Berlingske Tidende, 1787-12-10
Paris, den 26de November. Den Tale, hvormed Kongen den 19de hujus aabnede Parlements=Forsamlingen, lyder saaledes: Mine Herrer, "Jeg holder denne Forsamling, for at erindre mit Parle, ment om Grundsætninger, fra hvilke det aldrig maae vige "for at høre Deres Mening om tvende store Administrations" og Legislations=Acter, som synes Mig at være nødvendige: "og endelig for at svare Dem paa Vacations=Kammerets FoPrestillinger til Mit Parlements Beste i Bourdeaux. - De "Grundsætninger, Jeg vil erindre Dem om, høre til Mo"narchiets Væsen, og Jeg vil ikke tillade, at de skulle blive "miskiendte eller forandrede. - Man har ikke behøvet at "bede Mig om, at forsamle Mit Riges Stænder. Jeg frygter aldrig for at være midt iblant Mine Undersaattere. En "Konge af Frankrige befinder sig aldrig bedre, end naar han er omgivet af Deres Kiærlighed og Troeskab; men Mig allene tilkommer det at dømme om Nytten og Nødvendigheden af disse Forsamlinger, og Jeg skal aldrig tillade, at man og "paa en uhøflig Maade forlanger af Mig det, som man maae vente af Min Viisdom og Kiærlighed til Mine Undersattere, "hvis Jnteresse uopløselig er forbunden med Min. -"Den foretagende Administrations=Arte angaaer et Edict, "hvorved Pengelaan i 5 paa hinanden følgende Aar "skulle foranstaltes. Jeg havde ønsket, at Jeg aldrig mere havde kommet til at behøve denne Hielpekilde; men Orden, "og Sparsomhed kunne kun ved Tiden være tilstrækkelige. Jndskrænkede og vel forbundne Laan ville vel sætte Gields"afbetalingen lidet tilbage, men de skulle ikke forhindre dem. "Nye Skatter skal der ikke blive paalagt og Mine Forbindelser skulle blive opfyldte. Jeg har vildet, at den første "Dag, som for Mine Undersaattere skal være en "Forbetydning paa Mine Finansers forestaaende Jstand"bringelse, skulde i Mit Riges Lovgivelse udmærkes ved Udførelsen af et Project, til hvilket Jeg forPlang Tid siden har besluttet mig. - Jeg skal uafladeligen ved en bestandig og udelelig beskyttelse vedAligeholde den hellige Religion, hvori Gud har beviist "Mig den Velgierning, at lade Mig blive født, og Jeg skal "aldrig tillade, at den det ringeste svækkes i Mit Rige. Men"Jeg troer, at denne selv befaler Mig, ikke at lade en Deel "af Mine Undersaattere være berøvede deres naturlige Ret. tigheder og de, som den selskabelige Tilstand lover dem. -"J Mit Svar angaaende Parlementet i Baurdeaux ville De"faae at see, hvor lastværdig sammes Opførsel er. Mine "Parlementer kunne giøre sig Regning paa Min Tillid og "Bevaagenhed; men de maae fortiene samme, holde sig in"den de Forretningers Grændser, som Kongerne Mine For"mænd have anfortroet dem, og tage sig vare for, at gaae Puden for samme eller vægre sig ved dem, samt give Mine"Undersaattere Exempel paa Troeskab og Underdanighed. -"Min Heilforvarer skal udførligere bekiendtgiøre Dem Mid Villie. Seilbevareren gjorde derpaa dette i en Tale, hvori han først gav Oplysning om en Konge af Frankriges Ret og Magt, for at vise, at det allene beroede paa Hans Villie at lade de samtlige Stænder eller Nationen kalde sammen Derpaa kom han til Forordningen om Laanene, og derefter til den, hvorved Protestanterne igien skulle indlemmes Borgerret. Herover udtrykte han sig saaledes: "Den store Legislations=Acte, som Hs. Majestæt har bekiendtgjorDem, mine Herrer, for at bevilge de af Hans Undersaatter, der ikke bekiende sig til den Catholske Religion borgerlige Rettigheder, vil efter dens Administrationsplaner befordre Frankriges Ære og Hs. Undersaatteres Lykke Da Lovgiveren bemærkede de Misbrug, der opfordre Love, nes Bistand, saae han, at han enten maatte aldeles forvisse den talrige Deel af Hans Undersaattere, der ikke bekiende sig til den catholske Religion, ud af sine Stater, eller og forsikre dem en lovmessig Existence. Ved et saadant Valg var Hs. Majestæts Beslutning let at forudsee, og kun Valget af Midlerne kunde Hs. Viisdom tage i Betænkning. J den nye Lov har Hs. Majestæt forenet Naturens Rettigheder med Sin egen Magtes og den offentlige Roligheds Jnteresse, Den hele oplyste Deel af Nationen har allerede for lang Tilsiden ønsket denne Lov, som Hs. Majestæt først efter et modent Overlæg har underskrevet. Til de store Fordeele, som deraf flyde for Befolkningen, Agerdyrkningen, Handel og Kunster, kommer endnu denne, at man herefter ikke vil saaat see nogen Uovereenstemmelse imellem Lovene og Naturen, imellem Lovene og Sæderne, imellem Lovene og Domstole, nes Kiendelser. Hs. Majestæts ucatholske Undersaatter skulle betryges ved Lovene, som beskytte dem i deres Stand, uden at giøre dem farlige, og den vise Tolerance af deres til den menneskelige Naturs upaatvivlelige Rettigheder indskrænkede Religion skal ikke blive forvexlet med Ligegyldighed imod alle og enhver Gudstieneste.