JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-24
At jeg har etableret mig som Kjøbmand i den af Hr. G. D. Schmidt forhen beboede Gaard ved Færgebroen her i Byen, undlader jeg ikke at offentliggjöre, og idet jeg anbefaler mig paa det Bedste, forsikkrer jeg til Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. lige enhver kunde den reelleste og billigste Behandling. Nykjøbing, den 16de September 1846. J. W. Falck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-24
Lage-Agurker, nedsyltede paa hollandsk L. C. Methode, samt Eddike-Agurker & dier og smaa tyrkiske Perlebønner til Salat erholdes i Lion Levisons Urtekramhandel. Sammesteds bekommes quul, blød Palm-Sæbe til Vadsk a 12 Sk. pr. Pd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-24
Chocolade, fra den P. C. Deichmannske Damp Fabrik erholdes til 2 Mk., 2 Mk. 8 Sk., 3 Mk., 3 Mk. 8 Sk., 4 Mk., 4 Mk. 8 Sk., 5 Mk., 6 Mk., 7 Mk. §. 8 Mk. i Lion Levi sons Urtekramhandel. Det bemærkes, at de forskjellige Chocolade-Sorter ere Priserne paatrykte, hvorved enhver Mistro mod Sendebuddenes Redelighed bortfalder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-24
Asproppet Øl fra Kongens Bryghuus i Kjöbenhavn sælges til 4 a 6 Sk. pr. Bouteille hos Lion Levison.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-24
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-24
Creditorerne i Dødsboet efter Huusmand Christen Knudsen Væver i Halsted indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter paa Baroniet, Juellinge at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge, den 10de September 1846. Rostrup, Creditorerne i Stervboet efter afgangne Ungkarl Anders Jensen af Vester Skjørringe under Grevskabet Christianssædes østre District, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Christianssæde pr. Mariebo, den 7de September 1846. Ferrall.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-24
Paa Transitoplaget er henliggende følgende Varer: 119 1 Pakke i Lærred indkommen fra Hamborg over Holnis den 9de Marts 1842. med Skpr. J. Albertsen, C. Malsfeldt i Pakke i Papiir indkommen med Kolding Toldpasseerseddel af 2den Octbr. 1843. hvortil Eierne ifølge Toldforordningen af 1797 § 64 indvarsles at melde sig inden 3 Maaneder, efter hvilken Tid Varerne eftersees og bortsælges ved offentlig Auction. Nykjøbing paa Falster Toldkammer, den 14de Septbr. 1846, Winding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-24
Nykjøbing Skibsliste fra 21de til 24de September. Jndklarerede: Jagten Guldstav, H. Erichsen, af Marstall, fra Norge med Trælast; Jagten Anna Kirstine, H. Hansen, af Guldborg, fra Hollnis meed Muursteen; Baaden Gammel Holm, R. Knudsen, af Stubbekjøbing, fra Kjøbenhavn ledig; Jagten De 4 Brødre, C. H. W. Bay, af Marstal, fra Holnis med Muursteen; Jagten Emanuel, C. Albersen, af Marstall, fra Holnis med Muursteen. - Udklarerede: Jagten De 4 Brødre, J.J. Hansen, af Marstall, til Nysted med Stykgods; Baaden Gammel Holm, R. Knudsen, af Stubbekjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; Jagten Ellen Ring, J. R. Nielsen, af Svendborg, til Kjøbenhavn med Brænde; Skonnerten Niels Juul, J. Larsen, af Svendborg, til England med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-24
