JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Hr. H. har nu i kortere Tid end et Aar leveret os tre historiske Compilationer, af hvilke *) Jesuiternes Historie, efter Wolf; Luthers Levnet (i theol. Bibliothek), og nærværende Exempelsamling. ingen udmærket sig ved nye, selvtænkte Jdeer, ved et sprogrigtigt Foredrag, eller ved en planrigtig Orden, hvilke to sidste Egenskaber dog egentligen ere det Vigtigste ved en Compilation). Ønskeligt havde det været, om han havde anvendt en Deel af den Tid, der medgik med hine, tilsammen henved, 80 Ark store, Compilationer, paa det ham betroede Gjennemsyn af Thonboes bibelske Historier "Jngen Forfattere ringeagter jeg meere siger Montesquien i sine Lettres persanes (S. 161. end Compilatorerne, der paa alle Kanter opsøge Lapper af Andres Værker, for at belægge dermed deres egne, som et Havebed med Græstorv de ere ikke bedre end de Haandværksmænd i et Trykkerie, hvilke ordne de Bogstaver, der, sammensatte, udgjøre den Bog, hvortil de kun laane Hænder. Jeg vilde, at man skulde have Agtelse for originale Bøger, og det forekommer mig at være et Slags Vanhelligelse, naar man tager de Stykker ud, der udgjøre deres Helligdom, og udsætter dem for en Foragt, de ikke fortjene. – Naar et Menneske intet Nyt har at sige, hvi tier det da ikke? Hvortil en saadan dobbelt Forretning? Men jeg vil gjøre en ny Jndretning. De er en dygtig Mand. Kom i min Bogsamling, sæt de Bøger, der staae nederst, øverst, og dem, der staae øverst, nederste det er et sandt Mesterstykke!"*) De ere udkomne under Titel af: Bibelske Historier, som Jndledning til Religionsundervisning o. s. v., af P. Thonboe, syvende Oplag, gjennemseet og med et Anhang forøget af A. K. Holm. Hr. H. siger i Forerindringen: "Dette syvende Oplag har jeg paa ny gjennemseet, og foruden nogle Forbedringer, tilføiet et Anhang, o. s. v. Dette lille Skrift er, som han selv siger paa Titelen og i Fortalen, gjennemseet to Gange, men dog har det endnu Pletter, som en Bog der er syv Gange oplagt, og et Par Gange gjennemseet, efter Forfatterens Død, burde være fri for. Saakyndige behøve kun at gjennemlæse den første Rubrik med Overskrift Skabelsen (fra S. 5 til 7, for at overbevise sig herom. Man finder her et ganske nyt System. "Jorden, hedder det heri: "var ganske omgive Com given) med Vand, over Vandet svævede en tyk Taage (istedet for Bibelens: "Guds Aand). som hindrede Lyset fra at trænge igjennen; men Gud lod en stærk Storm (!?) blæse, da fordeelte den tykke Taage sig. Dette skeede den før Anmelderen beder Bladets Læsere om Tilgivelse, hvis han maaskee har været lidt for udførlig i denne Anmeldelse, som allerede overstiger dette Blads Grændser. Det kan ikke være nogen Fader, nogen Foresat ligegyldigt, hvorledes de Bøger, den opvoxende Slægt undervises efter, ere beskafne. At bidrage sit til, at henlede Selvtænkerens Opmærksomhed paa denne store og værdige Gjenstand; at fremme og befæste Agtelsen for Modersmaalet, det sidste, som selv Ulykken levner et Folk, var her det vigtigste Maal for Anmelderens Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Enhver upartisk Saakyndig vil indsee, at nærværende Anmeldelse er Frugten af moden Prøvelse. Ungdommens Tarv og vort Sprogs Hellighed har Anm. her søgt at forsvare med de ste Dag. Den anden Dag gjorde den Almægtige, at Taagen eller Vanddunsterne trak op i de høiere Luftregioner og samlede sig til Skyer, men Jorden omgav Gud med Luft. – Jstedet for at holde sig til Bibelens simple og egne