JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Gjør vitterlig: at efter Begjæring af Procurator Jensen her i Byen, som befalet Sagfører for Enken Bodil Sørensdatter af Hørning med Laugværge, og i Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 18de December sidst, samt Beneficium paupertatis af 28de f. M., indstævnes herved med Aar og Dags Varsel den eller dem der maatte have en af hendes nu af døde Mand Niels Nielsen Lind af Hørning under 16de Juni 1808 til Skovrider Johannes Boeg Anning udstædt Pante-Obligation, stor 100 Rd. d. C. omskreven til 80 Rbd. Sølv, mod 1ste Prioritet i et Huus i bemeldte Hørning med Hartk. 3 Skpr. 2 Alb. m. m. hænde, til at møde for Rougsøe Sønderhald og Østerliisberg Herreders Ret paa Randers Raadstue den første Tirsdag i Mai Maaned 1837 om Formiddagen Klokken 10 slet, for med bemeldte Obligation at fremkomme, og deres lovlige Ret dertil at beviisliggjøre, eller i Mangel deraf at høre Rettens Dom hvorved denne mortificeres til Udslettelse af Pantebogen, alt efter nærmere Paastande. Jngen Forelæggelse eller Lavdag gives i Følge Forordningen af 3die Juni 1796. Randers, den 6te Januari 1836. A. L. Reiersen. Andreas Ludvig Reiersen, virkelig Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreder, Birkedommer og Skriver i Rosenholms og Holbekgaards Birker samt constitueret Borgemester og Byefoged i Randers, gjør vitterlig: Efter Begjæring af Procurator Bjerring i Randers, som Mandatarius for Selveier=Gaardmand Niels Pedersen i Wissing, og i Medfør af en denne under 20de November d. A. allernaadigst meddeelt gratis Bevilling, indstævnes herved Den eller De, som maatte være i Besiddelse af en af Oberst af Cavalleriet Werner Rosenkrantz til Christianslund den 4de Juli 1816 til Procurator Jensen i Randers udstædt Obligation, stor 1236 Rbd. 5 Mk. 6 s. N. V., med 2den Prioritet, næstefter 315 Rbd. S. V. i Stedet matr. Nr. 128 i Sloisstrædet i Randers, til at møde i Randers Byetingsret den første Mandag eller ordinaire Retsdag i April Maaned 1837, befalet Tingtid, for med bemeldte Obligation at fremkomme, og den dertil havende Adkomst at beviisliggjøre, da Citanten i andet Fald vil forvente og paastaae Obligationen ved Dom mortificeret. Forordningen af 3die Juni 1795 har afskaffet Forelæggelse og Laugdag. Det til Bekræftelse under min Haand og Segl. Randers Byefoged-Contoir, den 31te Decbr. 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Trondhiems Spegesild. i hele og halve Tønder, Fjerdinger, hele og halve Ottinger samt Stykkeviis, af udmærket Godhed, kan bekommes paa Skolegade hos Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Nye franske Svedsker, Rosiner, Corender, Caffe, Candis, Melis, Puddersukker, Specerier, Rom, Punschextract, Aqvavit, Brændeviin, Mjød, Viin og Ciderædike, Riismeel, Caroliner Risengryn, endeel Maler vare, m. m., er arriveret og sælges billig af Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Fine Røgtobakker, nemlig: ægte Varinas- og Ambalima Kanaster, fiin Me lange, Virginia, Rød= og Blaaemænds=Melange i Foustager, samt ordinaire Røgtobakker, Pariser Raper i Bouteiller, Cuba= og Virginia=Cigarer, Schatol og ordinair Skraaetobak, udsælges af Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Nye Mallaga Citroner i Hundrede og Stykkeviis, kan billig erholdes hos Joh. F. Kuur. Furre-Planker, Tømmer, Brædder og Lægter, svensk og norsk Stangjern, valset Baandjern, Steenkul, Lyneborg-Salt, stort og smaat Salt, 4, 3 & 2 T. Søm, Pundsom, Blyesom, Saxstaal, Egstaal, Skjerknive, Tømmer- og Skovsauge, Høvlejern, Stemmejern, Spiger, og Britborer, Skøiter, &c., faaes billigst muligt hos Joh. F. