Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
4) Hidtil har det været paalagt Oplags haverne i de Steder, hvor Credit=Oplage have været tilladte, at lade deres Oplags=Vahrer, komme fra første Haand og med indenlandske Skibe. Disse Forpligtelser hidrøre fra de Tider, da Vore Rigers egen Handel og egen Søefart var mindre udbredet, end nu. Da denne Aarsag er ophørt, og da det er bemerket, at der gives Tider og Tilfælde, naar een og anden Vahre lettere tilkiøbes eller tilbyttes paa Andenhaands en paa Førstehaands Stæder, og at indenlandske Skibe formedelst fordeelagtigere Fragt og Fart i andre Farvande kunne nu og da savnes paa et eller andet Sted, hvorfra en Vahresort, som til Oplag, kan behøves, ønskes hidbragt; hvortil endnu kommer, at Afsætning af indenlandske og fremmede Vahrer ogsaa kan haves til hidkomne fremmede Skibe, saa have Vi af disse Aarsager, og med den Forvisning, at Vore Undersaatter, efter deres Handels og Skibsfarts nu værende Beskaffenhed, dog i Almindelighed heller ville og kunne bruge indenlandske end fremmede Skibe, og helst ville og kunne søge Førstehaandstederne, naar ikke særegne Aarsager i enkelte Tilfælde ere derimod, ikke fundet det fornødent at lade forbemeldte Forpligtelse vedblive ved Tvangs=Lov; men tillade derimod fra nu af, og saalænge ikke uforudseete Tider og Omstændigheder maatte tilraade deri at giøre Forandring, at ikke allene maae den hidtil paabudne Forhøielses=Afgivt af Vahrer fra anden Haand ophøre ved Jndførsels=Fortoldning i vore Riger i Almindelighed, men ogsaa skal det staae Vore handlende Undersaatter, som ere eller blive Oplagshavere efter denne Anordning, frit for naar de finde Omstændigheder, som dertil foranledige, at lade Vahrer uden videre Forhøyelse komme til Oplag, ligesom til Fortoldning, strax fra anden Haand, samt med fremmedt Skib, imod at bemeldte Oplagshavere, naar Vahrene med fremmedt Skib ankomme, betale for den med Oplagstagelsen forbundne Credit, hvis Skibet er privilegeret, 1 Procent af Værdie, og hvis det er uprivilegeret, da den Forhøielses=Told, som er paabuden for Vahrer med uprivilegeret Skib, dog forsaavidt vestindiske og amerikanske Bahrer maatte bringes hid directe fra fremmede vestindiske Øer eller fra America med fremmedt Skib, betale Oplags haverne af disse Varer i sligt Fald kun 1 Procent for Oplagstagelsen, hvad enten Skibet. et privilegeret eller uprivilegeret. Saavel den uprivilegerede Told som den 1 Procent, der betales for Oplagstagelse af Vahrer ankomne med fremmede Skibe, erlægges færskildt for sig paa den Tid, naar Varerne angives og antegnes til Oplag, hvorefter de ansees og behandles i Henseende til Fortoldning eller ved Udførsel fra Oplagene og ellers i alle andre Maader, som de Oplagsvahrer, der med egne Skibe ere indkomne. 5) For at Regnskabsføringen saavelsom Told=Opsynet ved Vahrernes Antagelse til Oplag, samt ved deres Afskrivning fra Oplag kan føres i behørig Orden, er det nødvendigt, ligesom og med en rigtig Oplags=Handels Natur og Øiemed overeensstemmende, at Vahrer, ne ikke, kunde tilskrives eller fraskrives Oplagene i smaa Dele, og at altsaa visse antagelige Qvantiteter i begge Tilfælde maae bestemmes, under hvilke ingen Tilskrivning eller Fraskrivning, kan tilstædes. I Almindelighed bliver det i Følge