JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-06-15
proclama. J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 23de Februar d. A., som en tinglæst i Under= og Overretten, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa Stervboet efter afgangne Doctor er Professor Theologi Andreas Birch, Biskop i Aarhuus Stift, Commandeur af Dannebrogen, til med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus Skifteret, den 4de Juni 1820. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1830-06-15
Ved Proclama, som er læst i Aarhuus Byetingsret og den Kongelig Lands Overret i Viborg, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Procurator Martin Callesen heraf Byen, indkaldte, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boet for undertegnede Skifteret. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aarhuus Skifteret, den 7de Juni 1830. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1830-06-15
Creditorerne i efterfølgende her under Jurisdictionen under Behandling & tagne Boer, nemlig : 1) efter Roerbetient Erich Rasmussens Enke Elisabeth Pouls datter. a) efter Arbeidsmand Christen Christensen Hassaggers EnkFrederiche Pedersdatter; 3) efter Skipper Matthias Jensen Holmes Enke Anne Caspers datter. 4) efter Arbeidsmand Holger Jensen Østergaards Hustrue Maren Jensdatter, forhen gift med Brolægger Peter Christensen Møller. 5) efter Udraaber Christen Jespersens fraskildte Kone Woldborg, Jensdatter. indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteret.
Berlingske Tidende, 1830-06-15
Arvingerne efter de under No. 3 anførte afdøde Ægtefolk, indkaldes med lovlig Varsel til at anmelde og legitimere sig, samt paasee deres Arveret Aarhuus Skifteret, den 7de Juni 1830. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1830-06-15
ved Proclama, som er tinglæst i Aarhuus Byetingsret og den Kongelige Lands Overret i Viborg, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Madame Petra Sophia Neergaard Enke efter afgangne Forpagter Sigvard Thomas Neergaard, indkaldte, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer paa dette Boe, som behandles af Undertegnede Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aarhuus, den 7de Juni 1830. Fleischer.
Berlingske Tidende, 1830-06-15
Enhver, som har noget at fordre efter min afdøde Mand, Forst= og Jagtjunker Wilhelm Theodor Scheuermann, i sin Tid paa Lillerup, bliver herved overeensstemmende med en mig under 24de dennes meddeelt allernaadigst Bevilling, indkaldt med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring for min Laugværge Overkrigscommissair Procurator Holst i Horsens. Lillerup, den 29de Mai 1830. Sophie Schenermann, født Mohrhagen.
Berlingske Tidende, 1830-06-15
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre 1239 - 1826 a 27. afg. Jomfrue Juliane Marie Kroghes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets= samt Hof og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiørsaadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
London, den 8de Junii. Bulletinen, som i Morges ankom fra Windfor, melder, at Kongen i Gaar havde en meget sørgelig Dag, men at Hs. M.i Nat har nydt et qvægende Blund og i Morges følt sig lidet husvalet.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Derefter er en anden Beretning fra Windfor ankommen, som er skreven Kl. 12 om Middagen. J samme siges: "Det var i Gaar almindeligen bekjendt, at Hs. M. siden sidste Løverdag har lidt meget, og at formedelst det vattersottige Fludums hurtige Ansamling, og Umueligheden, ved nogensomhelst Operation at skaffe Hielp for længere Tid end een eller to Dage, alt Haabom at Hs. Majestæt kan leve nogle Dage endnu, er forsvundet.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
I Gaar Aftes Kl. 10 var den Mening herskende, at Hs. M. ikke kunde overleve Midnat. - J Dag har den kongelige Patienladskillige Gange været oppe og er med Understyttelse gaaet nogle Skridt.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
I Gaar tog Hs. M. sidste Gang Afsked med Deres Kongelig høiheder, Prindsesse Auguste og Hertuginden af Gloucester Høistsamme bemærkede, "at han efter al Sandsynlighed neppe vilde tale med dem oftere i dette Liv." Begge Prindsesserne udtrykte dybtfølt Smerte, men Kongen tabte ikke sit Sinds Fatning, De Kongelige Sødskende vare to Timer tilsammen.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Endskjøndt de Befuldmægtigede, ifølge den ny Bill, anvende det Kongelige Navnestempel, har Hs. M. dog forbeholdet sig adstillige Documenters egenhændige Underskrift. Saaledes undertegnede Hs. M. i Løverdags en Act angaaende Høistsammes Privarcasse, men Anstrængelsen var meget stor og Underskriften næsten ulæselig. Haanden fattedes Kraft til at føre Pennen.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
London, den 11te Junii. Dags=Bulletinen fra Windsor lyder saaledes: "Kongen har i Gaar havt et mindre vanskeligt Aandedrag. H. M. har havt en god Nat.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Prinds Fredrik af Preussen er hidkommen. (Den preussiske Etatstidende beretter, at Hensigten af hans Reise til London, blot er, at besøge hans Moder H. K. H. Hertuginden af Cumberland, som har været gift med H. M. Kongen af Preussens, Broder, den afdøde Prinds Ludvig.)
