JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-03-29
Af= og Tilgangslister a Bogen, . 2 Mk. Hovedmantalslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis 1 enhalv s. Markedspasser, at Bog 3 Mk. Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Udenlandsk. Det af Prof. Sahl efterladte Bibliothek er ikke købt til Kongens Bibliothek, men af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler for 1150 Rdr. (og ikke som det forhen hede for 1500 Rdr.) Manuskripterne efter denne lærde Philolog ere ikke i dette Kiøb indsluttede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
J Fredags Aftes den 28de Martii vistes Nationens Kierlighed til Danmarks bortreisende Lovise Auguste sig i sin fulde Styrke. Saasnart Ouerturen var spillet og Dækket var gaaet op, istemmede hele Huset følgende af Hr. N. T. Brun forfattede Afskedssang. Du reiser elskede Fyrstinde! med Veemod møde vi Dit Savn! men i sit Bryst i kierligt Minde, hver Nordboe har Lovises Navn, Hver Undersaat er her Din Ven! her elskes Dul kom her igien! Her svandt Din favre Barndoms Dage; her lyste Præget af Din Siel; kald hine billeder tilbage; Fryd Dig ved hvert et virket Held. Blandt os, som alle elske Dig, lev hædret, signet, lykkelig! Du Christians Datter, Frederiks Søster! her Nordens Stemme i vor Sang! Os Haabet med den Vished trøster; vi see Dig ei for sidste Gang! Nei, ofte vi gientage her: Du var og er os evig kier! Kun føie Tid Du fra os drage, til landlig Roe og stille Fryd; did tusind Glæder Dig ledsage. og lønne vor Lovises Dyd! To Rigers Ønsker for Dit Held, Fyrstinde, hør i vort Level! Og derpaa løb et tredobbelt Hurra over hele Parterret og det sidste Vers gientoges. Efter Opførselsen tilraadte Parterret atter den elskede Fyrstinde et tredobbelt Hurra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Det er de Danskes Trøst, skiønt liden, at Augustenborg, dog ligger i Danmark, og ikke længer borte, end at derfra snart igien kan skee en forønsket Tilbagekomst til Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
J Anledning af Kongsbergs Sølvværks Nedlæggelse har Hs. Majestæt under 14de f. M. befalet, at Mynten paa Kongsberg fra den Tid, da de befalede Udmyntninger ere tilendebragte og Beholdningerne ere blevne opgiorte, skal indstilles, og de ved Mynten ansatte faste Betienter, med Vartpenge i Naade afskediges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Med Kiøge Havns Udbedring gaaer det stedse fremad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
J Sommer skal opføres 72 Alen enkelt Bolværk, hvorover der skal holdes Licitering den 8 April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Befordring. Undet 21 f. M., Chefen for Befordringsvæsenets Contoir i Kiøbenhavn, P. Theilade, udnævnt til Postmester i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Hr. Candidat Tage Christian Müller, er under 28 f. M. af Hans Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket til Sognepræst for Nørtesnede og Elstrup Menigheder, Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Udgaaede Skippere. Fra den 29de Martii til i Dag. J. Hjortzhøy til Rørvig, R. Kiellerup og P. Schriver Agerup til Norge, R. Møller til Greenaae, J. Rasmusen til Kiøbenhavn, N. Lund til Aalborg. Jndkomne: R. Schiellerup, R. Hamborg, J. Glasius, alle fra Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Fra den 29de Martii til i Dag: Guldsmedsvend J. C. Rewention, Borgerlig Artillerie Underofficeer P. Bram og Søn, Hestehandlerne Anders Friderichsen og J. Larsen. Med Skipper H. Jversens Smakke blev afsendt Stude tilhørende P. Klitgaard, med Skipper Møller Stude og Heste tilhørende N. Poulsen, med Skipper Salling Heste tilhørende A. Christiansen, med Skipper Jacobsen Heste og Stude tilhørende J. Faurschou og med Skipper Eskildsens Smakke blev afsendt Stude tilhørende A. Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
