JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1810-01-15
Viborg Torvepriser 13 Jan. Rug Tdn. 8 Rd. 64 s. Byg 8 Rd. Kartofler 3 Rd. a 3 Rd. 32. s. Smør Pdt. 36 a 48 s. Oxekiød 6 a 10 sk. Fersk Flesk 18 s. Æg Snesen 20 sk. Helt Parret 24 s.F. Just. en 15de Januar 1810.
Viborger Samler, 1810-01-15
Døde Khn. Mad. P. H. Munk f. Krefting, 46 A. Mad. D. K. Baademann 68 A. Postexpeditor H. Coxvaidt 76 A. Jomfr. C. H. Korn maaler N. A. Alss. Mad. A. M. Brick f. Lind. Østofte, Provstinde M. B. Schebye f. Hassel, 77 A. Lindelse: Sognepræst for Lindelse Menighed og Provst i Langelands Sønder Herred L. Schurmann. Sognepræst for Schifholme og Skoubye, Menigheder L. N. Morsina 58 A.
Viborger Samler, 1810-01-15
Ledigt Embed. Sognekaldet til Hiørring og Annexer St. Hans og St. Olai Menigheder i Aalborg Stift. 420 Rd.
Viborger Samler, 1810-01-15
Jfølge kongel. Resolution af 19de Decbr. 1809. skal, naar Pensionen 600 Rd. til den entledigede Sognepræst Hr. Clausen ophører, henlægges til Amtsprovsternes Lønningsfond den halve Kongetiende saavel af St. Hans Sogns 185 Tdr. Hartkorn, som af St. Olai Sonns 167 Tdr. Hartkorn.
Viborger Samler, 1810-01-15
Bekjendtgjørelser. Min Gaard i St. Mathis Gade her i Byen, beliggende imellem Simon Bierings Gaard paa den ene og Jens Præstgaards paa den anden Side, bliver stillet til offentlig Auction, første Gang Fredagen d. 26de, anden Gang Tirsdagen den 30te i denne Maaned, og tredie Gang Fredagen d. 2 Febr. næstefter, da den, om nogenlunde antagelig Bud skeer, uden fleere Auctioner bliver bortsolgt. Auctionerne holdes i Gaarden, som for Tiden af mig er leiet til Hr. Sag fører Müller, og begynder hver af de anførte Dage om Formiddagen Kl. 11. Behager nogen forinden at handle uden Auction, kan de behage at mælde sig hos mig. Gaarden er velindrettet; har mange Værelser baade i første og anden Etage, samt en rummelig og tør Kielder under første Etage; den er særdeles beqvem for en Handlende eller hvem der vil leie Værelser bort. Den har et for nylig opbygt Udhuus, indrettet til Stald og dertil hørende Beqvemmeligheder; en Brønd der er let at vedligeholde, med særdeles got og højtstaaende Vand, som er tæt ved Bryggerhuset, og ved en liden Rende dertil kan indledes, og endelig en fuldkommen stor Frugt og Kiøkkenhauge, der nylig er vedindplanket, og tilligemed Gaarden uden for ald Fælled, skab, m.v., som Liebhaverne, ved selv at tage det i Øiesyn, nøiagtigere kan erfare. Viborg d. 9de Januar 1810, Buxlund.
Viborger Samler, 1810-01-15
Over og Underrets Prokurator.
Viborger Samler, 1810-01-15
Til Lysthavendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres herved, at Mandagen d. 19de Marti førstk. lader Hr. Søren Kaas ved offentlig Auction opraabe til Bortsælgelse den ham tilhørende Hals Veier Mølle, med vedliggende Bygninger, Toft, Hauge og Heedelod, samt en Skovlod i Hals Synder Skov. For bekiendte meldes, at Møllen er beliggende tæt ved Hals Bye, har Mølleskylds Hartkorn 4 Skpr. og Jordskyld 2 1/2 Fdkr. Skovlodden er ongefær 70 Tdr. Land, godt begroet med ung Skov af Eeg, Bøg= Birk, og Ell. Paa Grunden er et godt Skovfoged Huus med tillagt Eiendom og desuden god Græsning og Hørslet i Skoven. Møllen har ald den Maling den kan bestride saavel af Hals Sogn som af Magazinkorn til nærliggende Garnison, og desuden Bevilling til en anden Mølles Opførselse til Grubeværk hvoraf ingen haves i denne Egn.
