JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-25
Auction. I Henhold til Bestemmelse, taget i Dag i Skiftesamling i Boet efter Huusmand Espen Nielsens Hustru, Christine Frederikke Lundstrømsdatter af Gaaser, bliver, Mandagen den 23de October dette Aar, Eftermiddag Kl. 1, afholdt Auction i og over det fornævnte Bo tilhørende Huus med umatriculerede Jord i Gaaser, samt over dette Boes Løsøre, bestaaende af Jndbo og Tømmerhaandværksredskaber. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 22de September 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-25
Den til den 29de Dennes berammede 3die Auction over Muurmester C. Kyhnels Sted Nr. 21 i Tiendeladen, hvorover de tvende første Auctioner ere afholdte, bliver herved, efter Kongens Fogeds Begjæring, tilbagekaldt. Aalborg, den 25de Septbr. 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-25
Foranlediget ved Flytning lader Kjøbmand A. Has sing ved offentlig Auction, som afholdes i Gaarden Nr. 111 paa Gravensgade og som begynder Mandagen den 2den October førstk., om Formiddagen Kl. 10, bortsælge en Deel Jsenkram, Nürnberger=Varer, Laase, Hængsler, File, Fiilskruer, Saugblade, Pibehoveder, broncerede Varer, Glasvarer og Knapper, en Canape og nogle Stole, et pletteret Seletøi til 2 Heste, nogle Kasser og Foustager, samt et Parti Manufacturvarer, m. m. m. Fra den 24de denne Maaned er Cataloget til Eftersyn paa Cancellieraad Jensens Contoir, samt hos derr. Kjøbmand S. C. Høeke i Hiørring, J. Rasmussen i Frederikshavn, D. C. Lohmann i Hobro og Procurator Hassing i Sæby. Aalborg, den 2den Septbr. 1837. Efter Fuldmagt, Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
udgivet af A. Chr. Borch & A. Pd. lies Enke. - Redigeret af Captain v. Bodeorg, R. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Blandede Efterretninger. Efter de seneste Tidender af 1ste Septbr. fra Lissabon, over Madrid, var Alt endnu under Ventilation, men Jnteafgjort. J Allg. Zeitung læses en Fremstilling af Portugals nuværende Tilstand, som kaster noget Lys paa de seneste Tildragelser, hvorfor sammes vigtigste Jndhold herved meddeles. Striden føres imellem tvende, hvert for sig meget ubetydelige Partier, som beherske Landet og som kappes om Embeder i Statstjenesten og Poster i Armeen, det ene Parti under Paaskud af Gjenindførelsen af Chartet af 1826, det andet i Constitutionens Navn af 1822. Hvem der har flest Penge faaer flest Soldater, og da ingen har mange Penge, holde Parterne hinanden temmelig Stangen. Thi have de Exalteerte en stærkere Soldateske, saa mangler det dem paa gode Officerer, hvoraf de fortrinligste ere hos SaldanhaNu forekaster man vel Chartisterne, at de erholde engelsk Sold, men maaske ville disse med ligesaa meget Ret paastaae at Bois le Comte er hemmelig Drivfjeder til de Liberales Ord og Gierninger og da vare Vaabnene igjen lige. Trods det Brouteri, hvortil ogsaa Commandanten i Lissabon, Vicomtde Requengo, i en Proclamation til Nationalgaden har givet sin Skjærv, i det han taler om Saldanha i et høist uværdigt Sprog, som om en gemeen Røver, og uagtet mange Deputerede bekjende sig aabenbart til Terrorismen idet de lade sig indskrive i den 15de Bataillon, af hvilken Freyre er bleven myrdet, have dog Rebellerne rykket frem til Campo Pequeno i selve Forstaden. J Staden hersker i den største Rolighed; faa Ryttere og endnu færre Vogne lade sig see, mange Kjøbmands=Boutiquer ere tillukkede, fordi deres Eiere gjøre Tjeneste i Forskandsningerne, mange Værksteder