At Skipper Jens Nyerup for nærværende Tid befinder sig i Aalborg, hvorfra han medtager Fragtgods til Aarhuus, tiener herved til de Handlendes Efterretning. Skipper R. Hamborg agter og 8 a 10 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer, man behager at henvende sig enten til Christian Hansen Havnefoged eller Skipperen selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
At min Hustrue, Engel Marie Soetmann fød Tørsles, den 28de Martii sidst ved Døden er afgaaet efter nogle Aars svag Helbred, det anmeldes allerskyldigst, for Vores Slægt og Venner. Holme, den 31te Martii 1806. Soetmann. Den Gud, der ligesaa viis som god styrer vore Skiæbner, vilde, at det skiønneste Ægtebaand, som nogensinde bandt de Dødeliges Hierter til hinanden, og i 15 Aar havde ladet mig nyde Livets høiste Lykke, skulde beiste den 29de Martii. Da blev min ævig dyrebare HannaRabbek, i sit 34te Aar, fundet moden til en værdigere og større Løn, end hende her i Livet kunde meddeles, for alt det, hun i saa sielden en Grad var, som Menneske, Hustrue og Moder. Dette i Forbindelse med Gienforningens store Haab, lindrer min dybe Sorg over det, jeg med 6 Sønner har tabt. Hun døde i 9de Barselseng af en heftig Brystkrampe, 3 Timer, efterat hun var bleven forløst med en dødfød Dreng. J hvor tung denne Beretning til Beslægtede og Venner end er mig meddeles den dog efter Pligt; kun at jeg maatte skaanes for enhver Bevidnelse om kiærlig Deeltagelse, den jeg desuden trøster mig ved. Aarhuus den 2den April 1806. Studsgaard Præst ved Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Et Forglem mig ei, paa salig Madame Studs gaards Grav. Med ømme moderlige Hierte. Du villig hen mod Døden gik. Hvad Du i Haabet her begierte, Af Almagts Haand Du ogsaa fik. Men - ak! den Søn, Din Smerte bragte, - Han reev Dig ud af Mandens Favn. Ei Moders sieldne Fryd Du smagte - Ei meer det skiønne Moder=Navn. Her see vi atter Dødens Fane, Opreist blandt ædle Mødres Slægt: Hvor tung er dog en Moders Bane! Hvor stor er Moderhiertets Vægt! Hvo, Fader, kan Din Viisdom kiende? Hvo grandske kan Dit Viisdoms Raad? Den Sandhed tidt ved Livets Ende Stadfæstes maae ved bitter Graad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Dersom ægte Retskaffenhed, om og blid ægteskabelig Omgang, Moderomhue for sine Børn og huus moderlig Omsorg for Sit Huus, kunne skiænke nogen Huusmoder Hæder, Hvo var da værdigere dertil, end Du, Elskte Hanna Studsgaard? Alt - alt for tidlig bortrev Døden Dig midt paa Din ærefulde Moderbane. - Den 29de Martii bestemte Din dybtsørgende Mands tunge Skjæbne. Dit Tab begræder enhver, som skiønner Moder værd. - Dig erindre vi med Agtelse. - Stedse blive Dit Minde helligt og dyrebart blandt os Salig Fred hvile over Din Aske !!! aves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Prædikanterne paa 1ste Paaskedag. Froeprædiken i Domkirken Hr. Hertel. Høimasse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hs. H. Hr. Biskop Doc. tor Birch. Stud. Svaneberg. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Prædikanterne paa 2den Paaskedag. Høimasse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen. Paa Langfredag til Aftensang præker istedenfor Hr. Studsgaard, Stud. Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Udenlandsk. Frankrig. Af den indenlandske Ministers Beretning til Keiseren, sees, at de 3 nu havende TelegraphliBrest, og mellem Paris og Brüssel med Sidelinien fra Ryssel til Boulogne og Cap Grinez, har kostet i Aar 152880 Fr. Der bliver nu oprettet en nye Telegraph linie mellem Paris og Mapland, som skal gaae over Lyon og Turin og hvis Jndretning vil koste 349302 Fr. og skal være færdig mod Slutningen af Julii Maaned i Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Staden Lyon har sendt en Deputation til Paris, forat bede Keiseren i Jndvaanernes Navn, at modtage Øen Perache, for derpaa at lade sig nage et Lystslot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Moniteuren anmelder den Bayerske General Minuci til Commandeur og General Wrede til Storofficer, af Æresgionen, samt 20 Bayerske Stabsofficerer til Ofscerer, og 20 Bayerske Korporaler og Soldater til Medlimmer af Æreslegionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