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Statsministeren Sir Robert Peel svarede i Gaar paa nogle vægnante Spørgsmaale, som Lord Russell opkastede i Parlamen, tet: at Regjeringen vel havde faaet Notification om at et Regentskab var oprettet paa Terceira, men at ingen Relationer nu fandt Sted imellem os og Portugal, og at Dronningen (Donne Maria) ikke er formeligen erkjendt af vor Regjering. Paschaen af Ægypten har besluttet, i Karo at oprette et Museum af Oldsager og at forbyde saadannes Udførsel. Vor Generalconsul der, Hr. Barker, erholdt dog Tilladelse til at udskibe to Sphiner.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Paris, den 8de Junii. Hs. M. Kongen af Neapels Upasselighed vedvarer og en ConHultation af Læger har desangaaende fundet Sted.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Om den africanske Expedition berette de Parisiske Blade, at endeel (15000 Mand) af Tropperne ere landede; hvilket dog ikke synes troeligt.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Fra Toulon meddeles den franske Proclamation til de Kuloglis, Tyrkers og Arabers Sønner, som beboe det algierske Land, hvilken der er trykt i det arabiske Sprog, og hvoraf fendtes Aftryk til vor Consul i Tunis Hr. de Lesseps, for at udbrede dem til det algierske Territorium, at hine Jndividuer skulde forholde sig roelige ved vor Landgang. Efter Bonapartes Exempel kalder General Bourmont deri Islammisnien den hellige Religion." Tahir Pascha, der ankom til Toulon og skulde overbringe Depescher fra Algier til den franske Regjering, har overleveret disse til en fransk Officeer, og ikke villet afstige i Quarantains=Lazarettet, men forblive paa den tyrkiske Fregat, som bevogtes af de franske Fregatter. til at om Den ædle Menneskeven, Hr. Cynard, har sendt baade til Redactionen af den officielle Moniteur, og til Conferentsen i London adskillige Breve, som han har faaet fra Præsidenten i Grækenland om Prinds Leopolds Resignation. De skulle tjene til Præsidentens Retfærdiggjørelse.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Vore offentlige Blade indeholde følgende Brev fra den berømte Dr. Parriset, (som nyeligen er hjemkommen fra sin videnskabelige, i et ædelt Øjemeed foretagne Reise til Ægypten) om en Gjenstand, der er af stor og umiddelbar Interesse for hele Europa. Det er dateret Quarantaine=Lazarethet i Toulon, den 13de Mai. Nu er jeg hjemkommen med alle de unge Mennesker, der ledsagede mig; vi forlode Alexandria den 10de April og den 7de Mai kom vi hid. Med Resultaterne af min Reisevil man, som jeg haaber, være tilfreds. Vist er det, 1) at Ægypten er Pestens Hjem; i dette Land er den snart vist, snart her, snart allevegne. 2) Den er, som aarligen gjenkommende, en Følge af synlige, aabenbare, haandgribelige Aarsager. 3) Jntet er mueligere og lettere, end at tilintetgjøre disse Aarsager. 4) Dersom de ikke ophøre, saa er Menneskets egen Uforsigtighed ene og allene Skyld der. - Ogsaa smigrer jeg mig med det Haab, af Historien at kunne bevise, at Pesten kun er 1288 Aar gammel, altsaa, ligesom Koppesygdommen, tilhører en sildigere Tid, end man i Almindelighed antager, og at den først sporedes, efterat de gamle Jndbalsammeringer ophørte. Desuden vover jeg til Trods for alle medicinske Faculteter at paastaae, at Ægypten er Pestens eneste Hiem; dette er Texten til det Værk, som jeg agter at udgive herom. - Vi have først forladt Ægypten i det Øjeblik, da det var meer end sandsynligt, at det i Aar vilde skaanes for Pesten; altsaa have vi ikke tabt Noget ved vor Bortreise. Jeg agter at holde Forelæsninger over de epidemiske Sygdomme, som fra Nation til Nation, ved Krige eller ved Handel, efterhaanden ere blevne forplantede til alle Jordklodens Egne. Ved denne Leilighed maa jeg bemærke, at