JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-02-12
(5896) Ved Proclama, læst i Hof og Stads=Retten den 13de Januarii 1796, og ved Siellands Landstings Ret den 20de f. M. ere Creditorerne udi afdøde Jørgen. Exenreis, og forhen afdøde Hustrue Johanne Andreasdatter Welloes fælleds Stervboe, indkaldede at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commision inden 12 Uger efter Proclamatis lovlige Forkyndelse, for deres Fordringer paa Boet at anmelde og beviisliggiøre; ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldet, at møde inden den i Loven bestemte Tid, for deres Tarv under Boet at paasee, og deres Arve=Rettighed at legitimere, hvilket herved yderligere bekiendtgiøres. (176) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 18de og i Siellands Landsting. den 20de Januarii 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Anne Cathrines og forhen afdøde Mand Toldvisiteur Søren Hassings fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. sær
Berlingske Tidende, 1796-02-12
Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 18de og i Siellands Landsting. den 20de Januar. 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Frue Sophie Christiane Walternes og forden afdøde Mand Oberst Nicolai Egtveds fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet 1887) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 18de og i Siellands Landsting. den 20de Januarii 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Juditte Rasmusdatters og forhen afdøde Mand Traadmand John Andersens fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-02-12
(1832) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Retten den 18de og i Siellands Landsting den 20de Januarii 1796, ere alle de som maatte have noget at fordre udi Viinhandler Otto Frederich Høegs Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. (1272) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Reserve Assistent ved det Danske Etablissement i Guinea, Mathias Jensen Møllers Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-02-12
(18) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Skibstømmermand Niels Nielsen Dahlstrøm og efterlevende Enke Else Nielsdatters fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi følgende Stervboer :(Fra) afgangne Matros Ole Truelsen, og Amund Gundersen, der begge haver faret med Galiasen der Frubling, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi følgende Stervboer :(7855) afgangne Skibstømmermand Hans Christophersen, (58) Baadsmand Anders Andersen og (60) Matros Lars Petersen Gan som alle haver fabret med Skibet Lolland, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. ) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Matros Jlach Johansens Stervboe, indkaldes hrved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, før at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tav under Skiftet. N. L. F. Hor Giæstgiver Thun i Rube faaes som sædvanlig. de fleste brugelige Slags Hauge Fröa. Sammesteds modtages og Lærreder &c. til Bleeg, ordin Lærreder baade at Fiinhed og Brede koster 2 Sk. Alen at blege, men meer end almindelig fine eller brede Lærreder, saavelsom Dreieler &c. i Forhold mere, og da den bedste Blege-Tid, bekiendt nok, er for St. Hans Dag saa er det i alle Henseender önskeligt, at det som skal bleges betids vorder indleveret. Endnu ameldes, at ovenmelte Sted, anvises til Kiøbs en god, let, og i alle Henseender vel conditioneret Wiener Reise-Chalse til 4 Personer. Hos Friis paa Hulegaard ved Ringsted, kan en Eskadron Rytter eller Husarheste faae meget godt Tøyrgræs hvoriblant er Kløver, tilstundende Sommer 1796. di næstanstundende Sommer, er at faae Tøyregræss til om U trent 50 Stkr. Bester eller Qvægs=Hoveder hos Forpagter Hanberg i Tølløse, naar man derom melder sig inden Martii Maaneds Udgang.
Berlingske Tidende, 1796-02-12
En vel opbygget og 3 Mile fra Kiøbenhavn, i en behagelig E Egn beliggende Eiendoms Gaard, med tilhørende 14 Tdr. frie Hovedgaards=Taxt, er underhaanden til Kiøbs, og hvorom gives nøiagtig Efterretning af Secretair Rosenwinge Kolderup, boende i Gaarden No. 166. i Skidenstrædet. i Natten imellem den 5te og 6te i denne Maaned, er skeet et L indbrud i mit Comptoir, og mit Skriver=Pult opbrækket, og deraf et Par Hundrede Rigsdaler i fremmed Guld og Sölv Mynter borttager, saa lover jeg en Præmie af 50 Rigsdaler til den der beviislig kan opdage Gierningsmanden, eller med ham implicerede. Helsingøer, den 7de Februar 1796. N. Fenwicl. NB. Fra Gothersgaden udaf Nørre Port til Lundehuset, er den 12te Febr., imellem 2 og 4 om Eftermiddagen, af en Vogn bortkommen en liden Kuffert med Hængelaas for, hvorudi var en Silke Præstekiole med Vinger og en Stoffes dito, en Bonnet, en med Haar indlagt Guldring, og endeel theologiske Bøger, samt noget Linned. For dennes Tilveiebringelse loves en god Douceur i Gothersgaden No. 132.
