JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-07-01
udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, som forrige Zahl=Casserer i Norge, Justiceraad Jacob Juel, der, formedelst befunden Casse-Mangel er removeret fra bemeldte Casserer Embede, bliver til den Kongelige Casse meere skyldig, end af hans seqvestrerede Eiendomme og Effecter, angivne Gjeldsfordringer og den for ham stillede Caution ventes at ville indkomme; saa blive alle og enhver, af hvad Stand og Vilkaar de maatte være, saavel de, der have havt bemeldte removerede Betients Pengesager, Papirer og andre Ting under Hænder, som og de, der selv til ham have været noget skyldige, være sig efter Obligationer, Vexelobligationer, Reverser, liqviderede og uliqvederede Regninger, og i andre Maader, eller Penge, Gods, rørligt saavelsom urørligt, Gieldsfordringer, eller andet til Pant, Forvaring eller anden Anvendelse, af ham have modtaget, og ikke allerede er angivet, herved advarede og tilholdne, at de inden 12 Uger fra denne Placats Bekiendtgiørelse, enten selv eller ved deres foresatte Øvrighed, skrivtligen anmelde saadant her udi Rentekammeret, og det saaledes som enhver, dersom det eragtes fornødent, med frelst Samvittighed eedeligen tør bekræfte. Dersom nogen, uagtet denne offentlige Advarsel, med saadan Angivelse længere, end til foranførte Termin, udebliver, og saaledes legger Dølgsmaal paa hvis den Kongelige Casse, til Afdrag paa den Skyldiges Gield, med Rette tilkommer, da bliver han eller de ei alene pligtige at betale det Fortiede, men underkastes endog General-Fiscalens Tiltale til videre Undgieldelse efter Omstændighederne. Derimod skal den eller de, som, naar de ei selv udi Sagen ere deel tagne, efter forbemeldte Tids Forløb opdage noget af benævnte forrige Zahl=Casserers fortiede Midler og Gieldsfordringer, samt saadant, saasnart de derom erholde Kundskab, her til Kammeret behørigen angive, i Følge det i lige Tilfælde ergangne Kongelige allerhøieste Patent af 13de August 1745, samt forhen udstædte Kammer-Placater, nyde 10 Procent af den Sum, der saaledes opdages og udden Kongelige Casse virkelig indkommer, ligesom og deres Navne, i Fald de det forlange, vorde fortiede.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
Fra den 26de Junii til 31te Julii d. A. ere her i Staden copulerede 103 Par, fødte Drenge 151, Piger 140, tilsammen 291; døde Mænd 108, Qvinder 52, Drenge 41, Piger 52, tilsammen 253, ere altsaa 38 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 19, Apoplexie 1, Barselseng 7, Blodstyrtning. styrtning 6, Brystsyge 30, Bylder 1, Colica 1, Druknet 1, Dødfødt 1, Engelsk Syge 1, Feber 3, Forraadnelses=Feber 3, Frisler 1, Galde=Feber 1, Gicht 2, Guulsot 1, Hastig Død 1, Hidsig=Feber 12, Jnflammation 5, Koldfyr 1, Kopper 5, Mavekrampe 1, Nervesyge 2, Obstruction 2, Orme=Feber 1, Slag 47, Skarlagens=Feber 1, Sting 1, Svindsot 2, Tænder 7, Tærende Syge 43. Uangivne Svagheder 34, Ulykkelig Hendelse 2, Vattersot 9.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 27de Junii til den 31te Julii d. A. af Patienter indkomne 172. udgaaet 170, døde 13, af Barselqvinder indkomne 59, udgaaet 57, døde 2; af Børn fødte 62. – Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Arbeidsmand forknuset en Finger med en Planke paa Holmens Arbeide; en Arbeidsmand forslaaet paa Hovedet ved en Mudder-Pram paa Holmens Arbeide; en Coffardie-Matros faldet paa Gaden og brækket sin Arm, en Arbeidskarl nedfaldet i Lasten paa et Skib, meget forslaaet; en Soldat beskadiget paa det ene Been ved at bekomme Slag med en Planke paa Holmens Arbeide; en Soldat bleven slaaet ved en Pram paa Holmen, døde samme Dag, en Dreng nedstyrtet fra en Loftsluge i Gaarden, meget forslaaet sig; en Coffardie-Matros nedfaldet fra Mærsen paa et Skib, brækket sin ene Arm, og ellers meget forslaaet; en Musqveteer slaget sit ene Been til Skade, med en Bielke paa Holmen.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
