JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Kjøbenhavn, den 18de August. J Anledning af en Artikel i Kbhvnspst. Nr. 185 har Redactionen fra Hr. Postsecretair og Contoirchef Bojesen, under 15de d. M. modtaget følgende Meddelelse: Efter min Hjemkomst fra en Reise fandt jeg i Kbhvnspst. Nr. 185 en Annonce, hvori der blandt Andet var omtalt de Fremskridt, som Postvæsenet i den senere Tid har gjort. Man vil vist med mig have følt det Anstødelige i hiin Annonce, der ikke kunde andet end være mig i høi Grad. ubehagelig, ihvorvel jeg dog derfor ingenlunde tør tillægge den mig ubekjendte Forfatter den Hensigt at have villet velde mig Ubehageligheder. Annoncen berører altfor deelikate Forhold, til at jeg kunde finde det passende nærmere at omtale dens Jndhold. Jkkun dette bør jeg, opfordret ikke mindre af Beskedenhed end af Sandhedskjærlighed, ikke forbigaae at gjøre opmærksom paa, at Forf. af Annoncen i den Grad har manglet Kjendskab til Forholdene, at han har villet tillægge mig Fortjeneste af Postvæsenet; thi Postvæsenet, saavel i de danske Provindser som i Hertugdømmerne, ligesom og Befordrings= og Transportvæsenet i Hertugdommerne, ere Fag, hvori jeg ingensinde har arbeibet, hvorimod blot Befordringsvæsenet til Lands og til Vands i de danske Provindser er henlagt under det mig anbetroede Contoir, og naar jeg dertil føier, at jeg først fra Mai Maaned 1833 har forestaaet dette Contoir, vil man let saavel kunne see det factisk Urigtige i Annoncen, som kunne bedømme dens Jndhold." - Jdet Red. forøvrigt henholder sig til den her omtalte Artikel, maa den kun bemærke, at det maaskee mindre correkte Udtryk: "Post væsenet" naturligviis kun skal betegne Befordringsvæsenet, som det eneste, under Postvæsenets Resort henhørende, hvori der i den seneste Tid er gjort Fremskridt af Kbhvnspst.) nogenlunde Betydenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Ved at optage den i d. Bl. indførte bemærkning om Exam. juris P. Nissens Constitution til at forestaae Byfoged-Embedet i Aalborg i Cancellieraad Wølfferdts Fraværelse tilføier Aalborg Avis af 4de Ds. At man ikke veed der i Cancelliraadens Fraværelse er passeret Noget, som kunde foranledige Misnøie med den Hr. Nissen meddeelte Constitution, og at Cancellieraaden allerede igjen var retourneret her til Byen d. 29de f. M., altsaa 1 Dag for ovenstaaende Avertissement var indrykket i Kjøbenhavnsposten, kan maaskee tjene til Beroligelse for Forfatteren." (Da Ordet passeret er distingueret ved udmærket Tryk, fristes man let til at troe, at det her maa tages i den indskrænkede Betydning, i hvilken det er bedst kjendt af Forfattere og Redacteurer. Har Hr. Exam. jur. Nissen da i sin Constitutionstid ogsaa havt med Censuren at bestilles, (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Jfølge Efterretninger fra Kjøge er Hs. Excell. Geheimeconferentsraad Grev Werner Jasper Andreas v. Moltke dø sammesteds i Løverdags, 80 Aar gammel. Han var i mange Aar Stiftamtmand over Ribe Stift, og blev derfra forflyttet til Sjælland, siden blev han Overpræsident i Kjøbenhavn, fra hvilket Embede han formedelst Alder og Svagelighed søgte Entledigelse i Begyndelsen af forrige Aar, i hvilken Anledning Hs. Majestæt ophøiede ham i den danske Lehnsgrevestand, En Borgermand her af Staden, Brændeviinsbrænder N. Thomsen i Slippen, har i Formiddags løst den høist vanskelige Opgave, svømmende imod Strøm og Vind, at tilbagelægge den omtrent en Miil lange Strækning fra Kongens Enghave til den saakaldte røde Pæl udenfor Bommen. Han brugte dertil omtrent 3 Timer og vandt en i den Anledning udsat Præmie, efter Forlydende af 200 Rbd. Mande Baade med Tilskuere fulgte ham paa Veien, ligesom og saa en talrig Mængde af Tilskuere havde samlet sig paa Land, isærdeleshed da han passerede Knippelsbro, og paa Toldboden. Den udmærkede Svømmer er en Mand paa omtrent 50 Aar, høi og corpulent, og i det Hele meget svær bygget. Den lange Svommetour kostede ham ingen syn lig Anstrængelse, og han underholdt sig paa Veien ved at tale med de i Baadenne værende Tilskuere. Hvis han er havde havt Strømmen imod sig, skulde den Opgave, har havde raataget sig, have været: at svømme fra Kongens Enghave til Trekroner, altsaa endnu en Fjerdingvei længere