staae af samme Grund tomme, Handelen er aldeles gaaen i Staae, da der ikke engang i Toldboderne ere ansatte saa mange Betjente som fornødent til den sædvanlige Dont Man kan med Føie antage, at henimod 8000 Mk. staae i Forskandsningerne, og om ogsaa 20000 deraf gjøre det mod deres Villie, maae de dog vel holde Stand. Da Tusinder leve i Elendighed og Nød uden at fortjene noget, hvem det er ganske ligegyldigt om Chartister eller Patrioter regjere; saa er Tilløbet til Arsenalcorpset overordentligt stort, og ikke blot den laveste Pøbel stimler til det, men ogsaa Folk, som forhen have tjent. At angribe Fienden med disse Tropper i aaben Mark, vil man ikke vove, man vil omsider blive træt og da muligen gjøre Ende paa denne fatale Krig, ved et Forlig. Saalænge Saldanha og Terceira ikke have noget Corps i Ryggen formaae de at holde længere ud end Lissabon. Her circulere de meest contrasterende Rygter om Hines Stilling og Stykke, hvilken sidste anslaaes af Nogle til 3800 Md.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Efter Bladet Toulonais vilde den mod Constantine bestemte Expedition bryde op den 20de Septbr., til hvilken Tid alle Tropperne skulle være samlede. Admiral Lalandes Eskadre har siden den 3die forenet sig med General Gallois foran Tunis. Sidstnævnte skal være bleven alvorlig syg og være bleven tilsinds at vende tilbage til Frankrig. Man i har Efterretning om, at den tyrkiske Flaade har udskibet Tropper i Tripolis, efter Foregivende for at erstatte det i hiin Garnison lidte Tab. De tyrkiske Skibe ere strax derefter afseilede til Constantinopel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Den russiske Handel paa Udlandet har i 1836 været meget fordeelagtig, imod de 2de foregaaende Aar. Saavel Udførselen af indenlandske Fabrikata, som Jndførselen af fremmede har tiltaget; Priserne paa russiske Varer ere stegne og Toldintraderne større de beløbe sig til 84,800,000 Rubler, altsaa 4 Mill. mere end i 1835). J Aaret 1836 har Værdien af udførte Varer udgjort 271,181,513 R., de i Finland afsatte 3,792,778 R., i Kongeriget Polen 8,528,947. 1 R., ialt 283,748238 R. Værdien af de indførte Varer, angives saaledes: fra Udlandet til Beløb 233820,965 R. fra Finland 957,558 R., fra Kongeriget Polen 2,472,681, R., ialt 237,251,204 R. Udførselen oversteg saaledes Indførselen med 46197,029 R. Af Guld og Sølv er bleven indført efter Afdrag af disse Metallers Udførsel for 13733,196. 1 Rubler.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
(Petersborg Hoftidende. Ved Bristol er en Hængebro opført af Jerntraad efter et nyt System. Floden har der en Brede af 120 Fod, men Broens Længde udgjør 230 Fod og den er strammet saa stærkt, at Bøiningen i Midten kun er 3 Fod dyb, hvorved Broen erholder en saadan Fasthed, at den største Tyngde den skal bære, ikke frembringer nogen Vaklen eller zittrende Bevægelse, men ruller frem som paa en fast Bro. Det hollandske Jernbane-Selskab besidder til Anlæg af en Bane fra Amsterdam til Haarlem, en Capital af 1300,000 Gylden i 1300 Actier til 1000 Gylden hver; 60 Actier skulle endnu i Løbet af et Aar skaffes tilveie, foreløbig udbetales kun 20 pCt. for hver Actie. Selskabet har constitueret sig for 33 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Nylig havde de Ældste af Stockholms Borgerskab en Audients hos Kongen. J den Tale, hvormed denne besvarede deres Andragende, sagde han blandt andet: "J Staten bør de høieste Æresposter være aabne for Alle. Vi ere alle af samme Oprindelse, men det første Grundlag for Staterne have Krigerne været.