JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-20
Paa Glænge Forstrand under Gaardmand Hans Pedersens Lod paa Grevskabet Holstenborg, er den 7de dennes ilanddreven og bierget: en gammel Egebaad af svensk Bygning, speilgattet, 6 Alen lang, 2 3/4 Alen bred, med 3 Tofter og 6 Tollegange, en Ringbolt for og en dito agter; men iøvrigt uden Mærker og Redskaber. Ved at bringe dette til almindelig Kundskab, indkaldes herved Eieren af bemeldte Baad, overeensstemmende med Forordningen af 12te Marts 1790, at melde sig hos mig inden Aar og Dag, sub poena præclusi & perpetui silentii, at godtgiøre sin Eiendomsret. Holstenborg den 9de Juni 1835. F. A. Holstein. Dyre=Kalve. I dette Foraar ønskes tilkiøbs 1 eller 2de levende og ubeskadigede Hjorte Kalve, faldne ved en Kronhind; Prisen maa ikke overstige 5 Rbd. De modtages af Undertegnede. Slagelse den 2den Juni 1835. N. P. Øland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-20
En Dreng, som har Lyst at lære Skrædderprofessionen, kan strax blive antaget i Lære hos Skræddermester Jørgen, Jørgensen i Slagelse. Lax. er i Dag arriveret hos Kiøbmand Kalkar i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-20
Paa Antvorskov Hovedparcel kan daglig erholdes Fløde til 4 s. Pæglen, sød Melk til 5 s. Kanden, og afskummet dito til 2 s. Kanden, naar samme forud bestilles kan det leveres i Huset paa bestemte Dage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-20
Undertegnede modtager Linnedsyening, saavel simpelt som fiint. Proper Syening og billig Priis loves. Slagelse den 16de Juni 1835. Rachel Heimann, boende hos Muurmester Gamradt paa Skousøegaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-20
En confirmeret Dreng, som regner og skriver godt, og har Lyst at lære Handelen, kan strax blive antaget hos Kiøbmand A. Wulff i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-20
Chemisk Fyrsvamp erholdes saavel i større som mindre Partier hos Bachmann & Gottlieb.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-20
Gode Vinterpurre=Planter bekommes til billig Priis hos C.Sundt i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-20
Ved Wandsbecks 1257te Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
21de Aarg. Alle No. 50. eller: og 30000 Flagelse Ageblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bæstholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 23 Juni 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Skildring af det Land, hvori Paradisfuglene og Epimacherne boe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
De Franske besøgte en Havn, som kaldes DoreyHr. Lesson siger, at Planteværten er paa denne Kyst af Nye Guinea saaledes beskaffen, som man kunde vente sig det paa en Øe, som ligger under Linien, og som overblæses af den tørre og tempererede Vestpassat, nemlig majestætisk og imponerende. Hele Egnen er en uoverseelig Oldtidsskov, hvori de sleste Træer findes, som forekomme paa Molukkerne; man seer Kiæmpetræer, over 150 Fod høie, og af et uhyre Omfang, at hæve sig i den himmelblaae Luft, J disse store Skovstrækninger voxe ikke lave Urter; men alle Planter have høie Stammer og ere af en træeagtig Natur; men Lianer slynge sig langs opaf Træerne, og hele Kaskader af Blomster falde af og til ned af Træerne, ligesom af Klipperne. Jordbundens yppige Frugtbarhed, som uafladeligen vædes af vaade Taager, og i 6 af Aarets Maaneder af Regnskyl, og derpaa ophedes af Solens lodrette Straaler, stiger til det Utroelige. Den Reisende, som vandrer ind i disse ældgamle Skove, bliver ikke træt af at beundre Løvværkets rige Mangfoldighed, som omgiver Blomster af en overordentlig Størrelse og af de forunderligste Skikkelser, eller denne Fylde af besynderlige Frugter, og denne Blanding af forskiellige Træesorter, hvilke ere omrankede og omgroede af de yppigste og pragtfuldeste Krandse og Guirlander af Lianer. (Man kan være temmelig viis paa, at de Vilde, som beboe Landet, have ingen eller megen liden Følelse for denne Naturpragt, som de slet ikke kunne fatte. Aartusinder