JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Endnu kan spørges, hvor mange Stykker bør tages af ethvert Slags til at bære Frøe, naar man vil forskaffe sig Forraad til saa mange Aar som Frøet kan holde sig? Et bestemt Svar kan vel ikke gives her paa, efterdi, deels er en Huusholdning større end den anden; deels har man større Lyst til dette Slags Spise i denne Huusholdning, og til et andet Slags i den anden. Deels fordi at der ofte forderves noget af de om Efteraaret til Frøe udsøgte Urter og Vinteren, ja undertiden derefter i Haugen; deels fordi Frøet i mange Aaringer mislinger, deels og udi adskillige Hauger kommer til Skade ved Orm og andre Tilfælde, deels eftersom de, der have Leilighed til at forvare deres Frøe udi dets egne Frøehuse og Bælge, maa avle mere, eftersom de da udi en længere Tid kan bruge samme til Udsæd, end sædvanlig skeer, naar det modne Frøe, strax bliver udtærket, og endelig, fordi at Frøet af en Stok veier mere, naar man plukker det af saasnart det er moedent, som naar man lader det altsammen staae til en Tid, thi da falder meget af, men hvem der har saa liden Huusholdning, at han aarlig bruger kun maadelig Qvantitet, af Frøe, behøver følgende Antal, som jeg dog vil sætte noget høit, eftersom der altid noget kan komme til Skade. Urternes Navne. Stykker. Agurker Bede Blomkaal. Brunkaal, af enhver Sort re, Urternes Navne. Stykker. Carotten eller Gulerødder. Erter, af enhver Sort et Beed, 24 Fod langt Feldtkrop eller Rapunzel Græskar. Al. Hvid Hovedkaal. Kaalrabi over Jorden. under Jorden, Karse, en Rad til 6 Fod. Kiørvel, en Rad til 12 Fod. Kopsalat Kruset Kaal. Lange sildige Roer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Lange Gulerødder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Majroer. Marian.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Pastinakker. Petersillie, en Rad til 12 Fod. Petersillierødder Porre. Portulak, Rodiser: Reddiker Rød Hovedkaal. Rødløg. Røde Roer. Saføykaal. Sillerie. Snitkaal, en Rad til 12 Fod. Spinat, en Rad til 12 Fod. Timian Vinterendiver Naar disse i stykkeviis opregnede Frøesorter lykkes vel, R 792 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
saa har man udi de Aar, som Frøet kan holde sig, overflødig Forraad. En Menneskeven regner ikke saa nøie, om han forærer noget bort undertiden til en Huusmand, som hverken kan betale Frøe, eller veed hvor det skal kiøbes, især naar han har avlet mere end han selv behøver, det er og en Umage, enten man sætter 2 eller 4 Kaalhoveder til at bære Frøe, samt 20 eller 30 Salathoveder. Og hvor mange fattige Folk kan man ikke fornøie med et halv LodSalatfrøe, som kanskee i deres langvarige Huusholdning aldrig har havt et ægte Salathoved i deres Hauge, uagtet de hver Aar har kjøbt Frøe, eftersom man i gode Aaringer kan avle 2 Pund Frøe af en halv Skok Hoveder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Det var at ønske, at de paa Landet boende Proprietairer og Patrioter vilde ikke alene forære fattige Folk, som sielden kan kiøbe godt Frøe, en Deel af det gode de selv har avlet, men endogsaa selv undervise dem, hvorledes samme bør avles og behandles, og derved giøre dem fortiente hos Efterkommerne, omskiønt ikke paa en pralende, dog ædel Maade. Jndfald. (Et Brev.