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Petersborger reen og halvereen Hamp, saa og bed ste Rigger og Petersborger Hampeblaar, udsælges til gangbare Priser af A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Fiin Havanab og god Brasil. Caffe, de finere Sorter Theer i Punds Daaser, bedste Congo-Thee, af dedanske asiatiske Compagnies Vare, raffineret og uraffineret Pudder=Sukker, Melis, Candis, Mallaga Rosiner, nye franske Svedsker, Rom, Humle, svensk, norsk og engelsk Stang=Jern, extra gode Steenkul, med flere Artikler, faaes til gangbare Priser i større og mindre Partier hos A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Forskjellige Sorter røde og hvide franske Vine Rhinsk, Port, Madeira, saa og extra god Gammel Viin, Alt paa reelle 3/4 Pots Bouteiller, af Hr. Grosserer J. Omen i Kjøbenhavns bekiendte gode Viinlager, samt Cognac, St. Croix og Guava=Rom, udsælges til Kjøbenhavns Priser hos A. Lewis. Bedste Kjøbenhavns reen Korn-Brændeviin faaes A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
For kort Tid siden hjemkommen fra Hamborg, tillader jeg Undertegnede mig herved at bekjendtgjøre, at min Boutique er bleven forsynet med et betydelig Udvalg af smukke nye og moderne Sorter Manufactur& Galanterie=Vare, tildeels bestaaende af: No. 1. Et betydeligt Udvalg af engelske, franske, Aachner, Lenneper & Neumünster Klæder fra de bedste Fabrikker i alle Farver & Boniteter, fra 9 Mk. til 7 Rbd. r. Sølv Alen, iblandt Farverne udmærke sig som meget moderne: Adelaid, Tete de Neger, Violet &c. No. 2. Cour de Lain, meest brugelig til Beenklæder og særdeles at anbefale for sin Styrke. No. 3 Dobbelt Cashemir i sort & meleret og flere Farver. No. 4. Drap de Tephyr. Drap de Paris. særbruge. Drap de Imperial. No. 5. Grönt, carmoi.) Lady Clods faa lige til Dame-Kaaber, sin, ponse.) vel tærnet som an, blaat. ) spættet. No. 6. Staalgraat stribet Bukskin til Ride=Beenklæder. No. 7. Ægte blaat engelsk Døffel & Calmuk, det sidste til 9 Mk. Alen. No. 8. Coul. Multum, glat & noppet til Foer. No. 9. Hvidt Multum & Flonel af alle Sorter. No. 10. Et betydeligt Udvalg af de smukkeste Couleurer: Silke=Atlaskes, & Fløiels=Vestetøier, samt sorte glatte Atlaskes. No. 11. Et smukt Partie coul. & sorte Silke=Tørklæder for Herrer. Af disse Artikler nyder Enhver som kjøber pr. Contant for 25 Rbd. og derover 4 PC. Rabat. Endvidere anbefales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Et smukt Udvalg af coul. & sorte engelske Merinos samt 3/4 brede Thibet i alle Farver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Af de meget moderne nye damasserede Thibets til Dame-Kaaber & Kjoler, 3/4 brede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Et stort Partie Sirtser, saavel engelske som franske 4 - brede fra 1 Mk. til 5 Mk. Alen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Af de for deres Ægthed saa meget yndede kjøbenhavnske Bomuldstøier af H. T. Stahls Fabrik, i mange forskjellige Mønstre. Endvidere et stort Partie hvide Vare, bestaaende af: Jaconet-Cambris, Linong, Mull, Cammerdug, Schjerting, Gardintøier, a., i alle Fiinheder og til de billigste Priser; ligeledes saavel hvide som coul. Fryndser fra 4 s. til 2 Mk. Alen. Lærreds=Dreiler i Damaskes=Mønstre, samt alle Sorter Lærreder, et stort Partie af de for deres Godhed bekiendte Bremer=Linned Bolster samt Olmerdug & Bomulds=Bolster. Et betydeligt Assortiment af alle Sorter Silke Flors & Chally Tørklæder samt smukke Flors & SilkeBaand. Coul. & sorte Silke=Tøier til Kjoler, bestaaende af: Satin-Russii, Gros de Orleans, Batawienne & Royales, Chally Kjoler a., med mange flere til Manufacturhandelen henhørende Artikler. Endvidere forefindes et betydeligt Assortiment af Glas=Porcelain, & Galanterie=Vare, bestaaende af: Et særdeles smukt Udvalg af franske Porcelains Kopper & Servicer, samt en betydelig Deel Porcelains=Figurer, alle mulige Sorter slebne & uslebne Glasvare. Forgyldte Blomster=Vaser med Glaskapsler. Franske Taffel & Pendul=Uhre fra 20, 50, 80 til 200 Rbd. r. Sølv, tilligemed et betydeligt Udvalg af fine Bijouterier og øvrige fine engelske Pariser & Wiener-Galanterie=Vare, som alle sælges til særdeles billige Priser hos Fredericia, den 13de Januar 1836. H. J. Glückstadt, boende paa Hjørnet af Danmarks og Gothers-Gade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-27
