JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Den 8de ankom Kapitain Knight om Bord paa Linieskibet Montagne, og medbragte de formedelst Rebellionen, udgivne nye Parlaments=Biller og Proklamationer. De Deelegerede kivedes længe indbyrdes, om de vilde giøre sammes Jndhold bekiendt for Matroserne. De besluttede endelig, ei at giøre det; men Jndholdet blev alligevel bekiendt- og opvakte almindelig Giæring. - Alt denne Dag var Mangelen for frisk Vand paa Flaaden saa stor, at endeel Søefolk vilde lande i Egnen ved Sheernes, for at forskaffe sig samme, men bleve fordrevne af den fremilende Militair. Den 9de kappede 3 Linieskibe og Aftenen med Floden deres Ankere og undflyede, under en græsselig Jld fra de rebelske Skibe især fra Sandwich. To af den stødte paa Grund, men kom dog igien flot og ræddede sig til Sheernes og Gravesand. Det ene undkom uden stor Skade til Sheernes. I denne Forvirring flygtede ogsaa omtrent 30 af de af Rebellerne anholdte Koffardie= og Kulskibe. Samme Aften opkom ogsaa Allarm paa Sandwich selv, da de Velsindede allerede havde saa vidt Seier, at de vilde skikke Admiral Buckner et Fredsflag til Sheernes og overgive sig paa Naade og Ungade. Det blaae (kongelige) og røde (Oprørs=, Flag bleve nogle gange skiftede, indtil det røde. Flag dog endelig beholdt Overhaanden. Løverdagen den 10de om Morgenen deserterede ogsaa 2 Linieskibe Montague og Direktor med Floden til Sheernes. De 30 til 40. Anførere for Oprørerne paa disse 5 Skibe bleve bragte i Land og sængslede i Sheernes. Om Aftenen kom Kapit. Knight og strax efter ham Kapit. Cobb til det LondonerAdmiralitætsamt, og bragte den Efterretning, at 12 oprørske Skibe vare beredte, imod fuld Pardon, at vende tilbage til Lydighed. Den sidste udsagde, at Parker virkelig havde foreslaaet de Delegerede, at seile til Texelen, forene sig med den hollandske Flaade og gaae med samme til Brest, hvor sikkerlig enhver vilde blive belønnet efter Fortieneste og Talent. Men herimod skulle alle Delegerede have stemmet med den Yttring: de vilde ingen Landsforrædere blive. Den 12te hørte man i Sheernes om Morgenen, en nye heftig Kanonade fra de rebelske Skibe, hvilken atter gialdt 2 Skibe, som vilde undflye. Derpaa have alle De legerede paa et givet Signal forføiet sig om Bord paa Monmouth, og hele Flaaden har en heel Time været i en øiensynlig Forvirrings=Tilstand, da man saae Baade, Kuttere, Pinnaler og andre smaae Fartøier i bestandig Bevægelse. Om Eftermiddagen kom Kapit. Cobb tilbage om Bord paa Flaaden og erklærede Rebellerne: at Regieringen forlanger ubetinget Underkastelse og at de Delegeredes Skiebne skulde afgiøres i Særdeleshed. Paa denne Erklæring, have 14 til 15 Skibe ved Nore igien optrukket Oprørsflagget. Af alt dette seer man, at de bevidste Skipper= og Passageer=Beretninger, hvorefter Rebellionen ved Nore al skulde have været ganske stillet den 11te, have været uden Grund. Denne overilede Udbredelse rører sig, som man nu seer, blot fra Flaggenes oftere Forandring ; og dette torde let igien være Tilfældet ved den ovenfor anførte nyeste Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Regieringen opbyder imidlertid alt, for at forebygge denne Rebellions Følger. Var=Tønderne og Tegnene i de 3 til Theemsen førende Kanaler ere tagne bort, for at giøre det besværligt for de oprørske Skibe, om de vilde gaae i Søen. Paa Themsen selv ere 30 Kanoneerbaade og henved 4000 frivillige Søefolk i Beredskab, for i Nødsfald at bruges imod de rebelske