JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Til den af Bestyrelsen for Dampskibet "Jris" den 29de f. M. sammenkaldte Generalforsamling var lovet Regnskab for Skibets Fart f. A., men det kan neppe kaldes et Regnskab over Skibets Fart, hvad der af Bestyrelsen som Regnskab fremlagdes for de tilstedeværende Actionairer, da ingen Conto var opsummeret og ingen Ballance fremlagt over Skibets Status, ligesom eiheller Regnskabet for 1832 Aars Fart fremlagdes revideret. Ved Generalforsamlingen sagde Bestyrelsen paa given Anledning, at Regnskabets samtlige Conti kunne opsummeres og afsluttes paa et Par Timers Tid, – men endnu er intet Regnskab publiceret. – Da det imidlertid maa være af Vigtighed for Actionairerne at kjende Actiernes Værdi saavel for Kjøb som Salg og andre Aarsagers Skyld, saa indbyder jeg herved til at melde sig hos mig (da efter Statuterne kun 30 Actionairer kunne fordre en Generalforsamling afholdt) de Actionairer, der ere enige med mig i, at en Generalforsamling snarligst bør afholdes, saavel for at erfare Skibets Status m.v. som for at drøfte andre Gjenstande, der, for Skibets Fordeel, kan være af Vigtighed, samt bringe Forandringer i Statuterne i Forslag, til hvilket der synes at være saa meget mere Anledning, som det er bekjendt, at Bestyrelsens Medlemmer ikke indbyrdes ere enige i Skibets Anliggender. Aalborg, den 20de Februar 1844. Poul Pagh.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Bekjendtgjørelse. At der, ifølge kongl. allernaadigst Rescript af 12te Detober f. A., maa paa det Marked, som hvert Aars Foraar afholdes i Tise Sogn, for Fremtiden tillige falholdes Heste og Qvæg, bliver herved bragt til almindelig Kundskab; ligesom og at Markedspladsen nu bliver norden for Tise Kirke. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 1ste Februar 1844. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
De, der kunne ønske at concurrere til den ledigværende Plads, som Expediteur hersteds for Dampskibet "Jris i indeværende Aar, ville behage herom at indlevere skrivtlig Begjæring til undertegnede Bestyrelse inden fjorten Dage fra Dato. Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", den 22de Februar 1834. Erik Bruun. Joh. Kier. P. J. Hallenaren.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Pharmacent. For en duelig Medhjælper er til 1ste Mai d. A. en Plads ledig paa Grenaa Apothek.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Mølleforpagtning. Den mig tilhørende Grynmolle ved Lønstrup Ladeplads i Maarup Sogn, Venneberg Herred, med et dertil henlagt Huus, hvorpaa kan fodres og græsses 2de Køer, er fra 1ste Mai 1844 at erholde i Forpagtning, hvorom kan accorderes med undertegnede Eier. Det bemærkes, at Eiendommen er særdeles fordeelagtig beliggende for sine Productioner, saavel til directe Afsætning som ogsaa til de Kyst handlende. M. Kabell.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Formedelst Alder agter jeg at sælge min paaboende Gaard Tislum Nørgaard af Hartkorn 3 Tdr. 6 Skpr., beliggende i Hormested Sogn, midtveis mellem Hjørring, og Frederikshavn. Udsæden har været aarlig 12 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg og 16 Tdr. Havre, og paa de tæt Gaarden liggende gode Engkroge bjerges 25 til 30 Læs Ho Besætningen 4 a 5 Heste, 16 Fækreature og 40 Faar kunne rundeligen fødes. Bygningerne ere gode og Udhusene af mig opbygte. Mergel haves beqvemt og er i de sidste Aar benyttet. Lysthavende ville tage Eiendommen i Øiesyn som med eller uden Besætning kan faaes til 1ste Mai d. A. paa billige Vilkaar. Tislum Nørgaard i Januar 1844. Jens Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Undertegnede agter at bortsælge sit Sted i Grønnerup, i Vreilev Sogn, af Ager og Engs Hartkorn 7 Skpr. 1 Alb. Der kan aarlig fødes og græsses 3 a 4 Køer og 2 Heste. Jorden er af en meget god Bonitet med Mexgel til Underlag. Der er ogsaa en Hede til Opdyrkning, som ligger meget beqvemt. Lysthavende ville henvende sig til Forpagteren i Klokkerholms Mølle i Hellevad Sogn. P. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Smukke malede 2, 8- og 4 fløiede Skjærmbrædter, staae tilsalg hos Maler T. S. Poulsen paa Vestergade.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Kjøbenhavns Brændeviin, brændt af reen Hvede, faaes, saavelsom enhver af mine sædvanlige Handelsartikler, stedse i bedste Varer og billigste Priser, hos N. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
