JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Til Fremstilleren af en Præst's og en Skole lærers Embeds=Jndtægter og Udgifter. (See Skanderborg Amtsavis No. 62.)At De er en agtværdig Mand, kan gjerne være – Redactionen af Skanderborg Avis har sagt det – men at Deres Fremstillinger ikke ere meget tilforladelige, trøster jeg mig til at godtgjøre. Resten lader jeg staae ved sit Værd. De har faaet Præstens Udgifter til at balancere med hans Jndtægter paa 27 Rbd. 2 Mk. 10 s. nær. Vil De indbilde Publikum, at denne Klatskilling er det Eneste, Præsten beholder tilovers for sig og Familie – og anden Menin kan jeg ikke uddrage af Deres Smørerie, saa beholder De kun liden Agtværdighed i mine Øine. De har ladet Skolelæreren have 92 Rbd. 2 Mk. 7 s. tilovers fra sine Udgiftedet var vist ikke for meget til ham og Familie Aaret rundt, men dog over tre Gange mere, end De vil have, at Præsten beholder. Begge Deres Beregninger ere partiske, vilkaarlige og fremkunstlede; dette tør jeg paastaae: 1) Fordi De anslaaer Præstens Høitids- og Accidentsoffre lavere, end der er Rimelighed for ved et saakaldet godt Præstekalde, ligesom De ogsaa sælger hans Brød, Æg og Ost til de laveste Torvepriser Det er f. Ex. langt sjeldnere, at en Snees Æg sælges for 8 s., end at den koster 20 a 24 s. 2) Fordi De anfører 20 Rbd. Præsten til Udgift for Rytterbestehold. Den 3 Ugerstid Præsten undværer sin Hest (som oftest kun hvert andet Aar) godtgjøres ham tilstrækkeligt i hans Skatter, i den øvrige Tid betaler Hesten selv sit Hold, som en anden Hest. 3) Fordi De beregner Præsten til Udgift 40 Rbd. for at kjøre til sine Kirker og Skoler. Hvad De vil sige med denne Udgift er ikke let at indsee; thi et andet Sted anføre, 50 Rbd. til Redskabernes Vedligeholdelse, og dette mener jeg er fuldt op, det ene Aar med det andet. Skal han bruge 90 Rbd. til Redskaber aarlig, vil han inden nogle Aar fylde Præstegaarden med samme. 4) Fordi De anfører saaledes 90 Rbd. til Gaardsredskabernes Vedligeholdelse, og 90 Rbd. til Gaardsreparation, uden at yde ham en Skl. til Jndtægt af hans Præstegaards Avl og Kreaturtillæg. 5) Fordi De gaaer modsat frem med Skolelærerens Jndtægt og Udgift=Beregning. Her ere Jndtægterne upaaklageligt høie, idet De endog har anført ham til Jndtægt 10 Rbd. efter Skoleanordn. §. 61, og 5 Rbd. efter Jnstrux §. 34, som ikke een iblandt ti – for icke at sige hundrede – Stolelærere faaer; glemmer derimod at give ham Løn til en Pige, som han, idetmindste for sine Kreaturers Rygtning, ikke kan undvære (Præstens Folkeløn var ikke glemt, og Omkostninger ved sin, som oftest langtfraliggende Jordlods Dyrkning, ligesom De ogsaa sætter hans Udgifter alt for lave; jeg kjender ingen Skolelærer, som flipper med 5 Skpr. Byg til Latinskolen og 5 Skpr. dito til Hjelpekassen; men Flere som give 6 Skpr. Rug a 14 Skpr. Byg til Latinskolen, 1 Tdr. Byg til Hielpekassen, 1 Rdr. a 1 Rdr. 40 s. Sølv til Enkekassen, og Bankrenter m.v. til Amtstuen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