Viborger Samler, 1810-01-15
Hals Bye er noksom bekiendt af fine Næringsgreensda den ligger ved Liimfjordens Jndløb og har beqvem Afsættelse af Møllens Jndbringende og det den meere kan bestride. Liebhavere inviteres at tage Møde fornævnte Dag om Formiddagen Kl. 10 i Madame Bierums Huus her i Byen, hvor Auctionen holdes og Conditionerne bekjendtgjøres, af hvilke denne, som foreløbig anmeldes, at Capitalen kan henstaae, om forlanges, til Snapsting 1811 og Møllen med øvrige Eiendom strax eller til næste 1ste Maj af kan tiltrædes. Hals den 4de Januar 1810, Boerup. Birkedommer og Auctionsdirecter.
Viborger Samler, 1810-01-15
En smuk Stue, med Sovekammer, samt Kiøkken, er til 1ste Majtag, at faae til Lej, for et eenlig Fruentimmer, naar man melder sig hos Viborg. 4de Jan. 1810, Michel Dyrbye.
Viborger Samler, 1810-01-15
For en dulig Huuslærer, som kan paatage sig 2de smaa Drenges Underviisning, er en Condition ledig ved en Herregaard. Nærmere Anviisning giver Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1810-01-15
Onsdagen d. 17 Jan. holdes Auction i Bigum Stov over Bøgetræer. Liebhabere ville møde i Eilstrup, Formiddagen Kl. 9.
Viborger Samler, 1810-01-15
Da mig, under 22 Decbr. 1809, af Hs. Maj. allernaadigst er forundt Tilladelse at forlægge det af Hr. Elmenhoff i Fridericia kiøbte Bogtrykkerie til Ribe, skulde jeg ikke undlade tienstligst at bekiendtgiøre: Atjeg til 17 Jan. 1810 agter at begynde med Trykningen.
Viborger Samler, 1810-01-15
Jeg udbeder mig derfor mine Medborgeres Yndes og Bevaagenhed og tilbyder Dem min Tjeneste, saavel i Henseende til større Værkers Trykning, som andet Arbeje, der fra et Bogtrykkerie kan befordres. At levere ziirlig Tryk, godt Papiir og expedere enhver Ting saa hurtigen som mueligt, skal jeg stedse bestræde mig for, ligesom jeg og i Henseende til Betalingen. skal være saa billig, som Tiderne nogenlunde till de Ligeledes giver jeg mig den Ære at bekiendtgiøre: At den hidtil i Fridericia udkommende Ribe Solts Adresseavis herefter udgives, fra bemeldte 17 Jan. 1810 af, fra Ribe Bye og forsendes ifølge mit Privilegium, med Ripposten. I Avisen indrykkes ligesom forhen: Avertissementer, Proclamer ere etc. og paa at levere en ved god Tryt læselig, som ogsaa i Henseende til politiske, inden og udenlandske Efterretninger, intresserende Avis, skal jeg hverken spar Umage eller Bekostning. Adskillige brave Mænd have den en lovet at forsyne mig med Vidrag.
Viborger Samler, 1810-01-15
De af mine ærede udenbyes Velyndere, som ville subskribere paa denne fra mit Bogtrykkerie udkommende Avis, der her paa Stedet vil koste 9 Mk. aarligen, behage at henvende sig til Post-Contoirerne i Kbhvn. og de andre Kiøbstæder i Provindserne. Jndenbyes behage, i min Fraværelse, at tegne Deres Navne hos Hr. Spandet, boende paa Nørreportsgaden.
Viborger Samler, 1810-01-15
Ribe d. 1ste Januar 1810. N. S. Hyphoff. Kongelig privil geret Bogtrykker.
Viborger Samler, 1810-01-15
J følge Kongelig Bevilling af 18de Decbr. sidst, læst ved Landsoverretten i Vibor, den samme Dag, og ved Middelsom Sønderlyng Herreders Ret, den 21 næste ter, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle som formeene at have Fordring, i Boet efter afdøde Rasmus Saabye, i Bro=Mølle, under Viborg Amt, Middelsom Herred, med deres Paastand at fremkomme for undertegnede Skifteforvalter, inden fornævnte Tids forløb, samt deres Krav anmelde og beviisliggiøre, saavidt saadant ikke allerede skulle være skeet Viborg den 7de Januar 1810, Dinesen. Herredsfoged v. s.
