JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
Auctionsretten. Tirsdagen den 1ste December næstkommende, Kl. 10 Formiddag, og i fornødent Fald den næstpaafølgende Onsdag, bliver, efter Begjæring af Kjøbmand Peder Thomsen heri Byen holdt Auction paa Raadstuen sammesteds over endeel Manufacturvarer, bestaaende af Sirtzer, Kattuner, Vestetøier, endeel Silke= og Florsbaand, circa 400 Alen Bomuldstøier og 300 Stkr. diverse Tørklæder, item endeel Tobakspiber m. m. m. Conditionerne erfares ved Auctionen. - Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 21de November 1840. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
Efter Vedkommendes Begjæring, bliver Onsdagen den 2den December næstkommende, afholdt offentlig Auction over circa 450 Tylter Fyr- og Gran=Brædder fra 4 til 8 Alen lange. Auctionen, der afholdes ved Havnen, hvor Brædderne henligge, begynder om Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes. Weile, den 21de November 1840. Hersleb,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, bliver Fredagen den 27de November, Kl. 10 Formiddag, i min Gaard i Linaae afholdt Auction over 60 Faar af stor Sandauner=Race, et Par Kjøreheste og en let Reisevogn. Vederhæftige Kjøbere gives 3 Maaneders Credit. Linaae, den 18de November 1840. M. C. Riis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
Den jydste Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme har ved Notarius publicus i Viborg den 10de Novbr. 1840 ladet bortlodde 3 laarige Foler. Selskabets Medlemmer, som derom concurrerede, havde 106 Actier, og Gevinsterne faldt saaledes: Hr. Major v. Juel i Aarhuus vandt en lysebruun aarig Hingstefole af en Landhoppe ved Lord Cochrane. Hr. Gjæstgiver Rüdell i Randers, en 3/4 blods aarig Hingstefole af en alsingsk 1/2 blods Hoppe Hr. Greve Scheel til Gammel-Estrup, en morved Cassiokebruun aarig Hoppefole af en Stutterihoppe, ved Rubini. Til et Antal af omtrent 400 Heste af Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner, ønskes Græsning tilleie i 107 Dage i næste Sommer, saa at Hestene, om forlanges, allerede i Mai Maaned kan udslaaes paa Græsset, hvis dette dertil maatte være tjenligt. Græsningen maa afgives paa Agerland og i alle Henseender være god og forsvarlig, samt godt Vand i Nærheden; hvorfor vedkommende maa forpligte get Syn, ei befindes som anført, uden Søgsmaal, at taale, at anden Græsning leies for deres Regning. Tøi erne til Hestene afgiver Regimentet, men det fornødne Træe til Toirhæle og Klaptræer udleieren; ligesom Logis og Kost for Hestepasseren. Der regnes 1 paa 15 til 20 Heste og hver 50 Heste og derover græsses samlet foruden en Underofficeer til Overopsyn, og anmodes tillige de, som vil paatage den ønskede Græsning, at de snarest muligt og forinden denne Maaneds Udgang, efter Generalqvarteermesterens Ordre, anmelde skriftlig for Regimentet, hvor mange Heste de kunne modtage, hvor Græsningen er beliggende og til hvilken mindste Priis pr. Hest; herved dog bemærkes, at under 20 Hestes Græsning ikke antages. Til et Antal af omtrent 230 af det Jydske Regiment lette Dragoners Stamheste ønskes Græsning tilleie for 107 Dage i næste Sommer, saa at Hestene, om forlanges, allerede i Mai Maaned kunne udsættes paa Græs, hvis dette dertil maatte være tjenligt. Græsningen maa afgives paa Agerland og i alle Henseender være god og forsvarlig, hvorfor Vedkommende maa forpligte sig til, saafremt Græsningens Beskaffenhed efter optaget Syn ei befindes som anført, uden Sogsmaal at taale, at anden Græsning leies for deres Regning. Hestene skulle under Græsningen holdes tøirede, hvortil de fornødne Tøir leveres af Regimentet; men Vedkommende maa derimod selv afgive passende frit Qvarteer saavel til det paa Græsvagt commandeerte Mandskab, nemlig 1 Mand omtrent for hver 15 Heste, som og til den Underofficeer, der maatte beordres til at have Tilsyn med Mandskabet, Jdet Foranstaaende herved bekjendtgjøres efter Generalqvarteermesterens Ordre, anmodes tillige De, der ville paatage sig at levere den ønskede Græsning, snarest muligt og senest inden Udgangen af November d. A. til Regimentet i Randers skriftligen at anmelde, hvor mange Heste (dog ikke under 20) de kunne modtage, hvor Græs markerne ere beliggende og hvorvidt der haves gode Vandingsteder i Nærheden af disse, samt til hvilken laveste Priis pr. Hest Græsningen kan overtages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
