Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-03
Fædrelandet. Den i disse Dage udkomne Forordning, der i høi Grad formilder Gjældsarrestanternes Kaar, har vakt en stor Glæde i Slutteriet, hvor 4 a 5 Gjældsarrestanter med Længsel have imodeseet Forordningens Emanering, efter lang Tid at have smægtet i Fængslet. Af disse Arrestanter ville To strax erholde deres Frihed, medens de Andre ville erholde den i Sommerens Løb. Blandt disse er der Een, hvis Creditor havde svoret paa, at han skulde sidde hele sit Liv, og endog havde bestemt en rundelig Sum til at bestride Omkostningerne med. Heldigviis er nu dette Forsæt tilintetgjort. Den Ret, der efter Loven tilkommer Creditor, at holde sin Debitor i Gjældsfængsel, skal herefter ei kunne anvendes for et mindre Beløb end 50 Rbd. og derhos være indskrænket til en vis Tid, nemlig for et Beløb af indtil 300 Rbd. een Maaned for hver 50 Rbd. som skyldes; fra 300 til 900 Rbd. een Maaned for hver 100 Rbd.; fra 900 til 2700 Rbd. een Maaned for hver 150 Rbd.; og fra 2700 Rbd. een Maaned for hver 200 Rbd., indtil en Tid af ialt 3 Aar; hvilken Tid, der indtræder med en Gjæld af 5100 Rbd., skal være den længste Tid, hvori en Creditor maa holde sin Debitor i Gjældsfængsel. Fortrasserede Vexler kan derimod Creditor holde sin Debitor i Fængsel dobbelt saa længe som ellers. Jøvrigt er Debitor, skjøndt han har været fængslet, derved ikke fritaget for at betale sin Gjæld, men den vil, hvis han senere maatte erhverve sig Formue, kunne søges i hans Bo. Kun vil Gjældsfængsel ikke oftere kunne anvendes for samme Fordring. (C. T.) Hele den danske Stat talte ved sidste Folketælling 2,392,568 Mennesker, og ved den Tilvæxt, Befolkningen siden har faaet, anslaaes den nu til halvtredie Million. Paa hver Qvadratmiil i den danske Stat leve 2195 Mennesker, og da der i hele Europa i Gjennemsnit kun komme 1383 Menneskeer paa Qvadrat milen, kan vort Land ansees som godt befolket. Ære er det stærkest befolkede Land i Danmark (68000 Mennesker paa Milen); Ringkjøbing Amt det slettest befolkede (729 pr. - Miil). Med Undtagelse af Kjøbenhavn (127,000 Mkr.) tæller kun een eneste Kjøbstad i Kongeriget over 10,000 Jndvaanere, nemlig Odense. J Hertugd. ere 5 Kjøbstæder med over 10,000 Jndvaanere, nemlig: Altona (32,000, Kiel(c. 14000), Flensborg (16,500), Slesvig (12000) og Rendsborg (10,500). For første Gang ere ved sidste Folketælling de Afsindige optalte, og af dem befandtes i Kongeriget 4267, eller 1 for hver 316 af Befolkningen, hvilket vistnok er et større Antal, end de Fleste have antaget. Heraf havde 2607 enten mistet Forstanden i en Alder af under 10 Aar, eller ogsaa fra Fødselen af (2446) været berøvede Forstandens fulde Brug, og henhøre altsaa til de Fjolledes (Jdioternes) Klasse, og de egentlig Afsindiges Tal bliver saaledes 1660. Ogsaa har man udregnet, at 56 af hver 1000 Mandfolk og 72 af hver 1000 Fruentimmer aldrig blive gifte. Særskilt for Kjøbenhavn, for Kjøbstæderne og for Landet viser det sig, at af 1000 Mandfolk og 1000 Fruentimmer i Kjøbenhavn 154 Mandfolk og 150 Fruentimmer, i Kjøbstæderne 90 Mandfolk og 109 Fruentimmer, paa Landet 58 Mandfolk og 45 Fruentimmer aldrig blive gifte. Kunde en lignende Udregning gjøres for de høiere Stænder alene, vilde sikkert Resultatet blive endnu langt ugunstigere. Over Halvdelen af Landets Befolkning (omtrent 60 PC.) leve af Jordbrug. Næstefter Jordbrugerclassen er den industrielle den talrigste. Af fremmede Religionsbekjendere talte Kongeriget c. 3700, og Hertugdømmerne c. 4000 Jøder. Aldersforholdene ere gunstige her i Landet og c. Halvdelen af Befolkningen lever i den kraftige Alder mellem 20 og 60 Aar. Mellem 100 og 105 Aar vare 18, hvoraf 12 Fruentimmer, og over 105 Aar To. (D. Folkebl.)