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
No 17. den 28de Januar. Torsdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede. Aarhuus Stifts-Tidende. Vi gamle Danmark prise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Vor Barndoms Blomsterplet, Her Barnet sang sin Vise, Her har vi leet og grædt: Her Hjertet helst vil være, Her ved det stolte Hov; Her fandt det sine Kjære, Her önsker det sin Grav. Med Korn og Bögegrene, Tæt ved den sølvblaae Strand, Med Sogn og Bautustene, Staaer Du, vort Fødeland. Ved Kornet Kraften styrkes, Som blev i Dansken lagt; Her Videnskaben dyrkes Med Sandheds Lst i Pagt Danmark og Kongen. Den 28de Januar 1836. En Drot vi fik tillige For Hum er Hjertet Tolk,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
En Konge for sit Rige En Fader for sit Folk. Sig Friheds-Træet hærer: Han planted det som Frøe; Han for sit Danmark lever, For Ham vil Danmark døe Som Drot Han trygt for hvile Sit Hoved i vort Skjöd, Til Ham, som Børn, vi ile. Han deler hver vor Nød O, det er stolt at sige: I Danmark er mit Hjem!" Gud signe Land og Rige, Som Kongen signer dem H. C. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Fædrelandet. Kjøbenhavn, 23de Januar. De sidste Aar have lært Folk at skjønne, hvilket uvurderligt og for Almeenoplysning uundværligt Gode Trykkefriheden er: der er ligesom gaaet et Lys op ogsaa for den større Masse i den Henseende, at ogsaa de Byrder, der trykke denne, kan den rette Benyttelse af Pressen bidrage til at afhielpe, og faa Sætningers Erindring vil sikker, leve saalænge som dens: "mod Tryk er Tryk det bedste Middel." Det er derfor intet Under, at No. 40 af Stændertidenden, der stadfæstede det tidligere udbredte Rygte om en fra Regjeringens Side paatænkforøget Jndskrænkning i vor Trykkefrihed, vakte almindelig Bekymring og Sorg. Hvis det gjorte Forslag blev Lov, vilde saagodt som enhver frimodig Omtale og Prøvelse af Rigets Love og Regjeringens Handlinger ophøre; thi enhver forsigtig Forfatter vilde betænke sig paa at yttre sig dadlende derover, da han kunde frygte for, at hans Yttringer vilde blive anseete for utilbørlige, thi det kunde kun lidet nytte ham, at han vidste med sig selv, at han havde havt den reneste Hensigt, og at kun Attraa efter at gavne sit Fædreland havde besiælet ham, det vilde altid komme an paa Dommerens Skjøn, om han fandt hans Yttringer utilbørlige. - For saavidt man kan dømme efter Sammensætningen af den i Anledning af dette Lovudkast nedsatte Committee (Algreen-Ussing, Haagen, Birch, Bang og Holstein) og hvad der især kommer i Betragtning, efter det Sindelag hos Forsamlingen som Valget af disse Mænd tilkjendegiver, vil dette Udkast neppe finde Forsamlingens Bifald. Og - hvad nu end det endelige og sidste Udfald bliver, og hvad enten dette Udkast bliver Lov eller ikke, saa maa baade det skrivende og ikke skrivende Publikum vel erindre og i det værste Tilfælde trøste sig med, at Domstolene endnu som hidtil ere de, der skulle afgjøre, om en Forfatter har forseet sig eller ikke; de ville, derpakunne vi stedse stole, aldrig fordømme til evig Censur en Forfatter med redelig Villie for et tvivlsomt Ord just i denne Overladen til Domstolene, hvormeget vil end forøvrigt have imod den, see vi den bedste Side (S. No. 11.) af dette Udkast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