Berlingske Tidende, 1796-02-12
Et ungt Menneske, der har taget juridisk Examen med bedste & Charakteer, ønsker sig i Tieneste hos en Embedsmand eller Proprietair paa Landet; Vedkommende ville behage at melde sig hos Fuldmægtig Fed. H. Ferslew, logerende i Store Kongensgade No. 43.
Berlingske Tidende, 1796-02-12
Herved giver jeg mig den Ære at bekiendtgiøre for mine Venden som i Provindserne, at jeg nu igien har aabnet min Boutiner og de som vil unde mig deres Handel, saavel her i Sta qve paa samme Sted som før i Vestergade No. 241, og skal mine Bestrædelser være at fornøie enhver, med alle Sorter gode Urtekramvahre til billigste Priser. H. Bylund. Jan raader dem, der behøve Kakkelovne til næste Vinter, M stræer betingssamme for derpaa at være sikker, deelanger hen paa Aaret ere maaskee slet ikke at bekomme.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Af disse Tiden.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Mayland, den 26de Januarii. General Beaulien skal med det første afreise til de Keiserlige Troppers Hovedqvarteer i Pavia. Alle Rygter, som hid til have gaaet om en Vaabenstilstand, ere uden Grund Endnu den 19de hujus rykte 200 Franske frem mod Cosseriamen bleve med Forliis slagne tilbage af de sardiniske Tropper, Paa Øen Sardinien hersker nu i Sassari større Uroligheder, ind de i Cagliari. Denne Stad vil nu ei mere være afhængen de af Regieringen i Cagliari. Folket har udsendt Emissarier. for at ophidse Jndbyggerne i District, og disse have i den hele Egn ombring, ja endog i Sassari selv, plyndret, indtil en delig Folket selv gjorde Ende paa disse Voldsomheder.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Genua, den 26de Januarii. Paa Corfica tager Giæringen med Engelænderne bestandig mere til. For kort siden har et Corficansk Regiment, som befinder sig i engelsk Sold, grebet til Vaaben mod et engelsk Regiment, dræbt 14 Mand af samme, saaret mange, og gjort endnu flere til Fanger. Det sidste har derpaa trukket sig til Bastia. For kort Tid siden er i benævnte Stad 6 engelske Officerer blevne myrdede om Natten. - Den her værende spanske Gesandt fik for nogle Dage siden en Coureer fra Madrid, hvorpaa han strax sendte Courerer til de spanske Gesandtere i Turin, Florenz, Rom, Neapel og Parma. Man troer, at Depecherne have angaaet det nærværende Forhold mellem Engeland og Spanien, som er meget krigerskt.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Portsmouth, den 31te Januarii. I Dag ankom Hertugen af Yorkhertil, og lod strax Admiral Christian komme til sig, for at raadslaae om de Foranstaltninger, som maa giøres til Qvarterer og Underholdning for de Tropper, som ere komne tilbage med benævnte Admirals Flaade. Efter Rygtet skulle de strax blive satte i Land og blive indqvarterede paa Øen Wight i Southampton og Egnen deromkring, indtil Skibene ere udrustede. Med stor Fornøielse kan man melde, at næsten alle Tropperne befinde sig fuldkommen friske. Nogle Skibe af Flaaden ere endnu i Gaar ankomne. - Til Guadeloupe er igien i Fregatte ankommen fra Frankrige med 300 Artillerister om Bord. - Øen Grenada er nu, paa Pladserne St. George og Richmondhill nær, ganske i de Franskes Besiddelse. - Paa Martinique ere af et Amerikanske Skib 300 Mand Franske blevne satte i Land med mange Vaaben, hvormed de ville bevæbne Negrene, som maatte støde til dem. 2 brittiske Compagnier marcherede strax imod dem, men bleve med et betydeligt Forliis slagne tilbage. Da en Deel af de Franske syntes tilbøielig til at gaae over til Engelænderne, opkom der mellem de Franske selv en heftig Fegtning. 