JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-12-23
J samme Blad hedder det under 28de November: "En Capitain, som idag er ankommen hertil fra Alexandrien, beretter, at han ankom til Navarin, og gik der for Anker samme Dag (5te November), som den Egyptiske Flaade, bestaaende af 132 Stillert, hvorunder var indbesattet 15 Brandere og en Dampbaad, som seilede forud for Flaaden og først løb ind i Havnen. Jbrahim Pascha havde ladet 5000 Mand blive tilbage i Tripolitza, og begivet sig til Modon, for at være tilstede ved Landgangen; men neppe erfar de han, at Landgangen var gaaet for sig i Navarin, førend han endnu den 5te Nevember ilede til denne Havn, hvor ovennævnte Capitain saae ham. Jbrahim Pascha begav sig, efterat han havde uddeelt sige Befalinger, igjen tilbage til Modon, og det heed, at Expeditionstropperne skulde brække op i Retningen mod Patra Den 27de November ankom de K. K. Boeletter Sabioncelling og Opi fra Smyrna til Triest, og sagde, at de den 11te Novbomødte den Græske Escadre under Miaulis i Farvandene ved Morea ved Cap Matapan; at mange Folk af Mandskabet paa forskjellige at denne Escadres Skibe havde begivet sig ombord paa deres Gotletter, og søgte paa en trodsig og truende Maade at afpredte Matroserne den Erklæring, at begge Skibes Ladning tilhørte Tyrkiske Undersaatter, de havde herpaa taget noget af Ladningen med sig og horissernoget for dem, fordi de Skide, som tillod og vine Skribet, vartBranderførerne."¬
Berlingske Tidende, 1825-12-23
J Constantinopel circulerede en Note fra Divanet til den Britiske fra England komne Understøttelser af Penge, og overhovedet med Charge daffaires, Hr. Turner, med Hensyn til de til Grækerne Hensyn til det Engelske Cabinets Fremgangsmaade i denne Anledning. Den roses som et Mesterstykke, der neppe kan have nogen Tyrk til Forfatter.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Triest, den 5te December. Flaade den 17de om Aftenen passeret fordi denne Ø, og havde taget Jfølge Skrivelse fra Zante af 19de November, var den Tyrkiske sin Retning henimod Patra. Man troer, at den er bestemt imod Mesolongi. Fra Nauplion er der hertil indløbet directe Breve indtil den 7de November, som ikke indeholde noget Ryt. havde Besætningen i Mesolongi den 13de gjort et nyt Udfald, under Jfølge de nyeste Efterretninger fra de Joniske Øer af 21de Novbr. Kara Hyskakis, ligeledes nærmede sig, og bragte Tyrkerne im lem en hvilket den i Ryggen af Reschid Pascha opererende Sræske General, komment, og Kara=Hoskakis skal strax med 1800 Mand være rykket dobbelt Ild. Foretagende lykkedes, efter ovenanførte Breve, fuld ind i Mesolongi som Seierherre.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Den Græske Flaade under Migulis ankom den 19de Novinder til Zante.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Foruden de allerede meddeelte Efterretninger, have vi slet ingen om 1 Corfu, den 10de November. i den Egyptiske Expedition og dens Ankomst ul Farvandene ved Naer varin. af Livadiens og andre Provindsers Jndvaanere flygtede derhen. Dat.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
