Berlingske Tidende, 1792-08-24
Paris, den 13de August. Den 10de hujus er, som man meget frygtede for, bleven en Forskrækkelses= og Beskyttelsesdag. Henimod 2000 Menne. sker have derved mistet Livet. Thuillerierne ere efter en mordisk Storm blevne indtagne, og Kongen, som med sin Familie bavde flygtet til Nationalforsamlingen, maatte selv være Vidne til, hvorledes et Dieret, som suspenderte ham blev foreslaget og affattet. Han blev derpaa bragt til Palaire Luxemborg, og ved et nyere Deeret er ham anviist Justitsministerens Hotel til Boepæl, hvor han skal have en under Mairen i Paris og Commandeuren over Nationalgarden, staaende Garde, der skal indestaae for hans og hans Families Sikkerhed, og til hans Udgivters Bestridelse er, indtil den sammenkaldte Nationalconvention kan træde sammen, en hals Million Livrer bleven bestemt for ham. Forskrækkelsesdagen den 10de begyndte dermed, at falske Patrouiller, som man Natten forhen havde arresteret, og blandt hvilke kongelige Garnister besandt sig, der bare Pistoler ladte med Kaa ler, næsten samtlig bleve halshuggede paa Pladsen Vandam. Henimod Kl. 10 om Morgenen var Slattet Thalan. omginne af alle, som kunde føre Vaaben i Paris. Man fordrede skulgende Kongens Afsættelse. Springgaarden og dens Hielpere, som havde Vagt paa Slottet, anmelde sig i Begyndt sin mod Folket som vilde trænge ind paa Slottet. venskabtlig og brede lig: man strax derpaa gave demmerden. Ald fra Kanonerne og udaf Vinduerne paa Slottet. Kalken berg i Behandelsen tilbøye, men strax derpaa trangede det laan frem med 6000 barderette, nalede Kanonerne maSlotter, og 11tere Tid blev Slotsvagten overgaldet og gann. tilligemed deres Osterrer nedlagt. J et Dubud bey den crabtede Set opsylet med Mennesker. Der blev ikke plondret; men de fornemste Kostbarheder bleve bragte frade Kongelige Værelser til Nationalforsamlingen. Denne, som for medelst Stormen af Klotterne om Natten var bleven insom: men hele Natten imellem den 9dsvarede, lod Maren Puder, taler til saa det af Storsvagten i Touillerierne blev holder at sammen disse men dog igien løstadt. Den hørde mang Ansøgninger forladt, som citiarede at Folket vare i Blyng se, fordi det trorde, at Hoffet i Thuillerierne paa de stiastige. med en Contrarevolution. Efter Kl. 5 om Morgenen er tierede Justitsministeren, at Bevægelserne i Hovedstaden, bleve alt mere og mere betænkelige og foruroligende for Slottet. Han forlangte en Deputation af Nationalse samlingen ser at begive sig til Kongen. Strax derpaa blev maldt, at Kongen selv kom med sin Familie. Det blen sendt en Denne nation imod ham. Kongen traadte med Depaningen og Søner, Søn og Datter tilligemed 2 Miiller ind. De toge Plads paa Ministerbænken og Kongen saade: eger kommen der, for at undvigt en stor Forbrydelse, og saa troer mine herrer, at jeg ingensteds kan være sikkere, end midt iblan. dem - Præsidenten svarede: De kan, Stre, vare sorvisset om Nationalforsamlingens Standhaftighed. Den Lemmer have svaret, at ville indtil Døden forsaar Kalkere. Rettigheder og den constituerte Magt. Kongen og derpaa Plads ved Siden af Præsidenten, men da der ikke kund blive raadslaaet i hans Nærværelse, saa bleven forske Løge. dag Prasidentens Landstal anviist ham og hans gamle, og denne forblev han hemmod 20 Timrindtil Kl. 2 om Man genen den 11te. Nu mødte Departementssande Rød. et og Commandamen for Slotsvagten, foregaaet Nøden. bestandig større, og at Folket stillede Kanonerne med Slet. ret. Den sidste forlangte Forholds=Ordre. J det Natnalforsamlingen sluttede, at sende 15 af deres Depeteerte til Slottet med den Erklæring: at den satte alle Eiendomme. en Personer under det parisiske Folks Salgade hørte man de første Kanonskud. Den hele Forsamling og at Til stære geraadede i Bestyrtelse. Prandemen satte sin Ha paa og tillede derved Ulelaveden. Kongenledslaan og Brandanten sige, at han havde befalet Speiserne alt at stade. Jmoletid allene Kanonskudene blandede med sin skud testende hvorigere. De 15 Deputerie kom tilløe. Eftersom Folket ikke vilde lade ham samme igiennen. D. de Pasineraad og trængende Salen, helst som andet ende Depaniets Tiltale ogsdom. Raab: Namenan lade. Samtlige Limaae i Nan som ingen aflegde en med Handene mod Ham Et paa, at vedlig holde kaldeden og Libedinger. Riget. Na mødte de nye Lommer af det at kan Manipalitet, lade 3de aner med de Olde Føde Lighed og Frihed bære for sige fortrede, at Salsenbardskade først paa Kone, og oværet det rund, at Palen, Mannil og Danien endnu Colleger, og en Damers var hen udvalattede begaaede Magt. Særer derpaa som Eftertning. Slottet var bleven grebnet, Skydningen hørte Borgere bragte en sk. med Dronningen 2 Junii. var bleven fandet i Dandes Værelse andre bragte 2. tøiet fra Slettespiller andre en heel Har sæderet. andre en stor Patt met Amanatet ander en Patr. D. deriblandt nogle fra Hr. Kanette til Drongen. - gievestleret, at Marionalforsamaden skaldet. den udnigger havde vidst sammes Jndhold, denne saa tielser usand. Arskilt Borgere kom en Kl. at Alden var løs i Taarunne og ankomne. Da befalet de velses Dattestandant. - Kongen og ginsian blev derpaa detteret Mandaane samt solgende Ord: Da gadenlands forgensen. ste, og detter Mannalsersamlingsmaa Pds. rend alle Maal andet Ridne, mindsterman ende vagtsomme, saa lange Knden al den Dagter. gien og da dette Onde fornemmelig udspringe at Micier, som den ere mine Maales abets Opførseld: dane Maan ad Consumtionen Nationaland. den sortagen Klag og da denne Maanedens et Riget fremkalder det Daske at tagende den hans som under Ladet alle paa Nødende een maade og en senere haardnamentergade. - den id øvererdemand Denlandsgader, da den renheder som af mann Lonen frandet endeenter. andet Middel med andar vendsaasnange Mand. med Maae sanderettergang af Daaselægsandet at et opsan de Mødende. dende Maadersendenes sædendergade paa Nødende, men der daasede Mannal paa anden Haandigensgade. saaepaaret. Minant sæ paa maal. naar udgaands for den kongelige Dalede Kage. samme derefor under Lovens Daase, og Betienter, Onater alle de saa han sagde: ster, erklands som ingen og saa deelagde ere dagaaende sammen 4 Manaar landet Derpaa naadigender ere en Danien udnævnt til Hanne Mansaa Saaes : nantende Dimalindemandsk Mimen.