JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
J det Hele besidder han megen Behændighed og dømmekraft, hvilket han lagde for Dagen blandt andet ved følgende Tilfælde. Han ytrede foren Maler, som portraiterede ham, nogen Misfornøielse over at Tatueringen ikke var fuldkommen nøjagtig; han tog derfor en Blyantspen, og strax uden Speil hurtigen tegnede indtil de mindste Linier og Punkter af denne Tatuering Af denne Tegning tog han flere Kopier, af hvilke Forfatteren af denne Artikel eier et Exemplar, hvilket han, som Beviis paa Tepahes Venskab, af ham erholdt. Denne Seelandske Høvding. hvis Manerer ere ganske artige, veed fuldkomment at rette sig efter vore Skikke. Af Dr. Traill indført i de fornemste Huse i Liverpool, har han ofte været indbuden til Maaltid i samme, og derved stedse iagttaget den største Anstændighed. Paa Doctorens ved Hr. Gladsione hos Lord Bathurst gjorte Ansøgning, har Regjeringen anviist Kapitain Roberts en liden Pension til Tepahes Underholdning; men Sidstnævnte er aldeles utilfreds med, at Kong Georg nægter at modtage hans Besøg, og at forsyne ham med Krigsfornødenheder, uagtet den fyrstelige Gjæst fra saa fjærne Kyster er hidkommet for at gjøre hans brittiske Majestæts Bekjendtskab. (Af London literery Garette i Journalen No. 163.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 15 August. J Landsbyen Aasum, 1/2 Miil herfra, har en Tjenestekarl under et Slagsmaal bibragt en anden endeel Knivstik, hvoraf et i Underlivet især skal være farligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
Den Saarede ligger her paa Hospitalets Sygestue under Lægens Behandling, og er ikke, som man urigtig har sagt, død, men skal staae til Redning. Anledningen skal have været, at der er to saakaldte Gildesøt, hvorover opstaaer Partier, der ved Drillerier ægge hverandre til Strid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
J Ribe Avis søger en Præstesamilie, der er bragt i saadan Armod, at Kreditorerne ei alleneste have lagt Beslag paa hele Tienden, men selv paa de til Præstegaarden hørende Englodder, om et hurtigt og i 10 Aar uopsigeligt Laan, paa 200 Rdlr. Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
Randers, den 12 August. Ved sin Koncert i Onsdag Aftes vandt Hr. Coppello meget Bifald; men faa Penge. Hr. Unzeruds skjønne Fyrværkeri i Torsdags Aftes var bedre besøgt og særdeles begunstiget af Veiret. Kapitain Unzerud vandt fortjent Bifald, og man saae ei ugjerne, om han paa Tilbagereisen fra Aalborg vilde give nok et Fyrværkeri her. Thisted, den 8de August. J disse Dage er her i Fjorden fanget en Fisk, en saakaldet Springer, der var 2 1/2 Alen lang. Saaledes begynder Havets finnede Slægt alt mere og mere at amalgamere sig med Limfjordens, hvilket ikke er at undres over, da Kanalen vedbliver at være aaben og lader til at ville blive permanent; ligesom det ogsaa er de ældste og meest erfarne Kystbeboeres Formening, at den aldrig vil lukkes og at det meste af den smalle Landstrimmel, der tildeels adskiller Hav og Fjord, inden faa Aar vil nedbrydes og tilintetgjøres. De nordlige Vinde og det høje Vand, vi i denne Tid af og til have haft her i Fjorden, gjør at man forventningsfuld imødeseer næste Jndberetning. - J Hanherrederne har en Pige i denne Tid født i Dølgsmaal. Hr. Prokurator Woetmann til Vilholm i Thisted Amt bekjendtgjør i Aviserne, at han ikke finder det upassende, at gjøre saavel Over- som Underøvrigheden opmærksom paa: at en honet kjørende Person, der siger, at have Hjem i Sjælland, omfarer her i Landet for at indsamle milde Gaver. Ligemeget i hvilken Hensigt, og i hvilket forfinet Udtryk den Omvandrende udtrykker sig, saa er vel et saadant Foretagende absolut stridende imod Fattigreglementerne af 5te Juli 1803.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