Skibe. Til alle Kirkesogne i Kongeriget er skikket en Plan fra Regieringen, om at bevæbne alle Huuseiere i denne betænkelige Krise og at fordeele dem i Klasser, hver paa 50 Mand. Forsamlingen af Kiøbmænd og Skiberhedere, som den 7de blev holdt paa den Londoner=Børs, for at tage adskillige Forholdsregler imod Matrosopstanden, var en af de talrigste, som man erindrer sig, og der blev enstemmig besluttet, ingen Matros at tage i Tieneste paa Kaffardieskibene, som ikke kunde forevise en Attest paa sin gode Opførsel og Lydighed, eller, dersom han havde været paa den rebelske Flaade, paa sin frivillige Underkastelse. - Alle hidtil paa Themsen i Opstand værende Krigskibe have samtlig vendt tilbage til deres Pligt og benyttet sig af Pardonen. Men blandt alle Eskadre, som i en Tid af 4 Uger vare komne tilbage fra Søen, blev ingen saa ganske frie for Uregelmæssighed og Opstand, som Sir Euard Pelews. Han er den 10de d. igjen gaaen i Søen fra Falmouth. - Kapitain Collis, som ankom ved Themsens Munding med Krigskibet Dromedary og 40, 100 Pund Sterling fra Lissabon (1), blev, da han ikke vilde holde stille, en halv Time meget heftigt beskudt, men undkom alligevel og naarde endelig Deptford lykkelig. Ellers havde Parker og Konsorter endnu faaet en god Reiseskilling i de 40,000 Pund. Parker, som nu giør Epoke, og, som fordum Marat eller Robespierre, trækker den almindelige Opmærksomhed paa sig, søger alt at gjøre en Ende paa sin hastige Colebritæt ved en ynkelig Flugt. Han har besat Krigschaluppen Pylades med sine troeste Kammerater og vil, som man troer, undflye med samme, eller er alt borte, som Rygtet den 12te gik i Sheernes og Chatam. Om Bord, paa Sandwich skal han i det mindste ikke have været mere. I den af Admiralitætet den 12te til hans Paagribelse udgivne Proklamation, hvor en Præmie af 500 (ikke 1000) Pund bliver sat paa hans Overbringelse, beskrives han paa følgende Maade: han er omtrent 30 Aar gammel, bærer, sit eget sorte Haar opbundet, er 5 Fod 9 til 10 Tommer høi, har en temmelig fremstaaende Næse, mørkebrune Øine og Ansigtsfarve og et magert Ansigt a. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
I Dublin, Jerlands Hovedstad, skal for nærværende herske den største Rolighed og Sikkerhed. J Grevskaberne Antrin og Kildair ere midlertid atter flere Sammensvorne arretterede, som skulle have korresponderet til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Et fra Moscau til London ankommet Statsbud har, efter Hoftidenden, medbragt den den 17de Mai i Moscau udvexlede Ratifikation paa den mellem Engelland og Rusland sluttede Handelstraktat. - - Fra Brest ere i Begyndelsen af denne Maaned 4 Kartelskibe ankomne med omtrent 60 engelske Koffardie=Kapitainer, 190 Officerer og 800 Matroser, for at blive udvexlede. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Da den Kongelige Familie den 11te gik og spadserede paa Slotsterrassen, brugte et ungt Menneske, som stod paa Terrassen, de uanstændigste, frækkeste Tallemaader imod de høie Personer. Man fandt, at han var vanvittig, og førte ham i Slotsvagten. Da den vagthavende Officeer tilraabte ham, han skulde tage Hatten af svarede han, han vilde ikke tage Hatten af for nogen Konge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Flere Pariser=Journale indeholde en Fortegnelse af det karakteeristiske Udraab, hvilke i 7 Aar have beregnet de forskiellige Revolutions=Epoker, og som fremstille den saa afvexlende Aand i samme, ligesom Folkets