JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1774-10-17
Udi Processens Omkostning betaler Niels Jespersen til Frue Kammerraadinde Clemensen 24 Rdlr., hvilket alt efter kom kommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under vedbørlig Execution efter Loven. Og endelig betaler Jospersen her til Landstings Domhuset strax 2 Rdlr. 2) Ludvig Knudsen Skoemager, og Knud Sørensen, Smed i Colding, contra samme Byes Magistrat. (See September Orden 1773. Det ansees og kiendes for Ret, at den indstevnte og paaankede Dom af 19 Augusti 1772, ikke bør komme Ludvig Knudsen og Knud Sørensen til Forkleinelse, Udgift eller Skade i nogen Maade, men Processens Omkostninger ophæves paa begge Sider. 3) Jmellem Peder Poder i Bæche, og Hr. Landsdommer de Leth til Nørrewosborg. (See Martii Orden.
Viborger Samler, 1774-10-17
Peder Poder bør for Landsdommer Christen de LethøTiltale i denne Sag aldeles frie at være, og den indstevnte Fornyelses=Dom af 27 Julii sidst uefterrettelig; Men Landsdommer de Leth og Borgemester Junghans, een for begge, at betale Peder Poder udi Processens Omkostning 300 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under vedbørlig Execution efter Loven, og paa samme Maade her til Landstings Domhuset strax 2 Rdlr. 4) Imellem afgangne Assessor Schmidts Arvinger, og Hr. Capitain Rodenborg i Hveissel. (See September Orden 1774.) Jndbemelte 2de Domme bør ved Magt at stande, dog saaledes, at ikke Vexel men alleene simpel forordnet Renter 4 procento beregnes efter den sidste Dom. JndstevningsBekostning betaler Hr. Capitain Claus Rodenborg til afgangne Hr. Assessor Schmidts Arvinger, nemlig 20 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under vedbørlig Execution efter Loven, og her til Landstings Domhuset strax 2 Rdlr., i Følge Placaten af 29 Januarii 1762. Skulle da Hr. Capitain Rodenborg inden den i denne Dom forelagte Tid ikke rette for sig med mindelig Betaling, saa paatager Hr. Etatsraad og Landsdommer Schinkel sig, som Ridemand, Dommen lovligen at exeqvere.
Viborger Samler, 1774-10-17
Tillæg.) Anden. Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 42. Mandagen den 17 October 1774.
Viborger Samler, 1774-10-17
Bekiendtgiørelse. Geheimeraad, Kammerherre og Stiftbefalingsmand Huitfeldt i Viborg, som Amtmand over Halds Amt, lader bekiendtgiøre, at udi Løvel Bye, Nørliung Herred, under bemelte Halds=Amt, er død Jndithe Andersdatter Lyngbye, afskediget Underofficeer Gabriel Mogensen Schandorffs Hustrue. Og som dette Stervboes Formue befindes ringe, saa vorder hermed (uden nogen Proclamation ved Retterne at foranstalte) bekiendtgjort, at det efter bemelte afdøde allerede begyndte Skifte vorder videre foretaget og fremmet paa mit Comptoir i Viborg Tirsdagen den 25 October, samt Tirsdagen den 29 November nestanstundende, hver Dag Kl. 2 sl. Eftermiddag, hvilket tiener Stervboets Debi= og Creditorer, saavelsom den umyndige Søns og Arvings fødte Værge paa Møderne Side, om nogen er til, samt andre vedkommende til Efterretning og Møde. Viborg d. 6 October 1774.
Viborger Samler, 1774-10-17
En Person af ædrue og skikkelig Forhold, noget øvet ved Jagt og Fiskerie, tillige nyttig med anden Haandgierning i en Gaard, af hvis som forefalder at forrette, anvises strax at nyde Tieneste, og kan til den Ende melde sig her i Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1774-10-17
Hvor 20 a 30 Tønder got Byg er strax at faae tilkjøbs anvises herfra.