Kjøbenhavns Børs, den 18 August 1826. Hamburg 2 M.a vista 234 Species 236.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-19
Specier solgtes til 14 Rbmk. 2 3/4 a 3 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 17 1713 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 54542 Rbs. Tegn 83 1/2 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco Dito Dito........ Nationalbank Obligationer. 100,101 Rbd. 16. (af Laanet 4 Febr. 1820) Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 9000 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, i Banco ved Hambro & Søn. 89 1/190 i Banco 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier ......L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ma-Com Treogtyvende Aargang. No. 67. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 August 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Dampskibsfartens Fremskridt i Storbritannien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
(Af Hr. Bain, Officeer ved den Kgl. Marine, og Commandant paa Damp Paketskibet: Staden Edinburg, i Blackwood's Magazine.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Uagtet Dampskibsfartskunsten i visse Maader endnu først er i sin Opkomst, saa vil der dog vanskeligen nævnes nogen Kunst, som i saa kort Tid har gjort saa store Fremskridt. Virkeligen er et Aarhundrede endnu ei forløbet siden Hr. Jonathan Hulls, en agtet engelsk Mekaniker, erholdt et Patent paa Dampmaskiner, og gjorde det første Forsøg paa at bringe dem i Anvenvendelse til Skibsfart *). Efter ham have Hertugen af Bridgewater, Greve Stanhope o. fl. saavelsom sildigere Lord Dundas og Hr. Miller af Dalvinsion, understøttet ved Ingeniør Sym*) Hvad her og i det følgende berettes, er et ganske overeensstemmende med hvad i dette Blad No. 61 blev anført. mington, beskæftiget sig med samme Gjenstand, og have i deres Forsøg været mere eller mindre lykkelige. Endeligen vandt Hr. Bell af Helnesbury i Grevskabet Dunbarton, sig den Roes, at have givet sit Fædreneland det første Dampskib, som med fuldkommen Nytte kunde bruges. Allerede 1799 havde Hr. Bell forfærdiget en Mode til en til denne Hensigt anvendelig Dampmaskine, Den blev vel, paa Grund af en af Sagkyndige anstillet Undersøgelse, forkastet; men Hr. Bell lod sig ikke ved dette ugunstige Resultat aflede fra at forfølge sin Jdee med standhaftig Rid kjærhed, og havde Tankerne blot henvendte paa at overvinde alle Vanskeligheder, som kom ham i Møde fra Mennesker og Forhold. Overbeviist om, at dette ikke skulde lykkes ham i sit Fædreneland, gik han over det atlantiske Hav, og forelagte de forenede nordamerikanske Stater sin Plan. Her fandt han en ret Erkjendelse af sine Fortjenester. Dampskibsfarten blev nu i Amerika indført, og Følgerne her vare saa vigtige, at man i Aaret 1821 allerede talte 300 i fuld Gang værende Dampskibe, og et stort Antal under Bygning paa Værfterne. Længe forud havde Hr. Bell, i den Tanke, at han, efter de glimrende i Amerika vundne Resultater, vilde og i Europa opnaae lignende, vendt tilbage og paa ny nedsat sig i sit Fædreneland. J Aaret 1811 byggede han, som før nævnt, der et Dampskib af 25 Tonns Drægtighed, og med en