En gammel Silkeparaplui er forglemt i Nr. 2.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Vildtskind. kjøbes af Marcus M. Galthen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Gigtstaale, kunne atter faaes hos Marens M. Galthen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Ankomne Bognyheder. Om Hertugdommernes Forhold til Nationalbanken i Kjøbenhavn, 64 s. Londons Mysterier, en Roman af Frances Trollope, 1ste Deels 1ste H., 1 Rbd.; En Dagbog, Tegning af Hverdagslivet, af Frederikke Bremer, 2den Deel, 1 Rbd. 16 s.; Nelly og hendes Bedstefader, af Charles Dickens, oversat af Høyer, 3die Bind, 1 Rbd. 72 s.; Gabriello Mimenso, en Roman, oversat fra Svensk, 3die Deel, 1 Rbd. 16 s.; Lille Harmonilære for Dillettanter eller Anviisning. til paa en let Maade at lære at accompagnere en Me lod med Pianoforte, Guitar, Harpe eller flere forskjellige Jnstrumenter, bearbeidet efter det Franske, af Julius Becker, 56 s. Paany er arriveret: Thomas a Kemvis og Christi Efterfølgelse, heftet 64 s., indb. 84 s., Krags Geographie, 16 s.; Strøms lille Danmarks Historie, 16 s.; Suhrs Anviisning til mindre Havers Anlæg, Faaes i den Reelske Boghandling.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Da Dødsboet efter min salig Mand. Districtslæge Rauchmaul heraf Byen, er mig ifølge confirmeret Testamente extraderet, saa indkaldes herved Enhver, som maatte have noget Krav paa Boet, til at anmelde og legitimere saadant for mig inden Marts Maaneds Udgang dette Aar, ligesom jeg ogsaa anmoder Enhver, som staaer i Skyld til min salig Mand – det være sig for Lægepraxis eller Andet – om behagelig at clarere saadant inden fornævnte Tid. Aalborg, den 19de Februar 1834. Laurette Rauchmaul, født Tommesen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Arvingerne efter afgangne Gaardmand Peder Nielsen af Høyberg i Ugilt Sogn, blive herved indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Skiftet efter bemeldte Afdøde. Wenneberg Herredscomptoir i Hjørring, den 16de Februar 1844. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Mandagen den 4de Marts næstkommende, Eftermiddag Kl. 2, lader Districtslæge Rauchmauls Enke ved offentlig Auction, som afholdes i Gaarden Nr. 54 paa Vestergade, bortsælge en Deel fortrinligt Befordringstøi og Avlsredskaber m.v., hvoriblandt to blankbrune, 4 Aars Kjørehopper, en ny tosædet Holsteenskvogn, en do. Fjellevogn, en norsk Eenspænderkane, et nyt Tospænderseletøi med Messingbeslag, to Sæt simplere Do., en Arbeidsvogn, en Svingplov, en Harve, nogle Staldreqvisiter a., Alt imod Betaling til Jncassator ved Godsets Udlevering. Bekjendte, vederhæftige Kjøbere kan paa Forlangende gives Credit til 11te Juni Termin d. A. Aalborg, den 22de Februar 1844. A. Morch.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Efter Vedkommendes Begjæring bliver, Onsdagen den 6te Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Gaarden Lyngholm i Hvidberg Sogn, afholdt offentlig Auction over 31,000 Pd. Bly i 330 Klumper, ilandbjerget fra den paa Hvidberg Strand den 4de September f. A. indstrandede Galease strea, ført af Capt. Møller og destiveret fra Cadix til St. Petersborg. Blyet er af en fortrinlig Qvalitet og sælges told Lysthavende indbydes. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 17de Februar 1844. Bendixsen, const. 1388 Wandeb Trækn, udkom: Nr. 71. 21. 67. 84. 81.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-23