Viborger Samler, 1774-10-17
Tvende complette Hovedgaarde ere under Haanden at faae tilkiøbs. De Lysthavende behager at addressere dem til Hr. Jacob Hasselbalch i Randers, Seign. Windfelt i Holstbroe, og Mons. Frisenberg i Viborg, hvor Jordebøgerne kan faaes til Eftersyn. Oxemplarer af den nye Udgave af Doctor Wichmands Jordemoder=Bog, saavelsom af Mag. Taubers Tale ved hans Jndsettelse udi Rector-Embedet i Horsens, tilligemed en Prædiken holden af ham til Aftensang paa Første Paaskedag, ere at bekomme udi Viborg hos M. Friis.
Viborger Samler, 1774-10-17
Hos Vicebranddirecteur og Hoskaabersmed Jsaack Adrian, boende i Kiøbenhavn i Rygade No. 139 bekommes færdige store og smaae Sprøiter med Læderslanger. Stykket til 24, 36, 60 og 170 Rirdal., beqvemme baade for offentlige Indretninger, og til hver Mands privat Brug. Efter Forlangende forfærdiges og Sprøiter til andre, endog høiere Priser. Tegningerne herpaa forevises her i Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1774-10-17
Følgende uindbundne Bøger sælges her i Bogtrykkeriet. Biseske Fortællinger 2 Mk. 86. paa skrivpapiir, 3 Mk. 8 Sk. Huusseids Breve om Religionen i Staten, 8 Sk. Statii de Troendes Skatkammer 2 Mk. 8 Sk. De Udvaldes Krone, 2 Mk. 4 Sk. Den Skriftebøn, som af H. H. Biskop Rottbøller forfattet at bruge ved Skriftemaal, tilligemed Palmerne, 6 Sk. Morgen og Aftenbønner, 6 Sk. Gellerts Moralske Forelæsninger, 1 Deel 5 Mk. Fruentimmernes Pligter, 1 Mk. Zimmermann om Nationalstolthed, 3 Mk. T. Rothes Kristendommens Virkning paa Folkenes Tilstand i Europa, 5 Mk. En Faders Formaning til sin Datter, 2 Mk. 4 Sk. Ti Breve fra en Fader til sin Søn, om hans Pligter imod hans Tienere, 12 Sk. Guldbergs Verdens Historie 1 Deel 1 Rdlr. 3 Mk. 2 Deel 1 Rdlr. 8 Sk. Snore Sturlesons Norske Krønike, 1 Rdlr. 4 Mk. Tordenskjolds Levnet. Andet Oplag, 3 Deele med Kaabere i 8vo, 1 Rdlr. 4 Mk. Lutheri Levnet ved Schröch, med hans Portrait, 2 Mk. 4 Sk. Tildragelsen med Kongen af Pohlen, 6 Sk.
Viborger Samler, 1774-10-17
Kammerherre Suhms Samlinger 4 Stykker a 12 Sk. om Ockonomien især Norges, 1 Mk. Tidsregning, 8 Sk. Danmarks Historie, 11 Deel 10 Mk. Beretning om det kloge Lübekske Barn, 2 Mk. Betty et Engelsk Fruentimmers Hendelser, 1 Mk. 6 Sk. Peder Paars, ny Oplag med mange Kaaber, 21 Mk. Historisk Magazin, 1 og 2 Deel 1 Mk. 12 Sk.
