JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Forslag angaaende adskillige Politieindretninger paa Lander. Veiene til de afsides liggende Landsbyer ere paa mange Steder næsten ufremkommelige, og Gaderne i disse Byer ere ikke allene heel vanskelige, men ogsaa, formedelst Ureenlighed, i høieste Gund ælle, at passere. Jkke blot for Beboernes egen Beqvemmeligheds Skyld, men ogsaa med Hensyn til Andre, f. Ex. Præster og Læger, der ømme nødsages, at passere slige Veie og Gader, bør man ønske, at der ved hensigtsmæssige Polite-Anordninger raades Bod paa dette Onde. Saavel for Sundhedens, som for Menneskets æstetiske Følelses Skyld, bør Sands for Reenlighed vækkes, og vedligeholdes. Gaderne i Landsbyerne bør derfor ikke blot være fremkommelige, men ogsaa reenlige. J sidste Henseende er det aldeles fornødent, at enhver Gaard og ethvert Huus i Landsbyerne forsynes med et Locum. Politie-Anordningen Sagaaende maatte overlade det til hvert Steds Politiemester, for hver enkelt Bye i Di strikket at bestemme en vis Tid, inden hvilken hver Gaard og hvert Huus dermed maatte være forsynet; og Sognefogderne maatte beordres tilat paasee, at det indrettes ordentlig og paa et passende Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Politiemesteren maatte, hvert Aars 1ste Maj g 1ste November, gjøre Indberetning til Amtmanden, om Antallet af Jndsidderne i ethvert Sogn i Districtet, ledsaget med Forslag angaaende den Maade, hvorpaa de Jndsiddere, der mangle Arbeide, kunne sættes i Virksomhed. Amtmanden maatte dernæst i sin Indberetning til Cancelliet om Antallet af Jndsidderne i hele Amtet, afgive Forklaring om de af ham føiede Foranstaltninger, for at forskaffe de arbeidsledige Indsiddere Leilighed til ved Arbeide at erhverve det Fornødne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Mandtallet over Jndsidderne maatte til Politiemesterens fornødne Underretning, indeholde en fuldstændig Forklaring om Jndsidderens Navn og Alder, om han er gift eller ugift, hvor mange Børn han har at forsørge, hvormeget han betaler i aarlig Huusleie, hvormeget han betaler for Brændsel, paa hvilken Maade, eller ved hvilke Slags Arbeider han hidindtil har ernæret sig til hvilken Sum hans og Families ugentlige Fortjeneste kan anslaaes, o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Jblandt de flere Maader, hvorpaa Indsiddere, kunne sættes i Virksomhed, bør de Slags Arbeider, der kunne sysselsætte Mange, og vedvare længe, gives Fortrin for det Slags Arbeide, der ikkun for en kort Tid kan anvises en enkelt Egns Indsiddere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Til det første Slags Arbeider kan, f. Ex. Hampens Dyrkning og Tilberedelse, samt dens Anvendelse til Lærred og Dynevaar, henregnes. Naar Hampen saaes i god Jord, der ligger Østen for Bygninger, Banker eller høie Gjerder, saaledes at Hampen kan beskyttes for Vesten Vinden, da lykkes dens Dyrkning paa mange Steder bedre end Hørrens Dyrkning. Hampen giver ogsaa stærkere Lærred og Dynevaar end Hørren. Ved dens almindelige Dyrkning vilde Trangen til flere Væverstole snart føles, og mangen Jndsidder og hans Kone vilde ved Linnedvæver-Haandværket, det kan læres i en Tid af 4 Uger, finde en god Ræringsvei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Ved Jordblanding og i Særdeleshed ved Mergelens Anvendelse, vilde ogsaa mange Jndsiddere og Huusmænd, om den blev almindelig indført, kunne sættes i Virksomhed, for en lang Tid. Naar først enkelte Bønder i hvert Sogn lærte, at kjende den rette Fremgangsmaade, og høstede Fordeel deraf, saa vilde der nok Tid efter anden blive flere, som indsaae Nytten deraf. Anlæg af smaae Planteskoler, deels af Frugttræer, deels af Hvidtorn, Hessel, Navn, Skovavl- og andre slige Verter, tjenlige til levende Hegn og Gjerder, fornene ogsaa at anbefales.