Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-10
Naar en forsigtig Mand for et Aarhundrede siden reiste fra London til Paris, pleiede han at beskikke sit Bo og belave sig paa ikke meere at see sit Fædreland og sin Familie; thi en saadan Reise varede hele Maaneder og var vanskeligere og farligere end en Reise nu er det til den himmelske Kaisers Rige, nu for Tiden sover man derimod den ene Nat i London og den næste i Paris, ja Folk, der spise lidt fornemt til Middag, kunne meget vel drikke deres Thee i London og spise til Middag i Paris, da man uden at overile sig kan reise fra den ene Stad til den anden i 17 Timer. Dette er en passende Sammenligning mellem Fortiden med sin slæbende, egoistiske, laugsmæssige Gang og sine lidet folkelige Bestræbelser, og Nutiden med sin kosmopolitiske, democratiske Tendents og sine Bestræbelser efter at gjøre Alle deelagtige i Civilisationens store Frembringelser, uden derfor at opgive en fornuftig Nationalitet. Men der er altid en Vexelvirkning imellem Civilisationen og dens Frembringelser, og jo mere hiin afføder, desto meere Stok forskaffer den sig selv til sin egen Fremvoxen, og derfor ere hurtige, beqvemme og tidsvarende Befordringsmidler netop baade en Affødning af en større Civilisation og tillige et stærkt og nødvendigt Befordringsmiddel til Civilisationens Fremme. Danmark har i Forhold til sin Civilisation og i Forhold til en stor Deel af det oplyste eller vestlige Europa ikke gjort store Fremskridt med Hensyn til Befordringsvæsenet i sin nyere Form, og medens England, Frankrig og Belgien ere, eller om kort Tid blive overtrukne med et Jernbanenet, og medens det vestlige Europas Havne vrimle af Dampskibe, har Danmark ikke den allerringeste Stump af en Jernbane og forholdsmæssigt meget faa Dampfartøier. Danmark trænger nu vel ikke saa meget til saadanne Befordringsmidler, som de nævnte Lande, men derfor har det ligefuldt et retmæssigt Krav paa, at der gjøres Alt for det i den nævnte Retning, hvor det er fornødent, og vi have saaledes ogsaa seet Dampfartøier paa Belterne og i Øresundet fremstaae, men om et lignende er enten fornødent eller tilraadeligt for Tiden paa Farvandet imellem Sjælland og Falster, er noget, der har været meget omdebatteret. Jeg for mit Vedkommende anseer det hverken for tilraadeligt eller nødvendigt, hvilket jeg skal stræbe at godtgjøre i efterfølgende Linier, Naar et Dampskib skulde nogenlunde svare til sin Bestemmelse og være solidt indrettet, maatte det være af 20 Hestes Kraft og vilde koste henved 20,000 Rbd. Naar dette Dampskib skulde gjøre 4 Reiser, paa bestemte Tider og Ugen frem og tilbage, saa vilde Udgifterne omtrent blive som følger: 500 Tdr. store Steenkul a 10 Mk. 833 Rbd. - s. pr. Td. . . . . . . . . . . . . . . Smørelse af Olie og Tælle . . . . . En ny Kjedel hvert 8de Aar, 2400 Rbd., fordeelt paa 8 Aar . . . . Skibets og Maskineriets Reparation. og Vedligeholdelse . . . . . . . . . Maskinmesterens Lønning, 500 Rbd. Fyrbøderens . . . . . . . . 150 1 Fører og 3 Matroser . . 500 Renter af Capitalen . . . . . . . Capitalforringelse da et Dampskib ikke kan bruges længere end i 20 Aar, efter hvilken Tids Forløb det er ubetydeligt værd . . . . . . . . 800 – . - Jalt 4173 Rbd. - - Gaabense Færgesteds Brutto-Jndtægter have efter de 10 sidste Aars Middeltal været aarligt efter en nøie Beregning . . . . . . . . 1784 - 8 - Udgifterne til Lønninger til 4 Færge karle samt 2 Reserve-Færgekarle, samt til 3 store Færgers og 3 Seilsbaades, Færgebroernes og øvrige Apparaters Vedligeholdelse. har i samme Tid udgjort . . 1233 - 42. saa at Netto Provennet bliver . . . 550 Rbd. 46 s.