Viborger Samler, 1774-10-24
DEN VIBORER. SAMLER. Mandagen den 24 October. Jntet kan være behageligere, og tillige nyttigere, end at studere Verdens Historie med bestandig Hensigt paa Forsynets Plan, og Guds store Øiemerke, med det menneskelige Kiøn. Haves dette ikke i Sigte, saa blive alle store Hendelser i Historien kun buldrende og larmende Optrin, der vel drage Læserens eller Tilskuerens Opmerksomhed til sig, men staae ei i noget Sammenhæng med Hoved=Handlingen. Anden Aargang. Un Ver Verden bliver en Tumleplads, hvor Beboerne af en Plet paa en vis Tid udrødde de omliggende, for selv nogen Tid efter at behandles paa samme Maade af andre. Saaledes læst, kunde Historien umuelig blive den nyttige og lærerige Videnskab, den er Altid maae man søge at see noget længere, end til de blotte Hendelser og Forandringer i Verden, og opdage, om det er mueligt, Forbindelsen imellem Aarsagerne og Virkningerne, og alle Forandringers Jndflydelse paa det Hele. Vel sandt, at dette ikke allevegne er lige let, ja ikke engang allevegne mueligt; Om nogle Folk og Lande have vi kun faa og ufuldstændige Efterretninger; Andre Folks Tildragelser hænge maaskee kunved en fiin, og for vore Øine usynlig, Traad sammen med den øvrige Verdens Historie; Og overalt, hvor skulde dødelige Øine kunne oversee den Æviges Plan? Af den merke vi kun hist og her nogle klare Glimt, som vi nøie bør følge og bruge. J øvrigt gielder det her ligesaa fuldt, som nogensteds, at vi kiende kuni Stykkeviis. Lader os et Øieblik fæste vore Tanker paa de to sidste Monarkier, det Græske og Romerske. Det første stiftes af Alexander, staaer med ham, og falder der med ham. J mindre, end tolv Aar, er den hele Bygning begyndt, fuldført, og nedrevet. Dets Udbredelse ligner meer en Oversvømmelse, end en Erobring. Men Stifterens Stød er og Verkets Ende. Men Virkningerne af denne Revolution, som Forsynet egentlig vilde bruge, forgaae ikke tillige, men vedvare og udbredes i mange Aar. Grækernes Sprog, Videnskaber og Tænkemaade forplantes fra Jtalien og Jllyrien indtil Euphrat og Tiger, fra det Caspiske og Sorte Hav, indtil det Jndiske og Rode Hav. Jøderne selv maae erkiende Grækernes Overherredømme, men faae og derved Leilighed til at fordele sig i alle dette vitloftige Monarkies Lande. De overvundne Folk antage, om ikke meget, saa dog noget af Grækernes Frihed, Vittighed og Jndsigt. Kalder man end disse Landes Beboere endog paa den Tid Barbarer, saa havde dog Grækerne gjort dem til et langt andet Slags Barbarer, end de forhen vare. J Ligning med Seyther, Mohrer, Sarmaatter og Jndianer kunde de dog kaldes oplyste Folk. Og hvo seer nu ikke, at det Græske Monarkie har været en saare betydelig Forberedelse for Jesu Tilkomst. og Evangeli Forkyndelse over en vigtig Deel af Jorden. Betænker man alene, hvor meget det har be Uu. fordret fordret Kristendommens hastige og lykkelige Udbredelse, at det Græske Sprog, som da forstodes overalt i disse Lande, satte enhver i Stand til at læse Bibelen i den Alexandrinske Oversættelse, saa vil man uden Tvil tilstaae, at det Græske Monarkie har haft den vigtigste Jndflydelse paa de følgende Tiders Skjebne.
Viborger Samler, 1774-10-24
Det er bekient, at det Romerske Monarkie efterhaanden opslugte det Græske, og foreenede dette med de betydeligste Lande i Europa. Hvor ønskelig en Leilighed disse mange Landes Forening forskaffede Jesu Sendebud til at udbrede hans Lærdom, indseer lettelig enhver, der har nogen Kundskab i disse Tiders Historie og Geographie. Disse Omstændigheder, vare vist nok af alle de lykkeligste og beqvemmeste til at befordre en saadan Hoved=Forandring, som den, Jesu Lærdom skulde indføre i Verden. Man sammenligne kun disse Tider baade med de foregaaende og efterfølgende, og man skal befinde, at Enden af det tredie Monarkie og Begyndelsen af det fierde var den Tidspunkt, da det menneskelige Kiøns Forløser hastigst og lettest kunde blive den beste Deel af Verden bekiendt. Under de tvende første Monarkiers despotiske Aag vare Gemytterne alt for dorske og ligegyldige til at modtage denne denne Hoved=Forandring med den tilbørlige Opmerksomhed. Folkene i Verden stode kun i liden, ja næsten ingen, Forbindelse med hinanden; De havde ikke ved Handel og Reiser lært at kiende hverandre, eller fattet Tillid til hverandre. Reiser vare saa meget desto usikkrere, som de barbariske og halvvilde Folk almindeligen troede, at det var kun Landsmænd, men ikke Fremmede, som man var Retfærdighed, Billighed, og andre Pligter skyldig. Hvor vilde en Paulus under disse Omstændigheder have igiennemvandret Arabien, Syrien, Asien, Grækenland, Jllyrien, Jtalien og Spanien, J hvert Land havde jo været et nyt Sprog at lære (siden Lærerne dog neppe havde bestandig den Gave at tale fremmede Sprog) nye Arter af Overtroe at bestride, og overalt en stor Uvidenhed om Jøderne, hvis Religion og Historie dog i nogen Maade allevegne maatte lægges til Grund for Kristendommen. De Tider, som noget efter fulgte paa, eller rettere indfaldt, just da Maalet med Evangelii Forkyndelse maaskee net op var opnaaet, havde ei været fordeelagtigere for denne dyrebare Lærdoms Udbredelse.