Udkast til General Washingtons Levnet og Caracter af John Bell Esq, i en Skrivelse til en Ven i London. Georg Washington er den tredie Søn af Hr. Augustin Washington, en Mand, der eiede vidtløftige Godser og var i stor Anseelse i Virginien. En af denne Mands Forfædre solgte i Revolutionens Tiid sit Gods ved Cave i den østlige Riding af Yorkshire, og kom til Virginien, hvor han i Kong Georgs Grevskab kiøbte Jordegodser, og her var det, hvor vor Heldt blev fød den 22de Februarii 1733. Han har endnu trende Brødre i dette Grevskab, nemlig Sammel, John og Carl, og en Søster, som er givt med Oberste Ludvig Fielding.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
Hans ældste Broder, Laurence, der udgik som Capitain med de til Toget paa Carthagena hvervede Folk, ægtede en Datter af William Fairfax fra Belvoir i Virginien. Dadenne døde i sin Ungdom og hans anden Broder ligeledes ved Døden afgik uden Børn, saa arvede Generalen Familiesædet, som til Ære for den brave General af dette Navn bliver kaldet Mount=Vernon, og ligger meget behagelig ved Floden Potomack, faa Mile fra Alexandria.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
General Washington er den ældste Søn af et andaÆgteskab, og da han aldrig (som dog unge Mennesker af Formue i Almindelighed pleie) har været uden for Amerika saa blev han opdraget i sin Faders Huus under private Lærere.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
En løs Kundskab i det latinske Sprog, en grammatikalsk i sit eget Modersmaal og de første Grunde i Mathematiken. vare de Hovedgienstande, hvori han blev underviist. Efter nogle Aar forlod han sin Hofmester, og lagde sig efter den praktiske Deel af Landmaalingen, en uomgiængelig fornøden Videnskab for Jordegodseiere, og blev beskikket til Landmaaler i et vist District af Virginien, en Forretning, der en mere berømmelig end fordeelagtig, omendskiønt samme skaffede ham Leilighed til at udsøge nogle smukke Strækninger af Landet, og giorde ham nøie bekiendt med de tilgrændsende Lande.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
Oberste Washington blev fornemmelig brugt i disse forskiellige Tienester, og i Særdeleshed ved Forternes Opførelse, indtil han blev kaldet til General Braddock, som i Maji 1755 kom med sin Hær til Alexandrien. Hensigten med denne Hærs Afsendelse var at trænge igiennem Landet overWillsbugt ligge til Fortet du Owesne, som nu kaldes Pitts fort; og da ingen var saa godt bekiendt med de tilgrændsende Lande som Oberste Washington, ei heller nogen i Colonien havde saadan Berømmelse i Krigsvæsenet som han, saa holdt man ham høist brugbar for General Braddock, og han forlod med Fornøielse sin Commandoe=Post, for at tiene som Frivillig og Alde du Camp under denne ulykkelige General. De besynderlige Omstændigheder ved Nederlaget og en næsten fuldkommen Undergang af Braddocks Krigshær, som bestod af 2000 Mand regulaire Brittiske Tropper og næsten 800 Provindsialer, ere alt for bekiendte til at blive igienlagne. Den er aldeles afgjort, at Generalens overmodige Opførsel, som vilde have Ret i alle Ting, hans store Ringeagtelse imod Provindsial-Officererne og Soldaterne, og hans foragtende Egensindighed, hvormed han forkastede deres Raad, vare de sande Aarsager til denne ulykkelige Tildragelse. Men med hvilket Mod og Standhaftighed Provindsialerne og deres brave Anfører forholdte sig ved denne prøvende Leilighed, i det de bedækkede Hæren, som uordentlig trak sig tilbage, det maae enhver Brittisk Officier og Soldat tilstaae, som ved deres Mod og Førelse blev reddet paa denne ulykkelige Dag.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
