JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Jtalien. J Toscana skal herske fuldkommen god Rolighed og et Forsøg i Pisa at bringe en Revolution i Gang, og som skulde gaae for sig i Theatret, der dog med megen Føje kan kaldes "Fandens Kirke", og hvor Studenterne skulde have været Formænd, blev ikke egentligen valt i Fødselen, men nedskudt og sønder Da man i Bologna blev varskoet om Østerrigernes Fremrykken, udbredte en panisk Skræk sig iblandt alle huggen. Byens Folk, og ihvorved Unionen (det er samtlige oprørske Stæders og Egnes Deputerede) rendte hver sin Vei, saa lode de dog ikke den Tanke falde, at revoltere hele Jtalien, trænge ind i Østerrig, og kuns at holde sig til Vens med Frankrig. De lovede Modeneserne, der kom med General Zucchi, at ville som snarest føre dem i Triumf tilbage til deres Fædreneland; de droge til Felts mod "de fremmede Tyranner" med Skænd og Ukvemsord; hvad Ferrara angaaer, søgte de at efterligne Belgiernes Fremfærd med Hensyn paa Luxemborg de rustede sig til Kamp, men havde ingen Soldatet; de vilde oprette Regimenter, men havde ingen Penge; de vilde have Monderinger til 3000 Mand paa Levestants, men havde ingen Credit, kort sagt: Talen var ikke om Frihed, eller i det Mindste Friheder for enkelte Jtalienske Stater; deres Formaal var hele Jtaliens Befrielse. Allerede skulde udmøntes nye Penge og man var færdig med Tegningen til Stemplet, der forestillede en flyvende Ørn med flere Frihedens Sindbilleder. - Da hele den lovgivende Forsamling var rendt bort, skulde en Hr. Vicini have staaet i Spidsen for Regeringen, men i slige farlige Tider var det vel nok saa raadeligt aldeles at stille sig under en Militær-Regering, navnlig under Zucchi og Armandi, hvilket jo var det naturligste, saasom Staden var i et Slags Belerrings Tilstand. Men dette kunde dog have været ganske ligegyldigt, thi da Østerrigerne begyndte at nær ne sig, kappedes disse drabelige Folk om hvem derkunde rende bedst og overlode Staden til dens egen Skjebne. Zucchi var ellers flin nok i Førstningen, og forsikkrede paa, at han var Mand for at tage hele Jtalien, naar han bare havde 30000 Soldater, men disse havde han nu ikke, og Bologneserne havde ingen Evne til at give ham saa mange. Hans egne Modenesere vare smukke Folk nok, men de havde ingen Vaaben, og maaskee heller ingen ret Lyst til at være med hvor Hjerterne komme paa Vægtskaalen. - Jblandt Østerrigerne, som rykke ind i Kirkestatten, ere mange Bataillioner, hvis Mandskab bestaaer af lutter Jtalienere (men Over- og Under Officerer ere Tyskere). Fra Florents skrives under 19de Marts (Pr. St. Z.).
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Den directe Samfærsel imellem denne Stad og Rom er afbrudt ved Jnsurgenternes Skarer. Bolsena blev den 14de Dennes taget af et Corps paa 500 til 600 Romagnoler, uden at dog Byens indre Rolighed derved forstyrredes. Viterbo var opfordret til Overgivelse, men havde endnu afviist Opfordringen; Montefiascone, skulde den 16de og Acquapendente den 17de om Morgenen aabne sine Porte for Jnsurgenterne. De pavelige Soldater have ingen alvorlig Villie til at slaaes. J Rom selv hersker i Et og Alt den største Spænding. - J Florents og de øvrige Dele af Toscana, ligesom og i Hertugdømmet Lucca, er Alting i fuldkommen Rolighed. J førstnævnte Stad besørger Borgergarden, nu Vagttjenesten ved Stadsportene og hvor ellers Militæret havde nogen Post at besætte, thi dette er afsendt for at passe paa ved Grændsen. Et Corps paa 300 Mand blev den 18de beordret til Radicofani for at dække den sydlige Grændse, som støder til den nu af Jnsurgenterne besatte Deel af Kirkestaten (en svag Dækning!).¬
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
