Berlingske Tidende, 1782-10-07
J Logiken og Methavhysiken lægges Pr. Riisbrighs Prænotiones Philosophien til Grund. De almindelige practiske Notioner forklares efter Achenmalls Prolegomena Juris Naturalis, og den philosophiske Moral efter Daries. Philosophische Sitten=Lehre. Privat læser han om Formiddagen fra Kl. 10 til 11 over Exxledens Anfangs=Grunde der Natur Lehre, og fra 11 til 12 Cursorium over Wolfs Auszug ans den Anfangs Grunden aller Mathematischen Wissenschaften. - Lauriz Laurberg Kongslew, Professor Juris Nature er Civilis, læser offentligen fra Kl. 10 til 11 over den private Natur=Ret, og sammes Historia Litteraria. Dernæst over jus Perlonarum og Jus Re af Jute Patrio privato efter hans trykte første Grunde. Privat over Historien af vor Fædrenelands Love i Følge hans egen trykte Forberedelse til den Danske og Norske private Ret. Dernæst over den Romerske og Tydske Rets Historie efter o. Gottl. Pleinecei Historie Juris Civilis Romani at Germanici. - Caspar Abraham Borch, Professor Flaqu. et blistor, læser offentlig: 1) Tilsdag, Torsdag og Løverdag Formiddag fra 9 til 10 over Subms større Udtog af Danmark, Norges og Holsteens Historie. Løverdag Formiddag fra 8 til 9 anvendes til Repetition, 2) Tirsdag og Torsdag Formiddag fra 8 til 9 ove den 3die Deel af Jndledning til de skiønne Konster og Videnskaber ved Batteur oversat ved Hvass, hvorefter siden anstilles Øvelser i Veitalenheden. Desuden tilbyder han sig, om det forlanges, at læse privat over Achenwalls Geschichte de hentigen vornehmsten Europaischen Staaten. Timerne til disse Forelæsninger fastsættes nærmere efter Tilhørernes Beqvemmelighed. - Christian Vogel. Steenstrup, ProtesioJuris Publici et Politices, forklarer offentlig hver Formiddag fra Klokken 11 til 12 den almindelige Selskabs og Folke=Ret, og, naar samme er tilendebragt, da den Europæiske Folke Ret. Fremdeles læser han offentlig over Aviserne den sidste Onsdag i hver Maaned fra 4 til 5 om Eftermiddagen. Privat læser han desuden over den Almindelige Stats-Ret. - Christen Müller Holst, Professor Theologie, læser offentlig over Guldbergs naturlige Theologie Mandag, Tirsdag og Onsdag Eftermiddag fra Kl. 3 til 4. Privat løser han over Guldbergs aabenbarede Theologie, andre Timer, som han efter Tilhørernes Begiering vil fastsætte. - Repetenten Joh. Christian Molbech, giennemgaaer hver Eftermiddag fra Kl. 4 til 5 hvad der offentlig læses i de Videnskaber og med de Studerende, som i behøvende Tilfælde af Collegio Professorum bestemmes. - Sprogmester Bachar læser over det Tydske og Franske Sprog Mandag, Tirsdag Torsdag og Fredag Eftermiddag fra Kl. 5 til 6. - Dandse, mester Schybeler informerer hver Eftermiddag, Løverdagen undtagen, fra 6 til 7. - Tegnemester Pedersen informeret Torsdag, Fredag og Løverdag Eftermiddag fra 3 til 4. - Berideren, Staldmester Wittrog, informerer saa længe Vinteren varer fra 8 til 10, men siden fra 7 til 9, Mandag, Onsdag og Fredag Formiddag, i samme Tiid som Fegtemesteren, da de Studerende deele sig i tvende Partier, som vexelviis besøge disse Ovelser. - Feglemester og informerer saa længe Vinteren varer fra 8 til 10, men siden fra 7 til 9 Mandag, Onsdag og Fredag Formiddag i samme Tiid, som Berideren, da de Studerende deele sig i tvende Partier, som vexelviis besøge disse Øvelser. Nort Systematisk Begreb af den NB. J gamle Græske Helte historie, som et Grundlag til ordentlig at forklare og studere den græske Mythologie. Denne Heltehistorie er ikke nogen blot Tabell eller Skelet, heller ikke nogen Fabelhistorie eller Mythologie, men den er, hvad Titelen siger, en Heltehistorie og et historisk Grundlag til Mythologien. Jeg har udi min Fortale dertil lover en Mythologie som skal indbefatte alt det Fabelagtige, der ikke lader sig fortælle som sand eller sandsynlig Historie, og paa mangfoldige Steder i denne min Heltehistorie har jeg henviist Læseren dertil. Altsaa hverken kan eller skal denne min Heltehistorie efter min Hensigt være en Mythologie, og jeg haver dog heller ikke dermed tabt Mythologien af Sigte. Enhver kiender Skribenternes store Uovereenstemmelse i Heltehistorien. Men jeg haver dog intet sagt uden Autoritæt, og mine Antorer skal jeg til sin Tiid og paa sit Sted angive, da tillige Læseren skal blive tilstrækkelig underrettet om alt, om itte før, saa naar jeg leverer Mythologien som et andet Stykke til denne Heltehistorie. Denne er af mig bleven fortsat som græsk Historie indtil Philippus af Macedonien hvortil jeg har angivet min vigtige Aarsag i Fortalen, da Titelen intet melder derom. Den er hos mig selv alene at bekomme for 1 Rdlr. paa Fransk og 4 Mk. paa Trykpapiir. L. Sahl.