JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1812-04-20
Paris d. 6 April. Den 3die April holdt Hs. M. Keiseren Statsraad i St. Cloud og Dagen derpaa monstrede Hani Courbevoie adskillige Garderegimenter og andre Troppekorps. De sidste Breve fra Bayenne faade: at 4 prægtige Fodgaderegimenter vare fra Spanien passerede derigjennem til Paris. Neppe læstes denne Tidende, førend man saae disse Brave personlig komme hertil Staden, og overraske deres Venner og Familie, som saae dem, førend de vidste de vare kaldte fra Spanien. - Overalt skee Troppebevægelserne med en vidunderlig Hurtighed. Fra Touloufe, Rochelle og Toulon marschere de gamle over komplette Regimenter og overalt sendes 60 nye Batailloner fra Rigets Egne til Spanien og Portugal imedens de seierrige Legioner med ubegribelig Hurtig, hed bevæge sig fra den ene Ende af Europa til den anden.
Viborger Samler, 1812-04-20
Sidst i Marts gik og 6 pohlske Regimenter fra Spanien igjennem Pau til Paris - De havde næsten alle hørt til Armeen i Arragonien og i nogle Aar med Ære fægtet der. Uagtet de mange Fægtninger vare de dog raske og muntre, sunde og velklædte. De lod til nødig at forlade Spanien, hvis Luftegn de yndte bedre end Pohlens. J Staden, Pau ligger en svær Deel krigsfangne Spanier og foruden disse pohlske Regimenter, komme friske Trop der i Mængde fra Frankrig, som gaae til Spanien, igjen.
Viborger Samler, 1812-04-20
Paa Napoleonspladsen i Livorno et den 20de Marts brændt Engelske Vahre for 200,000 Fkr.
Viborger Samler, 1812-04-20
Hertugen af Bellune (Marskal Victor) er her i Paris.
Viborger Samler, 1812-04-20
London d. 24 Marts. (Af The Statsmann) De sidste franske Aviser af 18de d. have vi faaet: efter dem kan man ikke troe det udspredte Rygte, at Napoleon staaer færdig at forlade Paris, for at stille sig i Spidsen af sin Armee i Norden. Betydelige franske Korps ere bestemte til at besætte Østersøens Kyster og Napoleon, gjør overordentlige Anstrængelser for at udville alle sit udstrakte Riges Hjelpemidler og ved Vaabnenes Magt at tilkæmpe sig Freden. Det lader derimod ikke, som det er Hans Hensigt, at styrte nogen af de nordiske Magter. Hans Rustninger have ene til Hensigt, at ydmyge Storbrittanien. Han veed, at Handelen ene giver os den Overvægt vi have og øve over andre Folkeslag, og vore Livsaander, Handel og Rigdomme, ere derfor de Fjender han retter sine Stridskræfter imod. Vi have, naar man opmærksom læser den franske Krigsministers Beretning til Senatet af 10d. M. Grund nok til at troe, at vi daglig komme nærmere det Øieblik, da Napoleon vil opfylde sine Trudsler mod vor Armee i Portugal, thi de store Stridskræfter Han opbyder, kan ikke være ene for at besætte Østersøens Kyster.