Rettelse. J Oversigten over "Jris" i Gaarsavisen staaer paa 2 Steder tilbage, læs: "tilbogs¬
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Stifterivende Kalvor Adresse-Avis. Aar 1844. No 59. Løverdagen den 24de Februar.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Denne Avis, som udgives at Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Gudstjeneste. Første Søndag i Faste prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun – J Søndertranders Kirke Kl. 9 1/2 Hr. Pastor Bruun. – J Nørretranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. – J Hospita le Kl. 9. br. Major Bocken.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Udlandet. Fra Vest-Rusland skrives under 1ste ds. Følgende i Augsb. Allg Zeitung". Det var et fromt, i hundrede Tu finder af beklemte og sønderknuste Gemytter næret Ønske, som nylig blev udtalt, da man, ved de russiske Storfyrstinders Formæling, ventede en Formildelse i den bekjendte Anordning om de jødiske Undersaatters Transportering fra Grændsen til de indre Gouvernementer, hvilket Ønske ogsaa deeltes og udtaltes af de offentlige Organer af alle politiske Farver, Men den ubegribelige Skjæbne har villet det anderledes, Det er ikke blevet Jøderne forundt, at tage Deel i Keiser rigets almindelige Glæde, deres Klager hendøe i deres Smerte, og istedetfor den forhaabede Mildhedsact (eller som den besynderligt nok betegnes. Naadesact) seer man den haarde Lov fuldbyrdes i al Strænghed imedens det russiske Cabinet med sin Jernconseqvents ved et nyt Ukas endog befaler Jødernes Forviisning af Gouvernementet Kiew. Det Øiemed, som Rusland saa energisk efterstræber, idet det russificerer alle det undergivne Nationer og Stammer, kan vel have sin Begrundelse. Men Midlerne, Naar Rusland ved de yderste Midler bestræber sig for at ødelægge en heel begeistret og forhaabningsfuld Nations, som Polens, nationale Aand og nationale Sæder, saa beroliger os den Overbeviisning, at et Folk, i hvilket Begeistringens og Historiens Flamme luer ikke saa let kan udryddes, hvilket nylig har viist sig ved det græske Folk. Jkke Armenes Magt, ikke Vaabnenes Dygtighed, men den indre uudslettelige Aands Kraft er det, som tilkjæmper Seire, og denne stærke Polakaand har fæstet dybe og urokkelige Rødder i den polske Nation og lader den taalmodig og modig imødesee bedre Tider. Naar Regjeringen endog tilintetgjør en lille Hob Menneskers Eiendommelighed som ved Zigennerne, saa kan ogsaa dette betragtes endog fra det philanthropiske Synspunct. Men naar det handlet paa denne Maade mod Jøderne, der aldrig fortvivlelsesfuld have kjæmpet for at vinde Frihed, der ikke som Zigennerne udgjøre en uvirksom Romadestamme, men snarere arbeidssomme, for hver Undertrykkelse sig villieløst bøiende Mennesker, naar Rusland, behandler Jøderne paa en Maade, som vi ikke længere behøve at beskrive, da den ligge klar for Verdens Øine: da længes man efter den i vor Tid saa priisbillige Menneskelighed, efter den fra hver Mund klingende Tolerants, efter den sande Morals og det nittende Aarhundredes ægte Christendoms saa høit priste Seire.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
J det af Catholiken Hr. Wyse i det britiske Underhuus holdte Foredrag om de irske Anliggender fremhævede han iblandt Forurettelserne mod Jrland, at dets 7 Millioner Catholiker i Jrland endnu intet Universitet have, at Landets eneste Universitet i Dublin var protestantist, endskjøndt kun1 Million af Øens Befolkning vare Protestanter, og at det vel var Catholikerne tilladt at promovere ved Samme, men at hver Andeel i de Emolumenter, Universitetet yder, var dem nægtet, Man stille – sagde han - Catholiker og Protestanter paa lige Trin, man lade hver Kirke sørge for sin Clerus og deres gjensidige Forhold ville da snart ordne sig paa en gunstig Maade. Er dette skeet – saa sluttede Hr. Wyse – og ere andre lignende Forholdsregler trufne; have J først opgivet Statsprocesserne og lagt Bajonetterne fra Eder, da først vil det