Viborger Samler, 1774-10-24
Fra de nordlige Lande udginge efter hinanden de talrigste Sværme af barbariske Folk, som dragne af de Un syd sydligere Landes Frugtbarhed og Yndighed, oversvømmede de Romerske Provintser, ødelagde Landene, udslukte hos disse forhen vittige Folk Kunster og Videnskaber, ja gjorde den sydlige Deel af Europa temmelig lig med den nordlige, hvorfra de vare komne. Man vil uden Tviil let indsee, at dersom Jesu Lærdom ei alt den Tiid havde været baade plantet og dybt rodfæstet, da havde disse Omstændigheder ei været gunstige for dens Forplantelse og Udbredelse. Nu derimod udvalgte Guds Viisdom just den allerbeleiligste Tiid til at iverksætte disse sine kostbare Anstalter til det menneskelige Kiøns Beste. Fra En phrat indtil det Atlantiske Hav stode alle Folk under Romernes Regiering, talte og forstode overalt Latin og Græsk, havde alle, uagtet deres Ullighed i Sæder og Skikke, nogen Liighed med hinanden i Tænkemaade og Vittighed frem for andre Folk, kiendte alle Jøderne, som boede adspredte iblant dem. Fælles Herskab og Regiering forbandt ei allene disse mange Folk med hinanden, men forskaffede endog de Reisende den Sikkerhed, der, i sær i disse gamle Tider, sielden fandtes ved at reise igiennem mange smaae særskildte Stater. Hertil kan man endnu regne de rolige og fredelige Tider, som denne vigtige Deel af Jorden den nød ved Kristendommens første Udbredelse; thi saadanne kan man kalde disse Tider, om ikke i den egentligste Forstand, saa dog ganske vist i Ligning med saa vel de foregaaende, som efterfølgende Tider. Man kan ingen Tvil bære, at jo adskillige af Jesu Sendebud have og henvendt sig til de Lande, som ei vare Romerne undergivne. Men enten have de kun udrettet lidet, eller og deres Arbeide har hos Efterslægten kun haft kortvarende Frugter, og overalt har man om dem liden eller ingen Efterretning: Hvilket man end antager, saa tiener det til at bestyrke min Meening, at Gud ved Grækernes og Romernes Erobringer har forbereedt det menneskelige Kiøn til at tage mod den største af alle hans Velgierninger. Om Handel. Handel er en Ombytning af de Ting, man har formeget af, imod de Ting, man ikke har, eller hvoraf man har for lidet; Men dersom man udfører de Ting, man nødvendig bruger, for at forskaffe sig noget mindre nødvendigt, svækker Handelen Staten i Stedet for at berige den. Den mindste Kræmer raaber, at man ikke bor tvinge Handelen, og Almuen holder med ham; Mender dersom man betragtede hele Staten, hvorvidt den vinder eller taber, skulde man dømme langt anderledes. Man kan ikke lade den Handel formegen Frihed, der forsyner os med de nødvendige Ting; Men man kan ei heller formeget indskrænke den, der ikkun skaffer os det Overflødige; Thi skeer det ikke, sætter man sig i Fare for at mangle det Nyttige midt under Overflødighed af det, man har til Fornøielse. Overdaadighed er i Følge med Handelen, ligesom det Onde er i Følge med det Gode.