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Jblandt de Arbeider, der ikkun for en kort Tid kunde anvises en enkelt Egns Jndsiddere, nævnes her alene Jnddæmninger af Stranden. Sognepræsten i Humble paa Langeland, Hr. Pastor Plesner, har i forrige Aar skrevet en Afhandling om den paa Langeland herskende ondartede Feder indrykket i Dr. Ottos Maanedsskrift for Læger, og i den Anledning omtalt adskillige smaae Fjorde paa Landets Vestside, hvilke Fjordes Uddunstning formenes at være en Medaarsag til Sygdommen, og hvis Jnddæmning kunde skee uden stor Bekostning. Maaskee gives der flere saadanne Steder i Riget, hvor et betydeligt Areal kunde med liden Bekostning vindes til Fordeel for Agerbruget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Jndenlandske Efterretninger. Dr. C. H. Pfaff, Professor i Chemien ved det kielske Universitet, og Medlem af Slesvigholstenske Sundheds Kollegium, har udstædt en Bekjendtgjørelse for Apothekerne i Hertugdom merne, hvorved de underrettes om et sikkert Sted, hvorfra de kunne med fuldkommen Tillid erholde hvad de behøve af Chininum sulphurucum og Cinchoninum sulphuricum, som ægte uforfalskede Vare i den fuldkomneste Renhed. Hr. Apotheker H. Zeise i Altona bereder begge disse Artikler, i det Store, og efter en nøiagtig Undersøgelse af de indsendte Prøver, havde de i enhver Henseende Karakteren af den fuldkomneste Renhed og Godhed. Da der i Handelen forekommer mange middelmaadige, ogsaa under ydre Skin af fuldkommen Renhed mange forfalskede Varer, (hvorpaa nylig en Forfalskning med Boraxsyre har givet et nyt Beviis), maa det være enhver Pharmacent behageligt at erfare, hvor han kan gjøre Regning paa en fuldkommen Vare, som han her i Hr. Apotheker Zeises retskafne Karakter har Borgen for. A. M. 197.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Blandede Efterretninger. De for Rusland fordeelagtigste Handelspunkter ere Riga, Odessa, og Archangel; de mindst fordeelagtige St. Petersburg, Polangen og Reval; men man maae ved saadanne Sammenligninger agte paa de lokale Omstændigheder. At i St. Petersburg Indførselen stedse er betydeligen større end Udførselen, kan ingenlunde være anderledes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Foruden Consumtionen i en folkerig Residentsstad skeer ogsaa igjennem denne Stads Handel de store Jndførsler af Varer, der udspredes over den hele Stat. (Forskjellige Resultater af Tabellerne ere givne i Preuss. Statszeit. 234.) Lutheri summum, unicum & fere divinum meritum. Huensbræominibus vangelium Hestitut, St. 12 aperent, Hefver. 5.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Dette Blad har forhen, ligesom andre Blade, omtalt Pigebarnet med Napoleon Empereur i Øjnene. I Amsterdam saae man i Marts 169 et lige Under. En Dreng paa 5 Aar i Leuwaren havde i høire Øje Ordene Deus meus, og i venstre 701778, (Clohim), i en Cirkel omkring Øjestenen; hans Moder skal ved hans Fødsel under Smerterne ofte have udraabt bemeldte Ord. Mange tusinde Mennesker overbeviste sig om, at herunder ikke var noget Bedragerie. Det fortælles i Relationes curiosæ eller Denkwurdigketen der Welt 1708 S. 204. Hesp. 283. Urettelig erhvervet Gods er der ingen Lykke ved. Den hellige Catharina, Stifterinden af Klosteret paa Bjerget Singi og sammes Skytshelgen lige indtil vore Dage, døde, og hendes Gravminde af hvidt Marmor er at see i dette Kloster; men, at, hendes Lig er borte thi, fortalte de græske Munke den Reisende I. Carne, Catholikerne misundte Grækerne Besiddelsen af en saadan Skat, og stial Liget om Nattetider faa Dage efter den helliges Død. De bare det paa deres Skuldre igjennem høie, skarpe Klint Egne, over Bjerg og Dal; men da de havde naaet Cathrinebjergspidsen lode pludseligen Engle sig tilsyne, og bare den Hellige til største Ærgrelse og Sorg for Catholikerne, op til Himlen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Det Petrarkske Bibliothek. Den under dette Navn eneste literaire Skat har Kongen af Frankrig for kort Tid siden beriget Frankrig med. Hs. Majestæt har nemlig kjøbt det, efter Forestilling af Baron de la Bouillerin, Statsminister og Intendent for det kongel. Huus. Hr. Marvand, Profess. ved Universitetet i Padua, en Mand, som man