Efter General Braddocks Vanhæld fandt Colonien Virginien fornødent at sætte sin Krigsmagt paa en ordentlig Fod, holde flere Folk, forstærke sine Forter, og arbeide paa at hemme de fiendtlige Jndfald. Oberste Washington havde fornemmelig Deel i alle disse vigtige Tienester, og udførte dem alle til sit Fædrenelands Fornøielse, da han ved enhver Leilighed viste den utrætteligste Flid, personligt Mod og Krigs Talenter. Han blev derpaa beskikket til at anføre de Virginiske Tropper, og dette giorde han med en udmærket Anseelse, indtil han nedlagde sin Post 1759, da han ægtede sin nu værende Gemahlinde, en ung Enke af Hr. Custis. Med hende fik han en Formue af 20000 Pund Sterling, som hørte hende selv til foruden hendes Livgeding i et af de fornemste Landgodser i Virginien. Fra denne Tiid af bestrabte han sig lige saa meget for at tiene Staten som Raadsherre, som han forhen havde været virksom i at forsvare den som Krigsmand. J en Tiid af nogle Aar repræsenterte han Frederichs Grevskabet, og havde Sæde for Grevskabet Fairfax. Til sin Tiid blev han, i Overeensstemmelse med Folkets almindelige Ønske, udseet af Forsamlingen til at være een af de fire Deputerede paa den første General-Congres. Det skeede ikke med liden Uvillie, at han igien begav sig til Livets virksomme Optrin, og jeg troer tilforladelig, at ingen andre Bevæggrunde, end de, som udspringe af en uegennyttig Patriotismus, kunde nogensinde bevæge ham til at forlade de meest udsøgte huuslige Fornøielser, som han stedse kunde forskaffe sig, og den Fornøielse han fandt i Landvæsenet og sit Godses Forbedring. - Man veed meget vel, at General Washington er den største Jordegodseier i Amerika (undtagen Eiendoms herrerne i Pensylvanien, Maryland og de nordre Forbier ge). Thi foruden hans Gemalindes Formue og 10000 Pund, som tilfaldt ham ved hans eneste Datters Død, har han for sig selv store Landstrækninger, som han tidligen kom over, og opkiøbte af nogle Betientere, som havde faaet Land for deres Tieneste; desuden har han gjort store Tillæg til sit Landgods i Mount=Wernon. (Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1784-07-01
AVERTISSEMENTS. Henoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og 3 søgte Christne, særdeles i Jndien, Spanien, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tommer, faaes tilkjøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93, for 7 Mk. De til Forsendelse med Posten allene pr. Da jeg undertegnede haver tilkiøbt mig en Deel af min sal. Moders, afg. Mad. Godiches, Forlags Bøger, med Forlags Rettighed, saa bekiendtgiøres til behagelig Efterretning, at samme findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet forhossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelit-Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
Holbergs Heltinde=Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. vil. Kiøbh. Maanedl. Stats-Tider &c. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s. Udtog af Psalmebogen 9 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. B. Sivers Salligheds Midler 1 Mk. 4 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. C. Christ. Godiche, sal. Berlings. Tra Pressen er udkommet: Christendommens Dyde-Lære. O Af Peder Hansen, Professor Theologiæ og Sognepræst ved Ringsted og Beenløse Meenigheder. Første Deel. Trykt og forlagt ved Hofbogtrykker Møller, boende i Frederichsberggade. No. 230. De Herrer Subscribentere vilde sammesteds enten se eller ved Commissionair behagelig afhente deres Exemplarer, der endog overlades dem ringere end Subscriptions=Planen til holder, nemlig paa fiin Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. og Trykpapiir, 1 Rdlr. Ligesom og de, der nu kiøbe denne første Deel, ansees for Subscribentere til den 2den, og derfor overlades Verket for amme Priis, men naar begge Deele ere færdige, bliver Prise for hver Deel 2 Mk. høiere. Korn. Rug, Holsteensk, Td. =Rd. Mk. - s. Dansk, Td. - 4 Rd. 2 Mk. - s. Hvede Holsteensk Td. 5 Rd. 2 Mk. - s. Lollansk, Td. 4 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Siellandsk, Td. Rd. - Mk. - s. Byg Td. = = 4 Rd. Mk. - s. Byg Gryn Td. - - 8 Rd. - Mk. - s. Malt Td. = = 4 Rd. - Mk. - s. Havre Td. = 2 Rd. 1 a 2 Mk. 8 s. Havre=Gryn Td. = 8 Rd. 4 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 8 Rd. =Mk. - s. Erter Td. = = =Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lamekiød Td. Rd. Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. = 1 Rd. 3 Mk. 8 s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 1 Mk. - s. Øste, Fyenske, Skpd. 10 Rd. - Mk. - s. Holsteenske, 10 a 12 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 24 a 28 Rd. Mk. - s. Siellandsk, Td. 28 a 30 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 32 a 34 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. . . 11 Rd. 5 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. Mk. - s. Graasen, salted, Td. - - Rd. Mk. - s. ter, Skpd. - - Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 16 a 18 Rd. Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. Rd. Mk. - s. Jslandsk dito, Td. = =Rd. Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. 18 a 22 Rd. Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
Priis=Courant. Kliplanger Skpd. - Rd. Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. - - Rd. - Mk. - s. Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. 5 Rd. Mk. - s. Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. Mk. - s. Tran Td. = = 16 a 18 Rd. Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Engelsk Td. = = = Rd. - Mk. Fransk Td. = = =Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin - 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin - 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 75 a 78 Rd. Udenrigs = 35 a 40 Rd. Humle. Brunsviger) 64 a 65 Rd. Mk. - s. Garleber, Skpd. 56 a 60 Rd. Mk. - s. Brabandsk ) - - 60 Rd. - Mk. - s. ma Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. = = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Hør Skpd. = 40 a 48 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 28 a 30 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen Pommersk Fyr, 3 Rd. 4 a 5 Mk.Pommersk Ell = = 3 Rd. 3 Mk. - s. Pommersk Bøg, 5 Rd. 3 Mk. - Holsteensk Bøg, 5 Rd. 2 a 3 Mk.Jydsk enkelt 5 Rd. 1 a 2 Mk.Fyensk, 5 Rd. 3 Mk., Birk = = = =Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1784-07-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 2 a 3 Mk. Et Læs Tørv = 1 Rd. 2 a 4 Mk. - Kul Td. - - - Rd. 1 Mk. 12 s. Foering. Høe et stort Læs = 3 Rd. - Mk. -et mindre dito = 2 Rd. - Mk. - Halm et Læs = = 1 Rd. 4 Mk. - Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret Rd. Mk. unge Parret = =Rd. Mk. - Capuner fede et Par Rd. Mk. - mavre et Par Rd. Mk. - Høns gamle Parret = 3 Mk. 8 unge Parret = = 3 Mk. - Kyllinger et Par 2 Mk. - Giæs levende Stk. = Slagtede Stk. = Ænder et Par = = Duer et Par = Æg en Snees - Mk. Mk.2 Mk. 12 s. Mk. - 1 Mk. 25.
Berlingske Tidende, 1784-07-02
Venedig, den 5te Junii. Vor Statskasses betydelige Udgifter til Udrustningen af den imod Tunis bestemte Eskadre, sætte vor Republik i den Nødvendighed, at giøre Opsættelse i Udbetalingen af de heri Banqven nedlagte Capitaler. En Udvei, hvoraf Følgen vil blive en mærkelig Standsning, saavel i Handelen som i Pengenes Omløb. - Fregatterne af vor Eskadre ere i disse Dage løbne ud fra Lagune, og ligge nu for Anker i Havnen af Malomoco, for der at blive udrustet med det fornødne Artillerie. Commandeuren, Hr. Emo, forlanger endnu for sin Afreise 50000 Rechiner, imod paakommende Nødstilfælder, hvori Eskadren kunde befinde sig ved Udførelsen af dens Hensigter. Udbetalingen af denne betydelige Summa er underkastet store Vanskeligheder, som omsider ville tvinge vor Republik til at tage sin Tilflugt til Mercantil Børsen.
Berlingske Tidende, 1784-07-02
Madrit, den 7de Junii. Da alting er færdig i Carthagena, saa venter Don Bar celo kun allene paa Kongens Befaling for at gaae under Seil. Efter Forlydende har denne Commandeur ikke villet medtage nogen af de fremmede Officierer, som havde tilbudet sig at gaae med som Volunteurer paa hans Flode. Han anfører som Aarsag, at da han af sin egen Nation havde Krigsfolk nok, vilde han begaae en Ubillighed, dersom han lod Fremmede tage Deel i Æren for dette Tog. Regieringens Opmærksomhed er ikke tilstrækkelig til at opkapre de Fartøier, som tilføre Algirerne Takkelverk og Munition. Ganske nyelig er, som man hører, et Skib ankommet der i Havnen med en Ladning af alle Slags Krigsfornødenheder.
