JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-21
Døde: Kiøbenhavn. Den 5te October: Jslandsk Kiøbmand, Hr. Frederich Ludvig Andresen, 55 Aar. Mad. Maren Unerup, Theehandler Borums Hustrue, 66 Aar. Den 6te: Jfr. Else Sophie Albertini Køhller, 64 Aar. Sr. Christian Wilhelm Lund, Skriverkarl, 20 Aar. Den 8de: Sr. Rasmus Jpsen, Vertshuusholder, 47 Aar. Den 10de: Sr. Erik Larsen, forhen Handskemager, 8 Aar. Den 11te: Mad. Maren Biørn Taule, Skomagermester Sr. Hansens Hustrue, 55 Aar. Den 13de Mai Mette Marie sal. Reimers, 67 Aar. Hr. Baltzer Cramer, Lieutenant ved Borgerskabet, samt Oldermand for Feldberederne, 54 Aar. Den 14de: Hr. Simon Le General=Collecteur ved Tal=Lotteriet, 19 Aar. Sr. Hans Lund, forhen Uldsorterer, 75 Aar. Den 16de. Jfr. Mariane Lassen, 28 Aar. Den 17de Mad. Christine Feld skov, fod Luders, 37 Aar. Den 18de: Snedkermester, Sr. Didrich With, 59 Aar. Canarie=Fugle, Hanner og Hunner af beste Slags, samt nogle vel indrettede Hække= og andre Buxer, ere til Kiøbs at bekomme paa Hiørnet af Nørregade og Volden i Huset No. 226, udi 3die Etage ud til Nørregade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-21
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 25de October førstkommende, i Middagsstunden, Klokken 12 Slet, bliver paa Borsen ved offentlig Auction FørSTe Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges: Skibet Erfarenhed, drægtig 204 og en halv CommerceLæster, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, hvilke tilligemed Jnventarii-Listen ogsaa kan erfares hos Procurator Beyer, boende i Laxegaden No. 311; Skibet er beliggende paa Strømmen neden for St. Croix Sukkerhuus, hvor det kan tages i Øiesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-21
Løverdagen den 29de October, om Eftermiddagen Klokken 4 Slet, bliver udi Havne=Commissionen ved Auction opbuden, og tilden udi aarlig Afgivt Høistbydende bortforpagtet Bolværks-Pengenes Oppebørsel ved de Havne=Cassen tilhørende Bolværker for Børsen, og ved gammel Strand, paa 3 Aar fra 1ste Januarii 1786; efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, som og forinden kan sees hos Kassereren Christen Thaarup.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Kiøbenhavns Aar Hu An Post-Tidende Mandagen, den 24 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Madrid, den 26 Sept. Den fra Algier hertil ankomne Greve Expilly gaaer med det første tilbage til Algier, for at begynde Fredsunderhandlingerne paa nye. Man befrygter endnu stedse, at Freden ikke vil komme i Stand, saasom den vilde være af liden Nytte for Spanien, og derimod til stor Skade for Portugal og Neapolis. De to Algierere, som ere indtrufne her, ere heller ikke blevne forestillede Hoffet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Paris, den 7 October. Saa vigtigt og møisommeligt et Værk Fredsstiftelsen, imellem Keiseren og Holland end er, saa holder man dog for, at Bielæggelsen af de Misligheder, som den tydske Confoederation har givet Anledning til, vil foraarsage vort Ministerium uendelig meer Møie, men ogsaa erhverve det desto meer Ære. Det kommer derved an paa to store Monarkers vigtige Jnteresse, og paa intet ringere, end at Keiseren høitidelig frasiger sig al Slags Ombytning af Bayern. Saa maa der og sørges for en niende Chur fyrste, hvis Udnævnelse nødvendig vil have Indflydelse paa en romersk Konges Valg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
London, den 7 October. Det eneste Gode, man melder os fra Nord=Amerika, er, at Riishøsten i Carolina er falden meget godt ud. Alt det øvrige er evige Gientagelser, om Pengemangelen der, for hvis Skyld ogsaa den i Philladelphia oprettede Banke har maattet gaae ind igien, om Folkets almindelig Misfornøielse med Assembleerne; om Splidagtighederne Assembleerne selv, om Districternes Frafald i de adskillige Colonier &c. Kort, denne Uafhængenhed, for hvis Enhvervelse Amerikanerne have kæmpet saa ivrigen, som for en kostelig Balsom, er bleven til Gift for dem strax efterat de have smagt den. Handelsarrangementet imellem Engelland og Amerikanerne torde heller ikke saa snart komme i Stand, da nyeligen nogle af de 13 Provindser, og iblant dem Newhampshire, have forbudet de engelske Skibe at indløbe i deres Havne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Den 11te October. Efter Beretninger fra Tripoli af 26de August, vedvarer Pesten der med saadan Heftighed, at Pachaens fornemste Ministre og Betiente ere blevne et Offer for den. Ogsaa Pachaens ældste Broder og begge unge Sønner ere døde af den. Næsten alle Christne, som ere etablerede i Tripoli, og 2300 Jøder, ere faldne som Offere for denne Ødelæggelse. Af Mohrers Liig i og ved Staden tæller man 30000.