Viborger Samler, 1812-04-20
Morning Chronicle siger "Udsigterne paa Fastlandet ere meget foruroligende. Alle nyere Tidendes fra Frankrig bekræfte, at den franske Keiser med Magt vil indføre Fastlandsystemmet imod os, i hele den civiliseerte Verden, saavidt Hans Magt strækker sig. Hans store Forberedelser til Udførelsen af dette Kæmpeanslag er meget ældre end England troer, ifald man skal dømme af de Skridt vore Ministre, gjøre til at afværge eller forhindre det. Jmens vore Ministre anvende Jntriguer og alle Anstrængelser, for at blive i deres Embeder, see vi Napoleon samle en uhyre Magt for med Fasthed at udføre sin Planet fordrive os fra Fastlandet - vore Ministres System, hvori de rigtig nok og ere faste, kan muligt didrage til at skille os ved Jrland. J den skrækkelige Crisis kan den engelske Regjering bedst lignes ved den Alelat, der saae sin Herre blive barbeert, og siden greb Ragekniven, for og at rage sig, men skal sin Strube over. En ligedan Behændighed vile vore Ministre. Enhver kan indsee, at man ikke kunne vente noget lykkeligt Udfald paa Krigen i Portugal, med mindre Lord Wellington blev sadt i Stand til, at drage Fordeel af de Franskes Marsch mod Norden. Men Ministrene ere saa daarlige og forblindede, at de istæden for at genere den franske Keisers Foretagender, have sat Ham istand til at foretage den sidste store Erobringsplan, i det de gjøre en Diversion til Hans Fordeel, som Hans egen Magt aldrig kunne skaffet Ham; men som ene deres Ubesindighed afstedkom. Napoleon oversvømmer Preussen og Pohlen med fine Hære, vel vidende, at saalænge nærværende Ministerium, der kun tjener til at styrte Øerne i borgerlige Uroligheder, vedvarer, intet er Ham til Hinder. Han veed, at Hr. Perceval er blevet paa sin Post, samt de Raadslutninger der bevægede Prindsregenten til at befæste ham i hans fordervelige Almagt; Han veed, at dersom Parlamentet tager en Beslutning i Katholikernes Sag, som Ministrene ej vente, vil Jrland snart være i en saadan Tilstand, at Ministrene, langt fra at kunne understøtte Portugal, derimod ville nødsages til at kalde den største Deel af Armeen derfra. Han veed, at Amerika, saasnart den underrettes om, at Prindsregenten beholder de nuværende Ministre og lade Kabinetsordrene staae ved Magt, som have tilintetgjort den gjensidige Handel, vil antage en saadan Stilling, at England nødes til at sende flere Tropper til Kanada, Halifax og Vestindien. Han anseer alt dette, som gjort til Sin Fordeel, og behøver hverken at bruge Magt eller List for at opnaae hine Hensigter; thi naar kun Hr. Perceval bliver ved at være Minister, har Hansen Flaade undtagen) alle Midler i Hænde til at grundfæste sin Magt paa Fastlandet og til at formindske Englands Sikkerhed og Forrang"
Viborger Samler, 1812-04-20
Coureren har et kraftigt modsat Stykke, som en Hjertestyrkning for Patrioterne, hvori der i Anledning af Fondenes nylige Synken, som Oppositionen vil hidlede fra vor ulykkelige Forfatning, meldes paa Disse, som fordi de ej selv beklæde Statens Embeder, ville gjøre Folket bange, svække dets Kraft, Mod og Udholdenhed i Fare, indbilde det, at Stadens Penge ødes og tjene til Bestikkelser, unyttige Anstrængelser o. s. v., at man overalt raabde paa Mangel af Levnetsmidler i alle Rigets Egne, skeede og for at vække Misnøie; thi hvo kan byde over Aarets Frugtbarhed, skal England ved Frighed og Klager tilstaae Fjenden Overmagten, Nei - hedder det, lader os bære Byrderne af Krigen, i hvor store og tunge de end ere, hellere end frige underkaste os Napoleons Vælde o. s. v.
Viborger Samler, 1812-04-20
J Liverpool er lagt beslag paa alle derliggende amerikanske Skibe, indtil man seer hvad Staterne beslutte sig til.
Viborger Samler, 1812-04-20
Berlin d. 11te April. Hs. M. Kongen af Vestialen Jeronymus Napoleon med Svitte er kommen til Glogau i Slesien og H. K. H. Kronprindsen af Würtemberg med Spiteer kommen fra Leiptzig til Schlesien.
Viborger Samler, 1812-04-20
Wien, 2den April. Adskillige Infanterie og Cavallerie Regimenter ere paa nye beordrede til Observations Armeen i Gallizien. - Jfølge Efterretninger fra Brody, i Gallizien, er den bekjendte Keiserl. Russiske General, Fyrst Bagration, kommet der til Grændsen med 6 Divisioner.