Berlingske Tidende, 1784-07-02
Madrit, den 8de Junii. J Løverdags blev i Aranjoues gjort et Forsøg, at lade en stor acrostatisk Maskine stige, uden derved at holde den fast med Strikker. Trende Personer bestege Galleriet af samme; men i Steden for at stige vertical, hævede Maskinen sig horizontal, og kom næsten ned igien paa det Sted, hvorfra den var opgaaet. Man besluttede strax at igientage Forsøget, men en indfød Fransos, som havde forfærdiget Machinen, forlangte, at giøre Reisen allene. Man tillod ham dette, og han besteeg uden Reisekammerater Galleriet. Machinen, hævede sig derpaa i Veiret med ham over 600 Alen, men kom i Brand, som blev stærkere jo høiere den steeg, saa at Luftskipperen, det var i Fare for at omkomme ved sin egen Kunst i Jlden, maatte giøre sig Umage for at naae Jorden med Machinen, eller at springe ud af samme. Dette sidste giorde han, da Machinen var nær nok Jorden og lige over et Træe, hvis Grene han troede skulde lette Faldet. Den Ulykkelige brækkede ikke desmindre begge Benene, og fik desuden adskillige Saar paa Legemet, som sætte hans Liv i Fare. Man bær den største Omsorg for ham, og Prindsen af Asturien har udsat en Pension af 8000 Realer for ham paa Livstid.
Berlingske Tidende, 1784-07-02
Livorno, den 9de Junii. J Følge Breve fra Madrit har Admiral Don Barcelo ved Efterretning om, at en Transport Krigsmunition gik til Havnen af Algier, afsendt 15 Skebekker og Fregatter for at krydse paa disse Fartøier, og tillige at bloqvere Havnen. Den 15de skal det øvrige af Floden løbe ud fra Carthagena. Man har Efterretning om, at den Neapolitanske Eskadre er den 2den hujus indløbet til Carthagena, og at Don Barcelo endnu venter paa Kongelig befaling til at gaae under Seil, følgelig er det Rygte falskt, at denne Flode var allerede løbet ud til Bombardementet.
Berlingske Tidende, 1784-07-02
Wien, den 19de Junii. J disse Dage kom en Courer fra Petersborg atter hertil, med hvis Depecher Fyrst Gallizin strax ilede til Statskanzleren. hvor de foranledigede en heel Times Conference. Bemelte Depechers Jndhold er endnu ubekiendt; imidlertid er der siden den Tiid affærdiget en Courer til den K. K. Charge d'Affaires i Warschau.
Berlingske Tidende, 1784-07-02
Paris, den 21de Junii. Til hele Nationens Fornøielse er Dauphin nu bleven saavel, at man holder for, at hans Liv er uden Fare. - Greven af Haga var i Fredags med Deres Majestæter og den Kongelige Familie paa den Ball Pare, som blev givet paa den store Comoedie=Sahl paa Slottet i Versailles, og var en af de prægtigste, som der nogensinde er bleven holdt. Ballet begyndte Kl. 7 om Aftenen, og var allerede til Ende Kl. 10. Greven af Haga, Kongen og Dronningen dandsede ikke. Den sidste skal befinde sig frugtsommelig. Den høie Reisende bevidnede, at han endnu aldrig havde bivaanet noget Ball, som lignede dette i Pragt og Glands. Der brændte 6500 Voxlys, som bleve formerede ved de mange Speile. Damerne vare overmaade prægtig og smagfuld paaklædte. Diamanterne, som Dronningen havde i sin Pynt, vare over 8 Millioner værde. J Dag giver Hs. Majestæt Dronningen Greven af Haga et Festin paa Slottet Trianon. Paa Onsdag skal en Lufthold af den Montgolsiske Sort, stige i Veiret i Hr. Greven af Haga's Nærværelse. Greven af Artois reyser i tilkommende Maaned til Dison, hvor han treffer Prinds Hendrich af Preussen, som vil besee Stratsburg, Metz, Lyon &c. Man smigrer sig med, at Greven af Artois skal bevæge Prindsen til at komme til Paris. Trende af vore Skibsbyggere ere reiste til Constantinopel. Storsultanen skal have i Sinde, at indrette sin Marine paa Europæisk Fod. – Vicomte de Noailles, Marechal Mouchys, yngste Søn, som tiente i Amerika, da General Arnold gif over til Engelænderne, gjorde over denne Opførsel adskillige Anmærkninger, som Generalen holdte for beskiemmende, og da han kom til Frankrige, gik til Vicomte Noailles og spurgte ham, om han virkelig havde gjort disse Anmærkninger, hvortil han svarede Ja. Generalen udfordrede derpaa Vicomten paa et Par Pistoler, og sidstbenævnte modtog Udfordringen, hvilket hans Venner og Familier, som fik Efterretning derom, dog satte sig imod. Hans Majestæt Kongen, som og sid Underretning om denne Udfordring, lod den Engelske Minister sige, at han maatte lade General Arnold vide, at han inden 48 Timer maatte forlade Paris, hvis han ikke paa Livstid vilde blive arresteret.