Maskine af 4 Hestes Kraft; med samme foretog han sig en Fart paa Clyde, og fuldbragte den med Held fra Helnesbury til Grenock og Glasgow. Skulde man kunne troe, at nu, efterat Dampskibsbygning og dens Anvendelse har gjort saa store Fremskridt i England, og Handelen deraf drager saa afgjorte Fordele, forbliver den Mand, hvis lykkelige Anstrængelser, saadant skyldes, uden Belønning i sin Alderdom, og at det kan befrygtes, at han maa døe i Trang, Storbritannien holder nu 150 Dampskibe af alle Slags i Virksomhed. De holde 30 indtil 500 Tonns Drægtighed, og deres Dampmaskiner ere af 4 indtil 40 Hestes Kraft. Med andre Ord: Storbritannien har et Antal af Dampskibe, hvis Drægtighed i det Hele beløber sig til 16000 Tons, og hvis bevægende Maskiners collective Kraft er liig 5000 Hestes. Dertil kommer, at denne lille Marines Bygningsomkostninger ej kan ansættes ringere end til en halv Million Pund Sterling. De fleste af disse Skibe ere fordeelte paa følgende Maade: J Skotland gaae 29 paa Clyde, 10 paa Forth, 4 paa Tay, 1 paa Søen Ness.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Ved 20, der som Paketbaade udløbe fra Themsen og afgaae i Havnene, Margate, Remsgate, Southend, Gravesend, Scarburgh, Leith, Calais og Rotterdam, føres over 100,000 Reisende til disse forskjellige Steder, og blot derved bliver, naar man efter en ringe Maalestok sætter 30 S. for hver Person til sammes samtlige Udgifter, overhovedet, en Sum af 150000 Pd. Sterling bragt i Omløb. 17 andre Dampskibe bruges i England paa Mersey, 15 paa Tyne, 2 ere Bevægelse imellem Bristol og Bath; 4 gjennem skære som Brevpost det irlandske Hav imellem Holyhead og Dublin, 2 andre bereise Farvandet imellem Waterford og Millford; 4 afgaae fra Havnen Belfast, og 10 bevæge sig paa de forskjellige Kanaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Uagtet den Hurtighed, hvormed Dampskibsfarten saaledes er bleven fuldkommen, var den dog i lang Tid kun indskrænket til vore Floder, og det var først i Aaret 1818 man forsøgte at anvende den paa Havet. Rob-Roy, et Dampskib, som Hr. Denny af Dumbarton byggede efter en ny Plan, til en Drægtighed af 90 Tonns, og med en Maskine af 30 Hestes Kraft, gik, i Løbet af benævnte Aar, af Stabelen, og naaede lykkeligen fra Greenock til Belfast, en Overfart af omtrent 120 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
I det følgende Aar (1819) foretog man sig med Talbot, et større og stærkere Fartøi, at bereise Havet mellem Holyhead og Dublin, og man havde paa samme Fart nogle ikke ubetydelige Storme. Opmuntret ved saadanne Exenpler fik Dampskibsfarten fra Dag til Dag en større Udstrækning, fornemlig paa Kysterne af Clyde. Ivanboe, Belfast, Robert Bruce, Waterlod, Eclipse, Superb, Majestie, Cambrian, bleve efter hinanden der byggede, og alle disse Fartøier, som vovede sig over Floden, gik til langt bortfjærnede Stæder, saasom til Greenos, Belfast, Liverpool. De have derhos for de meste en betydelig Størrelse, og mere Dampkrafend de, man hidtil havde seet. J samme Aar byggedes: Staden Edinburg, et Fartøi, der i Størrelse og Pragt langt overgik hine. Derefter vistes Muligheden i at kunne paa et Dampskib gjøre sikrere og hurtigere Reiser til Søes. Stad Edinburg fuldendte Farten fra Leith til London, der udgjør 400 Mile, aldeles heldigt. Tourist, et Damp-Paketskib, kom Brevposten mellem Edinburg og Aberdeen 10 Timer forud, hvilket havde den Følge, at denne Befordringsmaade nu blev almindelig for Breve. J Løbet af det følgende