Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-06-28
Da den aarlige Examen i den borgerlige Skole er afholden, og Undervisningen sammesteds igjen begynder den 1ste Juli næstfølgende, saa anmodes de Forældre og andre Paarørende, som ville have Børn anbragte til denne Underviisning, betimeligen at anmelde disse for Skolens Direction, paa det Undervisningen ikke skal afbrydes og standses derved, at Børn siden skulle antages. Dersom Forældre eller andre Paarørende maatte have Noget at erindre i Henseende til Undervisningen eller andre Anliggender i Skolen, da indbydes disse til at tilkjendegive saadant for Directionen ved den Samling, som denne, til den Ende, vil holde i Skolen den 2den Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Ved denne Samling kunne ogsaa Vedkommende, efter Begjering, blive nærmere underrettede om den Læremaade som bruges, og den Disciplin som haandhæves, i dette Jnstitut, da man tør haabe, at enhver Sagkyndig og Billigtænkende vil finde de Forholdsregler, som i disse og andre Skolens Anliggender ere tagne, betryggende og fyldestgiørende, i Forhold til Skolens nuværende Forfatning. Jmidlertid gjøres herved følgende offentlig bekjendt: Alle de Børn, af begge Kjøn, i Byen og fra Landet, som ved Alder, Opdragelse, Forkundskaber, Sædelighed o. s. v., kunne ansees for qvalificerede eller værdige til at antages blandt denne Skoles Elever, skulle, uden Hensyn til deres Herkomst, eller Forældrenes Stand, finde Adgang til at tage Deel i de Undervisninger, som meddeles i dette Jnstitut, saavidt som Læresalenes indskrænkede Rum kan modtage Antallet, og Lærerne formaae vedbørligen at overtage Underviisningen. De nu værende Lærere undervise, indtil videre, i følgende Videnskaber: Sproglæreren, Hr. Paasche, i det danske, tydske, franske og engelske Sprog, tilligemed Læse, Stiil- og Skriveøvelser i ethvert af dem. Religionslæreren, Hr. Heltberg, i Religion, Bibelhistorie, Stats- og Handelshistorie, Geographie, Sielelære og Skrivning efter Forskrivter, tilligemed Øvelser i Declamation og Skrivning efter Diktering. Mathematikeren, Hr. Luytkis, i Regning og Mathematik; Og Tegnemæsteren, Hr. Dallager, i Tegning. Saalænge mere hensigtsmæssige Lærebøger ikke haves paa Stedet, bruges Følgende til Ledetraad og Veiledning: Af Sproglæreren, i det danske Sprog; Badens Udtog af hans store Grammatik. J det Tydske, Badens tydske Grammatik og Buschings Vorbereitung zur Kentnis der geogr. Beschaff, der europ. Reiche und Republ. J det Franske: Campes ABe instruetif, udgivet med en tilføjet kort Grammatik af Hallager; Og i det Engelske: Campes Robinson the hounger. Af Religionslæreren, i Religionen; Lærebogen i den evangel, christel. Religion, og ved de Andagtsøvelser, hvormed Religionsundervisningen begyndes, for Drengebørnene, Zollikosers Andagtsøvelser, og for Pigebørnene, Marciols Andagtsbog for Fruentimmer. J Bibelhistorien, Hørsters Udtog af den bibelske Historie. J Statshistorien, Woltemats Statshistorie ved Baden, og Suhms Udtog af Fædrenelandets Historie. J Geographien: Sommerfeldts Anviisning med tilhørende Karter. J Sjelelæren, Campes Sielelære for Børn; Og ved Øvelser i Reenlæsning, samt Declamation, Mallings store og gode Handlinger, Bastholms Philosophie for Ulærde, Raffs Naturhistorie for Børn, Knigge over Omgang med Mennesker, Smiths Bog om Dyrenes Natur og Bestemmelse m. fl. Af Læreren i Mathematiken, Bugges Begyndelsesgrunde; Og i den practiske Regnekunst, Søndergaards og Svendsens Anviisning. Af Læreren i Tegningen, Preyslers Frihaandstegninger, Landskabs tegninger, og nogle historiske Forskrivter. Endskjønt alle Undervisninger i disse Videnskaber ere saa vigtige i en god borgerlig Opdragelse, at ingen af dem kan tilsidesættes uden mærkeligt Tab for Børnene, saa kunne dog Børns særegne Anlæg, deres egentlige Bestemmelser for Fremtiden m.m. udfordre fortrinlig Undervisning i en vis Videnskab eller enkelt Deel af Videnskaben. Paa Grund heraf skal det være overladt til Forældrene eller andre Vedkommende at bestemme, i hvilke Videnskaber deres Børn skulle undervises udi Skolen, for saavidt Lærerne kunne overtage de forskjellige Undervisninger, som derved maatte opstaae. Men paa det Undervisningen i det Hele kan have en ordentlig og fast Gang, maa en saadan Bestemmelse gielde for et heelt Aar, efterat den betimeligen er anmeldt for Directionen ved Barnets Jndtrædelse i Skolen eller ved hver aarlig Examens og Forflytnings Afholdelse. Ligeledes bør Skolens saare ringe Jndkomster blive herved uformindskede, saa meget mere som den bestemte Betaling for Børns Underviisning i denne Skole er saa lav, at den ikke staaer i noget Forhold til de Bekostninger som ere forenede med private Jnformationer, endskjønt disse som oftest ere meget indskrænkede. Desuagtet skal Betalingen til Skolens Kasse for det indeværende Aar forblive den samme som hidindtil, og bør erlægges