Viborger Samler, 1810-01-15
Paa Hans Majestæt Kongens Fødselsdag den 28de Januar førstkommende, agter undertegnede at foranstalte et Bal i Gaarden paa Torvet som Madame Obell beboer, hvori saavel inden som udenbyes honette Personer kunne deeltage, naar de i Tide melde dem hos Viborg d. 10de Januar 1810, N. L. Hagemann.
Viborger Samler, 1810-01-15
Hos Undertegnede her i Byen er at faae, grov og middel Salt, gode Kaffebønner, Sukker, Riisengryn, samt flere Sorter Vahrer, for meget billige Priser. Viborg d. 9de Januar 1810. Andreas & Jacob Philipson. boendes i No. 258 paa det store Torv.
Viborger Samler, 1810-01-15
De som skylde noget for holdte Aviser eller Avertissementer til Viborg Bogtrykkeri, ville behage at indsende Betalingen derfor snarest muligt til A. F. Just.
Viborger Samler, 1810-01-18
Paris 4de Januar. Sidste Søndag mønstrede Keiseren Gardeartilleriet. Det er ny monde et og har 20 Kanoner. Dette Korps er allerede marscheret til Spanien. En stor Deel af Keiserens Eqvipager ere og dragne samme Vei, saa man mener Hs. M. med første reiser derhen.
Viborger Samler, 1810-01-18
Man siger at Hs. K. H. Storfyrst Constantin ventes til Paris.
Viborger Samler, 1810-01-18
Kejseren har tilladt flere franske Vahres Udførsel under den Betingelse, at Ladningen fører de 3/4 a Vine, Brændeviin, Korn og Salt. Jndføres maae, foruden russiske Produkter: Piastre, Bly, Tin, Farvetræ, Arsenik, Tran og raa Huder.
Viborger Samler, 1810-01-18
H. M. Kongen af Vestfalen har skiftet, under sit Ophold her, den vestfalske Krones RidderOrden. Den sidste Dag Kongen var her, bar Keiser Napoleon og Fyrsten af Neuschatel denne Odens Baand. Den 1ste Januar afreiste D. M. Kongen og Dronningen af Vistfalen til deres Stater. Kongen af Würtemberg, er og reist.
Viborger Samler, 1810-01-18
Efter officiel Beretning fra Generalkapitain de Carn paa Jsle de France havde den franske Fregat Caroline i Julii Maaned sidste opbragt 2 engelske Skibe, som skattedes paa 15 Million Fr. 2 havde den forhen opbragt. Man saae af de ombord fundne Papirer, at Englændernes Tog til Macao, har havt skadelig Virkning paa deres Kinghandel.
Viborger Samler, 1810-01-18
Politiminister Salicetti i Neapel er død. Gent den 29de Decbr.
Viborger Samler, 1810-01-18
Den 26de Decbr. toge de franske og hollandske Tropper Walchern og Vliessingen i Besiddelse. Vliessingen har ikke liidt noget, uden hvad Værkerne og de offentlige Bygninger angaaer. Portene have de nedrevet og ødelagt Muurværket til Vandfladen. To Barker have de nedsænkt for Bassinets Porte. Damningerne for Søehavnen ere gjennemstukne. Vestdyck er i Bund og Grund ødelagt. Søearsenalet og Smeddeværkstæderne ligesaa.