Ord, fortæller man her Barnet de meest naturstridige Ting, som Skriften ikke taler noget om. Hvor kunde der være Taage til, den første Dag, naar Jorden først blev omgiven med Lunt den anden Dag? Hvorledes kunde Jorden være om givet med Vand? Hvorledes kunde Taagen trække sig op i de høiere Luftregioner den anden Dag, naar den stærke Storm allerede havde bortblæst denne Taage den første Dag? Hvorledes kan det i den ene Linie hedde, at Taagen, trak og i de høiere Luftegne, og i den anden, at Gud først den næste Dag omgav Jorden med Luft, Disse Spørgsmaal maa jo næsten indfalde Enhver, der bruger Eftertanke. S. 6 siges, "at Vandet samlede sig i Huller (formodentlig en urigtig Oversættelse af det tydske Hidhlungen, og dannede nu Hav og Søer." S. 6 hedder det: "nu opvoxte frugtbare (?) Træer og Plantes (!), som havde deres Sædfrø i sig, hvoraf der skulde blive andre,) Urter og Træer." Kan et Træ, som voxer op, allerede være frugtbart Bibelen, har, Træer, som bære Frugt. Jkke alle Træer, som bære Frugt, ere just frugtbare. S. 7 fortælles: "at Gud skabte det første Menneske af Jord, som blev oplivet ved en fornuftig og udødelig Aand eller Siel." En Jordklimp kan ikke oplives; thi det, som skal oplives, maa allerede have Liv, var dette end nok saa svagt; men det er det tydske beleden (give Liv), som der er oversat med oplive. Vaaben, der efter hans Overbeviisning, en anstaae den sande Critik. Er det lykkedes ham, at gjøre Forf. opmærksom paa Critikens retfærdigste Fordringer, da skal det inderligen glæde ham. Med lige saa megen Frimodighed, som han her har blottet Feil, med lige saa stor Aabenhiertighed, skal han vise og anbefale de bedre Egenskaber, naar Forf. efterdags leverer Skrifter, der i det mindste ere udarbeidede med mere Flid og mindre Jilfærdighed, end det her anmeldte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Spørgsmaal. I. J. hvilket Forhold staaer for Tiden Circulationsmassen af Rigsbanksedler i Danmark imod den Masse af Courant=Sedler, som sammesteds havde Omløb i Aaret 1807, begge Dele beregnede til Rigsbankdaler rede Sølv, efter Coursen, da og nu? 2. Er en fri Vexel Handel, der lyder paa et Lands Penge, gavnlig eller skadelig for Banken og Staten, 3. Kan ved en fri Vexel Handel og Seddel Circulationen, Bankens og Statens Jnteresse, i visse Tilfælde geraade i Collision? Hvad bør da iagttages og hvad skeer i saa Fald ved Londoner Bank. Er Bankens Jnteresse underordnet Statens eller Statens Bankens, 4. J hvilken Forfatning befandt den danske Vexelhandel sig i Aaret 1807 og i hvilken Tilstand er den for nærværende Tid? 5. Hvorved forværres Coursen, ved Mængden af Sedler, eller ved Mangel paa Banco, C. Forøges en Stats Banco ved Seddelmassens Jndskrænkning? 7. Kan en Stat med 1 Million Sedler endda have en ufordeelagtig Vexel=Cours, eller rettere kan Penge-Coursen ikke være god og VexelCoursen slet? Jkkun den Kyndiges upartiske Svar udbedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Jndenlandske Efterretninger. J Conferenceraad J. D. Lowitz's indholdsrige Skrift: "Ueber die Sorge des Staats for stine Armeen und Halsbetarftigen" Altona 1813, hedder det, S. 131: "Meget Fortreffeligt er Danmark ogsaa berettiget til at haabe af den ved Kjøbenhavns og Møens Tugthuse som Directeur ansatte Generalkrigscommissair, Ridder D'Au champs utrættelige Bestræbelser. Og naar saadanne Exempler først opmuntre Kappelysten i et Land, saa kan selv den strafværdige Deel af den lidende Menneskehed, naar den ikke