JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-02-24
Hovedgaarden Østergaard, beliggende i Aarhuus Amt, Nina Herre, Tulstrup Sogn, 2 Mile fra Aarhuus og 1 fra Ladesteder Norsminde, staaende for fr. Taxt Ager og Eng 24 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb., bliver ved en eneste Auktion, som holdes paa Gaarden den 28de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt : Gaardens Bygninger ere suffisante og vel ved geholdte. Gaarden har beqvemt og overflødig Gaad i 33. Damme som tr. 10, ved den, og i hvilke Damme der og ere fisk, nemlig: Karper og Karusser, som og er Tilfældet ved et har anden Damme paa Gaardens Mark Til Gaarden ere tvende betydelige Frugthaver, der have Træer af en Alder mellem 16 a 20 Aar, af de bedste Frugtsorter. Af Ager og Eng har Gaarden et Areal af circa 350 Tdr. Land, og Skov circa 50 Tdr. Land. Paa Slev Actaler er intet Hartkorn. Skoven bestaaer af nøde og sunde Børn., Elle og Asketræer, og lavt beregnet har Skoven 3 a 400 Favne Bøgebrænde, og desforuden overflødig Opvext som staaer i den skiønnede Gjøde, da den ved særskildt Indhegringsfra Marken, 1 flere Aar, gandske har været under FredFrinden stor Skov er der paa Eiendommen en Plantagie af circa 10 Tdr. Land, som har alle navnlig national Trasorter, og en betydelig Mængde, Lyr= og Brantræer, der have en Høide af omtrent 20 Alen og saarende Førelse dertil. Gaardens Marker ere trindt om indhegnet mod Naboerne, deels med Steengierder og deels med Jordvaldt, forskellige af Koblerne ere og indhegnede. Agerjorden lønner den duelige Sødmand, græsser vel, og Engene ere særdeles gode. Eiendommen har tvende betydelige Tørvemoser, Til Gaarden hører 6 Huse som ligge paa dens Mark, de 4 have Jordtillæg, men tvende ere forbløse. Behverne af disse forrette Ugedage til Gaarden efter Overeenskoms med Eieren, da Lectiden kun er paa Aare maat. J Gaardens Jorder er i sidste Efteraar nedlagt Rugsæd 13 Tdr. 2 Skpr. og Vinterhaede 6 Tdr. De i Stuehuset værende Kakk lovne følge i Kiøbet m.m. Anstundende 1ste Maji tages Gaarden i Besiddelse, og om Kiøberen ønsker det, kan en Deel af Kiøbesummen blive staaende i Eiendommen.
Berlingske Tidende, 1815-02-24
Fra 18 Februar af ere Conditionerne til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Urtekræmmer Schmidt, boende No. 68 og 194 i store Fiolstræde, hos Hr. Hospitalsforstander Schov i Aalborg, hos Forvalter Schmidt paa Barretskou pr. Horsens, for Proprietair Filst no paa Sindringgaard pr. Holstebroe, hos Hr. Hempel i Odense, som og paa Østergaard, hvor de Lysthavende paa storlangende kan blive Eiendommen foreviste, og overtyde dem om disses Bonite.