ere hengangne, og endnu have ingen cultiverede og eftertænksomme Mennesker giennemvandret dette Underland; hvorfor er da al denne Pragt og Overflødighed, alle disse Gienstande for Betragtning og Beundring, alle disse Skaberens herlige Konstværker blevne frembragte. Kan man undgaae den Tanke, at der gives en Oververden, en høiere Klasse af aandelige Væsner, for hvis Skyld denne store underfulde Natur, dette hele mærkværdige Menneskeliv er frembragt, og hvortil Menneskenaturen efter Døden gaaer over, Man kan troe alt det for os ubegribeligste; men man kan ikke troe at Skaberen frembringer noget uden Hensigt, og at Guddommen ødsler med sin Almagt. Ved at forbinde en pragtfuld Natur og et usselt Menneskeliv med hinanden, synes Skaberen ligesom at paaminde os om, at hiin er ikke frembragt for Menneskenes Skyld.)Men opvækker Nye Guineas Planteverden en forbausende Beundring ved sin Overflødighed og Pragtfuldhed, saa er dette maaskee endnu mere Tilfældet med den dyriske Verden, især Fuglene, ved Fiere nes og Formernes henrykkende Pragt. Et hemmelihedsfuldt Slør har hidindtil skiult dette magiske Land for Naturforskernes Blikke, ogsaa have de berømteste blandt disse stedse beklaget, at ingen videnskabelig Expedition er bleven afsendt til det.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Da vi opholdt os i Bugten ved Dorey, bragte de Papas os saamange Paradisfugle til Salg, at vi kunde deraf slutte os til, at de maatte findes i Landet i stor Mængde. Paa vore Jagttoure saae vi to Gange Monocodes, eller den hvide Paradisfugl, og begge Gange Han og Hun sammen. Hannens Fiere ere overordentlige pragtfulde; men Hunnens er uden Glands og Skiønhed. De Papuas kalder denne Art, Saya, den opholder sig paa Tecktræerne og lever af deres Frugter. - De smaae grønne Paradisfugle (les petites emerandes) have en behagelig bølge formig Flugt. Vingerne sænkes ligesom skiødesløst ned til Siden; de see ud som en nydelig ætherisk Busk, der glimrer i Luften som et Stierneskud. Af de tørrede Skind af disse herlige Fugle, som de Papas sælge, kan man ikke giøre sig en tydelig Forestilling om dem. - De Jndfødte gaae hyppigt paa Jagt efter en tredie Art Paradisfugle, som kaldes Manabefor, som de Radschas paa Øerne i det indiske Archipel og de chinesiske Store pleie fra ældgamle Tider af at bære som Agretter. Disse Fugle holde ogsaa meest af Frugten paa Tecktræet og af et Figentræe, deres Skrig lyder stærkt som Woik, Voik. I Skovene ved Dory opholde sig ogsaa Megepoderne, nogle herlige Slags Duer, og deriblandt Gura eller Nicobar=Duen. Ofte traf vi paa den molukkiske Kasuar eller Emu, med hvis Fiere de Pa paas pryde deres Landser, paa Calao med sine sorte Fiere og hvide Hale; den nærer sig af Muskatnød der og Frugterne af andre ædle Kryderier, hvorved dens Kiød faaer en ypperlig Smag. Dens Flugter saa tung og saa plump, at man troer at høre den Kastevind, som gaaer forud for en Orkan, naar en Skare af disse Fugle kommer flyvende i Skoven.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Man møder de prægtigste Sommerfugle, de sieldneste Biller ved hvert Skridt. Søen, som bestandig sættes i Kaag af den brændende Æqvatorialsol, indeholder de Conchylier, som udgiøre Samlernes største Glæde, f. Ex. Harpen, Hammeren o. s. v. Man kan af denne flygtige Skildring slutte sig til, hvor overordentligt vigtigt det maatte være for det naturhistoriske Studium og for Handelen, at Nye Guinea blev nøie undersøgt. Dette Jordstrøg er ligesom Borneo (en Øe saa stor som Tydskland, bestemt til engang i Tiden at forsyne vore naturhistoriske Kabinetter med Former, som endnu mangle den Række af levende Væsner, som vi kiende. Den store og rige Øe, som den gamle spanske Søefarende Qviros kaldte Tierra australia deel spiritu santo. og som han skildrede som et sandt Eldorado, har vist været Nye Guinea.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