At De, Hr. Jndsender til Skanderborg Amtsavis, ikke har havt ifinde, som Ordene lyde, at komme til et endeligt Resultat i Skolelærernes Klagemaal, men derimod at sætte Blaar i Øinene paa dem, som ikke vide bedre, paatvinger De mig som Mening. Meest af Alt frapperer det mig, at De vil lade Præsten have høie Udgifter, at sige, det ene Aar med det andet, paa sin Præstegaards og Avlredskabers Vedligeholdelse, uden at yde ham en Skilling til Jndtægt af samme. Er en Præstegaard med sit ypperlige Avl, skjønne Kreaturopdræt, herlige Meieri, Kreaturfedning og mange andre kostelige Beqvemmeligheder og Behageligheder, at ansee som Jntet, endog efter at Hovedudgifterne ved samme ere beregnede og betalte, saa maa Gud vide, hvorlunde Folk baade i og uden for Bondestanden kunne faae ifinde, at bruge deres Midler og tage Gjæld paa sig for at komme i Besiddelse af lignende – bedre og ringere – Eiendomme paa Landet; ja saa er det ubegribeligt, at saadanne Folk kunne svare Skatter, holde Folk, udrede mange offentlige Præstationer, Præsten er fri for, og hielpe til at føde Præst, Skolelærer, Fattige og Flere. Af Den, som vil sætte sig paa Dommersædet, kan man idetmindste fordre Apartiskhed og Sagkundskab, uden hvilken Jngen kan dømme retfærdigt. Det er ubehageligt at videLandsbyskolelærerne misfornøiede med deres Stilling og deres Kaar; men det er sørgeligt, om de heri følge deres Præsters Fodspor; thi Præsten nyder dog saamange Glæder, Skolelæreren ikke kjender, han har ligesaamange Beqvemmeligheder, som Skolelæreren har Ubeqvemmeligheder, hvorimod Præsten aldrig føler de halve af de Sorger som saa ofte plager den arme Skolemand under hans møisommelige, som oftest kun lidet paaskjønnede Arbeider. Middelvei i Juli 1834. Rasmus. At de stakkels Landsbyskolelæreres Kaar, der hvor de have anordningsmæssig Løn, maae være meget jammerlige, og at de høiligen trænge til en betydelig Forbedring i Jndkomster for deres svære Arbeide, 112 Dage om Aaret, Dagen beregnet til 12 Arbeidstimer, derom kan man aldrig bedre overbevise sig, end ved at betragte isærdeleshed deres Koners og Døttres Klædedragt, naar de komme i Selskab, hvilken kun i lidet afviger fra Dronningens og Prindsessernes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Bekjendtgjørelser. Under 23de f. M. har den kongl. Generalpostdirection resolveret: at det i Henhold til allerhøieste Resolution af 23de August f. A. er indtil videre tilladt Aarhuus Byes Jndvaanere, uden Hensyn til Tour og Omgang, at accordere her med hvem af Vognmændene de finde for godt om Befordring til de ellers tilladte Stationer, saavelsom til Landet, uden at slige Toure skulle afskrives Vognmændene i Omgangen, samt at der iøvrigt i Henseende til Timeseddel, Tilsigelsespenge, Bompenge, Afgivt til Befordringsvæsenets Fond, beregnet efter den taxtmæssige Betaling, og Drikkepenge til Postillonerne ved saadanne Befordringer, skal forholdes ligesom ved Vognmænds Befordring i Almindelighed. Dette vorder herved til Efterretning bekjendtgjort. Magistraten. Aarhuus, den 9de August 1834. Jfølge Forligs= og Udlægshaverens Reqvisition bliver den Avlsbruger Claus Pedersen her i Byen tilhørende Parcel i den saakaldte Hestehave ved Skanderborg, staaende for Hartkorn 3 Skpr. 2 Fdk., stillet til 3 Auctioner, som afholdes: Fredagen den 5te September, og den 19de den 3die Otcober næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Auctionerne holdes paa mit Contoir her i Byen, og nærværende Publication skeer, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, saavel til Panthavernes, som Lysthavendes Efterretning. Skanderborg, den 7de August 1834. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Ved Proclama, som snarest muligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter Enken Mette Baastrup fød Kjer, og hendes forhen afdøde Mand, Kjøbmand og Brændeviinsbrænder Jacob Christensen Baastrup her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; ligeledes ere indkaldte Arvingerne efter forbemeldte Afdøde med Aar og Dags Varsel, for at legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at en Samling i Boet, hvorved vil blive taget Beslutning i Henseende til Realisationen af Boets Eiendele og Jnddrivelse af de udestaaende Fordringer, bliver afholdt paa mit Contoir her i Byen, Mandagen den 11te August næstkommende, Klokken 10 Formiddag. Skanderborg, den 20de Juli 1834. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Ved Proclama, som læses for vedkommende Over og Underret, ere samtlige Creditorer efter afgangne Aftægtsmand, forhen Fæster af Bommer eller Boller Overmølle, under Boller Gods i Veile Amt, Jørgen, Nielsen Møller, og Hustrue Ane Cathrine Rasmusdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Som Arvinger efter disse Afdøde ere anmeldte: A. Efter Jørgen Nielsen Møller. 1) Et Sødskendebarn, Gaardmand Erich Hansen i Schjolde. 2) Et Sødskendebarn, Stine Maria Hansdatter, givt med Huusmand Rasmus Thomsen i Thyrsted. 3) Et Sødskendebarn, Karen Hansdatter, givt med Gaarmand Jørgen Jensen i Raarup. 4) Et Sødskendebarn Mette Hansdatter, død, og i Ægteskab med Gaardmand Niels Jørgensen Kragh i Raarup efterladt Børn, hvis Navne ei vides. 5) Et Sødskendebarn, Mette Kirstine Hansdatter, ligeledes død, og i Ægteskab med Huusmand Peder Jensen i Glattrup, efterladt: a) En Søn Jens Pedersen, hvis Opholdssted ei vides. b) En Søn, Hans Jørgen Pedersen, Corporal ved Slesvigske Curasseer=Regiment. 6) Et Sødskendebarn, Peder Jensen, Aftægtsmand i Skiuflund. 7) Et Sødskendebarn, Peder Jørgensen, Gaardmand i Harsholm, der skal have flere Sødskende. B. Efter Ane Cathrine Rasmusdatter: 4) En Søster, Deliane Rasmusdatter, der er død, og i Ægteskab med Peter Møller i Sqvæt Mølle ved Skanderborg, har efterladt: a) En Søn, Rasmus Pedersen, Aftægtsmand i Lyngaae. b) En Søn, Erich, Møllersvend i Lundum Mølle. c) En Søn, Peder, Snedker i Aarhuus=Egnen. d) En Datter, Maren Pedersdatter, givt med en Snedker i Vibye. 2) En Søster, Elisabeth Rasmusdatter, Enke efter Degnen Linneballe i Lundforlund pr. Slagelse; hun skal boe i Kjøbenhavn. 3) En Søster, Zidsel Maria Rasmusdatter, Enke efter Snedker Thomas Pedersen Zacho i Boller Teglhuus. Disse, og om flere Arvinger maatte findes efter forbemeldte Afdøde, ere ligeledes, ved det nævnte Proclama, indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at anmelde og legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at en Samling i Boet bliver afholdt her paa mit Contoir Fredagen den 5te September næstkommende, Klokken 10 Formiddag. Braae pr. Horsens, den 6te Aug. 1834. Købke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Paa Grund af udstædt Proclama, som er læst for Randers Bytingsret, og tillige vil blive læst for den kongelige Lands-Overret i Viborg, indkalder jeg, som Universal-Arving, i Følge kongelig allernaadigst confirmeret Testamente, herved med 12 Ugers Varsel, samtlige Creditorer i afdøde Kjøbmand Peder Thilkers og ligeledes forhen afdøde Hustrues Karen Svendsdatter af Randers deres fælleds Boe, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Holmsgaard ved Randers, den 28de Juli 1834. J a c. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Over= og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter Pastor emeritus Hans Boje, forhen Sognepræst til Ugilt og Taars Menigheder i Hjørring, Amt, som sidst har havt Ophold her, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som paa min Hustrues Vegne er den Afdødes Universalarving, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Galthen Præstegaard, den 24de Juli 1834. J. H. Vadum Af Thaarupgaards Stiftelses Midler er endvidere imod lovbefalet Sikkerhed, et Laan af 273 Rbd. 41 s. r. Sølv, altsaa nu i Alt 853 Rbd. 18 s. r. Sølv, strax at erholde. Horsens, den 10de August 1834. Juel Rysensteen. For at forekomme enhver Mistydning, om saadan maatte kunne gjøres, af et Brev fra Undertegnede, som har været indrykket i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende No. 84 d. A., erklæres: at der ved fornævnte Brev om Branden i Hillerød fra Undertegnedes Side aldeles ikke har været paatænkt at udtale Noget som helst, der kunde ansees for at være fornærmeligt for denne Byes respective Auctoriteter, Politie= og Brandvæsenet vedkommende; men, at hvad der muligt kunde ansees for saadant, har været grundet i de Følelser, der i Smertens Øieblikke, som hine, hvori Beretningen var skreven, letteligen overvælde Sjælen og nægte Rum til den roligere Undersøgelse. Dhrr. Avisredacteurer, som mig uafvidende have benyttet foranførte Beretning enten heel eller deelviis, anmodes om ligeledes at gjøre Brug af denne Berigtigelse. Hillerød, den 13de Juli 1834. Tauber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
En Landeiendom. af Hartkorn 3 Tønder, beliggende neppe 1 Miil fra Horsens, i en af Jyllands bedste Egne, med et Areal af omtrent 60 Tdr. Land, gode Jorder, overflødig Jldebrændsel, betydelig Engbjærgning, circa 40 Læs aarlig, fortrinlige Bygninger, der for 2 Aar siden af nye ere opførte og afgive Boepæl for en Familie udenfor Bondestanden, og hvis Qvæghold er 4 Heste og omtrent 20 Fækreaturer, kan, med Sæd og Avl, erholdes tilkjøbs, og strax tiltrædes. Pengevilkaarene vil findes billige. Den nærmere Underretning meddeles af Overkrigscommissair, Procurator Holst i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
En velbygget Bondegaard, i en behagelig Egn, 2 Miil sønden Viborg, af Hartkorn 5 Tdr. Ager og Eng, er underhaanden at faae tilkjøbs med eller uden Besætning. – Til Gaarden er i Aar faaet 15 Tdr. Rug, Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. 7 1/2 Tdr. Byg, 28 Tdr. Havre og 7 Tdr. Boghvede, som Alt staaer i frodig Væxt. Aarlig avles 16 a 20 Læs Høe. Gaarden, der er indrettet til Beboelse for en honet Familie og af nye opbygget, kan efter Kjøberens Ønske tiltrædes enten strax, til November førstkommende, eller 1ste Mai næste Aar. - Til Gaarden er endeel Skov. - Af Creaturer kan holdes 24 Fæekreaturer, 4 Heste og 40 Faar. - Vedkommende Liebhavere vilde behagelig melde sig hos Bogtrykker Dons i Biborg, som opgiver Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
J Kallundborg, er en smuk, beqvem, velindrettet Bagergaard, der er beliggende midt i Byens reelleste Gade, underhaanden tilkjøbs. Den er og passende for en Embedsmand. Størstedelen af Kjøbesummen kan blive indestaaende. Man henvender sig til Gjæstgiver Thrane sammesteds, som paaviser Eiendommen, og afhandler det Fornødne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg at bortleie min iboende Gaard Nr. 647 paa Vestergade, enten samlet (med Undtagelse af anden Etage i Forhuset) eller og partiel. Dens gode Beliggenhed og Jndretning for Handel og flere Næringsveie, saa og at den afgiver en sjelden beqvem Boepæl, har en betydelig Hauge og Udgang til Aaen, haaber jeg er for endeel bekjendt. Den kan modtages efter Leierens Ønske, og Leieofgivten skal blive billig. De Lysthavende behage at henvende sig til mig selv. Aarhuus, den 