Hr. Dumont, som har gjort en Reise til Constantinopel, derfra har medbragt upaatvivlelige Vidnesbyrd om, at det amerikanske Krigsskib Nordcaroling i Aaret 1825 bragte den gule Feber til Smyrna, og at denne Feber der vedvarede i tre samfulde Aar, memlig fra 1826 indtil 1828 ind.); dette Factum er vist, Nedre Delta, d. c. Egnen omkring Rosette og især den om kring Damlette er Pestens Hjem. I Delta seer man herlige Sletter, paa hvilke Cultur og Overflødighed smile Tilskueren, imøde; Hør, Korn, Kløver, Sukkerrør, Jndigo o. s. v.; en skjøn reen Himmel hvælver sig over dette Paradiis. Men i Nærheden finder man afskyelige Landsbyer, fulde af Aadsler og alslags Ureenlighed, røde, grønne, sorte Pøle a. Falder den nu en heftig Regn, og den fugtige, lumre Luft bringer disse Kloaker i Gjæring, hvorledes skulde det da være mueligt, at de ulykkelige Beboere ikke angribes af skrækkelige Sygdomme: Lissabon, den 22de May. Næsten daglig holdes Ministerial=Forsamlinger, og de maa have en meget alvorlig Anledning, da Don Miguel personlig har bivaanet 2 af dem og forladt sine sædvanlige Orgier. Rygtet siger herom : at de sidste Depescher fra Grev d'Asseca, som den 13de d. M. ere ankomne fra London, have med den største Bestemthed meldet, at Regentskabet paa Terceira gjør betydelige Rustninger til et Angreb mod Portugal, og at Don Pedro vil understytte dette Angreb af Regentskabet og de portugisiske Udvandrede paa Continentet.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
De sidste Efterretninger fra Madrid lyde ikke gunstigere for Portugal. Der hersker Utilfredshed mellem dette Hof og vort, og man taler og Troppemarscher imod vore Grændser. Ministeren, for det udenlandske Departement, Grev Sentarem, har allerede to Gange begivet sig til den nu ikke meere fungerende spanske Minister Hr. Montalegres Boelig paa Landet, for at erkyndige sig om hans Hofs Sindelag imod Don Miguel, men er ikke kommen synderlig tilfredsstillet tilbage. Alt, hvad Don Miguel kan gjøre i det Tilfælde, at en Storm skulde udbryde mod ham, vil blot bestaae i Udrustningen af nogle gamle Coffardieskibe, som forere brugte til Handelen paa Ostindien, og i en Udskrivning af omtrent 8,000 Mand, for at gjøre Armeen fuldstændig. Men til Alt dette har han ingen Penge, og det er kommen saa vidt at Miguelisterne, der havde gjort Skatkammeret Forskud, søge af realisere et Laan af 150,000 Fr., der skulde garanteres ved et Stempel paa Theen. Soldaterne faae ingen Lonning og Forvirringen er stegen til den høieste Grad.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Breve fra Provindsen Algarve bekræfte, at det 14de Linieregiment, i Provindsens Hovedstad, Tavira, har gjort Oprør med det Udraab: "Donna Maria leve!" Da den resterende Lønning er Hovedaarsagen til denne Opstand, saa har Regjeringen strax sendt saa mange Penge did, som den kunde skrabe sammen. Don Miguel er vendt tilbage fra Jagtpartiet i Zamoras Omegn, hvor alle Slags Udsvævelser, som sædvanligt er ved saadanne Leiligheder, have fundet Sted. Hvad man fortæller om denne Jagt er saa gyseligt, at vi ikke ville gientage det, da vi ikke kunne tilstrækkeligen hjemle det. Synet af de Ulykkelige, der, landsforviiste til Colonierne, skulle bringes ombord paa Linieskibet den hellige Johann, maa skjære Enhver i Hjertet. Uagte Skibet, formedelst de talrige Matroser og Soldater derpaa, kun med Nød og Neppe kan rumme 80 Landsforviiste, har man dog saaledes sammenknuget 160 af disse, at de staae Fare for at qvæles. Gamle Officerer med Hæderskrammer, agtbare Civilembedsmænd, alderstegne Geistlige, Kjøbmænd o. s. v. ere parviis sammenkjedede; Koner og Børn, som ledsage deres Ægtefæller og Fædre, pakkede tilsammen. Skrækkelige ere deres Fortællinger om de Mishandlinger, som de i Taarnet San