Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-12
Haag, den 2den October. Amsterdams Skjebne er nu lykkelig afgjort. Manhar her erholdet den tilforladelige Efterretning, at denne Stad har capituleret igaar Eftermiddag. Artiklerne af Capitulationen ere følgende: 1) At ingen Tropper skal rykke ind i Staden; 2) at den gamle Regiering skal sættes i sin forrige Stand; 3) at Fricorpserne skulle blive ubevæbnede; 4) at man skulle giøre Prindsessen en ordentlig Satisfaction; 5) at Staden skulle være fornøiet med alt hvad Staterne af Holland siden den 17de September havde besluttet. Raadspensionairen bragte Prindsen denne Efterretning afvigte Nat; Glæden. derover er almindelig, og Revolutionen er til Ende. Staden Dordrecht, som for omtrent 14 Dage siden var den første, i at giøre Forslag paa, at man burde udnævne Rhingreven af Salm til Commendant en Chef af Cordonen, som uformerkt havde skaffet ham en General-Capitains Plads, var ogsaa siden Revolutionen den første, som forrige Løverdag bragte i Forslag, at cassere ham som infam, at erklære ham for udygtig til Republikens Tieneste, og at bemægtige sig hans Person allevegne, hvor maa fandt ham, for at lade ham forsvare sin Opførsel. Der er ingen Tvivl paa at Stæderne, som have antaget Forslaget, bidroge meest til samme, og Holland skulde derpaa bringe det i Forslag for Generalstaterne. - Om Staden, Amsterdam kan endnu meldes følgende: Efterat den første Deputation fruntesløs var afløbet til Hertugen, fordi han formedelst Frie Corpsets Værgeløshed ikke vilde afgaae til Amsterdam, saa sendte Staden en anden Deputation til Hans Durchlautighed. Denne Deputation blev med tilbundne Øine ført ind i Hoved=Qvarteret, og Hertugen tog den til Taffel. De gave Hertugen at forstaae, at da de Preussiske Troppers Øiemed var at forskaffe Prindsessen Satisfaction, saa havde Staden besluttet sig dertil. Allene fordi denne Deputation ogsaa ikke vilde inddrømme Friecorpsets Værgeløshed, der talede endnu stedse i en høi Tone, og truede med, heller at lade alting ødelegge med Jld og Sværd, end at overgive sig; saa løb denne Deputation ogsaa frugtesløs af, og Hertugen tilstod dem kun 2 Dages Betænkning til at overgive sig. Denne Tid var udløbet den 30te Septbr., men fordi Communicationen var afbrudt, saa havde man endnu i Gaar ingen Efterretning om, hvad siden er forefaldet. Da man imidlertid i Forgaars har bekiendtgjort Staden en bestemt Erklæring, som en Coureer fra Paris overbragte, at Frankrige ikke skulle lade sine Tropper rykke ind i Holland, før alting var i Orden, og Staterne havde takket for denne Bistand, saa fandt man det ikke sandsynligt, at Staden forlod sig saa meget paa sine egne Krafter, og skulle den endnu giøre længere Modstand, saa var tillige at formode, at, saasnart Hertugen indkastede den første Bombe, de fleste Borgere og Kiøbmænd da hellere skulle gribe til Vaaben, forat massacrere Contrapartiet, og med Gevalt aabne Portene, og at vove Magazinerne og de umaa deligste Rigdomme. Efterat Deputationen var gaaet tilbage til Amsterdam, kom Hertugen til Haag, og logerede paa Slottet, hvor han tilbragte Natten fra Fredag til Løverdag, uden at tale med nogen anden, end med Prindsen og Prindsesserne. Følgende Dag anlangede en Deputation hertil fra Amsterdam, for at give Prindsessen Satisfaction, hvortil Staden havde besluttet sig. Hun har, udenat ville see Prindsen, befriet sig fra dette Optrin paa en ufuldkommen og tvetydig Maade, og lagde til i en høi Tone, at Staden ansaae alting for intet og ugyldigt, som Staterne af Holland uden hende, siden den 17de Sept. havde besluttet, og at hun skulde forsvare Staden til det yderste. - Jgaar begyndte man igien her at plyndre, hvortil en patriotisk Soldat af den Hollandske Garde gav Anledning, som skiød sin Kammerat med koldt Blod, fordi han var af Prindsens Partie; men den aarvaagne Vagt har strax igien hemmet Plyndringen.