De Papas, som opholde sig ved Bugten Dorey, antage at forskiellige Menneskestammer beboe Øen. Den Stamme, som boer inde i Landet, og som man i Europa kalder Haraforer, kalde de Endamaner, og deres egen Stamme inddele de i Arfakis, Biergbeboere, og i Papuas eller Kystbeboere. Hovedforskiellen paa disse to Klasser af Australnegere bestaaer i den Maade hvorpaa de bære Haaret; thi de Arfakis bære Haaret langt, og lade det hænge underligt ned; men de Papas flette det. Nogle Malaier have boesat sig paa Kysten, som bære Haaret kort afskaaret, og som have antaget nogle raae udvortes Skikke af Jslamismen. - De Papuas blive i alle ældre Reisebeskrivelser skildrede som nogle vilde, troeløse, ugiæstfrie Gaster, som man ikke kan tage sig nok i Agt for. Vi kunne ikke istemme hermed, thi de Papas, som boede paa Nordkysten, vare blide, og ingenlunde farlige, og meere tilbøielige til at tage Flugten for Europæerne end til at skade dem. De have aldrig gjort os Fortred, uagtet vi paa vore naturhistoriske Excursioner ofte befandt os ganske allene i deres Landsbyer eller i Skovene og vare aldeles i deres Vold. Men de Papuas, som boe mere Sønder paa, og hvis Gemytsbeskaffenhed ikke er bleven forandret ved en Blanding med Malaierne, ere raaere og vildere; vel ogsaa en Følge af at de selv ere omgivne af Fiender. Saasnart vi nærmede os til Kysten i en stærk bemandet Baad, toge de strax Flugten med alle deres Effecter; men de ere ogsaa idelig udsatte for Angreb af Malaierne, som giøre Landgang paa Kysterne for at bortføre, og sælge dem som Slaver, og af de Hareforas, som boe inde i Landet i Landsbyer, som ere byggede paa høie Pæle og ere omgivne med Pallisader.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Nyeste Post-Efterretninger. Deres Majestæter den russiske Keiser og Keiserinde ere komne tilbage til St. Petersborg. - Fra Berlin berettes under 14de Juni, at man erfarer af en paalidelig Kilde: Keiser Ferdinand den 1ste har ubetinget erklæret sig mod enhver Jntervention af enkelte fremmede Stater i de spanske Anliggende. - Desuagtet arbeides paa en inderecte Jntervention af al Magt. Det synes afgjort, skriver man fra London under 16de Juni, at det første Hielpe korps for Jsabella den 2dens Tieneste vil blive Udlændings Legionen i Algier, som Frankerige aftræder til Spanien, og en belgisk Legion paa 10,000 Md., som skulle commanderes af en fransk General; ogsaa tales meget i Brüssel om denne Udrustning. Den spanske Gesandt i London, General Alava har offentligt bekiendtgjort, at de Personer, som ville gaae i spansk Krigstieneste, skulde melde sig hos Oberst Lacy Evans, deres tilkommende Chef, over 200 Officere have allerede meldt sig, Hverve-Officeere skulle afsendes til Jrland; blot saadanne Personer antages til Officere og Soldater, som forhen have giort Krigstieneste. Allerede har saameget Mandskab melde sig, at man troer, at 500 Mand kunne afseile til Spanien inden Ugens Udgang. - Udførselstolden for Vaaben og Munition til Spanien skal være ophævet. Naar man undtager at Frankerige aftræder sin Udlændings=Legion til Spanien, ifald den vil beqvemme sig dertil, saa forholder det sig forrester ganske passiv i Jnterventions=Sagen; man siger, at det underhandler med de østlige Magter selv om den betingede Jntervention. Det synes som at denne er meest overladt til England, som det ikke vilde falde vanskeligt for at skaffe frievillige Soldater, da Ministeren Lord Morpeth har anmeldt i Underhuset, at der hersker Mangel i en stor Deel af det vestlige Jrland. Hertugen af Wellington havde anmeldet i Overhuset, at han vilde fremkomme med en Motion om de spanske Anliggender; men han betænkte sig og tog den tilbage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Jmidlertid lyde alle Beretninger om, at det gaaer saa bagvendt med de Christinos i Spanien som mueligt. Man vil vide, at Karlisterne have besat Elisondo, Tolosa og Jrun, at den spanske Regiering vil rømme Bilbao og Vittoria, og blot holde stærke Garnisoner i San Sebastian og Pamplona. Præsten Merino skal være bleven udnævnet til karlistisk General; han har 1500 Mand Fodfolk og 200 Ryttere, og har nyeligen afbrændt Staden Roa. Hr. Martine; de