Julians have maattet lide af Tellez Jordao. - I Hovedstaden og i Provindserne vorder Nøden med hver Dag større. Royalisterne paastaae at man har skuffet dem; de søge nu at unddrage sig Tjenesten, og ville gjerne finde sig i enhver Forandring, naar man kun lader dem blive i Roe. Englænderne hade de især. - Den spanske Gesandt har ophørt at fungere; dog seer man endnu det spanske Vaaben paa hans Holel. Han opholder sig nu paa Landet, Ogsaa den pavelige Runtius har afbrudt alle politiske Communicationer med vort Cabinet. Græken, a d. Fortsættelse af de for Øjeblikket saare vigtige officielle Documenter, som i Anledning af Prinds Leopolds Addication, forelagdes det britiske Pariament S. No. 95 og 96.)
Berlingske Tidende, 1830-06-17
H. K. H. Prinds Leopolds Skrivelse til de allierede Magters Befuldmægtigede, der indeholder Abdicationen. London, den 21de Mai 1830.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Undertegnede er, efter modent Overlæg, ikke i Stand til at afvige fra den Mening, som han i sin Note af 15de d. M. har meddeelt de Befuldmægtigede. Han kan ikke inddrømme, at det Svar, som Grækenlands Præsident har givet de allierede Ma ters Residenter, indeholder Protokollens fuldstændige og ubetingede Samtykke. Efter hans Skjønnede tilkjendegiver det blot, at man nødtvungen har underkastet sig de allierede Magters Villie, og at selve denne nødtvungne Underkastelse er forbunden med høist vigtige Reservationer. Præsidenten erklærer Residenterne udtrykkeligen, at den proviforiske Regjering, ifølge Decreterne af Raadet i Argos, ikke har Magt til at give den græske Nations Samtykke; at det er Residenterne (der vare tilstæde) vel bekjendt, at ingen Bestemmelser, hvorom den provisoriske Regjering har sluttet Overeenskomst med de allierede Magter, paa Grund af de anførte Decreter kunne være forpligtende for den græske Nation, inden de ere bekræftede at Repræsentanterne, og at disse, dersom de end sammenkaldes, ved at antage de allierede Magters Forslag, vilde handle mod de Jnstructioner, der ere givne dem af deres Constitunter. Den sidste Deel af Præsidentens Note understytter end kraftigere endnu de Anskuelser, der paanøde sig Undertegnede i Henseende til det Anliggende, hvorom Talen her er, thi Præsidenten siger, at Regjeringen, hvad det hele Arrangement angaaer, forbeholder sig Ret til at forelægge Fyrsten de bemærkninger, som den ikke tør fortie ham, uden at krænke sine Pligter imod Grækenland og imod Fyrsten.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Undertegnede finder det passende, her at forebygge en Misforstaaelse, som en Yttring i Præsidentens Skrivelse af 6te April mueligen kunde anledige. Undertegnede har aldrig givet Præsidenten Anledning til at troe, at han havde i Sinde at antage den græske Religion.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Med det Svar, som den provisoriske Regjering har givet Residenterne, staae det nøiere Detail og de bemærkninger i Forbindelse, som Undertegnede den 15de d. M. tilsendte de Befuldmægtigede. De ere høist vigtige, thi de tilkjendegive det græske Se nats Sindelag i Henseende til Punkterne i Protocollen; hverken den i hine herskende Aand eller sammes Tendenes kan et Øjeblik miskjendes, og ligesaa lidet kan man skuffe sig i Henseende til Følgerne. Præsidenten siger udtrykkeligen at Senatet modtog Protokollens Meddelelse med sorrigfuld Taushed; - at Senatet efter moden Overveielse havde givet ham den Erklæring, at det ikke stod i dens Magt at antage Acten af 3die Februar, og at det, om det end havde Magt dertil, dog ikke vilde kunne udøve den uden at krænke de Pligter, som det skyldte sine Medborgere; aldrig vilde det samtykke, at Præsidenten blev bemyndiget til at fuldbyrde denne Protokol i den græske Nations Navn; om