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Ledige Embeder. Vilslev og Hunderup Sognekald i Ribe Stift, 350 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
- Krummerup og Fuglebjerg Sognekald i Sjælland, 300 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Ordineret Catechet- og første Lærer-Embedet ved Borger, skolen i Nykjøbing paa Falster. Løn: 300 Rd. Sølv, friBolig og 6 Favne Brænde, hvoraf dog 3 Skolestuer besørges opvarmede; desuden Høitidsoffer af Menigheden. -
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Consumtions=Inspecteur-Embedet i Ribe.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Befordringer og Afgang. D. 12te Aug. er Cand. jur. C. V. Schwarskopff beskikket til Copiist i Lands=Over- samt Hof= og Stadsrettens Justitscontoir, Cand. jur. og Prøveprocurator I. A. Stakemann paa St. Thomas, til Procurator ved den vestindiske Landsoverret og samtlige Underretter paa de vestindiske Øer
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
D. 15de er Fuldmægtig under Gen=Toldk.- og CommerceCollegiet A. C. Schumacher udn. til virkelig Kammerrassessor¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Kjøbenhavns Torvepriser, den 21de August. Rug, Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 2 s. Hvede, Td. 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, 2rdt., Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 2 s. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Havre, Td. 2 Rbd. 3 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 12 s. Rog. Flæsk, Lpd. 11 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Gri. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 4 s. Smør, Pd. 2 Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 21de August. Hamb. 2 M. - k. S. 2051. 14 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 205 ½, solgt til 12 Mk. 5 s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrock. Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 101 i B. Sp. 181 a 182 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 101 a 101 ½ r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 19 a 49 1/2 Rbs. Tegn. 1014101 1/2 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 10 ta 101 ½ r. S. Rente) 94 a 94 1/2 Rbd. Sd. 4 pCt. uopsig, norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. 91 192 i Banco. 3 pCt. nye dsk. Obl. 75 Lst. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 1 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 94 i B. Dr. Dr. 1001 i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedl. Hamborg, den 21de August. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 92. London 2 M. 13 Mk. 103 s.; k. S. 13 Mk. 12 1/2 s. Madrid 46 1/2. Cadix 46 1/2. Lissabon 518. Amsterdam 2 M. 35, 70; k. S. 35, 55. Kjøbenhavn 204. Species 1/2 Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Blandede Efterretninger. Paa en Forespørgsel angaaende hvilken Kjøbstads Kæmnerkasse Halvdelen af Mulcten for uberettiget Næringsbrug, tilfalder, naar Angiveren er bosat under en Landjurisdiction, har Cancelliet svaret i Skrivelse af 6te Ds., at Udtrykkene: vedkommende Kjøbstads Kæmnerkasse i Pl. af 3die April 1816 56 i ethvert Tilfælde, uden Hensyn til hvor Angiveren boer, maa forstaaes om den Kjøbstad, der ligger nærmest ved det Sted, hvor det uberettigede Næringsbrug er drevet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Den 14de D. er Komd. F. Gottschalk i Kjøbenhavns erkjendt som kgl. baiersk General-Consul i de danske Stater, og den 18de er