J næstkommende Sommer 1841 søges til Leie for det Holsteenske Landseneer-Regiments 3die og 4de EscadronsTjeneste=Heste, paa følgende væsentligste Betingelser: Græsningen skal være god. Hestene, hvis Antal pr. Eskadron ikke overstiger 59, skal græsses i Tøier i 107. Dage under Bevogtning af Commandeerte. De maae, naar Regimentet forlanger det, kunne udsættes i Mai Maaned, naar Græsset dertil er tjenligt. Det bemærkes endvidere: at et mindre Antal deraf, omtrent 20 Stkr., ogsaa kan erholdes i Græs. De herpaa Reflecterende ville behage inden den 20de November førstkommende til een af undertegnede Chefer, enten personlig eller i portofrie Breve, at indsende deres skriftlige Tilbud, angaaende Antallet af Heste og hvormeget de forlange i Græsleie pr. Hest. Colding, den 27de October 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
Vaupell, Abramowitz, Major og Chef for 3die Major og Chef for 4de Eskadron af det Holsteenske Eskadron af det Holsteenske Landseneer-Regiment. Landseneer-Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
Farverie og Trykning. Da jeg fra i Dag af begynder mit Farverie i min Gaard paa Middelgade No. 142, saa tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, saavel for mine ærede Kunder, som for Andre, der maatte ville forunde mig deres Søgning, at jeg nu, som forhen, modtager alt Slags Tøi, saavel Uldent, Linned, Bomulds- og Silke=, som og Garn, til Farvning, Trykning, Vatering og Presning; og skal jeg nu, som altid, stedse bestræbe mig for, at vinde Enhvers Tillid, ved en god og reel Behandling, med Hensyn til ægte Couleurer og Nutidens billigste Priser. Ligeledes modtages Tøi til Stampning. Aarhuus, den 21de November 1840. N. Dinesen, kongelig priviligeret Farver og Trykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
Det russiske Dampbad er under Reparation, og aabnes igjen paa Torsdag. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
En beqvem Pakhuusleilighed til 1 a 2000 Tdr. Kartofler, ønskes snarest muligt. Brødrene J. P. B. & A. N. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Da jeg nu er færdig med Anlægget af min Olie= og Stampmølle, bekjendtgjøres herved at der til enhver Tid modtages Vadmel til Stampning hos mig i Møllen ved Forlev, eller hos Kjøbmand H. Jespersen i Skanderborg, og at samme paa det hurtigste og bedste skal blive expederet. K. Søegaard. Borfrøe kjøbes til gangbare Priser paa begge Steder. K. Søegaard. Thee. Pecco, Tschy, Haysan, Haysanchin, Soulong, Campoy, Congo= og Bohe Thee, Alt asiatiske Compagnies Vare, er i disse Dage arriveret fra Kjøbenhavn, og sælges tilde billigste Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
Nye Citroner, ere at faae til betydelig nedsatte Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
Fiin Havannah Caffe og tørrede Kirsebær, ere igjen at faae hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