J det Modenesiske skal nu i alle Henseender herske fuldkommen Rolighed, og den gamle Orden er igjen tilveiebragt. - Den nye Franske Budskabsmand til det Rommerske Hof Hr. de Sante Aulaire, som paa sin Didreise kom til Grændsen af Hertugdømmet Modena, for derigjennem at fortsætte sin Vei til Bestemmelses stedet, blev efter høie hertugelige Ordre afviist fra Grændsen og formeent Gjennemreise igjennem Landet og saaledes tvungen til at reise udenom. (Man maa bemærke herved, at Hertugen af Modena ikke endnu har anerkjendt de Franskes Konge.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Erkehertuginde Marie Louse til Parma med flere smaa Forstendømmer har under 14de f. M. fra Piacenza Udstedet en Forordning af Jndhold, som følger: Alle Fremmede, hvad enten de have Opholdstilladelse eller ikke, have inden trende Solemærker efter denne Forordnings Kundgjørelse forlade Parma og Vore Stater. Herfra undtages dog Bønder og Agerdyrkere. Øvrighederne i Parma have paa det punktligste og nøiagtigste at holde sig denne Vor Forordning efter rettelige. - En Deputation fra Parma var hos Er kehertuginden for at bevæge hende til igjen at forlægge sin Residents til Parma, hvortil hun blot svarede, at hun var forvisset, at Flerheden af hendes Parmesanere, ingen Skyld havde i de Ulykker, som forvovne Oprørere have stiftet; dog kunde hun ikke beslutte sig til at forlade Piacenza, hvor hun ogsaa fra forrige Tider havde fundet saa mange Beviser paa Hengivenhed. -
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Hendes Majestæt har ved en anden Forordning, datteret Piacenza 12te Marts, udnævt Baron Vincenze Mistrali, Geheimeraad og Finantspræsident for Hertug dommet Parma, til overordentlig Commissær for at gjenoprette og gjenordne den lovmæssige Regerings Virksomhed i Hertugdømmerne Parma og Guastalla, saavelsom og i Distrikterne Borgo, Taro og Bardi. - En anden Anordning, dateret Cremona den 18de Februar, lyder: "Jndtil videre Foranstaltning er vor Residents opslagen i Staden Piacenza. Denne Stad vil herefter være Middelpunktet for Vore Staters Bestyrelse. - Ved andre Forordninger bevilges Nedsættelse i visse Skatter og Afgifter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Fra Turin meldes under 16de Marts. Jgaar Kl. 12 om Middagen er følgende Bulletin kundgjort: "Hs. Majestæt, der endnu var ved at komme sig efter den forhen ommeldte Sygdom, havde udsat sig for Jndflydelsen af det omskiftende Veirlig og derved paadraget sig en ny Betændelsesfeber, dog synes samme ligegeledes, efter Brugen af passende Lægemidler, at love en lykkelig Udgang.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
J Forli døde den 17de Marts efter kort Sygeleie Napoleon Bonaparte, ældste Søn af Ludvig Bonaparte, der i Broderens Tid var i nogle Aar Konge i Holland og siden har privatiseret under Navn af Greve af St. Leu. Den Afdøde var en kort Tid Storhertug af Berg efter Joachim Murats Fratrædelse, da denne Svoger til Keiseren blev forfremmet til Kongeriget Neapel. Et Par Dages Tid var han vel og paa en Maade Konge i Holland, da hans Fader frasagde sig Kronen til Fordeel for denne sin førstefødte Søn, men det varede kuns indtil Jlbud til og fra Paris lode Landet indlemmes i Frankrig. Paa den sidste Tid var han i Ledtog med Oprørsmændene i Kirkestaten.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Frankrig. Medens hele Landet brænder af Begjærlighed efter Krig, og Ansøgninger til Kongen derom med mange Tusindes Underskrifter indløbe fra forskellige Stæder og Provindser, vedbliver den ypperste Minister stedse at vise sig tilbøielig til Fred. National-Foreninger dannede sig i alle Egne og "Krig" var deres almindelige og fælleds Løsen, men nu have Ministrene udfærdiget Circulærer imod disse Foreninger til deres underordnede Embedsmænd, hver i sit Fag. Men i Frankrig, som et ganske revolutionært Land, ere Ministrene saa aldeles underordnede Folkets Villie, at de ei kunne bestaae, dersom de modsætte sig denne. Jøvrigt kan Frankrig dog nok, hvis det skulde gjælde, bringe en ganske hæderlig Armee paa Benene, da den for Øieblikket bestaar af 434146 Mand med 91797 Heste, altsaa omtrent fordobblet i et Aar. Heri er ikke medregnet: Udlændinge=Legionen; et nyt Hestjæger-Regiment; 75 Brigader Gensdarmer tilfods til Vestens og Sydens Bevogtning; samt dens nyndskrevne Klasse for 1830 af 80000 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
