JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Jtalien, den 17de August. Meningerne om Krig og Fred ere efter de sidste Beretninger fra Malland endnu bestandig meget deelte. Buonaparte, sige nogle har hemmelig Ordre til at undgaae det Løfte, som han han givet Marquis de Gallo om Mantuas Tilbagegivelse, og har derfor overdraget General Clarte Fuldbyrdelsen af Underhandlingerne. Buonaparte var virkelig og den 15de endnu ikke afreist. Andre paastaae, at Keiseren har givet Slip paa Mantua, og skal bekomme den største Deel af det venetianske faste Land. Venedig synes at ville forene sig med den cisalvinske Republik; men man tvivler paa, at dette Forslag bliver antaget formedelst Venedigs store Gield, som for Revolutionen beløb sig til 44 Millioner. - Venetianerne opfordre nu Betienterne i Jstrien og Dalmatien til at forsvare sig derfor, at de have ladet Østerrigerne rykke ind. Man siger, at de Franske ville af Corfu og de øvrige venetianske Der oprette et Departement. - Den 9de afgik fra Livorno 14 franske Tartaner med de fra Rom bortsorte Kunstværker, under Bedækning af 4 Fregatter, til Marseille.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Den i Rom opdagede nye Sammenrottelse har været at større Omfang, end man i Begyndelsen troede. Forsigtig beds Anstalterne vedvare endnu sammesteds. Jntet Menneske maae forlade Staden uden Pas Paa mange Stæder, ere Kanoner ladte med Kartesker blevne plantede. Blant de mange Personer, som ere blevne arresterte og som have udspredt Oprørssedler, findes Boghandlerne, Drødrene Bouhard, Abbederne Montelli og Saxel, Docor Justi, begge Berling. re de rige Jøder Asegnelli og Ambrostre. Nogle Personer, som bleve arresterte, erklærede, at de vare Franske, og stode under fransk Skyts; men denne Skyts blev dem ganske nægtet af den franske Gesandt i Rom, som gav tilkiende, at han aldrig i det ringeste vilde blande sig i saadanne Anliggender.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Den franske Flaade ved Øen Corfu bestaaer nu af 14 Linie skibe og 10 Fregatter. Af de piemontesiske Jnsurgentere have 4000 Mand taget Flugten til det genuesiske Gebet, og gjort et Angreb paa Rivell, et befæstet Slot og Marquisen, af Monferats forrige Residentse. De ere forsynede med Kanoner og Munition, have forskandset sig der, og bekiendtgjort i en Proclamation, at de intet havde imod Regieringen, vilde lade Religionen blive ufornærmet, og hver Mand ved sin Eiendom, kun med de Adelige allene vilde de føre Krig. Deres Tal formeerer sig endnu. En Søn af Grev Avagadro, Medlem af den nærværende Regiering i Turin, skal befinde sig iblant dem. Disse Rebellere skulle nu med det første blive angrebne, og deres Foretagende torde blive af saa meget mindre Varighed og Fremgang, da de ingen fremmed Bistand have at vente. - Fra Toulon ere ankomne til Genua 500000 Flintepatroner, mange Kanoner og Krudt for den Fransk Jtalienske Armee. En Deel af de franske Tropper trække sig paa nye mod det Venetianske.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Paris, den 22de August. Den Efterretning, som Journalen i Eclair gav, at en Coureer var ankommen hertil med den Efterretning, at Difinitivfreden med Østerrige var undertegnet, er endnu ikke nærmere bleven betræftet. En af vore Journaler, som havde meldt, at der om Natten til den 15de var bleven holdt af Directoriet en Forsamling, i hvilken det gik saa uroligt til, at 2de Directorer have fordret hinanden ud, forsikrer nu, at saadant var skeet i Anledning af Raadslagningerne over Freden med Østerrige paa følgende Maade: "Allerede for 14 Dage siden var der meget heftig bleven debatteret over denne Sag, og tvende Directeurers Standhaftighed havde reddet Directeurer havde allerede besluttet, at ophæve VaabenstilFrankrig og Menneskeheden fra Krigens Fornyelse. Trende standen, og befaling, at begynde Fiendtlighederne igien, skulde allerede afsendes, da 2de Directeurer forlangte, at deres Meninger mod et saadant Foretagende skulde føres til Protocols. Dette havde den Virkning, at denne Sag blev endnu udsat. Siden den Tid have nye Omstændigheder, som ikke forraadte nogen Tvetydighed, men en for Freden me riet til at erklære sig paa en roligere Maade i Henseende til get gunstig Tilbøielighed paa Keiserens Side bevæget Directodets sande Mening, og man haaber nu, at denne Erklæring skal bringe os Freden nærmere.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