Viborger Samler, 1810-01-18
London 30te Decbr. (Over Frankrig.) Det londonske Borgerraad har overrakt H. M. Kongen en Adresse, hvori de beklage, at Mennesker og Penge i denne Krig uforsvarligen og uden Hensigt ere opofrede af Ministeriet, da man, uden at naae Hensigten, har opofret Skatte og Menneskeblad. Ministeriet har ved Svaghed og Afmagt forværret Sagerne og indviklet hinanden i foragtelige Jntriquer og Kabalet. Borgerraadet bad derfor Kongen, at anordne en upartisk Undersøgelse over Ministrenes Fremfærd. Hs. Majestæt Kongen meddeelte herpaa det Svar at Han takkede for deres Hengivenhed for Ham og Hans Familie, det sidste Tog til Schelde havde forskjellige Formaal til Hans Allieredes Nytte og Statens Sikkerhed; men Han beklagede, at kun en Deel af denne Gienstand, var bleven opfyldt; Han havde ikke anseet det nødvendigt at anstille militærisk Undersøgelse om de Kommanderendes Forhold, det var Parlamentets Sag at forlange den, eller efter dets Viisdom, at gjøre andre Skridt til det Offentliges Nytte."Man har i Morges havt det ugrundede Rygte, at den østerrigske Kabinetskoureer Maynz atter er kommen tilbage fra Frankrig. Han ventes først ved Ugens Udgang tilbage. Denne Koureer fik Lov til at gaae i Land ved Calais; men den herværende amerikanske Ministers Sekretær Hr. Povels, som var med ham, blev anviist at gaae i Land ved Morlaix. Der skal oversendes en stor Deel duelige Officter, Al den spanske Oprørshær, der har Mangel paa Anførere. Til Portugal sendes 5000 Mo. Jnf. 2 Regm. svært Kavalleri og endeel Artilleri. Vor Armee der, er kuns 30000 Md.
Viborger Samler, 1810-01-18
Vor Regiering vil ikke give flere Licentser til Fart paa Østersøen. Man mener den ganske lukkes. Vi have saa stort et Forraad af russiske Produkter, at vi ei mange Aar kunne forbruge dem.
Viborger Samler, 1810-01-18
Et af Kompagniets Regimenter i Ostindien har gjort Oprør, og erobret Fortet Masulipatnam. Fra Vestindien siges, at Engl i Decbr. ville gjøre et Tog mod den franske Øe GundeloupeProvindsen Qvito i Sydamerika her gjort sig uafhængig, men der er sendt spanske Tropper derhen for at bringe dem til Lydighed. De fleste Jydamerikanske Provindser have erklæret sig for Spanien. Resten af vore Tropper ere komne fra Velessingen.
Viborger Samler, 1810-01-18
Amsterdam d. 6 Januar. Vore Fonds stige atter, og de Speculantere det opkiøbte, sælge nu de offentlige Papirer, af Frygt for at tabe paa dem. Man haaber nu at den os svaaede Forandring allene skal bestaae deri, at Zieland, Brabant og en Deel af Holland til Maas ved Rotterdam, skal afstaaes til Frankrig og derimod Landet erholde en større Tilvext paa en anden Kandt.
Viborger Samler, 1810-01-18
Blandede Efterretninger. Det persiske Gesandtskab er endnu i Paris.
Viborger Samler, 1810-01-18
Regjeringen underholder det og man siger det koster daglig 1000 Franker. Derimod spotte Pariserbladene med den Ophævelse man i London har gjort over over den derværende persiske Gesandt; de paastaae, det er en ganske simpel Mand, som kuns i Handelsanliggender er sendt af Gouvernøren herover og at hans Sendelse forresten ikke har nogen politisk Hensigt.
Viborger Samler, 1810-01-18
Østerrigs Banksedler angives for at være 10 til 1200 Millioner Gylden.
Viborger Samler, 1810-01-18
Breve fra Tyrkiet omtale Sefren ved Silistrig som meget blodig. Slaget, varede i 2 Dage og først da Pachens Søn af Janina bragte Forstærkning af 12000 Albanesere, vandt Tyrkerne.
Viborger Samler, 1810-01-18
Kong Gustav Adolph, som reiser under Navn af Hertugen af Gottorp, reiste den 6te Januar fra Stralsund over Rostok, Wismar, Lybek og Hamborg og derfra til Schveits.
Viborger Samler, 1810-01-18
De betydelige Tilrustninger og Marscher i Spanien tyde paa en stor forehavende Operation imod Jnsurg.
Viborger Samler, 1810-01-18
Jmidlertid er det nu fortiden indskrænket til, at man renser Landet hist og her for Røverbander.
Viborger Samler, 1810-01-18
Kongen af Vestfalen indtraf til Eassel den 5te Jan. Morgen Kl. 5. Ministrene, som samme Dag ville møde Kongen i Marburg, kom for sildig. Engl. have optaget endeel til Triest og Venedig afskibet Bomuld.
Viborger Samler, 1810-01-18
Engl. rømme Badajoz for Sygdoms Skyld i Armeen og trække sig til Portugal. Man siger og at de trække fra Lissaben, ventelig for at indskibe sig. I de forrige østerrigske til Frankrig afstaaede illeriske Provindser gielder nu 500 Rd. i Bantsedler kun 100 Rd. i klingende Myndt. En følge deraf er, at de som endelig ville sælge Papirer for Penge, see, som ved et Mirakel, deres indbildte Rigdom forsvinde. Derimod ere Fødevahre blevne bedre og stadigere i Priis, siden Sedlerne forsvinde.