foranderlige Stemning paa en saa træffende som originel Maade. Her ere de: "Nationen leve, Friheden leve, leve Borgerstanden, (Tiers - Etat) Bort med Aristokraterne! Leve Orleans Leve Lafayette, Neker leve, Kongen leve, Vor gode Konge, Frihedens Gienopretter, Leve Konstitutionen af 91, Bort med Marspladsens Republikaner, Pethion eller Død, Væk med Monarkiet! Leve den 10de August (1792) Leve Robespierre, Marat, Danton, Leve Tallien og den 2den September (1792) Republiken leve Jakobinerne leve, Bierget leve, Revolutions=Regieringen leve, Skrækken level Maximum level Leve Døden, Det høieste Væsen og Sielens Udødelighed leve, Leye Konstitutionen af 93, Barrere leve, Leve Guillotinen! Leve den 9de Thermidor (27de Juli 1794, Dagen da Robespierre blev styrtet) Væk med Guillotinen, Leve de Sindige, Bort med Jakobinerne, Folkemorderne døe Leve Retfærdighed og Menneskekierlighed! Konge og Brød Brød, Borger=Repræsentanter, Brød, Leve Konstitutionen af 95, Jngen 500, Væk med de 500, Leve de 500, Væk med Direktoriet, som igien indsætter alle Terrorister i Embeder Leve Direktoriet, som reenser! Leve Penge! Grundsætningerne leve, Paris er nu lykkelig og nyder, uden at føle de mindste Efterveer af overgangne Revolutionsplager. Et Slage offentlig Forlystelse aabner sig efter det andet. Jnden og uden Staden ere nu Haver og Paladser, hvor glimrende Selskaber Dag og Nat i Tusendtal svæve Fryd og Gammen. Man tilstaaer, at selv den gamle Tid ikke havde saa meget tillokkende. - Den nye Trediedeel Deputerede forlange de Love formelig afskaffede, hvorved Ægteskilmisse blev lettet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Jtalien. Pindsesøndag den 3die d. blev endelig Frihedstræet med megen Pomp plantet i Venedig, og tillige den saa kaldte Guld=Bog (Navnefortegnelse paa alle forrige Nobili og Patricier), Hertugshatten og alle andre Actributer til Dogeværdigheden kastet i Jlden og opbrændt. - Munkene paa Venedigs Øer maa rømme deres Klostere, for at give Plads for de franske Tropper, hvilke skulle indqvarteres paa samme. - Til de venetianske Øer i Levanten, ligesom til Jstrien og Dalmatien ere skikkede Deputerede fra Venedig, for der at indføre den demokratiske Regiering. De er ellers ubeskriveligt, hvilken uhyre Mængde Penge og Kostbarheder Franzoserne trække af det venetianske faste Land enhver nok saa liden Kirke maae formedelst sine Skatte og billeder kiøbe sig løs med store Summer. Disse beløbe sig endnu til langt meere, end de hele Landet paalagte Kontributioner. Og dog ere Jndvaanerne saa faste Tilhængere af den franske Revolution, at de med Rosenkrandse giøre hellige Relser til Frihedstræet og takke Gud for Friheden, som de gjerne betale med deres sidste Skierv. - Efter de første Præliminarier skal Venedig betale 1 1/2 Millioner Zechiner(Guldstykker) i reen Mynt og 3 Millioner i Skibsmunition, stille 6 fuldkommen udrustede Linieskibe, levere 40 af de beste Malerier, et Antal af de beste Manuskripter af Markus Bibliotheket, begge Metal=Løverne ved Indgangen til Arsenalet, og de 4 berømte Heste=Statuer. Dertil maae de franske Tropper have frie Underholdning, saa længe de ere paa venetiansk Gebect. - Buonaparte arbeider i Moncebello vedvarende paa Jtaliens tilkommende Indretning. J Neapel skal alt igien være opdaget et forrædersk Anslag imod Kongens Person, kort førend dets Udbrud, og 2 Grever P. desaarsag være arretterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Tydskland. Krigsrustningerne i det Keiserlige vedvare med saadan Virksomhed, som om et nyt Feldttog forestod. Til Rhinen, og Jtalien blive daglig skikkede Forstærkninger. Ogsaa Hoche, har faaet befaling fra den franske Regiering, at holde en anseeliig Armee paa den høire Rhinbred, for i al Fald at lade samme operere. Efter Nogle skal den allerede være 75000 Md. stærk. - Gaaden maae snart opløse sig, da i øvrigt Jngen tvivler og Fredens Vished.