Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-13
Østerrigs Nabolande nære ikke samme Haab, der vel og fornemmelig grunder sig paa øieblikkelige Kjøbmands Spekulationer. J Sachsen er man i den største Bekymring, at Statens neppe lægte Saar paa nye skulde oprives. Armeen er sat paa Krigsfod, og samles i tvende Korps ved de Bøhmiske Grændser. Omkring Dres den anlægges Forskandsninger, for at sikre Hovedstaden i det mindste mod et Streifekorps's første Angreb, og Slottet i Weissensels indrettes til at kunne modtage høie Personer. Bayrerne besætte den Tyrolske Grændse imod Østerrig, og Divisionen Wrede, 12,000 Man stærk, havde ligeledes Ordre først i denne Maaned at bryde op til Jnn-Floden. Efter de skrækkeligste Optrin, siges Roligheden igjen at vende tilbage til det sydvestlige Europa. Saragossa de Spanske Jnsurgenters vigtigste Haab, er endelig falden. Den 33te Armee-Bullettin og andre private Breve meddele herom følgende Hovedomstændigheder. J Saragossa befandt sig det Partie der som fordum i Arvefølgekrigens Dage, havde kaldet en Østerrigsk Prinds (C. H. Karl) til at herske ved Tagus. Alle Jndvaanerne vare bevæbnede; Landfolket i Arragonien slog sig til dem, og 10,000 Flygtninge fra Slaget ved Tudela kastede sig ind i Staden, der saaledes fik 50,000 Forsvarere, havde umaadelige Magasiner og 200 Kanoner. Siden den 27 Novbr. var den Franske Armee i Nærheden af Saragossaa. Jaaden Mark vilde hele Besætningen ikke holdt Stand mod 3 Regimenter; men her, ophidset af Munkene, trodsede den alle Ulykker. Længe lod man Stadens Kommunikation med det øvrige Spanien aaben, for om den ved Efterretningerne om Jnsurgenternes Nederlage kunde bringes til Fornuft. Men forgiæves, Anførerne skjulte Sandheden for Folket, bedrog det og lovede det som snarest Hielp af tililende Engelske Hære. Jmidlertid gjorde General Lacoste, der siden tilsatte Livet ved Beleringen, i Alagon alle Tilderedelser til den underjordiske Krig, man agtede at føre. Men Fienden befæstede sig stedse meere og meere; man skreed da til Angrebet, og efterat have forjaget han den 21 December fra en Deel Udenværker begyndte de Franske den 26de Beleringen for Alvor, og demaskeerte deres mod Staden anlagte Batterier. 15,000 Bønder og andre Jnsurgenter, der kom Samme til Hielp, vare med stort Tab tilbagedrevne, og den 27de besatte de Franske Klosteret San Gracia og nogle og tredive Huse, hvorved Tropperne fra Veichselen særdeles udmærkede sig og en af deres Officerer, en 17 Aars Yngling, som allere de 7 Blessurer hædre, var den Første paa Breschen. Fjenden forsvarede hvert enkelt Huus; man vedblev derfor daglig at underminere samme, og daglig sprang nogle i Luften. Fjendens Mineurer, der ikke forstode denne indernalske Konst rigtig, bleve snart opdagede og forjagne Bomber regnede ned paa Staden, og skaanede end ikke den kjære Frue deel Pilars Kirke, som ved mange Mirakler havde holdt Modet vedlige hos Jnsurgenterne. Den 17 Februar bemægtigede de Franske sig Forstaden paa den venstre Flodbredde, nedsablede en Mængde Spanier ved Broen og gjorde 4000 Fanger, medens Hertugen af Abrantes trængte over Corso (Hovedgaden), og ved to Miner lod den uhyre Skolebygning flyne i Luften. Omsider blev hele Staden den 21de besat af de Franske. 15,000 Md. Jnfanterie og 2,000 Mand Kavallerie nedlagde deres Vaaben og overgav 40 Faner og 150 Kanoner. Hertugen, af Monteb ello vilde ikke tilstaae den nogen Kapitulation. Han lod blot bekjendtgjøre, at Besætningen skalde være krigsfangen; de af Besætningen, der vilde sværge Kong Joseph Troeskab skulde, om Krigsministeren vil de antage dem, optages i hans Tjeneste; alle Vaabenskulde udleveres; Religionen skulde respekteres &c. &c. General Laval er udnævnt til Kommandant i Saragossa. En Deputation fra Jndvaanerne er alt sendt til Madrid. Palafor er meget syg, man beskylder ham for Stolthed og Feighed. Greve Fuentes er befriet fra et skrækkeligt Fængsel, hvori Jnsurgenterne have holdt ham i 7 Maaneder. Beleringen har ikke kostet de Franske meget, da den meest førtes under Jorden af Sapeurer og Mineurer. Derimod skulle 20,000 Spanier have tilsat Livet, og i Hospitalerne ligge 13,000, hvoraf dog 500 siges at være Dødens daglige Bytte.