Viborger Samler, 1810-01-18
Man siger, at Generalerne Dupont og Maretcot som capitulerede i Spanien, skulle forblive i Arrest, indtil nogle Aar efter almindelig Fred.
Viborger Samler, 1810-01-18
J Rouens Depot have 20 østerrigske Krigskanger ertlæret for Stadens Maire, at de ville forblive i Frankrig og der drive en borgerlig Haandtering. Man er i Egnen der overmaade vel fornøjet med disse Krigsfanger. Alle have de været stillige og opført sig godt.
Viborger Samler, 1810-01-18
J Rom er et Brev fra Keiser Napoleon til Kong Joachim af Neapel officiel bekjendtgjort, hvori det hedder at Keiseren vil ophøie Rom til en Storhed og Udmærkelse, som det i nyere Tider endnu aldrig har havt at glæde sig ved." Man troer at det var meligt endnu at faae en ny Pave.
Viborger Samler, 1810-01-18
Sverrig. Rigsdaas Tidenden af 18 Decbr. bekjendtgjør nu den af Rigets i Pleno Plenerum forsamlede Stænder bestemte Tronfølge-Orden, hvorefter den Høibaarne Fyrstes, det Svensk Riges udkaarne Kronprinds Hs. Kongel. Høihed Prinds Christian August af Schlesvig=Holsteen Sønderborg Augustenborg, hans mandlige Arvinger skulle have Ret til den Kongelige Svenske Tone, og tiltræde det Svenske Riges Styrelse. - Jndledningen berører den reensstemmige Erklæring af 12 Mai f.A., hvorefter den forhenværende Konge Gustav Adolph IV og hans Afkom, saavel fødte som ufødte, fra nu og til evig Tid skulle være udelukte fra Sverrigs Krone og Regjering, Carl den 13des paafølgende Udnævnelse til Konge, saavelsom den, paa Grund i af, at dennes Ægteskab ikke er velsignet med nogen nulevende Arving, oprettede forenings og Valgalt, hvorved Prinds Christian August er udkaaret til Rigets Kronprinds. Derefter fastsættes Successionsordenen saaledes: "Vorder det Ægteskab Hs. Kongelige Høihed Kronprinds Christian August, med Hs Kongelige Majestæts høje Vidende og Villie, indgaaer, og hvorved Rigets Stænder. udtrykkeligen for holde sig, at til Gemalinde et maae tages Svensk eller udenlandsk privat Mands Datter - velsignet med mandlige Livs Arvinger, da skal Hs. Kongelige Høihed i Regjeringen succederes af sin førstefødte Søn, og denne af de senere mandlige Livs-Arvin er, i den Orden, i hvilken de ere Hs. Kongelige Høihed Kronprinds Christian August, som Slægtens Hoved, i ret ned stilende Linie nærmest paarørende. Under den førstefødte Søns mandlige Linie, da skal Regjeringen tilfalde Hs. Kongelige Høiheds derpaa følgende anden Søn, med Successionsret for hans mandlige Efterkommere, i samme Orden, som for den Førstefødte er fastsat, nemlig: alt eftersom de i nedstigende Led ere Stammens Hoved nærmest beslægtede. Uddøer den anden Sønsmandlige Lini, da skal Successionsretten gaae til den 3die o. s. v. til de øvrige Hs. Kongelige Høiheds Sønner, i samme Orden og rigtig nedstigende Led efter Førstefødselens Ret, som ovenfor for den Førstefødtes Afkom, er foreskrevet. - Døer Kongen i Sverria, uden at efterlade sig mandlige Livs Arvinger, men hans efterlevende Dronning befinder sig i velsignede Omstændigheder, da skal Statsraadet føre Regjerin med Kongelig Maat og Myndighed paa den Maade og de Vilkaar H. 41 og 93 af Regjeringsformen foreskrive, indtil Rigets Stænder, til den Tidepunkt, Konstitutionen bestemmer, kunne vorde forsamlede; da det saa tilkommer disse selv at forordne hvad der vedkommer Rigets Bestyrelse. Bliver Dronningens Livefrugt af Mandkjønnet, da skulle Rigstænderne beskikke Formyndere for den umyndige Konge, paa den Maade, som i Regjeringsformens 94 H. er bestemt, bliver Dronningens Livsfrugt af det qvindelige Kjøn, da skal den af Slægten, som efter Førstefødselens Ret er den afdøde Konge nærmest, som Konge tiltræde Regjeringen. Den qvindelige Linie af Kongehuset og sammes Efterkommere, om disse endog ere af Mandkjønnet, have ingen Ret til Sverrigs Krone og Regjering.