irske Folk yde Eder meer end Læbetjeneste, det vil da skjænke Eder sit Hjertes sande Hengivenhed; Er det ikke en Skjændsel for Eder i hele Europas Øine, at Jrland befinder sig i sin nærværende Tilstand? Det er en retfærdig Gjengjæld, der rammer Stater som Jndivider, at de nemlig ikke kunne gjøre Uret, uden selv at komme til at bære Følgerne. Den ene Fare efter den anden have J havt at bestaae, den ene Revolte efter den anden at undertrykke; det er Frugterne af den Sæd, J have udsaaet. Saaledes har Jrland staaet ved Siden af Eder, midt i sin Armod, trykket og misfornøiet, men dog stærk, saaledes staaer det endnu fremdeles ved Eders Side, medens J føre det yppigste Vellevnet og svælge i dette Eders Vellevnets overstrømmende Maal, lig den romerske Slave, der mindede Seirherren om hans Dødelighed. England har et retfærdigt Krav paa, i Civilisationens og Humanitetens Sag at staae i de første Rækker; men Eet fattes det og dermed fattes det Alt – Fred i sit Jndre – uden hvilken hverken Rigdom eller Velstand kan være af lang Varighed. England er istand til at forskaffe sig denne væsentlige Tilsætning til en varig Hæder, men dette kan ikke skee ved Magt og Tvang, men kun ved de Trylleord: "Som Du vil at Andre skulle gjøre mod Dig, saa gjør ogsaa Du mod dem." Dette er Naturens ubøielige Lov. Den blev ikke skabt for England eller for Jrland, men har behersket alle Fortids Slægter ligesom den vil beherske den evige Fremtids. For denne Lov maa ogsaa Storbritanniens Stolthed dog engang ydmygt bøie sig. Men for J lade det blive til et Spørgsmaal om Krig eller Fred, saalænge der endnu gives et neutralt Parti, hvis Mellemkomst J kunne benytte, saa handler viist i passende Tid, afsværget Eders Vildfarelser, saaledes som J gjorde det i 1829 (ved Catholikernes Emancipation, og giver det hæderfulde Exempel, anden Gang at gjøre hvad Ret er, til Trods for Eders Fordomme og forudfattede Meninger." Talen blev optagen med stærkt bifald; om den imidlertid endnu denne Gang vil gjøre sin Virkning, er vel meget at betvivle Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Kjøbenhavn, den 19de Februar. Man siger, at det ved Tranquebars Afhændelse, som skal være vis, skal være betinget, at den danske Mission skal bibeholdes og Omkostningerne derved afholdes af den engelske Regjering, hvorimod den danske Regjering har forbeholdt sig at beskikke Missionairerne. Hidindtil have nok Frugterne af denne Mission saavelsom af de andre europæiske Missioner ikke været store og det er en Kjendsgierning, som nok er værd at lægge Mærke til, at Christendommen, uagtet atten Aarhundredets Bestræbelser, aldrig har kunne vinde synderligt Terrain i de hede Regioner. Allerede Apostiene skulle, idetmindste efter Sagnet, have forkyndt Christendommen baade i Jndien og det indre Afrika, og disse Lande vare indtil det romerske Riges Fald omgivne af christne Folkeslag, men Beboerne bleve upaavirkede deraf. Siden da Europæerne havde fundet Søveien til Jndien, sendte baade Spaniere og Portugisere, Engelskmænd og Franskmænd, Missionairer i hundredviis derhen men den Kjendsgierning, at Bramismen og Buddhaismen endnu ere i bedste Flor i Syd- og Øst-Asien, er et uimodsigeligt Beviis for, at deres Bestræbelser ikke have været heldige. En af Hovedhindringerne ligger upaatvivlelig i det indiske Kastevæsen; men da dette ikke findes overalt i de bede Lande, maae der vel være andre Aarsager til denne paafaldende Uimodtagelighed for Christendommen hos disses Beboere, og vi skulde være tilbøielige til at mene, at iblandt disse Aarsager maa den fornemste vel være, at Christendommen er Jntelligentsens Religion, og som saadan ikke kan tiltale Nationer, der synes bestemte til at være Sandselighe(O. Th. Av.) dens Repræsentanter.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Hvis Deres Maj. Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen besøge Kjøbenhavn til Efteraaret, som man siger, da vil der, efter flere Blades Formening, blive en Troppesamling, hvortil da den fulde Styrke af de paa Sjælland cantonnerende Tropper, circa 12 a 13,000 Mand, ville blive indkaldte.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Amtmanden i Husum, v. Kaup, modsiger i Kieler Correspondenzbl." den af Justitsr. v. Wardenburg efter nævnte Blad omtalte Beretning, angaaende nogle Fangers slette Behandling og lange Hensidden i det Husumer Fængsel, saavelsom angaaende en Borgers Jndespærring paa det derværende Raadhuus. Amtmanden beskylder Hr. v. Warden burg for at have fordreiet Sandheden, og kalder ham en Bagvadsker, uden at det imidlertid synes at fremgaae af Amtmandens Fremstilling, at Hr. W. fortjener denne Beskyldning. - Paa Grund heraf erklæter Justitsraaden nu i nævnte Blad, at han agter at anlægge Sag imod Kammerjunker v. Kaup, saafremt denne ikke selv opfylder sin Trudsel at fagsøge ham for Overretten
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Den Stænderdeputerede for det 12te holsteenske Landvalgdistrict, Senator Lorenzen i Kiel, har underrettet Valg directeuren for nævnte District om, at han ved sine Embedsforretninger sandsynligviis vil blive forhindret fra at bivaane den næste Stænderforsamling. Da ingen Suppe ant er tilstede for nævnte District, maa der nu foretages Valg paa en ny Deputeret.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Flensborger Zeitung erklærer, at "Jtzehoer Wochenblatts Beretning om, at Agent Jensen har proponeret Handels foreningen at understøtte Flensburger Zeitung, er aldeles usand; siden Nytaar har tvertimod Flensb. Zeit. faaet mange nye udenbyes Abonnenter.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Forleden var en 80-aarig jødisk Kone i Rendsborg sysselsat i sit Kjøkken. Uden at hun mærkede det, gik der Jld i hendes Klæder. Da hun omsider blev opmærksom derpaa, vidste hun i sin Forskrækkelse ikke at hjælpe sig, blev bedøvet af Røgen, og førend Nogen kom hende tilhjælp, var hun allerede saa forbrændt, at hun døde den følgende Dag. (Dannev.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Efter hvad vi høre, hedder det i Loll. Posten, skal det nu være besluttet, at see en Dæmning anbragt for Havvandets Jndtrængen op til Rødbr. Paa denne Maade agtes, foreløbig indvundet circa 800 Tdr. Land, Der meldes fra Fyen, at Grev Bille Brahe har ifinde, paa særdeles billige Betingelser at fritage sine Gedsers Gaardmænd for Hoveri in natura. Det hedder, at hver Gaardmand skal i dets Sted svare 35 Rbd. aarlig.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Huset Nr. 393 med Have, ud til Roldgyden og Skomagergaden er af Hr. Jens Møller igaar solgt til Hr. Kjøbmand A. Worm for 1200 Rbd. - Dem, som endnu maatte attraae yderligere Bidrag til den af Majoriteten i "Jris's pat fungerende Bestyrelse an vendende Fremgangsmaade, henvise vi til nedenstaaende Protest fra Minoriteten og Expediteurens Bekjendtgjørelse. Forøvrigt undlade vi ikke at meddele, at allerede det fornødne Antal Actionairer til en Generalforsamlings Sammenkaldelse har tegnet sig, skjøndt det desuagtet vist er at formode, at Flere, end selve Tallet udkræver, ville slutte sig til denne Forholdsregel og dens videre Conseqventser.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Handels- og Skibsefterretninger. Den af Navigationen saa udmærket fortjente Admiral Bille er stærd med at arbeide for Oprettelsen af en saakaldet Ravigationsballe i Helsingør, af en lignende men meer omfattende Art som de mange, der allerede ere i Gang, f. Ex. i Greenwich, Portsmouth, St. Helena, Cap, Batavia, Calcutta, Habarttown &c., og hvis Hovedformaal er, til enhver Tid, det af Skibene i Sundet maatte ønskes, at give dem det nøiagtige Greenwicher=Klokkeslet.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Aalborg Torvepriser, den 24de Februar. Rug 2 Mk. 12 s.; Kartofler 12 s. pr. Skp.; Oxekjød 5 a 6 s.; Kalvekjød 8 a 10 s.; saltet Flæsk 12 s; fersk Flæsk 10 s.; Herregaardssmør - s.; Bøndersmor 16 sk. pr. Pd.; Æg 20 sk. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Døde. Justitsr. Mollerups eneste Børn, Sophie Dorthea Frederikke, 2 1/2 A., og Frederik Sophus Andreas, 13 M. (faa Timer efter hinanden); P. C. Francos Hustru, Anna Maria, f. Heiberg; Enke eft, Propr. Hagen, Elisabeth, f. Bjørn; Skomagersv. Jens Andr. Olesen, 38 A.,H. J. Treldes Barn, Metha Marie, 7 3/4 A.: Værtshuusholder Hans Møller, 36 A.; Christian Braunstein, 47 A.; Frøken Sophie Marie Elis. v. Powisch; Alle i Kjøbenhavn. S. Andersen, i Helsingør. Elise Cathrine Wissing, f. Grunnet, 70 A., i Colding,
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Bekjendtgjørelser. Paa egne og 6 Sönners Vegne maa jeg herved sörgeligst underrette fraværende Slætninge og Venner om, at Gud, Mandagen den 19de ds., bortkaldte til et bedre Liv min elskede Mand, Major og Ridder Waagen v. Søderberg, i hans 62de Aar. Trættet af Livet og en i længere Tid tiltagende Svækkelse önskede han i den sidste Tid længselsfuldt at finde i Døden den Fred og Hvile, som han ei længere turde vente af Livet, og, skjöndt sörgende, maae vi ved hans Baare takke Gud, som hörte hans Bön. Aalborg, den 21de Februar 1844. Elise Søderberg, föd Bekker, At min Svigermoder, Marthe Hartmann, født Holm, den 19de de, ved en rolig Død bortkaldtes fra dette til et bedre Liv, bekjendtgjøres herved sørgeligst for Familie og Venner. Hjørring, den 22de Februar 1844. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Da Undertegnede er beskikket til Agent for den kongelig octroierede Livsforsikkringsanstalt i Kjøbenhavn, bekjendtgjøres herved: at Enhver, som ønsker at deeltage i bemeldte Forsikkring, kan hos mig erholde fornøden Underretning og Blanquetter til Udfyldning, fornemmelige hver Søn- og Helligdag, paa hvilke Dage jeg mestendeels er at træffe hjemme. Livsforsikkringscontoiret i Hjørring, den 9de Februar 1844. Fare.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Theatret i Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Søndagen den 25de Februar. opføres: (af det Beckerske Skuespillerselskab)
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
En Bryllupsdags Fataliteter, Lystspil i 2 Acter af Overskou. Derefter: Kunstnerliv, eller: Den ene Arbeidet den anden Lønnen, Vaudeville i 1 Act af Th. Overskou. Oplamundt, p. t. Bestyrer af Selskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
Foranlediget af Opfordringen i et Jnserat i sidste Torsdags-Avis om Dampskibet "Jris"s Anliggender, bekjendtgjøres herved, at den deri omhandlede Correspondence tilligemed Gjenvarter af mine i sin Tid indgivne Regnskaber for Dampskibet "Jris", henligge paa min Bopæl i Hr. Dunsens Gaard ved Wrangels Bro til behagelig Gjennemsyn for Vedkommende, som denne Sag interesserer. Aalborg, den 24de Februar 1844. Chr. Kierulff.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-24
J Anledning af en i Gaarsavisen indrykket Annonce, underskreven af Herrer Erik Bruun, Johannes Kjer og P. J. Hallengren, hvori Expediteurtjenesten herpaa Stedet for Dampskibet "Jris" er opslaaet vacant, skulde undertegnede Medlemmer af Bestyrelsen for Dampskibet, Jris herved offentliggjøre, at bemeldte Annonce er bleven fremsendt til Jndrykkelse, uden at den forud har været os communiceret eller at der i denne Anledning har været sammenkaldt et Møde, hvilket efter 4 i Statuterne bør skee af Formanden. Og da undertegnede Duysen, som ved Mødet den 18de d. M. valgtes til Formand, skriftlig har erklæret, ikke at ville modtage det paa mig faldne Valg, maa det antages, at den fratrædende Formand fungerer indtil nyt Valg kan finde Sted. J Henhold hertil maae vi ansee den indførte Annonce, saavel fra Formens som Realitetens Side at være aldeles ugyldig, idet vi maae henvise til den af os i Deliberations-Protocollen ved Mødet den 18de d. M. nedlagte Protest i denne Retning, saavelsom den derefter tagne Reservation. Aalborg, den 24de Februar 1844. D. Duysen. F. Wulff.