er ganske udartet, opnaae det første Skridt til Bedring, Selvagtelse, og dens Udsigt i Fremtiden vorde lysere."J Hempels Avis læses følgende: "Efter Beretning i disse Blade No. 6 skal i Sønderborg være opdaget en Sværmer. Visselig er det en stor Glæde for alle Sandheds-Elskere, at slige Mennesker blive opdagede, som fører en forarger lig Lærdom, der endog kan skille andre ved deres Forstand. Velsignet være derfor den Mand, som kan, og vil opdage al mueligt Sværmerie, der ganske strider imod Guds og Kongens Villie. Men det kunde jo være mueligt, at den saakaldte Sværmer Steenschwang har læst det i Bibelen som Apost. Joh. siger i sin 1ste Epist. 2. 15, 16 v., som ogsaa Lovens 2den Bogs 11 Cap. 1 og 14 Art. Dette med mere, som han har læst i disse To Hoved Bøger, er ventelig den Grund han bygger paa; er dette saa, saa maae Man tilgive, og prøve hans Skrivter nøiere, samt henholde sig til Gamaliels Raad i Apost. Gierninger 5 Capit. 39 Vers. - Endelig er for os Alle denne Prøvesteen: "Alt hvad J gjøre i Ord eller Gjerninger, det gjører i den Herres Jesu Navn."S. F."- Hvem i Staten, der kan, vil vist ikke nægte at melde Undertegnede, hvad Middel, der bedst kan anvendes for at ødelægge en talrig Mængde Søe-Rotter, som paa Øen Sprogøe har taget saadan Overhaand, at Beboerne desformedelst er nærved at maae forlade Øen. Allerede er givet det Raad, at anbringe nogle levende Ræve, til hvilken Ende jeg anmoder dem eller de, som kunde og ville tilveiebringe disse, snarest at aflevere dem til mig, som derfor paa det Offentliges Vegne vil yde min Tak. - N. Møller, Færgeløbs=Casserer i Nyborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Ved Aalborg Forligelses=Commission er i Aaret 1815 foretaget 224, forligte 131, til Retten henviist 93 og der indstævnt 33 Sager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Odense, den 16 Jan. Vinden har endnu efter Soelhverv ikke vildet fatte nogen Stadighed, hvorfor det usunde foranderlige Veirligt vedbliver. Jmidlertid sees dog at Vinden jevnligen dreier sig til Syden, og da fryser det strax, men saasnart den kun dreier sig til S. V. tøer det strax igien, endog med N. O. have vi haft Regn og Blæst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Efter Fuldmaane igaar skeer maaskee snart nogen Forandring; hvis ti, da udentvivl med næste Nye maane, og da kan Vinteren, endnu blive følelig nok. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Mariboe, den 16de Jan. Natten imellem den 12te og 13de d. M. opkom Jldløs her i Mariboe i Hr. Kjøbmand J. Lunddahls Maltkjølle, som med Sydvest Vind kunde have bleven meget farlig, især for den østlige Deel af Byen; men da der i Tide blev gjort Allarm, og vore brave Brandfolk, med flere af Byens Jndvaanere, ilede paa Øieblikket til Hjelp, blev Branden lykkelig og vel qvalt i Fødselen. (Mariboe Av.) Nakskov, d. 12 Jan. Ved Nakskov Byes Forligelses-Commission er i Aaret 1815 følgende Sager behandlede: Foretagne 231. Forligte eller hævede 161. Udsatte 10. Til Retten henvist, 60 og der indstevnte 21. - Ved Lollands Sønder- og Nørreherreders Forligelses=Commission er i Aaret 1815 følgende Sager behandlede: Foretagne 432. Forligte eller hævede 290. Udsatte 20. Til Retten henviste 122 og der indstevnte 41. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Kjøbenhavns Børs den 19 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 702, a vista 710. Amsterdam a vista 56. Spec. 700. - Specier solgtes til 41 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 80 pr. 100; Oblig. 