JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Ved en Forseelse af Underbibliothekarerne i Madrid blev den fire Folianter stærke Katalog over det kongelige Bibliothek arabiske, græske, latinske, spanske etc. Haandskrifter ham overladt og exerperet af ham, hvilken Katalog ellers aldrig Nogen faaer Tilladelse til at see. J Escorial, hvorhan i halvtredie Maaned, misundt af alle Madrids Lærde, har arbeidet med en Frihed, som ligge fra Bibllokets Stiftelse ikke engang indrømmedes nogen Spanier end sige en Fremmed, havde han Lægekunsten at takke for sin Lykke, idet han ved Hjælp af Brækmidler og Aareladninger skaffede Pater Fray de S. Jose, efter forkeert Behandling af en Perle sig af Klosterets Læge, Brugen af hans venstre Side tilbage. Fra denne Tid stode Klosterets Kjøkken, Kielder, Muldyr, Haandskrifter, kort sagt Alt til hans Raadighed, ja der gjordes ham velvilligen nok Forslag til at blive i Spanien. J Escorial gik mere end 3000 græske, latinske, arabiske, spanske, portugisiske og hebraiske Haandskrifter hvert enkelt igjennem hans Hænder. Over disse Manuskripter har han forfattet en Beskrivelse, ligesom han og agter at levere en Historie af Bibliotheket i Escorial. J Valencia og Barcelona have Bibliothekerne ved de fjendtlige Partiers og Skytssets Rasen, hvilket sidste især rettedes mod Klostrene, de literære Skattes Gemmesteder, lidt betydeligt. Valencias Bibliotheker ere, med Undtagelse af det, der tilhører Hieronymiterne af San Miguel de los Reyes, tilhobe brændte af Franskmændene, og over dette, som hidtil stedse har været utilgængeligt, kan man af Professor Dietz vente de første literære Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Papirfabrikationen i den preussiske Stat har i de sidste Aar gjort overordentlige store Fremskridt. Man talte Aar 1819. 329 Papirmøller med 472 Bøtter. Hver Botte, regnet til 8 Riis daglig, og Søn og Festdage fraregnede, til 2400 Ris aarlig, udbragte. 1819 kun . 1132800 Ris Papir. 1827 kun . . . 1569600 altsaa tiltaget. 436800 Den hele Værdi af det i den preussiske Stat forfærdigede Papir anslaaes til 4,000,000 Rthl. Statens østlige Provindser især Pommern og Øst preussen ere mest tilbage i denne Fabrikation; og Jndførselerne af mere Papir end Udførselerne finder især Sted i bemeldte Dele af Staten. Det er især Pakpapir, og ulimet Trykpapir der indføres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
J de af Samfundet til den preussiske Jndustries Befordring udgivne Skrifter Sept. og Oct. 1829. læses en interessant Afhandling om Papirfabrikationen, forfattet af den udmærkede Papirfabrikant Nitsche. f. Ferber's Beitrage. Berlin 1829 S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
J London gjorde d. 16de Juli d. A. et nyt grueligt Melodram: the skeleton lover (Skelettets Brudgom) Fordring paa bifald. Dets fortræffelige Diævlerier frelste det fra Gjennem fald. Ulykkeligviis var det Græsselige heelt igjennem saa blandet med det Lavkomiske, at man af Latter ikke kunde komme til Graad og af Graad ikke til Latter. Duodes Encyclopedier. En af de Ting, hvori Oplysningens Fremskridt paafaldende viser sig er Bøgers Form. Da Visdommen endnu skjulte sig i tunge, jerne og kobberbeslagne Folianter, har der vist været nogle Enkelte, som have staaet høiere i Kundskaber end Lærde i vor Tid, men Mængden forblev i Mørke og alt for uvidende til endog at yde hine Orakler, Beundring. Men nu da selv de største Mænd ikke forsmaae at nedlægge deres Kundskab og Erfaringer i Duodezer, ja end i mindre Formater, hvor langt lysere er det nu ikke i Mængdens Hoveder, Lad endnu et Par korte Aar henløbe, og den europæiske Menneskehed skal da have naaet sin Myndigheds Tilstand. - Hvad har ikke Engellænderne at fremvise i slige smaa Formater, Wil sons store Værk om amerikanske Fugle, hvilket for dets Kostbarheds Skyld forhen ikke kunde komme i Manges Hænder, er i en Duodez-Format udkommet i tre smaa Bind af Constable's Miscellanies, og saaledes med mange flere Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Et Malerlerikon, som i kan anbefales, Man lade sig ikke ved Titlen forlede til at anskaffe sig som en nyttig Haandbog: Ludw. von Winkelmanns, Edlen auf Uermitz, neues Malerlexikon, zur nahern Kenntnis alter u. neuer gaten Gemalde, nedst den Monogrammen, 2te umgearbeitete Auflage von Joh. Heller. Augsburg u. Leipz. 1830. 8., rec. i Kunstblatt. 80, hvor Skriftets Mangler, Ufuldstændighed og Urigtigheder vises.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
