Københavns Adresseavis, 1786-12-01
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier, og Premier, som det kongel. danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Aaret 1786. (See Nr. 237. d. For det efter Listens Bekjendtgjørelse ved skadende Vands Afledning i Island, især til Befordring af Engedyrkningen og Græsmarkernes bedre Rygt, forrettede største Arbeide sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For det næst største 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse Premier æskes inden Desember Maaneds Udgang 1788. c. For ligesaadanne Arbeider gjorte i Nordlandene og Finmarken udsættes paa lige Vilkaar tre Premier af samme Størrelse, og som æskes inden samme Tid. 10. Da en ikke ubetydelig Jordstrækning endog paa Amager kunde vindes til større Nytte, end deraf nu kan haves, naar det skabende Vand derfra blev afledet, saa udsættes paa de i forrige Nummer bestemte Vilkaar den anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. For det paa Amager efter denne Listes Bekjendtgjørelse ved skadende Vands Udgravning forrettede største Arbeide. For det næststørste den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For det næste den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr., og endelig. For det næste 5 Rdlr. Disse Premier, som forhen har været udsatte, æskes inden 1ste Desember 1786 og vorder udsat for flere Aar. 11. For den, som efter Hr. Professor Strøms Underretning om den islandske Mos eller Field=Græsset, Marie Græsset og Geitnaskoven, hvilken Underretning af Selskabet i Aaret 1785 ved Trykken er bekjendtgjort og uddeelt, indsamler den største og beste Mængde af disse 3 Mosarteer, og deraf, efter Fornødenhed, gjør den største Brug i Huusholdingen, udsættes særskilt for hvert Stift i Norge følgende Premier, For den største Mængde 20 Rdlr. For næste Mængde 10 Rdlr. For Mængden dernæst 5 Rdlr. Æstningerne maae geledes med paalidelige Attester, ei allene om den indsamlede Mængde, men og om sammes Brug og Anvendelse i Huusholdingen. De indsendes inden Udgangen af Aaret 1787 og Premierne vorder udsat for flere Aar. 12. For den Bye eller enkelt Lodsejer, som fra denne Listes Bekjendtgjørelse indtil 1ste November 1788 ved Grøftning og Rydning m.v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i den paa Holbeks= og tilgrændsende, Amter beliggende Aarmose udsætter Selskabet sin anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. For det næst største Arbeide den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Udi Attesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, om Grunden er bleven forbedret ved Plønning, ved Gjød, nings eller tjenlige Jordarters Paaførsel, ved Udsæd af Korn eller Kløver og andre gode og passende Græsarter, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedommelsen. Naar en heel Bye vil æske Premie, maae Bøndernes Antal i Attesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietær til disse Premier vil indfinde sig til Æskning, maae det tilstrekkeligen bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoverie. Premerne æskes inden 1ste Desember 1788. Selskabet agter saaledes i Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne. 13. a. For vel plantede, indhegnede og til Bestandighed fredede levende Gjerder, opførste efter Bekjendtgjørelsen af dette, udsættes for Dannemark. For den største Mængde, ikke mindre end 800 Favne, hver Favn til 3 siellandske Alen, Selskabets anden Guldmedalje eller 50 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. For den tredie Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Disse trende Premier udsættes ei allene for Byer, som dertil kan samæske, men desuden tillige færskilt for enkelte Personer i Dannemark, om de endog ikke ere Bønder. Paalidelig Attest herom, grundet paa Syn taget for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet inden 1 November 1790. Der meldes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredningen angaaende. Plantningen maae ei allene være i det mindste 3 Aar gammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maae desuden bevise, at den udgjør en sammenhængende Hekke; thi uden denne Grad af Fuldkommenhed vil et levende Gjerdes Hovedhensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og halvgjorte Arbeider fortjener ikke Selskabets Premier. Man veed, at levende Gjerder opføres af adskillige Vexter. Hage= eller Hvid Tornen (Gratægus Oxyacantha) som Dannemark, har nok af, er hertil meget beqvem. Den er sterk, skyder, ei for lange Rødder, skygger til Maade, uden at hindre Græsvexten, og er særdeles bestandig. Den vorer i tør og stenig Jord, en Omstændighed, i Henseende til Jorden, som altid først vil paasees, før Planten vælges. Unge Planter, opdragne af denne Vext til Gjerder, ere de beqvemmeste, især om de ere fra en Planteskole i Nærværelsen. Slaaen=Tornen giver og et got levende Gjerde, men ei saa fuldkomment, som det forrige. Dens Rødder løber for langt, og bliver besværlige. Den skygger Græsvexten til Skade, og Jnsekter opholder sig hos den i Mængde. Desuden er den skadelig for Faar i Henseende til Uldens Fiinhed. Stikpalme (Ilex aquifolum) giver et ypperligt Gjerde, men er langsom af Vert. Hassels= og Pile=Træets Nytte til levende Gjerder er og bekjendt. Det vilde Æbletræe hører og herhen, ei at tale og flere. Ved Premiens Bedømmelse vil Hage eller Hvid=Torns Gjerder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gjerder, Stikpalmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden ei tillod Hage= eller Hvid=Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gjerdet, for hvilket Premie søges, er opført. Fyen kan ei vinde Premie med ringere end dobbelt Mængde, imod de øvrige danske Provindser, b. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden følgende særskilte, Premier: For den største Mængde, ikke mindre end 150 Favne levende Gjerder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For den næste, ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier allene udsættes til større Opmuntring for Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængde, den samme Ret til at samæske med andre om de større Premier, som de hidtil haver havt, c. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. for den største Mængde levende Gjerder, ikke mindre end 4000 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde, ikke under 200 Favne. 15 Rdlr. for næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne. Attesterne maatte indsendes inden 1 Desember 1790. 14. Da Tornen er den bedst fredende Plante i levende Gjerder, men paa mange Steder savnes den fornødne Mængde, saa udsættes 3 Premier for TorneplantningsAnlæg til Salg af den beskaffenhed, at Tornene efter Udsæd og Optrækning haver faaet den Vext, at de kan benyttes til levende Gjerder. For det største Torneplantnings=Anlæg 30 Rdlr. For det mindre Anlæg derefter 20 Rdlr., og for det dernæst 10 Rdlr. Premierne æskes inden October Maaneds Udgang 1790, og ved Syn maae vedbørligen attesteres saavel Antallet af de Tornetræe=Vexter, som ved Udsæd og Optrækning ere frembragte, som og Størrelsen af den Jordsmon, som dertil er anvendt, samt at den opgivne Mængde er af den Vext, at de, naar de i sin Orden forlanges, kan udplantes til levende Gjerder. 15. a. For at befordre Indhegningens Varighed, Skovenes Besvarelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttig Steenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet det tjenligt at opmuntre til Steengjerders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier: For gode og varige Steengjerder, satte efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 800 Favne, Selskabets første Guldmedalje eller 100 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gjerder, ikke mindre end 400 Favne, den anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 200 Favne, den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Æstning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 400, 200 og 100 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftsviis. For den største Mængde af gode Steengjerder, satte af en Huusmand efter Listens Bekjendtgjørelse, ikke mindre end 60 Favne, 10 Rdlr. For ikke mindre end 50 Favne, 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, 4 Rdlr. Forikke mindre end 20 Favne, 3 Rdlr. Gjerdernes Tykkelse, eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gjerderne være 7 Qvarteer til 2 Alne over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gjerderne sættes i saa lige en Linie, som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gjerderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til flige Gjerder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkjendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegjerder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at svare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gjerder æskes, bør der medfølge tilstrekkelige og tilforladelige Attester, at Gjerderne haver alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen: thi for gamle Gjerders Omsætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æstes igjen for de Steengjerder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede Premien maae æskes inden Desember Maaneds Udgang 1787. c. Da Selskabet. veed, at Jsland har største Mangel paa forsvarlige Steengjerder, især om Tunerne, uden hvilke dog ingen retskafne Forbedringer i Jordbruget der kan ventes at komme i Stand, saa udsættes følgende Premier særskilt for Island paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 300 Rdlr. For næste Mængde, en mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste, et under 50 Favne, 10 Rdlr. For næste, ei under 25 Favne, 5 Rdlr. Med Premie=Æskning maae følge Attester paategnede af Stedets Øvrighed eller Sognepræst og tvende Repstjører, hvorved de Æskendes Stand anføres, f. Ex om de ere Proprietærer, Forpagtere Selv gjere eller Fæstebønder. bemeldte Proprietærer og Forpagtere kan æske Premie for de Steengjerder, som de beviser sig paa egen Bekostning og efter foreskrevne Vilkaar at have ladet sætte, men ikke for dem, som deres Bønder sætter, for hvilke Bønder selv kunde æske Premie. Disse Premier æskes inden Desember Maaneds Udgang 1788. d. Saa vil Selskabet og til samme Tid med Fornøielse modtage Efterretninger: Om forsvarlige Steengierder satte i Ferøe efter Bekiendtgiørelsen af dette. Selskabet vil belønne Vedkommende i samt me Forhold til Mængderne som for Jsland ere bestemte, Pengene beregnede i Kroner. c. Og da nogle Tusende Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige, lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nem lig. For samme Mængder dobbelte Steengierder satte i Dannemark efter Bekjendtgjørelsen af dette. De døb belte Steengjerder maatte indvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedekkes med Græstørv Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengjerder, naar de med forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige med 3 Favne enkelt Gjerde. Men da der paa nogle Steder, f. Ex, paa Bornholm, opsættes enkelte Steengjerder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer, for at være et varigt og trofast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengjerder paa den anden Side med en forsvarlig Jordhold ere forsynede, thi i anden Tilfælde kan ingen Premie derfor ventes. Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gjerderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordernes bedre Jnddeeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskjellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller i fald de settes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligger til en Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelte i flere end 3 Parter, og om de tilhører en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Fælledskabet og saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholdendhegningen paa sin afdeelte ord efter en fordeelagtig og varig Plan. De af kløvede eller sprængte Steen opsatte Gjerder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gjerdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden 1ste December 1787 maatte indleveres. J Fald nogen Proprietær vilde tillige æske disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne uojagtigen beviste, at intet Hoverie ved Stenenes Opbretning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gjerderne var forrettet. s. Bondestanden i Dannemark kan ei allene indfinde sig med andre til de tre største Premier af 100 Rdlr., 50 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig: 400, 200 og 100 Favne; men til en endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i et Aar at opsætte saa mange Favne, udsættes følgende Premier: For den største Mængde af gode Steengjerder, ikke mindre end 90 Favne, satte i ovenanførste Tid af en Bonde eller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 70 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 1000 Rdlr. For ikke mindre end 50 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne en paa 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, to Premier hver paa 4 Rdlr. For ikke mindre end 20 Favne, to hver paa 3 Rdlr. A. Hvilke Premier udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark. F. Og da Setskabet ligeledes med Fornøielse vil ansee den Enighed, som flere, Personer i Selskab sammen arbeidende, eller og en heel Bye, kan vise, i med forenet Magt at rense deres Marker fra Steen, og deraf at opføre varige Steengjerder, og saaledes at iverksætte saa vigtige Forbedringer, som forsen kelt Mand iblant dem maaskee altid vilde bleven umueligt; saa udsættes: 100 Rdlr. for det Selskab af flere Personer eller for den Bye, som i oven omskrevne Tid haver sat den største Mænde, og ikke mindre end 1200 Favne Steengjerder, af den foran beskrevne Beskaffenhed. For den næste Mængde, ikke mindre end 600 Favne, 50 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 300 Favne 25 Rdlr. J Attesterne maatte tydeligen meldes, hvormange Mænd der haver taget Deel i Arbeidet, og som de alle have taget lige Deel deri, eller hvor mange Favne enhver har sat. Disse tre sidste Premier udsættes særskilt for Dannemark og Norge. 16. Endelig udsættes paa lige Vilkaar følgende Pro mier efter et værdigt Medlems Forlangende for Bønderne udi Amtet Hutten for gode Steengjerder, satte i ovenmeldte Tid af en Bonde eller Huusmand, nemlig: 15 Rdlr. for ikke mindre end 400 Favne. 12 Rdlr. for ikke mindre end 300 Favne. 8 Rdlr. for ikke mindre end 200 Favne. 5 Rdlr. for ikke mindre end 1000 Favne. 2 Bdlr. for ikke mindre end 50 Favne. Disse Premier, ønsker Selskabet maatte gjøre den bedste Virkning efter Hensigten dermed i dette Amt. 17. Da Skovene i Norge ikke noksom kan svares, saa udsætter, Selskabet følgende Premier, for saavit mueligt gerved at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bonde i Norge, som i Aaret 1787 bruger de fleste Grene af Gran eller Farn til Gjerde=Staure i Stedet for Jndstønninger eller unge Stammer: For ei mindre end 200 Favne, 20 Rdlr. For ei mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For ei mindre end 50 Favne, 5 Rdlr. Med Attester maae bevises saavel Gierdets Længde, som og at alle Staurerne ere tagne af Grene. Æskningen indsendes inden 1ste Desember 1787. Premierne udsættes særskilt for ethvert af Norges 4 Stifter. 18. Da intet i den hele Agerdyrkning er vigtigere i sine Følger end Engenes og Græsgangenes Forbedring, og det flygtige Øiekast ud over vore Bønder=Fælleder vil overbevise os om, hvor langt vi heri paa de fleste Stæder ere fra et fuldkomment Agerbrug; saa ønskede Selskabet at bringe Landmanden til alvorligen at arbeide paa Forbedring heri, blant andet ved at legge Vind paa gode Græsarteer. Til den Ende udsætter Selskabet end videre, for at opmuntre Kløveravlen, følgende Premier: For den Gaard eller Huusmand, som i Aaret 1787. med beste Nytte udsaaer den største Mængde, ikke mindre end 20 Pund, af det røde eller hvide Kløver=Frøe, 20 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 16 Pund, 12 Rdlr. 12 Pund, 8 Rdlr. 8 Pund, 6 Rdlr. 5 Pund, 4 Rdlr. Disse Premier udsættes fremdeles færskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark og æskes inden Desember Maaneds Udgang 1788. Men Øen Fyen maae ikke æske uden de tvende første Premmer, og det med en dobbelt Mængde mod det anførte. Og til dets større Opmuntring for den heri langsomme Øe Sielland, udsættes ydermeere bemeldte Premier færskilt saaledes: 1) For Kjøbenhavns, Hirschholm, Kronborg og Friderichsborg Amter. 