Aar 1820 gik i Liverpool James Watt, St. Patrik og St. George af Stabelen, alle store og prægtige Skibe af samme Slags. Swift af Leith, et Seilskib, blev paa samme Tid forvandlet til et Dampskib, og forsøgte først Overfarten imellem Brighton og Dieppe. Kort derpaa kom Lord Melville og Talbot i Fart mellem London og Rotterdam. Til samme Tid bleve Dampmaskiner af forskjellig Størrelse anvendte, og især af dem, som man betjente sig af paa Mersey, Tay, Forth. Severne, Humber og nogle Hav=Arme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Siden Aaret 1820 ere endnu mange andre Dampskibe af forskjellig Størrelse og Kraft byggede og løbne af Stabelen. Havnen Hull i Grevskabet York udklarerer ugentligen to Fartøier til London. Soho, et ved Skjønheden, i sin Bygning, og Elegantsen i sin indre Jndretning mærkeligt Fartøi, er bestandig i Bevægelse mellem London og Edinburg. Lord Liverpool og Staden London bleve udrustede for Farten mellem Calais og Boulogne, og vore Havne paa den modsatte Side. Med et Ord: Fordelene af denne Skibsfart ere nu saa almindeligen erkjendte, og Kapitaler tilflyde Foretagender af denne Art i den Grad, at uden al Tvivl den Tid snart vil være forhaanden, da der ikke i det forenede Kongerige vil være nogen Havn, som jo vil have et om ikke flere Dampskibe. Endnu maa bemærkes, at Brevpost-Administrationen søger at indføre Dampskibe overalt, hvor det er mueligt, og at Marin Bestyrelsen har dem i flere af vore Havne, for at bugsere Skibe ved deres Ind- og Udløb. Ogsaa er det mærkværdigt, at ved det sidstnævnte Brug af Dampskibe bliver et af de Øjemed, man havde ved det for omtrent 100 Aar siden Jonathan Hull bevilgede Patent nu opnaaet. Man indseer let, af hvilken Vigtighed disse Fartøier endnu kunne blive for vor Krigs-Marine. Naar det i Krigstider gjælder om, snart at faae en Eskadre eller en Flaade i Søen, vil det være af en uskatteerlig Værd, at kunne, trods den stærkeste Modvind, bugsere den med Dampskibe af Havnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Maskinen med lavt Tryk (low pressure) er den eneste, der for nærværende Tid bruges paa de britiske Øer. J Henseende til den Skibsfart, som iverksættes ved Maskinen med højt Tryk (high pressure) er den vel efter Formen den anden temmelig lig, men i Resultaterne høist forskjellig fra samme. J mange Hensyn, især i Henseende til den drivende Kraft, har Høi-Tryks Maskinen store Fortrin for hiin. Den hele Forskjel imellem begge Maskiner ligger i en eneste Aarsag, at nemlig FortætningsPrincipet anvendes ved den ene, ikke ved den anden. Da Dampen i Maskinen med lavt Tryk er fortættet, saa udøver den et Tryk, der ikkun udgjør omtrent 8 Punds Vægt paa Qvadrat Tommen af Pompestokken. J Maskinen med høit Tryk derimod er Dampen ikke fortættet, og da af denne Aarsag dens Styrke idelig voxer, saa bliver den kun indskrænket ved Modstandens Natur, som den maa beseire, og ved den større eller mindre Vidde af Kiedelen, som giver den Næring. Denne sidste Maskine over sin Virksomhed ofte med en Kraft af 150 Pund paa Qvadrattommen af Pompestokken, og kan efter fleres Paastand, endog bringes til 1000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Fremdeles har Maskinen med lavt Tryk den dobbelte Ubeqvemmelighed, at dens Indretning indtager meget Rum i et Fartøi, og behøver en stor Qvantitet Brændestof, der ogsaa fordrer stort Rum. Tænke vi os til Exempel et Fartøi af 100 Tons Drægtighed, da vil Maskinen med dens Brændestof indtage et Rum af omtrent 