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Krigstildragelser paa Søen. Den Brester=Flaade er ikke udløben. Efter engelske Beretninger skulle 17 til 19 Linieskibe vel ligge i seilfærdig Stand i den indre Havn for Brest, men det skal fattes dem paa tilstrækkelig bemanding. Midlertid krydser - ligeledes efter Londoner=Beretninger - heller ingen engelsk Eskadre meere for Brest, da Bridports seierrige Flaade, er atter kommen lykkelig tilbage i Kanalen, for at hente friske Vand. En Deel af samme er indløben til Tobak. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Til den hollandske Expedition, der, som det hedder, skal gaae i Søen i næste Maaned, sætter man i Haag megen Tillid. Fornemmelig giør man i Amsterdam de største Tilberedelser. Den 20de skulde Landgangsstropperne indskibes. Hele Antallet paa alle til Expeditionen hørende Skibe beløber sig til 200, hvoriblandt 30 Krigskibe befinde sig. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Den store Venetianske Flaade skal forene sig med den Touloner. - Jervis holder endnu Kadix blokeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Fredsefterretninger. Alting synes at bebude, at den nye Underhandling mellem Frankerig og Engelland vil gaae lige saa hastig, som LordMalmmesburyls gik langsomt. Paa det overordentlig forbindtlige Brev fra den franske Minister la Croix til den engelske Statssecretair Greenville, er alt igien gaaet et anden Fredsflag fra Dover til Calais, hvilket bringer den Efterretning, at Kongen vil skikke en med ganske tilstrækkelig Fuldmagt forsynet Minister til Paris. Det franske Direktorium, har erklæret: at for at overbevise Kongen af Storbrittanien om dets oprigtige Kierlighed til Freden vilde det samtykke i en øieblikkelig Standsning af Fiendtlighederne. - Den engelske Gesandt Trevor, som skal indlede Fredsunderhandlingerne i Paris, er nu i Lausanne i Schweitz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Blandede Efterretninger. De tydske Aviser opstille denne Postdag et heelt BilledGallerie af Generalerne af Buonapartes Armee, hvoriblant især denne Feldtherre selv næst Massena kontrasteren saa meget med de i Bidragene til No. 5 og 13 af disse Aviser, meddeelte Skildringer paa samme, at det næsten gaaer med hans moralske Portrait, som med de saa mangfoldig forskiellige Kobberstykker, hvilke alle udgives for Buonapartes ægte Kontrafey, og dog saa lidet ere hinanden lige, at den, som ikke er saa lykkelig at kiende Helten personlig, umuelige kan gjette, hvilken der er den sande Kopie af den uopnaaelige Original.