som ere at iagttage ved Hvalens Drab, og meget andet af foregaaende Præparationer dertil, hvorhos det blev at anbefale: at beholde det eengang hjemme fra forhyrede Mandskab, i det mindste største Parten deraf, Aar efter andet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
J begge disse Tilfælde kan Undertegnede ikke her nærmere forklare sig, men vil gjøre sig en Ære og Fornøielse af, nøiere at kunne udtrykke sig, enten mundtlig eller skrivtlig, for hvilken, saavel inden som udenbyes, Grosserer eller anden respectiv og velhavende Mand i Staten, der saadant maatte forlange. Og vil der da om meget andet til Sagen hørende, end her er vedrørt, blive at ventilere, hvis det for godt befandtes. Ogsaa kunde det hænde, at jeg paatog mig nogle Gange at medgaae som Opsynsmand og Regnskabsfører for et eller flere Skibe, som mueligt torde udredes til Hvalfangsteen, enten i eller udenfor Jnteressentskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
J adskillige Aar har jeg forestaaet dette Slags Fangst, dreven fra Colonierne i Grønland, og det med saa meget heldig Fremgang, at jeg i tre Aar efter hverandre havde tilsammen 55 fangne Hvale for den Kongel. Handel. Min Addresse er: St. Annæ Plads No. 94, i Kjøbenhavn. Edvard Christie Heiberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
Blandede Nyheder. Det hedder nu, at der til Sommer skal foretages en Forandring med den indre Deel af det Kjøbenhavnske Skuespilhuus. Man mener, at Salonen bliver udvidet og at Kongens Loge bliver henflyttet der, hvor nu første Etages Pladsloge er. Passende synes det i det mindste at være, at den anbringes paa dette i alle Henseender langt beqvemmere Sted, hvor baade Musquen og Decorationerne tage sig bedre ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-25
Hr. General Adjutant Lindholm har faaet foræret af H. M. Kongen af Sverrig en meget kostbar Gulddaase.