De nyeste Efterretninger fra Neapolis til 8 Martii nelder: General St. Cyr commanderer det Corps, som er beordret til Apulien og General Regnier det Corps som marscherer til Calabrien, hvilket Corps ikke vil finde for Modstand der, da de neapolitanske Tropper indskibe sig til Sicilien. Fæstningen Garte havde endnu ikke overgivet sig, og skulle, hvis Prindsen af Phillipsdahl endnu ridere nægtede dens Overgivelse, formelig beleires.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
England. En af vore Krydsere har hiembragt den Efterretning fra den franske Kyst, at Fiendens Berægelser ved Boulogne, bliver med hver Dag virksommere, og at Troppernes Antal ved hver Time formeredes, samt at Tropperne paa Flotillen daglig øvede sig i Evolutioner af Maneuvres i Boulogne Havn. Den brittiske Eskadre for Boulogne, er desaarsag betydelig forstærket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
En Depesche fra Viceadmiral Douglas melder: at Fregatten Flora har recognosceret Texel, og funden den hele hollandske Flaade liggende i neuen Diep, efter al Udseende seilfærdig. Admiral Russel er desaarsag afseilet med sin Flaade til de hollandske Kyster. Selv Admiral Keith afseilede dertil, men blev den 10de af Modvind tungen til at vende hiem igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Efterretninger fra Jamaica og Barbados til Slutningen af Januarii afskildrer deres Frygt for en fransk Flaades Ankomst i de vestindiske Farvande. Man har stet 5 Franske Krigskibe i Nærheden af Martiniqve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Den 24de Januarii blev holdt Mynstring over alle Tropper paa Jamaica, da Fregatten Seahorse havde seet en fransk Flaade af 18 Skibe paa Coursen til Vestindien, under 46 Gr. Brede og 10 Sr. Længde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Man taler om en Cabinetsbefaling, hvorefter alle paa vore Krigskibe tienende americanske Undersaatter skal løslades af Tienesten. Vist er det, at 25 americanske Natroser, paa den nyelig fra Halifax hiemkomne Fre sat, Ville de Milan, ere afskedigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Man venter med Ængstelse paa Efterretninger fra det gode Haabs Forbierg, da man troer at en fra Brest udløben Division, er bestemt dertil. Man troer nu og som har trukken sig ind i Landet, og let kan afskiere Cap staden i Tilførsel, og der holde sig til der ankommer fransk Understøttelse. Der skal desaarsag endnu ufortøvet afseile 4 Linieskibe til Cap.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Holland. General Dumonceau, som har commanderet de bataviske Tropper ved den franske Armee i Tydskland, er med flere af sine Officerer indtruffen til Haag, den 18de Martii. Paa Raadpensionairens befaling, skal der for hver af dette Corpses Divisioner, ligesom de komme tilbage, læses et Berømmelsesdecret for deres roesværdige Opførsel. Alt den 14 Martii kom 3 Skibe til Nymvegen med 130 bataviske Syge, og den 15de 4 Skibe med en batavisk Eskorte. Disse vare ladte med de Gevæhrer, som Keiser Napoleon forærer den bataviske Republik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Hr. von Nyevelt, batavisk Legationssecretair i Paris, indtraf Natten til den 20de til Haag, som overordentlig Coureer fra Paris. Han skal være Overbringer af meget vigtige Depescher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Tydskland. Efter truffen Overeenskomst, har de franske Tropper den 17 Martii forladt Forstaden Wihed, ved Nürnberg, som fra den 8de har været besadt af dem. Strax efter den indrykkede en preussisk Commando paa 30 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Fyrstendømmet Neusschael, er alt besadt af de franske Tropper. Schweitz skal forestaae en Forandring og Landammands Værdigheden giøres arvelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Residentsslottet i Mannheim bliver indrettet til at modtage Churprindsen af Baden og Prindsesse Stephanie, som med det første blive formahlede i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Prinds Murat er den 16 Marts ankommen til Cøln.