Viborger Samler, 1810-01-18
Jndenlandske Tidender. Norge. Borgerskabet i Christiania har i December Maaned ladet et Program udgaae, for at indbyde saavel deres Medborgere i Stiftets øvrige Kjøbstæder, som samtlige voxne Medlemmer af Christiania Menighed, saa mange som Rummet tunde modtage, Geistlige, Verdslige, Statens Embedsmænd, Fædrenelandets Forsvarere, Videnskabernes Dyrkere, Adel, Borger og Bonde, Mand og Qvinde, alle uden forskiel, til at feire i Samqvem Fredsfesten, og Høitidelighedsfesten for Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian August, den 29de Decbr. 1809. Prindserne Christian August og Friderich af Hessen havde brage tilsagt at ville divaane Festen, der skulde forkyndes ved Kanonernes Torden og aabnes med dertil passende Musik i vor Frelsers Kirke i Chrutiania, hvor først Hr. Storspræst Pavels fra Præditistolen holdt en Jndledningstale, og siden, efter Afvexling af Sang, Hr. Doct. Theol. og Bi skov Bech traadde frem midt i Forsamlingen, for at lærg. Tilhørerne Festens Hensigt paa Hjerte. Længere hen paa Dagen vil man, hedder det i Programmet, i samme festlige Anledning forsamle sig i Høie Lofts Sale, saamange haderlige Mænd, som Rummet vil tillade, for i de samme høje Personer: Nærværelse at forfriske Legem og Sind ved anstændig selskabelig Glæde. Tropperne skulle ved denne Fest paa passende Maade og Sted finde Vederqvægelse og Anledning til glad Erindring af Tog og Bedrivter, og for den Fattige vil man sørge, at han ej paa den Dag føler han er fattig. Endelig ønsker Borgerskabet at deelagtiggiøre det qvindelige Kiøn i Festens Glæde, ved at indbyde dem til glad og uskyldig Dands. Hertil have Cathedralskolens høje Bestyrere paa denne Nationens Festdag overladt Brugen af dens Værelser.
Viborger Samler, 1810-01-18
Kiel den 31te Decbr. Jfølge Allerhøieste Befaling anstiller nu det herværende Suncheds Collegium en nøiagtig Undersøgelse over den nylig ved Bramstedt opdagede mineralske Kildes Beskaffenhed. Skulde disse Undersøgelser svare til det fordeiagtige Vidarsbyrd, som de Patientere, der have besøgt Brønden, er stemmigen give dens lædende Kraft, saa er det ikke at tvivle paa, at Regjeringen, der stedse er opmærksom paa alt hvad der kan befordre Undersaatternes Vel, vil lade Stedet forskiønne og sørge for Brøndgjæsternes større Beqvemm lich d.
Viborger Samler, 1810-01-18
Ved denne Leilighed oplives atter det Ønsk: at Søebaader, som allerede for en Tid siden skulle have været anlagt her i Nærheden, nemlig paa Bredden af Havnen ved Düstenbroeck Skov, maatte komme istad. J de sidste Aar er Staden betydeligen bleven forstørret og forskjønnet; hvortil især Hoffets lange Ophold her har bidraget betydelig.
Viborger Samler, 1810-01-18
Helsingøer 11te Januar. Baron v. Oxenstierne er efter Sigende udnævnt til Kongelig Svensk Gesandt i Khn., og Hr. v. Lorick, som var Sekretair ved Gesandtskabet i Jönkiøbing, til Sekretair, ved denne Mission.