Kbd. M. Jacobsen i Assens erkjendt som : svensk norsk Vice-Consul sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Under 14de Os. er bevilget, at de aarlige Markeder i Grenaa med Kram= og Haandværksvarer herefter maa afholdes hver Gang i to Dage, istedetfor, som hidtil, i een Dag. Under Titel: "Brudstykker af mit Levnetsløb har en forhenværende Sognefoged og Lægdsmand i Beenløse Sogn, Niels Mortensen, i disse Dage udgivet en lille Brochure, i hvilken han skildrer sig som Offer for en høist tyranniske og vilkaarlig Behandling, som isærdeleshed skal være vist imod ham af hans Herremand, Eieren af Kjærup Gods, Overkrigscommissair Gruner. Saaledes som han fremstiller flere Omstændigheder grændse disse til det Utrolige. Om Bortsælgelsen af Kjærup Gods i 1825 hedder, det f. Ex., at han var committeret af Godsets Bønder til at kjøbe det og ved 4de Auction blev Høistbydende med 76,000 Rbd., af hvilke han paa Stedet kunde tilveiebringe de 38,000 og tilbød inden 48 Timer at betale Resteen; men at Justitsraad Harhoff nægtede ham Hammerslag, og at Godset samme Dag, uden nogen offentligen Bekjendtgjørelse, blev stillet til en 5te Auction og, efter aldeles forandrede Conditioner, solgt for 32,000 Rbd. Jkke mindre mærkværdigiske er hvad han fortæller om en hos ham i Aaret 1828 afholdtsExecutionsforretning, ved hvilken man kastede den for hams og hans Folk tillavede Mad i Rendestenen og spildte hans i nyligt bryggede Øl, for ogsaa at kunde bringe Foustagerne i og Madkarrene bort, om hans og hans Kones Udjagelse i af Gaarden ved Nattetid Aaret efter; det derpaa sluttedes Forlig, og endelig hans anden Udkastelse af Gaarden i indeværende Aar, med tilhørende Omploining af hans Sæd a. a.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Ved Underretsdom af 17de Juni d. A. er Niels Mortensen dømt til at have sit Fæste forbrudt; men dette Fæststes Gyldighed nægter han og paastaaer aldrig at have villetimodtage eller underskrive det nye Fæstebrev, som blev hamsilpræsenteret i 1813, efterat man havde foregivet, at hans oprindelige Fæstebrev, som han, efter Opfordring, havde afleve i ret for at eftersees af Øvrigheden, og som skal have været et heelt forskjellig fra hiint, var brændt ved Ringsted KlostersikBrand. Han slutter med den Forsikkring, at Alt hvad hans har fremfort er den rene, usminkede og beviislige Sandhed, in som, naar forlanges, kan godtgjøres ved i forkastelige Bevilser og Vidner." Som aldeles forarmet og uformuende Mandsk søger han nu fri Proces til Sagens Forfølgning. Vi ønskellaat hans Haab i denne Henseende maa gaae i Opfyldelse, eller ik at han ialtfald paa anden Maade maatte blive sat istand til et at forfølge hvad han anseer for sin lovlige Ret. Sit Skriftelog, har han dediceret til Hs. Ex. Geh. Stats- og Justitsministeriuv. Stemann, hvem han apostropherer: "Manden med det de ædleste Hjerte, Bondestandens varmeste Beskytter og Talsmand, 10 Trykkefriheds og Retfærds sande Ven og ivrigste Befordrer hos og Kongens høit betroede Mand. Kbhyst.) - Til et nosiget udforligere Uddrag af samme lille Skrift, føier Hr. Cant. cellieraad Hempel i sin Avis følgende: "Udgiveren finder at en videre bemærkning overflødig og deeler blot det Ønske: at en upartisk og retfærdig Undersøgelse virkelig maatte finde mit Sted; thi var slig en Adfærd endog kun halvsand, vilde det i være grueligt, og i modsat Fald bør det Rette oplyses. Hvilken Ven af Lov og Orden kan overalt læse slige Skildringer uden levende Deeltagelse; thi det mangler ikke, at mangen Egn har Sidestykker dertil at opvise. Saaledes mindes nik man fra Godslagteriets, ikke fjerne, Dage flere velhavende Bønders Ødelæggelse her i Odense Egnen, fordi de, efterat have i fuld Tillid kjøbt deres Gaarde og indbetalt deres i suurt erhvervede Penge, for sildigt opdagede, at Gaardene vare pantsatte, hvilket ikke skal være bleven bemærket ved en ny Herreds-Inddeeling og Pantebøgernes deraf følgende Adskillelse. Uden egen Skyld og uden mindste Opreisning bleve saaledes disse Landmænd nedstyrtede fra Velstand til Armod, og det uden at Nogen rørte sig til deres Frelse. Har Tiden eller rettere Døden endnu tildeels udtørret de Lidendes Sukke, bør Exemplet ligefuldt tjene til Advarsel for kommende Slægter, hvorfor ethvert Bidrag til at drage lignende Udaad for Lyset umiskjendeligt maa ansees for den værdigste Brug af Publiciteten.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