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Leipzig, den 8 October. J et lidet Skrift, som er udkommet i Wien, under Titel: "Spørgsmaal: Tør vel Joseph den anden, medens han lever, tænke paa et romersk Kongevalg?" paastaaer Forfatteren: "At den gyldne Bulle ikke er en romersk Konges Valg imod, medens Keiseren lever, og at dette Tilfælde maa forstaaes under i det Udtryk, Casus Electio nis, hvorom Karl den fierde taler. Saaledes mener Forfatteren at giendrive den berømte Jurist Joh. Linnæus, som med 7 Beviisgrunde har paastaaet den Sætning: "At den gyldne Bulle ikke taler om en romersk Konges Valg i Keiserens levende Live."
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Fra det Hannoverske, den 8 October. Efter en indsigtsfuld tydsk Cavaillers Beregning, som har opholdt sig endeel Aar i Engelland, og været lykkelig i at anstille Jagttagelser, er det forfærdeligt, hvad der i Engelland og Skotland, eller i Kongeriget Storbritannien, forbruges af alle Slags Levnetsmidler, da det langt overgaaer det, man efter Antallet paa Mennesker der i Landet, og efter de bekiendte Priser paa Levnetsmidlerne, skulde formode. Efter denne Beregning, som vidner om en ønskelig Appetit og om en stærk Fordøielseskraft hos Engellænderne, slagtes og fortæres mestendeels aarlig i Engelland og Skotland for halv fierde Million Pd. Sterling i Stude, Kalve, Sviin, Beder, Lam og andet smaat Qvæg, hvori endda ikke Vildt, Fiedercreature, alle Slags Fisk, Skildpadder &c., heller ikke det Jrlandske saltede Kiød, som største Deelen forbruges paa Skibene, er regnet med. Videre frembringes og fortære mestendeels i Engelland og Skotland aarlig for halv tredie Million Pd. Sterling Smør, Ost og Melk. Videre fortære og forbruge Engellænderne aarlig i Hvede, Rug og Byg til Øl) for 6 Millioner Pd. Sterl. Hestene i Engelland æde aarlig for 1 Million 300000 Pd. Sterl. Høe, og Køer, Stude og Faar omtrent for 1 Million Pd. Sterl. Høe. Dette er nu kun Nationens første Fornødenheder; og hvad for Summer medgaae ikke for Thee, Cassee, Sukker, fremmede Frugter, Riis, fremmede Vine Rum &c. Den Uld, som skæres aarlig i Engelland, ansættes i denne Beregning for 2 Millioner Pd. Sterling; hvoraf man kan giøre sig et Begreb om den forfærdelige Mængde Faar i Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Warschau, den 9 October. J Constantinopel have nogle Misfornøiede i forrige Maaned lagt Jld paa, hvorved henimod 100 Huse ere blevne lagte i Aske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Leiden, den 11 October. Man melder med et Slags Tilforladenhed, at den Alliance, der er sluttet i Berlin, har 3 Hovedpuncter til Hensigt, nemlig: at forhindre den bekiendte Ombytning af Bayern, dernæst, ifald det tilstundende romerske Kongevalg igien skulde falde paa en Prinds af Huset Østerrig, da at udvirke en Capitulation, som endnu nøiere kunde indskrænke Grendserne for en tydsk Keisers Magt, og derimod sætte Corpus Langelicorum i Besiddelse af nye Privilegier. Efter den tredie Hovedpunct, skulle alle Kræfter opbydes, for, ifald den saa vigtige Maynziske Churværdighed skulde blive ledig og besættes igien, da at faae Valget styret hen paa en Person, som ikke var et vist stort Hofs Jnteresse gunstig Haag, den 11 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
De som forfægte Fredspræliminarierne, paastaae nu, den Jndflydelse, Provindsen Holland, paa Grund af den store Biedrag til Unionens fælles Udgifter, har i Repblikens Anliggender, lader haabe, at den Modstand, Pr. vindserne Seeland og Geldern, formodentlig ogsaa Frie land og Grönnigen deels allerede have viist, deels end kunde vise, ikke vil vare længe. For Resten, sige de veed man jo ikke noget Exempel paa, at alle 7 Provinds have været ganske enige, enten ved Fredsslutninger ell ved Krigsudbrud. Jmidlertid har Provindsen Seeland, de har erklæret sig saa afgiørende imod Præliminarierne, Kraft af den 11te Artikel i den Utrechtske Union, som Republikens Grundlov, ustridig Ret til ikke allene at m. sige Præliminariernes Ratification, men ogsaa at hind at Definitivfreden sluttes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Den 