Reisende fra 16de til 23de September. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten; dHr. Jansen og Hallager, Propr. Grandjean og Frue, Lieut. Revenberg, Hr. Langeland; udenfor Posterne Forp. Bartholin, med Fam., Forp. Engelbrett, Pastor Posselt, Jngenieurcapitain Dreyer. - Med Caroline Amalie, til Kbhvn. Engmester Feddersen, Frøken Drechsel, Hr. Seidel, Magister Lindberg, Mad. Jensen, Tobaksfab. Nobel med Søn. - Med Løven, til Kbhvn. Kjøbm. Fuhrer, Godsforv. Strange, Hr. Boas. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten: Jfr. Grønnegaard, Mad. Jensen; med Pakkeposten: Propr. Knudsen, Hr. Fabricius de Tengnagel, udenfor Posterne: Forv. Frederiksen, Consul Frølich, Proc. Aagaard, Forp. B. Eichel, Hr. Frølich, Greve Knuth. - Med Caroline Amalie, fra Kbhvn. Magister Lindberg, Bundtmager Berg med Kone og Datter, Kammerj. Bauner, Pastor Nannestad med Fam. - Med Løven fra Kbhvn.: Urtekræmmer Due, Hr. Langvad. Ved Tallotteriets 1594de Trækning i Kbhavn udkom: No 68. 75. 33. 18. 23.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-24
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengad i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, dommener v. Statselde i Nyhed og hergeforagter Arntiel i Gaaben. Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing. lostmester Tidemand i Nødt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Maa trykkes. Møller. Jollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Døverdagen den 26de September. No 120.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Jndenlandske Efterretninger. Den 20de de er følgende allerhøieste kgl. Kundgjørelse oplæst fra Prædikestolene i Holsteen: Vi Christian den Ottende osv. - formelde alle Vore kjære og troe Undersaatter Vor kongelige Huld og Naade. Vi have glædet Os ved efter flere Aars Forløb at tilbringe denne Vor Fødselsdag i Vore Hertugdømmer i troe Undersaatters Kreds. – Vi have anraabt den Allerhøieste, at den maa blive en Fredens og Velsignelsens Dag. Til den Ende ville Vi som Landsfader herved erklære for alle Vore kjære og troe Undersaatter, som man kun altfor meget har stræbt at vildlede angaaende den sande Mening, af Vort aabne Brev af 8de Juli d. A., at det ingenlunde har kunne være Vor Hensigt, ved dette at krænke vore Hertugdømmers eller noget af disses Rettigheder, værtimod have Vi tilsagt Hertugdømmet Slesvig, at det skal forblive i den hidtidige Forbindelse med Hertugdom met Holsteen, hvoraf følger, at Hertugdømmet Holsteen, heller ikke skal vorde adskilt fra Hertugdømmet Slesvig, Ligesaa lidt have Vi ved Vort fornævnte aabne Brev kunnet tilsigte nogensomhelst Forandring i de utvivlsomme og derfor i dette ganske uomtalte Forhold, hvori Vore Hertugdømmer Holsteen og Lauenborg som tydske Forbunds stater staae til det tydske Forbund, og de i det aabne Brev indeholdte Yttringer angaaende Hertugdømmet Holsteen ere saaledes kun at forstaae derhen, at Vi nære den faste Fortrøstning, at ved Anerkjendelsen af det danske Monarchies Udskillelighed ogsaa den bestandige Forbindelse med de øvrige Vor Krone undergivne Landsdele og dets derved betingede Udelelighed vil blive sikkret Vort selvstændige Hertugdømme Holsteen. Med Guds hjælpe rige Bistand vil dette skee, og Vi stole derpaa, at Vore kjære og troe Undersaatter ikke ville miskjende Vore ganske paa deres Vel rettede landsfaderlige Hensigter. - Kun Tillid til Landsherren kan sikkre Landets Ro og Fred, og Gud vil velsigne det Enigheds Baand, som omslynger dem begge. - Givet paa Vort Slot ved Pløen, den 18de Septbr. 