1ste August 1834. Siegumfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Farverie til Leie. Et velindrettet Farverie, der er i god Drift, og som strax kan tiltrædes, er paa billige Vilkaar at faae tilLeie i en af Fyens Kjøbstæder. Adressekontoiret anviser J Henhold til mit sidste Avertissement af 1ste Juni d. A. har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre at jeg fra førstkommende. Mandag den 28de dennes aabner mit Udsalg af et meget vel assorteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Manufacturvarelager Hr. Komd. M. H. Berings Gaard paa Torvet. Jdet jeg til den Ende anbefaler mig det ærede Publicum paa det Bedste, lover jeg tillige Enhver, der godhedsfuld vil forunde mig sin Søgning, gode Vare til de laveste Priser som ere mig muelige, samt en reel prompte og god Behandling. Randers, den 26de Juli 1834. Jsaach Valentin. No 1. Fredagen. den 15de August. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-cidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Jfølge Breve fra Madrid den 28de f. M. var D. Carlos's Ankomst til Navarra først i de senere Dage bleven offentligen bekjendtgjort. Man havde seet ham i Salvatjerra, nogle Miil fra Vittorig, og en Deel af Jndvaanerne i de baskiske Provindser have sluttet sig til ham. - Over Bayonne, har man ved Telegraph den Efterretning fra 4 Aug.,at Oprørerne skulle være slagne og haardt angrebne af Rodil siden den 1ste, efter seneste Skrivelse fra General Jaurequy, skal Oprørernes Hovedcorps vær slagen ved Jturgoyen, og i alle Retninger forfølges af Dronningens Tropper. - Det Rygte udbredte sig i Paris, at D. Carlos var ankommen i Nærheden af St. Jeande=Lux og bleven anholdt af den franske Øvrighed, da han just var i Begreb med at indskibe sig i et let Fartøi. - Choleraen i Madrid angreb nu kuns Faae, men de Angrebne bortreves i Almindelighed deraf. Den forrige Finantsminister Jmaz døde den 29de f. M. J Cordova og Granada rasede den meget stærkt, i sidste Stad vare i 3 Dage 180 Personer døde af Sygdommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Jtalien. Til Neapel er indløben den Efterretning, at Stridighederne med Marokke ere bilagte, da en Fredstractat, særdeles gunstig for den neapolitanske Skibsfart, var afsluttet, og snart vilde have en lignende Handels-Overeenskomst til Følge. – Ve sus Udbrud fordobble sig i den senere Tid paa en Frygt opvækkende Maade, da 5 store og brede Lavastrømme snoe sig i forskjellige Retninger og Bjerget. Crateret udkaster uopherligen uhyre Steenmasser, og Brøndene i Nærheden udtørres, saa at Jndvaanerne leve i stor Angst, da Lavastrømmen, som gaaer imod Torre del Greco har forbrændt nogle Viinbjerge, og kuns er 1/4 Miil fra de første Huse i denne Stad, Holland. Den egentlige politiske Grund til Ministerforandringen er endnu dunkel; af politisk Aarsag synes den ei at være skeet, da de udtraadte Ministre selv erklære det. Jmidlertid er det paafaldende, at ogsaa Grev Merode, som endnu for 2 Dage siden erklærede, at ville blive i sit Embede, nu nøies med en Ministers Post uden Portefeuille. – Deres Majestæter ere afgaaede til Flandern; medens Dronningen opholder sig i Ostende for at bruge Søbadene, gjør Hs. Majestæt en Udflugt til Courtrai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Tyrkiet. Bekymringerne, foraarsagede ved Nærværelsen af den engelske Flaade, ere nu forsvundne, da Porten er bleven underrettet om, at en Deel af disse Skibe er seilet til Paros, en anden til Mitylene, for der at tage Post. De faae franske Krigsfartøier, som krydsede i det græske Archipel, have samlet sig ved Tenedos og synes der at vente paa befalinger fra Toulon, staae imidlertid i Forbindelse med den engelske Admiral og synes tildeels at være denne underordnet. – Fra Nauplion berettes, at Præsidenten for den over Kolokothroni nedsatte Domstoel tilligemed en af Dommerne, ere suspenderede paa 6 Maaneder, og en Klage indgiven mod dem af Stats procuratoren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
