Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-01-02
Landcommunalforeninger i Holbeks Amt havde i sit Møde den 11te October udvalgt 6 Mænd til i Amtets Herreder at indhente Oplysninger, Fæstevæsenet betrægende, for paa disse at bygge en Petition til Stænderne om en Undersøgelsescommissions Nedsættelse. En af disse 6 Mænd, Arvefæster Jens Gregersen i Kundby, henvendte sig forleden til Politimesteren, Justitsraad Lynge, med Forespørgsel om han maatte samle sit eget Sogns Beboere hos sig, for at forelægge dem efternævnte Spørgsmaal. til Besvarelse; men erholdt Afslag. De Spørgsmaal, som skulde drøftes, vare følgende: 1. Er al forhenværende Fæstejord endnu bortfæstet, eller er den indlagt under Hovedgaarden, udleiet eller bortforpagtet, 2. Hvorledes overtages Fæstesteder, Maa Fæsterne i Almindelighed selv sætte Fæstestederne istand, forinden de overleveres dem ved det lovbefalede Syn, 3. Hvor store have Jndfæstningssummerne og Landgilden været for en 20 a 30 Aar siden, og hvor store ere de nu, 4. Er der Familier, som ligge den, uden at kunne faae Bolig og komme i Næring og Levevei, af Mangel paa at kunne faae Jord enten i Fæste eller tilkjøbs, uagtet de ere i Besiddelse af nogenlunde Midler dertil, Hvormange Familier boe sammen i een Beboelsesleilighed, 5. Er Fæstejord tagen ind under Hovedgaarden, uden at der derfor er skeet Afdrag i vedkommende Fæsters Hartkorn og Afgivter, Svarer Fæsteren Afgivt af den Jord, der er gaaet fra Fæstestederne, og hvorpaa der er bygget Huse. 6. Har Man Exempler paa, at Fæstebondens Børn ere af Godseierne nægtede Fæste paa deres Forældres Steder 7. Har Man Exempler paa, at Fæstesteder, som enten ganske eller foren deel have været hoverifrie, atter ere blevne hoveripligtige eller ere paalagte større Hoveri, Skibs- og Handelsefterretninger. "Foreningen for Søfartens Fremme har nu ogsaa paatænkt i Forening med Hr. Secretair Friis og Fl.,at oprette en Skole for vordende Styrmænd, i hvilken den Unge skal føres ved Haanden gjennem alle de Vanskeligheder, der omringe ham i Begyndelsen, af hans Bane, indtil han er saavidt uddannet i Sømandsdygtighed, at han kan søge Emploi som halvbefaren Matros og tillige er i Besiddelse af saamange Skolekundskaber, at han, naar den fornødne Aldersmodenhed og Erfaring kommer til, da kan paatage sig en Styrmands Functioner. Naar Eleverne komme i den saakaldte Styrmandsklasse (hvori de maatte være indtil deres 14de eller 15de Aar) skulle de udsendes tilsøes paa et 5 a 6 Maaneders Togt med et Coffardiskib, ombord i hvilket Foreningen vil lønne en Lærer, der skal specielt befatte sig med Elevernes Uddannelse til gode Navigateurer, ligesom og at de ombord skulle gives Leilighed til at blive bekjendte med de sædvanlige Skibsarbeider, som enhver Sømand maa vide og forstaae, saavelsom med Skibsmanoeuvrerne. Efter Hjemkomsten skulle Eleverne forberede sig til Styrmandsexamen, samtidig med at gives Underviisning i Physik og Læren om Dampmaskinen og dens Anvendelse paa Skibe. Den paafølgende Sommer blive de atter udsendte tilsøes, og naar de saa ere komne hjem, skulle de bringes saavidt, at de kunne demitteres til Styrmandsexamen Der kan neppe med Grund siges noget imod, at unge Mennesker, forberedede paa denne Maade, jo ville være fortrinlig skikkede til Styrmænd og Capitainer. (Aarh. Av.)¬