Viborger Samler, 1812-04-20
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1812-04-20
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Det hedder, at Hs. M. Keiseren af Østerrig, ledsaget af sin Gemalinde, vil reise til Prag og Dresden. Mairen Hr. Abendroth i Hamborg bekjendtgiør, at der findes i Omløb 1) Falske franske Løvdalere af 1783 af Kobber og Sølv. 2) Adskillige falske Schl. Holsteensk Speciedalere af 1796 og 1801, af Tin gjorte. 3) Falske Hamborger Tomarks Stykker 1794, af Kobber, med Sølv pletteret. 4) Falske danske Rigsorter, af Kobbermetal. Prøver af disse falske Pengesorter ere ophængte paa Børsen.
Viborger Samler, 1812-04-20
Den 20 April holdes i Hamborg Licitation overen stor Deel Munition og Vare, som skal leveres til den derværende franske Søretat, hvoriblandt er Master, Seil og andre Fornødenheder for 3 Corvetter.
Viborger Samler, 1812-04-20
Jnspektøren for Boghandelen i Hamborg Hr. Johannat har og befalet, at de som reise paa Landet og tage Bøger med sig, maae først forevise ham dem og faae dem stemplede, i andet Fald maae Bøgerne ej passere ud og ind.
Viborger Samler, 1812-04-20
To neapolitanske Goeletter have taget en Kaper fra Mahon paa 8 Kanoner.
Viborger Samler, 1812-04-20
Hs. M. Dronningen af Neapel er paa St. Claud.
Viborger Samler, 1812-04-20
Da Keiser Napoleon har tilladt Staden Triest Transithandel, har dette foraarsaget stor Glæde hos de Handlende, 3 Aftener i Rad var Byen illumineret; man sang Cantater og Kjøbmændene ville oprette Hs. M. Keiseren en Ærestøtte.
Viborger Samler, 1812-04-20
Der fortælles mange rørende Beviser paa de Ulykkeliges Nød og Angest som i 5 Dage og Nætter uden at nyde noget, vare indsluttede i Steenkul gruben i det Lüttrichske, de ragede i Mørket om efter at finde om een kunde være død af dem, at de kunde fortære Legemet. Nogle bade, andre blev forrykte, andre drak deres egen Urt o. s. v. J alt omkom 22, 70 bleve reddede og de 35 hielp sig selv op.
Viborger Samler, 1812-04-20
Til Havre i Frankrig er kommen 2 Skibe med 600,000 Pd. Risengryn.
Viborger Samler, 1812-04-20
J Cette ligger Handelen, undtagen med fransk Brændeviin. Store Partier sendes derfra over Land til Holland og Hansestæderne. Derved komme 30 Fjerteler til at koste i Hamborg med Fragt 108 Rd. Courant.
Viborger Samler, 1812-04-20
Man siger nu, at de franske keiserlige Majestæters Komme til Rom, ikke i Aar kan ventes.
Viborger Samler, 1812-04-20
Doctor og Actoucheur Kerner i Hamborg, en heldig, uegennyttig og sin Videnskab ganske opofret Læge, er død.
Viborger Samler, 1812-04-20
En Division engelske Kanonbaade har den 4de Marts landet ved Neapelkysten og beskudt Landsbyen Melito. Skjøndt endeel Tropper fældede mange af dem, tøge de dog Byen, plyndrede Husene og slog det itu, som de ej kunde tage med sig. Men, da flere Tropper ilede til Byens Undsætning, toge de som sande Røvere Flugten og gik til Søes igjen.
Viborger Samler, 1812-04-20
Den 6te April om Morgenen Kl. 4 forkyndte Stormklokkens Lyd Maadeborgs Jndvaanere, at Tøihuset stod i lys Lue. Uagtet alt betimelig kom i Bevægelse, var det dog umuligt at frelse den brændende Bygning; men de jevnsides og bagved tilstødende Huse, saavelsom det ligeoverfor liggende forhenværende Prinds Louisske Palai, var man saa heldig, ved Brandanstalternes utrættede Brug, at redde. Hvorledes Jlden saa pludselig har kundet opstaae og saa hastig gribe om sig, kunde man endnu ikke ret fatte; dog lader det sig nogenlunde forklare, naar det betænkes, at det tjente den franske Besætning til Værksted for alt Bøssemager- og Smede Arbeides Forfærdigelse. Da det brændte, var det til al Lykke ganske udtømt.
