JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
J Viborger Samler læses følgende, i flere Henseender ikke ganske uvigtige Minde, undertegnet J. C. B. H.: "Minde Tanke efter mine Sl. Forældre, Hr. Peder Hegelund og Benedicte Øllegaard Sidelmann, der begge nu hville ved Siden af hinanden i een Grav paa Daugberg, Kirkegaard i Fiends Herred under Viborg Stift, for hvilken Menighed med flere han havde været sand Religions=Lærer næsten 60 Aar, og naarde en Alder af 90 Aar, paa min Moders Begravelses Dag, hun som med samme Blidhed, som i Livet, hensov rolig d. 17de Decbr. sidst. Hs. Exell. Geheime-Conferentsraad Moltke aabnede den 3 Januar sit Embede, som Stiftamtmand for Aalborg Stift, ved en sjelden Borger høitidelighed, som havde Sted paa Byens Raadhuus, hvor Byens Magistrat, andre Embedsmænd, de eligerede Borgere og en talrig Mængde af alle Classer vare forsamlede. Efterat Hs. Excellences Bestalling som Stiftamtmand var oplæst, holdt han i et kraftfuldt, ædelt og hjerteligt Sprog en Tale, som gjennemtrængte hele Forsamlingen, og af Stadens elskede og høiagtede Borgmester, Etatsraad Hornsyld skjønt og mandigt besvaredes. Hjertelige Bifaldsyttringer og gjentagne Hurra vidnede høitidelig om, at ligesom Hs. Excellence havde talt til Forsamlingens Hjerter, saaledes havde disses værdige Organ rigtig tolket dens og Byens varme Ønsker, naar han af Hjertets Fylde udbrød: "Længe, længe leve og virke vores ædle Moltke, til Held og Velsignelse for vores kjære Aalborg og Fædreland,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Mariboe, den 18 Jan. Den 17de dennes, om Aftenen, blev her i Mariboe kastet en Muursteen fra Gaden ind i det Værelse, som beboes til Leie af Consumtionsbetjent J. Møller. Det var høiligen at ønske, at slige ondskabsfulde, for den offentlige Sikkerhed saa farlige, Mennesker, dog engang kunde blive paagrebne og afstraffede! (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Udtog af en Skrivelse fra Christianstad paa St. Croix, af 26de og 27de Julii 1815: "Alle danske Skibe forlade os nu og det vil maaskee vare længe inden vi igjen glædes ved Synet af det danske Flag her i Havnen. Americanerne besøge os hyppig; 5 til 6 Skonnerter ligge i dette Øieblik her, foruden andre Fartøier fra de omliggende Øer, Portoricco, Hayti o. s. v. - Regn har vi i denne Tid havt en stor Mængde af til Fryd og Gammen for Planterne, der, naar det regner, celebrerer Bacchi Fest, i Haab om en riig Sukkerhøst, og da er deres almindelige Ordsprog: "Der regner Johannisser i vore Lommer." Paa Grund af den megen Regn spaaer man sig et usundt Aar; Dødeligheden synes ogsaa at tage til; daglig seer man Liig puttes ned i Jorden, hvortil nok Kighosten, især blandt Børn, bidrager der meste. - Jdag er ankommen en Skonnert, der har lidt Søskade. J dette Øieblik begraves en dansk Soldat og en chatolsk Dame. - Forleden Dag blev en ung Pige begraven. Natten før Begravelsen legedes Juul i det Værelse, hvor hun laae Liig. Dette er en Skik her, og de som bærer, faae et Par hvide Handsker og en hvid Sløife paa Hatten istedenfor Floer, der kun bruges for givte. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Kjøbenhavns Børs den 23 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 676, a Nr. 683. Amsterdam 2 M. 634. London 2 M. 28 1/2 Rbdl. Spec. 675. - Specier solgtes til 41 a 41 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 80 a 81 pr. 100; Oblig. 66 1/2. Norske Sedler