En Bondegaard med gode Bygninger, beqvemt indrettet til at kunne afgive Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, beliggende i een af Jyllands fortrinligere Egne, circa 2 Miil fra Skanderborg, agter Eieren underhaanden at bortsælge. Til Gaarden hører et Areal af 80 Tønder Land Ager og Eng, af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp.; en god Skov paa circa 30 Tønder Land ansat til 1 Skp. 1 2/5 Alb. Skovskyld, og Tørvejord i Overflødighed. Kirke- og Kongetienderne ere indkjøbte. Der holdes for Tiden 10 a 12 Køer, 4 Heste, foruden Faar og endeel Ungkræe, og den aarlige Udsæd har hidtil været 12 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre og 4 Tønder Boghvede; men da Jorderne ikke ere merglede vil saavel Besætningen som Udsæden, naar Eiendommen kommer i en dristig og kyndig Mands Haand, sikkert kunne udvides meget. Mergel er der nok af paa Gaardens Mark. Liebhavere, til denne Gaard ville behage at henvende dem til Kjøbmand Jens Mathiasen i Horsens, der, paa Forlangende, meddeler yderligere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
En for nogle Aar siden opbygget, for en Familie udenfor Bondestanden beqvem indrettet Gaard, der har en særdeles skjøn Beliggenhed, 1/2 Miil fra Veile, agter Eieren, paa Grund af anden Bestemmelse, underhaanden at afhænde. Til Gaarden der har 6 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb. Ager og Engs, samt 1 Fdkr. 1/5 Alb. Skovskylds Hartkorn, hører et Areal af omtrent 130 a 140 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf 24 Tdr. Land er bevoxet med frodig Skov, og 2 Tdr. England. Agerjorden er muldret og beqvem til Raps og al anden Sæd. Mergel af en udmærket Qvalitet findes beleilig i tilstrækkelig Mængde. Konge- og Kirketienden er indkjøbt, Præstetienden accorderet. Af Heste holdes 8, og af Hornqvæg fortiden 40 Stkr. Vaaningshuset er Grundmuur, de øvrige Bygninger Bindingsværk. Yderligere Oplysning meddeles Liebhavere som personlig eller i frankerede Breve maatte behage at henvende dem til Hospitalsforstander og Prøveprocurator Borch i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
En ugift Person ønsker en Medinteressent, der kunde indskyde circa 2000 Rbd. til at begrunde en fordeelagtig Næringsvei med. S. T. Hr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus anviser den Søgende. En af mig i afvigte Sommer af tørre og En ny Jagt. gode Materialier bygget solid Jagt, circa 350 Tdr. drægtig, og som om en fjorten Dages Tid vil Hvorde tilfærdig til at løbe af Stabelen, kan underhaanden erholdes tilkjøbs paa billige Vilkaar. Liebhavere behage enten mundtlig eller i portofrie Breve, at henvende sig til Skibsbygger G. West i Middelfart. 10 a 12 Traver godt Skaftehavre, samt 150 Lpd. godt Høe, kan faaes hos Avlsmand Christian Holm. Den nye Paanet Anders Sandøe Ørsted, der føres af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-23
Skipper Peter Michelsen, bliver færdig at afgaae til Kjøbenhavn sidst i denne Uge, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods. Nærmere Underretning om den bestemte Afgangsdag, saavel hvad Gods der maatte ønskes med, kan faaes hos J. H. Agerup. ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Daad No 190. Onsdagen. den 252 November. Den til Forsendelse, med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhans Stifts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Fædrelandet. Hs. Maj. har ophævet den hidtilværende Matriculerings-Commission og i dens Sted udnævnt en egen Committee i Anledning af den nye Matriculs Jndførelse. Denne Committee bestaar af dHrr. Confer. Rothe, Etatsraad Unsgaard, samt Justits raaderne Winther og Povelsen. (Brig. Av.)De danske Besiddelser i Ostindien og Guinea koste Danmark mellem 80 og 100,000 Rbd. aarligt, uden at vi have nogensomhelst Fordeel deraf hverken i politisk, strategisk, mercantil eller nogensomhelst anden Henseende. Det vil derfor være en kjærkommen Efterretning, at der er tillagt det udenlandske Departement Ordre til om muligt at foranstalte disse (Fædrel.) Besiddelser afhændede. Trykkefrihedsselskabet, som i April talte 4,464 Medlemmer, tæller nu 4,367. De udestaaende Restancer beløb sig sidst i Octobr. til den store Sum: 1936 Rbdr. Formanden, Hr. Prof. David, erklærede i Repræsentantsamlingen den 28de Octbr., at Selskabets Virksomhed er udsat for at lammes, saalænge denne Tingenes Tilstand finder Sted. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Ved Høitideligholdelsen af Universitetets Reformationsfest den 12te de creeredes Dr. med. Saxtorph og Mag. art. Dreier. Conferentsraad Ørsted, blev indsat til Universitetets Rector for det næste Aar. J Løverdags vilde man i Kjøbenhavn med Bestemthed vide (hedder det i Aalborg Avis) at Præsidenten for Stænderne i Jylland, Professor Schouw, var med en jydsk Stænderdeputeret ankommen dertil Staden. Om Hensigten med denne Reise, der maa være af stor Vigtighed, gik der mange forskjellige Rygter, og blandt andre det, at Rescriptet om Minoritetens Votum skulde have foranlediget den. Hvorledes dette forunderlige Rygte har kunnet opstaae (tilføier samme Avis) er os uforklarligt, da Velunderrettede fra Viborg ville med Bestemthed vide, at Præsidenten ikke nogen Tid har været bortreist derfra Byen." Høiesteret har i Onsdags afsagt Dom i den bekjendte Sag mellem Districtsprovst Bentzon og Kirkesanger Nielsen i Flinterup, ang. de af Sidstnævnte i en ved Retten fremlagt og senere ved Trykken bekjendtgjort Skrivelse fremførte, for Provst Bentzon fornærmelige Udladelser og Beskyldninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
J denne Sag, der er en Affodning af Provst Bentzons endnu mere bekjendte Sag med den gamle Skolelærer Brodersen, i hvilken Kirkesanger Nielsen er bleven indviklet ved at Procurator Knudsen, efter at have opfordret Nielsen til considentielt at yttre sig til ham om en ældre mellem ham og B. stedfunden Uenighed, har i Sagen mellem Bentzon og Brodersen fremlagt denne confidentsielle Skrivelse. Ved Overretten blev de af Skolelærer Nielsen om Provst Bentzon brugte fornærmelige Udladelser vel mortificerede, men Overretten fandt ei Anledning til at idømme ham nogen Mulct med Hensyn til den Anledning, Citanten selv havde givet Jndstævnte til at yttre sig om det Urigtige i hvad Provst Bentzon havde anbragt om hans Forhold. Høiesteret har derimod dømt Skolelærer Nielsen i en Mulct af 20 Rbd. samt til at udrede alle Sagens Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
I en Theatercritik i Fædrelandet over Bruden",der nu allerede to Gange med sieldent Bifald er gaaet over Scenen, hedder det om Jfr. Lichtenstein: Hvilken Ynde. Hvilken Gratie. Hvilken Uskyldighed! Hvilken Resignation, Hvor naturlig er ikke den Simpelhed, hvormed hun gjengiver den unge Pige, hvis Skjønhed daglig lokker Parises elegante Modeherrer, til Madame Charlottes Boutik; hvor rørende er ikke den Kjærlighed, hvormed hun hænger ved sin Barndoms Ven, sin Ungdoms første Jdeal; hvor gribende er ikke den Resignation, hvormed hun giver Afkald paa Alt her i Verden, blot for at frelse sin Velgjørerindes Ære, og hvor sønderknusende er ikke hendes Smerte, da hun pludseligt mindes om sin gamle, ulykkelige Fader. Hvor saa meget smukt og Forstandigt er forenet i en dramatisk Præstation, der maa Kritiken have Lov til at oversee enkelte Smaating, som den ellers kunde have at bemærke; hvor Stemmen er saa blød, der maa man tilgive et lille Anstrøg af en fremmed Accent; hvor Foredraget er saa fuldendt, der maa man ikke tænke paa smaa Ucorrectheder i Sangen, der tydeligen røbede sig som Følge af en altfor overdreven Ængstelse. Men hvad havde Jfr. Lichtenstein at frygte, Veed hun ikke, hvor meget vi have savnet Rachels Fremstillerinde? Har Jngen fortalt hende Publikums Glæde, da det rygtedes, at hun atter skulde henrykke os ved sit Spil og sin Sang? Eller frygtede hun for, at hun ikke skulde svare tilde Forventninger, hun selv tidligere havde berettiget os til at gjøre? Jeg troer ikke, at hun har skuffet Publikums Forventninger; thi var end hendes Stemme ikke saa kraftig, ikke saa fuld, som da hun optraadte i "Jødinden, saa var hendes Foredrag, hendes Methode langt mere fuldkommen, og selv om hun ikke havde været den udmærkede Sangerinde, vilde Publikum dog aldrig undladt at yde Skuespillerinden sin Erkjendelse. – Jfølge Aalb. Avis, kan man snan vente opført paa det kgl. Theater en italiensk Opera nemlig: "Romeo og Julie", hvori Jfr. Lichtenstein, atter skal have et af Hovedpartierne.