"Det er vitterligt - hedder det i H. Avis af 19de ds. - at Proprietair Hansen har lidt et betydelig Tab ved den sandsynlig ved Niddingshaand anstiftede Brand som nylig lagde hans Gaard i Aske, ikke at tale om de Besværligheder, Ærgrelser og Chikaner hvormed han har været forfulgt i Anledning af hans, enhver Landmand bekjendt, grundede Besværinger over Veivæsenet. Denne Sag har nu varet over et Aar, og vil sandsynligviis endnu kunne udhales i 3 a 4. Naar Manden har Kraft til at holde Sagen ud, kan der ingen Tvivl være om, at han jo er istand til at fremdrage Oplysninger, der ville bære gavnlige Følger for Landmanden. Men skal han, paa Mangel af Kraft, den han nu ikke besidder, bukke under, da vil dette Gode udeblive, og hvad endnu værre er, en saadan Mangel paa Deeltagelse vil for Eftertiden afskrække enhver Mand fra at paatale Uordener ved offentlige Bestyrelser. Enhver der ikke er blind kan tage og føle paa, at den hele Fremfærd som er brugt imod ham, allene har havt til Hensigt at ødelægge ham og underkue Sandheden." (Opfordringen, der er underskrevet: J. Madsen og A. Knudsen, slutter med Anmodning om ved Pengebidrag at staae Hansen bi til hans Sags Fremme.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Denne Vinter - skrives der fra Odense, maa skydes i Flugten, neppe faaer den viist sig, førend den atter forsvinder. Dens Gang er som hiin Pilgrims til den hellige Grav. 3 Skridt frem og 2 tilbage; om han naaede sit Maal, og om han troligen holdt sit Løvte, skal vi lade være usagt; men det er let at forudsee, at hvis Veiret saaledes vil afvexle med 3 Dages Frost og 2 Døgns Tøe, saa vil Kanefarterne ei komme videre end til at pudse Bjælder, og Skøiteløberne faae al sin Morskab af Slibningen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Pastor Bruun i Saxild og to dygtige Landmænd havde, som bekjendt, paabegyndt det priselige Foretagende, ved Jnddæmning at fravinde Havet en betydelig Strækning Land. Dette Foretagende har havt et over Forventning heldigt Udfald. Men da de medgaaede Omkostninger, 7 a 8000 Rbd., ikke uden Møie vare tilveiebragte, saa nervus rerum gerendarum fattedes for at gjøre det vundne Jordsmon frugtbringende, yttredes Ønske om, at en eller anden formuende Mand vilde understøtte dette Foretagende med Laan, mod Sikkerhed i det Erhvervede og 5 PC. Renter, men dette Ønske opfyldtes ikke. Vedk. henvendte sig da til Landsfaderen, efter hvis Ordre Sagen blev undersøgt af sagkyndige Mænd, der gave et saadant Omdømme og dette Foretagende, at det af offentlige Midler erholdt den Understøttelse man forgiæves havde søgt hos Private, 8000 Rbd. bleve anviste til Værkets Fuldførelse, og mod Foraarets Begyndelse vil de fornødne Bygninger vorde opførte, og Jorden tages under Drift. - Det er saaledes glædeligt at kunne berette, at dette vigtige Foretagende, hvorved 300 Tdr. Land, af bedste Bonitet, efter at være fravundet Havet, gjøres frugtbringende for Staten, uagtet det ikke kunde vinde Privates Deeltagelse, ved Regjeringen, der aldrig lader noget gavnligt Foretagende savne Opmuntring og Understøttelse, er bragt saavidt, at der ikke kan være Tvivl om dets Fuldførelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Efter Landemodes=Acterne vare i Aaret 1835 i Aarhuus Stift allene 166 Kirker, hvis Eiere deels bleve sagsøgte, deels truede med Sags Anlæg for Forsømmelse af den nødtørftige Jstandsættelse af de paa disse Kirker udsatte Mangler og Brøst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Dødsfald. Carl Heger, Bibliothekar hos Hs. K. H. Prinds Christian; Strømpefabriqveur Ludvig Warburg; Agens H. Kieler; M. Sandstød, Overgraver ved Frue Kirke, Louis Dauw født Harms, Kirstine Hein f. Borch, Anne Chr. Aarestrup f. Bondrup, Elisabeth Bache, S. Østberg, Skomagermester Schou, (af Kopper), Valborg Ranter f. Borchsenius, Alle i Khvn. Jfr. Nicoline Winther i Roeskilde. Catechet Carstensen i Kiel. Cancellieraad Flor i Slesvig. Regimentschirurg Hase i Eckernførde (90 Aar gl.) Elfride Fricius i Altona (18 Aar gl. død Dagen for hendes bestemte Bryklupsdag), Fru Hutchinson f. Blacke sammesteds. Statsraad Leth paa Aalykkegaard. Niels Jantzen paa Hellerup. Han