Viborger Samler, 1774-10-24
Handelen er et stort Træe, hvis Frugter fødde Staten, og hvis Blade beskierme den imod Veirligets Anfald, Men dersom man, i Haab at forskaffe sig desto større Skygge, forsømmer at beskiere Grenene, fortæres Saften, Træet bærer ingen Frugt, viis ner og gaaer ud. Penge ere i Handelen ikkun det samme, som de mindste Lodder i en Vægtskaal. De tiene kun til at fylde Vægten.
Viborger Samler, 1774-10-24
Copulerede. Den 11 October Hr. Sweistrup, Sognepræst til Høeberg og Elsborg Meenigheder, og Jfr. Schytte, copulerede i Serup Præstegaard.
Viborger Samler, 1774-10-24
Dødsfald. Her i Byen Mad. Anna Barbara Pagh, 78 Aar gl. Mad. Bolette Sophie Amalia Holmer, Sal. Hr. Stiftsprovst Hasses Enke, død den 21 October, 70 Aar gl.
Viborger Samler, 1774-10-24
Tillæg.) Anden. Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 43. Mandagen den 24 October 1774.
Viborger Samler, 1774-10-24
Bekiendtgiørelse. Efter afdøde Anna Jensdatter, et gammel Fruentimmer uden Ægteskab, sig her i Byen, hvor hun er født, haver opholdt, er bleven os anmeldt at have efterladt sig Sødskende=Børn som Udarvinger efter Hende, uden der vides hvor samme er eller sig opholder; Thi indkaldes herved, som Stervboen ikke formaaer nogen lovformelig Proclama at bekoste, forbemelte Sal. afdødes efterladte Arvinger, hvem og hvor de her i Jylland, Siælland eller Norge maatte være, til at mælde sig for os som Skifteforvaltere, med behørig og lovlig Beviis om deres Arveret, inden den Tiid Lov befaler, og i anden fald taale, hvad Skade Udeblivelse i saa fald vil foraarsage, om ellers noget fra Gielden samt Begravelsets og Skiftets Bekostninger kan overskyde. Viborg d. 12 October 1774. Borgemester og Raad.
Viborger Samler, 1774-10-24
En gammel Jomfrue af Navn Ellen Willumsdatter Bech, er her i Byen d. 4 hujus ved Døden afgangen, hvilket anlediger os som Skifteforvaltere, at indkalde herved de Arvinger, Hun efter Beretning af 2de Søstre Mette og Anne Marie Willumsdotter her sig opholdende, uden for Byen kan have, hvoriblandt af dem er meldet een Broder navnlig Mathias Møller, der for Tiiden skal være i Wartou Hospital i Kiøbenhavn, samt en Søster navnlig Anne Willumsdatter gift med en Mand af Navn Jeppe, som skal være Spækhøker eller Kieldermand i bemelte Kiøbenhavn. Samtlig at møde eller møde lade for os ved Skiftet til de Tiider Loven befaler, for at bevise og tillige observere deres Arveret, eller i det Sted for Udeblivelse, tilregne sig selv Skaden, om ellers noget fra Gielden og Skiftets Bekostninger kan blive tilovers. Thi anden Jndkaldelse efter Lovens Forskrift, har denne fattige Stervboe ingen Ævne til. Viborg den 12 October 1774. Borgemester og Raav.