65. Norske Sedler 40.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Blandede Efterretninger. (Slutning af Botanikeren Smiths Reise; see forr. No.) Picos høie Bjergtinding har ogsaa været en Gjenstand for Smiths Undersøgelser. Den reiser sig steilt op til en Høide, lig Gousta-Field i Tellemaaken, sat ovenpaa Dovres Top, og det Hele synligt paa eengang fra Foden til Toppen, der rager langt over Skyernes nedre Regioner, og, uagtet situeret under den tropiske brændende Sol kan levere Jis hele Sommeren igjennem fra dets Bjerghuler til at kjøle de Riges Ganer. Fra Toppen uddunste bestandig hede Svovldampe, der ere et Under for de Søfarende og et Maal for de Reisendes Undersøgelse. - Han havde den Ære at bestige dette mærkelige Field i Selskab med v. Buch, en Dame, som var den første, der nogensinde havde betraadt denne Høide, og flere interessante Folk. - Damen klavrede tildeels op, og tildeels lod hun sig trække op ved Hjælp af et Tørklæde om Livet; skjøndt udmattet, med sønderslidte Støvler og Been, havde hun endnu Jnteresse og Mod nok til at undersøge Vulkanens Krater og andre Mærkværdigheder. Paa Nedreisen besang deres Veivisere Dagens Hendelser i extemporerede Riim. J Gaderne af Byen Orotova vare endeel Mennesker samlede, for at møde de Reisende, som de kiendte vare komne fra Pico paa de blomstrende Grene af en Buskvæxt, som er egen for Fieldet, og hvormed de havde prydet deres Hatte. - Efterat han havde undersøgt den hele nordlige og vestlige Deel af Øen, foretog han sig en Reise til Sydkanten, som er en af det sande Afrikas forbrændte Sandegne, afvexlende med steile Lava Masser, hvor de fleste Planter ere Stammer og Torne uden Blade. Det fraperer vel for en kort Tid, men snart ønsker man at forlade det. En og anden Kilde fremtryller Ly og Frugtbarhed paa enkelte Pletter, lig Daserne i de Afrikanske Ørkener. Hvor der er Vand, er der strax en Landsbye med Hauger og Cultur. Saaledes skylder Byen, Alexe sin Tilværelse til en Bæk, der flyder ud af en Bjergkløft med lodrette høie Klippevægge, og som er saa begroet med utallige Væxter, at det signer hængende Hauger. "Aldrig, siger Smith, har han stærkere følt Hjempee, end da han vandrede paa det hede Sand under den brændende Sol." Han havde bestemt sig til ogsaa at undersøge den nordostlige Deel af Øen, hvor Hovedstaden Loguna ligger i en smilende Skovegn og en tempereret Region. - Fra Søstaden St. Cruce agtede han at gaae over til Den Canana, for derefter at gaae tilbage til England, opholde sig i London nogen Tid og derefter at tage Touren igjennem det nordlige Tydskland til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Den sidste Efterretning fra Smith indløb til Norge først i August. Det skal meget glæde Jndsenderen, om han snart kan meddele videre Efterretning om ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Christiania, den 10 Jan. Den 14 Decbr. 1815 er den fra Kongel. Dansk Krigstjeneste afskedigede Major F. G. M. Kaltenborn ansat som Major a la suite fra 1 October at regne; Adjutant ved den Norske Generalstab, Capitain H.G. Block, udnævnt til Divisions-Adjutant a lasnite, dog paa Vilkaar, at han underkaster sig den fastsættende Examen; da Landcadet Corpset skal betragtes som for sig selv bestaaende, og da de ved Corpset ansatte Officierers Anciennitet ved Corpset danner Adgang til Avancement og ikke deres Stilling i Regimenterne, saa udtræde de ved dette Corps ansatte virkelige Officierer, Premierlieutenanterne