Berlingske Tidende, 1815-02-24
J Følge Begiering af Hr. Capitainlieutenant Henne, Ridder af Dannebrogen, paa Fladstrands Havnevæsens Vegne, bliver Torsdagen den 6te April førstkommende Formiddag Kl. 10 Slet paa Fladstrands Havns indelukte Plads, paa den Kongelige Kanal, Havne og Fyhrdirections nærmere Approbation, ved offentlig Auktion bortsolgt, efterfølgende paa samme Plads beliggende, Havneanlægget tilhørende, Varer, nemlig : 200 Fyrrestokke eller Pommerskedierker, hvoraf 30 Stkr. ere tykke i 8 a 9 Tome og lang hver 10 a 6 Alen. H. dito . . . . 9 a 10 dito . . . . 100 a 11 dito 30 dito . . . . 12 a 13 dito . . . 14 a 15 dito 4 Mastetræer tykke i o 14 a 16 dito og lange i alt 94 dito 6 Spirer . . . 7 a 3 dito . . . . 120 dito 12 Stkr. svære Egetræer og 4 dito gammel Fyre træer. 3 Serervogne med Tilbehør af de her brugte eerspænlige. 1 Egebaad uden Takkelage og Nogle bed. gammelt Jerason, og Tougværk. Hvilket herved til Lysthaveres behagelige Efterretning offentlig bekiendtgiøres med Tilføiende at især Tømmeret er af fortrinlig Sedhed, som tienlig til Huus= og Skibsbygning, og at Varene forud forevises af Havnekasserer, Christensen heri Byen. Fladstrand den 11te Februar 1815. Hansen, Auctionsdirecteur. gaarden Skovstoe paa forrige Roeskilde Amt, omtrent 1 1/2 Miil fra E Roeskilde, og i Nærheden af Wiby gaard med sammes tilliggende Jnder, Skoe, Kirke og huse, agtes bortsolgt ver offentlig Auktion, der atholdes 1ste og 2den Gang den 21de og 29de Marts paa Ramer Thuus, Herredstingsted i Roeskilde, og 3de Gang den 5te April paa Gaarden sorvboer Gang om Formiddagen Kl. 9. Gaardens Hovedbygning er Grundmuur med en Kieldet Etage, indrettet for en stor gamilie, og Ladegaards husene og øvrige bekonomiske Bygninger er Bindingsværk, alt for saa Aar siden af nye opført, til Gaarden er en rel anlagt for og indbringende Hauge med nogle 100 gode Frugttræer, samt adskillige Fiskedamme. Ved Gaarden er et Areal ialt at omtrent 20 Tdr. Land foruden en Ungskerpaa 2 Tdr. Land, og til Gaarden drives tillige en forhenværende Enner gaards Jord paa Daastrup Mark, paa henved 30 Tdr. Land. De foruden, henhører til denne Gaard Daastrups Kirke med Tiendeydende Hartkorn 191 Tdr., og en Gaard i Birket omtrent 6 Tdr. kone, der er beviret med ypperlig Udskov, samt 10 Huse, hvis Beboere, svare Afgivt eller forrette Arbeide til Gaarden. Eiendommen paavises af Hans Jensen, Aalskarl, der boer ved Gaarden, og Underretning om de øvrige Sesk ffenheder herved samt Conditionerne, hvoriblandt at Eiendommen kan tiltræde naar Buddet er antaget, og at den halve Kied som kan blive staaende nepsagt i 4 Aar, faaes har Hr. Kammerraad Qvisgaard til Wbyegaard, og Birkedommer Nørgaard paa Ledreborg. midt i Martii Maaned d. A. bliver ved Auktion paa Stadens Børs Vi bortsolgt et Partie diverse Jslandske Vare, testaaende af BlankranFortran, Platisk, Trøier og Strømper m.m. Som forinden Auctionen, anvises af Mægler C. F. L. Witter.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Udenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Wien, den 15de Februar. Som man forsikkrer er Overeenskomsten mellem Preussen og Han af nover nu ogsaa sluttet.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Storbrittannien havde i de Forlig, som det sluttede med de Allierede, betinget sig en Udvidelse for Hannover, hvilken ifølge Beliggenheden kun kunde erholdes ved preussiske Provindser, dog imod fuldkommen Skadesholdelse. De engelske Subsidier og Leveringer af Krigsfornødenheder gjorde især den hastige Dannelse af en saa stor og de vel udrustet Hær muelig, og Tydskland overhovedet, Preussen i Særdeleshed har den Punktlighed og Liberalitet, hvormed Engelland opfyldte sine Forpligtelser i denne Henseende, for en stor Deel at takke og for Krigens lykkelige Udfald.