J Achen lever man i temmelig Rolighed, og derfor ere adskillige synes ikke, som om Tyrkerne føre noget i Skjoldet i Salona og Nede har gjort for Regjeringen, synes det dog, at man stræber at fjerne gropont imod Attika. Gouras en i Athen, og saa meget han endog han fra Acropolis, for i hans Sted at sætte en Commandant, som er mere behager Directoriet. 1, nien til Egypten, for paa en høimodig eller unisk Maade at samme Grækerne have benyttet sig af et Spansk Skibs skart fra Karantave Paschaen omtrent 60 Araber, som de havde overfaldet paa stort re Steder og taget til Fanger, tilligemed Lodsen, som den Brander, de der lødind en Alexandtien, havde forledet tilgt ført den ind i Havnen. Med Stafet fra Berlin er idag indløbet den Efterretning, at der Hamborg, den 19de December. den efter Postens Afgang hertil var indtruffet en Curteer fra Peters, borg med Stadfæstelse af den holt sørgelige Stærretning om Hr. Majestæt Kelser Alexanders Død, samt at den allerhøieste, i St. Petersborg værende Keiserlige Familie har ladet Hs. Keiserl. Høi ved Storfyrst og Cesarewitsch, Constantin Pawlowitsch, proclamere, som Keiser og Selvhersker over alle Russer.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Ifølge hertil indløbne directe Efterretninger fra St. Petersborg, udkom der den 8de December, altsaa een Dag efter den ordentlige Posts Afgang, den formelige Proclamation af Hs. Majestæt Constantin den første, som nuværende Keiser. Den var udstedt i en, strax efter Dødsbudskabets Ankomst, paafulgt Forsamling af den Keiserl. Familie, Statsraadet og alle de første Embedsmænd, og den 9de hyldede Alle, Storfyrst Nicolaus selv i Spidsen for Sar derne, den nye Keiser.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Ifølge paalidelige Efterretninger, blev den Høisalige Keiser den 27de November n. St. angreben af en Betændelse og Halsbrynde, var de følgende Dage nogenlunde restitueret, men døde den 1ste December i Taganrog af Følgerne af den derved foraarsagede Svækkelse, ved fuldkommen Bevidsthed og efterat Han havde truffet flere Foranstaltninger for det Tilfælde, at han skulde døe.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Berlin, den 18de December. J Neisse i Schlesien, hvor Kokoppe, Jndpodningen aldrig har været ret almindelig, men næsten stedse kuns indskrænket til den meere dannede Classe, er der, ifølge Anmeldelse i de Schlesiske Provindstal-Blade, ved den i alvigte Sommer udbrudte Epid mit død 5. Mennesker, næsten udelukkende af den fattigere Folkeklasse, af Børnekopperne. Til Udryddelse af Koppegiften er derfor befalet, at alle de, der endnu ere modtagelige til Vaccinen indtil det 25de Aar skulle efter vareineres, hvilket ogsaa indtil den 8de Septræder er anvendt paa flere end 1000 Personer, og ligeledes bliver der, hvor de naturlige Kopper vise sig, med Strænghed paaseet, at de Koppe Syge ganske afsondres, og endog deres Boliger indspærres, ligeledes bliver ogsaa Eftersynet af ældre Jndvaanere, med Hensyn til Vaccine Modtagelighed, endnu stedse fortsat med Jver.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Hvad en almindelig og saa hurtig som muligt udbredt Jndpodning af Kokopperne formaaer at udrette imod en Koppe-Evidemie, det have vi i forrige Aar erfaret her i Berlin. Thi da Koppe-Ødelæggelsen i Februar Maaned f. A. truende ogsaa drog ind i vor Stal(der har omtrent 200000 Jndvaanere), var Antallet af de uvaccinerede, der altsaa vare i Fare for Smitteen, saa betydeligt, at den alene i den herværende Varcinations-Anstalt i Marts, April og Mal Maaneder indkom 6091 Mennesker til Vaccination, og i Slutningen af Aaret kunde Summen af alle de i Staden vareinerede Personer udgjøre 14251, af hvilke 61777 ved Vaccinationen bleve beskyt tide imod Smitten ved den af saa mangt af vore Læger udviste rosværdige Jver, og 804 i den