1846. Christian R. - C. v. Moltke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Da Hs. Maj. Dronningen paa Reisen til Pløen den 16de de passerede Kiel, i hvilken Stad intet Ophold fandt Sted, da Reisetoget kun berørte den yderste Gade af Vorstadt, havde de communale Autoriteter indfundet sig ved Toget for at hilse paa Hs. Majestæt. Borgemester, Dr. Balemann, holdt en Tale, hvis Hovedindhold var en Bøn om: "at den milde Dronning vilde hos hendes høie Gemal indlægge et forsonende Ord, paa det at de desværre stedfundne Differencer imellem Folket og dets Fyrste igjen maatte blive udjævnede." Dronningen udtalte i nogle venlige, kjærlige Ord det Haab, at den nuværende Tvedragt snarest maatte vorde bilagt. Ved Bortkjørselen udbrøde alle Tilstedeværende, af fuldt Bryst, i et trefoldigt Hurra. J den nærliggende Landsby Gaarden complimenterede Grev Reventlow fra Preetz Hds. Majestæt. Her kom det desværre til et ubehageligt Optrin, som i Hamb. Neue Zeit." fortælles saaledes: "Jdet Reisen skulde fortsættes, var Grev Blücher-Altonas Kudsk, en almindelig agtet Borger af Kiel, ikke strax paa sin Plads (ihvorvel alene physiske Aarsager havde nødt ham til at fjerne sig derfra, hvorover Greven geraadede i saadan Exaltation, at han, uden at betænke Mængdens bevægede Sindsstemning, foer løs imod Manden med haard Tiltale. Den personligt Krænkede tang stille til denne Beskæmmelse, men Mængden vilde ikke ikke taale den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Sønnen af en berømt kieler Universitetslærer rettesatte Greven og spurgte ham: "hvorledes han kunde betjene sig at en saadan Tale imod en skikkelig Mand?" En Mængde Studenter og Borgere stimlede nu med opløftede Stokke sammen omkring Vognen, men sloge dog ikke til. Først da Grev v. Preetz traadte beroligende imellem og da de Tilstedeværende tillige havde besindet sig, at Dronningen befandt sig i umiddelbar Nærhed, forsvandt Stokkene. Greven turde imidlertid, ifølge Mængdens Paastand, ikke kjøre foran Dronningen, men maatte bie indtil hun først var kjørt frem. For den almeen elskede Dronning udbragte man et eenstemmigt, tredobbelt Hoch. Saameget er vist, at havde Dronningen ikke været nærværende og den preetzer Greve ei var traadt imellem, vilde Scenen have taget en høist ubehagelig Ende for Grev Blicher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Kjøbenhavnsposten, og Fædrelandet discutere det Spørgsmaal, om der kan være Anledning til eller det vil være rigtigt, at modtage Hs. Majestæt Kongen ved Hjemkomsten med særegne Glædesbevidnelser. Det undrer os, at der heri kan være et Spørgsmaal at discutere; thi det synes os at ligge i Forholdets Natur, at Folket stedse med en aaben Hjertelighed bør komme Kongen imøde, der netop i hans nærværende vanskeliggjorte Regjeringsstilling har Krav paa, at det med dobbelt Hengivenhed slutter sig om ham og giver Bevidnelsen heraf sit Udtryk. Hvorvidt man i Hertugdømmerne eller i Udlandet vil betragte dette som en Demonstration fra Folkesiden, kan eller bør neppe komme i Betragtning, da et Folks Handlinger skulle bestemmes af indre Overbeviisning, ikke af andre udvortes Hensyn. Spørger man derimod paa Folke-Overbeviisningens Vegne, om der fortiden er Anledning til nogen egentlig Folkejubel, da vilde vi hertil svare, at vi vel ansee den af Regjeringen indtagne Holdning med Hensyn til de statsretlige Anliggender i det Væsentlige for saa priisværdig, at man ikke i Tilfredsstillelsen heraf bør med Fædrelandet see tilbage paa, hvad man for i denne Retning maatte have savnet, og at der vistnok er Anledning til ved saadanne Regjeringsskridt at bevidne Statsoverhovedet