JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Jndenlandske Efterretninger. Egentlig burde vel Jntet af Alt, hvad der skeer under en absolut Regjering, ansees som paafaldende; men ikke desto mindre vil det vække en i mange Henseender vistnok velgjørende Sensation at erfare, at det kongelige danske Cancelli under 18de dennes har tillagt Etatsraad Treschow Ordre til som Generalfiskal at tiltale Cand. juris Orla Lehmann (Stænderdeputeret for det 3de Kjøbstadsdistrict, Kjøbenhavns Borgerrepræsentant for hans Fremfærd ved den bekjendte Sammenkomst, som Kammerraad Drewsen den 30te f. M. afholdt med sine vælgere paa Nykjøbing Raadstue, og navnlig for ved den af ham holdte Tale at have søgt at udbrede Had og Misnøie med Danmarks Forfatning, og Maaden, hvorpaa vore Konger have udøvet deres Magt, samt ved disse og andre Forestillinger at have søgt at formaae de Tilstedeværende til at virke for en Forandring i Forfatningen. Saaledes lyder Dagens Beretning om denne mærkelige Actionsordre, der vistnok i høi Grad egner sig til at vække de slumrende Aander og fremkalde Bevidstheden om de Forhold, det danske Folk er undergivet, og om Enevoldsmagtens Betydning. Det glæder os nu dobbelt at have meddeelt Orla Lehmanns Tale til Falstringerne, da nu saa mange flere, ved at læse Referatet deraf, kunne erfare, hvad der af Regjeringen endnu kan ansees for at være Gjenstand for fiskalsk Forfølgelse for Domstolene, og det uagtet Christian den Ottende har frigivet Discussionen og Forfatnings spørgsmaalet, og uagtet Fortiden tilhører Historiens Dom. - Men lige saa vist som der ikke vil findes nogen blot nogenlunde frisindet og sandhedskjærlig Mand i hele Danmark, der, efterat have læst hiint Referat af Orla Lehmanns Tale, vil være uenig med sig selv i at bedømme denne, ligesaa vist vil den Sensation, som Efterretningen om, at han derfor skal drages til Ansvar, overalt maa vække, være af een Natur, og ligesom Lehmanns aabne og ædle Færd allerede for lang Tid siden har gjort ham til Folkets Yndling, saaledes kan hiin Efterretning heller ikke andet end i høi Grad forøge den almindelige Sympathi for ham. - Hvad Regjeringen turde vinde ved denne Leilighed, indsee vi ikke, men i ethvert Tilfælde bliver det vist, at netop slige Foranstaltninger fra dens Side ville intet mindre end bidrage til at undertrykke Tidens Aand, og derfor kan for det Heles Skyld enhver saadan Action mod Friheden til ved Ordets overbevisende Kraft at oplyse og opmuntre Medborgerne til at holde fast ved deres Ønsker og af den lovlige Vei at stræbe for den endelige Opfyldelse deraf, ansees for tjenlig og heldbringende, hvad Udfaldet end maatte blive for den Paagjældende. (Kbhpst.) Ogsaa i Aar er det, ved Armeebefaling af 22de dennes, bestemt, at de under Generalcommanden i Nørrejylland og Fyen samt i Hertugdømmene staaende Regimenter og Corps ikke skulle indkalde deres Frifolk i Foraaret, hvorimod der skal exerceres i Standqvartererne med den tjenstgiørende Styrke. - Ogsaa ved denne Leilighed vil skee ikke ubetydelige Besparelser. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Hans Maj. Kongen har fundet sig foranlediget til allernaadigst at resolvere, at den Fritagelse for den i § 36 af Forordningen og Reisendes Passe og Herbergering af 17de April 1811 anordnede Visering af Passene eller andre Legitimationsdocumenter, naar Paslinierne passeres, som ifølge Cancelliepatentet af 8de August 1839 er tilstaaet de over Hamborg og Altona med Extrapost eller Personposterne i Landet indkommende Reisende, skal finde Anvendelse paa alle Reisende, som befordres med Extrapost, Person- og Fragtposter. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Hof= og Stadsretten har den 22de de paadømt den af Proc. Christensen som Redacteur af Fædrelandet mod Cand. jur. H. Trojel anlagte Sag paa Grund af de af Sidstnævnte mod Fædrelandets Redacteur i Kjøbenhavns Adresseavis fremsatte ærefornærmende Sigtelser. Ved Dommen mulcteredes Jndstævnte paa 200 Rbd. Sølv, samt dømtes til at være Censur undergiven i eet Aar, hvorhos de brugte Jnjurier mortificeredes. Den Jndstævnte betaler Citanten Processens Omkostninger med 25 Rbd. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Det er bekjendt, at der imod Justitsraad Sommer blev anlagt Justitssag paa Grund af Kassemangel og andre Uregelmæssigheder i hans Embedsførelse som Byfoged i Maribo, men at det lykkedes ham at undvige, og at han senere ei er bleven paagrebet. Han er imidlertid blevet dømt til Fæstningsarbeide, hvilken Straf dog ved allerhøieste Resolution af 17de d. M. er formildet til Fæstnings arrest, med Hensyn til at denne sidste Straf er indført ved den efter Tiltalen mod ham emanerede nye Kasseanordning; derhos er tillige hans Bestalling (Dagen.) som Justitsraad bleven kasseret. Det lader sig ikke nægte, at Dagen har vundet meget under Hr. Friberts Redaction, og selv Fædrelandet maa i et af sine sidste Numere indrømme, at Dagen stræber at skaffe sig en Repræsentation af en mere videnskabelig Art. Det synes ogsaa som Bladet mere og meere vil aflægge den grasse Absolutisme, hvorved det tidligere har udmærket sig, og mere nærme sig til hvad det selv betegner ved den conservative Reform." Corfaren anfører, som et Beviis paa hvormeget Autoriteterne tage efter dens Raad, at der udrustes en Brig til at følge med Linieskibet Christian den Ottende, og som skal løbe forud og raabe Varsko. Samme Blad fortæller, at der ryddes et Par Værelser i Cancelliets Archiv, hvori de Klager, som skulle være underveis imod General-Gouverneur Scholten, kunne henlægges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Den i offentlige Blade oftere omtalte gamle Sergeant Bartholomæus Albrecht er nu afgaaen ved Døden om Morgenen den 17de ds. Sine sidste Leveaar tilbragte han i et Huus, der hører til Landsbyen Ubberud, omtrent 1 Miil fra Odense. Han skal være født d. 24de August 1722, og altsaa have opnaaet en Alder af 118 1/2 Aar. (Ove Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Det fortjener at berøres, at Odenses mere velhavende Jndvaanere i denne for de Fattige saa haarde Tid have ydet disse deres trængende Medborgere langt mere Hjælp, end hvad der er offentliggjort i Aviserne; mange og ikke ubetydelige Gaver ere i Stilhed blevne uddeelte, navnligen af Kjøb(Hemp. Av.) mænd o. fl. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Under 19de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Bataillonschirurg ved Livcorpset og Districtslæge ved Kjøbenhavns Fattigvæsen, J. Kjeldahl, til Districtslæge ved Jægerspriis Gods og Horns Herred. Hr. Dr. philos. Christian Greve af Raben, til Aalholm Slot, har i denne Tid afstaaet Hoveriet under Avlsgaarden Egholm for den billige Afgivt af 20 Rbd. aarlig for hver Gaard. Hr. Greven skal nu ogsaa have tilbudt Fæsterne under den ham tilhørende Hovedgaard Bramslykke Hoveriets Afløsning, imod den i Forhold til dettes Størrelse, ligeledes billige Afgivt af 30 Rbd. aarlig, og saasnart den nuværende Forpagtning af Christiansholm tillader det, vil han ogsaa tilbyde dette Gods Hoveri frihed paa Vilkaar, der ere saa fordeelagtige for Fæsterne, at man ikke kan tvivle om, at de jo med Glæde ville modtage Tilbudet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Udenlandske Efterretninger. De krigerske Udsigter vedblive endnu stedse; fra de andre Stormagter ere meget truende Noter, indløbne til den franske Regjering angaaende de uhyre Rustninger, og de franske ministerielle Blade, forsikkre, at der er bleven svaret med Kraft og Værdighed. Fornemmelig skal der være indtraadt en Forandring i Østerrigs Stemning mod den franske Konge, og den berømte østerrigske Minister, Fyrst Metternich, anseer nu dennes Hensigter for langt mindre fredelige, end han ofte forhen har givet tilkjende. De liberale franske Blade ere underkastede mange Forfølgelser, som især tilskrives Ministeren, Guizot; meest Sensation vækker det, at det berømte Blad Nationals Redacteur er stevnet for Pairskammerets Skranker fordi han har kaldt dette et Hospital for ulægelige Syge og et Beenhuus." Da han er bleven syg, kunne de ædle Parers lidenskabelige Vrede faae Tid til at sætte sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