- Om Kønigsberg har man forhen havt Beskrivelser, og historiske Efterretninger af Lilien thal, Lidert, v. Baczko. Denne sidstnævntes nyeste Udgave er fra 1804; og en ny Beskrivelse var altsaa bleven en Nødvendighed. Den er udkommet under Titel: Taschenbuch von Kønigsberg; meget smukt udstyret med Kobbere, forestillende mærkelige Bygninger, Udsigter etc. Stadens Ælde er fra Aaret 1256. Dens Jndvaaneres Antal i Aaret 1828 var 63350, foruden Militaire. Af Indbyggerne vare 15, Jøder. Dens Bygninger 6383, hvoraf 21 Kirker og Bedehuse, 155 for Stats- og Communialhensigter, 4127 Privat=Vaaningshuse, 421 Fabrikbygninger, Møller, Pakhuse; 1672 Stalde og Skure. Universitetet er stiftet 1544 og har noget over 400 Studerende. Det astronomiske Observatorium og den botaniske Have høre til de fortrinlige videnskabelige Stiftelser. Staden har en Børsenhalle efter det hamborgske Mynster. Tychobrahesdagen, (frit efter Castelli.) En Dag, man sikkert Tychobrahesdag tør kalde, Jeg hos det Ydre søgte Fryd og Ro; Men hvor jeg kom, og hvor min Vei mon falde Fandt - Hvad jeg her fortæller Jer – Uro! For muntert Samkvem – tomme Hverdagssnak kere, Fik Andesnadder – for høje Ørnesving, Og hvor jeg søgte gode, lærde Makkere Var Mennesker, som vidste - ingen Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Min Dreng kom tidlig med en Slump Aviser, Puds=Lyset, Bonderoser, Løbepost, Jeg, som det Skjønne og det Gode priser Udraabte fro: her er jo Sjælekost! Men at partisk Avisen, Fienden pralte, Puds=Lyset var en Praas med brandgul Ring, Og Roserne var viisne, keitet malte Og Løbeposten løb - med ingen Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Saa tænkte jeg, paa Børsen dog man finder Vel, idetmindske, suffisante Mænd, De udbetale straks foruden Hinder Det lidet Krav - og ilte fluks derhen, Men at Jeg traf kun Høkre, Sen Betalere, Hvis Kurssnak, Handelsvid, var Klingeling, De kaldte "Bagate Titusind Dalere, Og gav mig for mit Krav – slet ingen Ting. Jeg ilte bort, kom til en Danseskole, Som Elsker af den nydelige Kunst, Her, tænkte jeg, her kan man sikkert stole, Skjøn Legemsdyrkning søges ej omsonst; Men at foruden Holdning, Takt og Grase, Og uden Position, med skæve Spring Francaisen ledelam de monne - ase Og Mesteren selv forstod – slet ingen Ting. Nu skyndte jeg mig fluks min Ven at skue, En stor, og god, fortræffelig Skribent; Her, tænkte jeg, vil Viddets Funker lue Hans høie Aand er mig og hver bekjendt. Men at han leed af Armod, Gigt, begjærte, Kun Død og Grav – jeg vendte mig omkring, Gik grædende med sønderknuset Hjerte; Thi veel jeg ejer selv slet ingen Ting. Nu Klokken alt var tre. Man hungrig bliver, Jeg har - imellem os - en høi Patron, Som stundom mig med Vid og Lune giver, Viin, Suppe, Kage, Steeg, i fuld Porsion. Her, tænkte jeg, kan Kroppen restaureres, Og ilte til hans Huus med lette Spring; Men at han var paa Landet, dyrkte Ceres, Af Viin og Mad jeg fik – slet ingen Ting. Fortvivlet løb jeg til min elskte Pige, For den bestemte Tid, med raske Skridt, Her, raabte jeg, her findes Himlens Rige, Og Trøst for Alt, hvad jeg har taalt og lidt; Jeg styrted op ad Trappen, hurtig ilte J Kamret, jublende Gudindens Navn, Her fandt jeg noget – tvungen Glutten smilte, Og mødte mig – at – fra Rivalens Favn, D. G. F. Bagge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Kjøbenhavns Børs d. 17 December 1830. Hamburg 2 M. - a vista 22. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 1513 Rbd. Sal. Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 8 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . . . 78 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. i Sedler Dito Dito. . . . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S.) 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 100 3/4 101 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 972) 98 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer 56 56 1/2 L. Sterl. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-18
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Nyeste Skilderie af jøbenhavn. danne saarsaSyvogtyvende Aargang. No. 102. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. tilladelse, Tirsdagen den 21 December 1830. Tulipaner og Statspapirer. (Fortsat. See forrige Nr.) anoner
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Det i forrige Nr. anførte Totalbeløb af den europæiske Statsgield fordrer et aarligt Rentebeløb, naar man tager et Gjennemsnit af 4 pr. Ct. af i alt Mk. Bco. 940,000000. Foruden den anførte renteværende Gield er endnu 600,000,000 Mk. Bco. courserende Papirgield, hvoraf Rente ej ydes, og hvis Beløb saaledes maa lægges til hin Sum. Hvorledes megen Statsgield tiltager i 20 Aar, og hvad de koste Staterne i et saadant Tidsrum derom vidner følgende Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Neapel gjorde i Februar 1820 et Laan af 11,230,000 Duc. at tilbagebetales i 20 Aar, til 9 pr. Ct. Rente, nemlig 5 pr. Ct. almindelige Renter, 3787 pr. Ct. som Præmie for de i et Lotterie lykkelige Coupons; og 11 pr. Ct. Præmie. Laanet med Renter, og Rentes Renter i 10 Aar, i hvilke de skulde tilbagebetales, beløb sig derefter til 62,948,000 Duc. For at gjøre sig en Jdee om Betydeligheden af den Sum som de europæiske Stater aarligen har at betale i Renter, ville vi antage, at samme skulde bæres af en Armee i rede Sølv, og at man gav enhver Soldat 150 Pund at bære, saa skulde 100,000 Mand være nødvendige til at bære samme, om virkeligen saa mange myntede Sølvpenge, vare at bekomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
III. Oversigt af de i Aarene 1815 til 1829 i Europa gjorte Statslaand). Tidspunkt. Contraherende Beløb Hamb. Magt. Mk. Bco. Marts, Østerrig. Nor. C. Metall. 21792566 Junii. England. 87,448,102 P. St. 1147760276 Nov. Nederlandene. Syndicatsbev. 40 Mill. Gl. 45,487,60 Marts. Parma. 1 Ml. Fr. . . . 633855.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
J Opgivelsen haves noget udførligere i A. Meldolæs allgemeiner Comptorist der sammtlichen Handelsplatze, nach alphabet. Ordnung. Enthaltend: Die vollstandige Münz-, Maas-, und Gewichtskunde, die Erklarung der Course in Wechseln und Staatspapie ren, alle im Handel ublichen Usanzen, so wie eine kurge Handelsgeographie aller bekannten Platze, nelst den seit 1814 gemachten Anleichen, den Gerantien derselben, und dem Lause der Course in jedem Jahre. Hamburg 1820. gr. 8. 600 S. Preis 8 Mk. Apr. Frankrig . . 99,963,958 do. . Juni, Østerrig. 1 pr. Met. . 19,245,628. do. . . 117,67588 do. Marts. Frankrig. 320,312,500 Apr. Sachsen. 1034,483 Maj. Staden Paris Rusland. 6 pr. Ct. Jnser. B. A. R. . . 31,837,500 Junii. Portugal 400,000 P. St. 5,250,000 – England. Febr. Nederlandene. 45 Mill. Fl. 51 184,834. Apr. Preussen, 5 Mill. P. St. 65,625,000 Maj. Frankrig. do. 332 M. Fr. . . . 177,239,583 do. 40 M. Fr. . Østerrig, 50 Mill. Fl., 55,172,414 Junii. Rusland. 6 pr. Ct. Jnser. B. A. N. 401,35. Febr. Danmark i Hamburg, do. do. Maj.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Hannover. 810,000 Louisd'or 1,735, 14 Junii. England.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Juli. Frankrig. do. Krigscontributioner 202, 110,535,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Febr. Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Apr. Østerrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Spanien, Juni. England. a 2 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Juli. Østerrig. Aug. Baden, 5 Mill. Fl. . Preussen. Præmiebeviser. 11 Mill. Rthl. 21, 10,526 Sept. Spanien. Oct. Rusland. 40 Mill. S. R. 85,000,000 Neapel. 3 Mill. Due. Dec. Nederlandene, 24 Mill. Fl. 27,298,578.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