Eckhoff og Rosbach, samt Secondlieutenant Halseth af deres Stilling som a la suite ved de respective Regimenter, hvorhos Premierlieutenant Eckhoff under 14de Decbr. f. A. er udnævnt til Capitain ved Cadetcorpset; under 14de Decbr.: Oberstlieutenant H. de Place, Commandeur for det Oplandske Jnfanterie-Regiment og Ridder af Sverdordenen, udnævnt til Oberst af Armeen, med Anciennitet fra 2den Marts 1815, forhenværende Maanedslieutenant, C. Budde, ansat som Maanedslieutenant ved Marinen, med naadigst Tilsagn at indtræde i fast Nummer, naar han ved den befalede Examen beviser den fornødne Duelighed. - Dødsfald. Madam A. C. Hol by, født Flinthong, 53 Aar, den 17de Decbr. i Christiansand; Jfr. M. A. Wallace, 34 Aar, d. 19 Decbr. i Bergen; Lieutenant H. W. Dediken, 62 Aar, den 19de Decbr. i Bergen; P. Antonisen i Bergen; Skipper J. Hybert, 71 Aar, den 19 Decbr. i Christiansand; C. H. Kirchhoff, den 29 Decbr.; Johanne Sang, 88 Aar, den 31te Decbr. Biskop Bugges Datter, Edvardine, 26 Aar, den 21 Decbr. i Trondhjem; Peder Hiel land, 84 1/2 Aar, den 25 Decbr. i Trondhjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Man læste nyligen i offentlige Blade, at Ludvig XVIII har befalet at oprette paa den forrige Magdalene Kirkegaards Grund, hvor Ludvig XVI og hans Gemalinde laae begravede, et Mindemærke og et Capel med to Altere, der betegne hine Ulykkeliges Gravsted; at hele Pladsen skal omgives med en Søilegang, og ved Alleer skilles fra de tilstødende Bygninger. Kotzebue omtaler dette Sted i sine Erindringer fra Paris paa følgende Maade: Ludvig XVI og Marat, kort sagt, alle Revolutionens Slagtoffere, baade de værdige og de uværdige, ere allerede saa fuldkommen glemte, at al min Møie for at finde Magdalena-Kirkegaarden (hvor de linge begravne) var forgjeves. En viisde mig hist og en Anden her, min Leietjener vidste slet ingen Besked. Omsider fortalde man mig, at Kirkegaarden skulde være solgt til en Smed, som havde omskabt den til en Hauge. Jeg kjørds strax hen til Smeden, men han var ikke hjemme. Folkene i Huset pidsde ikke ret, om det jeg havde hørt sige var sandt, men i alle Tilfælde paastode de, at der var ikke mindste Spor af Grave tilbage i Haugen, thi Kalken, som man havde dækket over Ligene, havde fortæret alleting. Kort sagt, jeg maatte forføie mig bort igjen, hvormeget jeg endog havde ønsket, i det mindste at staae paa det Sted, hvor de Ulykkeliges og Niddingernes Been hvile blandede imellem hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
En Dame forsikkrede mig siden, at Stedet var ikke allene til endnu, men endogsaa beplantet med tre Lilier, men Eiermanden, som blev altfor meget overløbet, havde af Frygt lukket sin lille Hauge, for alle og enhver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Jndbyggerne i Staden Pizza, hvor Murat blev skudt, skulle, som det hedder fra Neapel, have opgravet hans Liig, for at brænde det. Da den derværende Syndicus vilde modsætte sig deres harbariske Forehavende ved at tale til dem, blev han dræbt, og hans døde Legeme tilligemed Murats Liig givet Luerne til Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