General Bernadette er ankommen hertil fra Jtalien.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
General Buonaparte har tillige sendt Directoriet følgende Skrivelse for Hovedqvarteret i Majland af 9de August : Bor dem om 21 erobrede Faner; men jeg har kun sendt dem 15 til ger-Directeurer, efter Slaget ved Rivoli, har jeg meldte 16 af samme. Med General Bernadotte sender jeg dem nu de ovtige, som af Forseelse vare blevne tilbage i Peschiera.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Denne fortreffelige General, som har lagt Grunden til sin Berømmelse ved Rhinens Strandbredde, er nu een af de Officerer, som ere væsentlige nødvendige til den italienske Armees Berømmelse. Han commanderer de 3 Divisioner, som befinde sig ved Grændserne af Tydskland. Jeg beder Dem at sende ham saa hastig, som mueligt, tilbage til den italieenske Armee. Jeg kan ved denne Leilighed ikke undlade, at give hans tapre Division og de Tropper, som i forrige Aar stødte til den italienske Armee fra Rhin og Sambre= og Maas Armeen, den Berømmelse, som jeg er deres Tieneste skyldig Ved alle Leiligheder have de slaaet Fienden, hvor de traf ham, og ved Overgangen over Taaliamento og ved Angrebet paa Gradiska udviist det Mod og den brændende Jver for Nationens Berømmelse, som udmærker Republikens Armeer. De ser i General Bernaadette een af Republikens solideste Venner :der formedelst fine Grundsætninger og sin Characteer er ligesaalidet i Stand til, at capitulere med Friehedens Fiender, som med Æren.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Buonaparte. General Angereau har udstædt til Soldaterne og Officererne ved den 17de Militair Division følgende General Ordre: "Borgere, Kierligheden til Orden og Hengivenhed for Eders Pligter vare os en sikker Borgen, at J ikke skulde være ulydige mod Eders Foresattes Stemme, som Loven besaler Eder at respettere. Jmidlertid ere dog nogle Klager, mod nogle Militaire i Paris indløbne til mig. De ere en Beviis paa Forglemmelse af Grundsætninger hos nogle Jndividner, som udgjøre en Deel af den bevæbnede Magt. Kammerater, hører min Stemme, den bevæbnede Magt maa beskytte Personer og Eiendom. Det er Hensigten ved dens Jndsættelse; dette er dens Sprog, som er en oprigtig Ven af Lovene og Orden; dette er en General Udtryk, som holder sig det for en Ære, at commandere frie Mennesker, og Mennesker, som ere værdige til at være frie. Erindrer Eder, at Æren, denne de franske Soldaters troe Ledsager skulde tabe af dens Værdie, naar disse Grundsætninger ikke vare Reglen for Eders Opførsel. Æren skulde ikke udelukkende være Eders Andeel, dersom J kiendte blant Eder Mennesker, som ere i Stand til, at lade sig forlede af troløse Raadgivere, som blot have til Hensigt, at giøre Eder nenige med de fredelige Borgere, for at skifte Tvedragt, som vilde være skadelig for Friheden og den offentlige Sikkerhed. En eneste Jndivids Vildfarelse kan comprommittere et heelt Regiment, og opværke ufordeelagtige Meninger mod den milittaire Uniform. Jvide, at slette Mennesker have misbrug denne Uniform til at begaae Forbrydelser, som Jldesindedeskammeligen have tilskrevet Soldaterne. For at overlade det Sammensvorne Skiændselen af Forbrydelsen og Feilslager, af deres troløse Anslag, bliver herved anordnet, at de Soldater, som ikke befinde sig efter Tappenstreg i deres Kaserner, skulde blive arresterte og militairisk dømte: Krigsministeren har erklæret Sal-Jnspecteurerne, at man har bragt adskillige Kanoner fra Mendon til Paris, for at unddrage dem de Jldesindede, som kunde have bemægtiget sig samme. General Angereau, som var nærværende: sagde ved denne Leilighed til een af Medlemmerne i de Gamle, Raad: jeg som en indfødt Pariser skulde aldrig vanære mig ved at udgyde Parisernes Blod, og aldrig tillade, at National=Repræsentationen blev angrebet.