for hvert Halvaar, et halvt Aar forud, til Skolens Kasserer, som for nærværende er Borgemæster Knudtzon. - Undervisningstimerne i denne Skole ere, om Formiddagen fra Kl. 9 til 12, og om Eftermiddagen fra Kl. 2 til 5. J disse Timer underviser Sproglæreren, Drengebørnene: Tirsdags, Onsdags og Løverdags Formiddage, og Pigebørnene, Torsdags og Fredags Eftermiddage. Religionslæreren, Drengebørnene, Torsdags Formiddag og Fredags Eftermiddag, og Pigebørnene: Mandags og Onsdags Formiddage Mathematikeren, Drengebørnene: Mandags og Fredags Formiddage og Tirsdags Eftermiddag, og Pigebørnene: Tirsdags Formiddag. Tegnemæsteren, Drengebørnene: Mandags og Torsdags Eftermiddage, og Pigebørnene: Onsdags Eftermiddag. Læresalene aabnes ikke førend nær ved det Klokkeslæt da Underviisningen skal begyndes. Præcis til samme Tid ere Lærerne forpligtede til at møde, og de skulle ikke forlade Læresalen førend Disciplene i anstændig Orden have forladt den. Da to Lærere undervise paa eengang, den ene Drenge og den anden Pigebørnene, saa kunne Eleverne ikke være aldeles uden Tilsyn, saa meget mindre, da de tre Lærere ere boende i den nuværende Skolebygning. Børnenes Flid, Forsømmelighed m. m. opgiver enhver Lærer for hver Dag i en Charakteerbog, som enhver Eleve maa være forsynet med, for dagligen at forevise den for Forældrene og andre Vedkommende, og disse anmodes ved hver Uges Slutning at antegne i Bogen, at samme er dem forevist. Dersom Efterladenhed eller Usædelighed af de feilende Børn ikke rettes ved disse Angivelser for Forældrene og Lærernes foregaaende Formanninger og gjentagne Forestillinger, samt den Skyldiges fortjente Degradation, ikke frembringe tilbørlig Bedring, angives de fortsatte Feil for den Directeur som har speciel Tilsyn med Undervisningen og Disciplinen i Skolen, som er for nærværende Præsten Schavland, og skal den skyldige Eleve personlig frembringe den skrivtlige Angivelse, for at modtage en hensigtsmæssig Formaning og Advarsel. Dersom disse ikke gjøre vedbørlig Virkning, dikteres en bestemt barnlig Revselse, og bliver denne frugtesløs, udelukkes den Uforbedrede af Skolen, efter Directionens Bestemmelse. - J Borgerskolens nuværende Forfatning kan intet videre foretages til det Bedre, endskiønt man længe haver været betænkt derpaa. Jmidlertid bør man haabe, at denne Læreindretning erkiendes for hvad den er, og bruges til den Gavn som den stifter. J flere Aar ere der komne Elever fra dette Jnstitut, som siden deels paa Videnskabernes Bane, deels i borgerlige Sysler have beviist hvad der i Borgerskolen var udrettet, naar den private Opdragelse havde virket i Samfund med den offentlige. Uden Harmonie mellem disse kan Lidet eller Jntet udrettes, og de som vilde tilsidesætte den Første, og dog fordre Meget af den Sidste, de dømte sig selv, og viste Andre hvor dybt de stak i Opdragelsesvæsenet. - Ogsaa ved sidste Examen aflagde de fleste Elever, efter Kienderes Dom, umiskjendelige Prøver paa god Fremgang i Kundskaber. Pigebørnene havde i det hele Aar udviist Flid og gode Sæder; de fandtes derfor Alle saa roesværdige, at Jngen kunde roses fortrinlig. Blandt Drengebørnene havde tvende Elever, Rasmus Fyhn Berg og Georg Wilhelm Berg, udmærket sig saa fortrinlig vel, at de bleve offentlig røste i en hensigtsmæssig Tale, og modtoge af Lærerne tvende Medailler (Bernstorffs), som Tegn paa den Agtelse de ved Flid og Sædelighed saa aldeles havde fortient. - Den borgerlige Skole er ej bragt til den Grad af Fuldkommenhed som den kan modtage; dette vil enhver Kiender indske og tilstaae; men derfor bør den ophielpes, for at blive hvad den endnu ikke er, og den Gavn den har stiftet og som den endnu mere kan stifte, er Grund nok til at vente og give denne Hjelp. Naar en tilstrækkelig Understøttelse er opnaaet, skal den hele Læreindretnings nødvendige og gavnlige Forandring, Udvidelse og Bedring ikke længere udeblive. Men Planen til det Hele skal betimelig blive offentlig bekjendtgjort, for at underkastes saakyndige Kienderes Bedømmelse og erholde competente Dommeres Approbation, paa det den derefter bestemte Jndretning kan erholde den største mulige Fuldkommenhed og en vedbørlig Fasthed. Nogle enkelte, os ubekjendte, Velgjørere have ydet dette Læreinstitut adskillige Frugter af deres Goddædighed, og disse bevidne vi, at deres Gaver ere eller skulle blive anvendte hensigtsmæssigen efter Skolens Tarv. Taksigelse paa Skolens Vegne have vi ikke aflagt, thi vi have forestillet os deres Godgiørenhed tillige saa ædelmodig, at den burde være ophøjet over vor Roes og Tak, og vi ere forvissede om at disse ædle Velgjørere ikke attraaede nogen høiere Belønning for deres Gavmildhed, end den Selvbevisthed som de følede da Gaverne gik ud fra deres Lønkamre, for at stifte Held i det Offentlige. Directionen for den borgerlige Realskole i Trondhjem, den 25de Juni 1799. Schavland. Meincke. Angell. Knudtzon. Krogh.