40 af samme, som nedlagde Vaabnene, bleve strax ihielskudte. De øvrige Franske adspredte sig derpaa i Skovene, og blive nu opsøgte af Engelænderne, saa at denne franske Expedition mod Martinique ikke vil blive af nogen følge, besynderlig, da 2 engelske Regimenter, hver paa 1000 Mand, ere under Geleide af Krigskibet Scipio, ankomne dertil fra Portsmouth. Ogsaa den 7de December ere 20 Franske igien landede med nogen Vaaben Forraad; men alle maatte spring over Klingen. - Breve fra St. Thomas af 22de December indeholde den Efterretning: at de Franske have foretaget no en Erpedition mod de africanske Kyster, og deels bemægtige sig, deels ødelagt de fleste af de der liggende engelske Skibe Paa Øen Guadeloupe har den franske Commissair Victor Hu hes, sat alle vaabendygtige Personer i Requisition. Han beskiæftiger sig med at foranstalte nye Expeditioner mod de brittigske Øer, og det er beklageligt, at de Forstærkninger, som ventedes i Vestindien med Admiral Cristians Flaade, for de første maa undværes sammesteds.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Paris, den 1ste Februarii. Fra alle Sider i Republiken, siger den her værende Offcialtidende, ile nu en Mængde unge Personer af den først Requisition, som et Øieblik vare blevne forførte ved trolForestillinger, tilbage til deres Faner. Krigsministeren for er tillige de eftertrykkeligste Foranstaltninger, at vore Armee fremdeles ikke skulle lide Mangel paa Fornødenheder, hvilken er skadelig for Marchernes Hurtighed og Seier. Paa saada Maade skulle Fienderne ved det næste Feldttogs Aabning finde vore Armeer langt talrigere og mere disciplinerte, og tillige er fare et frit Folks store Hielpekilder.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
J Lyon hersker nu fuldkommen Rolighed. - Af de 4 Chouanerchefer, som bleve arresterte paa Slottet Bregnigny ved Rennes, ere de 3 af den nedsatte Militaircommission blevne dømte til Døden, men den 4de til at deporteres. - Krigsministeren Aubert Dubayet har udstædt en Skrivelse til de miltaire Agentere, hvori han indkalder dem, som have begive sig bort fra deres Poster, til at begive sig strax tilbage til samme igien. "J vide, Borgere, heder det i denne Skrivelse at Armeernes Styrke, og følgelig og Nationens Vel hænger, af Eders Foranstaltningers forbundne Eenhed og Virksomhed, Udriver hin ubesindige Ungdom fra Lediggangs Skiændsel og Rebellions Forbrydelser, hvilken i Ligegyldigheds Skiød forglemmer, at den har et Fædreneland at forsvare, Rettigheder at vedligeholde og Laubær at erhverve. Fædrenelandet venten af Eder en hurtig Understøttelse, og i kunne vente af det den Erkiendtlighed, at det har Eder at takke for sin Lykke, sin Rolighed og sine Seiervindinger.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
London, den 2den Februarii. I Dag blive igien vore Parlamentssessioner aabnede, og det første, som skal forebringes, skal være et Kongeligt Bud, skab til samme, hvori Nødvendigheden, at ruste sig paa nye med al Magt til det forestaaende Feldttog og understøtte Keiseren med et nyt Laan af 3 Millioner Pd. Sterl., bliver forestillet. Dog forsikres der igien, som forhen, at man vil gribe enhver Leilighed, som tilbyder sig, til at sluttte Fred Ministeren vil derfore faae en haard Nød at knække, og Oppositionen vil give ham meget at bestille, ikke allene i Henseende til den ulykkelige Krigs Forlængelse, men endog i Henseende til den vestindiske Flaades bedrøvelige Skjæbne. Vor store til Vestindien bestemte Flaades Skjæbne er over al Forventning bedrøvelig. Efter mange frugtesløse Forsøg, at fortsærte Reisen til Vestindien ved de ugunstigste Storme, er endelig Admiral Christian, som commanderede Flaaden, tilligemed de 9 Krigskibe, som udgjorde Bedækningen, i Gaar ankom: men til Spithead ved Portsmouth. Kun 45 Transportskibe, ere komne tilbage med ham, omendskiøndt den hele Flaade vedUdseilingen bestod af 220 Skibe.