J Viterbo er et Jesuiter=Collegium nyligen blevet aabnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Lord Amherst medtager sit store Costume, som Pair af Storbrittanien, til China; han agter at iføre sig det, naar han forestilles Keiseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommen: Exempelsamling til Veiledning for enhver, der vi øve sig i dansk prosaisk Stiil, uddragen af danske Prosaikers Skrifter, ordnet efter de forskjellige Stiilarter, og forsynet saavel med Jndledninger, som Anmærkninger, ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Foruden en almindelig Jndledning, hvori Udgiveren har søgt at udvikle de almindelige Grundsætninger for Stilen og forklaret Konstudtrykkene i Rhetoriken, er hver Afdeling forsynet med en Jndledning, der indeholder Hovedreglerne for hver Stiilart, og opregner de Forfattere, der have udmærket sig i samme. Disse Afdelinger have følgende Overskrift: I. Fortrolig Skrivemaade. (Prøvestykkerne ere af: M. G. Birkner, T. Bugge, K. L. Rahbek, T. Rothe, Luxdorph, N.S. Jngemann, C. Molbech, J. S. Sneedorff, den yngre Sneedorff, J. Møller, J. Baggesen, E. Storm, R. Nyerup, J. Fasting, P. F. Suhm, o. s. v.) 11. Forretningsstil. (Prøve stykkerne ere af Colbiørnsen, Ørsted o. fl.) III. Historisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af O. Guldberg, A. Schytte, B. Molimann, P. T. Wandall, L. Engelsloft, O. Malling, C. F. Dichmann, C. Bastholm, P. F. Suhm, J. Evald, L. Holberg, R. Nyerup, J. Baggesen.) IV. Lærestilen. (Prøvestykkerne ere af: L. Holberg, J.S. Sneedorff, T. Rothe, A. Schytte, O. Malling, N. Treschow, Birckner, J. Boye, P. C. Müller, L. Engelstoft, L. Smith, L. C. Sander.)V. Billedlig Stiil. (Prøvestykkerne ere af: J. Evald, F. Høgh Guldberg, Baggesen, Jngemann, F. C. Gutfeld.) VI. Rørende Stiil. (Prøvestykkerne ere af H. H. Clausen, F. C. Gutfeld, O. J. Samsøe, A. Ochlenschlæger.) VII. Høiere Stiil. (Prøvestykkerne ere af: B. J. Lodde Youngs Nattetanker, Sander, J. K. Høst Florians Numa Pompilius.) VIII. Talerstilen. (Prøvestykkerne ere af: Jacobi, O. Malling, C. Colbiørnsen, Dichmann, J. Kierulf.) IX. Comisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af Holberg, J. C. Tode, Olufsen &c.) - Bogen, som er 38 Ark stor, faaes for 4 Rbdlr. i Materie, indbunden 4 Rbdlr. 3 Mk., hos Boghandler A. Soldin, i Fortunstrædet No. 48.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. smaa Ge Trettende Aargang. No. 7. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 Januari 1816. Afskeden. En Epilog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Hvad skal jeg gjøre nu som høi Person, Hvormed skal jeg fortjene Brødet? Hvis Publicum mig nægter en Pension, Mig Hungren snart vil have dødet. O, siger, er jeg her vel ogsaa sikker For eders gamle glubske Blücher, Han holdt med mig et Pokkers Huus, Og tog mit Skib med Mand og Muus. Jeg troer, om jeg til Pluto flygted, Selv derfra hented han mig snart, Og før jeg fik mit Budskab røgted Jeg var i Potsdam med en Fart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Der har vi Preusserne da atter! Jeg maa nu bruge mine Been; Naar ei i Korthed jeg mig fatter, Jeg frygter for, jeg blier for seen At jeg forstaaer at smøre Haser, Dorom J aldrig tvivle bør, Og om end lynsnelt Jldsvælg raser, Jeg mig paa dem forlade tør. Men, skulde Skjebnens Haand mig krænke, Og mine Fiender fange mig, Da maa J ingenlunde tænke, At Virtuoser hænge sig. Jeg veed, at Selvophold er - Pligt, Endog for Nero og Tiber; Det Sagn om Cato er kun Digt, Ad Sværmerie jeg ikkun leer. Til Afsked Eder jeg kan sige: Med Livet slukkes kun min Glød; J see ei Ende paa mit Rige, Saa længe end den Glød er rød,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Jndenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavn døde i disse Dage Linnedvæver Thims Enke, i en Alder af 105 