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Kongen af Bayern har ved en Proclamation dat. Man chen d. 15 Marts, erklæret, at Hertugdømmet Berg, er efteren sluttet Overeenskomst, overladt den franske Keiser. Alt den 21de Martii blev det besadt af franske Tropper. Efter Forlydende erholder Prinds Murat Cleve og Berg, under Titel af Churfyrste, saa bestemmer man ham og en høi arvelig Værdighed i Holland. Det hedder og at Münster, og Paderborn med første bliver besadt af franske Tropper, og tildeelt en vis Fyrste til Skadeholdelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Jfølge Efterretninger fra det Lauenborgske, bliver nu det svenske Hovedpvarteer forlagt til Greifswalde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Bekiendtgiørelser. Hos Poul Frausing i Aarhuus kan bekommes gode Sædekartofler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
En honet Pige søger Tieneste strax eller til 1ste Mai, i et borgerlig Huus enten som Stue eller Kokkepige. Mad. Frausing i Aarhuus giver Underretning: om Pigens Opholdsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
For den respective Frue Meenighed, der har at tale med mig angaaende Chorfangen i Fruekirke, hvilken jeg for nærværende Tid forretter, meldes tienstl. at jeg logerer hos Hr. A. Munch i Klostergaden Nr. 166. Aarhuus, den 1ste April 1806. G. Velling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Torsdagen den 10de April om Eftermiddagen Kl. 6. opføres i det forenede dramatiske Selskab her i Byen, til Bedste for Selskabets Fattigkasse, De lystige Passagerer eller Arvingerne fra Vestindien, Comoedie i 5 Acter af Picard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
J Følge Selskabets Beslutning tillades det ved denne Leilighed alle og enhver, hvad enten de ere Medlemmer af Selskabet eller ikke, at bievaane Skuespillet som Tilskuere imod en Betaling af 4 Mark for hver Person, saavel Dame som Chapeau. Billetter kunde afhentes hos Selskabets Kasserer, Hr. Kiøbmand Søren Smidt, fra Tirsdag Morgen til Torsd. Middag, imod Betaling ved Modtagelsen, saa og ved Indgangen, om nogen skulde blive tilovers. Da der betales ligemeget for hver Billet, kan Directionen aldeles ikke bestemme nogen Forrettighed i Henseende til Pladsen; men enhver ville behage at tage Plads, eftersom han tidligere eller sildigere indfinder sig i Parterret. Ligesaalidet som Selskabet i øvrigt, enten ved nogen dramatisk Færdighed fra de Spillendes Side, eller nogen Fuldkommenhed i Decorations og Maskinevæsenet, troer sig i Stand til at tilfredsstille samtlige Tilskuere, ligesaa vist venter det sig i det hele en overbærende Dom og haaber, at dets Villie at bidrage til at lindre den Armes Kaar, ikke miskiendes. Aarhuus, d. 26de Martii 1806. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
En reen og sund sort Arbeidshoppe af en fielden god Natur staaer tilkiøbs paa Giessinggaard ved Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Formedelst Forandring af Boepæl lader jeg Underskrevne den 24de April d. M. ved offentlig Auction bortsælge 80 gode Hollænderiekiør, Faar, Sviin og Bester samt endeel Jndboe og nogle Sengeklæder m. m. Auctionen tager sin Begyndelse bemeldte Dag Kl. 10 slet. Høegholm, den 1ste April 1806. Bonne. For med saa lidet Ansvar og saa faa Udgivter som mueligt, at kunde værge for den sengeliggende Olding Søren Laursen i Qvottrup og Gods, er det mig nødvendigt at have en Dileberation med hans afdøde Hustrue Maren Christensdatter Winters Arvinger og Fræn Thi indkaldes herved disse hvis Tarv er afhængig af min Forvaltning over Godset, at møde, om muelig personlig, i modsadt Fald ved Fuldmægtiger, i bemeldte Qvottrupgaard Tirsdagen den 22de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet. Kiellerup den 1ste April 1806. Som af høie Øvrigheden beskikket Værge. J. A. Brask.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Da min Tienestepige Maren Jensdatter Natten imellem den 24 og 25de Martii sidst uden min Villie og Vidende er gaaet af min Tieneste og ikke siden af mig eller hendes Forældre, har været at opspørge, altsaa bliver hun herved efterlyst og tilholdt at indfinde sig i sin Tieneste, ligesom jeg og beder, at ingen enten huser eller hæler hende, da de kan vente derfore ifølge Anordningerne at vorde tiltalt. Faarup i Krogsbech, Sogn, Randers Amt, den 31te Martii 1806. Søren Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