Viborger Samler, 1812-04-20
Den 11te April passerede Prindsen af Eckmühls Gemalinde, fra Küstrin kommende, igjennem Berlin, paa hendes Reise til Magdeborg.
Viborger Samler, 1812-04-20
Den 22de Marti om Morgenen Kl. 3, sporede man i Rom et heftig Jordskjælv.
Viborger Samler, 1812-04-20
Jndenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1812-04-20
Tirsdagen d. 7 April blev Delinqventen Jacob Dede, som Hovedmand for det paa Fæstningen Christiansøe d. 3die og 4de Aug. 1809 forøvede Mytterie og Oprør, hængt paa Amager, i en overordentlig Mængde Tilskueres Overværelse.
Viborger Samler, 1812-04-20
J Hovedstaden er i disse Dage paagrebet adskillige endnu ikke confirmerede Smaadrenge, der i Complot have stiaalet af Folks Lommer, hvor de saae deres Snit.
Viborger Samler, 1812-04-20
Ved Auctionen i store Kongensgade Nr. 249, d. 3die April, solgtes blandt andre islandske Vare: Platfisk 108 til 110 Rd. Skp. Havkalvstran 200 Rd. Td. og reen Edderduun 19 Rd. 4 Mk. Pd., med Told.
Viborger Samler, 1812-04-20
Telegraf-Efterretninger. Den 9de April om Formiddagen Kl. 11, saaes nordlig 2 Fregatter og en Brig. Den 12te om Formiddagen Kl. 8, saaes fra Fornæs østlig en fiendtlig Fregat og en Brig, lættet imellem Fornæs og Anholt. Den 13de om Formiddagen saaes en fiendtlig Fregat østlig mellem Fladstrand, Læsøe og Steensnæs, at styre syd efter; samme Dags Eftermiddag saaes et fiendtligt Rangskib at krydse mellem Fladstrand og Skagen. Den 14de om Eftermiddagen faaes en fiendtlig Fregat mellem Fladstrand, Læsøe og Steensnæs, at styre øster efter; ligeledes en Fregat og en Skonnert at krydse ved Skagen. Den 15de om Formiddagen saaes en fiendtlig Brig mellem Fornæs og Anholt. S. D. havdes Underretning om, at en Kanon baad fra Anholt krydsede i Nærheden af Gjerrild Bugt S. D saaes fra Skagen en fiendtlig Fregat nordlig.
Viborger Samler, 1812-04-20
Den 16de om Formiddagen ankrede en fiendtlig Brig, nordlig, i Nærheden af Gierrild Bugt.
Viborger Samler, 1812-04-20
Postmester Friccius i Tønder er og nylig ved Døden afgaaet, hvorved et godt Embede er blevenledigt.
Viborger Samler, 1812-04-20
Odense kan nu vente to nye Klædefabrikker paa een Gang, da en Mand fra Frideritz i disse Dage har kjøbt en Gaard paa Torvet, for der at anlægge en slig Fabrik.
Viborger Samler, 1812-04-20
Speciescours i Kbhvn d. 7 April 755 p. C., som udgjør for 1 Rd. Spec. 7 Rd. 53 s. d. K. Banks. Lovgivning og offentlige Foranstaltninger: 17 Marts 1812. Kgl. Resolution, saaledes lydende: "Vi ville allernaadigst have bestemt, at de af Os beskikkede Land Jnspekteurer og Landmaalere i Danmark og Norge, der herefter indlade sig i Ægteskab, skulle være pligtige til, lige med andre vore Embedsmænd, at gjøre Jndskud i den almindelige Enkekasse til Pension for deres Enker, og at dette Jndskud for bemeldte Land Jnspekteurer og Landmaalere, saavidt de ikke af Vor Kasse. nyde større Gage, skal beregnes saaledes, som om de førstnævnte havde en aarlig Embeds Jndtægt af 800 Rd. og de sidstnævnte 500 Rd.; dog at de Land=Jnspekteurer og Landmaalere, som staae i militair eller anden Vor Tieneste, ikke forpligtes at gjøre større Jndskud, end det de, i Følge denne deres Embedsstilling, allerede ere pligtige at betale."
Viborger Samler, 1812-04-20
Oeconomisk. Rapsæd til Afgræsning og Sommerstaldforing.