Aar. Hun nød omhyggelig Pleie hos sin Søn, hvem den største Deel af Hovedstadens Jndvaanere kjende som en agtværdig Mand i hans Stand. Skjøndt hun i endeel Aar havde været blind, var hun dog, lige indtil i Fjor, saa rørig, at hun kunde ved at ledes gjøre sig imellemstunder Bevægelse i den frie Luft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Den 24de Jan. d. A., Kl. 4 1/2 om Eftermiddagen, holdes Generalforsamling i det Asiatiske Compagnie. Jnteressenterne anmodes om at møde, for: 1) at meddeles de Efterretninger, som Directionen finder sig foranlediget at afgive; 2) at lade sig foredrage Udfaldet af det sidste Europælske Regnskabs Revision og Decision, og derefter at meddele Directionen og Betjenterne her Qvittering for Handels=Aaret 18141815, i Overeenstemmelse med Conventionens Forskrivt, 3) at foretage Valg paa en Justitsdirecteur i Justitsraad Klingbergs Sted, hvis Embedstid udløber i Aer, og til hvilket Embede foreslaaes af den bestandige Commission: Hr. Justitsraad og Høiesterets Advocat Klingberg, Hr. Etatsraad Kolderup Rosenvinge, Ridder, og Hr. Conferentsraad Schlegel, Ridder, Dr. juris; 4) at foretage Valg paa en Revisor i Hr. OverkrigsCommissair Winthers Sted, som fratræder i Følge Conventionen, blandt de dertil foreslagne Herrer Jnteressentere; 5) at bekræfte de nu værende Decisorer i deres Embede for næste Aar, i Overeenstemmelse med den bestandige Commissions Forslag; 6) at tage Beslutning, om der skal forholdes for indeværende Aar og indtil videre med Pensionernes Udbetaling saaledes, som det blev vedtaget for afvigte Aar ved Generalforsamlingens Beslutning af 19de Mai f. A.; 7) at lade sig foredrage den bestandige Commissions Betænkning om et Forslag i Henseende til Opbudsboet, de Herrer Boysen, Krüger & Comp. Gield til Compagniet, og derover at tage Beslutning; 8) at erfare den bestandige Commissions Betænkning over Ansøgninger fra Fuldmægtigerne Stub og Kierulf om Tillæg i Gage, og derom at tage Beslutning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske, af 19 Jan. 1816. Vi belave os her, som alle Rigets Jndbyggere, enhver efter sin Stilling, paa at høitideligholde Hs. Majestæts forestaaende Fødselsdag med de glade Følelser, som den stedse indgyder enhver god Undersaat, og som nu erindres af ethvert Hjerte med fordobblet Taknemmelighed ved Tanken om, at vi ere befriede fra Krigens Rædsler. - Paa flere Steder gives den Dag en Maskerade, hvortil der er forundt Allerhøieste Tilladelse. Jkke blot Forlystelse vil opnaaes ved disse Maskerader, men de ville ogsaa bidrage til at lindre de Fattiges Nød, da det er bestemt, at de skulle nyde visse Procent af den rene Jnd Vi have hidtil bestandig havt for tægt. anderligt Veirligt; men Vinteren, som for faa Dage siden har indfundet sig, gjør det lettere for Landmanden at bringe sine Varer til Torv. Saalænge imidlertid Skibsfartens Standsning vedvarer, er Afsætningen af Landets Producter kun ringe, og de vedblive derfor at staae i lave Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Heste og Køer ere næsten de eneste Artikler, som ere i temmelig høi Priis. - Brændsel er og at faae for temmelig godt Kjøb. Brændet vil især neppe blive saa meget udført herfra til Hovedstaden, som ellers, da meget af den Artikel forventes der fra Udlandet. Paa lydsk Territorium fældes allene flere tusende Favne, som skulle bortsælges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-23
Ved Landfoged Lessers Død i Suderstapel er et godt Embede bleven ledigt.