England.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Febr. Neapel. do. Contr. Laan, 3 Mill. Duc. 7, 142,857. Apr. do. 16 Mill. Due. . . 38,095,238 Juni. Parma . . . . . . 940,000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Juli. Spanien, Staden Leipzig, 3 Mill. Rthl. 6,206,897. Nov. Danmark. 3 Mill. P. St. 39,375,000 Neapel. 12 Mill. Duc. 28,571,429.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
England. 180,119,520 Jan. Sicilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Marts. Columbien. Zeg's Laan, 2 Mill. P. St. 26,250,000 do. Deventures. April. Frankfurt ved Mayn. 3,978,369 Maj. Hessen-Darmstadt 1/2 Mill. Fl. 689,655. Juni. Rusland. 43 Mill. S. R. 91,375,000 Chilli. 1 Mill. Pd. St. 13,125,000 Juli. Nederlandene. 57 1/2 Mill. Fl. 65,402,844 Preussen. 3 1/2 Mill. Pd. St. 45, 937,500 Norge. Aug. Neapel. 20 Mill. Due. 47,619,048 Sept. Spanien, 348 Mill. R. d. V. 48,842, 105 Oct, Hannover, 2 Mill. Rthl. 4,58,621 Peru . . . . . . 14,500,000 Poyais 2,625,000 Nov, Norge. 7,200,000 (Sluttes i næste Nr.) Mere fra Amerika. (See Nr. 100.)- En amerikansk Almanak, under Titel, The american almanac and repository of usefull Knowledge for the year 1830. Boston og Ny-York, indeholder mange ypperlige statistiske Notitser fornemligen over de nordamerikanske Stater, dens Opgivelser ere officielle, og forfattede med megen Nøiagtighed. (Bl. f. I. U. 334.)De brittiske Befuldmægtigede i de ny amerikanske Stater koste Staten betydeligt, efter et Parlamentet forelagt Dokument. J de af Regjeringen ved Venskabs= og Handels-Traktater erkiendte Stater underholder Storbritannien,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
to overordentlige Gesandter og befuldmægtige Ministre, nemlig i Colombien og Brasilien, og to Charge d'Affaires i Mexiko og Buenos Ayres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
For sidstnævnte Stat er ogsaa allerede en befuldmægtiget Minister nemlig Hr. Henry Stephen For udnævnt, men han er formedelst Forhandlinger om Montevideos Statsforhold med Storbritannien, ikke afreist. Ved Gesandtskaberne ere som sædvanligt Legations Sekretairer. Gesandterne erholde aarligen 5000 P. St. Den Charge d'Affaires i Mexiko har fem, og den i Buenos=Ayres tre Pd. St. dagligen. De under denne Rubrik staaende Udgifter, udgjorde i forrige Aar 27424 Pd. St. 3 Sh. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
P. Som Konsular-Personer ere anstillede: i Mexiko en Generalkonsul i Hovedstaden, og Vice konsuler i San Blas, Tampico og Vera-Cruz. J Guatemala en Konsul i Hovedstaden. J Kolombien en Generalkonsul i Bogota, Konsuler i Caraccas, Maracaibo, Cartagena, Porto-Cabello, Panama og Guayaquil. J Peru en Konsul og en Vicekonsul i Lima, en Konsul i Arequipa. J Chili fire Konsuler i Sanjago, Coquimbo, Valparaiso og Conception. J Buenos Ayres en Konsulen Vicekonsul. J Montevideo en Konsul; endeligen to paa Haiti. J alt to Generalkonsuler, og 22 Konsuler eller Vicekonsuler. De førstes Lønning er ansat til 2000 Pd. St. Vicekonsulernes til imellem 5 til 700 Pd. St. For samtlige Konsulater (den her ikke nævnte brasilianske undtagen) beløb Udgiften sig i forrige Aar til 51689 P. St. 2 S. 11 P. (D. Ausl. 240.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Skibsbygningskunstens Opkomst og Fremskridt i England.