ra Petersen paa Brahesborg. Sophus Hillerup paa Bramstrup. Forpagter Juel paa Antvorskov. Johanna Wegener paa Willestrup. Andrea Nissen i Nykjøbing p. Falster. Jacobine Gjerløv f. Rodtvitt, Enke efter Sognepræst Gjerlev til Klim og Thorup M. Skolelærer Justesen i Nibe. Madame A. K. Berlin født Carin i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Aarhuus, den 27de Januar. I Gaarmorges reiste det Müllerske Skuespillerselskab herfra til Randers, hvorfra de vil komme her tilbage om en Maaned. Alle dets Forestilinger have dennegang her været stærkt besøgte, og flere gang har der været propfuldt Huus, mellem 5 a 6000 Mennesker, især hvergang at Hr. Springer gav sine Abeforestillinger Dhr. Springer og Ring bleve fremkaldte, og i det Hele taget vandt Selskabets Forestillinger meget bifald, hvis aarsag man ønsker dets Tilbagekomst saasnart som mulig
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Bekiendtgjørelser. J Kraft af allernaadigst meddeelt Bevilling, der er saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naad Konge til Danmark, de Venders og Gothers"Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dit"marsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi, efter den af Os Elske lige Jacob Aagaard, Vor virkelige Justitsraad Byefoged og Skriver i Vor Kjøbstad Greenaae, samt "Herredsfoged og Skriver i Nørre Herred, under Randers Amt i Vort Land Nørrejylland, herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge "og tillade, at han, som Skifteforvalter i Kjøbmand Hans Broch Kruuses Opbudsboe i bemeldte Greenaa¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
ved Proclama sub poena præclusi et perpetusilentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavn. ske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur samt Aar. huus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden, ma"indkalde alle dem, som formene sig at have noget at "fordre i fornævnte Boe, med deres Paastande at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteforvalteren at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, og den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige "Residentsstad Kjøbenhavn den 19de Decbr. 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Steemann. Lassen. Lange. Hansen. Jacobsen. "Bevilling for Justitsraad Bye- og Herredsfoged Jacob Aagaard til ved Proclama i Aviserne at indkalde Kreditorerne i Kjøbmand Hans Broch Kruuses Opbudsboe af Greenaae Kjøbstad. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Kjøbmand Hans Broch Kruuses Opbudsboe her i Byen, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Greenaae, den 18de Januar 1836. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
En Dreng af skikkelige Forældre, som har Lyst til at lære Viinhandelen, og som regner og skriver godt, samt ei er ukyndig i det tydske Sprog, kan blive antaget til førstkommende Mai i Kjøbenhavn. Man behager derom at henvende sig til Adressekontoiret i Aarhuus, som giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
En Gartnerkarl der kan paatage sig Bestyrelsen af en Have, samt har Kundskab til Træplantning og Haveanlæg, kan til 1ste Mai eller hellere 1ste Marts, erholde Tjeneste paa Meilgaard ved Greenaae. Den der maatte attraae en saadan Plads maae kunne fremlægge paalidelige Attester for sin Duelighed, og har at henvende sig til Gartner Sielle i Aarhuus, eller Forpagter la Cour paa Meilgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
En duelig Meieriekarl, der tillige kan bestride de nødvendige Bødkerarbeide ved et Meierie paa 110 Køer, kan til 1ste Mai erholde Plads paa Meilgaard ved Greenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Bedste Riga Drojaner Hør kan nu faaes til moderat Priis hos A. Levis. At Prisen paa færske Koe=Huder indtil videre er nedsadt til 7 Mk. a 7 Mk. 8 s. pr. Lpd. reen sund Hud, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 8de Januar 1836. A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Den Huusleilighed som beboes af Blikkenslager Dændler, kan til Paaskeflyttetid faaes tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-28