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Dersom der ikke skulle være gjort Dem nogen Proposition, som kunde hindre min Conjunction med Dem, beder jeg Dem gunstigen at antage min Begierings Interjection; thi jeg føier Pronomen til Verbum, at jeg hierteligen ønsker at blive deres Adjectivus i alle Casus; thi jeg erklærer Positive, at Comparative at tale, ville jeg blive Superlative lykkelig ved at nyde Deres Selskab i alle Modi og Tempora. Jeg haaber, at De ikke anseer mig saa Singularis, at jeg ikke skulle ønske mig Pluralis numerus i min Familie; eller at jeg skulle være saa Maculinus, at jeg var Neutral i Henseende til Genus Formininum: Lad derfore, Dyrebare Jomfrue, min Tilbøielighed være Com Nr. 793 R. munis for os begge. Det være langt fra mig, at Deelinere fra denne Conjugation, skiønt jeg hverken er den første Person ei heller den anden, ja ikke engang den tredie, som har anholdt hos Dem om at være Supjectiv for hans Kierlighed. Jeg haaber, De ikke vil handle imperatire, naar jeg er gaaet over fra Optativus til Potentialis, men at De vil tillade mig, at sætte en Conjunctio copulatiomellem os. Det vil blive en Partikel af Lyksalighed, dersom De behager Active at give Deres Samtykke til, at De i denne Sag vil være Passiv. De vil da altsaa tillade den optative Deel af min Siæl at komme i en lovlig Forbindelse med dens Genitinus; alle mine Jndkomster skal blive deres Dativus i den nærværende Tid, og intet skal blive Accusatirum for dem i den tilkommende. Deres dyrebare Navn skal evig blive min Vocatinus indtil Døden, den store Ablativus af alle Ting, adskiller os
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Befordringer. Under 4de November 1782 er Jens Balsløv Bredsdorff. allernaadigst beskikket til at være Landmaaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Prædikanterne paa tredie Søndag i Advent Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Gruner. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Sr. Kuffe, Student. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Copulerede. Odense, den 10de December, Sr. Johan Gotfried Rehørn, Potaskefabricant, og Jomfrue Clara Friderica Rønnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Dødsfald. Odense, den 1ste December, Hans Fich, Pottemager, R 794 R. 72 Aar. Den 5te Dito, Hans Hartwig, Handskemagers Hustrue, Johanne Margaretha Hendrichsdatter, 60 Aar. J Kiøbenhavn den 29de November Sr. Ole Johansen Holm, Vognmand, 47 Aar, den 30te Sr. Frederich Hofmand, Fabrikør, 67 Aar; den 1ste Decbr. Madame, Anne Magrethe Thornam, 28 Aar; Mad. Anne Lund, 72 Aar; den 2den Decbr. Frue Generalmajorinde Emilie Charlotte Lovise von der Osten, fød Commtesse Holstein af Holsteinburg, 46 Aar; den 6te December Hr. Nicolay Schønau, 51 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
J Slesvig Hr. Christian Marcussen, Sognepræst til Rodenes. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Odense, den 13de December, bleve her i St. KnudsKirke til Præste=Embedet ordinerede: 1) Hr. Jørgen Petersen With, kaldet til Adjunctus og succederende Sognepræst til Nutmarke paa Alsøe; 2) Hr. Peder Waidtløw, kaldet til Adjunctus og succederende Sognepræst til Horne
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Bekiendtgiørelser. Da den første Samling af Erich Christian Ungers smukke og nyttige Handlinger, haver forladt Odense, Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Presse, saa ombedes alle de, som haver bekommet Supskriptionsplaner for at indsamle Subskribentere, at samme maatte tilbagesendes Udgiveren, eller hertil Adresse=Contoiret, paa det at Skrivtet, som udgjør 12 Ark og koster 24 s., kan blive de Herrer Subskribentere tilstillede; ligesom de der endnu maatte have Lyst til at eie dette Skrivt, vilde behagelig melde sig derom førend Nytaar hos Udgiveren, eller hos Boghandler Iversen, og her paa Adresse=Contoiret, da De som til den Tid melde sig, bekomme samme for Subskriptionsprisen. r 795 R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Da det har behaget Hans Majestæt Kongen allernaadigst at befale: at Kammer=Passer paa Græs Studes og til Slagtning tienlige Køer, ligesaavelsom paa opstaldet Qvægs Transport fra Jylland og Fyen, til Bortsælgelse i Staden Kiøbenhavn, og dens Forstæder, maae meddeles alle og enhver, som derom melde sig med Ansøgning ved General Told=Kammeret, indtil 1ste Mai 1783. Saa bliver denne Hans Majestæts allernaadigste befaling herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Odense Raadstue den 20de November 1782. I Henseende til Consumptions=Forordningens 11 Capitel 15.