J Sydprovindserne hersker en slem Carlistisk Stemning, fornemmelig i dem, som ligger nedad mod Middelhavet. Ved Vestpyrenæerne samles en Hær af 40000 Mand og ved Østpyrenæerne en af 20000. - General Clauzel, som nylig kom hjem fra Algier, har faaet Ordre at overtage en Kommando i Var Departementet, ved Jtaliens Grændse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Jblandt Kammerets vigtigste Forhandlinger er Bestemmelsen, at de den forrige Konge tilhørende Godser og Eiendomme skulle indtil videre forvaltes for det Offentliges Regning til Liquidation med hans Oppebørsel til Civillisten og dernæst sælges, da han og hans Familie, som skulle være landflygtige fra Frankrig, ej maae kunne eje Godser sammesteds, som vilde sammenknytte deres og Frankrigs Jnteresse, og de derved fik Lejlighed til at holde Forvaltere og andre Agenter der, som kunde give dem en saare farlig Jndflydelse. - En anden Bestemmelse afskaffer Sørgehøitideligheden den 21de Januar, som Ludvig den 16des Henrettelses Aarsdag. - En tredie ophæver den Artikkel i Straffeloven, som byder Dødsstraf for ethvert Medlem, som igjen skulde betræde Frankrig, og forbyder den at kunne nyde borgerlige Rettigheder i Frankrig; thi - gav man til Grund - den Bonapartiske Familie burde jo dog ingenlunde behandles haardere, end den Bourbonske.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Belgien. Regentens Tilværelse, som saadan, staaer nok paa meget vaklende Fødder. Ministerskifter i slige nye Stater, som endnu ingen Bestand have, røbe intet Godt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Under 23de Marts afskedigedes Jndenlandsministeren Tielemans, i hvis Sted kom Sauvage, før Statholder i Provindsen Lyttich, og næste Dag ligeledes Ministeren for Udenlandsvæsnet og Marinen (hvoraf Belgien ingen har, van de Weyer, og fik til Efterfølger Kongresmedlem De vaux, fremdeles Justitsministeren Gendebien og Krigsministeren Goblet, hvis poster besattes med Barthelem i og Obersted Haene steenhuite. Paa flere Steder i Brabant, Flander a., og havnligen i Bryssel selv, have været stærke Opløb og Folkeuroligheder, som tilskrives det Oraniske Parties tilhængere, men de ere dog for det første dæmpede. - Til Grændsen er fremrykket en stærk Hollandsk Arner, ved hvilken Kongens anden Søn Prinds Frede tik allerede befinder sig. - Fra Frankrig faae Belgine hyppige Besøg af Desertører, der komme, ikke enkeltviis, men i hele Compagnier, med Officeler, Spillemænd og alt Fornødent. De tages i jeneste af Belgierne, som fordeele dem i de befæstede Byer. Der er allerede kommet over 3000 af disse tvivlsomme Desertorer og der ventes flere, saa at mange vigtige faste Pladse snart kunne have Hoveddelen af deres Besætninger bestaaende af Franske Soldater.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
J Anledning af Belgiernes Paastand paa den Tyske Forbundsprovinds Luxemborg skal en Forbunds her af 30000 Mand strax rykke til Grændsen og, om behøves, ind i Provindsen for at dæmpe de sammesteds herskende Uroligheder. Den skal fornemmelig bestaae i Hannoveraner, Churhesser, Nassauer og Hanseater; men 120000 Prøiser skulle danne Reserven.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Bispen af Namur Hr. Ondernaard er ved Døden gaaet ifølge af et Slagflod.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Blandinger. Urolighederne i det sydlige Spanien ere nu aldeles dæmpede og Anføreren Manzanares, som i en Tid var Minister for de Constitutionelle, er fanget af Kongepartiet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
J Portugal finde nu mange Henrettelser Sted, som følge af de sidste Uroligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
J Frankrig er opfundet et Nodetrykkeri med Let dres. Opfinderen har allerede i Paris anlagt sin melotypie. Frembringelserne skulle være smukke og ikkun koste det Halve som andre Noder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
China er den 24de Juni f. A. blevet hjemsøgt af at skrækkeligt Jordskjelv, der har ødelagt tolv Byer. Ved Jordskjelvet og en Oversvømmelse er en halv Million Mennesker omkommen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