15de Oct. Foruden Provindsen Holland, have nu saa Staterne af Overyssel og letrecht samtykket Prælimirierne. J Uetrechts Forsamling har endogsaa Riddersk stemmet i med, og erklæret, at, da mange af Bund vandtene syntes ikke at være sindede til at sætte sig Magt imod Keiseren, saae det sig derfor nødt til at f tykke i, at man tilkiøbte sig Freden. Staterne af 5 vissel have ved deres Ratificering allene betinget sig ved Definitivtractaten de Puncter, som kunde være stridige Fortolkninger underkastede, og fornemmelig de, som angaae Souverainiteten over og Tilslutningen af Schelde, maatte paa det sikkreste bestemmes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Den Resolution, som Staterne af Geldern have taget angaaende Præliminarierne, lyder saaledes: "De havde med megen Forundring seet de haarde og fornedrende Opofrelser, som man fordrede af Republiken, og som allerede vare blevne formerede ved at sende de Deputerede til Wien. Jblant andet, var ikke engang der bestemt, hvad Erstatning man skulde have for Dalhem, og efter Staternes Mening, havde man ikke burdet tilstaae nogen af disse Betingelser, førend efter en ulykkelig ført Krig, hvorved der da ikke vilde været tilføiet Republikens Ære og Værdighed noget Skaar. De (Staterne) kunde derfor ikke giøre meer end billige deres Deputeredes Forhold i Conferentsen over de udenlandske Sager af 15de og 17de September (da de ikke vilde give deres Stemme til Puncterne); de troede ogsaa derfor at være uden Ansvar, saa vel i Jndbyggernes Øine af deres Provinds, som i hele Republikens Øine, i Henseende til alle videre Følger, som kunde flyde heraf, og de overlode disse Præliminariers Ratification til den Provinds, som havde tilsendt Republikens Ambassadeurer i Paris de sidste Jnstructioner."Man seer da nu, at 3 Provindser, nemlig Holland, Utrecht og Overyssel, have besluttet Præliminariernes Ratification, og at Seeland og Geldern have afslaaet den. Fra Friesland og Gröningen ventes et lige saadant Afslag som vist. Men da de Provindser, som ere imod, derhos erklære, at de ikke ville forhale Tractatens Slutning, saa vil Generalstaternes Ratification snart gaae for sig, og Definitivfredens Slutning derefter ikke heller være langt borte. Af Keiserens Retfærdighed og billighed venter man, at han i Definitiv-Tractaten vil igientage Erkiendelsen af den Münsterske Fred, som altid er en Sikkerhed for Republiken, og formelig melde om Souveminiteten over Schelde fra Saftingen indtil Søen. Den halv slette Million, som Republiken maa betale, vil vær meget let at bringe tilveie, da Terminerne desuden ere saa lange, og lægger Provindsen Holland herved det til, som de andre Provindser ikke ville betale, saa skeer det ikke første Gang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Wien, den 12 October. Paa det kongel. preussiske Hofs sidste Erklæring er nu fremkommet et Svar fra vort Hof, under Titel: "Prøvelse af de Aarsager til en Association for at vedligeholde Rigsystemmet, hvilke ere blevne fremlagte i Hs. kongel. Majestæts af Preussen Erklæring til Sine høie Rigsmedstænder og andre Europæiske Hoffer."¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Man siger, Churfyrsten af Cøln vil tage Lehn her i egen Person. Saa skulle og andre Statsaarsager, hvis Anledninger i sin Tid skulle blive bekiendte, have bragt ham hertil, efterdi Aaret 1786, som man siger, skal komme til at aabenbare meget, som et tæt Sløer endnu holder indhyllet. Man veed ikke, hvor vidt det Rygte kunde fortiene af troes: At, foruden Churfyrsten af Trier, kunde ogsaa det regierende Hertug af Zweybrücken ventes her. Næsten til samme Tid, troer man, kunde et paveligt Gesandtskab fra Rom i Kirkesager indtræffe her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Frankfurt ved Mayn, den 15 October. Man bliver ved at tale om et Contra-Forbund imod den Berlinske Association, hvilket nogle Fyrster af Riget, som ønske at knytte det Baand fastere, der forbinder dem med Keiseren, ville slutte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Fra det Brunsvigske, den 18 October. J Anledning af den vigtige Berlinske Unionstractat, som Kongen har bragt i Stand, vil man have hørt følgende eftertænkelige Ord af Hs. Majestæt: "Jeg vil efterlade mig, naar jeg døer, dette Forbund som en Formuur for den Frihed, jeg mit hele Liv igiennem har arbeidet paa at holde vedlige og videre at udbrede."