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Den fuldkomne Skadesløsholdelse for den Hannover tiltænkte Udvidelse er anviist Preussen i de nye Provindser, som det erholder ved Rhinen. Preussen havde derimod foreløbig afstaaet Hildesheim, og i der fattedes endnu kun en Overeenskomst angaaende den betydelige Rest i af de betingede Udvidelser. Brage Staters venskabelige Forholde forenledigede dem til at forene sig om et for begge Parter fordeelagtigt Mageskifte. Preussen faaer ifølge deraf Hertugdømmet Sachsen=Lauenburg og i de lauenburgske Districter deri paa høire Eibbred, desuden det i Alt mark indsluttede Amt Klortze, Amtet Ellingerode, de i Eichsfelde indsluttede Landsbyer Rüdigershagen og Ganzeteich, og Amtet Recke burg mellem Ravensberg og Lippstadt. Ogsaa lover Hannover fine bona officia for at bevirke en Tiltuskning af Kalvoerde, Walkenried og andre brunsvigske isolerede Lande. Preussen afstaaer derimod foruden Hildesheim endnu Gosla, 22000 Mennesker i den nordlige Deel af Lingen og Münster samt Ostfriesland til Hannover, og vil giøre sig Umage for, at sidstnævnte ogsaa ved et passende Mageskifte faaer de øvrige paa dets Gebet liggende indsluttede Lande. Skibsfarten paa Ems skal forbedres under fælleds Overeenskomst.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
De preussiske Undersaatter kunne handle directe paa Udlandet over Emdens Havn; de kunne der have Pakhuse, og lade deres til Ud eller Jndførsel bestemte Vare ligge der i to Aar uden nogen Afgivt, de skulle ved deres Handel der ingen andre Afgivter betale end de han noverske Undersaatter, og Tarifen for disse Afgivter skal være lige for begge, og aldrig kunne eensidig forandres. Preussen tilstaaer deri mod de hannoverske Undersaatter samme Rettigheder som sine egne med Hensyn til Farten paa Stecknitz.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Preussen skal have to Militairveie fra Altmark og fra Magdeburg til Minden giennem det Hannoveranske, Hannover derimod en fra Osnabrück over Jbbenbühren og Rhinen til Holland giennem det Preussiske.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Naar Hannover herved vinder Kysten ved Nordsøen i Ostfriesland og umiddelbar Forbindelse med Holland, saa aber Preussen desuagtet intet for sin Handel. J Fred vil det, ifølge den betingede Handelsfrihed, lige saa fuldt kunne benytte Endens Havn, som om den endnu var i dets Besiddelse. J Krig vil den største Sømagt stedse have det i sin Magt at spærre enhver Havn, hvis Handel den vil hindre, ligemeget hvem der besidder den. Paa at drage en Toldlinie fra Enden til Mosel har Preussen aldrig kunne eller villet tænke, denne Jøre er lige fremmed for Pariserfreden, hvori det tog Deel, for Tidens Aand og for dets egen Fordeel.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Preussen og Hannover have stedse udmærket sig ved det høie Værd, som begge Parter have sat paa arvede Undersaatters Hengivenhed. Naar de desuagtet nu giensidigen afstaae gamle troe Undersaatter, saa skeer det kun i den Overbeviisning, at disse ved begge Regieringer Retfærd igien ville finde samme gode Behandling. Preussen, som afstaaer de Fleste i Ostfriesland, har udtrykkelig forbeholdet dem deres Privilegier, ogsaa for Fremtiden. Det tør overhovedet give sig det Vidnesbyrd, at det ogsaa fortrinlig fortiente en særdeles Hengivenhed af denne Provinds, som der i saa høi Grad har begunstiget. J dette anskelige Land laae der altid kun en eneste svag Bataillon til Besætning; der gaves deri ingen tvungen Militairtieneste; den største og byrdefuldeste Deel af Statsafgivterne var der ganske ubekiendt. Disse Fritagelser havde ikke kunnet vedvare i et saadant Forhold uden Uretfærdighed mod de øvrige Statsborgere, og om man endog ikke kan drage i Tvivl, at Ostfriesland ikke vilde have formindsket sit hengivenhed for den preussiske Stat, fordi det endelig ikke mer blot kunde nyde Fordelen af den preussiske Beskyttelse, men ogsaa maatte deeltage i de fælleds Byrder, saa er der dog heller ingen Tviviom, at Nationen, ved samme Behandling som dens Medborgere i andre Egne af Staten vilde have følt sig mindre lykkelig end før. Men de, som beklage at de vorde adskilte fra deres Medborgere, spørge sig selv, om Veien fra Berlin til Hamburg ikke maatte være vigtigere for den preusiske Stat end den fra Münster til Emden; de maa tage i Betragtning, at det er høist vigtigt for den overveiende større Masse af den preussiske Stat at have Besiddelserne ved Østersørn; de maae betænke, at