Kongl. Vactinations-Anstalt. Enhver indsaar let, hvor tryatilia den Ødelæggelse vilde have været, som Dette have vi at takke for, at kuns henimod 300 Mennesker i forrige Aar bleve angrebne af denne Sygdom, og af disse døde kun 28 som Offere for samme, nemlig: i Februar 1, i Marts 1, i April 4, i Mai 5, i Juni 6, i Juli 6, i August 4, i September 1. - Men vi maae desværre der ogsaa endnu finde Beviis for, at Vaccinationen endnu ikke er indsat i de Rettigheder, der svare til dens Værd. Kalbe (ved Saale), den 14de December.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Af de paa Broen ved Nienburg forulykkede Mennesker ere indtil den 7de om Aftenen allerede optrukne 86 Døde af Vandet; syv vare døde af de Stød, de havde erholdt ; og af Saarede talte man 41 ; et frygteligt Antal for et Sted, hvor der kuns er omtrent 200 Boliger.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Jblandt de Omkomne var Amts Actuariusen og den constituerede Borgemester.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Frankfurt, den 14de December. J Morgen skal Overgivelsen af Fæstningen Mairz til det Tydske Forbund gaae for sig med megen Høitidelighed. Generalerne Woll. zogen og Hinder ere af Militair=Commissionen overdragne at tage den i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Enkedronningen af Baiern afreiste den 10de med sine tvende Prindsesse Døttre fra München til Wien.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Christiania, den 14de December. Konstberiderne Brødrene Foureaur samt Kuhn & Comp. have un sluttet deres i længere Tid her givne Forestillinger, bestaaende af Linie dands, eqvilibristiske og gymnestiske Øvelser samt Pantommer, der have havt et især med Hensyn til den kolde Aarstid meget stærkt Tilløb af alle Classer. Det hedder, at de herfra gaae til Drammen og vende tilbage længere ud paa Vinteren. Om deres Ophold her har havt den samme Jndflydelse paa Jndsatterne i Sparebanken, som det skal have havt i Sverrige, skulle vi ikke kunne sig; men usandsynligt er det ikke.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Bergen, den 2den December. Det er for kort Tid siden blevet fortalt, at Liget af et Barn er blevet fundet paa Loftet over Domkirkens Capitul, uden at man havde nogenslags Formodning om, hvem Barnet tilhørte, eller hvorledes det var kommet der. Ved de i den Anledning optagne Forhører er det bragt til en høi Grad af Sandsynlighed, at det omhandlede Barn har tilhørt afdøde Krigsraad Frøchen, og at det for 33 Aar siden er blevet disat i en Kjælder ved Siden af Capitul=Hvælvingen, fra hvilken der ved en Ryddelig Gjørelse af Kjælderen maa være blevet udtaget, optaget af Kisten og oplagt paa Loftet, hvortil der fra Kjælderen er Indgang, for siden at begraves, men hvilket maa være blevet forglemt. Bemeldte Frøchen mistede nemlig for nogle og tredive Aar siden et Barn, som han og hans Hustrue elskede meget høit, og som var henved 2 Aar gammelt. Barnet blev, for at dets Lig desbedre skulde conserveres, indsvøbt i et med Vox gjennemmukket Lagen, og indlagt i Humle. Jblandt andre Omstændigheder, som synes tydeligen at godtgiøre Rigtigheden af den Formodning, at det nu fundne Barn har tilhørt afdøde Frøchen, er ogsaa den, at paa den Skjorte, Barnet fandtes med, staaer Bogstavet B. og derefter F. R. eller B., og at frøchens Barn, der paa ovenanførte Maade blev disat, hedte, Bernt.