44 Qvadratfod, hvilket har den Følge, at dette Fartøi, for desuden at indtage en vis Qvantitet Vare, og et vist Antal Reisende, maa nødvendigviis bygges efter en til dets Hensigt i det Hele uforholdsmæssig Maalestok; – at fremdeles Afgift paa Læstedrægtighed og Omkostninger af enhver Art, bliver meget forøget, og endeligen at man paa trange og farlige Steder har megen Vanskelighed for at regjere det. Naar man derimod betjener sig af en Maskine med højt Tryk, saa har man kun det halve Rum nødvendigt for Brændselet og Maskinen selv. Et Fartøi af 300 Tons gjør i dette Tilfælde lig Tjeneste som et paa 500; man sparer betydeligt saavel af Brændsel som andre Omkostninger, og man opnaaer nye Beqvemmelighed saavel i Fartøiets Vendinger, som større Hurtighed i dets Fart. Jmidlertid bør man dog ei fordølge, at Maskinen med højt Tryk, uagtet alle hine Fordele, som den kan yde vor Skibsfart, dog ikke uden stor Vanskelighed kan sættes istedenfor den med lavt Tryk. Hensyn paa de ulykkelige Tilfælde, den har afstedkommet, vil uden Tvivendnu længe lægge hindringer imod dens almindelige Indførelse. Parlamentet har endog troet at burde forbyde sammes Brug ved vor Skibsfart, og sandsynligen vil Forbudet ikke snart blive ophævet. Men skulde man ikke haabe, ved nøiere Skildring af denne mægtige og farlige Maskine, og alle de allerede gjorte Erfaringer, som fremdeles kunne udvides, endeligen at kunne bringe det til at give samme lige Sikkerhed som den man nu udelukkende tillægger Maskinen med lavt Tryk, Man tør vel saaledes, uagtet de beklagelsesværdige Tilfælde, der have mødt saavel i de forenede Stater som i Storbritannien, bære Tvivl om hvorvidt et ubetinget Forbud maatte for en Handelsnation som vor, være en klog Forholdsregel, Kunne vi da i Skibsfart kunsten - hvorpaa vor Velstand og selv vor Existents beroer – blive staaende, uden at andre og dristigere Nationer ville ile os forud Dette synes og virkeligen at blive Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
De forenede Staters Regjering har uden Betænkning tilstædet Brugen af Maskiner med høi Tryk, ja endog indført den ved Militær-Marinen. Jblandt de 400 Dampskibe, som føre amerikansk Flag, tælles allerede et ikke ringe Antal saadanne, som udgjøre en Deel af Statens Marine, og drives ved Maskinen med højt Tryk. Skulde da vort fredelige Forhold med denne Magt muligen blive forstyrret, og vi blive tvungne til at maale vore Kræfter med dens vilde Kampen kunne befrygtes ikke at endes til vor Fordeel. Med hvilken Lethed vilde da Fiendens Høj-Tryks=Dampskibe kunne forurolige vore Kyster, ja endog paa de fjærneste Have ødelægge vor Handel, For dem bleve ingen Frastande vanskelige, for os bleve de Hindringer. Man har smigret sig med, at Brændslen under Amerikanernes Fremskridt heri kunde blive ved foraarsaget større Brug sjældnere, thi deres Skoves Forraad er jo ej uudtømmeligt; men man betænke, at de da ville erstatte det med Steenkul, som de for kort Tid siden have begyndt med Jver at søge hos sig, og som de siden allerede have fundet i uhyre Masser. For at kunne kæmpe mod saadan Fiende maa man besidde lige Vaaben. - Hvorfor skulde da ikke ogsaa vi til Exempel bygge lige Skibe, hvis Sider have afvexlende Lag af Ege- og Korketræ, have 13 Fods Tykkelse, ere forsynede med Bi seil a., hvilke man kan inddrage eller udbringe ved samme Maskine, med hvilken man fremdriver Fartøiet, Kort, hvorfor skulle vi ikke ogsaa kunne gjøre alt, hvad der kan være os til Gavn? – Maa man da