JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Jtalien, Spanien, Portugal, selv de nordlige Stater kunde kun yde Bifald for en Expedition, som har til Hensigt Tilintetgjørelsen af en J Besparelsen af den virkelige Tribut eller den saakaldte aarlige Gave til Deyen ikke at forglemme; hvilket ogsaa allerede maa blive betragtet som et Tilskud til Foretagenders Bekostning. Røverhule, hvis Existen, er en Skændsel for det civiliserede Europa. Algier, angreben af en Hær af 25,000 Mand, og beskudt af et talrigt Artillerie, kunde ikke holde sig en Maaned; da Afstanden som skiller det fra Frankrig, er meget kort, saa vilde Troppernes Overfart og Transport være af ringe Bekostning. Man er forsikret om, i Landet at finde umaadelige Hjælpekilder af Levnetsmidler, Qvæg, Heste og Kammeler, til Transportens Tjeneste. Jmidlertid kan man dog ikke nægte, at Foretagendet dog stedse vil fordre meget betydelige Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Følgende Hjælpekilder synes at kunne compensere eller dække dem: Billige af Landet hævede Afgifter vilde tilstrække til Armeens Underholdning (?).Men man vilde finde umaadelige Fordele ved Salget af dette Lands frugtbare Jordstrækninger til Finantz-Compagnier og Foreninger. Et flygtigt Overblik gjør Vigtigheden deraf anskuelig. Staten Algier, uberegnet Provindserne som ligge paa hiin Side det store Atlas, henimod Ørkenen Sahara, og som dannede det gamle Gatulien, indeholder 9000 franske Qvadratmile, 25 regnet paa Graden, som giver mere end atten Millioner Hectarer Land. Regner man nu 2,000,000 som ikke dyrkelige Bjerge, Klipper og sandige Egne. 4,000,000 overladt til Terrain for de nomadiske Araber og Berbar. 4,000,000 som Strækninger, der besiddes af de agerdyrkende Maurer og Araber. 1,000,000 som en Krondomaines Fornødenhed, og endelig. 1,000,000 til Strækninger og Skove til Grundlag for Hospitaler, Geistlighedens Dotation, og til Gaver for de Fattige og Colonisterne, i det Hele altsaa 12,000,000 Hectarer, saa vilde sex Millioner blive tilbage, hvis Salg til franske og udenlandske Compagnier man kunde bevirke. Naar man anslaaer en Hectar frugtbar Land til en Priis af hundrede Franks, saa vilde man for sex Millioner Hectarer erholde sex Hundrede Millioner Franks. For at lette og fordeelagtiggjøre Salget, kunde man bestemme, aarligen kun at modtage Tiendelen af Kjøbesummen; dette blev altsaa 60 Millioner om Aaret foruden Renter. Dertil regne man endnu Værdien af de i de store Stæder Tyrkerne fratagne Huse. Paa denne Maade vil Expeditionen, saa meget gavnlig for Frankrig under alle Synspunker, end blive meget fordeelagtig for vore Finantser og maatte mere end tidobbelt igjen kunne indbringe Summen som den maatte koste. (Lit. Bl. d. B. No. 476).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Folketallet i Sverrig,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Ved 1825 Aars Slutning var Folkemængden beregnet at være i alt Mennesker 2771, Overskuddet af Fødte 1826 imod Døde, 34,098 Altsaa ved 1828 Aars Udgang 2,848,062 Af dette Beløb var i Hovedstaden, Stokholm beregnet at være. 77,73 Antallet af Ægteskaber, Fødsler og Dødsfald har været: Ægteviede Par. . . . A. fødte. . . 812. Døde. . . 6302, 64920 78860 J Stokholm i Særdeleshed: Ægteviede Par.... Fødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Døde. 3792 3986 4295 Mere Detail haves i den Tabel, og Beretning til Kongen af 16 Jan. 1830, som af Tabel kommissionen er indgivet, og som læses i Post og Jnrikes Tid. Nr. 49.