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
- - J Anledning af, at Eieren af Those, Gaard i Smaalehnene, Overkrigs=Commissair Hans Gude, den 26de October 1814 om Aftenen blev savnet, bleve af Stedets Sorenskriver Undersøgelses=Forhører optagne i Aarene 1814 og 1815. Da det formodedes, at han var myrdet, saa bleve Byfoged, Capitain Manthey, Capitain Thams og Sorenskriver, Cancellie-Secretair Winsnæs udnævnte til at sammentræde i en Commission, for at undersøge Sagen, og om mueligt opdage Gierningsmændene. Denne Commission, hvori Byfoged, Cancellieraad Dahl under Forretningernes Gang afløste Capitain Manthey, der var syg og fraværende, pleiede Sagen indtil den 28de Juli 1815, da imidlertid ogsaa et Fornør var optaget ved Christiania Byes Politieret. Da intet til Sagens Oplysning væsentligt Resultat ved Undersøgelserne var udkommet, saa blev under 15 September 1815 naadigst resolveret, at Commissionen maatte indtil Videre stilles i Bero. (Norsk Rigst.) I Arendal døde afvigte Efteraar Enken efter Peder Thomasen, Mad. Lovisa Thomasen, født Grooss, som havde legeret Byen Arendal og dens Stiftelser, i Alt 60,000 Rbdlr. S. V., nemlig 25,000 Rbdlr. S. V. til Virksomhed og Vindskibeligheds Befordring blandt Stadens trængende Jndbyggere, 16000 Rbdlr. S. V. til Undervisning og Opdragelse, Klæde og Underhold for 12 fattige Børn, 1500 Rbdlr. til Bøger og Materialier, 5000 Rbdlr. til Arendals Realskole, 2500 Rbdlr. til Arendals Fattigskole, alt S. V., og det Øvrige af Boets Efterladenskab til Byens Fattige. Paa Grund heraf blev hendes Liig den 12 Oct. f. A. høitideligen jordet. Skibene i Havnen flaggede, under Canonernes Løsning om Morgenen og om Middagen. Hun bragtes, med Kongelig Tilladelse, under Minutskuds Affyren, til sit Hvilested om Aftenen Kl. 7. Toget, som allerede begyndte Kl. 6, bestod af et meget talrigt følge. Under Canonernes Torden blev Liget udtaget og baaret af Borgerrepræsentanterne. Alle offentlige Bygninger og de fleste Huse var illuminerede, og paa begge Sider af Veien til Indgangen til Kirken stode Byens Fattige med Guirlander af Egeløv. Over Kirkedøren brændte et Transparent med den Afdødes og hendes Mands Navn, og derunder Optegnelsen over de Legater, de havde givet. Bisættelsen, i Kirken skede under høitidelig Choralmusik, og Stædets Præst holdt ved denne Leilighed en passende Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Ved det norske Storthings Møde den 21de December blev Søelieutenant Rybergs ansøgte Naturalisation ikke bevilget. - Søe-LieutenanParnemanns gjentagne Ansøgning om Naturalisation blev ei heller bevilget. Fouche, som nu er bleven tilbagekaldet fra sin Gesandtskabspost i Dresden, skal, førend han forlod Frankrig, have solgt al sin ubevægelige Eiendom i dette Rige til den franske Regjering, for 1 Mill. 300,000 Fr. Dette synes at vidne om, at han allerede forud har været betænkt paa et Tilflugtsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Den 2den Januari blev Prinds Leopold af Sachsen=Koburg, Broder til den regierende Hertug, efter catholsk Kirkeskik, høitideligen viet til Grevinde Chary, i St. Stephans Kirke i Wien, Bruden var ligesom besaaet med Diamanter. Hendes Brudekjole skal have været henved 500, 900 Gylden værd. Brudens Fader, een af de rigeste Cavalierer i det østerrigske Keiserdømme, har udsat for denne sin Datter en aarlig Jndkomst af 80,000 (efter Andre 100,000 Gylden) i Conventionsmynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Paven har bestemt 75,000 Studi til at opføre en ny Fløi ved det vaticanske Pallads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Her skal der anlægges et særeget Gallerie til Op bevarelsen af de fra Frankrig tilbagekommende Konstværker. Canova skal ansættes som Directeur derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