At 103 Stkr. gode fede Staldstude staae usolgte paa Lynderupgaard, bekiendtgiøres til Kiøberes Efterretning. Christrup Præstegaards beqvemmelig indrettede Boepæel med tilliggende Toft og Hauge, er at faae til Leie førstkommende Maidag, for en honet Familie, man underhandles derom med Præsten, boendes i Kirkegyden, No. 560 i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Onsdagen den 23de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet bliver hos Landvæsens Commissair Forstander Willadsen i Randers ved offentlig Auction bortsolgt en ikke ubetydelig Samling af Bøger i forskellige Sprog og Videnskaber, saasom Theologie, Moral, Historie, Medicin, Chirurgie og flere Litteraturens Deele, tilhørende Byens Læseselskab og adskillige Stervboer. Liebhabere ville behage bemeldte Tid og Sted, at give Møde. Randers, den 31te Martii 1806. Bendixsen, Cancellieraad og Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
At jeg Søren Andersen Skolemæster i Schelbye, har 2de Hingster, den ene 4 Aar gl., 10 Qvarteer høi, og rødstiernet, den anden 3 Aar gl., 10 Qv. 2 Tom. høi og rødblisset, tiener til Efterretning for enhver der ønske sig deres Hopper bedækkede af bemeldte Hingster. Ligeledes kan hos mig faaes tilkjøbs til Bortflyttelse, 5 Fag Stuehuus, af nye opbygt for 8 Aar siden, nye Loft over 4 Fag, 6 Vinduer, 5 Dørre, en Fielgavl, ommurede Vægge med raae og brændte Steen, alt er assureret i Brandkassen for 110 Rdr., det kan nedbrydes saasnart Kiøbet er sluttet, og Kiøbesummen kan blive staaende imod Caution og lovlig Rente. Schelbye, den 2den April 1806. Søren Andersen, Lægdsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-02
Fundne Sager. Ongefær 3 Uger for sidste Juul fandtes paa Landeveien ved Trige Kirke: Et Stk. nye hvid Kartuns Lærred, ongefær 5 enhalv Alen, et Stk. dito 4 enhalv Al., 23 Stkr. hvide hørlærreds Bindler og nogle Syenaale i blaae Papiir, som alt var indpakket i et Hørlærreds Halsklæde med Navn M. J. D. Da ingen efter givne Oplysning der i Omegnen har vedkiendt sig samme, meldes dette herved for Vedkommende, som efter lovlig Ligitimation, dette Avertissements Bekostning, og en billig Findeløn, kan affordre ovenmeldte Vahre hos Ungkarl, Peder Rasmusen Holm. i Trige ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Indenlandsk. Den 29de Martii Kl. 7 enfierendeel reiste Hs K. H. Hertuginden med Gemal og Børn fra Kbhvn til Als. Sorøe Academie skal nu istandsættes paa nye og i alle Henseender faae sin forrige Glands igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Ved Reskript af 14de Martii d. A. til Amtmanden, over Hiørring Amt er det tilladt, at Proprietair Hillerup til Børglum Kloster maae, af dem, som passere 2de Broer over Furebye Bæk og 1 Broe over Kirkholm Aae, oppebære i Broepenge 2 s. for en Vogn og 1 s. for en Hest eller et Qvægshøved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse har tilkiendt Hr. Peter Høegh Guldberg (en ynare Søn af Danmarks Høegh Guldberg) Selskabets Guldmedaille som Agtelsestegn for hans til Selskabet indsendte fortræfselige Ovetsættelse af Appiani Historie om de borgerlige Krige i Rom; et Værk, hvis Værd anseelig forøges ved Hr. Geheimeraad Guldbergs Jndledning, hvori klassisk Grundighed og det yndigste Sprog forene sig med den erfarneste Statsmands Værdighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Til Directionen for det kongl. octroierede danske asiatiske Kompagnie er fra Kapteinerne Holm og Rosenvinge indberettet, at den første med Skibet Arveprindsen lykkelig er ankommen til Kina den 18 Sept. f. A., og den sidste med Skibet Prindsesse Lovise Augusta den 22de ciusdem; alt vel inden Borde. Tæt uden for Suulen