Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-12
Jndsendt. Til de i, 73 af denne Tidende, indrykkede bemærkninger og Skolevæsenet, finder jeg mig, med udelukkende Hensyn til denne Kjøbstæds Borgerskole, forpligtet til at fremsætte følgende Modbemærkninger. Det hedder i disse bemærkninger; "Det er nemlig enhver bekjendt, at her i samtlige Stiftets Kjøbstæder, med Undtagelse af Nykjøbing, kun findes de almindelige saakaldte Borgerskoler, men Enhver, der har seet ind i disse Skoler, veed og, at de meget uegentlig have erholdt dette Navn, og at de næsten i ingen Henseende ere bedre end de Skoler, man i Kjøbenhavn og de større Stæder, tillægger Navn af Fattigskoler. Hertil maae jeg bemærke, at enhver sandhedselskende Ven af Skolevæsenet, som har seet ind i denne Byes Borgerskole, upaatvivleligen vil tilstaae, at hver den Elev, hvis Aandsevner ikke ere alt for ringe, kan her lære Saameget, at han ved Udgangen af Skolen, naar hans fremtidige Vandel svarer til den Kundskab, han her har erholdt, sikkert i Tiden vil blive en god Borger. Er nu dette en uomstødelig Sandhed, da mener jeg at Landsfaderens Hensigt med at give disse Skoler Navn af Borgerskoler, upaatvivleligen opnaaes. Hvad angaaer den Paralel, Forfatteren trækker imellem de saakaldte Fattigskoler og Stiftets Borgerskoler, da maae jeg tilstaae, at jeg er aldeles blottet for Kundskab om disse Fattigskolers intellectuelle Status; men da det, af Sammenhængen i det Anførte, synes at fremgaae, at disse Skoler staae paa et meget lavt Trin, saa ligger der, efter min Formening, noget nedværdigende i denne Sammenligning. Fremdeles hedder det i disse bemærkninger: "Seer man desuden hen til hvad der læres i disse Skoler, da maae det sikkert indrømmes, at det er saa lidet, at efter Nutidens Fordringer, vil fast ingen, der ønsker at indtræde i en anden Stand en Dagleiernes kunne lade sig nøie dermed. Forudsætter jeg nu, som jeg vistnok bør, at Forfatteren har seet ind i denne Byes Borgerskole, da ere hans Anskuelser om samme i den Grad uretfærdige, at jeg, forat gjendrive ham, finder mig beføiet til at anføre følgende Data. 1. Niels Møller, Søn af en Dagleier, forlod Skolen 1825, lærte derefter, af egen Drift, Skoemagerhaandværket; da Læreaarene vare udrundne, blev han, paa egen Begjering og uden den allermindste Forberedelses-Underviisning, examineret af Stiftsprovst, Ridder Steenstrup, hvorefter han med god Anbefaling gik til Seminariet i Joenstrup; ved hans Udgang derfra erholdt han bedste Characteer, blev kort derefter ansat som Lærer – jeg troer – i Stege; derfra er han senere kommen til Vordingborg, hvor han endnu er, og skal have succederet den gamle Klokker og Lærer. Den 23 October f. A. havde jeg et kort Besøg af Provst og Ridder Smith i Stege, jeg vidste han var en ægte Skolemand, og anmodede ham derfor om at see indi Borgerskolen og prøve Børnene; Slutningen af den Dom, som han, paa min Anmodning, nedskrev i Skoleprotocollen, lyder saaledes: Af Hjertet vil jeg ønske at alle Kjøbstæd skoler vare af samme Art. Ved denne Leilighed lod jeg mig af ham underrette om, at Niels Møller er en duelig og flittig Lærer. M. Jørgensen, hvis Fader er Toldbetjent her, gik 1829 fra Skolen og paa Toldcontoiret her, efter et halvt Aars Forløb kom han paa Toldcontoiret i Vordingborg, hvorfra han ved sine Foresattes Anbefalinger kom indi Generaltoldkammeret. Det er mig ikke bevidst at han har nydt den mindste Underviisning siden han forlod Skolen. Han er meget arbeidsom, har derfor ogsaa Jndtægter saa han kan ernære en Familie. 3. W. Brixen, Søn af afdøde Toldinspecteur Brixen her, kom ligeledes ved sin Udgang af Skolen 1833 paa Toldcontoiret. i Vordingborg, hvor han endnu er og er yndet af sine Foresatte. 4. H. J. Jørgensen Broder til ovennævnte Jørgensen, har siden han forlod Skolen 1835, bestandigen været paa Told contoiret her, er ligeledes undet af sine Foresatte. 5. I. Ravn arbeidede i Slutningen af hans Skolegang 1838. paa Byefogdens Contoir, og, anbefalet herfra, er han senere anbragt paa Byskrivercontoiret i Helsingøer. Dennes Fader. 6. O. Ravn, Søn af en Dagleier, forlod Skolen 1811, er Borger og Vævermester, var i mange Aar Skoleforstander og er nu valgt til Byens Kæmner. 7. F. Erichsen, Søn af en fattig Dagleier, har jevnligen arbeidet paa Toldcontoiret her, hvor han endnu, efter hans Udgang af Skolen afvigte Paaske, bruges, naar Forretningerne fordre flere Arbeidere. Er nu den ubekjendte Forfatter tilfreds med disse Data Jeg tænker Ja, Hvis ikke er jeg villig at meddele en Liste over Alle, som, siden min Ansættelse her 1805, ere udgaaede fra Skolen. Disse sandfærdige Kjendsgierninger haaber jeg maa overbevise Forfatteren om det uretfærdige i hine saa løseligen henkastede Beskyldninger, og vil Forfatteren selv see ind i Skolen, da skal han blive modtaget med al mulig Forekommenhed, og tillige blive foreviist hvad Biskopperne ved Visitatserne have dømt og Skolen; ogsaa vil det være mig kjært om Forfatteren vil henvende sig til Skolecommissionen, samt til Byens agtværdige Embedsmænd og Borgere, men fremfor Alle vil jeg raade ham at søge Underretning hos Stiftets høiædle og høistærværdige Biskop; thi denne alderstegne Olding har, baade i Aand og i Sandhed, seet ind i Borgerskolen. Saaledes troer jeg, som Borger og Lærer heri Byen, at have opfyldt en Pligt, jeg var Samfundet hvori jeg lever, og mig selv skyldig. At de øvrige Borgerskolers Lærere heri Stiftet, ville forholde sig passive med Hensyn til de anførte Beskyldninger, kan jeg ikke troe. Stubbekjøbing den 7de Juli 1839. L. N. Clausen.