Viborger Samler, 1812-04-20
J mange Egne af England saaes Rapsæd blot for at lade det afæde paa Marken af Stude, Køer og Faar. Den er ligeledes tjenlig til Sommerstaldforing. Man kan begynde at slaae den fra April til Udgangen af Mai, da Kløveren til den Tid bliver tienlig at slaaes. Man giver Kreaturene deraf et Par Givter daglig, og i det øvrige Halm og Høe. Koerne malke godt derefter, Smørret faaer en fiin Smag og guul Farve som Mai Maaneds Smør. Fra den Synspunct, som det tidligste grønne Foder og Foraaret, burde Landmanden lægge Vind paa Kapsæden, om han ikke ønskede at dyrke den for Frøets Skyld. Hvo, som har kun lidet Jord, og i sin mindre Huusholdning kun behøver et lidet Qvantum Olie, kan tage Frøestokke af alle Kaalarter, især af den saakaldte blaa eller Grønkaal, saamange som han anseer at være nok til at forsyne ham med Saaefrøe og Oliefrugt; disse planter han i en Krog i Haven, lader dem der skyde, blomstre og bære Frøe. Jngen Væxt bær mere olie bringende Sæd end denne, og endskjøndt man intet Qvæg har, som kan fortære Bladene, drager man dog en rigelig Fordeel af Frøet allene. Det samme er Tilfældet med de forskjellige Afarter af Roer, som ere anvendelige til Føde for Mennesker, og gavnlige som Foderrodder for Huusdyrene, deres Frøe indeholde Olie, hvorpaa, til Exempel, botfeldske Roer kan anføres.
Viborger Samler, 1812-04-20
Efter Christi Byrd femten hundrede og fiirs skikkede Kiøbmand Palle Pederson af Thysted sin Søn Søfren til Rostock, for at lere, at skyere ud i Raff og forferdige Perler og Sigenet Ringe, sampt andre deslige Nødtlerier. Anna een og siirs kom Søren Palleson tilbage og opkyøbbte nu alt det Raff, som skulled op aff Vesterhasvet; saa at de tydske, hvilke ellers hafde for Vaane, at kjøbe det, fing intet. Sørren bed en tyver mere end de; men han vandt ogsaa svare Penninge ved at sælge Raff=Smycker og Sigenet Ringe og Buddicker, til de adelige Fruer og Herrer, hvilke hidindtil havde i diure Domme kjøbbt disse Ting huus de fremmede. Nogle Aar dereffter ofverlved Palle Søften sit Kobbmandskab og Soften blef en mægtig berømt Kobbmand, Udskrevet af en gammel dansk Kronike, som manglede Titelblad.
Viborger Samler, 1812-04-20
Viborg. Frosten, blandet med idelige Sne= og Hagl Byger, vedvarer. Havresæden er derfor kun paa tørre og høitliggende Marker muelig. Koldfeberen raser og veralt i alle Landets nordre Egne. J mangt et Huus paa Landet ligge 2 a 4 Syge deraf, ja undertiden flere. Da det er mere end sædvanlig Koldfeber, og Avlsbruget haardt savner endog eet Menneske, var det ønskeligt, om noget Forbygningsmiddel vidstes og bekjendtgjordes. Den angriber Gamle og Børn uden Forskjel. (Udg.) Forlangt Jndrykkese.
