Viborger Samler, 1832-04-14
Anenlandske Efterretninger. ning Frankrig. Cholera gjør frygtelige Fremskridt i Paris. Antalket paa de Angrebne var den 3die April om Eftermiddagen steget til 1052 og de Dødes til 395. Denne Sygdoms Udbrud har foranlediget en almindelig Gjæring og betydelige Uordener. Foran Hotel Dieu vare den 1ste og 2den April Bevæbnede opstillede, for at forhindre Nysgierrige for at trænge ind. Blandt de laveste Classer circulere de afsindigste Rygter; Pøbelen nægter Clioleras Existence og beskylder Magistraten for at have blandet Gift i Viin og Brændeviin. I Værtshusene sees en usædvanlig Mængde Pak, der ligesom til Trods for Lægernes Forskrivter drikker sig fuld og begaaer Excesser. Den 1ste overfaldt taltige Grupper en Afdeling Gensdarmer, der escorterede en Desexteur; det kom til Haandmænge, og Deserteuren, befriedes. Folkets Stemning benyttedes af nogle unge Mennesker, der overtalede en Hob til at følge dem til Ste. Pelagie, hvor mange Republicanere og Carlister sidder fængslede. De søgte at sprænge Dørene; til samme Tid gjorde Fangerne Oprør, sønderbrøde, Jernstængerne, hvormed Dørene vare spærrede, overvældede Vagterne og vare nærved at bryde ud, da en Forstærkning ankom og med nogle Flinteskud tilveiebragte Orden. En Gjældsarrestant, Hr. Jacobæus, er dræbt ved denne Leilighed. 9 af Fangerne bleve bragte til Fængslet La Force, og Folkemængden adspredtes. Den 2den fornyedes Urolighederne i endnu høiere Grad. Staden var i almindelig Bevægelse, og i flere Qvarterer sloges Rappel. Den første Anledning gave Kludesamlerne (chilloniers), en Masse af 10 a 12000 Mennesker, der udgjøre Udskuddet af Paris's Befolkning. Denne Classe er meget forbittret mod den nye Gaderenovations Forpagtning. 30 a 40 Skarnvogne ere blevne opbrændte af Folket; andre bleve fastede ud over Broerne i Seine. Municipalgarden og Dragonerne ilede til; Cavalleriechager fandt Sted, og 25 a 30 Personer saaredes, Nogle haardt. Paris's hele Garnison stod under Vaaben; paa flere Puncter vare Liniebatailloner og Cavalleriepiquets opstillede. En Mængde Laterner søndersloges af Pobelen. Hertugerne af Orleans og Nemours giennemrede hele Staden ledsagede af Marschal Lobau, undersøgte alle Militairposter, og opmuntrede, de gode Borgere. Kort derpaa viste ogsaa Kongen sig til Hest, og modtoges overalt med Raabet: Vive le Roil Den 2den besogte Hertugen af OrleansCholerapatienterne i Hotel-Dieu. Alle Forholdsregler ere tagne for at møde Sygdommen. Kongen, det Kgl. Huus, Ministrene o. m. fl. udmærkede sig ved høist betydelige frivillige Bidrag. Den 3die var Paris i det Hele rolig; dog viste der sig megen Gjæring blandt de lavere Classer. Tidligt om Morgenen samlede sig en Hob af 150 Personer uden for en Viinhandlers Huus. To Personer klagede over, at have drukket Viin hos ham og strax derefter at have faaes Colik. For at bortfjerne al Mistanke, drak Viinhandleren strax et Glas af det samme Fad, og - styrtede 5 Minuter derefter til Jorden i Krampetrækninger. Nu opstod en frygtelig Alarm og Politiet maatte blande sig i Sagen. Virkeligen skulle onde Mennesker hist og her have blandet Arsenik i Drikkevarerne, for at vække Uroligheder. For Forsigtigheds Skyld staaer en Bataillon marschfærdig i hver Caserne. Hertugen af Orleans har besøgt Casernerne og mønstret Tropperne. Nye Tropper ventes til Paris. Depescher fra Præfecterne melde, at man allerede har truffet Forholdsregler i de fleste Departements. Sygdommen er udbrudt paa de forskjelligste Puncter af Riget, ligefra Calais og Rouen til Cette og Egnen af Bordeaux. - Meget moderate Personer melde fra Vende, at Autoriteternes Opførsel har givet Anledning til den - visinok ugrundede - Mistanke, at de begunstige Anarchiet og Restaurationen. De Liberale ere i den største Skræk, og de lavere Embedsmænd trues med Afsættelse ved Henrich & Tilbagekomst. Carlisterne tale ligefren om Skattevægring, og Torvene ere, især i Nantes, slet forsynede, fordi Qvæghandlerne frygte for de overalt omdragende Bander. - J Grenoble er Stemningen saadan at den commanderende General har maattet lade Officiererne af det 35te Regiment arrestere, for at forebygge Dueller mellem dem og Borgerne. - Fregatten Calypso skal fra Toulon afgaae med Tropper til Ancona. - Den franske Nordarmee, staaer i en saadan Stilling, at den i yderst kort Tid kan sammendrages paa eet Punct. - Ogsaa i Carcassonne er Nationalgaden opløst. - Den berygtede Vidorg har igjen faaet en vigtig Ansættelse ved det parisiske Politie - Vicomte de Martignac er den 3die April ved Døden afgaaet. - Al Quarantaine mod Choleret er ophævet i de franske Havne.