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Skibsbygningskunstens Opkomst i Almindelighed er stærkt indhyllet i Mørke. De Gamle kjendte den sikkerligen kun paa en meget ufuldkommen Maade, og det er sandsynligt, at den, ligesom en Mængde andre Opdagelser, kun er Resultatet, af et lykkeligt Tilfælde. Talrige og plausible Grunde gjøre troligt, at England har de normanske Erobrere at takke for Kunsten at bygge Skibe, og overhovedet for den nautiske Videnskab, thi alle Udtryk og Navne, som de anvende for at betegne Gjenstandene for Equiperingen og de forskjellige Maneuvre, ere af nordligt Udspring, f. C. harboard, vars, rudder. Kongerne Alfred, Eduard, Athelstan og Ed gaard skjænkede den engelske Marine en særdeles Opmærksomhed. Den bestod i deres Tid kun af et vist Antal Lougres, Roerskibe og Barker. Alfreds Roerskibe havde sex Roebænke og Edgards Flaade bestod af tre til firehundrede store og smaa Skibe. Englands fem Havne bleve grundede af Vilhelm 1. som tilstod dem visse Privilegier, under den udtrykkelige Betingelse, hvergang det kunde være nødvendigt til Brug for den kongelige Tjeneste, da at levere 52 Skibe, ethvert bemandet med 24 Mennesker, paa fjorten Dage uden Omkostninger for Thronen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Opdagelsen af Compasset og Opfindelsen af Krudtet og Kanonerne var Signalet for en ny Tidsregning i Skibsbygningskunstens og den nautiske Videnskabs Historie, fra den Tid af bragte ogsaa Englænderne deres Skibes Form til større Fuldkommenhed og gjorde mærkværdige Fremskridt i Skibsfarten. Skibet den store Henrik, bygget under Henrik VII., er det første som udelukkende blev helliget Statstjenesten. Det var en Todækker, og havde kostet 1400 P. St. Halvtredsindstyve Aar senere blev det i Woolwich et Rov for Flammerne. Under den følgende Regjering blev der bygget endnu andre for den kongelige Marine bestemte Skibe. J denne Epoke (1509 1547) vare Skibene af en uforholdsmæssig Bredde og deres underste Batterie var Overfladen af Vandet for nær. Feilen i Skibsbygningskunsten foranledigede Tabet af flere Fartøier, man forsøgte desaarsag paa at forbedre dem. Ved den Omsorg Dronning Elisabeth (1558. 1603) anvendte paa den engelske Marine fortiente hun Navnet af Havets Beherskerinde og Englands Søemagts Gjenopretterinde. Under hendes Regjering anvendte man først Branderne, og man betjente sig af dem med Held mod den spanske Ar maade. Krigskibene bleve derpaa deelte i syv Klasser, efter Sir Robert Dudley's Forslag, og byggede saaledes at de trak meget ofte Vand. Længden af Skibene i første Klasse, kaldte Gallionen, var firegange saa stor som deres Bredde. J det sextende Aarhundrede var Agter-Enden af de største Skibe af en firkantet Form, ikke allene over men ogsaa nogle Fod under Vandet. Den var overlæsset med Zirater af alle Arter og kunde rumme fire Kanoner af den største Caliber. den Tid havde Skibene hverken Gallerier, Balconer, eller frit Rum paa Agter-Enden. Jacob 1 beskjæftigede sig meget med sin Marine. J Aaret 1610 lod han bygge Skibet Prindsen, som havde 1400 Tønders Drægtighed og var bevæbnet med 64 Kanoner. Kiølen af samme var 114 engelske Fod langt og 44 Fod bredt. Det er det største Skib som nogensinde var bleven bygget i England. Under denne Fyrstes Regjering forstørredes den engelske Marine med ti Skibe. J Aaret 163, lod Carl i bygge et Skib, som var større end noget andet dengang existerende; det fik Navnet af Havets Souverain, det var en Tredække- og en ganske nye Sag i den engelske Marine; det førte 1600 Tønder og 64 Kanoner. Kjølen var 128 Fod lang og 48 bred, og til Laternen eller Toppen af Lygten paa Agter-Enden beløb Høiden. sig til 76 Fod. Man sagde, at Carl 1 formerede den kongelige Marine med ti, og at den i Begyndelsen af Borgerkrigen bestod i 81 Skibe. Constant Warwick er den første Fregat som man byggede i England, rigtignok efter Mønster af en fransk Fregat i Aaret 1642; og Marry var den første Jagt, som man saae i dette Land; Hollænderne havde gjort en Gave af den til Carl II i Aaret 1660.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