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Blandede Efterretninger. Thorvaldsen er d. 14 Febr. om Aftenen Kl. 5 kommen til München, for at være tilstede ved Aabningen og Opstillelsen af det af ham opførte Gravminde for Hertug Eugen af Leuchtenberg. Han var allerede Aftenen forud ventet til et glimrende Bal, som en betydelig Deel af de anseligste Jndvaanere i Staden, af forskjellige Stænder, havde anstillet Kunstneren til Ære, til Gjengield for det skjønne Bal, til hvilket de af ham forrige Aar vare indbudne. Man havde glædet sig ved Haabet at see dette Bal forherliget ved Nærværelsen af vor Tids største Bildhugger. Gravmindet, hvilket, som bekjendt, Hs. kongel. Høihed Hertuginden af Leuchtenberg lader i Michaels Kirke oprette for sin afdøde Gemal, skal afdækkes d. 20de, da den 21de, som var Hertugens Dødsdag, indtræffer en Søndag. Det bliver en af den bayerske Hoved- og Residentsstads skjønneste plastiske Prydelser. Vi høre, hedder det i en Skrivelse fra München, til vor store Sorg, at den udmærkede Kunstner strax derpaa igjen vil forlade os, men vi haabe dog, at hans kongelige Beskytters og Velynders Hyldest, der nu første Gang modtager ham i sin Hovedstad, at hans talrige Højagteres og Venners Kierlighed, og vore Kunstsamlingers Skatter skulle kunne bestemme ham til et længere Ophold i vor Midte. Han steg her af i sin Vens og Kunstbroders, den i Jtalien sig opholdende Professor Rauch's Vaaning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Den unge lærde Dr. Schulz, Professor ved Universitetet i Giessen, som for fire Aar siden paa Kongen af Frankrigs Bekostning tiltraadte en Reise til Orienten, er dræbt i Provindsen Kurdistan, paa Grændsen af Jnal-Huerile imellem Byerne Bash Kuhah og Perihan Nichin. Den engelske Gesandt i Tauris, Oberst Mardonald, som forhen gjestvenligen havde modtaget den lærde Reisende i sit Huus, meddeelte under 1 Jan. Underretningen om denne grusomme Begivenhed til Paris, med bemærkning, at han endnu ikke kjendte de nøje Omstændigheder. Han havde truffen Anstalter til at faae den Myrdedes Papirer reddede, og Gierningsmændene straffede. To Betiente, en persisk Soldat, og en Sergeant, hvilke fulgte den Ulykkelige, skal have havt en lige Skjebne. Sielden har en Lærd foretaget sig en Reise til Videnskabernes Udvidelse, udrustet med saadanne Kundskaber og ydre Understøttelser som Hr. Schulz. - Doctor Cowies og Herr Greens Død i April d. A. har kun altfor meget stadfæstet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Fra Grahamstown i Sydafrika skrives derom under 30 Oct. f. A. følgende: disse Herrer afgik herfra ved St. Hansdagstid 1828 for at søge en Vei fra den østlige Grændse imod Port Natal, hvor Lieutenant Farewell har nedsat sig, og for derfra at begive sig til Lagoa=Bai. Doctor Cowies Testamente og alle deres øvrige Papirer ere ankomne hertil. De havde naaet Lagog Bai, hvor de bleve angrebne af Feberen og døde. Der er her foranstaltet en Subskription, for at oprette dem et Minde. Vi have, heder det fremdeles, nu den smertelige og sørgelige Pligt, at maatte formere Fortegnelsen paa Offerne for en barbarisk Ugjæstfrihed med Lieut. Farewells og de Herrer Flackerys og Walkers Navne. J Juli afgik de herfra med 30 Hottentottiske Tienere, for at komme til Port Natal, naaede Missions-Statiotionen i Farqua's-Land uden Hindring, og fortsatte, efterat de havde udhvilet, deres Reise, hvorefter