la Rosa har indgivet sin Demission. Man har faaet Efterretninger fra Lissabon mod Decreterne angaaende den nye Minister=Forandring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Hertugen af Terceira beholder Overcommandoer, over Armeen. Marskal Saldanha er bleven Krigsminister. J Operahuset har man yttret megen Glæde derover, og en patriotisk Homne er bleven sunget. Paa den spanske Regierings Forlangende skal et Hielpecorps af 8000 Mand rykke ind i Spanien. Hr. Antonio Carvalho er bleven Justitsminister. Hr. v. Souge Pinto Magelhars er bleven Jnden landsk Minister. Man siger at Aarsagen til de forrige Ministeres Aftrædelse skal have været, at de have erklæret sig mod Dronningens Formæling med Hertugen af Nemours, en Plan som blev understøttet af et mægtigt Partie ved Hoffet, nemlig Marquesa de Ficalho første Hofdame, og hendes Svoger Thomas de Mello. Men nu berettes, at den engelske Regiering har erklæret sig mod denne Formælingsplan, og har erklæret, at det vel staaer Dronninger frit for at følge den Plan, som hun vilde fatte; men at hun da ikke kunde giøre Regning paa nogen videre Biestand fra den brittiske Regiering. Samme Aften tilmeldte General Saldanha Lord Howard de Walden, at den forehavte Ægteskabs plan var opgiven.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
J det engelske Parlament er forresten ingen Gienstand af Vigtighed bleven forhandlet med Undtagelse af, at Lord John Russels Municipal Bill har erholdet den anden Læsning, og vil den 22de blive bragt i Committeen. - Fra Mexiko berettes: at Revolutionen der faaer et alvorligt Udseende; flere Stater have billiget Alvarez og Farias Plan, og man forventer det samme af nogle andre. General Alvarez soutinerer sig i de sydlige Stater, og han skal giøre Tilberedelser til at rykke imod Mexiko. Fra Lüttich skrives under 11te Juni, at den 9de fandt et Folkeopløb Sted udenfor den katholske Biskop Hr. von Bommels Hotel, hviken man gav Skyld for Kabaler ved Valgene, som alle vare udfaldne til Fordeel for det ministerielle Partie, man vilde bringe ham et Charivari, som dog Politiet, forhindrede. Den 10de fandt et nyt Opløb Sted som var større end det første, og bestod af over 500 Personer; de sang patriotiske Sange, trækkende igjennem Gaderne. Soldaterne adsplittede Sværmen, og nogle Personer bleve arresterede. Ogsaa i Verviers ere Tumulter forefaldne, fordi Valgenere forefaldne efter det katholske Parties Ønske, som over hele Belgien ligger i Strid med det liberale eller Friehedspartiet. - Fra Genf berettes at nogle protestantiske Separatister (Momiers havde forenet sig om at indrette en i Hermance leiet Boepæl til deres Gudstieneste, uden den reformerede Præsts Samtykke; men Folket forsamlede sig og og Præsterne med Vold ud af deres Menighed. Da disse Protestanter fandt at Afstanden fra den nærmeste Kirke var saa stor, saa leiede Præsten af Cologn med Magistratens Tilladelse, i Byen Anieres en Sal, som var tienlig til et Kapel og lod oprette en Prækestol og sætte Bænke deri; men om Natten brak en Sværm Mandfolk og Fruentimmer Dørene op og opbrændte om Morgenen, det var en Søndag, hele Jnventariet paa en offentlig Plads, Politiet, kunde neppe forhindre at hele Huset blev ødelagt. Rasende Trudsler bleve udstødte mod Præsterne, Fruentimmer bleve anholdte i en Vogn af Pøbelen, og Mairen opfyldte ved denne Leilighed aldeles ikke sine Pligter. - J Schweiz giver sig en lidenskabelig Modstand tilkiende mod den katholske Geistlighed, og især mod Munkene, som man beskylder for at være i Besiddelse af en altfor stor Deel af Landets Formue i de katholske Kantoner, ligeledes imod den, pavelige Nuntii Jndflydelse i disse Egne, i vore Dage forvikle de religiøse og de politiske Giæringer sig bestandigt med hinanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Der meldes fra Konstantinopel af 22de Mai over Odessa, at Sultanen vil foretage en Reise til Brussa- og Koniah i Lille-Asien, for at udbrede til disse gamle Rigets Hovedstæder den velgiørende Jndflydelse af den