Viborger Samler, 1812-04-20
J Anledning af afgangne General Auditeur og Overbefalingsmand Lindahls Jordefærd paa Vestervig Kirkegaard den 31 Marti 1812. Liigvognen med Liget og det Folge som var med fra Lemvig, standsede i Bonde Byen Vesterbye, omtr. 1/2 Fjerdinqvey fra Vestervig Kirke - Hvor, over 200 Mand udsøgte og smukt passende klædt Frivillige Kyst milice, under Commando, og under Musik af 2de Trommer og en Pibe, tillige med det Liig=Følge der var samlet paa Vestervig, modtog Liget - Den indgrøvtede Landevet fra bemeldte Vesterbye til Kirken, var paa begge Sider 50 Skridt fra hinanden, besadt med Poster af Kyst Milicen J Vesterne blev Liig Følget, saavel det fra Lemvig, som det fra Vestervig, ordnet og opraabt i den Tour det skulle følge Liget, hvorefter der blev givet Tegn til Afmarschering, som var saaledes: først den Militaire Commando. Derefter: 2de Mand med Voxlysene og 2de Marchaller, som vare 2de befalingsmænd; derpaa Liigvognen, og ved Siden deraf, 10 Underbefalingsmænd med Floer om Armen, som, ogsaa under Commando, skulle tage Liget af Vognen, og bære det ind i Kirken; dernæst: Det hele Liigfølge til Vogns. Da Toget var kommet henimod Kirke=Porten, blev Lig vognen holdende, Liget udtaget og sadt paa Skamler. Folget steeg af deres Vogne, som kjørte bort, men Commanden blev ved at marschere ind paa Kirkegaarden, og gjorde Front, med presenteret Gevæhr og aabne Geleder mod Graven. Liget blev derefter indbaaret i Kirken og sat paa Altergulvet; i Kirken var, foruden Voxlys paa Alteret, ogsaa Lys i Lysekronen, og en skjøn Sørge Musik blev opført. Sognepræsten S. T. Hr. Bendix, der stedse er heldig i sine Foredrag, men ved denne Leilighed syntes dobbelt at være det, holdte en skjøn Tale, hvorved han især heldig udtrykte den inderlige Deeltagelse, saavel han selv, som hele Folget og øvrige Tilstædeværende, følte ved denne Begivenhed. liget blev derefter, under gientagen Musik, igjen udbaaret og nedsadt i Graven paa den saa kaldede OverKirkegaard; da Liget var nedsadt, blev af Commandoen givet trende ordentlige og skjønne Gevæhrsalver. og Ceremonien var dermed til Ende. Den forsamlede Kystmilice blev, saavel imellem Øvelserne for Toget begyndte, som efter det var forbi, adskillige Gange beværtet med Forfriskninger af Brød, Øll, og Brændeviin.
Viborger Samler, 1812-04-20
Liigfølget blev, efter god Beværtning, hos hinanden til ved Midnatstid.
Viborger Samler, 1812-04-20
Jndsenderen, som har havt den Ære at have været cen af den afdødes Vaabenbrødre, og tor ogsaa smigre sig med, hans Ven, og som var overværende ved denne i det hele velordnede høitidelige Scene, ville ikke tilbageholde den uskyldige Lyst, at meddele denne Avises ærede læsende Publicum Ovenanførte.
Viborger Samler, 1812-04-20
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Forvalter Timmermann i Frausing bliver Løverdagen d. 25 April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 hos Anders Snedkeri Hinge holdet offentlig Licitation over bemeldte Kirkes Jstandsættelse med Muurarbeide, nogle Reparationer paa Blyetaget. Anskaffelse af Betræk og en nye Dug til Alteret, m. m. Dalsgaard d. 13de April 1812. Holstein.
Viborger Samler, 1812-04-20
Da adskillige af mine Bekjendtere have begjert Væderlam af mig af min forbedrede Faarerace, og jeg nu ikke nøie erindrer hvem de ere, der ønskede sig dem, saa bekjendtgjøres: at jeg nu har 20 Stkr. Væderlam af engelsk og femersk Race, som kan faaes, naar Lysthavende snart derom melde sig, da de ellers blive gildede. Ligeledes kan og faaes saavel Orne, som Soegrise hos mig af den engelske og store vestfalske Svine Art, naar man snart derom handler med Liseborg ved Viborg d. 17 April 1812. Andr. Nielsen.
Viborger Samler, 1812-04-20
Placat. Efter Begjæring af Niels Pedersen Smollerup bliver hans eiende Gaard af 2 Tdr. Hartkorn udflyttet fra Finderup Bye stillet til offentlig Auction i Gaarden selv Onsdagen d. 6 Mai førstkommende Kl. 10 Formiddag. Gierulff. Herredskontoiret i Viborg d. 13 April 1812.
Viborger Samler, 1812-04-20
Paa Asmildkloster ved Viborg, kan i denne Tid faaes endeel unge Frugttræer af Æbler, Pærer, og Kirsebær af fine og udsøgte Sorter, og som allerede have engang baaret Frugt. De ere egentlig fra Planteskolen i Kjælland. Man henvender sig desangl. til Capt. Hegelund der paa Gaarden.
