Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-08
Af en Bondegaard paa 8 Tdr. Hartkommed Jordtillæg 50 Tdr. Land vel dyrket og gjødet Jord, saadan som den man almindelig finder til Hovedgaardene, kan man her i Sielland med Sikkerhed regne følgende aarlige Afgivter. 1) Landgilde: Rug 1 Tde. Havre, 1 Tde., er . . . . . 2 Tdr. og Byg. 2.) Landgildepenge og for Smaaredseler 6 Rbd. 20 s. Sølv, som udgjør 7 Rbd. Sedler, reduceret. til Byg, a 2 Rbd. .... 3 – 4 Skp. 3.) Hoveriepenge. Jeg har i det Foregaaende viist, at Hoveriet, efter en moderat Taxation, opløber til 68 Rbd. Sølv, men det er paa den anden Side lige saa vist, at Bonden ikke kan erstatte Hoveriets fulde Værdi med Penge, men kjender han noget til sit eget Vel, saa foretrækker han altid at betale i det mindste det Halve. Transport 18 Td. 4 Skp. Jeg ansætter det saaledes til 34 Rd. Sølv, efter nærværende Kours. 38 Rbd. 24 s. Sedler, eller i Byg 19 4) Hver enkelt Tiende, 6 Skpr. Byg pr. Tde. Hartkorn, udgjør foralle 3 Tiender. . 18 5.) Degnetrave og Skolelærerkorn, samt Dommer- og Foged-Skjeppe 2 6.) Veiarbeide, Kongereiser og andre saadanne Udredelser, som Hovedgaardstaxten er fritaget for, ansættes, da Bonden maa svare dem, til 2 a 3 7.) Jndfæstning kan regnes hvert 30 Aar 200 Rbd.; fordeelt paa 30 Aar udgjør aarlig 6 Rbd. 64 s. Renter af disse 200 Rbd. aarlig, 8 14 Rbd. 64 s. ansættes til Byg 8.) Endelig maa hertil lægges, som Bonden paa det ufrie Hartkorn. svarer mere i Landskat af Hartkornet end Hovedgaardsjordens Brug er, nemlig 2 Rbd. 4 s. pr. Td. Hartkorn, som for 8 Tdr. Hartkorn udgjør 16 Rbd. 32 s., ansat til Byg Tilsammen 71 Tdr. Byg Følgeligen maa en Bonde, etableret paa den frie Hovedgaardstaxt med privilegeret Hartkorn 8 Tdr. og Areal circa 50 Tdr. Land, i det mindste kunne svare i aarlig Forpagtningsafgivt 71 Tdr. Byg, der af 12 Gaarde eller 96 Tdr. Hartkorn, som den forommeldte Hovedgaard bestaar af udgjør 862 Tdr. Byg Da Hoveriet saaledes ophører, saa maa Godseieren i det mindste kunne regne halv Erstatning af de 60 Hoveriebønder for Hoveriefriheden, nemlig 34 Rbd. Sølv af hver Gaard, som for samtlige 50 Gaarde udgjør 1700 Rbd. Sølv eller 1912. Rbd. 48 s., der efter et Gjennemsnit af flere Aars Kornpriser, nemlig 2 Rbd. pr. Tønde, udgjør 956 Saa at Hovedgaardsforderne og Hoveriet, saaledes anvendt, indbringer cirka. . 1800 Tdr. Byg eller Værdien deraf, istedenfor at der af den samlede Forpagtning, med en endog overdreven høi Forpagtningsafgivt af 2 1/2 Td. Byg pr. Tde. Land, kun udkommer, som foran viist, cirka. . . 1350 Tønder. Jkke indvende man herimod, at Kornpriserne kunde forandre sig saaledes, at Godsejeren taber ved at tage Hoveriepenge istedenfor Arbeide in natura af Bønderne; thi Hoveriegodtgjørelsen. kan jo betinges i Korn, og om man kun blev istand til at betinge sig 1/2 Deel af Hoveriets virkelige Værdie erstattet, st. 13 Tdr. Byg af hver Bonde, saa blev dog Fordelen overveiende, og det i tvende Henseender, nemlig først fordi den virkelige Revenne af Hovedgaardsjorden bliver større, og dernæst fordi Hoveriefriheden, især under saa overordentlig moderate Betingelser, meget væsentlig bidrager til Bøndergodsets Opkomst. Derved bliver det Bonden muligt at forbedre og bringe sit eget Agerbrug til en langt høiere Grad af Fuldkommenhed, at holde færre tærende og flere nærende Kreature, og hvor velgjørende er desuden ikke Forandringen i Hensyn til Moraliteten. Saavel moralsk som oekonomisk betragtet er Hoveriefrihed en af de største Velgjerninger mod Bondestanden, og at den derfor skulde være uvillig til at give passende Erstatning for Hoveriefrihed, er ikke antageligt, thi Fordelen af denne Frihed er indlysende. Jeg behøver blot at nævne, at den Bonde, som gjør fuldt Hoverie, nødvendig maa holde 2 Heste flere end han ellers behøvede. Naar Hoveriefrihed tilstaaes holder han 2 Heste færre og indsætter i dets Sted paa sin Gaard 3 gode Malkekøer, som i det mindste indbringer ham aarlig 30 Rbd. Hoveriet medfører og at han maa holde et Tjenestetyende mere end ellers og hvad koster ikke samme hele Aaret igjennem. Og nu de aarlige Udgivter til at vedligeholde den Besætning, som Vogne, Plove, Harver og øvrige Redskaber, som udfordres til Hoveriets Drivt; det extraordinære Kosthold ved Hoveriet, samt Udgivter paa Reiser m.v. Tid efter anden som Bondestandens Forfatning, formedelst Forandringen, forbedres, forbedres ogsaa Godsejerens, thi han kommer ikke saa ofte i den Nødvendighed at betale Skatterne for Bonden. Indfæstningspenge, som paa Hoveriegodset er en Ubetydelighed, bliver til en væsentlig Indtægt, og i flere Tilfælde kan forhøiede Afgivter ved Fæsteforandring med Billighed betinges.