Viborger Samler, 1774-10-24
Placat. ives hermed tilkiende, at Fredagen den 18 November nestkommende, vorder paa Raadhuset udi Schive, i Følge Kongelig allernaadigste Rescript af 5 hujus, offentlig Licitation holdet over en ny Vase paa 4210 Alen, samt derover behøvende Broer, som imellem Schive og Dommerbye skal istandsættes og allerede afgrøftet findes; Ligeledes over den saa kaldede gamle Braarup Veies Jstandsættelse paa en Strækning af 1200alen fra Schive Broer og op imellem Digerne, hvilke 2de Stykker, Veies Jstandsættelse efter de forfattede Conditioner tilstaaes den, som ved Licitationen vorder mindstbydende. Bemelte Conditioner, som nærmere ved Licitationen bekientgiøres, ere ogsaa strax til Eftersyn at bekomme paa mit Comptoir i Viborg, saavelsom paa Stift=Amts=Comptoiret paa Aalborg Slot, item hos Herredsfoged Sr. Peder Kold i Mønsted og hos den constituerede Byefoged Sr. Laurs Juul i Schive Viborg den 17 October 1774. M. W. Hvitfeldt. ed Staarupgaards Teglværk lige over for Schive Bye ved Liimfjorden beliggende, er at faae Muursteen til billigste Priser, gule af samme Sort som de Flensborger, og røde, naar disse sidste betimeligen forud bliver betingede, begge Slags af fuldkommen Størrelse og af saadan Bonitet, at de i mange Slags Brug, saavel til Kirke=Reparationer, som ald Slags Muurverk, ja, som Render under Jorden, har viist den fuldkomneste Prøve paa deres Varighed og Uforgiengelighed. Tegl værkets beleilige Situation ved Liimfjorden kan desuden giøre Transporten let og beqvem for en Deel Liebhabere. Staarupgaard den 10 October 1774. H. C. Moldrup. (alten Bye i Skanderborg Amt, Hartkorn 36 Tdr. 6 Skp. 2 Fkr., Skovskyld 3 Tdr., bekiendt af sine ypperlige og vidtløftige Eiendomme i Mark og Skov, med Jagt og Fiskerie, sær beqvem til et fordeelagtig og fornøieligt Landsædes Oprettelse, item endeel velbebygt og beboet Hartkorn i Halds Amt, Worre, Reesen og Gammelstrup Sogner, samt 3 vel vedligeholdte Gaarde og 2 Huuse med en Toft her i Viborg, og nogle gode samlede Jorder paa Byens nordre Mark falholdes paa billige Vilkaar af Eieren. M. A. Hvass Sal. Bruns.
Viborger Samler, 1774-10-31
Randers. J Mandags den 24 Oct. om Morgenen Kl. 8, drog begge de her i Garnison liggende Escadroner af det Slesvigske Regiment Rytterie her fra til Fridericia. Dette Regiment har ligget her i Byen over 38 Aar, hvorfor og deres Bortreise var desto smerteligere for Jndvaanerne. Den 28 om Eftermiddagen kom tvende Escadroner af det i Aalborg qvarnisonerende Jydske Regiment Rytterie, for at ligge her i Guarnison.
Viborger Samler, 1774-10-31
Fra Hobroe meldes, at Christen Nielsen Snedkers Hustrue er bleven forløst med 3 levende Pigebørn, som alle tre ere blevne døbte.
Viborger Samler, 1774-10-31
Efter Forlydende skal Hr. Provst Raun i Nautrup og Jfr. Johanne Marie Holm sammesteds have indgaaet Egteskabsløfte med hinanden.
Viborger Samler, 1774-10-31
Dødsfald. Randers, Kirsten Christensdatter Lerke, 90 Aar gl. Søren Jversen Sadelmager, 64 Aar gl. Mariager, Hr. Henrich Galt Abel, Byefoged i Mariager, og Herredsfoged over Gierløv og Onsild Herreder. Den Den 24 October Hr. Mag. Hans Jørgen Milling, Provst over Hornum Herred, og Sognepræst for Hornum Menighed i Viborg Stift.
Viborger Samler, 1774-10-31
Landstinget den 9 Novemb. 1774.
Viborger Samler, 1774-10-31
Trykfeil. J No. 43 paa. 339. Linie 4. Stød las Død.
Viborger Samler, 1774-10-31
Tillæg.) Anden. Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 41.
Viborger Samler, 1774-10-31
Mandagen den 31 October 1774.
Viborger Samler, 1774-10-31
Bekiendtgiørelse. Placat. Gives hermed tilkiende, at Fredagen den 18 November nestkommende, vorder paa Raadhuset udi Schive, i Følge Kongelig allernaadigste Rescript af 5 hujus, offentlig Licitation holdet over en ny Vase paa 4210 Alen, samt derover behøvende Broer, som imellem Schive og Dommerbye skal istandsættes og allerede afgrøftet findes; Ligeledes over den saa kaldede gamle Braarup Veies Jstandsættelse paa en Strækning af 1200alen fra Schive Broer og op imellem Digerne, hvilke 2de Stykker Veies Jstandsættelse efter de forfattede Conditioner tilstaaes den, som ved Licitationen vorder mindstbydende. Bemelte Conditioner, som nærmere ved Licitationen bekientgiøres, ere ogsaa strax til Eftersyn at bekomme paa mit Comptoir i Viborg, saavelsom paa Stift=Amts=Comptoiret paa Aalborg Slot, item hos Herredsfoged Sr. Peder Kold i Mønsted og hos den constituerede Byefoged Sr. Laurs Juul i Schive. Viborg den 17 October 1774. M. W. Hvitfeldt.