En Englænder, Darby, har nylig faaet Patent paa en ny Opfindelse til at gjøre Allarm ved Jldsbaade, eller naar Tyve gjøre Jndbrud. Jndretninden seer ud som et Klædeskab; Staaltraade ere, i Forbindelse dermed, fæstede til alle Dørre og Vinduer, og naar der kommer Jldløs, eller Tyve bryde ind, Allarmerer en Klokke Husets Beboere, og i samme hieblik tændes et Lys, og en Tavle præsenterer sig, er viser i hvilket Værelse Jlden eller Tyvene befinde Fem Parter af Aaret have nu faaet Titler som Revolutions-Maaneder: den franske Juli, den belgiske brunsvigske September, den sveitseriske October, den poli den italienst.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Hesteveddeløb i England ere dog ikke aldeles und bringende. Lord Exeter holder elleve Veddeløbere, som i sidstafvigte Aar vandt 12425 Lst., men maa hertil regnes, hvad bemeldte Drot udenom har pareret paa samme Heste, saa har man det Resultat, at de have indbragt ham over 25000 Pund Sterling eller 225000 Rigsbankdaler rede Sølv, som jo nok kan være værdt at tage med.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
J Bordeaux befinder sig for nærværende Tid et lidet Pigebarn, som er født sammesteds uden Hænder og Fødder, men har desuagtet bragt det til en temmelig betydelig Fuldkommenhed i adskillige af de Kunster og Færdigheder, hvortil vi bruge Hænderne. Saaledes kan hun skrive, tegne, strikke, lade og affyre en Pistol, Alt med Munden; men hun har næsten den samme Færdighed med Næsen, og hun spiller adskillige Stykker til megen Fuldkommenhed paa Piano. - Af Udseende er hun iøvrigt ganske hyggelig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
(Hull Advertiser Nr. 1867.) Da Dom Miguel var 14 Aar gammel, havde han oprettet en Bataillon, der bestod af de høiere Adeliges Sønner. Den var organiseret paa en aldeles militær Fod. Engang havde to af disse Soldater været nogle Dage fraværende fra Morgenparaden, uden at melde Dom Miguel, at de havde Forfald. Saasnart de igjen mødte, bleve de efter hans befaling fængslede; ufortøvet nedsatte han en Krigsret, hvori han selv præsiderede; denne dømte de to ulykkelige unge Mennesker, der beskyldtes for Desertion, til Døden. Dom Miguel havde besluttet, at Knuden i denne Tragoedie flux skulde løses. Maleficanterne bleve strax førte til Retterpladsen; Dom Miguel holdt selv et Slags Trøstetale til dem; der blev bundet for deres Øine, og Pelotonen, der skulde skyde dem ihiel, marscherede allerede fremmed skarpladte Geværer, da en af Kongens Kammerherrer, der fra Vinduet blev en usædvanlig Tummel i Slotsgaarden vaer, styrtede ned af Trapperne og kom til Held netop tids nok for at frelse disse to Dødens Offere, der allerede vare halvdøde af Skræk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
(Danske Statstidende.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Den 1ste April, som i alle Lande er den Dag, da man gjerne giør Spilopper, kaldes i England "Alle Narres Dag (All fools day). J det sidstafvigte Aar drev man det i London saavidt, at man ved udspredte Foregivender og farlige Uroligheder i Windsor, fik Politidirektøren Sir Richard Bitnie med Flertallet af Londons 576 Peelske Politibetjente og et Par Garde Regimenter m. m. til at drage derud. Det er 44 Engelske Mile frem og tilbage eller omtrent halvtiende Danske, og der kunde jo ingen skikkelig Mand i hele Landet undlade at føle den inderligste Harme over saadan skammelig Skalkestreg at vise saa mange skikkelige Folk April. Der findes opgivet, at al den Caffe, som avledes ifjor i Asien og Amerika, udgjorde 111000 Tons, hver til 20 Centner, og Forbruget i Europa allene var 122900 Tons, hvoraf man vil uddtage den Slutning, at denne Artikkel, hvoraf kuns haves Forraad af et halvt Aars Avl, vil stige i Prisen; men det er vel ikke vanskeligt at skjønne, at denne Slutning hidrører fra en Speculant, som vil sælge, thi det et vitterligt nok, at Productionen især i Brasilien gaaer frem med ligesaa stærke Skridt, som den stedse dalende Priis fremmer Forbruget. Ved forrige Aars Begyndelse havde Kongeriget Sverrig 2864831 Jndvaanere, af hvilke 1380301 vare af Mandkiøn og 1484530 af Kvindekjøn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Blandinger. Den 6te Marts høitideligholdtes i Nestved Søndagsskolens tyveaarige Stiftelsesfest, der, formedelst