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Wien, den 23de August. J Forgaars kom her atter en overordentlig Coureer fra Paris fra den der værende neapolitanske Gesandt. Som det hedder, er Fredshaabet paa nye bleven oplivet ved sammes medbragte Depecher, saasom det franske Directorium har ryddet adskillige hidtil opkomne Vanskeligheder af Veien ved en frimodig Ertlæring. De forhen sluttede Preliminarier skulle beholdes til Grundvold for Underhandlingerne, og de andre Ar tiller blive bestemte til Fordeel for begge Magterne, saa at man paa nye smigrer sig med, at Difinitivfreden dog om kort Tid forde blive undertegnet i Udine. - Hvad den hidtil varende Hovedvanskelighed i Henseende til den tilkommende Besiddelse af Mantua angaaer, saa heder det nu, at man Mindelighed vil handle om sammes Afstaaelse til den cisalpinske Republik, og at denne skal betale derfor nogle Millioner til Keiseren, paa det han kunde anlægge ved de nye Grændeser af sine Stater en anden Fæstning. - Saalænge imidlertid ikke alting er bragt i fuldkommen Rigtighed blive Krigsrustningerne hos os eftertrykkelig fortsatte. Ogsaa en Deel af den her værende Garnison har faaet Ordre, at holde sig beredt til March.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
London, den 24de August. Lord Malmesbury har de beste Udsigter til en meget lang Fredsunderhandling; hvorfor han har indrettet sine Ting, mageligere, og flyttet ind i et eget Huus med de Herrer, som høre til Gesandtskabet. Dersom han frygtede for at denne Underhandling skulde blive afbrudt fra Frankrig Side havde han vel ikke gjort dette Skridt; og dersom han ikke havde besluttet, at ikke selv afbryde den, havde han vel endnu nogen Tid opholdt sig i sit Giæstgiverhuus. Han har igien over udt en Coureer; men hvad dens Depecher har indeholdt, har man endnu ikke kunne faae at vide. Man tvivler dog paa, at disse have angaaet Underhandlingerne i Lille, saasom: man har Aarsag til at troe, at intet bliver foretaget sammeseds. - Den Bekymring, som Bombardementet paa Cadir maa have foraarsaget i det spanske Cabinet, lader sig satte at de Anstalter, som samme have foret. Breve fra General Osara og andre Officerer melde at de spanske Trop der havde forladt Linierne af St. Roch og Algezzias, og vare marcherte til Cadix for at forsvare denne Stad imod Enge landernes Angreb, i Besynderlighed, da nu de engelske Tropper, som ere i Portnaal, kunde blive brugt til et Foretagende mod Cadix. Skulde Gibraltar virkelig bilde angrebet, saa har man vel ikke meget at frygte for, men vor Regiering er dog saa forsigtig, at denne Fæstning virkelig skal blive forsynet med saltet Kiød og sov paa 3 Aar. Dag kanHovedrilden til det ferske Vand bestryges af de spanske Batterier. Efterretningerne fra Grev St. Vincents Flaade melde, at den har taget en saa fortræffelig Stilling, at hverken den spanske Flaade kan bevæge sig eller Flaaden, fra Toulon komme den til Øielp. Trende Skibe paa 100de Kanoner have posteret sig saaledes, at enhver Bevægelse af den spanske Flaade er umuelig, medens den hele engelske Flaade kan imodstaaerthvert Angreb af den Franske. Den forsikres, at Lord St. Vineent har afsendt Contre=Admiral Nelson med 3 Linieskibe og 8 Fregatter, hvilke have taget Tropper ombord i Gibraltar til en Expedition mod den spanske de Teneriffa. Denne er den fornemste af de canariske Øer, frugtbar, folkerig og vel dyrket. Den er omtrent 45 Mile lang og 20 bred. Hovedpladserne paa samme ere Lagunna, Opatavn og Santa Cruz, hvilke tvende sidste Stæder have gode Havne. Skibene, som anløbe sammesteds paa deres Fart til Vestindien, finde der alle muelige Slags Levnetsmidler og Forfriskninger. Clima er sammesteds meget sundt Den Teneriffa, paa hvilken det bekiendte høie Bierg Picobefinder sig, leverer aarlig henimod 30000 Piber Viin, hvormed der drives en betydelig Handel, og hvoraf omtrent Deel bestaaer af den saa kaldte Malvaster. J Staden, Santa Cruzresiderer den spanske Generalgouverneur over de 12 Canariske Øer, som Spanien har eiet siden 1496, og af hvilke den nærmeste ligge 40 Mile fra de africanske Kyster.