paa et Skiær i søndre Trondhiems Amt er funden et forlist Brigskib uden levende Mennesker ombord. Af Logbogen sees, at den hede Neutral, hørte hiemme i Kragerø, førtes af Kapt. Richels, og var i Okt. f. A. afgaaet fra Mallaga til Embden. Anstalt er gjort til Skibets og Ladningens Bergning. Dette synes atter at være et Exempel paaat Skibsfolk undertiden fortvivlende forlade et Skib, som de ved Standhavtighed havde kunnet føre i Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Præsten Hr. Junge i Bloustrød har gjort den Opdagelse i Planteriget, at Hyldetræet i Nærheden af Pæretræer er skadeligt for disses Vegetation, og en lunefuld Afhandling herom findes indrykket i occonomiske Annaler for Novbr. f. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Hos en Marskandser i Hovedstaden blev for kort Tid siden en Theemaskine bortstiaalen, uden at man kunde opdage Tyven. Nogle Dage efter Tyveriet kom et meget velklædt Mandfolk med en Bondekarl, som bar en Theemaskine og vilde sælge denne til en Marskandiser paa Vestergaden. Jmedens Marskandiseren betragtede Maskinen kom af en Hændelse den rette Eier gaaende forbie Han studsede da han saae sin Theemaskine saa ganske uventet i en velklædt Persons Hænder, som var ifærd med at sælge den, og tog strax fat paa Sælgeren for at føre ham paa Politiekammeret. Denne gik og ganske villig med ham, men da de kom paa Gammel Torv, sled han sig løs og begyndte at løbe af alle Kræfter, Marskandiseren løb bag efter, men denne Hurlumhei gjorde 2de Bønderheste skye, de løb lybsk, rente nogle Folk omkuld, og denne almindelige Forvirring lod Tyven ikke ubenyttet, men forsvandt i Øieblikket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Atter er nyelig tildraget sig følgende umenneskelige Handling: en Skipper fra Sønderburg, ved Navn Maibøll, som foer imellem Lübeck og Alsøe, havde i Lübeck taget en Passageer ombord, som paa Overretsen dræbet baade Skipperen og endnu en Mand, som seilede med ham, tager alle Penge, Uhre og en Kavar m. m. og sætter sig med en Baad i Land paa Angel, hvorfra han siden skal være gaaet til Ærøe. Man er paa Spoer efter ham; men har endnu ikke faaet ham paagrebet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Fra Amsterdam meldes under den 18de Martii at den franske Fregat Minerva, bestemt fra Cherburg til Jsle de France, har taget og brændt det danske Skib Sophie, Capit. Schrøder. Mandskabet blev bragt ombord paa N. Meyers Skib, som er ankommen til Amsterdam. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Den 5te April afseilede Skipper J. Sabroe til Norge. Skipper Jacob Glasius agter om 6 a 8 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Paa første Paaskedag til Aftensang i Domkirken præker Adjunct Jansen istedenfor Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Udenlandsk. Frankrig. Moniteuren af 23de Martii bekiendtgiør. Den 1ste April blive alle franske Tropper satte paa Fredsfod. De 3 flyvende Leire i Alessandrig, Rennes og Poitiers ere opløste, og Nationalgarderne, som vare satte i Reqvisition, ere alt for 2de Maaneder siden gangne til deres Hiem. Reservecorpserne som commanderes af Marschallerne Kellermann og Lefebure ere opløste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Keiseren har bevidnet disse 2de Marschaller sin Tilfredshed for deres Jver i Tienesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Man troer at den største Deel af Armeen vil være kommen tilbage over Rhinen inden April Maaneds Udgang. Efter Keiserlig Befaling bliver og de i Kongeriget Jtalien sig befindende Armeer satte paa Fredsfod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Den franske Armee i Kongeriget Jtalien udgiør nu 70,000 Mand, og desuden befinder sig endnu en reserved Armee paa det pavelige Gebeet af 30,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-04-05
Den franske Generalgoverneur i Parma og Piacenza General Junot, har bekiendtgjort: at Conscriptionen nu og bliver indført der, men at Keiseren har behaget at ansætte denne Stat paa et lidet Contingent af 200 Mand.