heraf en Regel, som her fastsættes, at de Vahresor ter, som denne Vor Forordning har nævnet som Oplags=Vahrer, skulle til= og fraskrives Oplagene efter de Maal og Jndpakninger, hvori de sædvanligen tilhandles og tilføres fra, samt afsættes og udføres til fremmede Steder, altsaa efter Læster, Tønder, Fade, Oxehoveder, Piber, Kurve, Kister, Kasser, Baller, Matter, Bundter, Sække, Zimmer, Skok o. s.v. Men da enhver Vahresort baade ved Tilskrivning til Oplag og ved Afskrivning fra Oplag, maa anføres tillige efter Maal, Vægt, Tal o. d., saa ville Vi herved endvidere under disse, sidste Benævnelser anføre de Qvantiteter, efter hvilke Oplagsvahre i det mindste maae til= og fraskrives; saasom: A. a) Kornvahrer i hele Læster af 12 Tønder; men Belgkorn saasom: Erter, Vikker, o. d. Tøndeviis. b) Fedevahrer 1/2 Skpd. c) Drikkevahrer, a) ved Indførselen til Oplag, være sig fra fremmede Stæder eller fra andre indenlandske Oplage. De almindelige Viine og Brændeviine, samt Edike og Øll i hele Oxehoveder, Piber, Ahmer o. d. De finere Viine, som føres paa Flasker, 100 Flasker, b) ved Udførselen: De almindelige Viine og Brændeviine i Ankere, hede og fine Viine i Dousin Flasker. d) Specerier, Frugter og Urtekram: Friske Frugter, saasom Citroner, Appelsiner, Æbler og d. i hele Kasser, Tønder, Foustager og d. Tørre Vahrer af det finere Slags, saasom Cancel, Cardemomme, Muskater, Muskatenblomme, Negliker, Safran 25 Pund. De andre Slags 1000 Pund. Men Caffe 500 Pund. Ca pres, Oliver, fine Olier i Dousin Glas. B. Apotheker= og Farvevahrer. De finere saasom: China, Jndigo, Kugel lak, Rabarbar, Zinøber, Qvægsølv 25 Pund. De andre Slags 100 Pund. C. a.) Bygnings=Materialser. Steene 1000 Stykk., Fliser 500 Stykk., Gibs og Cemment 1 Tønde. b) Metaller: i Ruller, Klumper og Plader 1 Skpd. i Traad et halv Skpd., Jern=Søm, 5000 Stkr. c) Nærings= og Fabrik=Redskaber. Jern=Ankere Stykkeviis, Kartebøller, 1000 Styk., alle øvrige i hele Dusig. d) Andre raa og paanogen Maade forædlede Vahrer af forskiellige Slags Huder 25 Stykk., Skind og Foerværk i Zimmer eller 4 Degger, Bomuld og Bomuldsgarn, Cammeelhaar og Cammeelgarn, Hestehaar og Krølhaar, Duun og Fier, Kork, Liim, Lys, Vox et halv Skpd. Hørfrøe, Hampefrøe, Rapsaat, Kommen, en Tønde, Kønrøg 1 Lspd. Papiir en Balle eller 10 Riis, Matter 100 Stykk. Olie heele Fade og Piber, Salveter, Salt, Steenkul, Tiære i Læster, Voxdug, og Flagdug 25 Stykk. Alle øvrige Sorter under denne Classe 1 Skpd. D. Linnede Vahrer. Kammerdug 25 Stk. Dreiel, Linned, Stildug 10 Stykk 6) Naar Varer af det Slags, som kan tages paa Credit Oplag, ere i den Orden, vor re Told Anordninger foreskrive, blevne oplagte til Transit eller Udførsel af Landet, maae de fra saadant Transit=Oplag, hvis vedkommende Handlende det forlange, overføres paa de bevilgede Credito Oplage, ligesom og CreditOplagsvare maae overføres, med de derpaa heftende Afgivter og med fortsat Oplags Ret, fra een Oplagshaver til en anden, i samme el ler i forskiellige Oplags=Stæder i begge Riger, da de i saa Fald fraskrives det Oplag, de gaae ud fra, og tilskrives det Oplag, de gaae ind til; men denne Fra og Tilskrivning, fra Oplag til Oplag maae ikke skee i mindre Qvantiteter end dem, som i den forestaaende J S. ere bestemte for Vahrers Jndførsel til Oplag directe fra fremmede Steder. 