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Alle disse Øers Befolkning beløber sig til omtrent 170000 Mennesker. Man smigrer sig her saa meget desmere med en hastig Efterretning om Tenerisas Erobring, som er saa vig lig for vor Handel, da den spanske Søe= og Landmagt er itrunringe, og de øvrige Forsvars Anstalter ikke ere betydelige. De stærke sydvest Vinde have forhindret Admiral Bridportra, at beholde sin Stilling for Brest. Sidste Mandag var han med sin Flaade ved Falmouth. - Vore Blade, opvarme nu igien det Rygte, at Admiral Lord St. Vindent, kun at den paag har holdt inde med Bombardementet paa Cadix, for han havde lovet at betale ham den forlangte Summa det dog er ganske ugrundet, da aldrig nogen Pengefordringer bleven gjort paa Cadix af benævnte Admiral. Ligesaa ugrundet er den Beretning i vore Blade, at 3 spanske Linieskibe havde hidset Blod, eller Rebellionsslaget, og at Cadix igien den 3die var bleven bombarderet af Engelænderne. - Efterat Freden imellem Portugal og Frankrig, er bleven sluttet, har vort Admiralitet sendt andre Forholds ordrer til Lord St. Vindent.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Carlsrude, den 23de August. Den tilkommende Dronning af Sverrig skal den 1ste October ankomme til Anelam i svensk Pommern, og sammesteds blive imodtaget af et svensk Følge. Herfra tager Hun blot en Kammerfrue med sig. J Stralsund vil Hs Kongelige Høihed indskibe sig, og i Carlocrone kommer Kongen, dende i Møde.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Wesel, den 25de August. Afvigte Søndag blev der bekiendtgjort den herværende Garnison ved Parolen, at Hs. Majestæt Kongen har behaget at udnævne Hs Høiførstelige Durchlauchtighed den regierende Hr. Landgreve af Hessen Cassel til Gouverneur i Staden og Fæstningen Wesel.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Stralsund, den 26de August. Hs. Majestæt Kongen ankom her i Gaar paa sin Tilbagereise fra Leipzig og Berlin i forønske Velgaaende. J Dag fortsatte Høistsamme sin Reise til Vands til Østad.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Kiøbenhavn, den 4de September. Under 2den August d. A. har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at forunde Kiøbmand Philip Jaume i Livorno Titel af dansk Agent der paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Den svenske Fregat Frela er i Dag gaaet under Seil til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Fra den 2den hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede : Capit. L. A. Doth fra Finmarken, J. H. Tofte fra Jsland, og H. H. Riis fra Færøe med Fisk, Ulden gods og Talg : Capit. J. M. Rønne til St. Croix med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Ved Tallotteriets 760 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 21. 3 18 32. 71.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Onsdag Morgen den 13de Sept. afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen før, fra Klokken 1 til 3, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Copulerede. Bellevte den 30te August : Hr. Andreas Aal Bierring, og Mad. Dine Lovise Bentin fød Meisler. Barom. Therm. Vinden. 13 August. 28. 2. 1. 19 1/2 Varme. S. S. V. 28. 2. A. 1s. - -S. V. S. S. O. V. S. V. 1 Septbr. S. O. 28. r. 1. lis - -S. S. V.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bantsedler imod Species 26 pr. Cento. Avns Mær. Tra den 23 August til 2 Sept. 1797 have Asseurance=Premierne for al Fare paa neutrale Skibe og Ladninger,
Berlingske Tidende, 1797-09-04
ved det Kongelige octroyerede Søe=Assurance-Compagnie i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestem paa paa melser : Caaane. Ladning. Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Fra Kiøbenhavn til Kønigsberg, Riga - dito til Peterborg og Retour .- Kiøbenhavn, Flensborg til Øster paa Norge - Kiøbenhavn til Stavanger . . .- Stockholm til Kiøbenhavn = = 1 1/2 - Arendal til dito . .- Amsterstam til dito .- St. Croix til dito - Holmsboe til Dordrecht - dito til dito og Retour - Tønsberg til London . Drammen til St. Jves - Stavanger til St. Martin og Retour. - Bergen til Palerme og Messina .