2) For Jægerspriis, Roskilde og Holbeks Amter. 3) For Draxholms, Kallundborg og Sæbyegaards Amter. 4 For Sorøe, Ringsted og Tryggevælde Amter. 5) For Antvorskov, Korsøer og Vordingborg Amter. Hvilke Amter altsaa, saaledes som anført, samæsker indbyrdes. Paalidelige Attester maatte bevidne Udsædens Rigtighed, og et i Sommeren 1788 taget Syn forklare Nytten af bemeldte Udsæd, hvilket ved Bedømmelsen vil tillige blive taget i Betragtning. Selskabet ønsker og at vide, hvor stort det besaaede Land er i Tønder Udsæd, samt om det bruges til Horavl eller til Græsgang, og i første Tilfælde, hvor mange Læs Høe derpaa i 1788 er avlet. De som engang vinder Premie herfor, kan ikke oftere æske nogen for denne Avl. Selskabet vil ogsaa med Fornøielse modtage attesterede Efterretninger og hele Bondebyers saavelsom og Kjøbstæd=Indvaanernes udmerkede Flid i Kiøver=Avlen, og samme efter Omstændighederne belønne. Og da Kløver=Avlen med største Fordeel kan benyttes paa de Steder, som ere ude af Fælledskab, eller hvor Jorden ved Indhegning har den fornødne Fred, og i det ringeste kan gives 3 Aars Hvile, vil Selskabet ved Premiernes Tildømmelse legge Merke til deslige Fortrin 19. Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græsarter ved Dyrkning kunde forbedres og blive tjenlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier: For indenlands Græs=Atrers Udsaaning og Dyrkning i Aaret 1787. For den merkeligste Flid herudi den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonnets Størrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virtning ved Foeringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den heele Plante med den Navn i Egnen, og fornødenviis i det mindste 1/4 Pund Frøe. Premien æskes inden 1ste Februar 1788. 20 For den Handelmand, Gærtner eller nogen anden, som gotgjør for Selskabet til Landmandens og Bondens Brug at have afsat den største Mængde af Frøe Sorter tjenlige til Eng=, Ager eller Havedyrkning, Skov= og Gjerde=Plantning, Kreaturers Fode og Opklekning, m. v., udsætter Selskabet følgende Premier: For den største Mængde, efter Værdie at regne, ikke mindre end 400 Rdlr. værd, Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den næste Mængde af ikke mindre Værd end 300 Rdlr., 15 Rdlr. eller Selskabets anden Sølvmedalje og 5 Rdlr. For den næste Mængde derefter ikke mindre end 200 Rdlrs. Værd, 10 Rdlr. eller Selskabets anden Sølvmedalje. For den derpaa ikke under 100 Rdlrs. Værd, Selskabets tredie Sølvmedalje eller 5 Rdlr. De Frøe=Sorter, Selskabet. mener, ere baade fremmede og indenlandske, hine for saavit de beste Sorter ikke endnu hjemme ere at erholde i Mængde, f. Ex østersøisk Hørfrøe, den spanske Klever, skjønt Femmern og Fyen tildeels haver Forraad deraf, Luserne, den engelske Burnet eller Pimpernille, indenlandske Grævarteer, ligesom de nærmere til Udsaasning befindes nyttige og vigtige; Træe Frøer, endog norsk Gran= og Fyr=Frøe for de jydske Heeder og Jsland; adskillige Rødder=Roe Frøer til Sagening paa Marken for Kreaturer og i Haver for Kjøkkenbrug, allehaande Kaal=Salat Kryder=Frøe, Bønner med flere almindelig nyttige Sorter i enhver Huusholding. Da Selskabet ved disse Premiers Tilkjendelse ikke allene agter at see paa FrøeSorternes Afsætning til Landmandens Brug; men og paa Maaden hans Hensigt lettes, ved altid i rette Tid at kunne faae dem i en ordentlig Frøe=Handel, saa maae bemeldte Frøe=Mængders Værdie ei allene gotgjøres at være afsatte efter Bekjendtgjørelsen af Selskabets Liste; men man maae og offentlig i en eller anden Avis have bekjendtgjort at have slige Frøe Sorter, hvorfor Premie æskes, til bestemte Tider, paa samme Sted, aarligen tilfals, tilligemed en trykt Fortegnelse paa slige Frøer, med sine vedtrykte eller vedskrevne Priser, som omsonst til Efterretning før Landmanden udgives, af hvilken Liste tillige maae indsendes et Exemplar til Selskabe, Bekostningerne paa disse trykte Bekjendtgjørelser vil Selskabet, naar de ikke merkelig overgaaer Premiens Værdie, gotgjøre. Premierne udsættes kun for Dannemark til videre, og for dem, som ere boende uden for Kjøbenhavn og dens Distrikter. Skulde nogen ved Omreisning til sine Tider søge at afsætte tjenlige Frøe=Sorter til Bonden og Landmanden; vil saadant vel og være Selskabets Ønske: men den omskrevne Bekjendtgjørelse maae ikke desmindre skee, og den trykte Fortegnelse indsendes til Selskabet, og hos Vedkommende til Efterretning, som meldt, være at erholde, ifald man agter at æske Premie Efter Omstændigheden af den gotgjorte Afsats og udvirkede Nytte vil Selskabet endog forhøje Premierne. De æskes, som forhen udsatte, inden 1ste Desember 1786. 21. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Stald Forringens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished og gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier, For den Landmand, som bruger Sommer=Staldforring i Aaret 1787 til de fleste Kjør af hans Gaards Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordeelen eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skee i lukte eller aabne Stalde, den tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. For den største Mængde af sommerforrede Høveder dernæst, den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, den anden Sølv medalje eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igjen den tredie Sølvmedalje eller 5 Rdlr. Disse Premier, udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Beretning der er foeret paa Stalden, hvormed Høvederne ere blevne forrede, om med kunstige eller naturlige Græsarteer, hvormange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig Sammenligning i det Hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa friLand, enten vel bevoret med naturligt Græs eller besaaet med Klever. Premien maae æskes i November 1787. For den Hidsigheds Skyld, som plejer at forulettige Kreaturets Jver, naar det foeres paa Stald om Sommeren, tilføies her endnu den Anmerkning: at ved hver Malkning plejer man, efter Sigende, at vaske Koernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Om nærmere Erfaringer herved ønsker Selskabet dog at oplyses. 22. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturen, med Fordeel kan foeres med Roer og Rødder, saasom Kaalrødder, Gulerødder, Hviderver (Turnips m.v., og altsaa en større Nytte til Forring indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelig Erfaring, her i Landene, og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier, For den Landmand, som foerer sine Kreaturer med Roer og Rødder, avleve 1787, paa af mindre end 4 Skjepper Land, 10 Rdlr. For en mindre end 3 Skjepper, 8 Rdlr. For en mindre end 2 Stjer per, 5 Rdlr. For ei mindre end 1 Skjeppe, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for de 6 Stifter i Dannemark og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg vil med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskiønnede. Med At tester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Slags, Forringsmaaden, hvorvidt den har varet med eller uden andet Foeder, samt Qvægets Mængde, befindende og Malkning derved. Æskningen maadte indkomme inden 1ste Februar 1788. Dersom Selskabet forefinder nogen større og merkeligere Flid i denne Sag, saa vil det efter Omstændighederne forhøie og formere disse Premier. 23. For dem, som efter Almanakens Forskrift for Aaret 1786 og 87 gjør de beste Indretninger til Engenes Vanding, udsættes følgende Premier: 30 Rdlr. for det vigtigste Foretagende. 20 Rdlr. for liet beste derefter. 10 Rdlr. for det næste derpaa. 5 Rdlr. for det næst paafølgende. Premierne vil ikke kunde æskes i sidste Fald føri Aaret 1789, da i de attesteerte Jndberetninger maae gotgjøres, hvor stort Stykke England, der, ved at paa stemme fersk Vand, er bleven forbedret, samt hvor meget Hør derpaa i sidste Aar er bjerget, og hvor meget der før Vandingen er bleven avlet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring for denne høifornødne Flid udsættes Premierne for de 6 geistlige Stifter i Dannemark. Det er bekjendt, at iblant al Vindskibelighed i Landvæsenet er der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. 24. Da det er bleven Selskabet bekjendt, at Landmanden paa adskillige Steder i Norge høiligen behøver at opmuntres og bringes til Eftertanke om, at der efter forud gjort ekonomisk Overslag ei holdes flere Kreaturer, end der kan fores med den Avl og Bjering, som Gaardens Jorder indbringer i et middelmaadigt Aar, samt at der ved Foder=Kurv eller paa anden bestemt Maade enten i Maal eller Vægt afpasses de daglige Foder Porsioner til hvert Kreatur saaledes, at Foderet paa sparsømste Maade benyttes; saa udlover Selskabet for denne Hensigts Opnaaelse følgende Premier: En Premie af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. for den Bønne i Norge, som nøiagtigen beviser, at han indtil Kyndelmisse har forret sine Kreaturer med forrige Aars overgiemte Foder allene, uden dertil at have benyttet sig af sidste Aars Vext. En Premie af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. for den Bonde i Norge, som nøjagtigen beviser, at han indtil Juul haver allene foeret med forrige Aars overgjemte Forder. En Premie af den tredie Sølvmedalje eller 5 Rdlr. for den Bonde, som nojagtigen beviser, at han først til Mortens Dag haver begyndt at bruge det nye Foder. Premierne udsættes for hvert af Norges 4 Stifter. Premie Bøskningen maae være forsynet med vedbørlig skriftlig Vidnesbyrd af Lehnsmanden og tvende paalidelige Mænd, som bevidner, alt det fra forrige Aar overgjemte Foder, er ene og allene bleven brugt til den i Premie=Æskningen, anmeldte Tid, og at det nye Foder til den Tid var urørt; ligesom der og maatte bevidnes, hvor mange Kreaturer af hvert Slags for sig, der ere overforede med det gamle Foder, samt foringsmaaden, der er bleven brugt, J Forhold til Maingden af Kreaturene, man har foeret, Tiden det er skeet i, og i øvrigt Maaden det er gjort paa, tilkjendes Premierre, som æskes til Desember Maaneds Udgang 1788. Naar Selskabet erfarer, at den danske Bonde forbedrer og vander sine Enge efter Veiledning af Almanakken for dette og tilstundende Aar 1787, og Opmuntring af Selskabets udlovede Premier for denne Flid, vil det og udsætte Premier for Foeringens forsynligste Brug og Besvarelse i Dannemark. 