7) Naar og saa ofte en Oplagshaver vil indføre Vahrer paa sit Credit=Oplag, enten directe fra fremmedt Sted eller fra Transit Oplag, eller fra et andet Credit Oplag, eller han vil udføre Vahrer fra sit Oplag til fremmede Steder eller til frie Steder, saasom Jsland, Finmarken, Færøe a., eller til andet indenrigs Credit=Oplag, da maae han saadant for Oplags=Rengskabsføreren skriftligen og behørigen anmelde; men hvad han udtager af sit Oplag til Afsætning, Fortæring og Forbrug i Landet, dette anmelder han kun ved hvert Fierdingaars Udgang, da fra Toldvæsenets Side giøres Afsætning med ham om de Afgivter, han for det forløbne Qvartal haver at erlægge, ligesom og hans Beholdning da eftersees, og det, han til fremmede Steder har udført, afskrives m.v. (Resten følger.) Om Danton, denne Hovedstytte for det saa kaldte Biergpartie, der paa nærværende Tid er det herskende i National-Conventet. *) Faderen til denne Mand, som i sidstafvigte Aar havde i en kort Tid Titel af Justitsminister i Frankerig, var en Slagter, som ved sit Haandværk erhvervede sig saa megen Formue, at han kunde lade sin Søn, den unge Danton, studere Medicinen. Formedelst Recommendation af den dræbte Prindsesse af Lamballe blev han ansat som overordentlig Læge ved Græven af Artois Staldfolk (Medecin extraordinaire des ecuries du Commte de Artois). Prindsessens beskyttelse erlangede han derved, at han agtede en Søster=Dotter, til een af hendes Kammerfruer. Han udmærkede sig snart ved stedse at indsmigre sig hos Folk af Anseelse, sedvanlig og hos Libellister og Ministre og Prindser, hvis Magt og Gavmildhed han havde at takke for sit Livs Underholdning. Hans Brødvidenskab lovede ham hverken Rigdom eller Ære; han havde det Uheld at tabe saa mange Patienter, at Greven af Artois, naar nogen af hans Pager eller Betiente gjorde ham noget imod, truede han dem gemeenlig med et besøg af Danton. Denne var saa nederdrægtig i sine Smigrerier, at han ofte striglede og kyssede Hestene, der, som han sagde, vare saa lykkelige at være Yndlinge af Greven og Grevinden af Artois, hvis Navne han for den 20de Junii 1789 aldrig hørde nævnes, uden at tage sin Hat af til Tegn paa sin Ærefrygt. Disse Ting vare saa bekiendte, at de bleve brugte til Ordsprog, i Versailles. Da Tiden kom, at Greven af Artois ikke længere kunde være ham til Nytte, forlod han, som en sand Hofmand, sin 1) Taget af Archenholts Minerva for Mai 1793. Velgiører, og bevidnede den regierende Pøbel sin Hengivenhed. Han boer i Section des Cordeliers ( efter den nyere Jnddeeling, Section de Marseille), og da Jndvaanerne i denne Section udmærke sig i Særdeleshed ved deres Uvidenhed og raa Sæder, saa erlangde Danton i August 1789 ved sine heftige og til Oprør tilskyndende Taller Anseelse iblandt dem. Han har en smuk Stemme og et godt Foredrag; og omendskiønt der i hans Taler ofte er ingen Menneskeforstand, saa trækker han dog stedse den gemeene Hobs Opmærksomhed til sig, ved at smigre dens Lidenskaber, da han prædiker imod Orden, og opfordrer til Plyndringer. Naar forhen en Medlem i den constituerende National-Forsamling smukt forredrog en Tale, hvori der manglede sand Veltalenhed, og Logik, pleiede Mirabeau altid at udraabe, contes eloquence du Danton (Hører Dantons Veltalenhed.)¬