de snart i Cave traf Chakkens forhenværende Gesandt, som var paa en Reise med en skjøn Elephanttand til Foræring for den kongelige Statholder (Sir Lowry Cole) fra Chakkens Efterfølger og Broder. Kort derefter afsendte en Høvding ved Navn Karto (der havde været Capitain under Chakka), da han hørte om de Reisendes Nærhed, en Deputation med to Oxer og det indstændige Ønske at de paa denne Reise vilde tage ind til ham, hvilket blev antaget, og han modtog dem med Skin af stor Hjertelighed. Stolende paa Sikkerhed gik de i deres Telt, men i Middagsstunden, da de laae i Søvnens Arme, stod den forræderiske Karto op, og myrdede paa en nederdrægtig Maade sine forgløse Gjæster. Nogle af deres udenfor blevne Ledsagere flygtede, gjorde Allarm og vendte til Omsonwoobo tilbage paa Veien til Colonien. (Efter en anden Beretning er det endnu uvist, om Lieutenanten er ankommen, da den undflyende Mand saae ham bunden af Kafferne, men begge de andre liggende døde.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Den Enckeske Komet hører ogsaa til de mærkværdige. Den nyeste Astronomi har gjort os bekjendt med denne, som den 6 Nov. 1818 blev iagttaget af Herschels berømte Søster. Encke dengang Professor ved Observatoriet i Seeberg ved Gotha, nu kongl. Astronom i Berlin, foretog en Beregning over dette Himmellegemes Elementer, og førtes til det uventede Resultat, at dets Omløbstid var kun 3 Aar og 3 1/2 Maaneder. De beregnede Bestemmelser indtraf, og Kometen lod sig derefter rigtig igjen see til de bestemte Tider i Aarene 1822, 1825, 1828, hvilket maa betragtes som en nye Triumph for den beregnende Astronomie. Kometen fører fra bemeldte Tid af det Navn den Enkeste Komet; eller ogsaa Kometen af den korte Omløbstid par excellence, da den iblandt alle os bekiendte Kometer har den korteste Omløbstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Kjøbenhavns Børs, d. 9 Marts 1830. Hamburg 2 M. - a vista 210, Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 2 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. - Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 97. 97 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . . . 92 3/4 93 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . . . 108 108 1/4 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 3 pCt. Dito Dito. . . . . . . i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 74 1 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syvogtyvende Aargang. No. 21. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Bidrag til Murats Characteristik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Da Spisesalens Fløidøre vare aabnede, greb Murat mig i Haanden og førte mig derind. Gjesternes Pladser vare betegnede, førend vi satte os, Muret tog Ordet, og foreslog, at drikke Gouverneuren af Valences Sundhed. - Jeg vidste ikke om hvem Talen var vi satte os. - Jdet jeg udfoldede min Serviette, fandt jeg Commandant Patentet. Med rørt Hjerte, Øinene fulde af Taarer, sprang jeg op, jeg nærmede mig ham med aabne Arme; han indesluttede mig i sine, med de Ord: Hr. Gouverneur. Maatte nu alt være glemt!" Fra den Tid gaves der intet Gode, som han jo udviste imod mig. (A. W.) Ministeren de Medici.