JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Den 3die dennes faldt i den kongelige Lands-Over samt Hof- og Stads=Ret Dom i Sagen mod Niels Jensen Pedersen af Kikhavn. Arrestanten, som er imellem 18 og 19 Aar gammel, og ei forhen er tiltalt eller straffet, er, under Sagens Behandling i første Jnstants, ved egen Tilstaaelse og et Vidnes overeensstemmende Udsagn, overbeviist om at have gjort sig skyldig i attenteret crimen bestialitatis. Efter samtlige under Sagen tilveiebragte Oplysninger, og in Specie i Følge en af det kongel. Sundheds-Collegium afgiven Betænkning, maa han antages at være af svage Aandserner, men dog ikke i en saadan Grad, at den ham inputerede Handlings Tilregnelighed skjønnes at kunne bortfalde, og saavel Under som Overretten have derfor anseet ham med en arbitrair Straf, hvilken, ved Hals næs og Frederiksværks Extrarets Dom af 25de Octbr. f. A., bestemtes til Tugthuusarbeide paa Livstid, men som Overretten, efter Omstændighederne, fandt at kunne nedsætte, og han er nu ved sidstnævnte Ret bleven dømt til at hensættes i Kjøbenhavns Forbedringshuus i to Aar, samt at udrede alle af hans Arrest, Action og Straffens Execution lovlig flydende Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
J mange Aar har vistnok ikke Dødeligheden været saa stor blandt Geistligheden her til Lands, som i det nys tilendebragte. Jkke mindre end 46 Geistlige ere nemlig i Aarets Løb ved Døden afgangne, af hvilke 3 opnaaede en Alder af over 80 Aar, 6 vare imellem 70 og 80, 20 imellem 60 og 70, 12 imellem 50 og 60 og 5 imellem 40 og 50.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
J Kbhavns Addresse-Avis No. 8 læses: "Advarsel. At jeg har gjort de foreløbig fornødne Skridt, for at saggive Redacteuren af "Dagen", Statsraad Fr. Thaarup, for hans Fornærmelser mod mig i "Dagens 1832 No. 5 og Cancelliraad S. Hempel i Odense, som først har fremført disse Fornærmelser i sin Avis, samt Pastor C. H. Visby, Capellan ved Vor Frelsers Kirke, ligeledes for hans fornærmelige Udtryk mod mig i hans Ugeblad for practisk Christendom, 1831 Nr. 52, bringer jeg herved til offentlig Kundskab, for saaledes paa det Eftertrykkeligste at advare alle Redacteurer af offentlige Blade og Andre om, for Fremtiden at afholde sig fra at optage andre Artikler i deres Blade, mig og min Virksomhed vedkommende, end de maatte trøste sig til som Sandhed at kunne vedstaae og bevise for Domstolene, da jeg er tilsinds for Fremtiden strax at drage Enhver til Ansvar, som skulde forsøge paa at vedblive at misbruge Pressen til alle Slags Fornærmelser imod mig. Jacob Chr. Lindberg, Magister artium." – Denne Advarsel læstes ogsaa den 10de dennes i Kjøbenhavnsposten, hvis Redacteur i den Anledning gjør opmærksom paa, at de Udtryk af Hr. Pastor Visby, for hvilke Hr. Magisteren agter at sagsøge denne, ogsaa findes optagne i Kjøbenhavnsposten No. 303 f. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Efter en i det sidste Hefte af "Statsburgerliges Magazin (som udgives af Prof. jur. Falk i Kiel, Ridder af Dr.) meddeelt Udsigt beløb i Aaret 1805 Landsherrens Jndkomster af Hertugdømmene Slesvig og Holsten sig til 3,147,413 Rd. 27 s. slesv.-holst. Courant. Deraf udgjorde de ældre directe Skatter omtret 1 Mill., som i lige Deele falder paa Holsteen og Slesvig. De samtlige Jndkomster blive henførte under 26 forskjellige Hovedrubriker. - Siden 1805 ere Grund- og Huus Skatten, Told- og Stempelpapir-Afgivterne forhøiede og ny Afgivter indførte, saasom: Rigsbankhæftelsen, J Procents-Skatten, o. s. v., hvorimod 1/4 Procents Skatten, som indbragte henved 50,000 Rd., er bortfalden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Den lille holsteenske By Neumünster befinder sig forTiden i en meget betænkelig Forfatning. Hr. Renkhar med Aarets Udgang maattet standse sit Klædefabrik, hvorved 170 Arbeidere med deres Familier, 328 Mennesker, ere blevne brødløse. En Toldafgivt paa 8 Proc. af Værdien, som ved Jndførelsen i Kongeriget Danmark skal erlægges af alt i Holsteen fabrikeret Klæde, er Aarsagen til at dette Hertugdømmenes anseeligste