25. Da Høravlen paa Amager med megen Fordeel, kunde drives formedelst den Mængde af den til samme Avl tjenligste Slags Gjødning, som dertil fra Kjøbenhavn udføres, og altsaa paa Stedet beqvemmeligen kunde haves; saa udseetter Selskabet for den bedste paa Amager i Aaret 1787 avlede Hør, ikke mindre end 30 Lpd. 50 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 20 Lispund, 20 Rdlr., og for beste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 10 Rdlr. Prøver indsendes inden 31 Desember 1787. ikke mindre end 2 Pund vel brudt, men ikke heglet, med Attester om deres Lighed med Avlen. Disse Premier, agter Selskabet oftere at udsætte. 26. Da Selskabet veed, hvor overmaade nyttig Hør og Hampe=Avlen, endog i Hensigt til Fiske=Redskabernes Forfærdigelse, vilde blive for Jsland, ifald denne Avl, hvis Muelighed hidindtil ikkun ved enkelte Forsøg er stadfæstet, kunde blive almindelig enten overalt, eller dog paa endeel Steder i Landet; saa udsættes for de største og beste Forsøg i Hør= eller Hampe=Avl i Island følgende Premier, For den største Mængde af Hør eller Hamp, avlet efter Bekjendtgiørelsen af dette i Island, 40 Rdlr. For næste Mængde, 300 Rdlr.; for næste, 200 Rdlr.; for næste, 10 Rdlr. Disse Premier kan æskes inden Desember Maaneds Udgang 1787. Og da det er en nye Vindskibelighed, som Selskabet herved ønsker at opmuntre og indføre i Island, om Klima vil tillade det, saa har det, for at gjøre Samærkning destaalmindeligere, ingen bestemt Mængde villet foreskrive, men forbeholder sig derimod, at bedømme de gjorte Forsøg, hvorfor Premie æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv, som i Ligning til de andre. Uheglede Prøver af Hørren og Hampen, ikke mindre end 1 Pund, maae til Selskabet indsendes med paalidelige Attester, der bevidner saavel Hørrens og Hampens Vegt, som Prøvernes Overeensstemmelse med den øvrige Avl. 27. For største Mængde af beste og best bevarede Humle, plantet i Aaret 1783 og avlet 1787, udsættes: En Premie af 40 Rdlr. for ikke mindre end 1 Skippund eller 320 Pund. En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 8 Lispund. En Premie af 10 Rdlr. for ikke mindre end 4 Lispund. Disse Premier udsættes for Dannemark særskilt for hver følgende Sirkel saaledes: 1) For Siellands Stift. 2) For Jylland. 3) For Fyen og de øvrige Øer. For hvert Stift i Norge udsættes og særskilt 3 lige Premier som for Dannemark. Ligeledes udsættes 3 Premier af samme Størrelse for hvert af Fyrstendom mene Slesvig og Holsteen. Folk af Bondestanden kan vinde forbemeldte Premier, ved at frembringe ikkun den halve Deel af foranførte Mængder. En tilstrekkelig Prøve af Humlen, i Kasser eller Træer tet pakket og forseglet, maae til Selskabet indsendes af enhver Premie Æskende, og i det mindste 1/2 Lispund eller 8 Pund af dem, som æsker første eller anden Premie, med Beviis, at den øvrige Avl er af lige Godhed med Prøven og paa samme Maade behandlet. Naar Premierne æskes fra Dannemark, Slesvig og Holsteen, ønsker Selskabet, at disse Landes Prøver ikke indleveres til det for November, og ikke efter Desember 1787; men fra Norge inden Desember Maaneds Udgang 1788. I de medfølgende Attester maae udtrykkeligen meldes, at Humlen er af 1787 Aars Afgrøde, samt at den er avlet af en og samme Jordbruger; og ønskede Selskabet tillige at faae Efterretning om, hvorledes den frembragte Humle er bleven behandlet, samt paa hvad Jordart og paa hvor stor Plads den er aylet. Fald en saadan tydelig og omstændelig Efterretning medfølger, vil det ved Premiens Tildømmelse blive taget i Betragtning, ligesom og den beste Jndpakningsmaade, naar alt for Resten er lige, vil blive paaseet. Selskabet. agter at fortsætte disse Premier for Humle de paafolgende Aaringer. De, som tilforn haver vundet een af de 3 første Premier, kunne ikke oftere æske samme. 28, Ligesom Selskabet allerede har begyndt at opmuntre til Fælledskabets Ophævelse paa Bornholm; saa udsætter det end videre herved 3 Premier af 30, 20 og 10 Rdlr. for de 3 Bønder sammesteds, som efter denne Listes Bekjendtgjørelse indhegner og efter den beste Plan, inddeler, opdyrker og forbedrer deres Jorder. Til disse Forbedringer haver de frem for de fleste andre Bønder i Dannemark den skjønneste Leilighed, da deres Gaarde ligger adskilte, og næsten midt paa deres Jorder. Selskabet haver og ladet uddeele saadanne trykte Underviisninger, som heri vil kunne tjene dem til Veiledning. Paalidelige Attester maatte indsendes inden sidste Desember 1788, og tydeligen forklare Gaardenes Størrelse, Forbedringernes Vigtighed og den deraf høstede Nytte, samt Tiden hvori samme vare foretagne, hvorved maae merkes, at intet Arbeide, som er forrettet førend 1786, vil vorde taget i Betragtning 29. For den Kjøbmand, som seer indsamlet og i Kjøbstæderne afsat eller fra Norge til Dannemark eller fremmede Stæder udført den største Mængde vild Kummen, eller Karve, nemlig: 30 Rdlr. for ikke mindre end 200 Tønder. 20 Rdlr. for ikke mindre end 1000 Tdr. 10 Rdlr. for ikke mindre end 50 Tønder. Premie Æskningen maae geledes med vedbørlige Attener, som bevidner Kommenens Reenhed og melder Priserne, hvortil den ved Afsatsen eller Udførselen, som tillige beviisligen gotgjøres, er udbragt. De indsendes inden 31 Desember 1786. Deen, som har tilforn vundet, eller herefter vinder den første Premie, kan ikke æske samme oftere, men vel de mindre, paa Vilkaar, at Udførselen altid er større end den Mængde, hvorfor tilforn er vundet Premie. 