har at takke for den bedste Udgave af Petrarks Digterværker, havde samlet denne kostelige Samling, hvorover et beskrivende Katalog er udkommet i et Qvartbind i Mailand hos Grusti, under Titel. Bibliotheca PetracheschaSamlingen bestaaer af omtrent 900 Bind i tre Afdelinger. Den første indeholder en fuldstændig Samling af de forskjellige Udgaver af Petrarks Digte, som fra Aaret 14,0 indtil vore Tider ere udkomne. Den anden alle de i Trykken udkomne latinske, franske, spanske, tydske, og engelske Oversættelser af disse Digte, fremdeles alle Commentater, hvormed samme en ledsaget, og alle trykke Biographier af Digteren. Den tredie Afdeling bestaaer endeligen af en Samling af gamle kostbare Manuscripter paa Velin, og andet Papir, med Kobbere til Petrarks Digte. Samlingen skal opstilles i Louvre i Værelserne for det kongelige Privatbibliothek og Statsraadets. (Pr. St. 3. 302.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Om Karpers Forplantelse til Norge, læses i N. M. 366 følgende Forslag; Skulde ikke Tidspunktet nu - da Dampfarten ogsaa hos os er kommet i Gang - være forhaanden, i hvilket det kunde blive muligt, at overføre til os fra Kjøbenhavn eller andre nærmere Steder, som Dampfartøiet anløber, den hos os endnu savnede Fiskeart Karpen, Saavidt vides, er der forhen gjort Forsøpaa at hidføre til Forplantelse hos os levende Karper; hvilket dog ikke har villet lykkes, fordi som man troer, de under Overfarten fra Danmark, ikke har kunnet behørigen forsynes med frisk Ferskvand til de Tider, da Vand-Omskiftningen behøvedes. Denne Omstændighed synes nu ikke længere at være i Veien for denne i sig selv vigtige Sag, naar man lod, til Forsøg adskillige Gange, komme endeel levende Karper til os med Dampfartøier, hvor nogen af SkibsMandskabet eller Passagererne, efter Overeenskomst med dem, kunde beobagte og besørge det fornødne Vandskifte daglig een eller flere Gange. Hvorvidt derimod den Susen og Brusen, som Dampfartøier siges at medføre, og Kanoners Løsen, kunde være en anden Hindring for Øiemedets Opnaaelse, derom tør Indsenderen ikke yttre nogen bestemt Mening, kun den at nogle Forsøg dermed bør prøves af Mænd, der have Lyst Evne og Villie til at gavne sig selv, og at bibringe Norge en hidtil ukjendt Jndustriegreen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Fra Regjeringens Side turde man vel vente et saa almeennyttigt, og for vort Land saa vigtige, Foretagende understøttet med Tilladelsen af en vis Qvantitet Karpers fragt og toldfrie Indførsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Den brave Proprietair Hans Omsted paa Modum, skal, paa en lignende Maade, for nogle Aar siden, have havt til Hensigt at forplante Læ ringer (Fiske af Laxe, eller Øret Slægten) stillestaaende Vande, og flere Gange ladet hente, et Par Miles Vei fra, endeel Saadanne levende, for at sætte dem i adskillige Vande i Nærheden ved ham, samt ligeledes foræret bort endeel deraf til Andre, der have yttret Lyst til at sætte dem i saadanne Vande paa deres Eiendomme. Hr. Omsted vilde vistnok møde manges Ønsker, om han selv, i et eller andet offentlig Blad, gav Underretning om Sammenhængen dermed, og hvilke Følger han deraf fra den Tid maatte have erfaret. Tillige anprises Gudmes Veiledning til Damfiskeriers Anlæg. Om Fornavne. Et Bidrag til menneskelige Daarligheders Historie. Af Lichtenberg. Allerede længe førend Sterne gjorde den Opdagelse, at Johan og Peter vare ubetydelige, og Jndas- og Herostrat fæle Navne, pønsede europæiske Nationer paa at give deres Børn bedre Navne, eller meget mere, paa i herviske eller bibelske Navne at vedligeholde deres Tids Tænkemaade. Saaledes var det i 16de Aarhundrede en herskende Smag i Jtalien at vælge Fornavne af den berømte Roman om det runde Bord, og der fandtes næppe nogen stor Familie, der ikke, blandt Forfædre eller Afkom, kunde nævne en Lancelot, Percival, Meliander, eller Galeoto. Hvo der med disse Tanker igjennemseer Stamtavlerne for Husene Este Doria, eller Viscont, vil uden Møje endnu finde