America. Beretninger fra Newyork indtil den 17de f. M. tale om nye betydelige Uroligheder i hiin Stad. Aarsagen dertil var Pøbelens Mishag med det til Slavehandelens Afskaffelse i de forenede Stater oprettede Selskabs Bestræbelser. Varelageret hos en Hr. Trappan, flere Kirker og Capeller bleve ødelagte og plyndrede af Pøbelen. Først efter store Anstrængelser af Tropperne, hvoraf 1000 Mand Jnfanterie og 2 Esqvadroner Cavallerie skulle have været tilstede, lykkedes det at faae Tumulten stillet. Den 14de var Roligheden fuldkommen tilveiebragt; imidlertid vurderedes Skaden til 20,000 Dollars. - Paaketbaaden Renard, som den 10de f. M. forlod VergCrurbringer kuns sørgelige Efterretninger fra Mexico. Hele Landet var i den frygteligste Gjæring, fordi St. Anna, understøttet af Geistligheden og de Militaire, havde erklæret sig mod Kongressens Decreter med Hensyn til Jnddragelsen af Kirkens Eiendomme. J Mexico var Congressen opløst og St. Anna havde allene overtaget den udøvende Magt og drog fra alle Sider Tropper til sig, havde mange Tilhængere, i Vera Crux, men Fjender i Tampico. J Mexico selv laae 2 Mill. Dollars, fordi det manglede paa Escorte, at bringe dem i Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Orienten. J Jndien synes at herske en større Forvirring i Tingene, end nogensinde for. Runjet Singh af Lahor, af hvis Liv saameget afhænger, bliver stedse mere affældig; han har fuldkommen tabt Brugen af sine Fødder og klager stedse over Smerter i Armene. Dagligen opsendes Bønner i Templet for hans Helbredelse og selv, følende sin nær forestaaende Død, har han befalet sin Søn, KurruSingh, at beskjæftige sig med Statsanliggender, hvorfra han hidtil efter orientalsk Skik, har været udelukket. Thronarvingen er imidlertid uden Opdragelse og Kundskaber, og heraf synes adskillige Seiker, eller Statholdere at ville benytte sig i Tiden, saameget mere, som de fremmede Officerer, der hidtil commanderede Armeen, fjerne sig fra Lahor. Runiet er i Strid med de vigtigste Generaler. - Tilstanden i Persien forværres dagligen; Kongen har erklæret Abbas Mirzas ældste Søn, Mohammed Mirzas for Thronarving, men, da han ei synes at besidde noget synderligt Talent, vil han neppe kunne holde sig Ruslands Fordringer ere endnu ikke tilfredsstillede og det gjør derfor Paastand paa Provindsen Ghilan, der er særdeles vigtig for Persien selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Fædrelandet. Rhvn. den 12te August. Med Bekymring har man erfaret, at Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Caroline, der, ledsaget af sin høie Gemaal, har foretaget en Lystreise til Hertugdømmerne, i nogen Tid ikke har befundet sig vel, som Følge af en Forkjølelse efter en for Deres Kongl. Høiheder foranstaltet Fest Jmidlertid skal Hs. Kongl. Høihed være i Bedring, skjøndt Høisamme endnu ikke seer sig istand at foretage Hjemreisen, Livchirurg Schwartzkopf reiste strax herfra, da Efterretningen om Hs. Kongl. Høiheds (Khousp.) Jldebefindende naaede hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