J England træde Partierne stedse mere bittert frem imod hinanden, og man meente, at Ministrene derfor vilde opløse Parlamentet for at faae No, medens Lidenskaberne henvende sig til de nye Valg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Ved Postens Afgang fra Paris den 15de de, gik paa Børsen det Rygte, at en stor Revolution var udbrudt i Konstantinopel, og Sultanen myrdet. J det Mindste den første Deel af dette Rygte fandt Tiltro.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Beltpassage. Gaabense den 24de Februar 1841. Hele Farvandet mellem Falster og Masned er belagt med Jis. Transporten skeer med Jisbaade, dog gaaer man paa Jsen den meste Vei.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Reisende fra den 17de til den 24de Februar 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Dhrr. Bendix og Kloss; Sølieutenanterne Købke og Smidth; Seminarist Petersen. Med Personposten, Handelsfuldmægtig Warburg; Dhrr. Dons, Lassen og Holten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Handelsefterretninger. Kjøbenhavn den 19de Februar. Jfølge en Keiserl. Russisk Ukas af 3die Januar er den ved Ukas af 21de Juni 1840 tilstedte toldfri Jndførsel af Kornvarer i Rusland bleven befalet at skulle fremdeles gjælde for Aaret 1841. - Hull den 8de Februar. Den større Søgning for Hvede vedvarer, men har ei heller endnu ført nogen Priisforbedring med sig, eftersom den hidtil fornemmeligt kun foranledigede lettere Leilighed til at komme til at sælge, hvilket ellers i længere Tid ikke vel var muligt. Hamborgsk Hvede 5860 s., fineste Danziger indtil 64 s. pr. Otr. – J andre Kornarter saare liden Omsætning. – Rapsæd fast i Pd. Salen. St. 34. 10 s. - Hørfrø flaut. – Den 11te Februar. Vore Lagere af fremmed frigjort Hvede udgjøre for Øieblikket neppe 20,000 Otr. - Rapsæd holdes i Pd. St. 35. - Vikker, nye, 5065 s. - Hamborg den 16de Februar. Vore Bagere og Meelfabrikanter ere endnu stedse tilbageholdne i at kjøbe Hvede in loco, i den Forventning, at de ville faae bedre Kjøb naar Skibsfarten igjen bliver aaben. Paa Leverance derimod er bleven gjort temmelig meget siden i Fredags, dog uden Priisforhøielse. At levere af Udlandet finder mindre Kjøbelyst Sted til de forlangte høie Priser, og der om sattes derfor kun et Parti 129-130 Pd. af Wismar til 85, Rd. Bco. pr. Hamb. Læst, fra anden Haand. - Med Rug, er det stille, og paa Leverance er kun sluttet et Parti 122 Pd. Mecklenb. til 75 Rd. Cour. pr. Læst. – Byg og Havre, uden Forandring. – Af skjønne smaa Bønner kjøbtes 80 Læst. al Kønigsberg til 71 Rd. Bco. pr. 62 1/2 Scheff. - J Rapsæd er ikke omsat noget. – Efter Børsen. Idag sluttedes endnu, her at levere, blandt andet: 130 Pd. Hvede af Pommern til 87 Rd. Bco. pr. 62 1/2 Scheff. 110-112 Pd. Byg til 4 Mk. 6–8 s. Bco. pr. Td., og 80 Pd. Havre til 27 Rd. Bco. pr. 24 Tdr., begge Deele af Danmark. - Rapsæd af Kiel til 152 Rd. Bco. pr. Hamb. Læst. - Forraadene af Sommer- og Evre=Smør ryddes stærkt, og Priserne ere temmeligt faste. – J Uld var ubetydelig Omsætning, fornemmeligt i de ringe Qvaliteter, for hvilke vel er indløbet nogle smaa Ordrer, men med saare lave Limiter. Ved nogenlunde antageligt Tilbud slaaes nu sædvanligviis rask til, hvoraf det er klart, at Eierne gjerne ville mindske deres Forraad. – Den 19de Februar. For Hvede in loco ingen Kjøbelyst; derimod er siden i Tirsdags atter bleven sluttet betydeligt paa Leverance. Ab Udlandet omsattes 130 Pd. af Pommern til 8888 1/2 Rd., al Rostock 131132 Pd. til 89 Rd., og al Stettin 128 Pd. til 86 Rd. Bco. pr. Hamb. Læst. - Med Rug fremdeles stille. – Af Byg kjøbtes endnu et Parti i Tirsdags, at levere al Jylland, 102 Pd., til 3 Mk. 15 s. Bco. pr. Tde. - Ligeledes 7880 Pd. Havre til 25 Rd. Bco. pr. 24 Tdr. – J Bønner og Erter ikke gjort noget. – Rapsæd af Neder-Elben betingede 154 Rd. Bco. pr. Hamb. Læst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Kjøbenhavns Børscours den 23de Februar 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 200. Species, 200. - Species, solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 98 1/2 Rbd. Sedler. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Foranlediget af det Stykke, som findes i Stiftstidenden, No 24, angaaende Fattigarbeidsanstalten her i Byen, finder jeg mig foranlediget til at give en Fremstilling af Arbeids-Anstaltens Virksomhed i den Tid den har bestaaet, og hertil finder jeg mig saa meget mere opfordret, som det har behaget Fattigcommissionen under 16de dennes at tilkjendegive mig, at Arbeids-Anstalten skal ophæves til 1ste April d. A. Om Fattigcommissionen er eller kan være bemyndiget til at hæve denne af det kongelige danske Cancellie og Communen i en Raadstue samling vedtagne gavnstiftende Indretning, vil jeg for Tiden lade være uberørt, hvorimod jeg ene vil give den Fremstilling af Arbeids-Anstaltens Virksomhed, som Fattigcommissionen hidtil har undladt at meddeele.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
AVERTISSEMENTS. At Tallotterie-Collecteur Wied i Saxkjøbing er ansat som Classelotterie-Collecteur i bemeldte Bye, bekjendtgiøres herved. Det Kongelige kjøbenhavnske Classelotteries Jnspectorat, den 20de Februar 1841. J. Chr. Riise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Tirsdagen den 16de dennes om Eftermiddagen omtrent Kl. 2, er paa Veien fra Bastebrostræde. til Friseport langs med Stranden, tabt et nyt rødt Silkelommetørklæde, sammenlagt som et Halstørklæde. Den retsindige Finder bedes at aflevere det paa Adressecontoiret, hvor der udbetales en passende Findeløn. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Paa Adressecontoiret faaes for 8 Sk.:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Emilies Hjemreise, Vaudeville-Monolog. En Variation af Professor Heibergs Emilies Hjertebanken." Udført som Afskeds-Epilog af Madame Orla mundt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Af Overdyrlæge Dieterichs nyeste Dyr lægebog kunne endnu nogle Exemplarer erholdes paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Malaga Citroner, 10 Rbd. pr. Kasse, 12 a 14 Mk. pr. 100 Stkr. til videre Forhandling, og i mindre Deele faaes i Julius Bøttern. Saxkjøbing hos 100 Rbd. Sedler af Nysted Kjøbstads Overformynderies Midler kan mod anordningsmæssig Sikkerhed strax erholdes tillaans. Nysted den 18de Februar 1841. W. A. Thuge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Bortforpagtning. Hovedgaarden Christianssæde, under Grevskabet Christianssæde paa Lolland, tilligemed Besætning, Jnventarium samt Hollænderie, stilles ved offentlig Auction til Bortforpagtning Onsdagen den 7de April d. A. Formiddag Kl. 10 paa selve Gaarden. Det bemærkes: at Hovedgaardens Areal i Pløieland er circa 540 Tdr., saavelsom at dertil ogsaa under Omstændigheder kan erholdes i Forpagtning en Saltgræsning paa circa 217 Tdr. Land, der har været benyttet under Gaarden; alt paa de Conditioner, som ved Auctionen fremlægges, og 14 Dage forud ere til Eftersyn hos Grev E. Reventlow paa Aalstrup pr. Mariboe, eller hos Undertegnede, der tillige paaviser Gaarden med Tilhørende. Christianssæde pr. Mariboe den 18de Februar 1841. J. M. Lützen, Forvalter ved Grevskabet Christianssæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de Februar d. A., som er læst inden Mariboe Byting og som snarest muligt vorder læst inden den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter forhenværende Kjøbmand her i Mariboe, Jørgen David Engberg, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Mariboe Skifteret, den 18de