de allierede Magter end iværksatte deres Beslutninger, saa vilde den dog ingen Deel tage deri, og om man end befalede disses Jværk, sættelse i Provindserne, saa vilde Ingen adlyde. J en anden Depesche af 22de Aptil d. A. - altsaa af en senere Datum end hans Svar til Residenterne af 16de April paa hvilket de Befuldmægtigede beraabe sig, som om det ophævede alle Betænkeligheder, - siger Præsidenten: at Senatet omsider har billiget hans Svar til Residenterne, og beskjæftiger sig med en Adresse og en Memoire, der, ifølge hans tidligere Meddelelser, skal indeholde Grundene, hvi de vægre sig ved at samtykke de allierede Magters Bestemmelse. - Denne Depesche, langt fra at hæve de Betænkeligheder, som den tidligere Meddelelse opvakte, bekræfter dem derimod end ydermeere; thi Præsidenten beraabet sig atter paa de bemærkninger, som ledsage hans Svar til Residenterne, og det hele overtyder Undertegnede tilfulde om, at Senatets og Nationens sande og utvetydige Mening bestemt og uigjenkaldeligen modsiger de allierede Magters Beslutninger. De anførte Documenter, betegnede med A. B. C., ere den anførte Note ved føiede. Undertegnede finder det ikke overeensstemmende med sin Characteer og sin Følelse, saaledes at paanødes et Folk imod dets Villie, hvilket med hans Person stedse maa forbinde Tanken om et formindsket Territorium, om Vaabenbrødres Tilsidesættelse, om at de maatte forlade deres Jordeiendomme og Boeliger, fra hvilke Tyrkerne hidtil ikkun ved temporære Overfald kunde forjage dem. Disse Resultater har Undertegnede stedse frygtet. J sin Meddelelse af 9de Februar til Skatkammerets første Lord protesterede, kan imod at herske over Grækerne ifølge en Tractat, der kunde anledige Blodsudgydelse og deres Landsmænds Mord. Han indvendte mod de nye Grændser, at de vare usikkre og svage i militer Henseende, og fordrede, at Grækerne skulde have Ret til at erklære sig imod hans Udnævnelse.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
(Slutningen følger.).
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Stokholm, den 9de Junii. Da H. K. H. Kronprindsessen (som allerede har holdt sin høitidelige Kirkegang) nu er fuldkommen helbredet, og dette giver ny Anledning til at takke det algode Forsyn, saa har H. M. under 26de forrige Maaned naadigst befalet, at paa første Søndag, efterat Efterretningen om H. K. H. lykkelige Helbredelse er indløben, skal fra Prædikestolen oplæses en Taksigelsesbøn i enhver Kirke i Sverrige og Norge. Fra begge Rigers Fæstninger stal, medens Takkepsalmen afsynges, en Salut af 2 Gange 128 Skud gives. Allerede længe havde H. K. H. Kronprindsen næret det Ønske at gjøre en Reise til Petersborg for at lære H. M. Keiseren af Rusland personligen at kjende, see de ypperlige russiske Tropper og de fortrinligste Anstalter og Bygninger i det russiske Riges Hovedstad. Omstændighederne havde hidtil ikke tilladt Udførelsen, af denne Plan; men desto beqvemmere syntes det nærværende Øjeblik, i hvilket Keiseren, efter saa mange hæderlige Feldttog, har gjengivet sit Rige Freden, til at underrette H. M. Keiseren om H. K. H. Kronprindsens Ønske. Da vor Gesandt ved det Keiserlige Russiske Hof, ifølge høieste befaling, confidentielt erkyndigede sig, paa hvilken Tid Kronprindsen af Sverrigs Besøg vilde være Keiseren behageligst, lod H. M., ved Ministeren for det udenlandske Departement, svare: at det vilde være Høistsamme en stor Fornøielse, til enhver Tid at see Kronprindsen i Petersborg; dog gjorde Høistsamme H. K. H. det Forslag, at komme til Peterhof den 1ste (13de) Juli, der er Keiserindens Fødselsfest. General Grev Poul v. Suchtelen, der imidlertid var kommen til Stokholm for at besøge sin Fader, den herværende russiske Gesandt, havde det Hverv at gjentage dennne Indbydelse, og forsikkre Kongen personlig, at det vilde være Keiseren særdeles kjært at lære Kronprindsen at kjende. H. M. Kongen har med Glæde tilladt Kronprindsen, at modtage H. M. Keiserens Indbydelse. - Mod Slutningen af d. M. begiver Hs. K. H. Kronprindsen sig ombord paa en Fregat til Kronstad, og vil ankomme der paa den Tid, da man venter Keiseren tilbage fra Polen. Kronprindsens Følge skal blot bestaae af nogle faa Personer.