J adskillige Egne af Tydskland, men især i det Lybekske, er det høist besynderlige Rygte i Omløb, at den berømte Astronom Bode i Berlin, skal have beregnet, at om 6 eller 6 Aar efter Andre om 10 Aar), en Comet vil komme Jorden saa nær, at en betydelig Deel af samme (man nævner snart Siberien, nemlig den østlige Deel, snart Amerika) vil gaae aldeles under. Man har nu i offentlige Blade taget til Gjenmæle imod dette foruroligende Rygte. Det største Exempel, man nogensinde har havt paa en saadan ugrundet Frygt, oplevede man i Ottomannernes Tidsalder, Aar, 1000 eft. Ch. F., thi da paastode de fornemste Kirkelærere, og vilde bevise det af Skriften, at paa Aarets sidste Dag skulde Verden forgaae. Hele Aaret tilbragtes derfor med at gjøre Bod, og Glæden var uden Grændser, da Verden endnu ikke var gaaet under d. 1 Jan. 1001. Jmidlertid er det sandsynligt, at en Comet, naar den kommer Jorden alt for nær, kan ved sin Tiltrækningskraft frembringe store Revolutioner paa samme, thi Maanen, som er et meget mindre Verdenslegeme, end mange af de Commerer, man hidtil har seet, og som, selv naar den er Jorden nærmest, stedse er 48,000 Mile borte fra os, virker alligevel ved sin Tiltrækningskraft betydeligen paa vor Klode, især paa de flydende Dele, og frembringer, som bekjendt, Ebbe og Flod. Men at forudbestemme og forudberegne Cometers Komme, er en reen Umuelighed, deels fordi deres Bane er saa uregelmæssig, deels fordi de, i det Hele, kun lider og først i nyere Tider, noget nøiagtigen, ere blevne iagttagne. Den største Astronom med den skarpeste Beregning og den bedste Telescop, har i den Henseende intet forud for Andre. Naar en Commet vil lade sig see om Aftenen Kl. 8, saa mærker man endnu Kl. 7 ikke, at den er os saanær. Hvad der har bidraget til at give hiint Rygte nogen Sandsynlighed er den i offentlige Blade indførte Efterretning om en underjordisk Allarm af en marscherende Hær med Peletonsild, liig Canonild, som man nyligen vil have hørt i et gammelt Slot ved Heidelberg, og som høiligen har foruroliget Gemytterne i Elsatz. Man troer at det er et Forbud paa store Naturbegivenheder. Men man har saa meget større føje til at drage denne Fortællings Sandhed i Tvivl, som deels det Hele skal være foregaaet i Nærheden af et berømt Universitet, der ikke vilde have tiet, dersom Sagen havde fortjent at omtales, deels at Efterretningen er efter franske Blade bleven optaget i tydske Tidender. Rimeligviis har man her forvandlet en Myg til en Elephant, især for dog nogenledes at pirre den stakkels europæiske Nyheds lyst, hvis hidtilværende største Tilfredsstiller nu befinder sig paa St. Helena, hvor han ikke meere kan sørge for denne sin elskte Datter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Keiser Rudolph v. Habsburgs Liigsteen har næsten ikke havt nogen bedre Skjebne i Tydskland, end saa mangt et oldnordisk Mindemærke i Danmark. En Hr. Alban Low fortæller i et offentligt Blad, at man i Aaret 1812, under hans Ophold i Speyer, var i Færd med i Nærheden af Wormser Port, at bortrydde Ruiner, der vare faldne