sin Glæde, men at vi forøvrigt ere for saavidt ganske enige med Fædrel." om, at der skal ganske andre store Regjeringsskridt til at kunne lade nogen egentlig Folkejubel forkynde, til at kunne, om vi saa maa sige, tænde Folkehjertets Flamme. Man er i det Hele for let tilbøielig til, i Glæden over et vundet politisk Gode at glemme Forhold, som paa Stemningen maae ove et andet Jndtryk, vi tænke saaledes nærmest paa den kgl. Bekjendtgjørelses og de kgl. Commissariers Ord imod Stændernes Brug af Petitionsretten: Tilkjendegivelser, hvori vi see et saa stort Tilbageskridt, at vi, naar Talen skal være omen høiere politisk Glæde, ikke kunne føle os vel stemte hertil, og kun oplivede ved Haabet om at see disse Skridt atter forandrede; thi kun ved politisk Fremgang kan Folkehjertet stemmes til frugtbringende Jubel, og vi antage ogsaa, at, ligesom Glæden allerede nu bringer Kongen et Vidnesbyrd om Folkets Taknemmelighed, saaledes vil det være et andet Udtryk, en Folkejubel i sin levende, i sin fulde Betydning, der vil lyde Drotten imøde, naar Folketad den constitutionelle Vei fores ind paa Selvstændighedens Bane til Medandeel i Statsanliggendernes Styrelse. Haabet om at skulle kunne istemme en saadan Jubel bør imidlertid tilvisse ikke forkleine Takkebevidnelsen over den indtagne Holdning i vigtige Statsvellet vedkommende Anliggender, eller Glæden over at see en Konge, som viser sig besjælet af Jveren for sit Folks Vel, vende tilbage til sin Hovedstad og til et trofast Folks Midte. (Aalb. A.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Den preussiske Regjering har nu, efter "Allg. preuss. Zeit.", ogsaa erklæret sig for Schleswig-Holstein, endskjøndt det officielle Organ kun taler om et holsteensk Anliggende. Efter Nürnb. Corr. skulde nemlig den danske Regjering have opfordret Preussen og øvrige tydske Forbundstater til ikke at taale, at Regjeringernes Blade tage Parti mod Danmark, da dette netop, som Forbundsmedlem paa de tydske Hertugdømmers Vegne, kunde fordre Beskyttelse herimod. Hertil skulde imidlertid Kongen have svaret, at han overlod til Censuren (den Statstjener, der ellers i andre Tilfælde ogsaa pleier at være saa virksom i Preussen) at forhindre, at der ikke blev sagt noget Utilbørligt imod Danmark, men at der forresten ikke kunde foreskrives Bladene Noget, saa meget mindre da de ogsaa udtalte hans Anskuelse om denne Sag. For fuldkomment at bringe dette saavel til det danske som tydske Folks Kundskab, har Allg. preuss. Zeit." udstædt hiin Erklæring, og er, som Følge heraf, ogsaa Staden Berlins Adresse til Schleswigholsteinerne offentlig bleven udlagt til Underskrift. – Tydske Blade ville vedblivende paastaae, at det russiske Cabinet er paa dansk Side og understøtter Regjeringens Handlingsmaade i denne Sag. Det kommer i alt Fald an paa, hvorledes dette skulde være at forstaae; thi saa gjerne vi naturligviis maae ønske, stedse at vedligeholde det venskabelige Forhold til Rusland som til det øvrige Udland, er det naturligt, at Danmark, forsaavidt deraf kunde følge Con seqventser for anden Regjeringspolitik, ikke kan ønske at have Rusland til intim Allieret i speciel Ordning af indenlandske Anliggender. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Til den forestaaende jydske Stænderforsamling skal foretages nyt Valg i de fire Kjøbstaddistricter: Hjørring a., Randers, Ringkjøbing og Viborg, hvor man overalt synes at have henvendt sin Opmærksomhed paa Professor Schouw. Hjørring Avis meddeler nu nedenstaaende Brev, som Professoren i denne Anledning har tilskrevet en Mand i Hjørring og hvorved han tilintetgjør alt Haab i den Henseende: "At flere af mine Medborgere, i det nordlige Jylland have tænkt paa at give mig deres Stemmer ved det forestaaende Valg paa en Kjøbstaddeputeret, kan naturligviis ikke andet end være mig et kjært Vidnesbyrd om Tillid; men da jeg efter i 1 1/2 Aar at have lidt af meget alvorlige, oftere gjentagne Angreb af heumatisk Feber, forbunden med flere Svagheder, vel nu befinder mig endeel bedre, dog er langtfra at være sikker for nye Angreb, der let kunne fremkaldes ved Forkjolelser, og betydelig aandelig Anstrængelse, saa vilde jeg, om Valget faldt paa mig, ikke see mig istand til at deeltage i det i Efteraaret forestaaende Stænder møde, og Valget vilde saaledes være uden den tilsigtede Virkning. Med Høiagtelse &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Vore berømte Naturkyndige Ørsted og Forchhammer bivaane i denne Tid de brittiske Naturforskeres Sammenkomster i Southampton, under Præsidium af Sir John Herschel. Den første Generalforsamling, som fandt Sted den 10de de, bivaanedes af Prinds Albert og Lord Palmerston. Den Sidste holdt en Tale, hvori han blandt Andet opstillede Muligheden af at erholde Efterretninger fra Caleutta efter en halv Times (?) Forløb, formodentlig ved Hjælp af den electriske Telegraph. To og en Fjerding Miil østen for Haderslev, i det lille Belt, i Nærheden af Aarosund, ligger Øen Aarø, efter hvilken bemeldte Post- og Færgegaard fører Navn. Denne Ø er befolket af c. 36 Familier, som beboe 6, Gaarde, 12 saakaldte Landboler og 18 jordløse Huse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
For 3 Aar siden blev Øen hjemsøgt af en gruelig Plage, idet den paa een Gang blev oversvømmet af en uhyre Mænge Rotter af et eget Slags, som man formodentlig tør antage for Vandrerotter. De ere blaaladne, have imod Reglen en kort Hale, lange gule, af Munden fremstaaende Tænder. De stakkels Beboere, svæve i største og vistnok begrundet Frygt for, at Øen vil blive aldeles ødelagt af denne graadige Yngel, der navnlig i Sommer har tiltaget i en frygtelig Grad og viser sig i Millionviis baade over og under Jorden og truer med at underminere hele Øen. Disse Dyr ynde, ligesom Muldvarpen, at grave sig Gange under Jordskorpen, hvor de hist og her anlægge Forraadskamre og hvor man ved at nedgrave ofte finder Korn i Skjeppeviis. Sæden paa Marken har derfor i Sommer ogsaa lidt overmaade meget, ikke alene ved disse Plyndringer, men ogsaa ved de under Jorden opstaaende Udhulinger, der have havt Kornets og Græssets Omfalden og Henvisnen til Følge. Foruden paa Korn og Græs have disse Rotter anrettet en frygtelig Ødelæggelse blandt Kartoflerne, som de have opædt i Jorden paa Marken; endvidere have de ruineret Markernes levende Hegn ved at udhule Digerne og overgnave Træernes Rødder, ligesom de overhoved angribe og fortære Alt i Planteriget. Den paa Øen værende store Mose vrimler af Rotter, som en Myrebod, og her synes de at ville danne et Hovedqvarteer; dog have de ogsaa begyndt at trænge ind i Husene, hvor endog Menneskene, især Børn, ikke ville blive forskaanede for deres gavende Tænder, naar det ved Vintertide brister udenfor paa Føddemidler for dette tallofe Utøi. Skulde nogen Menneskeven kjende et virksomt Raad til Fordrivelsen, af disse Dyr, da vilde det være den største Velgierning at fremkomme dermed, og er Dannevirkes Udgiver rede til at tage derimod til videre Meddelelse. (Do.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Briggen Huldat, af Nykjøbing paa Falster, Captain Mørck, er, ifølge Beretning fra Curhavenaf 20de ds., den 18de strandet paa Ydergrundene melLangeroog og Spiekeroog, paa Reisen fra Caleutta til Hamborg med Jndigo, Schellak, Huder osv. Skibet er Vrag; men Mandskabet er reddet, og man haabede at bjerge en Deel af Ladningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