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Kiøbenhavn, den 24. October. Den 23de September er Sognepræst, Hr. Thomas v. Westen Hammond, beskikket at være Sognepræst for Yttergens Præstegield i Tronhiems Stift. Sognepræst, Hr. Christoph Garman, ligesaa til Alstahaugs Præstegield i bemeldte Stift. Den 30te er Studiosus, Hans Nicolai Spleth, confirmeret at være residerende Capellan for Thirsted, Schiørringe og Weilebye Menigheder i Lolland. Den 7de October er Jochum Nicolai Nohr, confirmeret at være Hospitals-Forstander ved Walløe Hospital. Studiosus, Christian Opdal Colling ligesaa at være Capellan pro Persona til Sogndahls Præstegield i Bergens Stift. Sognepræst, Hr. Ludvig Boesen, ligesaa at være Sognepræst for Wigerslev og Wøslinge Menigheder i Fyen. Studiosus, Peder Jensen, beskikket at være residerende Capellan i Mariager og til Hem og Sem Menigheder udi Aarhuus Stift. Herman Diderich Jansen ligesaa at være Hof=Agent og have Rang med virkelige Cancellieraader.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Under Dato 30te Sept. er udgivet en kongel. Placat, hvorved Forordningen af 3die Aprilis 1771 om indgiven de Memorialer og deres Paategning, igientages og til Efterlevelse indskiæres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Under Dato 19de October er udgaaet en kongel. Placat, angaaende visse fremmede Kornsorters Jndførsel til de tvende søndenfieldske Stifter i Norge indtil Julii Maaneds Udgang næste Aar. I Dag udkom i 5te Classes Trækning følgende høie Gevinster, nemlig: No. 17972, med 200 Rdlr. i Hr. Gierns Collection i Aarhuus; No. 6654, 50 Rdlr. i Nortmeyers i Jtzehoe; No. 3550, 50 Rdlr. i Raadmand Weiners i Bergen; No. 5557, 50 Rdlr. i Schaarups i Christiansand; No. 11473, 50 Rdlr. i Cancellieraad Hansens i Helsingøer; No. 7537, 50 Rdlr. i Edstedts i Slesvig Nr. 6003, 100 Rdlr. i Postmester Juels i Frederichsstad; No. 5489, 50 Rdlr. i Schaarups i Christiansand; No. 5620, 100 Rdlr. i Petersens i Altona; No. 8639, 50 Rdlr. i Knudsens i Tronhiem; No. 19169, 50 Rdlr. i Borups her i Staden; No. 4306, 100 Rdlr. i Martinis i Rendsborg; No. 16776, 50 Rdlr. i von Mehrens her i Staden; No. 17912, 50 Rdlr. i Raadmand Stabels i Randers. Continuationen følger.)¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
J Tallotteriets 356de Trækning i Altona den 20de Oct. udkom følgende Numere: J den 454de Trækning her i Staden udkom i Dag: Døde: Kiøbenhavn. Den 13de October, Mad. Magdalene Schøeler, afg. Hofmaler og Forgylder, Christian OttoGetreuers Hustrue, 45 Aar. Den 14de: Andreas Madsen Wiisborg, Tømmersvend, 100 Aar; han var fød i Jylland, og havde 18 Aar været sengeliggende. Den 15de Hr. Anthon Gabriel Schenck, Copiist i Commerce-Collegio, 51 Aar. Den 17de, Mad. Anne Elise Finne, fød Møller, 26 Aar. Jfr. Johanne Marie Smith, 8 Aar Udi afvigte Uge fra den 15de October, til den 22de dito ere i denne kongel. Residencestad copulerede 22 Par. Fødte Drenge 38. Piger 30. Tilsammen fødte 68. Døde Mænd 16. Qvinder 11. Drenge 22. Piger 26, af følgende Sygdomme: Alderdom 4, Brystsyge 5. Feber 1. Forraadnelses=Feber 1, Gicht 1. Hastig Død 1. Hidsig Feber 3. Jndvortes Svaghed 2. Jnflammation 2. Koldfyr 1. Kopper 25. Mæslinger 1. Slag 11. Svindsot 2. Tærende Syge 8. Uangivne Svagheder 6. Vattersot 1. Tilsammen døde 75 Altsaa 7 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 25de October førstkommende, i Middagsstunden, Klokken 12 Slet, bliver paa Børsen ved offentlig Auction FørSTe Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges: Skibet Erfarenhed, drægtig 204 og en halv CommerceLæster, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekjendtgjorte, hvilke tilligemed Jnventarii-Listen ogsaa kan erfares hos Procurator Beyer, boende i Laxegaden No. 311; Skibet er beliggende paa Strømmen neden for St. Croix Sukkerhuus, hvor det kan tages i Øiesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-24