sammen i et Fruekloster. Han fandt da i en halv sammenstyrtet Kielderhvælving en Steen, som Arbeidsfolkene udgave for en Tempelherres Liigsteen; men i hvilken han gienkiendte Keiser Ludvig v. Habsburgs Gravsteen. Stenen var omtrent 2 Fod lang og 5 Fod bred. J halv ophøiet Arbeide finder man paa samme en Afbildning af Keiseren i Ridderklæder, med løse, til begge Sider dybt under Brystet nedhængende Haar, og i Omskriften læses Aarstallet 1291. Formodentligen, siger Hr. Loew, undgik denne Steen A. 1688 de Franskes Hæriesyge, og bragtes fra Domkirken til dette Kloster, hvilket derpaa et Aar sildigere fristede samme Skjebne, som Staden Speyer, og blev afbrændt af de samme Soldater. Han bød Pladsens Eier nogle Rigsdaler for Stenen, men Manden vilde ikke sælge den. Hr. Loew gjør nu Magistraten i Speier opmærksom paa denne det tydske Riges anden Skabers Gravsteen, der i 124 Aar har ligget begraven i Mørke. Men hvorfor han først gjør det nu, over 3 Aar efter at han har opdaget den, er ikke let at begribe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Lord Elgin, forhenværende engelsk Gesandt i Constantinopel, eier, som bekiendt, en høist mærkværkdig græsk Konstsamling, som han, med store Bekostninger og Anstrængelser havde ladet sammenbringe fra Athenen og andre Egne af Grækenland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Samlingen opbevares i Burlingtonhouse i London, og indbefatter de mærkværdigste Stykker fra Perikles's Tidsalder, og længere tilbage. Den er ikke solgt endnu, men Parlamentet skal have bevilget, at den kjøbes for det brittiske Museum. Lord Elgen begierte 30,000 Pd. St. og skal siden have afslaaet 10,000, hvilket alle Kiendere finde næsten for billigt. En Beskrivelse over denne Samling er udkommet i London 1815 under Titel: Memorandum on the subject of the Earl of Elgins pursuits in Greece. Den nye Udgave af dette Skrift er tilføjet et Anhang, hvori læses et Brev fra den store Kiender Ennio Visconti, der i Aaret 1814 selv har taget Samlingen i Øiesyn. Han beundrede især Phidias's Konst i de colossalske Marmorbilleder af Parthenons to Frontons, og Grupperne af den 200 Fod lange Fries til dette Tempels Cella. - Skade at disse Konstsager ligge bedækkede med Støv og Smuds, i største Uorden og Forvirring. Man finder herintet eneste heelt Stykke. Der er aldeles ikke at tænke paa nogen Fortegnelse, som Lord Elgin, selv ikke engang eier. Dens Forfærdigelse vilde være et herkulisk Arbeide. Visconti agter at udarbeide. en egen Afhandling angaaende denne Konstsamling, III. og naar den er fuldendt, oplæse den i National institutet i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
J Petersborg udkomme officielle politiske Tidender. 1) Den academiske Tidende, som udenlandsk kaldes Hoftidenden, udgaaer Tirsdag og Løverdag i Folio.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Den indeholder saavel inden og udenlandske Efterretninger; dertil hører et Jntelligensblad; den er det bedste politiske Blad i Rusland, og skrives i det russiske og tydske Sprog. Den er begyndt 1714. 