Skolens ædle og skjønne Hensigt og det, at den bestaaer alene ved frivillige Bidrag, vakte Jnteresse og hædredes ved Nærværelse af en anseelig og talrig Forsamling. Høitideligheden, der foregik i det venskabelige Selskabs Local, indledtes ved en Tale af Sognepræsten ved St. Mortens Kirken, Hr. Pastor Thomsen, kom Haandværkstandens Forædling og videre Udvikling," hvorpaa Præmier uddeeltes til 3de yngre af de fortrinligste af Skolens 70 Elever, og sluttedes, som den var begyndt, med en Cantate, som nogle at Herlufsholms Skoles Elever, under Anførsel af Hr. Musiklærer Brandt, havde viist den Velvillighed at udføre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Slagtermester Jacob Nathanson har den 21de f.M. paa den Kongl. Veierbod i Randers ladet veie en Qvie, som levende veiede 1224 Pund. Denne Qvie, som er en Tvilling Qvie, er 4 Aar gammel, af almindelig jydsk Race, tillagt hos Gaardmand Christen Edersøe i Sønder-Onsild, og fodret hos Hr. Forpagter Pind paa Gammel-Estrup. En af Trillingerne med det førstelige Navn, paa Laaland, er død.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Literatur i Danmark. Hulder Graveren eller Ole Navnløses Eventyr, fortalt at ham selv, ved Prof. Jngemann. 10 Mk. - Betragtninger over Bibelen, af J. Hornsyld, 1ste Bind. 16 Mk. - Et kjærligt Farvel fra trofast Lærer til den af ham confirmerede Ungdom, af Biskop Boisen, 2det Oplag. 4 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Bekjendtgjoreløer. Med veemodigste Følelse blev det, efter det alt bestyrende Forsyns Villie, min tunge Lod, herved at bekjendtgjøre, for Familie og Venner, at min elskelige og evig uforglemmelige Kone, Dorthea Cathrine Weirum, født Kortbek, henslumrede til det evige Livs Glæder, efter næsten et Aars Svaghed og 11 Dages haarde Lidelser, den anden April om Aftenen Kl. 8 1/2 i hendes Alders 68de Aar og 4 Maaneder og vort Ægteskabs 18de Aar. Som hendes Vandel herneden stedse var Gud hengiven, under alle Livets Tilskikkelser, saa var og hendes Sygdoms Dage, ja endog de sidste Timer, haarde Kamp, fuld af Tillid til Gud. Hun var min trofaste Veileder paa Livets Bane, og en god og omhyggelig Moder, for mine 2de Børn. Dette tilkjendegives paa mine egne og 2de Børns Vegne. Strædet, den 2den April 1831. C. F. Werum, resid. Capellan for Dronning. lunds Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Fra Mandag den 11te April og fremdeles kan, ved Gudumlunds Fabrique, erholdes nybrændt Steenkalk til 1 Rbd. pr. Tde. og Meelkalk 3 Mk. 8 s. pr. Td.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
En ny stor Fyrre=Commode kan faaes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Hos Capitain Kjerulf paa Aggersborggaard kan faaes for billig Priis, et nyt, ubrugt og utjæret Toug, 30 Favn lang og 7 Tommer i Omkreds. Touget er lagt hos Hr. Reebslagermester Pettersen i Hjørring. Aggersborggaard, den 5te April 1831. Psalmebøger, indbundne i smukt Bind, for Confirmantere, faaes hos R. Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Et Birketræes Divanbord er at faae tilkjøbs hos Snedkermester Bergs Enke.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Extra godt broget Havre kan faaes hos Jørgen & Frantz Herskind, ved Vester=Aae.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Paa Kjærsmølle kan daglig faaes Fløde, sød og skummet Melk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Proclama. Ved Proclama, som under Dags Dato er læst inden Skagens Byetingsret, og som vil blive læst ved den Kongelige Lands=Overret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget Krav paa Stervboet efter den heri Skagen, afdøde Fisker Christen Hansen Høyen, ogsaa kaldet Stenstrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel til sub poena præclusi et perpetui silentii, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes hidtil ubekjendte Arvinger, med Aar og Dags Varsel indkaldte, til for mig at ligitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819 og Fr. 5te Juli 1822, bekjendtgjøres. Skagens=Byefoged-Contoir, den 28de Marts 1831. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