Oplysning, hvorover Constantinopel nu fryder sig. – J Beschiktasch er en polytechnisk Skole bleven oprettet. - Under 27de Mai berettes, at mange Tropper afsendes fra Constantinopel til Natolien; at Jbrahim Pascha er paa Tilbagereisen. til Syrien; at han har givet Ordre til en almindelig Rekrutering i Landet; at man har i Beirut frataget Consulerne den Vagt, som de erholde udenfor deres Huse, og at et stort Magazin for Vaaben og Krigsforraad anlægges i Tarsus. - Under samme Datum beretter den østerrigske Jagtager fra Constantinopel, at den tyrkiske Armees Hovedqvarteer, i Asien er opslaget imellem Taurus og Mardin; men at man troer at Redschid Mohammed Pascha vil forlægge det til Diarbekr. Sultanen skal have store Planer for til sine asiatiske Provinsers Civilisation; han vil giennemtrække dem med Landeveie og Kanaler. En Røverbande under Karamatos Anførsel har foruroliget Rumelien; men en Deel af disse Røvere er bleven paagreben. – Den tyrkiske Flaade har forladt Kysten af Albanien og er seilet Sønder paa til Tripolis, da Paschaerne have Overhaand i hiint Land, saa blev dens Medvirkning vel ikke anseet for nødvendig. – Man har i Triest faaet Efterretning fra Ragusa om et blodigt Oprør i Skutari, hvori dog Paschaen skal tilsidst have faaet Overhaand og taget en skrækkelig Hævn over de Skyldige; det hedder at den katholske Biskop er omkommen derved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Der berettes fra Havre de Grace, at ifølge den vigtige Handelsforbindelse imellem denne Stad og Lissabon, skal en Linie af Dampskibe oprettes imellem dem. Staden Havre eier 21 Dampskibe; dens Folkemængde tager overordentlig til Bygningerne i samme Forhold, og den tegner i faa Aar til at blive til Frankeriges Liverpool. – Fra Berlin skrives, at siden Subskriptionen til den Leipziger Jernbanhar faaet et saa glimrende Udfald, saa tales i alle Cirkler i denne store Stad om Jernbaner. Den amerikanske Consul i Leipzig, Hr. List, har indgivet et Forslag desangaaende til Kongen, som gaaer ud paa at bringe Stæderne Berlin, Magdeborg, Leipzig og Hamborg i Forbindelse med hinanden ved Jernbaner, af hvilken Forbindelse et fuldstændigt preussisk Jernbanesystem med Tiden kan udvikle sig Den 4de Juni holdt Kiøbmændene, Bankererne og Capitalisterne en Conference om denne Sag, hvori de besluttede at anbefale Hr. Lists Forslag til Hs. Majestæt og at tilveiebringe de 8 Millioner Rigsdaler, som udkræves til dets Udførelse, deels af deres egen Formue, og deels ved Subskription. Deputationer ere ankomne fra Magdeborg, Halle og Leipzig for at conferere med Jernbane-Committen i denne Stad. - Kiøbmændene og Capitalisterne i det Hannoverske ville nu selv for egen Regning iværksætte Planen til en Jernbanes Anlæggelse, som skal sættes i Forbindelse med Leipzig og med Bremen; og de skulle alle være indkomne med Forestillinger desangaaende til den hannoverske og til den brunsvigske Regiering.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Kiøbenhavn den 18de Junii. Jfølge Privatbreve fra London agter den brittiske kongelige VachtsClubs Flotille i Sommer at foretage sig et LystKrydstogt i Østersøen, og vil om kort Tid kunne ventes til Kiøbenhavns Rhed. De Klubben tilhørende Skibe skulle – hvad ogsaa de enkelte Lyst jagter af denne Art, man tidligere her har seet, øiensynligen lagde for Dagen - udmærke sig ikke mindre ved deres skiønne Bygning og Hurtighed som Seilere, end ved den Pragt og Luxus, hvormed de indvendingen ere indrettede. De føres i Almindelighed af deres respective Eiere, formuende Adelsmænd og gentlemen, bære et eget, af Klubbens høie Patron, H. M. Kongen af England, for dem bestemt Flag, og staae, naar de ere samlede i en Flotille, under Commandoe af en af Klubbens Midte udvalgt Øverstbefalende, der fører Titel af Commodore (Commandeur).(Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Kiøbstaden Hillerød er atter bleven hiemsøgt af en stor Jldsvaade. Den udbrød om Natten imellem Søndag og Mandag i den Deel af Byen, som blev staaende ved sidste Jldebrand, og ved samme bleve ikke færre end 11 Boliger lagte i Aske og atter mange Familier gjorte huusvilde. Om Jldens Opkomst vides endnu intet med Vished. Den brød ud i en Tømmerhandler Malling tilhørende Gaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Da der siden den sidste store Jldebrand flere Gange har været Jldløs og bemærket Spor dertil, som man dog havde været saa heldig at faae opdaget i Tide, er det naturligt, at den almindelige Mening dennegang med temmelig Bestemthed yttrer sig for, at Jlden maa antages at være paasat. Det er høiligen at ønske, at den Politieundersøgelse, som verserer desangaaende, maa føre til fuldstændig Oplysning isaahenseende. (S. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Paa Sanderumgaard er den 17de om Morgenen, begaaet et rædsomt Mord og Selvmord, idet en der tienende Staldkarl, som havde besvangret Undermeiersken paa Gaarden, har med en Brødkniv skaaret Halsen over paa hende og derefter paa sig selv. Det dræbte Fruentimmer var 24 Aar gammelt og Karlen 22. Hun havde stedse ellers udviist en god Opførsel; men Karlen var af en ond Karakteer, trættekiær, brutal, men forøvrigt temmelig phlegmatisk. Ved sine Paarørendes Forestillinger i Forbindelse med Karlens slette Karakteer, havde Pigen fundet sig bevæget til at ophæve al videre Omgang med ham, saameget mere som hun skal have næret Haab om at blive gift med en Anden, med hvem hun tidligere havde været forlovet. Fortørnet herover havde Karlen truet hende med at giøre hende alt det Onde, han formaaede, hvorfor en anden Pige havde raadet hende at anmelde denne Trudsel, for deres Hosbonde, Hr. Hofjægermester Ridder v. Wind, men hun vægrede sig derved i det Haab, at han vilde lade det blive ved Trudselen. Dog vedblev hun at have Frygt for ham, og endnu Aftenen før hun myrdedes, da hun havde havt Besøg af sin Broder, der havde lovet hende, at hun maatte føde hos ham, og hvem hun vilde følge noget paa Veien, havde hun bedet en Pige gaae med, af Frygt for at møde Karlen saa sildigt, Kl. 11, allene paa Tilbageveien. Han, der vidste, at hun som Under meierske gik en Time sildigere i Marken end Malkepigerne, havde efter al Sandsynlighed passet hende op Kl. 4 om Morgenen og snigmordersk overfaldet hende omtrent et Bøsseskud fra Porten. Da man opdagede de Myrdede vare deres Liig endnu ikke kolde. Begge laae jevnsides hinanden med Ansigterne vendte mod Jorden paa Steenbroen. Brød kniven laae, oversudlet af Blod ved Siden af Karlen. Han var blevet vækket Kl. 5 af en Pige, som den Gang fandt ham sovende. (Hem. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Befordringer. Under Direktionen for den almindelige Enkekasse. Den 6te Juni er i Kassens Bogholder-Contoir, anden Fuldmægtig C.C. Dencher beskikket til første Fuldmægtig; anden Copiist, Secretair ved Demolerings-Commissionen, J. F. Jantzen, til anden Fuldmægtig; tredie Copiist C. C. Hjelm forfremmes til anden Copiist, fierde Copiist C. F. Hesselberg forfremmes til tredie Copiist; Extraskriver F. J. C. de Coninck ansat som fierde Copiist, og første Copiist P. H. Schiellerup forundt Prædicat af Fuldmægtig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Kiøbenhavns Børs-Cours den 19de Juni 1835. Hamb. 2 M. - a vista 206 13 pCt. engelske Laan ved Wil Spec. 206 1. (d. 19. Juni 1834, son & Comp. 74 1/2 a 75.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-06-23
Norske Laan til 4 pCt. Bco Disconto 4 pCt. (afsluttet den 21. Juni 1834) Spec. solgtes til 12 Mk. 6 s. Dito dito i r. S. 101 1/2 a -(i Fior 12 Mk. 6 1/2 s. Kgl. Obl. uden Renter i Bco. Dito dito til 4 pCt. 101 3, Dito uden Renter i Sedl. 94 Nye dito dito i r. S. til 4 – (i Fior 90 1/2 a 91.) pCt. 101 ½ 4 - Nationbk=Obl. (af Laanet d. 2. 4 pCt. uopsigelige norske Stats Febr. 1820) r. S. 102 a 102 1/2. Obl. lydende paa norske Spe Dito i Sdl. 105 1/4 a 105 1/2 Rbd., cies. – Norske Speciesedler 182 1/2 a 1834 pCt. Rigsbank=Obl., Rente Fior 182 a pr. 6te Januar, 102 a 102 1/2 Svenske Sedler 49 3/4 a 50 sk. pr. Rbd. rede Sølv. 1 Rdlr. Rigsgield.