Viborger Samler, 1812-04-20
Hvor god Sæde Havre her i Viborg er at faae tilkjøbs, derom giver Bogtrykkeriet sammesteds Anviisning.
Viborger Samler, 1812-04-20
Af og Tilgangslister for Lægdsforstanderne samt Lægdsruller med Titler og uden samme faaes paa Bogtrykkeriet i Viborg. 3 Lispund paalideligt dansk rødt Kløver fro avlet i Fior, har Degnen Skovborg i Levring ved Viborg at sælge for 2 Rd. Pdt. Det sælges ei ringere end i Lispundviis og man kan bestille det hos Kammerraad Just i Viborg, som kort derefter vil udlevere Kjøberne det.
Viborger Samler, 1812-04-20
Den hidtil i Domkirken standsede Gudstieneste, begynder atter paa Almindelig Bededag om Formiddag til sædvanlig Tid.
Viborger Samler, 1812-04-23
No. 33.
Viborger Samler, 1812-04-23
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1812-04-23
London d. 31 Marts. J en stor Forsamling hos Lord Majoren d. 26de d. M. have de tilstædeværende Aldermen og Deputerede paa Raadhuset taget adskillige Beslutninger og overveiet adskillige Klager vækkende Misbruge, som de paaanke, nemlig: 1) Den Bestikkelse man med Misnøie erfarer det har Sted i Statstyrelsen, som i lige Grad truer Kronens Uafhængighed og Folkets Vel. 2) At dette System har havt til Følge, at Statens Hjelpemidler bortødes paa skiændige Planer, Bedragerier, unyttige Embeders Oprettelse og Pensioners Bevilgning til Ufortjente. 3) At de blændende Papiirspenge ere indførte isteden for Guldpenge, hvoraf er fulgt Coursens Forringelse og som beviser, at de offentlige Finantser ere i slet Tilstand og true Statens Creditorer med Undergang. 4) At den offentlige Mening er fornærmet paa en uværdig Maade, i det man har frifundet de tvende Ministre Perceval og Lord Castleragh, for Justitiens Tiltale, da de beskyldtes for, at drive Handel med Parlementspladsene, som og ved Hertugen af Yorks Jndsættelse i sin militære Kommando, tvertimod Nationens Ønske. 5) At Handelen ved de paa den lagte Baand ganske er ødelagt, Fjendens forhen tomme Trudsler udbrudte til Virkelighed, der har ganske ødelagt Fabriker, Manufakturer og de Handlende. 6) At fremmede ere givne Plads i Armeen, som Englænderne maae lade sig kommandere af. 7) At man i den Mening, og i den Tro, at Hs. K. H. Prindsregenten, ville blive sine forrige Grundsætninger tro, hidtil med Taalmodighed havde baaret dette Onde, da man haabede, at Han ville komme i fuld Besiddelse af den kongelige Magt og da raade Bod paa disse Besværinger. 3) At man derimod med stor Kummer har seet, at Hs. K. H. uagtet de givne Forsikringer, har ladet de Ministre blive i deres Embeder, hvis flette Handlinger og nedrige Bestikkelser og Rænker offentlig vare bragte for Lyset, og som beviisligen havde bestukket Parlamentet og kun havt deres egen Fordeel til Øiemed. 9 og 10) At disse Ministres Vedbliven i deres Embeder kun frembragte de infameste Jntriquer og Thronens Fare og, at man derfor i en ærbødig Adres se ville underrette Prindsregenten om Folkets Besværinger og bede Ham at afskedige Sine nuværende falske Raadgivere etc.
Viborger Samler, 1812-04-23
Det er besluttet: At Directørerne for det ostindiske Kompagni fremdeles skulle vedblive at bestyre Regjeringen over de ostindiske Besiddelser. General Maitland, før Gouvernør paa Ceylon, er udnævnt til Gouvernør paa Java. 2 Batailloner ere beordrede til Nordamerika.
Viborger Samler, 1812-04-23
Lordmajoren har forhøiet Brødet 3 Pence pr. Qvarteer.