ikke troe, at den Regjering, der fra Dampskibsfartens første Indførelse i England har opmuntret denne Kunst paa en saa hurtig og nyttig Maade, jo ogsaa paa ny vil skienke den Opmærksomhed, modificere vor Lovgivning i ovennævnte Punkt, befæste vor Overlægenhed til Søes saa meget muligt, og lade anstille en Række af Forsøg med Maskiner, af højt Tryk, Disse skulle sikkert føre til det Resultat, at denne Dampskibsfartsmaade maa efterhaanden blive fuldkomnere, og Tid efter anden endeligen ganske fortrænge den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Fra en anden vigtig Synspunkt fortjener Sagen Opmærksomhed; nemlig den betydelige Besparelse, der vilde være at tilvejebringe. En Damp Paketbaad, der har en Kraft af 100 Heste, koster i det Hele omtrent 20,000 Pd. St. Brændselsbekostningen, regnet til 1000 Pds. Vægt i Timen, samt Kost og Hyre for de om Bord ansatte Personer, er maanedligen 250 Pd. Sterl. Lastepenge, Havne Afgift, Lods- og Fyrpenge &c. udgjør aarlig 200 Pd. St. Assecurantsen maanedligen 100 Pd. St. Reparationer i et Aar omtrent 500 Pd. St. Fremdeles, man regner, at et Dampskib kun varer i 10 Aar, hvorefter det maa erstattes med et andet. Dette gjør altsaa aarligt 2000 Pd. J bemældte Tidsrum er endvidere en Udgift af 1500 Pd. St. nødvendig for Kiedelens Fornyelse. Kort, Udgiften paa en Damp Paketfart, med en Maskine af lavt Tryk til 100 Hestes Kraft, koster aarligen ej ringere end 12000 Pd. Sterl. Britannia, April d. A.)(Efter Anacreon.) Giv mig mit Glas, Du hulde Pige, Tag hos mig Plads, Du til mig sige: Thi ved din Side, Naar jeg kan drikke, De Timer glide, Som Øieblikke; Først ret forglemmer Jeg Sorg og Harme, Og Fryd fornemmer J dine Arme, Ved tømte Glas. Giv mig min Luth, J Nattens Stille, For Dig min Glut Jeg da vil spille; Men Du maae hvil Hos mig, Du Kjære, Og kjelent smille Og venlig være, Mig Haanden give Og kierligt sige: Jeg Din vil blive Og aldrig svige, Du kjelne Glut! J Held og Nød Min troe Veninde, Jndtil min Død, J Dig jeg finde; Der ømt og kjærligt Mit Liv forsøder, Og deler ærligt, Hvad end der møder; Vort Liv tilsammen Skal da hensvinde J Fryd og Gammen, Og mig Du finde Din til min Død. J. J. Jomtou.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Jndsendt. Madame la Comterse de Genlis fortæller i 10de Deel af sine Memoires i en Novelle, kaldet Den tonegivende Grav (la tombe harmoniense) S 149, "at i Haugen til eet af Kongen af Danmarks Lystslotte nogle Miil fra Kjøbenhavn er en Bro som, naar man ved Enden af den berører med Foden et vist Brædt, frembringer en Tone, der vedvarer, saa længe Foden forbliver paa det Sted, samt at denne beundringsværdige og overordentlige Tone frembringes ved en Mechanik under Jorden, hvis Opfindelse skyldes en Mand fuld af Talent og Jndbildingskraft, Hr. PløtKongen af Danmarks første Emailmaler og første Mechanicus, en ypperlig Musicus, der, i Forening med den berømte Viotti, har opfundet en ny Maade at sætte Musikstykker paa Noder paa, langt lettere end den sædvanlige, men hvilken han ei har draget videre Følger af, fordi, om den blev antagen, alle Handlende, der have Musikudsalg, vare paa eengang ødelagte." Hvor er hiint Lystslot, hiin Hauge, hiin Bro, hiint Brædt, hiin Toner En Nysgierrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Jndenlandske Efterretninger. J Viborg Samler læses følgende: Natten til sidste Lørdag blev i Hospitalets Have bortstiaalen af 2de Bede, omtrent 20 Stykker store Frøe-Agurker, hvoraf een var henimod 3 