Løverdagen den 29de October, om Eftermiddagen Klokken 4 Slet, bliver udi Havne-Commissionen ved Auction opbuden, og tilden udi aarlig Afgivt Høistbydende bortforpagtet Bolværks-Pengenes Oppebørsel ved de Havne=Cassen tilhørende Bolværker for Børsen og ved gammel Strand, paa 3 Aar fra 1ste Januarii 1786, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, som og forinden kan sees hos Kassereren Christen Thaarup.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
Kiøbenhavns Aar. a Dato Aar. Dn. Da postidende. Dn. Fredagen, den 28 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høystner. DANDO0000. 2000.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
Constantinopel, den 10 Sept. Storherren har nyelig givet et Beviis paa Uegennyttighed og Ædelmodighed, som næsten er uden Exempel. Hussan-Aga, af Familien Emir=Fade, døde i forrige Maaned, og efterlod sig meget store Rigdomme, som Storherrens Skatkammer, efter gammel Skik, skulde være Universal-Arving til. Men i Betragtning af at HussanAgas Forfædre under forrige Regiering havde beviist Riget de vigtigste Tienester, har Storherren skienket den største Deel af den Afdødes efterladte Rigdomme til dennes Blodsforvandte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
Man venter med megen Utaalmodighed paa store Ladninger Korn, som ere forskrevne fra fremmede Lande. Ankomme disse ikke, saa forestaaer der os den skrækkeligste Dyrtid, uagtet alle Storvizirens gode Foranstaltninger. Den 25de Sept. Vi ere her i den sørgeligste Forfatning. Folket skriger høit over Afstaaelsen af Crim, og tillader sig de største Udsvævelser. Janitskarerne blive ved at knurre, og have svoret at ville anrette et stort Blodbad, hvis Storviziren ikke med det første blev afsat. De udenlandske Ministre, som frygte for at blive et Offer for Folkets Rasenhed, have deels begivet sig til deres Landhuse, og holde sig deels indsluttede i deres Hoteller i Pera. J disse Omstændigheder anvendes alt, for at formilde Folket og Milicen. Derhos fortsætter Porten sine Rustninger uafbrudt, fordi den befrygter et Angreb fra de to Keiserhoffers Side, formedelst Grendsebestemmelsens Forhaling, og fra Venedigs Side, formedelst det der er forefaldet ved Pastrowich. Antallet paa de Tropper, som ere afsendte til Grendserne, angives allerede for 50000.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
Livorne, den 23 Sept. Vi have Breve over Cagliari fra Algier af 7de hujus, efter hvilke den Venetianske Escadre igien skulde have nærmet sig Staden Susa. Fredsunderhandlingerne ere blevne afbrudte, ved det at Beyen ikke vil slutte noget Forliig, med mindre Republiken Venedig beqvemmer sig til at betale 25000 Zechiner til Erstatning for den Skade, der er anrettet paa Susa, og til at erlægge den aarlige Tribut af 10000 Zechiner. Uenigheden i Staten vedvarer der endnu, Hovederne for Regieringen ere deelte i mange Partier, og behandle hverandre som eedsvorne Fiender, hvorfor ogsaa Oprørsaanden bestandig holdes vedlige hos Pøbelen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
Fra den tyrkiske Grendse, den 4 October. De nyeste Beretninger fra Constantinopel melde, at Kiaja Bey, en Favorit af Storsultanen, og Stifter af den sidste gruesomme Ministerial=Revolution, er afsat fra sin Post. J bemeldte Hovedstad herskede derhos ikke andet end Misfornøielse og Forvirring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