Februar 1841. C. A. Møller, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved Falsters Birketingsret og Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten i Kjøbenhavn, indkaldes med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter Stiftsprovst Hans Resen Steenstrup, Provst over Falster, til at fremkomme med og beviisliggjøre deres Krav for den constituerede Provst over Falster, Hr. Sognepræst Jürgensen i Sønder=Kirkebye pr. Nykjøbing, eller for Undertegnede; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Paa samtlige myndige Arvingers Vegne. Taars Præstegaard pr. Saxkjøbing den 22de Februar 1841. P. Steenstrup, Sognepræst for Taars pr. Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Lollands Falsters Livende. Stisk Søndagen den 28 Februar. No 97.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Til Sammenligning med Orla Lehmanns Skildring af Danmark og navnlig Bondestandens Tilstand under de souveraine Konger for Frederik den Sjette, hvilken Skildring det Kgl. danske Cancellie har anseet for strafværdig, meddeles heret Brudstykke af Hjorts danske Børneven over samme Gjenstand. Professor Peder Hjort er ligesaa bekjendt for sin Grundighed og Sandhedskjærlighed som for sin Sindighed og undersaatlige Hengivenhed for Konge og Regjering, og hans udmærkede Læsebog er ikke som Lehmanns Tale bestemt for modne og erfarne Mænd, men for Børn i Borger- og Almueskoler. Efter en kort Beretning om Souverainitetens Jndførelse og de vigtigste Begivenheder under de uindskrænkede Konger indtil Frederik den Sjette, omtales Videnskabelighedens Fremvært, og derpaa tilføies: "Men med alt dette udviklede vort Fædreland dog ikke sine naturlige Kræfter med den Frihed og til den Grad, man kunde fordre. De souveraine Konger anvendte altfor ofte deres rigere Midler til Pragt, Hof væsen og andre unyttige Ting; de forlode den folkelige Begyndelse, hvorfra deres Magt var udgaaet, og glemte, at deres Stamfader, Frederik den Tredie, havde befalet, at der i Rigets høieste Raad skulde være lige mange Mænd af borgerlig og adelig Herkomst. Vistnok hævede sig ved Fortjenester enkelte udmærkede Mænd af lav Slægt til høie Værdigheder, som Griffenfeldt og Tordenskjold; ligesom ogsaa den høihjertede Hvidtfeldt, den lærde Jver Rosenkrants og enkelte Andres Minde byder os ikke at frakiende alle Datidens Adelsmænd Fortjenester og Dygtighed; men i det Hele besatte man dog Statens vigtigste Embeder mere med Mænd af stor Slægt end med Mænd af stor Dygtighed. Derfor opstod ikke blandt Folket den ædle Kappelyst og raske Væddestrid, der bringer de dygtige Mænd frem; og dygtige, kraftfulde Mænd var det just, hvormed Frederik den Tredie bestemte at Regjerings collegierne skulde besættes, hvadenten de bare et borgerligt eller et adeligt Navn. Nu forstokkede alle Stænder. Adelen varmede sig i Hofsolen og beilede til Kongernes Naade, uden at frygte Medbeilere; Borgerne, der ikke bleve vante til nogen Jndflydelse paa Statens Anliggender, glemte snart Haabet om at erholde den, og nøde de Smuler, hvormed de Store lønnede dem, for at arbeide for sig; Bønderne vedbleve, som forhen, at være Slaver. Men deraf fulgte hos alle Stænder en Træghed, som slog altfor dybe Nødder i Folket, og den sørgeligste Ligegyldighed for det kjære Fædrenelands almindelige Anliggender. De Fleste tænkte kun paa sig selv, og i snæverhjertet Egenkjærlighed stivnede alle ædlere Følelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Siden vi ere komne til at citere af denne fortræffelige Bog, kunne vi ikke nægte os den Fornøielse endnu at anføre et Par Steder af en kort statistisk Oversigt over Danmark Statsforfatning og Regjering:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Kongen hedder ogsaa en Monark, eller Enehersker, fordi vore Forfædre saaledes som vi nedenfor udførligen skulle læse beskreven – for et Par hundrede Aar siden ansaae det for at være til Gavn for Landet, at