2) Nordposten eller den nye St. Petersborger Tidende, udgives af Ministeriet for det Jndre, men udgaaer kun paa Russisk i Folivark, Onsdag og Løverdag. Den er begyndt 1809. J den findes de interessanteste indenlandske Efterretninger, 3) Senatstidenden, begyndt 1810, udgaaer paa Russisk og Tydsk i Qvartblade, hver Løverdag. Den indeholder Manifester, Ukaser, Rescripter &c. 4) Conservateur impartial, begyndt 1813 af Ministeriet for de udenlandske Anliggender, i Qvart, udgaaer Tirsdag og Fredag. Den er den egentlige Hoftidende. J Moscan udgiver Universitetet en officiel Tidende i Qvart, som udgaaer Løverdag, Onsdag og Søndag. Den indeholder Kjærnen af de i Petersborg udkommende Blade. Den berømte engelske Maler Wilkins Malerie: "Forpagternes Udpantning", der var at see ved sidste Udstilling i London, er blevet kjøbt af den brittiske Jnstitution for 600 Guineer (henved 18000 Rbdlr.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Den berømte Chemiker Guyton de Morvean er nyligen død i en høi Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Paa Jamaica har en Orcan anrettet saa store Ødelæggelser, at Sukkerhøsten vil blive en Trediedeel mindre. J Biergegnene maa anlægges nye Sukkerplantager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Den persiske Gesandt har ikke kunnet holde sit høitidelige Jndtog i Petersborg, fordi de Elephanter, der høre dertil, ei kunde taale Kulden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
J London blev afvigte Sommer en Camin feier kagstrøgen, fordi han grusomt havde mishandlet sin Lærredreng. Trængselen ved dette Optrin var saa stor, at et Jernrækværk styrtede ned med alle de Folk, der havde lænet sig til det. Syv Mennesker bleve døde paa Pletten, og henved 50 qvæstede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Den berømte Kobberstikker Bartolozzi, døde afvigte Aar i Lissabon. Han var født i Florenz 1723, og Antallet af hans Værker beløber sig til 2054. Det berømteste vare hans Clytus og Diplomet. Han efterlader en Søn, der lever som Maler i London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Heinrich Ritter i Zerbst har vundet den af det berlinske Videnskabersacademie udsatte Priis for Spørgsmaalet; hvilken Jndflydelse har Cartesius's Philosophie og Uddannelsen af Spinozas havt v. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
En Dverg er nyligen blevet forestillet den Kongelige Familie i London. Han hedder SimonPaap, fra Holland, er 26 Aar, og kun 28 Tommer stor. Han veier 27 Pund. Som Modstykke vises et Pigebarn, paa et Aar, der veier 50 Pund, og er 2 Fod og 10 Tommer høit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
J Rubenach, nær Coblenz, blev i Sommer en Landmand og de med ham i Marken arbeidende Folk overfaldet af en rasende Ulv. Manden tager far i Udyret, og løfter det i Veiret, og knuer det saalænge, til de hidilende Naboer slaae det aldeles ihiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
For at tilintetgjøre Erindringen om Bonaparte og hans Familie skaffes alle Brystbilleder, Billedstøtter og Malerier, forestillende Personer af denne Regjeringsslægt, af Veien. Dette har ogsaa fundet Sted i Versailles. Det er ikke mange Aar siden, da Bonaparte lod bortskaffe Alt hvad der mindede saavel om Monarkiets Dage som Republicanismen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Trykfeil. P. 71. Lin. 25 efter Ordet "Fanger", tilføres: og sendte dem tilbage. a 87. 15, meste læs: eneste. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
J Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subscriptionen, hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. maade paa me gode Raad anden en Trettende Aargang. No. 8. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 Januari 1816. Til General-Krigscommissair Astrup, den 22de Januari 1816. i Akan a 24 sk. Tak, skiære Ven, for Bladet, Du mig isendte For otte Dage siden, og hvorved ali Jeg ikke just min Pibentændte, (Da jeg ei rygger, som Du veed.)Men ellers, hvordan det sig hendte, Behandlede med en Slags Uforsigtighed, Saa det blev borte, før jeg om det vendte. I Jeg skamfuld Dig bekiende maa, Jeg halv kun saae, og 2) af Hvad stod derpaa Om Klapsen jeg gav Wosemose, Nu hører jeg, det var af Hempels Pose; Og, nu begriber jeg Spørgsmaalet af Din er Penahl 932 Hvorledes vil Duestikke dem i sig at Skole, A. Hvorledes jeg vil stikke den min Ven, Ved blot at prikke, Daa Posen, som Herr Hempel kun paa Skrømt Har tømt. Oplyse Manden kiærligen og ømt, Hvor dumt det var, ifald han havde drømt, J min at kikke. Kun det, min Broer, og andet vil jeg ikke; Thi her er ingenting at stikke. Hvad synes Dig, om hen med Syn Paa Fyen, Meer end paa Bladet og paa Hempel, Da han sig spørger for i denne Sag, Der rigtig mok er ikke hver Mands Fag.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
Jfald jeg skrev ham til, som følger, for Exempel. Her skifter jeg Dig min ConceyDu, der paa Rim har Jndlæg skrevet, Viis mig det Venskab, som Adept J denne Kunst, at omkalfatte Breves, Hvis af det tørre Vid, som egner Skriverie Til Folk, som Hempel, Du finder ikke nok deri i Og sæt derpaa Dit Lunes Stempel, Jfald med mit det er forbi Concepten lyder saa: (kun er jeg bange Du finde vil de fleeste Vers For lange Hvis saa er, skiær dem over frisk paa tværs!)De synes, kiære Hempel, fast at kuurre Lidt vranten over det bekiendte Klaps, Jeg i et ganske lystigt Snip=Snap=Snurre Her gav en nyfødt litterarisk Laps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
De har indrykt i Odenses-Avisen, en Omqvædet af bemeldte Visen, Og derved bragt i Omløb selv i Fyen. Det gamle Snip=Snap=Snurres Spil=Fornyen; Det takker jeg Dem for, thi det er got At slige velfortiente Klapse Lidt kunne skrække Fyenske Lapse, Og ikke Kiøbenhavnske blot "Men", spørger De (som sagt, med en Slags Knurren) Strax efter smukt aftrykte Basselurren, Og den udmærkede Correr, Der stedse synes Dem et : 3 aa (Se Mose, nemlig, Ose Mose, Ned i Molbækken med den Wosemose!)"Hvad skal man tænke om en Klas, sum den, C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
Af Sprogets høie, reene Digters Pen?" ne ved Hvad man skal tænke, kiære Hempel, Naar man paa Prent vil fælde Dom J Sagen, som der handles om, i Meer, end hveranden, for Exempel, Meer, end den første beste Laps, Der taber Mund og Næse ved et Klaps, Der trykker paa hans Galskab. Hogarths Stempel. Hvad man skal tænke kiære Hempet? At naar den høie reene Pen Der let ei klakker, Klakken slænger hen, Saa veed den, hvor den slænger den, Og naar, og til hvad Ende, for Exempel!" Til rette Tid, paa rette Sted, Kan (siger Doctor Morten Luther) J Klak mod Fanden og hans Glutter, Naar Pennen selv ei noksom sprutter, Det hele Blækhorn selv gaae medDen Sætning Dem maaskee betutter; Men jeg kan ikke hielpe Dem! Den maae Dem synes nok saa slem: Min Mander Doctor Morten Luther, Hvad den Mand sagde, havde Klem! Og blot i Snak ei overborde Han yttred sig saa ligefrem; Men, som han sagde, saa han gjorde. Paa Væggen af et vist Gemak, Hvor Satan ham afsfulde Pose Begyndte grovt at wosemose, Jeg selv har seet den store Klak Som ingen Kalken meer kan tvætte, Skiøndt Luthers Træk var ellers ganske nette. De skulde bare see den Klak, Herr Hempel, (Paa Wartburg kan den sees endnu med Caserne Med Gru Mod den er minet Fluestempel –De vilde sikkent, saae Denden, Faae meer Respekt for velanbragte Klakke, Og ikke meer og hvad en ædel Pen Ved visse Leiligheder slænger hen, Saa trøstig hen i Veiret snakke. De vilde see, hvordan til Tid og Stød, Og til behørig exemplarisk Ende, Naar man vil dumme Diævle mærkebrænde, Det heele Blækhorn kan gaae med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