Fabrik ikke har kunne holde sig. Formedelst Cholera udeblev alle Bestillinger udenlands fra, og Varerne bleve liggende usolgte. Neumünsters eneste Haab beroer nu paa, om Regjeringen vil ophæve den indenrigske Mellemtold, hvilket saa meget mere tør ventes, da danskfabrikeret Klæde maa indføres toldfrit i Hertugdømmene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Fra Ribe skrives: "Den 11te dennes, om Aftenen, druknede tvende Mænd, ved at plumpe igjennem Jsen paa Allerup Aar. Dagen efter fandtes de Arm i Arm i en opreist Stilling. Begge efterlade sig Kone og Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Fra Horsens Politikammer er advaret imod den i den senere Tid alt for vidt drevne Larmen og Støien med Skrigen, Huien, Kasten, Knalden med Pidske, o.s. v., hvormed kaade Gadedrenge have anfaldet Ridende og Kjørende eller fornærmet Forbigaaende, da Politibetjenterne ere tillagte Ordre til at paagribe enhver Dreng, som gjør sig skyldig i slige Optøier, eller i Gaderne gjøre Glidebaner, glide paa Slæder, trække med de saakaldte Drager a., hvorimod det staaer dem frit, paa beqvemme Steder udenfor Byen, under anstændig Munterhed at øve de for deres Alder passende Lege. (At slige offentlige Legepladser ved enhver Kjøbstad forefandtes, var i flere Henseender ønskeligt.)J "Politivennen, efterlyser en fattig og ulykkelig Moder sin forførte unge Datter, som den 13de Decbr. forlod sin Condition hos Hr. Cancelliraad Jørgensen, paa Christianshavn, og siden ikke har været at opsøge; men rimeligviis i Fortvivlelse har endt sine Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli, Østers Sognekald paa Færøerne, 250 Rbd. - Skarrild og Arnborg, Sognekald i Ribe Stift, 180 Rbd. Det er blandt de Kald, som have erholdt særdeles Lettelse i Skatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Starup og Nebel Sognekald i Ribe Stift, 350 Rbd. - Alt Sognekald i Aarhuus Stift, 130 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Glostrup Sognekald i Siælland, 462 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Den 10de Januar solgtes Species paa Kjøbenhavns Børs til 12 Mk. 10 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Bekjendtgjørelser. At Undertegnede, med det kongel. danske, Cancellies Tilladelse, har etableret sig som Sagfører i Nykjøbing paa Falster, har jeg den Ære herved at bekjendtgjöre. C. Tidemand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Auctioner. Det Stervboet efter Muursvend Jacob Wolter sens Enke Ane Margrethe Pedersdatter tilhørende Huus paa 11 Fag paa Parcellen No. 2 af Hovedgaarden Baadesgaards Parcel No. 5 med tilhørende Jordlod, ansat til 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Ager og Engs Hartkorn, bliver, paa Grund af mislig Betaling fra første Kjøbers og Selvskyldner-Cautionistes Side, igjen bortsolgt for disses Regning, imod contant Betaling, ved een eneste Auction, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Torsdagen den 26de d. M., Formiddag Kl. 11 sl. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nakskov, den 19de Januar 1832. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Efter forud passeret Forlig og Udlæg, og i Følge Udlægshaverens Reqvisition, bliver de i denne Byes Stormark beliggende saakaldte Borgemester-Jorder, circa 7 1/2 Tde. Land geometrisk Maal, som har været Kjøbmand Lyngbye her i Byen overdraget paa Arvefæste, ved 3de offentlige Auctioner bortsolgt: Mandagen den 13de Februar d. A.) hver Dags For Mandagen den 27de f. M., middag Kl. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Mandagen den 12te Marts, Auctionerne afholdes paa Nakskov Raadstue, og Conditionerne kunne erfares hos Procurator Hviid her i Byen; hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov, den 15de Januar 1832. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Capital, som anbydes. 160 Rbd. 4 Mk. 13 s. S. & T., Umyndiges Midler under Baroniet Juellinges Overformynderi, ere strax at erholde til Laans, imod anordnet Sikkerhed, naar Man derom henvender sig til Undertegnede. Juellinge, den 15de Jan. 1832. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Af Fuglse Herreds Overformynderies Midler kunne 867 Rbd. 3 Mk. 6 s. S. og T. strax erholdes tillaans mod anordnet Sikkerhed. Rødbye, den 17de Januar 1832. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Fremlysning. Paa Landevein mellem Holebye Skole og Fuglse Bye er funden en Tegnebog, hvori 5 Rbd. Eieren melder sig og godtgjør sin Eiendomsret for mig. Rødbye, den 19de Januar 1832. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Condition ønskes. Et ungt Fruentimmer ønsker sig til 1ste Mai anbragt for at være Konen behjælpelig i Huusholdningen. Addressecontoiret anviser. Uforudseete Omstændigheder foraarsage, at en Student ønsker sig til 1ste Mai ansat som Huuslærer, helst paa Landet. Paa Lønnen skal ikke sees saa nøie. Den Søgende anvises fra Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Tjeneste ledig. Paa Eiegods hollandske Mølle ved Nykjøbing er Condition for en Mestersvend, som har paalidelige Beviser for Duelighed og Troskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
En Dreng, der godt kan regne og skrive, og har Lyst til Handelen, kan strax blive antaget, naar han melder sig paa Addressecontoiret, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Tilkjøbs ønskes. Kjøber til et Par sorte, halvgamle, kraftfulde, feilfri Heste – ei under 10 Qvarteer - anviser Smedemester P. Pedersen i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
En feilfri 10 1/2 Qvart. 6 a 7 Aars Hest, helst bruun, ønskes tilkjøbs af Kjøbmand Engberg i Mariebo. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
En næsten ny blaae Klædes-Chenille er tilkjøbs og anvises fra Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
God norsk Kogesild kan nu faaes hos H. C. Krøyer. Mariebo, den 18de Januar 1832. Schlegels og Nørregaards Naturret, Nørregaards Forelæsninger, Schous Udtog af Forordninger, indtil Udgangen af Aaret 1805, danske og norske Lov, er tilkjøbs. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Mølle-Salg. Klinte-Møllen, i Kippinge Sogn paa Falster, med Huus, Grund og Hauge, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, hvoriblandt: at en Deel af Kjøbesummen kan forventes at blive staaende paa første Prioritet i Eiendommen. Lysthavende ville behage at henvende sig enten til Eieren, Niels Christian Krog, eller til Undertegnede. Nykjøbing, den 17de Januar 1832. O. Dahlstrøm, Procurator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-20
Landeiendom til Salg. J Løbet af førstkommende Februar Maaned agtes ved een offentlig Auction bortsolgt Nebøllegaard paa Falster med Tilliggende, circa 120 Tdr. Agerland og 40 Tdr. Land Skov, som bærer ufrit Hartkorn Ager og Eng 21 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. og Skovskyld 4 Skpr., samt Nørre Alslev Sogns Kongetiende af Hartkorn 255 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr., matriculeret til 18 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr., hvilket herved foreløbigen bekjendtgjøres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Sexogtyvende Aargang. Nummer 7. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Udenlandsk. Frankrig. Folket synes stedse at staae i Opposition mod Regjeringen og i Deputeredekammeret hersker megen Uenighed. Ministeren for den offentlige Gudsdyrkelse og Underviisning, Grev Montavilet, har i en Tale kaldt Franskmændene Kongens Undersaatter; men der præledes fra alle Hjørner, at Ordet Undersaat staaer ikke i Chartet. Franskmændene betragte deres Konge som Rigets øverste Tjener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Der har nylig været lagt an paa et nyt Opløb i Paris. En Deel Mennesker havde begivet sig op i et Taarn, hvor de i nogle Minuter klimptede med Klokkerne og vare ved at stikke Taarnet i Brand, som Signal til almindeligt Oprør. Politiet kom dog endnu den Gang tidlig nok, og alle de, der forefandtes i Taarnet, bleve fængslede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Paris bliver i denne Tid omgivet af en befæstnings linie og Slottet Vincennes er bestemt til et af dens Hovedpuncter. Slotsgraven bliver gjort 7 Fod dybere. Ved disse Foretagender skaffes dog en Deel brødløse Arbeidere Fortjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Holland. Regjeringen fortsætter sine Hvervinger og tager endog Belgier i sin Tjeneste, som før have tjent i Ostindien under den nederlandske Fane.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Fra Berlin hedder det, at omtrent 18,000 Polakker skulde indlemmes i den hollandske Armee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