Magten nedlagdes i Kongens Hænder og overdroges ham alene. Jal de ansaae endogsaa denne Overdragelse for aldeles nødvendig til Landets Frelse i de daværende høist ulykkelige Tider. – Den danske Konges Pligter og Rettigheder ere beskrevne i Kongeloven, udgiven 1665 af Kong Frederik den Tredie. Efter denne staaer han ikke nogen Mand eller Samling af Mænd til Ansvar for sine Handlinger, men kun Gud og sin egen Samvittighed. Han alene kan give Landet Love, isætte og afsætte Embedsmændene, beslutte Krig og indgaae Fred, paalægge Skatter, og Told samt al anden Contribution; han har den høieste Magt over al Cleristet, eller Præsteskabet, og han er endelig øverste eller sidste Dommer i alle Rettergangs sager. - Men idet han saaledes er Landets og Folkets Overherre saa er han tillige dets første og vigtigste Tjener; thi han skal i Eet og Alt sit udslagne Liv igjennem være betænkt paa at gjøre eller lade gjøre det, som er Landet tjenligst, altid stræbe at fremme dets Bedste, Skade og Meen itide at afværge."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Foruden Stænderne og Collegierne anfører Hjort Trykkefriheden som en tredie Vei, ad hvilken Kongen og hans Regjering kan komme til Kundskab om hvilke Forbedringer der kunde være ønskelige i Landets Lovgivning og Styrelse. Efter nærmere at have udviklet Trykkefrihedens Væsen og Velsignelser, siger han: "Jøvrigt er dette ikke nogen umistelig Rettighed; men det er alligevel utroligt, at nogen Regent i Danmark skulde være saa uviis og hjerteløs, at han betog sine Undersaatter denne for ham og for de lige frugtbare Frihed, saalænge ikke disse paa en ustyrlig Maade, misbrugte et saa kosteligt Gode."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Jndenlandske Efterretninger. Man vil vide, at Hans Maj. Kongen agter næste Sommer at besøge Hertugdømmerne, og i Rendsborg vil bivaane Troppernes Maneuvrer. (Alt. M.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Hendes Maj. Enkedronningen har allernaadigst skjænket til Brændsel til værdige Trængende i Kjøbenhavn i denne Vinter 200 Rbd. Hs. kgl. Høih. Kronprindsen har naadigst givet 50 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Efterat en af de mange Processer, som ere anlagte mod Fædrelandet, den nemlig, som angaaer en Artikel Enighed i det Væsentlige var optaget til endelig Paakiendelse af den kgl. LandsOver- samt Hof- og Stads=Ret, har denne Ret decreteret, at der ved et Criminalkammerforhør skulde afæskes den ansvarlige Redacteur, Balthazar Christensen, Forklaring over en enkelt Passus i bemeldte Artikel. Jmod denne Fremgangsmaade, som vilde stille Bladredacteurer, som meentes at have gjort et mere udstrakt Brug af Yttringsfriheden, end den for Tiden hos os bestaaende Lovgivning tilsteder, i Klasse med Tyve, Røvere og Mordere, har Hr. Christensen indgivet en udførlig Protest, som er skreven med en høi Grad af Grundighed og Værdighed. Det er ikke i sit eget, men i den hele Presses Navn, hvis Ret og Anseelse han føler sig kaldet til at haandhæve, at han modsætter sig Criminalkammerets Berettigelse i denne Henseende; thi for sin Person frygter han ingen uværdig Behandling, og i nærværende Tilfælde vilde det være let for ham at bortrydde den Tvivl, der synes at have reist sig om Forstaaelsen af et enkelt Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Det er meget glædeligt at erfare, at Criminalkammerets Dommer, Hr. Assessor Flensborg, har taget denne Protest til Følge, og givet den Kjendelse, at Sagen ikke kan nyde Fremme ved Criminalkammeret. Criminaldommeren - siger Fædrelandet – har derved viist, at han er i Besiddelse af en høi Grad af Selvstændighed, at han ikke frygter for, hvor dette stemmer med hans Overbeviisning, at træde i Opposition mod flere af sine Colleger, og ene ham har Pressen saaledes at takke for, at Journalisten, i det Mindste for Tiden, ikke sættes i Classe med og behandles paa samme Maade som Tyven og Morderen.