Berlingske Tidende, 1810-04-16
Da der findes paa mange Steder Kiærjorder, Moser og vand syge Strækninger, hvis Udgravning kan overgaae enkelt Mands Kræfter, og Selskabet gjerne ønsker, at enten flere i Selskabet eller hele Byer vilde i samme Tilfælde med forenede Kræfter arvende herpaa, saa udsætter det paa lige Vilkaar : c. 100 Rdlr. for det af en Bye eller af flere Personer, som have arbeidet i Selskab, ved stadende Vands Afledning forrettede største Arbeide. For det ræst største 50 Rdlr. For det næste 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og Norge. J Attesterne maae meldes, hvor mange Mænd, der have taget Deel i Gravningen, og om de alle deri have lige Deel eller ikke, og i dette Falv, hvori da Forskiellen bestaaer. Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet lig ledes : d. For det efter Listens Bekiendtgiørelse ved skabende Vands Afledning i Jsland, især til Befordring af Græsmarkernes bedre Røgt, forrettede største Arbeide sin største Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For det næst største 15 Rdlr. For det næste 10 Rdlr. e. For lige saadanne Arbeider, gjorte i Nordlandene og Finmarken, udsættes paa lige Vilkaar tre Premier af samme Størrelse, og som æskes inden samme Tid. 9. Da det tiener til meget Besparelse af Jord, og det i adskillige andre Henseender kan vise stor Nytte, naar i Stedet for de sædvanlige Brakgrøvter, og andre aabne Grøvter til Vands Afledning fra Ager og Eng, oleve anlagte berækkede Grøvter, saa udsætter Selskabet: For den største Mængde af saadanne Grøvter, ikke mindre end 600 Favne, det andet Bæger eller 500 Rdlr. for ikke mindre end 300 Favne, det tredie Bæger eller 35 Rdlr. Jkke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Disse berækte Grøvter eller igiensette Vatters Størrelse bør i Almindelighed indrettes efter Vandtilløbet, ikke desmindre kunne følgende Dato give en Veiledning til deres forholdsmæssige Jndretning. Naar de ere 1 1/2 Alen døbe, giøres de oven til omtrent 3/4 Alen brede. De fyldes undertiden med Grene eller Hvedehalm i Bunden, for at holde Rummet til Vandets Giennemløb aabent; men smaae Stene vil nok findes meere tienlige til Øiemedet paa de Steder, hvor disse kunne tilveiebringes ; i Mangel af Steen kan Giennemløbet holdes aabent for Vandet, ved at drive 3 Par tilspidsede og 2 til 3 Tommer tykke Pøle forsviis ind i Siderne af Grøverne, dog saa tæt som mueligt ved Bunden; et Par Pa ved hver Ende af 4 Alens Længde i Grøvlen, og det tredie Par i Midten af denne Længde, J Siderne af disse Pæle lægges et passende Stykke Tømmer, enten heelt eller kløvet, sat i Kryds, og et ligesaadant Stykke Tommer oven paa Palene, hvor de krydse hinanden; i Norge bruges dertil hvad man kalder Badt, eller Bakhover. Pa ene drives tilstrækkelig ind i Jorden, saa at de med Tømmeret danne saa at sige en urokkelig Høelving. Denne Jgiennsætning bør skee ned efter Grøvtens Fald paa det at den beqvemmere og bedre kan renses for det, som ved Arbeidet kunne falde ned i den. Oven paa denne Hvelving lægges et Lag Pileqviste eller lignende Grene, med Spidsen nedad, saa tyk og tær at kun Vandet kan trænge derigiennem; dernæst bevækkes Grenene med den afstukne Græstørv, saaledes at Gronsværet vender nedad, og oven paa fyldes Grøv en med den opkestede Jord. Opfyldningen med Tørv og Jord bør være 15 Tommer høi. Det maae vises, og ved paalidelige Attester godtgives, brørledes disse Grøfter ere anlagte, af hvilken Dybde de ere, hvor brede oven og neden til, hvormed de ere fyldte og hvor mange Tommer Jord der er paalagt, og fornemmeligen, at de fuldkommen efter Hensigtentrække Vandet og holde Jorden saa saa rør, som udfordres Grøvterne maae, naar Premien æskes, være i det mindske 3 a 4 Aar gamle, og Atteterne forklare, om de i den Tid have staaer urørte, og i den sidste Tid frembragt samme Virkning, som strax efter Arbeidets Fuldendelse. Om disse Grøfters Anlæg kan endvidere erholdes Efterretning i Hr. Professor Begtrups Bemærkninger om det engelske Jordbrug, i Professor Olufsens bekonomiske Annaler, 1805, Junii, og i H. Kammerjunker von Kroghs Afhandling i Landhuusholdnings og rast Skrift. Nye Saml. 1. B.v. For dem, som giøre de bedste Indretninger til Engel Vending, udsættes en af Selskabets Medailler i Guld eller et af de større Sølvbægere. I de anesterte Jndberetninger maa godtgiøres, hvar stort Stykke England der, ved at paastemme forskt Vand, er blevet forbedret, samt hvor meget Høe derpaa i sidste Aar er bierget, og hvor meget der for Vandingen er blevet allet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring for denne høifornødne Flid udsættes Premierne for de 7 geistlige Stifter i Dannemark. Det er bekiendt, at iblant al Vindskibelibe i Landvæsenet er der angen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. Nøgen Eile retning om Enganes naaden gives i Almanakkerne for 1786 og 37, og i Hr. Jessens Beskrivelse i orkonomiske Amalet, 1800, Artil. 11. A ervanding har allertes i meget lang Til været anve det i Norges, viist sig særdeles nyttig i Bøigterne Vaaer, Lisse og Lom i Guldrandsdalen, medens mange andre Egne af Nørge seet af Misvært i tor 2 eller saa kaldte Sen Mat; man ønsker at forebygge saa meget mueligt denne Skade ved at opmuntre i Ager og En, Vandlags mere almindelige Brug. Selskabet udsatter i denne Henseende: For den Jordbruger, som i de Norges Egne, hvor vanding endnu ei er indført, giør de bedste Jndretninger til Ager= og Engvanding, en af sine Medailler i Guld eller et afde større Bægere. Den attesterede Indberetning maae oplyse, hvor stort Sykke Ager, og Eng, der et forbedret ved Vanding, samt hvor meget der er avlet efter Vandingens Brug, sammenlignet med hvad der forhen almindelig avledes paa samme Stykke. Ligeledes hvad Jndretning der er gjort til Vandsamling ; om Vandet er afledet fra Eng det forhen gjorde Skade ved Oversvømmelse; og om der er et nogen Dæmning eller Vandet blot er indledet fra en forbiringende Bæk eller Ev. Man ønskede tillige anmærket om de vandede Agre i Tilfælde af indtrufne Frostnætter leed mindre Skade af Kulden end de, der ikke havde være vandede. 12. Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græ arter ved Dyrkning kunne forbedres og blive tienlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor : For indenlandske Græs=Arters Udsaaning og Dyrkning i Aaret 1810. Tre Præmier fra 20 til 50 Rdlr. eller Sølvbægere, efter den udviste Flid. Med Attesterne maatte bevise Jordmønnets Størrelse. Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indarlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved ForingeTil Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den s. Plante med dens Navn i Egnen, og ligeledes i det mindste 1 Pu.