I Kjøbenhavnsposten er meddeelt, Et Par Ord om Portopidans Forklaring, hvori det blandt Andet hedder: "Blandt de flere Tidens Tegn, som vidne om en sørgelig Tilbagegang, hører ogsaa dette, at man begynder at foretrække Pomtoppidans Forklaring som Religionsbog for Balles Lærebog. At vildledede Almuesmænd, der ere blinde Redskaber i fangtiske Styreres Hænder, kunne opfatte en saadan Mening, lader sig let forklare; men at flere yngre Præster, ja selv, som man siger, Professorer og Embedsmænd i høiere Stillinger kunne ønske dette, maa med Rette ansees som meget paafaldende. Balle stod for nogle og tredive Aar siden som næsten den eneste Stridsmand imod ubesindige Skribenters frivole Angreb paa Bibelen. Han blev da anseet som J Orthodoxiens faste Støtte, og Jngen kunde have tænkt, at han nu skulde hvile som en Kjætter i sin Grav. Hans Bog har, som et menneskeligt Værk, sine Ufuldkommenheder. Man kunde ønske en bedre Orden, ønske enkelte Udtryk forandrede og at Forfatteren havde viist nogen større Omhu for Sprogets Reenhed; men at Bogen har store Fortrin for Pontoppidans Forklaring, vil ikke lettelig kunne nægtes, naar man nøie kjender begge Bøger og har Erfaring i Underviisningsfaget. At Lykken ikke altid vender den Søgende Ryggen, men at der endnu haves tilovers for ham, blot han forstaaer at satte det rette Greb paa Tingen, oplever man i denne Tid get skinnende Exempel paa. Vel har Publicum længe været og er endnu daglig plaget af et udtærende Omgangs-Tiggeri under mange Skikkelser; men alt det forslaaer intet mod det forhausende Held, hvormed en handlende Mosait fra Jylland, der er i Ny for foregaaende Driftighed paa sit Opholdsted, giennemdrager alle Rigets Provindser, Kjøbstæder, (Herregaarde og Landsbyer, og opfordrer til Bidrag, for at bringe sit vaklende Huus i ny Flor. Vistnok hører der end Jern-Taalmodighed til alle de directe og indirecte Overtalelses=Gaver, han veed at anvende, og som vel kunde give rigt Stof til en lille Anecdotsamling; men saa indbringer dennes Møie igjen Noget, især da mindre Bidrag end 20 Rbd. ikke modtages, men vel større, f. Ex. 50, 80, 100, ja til 500 Rbd. Massen stiger med hver Dag og skal alt løbe henimod de 20,000 Rbd., men Samleren skal ikke kunnes nøies med mindre end - 30,000 Rbd., en Sum, der overstiger mange Communers saa meget udskregne Fattig og Skoleskat. Sikkert tør man engang haabe Resultatets offentliggjort som et mærkeligt statistisk Bidrag til Goddædighedens Annaler (Hempels Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Jfølge Efterretninger fra Jisland, er Tilstanden derne høist beklagelig. Den grønlandske Jis havde i Vinter sat ind paa Landet, saa at Vest, Nord= og Østkysten dermed, var aldeles tildækket, hvilket forhindrede og tilintetgjorde næsten aldeles Fiskeriet, Jislands vigtigste Næringskilde. Dette stormende og taagede Veir, som følger med Grønlandsisen, har foranlediget flere Skibbrud, deriblandt 4 franske Fiske skibe, hvoraf kun tildeels Mandskabet er reddet. Af et Fartøi, med 12 Mands Besætning, reddede kun Styrmanden og tre Mand sig ved Svømning. Men ikke blot Havetisk frembyder disse sørgelige Skildringer. Som Følge af den haarde Vinter have Bønderne mistet en Mængde Faar, og det i den Grad, at der findes de, der af 600 Faar kunne have 20 til 30 tilbage. Sommeren har været græsselig Baade i Juni og Julii Maaned har det næsten uafladelig sneet og frosset tilfjelds, hvisaarsag ogsaa Lammene paa mange Steder ere døde, og af Hø bliver næsten aldeles Jntet at faae. Hele Handelen har næsten kun været indskrænket til Kornvarer; disse have saaledes været søgte, at deraf næsten Jntet er tilbage. Den franske Corvet, LaRecherche, var kommen til Iisland, og, efterat have sat tvende Naturkyndige iland, der i videnskabelig Henseende vilde bereise Landet, havde den fortsat sin Reise under Grønland omkring Jisland for at søge Sporene af den forulykkede franske Orlogsbrig La Lilloises.