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Stockholm, den 5te December. J Nykspings Livn have i kort Tid tvende gostlige Begivenheder, tildraget sig. En Bonde, som med fine tvende Børn og sin 12 Aars gamle Tjenestepige Søndagen den 20de November var hjemme at Kirke, har, da Tjenestepigen, ved at læse for ham, stavede galt, giver hende med en Jldtang flere Slag over Ryggen og i Hovedet, hvorpaa Pigen satte sig paa en Bænk og græd, imedens Bonden, bedrøvet over sin haarde Medfart imod hende, grædende lagde sig i Sengen, og der sov ind. Hans Kone og Tjenestedreng fandt ved deres Hjemkomst Pigebarnet liggende død udenfor Huset. - Onsdagen den 23de f. M. forlod en Soldat sin Stue for at give fine Creaturer Føde, og hans Hustru, 23 Aar gammel, med hvem han for et Aar tilbage er bleven gift, og som af alle fine Naboer har det bedste Lov, blev alene tilbage med sit 5 Ugers gamle Pigebarn. Da Manden kom tilbage, mødte han i Døren sin Kone, som ganske ligegyldig fortalte ham, at Barnet laae i Jlden paa Skorstenen. Manden sprang hen, udrev Barnet af Jlden, og vaskede det med koldt Vand, hvormed Konen var ham behjælpelig. Han tilkaldte derpaa 2de Nabokoner, og fik ved deres Hjæp sin Kone tilsenes, som derpaa forlangte af Maaden hans Gevær at skyde Barnet med. Paa Spørgsmaalet, om hun havde kastet Barnet i Jlden, har hun svaret: ja, uden at synes synderlig bevæget; men, a man med Skaansomhed forestillede hende det Grueligt i hendes Forbrydelse, anfaldtes hun af voldsom Gysen, og 10dte Brynstheden. Barnet døde 15 Timer efter. Denne af en i sit Ægteskab lykkelig Kone - og stedse bekjendt som kjærlig Moder - organgne Udaad synes ene at have sin Grund i en endnu ikke ganske udviklet Sindsygsom.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Den 8de December. Det har ofte været under Vintilation, hvor langt Skattefriheden strækker sig for Personer, som angive sig at være i Tjeneste hos de ved Hs. Majestæts Hof accrediterede udenlandske Gesandter og Embedsmænd. Ved et Rescript til Statsministeren for de udenrigske sager har Hs. Majestæt i disse Dage destret, at, naar saadanne i Gesandternes Tjeneste værende Personer ere Undersaatter af den Ministers Souperain, i hvis Tjeneste de ere, skulle de være befriede for alle borgerlige Tyngder og Skatter, saafremt de ikke ere i Besiddelse af faste Eiendomme i Landet eller drive borgerlig Næring. De derimod, som ikke ere i denne Kathegorie, i at bede pachygd andre Svenske Undersaatter ere pligtige til, omkring et Stormeir, lignende det, som indtraf den 18de NovembusDen 27de November sidstleden opstod i Göthenborg og Egnen det Kjælderne af adskillige ved Havnen beliggende Huse. Mange Fat adskillige Steder i Staden overskyllede Gaderne, og trængte ind i forrige Aar. Vandet steg over sin sædvanlige Høide, saa at det paa tøier lede Skade, ligesom ogsaa Land=Broerne ved Bahus Færge og dærvede. Götha=Elv og ved Kongselfs Stad bleve af Stormen og Floden for som rasede i Rigets sydlige Provindser Natten imellem den 27de og Vi have nu faaet nærmere Ditailler om den skrækkelige Storm, man skriver fra denne Stad, at man der ikke i en Mandsalder har 28de November sidstleden. I Helsingborg var den frygteligt, og oplevet en saa stærk Søgang. Vinden kom fra Nordsøen, og Bøl Stad, som ligger temmelig høit ved Strandbredden, har lidt bety gerne borttoge en Deil af Bryggen. Jern-Støberiet ved denne delig Skade; Modellerne ere blevne bortrevne af Søen, og Magazinerne næsten alle ødelagte. Et Fartøi, ladet med Viin og Frugter, blev kastet paa Stranden, efterat det forud havde stødt paa Anholt, og der mistet sit Ror. Folket gav Signal til Nødsbjælp, men det var umulligt at redde dem.