Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-24
Aarhuus. Den italienske Jongleur Hr. Belli (hvis forbausende Færdighed, og hans Kones, den saakaldte græske Kunstdames uforklarlige Clarvoyance, ogsaa er bleven høiligen beundret i Randers) vil i næste Uge komme herigjennem paa sin Tilbagereise til Tydskland, og om muligt, give en Forestilling herpaa Theatret. Liselund, som nylig var averteret til Salg heri Avisen, er kjøbt af Hr. Exam. juris Fuldmægtig Bloch i Ringkjøbing for 12,500 Rbd. Saralyst, tæt herved, er med sammes Tiende ligeledes solgt underhaanden til Hr. N. L. Riis paa Pedersminde for 1600 Rbd. rede Sølv og 3700 Rbd. Sølv. Gamle Regler for Landmanden. Januar. Veiret kjender man paa Vinden, Faderen paa Glutten, Herren paa Svenden. Fabian Sebastian (20de Jan.) lader Saften gaae i Træerne. En ret bidende Januar er sund for Mark og Folk. Februar. Vedholdende Februarkuld, især stadig Nordenvind, spaaer et godt Aar. En vinterlig Kyndelmisse gjor Bonden til Junker. Naar Myggene lege gruer Bonden. Megen Snee, meget Ho, men lidet Korn og Straa. Efter Mathiis (24de Febr.) gaaer Mikkel ei meer over Jis Marts. Marts bringer Nyt, men har ofte et slemt Gemyt. Over Marts=Snee raaber Bonden Vee. Marts=Støv derimod giver ham forrigt Mod. Er Tord maaned tør og skjøn, venter Bonden en gylden Løn. Hvad kaster Roser paa Bondens Vei, En tor Marts, en vaad April, en kjolig Mai. April. En fugtig Vaar giver et godt Aar. Jen tør April staaer Grøden still. Aprilregn gavner baade Præst og Degn; er den mild og blid, spaaer den en frugtbar Tid. Altfor tørt eller altfor vaadt er for Frugtblostret ikke godt. Riim og Taage i Blomstertiden, gjør Frugthøsten liden. Som Du seer Blostret paa et Kirsebærtræ, saaledes vil Du faae Rugen at see i Dræ Paa en sneerig Vinter følger en kjolig og fugtig Vaar. Er Foraaret koldt, bliver Aaret goldt. Torden i April jager Natfrost paa Flugt. Sildig Natfrost er ødelæggende. Herregunst og Veir i April, Rosenblade og Jomfrusmiil, Terninge- og Kortenspil, slaae Din Liid Du aldrig til! – Saalænge Frøerne qvække for St. Georgs Dag (23de Apr.), saalænge maa de tie efter St. Georgs Dag. Mai. Mai fugtig og sval, men ikke kold, lover Bonden mange Fold. Junii. Varme og Fugtighed er Sjelen i al Grøde. En varm og fugtig Skiersommer fylder Bondens Lader og Lommer. En vaadkold Juni bringer et Misværtsaar. Et Solskinsaar, et Glædesaar. Solen har endnu aldrig skinnet nogen Bonde ud af Landet, men Regnen har tidt pidsket ham ud, og givet ham Bettelstaven i Haanden. Varme og tørre Aar bringe sjelden Dyrtid, men vaade tidt. Naar Kaalen lykkes, mislykkes Hoet. Juni raader for Frugtbarheden. Juli. Begyndte Sommeren med Hede, saa varer Heden ved. Naar Nødderne lykkes, lykkes Sæden medEn kold Januar, slet Veir i Februar, Vinde i Marts, mild Regn i April, Dug i Mai, varm Regn i Juni bringer en riig Høst i Juli og August. August. Der bliver Dyrtid i det Land, hvor Kornet lykkes i Sand. Sildig Høst kommer sjelden tor i Huus. Den Frugt som ei er moden i August, bliver det ei i September. September. En varm tør Sommer – et milde Efteraar. Bonden vorder aldrig arm, saalænge Saaden er tør og Vaaren varm. October. Tøve Trækfuglene, tøver Vinteren med Mange Slaaen og Hyben, Agern og Nødder spaa at Frosten slaaer dybe Rødder. Naar Regnormene døbe i Jorden gaae, de om en bidende Vinter spaae. Bliver Lovet længe siddende paa Green, da fryser Jorden saa haard som en Steen.