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Karethmager Christensen og Kone i Odense vare sagsøgte af Jomfru Frederike Crone, ligeledes der af Byen, for om hende brugte fornærmelige Udladelser. Hof= og Stadsretten har nu kjendt disse for døde og magtesløse at være, saa at de ikke skulle komme Jomfru Crone til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og dømt Karethmageren til Tremarkmand og hans Kone tilat bøde 25 Rbd. Sølv. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Af Hempels Avis erfares, at Hr. Prinzlau, skal have i Sinde at slutte sig til det Titchenske Selskab, som i denne Tid agter at aabne en Række Forestillinger paa Odense's nye Theater, eller idet mindste for der at give nogle Gjæsteroller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Alt for længe siden læste man i de offentlige Blade, at Mag. Lindberg agtede sig til Jylland, for at modarbeide Skattebevillings Petitionerne. Men endnu hidtil har man ikke i den jydske Stændersal mærket noget til Magisterens Bestræbelser for at udvikle et frit Folkelig." Jkkun en eneste Petition mod Forandringer i Statsforfatningen var indkommen til Viborg, nemlig fra 30 Gaard- og Huusmænd i Seiling, Sinding og Lemming Sogne (i den sydlige Deel af Viborg Amt) i Spidsen for hvilken har staaet Hr. Berg, Præst til Seiling og Sinding M. Hvor ufolkelige og fattige denne Art af Petioner er i Jylland (hedder det i Khvnsposten) fremlyser allerede deraf, at denne Præst, der nu i et Aars Tid har udviklet en særdeles religiøs Jver, for at tilveiebringe 30 Petitionairer endog har maattet tage et Nabosogn til Hjelp. Det var imidlertid forudseeligt, at hvis de hellige Secterere vilde gjøre noget Forsøg paa at træde i Magisterens Fodspor, den første Bestræbelse da vilde udgaae fra denne Egn, hvor Een af de ivrigste i Aanden blandt de Hellige, Bonden Jeppe Johansen i Sinding, allerede i en Række af Aar har bearbeidet Gemytterne i orthodor Retning."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Senere er dog til Stænderne indkommet endnu et saadant Andragende, nemlig ved Biskop Øllgaard fra 35 Beboere af Borrits, Taarup og Quols Sogne i Fiends Herred, hvori de erklære, at deres tidligere Underskrifter paa en Petition om Forandringer i Statsforfatningen ere foranledigede ved en Misforstaaelse af Petitionens Jndhold!"J Stænderfors. 23de Møde den 10de de, har Bankkasserer Otterstrøm indgivet Forslag til en Petition om at det kgl. Rescript af 4de Novbr. d. A. ang. Optagelsen af Minoritetsvolum i Stænderfor, samlingernes Petitioner, enten maatte tilbagekaldes, eller et Udkast i den Anledning forelægges Stænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Jyllandsposten slutter sin Beretning ang. de jydske Stænders Discussioner om Skattebevillingsret a. med følgende Ord: "Nu kan dog Kongen intet Øieblik længere tvivle om, hvad Aand der rører sig i Folket. Alt beroer nu paa Kongen – at ogsaa Han vil sit Folks Vel, derom bør man ei tvivle. J No. 45 af Touristen" anføres følgende mærkelige Exempel paa det Misforhold, der følger af de hertillands fulgte Beskatnings Grundsætninger: Søren Christensen, Selveierboelsmand i Hadsund, en yderst stræbsom Mand, der ikke lader nogen Leilighed unyttet gaae forbi til ved Anstrængelse af erhverve det Fornødne til sin af 6 Personer bestaaende, Familie, svarede i Aaret 1837 af sin, end ikke gjæld fri, Eiendom (10 Tdr. Land skarp Jord, tildeels Flyvesand, hvorpaa han i samme Aar kun avlede 12 Tdr. Rug, 3 Tdr. 6 Skpr. Byg, 3 Tdr. 6 Skpr. Havre, 24 Tdr. Kartofler og omtrent 10 Læs Høy i Skatter og Afgivter til Stat og Commune 30 Rbdr. 1 Mk. 3 s. - medens Hr. Hepke, en Mand som ved heldige Conjuncturer, fornemmelig ved