Hermanstadt, den 4 October. Den 28de, 29de og 30te September har Vinteren indfundet sig hos os med sit hele barske Følge. Efter en overmaade kold Vind faldt Natten imellem den 29de og 30te stærk Snee, som laae over 4 Tommer tyk paa vore Tage, hvilket er saa meget bedrøveligere, som vore Viin bierge endnu ikke i de første 14 Dage engang kan naae nogen middelmaadig Modenhed. J Natten fra den 1ste hujus var Frosten ved klar Himmel saa stærk, at Vandet i smaae Bække frøs til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
London, den 11 October. Paketbaaden Prinds William Henry, som i Gaar er ankommen fra Nyeyork til Falmouth, har medbragt betydelige Remesser for vore Kiøbmænd, og tillige nye Commissioner paa anseelige Qvantiteter Brittiske Manufacturvarer. Da den afgik derfra, var alting roeligt i Nyevork, og Handelen temmelig munter. Regieringen forsømmer intet, som kan tiene til Bedste for de Eiendomme, vi endnu have tilbage i Nordamerika. Den lader ved Gouverneur Haldimand uddele mange Foræringer iblant Hovederne for de vilde Stammer paa Grendserne af Canada, for at holde dem i Britanniens Jnteresse. Og i nærværende Omstændigheder holder man de Summer, disse Foræringer koste, for bedre anvendte, end de, der sendes til de barbariske Søerøverstater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
Beretningerne over Land fra Jndien melde iblant andet den gode Forstaaelse, der nu er imellem de Franske paa Pondichery, og Engellænderne paa Kysten af Coromandel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
Depescher, som i Gaar ere indløbne fra Frankrig, skal forsikkre vort Ministerium, at det franske Hof ikke allene er tilbøieligt til at holde over Freden, men ogsaa stedse arbeider paa at vedligeholde den almindelige Rolighed i hele Europa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
Vor Hoftidende for i Løverdags melder fra Genua.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
At Pesten den 1ste September ganske har været ophørt i Tunis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-10-28
Costanz, den 12 October. Til Bedste for Emigranterne fra Genf, ere følgende Forordninger udstedte, om hvis vigtige Jndhold man selv vil kunne dømme, naar man tænker tilbage paa hvad der skede her for 370 Aar siden (da Johann Huss og Hieronimus af Prag bleve brændte.) 1) Lemmerne af denne Colonie fra Genf skal der saa snart mueligt skaffes Boeliger, og de have Friehed at boe sammen i en Deel af Staden, hvor de kan faae det fornødne Rum til at bygge deres Huse; 2) De have for bestandig frie Udøvelse af deres Religion, og saa snart de udgiøre 30 Familier, kan de bygge sig en Kirke, og selv vælge sig en Præst, som skal være uafhængende af den Catholske Geistlighed; 3) De kan oprette en Voldgiftsdomstoel imellem sig, til at afgiøre deres Handelstridigheder. J andre Tilfælde blive de den almindelige Regel underlagte; 4) Deres Arbeidere, og alle andre, som flytte ind med dem, blive frie for Krigstieneste og Jndqvartering; 5) De nyde i 20 Aar Frie tagelse fra alle personlige Paalæg; 6) Deres Equipager, Fabrikredskaber og Varer ere i Costanz og i hele For Østerrig frie for Indførsels Told; 7) men ikke i Jndre Østerrig og andre Arvelande, dog skal de for de Artikler, der høre til Uhre- og Juveel=Fabrikerne, og ikke fabrikeres i Arvelandene, ikkun erlægge de samme Afgivter, som Nederlandene og andre særskilte Stater; 8) Dem, der ikke kan faae Borgerret, fornemmelig Uhrmagere og Juvelerere, tillader Magistraten at drive deres Konst i deres Huse, kun ikke at holde aabne Boder; 9) Gehaltet af det Guld og Sølv, de forarbeide, skal altid være, Guldet til 18 Karat, og Sølvet til 10 Deniers; 10) Colonisterne skal i de første 20 Aar ikke betale nogen Afgift af deres Formue, om de skulde drage bort igien. Efter den Tid skal der blot betales 5 Procent af den Sum, deres faste Eiendomme sælges for.