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Greve Luigi de Medici, der ganske nylig er død i Spanien, første Minister hos Kongen af Neapel, var født i Aaret 1758. Som alle Jtalienere af dette Navn førte han sin Herkomst tilbage til det udmærkede Huus af Mediciis. Han var iøvrigt denne høie Herkomst værdig ved hans Tænkemaades Adel og hans Talenters Fortrinlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Ligesom alle italienske Store i dette Aarhundrede havde Greve Luigt de Medici philosophiske Meninger. Da Revolutionen trængte ind i Jtalien med de franske Bayonetter, lod Hr. de Medici forraade Meninger, der vare en Forbrydelse i det neapolitanske Hofs Øine og han blev mistænkelig. Dronning Caroline, der kunde behage mange Folk, fandt, som det syntes, nogen Behag i Hr. de Medici. Acton blev derover misundelig og hadede ham højt, som man sagde. Da, efter den franske Armees Uheld i Jtalien, i Aaret 1799, Hoffet vendte tilbage til Neapel, blev Hr. de Medici behandlet som skyldig, og stillet for det berømte Tribunal, hvoraf den franske Presse nyligen havde gjenfunden et Medlem blandt det diplomatiske Corps. Men han forsvarede sig med saa megen Kunst og Kraft, at hans Liv, hvorvel for Øjeblikket ikke hans Frihed, blev reddet. Virkeligen tilbragte han nogen Tid i Fængslet i Gata.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Hr. de Medici fulgte efter Acton og benyttede siden sin oplyste Aand og sin Tilbøielighed, tilat civilisere sit Fædreneland. Han forberedte en Mængde Reformer, som den franske Erobring ikke tillod ham at udføre. J Aaret 1806, da de franske Ørne trængte ind i Warschau og i Neapel, forlod han Jtalien og begav sig til England. Der blev han indtil Epoken af den Bourbonske Restauration i Neapel. Han vendte med den tilbage dertil og blev den gamle Konges Raadgiver. Udnævnt til Politiemester, erfarede eller provocerede han Murats Landing og var Aarsag til hans Hæftelse, hvilken Døden saa hurtig paafulgte Mange Personer retfærdiggjorde ham for at have lagt Murats Faldstrikke, for at lokke ham paa neapolitansk Grund og man maa, til Ære for Sandheden, sige, at de retfærdiggjorde ham derfor ved meget gode Grunde 18).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Efterat Hr. de Medici var bleven første Minister, blev det ham i Aaret 1818 paalagt, at underhandle med Hoffet i Rom. Negocationen dreiede sig om det neapolitanske Hofs Forhold til den hellige Stol og om den berømte Tribut af en Lehns hest, der for bestandig skulde begrunde begge Siciliernes Krones Vasalskab. Underhandlingernes Sæde blev forelagt til Terracina. Hr. de Medici underhandlede nu med Cardinal Gonsalvi. Han udviklede derved saamegen Bestemthed og Duelighed, at det fuldkomment lykkedes ham, at befrie sin Monark for en ydmygende og med Tidens Aand uovereensstemmende Tribut. Hr. de Medici udtalte paa denne Tid højt de Grundsætninger, paa hvilke Kronens Uafhængighed beroe, han fremsagde den Lære, at Kongerne havde deres Sværd, deres Soldaters Tapperhed og deres Folks Samtykke at takke for Souverainiteten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Fra nu af begyndte han de administrative og finantsielle Reformer. Revolutionen, der snart efter udbrød (1820), talte ikke ham blandt dens Tilhængere. Han bevægede sin Konge til, at tage sin Tilflugt til fremmed Indflydelse; og trak sig tilbage til Rom og bidrog, sagde man, meget til Østerrigs Mellemkomst. Denne Feil, som var utilgivelig, naar hans Fædreneland havde været skikket til, at give sig Friheden, blev ved hans sildigere Opførsel nogenledes gjort god igjen. Selv efter den kongelige Magts fuldkomne og ganske Oprettelse i Neapel, vægrede han sig umiddelbart for at