De meget omtvistede 24 Artikler ere endnu ikke antagne, og det synes, som om en Deel af de store Magter virkelig ere gunstige stemte for Holland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Portugal. De fra dette ulykkelige Rige sidste modtagne Efterretninger gaae indtil Slutningen af December. Samme Tid var D. Miguel syg. Regjeringen beskjæftiger sig især med at ordne det Fornødne, for at holde D. Pedros Expedition ude, som dog neppe lykkes, da D. Miguel ikke engang kan vente synderlig Troskab af det Militaire og endnu mindre kan stole paa den øvrige Deel af det, han kalder sit Folk. De i Tirsdagen den 23 Januar 1832. Tusindetal samlede Fanger, hvoriblandt findes de fleste af Rigets forhen anseete og endnu af Alle, undtagen af Regjeringen, agtede Mænd, blive forsendte til Provindserne, under Escorte af det tyranniske Politi og Ledsagelse af grædende Koner og Børn. Ny Skattepaalæg høre til Dagens Orden, men Jngen kan eller vil betale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
England. Parlamentet er aabnet siden den 17de dennes, og der skal, hedder det fra London, bringes et Spørgsmaal paa Bane, som har Jndflydelse paa hele Europas Anliggender. Conferencen i London nærer dog endnu det faste Haab, at Preussen og Østerrig ville ratificere Tractaten angaaende Belgien og Holland. Dog vil Man vide, at Conferencen er beskjæftiget med væsentlig Forandring i de vigtigste af Artiklernes Clausuler. Sverrig. Fra Umeaa meldes, at Følgerne af dette Aars Misvært stedse meer og meer tilkjendegiver sig ved Mængden af brødløse Mennesker, uagtet den store Understøttelse af Sognene. Hs. Majestæt Kongen har derfor skjænket Vestbotulehn en stor Mængde Gryn til de Nødlidendes Husvalelse. Til Sundeval og Hernøsand ere imod Formodning efterhaanden ankomne 3 Fartøier med Korn, saa at Man er befriet fra den Frygt, at maatte benytte den besværlige Landevei for at holde Hungersnøden borte. Derimod ere i det nordlige Agermanland mange Heste dræbte for at tjene til Føde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Jndenlandsk. Der fortælles, at paa Øen Amrum og i flere frisiske Egne af Sønderjydland skal herske en hjertegribende Mangel og Fortvivlelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
J de sidste tyve Aar have i Slesvig 928 og i Holsteen 1,186 Fallitter fundne Sted. Det Kjærligheds- og Agtelses Minde, som nogle af den i Fjor snigmyrdede Grev Sponnecks Venner og Vaabenbrødre indsamlede Bidrag til, er nu opreist over hans Grav paa Kirkegaarden. Det bestaaer af et støbt bredt Kors med tilhørende Sokkel, og paa Korsets Tvær stang læses, paa den ene Side: "Carl, Greve af Sponneck, og paa den anden hans Fødsels=Aar og Dag, samt Dødsdag; nede paa Sokkelen læses, paa den ene Side: "Af Vaabenbrødre og Venner, og paa den anden er den Afdødes Familievaaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Ved Byen Sandvig paa Bornholm er i afvigte Sommer begyndt et Havne-Anlæg, som ved Høstens Jndtrædelse var fremmet saa vidt, at der var opført en 150 Alen lang og 14 til 16 Alen bred Steendæmning, som begyndtes med en Alens Høide og endtes i 5 Alen dybt Vand. Det yderste og sidst nedsænkede Brokar var ikke tilstrækkelig opfyldt med Steen, da Storm og Høivand den 3die Septbr. løsrev og beskadigede samme, hvilket dog snart igjen vil kunne vorde udbedret. Man haaber, ved Landsmænds velvillige Understøttelse, endnu at faae denne Steendæmning forlænget med 60 Alen, saaledes at den kan støtte sig imod et i Vandskorpen liggende Skjær og derfra gives en anden Retning af henved 100 Alens Længde, paa en Vanddybde imellem 6 og 7 Alen, som da vil indslutte et Basin af omtrent en Tønde Lands Størrelse, hvoraf de 2/3 Dele ville holde en Dybde fra 5 til 11 Fod Vand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