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere saaledes: " De i Consumptions=Forordningen af 15de October 1778. dens 11 Capitel 1 §. brugte Udtryk, ville Vi saaledes have " forklaret, at ikkun Drenge, som ei faae Løn, maa frittages; men derimod skal alle andre Tienestefolk og Svende betale Folkeskatten, enten de faae Løn eller ikke: " Hvilken Hans Majestæts allernaadigste Befaling herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Odense Raadstue den 27de November 1782.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Proclama. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers" Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Os elskelig Oberstlieutenant Preben Brahe paa Hvedholm, i Vort Land Fyen, for Os allerunderdanigst haver andraget, at efter en paa bemeldte Hvedholm bortdød Huusholderske, " navnlig Anna Nielsdatter Høysgaard, skal hendes Morbroder, afgangne Jens Andersen af Giislevholme, hans Born", og Deseendenter have meldt sig som Arvinger, og beviist deres Arveret, men at de ikke skal have kundet godtgiøre, om bemeldte Jens Andersens Søn, afgangne Landsoldat Christen Jensen, hans Datter Anna Maria Christensdatter, der for nogle Aar siden skal være reist til Sielland, samt hans Søster Agnete Andersdatter, som var fornævnte " afdøde Anna Nielsdatter Høysgaards Moster, virkelig ere " bortdøde, og ei have efterladt sig nogen Livs Arvinger, li R 796 R. R. " gesom ikke heller om bemeldte Jens Andersen og Søster, Agnete Andersdatter, eller deres Børn og Deseendenter ere de eneste Arvinger, paa Møderne Side, i dette Stervboe, " saa have Vi, efter fornævnte Oberstlieutenant Brahe, derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og til" lade, at han, som Skifteforvalter efter fornævnte afgangne Anna Nielsdatter Høysgaard, maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Odense Adresse=Contoirs Efterret" ninger trende Gange efter hinanden indkalde hendes samtlige Arvinger at melde sig hos ham paa berørte Hvedholm " inden den i Loven foreskrevne Tid, og der legitimere deres " Arveret; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og " være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling, læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig " allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige . Residence=Stad Kiøbenhavn den 27de September 1782. Under Vort Signet. (L. S. J. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Allerunderdanigst læst inden Salling Herredstings Ret Mandagen den 7de October 1782. Kofod Trojell. Og protocolleret testerer: Busch. No. 6. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 23de October 1782. v. d. Maase. Koefoed. de Cederfeld. Bend Og protocolleret af Rasmusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
J allerunderdanigst Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved forbenævnte Landsoldat Christen Jensens Datter, Anna Maria Christensdatter, og Agnete Andersdatter, eller, om disse skulle være døde, da deres Børn og Deseendenter, saavelsom alle de, der ellers formene sig arveberettiget i denne Stervboe, og ikke allerede har legitimeret saadant, inden den i Loven foreskrevne Tid, hos mig, som Skifteforvalter, her paa min Gaard Hvedholm, ved Faaborg i Fyen, at anmelde, og paa lovlig Maade bevise deres Arveret. Hvedholm den 16de Nov. P. Brahe. "Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, " Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os elskelige " Oberstlieutenant Preben Brahe af Hvedholm, i Vort Land" Fyen, som Skifteforvalter efter afgangne Mette Pedersdatter Præstens, afgangne Huusmand Hans Jensens Efterleverske i Millinge Bye i bemeldte