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Hertugerne af Berry og Angouleme (Greven af Artois's Sønner) ere vendte tilbage fra Blankenburg (den franske Prætendents Opholdsted) til den Kondeiske Armee. Hvad Ludvig 18, angaaer - siger Redakteuren Nr. 543 - saa vilde han gjerne reise efter sine Brodersønner; men de tydske Postmestere ville ikke kiøre ham paa Kredit, og saaledes maae han da blive smukt siddende i Blankenburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Kosciusko er den 12te reist fra London til Bristol, forat indskibe sig til Nordamerika. Han har et ulægelige Saar i Hovedet, 3 Bajonetstik i Bryster, og en Kanonkugle har taget hans høire Taae bort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Thomas Payne er fra Nordamerika igien ankommen til Paris. Det har ikke maattet behage ham meget i denne nu got engelsk, findede Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Professor Fabricius fra Kiel, som i nogle Dage opholdt sig i Paris for at besøge sin Ven, Direktor Lareveillere. Lepeaux, traf nylig General Massena hos ham. Lepeauforestillede dem begge hinanden med de Ord: En af de største Generaler forestiller jeg en af de største Naturkyndige. Borger, sagde Fabricius til Massena, alt længe ere vi vante til, at nævne Deres Navn med Ærefrygt. Denne Kompliment glædede Helten saa meget, at han hiertelig omarmede Professoren. J øvrigt bevise de franske Lærde, fornemmelig i det naturhistoriske Musæum, ham en næsten barnlig Ærefrygt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Efterretningerne om en alvorlig Fredsunderhandling mellem Frankerig og Engelland havde i Paris den gode Følge, at Sukkeret hastigt faldt betydeligt i Prisen; men den ne Sukkerprisernes pludselige Falden havde igien den onde Følge, at til d. 15de vare 40 Bankerotter udbrudte i Paris. Den ellers kuns Engellænderne fortrinlig arvelige Selvmordsyge begynder nu ogsaa at blive Mode i Paris. Siden den 22 Febr. taller man sammesteds 59 Selvmord, hvoriblant 21 ere begaaede af Qvindespersoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Til Marseille er atter indtruffet 14 store Kister og en Æske med besynderlig vigtige Konstværker af Jtalien. Ved Krakau i Pohlen, og ved Nachod i Bohmen (begge paa Grændserne mellem Østerrig og Preussen, skulle, som det hedder, oprettes 2 Leire af de Keiserlige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Jndenlandske Efterretninger. Vores forevigede Bernstorf havde, efter Maalet for en sædvanlig Menneskealder, endnu kundet leve længer, dersom han havde skaanet sig selv meere, og ikke ofret sin Sundhed til sin utrættelige Iver for Statens Vel. Han døde i sit Alders 62 Aar. Det taknemmelige Fædreland sørger ved hans Grav men Udødelighedens Genius graver med Horatzes Griffel paa hans Urne: "on omnis moritur, Han lever, uforgængelig i sine Gierninger. - - - Over Bernstorfs Død anlægger Hoffet Sorg. - Efter Sigende blive begge militaire Etater anmodet om det samme, ligesom man ogsaa formoder det af Borgerskabet. Begravelsen skal blive overordentlig; Kronprindsen følger selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Man troer nu, som Rygtet siger, at det udenlandske Departemment skal blive forandret til et Kollegium, hvilket skulde bestaa af H. K. H. Kronprindsen, Geheimeraad Blome, Ober=Kammerjunker Cai Reventlow (nu i Stokholm ansat som Minister, og den unge Greve Bernstorf. - Efter Andre hedder det, at 3de Personer skulle som et aparte Stats=Raad beklæde denne store Mands Post, nemlig: H. K. H. Kronprindsen, Grev Schimmelmann og den unge Grev Bernstorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Ligesaa fortæller Rygtet, at Geheimeraad Brandt, og Præstdenten i Rentekammeret Geheimeraad Grev Reventlow, skulle komme som Medlemmer ind i Statsraadet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Admiral Fischer, som var frisk og sund, døde Dagen før Grev Bernstorf, den 20 Junii, i sit Alders 77 Aar, af et StikflodFra Rotterdam læser man under 