J Aaret 1653 bestod den engelske Flaade af 204 Skibe af forskjellig Størrelse, overhovedet bemandet med 35,000 Mand Matroser eller Søefolk. Paa denne Tid var det, at Admiral Blake lærte Søesoldaterne og Skibsmandskabet, ikke at frygte Kyst-Batterierne; han havde opdaget at de blot gjorde en blind Allarm og ikke kunde naae dem som de forskrækkede. Den Brug, at forhude eller at beklæde Skibet med Bly, der en Tidlang havde været anbragt isærdeleshed paa Koffardieskibene, blev i Aaret 1673 antaget til Krigskibene. Det første Forsøg blev gjort paa Skibet Warwick og Kingsfisher, og kort Tid derefter bleve endnu andre Fartøier forhudede paa samme Maade. Men efterat Sir John Marborough og andre Søeofficierer havde besværet sig over den nye Behandlingsmaades Ubeqvemmelighed og Skadelighed, ophørte man dermed. Den kongelige Marine i England, der i den første Tid under Carl 11 ikke var over 130 Seilere stor, blev under Jakob 11 Regjering (16851688) bragt til Først mod Enden af det syttende Aarhundrede blev Theorien i Mekaniken anvendt paa Bygningen og Maneuvren af Skibene, i et i Lyon 1696 af Paul Hoste udgivet Værk, betitlet. Theori for Skibsbygningskunst. Robert Seppings har indbragt i denne Kunst store Forbedringer, der nu ere bleven forstaaede og vurderede som de fortjene. Den fornemste Gjenstand for hans Bestræbelser har været, at forhindre at man lod Skibenes Form lide nogen Forandring, hvorved den ene Side af Fartøjet blev skilt fra den anden. Han vilde derfor ikke, at Agterdelen og Forenden skulde være lavere end Midten af Fartøiet, og ved en nye Combination af de forskjellige Dele, som høre til et Skibs Structur lykkedes det ham, at indføre et Bygningstræe, som er mindre vanskeligt at faae, og tillige mindre kostbart. Han har desuden istedet for Arcade-Systemet sat Diagonal-Systemet, i det han betiente sig af en Trekant istedet for Rectangulum. Det kongelige Societet i London har tildeelt ham en Medaille for at belønne ham for hans Umage og Fortjene Tallet paa de i Aaret 1838 active engelske Skibe, var 2356, hvad der gjør en Formerelse af nær ved 7000 i Sammenligning med 1814. Tallet paa de i disse Aar tjenstgjørende Matroser var 181,000 og i Aaret 1814 beløb det sig ikke til over 113000. J Aaret 1828 vare derfor flere Mennesker ansatte og flere Skibe byggede, end i nogen forbigangen Periode i den engelske Historie. L. Bl. d. B. Over Epidemien Cholera morbus indeholde franske Journaler følgende Brev fra den franske Consul i Tiflis, Hr. Gamba til Baron Larrey.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Denne Sygdom, siger Hr. Gamba, har i Aaret 1829 om Efteraaret viist sig i Teheran og i Casbin paa den persiske Grændse. Den følgende Vinter, som syntes at have været lige stræng i alle tilgrændsende Lande i Europa, havde fordrevet Sygdommen, og man troede allerede at være befriet fra denne Plage, da i Aaret 1830 ved Foraarets Begyndelse det Onde paa Ny udbrød i Stæderne Tauris og Ghilan. Det forplantede sig derpaa langs med de vestlige Bredder, af det Caspiske Hav og viiste sig i Lankerain, Soliam, Bakon, Desben og Astrachan, hvor det en Tidlang ingen videre Fremskridt gjorde. Herfra har det endelig forplantet sig langs med Kourtil Tiflis, og kom for første Gang til denne Stad den 8de August dette Aar. De første af Sygdommen angrebne Jndividier vare 3 Soldater af Garnisonen. De bleve strax bragte til det paa venstre Bred af Floden Kour og 3 Verster fra Staden beliggende Militairhospital. Alle 3 døde inden faa Timer. Sygdommen gjorde stærke Fremskridt. Den 13de August havde den almindelige Bestyrtelse naaet den høieste Punkt, og de Processioner som Geistligheden havde anordnet i hele Staden, bidrog ikke lidt dertil. Nu bemægtigede Skrækken sig Mængden, og hver greb Flugten eller skjulte sig i ganske isoleret beliggende Huse; Bazarerne, Caravanseraerne, og alle offentlige Steder bleve lukkede.