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Mexiko, den 2den October. Som bekjendt er Mexiko en Forderativ=Stat, og enhver enkelt til Forbundet hørende Stat giver sig sin egen Constitution. Dette er nu skeet, og alle enkelte Stater have anerkjendt den souveraine Congres. Ogsaa har enhver Stat betalt sin Andeel af forrige Aars Defielt i Finantserne. Den fuldbyrdende Magt er nemlig ved Constitutionen bemyndiget til, naar der er Deficit i Finantserne, at udstede et Decret, som anmelder denne Deficit, og paalægger enhver enkelt Stat at betale sin Andeel i Forhold til dens Andefaling. J October 1824 var der en Deficit af denne Art af 2 til 3 Millioner Pjastre. Decretet paafulgte, og førend Juni Maaneds Udgang havde enhver Stat uden Vanskelighed frivillig yder sin Deel.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs-Cours, den 23de December 1825. Hamborg 2 M. - a vista 208. - Species 211. Disconto 6 Procent. - Specier solgtes til 2 Rbd. 101 s. Kongelige Obligationer (uden Renter) 78 ½ a 79 Rbd. Sedler. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 101 a 101 1 Rbdlr. Dito i Sedler 106 ½ a 107 Rbdlr. 4 pC. Rigsbanks=Obligation, Renten pr. 6te Januar, 98. Norske Laa til 3 Procent 100 a 101. Dito dito til 4 Procent - Hamborger Laan 3000 Mk., 99. - Dito dito 4000 Mk., 99. 3 Procent Engelske Laan ved Wilson & Comp. E. Norske Rigsbanksedler 189 a 180. Svenske Sedler 3 Mk. 2 s. pr. 1 Rdlr. Rigs Veld.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Kiøbenhavn, den 23de December. Ferdagen den 23de December anlægges Hofsorg for den afdøde Keiser af Rusland, Alexander den 1ste, som bæres i 4 Uger. Cavaliererne bære sorte Klæder, blank Kaarde og Spænder, samt sorte Silkestrømper.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Damerne bære sorte Silkeklæder, de første 14 Dage aldeles Sort.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Placat, angaaende Qvartals-Coursen for Januar, Februar og Marts Maaneder 1826.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Af den i Overeensstemmelse med det Kongel. aabne Brev at 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committe er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i Januar, Fabruar og Marts Maaneder 1826 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der, efter allerhøistbemeldte aabne Brev, kunne af gjøres med Rigsbanksedler, bestemt til 206 1/2 imod 100 Species eller 200 Rbdlr. Sølv, saa at 1 Rbdlr. Sølv i alle foranførste Tilfælde kan betales med 1 Rbdlr. 3 s. i Rigsbanksedler og Tegn. Hvilket hervid kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Det Kongelige Danske Cancellie, den 20de December 1825. Kaas. Cold. Monrad. Örsted. Lassen. Hjerulff. Lange. Hansen. Moltke. (L. S.) For Søfarende.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Paa dette Blads Comptoir er til Eftersyn som Tegninger af Underlandsmærker som i denne Sommer ere opsatte paa den Norske Kyst, østen for Lindesnæs, nemlig: paa Skjæret Ryvingen udenfor Mandal; paa Ulvøen ved Uldssund, omtrent 1 1/2 Miil østen for Flekker; paa Rødingen, en rund Klippe, tæt udenfor Brækketør havn, omtrent 3 Mile fra Flekkers; paa Hesnæss, 2 Mile østen for Homborgs Mølle og 2 1/2 Miil vesten for Troms Kirke, og paa Sande, 2 Miil østen for Troms og ligesaa langt vesten for Risøer Flæk. Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: at Hs. Majestæt ved allerbøieste Reskript af 4de dennes allernaadigst har befalet, at den Gade ber Staden, som fører fra Indgangen til det store Kongelige Bibliothek hen til Broen foran Nyekongensgade, herefter skal benævnes "Tøihuusgaden. Kiøbenhavns Raadstue, den 14de December 1825. Under Stadens Segl. (L. S.)¬