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Fra Manation i Cornvallis skriver man : at over 150 døde Mænd, Qvinder, Børn, og desuden mange Heste og Brædder af de sønderslagne Skibe ere blevne opkastede der paa Strandbredden. - Ogsaa ved Pensance i Cornvallis er et af disse Transportskibe, som havde Cavallerie inde, forliist. Mange Heste kom svømmende til Strandbredden, og man søgte at redde Menneskene paa Skibet, men forgiæves. Og saa adskillige andre Skibe ere tilligemed Mandskabet gaaet under. Blandt andre skal det 26de Regiment Dragoner af 5 til 600 Mand være omkommet. - Admiral Christians Flaade har været i Søen i 7 Uger og 3 Dage, men har ikke kunnet lægge over 300 Søemile tilbage. Alle de Skibe, som ere komne tilbage, ere i saadan en Tilstand, at de ikke længere kunde holde Søen. Næsten alle Krigskibene af Flaaden smaae ogsaa repareres. Man haaber, at en Deel af de endnu manglende Transportskibe, er seilet til Jrland. Jkke desto mindre skal den vestindiske Flaade strax igien blive udrustet, for saa hastigt som mueligt at kunne gaae under Seil igien. Man har til den Ende i Gaar afsendt en Mængde Skibstømmer, mænd til Vogns fra Deptfort til Portsmouth. - Sidste Torsdag blev den russiske Tractat med Storbrittanien høitidelig ratificeret og udvexlet. - Over Bankdirecteurernes Modstand har Hr. Pitt endelig seiret, saa at de nu ere redebonne til at samtykke i et nyt Laan af 3 Millioner for Keiseren. - J Torsdag blev oprettet en Telegraph over Admiralitetet.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Brussel, den 4de Februarii. Fredsforhaabningerne ere forsvundne, og Rustningerne til et nyt Feldttog ere umaadelige. Den franske Rhinarmebliver forøget til 300,000 Mand, og det unge Mandskab af første Requisition bliver daglig ovet i Vaaben. De coaliserte Magters Fredsbetingelser kunne ikke blive antagne af det franske Gouvernement, som kun vil slutte Fred, naar Belgien og Lüttich formelig blive afstaaede til Frankrige, og naar det Gouvernement, som Holland staaer i Begreb med at give sig, bliver erkiendt af benævnte Magter. Østerrige og Engeland vil slet intet høre herom, og gaaer altsaa igien til Feldts. Garnisonerne i vore nye Departementer, besynderlig den i Brussel, blive nu meget forstærkede, og der kommer til den End daglig Tropper fra vor Rhin= og Moselarmee. J Luxemburg, ventes endnu 6000 Mand af den Parisiske Armee, og denne Fæstning er forsynet med Proviant for et Aar. - For at stand see de Giæringer, som de Emigrerte havde opvalt i Belgien derved, at de havde udspredt, at Frankrige vilde give Keiseren Belgien tilbage, har Politiemmesteren i Paris udstædt et Circulaire til Centraladministrationerne, hvori dette Rygte bliver modsagt.