Qvarteer lang. Da jeg maae formode at Tyven har taget dem for Asia-Agurker og, da disse 2 Bede alene vare bestemte til Frøe, tilbyder jeg herved paa Tro og Love "At naar Tyven Natten til i Morgen, Tirsdag den 8de August paa Græsset ved Siden af de 2 Agurkebede lægger de tagne Frøe-Agurker, vil jeg næste Nat lade henlægge paa samme Sted lige saa mange Pund Asia-Agurker til hans Eiendom; thi Vægten er den bedste Maalestok nu, da Agurketiden ifølge Heden kan siges at være forbi Tyven skal intet Ondt den Nat vederfares, men, komme Slige, til min som Havedyrker, Aar saare fattige Avl, indestaaer jeg dem ikke for een og anden Art bittre Følelser. - Skulle deslige Frøe-Agurker falbydes, behager mar derom at underrette mig. - Endelig maae je forsikkre de respective Tyve om: at der, deel ifølge Aarets Natur og deels ifølge min Forsigtighed, ikke herefter i mine Agurkebede vi findes Frø= eller Asia-Agurker, ligesom og Gul rødder, Løg og alle Kaalsorter forgiæves, som allerede henvisnede, ville i Haven søges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Viborg, den 7de August. A. F. Just. J samme Blad læses ogsaa: Fra Lissabon skrives under 15de Juli Følgende: "Den 8de d. M. afseilede Galeasen Marie Margrethe, Skipper Jørgensen, hjemmehørende i Aarhuus og bestemt til Hjemstedet med Salt. 10 til 14 Mile fra Land bemærkede Skipperen en Læk, og besluttede derfor at vende tilbage; men inden dette kunde skee, tiltog Lækken saaledes, at Mandskabet maatte forlade Skibet. Det sank strax. Da Saltet var smeltet, hævede Skibet sig igjen, og boxeredes til Land af portugisiske Lodser, men i en saadan ramponeret Tilstand, at Tømmermænd erklærede, at det vilde koste mere at istandsætte, end det var værdt. Da Jngen vilde give noget derfor, har Skipperen opgivet det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Skagen, den 12te August. En af Limfjordens Vestfarere, som paa sin Hjemreise fra Kjøbenhavn, hvorhen Vestfarerne nu hyppigen vove sig, naar de faae en Mand med sig, som kjender Compasset, har idag anløbet Skagen for at spørge Vej til Hals, samt her landsat sine Passagerer, som reise over Land til Aalborg. Ved at see vort Fyr, som var et for ham aldeles nyt Syn, blev han ganske forskrækket, og troede, at Hals stod i lys Lue. Man kan ikke noksom anbefale andre Vestfarere at følge hans Exempel med at anløbe Skagen paa deres Hjemreise, da de altid her eller ved Aalbek kunne træffe Fiskere, som for en billig Erkjendtlighed gjerne vise dem den rette Vei. Ogsaa kunne de i saa Fald afbenytte Fyrret og rette deres Bestik derefter, da samme, som bekjendt, er netop paa to Graders vestlig Længde fra Brokkensbod. Ved Holmen kan altid faaes Lods, om behøves. Men skulle de nogensinde blive saa stærke Navigatører, at de vove sig ud i Skagerrak, da kunne de ved Afbenyttelse af den nye Kanal ved Agger spare 10. Skilling Sølv af hver Commercelæst, som de nu paa hver Reise maae erlægge i Hals i Kave, Prikke- og Bropenge, hvilket da ikke er ringe Besparelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Blandede Efterretninger. Sammenlignende Tabel over Længden og Løbet af de vigtigste Floder i Europa. Flodernes Deres Deres Længde, Navne. Udløb. Løb. engl. Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Donau. Sorte Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Tydskland, Ungarn, Tyrkiet. 1760. Dnieper. Sorte Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Rusland. Asovske Hav. Don. ligesaa Rhin. Nordsøen. Sveits Tydskland.