Preussen nu mellem Rhinen og Maasfloden i Cleve paa hiin Side, i Mors og Geldern igjen forener med sig henved 100,000 Undersaatter, som det har besiddet deels to deels tre Gange længere end Ostfriesland, der først er preussisk siden 1744 ; at disse Lande laae meget beqvemt til en Udvidelse af Nederlandene ; at Preussen, ingen bestemt Ret havde til at sætte sig i Besiddelse af dem, da det allere 1801 havde faaet Skadelholdelse for dem, og at det uden Tviv- ogsaa bør tage Hensyn til den Magts Ønsker, ved hvis Jndvilgelse det igien erholder dem. De maae endelig ikke længere unddrage sig fra den Overbeviisning, at den forsonende Aand, der ved giensidig Eftergivenhed forener Staterne, uendelig sikkrere befordrer den almindelige Velfærd end Egennytte, der saa gierne anmasser sig Navn af ivrig Fædrenelandskiærlighed, og tilsidst gaaer glip af alle Fordeel fordi den ingen vil savne.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
- Sonverainerne træffe Anstalter, som bebude en nær forestaaende Afreise. Mange af de fornemste Fremmede have allerede indfordretderes Regninger.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Jtalien er for nærværende Tid en Hovedgienstand, som meget beskieftiger Congressen. Ved Fordelingen og den indre Indretning af dette Land skal man finde større Vanskeligheder end man i Begyndelsen, formodede. Frankrig tager sig især af Paven, og betragtet hans Anliggender som en religicus Sag. - Der skal ufortøvet udnævnes preussiske og sechsiske Commissairer, til at fastsætte den nye Grændse mellem begge Lande. Til dette er bragt i fuldkommen Rigtighed skal det preussiske Generalgovernement forblive i Dresden, derpaa skal den tilbageblivende Deel af Kongeriget overleveres til østerrigske Tropper, og af dem til den sechsiske Konge.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Jmod den foreslagne Aftrædelse af Hanau til Bayern skal Churfyrsten af Hessen have protesteret paa det meest levende.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
- Om Kongen af Neapels krigerske Foretagender imod Rom have vid her ingen tilforladelige Efterretninger. Men grundfalske ere Rygterne om en Jnsurrection, der skulde være udbrudt i Genua. De sidste Breve fra Turin sige endog, at Kongen af Sardinien havde ifinde at afgaae til Genua den 6te Februar, og til Beviis paa sin Tiltro vilde lade den allerede til Escorte commanderede Escadron Garde du Corps blive tilbage; hvorimod han vilde tage imod det Compagnie Æres garde, som Staden Genua havde tilbudet ham. - Jmorges tidlig tiltraadte Lord Castlerragh sin Tilbagereise. Deraf følger upaatvivlelig, at mange hidtil omtvistede Gienstande nu ere afgjorte. Overhovedet begynder den politiske Horizont at opklares mere og mere. Tydsklands tilkommende Skikkelse træder stedse tydeligere for Lyset, og mange Territorialforandringer, som med Hensyn til deres Følger ville blive af stor Vigtighed, ere ingen Hemmelighed, e mere.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Huset Oranien har aftraadt sine tydske Besiddelser til Preussen, erholder derimod Provindsen Luxemburg, som dog vedbliver at være forenet med de tydske Forbundsstater. Ogsaa skal Staden Luxemburg selv være en tydsk Forbundsfæstning, ligesom Maynz Ved Jndlemmelsen af Ostfriesland a. kommer Hannover i en Forbindelse med Holland, der maa ansees høist vigtig ikke blot for Handelen, men ogsaa med Hensyn til Tydsklands tilkommende Forderativforholde. Om Basis for disse Afstaaelser til Hannover var man allerede bleven enig ved de fremmede Monarkers Ophold i London, da Preussen allerede dengang, forat afbetale en Fordring paa henved 60 Millioner Rdlr., som Engelland og Hannover havde paa Preussen, i; havde forpligtet sig til at afstaae til Hannover Hildesheim og et andet e af Hannover omgivet og dertil grændsende District indtil en Folkemængde af 300000 Siæle.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