vende tilbage til denne Hovedstad og forblev i Rom, idet han ikke vilde deele Ansvaret for den hadefulde Havn, som nu blev udøvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Østerrig, som vilde have nogen Rolighed, forlangte af den gamle Konge, at Autoriteten skulde anbetroes Hr. de Medici. Aldrig er der bleven gjort en bedre Brug af en Autoritet, hvis Oprindelse just ikke var at rose. Hr. de Medici lod, saa meget han kun kunde, udøve Maadehold, og arbeidede af alle Kræfter paa at bringe Orden i Finantserne. Ham havde man at takkefor, at kunne betale den udenlandske Intervention og at kunne bestride alle andre Statsudgifter. Han gjorde Laan ved Huset Rotschilds Mægling og snart saae man, takket være ham og Husets Hjælpekilder, med hvilke han havde Forretninger, hans lille Stats Fond at hæve sig næsten til Pari, et Udfald, som Frankrig maa beklage, thi en stor Deel af de franske Capitaler ere anlagte i dette Fjerne, for – at afhænge af et eneste Jndivids Viisdom. Da Forbindelsen var sluttet mellem Hofferne i Neapel og Spanien, tog hans Konge Hr. de Medici med til Madrid, for at kunne forsøge, at meddele Kong Ferdinand en Deel af sin Viisdom og vise den spanske Credit nogle af de Tjenester, som han havde gjort for det neapolitanske. Hr. de Medici har aabenhiertigen paastaaet, at man maatte begynde med, at angribe Geistlighedens Godser og Ferdinand har bestemt at gjøre dette. Han har underhandlet med Hoffet i Rom, for at erholde Autorisation dertil, og har erholdt den, idet han yttrede, at, naar Hoffet i Rom vægrede sig, maatte man see ud derover. Jfølge dette er Tilladelse bleven givet fra den hellige Stol, til at sælge Jnqvisitionens Godser. Midt under disse rosværdige Arbeider har Døden overrasket ham. Han led af en Nyresyge, som Reisens Anstrængelser og Aarstiden havde gjort dødelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Det er for Neapel og Spanien et Tab, der vil virke fordærveligt paa begge Staternes Credit. Kongen af Neapel vil, som man siger, ikke saa meget beklage dette Tab, som man kunde være tilbøielig til at troe, thi han var kjed af den gamle Ministers Herredømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Efter de Daadsgierninger, som vi her fortælle om Hr. de Medici, vil man kunne bedømme ham bedre, end ved alle Reflerioner, som man kunde tilføie. Han var en af de Statsmænd, af hvilke der gives mange i Norden, der gjerne civilisere, uden dog at betjene sig dertil af Folkets Medvirkning; hvilket er fornuftigt, der hvor Folket ikke endnu er gaaet langt frem, for selv at kunne regulere sin egen Skjæbne. Folket i Neapel er umodsigelig i dette Tilfælde. (Lit. Bl. d. B. 473.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Erindringer til vort danske Sprog Forbedring. Ingen vil nægte, at det er yderst vigtigt, behageligt og hæderligt, at have et smukt Modersmaal, der er vel uddanned, blødt og bøieligt, regl fast, og saa nær, som mueligt, bragt til den høieste Grad af Fuldkommenhed; saa det er beqvemt for ethvert Skrivefag, være sig historisk, moralsk juridisk, økonomisk, philosophisk eller æstetisk. Hvor der har gransket over vort danske Tungemaal, og har kunnet sammenligne det med andre levende Sprog i vor Verdensdeel, vil uden Tvivl indrømme, at det i ovenanførte Hensyn overgaaer dem alle. Flere Lærde selv i Tydskland, som i den nyere Tid have lagt sig efter det danske Sprog, ere blevne indtagne af dets Fortrinlighed. Det tydske Sprog