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
No 18. den 29 Januar. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst StiftsTidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Nyheder fra Udlandet. Baade i Engelland og Frankrig er skeet en partiel Ministerialforandring: Charles Peppus er bleven Lordkantsler og ophøiet til Baron Cottenham Den hidtilværende franske Finantsminister, Hr. Hu mann, er gaaet af, og Grev Argout (der som Præfect under Restaurationen, strax efter de 100 Dage, lod opbrænde den trefarvede Fane, og senere har været Jndenrigsminister under Augustmonarkiet) er valgt, i hans Sted. Aarsagen til Humanns Afgang havde været, at han i de Deputeredes Kammer havde fremlagt et Forslag om 5 PC. Rentens Reduction, uden først at have raadført sig derom med sine Colleger, der Alle havde været derimod. - Hertugen af Orleans er noget svagelig siden hans Hjemkomst fra Algier, dog tænkes der atter paa en Brud til ham, dennegang en aarig spansk Prindsesse, Datter af Jnfanten Francisko. Hun ventedes i disse Dage til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Breve fra Algier berette, at Beduinerhøvdingen. Abdel Kader var med 2500 Ryttere og en heel Deel Fodfolk i Begreb med at gjøre et nyt Angreb paa Franskmændene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
De franske Sørustninger vedvarede endnu uafbrudt. Admiral Mackau, der skal kommandere den franske Flaade, havde Søndagsaften den 17de Januar en Konference med Kongen og Ministrene til langt ud paa Natten, og Morgenen derefter reiste han til Brest, hvor han vil heise sit Standerslag paa Linieskibet Jupiter. Derfra vil han desuden blive ledsaget, af 3 Linieskibe og 4 Fregatter. J Toulon hed det, at en fransk engelsk Flaade skal afgaae til Levanten, saasnart den russiske Escadre gjør Mine til at forlade Sortehavet, og i saa Fald skal Admiral Roussin, fransk Gesandt i Constantinopel, være bestemt til Over admiral for den franske Escadre. Ogsaa paa Malta udrustes og provianteres der af alle Kræfter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Privatbreve fra Genua formene, at der til Foraaret vil muligt skee meget vigtige Begivenheder baade i Vesten og i Østen. Meget vil beroe paa hvorledes det forinden vil gaae den spanske Prætendent Don Carlos. Holder han sig saalænge, da skal det være flere italienske Fyrsters Plan at anerkjende ham som Konge af Spanien. Kongerne af Sardinien og Neapel interessere sig især meget for ham, og have besluttet, at sende en Gesandt til hans Hovedqvarteer. J London har man havt saa stræng en Kulde at to Politibetjente ere ihielfrosne paa Gaden. Cholera raser saa stærkt i Persien at den unge Shah har forladt Tauris (hvor der døer 4 a 500 deraf om Dagen) og givet den engelske Gesandt Audients udenfor Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
Kongen af Bayern skal have meldt hjem fra Grækenland, at han muligt med det samme gjør en Reise til Constantinopel. Hans Søn, Kong Otto, skal ønske ret inderlig, at maatte følge hjem igjen med sin Fader, og lade den græske "Tornekrone, i Stikken. Bairrene ere saa lidet afholdte blandt Grækerne, at de neppe tør vove sig udenfor deres Qvarterer. Et russisk Transportskib havde overbragt 500 Md. frivillige Soldater og Officerer til Barcellona, hvor endnu flere Skibe med fremmede Tropper vare ventende, baade russiske og svenske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-29
J Berlin har det gjort endeel Opsigt, at den franske Minister ved det preussiske Hof, Hr. Bresson, var uventet og pludselig bleven hjemkaldt til Paris, og allerede Dagen efter afreist dertil.