- Med Hensyn til de Stipulationer, som Østerrig, Rusland og og Preussen i Forening skulle fastsætte angaaende de polske Anliggender, sin ere Stemmerne meget deelte og Underhandlingerne endnu i Gang tre Østerrig forlanger, at Skibsfarten paa Weichselen skal være fri, hvilke man ogsaa er tilbøielig en at indvilge, saasnart Bestemmelserne over de indviklede Anliggender ere antagne overeensstemmende med Ruslands Ønsker.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
- Keiser Alexander har meget hyppige Samtaler med Vie kongen af Jtalien. Man paastaaer som ganske vist, at Vicekongen skal have et Fyrstendømme i Tydskland, hvorfor Bayern skal bestræbe sig meget.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Den 16de Februar. Den Eftergivenhed, hvortil Preussen, har besluttet sig med Hensyn til Sachsen, giver, som et Offer der er bragt den almindelige Fred, denne Stat en ny Fordring paa de Tydskes Kiærlighed. Men Sachserne selv føle deres Fædrenelands Sønderlemmelse som det største Onde der nogensinde kunde ramme dem. Først lidt efter lidt vil man i Preussen indsee de uhyre Fordele, Preussen vinder ved de Rhinlande, der har erholdt istedet for det fratraadte Stykke af Sachsen. Omfanget af de der liggende preussiske Besiddelser er yderst betydeligt, og danner en fast Kierne af tydsk Magt i Vesten, som der endnu aldrig har existeret. Man vil forhavses over den Kraft, som disse herlige Lande ville udvikke under den preussiske Regiering.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Østerrig, den 12te Februar. Lord Castlereagh har i Begyndelsen af denne Maaned opbudet Alt, forat bringe Anliggendet angaaende Slavehandelens Afskaffelse i Orden. Den 3die aabnede han en særeren Conferents med et "forslag til en permanent Gesandskabsforening i Paris eller London til at vaage overNegerhandelens Mesbrug og Afskaffe se." Det blev taget ad reserendum, men syntes ikke synderlig at behage de Magter, som have Colonier, idet de der troede at ste et Middel til at Engelland stedse vilde kunne blande sig i deres indvortes Anliggender. Et andet forslag, hvorved Frankrig ifølge Pariserfreden blev indbuden til kraftig Medvirkning. gik i Hovedsagen ud paa, at efterat Frankrigs Termin paa som Aarvar udløben, skulde alle Magter blive enige om at forbyde i deres Stater, Jndførsel af Colonialproducter fra Egne, hvor Slavehandelen endnu bestandig dreves. Hr. Talleirand skal have tiet hertil, men Hr. Labrador talt om Repressalier, ifølge hvilke man kunde forhindre andre Vares Jndførsei Spanien ge; den russiske, den østerrigske og den preussiske Minister samtykke deri, men med den Yetring, at de, om Nødvendigheden krævede det, ogsaa for den lidende Menneskeheds Skyld vilde underkast sig den Opoffrelse, hvormed der truedes. Siden debatteredes om Redactionen af ovenstaaende almindelige Erklæring.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Berlin, den 21de Februar. Kongens ældste Datter, Prindsesse Charlotte, bliver nu underviis, i det russiske Sprog.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Den 23de Februar. Kongen af Sachsen fik den allerede omtalte Jndbydelse i et egenhændigt Brev fra Keiser Frenz, med en Coureer, som ankom hertil i Løverdags. Jmorgen tidlig vil har under Navn af Greve af Plauen bryde op fra Frederichsfelde, tilligemed Dronningen, Prindsesse Augusta og samtlige til deres Følet og Hofstat hørende Personer. Reisen gaaer over Breslen, først til Bruun, og, som det hedder, siden til Presburg. Paa hver Station staae 140 Heste i Beredskab, og Reisecommissairer og Fourerer ere afsendte herfra forat foranstalte det Fornødne.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Idag have de sach ske høie Herskaber eflagt deres Afskedsbesøg her Prindserne og Prindsesserne af vort Kongl. Huus. Parts, den 10de Feb uar.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Det i vore Blade meddeelte Rygte, at en engelsk Flaade krydser for Cadix, forat hindre den spanske til America bestemte Expedition at løde ud, er aldeles ugrundet.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