J Aarhuus Avis læses følgende Spørgsmaale: 1) Er Guds Huus ikke til fri Adgang for Enhver ved enhver gudelig Handling, 2) Er det tilladt at en Graverkarl efter eget Godtbefindende maa indlade i Kirken hvem han efter sin dumindbildte Authoritet finder for godt, 3) Er det tilladt, f. Ex. ved en Liigbegjængelse, at naar denne er kommet i Kirken at lukke alle Kirkens Dørre, og forbyde Adgang til Kirken, saalænge denne Handling vedvarer, og derved forspilde Mange at høre en gudhengiven og aandrig Liigtale, 4) Er det tilladt Graveren, eller den, som det tilkommer at ringe Kl. 12 ved slig en Leilighed at lade dette være efter eget Godtbefindende?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Sagen mellem Pastor Visby og Mag. Lindberg er i fuld Gang. Lands-Over- samt Hof- og StadsRets Procurator Hansteen er Hr. Pastorens beskikkede Sagfører. Om nogen Sag er anlagt af Hr. Magisteren mod den høitagtede Hr. Cancelliraad Hempel i Odense vides ikke; men i Hr. Cancelliraadens Avis af 17de dennes læses under Rubriken "Blandinger Følgende, som vi, for ei at tilbageholde nogle af Tidens interessante Nyheder, ikke undlade at forelægge vore Læsere: "J den Oversigt af Aaret 1831, hvormed denne Aargang af Avisen aabnedes, vovede Undgiveren (Hr. Cancelliraad Hempel) at henvende Tanken paa et glædeligt Tidens Tegn i følgende Yttring: "Mægtigt har og det svundne Aar virket imod den religieuse Fanatisme, som saalænge har sneget sig om i Europa under Skinhellighedens Kaabe; thi ogsaa den føler sig for svag til at kjæmpe imod Tidens Aand, og da Magten nu er borte, hvortil den heldede sig og hvorved den ene søgde at lænkebinde Samvittighederne, vil dens Virkninger sikkerlig efterhaanden tabe sig."m. m., som kan efterlæses Pag. 2. At disse Ord maatte efterlade en slem Svie i visse Siæle, kunde ventes, og den af sine skandalense Udfald paa Hr. Professor Clausen, Præsterne Gad. Visby og flere velbekjendte Hr. Magister Lindberg har troet at burde gjøre endnu et afmægtigt Forsøg paa at gjendrive hiin Paastand, ved i Statstidenden og flere kjøbenhavnske Blade at fremkomme med følgende i hans Pen meere latterlige end frygtelige Trudsels=Manifest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
(Her følger Lindbergs forhen annoncerede Advarsel, som læses i d. Bl. No. 6.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Hr. Cancelliraad Hempel yttrer sig derefter saaledes: "Nu Herre Gud, Man faaer rolig at oppebie det belovede Feldtslag, hvorfor Kjøbenhavnspostens" Udgiver (som hidtil udenfor) ikke holder det mere Umagen værd at trække sig tilbage, end at han har tilladt sig at gjøre opmærksom paa, at de Udtryk, for hvilke Hr. Magisteren agter at saggive Hr. Pastor Visby, ogsaa findes optagne i Kjøbenhavnsposten" No. 303 f. A. Ligeledes har Redacteuren af "Morgenposten", der først indførte Contentum i Sagen imellem Bogtrykker Jørgensen og Magister Lindberg, svaret den Sidste med Goltz i Vaudevillen Østergade og Vestergade; Ei bewahre! De vil sige alle Ting til mig, men jeg maa slets ikke sige noget til Dem." Da Hr. Magisteren maaskae ikke læser Riber Stifts Avis, vil Man her tjene ham med et Vers "Til Vedkommende", med Motto: "Sandhed er ilde hørt, som findes indrykket i sammes No. 4 af 13de d. M. Skjøndt Sandhed, som jeg seer, kuns nødig Du vil høre, Og, at som Hundeglam den klinger i Dit Øre; Saa skal, saa maa den dog ei derfor skrinlagt være; Thi skambrændt Æretyv og skamles Løgner, Kjære, Og Mørkets svorne Ven saa dybt jeg hader, Som jeg afskyer Løgnens første Fader. Men Sandhed selv det er, som Varselsord ham sender, Uhyret, som den Godes Aske ublu skjænder. Og naar Zeloten, der med stærk Trompetskrald kommer, Stolt sætter sig, som Levendes og Dødes Dommer, Bor ikke han da som en Gud ufeilbar være? Af Hjertekjenderen, den rette Dommer, lære, At, før han svinger Sværdet, eller viser Riset, Mod de Jndstævnede maa lægges frem - Beviset? – Mariebo. Febersygdommene her i Landet ere ikke endnu standsede. Det har været meget vanskeligt for Landmændene at faae Tærskere i denne Vinter; thi Sygdommene have især angrebet den arbeidende Classe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