- Christianssund til Barcellona - Hull til Helsingøer . .- Bordeaur til dito Plymouth til Hamborg - Stockholm til Lissabon da ingen Erstatning eller Gotgiørelse for de i Anledning af De Jldebranden 1795 paa Assistentshuset endnu værende confunderede eller bortkomne Pandter længere end til 11te September d. A., i Følge den her i Aviserne ofte bekiendtgjorte Kongelige allernaadigste Resolution af 19de Maj, kan finde Sted. Saa, da den 11te September Termin nu er forhaanden, saa ville enhver Vedkommende behage, jo før jo heller, inden benævnte Tid, at indfinde sig paa Assistentshuset, for at erholde hvad Gotgiørelse enhver, i Følge den Kongelige Resolution, allernaadigst er bleven tilstaaet. Paa det i øvrige enhver saavidt mueligt kan blive tient, skal i næste Uge fra Mandagen den 4de til den 11te September, som er den sidste Dag Erstatning eller Gotgiørelse kan erholdes, Assistentshuset findes aabent alle Sognedage fra Kl. 9 til 12. om Formiddagen og fra 3 til 5 om Eftermiddagen; hvilket saaledes til Efterretning for alle Vedkommende herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Søe=Qvæst= og Assistencehuus=Directionen, den 1ste Sept. 1797. Wissing. Skibsted. W. Falckenthal.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
alt det har behaget Forsynet efter nogle Dages Sygdom i I Gaar Morges at bortkalde min kiære Mand, Ole Zimmer, Post og Vognmester her i Byen, bekiendtgiøres herved for Slægt og Venner. Roeskilde, den 3 Sept. 1797. S. D. Simmer fød Weyle.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
des Proft og Størch paa Dersen Nr. 1112 og 13 er nu igjen at faae, Sommerfeldts korte Udtog af Geographien, til Begynderes Bedste, femte Oplag, paa Trykpapiir 8 s. og paa Skryr. 12 s. Heftet 4 s. mere. - Den udforligere Geographie af samme Forfatter kan nu ogsaa ventes fra Pressen i næste Maaned.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Da min Oversættelse af Tacitus Historiebøger, tillige. med Germanien og Agricolas Levnet, nu snart kan ventes færdig fra Trykken, saa vilde de, som have Sudskriptionslister i Hænder, behage jo før jo heller at tilstille mig samme. Det hele Værk bliver tilendebragt med dette Bind, som vil komme til at udgjøre omtrent to Alphabeter. Den hetoriske Afhandling: om Aarsagerne til Veitalenhedens Forfald, som tilskrives Tacitue, men som neppe har ham til Forfatter, har jeg besluttet, ikke at tage med i en Samling af lutter historiske Arbeider, men enten at udgive for sig selv, eller at oversætte i Universitets Journaalen. Jacob Baden.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 28de Julii 1797. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Rejersen. indkaldes herved alle de som hos Kammerherre og Deputered udi Grueral Land=Occonomit= og Commerce=Collegio Magnus Grev von Dernath maatte have nogen af de Slags Fordringer. som i den Kongelige Bevilling ere benævnte, inden Aar og Dag fra denne Jndvarslings Bekiendtgjørelse, sub pæna præclut& perpetui silentii, for os at anmelde saadanne deres Krav. Kiøbenhavn den 28de August 1797. Bernstorff. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
J Følge Kongl. allernaadigst Bevilling af Dato 15 April d. A., som er læst og protocolleret inden Fonboe Landsting den 26de samme Maaned, og inden Baag Wends Herreders Ret den 7de Julii sidstleden, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som maatte have noget at fordre efter afgangne Lars Andersen Smed og ligeledes afdøde Hustrue Kirsten Nielsdatter af Holse. gaards Gods under Hindsgauls Amt i Fyen, dermed for mig, som Ski teforvalte, at fremkomme, og saadant paa lovlig Maade at legitimere. Ligeledes indkaldes de Afdødes Arvinger inden den i Loven bestemte Tid, at bevise deres Arverettighed paa lovbefalet Maade; og tiener til Vedkommendes Efterretning, at Skiftet foretages paa Kiersgaards Skriverstue i Hindsgaals Amt den 29de September, 13de Novbr. førstkommende, og 26de October 1798. Kiersgaard den 4de August 1797. Brindholt, Forvalter ved Kjersgaard og Holsegaard.