(Jndsendt.) Til Bondestanden. Enhver her i Egnen, som er Medlem af Bondepennernes Selskab, det være Fæster eller Leier, og som formeener at være forurettet af sit Herskab, eller at Lovens Bud af Egennytte er omgaaet, saa at han for at faae Huus over Hovedet har været nødt til at love, hvad der er saagodtsom umuligt for ham at efterkomme, for saadanne skal jeg, naar de henvende dem til mig som Distrietsformand, gjøre Jndberetning til Bestyrelsen, naar jeg antager at deres Klage er grundet, for at Sagen kan blive undersøgt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Avertissements. Ny Adgave af Sehlenschlägers Viglerværker, i ugentlige Hefter a 24 Stilling. Der er fra flere Sider yttret det Ønske, at jeg vilde foranstalte en Hefte=Udgave af Oehlenschlägers Skrifter, saaledes at selv den, der ikkun vilde eller kunde afsee nogle Mark af Gangen, kunde ved Subscription successive komme i Besiddelse deraf. Saaledes vilde den Tid rykke nærmere, da Oehlenschlägers Bøger ikke blot ville findes i Paladsernes indlagte Skabe, men paa Borgerens og Bondens simple Hylle ved Siden af Psalmebog og Bibel." Jeg agter derfor at udgive Digterværkerne i følgende Orden. 1ste Bind, Nordens Guder. - 2det: Helge; Yrsa; Hroars Saga. – 3die Hrolf Krake; Ørvarodds Saga. 4de: Freias. Alter; Vaulundurs Saga; Aly og Gulhyndy; Sanct HansaftenSpil. – 5te Trillingbrødrene fra Damask, Fiskeren og hans Datter. 6te: Aladdin. 7de: Gjenfærdet paa Herlufsholm; Robinson i England. – 8de: Sovedrikken; Ludlams Hule; Røverborgen; Tordenskjold. - 9de: Garrick i Frankrig; den lille Skuespiller; Sybille-Templet. 10de: Landet fundet og forsvundet; den Rige og den Fattige; de italienske Røvere; Overilelsen; Værtshuusskiltet; Rübezahl; Ærlighed varer længst. - 11te 12te Øen i Sydhavet, Roman i 2 Dele. – 13de Noveller. – 14de - 16de: Lyriske Digte. 17de Romancer og Ballader. Hvert Bind udkommer, uden Hensyn til Arketallet, i 4 Hefter, til en Subscriptionspriis af 24 s., heftet i Omslag. Det første Hefte, der begynder med Nordens Guder", udkommer den 1ste September, og siden regelmæssigen 1 Hefte hver Uge. Subscribentsamlere erholde de sædvanlige Fordele, og Subscrip, tion modtages i alle Boglader i Danmark, Norge og Sverrig, Kjøbenhavn, i August 1846. Andr. Fred. Høst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Agerdyrkningsskolen. Angaaende denne paatænkte, saa særdeles vigtige Indretning, kunde jeg ønske at tale med ret mange af Stiftets Beboere, og navnlig Fuglse Herreds, og af disse i Særdeleshed mine Standsfæller, hvorfor jeg herved tillader mig at indbyde Enhver, der interesserer sig for Sagen, til et Møde hos Hr. Billardholder Jochumsen i Mariebo, Løverdagen den 3die October næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. Sæddinge, den 24de Septbr. 