Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-08-29
Paa Magister Monrads til Trykkefrihedsselskabets Skriftcommittee indgivne Skrivelse, hvori han ønskede at erfare Committeens Mening saavel angaaende Beskaffenheden af den i Folkebladet undertrykte Artikkel (Om den russiske Prindsesse og det skandinaviske Samfund), som om, hvorvidt Antikler af politisk Jndhold i Fremtiden bør holdes ude fra Folkebladet, har Committeen, som Man kunde vente det, leveret et værdigt Svar, der begynder saaledes: "Samtlige Medlemmer af Skriftcommitteen kunne, efter omhyggelig Prøvelse af den indsendte Artikkel, ikke andet end holde sig overbeviste om, at Lovligheden af samme vilde være bleven erkjendt af Landets Domstole, dersom den var bleven undergivet sammes Prøvelse, i Hanhold til Pl. af 2 Octbr. 1810, der alene forbyder de uprivilegerede Blade Meddelelsen af "politiske Nyheder aller Efterretninger", og til Reskr. af 10 April 1836, der alene indskærper Overholdelsen af dette Forbud, med Tilføiende, at dette gielder, enten Efterretningerne ere optagne af fremmede Blade eller, bestaae i bemærkninger og Raisonnementssaavelsom efter enhver anden bestaaende Lov for Pressens Brug. Og ligesom Skriftcommitteen voer at turde yttre - naturligviis uden at dermed dens enkelte Medlemmer erklære sig samstemmende med Forfatterens enkelte Anskuelser, at der er Grund til at beklage, at en Artikkel, lige fortrinlig i Henseende til Tanke og til TankensFoum, er bleven forholdt det læsende Publikum, saaledes maatte den ansee Borgerne i en Stat, i hvilken en Artikkel af denne Beskaffenhed havde Loven imud sig, for at være langt fra at nyde den Frihed i Pressens Brug, der en Hovedmiddelet til at fremme almindelig Jndsigt i de statsborgerlige Anliggender og en selvstændig Nationalitet." Aftenbladet", redigeret og udgivet af en Hr. Bostius og som synes at skulle træde i Dagens Sted, indeholder følgende i en halv Regjeringstone nedskrevne bemærkninger: - - "Vi knyttes ved Familieforhindelser nærmere til en mægtig og indflydelsesrig Stat; men dens Regjeringsform er ikke vor og dens Regjeringsprinciper ere ikke vore, og blive det eibeller ved denne Forbindelse. Følgelig har Folket i denne Anledning Jntet med Rette at sige. De slesvig-holsteenske Forviklinger ville løses, naar Regjeringen vedbliver at følge en retfærdig, maadeholden og mild Politik, naar Hs. Majestæt faaer realiseret sit faderlige Øiemeed med Stændercommitterne. Folket er mere og meere kommet tilbage fra Overbeviisningen om en fri Forfatnings Ønskelighed. Pressen har i den sidste Tid igjen paadraget sig nogle Beslaglæggelser og Aationer; men Pressen bør ogsaa holde sig inden Lovene, og vor Konge vil ikke for nogle Misbrugs Skyld indskrænke vor bestaaende Trykkefrihed, der er stor nok til at enhver oprigtig Patriot med sømmelig Frimodighed kan yttre sine Tanker om hvad han mener trænger til Forandring eller Forbedring, som Etatsraad Bang vidner, ligesom han og har yttret, at vore Finantser ei længer give Grund til alvorlig Bakymning. Vel har Justitscollegiet ophævet det skandinaviske Samsund; men Stifterne vare ogsaa yngre Mænd, der neppe have været sig deres Formaal klart bevidste, ligesom mange foregaaende og nærværende Omstændigheder kunde lade befrygte Uleiligheder, som det maaskee allermeest var i Stifternes egen velforstaaede Jnteresse at undgaae. Ogsaa turde det i vore Tider fulde megen vanskeligt forslige Associationer at entholde sig fra Politiken; men at Regjeringen at vel kan tillade noget privat Samfund at virke for udenlandske politiske og diplomatiske Forbindelser, er temmeligt indlysende. Den communale Frihed er endnu ei saa stor, som den senere vil vorde, men dog tilstrækkelig til at indgyde Borgerne Jnteresse for deres egne Anliggender, fremme danes Almen Aand og Selvstændighedsfølelse."