17de d. M. følgende Udtog af en Skrivelse fra den Kongelige danske Ambassadeur ved Porten, Baron von Hubsch, til Viceconsulen de Hochepied Smyrna, dat. den 18 April 1797. Jeg har den Fornøielse at melde Dem, at jeg har sluttet Freden mellem mit Hof og Regieringen i Tripolis. Jeg har den 14 April meget fordeelagtig udført dette lykkelige Værk, uden at der bliver noget at betale til Tripolis, som selv maae fornye de gamle Traktater. Storadmiralen har været Mægler, og garanterer mig alle Punkter, som ogsaa en meget stærk Ferman (en skrivelig Befaling af Storsultanen) fra Porten selv, hvorover jeg venter mit Hofs Bevilgning; midlertid har jeg dog udvirket en Vaadenstilstand paa 6 Maaneder og 21 Dage. De Priser, som giøres efter denne Undertegnelse, maae gives tilbage. Jeg har at Storadmiralen faaet 7 Passe, som jeg oversender Dem, for at besørge samme til de nylig fra disse Vande til Holland afgaaede Skibe, at de nu kunne uhindret reise videre fra de Steder, hvor de maatte have opholdt sig. en anden Skrivelse af 20 Ap. stadfæster Baron v. Hubsch forestaaende med det Tillæg, at Skibsfarten nu vil blive frie for de Danske og begynde d. 24 Maj.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Nogle engelske Skibe - hedder det i en Skrivelse fra Kiøbenhavn af 27de d. i Hamborg. Nye Tid. - have, ligesom i forrige Aar, deels med List, deels med Magt bemægtiget sig en engelsk Prise i Fahrsunds Havnen, som en hollandsk Kaper havde opbragt til Christiansund. For at forebygge slige Voldsomheder, gaae med det første 2 Fregatter af den kombinerede danske og svenske Eskadre, som kuns i alt udgjør 6 Fregatter, til Norge. De øvrige 4 Fregatter skulle 2 og 2 bruges til Koffardieskibenes Konvoyering. Den strandede Ostindiefarer Cronborg (see sidste Avis) tilhørte, Handelshuset Dunzfeld og Meyer i Kiøbenhavn. Ladningen, som skulde have været solgt her for engelsk Regning, beløber sig, efter Forlydende, til 500,000 Daler. Assecuranskompagnies og Privatassecuradeurerne tabe 50,000 Rdlr. derved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
En vis Sekretair i Kiøbenhavn skal i Hof= og Stads=Retten have undslaaet sig for, at aflægge Eed i en Sag, hvori han skulde give sit Vidnesbyrd, fordi han, som han sagde, ikke troede hverken Kristi Guddom eller Bibelens Guddommelighed. J Forgaars Eftermiddag blev holdet Revne paa Nørre=Fælled ved Kiøbenhavn for Hans Majestæt over een Deel Milice af Landsoldater og Gevorbne, Dragoner, Husarer a. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Cregome og Winderød Sognekald i Sielland har Hr. Smith i Præstefaaet. Frederichsværn Sognekald er besat med Katheketen i Kristiania, Herlofsen. Hermed følger et Extra=Bidrag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Belt Passage. Fra Nyborg. Den 19 Jun. Jøde Hartog fra Altona til Kbh. Jøde Jsamed Datter fra Kbh. tilbage. Den 20de, Pigen Apellone Nielsdatter og Skoemagersvend Nielsen fra Odense til Kbh. Jøderne Joseph. Teile og Hartvig Nathans Kone fra Fridericia til Kbh. Præsten Vogt fra Fyen. til Sielland. Den 21de: Jøde Abraham fra Altona til Kbh. Frøken Gor den og Pastor Kampmann med Kone og Søster til Kbh. Sognepræst Nielsen fra Odense til Kbh. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Den 18 Jun. Kapit. Scherning og Frederich Hassler fra Kh. til Tydskland. Gartner Frederichsen fra Frederichsværk til Tydskland. Kiøbmand Kostelmann fra Kbh. til Hamborg. Præste Ebbesen fra Kbh. til Holsteen. Studiosus juris Hassing og Mad Dreyer med 2 Børn fra Kbh. til Fyen. Volontair Holm fra Kh. til Holsteen. Litteratus Rudolph fra Kbh. til Hamborg. Jfr. Vigefak fra Kbh. til Odense. Jfr. Lacoppidan fra Kbh. til Fyen. Kiøbmand Simmonsen fra Kbh. til Haderslev. Madame Tirken, fra Kbh. til Nyborg. Kiøbmand Sørensen fra Kbh. til Møgeltønder, Præst Blivher fra Kbh. til Fridericia. Den 19de: A. Falkenskjold fra Frihedslund til Broholm. Præsten Hertel med Kone, Moder og Søn fra Rønnebech til Odense. Kniplingshandler Rasmussen til Haderslev. Kandid. Th. Jensen fra Kbh. til Aarhuus. Kiøbmand Eckmann til Lübeck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Jøderne Valheim og Løser fra Kbh. til Altona. Kapitain Benke og Brugs Patron Keiset med Datter og Søn, samt Frue Hylschers med Datter og Mademois Ryberg fra Stokholm til Hamb. I Anledning af den meget Værdige og Store men ny hensovede Mand, Hans Høie Excellence Herr Geheimeraad og Statsminister Grev von Bernstorffs Död. Riget - Handlen blomstret haver ved den store brave Mand, Han er død - enhver beklager, som Ham kiendte i vort Land. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Odense 97 A.A. Stibolt, Efter egen Ansøgning demiteret som Premier=Lieutenant, et min Moder, Enke=Grevinde de Ranzau, fød de Raben. ved Døden er afgaaet den 20de huj. efter 4 Ugers Svaghed, meldes sørgeligst for fraværende Familie og Venner, frabedende al skriftlig Condolence. Lille Hesberggaard den 25de Junii 1797. Paa egne og min Søsters Vegne B. E. de Rantzau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
At det har behaget den gode Gud ved Døden at bortkalde 2 min uforglemmelige Kone, og for mig en om og kierlig Moder, den 23de Junii om Eftermiddagen Kl. 4 i at Stilhed og Rolighed, fød Sara Ethmann, i sit Alders 50, Aar og 2 Maaneder, og 33 Aars kierlig Ægteskab, dette for os saa haarde Slag, vilde vi ikke undlade at have den Ære og bekiendtgiøre for Slægt og Venner, frabedende og al skriftlig Condolence, som vilde formere vores smertelige og billige Sorg. Odense Postgaard den 25de Junii 1797. M. C. Lausen. P. C. Lausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
Avertissements. Tor de kierlige Gaver mig af enhver selv bevidst iblant det J høie og ærede Publikum er meddeelt til Lettelse i min Kummer, takker jeg underdanigst og ærbødigst; Gud give enhver sand Menneskeven og Velgiører sin Løn, det stemmer fra mit svage Hierte. Mette Marie Zeltz. Jandagen den 3die Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 9. Ni Slet bliver hos Søren Mortensen Værtshuusholder i No. 706 paa Nedergade holdt offentlig Auction over endeel der til Bortsælgelse indleverede Mandsklæder, saasom fiine og moderne Klædninger af Klæde og Mansklæster, Silke og Manskiæsters Underklæder, Slaaprokker og Nattrøier, Silke=, Bomulds= og Uldnestrømper, gode Manskiær= og Natskjorter, nye Skoe og Støvler, samt et tilrøget Merskums Pibehoved med Sølvbeslag, hvilket alt et Par Dage forud kan tages i Øiesyn paa Auctionsstedet; Dette bekiendtgiøres herved til de Lysthavendes Efterrætning. Odense den 26de Junii 1797. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-26
De af Byens respective Grundeiere, som endnu ikke have imodtaget de dem for denne Sommer tilkommende Græspenge, ville behageligst afhænte samme hos mig førstkommende 29de og 30te Junii og 1ste Julii, som er Torsdag, Fredag og Løverdag i denne Uge, hver Dags Formiddag fra Kl. 8 til 12 Slet. Odense den 26de Junii 1797. L. Meyer. Kiæmner=Casserer.