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Efter Proclama al 5te Julii d. A., læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 10de f. M. og ved Siellands Landsting den 9de August næstefter, indkaldes herved i Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 9de Junii d. A. alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre efter afg. Conferensraad og Professor Christen Friis Rottbøll, enten paa Grund at private For han linger eller i Anledning af hans førte Embeder og dermed forbundne Ephorier for Kirker eller andre Stilt tiller og Legatter, med saadant Krav at melde og beviisliggiøre sig hos HøiesteretsAdvocat Rottbøll inden 12 Uger fra dette Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato. Da Eierne af de 4 Skibe, der i endeel Aar fra Bane-Eiland under Ride Amt ere udrustede paa Kobbe og HvalsiskFangst, saavel om at tilhørende Trankaagerie med Pakhuus og Grund Eiendom, agte at bortsælge samme, saafremt noget passende derfor kan erholdes: saa bekiendtgiøres herved, at i den Hensigt vorder paa bemeldte Fans Fredagen den 15de September næstkommende, Formiddag Kl. 10, holden offentlig Auction derover, separat og samt t. Thi ville endveer, som agter at kiøbe, et allen behageligen i Forveien henvende sig til en af os undertegnede Garde, for ved vor Anviisning at gaae alt efterseet og oplost, men endog siden sig ved Auctionen indfinde. Og skulde nogen forinden derom ville handle, da kan det skee med og paa samtliges Vegne efter given Fuldmagt. Skibene og det øvrige er tildøde, det ene med det anden og fortrinligge Stand, saa at derpaa er behøves mindste Belønning, eller R paration. De først ere randgatted Brigskibe af Ege bygning uden og ingen, ikke længe siden forsynede med en Ege bus og Baadslag samt Jisgang, de have Zælschen Dæk, og travel indrettede til Robbe= og Halsiske=Fangst i deres Master, Stænger, Raaer Stile, Ankere, Touge, staaende og lo dende Verk Slupper, samt øvrige Robbe og HvallangsteFleet, alt efter Inventarieliste, i complet og god Stand. Det første Skib, Jacobshavn kaldet, er brændt paa 77 Commercelæster, og Eierne nyde af den Kongelige Kaffe 1155 Rdlr. Præ mig aarligen, saalænge det er til og paa Hvalfangsten behørigen udrustes. Det andet, Prindsesse Maria, staaer for 71 dito Læster, og Eierne betales aarligen Præmie ligesom andre, hvilken i disse Aaringer er 8 Rdlr. pr. Læst. Skibene og deres Folk have desuden adskillige Friheder, saasom for Kongelig Søe tieneste og i andre Maader, samt til Søepassers Erholdelse, naar Eierne eller Udrederne ere Kongel danske Undersaatter. Fornævnte Inventarielister ere at faae til Eftersyn hos Hr. Justitsraad Stephansen i Kiøbenhavn samt hos os. Fakhuset bestaaer af 18 Fag Grundmuur og meget godt Tømmer, samt en med Kaageriet for faa Aar siden opbygt, indrettet med Bryggerhuus, Bag rovn og nogle Værelser, samt kan i øvrigt rumme Skibenes vele Inventarium, saavidt pleier i Huus at tages. Varde, den 13de August 1797. L. Fogtman. Peder Landrup. Jørgen Tranberg. Niels Jacobsen. Peder Tomsen.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
En Miil Østen fra Møen er den 13de August sidst, om Eftermiddagen, ved et stærk Byeveir, kantret Jagten die Zillinger Maria Christina kal et, drægtig 12 og en halv Læster, som sortes af Skipper Peter Nicolai Thomsen, bestemt fra Kiøbenhavn til Flensborg med Baglast, bestaaende i nogle Foustager, med Vand og noget Passagergods. De, som kan give Oplysning om bemelte Jagt, som formodes at være indbrevet i Møens Bugt, vil behagelig henvende sig i Kiøbenhavn til Mæglerne Petreich & Meiners, i Nyehavn No. 23.
Berlingske Tidende, 1797-09-04
Løverdagen den 5te August indeværende Aar har undertegnede paa Kiøgebugt 2 Mile S. W. til S fra Stevnsbuklundet et Skibsanker af engl Facon, vægtig omtrent 4 Skpd., derudi befandtes 9 Favne Toug af 15 Tommers Tykkelse og et Bøverred 19 Favne langt og 4 og en halv Tomme tykt. Touget syntes at være kappet. Bøyen er en oval Træebøye at ingen Værd, bemeldte Anker og vedhængende Toug, Bøye og Reab har jeg ved mit Hjemsted sat i Land og kan naar Eieren, melder sig og opgiver Mærket inden den i Loven foresatte Tid. mod Biergeløn, faae sit Anker a igien. Bandholm i Laaland, den 15de August 1797. Johan Hillemand.