- Offentlige Blade sige, at King Joachims Gesandt nu har faaet Sæde og Stemme i den italienske Committee i Wien. - Den 5te dennes døde Grev Nedon, fransk Pair, i sit 77de Aar. Under Revolutionen var han ogsaa Marineminister. Den 15de Februar Siden Marschal Hertugen af Dalmatien tiltraadte Krigsministeriet har han betalt Anviisninger for over 12 Millioner. Fra 1ste til 7de Februar alene har han betalt en Sum paa tre Millioner. De saa kaldte bon royaux bleve indløste Tillige blev der paa samme Tid sørget for mere end 11000 Militair, personers tilkommende Skierne. Krigsgieldens Afbetaling gaaer for sig med stor Drivtighed.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Den 17de Februar. Det er ugrundet at General Bertrand har forladt Øen Elda og begivet sig til Rom. Man har forvixlet hans Broder med ham.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Madrid, den 1ste Februar. J en af de sidste Cabinetsforsamlinger, hvori Hs. Majestæt præsiderede, giorde Hr. Lardigabal det forslag at tilstaae en a mindelig Amnestie for de saakaldte Liberale og Afrancezados. Ministeren Covallos understøttede det med stor Jver, og holdt ved denne Leilighed en omstændelig Tale, som gjorde et saadant Jndtryk paa Kongen at han bevilgede Amnestien. Hr. Cavallos blev behøret at affatte Decretet desangaaende. Nogle Dage efter, da det blev forelagt Kongen til Underskrivt, vægrede han sig ved at underskrive det, og sagde til Hr. Cavallos, at han havde betænkt sig. Hr. Cavallos har desaarsag forlangt sin Afsked. Af denne Aarsag blev en overordentlig Coureer af færdiget til Berlin, forat tilbagekalde Hr. Bizarro, der skal indtage hans Plads i Ministeriet. (Jfølge andre Efterretninger af samme Datum har Kongen antaget Forslaget angaaende Amnestien, men Decretet skulde først bekiendtgiøres den 15de Februar.)
Berlingske Tidende, 1815-02-27
Jtalien, den 6te Februar. Den 22de Januar modtog Hs. Majestæt Kongen af Neapel ogsaa en Deputation fra Fyrstendømmet Benevent, som lykønskede ham Jndvaanernes Navn.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
- Storhertugen af Toscana har igien oprettet det i Staden Siena forhen værende Universitet, der er et af de ældste i Jtalien. Det aabnedes den 7de Januar med stor Høitidelighed. - Prindsessen af Wallis har i Neavel givet Hoffet og Adelen er stor Fest. Efter Forlydende har hun i 2de at reise tilbage til Tydske land i Marts eller April.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
- Jdet den neapolitanske Tidende anmelder Hertugen af Dalmatiens Udnævnelse til fransk Krigsminister tilføier den tillige en lang Tilsætning fuld af de skiønneste Lovtaler over denne Hærfører, især med Hensyn til hans Forhold i de neapolitanske Stater, da han det var Anfører for de franske Tropper. Hans Minde, hedder det, en i stor Ære i alle Statens Deele.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
- en Schebeke, fra la beata Virgine, hvorpaa 7 Jesuiter befandt sig, som vilde begive sig fra Palermo til Turin, stod Fare for at strandet ved Øen Elba, men naarde dog lykkelig Livorno. He blev det betydet Jesuiterne, at de ikke maatte opholde sig i de toseansk. Stater, men at de strax maatte fortsætte deres Reise.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
- Giennem Bologna passerede for kort siden to Vogne, som vakte stor Opmærksomhed. Som man forsikkrer var det Kong Joachims Datters, der begiver sig til den forrige Konge Joseph.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
London, den 14de Februar. J de engelske Besiddelser i Ostindien har man forbudet alle fremmede Flag Adgang.
Berlingske Tidende, 1815-02-27
- Jgaar foresloges i Underhuset at udsætte Finantscommitteen til paa Onsdag. Hr. Whitbread. Jfølge de Efterretninger, jeg har modtaget, kan jeg nu anklage den ægte Lord, som befinder sig paa Tilbagerelsen, (Castierrag), for at han har taget Deel i nogle Forhandlinger venKongresse, i Wien, som man i Begyndelsen ikke vilde inddrømme. Da Dresden og de øvrige sachsiske Stæder bleve af Fyrst Repain overgivne til preussiske Topper, sagde Ministrene, at de ikke vidste om Lord Castlereagh havde taget Deel i denne Act. Jeg troer nu at kunne paastaae med Autoritet at han har indvilget den. Siden har vel Lord Castierra hindsendt en Act, hvori han erklærede sig imod hiin Overgivelsesat. Sandsynlig var dette en følge af den offentlige Menings Yeringer. Men denne Note tilintetgiør ikke den tidligere Deeltagelse.