Eiendoms Kjøb og Salg, havde erhvervet sig en Formue, der af hans fortroligste Bekjendte ansloges idetmindste til 100,000 Rbd.; som ingen Familie havde, og i sine sidste Leveaar havde leiet sig ind af Landsbyen Laasby, hvorhan levede som stræng Oeconom - medens denne Capitalist - man høre kun - ydede til Communen først 2 Rbd, siden 6 Rbd. og til Statskassen - Jntet. De jydske Heders Opdyrkning formenes i khvnske Blade at være nu en fordeelagtig Entreprise, for Jyllands Pengemænd, ja der troes endogsaa, at man nu vil kappes, om at gjøre sine Penge frugtbringende deri. (See Khons. Adr. Avis.)"Det vil nu vise sig (hedder det i Jyllandsposten og den Frisindede, hvorvidt det vil lykkes Hr. Nathansen af Randers at gjennemføre den Plan til Hesteracens Forædling i Jylland, som han saalænge har kæmpet for. Men saameget er vist, at man neppe forløber sig ved at antage, at ifald denne saakaldte gale Mand havde en saadan Sum at disponere over som Committeen for den jydske Hesteraces Forædling (der for Størstedelen er tilflydt de slesvig holst. Væddeløbere, da vilde sikkerlig for det Heles Vel altid et ulige bedre Resultat vise sig end det, som nu er udgaaet deraf."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Kjøbmandslauget i Aalborg har til Stænderforsamlingen indgivet en Petition ang. Oprettelsen af en Filialbank eller et Bankcomptoir sammesteds. "Som bekjendt (hedder det i denne Anledn, i Aalb. Avis har et tidligere Andragende om et Filialcomptoir af Moderbanken mødt Afslag, da Banken (som det hedte, ikke saae sig istand til at udstrække sin Virksomhed i det Større videre end skeet er. Derimod skal Banken, hvis vi have erfaret ret, ikke være utilbøielig til i Aalborg at oprette et Filialcomptoir af det Aarhusianske. Ved Aalborg havde der i disse Dage nær tildraget sig en ulykkelig Vaadegierning. En ung Mand, Forpagter af en Gaard der i Nærheden, vilde paa Jagten sætte over en Grøvt, men da denne var temmelig bred, kastede han iforveien det ladte Gevær over til den anden Side; men i samme Øieblik gik Geværet af og sendte Skuddet ind i hans ene Laar, som farligt qvæstedes. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
De to i Horsens for en Krigsret stillede Underofficerer (en Vagtmester og en Corporal) af den Slesvigske Curasseer Regiment, ere dømte til Degradation for bestandig. Man beklager dem almindeligt, især den Ene, som har faaet det sædv. Tegn forlang Tjeneste. (Aalb. Av.) Blodshingsten Foung Moses blev i Tordags stillet til Auction i Veile, men skjøndt der vare endeel Landmænd tilstede, og den blev opraabt for 180 Rbdr., en tyvende Deel af den Sum (1800 Spec.) for hvilken Actieselskabet har kjøbt den af Hs. D. Hertugen af Augustenborg, saa blev der dog ikke givet et eneste Bud paa det ædle Dyr. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
Den forhenv. Borgmester og Byfoged i Randers, Justitsraad Dr. juris Snæbjørn Asgeyrsen, Stadfeldt, er død i Søndags Nat, 88 Aar gl. Han var juridisk Candidat fra 1781, samme Aar som Statsministrene Møsting og Stemann og juridisk Attestals. (S. Bl.) Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-25
J Aarhuus Kjøbstads Politiret blev den 16de Novbr. 1840 afsagt Dom i Sagen, Bødkersvend S. Petersen, contra: Bødkermester G. Møller, og saaledes kjendt for Ret: "Jndklagte Bødkermester Møller bør betale Bødkersvend Petersen de ham tilkommende 3 Rbd. 1 Mk. og derhos, under en daglig Mulct af 1 Rbd. Sølv til Aarhuus Kjøbstads Fattigkasse, meddele Denne Reise seddel. De af G. Møller mod S. Petersen brugte upassende Udladelser bør som ubeføiede være døde og magtesløse, saaledes at de ikke skal komme Klageren til Skade paa Ære, Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndklagede, Bødkermester Møller, i den Anledning til ovenmeldte Kasse bøde 2 Rbd. Sølv. Alt at efterkommes og betales inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Hasle Kirke.