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Efteretninger af blandet Jndhold. Det er ikke, som Aviserne berette, den berømte Digter Gøthe, men hans Søn, der er ankommen til Mayland. Breve fra Palermo berette, at syn Jldsvælg have aabnet sig paa Bjørget Æina. Endeel Landsbyer ere aldeles ødelagte og Afteregnen har strækket sig indtil Rom.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Kongeriget Bayerns Folkemængde er, efter de officielle Lister, der grunde sig paa den Folketælling, der nyelig blev foretagen, i Alt 4,080,298.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Til Genf ere to arabiske Drenge ankomne, som Paschaen af Ægypten har sendt derhen, for at lære Uhrmagerkonsten.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 11te Junii. Fyens Generalgouverneur, Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian Fredrik, der ogsaa dennefinde efterlod mangt et gavnrigt Spor af sin Nærværelse, har i Gaar Morges forladt vor Bye. Høistsamme tog Veien over Nyborg til Langeland, hvorhen Reisen efter Forlydende gaaer over Ærøe, som endnu ikke har havt den Glæde, at besøges af Hs. K. H., til Als. Held og Velsignelse følge Ham Mariboe, den 7de Junii. Vaarsæden er endnu ikke tilendebragt alle Steder. Vinterkornet, især Rug, er høist maadeligt og lover mangensteds neppe Sædekornet. Som Følge af den med gen Regn lykkes Kløver i Aar; men Græsset i Moserne har faaet Skade. Tørvehøsten maa absolut blive maadelig, da alle Mose, endnu ere oversvømmede.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 15de Juni 1830. Hamborg 2 M. - a vista 211. - Species 211. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 91 1/2 a 91 3/4. Dito uden Renter i Sedler 96 1/2 a 97 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 a 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 107 3/8 a 108 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan., 101 ½ a 102 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pC. 104. Dito dito til 4 pC. 100 1/2 a 101. Nye dito dito i r. S. til 4 pC. 101. = pC. uopsigelige Norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species. - Rd. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 72 a 72 1/2 Rbd. Norske Speciessedler 153 1/2 a 154. Rbd. Svenske Sedler 3 Mk. 1 s. a 3 Mk. 1 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
Kjøbenhavn, den 17de Junii. Brevposten fra Hamborg, med Dampskibet Prindsesse Vilhelmine, ankom i Gaar Efterm. Kl. 3 1/2. J Mandags ankom Syd fra to russiske Fregatter og en Brig, som ankrede i Renden og endnu ere liggende her. De skulle gjøre et Øvelsestogt med den russiske Marines Cadetter op under Island.
Berlingske Tidende, 1830-06-17
avnrissu Nr. En Capital af circa 30,000 Rbd. ønskes til 11te December d. A. anbragt I mod 1ste Prioritet i Jordegods i Siælland, Lolland, Falster eller Fyen, under Eet eller i mindre Summer. De Anraaende vilde behage i portofri Breve at giøre fornøden Anmeldelse til Landsoverrets Procurator Da mkieni Kiøbenhavn, Stormgaden No. 193. Den anbydende Sikkerhed maae være Uger med den som stilles for Umaadiges og offentlige Cassers Midler, Fra Statstidendens Contoir anvises en nolig istansat Bagstue med Kiøkken, ) med eller uden Meubler, maanedsviis tilleie for Reisende eller andre honette Familier ; ligeledes en Sidesal og Sovekammer og Kiøkken, med eller uden Meubler.