- Det første Hefte af afdøde Professor og Rector O. Worms samlede Skrifter, udgivet af Biskop Dr. R. Møller og Rector Dorph, er udkommet paa Reitzels Forlag, indeholdende Plauti Comoedie: "Krigsfangerne, med oplysende Anmærkninger. Den Afdødes Navn, hans bekjendte grundige klassiske Lærdom og hans luttrede Smag afgive det sikkreste Beviis for Bogens Værd. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Vor berømte Landsmand, Thorvaldsen, har i en Skrivelse fra Rom af 28de Juni, tilkjendegivet Commissionen for det Guttenbergske Mindemærke i Mainz, at dette af ham overtagne Arbeide nu er fuldført. Monumentet bestaaer af Guttenbergs Billedstøtte og to, paa hans Opfindelse hentydende, Basreliefs. Der udfordres endnu en dobbelt Afstøbning af samme, for at være sikkret imod ethvert Misheld, Thorvaldsen omtaler i samme Skrivelse sin talentfulde Skolar Hr. Bissens kraftige Medvirkning, som ikke lidet fremmende ved dette Arbeide, og beklager kun at andre uopsættelige Beskjæftigelser have forhindret ham fra ikke for at fuldføre et Arbeide, for hvilket han (S. Bl.) føler saa stor Jnteresse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
J Khvnsposten No. 159 læses følgende Digt af Hr. H. C. Andersen. Farvel til Jtalien. (Skrevet paa Hjemreisen over Alperne.) Beg saae det Land, hvis Luft har himmelsk Lyst, Hvor under Pinien Skjønheds Børn os møde, Hvor Jlden sprudler frem af Bjergets Bryst Og Oldtids Byer opstaae fra de Døde. Der klædt i Marmor høie Guder staae, Der Duft og Toner i hver Luftning viste, Mens Havet er en Olie azurblaa Og Bjergene med syvfold Farve skifte. -Der Alt er Malerie ved Malerie, Der klart Guds Skaber=Kjærlighed man skuer; – See Bondens Gjærde: Laurbær groer deri, Den høie Cactus, Ranken tung med Druer, Der blev mit Hjerte Barn, men Tanken Mand, Der lærte jeg Natur og Kunst at kjende Du, Farvernes og Formens skjønne Land! Farvel! - Min smukke Drøm er nu tilende!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Fra det sydlige Holsteen. Med Høsten gaaer det i Aar utrolig rask. Men Udfaldet af Høsten har i denne Egn veret meget maadeligt, navnlig høstes kun lidet Havre, som Nattefrosten og den paafølgende Tørke have skadet for meget. Ogsaa Boghveden er for det meste mislykket, og, hvad der er værst, Kartoflerne love kun et ringe Udbytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Veile, den 11te August. Det herværende Werligske Skuespiller-Selskab vedbliver at stige i Publikums Yndest. Jgaar Aftes var Skuespilhuset saa fuldt, at der ikke kunde rummes flere. Umiskjendelig er den Flid, som Flere af dets Medlemmer anvende skjøndt Jngen kan nægte, at det er Jfr. Falck, som besjæler det Hele. Hendes smagfulde, paa glimrende Momenter rige Fremstilling af Grevinde Villier, i "Scribes Feiltrin aflokkede selv Dem Taarer, der i samme Rolle have seet vor Scenes Prydelse, Fru Heiberg. Skade, at Jfr. Falck denne Aften var noget hæs, hvorved denne skjønne Modulation, hun veed at lægge i sin Stemme, for endeel gik tabt. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-08-15
Rhvns Børs-Cours den 12te August 1834. Hamb. 2 M. a vista . 206 1/2.; 4 PC. R. Obl. 1014 101 1/2 r. S. Species 206 1/2. 12 Mk. 6 1/2 s. 4 PC. N. Laan . . . . 100 B. N. Sp. S. . . . . 173 Rbd. 4 PC. dito. . . . . 100 r. S. 4 pC. kgl. Obl. 90 a 91 - 4 pC. N. Obl. . . . . 100 B. Dito . . . . . . . 87488 B., 4 PC. N. St. Obl. . . - Nat. Obl. . . . . 101 1/2 r. S. 3 PC. d. Obl. 7171 1/2 L. St.