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Kammerraad Gloyer i Bordesholm og Professor Olshausen i Kiel have bekjendtgjort, at den berømte Reisende Carsten Niebuhrs Familie har nu i Sinde at udgive den tredie Deel af hans Reisebeskrivelse over Arabien. Da en utidig Frygt for en uheldig Host og deraf opstaaende Mangel i de sidste Dage ikke blot pludseligen har dreve Kornpriserne i Veiret, men endog har gjort det umuligt for Bagerne at erholde den til Byens Forbrug fornødne Rug, saa har Politimesteren i Horsens seet sig foranlediget til at gjøre ved. Jndvaanere opmærksomme paa det kgl. Rescript, af 18de Juni 1802, hvorved det er befalet Kornhandlere, Brændeviinsbrændere og Bagere at have visse Qvantiteter af Korn i Oplag til Udlevering for Betaling efter Øvrighedens Anviisning, og hvo som ikke har disse, uden Ophold at forsyne sig med samme, da de ellers under en daglig Mulcdertil ville blive tvungne. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Til Politikammeret i Aarhuus er forleden indlevert 2 paa Gaden fundne Tallotteri=Sedler. Da der paa den er af dem skal være falden en Gevinst, saa opfordres Eieren i Aarhuus Avis til at melde sig senest inden 3 Uger fra Dato og godtgjøre sin Eiendomsret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
J Onsdagen den 2den Septbr., Kl. 10 Formiddag, bortsælges ved Auction i Pakhuset paa Steenberg Strand circa 50 Fade havarerede hvide dækkede Sukkere, samt en Degløst Ditto.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Reisende. fra Aarhuus til Kallundborg; Consul Lewis, Kjøbmændene J.I Philipsen og W. Møller; Dyrlæge Eitsen, Pottehandler Habenicht; Pastor Gude med Frue, Froknerne F. og B. Boeck Md. Fogh med Barn; Provisor Høygaard; Studenterne Nissen og Lassen; Enkemadame Hein; Skolediscipel Mühlenstedt, - Fra Kallundborg til Aarhuus: Fabrikeur Holch; Hr. L.i Klingberg; Prøveprocurator Colding; Jfr. Schlichtkrull, Landsoverretsprocur. Schmidt med Familie; Hr. Møller med Familie, Forvalter Poulsen, Qvæghandlerne Brasch og Hvid Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Justitsr. Ch. A. Møller, forhenv. Physicus paa Ære, 77 A.; J. M. Schram, f. Klein; L. Hansen; Alle i Kbh. Bødskermester Ch. H. Rasch, 50 A., i Odense. -ves
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Bekjendtgjørelser. Skipper R. Nissen er bestemt færdig til at afseilden 6te Septbr. til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer; for Passagerer er beqvem Leilighed. Fartøiet ligger ved Toldbodbryggen. En Gig, med complet Seletøi, agtes solgt, og anvises fra Stiftsbogtrykkeriet. Paa Thidemannsholm pr. Hjørring, kan, fra førstkommende 6te September, faaes extra god Kampinerug, ved tjenlig til Sæd. Gode Fredericia Knapost bekommes nu for 10 s. pr. Pd. hos Borgeradjutant Ene.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Sirtser i lyse og mørke Mynstre, nyeste CrepFlors= og Silke=Dametørklæder, bedste Sort ubleget Tvist, faaes paa Gammel-Torv hos Bendix H. Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Et complet Farveri med Presse og Kjedler m. m. er at faae tilkjøbs underhaanden. Liebhabere ville behage at henvende dem til Cancelliraad Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Stedet Nr. 604 paa Nørregade med tilliggende have er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar. Nærmere Underretning meddeler Cancellieraad Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Et ungt Menneske, som flere Aar har conditionere hos en Godsforvalter, ønsker sig anbragt paa eet eller andet Contoir, helst hos en juridisk Embedsmand. Adressesiontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Skaf ehavre kan faaes hos H. P. Beyer---- Skaftekorn af Byg og Havre faaes hos Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-25