Berlingske Tidende, 1825-12-23
De sædvanlige Terminsforretninger ved Credito Cassen for Huuseierne i Kjøbenhavn foretages hver Dags Formiddag fra Kl. 9-1 indtil Maanedens Udgang. For Indskud i Sedler meddeles Jnterimsbeviis, der siden ombyttes med Obligationer lydende paa et Aars Opsigelse og 4 pro Ct. Renter.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Landhuusholdningsselskabet. Onsdagen den 28de December 1825, om Eftermiddagen Kl. 5, holdes et Fjerdingaarsmöde, hvori foretages det sædvanlige aarlige Valg paa Medlemmer af Selskabets Commissioner. Inden Mödet hæves oplæses nogle af Krigsraad Fjelstrup til Sindinggaard, meddeelts Bemærkninger om Ve sterboe-Jyderne.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 22de December 1825 indkomne følgende Skippere: J. Gielmuyden fra Østersøen, S. Rivelfra Stettin, J. Jørgensen fra Amsterdam, med følgende Vare, 1527 Stykker Jern, Trælast, Staver, 22 Fade og 3 Kister, Tobaksblade, 20 Pakker Saalelæder, 3 Fade Sandel, 150 Stkr., Ost, 4 Sække Canariefrø 10 Fust. Staal, 30 Sække Caffe. - Udgaaede : S. Haskill til Lissabon, S. H. Foss til Porsgrund J. J. Schmidt til Remcastle, S. Johansen til Bergen S. Olsen til Arendal, H. Sørensen til Malmøe, med følgende Vare, 5485 Tdr. Byg, 110 Potter Kornbrændeviin, 725 Pd. Caffe 105 Fjerd. Smør 318 Lpd. Ost, 72 Tdr. saltede Sild, 3250 Pd. Riis, 1711 Pd. Rosiner, 1507 Pd. Aukker, 2700 Stykker, Oranger, 4176 Pd. Svedsker, 508 Pd. Figen, 140 Bouteiller, og 1/4 Potter Arrak.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Ved Tallotteriets 1072 Trækning i Wandsbeck udkom Bo. 9. 86. 40. 8. 36.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Kiøbenhavns Torvepriser, den 23de December 1825. Rug, Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. 1 s. Hvede, Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 1 s. Havre, Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 sk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. - s. a 1 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Fierdingen 9 Rbd. a 11 Rbd. Æg, Snesen 2 Mk. - s. a 2 Mk. 4 s. Varme Venskabs Følelser, Veladle Hr. Joh. Freder. Dettmers Belædle Jomfrue Cathrine Maria Theinlanders Ægteforening den 12te December 1825. Livsaligt var mig dette føde Øieblik, Da Dyd og Venskab Troeskabshaanden rakte, Da Kierlighed sin Jld i Lue bragte, Og ædle Dettmer fro, sin elskte Rheinlander sk. Hver Følelse hos mig blev Glæderaab, Og hvert et Ønske fløi op til det Høie. Gud, raabte jeg: Din Miskundhed sig høie Til Lisse elskte To, og krone deres Haab Og glad min Siel og fro mit Vennedierte blev, Og frydfuld Tankens Syn lod mig opdage, At disse Elskte Livets Fryd skal smage; Saalænge Tidens Aar udraaber: Lev Og Venskabs varme Jld, i hulde Bryst Antændte hos mig denne rene Lue, høit hævet Ønsket sig : Gud! lad dem skul Din Kierlighed og leve til hverandres Lyst, J Slutningen af Aaret 1324 er min aldste Søn, Capitain Georg Branner, 25 Aar gammel, død i Samarang i Ostindien, alt for tidlig for Udførelsen af sin kiereste Plan, ved dristig og utrættelig Virksomhed at kunne vorde min Støtte i Alderdommen, ligesom han ved sin ædle aabne Characteer, sid omme harnlige Hierte nedse havde været mit haav og min Glæde. Petrine Branner, for Billeskou.