30, c. For den Apoteker i begge Rigerne, som beviser at have ladet insamle den største og betydeligste Mængde af med sinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder, vorne her i Rigerne. For den største og vigtigste Mængde, Selskabets tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. For næst største, dets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Det vil angives og bevidnes, hvilke Sorterne ere, til hvad Mængde de ere samlede, og hvad de for nærværende Tid paa Stedet, hvor de samles, gielder. Dersom det tillige, anmeldes, hvor saadanne Rødder og Urter, eller deres Blade og Frøe falder i Mængde, hvorvit de samles sielden eller ikke, vil saadant, naar andre Omstændigheder ere lige, give Vægt til Æstningens Værdie, b. ydermere udsætter Selskabet til lige Tid disse Premier: For den som, dertil lejed eller ikke, med treværdige Attester bevidner, at have samlet og afsat, eller samlet forat afsættes, de fleste og kostbareste medisinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder. For den største Mængde, 10 Rdlr. For den næst største, 6 Rdlr. Og for Mængden dernæst, 4 Rdlr. Vedkommende maae, naar Planterne ikke ere til en Læge, Apoteker eller Laborantafsatte, see bevidnet, at de ere vel bevarede. Dersom andre Anmerkninger medfølger og Flidens Sieldenhed, eller Vigtighed i Henseende til et eller andet Slags vare Rødder og Urter, eller i Hensigt til det vanskelige Sted, hvor de ere indsamlede, vil samme ophøie Handlingen og følgelig forøge Premien. De medisinske Urter, som i Dannemark voxer i temmelig Mængde, og som dog til deels forskrives fra Fremmede, ere f. Ex, følgende: Blomster og Urter af Guldblommen. Arnica. Arnica montana. L. Bladene af Meelbær. Uva Urst. Arbutus udaUrst. L. Tusindgyldenblomst. Centarium minue. Gentiana Centarium. L. Melilot=Blomst og Urt. Melilothus. Trifolium officinale. L. Angelik=Rod. Angelica archangelica. L. Kalmus=Rod. Accorus Calamus. L. Alants=Rod. Inula Helenium. L. Pimpinelle=Rod. Pimpinella Carifragn. L. Til disse kan endnu føres: Roden af dansk Ingefær, Arum maculatum. L. paa Langeland. Roden af Stor=Skræppe. Bargang. Auctium lappa. L. Røden af stor Svaleurt. Chelidonium majus. L. Røden af stor Jernurt. Cichtorium intshuus. L. Roden af Entian. Gentiana rubra, G. Luten. L. i Norge. Roden af Hundegræs. Radte graminis, Triticum repens. L. Roden af Skræpper. Lapartum acum, Rumen actur. L. Roden af Engelsød. Polppodium vilgare. L. Roden af vild Baldrian. Valeriana officinalis. L. Urten af den plettede Skarntyde. Coure, Coniem mandatum. L. Urten af Hesterumpe. Thulserne arvense. L. Urten af Huulurt. Fispria officealis. L. Urten af Hestehov. Tufsilags Jarfara. L. Urten af Jordvedhende, Hedera terrestris, Glecoma bederacen. L. Urten og Blomsterne af den store Katost. Man lvestrie. L. Urten af Bukkeblade. Trifolium brinum, Menganthes frifoligte. L. Urten af vild Meran. Origanum vulgare. L. Urten af stor Vebred. Plantagemajor. L. Urten af Brunel. Prunella engaris, L. Urten af Skordium. Kordium, Teucrium sordium. L. Urten og Blomster af Rejusan, Tanacetum vulgare. L. Urten og Blomster af Æren priis. Peronica officinalis. L. Blomster af Gaaseurt. Bellis perennes. L. Blomster eller Kamcelurt. Chamomilla, Matricaria chamomille. L. Blomster af Kornblomster. Chanus, Centauren Cranu. L. Blomster af Jordhumle. Hopericum perforarum. L. Blomster af Røllike. Millefolium, Aestille millefolmm. L. Blomster af vild Valmue, Papaver erraticum, P. Ras. L. Blomster af Hanekam. Primula veris. L. Blomster af Hyld Sambuens nigra. L. Blomster af Kongelus. Verbasseum Thagsus. L. Blomster af Svaleurt. Chelidonium majus. L. c. Og da det er Selskabet og at gjøre, at Nellikeroden, Canopspilata, Geum Urhanum L., samles i Mængde, saa udsætter Selskabet: Døbbelte Premier for Jndsamlerne af denne Rod i Ligning mod nogen anden Sort, saa at de som æsker for Nellikerøden, kan vinde lige Premier for halve Mængder mod dem, som æsker for nogen anden Samling af Lægeurter eller Rødder, uden at disse dog derfor tilsidesættes i deres Æskning. Med Æstningen maae tillige følge Attester, at den er samlet i April, Mai eller Junii Maaneder, som de beqvemmeste dertil. Om dens Kjendemerke af dens fiolette Marv og Maaden den renses, vaskes og tørres paa, anføres strax under følgende Nummer, hvilken Behandlingsmaade og ved Beviser vil gotgjøres, ligesom en Prøve af ikke mindre end 3 til 4 Lod indsendes. A. Men da enhver og ikke. som indsamler og tilbereder indenlandske Vexter i en betydelig Mængde, har Leilighed til at afsætte dem ved Handelen i det smaae, saa udsætter Selskabet end videre følgende Premier, For den, som inden Aarets Udgang for Selskabet. beviisliggjør at have tilforhandlet sig den største Mængde af indenlandske Vexter, deres Blomster, Blade eller Rødder, tilberedte til Medisinal Brug af den eller dem, som haver indsamlet eller ladet indsamle og tilbereder samme paa den i Apotekerne brugelige Maade, og derefter bruger eller afsætter dem igjen enten inden eller udenlands. For den største Mængde heraf, Selskabets tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. For den næst største Mængde, dets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Disse Premier, æskes inden Udgangen af Desember Maaned 1787. 