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Enkefru Margrethe Kirstine Zöllnern af Overklit, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hjørring, den 19de August 1815. Willenoss, . const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Nyeste Postefterretninger. England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
J Overhuset fortsætte Lorderne deres fordærvelige Modstand mod Municipalreform Billen, Nationen og Ministrene, til Trods. Adskillige Amendementer, for hvis Forslag, Lord Lyndhurst almindelig staaer i Spidsen, gaae igjennemt med stor Majoritet, og Billen bliver saaledes næsten aldeles somskabt. Den vil da atter maatte passere Underhuset i sin nye Skikkelse, og det Spørgsmaal, hvad Parti Regjeringen skal tage i denne Strid mellem begge Huse, skal have været Gienstand for Raadslagninger i et Cabinetsraad den 15de og det er rimeligt, at Ministrene, som i denne Sag ere visse paa Nationens og Underhusets Understøttelse, ikke lade sig formaae til at opgive Billen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Vi høre netop nu i dette kritiske Øieblik, siger Coureeten af 18de, at det er uden for al Tvivl, at Underhuset vil forkaste Billen i den forandrede Skikkelse, i hvilken denne kommer tilbage fra Overhuset. Enhver Bill, som kommer fra Underhuset, kan i Overhuset gjøre Regning paa sammes Modstand. Saaledes skal altsaa netop nu, da Landet, med mere Bestemthed end nogensinde, fordrer Lovgivningens Fremskriden paa Reformens Vei, hele dette Aars parlamentariske Stræben være spildt. Visselig kan man sige, at Pairernes Adfærd for Øieblikket, i denne for alle Magthavere saa skjæbnesvangre Tid, i sine Virkninger kan sættes ved Siden af sen formelig Tilintetgjørelse, ikke blot af Stædernes Corporationers, ikke blot af Kirkens, men overhovedet af hele Lovgivningens Myndighed, thi denne Adfærd giver Corporationer, Kirke og Lovgivning, ja Monarchiet selv til Priis for den Stræben efter noget Nyt, som har gjennemtrængt vor Tidsalders og ligeledes gjør sig gjældende i vort Land. Det Nye kan, ikke meere holdes tilbage; dets Magt til at gjøre sig sældende ligger dybt i det selskabelige Samfunds Udvikling. Det var Pairernes Opgave at lede det med Viisdom; de have vægret sig for at løse denne Opgave paa len saadan Maade; derved have de løsnet de Baand, hvilken Fornuften endnu kunde lægge paa hiin Nyhedssyge, og deel truende Følger heraf forestaae nu baade dem og os."
Aalborg Stiftstidende, 1835-08-27
Spanien. Nationens Stemme yttrer sig stedse lydeligere imod det nærværende Regjeringsystem. Den franske Moniteur af 16de indeholder en telegraphisk Depesche fra Bayonne af 14de som alvorlige Uroligheder, som skulle være udbrudte i Saragossa, og om hvilke man venter de omstændeligere Beretninsiger med næste Post. Til bemærkningerne i Moniteuren tilføier National" endnu, at Depeschen indeholder den bestemte Efterretning, at en Regjerings-Junta har i Saragossa indsat sig selv istedet for de hidtilværende skongelige Embedsmænd. Følgerne af denne Begivenhed, bemærker bemeldte Journal, ere uberegnelige, da de formodentlig ville finde Efterlignelse i de øvrige Provindser og først og fornemmelig i det gjærende Catalonien. Man mindes uvilkaarligt om den spanske Frihedsskrigs Tider, thi dengang var det Provindsial=Juntaerne, efter hvilke Juntaen i Saragossa synes dannet, som udøvede de egentlige Regjebringsfunctioner.