flere Navne af bemeldte Ridderroman. Denne Syge havde endog saaledes grebet om sig i de lavere Stænder, at Geistligheden havde al Møje med at bringe kristelige Navne i Gang. De skreve lange Navnelister over mandlige og qvindelige Helgener, til Bedste for deres Sognebørn, og man har forskjellige Bøger fra saadanne Tider, hvori handles om de Navne, man med Rette kunde give Børn i Daaben. Ved slige Bøger kunde vel de fordum saa talrige akademiske Disputatser om lærde Hanser og berømte Henrikker være foranledigede, og maaskee have Nogle af hine Forfattere den ner kjendte Bifortjeneste, ved indlysende Exempler at gjøre et med Uret mistænkeligt Navn tækkeligt for deres Landsmænd. J det 17de Aarhundrede faldt Jndependenterne, Millenærierne og andre i England paa den Tid herskende Sekter, paa et andet Bizarreri med Fornavnene. De forkastede nemlig saadanne Benævnelser som Henrik, Wilhelm, Edward, som hedenske; endog mange af det Ny Testaments Navne, hvilke dog selv Apostle havde ført, vare dem endnu stedse for verdslige. Deres kjereste Navne vare Serubabel, Habakuk, Haggat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
J en Reisebeskrivelse igjennem England af Bromefra denne Tidsalder fortælles, at Cromvel havde ved sin Armee udtømt det gamle Testament for alle dets Navne, og at hans Officierer brugte de genealogiske Kapitler i Bibler til deres Mønstringsroller. Nogle af disse Mennesker drev det end videre, og gave deres Børn, istedetfor Navne, nogle andægtige Sententser og Sprog, saasom: "Hold fast ved Troen, frygt Gud, vær standhaftig, græd ikke. Blandt andre var en vis Barebone formedelst sit lange Navn med Rette berømt. Han hed: "Var Christus ikke død for mig, saa var jeg fordømt Barebone. Saadant Navn var dog allerede den Gang en Smule for langt; og man benævnte ham sædvanligen i Korthed: "Fordømte Barebone." Mange af disse Sværmere vare de første Kolonister i det nordamerikanske Ny-England. Disse dreve Sygen med Navne af det gamle Testament end videre. Det blev nemlig en særegen Andagt, at boe ved Kedrons Bæk, i Landet Gosen, i Salem og Ephrata. Derfor bære heel mange Steder i dette Land jødiske Navne, og der ere saa mange saadanne Steder, at man undertiden skulde troe at være forsat hen i Palæstina, dersom man ikke midt iblandt slige Navne, tillige fandt andre, saasom: Fairfield, (Markedsplads), Maidenhead (Jomfrudom), og Floderne Brandywine (Brændevin), Sassafras (et Træ i Florida).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
J Aaret 1825 bifaldt Keiser Alexander paa Greve Woronzows Forestilling, at der i Staden, Cherson maatte oprettes et Minde for Potemkin. Planen dertil er bifaldet af Keiser Nikolaus, og strax blev en frivillig Subskription aabnet i Ny Rusland, som har havt forønsket Udfald. Saaledes vil et Mesterværk af Billedhuggeren Hr. Marto her fremstaae, og zire Staden Cherson. Mindet vil blive en Bronze-Statue paa en Piedestal af hvidt Marmor, og i Høide blive lig den berømte Statue af den farnesiske Herkules.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Da en fransk Stormand modtog den Helligaands Orden af Ludvig den Tretteende, sagde han efter Skik og Brug: "Domine non sum dignus!" (Herre, jeg fortjener den ikke!) "Jeg veed det nok, svarede Kongen, men min Fætter, Cardinal. . . har bedet mig om at give Jer den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Fragment. efter at have læst Jfr. Sophie Voigts Digt over Selsøe. apparen. Ol kjendte jeg Pigen saa huldrig og from Som skriver de derlige Sange: Af inderste Hjerte de elskelig kom: Og Alle til Hjerte de gange: Jeg lytted og svulmed, i Vemod henflød Da søsterlig Streng om min Herlige lød. Den Borg jeg og kjender, hvor aldrende MuurKrocks Skabninger hulde beskjærmer, Hvor Eensomhed midt i den rige Natur Henriver Enhver der sig nærmer: Der vaager saa kjærlig en Himmelens Aand, At løsne og blidne paa Kummerens Baand. Og Borgens Frue, hvis evige Krands Om blegnede Lokker er vundet, Hvis Minde omstraalet af yndefuld Glands I Hal