Et Par Ord ti leBuonapartisterne Mit 100 Søn. There never wasa megn andenbject mind, that did not admire an intrepid and derterous villain og (Der fandtes aldrig en nedrig og foragtelig Sjæl der jo beundrede en uforfærdet og heldig Nidding.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-27
Jndenlandske Efterretninger. Forhenværende Landsoldat Andreas Stephansen, kaldet Lydomheede, der var undveget efter at have myrdet og udplyndret Skrædderen Hans Tychsen fra Kastrup, og mod hvem der var udstædt Stikbreve, er lykkeligen paagrebet og bleven dømt af Overcriminalretten paa Gottorf. - Sagens factiske Omstændigheder ere følgende: Skrædderen, Hans Tychsen fra Kastrup, som i Sept. f. A. paa en Løverdag Morgen var gaaet til Hadersleben, for at hente en Attest, hvorefter han kunde vies til Enken Tielluf i Kastrup, blev savnet den paafølgende Dag og hans Liig fundet plyndret den 27de Septbr. Den i følge af Rettens Foranstaltning ved 2 Chirurger afholdte Obductions=Forretning, begrundede Mistanken om at bemeldte Tychsen paa en voldsom Maade var bleven dræbt af fremmed Haand. Da en vis Klubehandler, der kaldte sig Andreas Corporal og Dannebrogsmand, havde mødt Skrædderen Tychsen Løverdag Aften i Kroen i Gabel, og var om Natten mellem 2 og 3 gaaet med ham henad Landsbyen Kastrup og om Søndag Morgen denne var ankommen i Kastrup Kroen, hvorfra han, paa Værtindens Vogn, ilede til Rixen, faldt Mistanken paa ham, at han var Gierningsmanden. Denne Mistanke forøgedes derved, at man ved Liget fandt ommeldte A. Stephansens Hat, og da han i Kastrups Kroe ikke allene bar Skrædder Tychsens Hat, men ogsaa paa Veien til Rixen solgte denne sidstes Sølv-Lommeuhr til en Møllersvend. - J Førstningen vare alle anvendte Bestræbelser, for at paagribe dette Menneske, frugtesløse, indtil omsider Stiftamthuset. i Wiborg, til Retten i Gram udleverede en paa førstnævnte Sted, formedelst mangfoldige Bedragerier anholdt, og under criminel Tiltale sat Person, ved Navn Andreas Sørensen, der syntes at være den saa meget eftersøgte Kludehandler, hvilken Formodning ogsaa ved nærmere Undersøgelse befandtes aldeles grundet. Efter længe at have benægtet, tilstod endelig Jnquisiteen, at han om Natten var gaaet med Skrædder Tychsen fra Kroen Gabel til Kastrup, og at han, erindrende sig at et løsagtigt Fruentimmer, kaldet den gale Anne, havde sagt ham, at have seet en Skrædder fra Kastrup der havde mange Penge hos sig, havde fattet den Beslutning at dræbe Tychsen, for dernæst at plyndre ham. At han udførte Drabet med en Steen, som han tog op fra Landeveien, og hvormed han ved et eneste Slag dræbte Skrædderen, hvorpaa han fratog ham sit Uhr, Penge, Hat m. v. og slæbte Liget til en Grøvt, hvor han bedækkede det med Græs og Moos. - Overcriminal retten har dømt Delinqventen til at radbrækkes, men Hs. Majestæt har allernaadigst formildet Straffen derhen, at han skal halshugges, Hovedet sættes paa en Stage og Legemet lægges paa Steile. Denne farlige Forbryder har altsaa erholdt sin velforskyldte Løn.