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Haag, den 6te Februarii. Siden i Gaar gives der hverken Majoritet eller Minoritet. i Henseende til en Nationalconvents Sammenkaldelse. Efterat Friesland, ved den sammesteds forefaldne Revolution var bleven bevæget til at tiltræde denne Convents Sammenkaldelse, have i Gaar ogsaa de Seelandske Deputerte bekiendtgjort Generalstaterne, at deres Provinds nu ligeledes gav sit Samtykke til Nationalconventen. Da Folket i Seeland absolut vilde have en Nationalconvent, saa maatte dets Repræsentantere give sit Samtykke dertil, for at forebygge alle Uleiligheder. Alle 7 Provindser tilligemed Drenthe og det hollandske Brabandt have nu altsaa valgt den saa længe forønske Nationalconvent, og man er nu allevegne beskjæftiget med at indrette alting saaledes, at den kan komme tilsammen den 18de Vor Minister Blauw har fra Paris skrevet, at alle Fredsrygter vare forsvundne, og at de Franske om kort Tid vilde aabne Feldttoget ved Rhinen, med en Armee af 300,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Stavanger, den 24de Januarii. Hr. Kammerjunker og Amtmand Scheel har anlagt en nye Vei hen til Kongeveien, hvorved Tilførselen her til Stedet meget lettes. Til Erindring heraf er bleven ham opreist en Æres støtte med følgende Jndskrivt: Lyst at gavne. Tilskyndte Hr. Kammerjunker og Amtmand bekien opro sukat anlægge denne Vei Aar 1789. Derfor opreises ham til Hæder Dette Minde, Kiøbmand Canair, Senant Kielvar. Aar 1795. Vel begyndt - Halv fuldendt.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Schien, den 3die Februarii. Den 29de Januarii sidstleden blev Hans Majestæt Kongens Fødselsdag høitideligholdet hos S. T. Hr. Kammerherre, Adeler, som til Gjemsøe Kloster havde indbudet samtlige Medlemmer af Bradsberg Amts occonomiske Selskab, ved der at uddele Belønninger i Agtelsestegn og Penge til 43 Almues mænd og Qvinder, som blant de flere Æskende især havde udmærket sig ved Jordforbedringer og huuslig Flid m.m., og ved en Beværtning, under hvilken de oprigtigste Ønsker for vor allernaadigste Konges, Hans Kongelige Høihed Kronprindsens og det ganske Kongelige Huses Vel bleve anbragte Som nye Medlemmer ere i Selskabet indgangne: Kiøbmændenne Hr. Paul Biørn og Jacob Bøyesen.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Helsingøer, den 14de Februarii. Fra den 3de hujus til i Dag ere 13 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Kiøbenhavn, den 15de Februarii. Den 8de Januarii er den hidtil værende Underrets Advocat, Marcus Lorenzen i Apenrade beskikket til Regierings= og Landrets=Advocat i Hertugdommerne, og Mathias Nicolaus Conrad Binge til Postmester i Jtzehoe. Den 9de Januarii er Candidatus Juris, Sigfried Hans Christoffer Wichmann, beskikket til Underrets Advocat i Hertugdommene, den 15de er den Fyrstelige Augustenborgske Livlæge, Carl FerdinandSuadicani, udnævnt til Archiater. Under 22de er Ober rets=Auscultant, Josias Thorstraten beskikket til Over- og Landrets samt Regierings Advocat i Hertugdømmene. Under 29de er Gods eier Caspar Vogt i Flottbeck i Herskabet Pinneberg udnævnt til Etatsraad, og den hidtilværende Diaconus, Johan Christian Jangeloff i Coldenbuttel, confirmeret til Præst sammesteds.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Efter vores seneste Bekiendtgjørelse af 17de Novbr. f. A. ere os til Stadens fattige Brandlidte end videre tilkomne følgende Gaver, nemlig: 1) Fra Hr. Oberst Arenfeldt ved Hr. Justitsraad Rested. 50 Rdlr. 2) Fra Hr. Greve von Raben til Christiansholm 500 Rdlr. 3) Fra en ubenævnt Enke. 10 Rdlr. 4) Fra Banæs Gods ved Hr. Conferentsraad Schuz. 51 Rdlr. 5) Fra Skibscapitain Patrick Corran ved Hr. Capitain Kiølsen. 15 Rdlr. 6) Fra en Ubekiendt i Flensborg ved Hr. Dispacheur Buntzen, 100 Rdlr. 7) Fra Hr. Consulde Larrard i Barcelona ved de Herrer Ryberg & Comp. 500 Rdlr. 3) Fra Hr. Thomas Jensen i Slesvig ved samme, 100 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