For 8 Dage siden vare her i Landet flere Bønder, som endnu ikke havde havt Tærskere paa Loen. Dødeligheden vedbliver at overstige Fødslerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Seiladsen er allerede aaben, og i de sidste Dage har her, som noget noget ganske Usædvanligt i Januar Maaned, været falbuden Torsk paa Torvet. Sørgetale over et tomt Glas. Fremsagt af Skuespildirect. Müller paa Theatret i Aalborg. Es giebt nichts Leeres in der Natur." Kant. O, mine andægtige og opmærksomme Tilhørere, med en veemodig Følelse see J mig staae ved den frygtelige Rand af – et tomt Glas, og svimlende seer jeg derned." Saavidt det menneskelige Øie naaer, findes i dette Glas, Jntet, der kunde styrke Aanden, opløfte Siælen og henrykke Sandserne! Jntet, Jntet, et frygteligt Ord! Jntet! – O, græder med mig, Alle J, som i et fuldt Glas fandt Eders eneste Lykke, Græder over Sædernes Forfald, Naar Kant siger: der gives intet tomt Rum i Naturen, saa har han sikkert ikke seet dette Glas, Havde han seet dette Glas, saa vilde han have grædt og udraabt: "Der gives et tomt Rum! O, fyld det, Du udødelige Kjeldersvend, eller han havde, med sin Jmagination i Aanden, fyldt det med det ædleste Fluidum. O, mine Høistærede, Naar jeg betænker, hvad der havde kunnet vorde af dette Glas – drukket nemlig: Naar jeg betænker, hvor modtageligt Naturen skabte det for Viin og Brændeviin nemlig: Naar jeg betænker, hvad det navnligen kunde blevet for mig – naar det havde været fuldt nemlig! O, da griber en Smerte min Siæl, som jeg ikke formaaer at skildre. O, du Glas, du Eenøiede, hvoraf Lyset er udrundet, hvi stirrer du, som min Skjæbne, paa mig med dito hule Øie? O, du Glas, som fødtes til at omfatte dit Aarhundredes bedste Aander, hvi skuer du saa aandløst paa mig? Kan jeg stampe Snapser op af Jorden? Kan et Viinbjerg voxe i min Haand?" For din Skyld er jeg ofte gangen i Rendestenen, Jntet Hul har jeg skyet, naar du vinkede mig, Min største Fiende har jeg fulgt, naar jeg haabede at finde dig, og nu, nu udraaber jeg med Klopstock: "Nur den hangenden Tropfen om Eimer, Er war ans der Hand des Almachtigen auch!" O, mine Venner, Der staaer Glasset som en afgangen Abonnent - huult og sørgeligt. – Naar jeg betænker, at der i dette Glas kunde været Rødviin, hvilken Veemod griber mig da Naar jeg betænker, at der i dette Glas kunde været gammel Rom, hvilken Smerte griber mig da! Naar jeg betænker, at der i dette Glas kunde været spendrupsk Aqvavit, hviken Qval griber mig da! og naar jeg endelig betænker, at i dette Glas kunde været – Finkel – Finkel Jochum! O som Musik klinger mig dette Ord! – hviket Raseri griber mig da Saphir. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 17de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 213. - Species 211. Disconto 4 Proc. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/ s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 83 1/2 a 84. Dito uden Renter i Sedler 89 a 89 1/2. Nationalbank=Obligationer (af Laanet 4de Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 a 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 107 1/2 a 108 Rbd. Norske Speciessedler 151, a 151 1/2 Rbd. Svenske Sedler 44 a 44 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgjæld. 3 Proc. engelske Laan ved Wilson& Comp. 62 a 62 1/2. Norske Laan til 6 Proc. Bemk. 103. Dito Dito til 4 Proc. 99 1/2 a 100. 4 Proc. uopsigelige norske Stats-Obligationer lydende paa norske Species 59. 4 Proc. Rigsbanks=Obligationer, Renten, pr. 6te Januar, 100 1/2 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-23
Bekjendtgjørelser. At Undertegnede, med det kongel. danske Cancellies Tilladelse, har etableret sig som Sagfører i Nykjøbing paa Falster, har jeg den Ære herved at bekjendtgjöre. C. Tidemand.