er, formedelst dets mange Consonanter, for haardt og ubøieligt til at efterligne især i visse Digtningsarter – det af alle fuldkomneste latinske Sprog. Saavel det ellers behageligen bløde franske, som det med alt for mange Eenstavelsesord udspækkede engelske Sprog, ere dertil ganske uduelige. Næst det danske er formeentligen det svenske, og det italienske de, der ere nærmest ved, at uddannes til hiin Fuldkommenhed. Men for at bringe vort ypperlige Modersmaal. dertil, er der endnu Adskilligt, der maae iagttages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Udenlandske Efterretninger. Ved at gjennemgaae de fra Directionen for det Classenske Fide-Commiss til Hs. Majestæt Kongen indgivne tre sidste Aars Beretninger og Forestillinger for Aarene 1826, 1827 og 1828 finder man de betydelige af Fideicommisset udbetalte Legater til veldædige Stiftelser at have været: 1. Til Frederiks Hospital aarligen 3000 Rbd. Sølv. 1826 bleve 211 Personer frit pleiede, 1827, 143 og 1828, 180 Personer. 2. Til Fødsels- og Pleie-Stiftelsen aarligen. 1000 Rbd. Sølv. Derfor bleve 1826, 30 Mødre betiente, underholdte og plejede, og 19 Børn opammede; 1827, 35 Mødre og 23 Børn; 1828. 28 Mødre og 17 Børn, og da af Fide-Commis sets Midler 25,000 Rbd. Sølv staae i Fødsels Stiftelsens Bygning, hvoraf Stiftelsen ikkun svarer 1 pr. Cent i aarlig Rente, og altsaa aarligen sparer 3 pCt. eller 700 Rbd. Sølv, saa er Fide-Commissets Bidrag til denne Stiftelse saaledes egentlig 1750 Rbd. Sølv aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
9. Til Arbeids- og Underviisnings=Anstalter, for fattige Soldaterbørn er Legatet betalt aarligen med 2000 Rbd. Sølv, og desuden et aarligt Tillæg af 200 Rbd. Sølv. 4. Til Directionen for Garnisons Skolevæsenet er aarligen betalt 500 Rbd. r. S. 5. Til Pensioner til Frederiksværks Mestere og Arbeidere, som ved Testators Død vare ved Værket ansatte, er et Legat udbetalt med 800 Rbd. Sølv, og til Værkets Fattigvæsen ligesaa aarligen 400 Rbd. Sølv. 6. Til Skolerne paa Frederiksværk, under Amtets Bestyrelse, Legatet aarligen 500 Rbd. Sølv. Ligeledes til 7 Skoler paa Corselitze og Carlsfelds Godser Legatet aarligen 500 Rbd. Sølv, og et aarligt Tillæg af 428 Rbd. Sølv. 7. Til de Falsterske Godsers Fattige aarligen 200 Rbd. Sølv. 8. Til det kongelige Videnskabers Selskab, Legatet aarligen 200 Rbd. Sølv. 9. Til det Lollandsk Falsterske Industrie-Selskab aarligen 100 Rbd. Sedler. 10. Til Jnstitutet for Metalarbeidere her i Byen aarligen 50 Rbd. Sedler. 11. Til Skolen for Pigebørn af Embedsmænd aarligen 180 Rbd. Sølv. 12. Til det Classenske Literatur=Selskab for Læger aarligen 500 Rbd. Sølv. Bogsamlingen havde ved 1828 Aars Udgang en Samling af 1089 Bind; og Selskabet holdt 18 franske, engelske, og tydske Tidsskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
13. Til Samfundet til den danske Literaturs Fremme er aarligen betalt 100 Rbd. Sølv. Til disse 13 Poster er saaledes aarligen betalt 10508 Rbd. Sølv og 150 Sedler, foruden hin Rente-Eftergivelse af 750 Rbd. for Fødsels og Pleie=Stiftelsen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Den danske Literatur eier et interressant Værk over Guinea Kysten af afdøde Pastor Monrad. Et nyt er bebudet ved en Subskriptionsplan, dat. Lund paa Morsø i Dec. 1829, og underskrevet Bonne, saa lydende: Under et flereaarigt Ophold i Middelhavet og en Reise paa Kysten af Guinea for at indkjøbe Slaver, brugte jeg bestandig at optegne hvad jeg