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Kleteratur. Efterat Følgerne af en langvarig og ødelæggende Krig have begyndt noget at forvindes i Europa, og de dybeste Saar tildeels ere lukkede, have saavel Staterne som disses Borgere søgt at gienvinde den tabte Velstand, og meer og meer at udvide deres Virksomhed. Jhvordeel Danmark i Forhold til dets Størrelse og Hielpekilder i hiin heldsvangre Krig har tabt meest af alle Stater, og de derved erholdte Salt have været de vanskeligste og langvarigste at lære, begynde og opsaa disse efterhaanden at lukkes, og de meere frigiette Kræfter kunne nu anvendes til fornvet Virksomhed. De ere ogsaa bevnete at anvendes dertil. - Handels- og Jndustrie=Tidendens Udgivere ville giøre hvad der staaer i deres Magt, for ved en nørre Handelskandskabs Udbredelse at understøtte de nye Foretagendet, hvorfor fra tilstundende Aars Begyndelse denne Tidende udkommer i større Format og derved med mere Tert, uden at derfor Betalingen forhøies for Subskribenterne. Som hidtil ville vi bestræbe os for, at de Handlende stedse kunne være underrettede om de vigtigste Tildragelser, som vedkomme Handel og Skibsfart i Almindelighed, og de Danske Staters i Særdeleshed, fornemmeligen skal alt, hvad der kan bidrage til at befordre den Danske Produkthandel, være Formaalet for vore Bestræbelser. Jndustriens Tilstand i det Hele, og dens Fremgang i Fædrelandet især skulle være Gienstande, som af os ville vorde behandlede med ikke mindre Omhu. Salte istand, som vi ere det, til at kunne holde Skridt med Vindskibelighedens Beskaffenhed ikke alene i Europa, men og i andre Verdensdele, og med alle de der skeete Opdagelser, forpligte vi os til at underrette vore Læsere om alt det, som fornemmeligen kan være af praktisk Bytte for Danmark. Vi ønske derfor ogsaa at kunne herefter hyppigere end hidtil er skeet, ved Træsnet eller Kobbers oplyse de af os afhandlede Gienstande, men i hvilken Grad dette vil kunne skee, vil beroe paa det bifald og den Understøttelse, dette vort Foretagende vil møde. han og Jndust. Tid forsendes ifølge Allerhøieste Tilladelse med Brevposterne i Danmark og Hertugdommene, og kan bestilles paa alle Postcomptoirer. Heri Staden modtages Subskription hos Bogtrykker Popp, Østergade No. 72, og koster qvartaliter paa Skrippr. 2 Rbd. r. S., og qvartaliter paa Trykpapiir 1 Rbd. 3 Mk. r. S. C. J. Rawert. W. A. Schlegel.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Kjøbenhavns allernyeste Leie Bibliothek. I Dag er et nyt Leje Bibliothek, bestaaende af de bedste og nyeste danske og tydske Morskabsbøger, aabnet i Møntergaden No. 55, første Gaard paa høire Haand fra Gothersgaden. Leien er saare billig, og den trykte Fortegnelse over Biolitirket koster 2 Mk. Jøvrigt anmærkes, at da her forefindes Doubletter af de bedste Bøger, er dette Bibliothek især tjenlig til Afbenyttelse for udenbyes Læsere. Idag er udkommen: "Veiledning for de, som bestemme sig til Handelen, indeholdende Alt, hvad en Comptoirist nødvendigst dør, olde, tilligemed et Anhang om det dobbelte italienske Bogholderie, sammendraget og udarbeidet efter de nyeste og bedste Værker, Prisen er heftet indtil Nytaar 8 Mk., og efter den Tid 10 Mk. Den faaes hos Udgiveren. Kjøbenhavn, den 20de December 1825. A. D. Thortsen, store Kongensgade No. 49, 1ste Sal.