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Den 3die Aug. om Formiddagen blev den græske Ø Zantehjemsøgt af et Jordskjelv, som beskadigede samtlige Fæstnings bygninger og en stor Deel af Staden. Til samme Tid fornam man ogsaa Jordstødene paa Cephalonia, men paa det ligeoverfor liggende Morea maae Virkningerne endnu have været frygteligere, da Landsbyen Pargas er saa godt som aldeles ødelagt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Blandede Efterretninger. J Fædrelandet, har Prof. David anmeldt et af Normanden C. Fougstad udgivet Skrift, betitlet: "Det norske Storting 18367, hvorved Anmelderen tillige tager Anledning til at fremsætte flere paa os passende bemærkninger. Saaledes gjøres der opmærksom paa hvorledes den Frygt, man i sin Tid nærede for at et Bondeherredømme, skulde blive herskende i Norge, nu mere og meere svinder, og at Jntelligentsen atter der giør sig gjældende. Ligesom her i i Danmark, saaledes er det og i Norge, at man fornemmelig hos Embedstanden bør søge Jntelligentsen, og at man som en Følge heraf ingenlunde bør undlade at vælge Embedsmænd som Repræsentanter, men at det dog stedse bør være Vælgernes Hovedsag, at de sende deres bedste Mænd til Forsamlingerne uden Hensyn til deres borgerlige Syssel, Hvad der fornemmelig i Norge har forskaffet Jntelligentsen, den Jndflydelse, som den overalt bør have, er en klog og human Opførsel fra Embedsmændenes Side i Forening med Pressens Medvirkning til at udbrede sunde og rigtige Begreber om Folkets sande Vel, og disse Goder ville sikkert ikke undlade at vise deres gavnlige Jndflydelse heri Landet, hvor man og i sin Tid hørte Folk tale mod Valgene af Embedsmænd. Men vil man søge at vække et kraftigt Folkeliv og og en selvstændig offentlig Stemme, da er det dog fornødent, at man hos os begynder at tabe den Frygt, der hidtil besjælede os, for navnligen offentlig at omtale de Mænd, der ere traadte ud af Privatlivets Dunkelhed, og handle i det offentlige Liv, og i denne Henseende har det nævnte Skrifleveret os et følgeværdigt Exempel, i det nemlig flere af de Mænd, der have viist nogen mærkelig Jndflydelse paa Tingene, navnligen ere omtalte. At denne uforbeholdne Bedømmelse af Personer, denne ubarmhiertige Fremtrækken af Navnene imidlertid neppe vil vinde bifald hos os, hvor det offentlige Liv endnu er i sin Barndom eller Begyndelse, er let at indsee, da man her meget ofte træffer Mænd, der, uagtet de for deres Vedkommende ikke behøve at frygte Offentlighed, dog ikke tage i Betænkning at erklære enhver offentlig Omtale af en Mands Handlinger, den være nu rosende eller dadlende, for upassende, og argumentere herfor fra, at der saa ofte gaaer Misbrug i Svang ved en saadan Omtale, hvorpaa Frankrig og Englands Historie afgive flere Beviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Foruden at de dog herved gjøre sig skyldige i den Urigtighed, at ville forbyde Brugen af en Ting, fordi den kan misbruges, tabe de tillige af Sigte, at den Mand, der træder udaf Privatlivets Skranker, for at gribe ind i det offentlige Liv for denne sin Færd maa giøre Affald paa Privatlivets Uforkrænkelighed, og at den, der ved sine personlige Egenskaber, vil indvirke paa det offentlige Liv, derfor maa være Offentligheden hjemfalden. Personers Navne spille en altfor indgribende Rolle i alle Begivenheder til at det skulde være godt at give dem et Fribrev for offentlig Omtale, og det, at Navnet af den, der har