Berlingske Tidende, 1784-07-02
De fornemste Artikler i vor Alliance-Tractat med Holland ere allerede fastsatte. Sammes fuldkomne Slutning torde vel endnu for det første blive udsat, da Hollænderne forlange vores Garantie for alle deres Besiddelser, hvilket vort Hof, da de endnu leve i Misforstaaelse med Keiseren, ikke for nærværende Tiid kan bevilge dem. - Vore Politiker vil ikke lade sig afsnakke med, at Hs. Majestæt Kongen af Sverrigs Nærværelse, og den Preussiske Statsminister, Baron von der Horst's Ophold her i Hovedstaden, have een og den samme vigtige Gienstand. - Hr. von Grasse kom for et Par Dage siden hertil igien, men opholdte sig kun en Dag, og reiste til det ham forhen tilhørende Slot Tilly, 10 Mile fra Versailles, hvor han med dets nu værende Eiers Tilladelse vil i Fremtiden opholde sig. Han skal have svaret Søeministeren paa hans Billet saaledes: At adlyde Hs. Majestæt Kongen med dybeste Underdanighed har jeg stedse været vant til. Ogsaa nu giør jeg det, saa tungt det endog falder mit Hierte; men Deres Raad, min Herre, hvormed De slutter Deres Billet, vil jeg ikke følge; thi saa ofte De har givet mig et Raad, har jeg fundet mig ilde derved.
Berlingske Tidende, 1784-07-02
Amsterdam, den 26de Junii. Den lille Escadre, som indtil de opkomne Stridigheder, imellem vor Republik og Regieringen i Brüssel ere bilagte, skal krydse paa Kysten af Seeland, kommer efter Haanden paa Rehden af Flissingen. Capitain Starring har lagt sammestæds med det 64 Kanonskib Geldern siden den 17de hujus. Krigskibene Korenger og Admiral Wries paa 60, Tromp paa 50, Briel og Castor paa 36 Kanoner, ere og sammestæds gaaede til Ankers.
Berlingske Tidende, 1784-07-02
Christiania, den 26de Junii. Udi Krogstad Præstegield, 3 Mile herfra, har en Bondekone for 2 Maaneder siden fød 3de Børn til Verden, 2de Drenge og et Pigebarn, som alle bleve døbte paa en Gang, og endnu leve og ere friske og sunde. Da Konen ei selv kunde opamme Børnene, og ei har Leilighed til at holde Amme, har hun opfød dem med Komelk, hvoraf de til denne Tild har voxet og trivtes vel. Kort efter bleve 2de af Moderens Brødres Koner forløste, den ene med en Søn og den anden med 2de Sønner, saa at hendes Forældre, som endnu lever, foruden deres øvrige mange Børnebørn, paa en Maaned bleve Besteforældre til 6 Børn, hvoraf de 5 ere Drengebørn, Helsingøer, den 2den Julii.
Berlingske Tidende, 1784-07-02
Den 29de Junii var Vinden V. N. V., og ankom her paa Rehden 65 Skibe, hvoriblandt var Capit. Even Kraf af Christiania, kommen fra Bourdeaux og destineret til Stettin, den 30te ejusdem var Vinden N. V., og ankom her 85 Skibe. Den 1ste Julii var Vinden V., og ankom her 42 Skibe, hvoriblandt den danske Orlogs-Fregat Christiania, ført af Capit. Galtrup; den 2den hujus var Vinden S. V. med stille Veir, og er her paa Rehden ankommen et Skib.
Berlingske Tidende, 1784-07-02
Kiøbenhavn, den 2den Julii. Den 13de Augusti 1783 er Cancellieraad Werner Hosewinckel Christie beskikket at være Laugmand over Bergens Laugstoel. Den 4de April 1784 er Etatsraad Michael Tre schou beskikket at være Conferentsraad; General-Auditeur Niels Perbøll ligesaa at være Etatsraad, den 28de ejusd. er Studiosus Jens Bloch confirmeret at være Capellan pro Persona til Lier Præstegield i Aggershuus Stift; Sognepræst Hr. Jørgen Wederkinch beskikket at være Sognepræst i Nykiøbing og til Annexet Systofte paa Falster. Den 5te Maji er Capellan Hr. Nicolai Solner beskikket at være residerende Capellan til Næss Præstegield i Aggershuus Stift.