Fyen, hans herom aller" underdanigst gjorde Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og Odense Adresse=Contoirs Efterretninger, samt den altonaiske Mercur, trende Gange efter hinanden, maa indkalde, saavel Arvingerne, som alle dem der formene sig at have noget at " fordre efter bemeldte afgangne Mette Pedersdatter Præstens, " at indfinde sig, inden den i Loven fastsatte Tid, hos han" nem, som Skifteforvalter, for at ommelde og beviisliggiøre " deres havende Krav og Arveret; og at saadan Jndkaldelse i " Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den " var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores e allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongelige Residence=Stad Kiøbenhavn, den 27de September 1782. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Allerunderdanigst læst inden Salling Herredstings Ret Mandagen den 7de October 1782. P. K. Trojell. Og protocolleret testerer. J. C. Busch. A. 798 A. No. 7. Allerunderdanigst læst inden Fyenhør anden, Onsdagen den 23de October 1782. v. d. Maase. Koefoed, de Cederfeld. Bendz. Og protocolleret af Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
J allerunderdanigst Følge ovenstaaende allernaadigste Bevilling, bliver samtlige Arvinger og Creditorer af den afdøde Mette Pedersdatter Præstens, Enke af Huusmand afgangne Hans Jensen, i Millinge Bye i Fyen, hermed indkaldede, forinden den i Loven bestemte Tid, hos mig, som Skifteforvalter, paa min Gaard Hvedholm, ved Faaborg i Fyen, at indfinde sig, og lovmessig anmelde og bevise deres Arveret og Fordringer. Hvedholm den 16de November 1782. P. Brahe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
herved tilkiendegives, at Enkefrue Professorinde van Hauens Stervboes Aabning bliver foretagen Mandagen den 16de December førstkommende, efter foregaaende Forening imellem Arvingerne og Skifteretten, hvis Leilighed ei kunde tillade dem at være tilstæde den 23de Decemb., som var den egentlige 30te Dag efter Loven, hvorfore og herved alle indenbyes Creditorer og Debitorer herved indvarsles at indfinde sig til bemeldte Tid i Stervboen, da i vidrigt Fald de Førstes Fordringer ei vorder antagne. Og erindres herved tillige alle de, som have enten Renter, Huusleie eller noget andet til Boen at betale, de alle i det seneste den 20de hujus om Formiddagen indfinde dem i Stervboens Gaard, for der at afgiøre saadant med Skifteforvalteren. Odense den 5te December 1782. L. Ancher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Efterat Snedkersvend Jens Pedersen, som skal være barnfod i Bogense, var ved Karen Nielsdatter fra Baardesøe Bye, under Baroniet Kiørup, hendes uægte Barns Daab, sidstleden Søndag i Krogebølle Kirke, bleven udlagt til Barnefader, er han strax bortreist af sin Tieneste hos Snedker Johan Kohl udi bemeldte Baardessøe Bye, uden at aflevere, eller giøre mindste Rigtighed, for de Materialier, som han her paa Einsiddelsborg, var bleven leveret, at forarbeide, hvorfore, saavel som og i Henseende til Barnets Opdragelse med videre, den, som vil og kan give mig undertegnede sikker Efterretning, hvor denne Snedkersvend Jens Pedersen nu opholder sig, loves og forsikkres om en billig Douceur. Eiensidelsborg pr. Odense, den 26de October Holm, Fuldmægtig. ction. nember førstkommende, om Eftermiddag gen Klokken er stillet til 3die og sidste Auction afangne Anne Catharine Frantzdatter og efterladte Mand, deres felleds Boes Huus, i Nørregade beliggende, bestaaende af 3 Fag 2 Etager høi til Gaden, og 3 Fag 1 Etagie til Gaarden, samt en Tverbygning 3 Fag indrettet til Brændehuus; thi ville de Lysthavende behage til bemeldte Tid og Sted sig at indfinde. Odense den 13de December 1782. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Torsdagen den 19de December førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver 2den Gang stillet til offentlig Auction afgangne Skoemager Christen Hieronomus og efterladte Enke, deres fælles Stervboes Huus, beliggende udenfor St. Jørgens Port, imellem Christian Svabes Skoemager, hans Huus paa den venstre, og Henrich Hansen Vognmands Gaard paa den østre Side, og bestaaer udi 4 Fag Muur= og høi Bindingsverk til Gaden, og i Gaarden 4 Fag dito Baghuus; til Huset er fornøden Gaardsrum og en temmelig stor Haveplads, thi ville de Lysthavende behage til bemeldte Tid og Sted sig at indfinde. Odense den 12te December 1782. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Det gives hermed tilkiende, at Onsdagen den 18de December førstkommende stilles til offentlig Auction i Sandager Præstegaard, endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Kaaber, Messing, Jernfang, Gang og Sengeklæder, Linnet, Stole, Borde, Speile, Dragekister, levende Kreature a.; til hvilken Tid og Sted Liebhaberne ville indfinde sig. Søebye den 20de November 1782.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Til Kiøbs faldbydes. Hos Gartner Müller i Odense, er følgende Slags hollandske Blomsterzvibler til hostaaende Priser at bekomme: Extra fyldte, røde, hvide og blaae Hyacinter, alle med Navne. Stykket 16 a 24 s. Extra fyldte, røde, hvide og blaae tidlige Dito, at drive paa Glas eller i Potte, til Vintersloer, ligeledes med Navne. Stykket 20 a 24 sk. Extra fyldte, røde, hvide og blaae Dito, i prima Rommel uden Navne. Stykket 8 a 12 s. Bedste tidlige enkelte, røde, hvide og blaae Dito, til at drive, alle med Navne. Stykket 8, 12 a 16 s. Næde 800
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Bedste tidlige Tros Tacetter til at ket 8 a 12 s. Dito i Rommel, uden Navne. Store fyldte franske Junquillier. Stykket 6 a 8 sk. Tidlige Tullipaner (Due von Tol) til at drive. Stykket 6 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Extra fyldte Tullipaner af alle Couleurer i Rommel. Stykket 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Extra fine Bigot Tullipaner, alle indstribet paa hvid Bund i Rommel. Stykket 6 s. Extra fine Bisard Dito, indstribet paa guul Bund. Stykket 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Extra fine fyldte Ranunkler, af alle Couleurer i Rommel Stykket 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Extra fine fyldte Annemone, af alle Couleurer i Rommel Stykket. 6 s. De Lysthavende ville behage at melde sig herom saasnart mueligt. Hos Lærretshandler Gress i Vestergade i Odense, er friske Ci c. troner at bekomme. Odense den 12te December 1782.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Til Leie faldbydes. de Værelser som beboes af Hr. Kammerjunker von Kiørbitz, bestaaende af 2de Sahle til Gaden og et Tienerkammer til Gaarden m.v., er at bekomme til Leie førstkommende Nytaar eller Paaske af Sr. Harder, Guldsmed, boende i Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Conditionsøgende. En skikkelig Bondekarl faldbyder sin Tieneste her i Odense hos en Kiøbmand eller hos en anden brav Mand, som Avlskarl, enten til Nytaar eller Paaske førstkommende; Anviisningen skeer hos Johan Winehler Feldbereder. Undvigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-13
Da en af Thorsinge Stamhuses Mandskab, navnlig Anders Nielsen Drost, som formedelst Tyverie var arresteret, haver fundet Leilighed til at undvige sin Arrest. Han er af middelmaadig Statur, undersætsig, rundagtig af Ansigt og sort Haar. Hvem denne Anders Nielsen Drost maatte forekomme og fastholde, vilde behagelig anmelde det til Thorsing, Slots Skriverstue, hvorfra han skal vorde afhændet; ligesom og de ved hans Paagribelse anvendte Omkostninger, rigtig skal vorde erstattet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-20