fandt der kunne være af nogenlunde Interresse; flere af mine Velyndere og Venner saavel her i Egnen, som i flere Egne hvor jeg har været, have ved Gjennemlæsning af disse Notitser, opmuntret mig til at udgive dem i Trykken, da de troede, at Samme, deels med Hensyn til de ikke almindelige Hændelser der mødte mig, og deels med Hensyn til den i min Beskrivelse over Guineareisen, forefundne Afskildring af Slavehandelen som dengang dreves paa Kysten af Guinea, Slavernes Behandling o. s. v., ville være af Interresse for Læseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Da de nærværende for Landmanden i dette fugtige Aar uheldige Conjunkturer ikke tillade mig selv at bestride Værkets Trykning, saa har jeg besluttet ved Subskription at søge at faae saamange Subskribentere samlede, at jeg skadesløs kunne lade samme udgive i Trykken. Værket kommer til at udgjøre en 8 a 9 Ark 8vo, vil koste 1 Rbd. Sedl. og vil, saasnart et tilstrækkeligt Antal Abonnentere haves, udkomme paa mit Forlag hos Hr. Consul Bogtrykker Lund i Thisted,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Blandede Efterretninger. Om tidligere strænge Vintere har Professor Littrow givet i Wiener Zeitung blandt andre Efterretninger ogsaa følgende Notitser: "Den haardeste, om hvilken vi endnu have nøiere og tilforladelige Efterretninger, er den i Aaret 1708 og 1709. J over 50 Aar derefter var den almindelig bekjendt under Benævnelse af den kolde Vin J den forenedes alle tre Egenskaber som kan gjøre en Vinter fordærvelig for os: en meget insensiv Kulde, af mere end 130 Dages Varighed, og enkelte Tøveir blandede imellem kolde Dage, hvorved især Planter og Træer gaae til Grunde, fremdeles at der blandt Mennesker og Dyr viiste sig mange ødelæggende Sygdomme. Denne Vinters strængere Kulde begyndte den 3 December 1708 og vedvarede indtil midt i April. Julenat indtraf pludseligt Tøeveir og varm Regn, hvorpaa fulgte umiddelbar igjen den strængeste Kulde. Alle Europas Egne, de sydlige som de nordlige, syntes at lide ligemeget. Østersøen var endog over ti tydske Mile fra Kysten belagt med tyk Js, det adriatiske Hav var frossen fast, og paa Bugten ved Genua kjørte man med Lastvogne. Frankerigs og Spaniens Floder vare alle frosne, og paa Canalen ved Calais reiste man til Fods og til Hest fra Frankerig til Engelland. Enhver Egn i Europa talte Tusinder af Beboere, der frøs ihiel paa Landeveien og selv i deres Boliger maatte bukke under forden rasende Kulde. Blot i det Parisiske Bispedømmes Stadsdistrikt skal over 20,000 Mennesker være faldne som Offere for Kulden, og formedelst Næringsmidlernes Dyrhed, for Hungersdøden. Alle Frugttræer uddøde, selv alle Ege og Fyrretræer, sprækkede og hele Skove bleve tilintetgjorte. Tamme og vilde Dyr syntes ikke længere at kunne modstaae Anfaldene af Kulden; Hunde og Katte bleve rasende af Kulde og hele Hjorder af Ulve trængte ind i Landsbyer og Stæder, for at angribe disses Beboere. Fuglene faldt døde fra Luften ned paa Jorden; og i Viens Forstæder fandt man hver Morgen Hjorte, Daadyr og Harer, som Hungeren og Kulden havde fordreven ud af deres Leier, og som lode sig fange med Hænderne som tamme Huusdyr. Da endelig den kommende Maj. gjorde en Ende paa Vinterens Nød, og de saalænge ængstede Mennesker ville hengive sig til nye Forhaabninger, fulgte ødelæggende Qvægsygdomme, og smitsomme Sygdomme, der gjorde en stor Deel af dem, der vare undgaaede Kuldens Rasen til Offere for Hunger og Pest.