31. Da Selskabet er bleven overbeviist om *) den merkelige Nytte, som Nellikeroden, CaryophyllatsGeum arbanum. L., gjør i Lægekunsten i Steden for den kostbare Chenabark, hvorfor saa mange Penge udgaaer af Landet, saa udsætter det nu for denne Plantes Avl i Dannemark følgende Premier, For den best, ikke yngere end efter 13 Aars Udsæd eller der henimod, frembragte og vel behandlede, tørrede Rød, ikke mindre end 4 Lispund, 40 Rdlr. For den beste derefter, og i øvrigt af saunne Egenskaber, ikke mindre end 3 Lispund, 30 Rdlr. For ikke mindre end 2 Lispund, 20 Rdlr. For ikke mindre end 1 Lispund, 10 Rdlr. For ikke mindre end 3 Pund, 5 Rdlr. Til enhver af de fire første Premier, føjer Selskabet desuden sin tredie Medalje i Sølv. Er Roden kun af 2 Aars Vext eller der hen imod, saa kan vel Premie derfor æskes, men Selskabet giver da for samme Vægt kun den halve Værdie af Premierne og uden Megalie, omendskiønt de øvrige Egenskaber, som bog altid udfordres, ere nok saa gode I Henseende til Jorden og Omgangsmaaden ved Avlen, da har Erfarenhed lært: at denne Rod drives best i god velberedt Muldjord, saasom i de fleste Frugthaver. Frøet, der kleber som Frøet af gule Rødder, og derfor vil gnies og saaes med Sand, udsaaes rigtigst om Efteraaret, men i Mangel af Leilighed hertil om Foraaret, og i Træernes Skygge eller ved Mure og Plankeverke, som vender imod Sønden. Det vil faaes tyndt, og naar det er fremkommet, fortyndes saaledes, at de unge Planter kommer til at staae et Qvarteer fra hinanden, hvilket fornemmeligen lagttages i det andet Aar. De Planter, som ere oprykkede kan vel lade sig omsætte eller andensteds igjen plante, men de faaer ikke saa stor en Vext, som de, der bliver staaende i den Jord, hvor de ere udsaaede. Den mindste Tid de behøver at voxe, for at kunne nytte til Lægedom er to Aar; men bliver merke, lig fuldkomnere i det tredie og følgende. Naar den er engang luget, holder den sig siden reen i Følge dens sterke Skud. Hvad Optagningen angaaer, da maae den skee i April, Mai og Juni Maaneder. Det beste og sikkerste Merke paa Rodens Godhed er dens siolette Marv, som sees, naar den overskjeres. Efter Optagningen vaskes den nogle gange i Vand, og skjeres derefter Toppen af saa nær ved Roden, at denne Marv kan sees i Snittet, hvorefter den atter udvaskes igien, og derpaa henlægges til Tørring paa et tørt, vindigt og kjoligt Sted eller Loft, hvor Solens Straaler ikke kommer, og meget mindre Varme af Kakkel= eller BagerOvne, hvorved de virksomste Deele af Roden vilde tabes. Til Sikkerhed, at Roden er ret behandlet, maae det derfor indsendes med Æskniggen troeværdige Attester om, at Roden er optagen i en af bemeldte Maaneder, at den er tørret i Skyggen og i den frie Luft, uden nogen anden *) Adresse=Kontorets Efterretn. 1785. No. 101. 5. 106. konstig Varme, og at Resten, hvorfore Premie æskes, svarer i ville Maader til den indsendte Prøve, som i det mindste maae udgjøre en 3 til 4 Lod. Premierne æskes inden November Maaneds Udgang 1789. Gærtner, Bache, ved den botaniske Have her i Kjøbenhavn, tjener med det Frøe han haver. 32. For at opmuntre til visse nyttige Plantninger, udsættes følgende Premier: a. For den største Mængde af see og gode Pile, Vidjer, eller Elle Træer, ei som levende Gjerder, men til Gavntømmer eller Stavre m.v. i Aaret 1786 plantede, ikke mindre end 500 Stykker; eller Elme=, Aske, Rønne= og Espe Træer, ikke mindre end 200 Stykker, Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For næst største Mængde af første Slags, ikke mindre end 250 Træer, eller af anden Slags ikke mindre end 100 Stykker, den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt: 1) For Sielland, (Amager undtagen, som faaer sine egne Premier, herefter, ) Møen og Bornholm. 2) For Jylland, og 3) for Lolland, Falster og de øvrige Øer. b. Men da PilePlantningen i Fyen allerede har gjort langt større Fremgang, end i de øvrige Provindser, saa kan Fyen ikke sam fæste til ovenmeldte Premier, men for denne Provinds udsætter Selskabet. For den største Mængde af forbenævnte første Slags Plantning, ikke mindre end 1000 Træer, eller anden Slags Plantning, ikke mindre end 400 Stykker, den første Sølvmedalje eller 200 Rdlr. For den næst største Mængde af forbenævnte første Slags Plantning, ei mindre end 500 Træer, eller af anden Slags Platning, ei mindre end 200 Stykker, den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. De vindes alle allene af Bondestanden, Mand imod Mand, og æskes inden Desember Maaneds Udgang 1789. Synet, hvorpaa Attesterne grunder sig, maae være taget i Juni, Juli eller August Maaneder bemeldte Aar 1789, og Attesterne tydeligen bevidne, at Træerne alle ere friske, og i god Vext, samt at de ere plantede i Aaret 1786, og paa hvad Steder. Huusmænd kan vinde disse Premier i Kap med Gaardmænd for halve Mængder. For Træer, som flyttes fra et Sted til et andet, kan de ingenlunde vindes, men allene for dem, som beviisligen ere opelskede af Frøe eller Qviste. c. For norske Bønder og Huusmænd udsættes stiftsviis for de største Mængder af Piil, Alm, Ask, Asp, Sællie, Løn og Rogn, plantede i Aaret 1786, for ikke mindre end 200 Stykker Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For næst første Mængde, ikke mindre end 100 Stykker, den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. d. Og da det er bekjendt, at man allerede paa nogle Steder i Dannemark, og især i Aarhuus Stift, har lagt Vind paa den saa kaldede italienske Poppel (en Vartetet af Populus alba), som anbefaler sig ved sin skjønne og hastige Vext, og ved den Nytte, man kan have af Træet selv til Hegning, Skygge, Læe og Gavntømmer, saa udsætter Selskabet. (Fortsættelsen følger.)