Viborger Samler, 1810-01-18
Tillæg til det seneste Tillæg i dens fyenske Avert. T. No. 4 No. 1810. Religionens og Fornuftens sindige Venner ere sikkerlig enige med Undertegnede i det Ønske, at alle hine vathagerisk mystisk cabbalistiske Anvendelser af Tal-Egenskaber paa Gienstande, der ikke høre til Phænomenernes, men til Noumenernes Verden, nu maatte ansees som henlagte i Menneskeslægtens Børnealders Archiv og, hvor de opdages, betragtes som ørkesløse Hoveders lusus ingenii, hvoraf, efter min uforgribelige Mening, intet Videre lader sig slutte, end at hine gode Mænd, de være Jøder, Catholiker eller Lutheraner, enten ikke have havt Smag for noget Bedre, eller, om de have havt den, dog stundom, hin gamle Fabeldigter lige, villet slaae Gjækken løs, saa saare langt fra forekomme slige Tal= og Bonstav Sammenstillinger mig at indeholde det mindste Mærkværdige, og næsten bespotteligt var det, at hint ophøiede Væsen, over hvis Navn R. Siment speculerede saa dybsindigt, skulde kunne harmes over sligt Børneværk og ansee det som en Frækhed. Den agtværdige og velærværdige Jndsender af her omtalte Artikel synes mig derfor at lægge vel megen Vægt paa Resultater, der aldeles ikke staae i mindste Forbindelse med den meralske Verden; Resultater, der blot ved en forandret Orden. af Alphabetet, aldeles vilde bortfalde. Da det, i disse Brivenhedssvangre Tider kunde tænkes muligt, at Overtroen under alle Slags Masker sniger om i Mørket og søger at indtage sit gamle Herredømme, hvorfra det lykkedes Fornuft og Oplysning, under ædeltænkende Fyrsters Bistand, at fortrænge den, saa bør det være hver velsindet Dansk Borgers Pligt som Medlem af et protestantisk Samfund, at tilsperre hint mangehovede Uhyre Veien, hvor der endog kun er mindste Sandsynlighed for, at det kunde trænge sig igiennem. Dette skeer lettest og sikkerne ved at vise, at man, med ringe Konst, kan næsten af ethvert Navn, ved tilløyede, passende Prædicater, faae hiint berygtede Dyrets Tal, 666, ud; selv af de ædelste og bedste Menneskers og Christendomsvenners Navne. Uden at være en R. Simeon, vil jeg altsaa, med den fortræffelige Jndsendes Tilladelse, tage følgende Ord og bestemme deres Talgehaltefter Hebræernes Maade og hvori især de korte Vocaler naturligviis ingen Talværdier kunne faae, men kun de Consonanter, hvorunder og til hvilke de høre Sæt at en Hebraer opsatte Hr. Pastorens Navn, Nicolai Blicher Cohen Hebaruch (sen (evig) Velsignedes Præst) og nu udpunkterede høi gende:
Viborger Samler, 1810-01-18
J vort Althabet betyder. 1) N. 56. I. 10; C. 20; L. 30 og 1, 10; altsaa Nicolat, 2) B. 23 L. 30; L. 10; Cil Cheth, 8. og R. 200; altsaa Blicher, . 3) C. 20; H. 5 og N. 50; altsaa Cohen, 75. 4), 5, B. 2; R. 200; I ( Vau med Schuret) 6, Cll. 8, altsaa Habaruch 221. Følgelig Navn med Titel tilsammen . . 666. Hvad Mystiskhed laae da vel deri, Aldeles ingen; Et andet Udtryk istedet for Habaruch vilde aldeles forstyrre Allusion og Jllusion. Ligesaa frugtbare paa mystiske Nariteter ere det latinske og det græske Sprogs Alphabeter. Da Dyret, dog stiger op fra Afgrunden og altsaa optimo jure hører til hine rædsomme infera (ic. regna), hvi har da ikke Een eller Anden blandt Talpropheterne, eller denne geistlige Ord=Tal Spaadoms Konste Yndere, seet, at Ordet Infera i det græske Alphabet giver 666. Nemlig 1, 100; N. 50; F (Phi) 500; E. 5, R. 100 og A. 1.) At altsaa 666 symbolisk og mystisk betegner Satans Rige, - Dog nok om dette. Hvo, som kjender den arme Michael Stifels Anfægtelser, ønsker ikke med Undertegnede, som her troede at burde bidrage Sit dertil, at Tallet 666, som Vigtighedssag betragtet, snart maatte have udspillet sin Rulle? Viborg d. 13 Jan. 1810. C. F. Degen.