som i Hytte er fundet, Hvis Aftensoel stille begeistrende huld Hiin ligner paa Domkirkespirenes Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Den Frue med høieste Adel i AandOg Hjerte saa blødt til at give, Der moderlig rakte saa Mange sin Haand At trøstede maatte de blive; Den meget Velsignede kjender og jeg, Hun blidnede ogsaa min tornede Vei. Thi skal og hver Streng i mit takfulde BrysHøit prise den herlige Frue Med hjertelig Ærefrygt, inderlig Lyst Og Kjærligheds hellige Lue. Gud give jeg torde, saa ofte jeg bad, J Krandsen og vove at flette et Blad. Da vovede jeg at besynge den Egn, Der saae Dine gladeste Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Hvor Fousingøe tryller bag Lundenes Hegn, Og Voverne trille saa faae. Hvor Bonden paa arvede Agere glad Arbeided for sig, og for Herskabet bad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Kjøbenhavns Børs d. 18 Januar 1818. Hamburg 2 M. - a vista 207. Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. S. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 12) 2 Rbd. Sl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. Rbs. Tegl pr. Rdlr. Rigsgjeld. 87 1/2 88 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . . . . .... Nationalbank-Obligationer 102 102 1/2 Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 1820) 106 3/4 107 i Banco. Dito Dito. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 106 106 1/2 i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. mannananSexogtyvende Aargang. No. 5. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 Januar 1829. Noget om Archipelagus og Øerne i det af Tyrkerne kaldte hvide Hav. opsnapper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Til Europa regnede Tyrkerne som vi vide af Hr. v. Hammers Staatsverfassung des Os mannischen Reichs, alle de imellem Europa og Asien liggende Øer, og derfor lode de i Rigets Jnddeling Statholderskabet over Archipelagus følge umiddelbar ovenpaa de europæiske Landskaber Rumili- og Bosna; Kandien regne de under Afrika, Cypern under Asien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Jfølge denne Jnddeeling danne Øerne i Archipelagus det tredie, Cypern det fjerde, Kandien det sidste af de 25 Statholderskaber, eller Provindser (Ejalet), hvori det tyrkiske Rige bestaaer. Besiddelsen af Statholderskabet over Øerne, eller ogsaa benævnt Provindsen over Havet, var sidst forbunden med Stor Admirals, eller KapudanPaschas Værdighed. Dette Statholderskab var inddeelt i ti Kredse, nemlig: 1. Egripos, Negropont, Eubøg. 2. Ainabachti, Lepanto, det gamle Naupaktos. 3. Middili, Mytilene, Lesbos. 4. Scadhadschik. H. Rhodos, Rhodus. 6. KodschaJli. 7. Bigha. 8. Sakys, Chios. 9. Nakscha, Naxos. 10. Andra, Andros. Gallipoli blev anseet som Provindsens Hovedstad. Benævnelsen, det hvide Hav tillægge Tyrkerne ikke blot Archipelagus, men ogsaa den hele Deel af Middelhavet, som Sydost for Cerigestrækker sig til den syriske Kyst, og langs den sydlige Kyst af Lille-Asien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
En engelsk Officier i det ostindiske Compagnies Tjeneste, skriver i et Brev til en af sine Venner i Europa, følgende: Saavidt mig er bekjendt har man endnu kun faa Beskrivelser over Næse horn-Jagten, uagtet mange Jagtelskere i Ostindien sætte stor Priis derpaa; dette opfordrer mig tilat meddele Dem en kort Skildring af et Jagt Eventyr, vi nyligen have bestaaet. Den 25 Maj. bragte vore Schekarries (eller Drivere), som vihavde sendt ud paa Speidning, os den Efterretning: at en Flok af syv til otte Næsehorn havde leyret sig i en Mose nær ved en Landsbye ved Barapur i Landet Nepaul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