sager, en Den ulykkelige Graver. En Graver til en Død det Leie skulde lave, Som alle Levende til Hvile arvet have, Han gravede - man veed, at Jorden er det Sted, Hvor sidste Herberg os tilfælles er bered - Det var hans Embed; men, han gravede for længe, Han gravede for dybt, kun for at vinde Penge, Ei udi Graven, - nei, der er Gevinst forbi, Selv Croesus eier der ei det, han svøbtes i - Nei ved et Veddemaal - hvad kan Gevinst ei giøre, Den kan til Gierrighed arbeidsom Dyd forføre, Nr. 800 R. R. Og hver en Embeds Pligt, hos ellers store Mænd, Kan blive lastefuld, ja skadelig ved den - Han havde veddet paa, den ti Fod dyb at grave, Han nu just færdig er, vil Veddesummen have, Men nu sank Graven ind og qvalte Graveren, Saa Livet, samt Gevinst, med ham blev skiult i den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-20
J Levende, som her utretteligen grave, Af denne Graver bør en frugthar Lærdom have " Han grov en andens Grav, men den hans egen blev, Saasnart som Vindesot, hans Æres Helsot blev Ædle Handlinger. I Giesten Sogn, Riberhuus Amt, Aans Herredt, Refsing Bye, findes et vanvittig Menneske, 30 Aar gammel, Forældrene ere bortdøde, og Gaarden, hvoraf denne skulde have sit Ophold, er kommen i Fremmedes Hænder, hvilke med Hunger, Hug, og haard Omgang giorte, at dette arme Menneske ret blev rasende, saa han sønderrev sine Klæder, aad sit eget Kiød, tog undertiden af Hunger, og tyggede paa et Stykke Træ i Stedet for Brød. En Møller, Velædle Hr. Sterm i Veienmølle, som dog ikke hører til dette Sogn, hvis Ædelmodighed noksom tilforn imod de Fattige er bekiendt, blev herover inderlig rørt, tog dette Menneske og satte det til en anden Mand i Byen, og betalte ugentlig 1 Mark 12 Skilling for samme, og siden dette er skeet, er det rasende Menneske bleven rolig og stille. Gud selv velsigne denne ædelmodige Mand derfor, baade i Tid og Evighed! Et lige Tilfælde skeede i Aanst Sogn, stor Aanst Bye, midt i sidstafvigte September Maaned, da S. T. Hr. Obrist von Lützow med Frue, reiste igiennem stor Aanst til Ribe, hvor de i stor Aanst Kroe forefandt et af Sygdom jammerfuldt Menneske siddende; en ung Karl, hvis Nr. 803 Rdlr. Mæle næsten var borte, og hvis Aasyn er rørende. Denne ædelmodige Herre, med dydige Frue, begavede strax dette Menneske med saamange Penge, hvoraf han længe kunde leve, og ved Bortreisen, gave de hannem Forsikring, om 16 Rdlr. aarlig til Livets Ophold, saalænge han lever. Ak et stor Beviis paa Ædelmodighed. Hvor rart er det ikke at finde, at høie Folk seer med slige Medlidenheds Øie ne til deres fattige og ringe Næste? – Lyksalige Regiment, som faaer saadan en ædelmodig Herre til Chef Ædle Handlinger bør aldrig ubemmerkt forbigaaes, da Bekiendtgiørelser af samme altid ere virkende Opmuntringer for andre; - men især fortiene de almindelig Beundring og Agtelse, naar de udøves af de ringere Stænder som af Lykken hverken have faaet Opdragelse eller Ævne, til at tænke og handle ædel, og dog saa ofte deri overtræffe dem, der have begge Deele. – En Rytter af det Fyenske Regiments Livesquadron, mistede i forrige Uge sin Kone her, efter at hun seer Dage tilforn var kommet i Barselseng, som efterlod ham 5 umyndige smaae Børn. To af hans Kammerater, begge givtede, men uden Børn, toge strax hver et af de ældste Børn til sig, og lovede at føde dem, naar Faderen vilde skaffe dem Klæder. Det yngste Barn, der var kun ser Dage gammelt, blev sat ud til Opfostring hos Borgerfolk, som derfor daglig skulde have 4 Skilling i Kostpenge. For at tilveiebringe disse, tilbød hele Esquadronens Ryttere at lade staae hos deres Ritmester hver 2 Skilling maanedlig, og Underofficererne 4 Skilling, indtil Barnet i det mindste bliver Aar gammelt. Hvilken Enighed i at giøre vel, og hvor stor maa ikke Velgierningen være af de Formuende førend de kan sættes i Ligning med disse - man betænke især hvor besværlige disse dyre Tider ere for en Rytters Finanter. Nr. 804 R. Om Michael Boysens Jubelsest.