Viborger Samler, 1774-10-31
Ved Staarupgaards Teglværk lige over for Schive Bye ved Liimfjorden beliggende, er at faae Muursteen til billigste Priser, gule af samme Sort som de Flensborger, og røde, naar disse sidste betimeligen forud bliver betingede, begge Slags af fuldkommen Størrelse og af saadan Bonitet, at de i mange Slags Brug, saavel til Kirke=Reparationer, som ald Slags Muurverk, ja, som Render under Jorden, har viist den fuldkomneste Prøve paa deres Varighed og Uforgiengelighed. Tegl værkets beleilige Situation ved Liimfjorden kan desuden giøre Transporten let og beqvem for en Deel Liebhabere. Staarupgaard den 10 October 1774. H. C. Moldrup.
Viborger Samler, 1774-10-31
Tvende complette Hovedgaarde ere under Haanden at faae tilkiøbs. De Lysthavende behager at addressere dem til Hr. Jacob Hasselbalch i Randers, Seign. Windfelt i Holstbroe, og Mons. Frisenberg i Viborg, hvor Jordebøgerne kan faaes til Eftersyn.
Viborger Samler, 1774-10-31
Bekiendtgiøres herved, at Mad. Berg i Randers opsætter, Sætter af alle Facons efter nyeste Mode, syer Husarhuer, Soelhatter, Visitkaaber, Manschietter og Tørklæder, a. vasker Floer og Blondiner som nyt, og naar forlanges, filerer til Sætter og Garniturer, samt Punge af tvunden Silke, alt for billigste Priis. For Opsætningen er Priisen 28 til 24 Skl. for de høie Sætter, og 20 til 16 Skl. for de andre, da de tillige vaskes.
Viborger Samler, 1774-10-31
En Person af ædrne og skikkelig Forhold, noget øvet ved Jagt og Fiskerie, tillige nyttig med anden Haandgierning i en Gaard, af hvis som forefalder at forrette, anvises strax at nyde Tieneste, og kan til den Ende melde sig her i Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1774-10-31
Hvor 20 a 30 Tønder got Byg er strax at faae tilkjøbs anvises herfra. Der i Bogtrykkeriet faaes trykte Af og Tilgangslister, som Præster og andre Maanedlig indgive om ExtraSkatten; iligemaade Reserva Koller efter den sidst befalede Formular, saaog lineret Papiir til Auctions=Forretninger, hver Slags for 1 Mk. Bogen; De kan faaes i heele og halve Bøger. Til ReservaRollerne faaes i hver Bog 4 eller 6 Titelblade, eftersom forlanges.
Viborger Samler, 1774-10-31
Følgende uindbundne Bøger sælges her i Bogtrykkeriet 1 ieldings Reise til den anden Verden, 2 Mk. Gyrthe eller Danmarks Befrielse ved Forfatteren af Sigrid 8 Sk. Caroline eller Bondepigen, som bliver Dronning og derefter Bondepige igien, 4 Skl. Cleveland eller den engelske Philosoph 8 Deele, 2 Rdlr. 4 Mk. Gamle Daarligheder til Tiidsfordriv i nye Tider, 3 Mk. Prins Eberhard, eller den Tyrkiske Robinson, 1 Mk. Thecla eller den prøvede Troens Dyd, hvori forestilles de Forfølgelser, troende Christne ere underkastede, hver Deel, 2 Mk. Zadig eller Skjæbnen, 12 Sk. Sara Thus En Fortælling for Læserinder paa Landet, 6 Sk. Odricots mærkværdige Levnet, heftet 14 Skl. Baumanns Geographie, 2 Mk. 8 Skl. Statsforfatning, 2 Mkr. 4 Sk.