J denne Egn findes endnu et vildt Dyr, om hvilket man endnu har mindre Kundskab end om Næsehornet; de Indfødte regne det til Bøffelarten, men det har kun liden Liighed med denne eller nogen anden, mig bekjendt Dyreart. Hannens Horn ere korte og tykke, og i øvrigt ligner Dyret noget de engelske Oxer, de ere meget frygtsomme og leve eensomt, man seer dem sjeldent uden paa nogne utilgængelige Klipper. Ønske om Forening imellem Homsopathien og den animalske Magnetisme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Af Nyeste Morgenpost Nr. 66 sees at den dyriske Magnetisme vil, fra April Maaned af, gaae igjen i et Arkiv i den Wahlske Boglade paa Ulfelds Plads. Død og begravet har den længe været. For nogle Aar siden gjorde den vel en heel Deel Blæst baade her og i andre Lande, men i senere Tid hentvinede den, og, moxen forladt af Alle, maatte den omsider opgive Aanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Nu bebuder hin Bekjendtgjørelse, at en dansk (unavngiven) Læge vil igjen opvække den fra de Døde. Af lang Varighed vil dog dette Spøgerie neppe blive, da den forventede ny kritiske Journal kan formodes at ville manne det bort, saa faae det lader sig tilsyne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
En af de haardeste Yttringer i dette Æmne ere nogle Udladelser af den franske Doctor Med. Hr. Demerson. De staae indførte i RevueEncyclop. for November 1828 S. 454, og lyde saaledes: Paa Grund af mine Jagttagelser erklærer jeg høit og bestemt, at anmalsk Maanetisme ikke er andet end ren skjær Charlatanisme, som ikke kan have andre Udbasunere, end enten Mænd, der vil sætte Folk Blaar i Øjnene, eller indskrænkede Hoveder, som, befangne i grov Uvidenhed og den mest slaviske Lettroenhed, let lade sig bedtage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Da Redacteuren agter, som det heder l. cit i sit Arkiv at meddele Dagbøger over Behandlingen af Maanetiserte i Danmark, Norge, og Sverrig, vil Publicum vistnok blive rigelig forsynet med Underretninger om en Deel Mirkeskurer. Man kunde i den Anledning raade ham til, ved sit Arkips Udgivende at forene sig med den 9dmopathiske Lægemethodes saa umaadelig travle Talsmand Hr. H. C. Lund. Det vilde i saa Fald blive interessant at anstille Sammenligning og see, om Maanetiseuren ved at beføle, besamle, berøre, og bestryge Patentinderne, gjør ligesaa store Mirakler, som Hr. Lund ved at anvende en Septilliondel af et hannem ansk Lægemiddel, LiævnDoct. Otto's Nye Hygaa. 2 B. S. 9, hvor man faaer flere Efterretninger om Der Wunderdoctor Haneman, og hans System.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Jndenlandske Efterretninger. Fra Sønderborg skrives, Ogsaa vor Øe har Gudinde Pomona i den forløbne Sommer forsaget sine ellers rige Gaver, og Guden Pluvius har derimod utilbørligen udgydet sin Overflødighed, dog ere vi derved ikke blevne forsagte, eller mindre fro, flittige og taknemlige. Vor Sparekasse, har den bedste Fremgang, og dens Værd bliver stedse mere og mere erkjendt. Og naar Bygnings maaden og Husenes udvortes moderne Skikkelse er et Tegn paa Velstand, saa er den voxen hos os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Endnu for Vilhelminefesten erholdt vi et kongeligt stadfæstet Gadereglement, hvorefter Brolægningen og sammes Vedligeholdelse for Fremtiden skal besørges af Politiet imod en aarlig Afgift af Eiendommene, beregnet efter Roder for hvert Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
J Randers Avis fortælles fra tilforladelige Kilder, at det allernaadigst har behaget Hans Majestæt Kongen, efter Ansøgning, i Naade at entledige Land- og Søe-Krigskommissair i 2det sjællandske District, Oberst og Kammerherre C.v. Holten, som Generalmajor, samt igjen at udnævne Ritmester, Ridder v. Rosenørn, af jydske Regiment lette Dragoner, til Land- og Søe Krigscommissair i 2det sjællandske District.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Generalmajor v. Holten har i over 25 Aar tjent i Colonierne, senest, efter at have været ansat herhjemme under Krigen, som Gouverneur paa St. Thomas og St. Jean, indtil det 1822, da han ei længere der kunde udholde Climatet, allernaadigst behagede Hs. Majest. Kongen at ansætte ham som Land- og Søe=Krigscommissair i 2det jydske District, hvorfra han ultimo 1825 blev forflyttet til Sjælland. Fare for Fa sig of saa 10