Auctioner. Efter Begjæring af Procurator Jensen, paa vedkommende første Prioritets-, Forligs- og Udlægshavers Vegne, bliver, til Salg af Stedet Nr. 451 paa Hjørnet af Rygade og Brødre gyden her i Byen, Skipper Bjørn Jmbs tilhørende, afholdt Auction. Fredagen den 25de Marts 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-07
- 8de April - hver Dags For 22de - middag Kl. 10. De 2de første Gange paa Stadens Raadstue og 3die Gan i selve Stedet. Conditionerne ere foreløbigen til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten. Hvilket til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres, og tillige for Panthavere, overeensstemmende med Plac. af 22de April 1817. Aalborg, den 19de Februar 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-09
Polen. Kønigsbergs Tidende af 26de Marts melder at General Diebitsch har sit Hovedkvarteer i Siennika (Cenichov), General von Rosen i Vielikie, General Grev Pahlen i Jerusalem, Forst Schachovski i Patizov, General von Geismar med Avantgarden i Grochov. At det i Volhynien indrykkede Corps, nemlig det andet Armee-Corps, er General von Rüdiger allerede trængt frem til Uscilug. (Da dette Sted netop ligger ved Grændsen af Kongeriget Polen, saa synes dette Udtryk "trængt frem noget uforstaaeligt, uden man antager, hvad Priserne gjerne søge at lægge Dølgsmaal paa, at Russisk Polen er i fuldt Oprør.) Den Polske General Overnick havde ved Forfølgelsen af smaa tilkæmpede Fordeele vovet sig for vidt hen mod Uscilug, men Feltmarskallen havde sendt Generalstabens Chef Grev von Toll med et tilstrækkeligt Troppecorps imod dette Streiscorps, og som havde slaaet det ved Lublin- og tvunget det til at kaste sig ind i Zamose, hvor det nu holdes indsluttet og af Mangel paa Subsistentsmidler snart vil være tvunget til Overgivelse. Fra Polsk Side er sendt flere Parlementærer, men som Feltmarskallen har afviist og fordret ubetinget Underkastelse. Den sidste Parlementær er endog slet ikke bleven antaget. Den Russiske Armee skal være i en højst fortræffelig Tilstand, og navnligen Garderne. Ved Overgangen over Vexelen, som nu snart vil vorde iværksat, kan ikke meere tvivles om en hastig Tilendebringelse af de Polske Anliggender. (Man seer let at Ovenanførte er en aldeles Russisk Efterretning, der ligesaalidet fortjener ubetinget Tiltro, som Polakkernes.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-09
Fra Varskov meldes under 28de Marts, at Russerne, da de under General Witt paa ny vare trængte ind i Pulavi (en By ved Veixelen, tilhørende Først Cartoriski), have anrettet de vederstyggeligste Ødelæggelser. Det førstelige Bibliothek, som indeholdt en stor Mængde kostelige utrykte Manuskrifter, leverede de forfrosne Russer Brændematerial. Alle Møbler, ligesom og det skjønne Pallads, den pragtfulde have og det i Gothisk Smag byggede nydelige Huus, kort Alt, hvad der kunde være værdt at ændse, blev tilintetgjort. Saaledes blev det delige Pulavi, som indeholdt en stor mængde National-Erindringer, og som har henrykt endog mange Udlændinge, forvandlet til en Steenhob og fremviser nu det rædsomste, græsseligste Billede af Ødelæggelse. Sørgende vil i sin Tid Vandringsmanden betragte Ruinerne af denne National-Helligdom.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-09
Breve fra Kønigsberg melde, at sammesteds var den 28de Marts indløbet Efterretning om en i Statholderskabet Vilna (Litthauen) udbrudt Opstand. Oprørerne havde, efter disse Breve, bemægtiget sig de dem forhen fratagne Vaaben, hvilke vare opbevarede i Roznin (Rosienne, Rositten), og rykkede frem imod Georgenborg, hvorfra Mange flygtede over paa den Prøisiske Grændse. Paa Toget til Georgenborg skulle Oprørerne have ødelagt og plyndret adskillige Smaabyer i Statholderskabet Vilna og have trængt endeel mod dem udsendte Kosakker tilbage. Fra Tilsit erfares, at Oprørerne allerede havde viist sig i Egnen af Tauroggen (Pr. Statst.) Senere Efterretninger fra Berlin stadfæste denne Opstand blandt Landboerne i Litthauen og ligeledes i Schamaitten (Samogitien) og da samme Slags Uroligheder ogsaa have viist sig i Po langen, saa er al Postforbindelse med Rusland nærved at være stoppet.