For hvilke Giverne herved bevidnes vores skyldigste Taksigelse, sigesom vi og ved denne Leilighed ikke vilde undlade, til Efterretning for den Ubenævnte i Hadersleb, der under 29de August forrige Aar lod os tilstille de forhen ommeldte 200 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
til Deeling imellem 20 fattige Brandlidte, at bekiendtgiøre, at samme efter Giverens Forskrift af Stadens 32 Mænd og os ere tildeelte følgende: Bødker Broeberg - Maler Blau müller - Hyrekudsk Holbecks Enke - Bøssemager Steen Gjørtler Fasting - Enken Dorothea Maria Schouboe - Farver Andreas Hansen Findrup - Hørkræmmer Lausoes Enke - Peruquemager Mossin - Stolemager Grenander - Snedker Machans - Viinhandler Bechers EnkePeruquemager Balzer - Kræmmer Bendixen - SnedkerKamphs Enke Stadstambour Ole Hansen - Lysestøber, Knud Schodt - Snedker Withs Enke - Bager Johannes Rasmussen og forrige Høker Sammel Klat. Kiøbenhavns Raadstue, den 15de Febr. 1796. Oberpræsident, samt Borgemestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Tirsdag Morgen den 23de Februarii afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen før fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Post "Contoir.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
For Aaret 1796 holdes Lollands og Falsters Landsting saaledes: Januarii den 20de, Februarii den 17de, Martii den 16de, April den 20de, Maji den 18de, Junii den 8de, Julii den 13de. August den 17de, September den 14de October den 12te, November den 16de, December den 14de Barom. Therm. Vinden. 3 Februar. 27. 9. 1. 3 1/2 Varme. S. O.S. O. Kulde. O. N. O. 12. - - 28. 4. 1. 3 - - S. V. 13 - - 27. 7. 7. 3 Varme. Avs TISSEMENTS.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
At min Søn, Niels Peter Biering, Orlogspræst paa Fre Et gatten Freya, er, efter Guds alvisse Raad, hiemkaldet ved Døden, til et bedre Liv, paa St. Thomas i Vestindien, den 5te December i afvigte Aar, skulde jeg ikke efterlade at bekiendtgiøre for fraværende Paarørende og Venner, forsikre om, at De, og alle Gode, som have kiendt den Sallige, vil tage Deel i min billige Sorg. Mosebye Præstegaard, den 9de Febr. 1796. Christian Henrik Biering, Magister i Philosophien, og Sognepræftil Aastrup paa Falster.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Det behagede Livets og Dødens Herre at henkalde min elske ligste Mand Major von Sibbern den 1ste Jan. sidstleden; hvilket smertelige Dødsfald for mig og gienlevende 6 Børn jeg herved giør bekiendt for alle fraværende Slægt og Venner og frabeder mig derhos al skriftlig Condolation. Wernøe Kloster den 6te Februarii 1796. S. Hvitfeldt, Enke af Sibberen.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Hos Hofbogtrykker N. Møller og Søn, boende i Store a Kongensgade No. 254, paa høire Haand fra Kongens Nyetorv, imodtages Prænumeration paa Træknings=Listerne af det 43de Kongel. Kiøbenhavnske Classe=Lotterie med Rdlr. for alle 5 Classer; de derimod som et prænumerere betale for hvert No. eller Ark 4 s.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Paa mit Forlag er udkommet Klugels Encyelopædies 1ste Deels 3die Hæfte oversat af det Tydske, stor 12 Ark, og koster paa Trykp. 3 Mk. og paa Skrivp. 3 Mk. 12 s. Subskriptionen modtages hos J. M. Stadthagen, Østergade No. 25 1ste Sal.