1846. H. Olesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Da Dampskibet "Lolland ligger under Havari i Kjøbenhavn, sammenkaldes herved en Generalforsamling af Actionairerne til Onsdagen den 14de October Formiddag Kl. 12 i Hotel "Skandinavien, i Nakskov, for at tage Bestemmelse om hvad der i denne Anledning maatte være at foretage. – Til lige anmodes dHrr. Actionairer, som ikke ifølge Statuterne inden den Dag maatte have indbetalt det andet Afdrag af 15 Rbd. pr. Actie, om senest den Dag at indbetale dette Beløb til en af oc Undertegnede. Mariebo, den 24de September 1846. R. Clausen. H. C. Krøyer. G. Aagaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Løverdagen den 3die October förstkommende afholdes ordinair Generalforsamling i Klubben Harmonien. Directionen. Undertegnede, der har været theologisk Candidat i henved 13 Aar, ønsker en Plads som Capellan pro Persona. Aarhuus, den 9de Septbr. 1846. J. Seidelin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Den som har laant W. Scotts Roman Stjernetyderen, paa hvis første Blad staaer Navnet "Møller, bedes at tilbagelevere den paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
At jeg har etableret mig her i Byen som Gjørtler, og boer hos Hr. Kleinsmed Olsen ved Slotsporten, er jeg saa fri herved at bekjendtgjøre, idet jeg anbefaler mig med durabelt og smukt Arbeide i Alt, hvad der henhører til mit Fag, saasom Malmarbeide til Brænderier, og andet Maskinarbeide, Nysølvarbeide o. s. v. Mine ærede Kunders Tilfredshed haaber jeg at vinde ved billige Priser og i enhver Henseende reel Behandling. Nykjøbing, den 21de Septbr. 1846. Hermann Lurgenstein. Formandskabet i det Lollands-Falsterske Brandforsikkrins-Selskab er fra 26de ds. atter overtaget af Knuthenborg, den 23de Septbr. 1846. F. Knuth, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Undertegnede, Præst i Ønslev, tilbyder den, der paa eget Ansvar vil stille og holde Artillerihest for Præstegaarden, aarlig C. C. Hansen. 25 Rbd. og et Læs Ho.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Undertegnede seiler først i næste Uge til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods. A. W. Schrøder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Ved min Hjemkomst fra Hamborg er Undertegnede Lager bleven forsynet med mange nye og smukke Kjole, & Kaabetöier samt Shawler, hvoraf især fremhæves: et stort Udvalg af franske Thibets i alle Farver, diverse mönstrede Sirtser, Mouselin de laine, PolkaRienzi med og uden Silke, mange smukke Shawler i de nyeste Mønstre, et stort Udvalg af indenlandske Gulvtæppetøier i flere forskjellige Mønstre til meget billige Priser, et Parti Damaskes og Dreils Duge med og uden Servietter, ligeledes forskjellige Haandklædedreiler, enkelt- og dobbeltlöbede Flinter fra et af de første Fabriker i Lüttich, enkelte fra 7 til 12 Rbd., dobbelte fra 18 til 25 Rbd.; flere smukke Crystal og slebne Glasvare som og smukke PorcellainsTheestel; hvilket Alt anbefales til behageligst Gjennemsyn hos Nakskov, den 21de Septbr. 1846. J. E. J. Kieler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-26
Efter en tilendebragt Indkjöbsreise i Udlandet er mit Varelager i disse Dage bleven forsynet med et Parti nye Kaabe- og Kjoletøier, bestaaende af franske Thibet, Galla-Plads, Polka, Rienzi, med og uden Silke, Pardmatta, Orleans, Mousselin de Laine, franske og engel Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. ske Sirtser, samt et stort Parti forskjellige Shawler og Törklæder, Meubeltöier, Agramaner, Fryndser m. m. For Herrer anbefales et Parti nye Klæder og Bockskind, Siberienne, Vestetøier i forskjellige Mønstre, som alt udsælges til billigste Priser hos H. J. Mackeprang.