begaaet en dadelværdig Handling, hæftes til den Skjændsel, som ved den offentlige Mening rammer hiin, virker langt kraftigere end at blot Handlinger, fordømmes, taler og for en saadan Offentlighed. Det er naturligt, at hvad der er sagt om offentlige Caracterer ogsaa maa gjælde Embedsmændene, thi som saadanne ere jo alle deres Handlinger offentlige, men det er og naturligt at de, der ynde Vilkaarlighed, af al Magt søge at modarbeide at saadanne Meninger faae Jndpas hos os, men enhver vil dog vistnok snart indsee, at det er godt at der gives en Domstol, som selv den Mægtigste frygter, fordi han kan drages for denne af Enhver, som troer sig forrettet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
J en Skrivelse fra Rom i Allg. Zeit. hedder det om Dr. Kellermann. Jkke alene hans Venner tabe i dette i i alle Henseender udmærkede, herlige Menneske, et stort Gode, men Videnskaben mister ogsaa i ham en af sine virksomste og kraftigste Dyrkere. J en Række af Aar beskjæftiget med det omfattende thesaurus inscriptionum, var det hans sidste Sorg, at maatte efterlade dette Værk ufuldendt. Hans Død har dybt grebet os Alle." - Ligeledes meldes blandt de den 5te D. i Rom af Cholergen Døde, den kongelige danske Generalconsul L. Chiaveri, R. af D., død paa sin Halvbroders Carlo Torlonias Landsæde i Castel Sandolfo. - De sidste Efterretninger fra denne nu saa haardt hjemsøgte Verdensstad, der huser saa mange vakkre Danske, ere af 7de Dr. og melde, at Sygdommen da allerede for flere Dage siden havde overskredet sit Høidepunct, og var i Aftagende. Den sidste Bulletin af 6te lyder saaledes: Nye Sygdomsanfald 295, Helbredede 60, Døde 140, under Behandling 1932.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Det lader til, at der i de offentlige Tidender vil reise sig en varm og interessant Strid om Nedlæggelsen eller Jkke nedlæggelsen af den latinske Skole i Helsingør, Realister og Humanister strides om det gamle Rom ved Øresund skal omformes til et moderne Jtalien. I Helsingørs Efterretninger har Hr. Gad (Forfatteren til Skriftet: "Hvor skal jeg sætte min Søn i Skole?), i den Anledning yttret, at han ikke anseer en lærd Skole for at være den for Helsingør meest passende Underviisningsanstalt og at han ikke indseer, hvilken særdeles Nytte Borgerstanden har havt eller i Fremtiden kan have af en saadan Indretning; i det Hele mener han, at de lærde Skoler ere Embedsaristokratiets Vugge og at Borgerstanden alene ved Oprettelsen af andre, for den passende, offentlige Skoler, vil kunne vinde Kundskab og Kraft til med Sindighed og Mod at afkaste Aaget og at danne den Modvægt, uden hvilken vi aldrig ville faae den Ligevægt, som Samfundet behøver." Mod denne sidstnævnte Yttring har den som human Dommer i slige Sager bekjendte Statsraad Stenfeldt med vanlig Grundighed og Skarpsind taget til Gjenmæle og erklæret, at de lærde Skoler ikke ere Embedsaristokratiets Vugge, men bør tvertimod være dets Grav. At der findes Embedsmænd, som ei ere frie for at tiltage sig for stor og afgjørende Myndighed i at bestyre Borgernes og Statens Anliggender, uagtet de have nydt Underviisning i lærde Skoler, er intet Beviis mod det Anførte, thi de ere ei hovmodige, fordi de have freqventeret en latinsk Skole, men de ere, desværre, senere komne paa Afveie, og ere ei gaaet frem paa den Udviklingsbane, der er bleven aabnet for dem. Efterat Statsraad Stenfeldt i Avisen har fremsat sin Mening, har en af Skolens Lærere, Hr. J. Schmidt, udtalt sig om samme Sag og ligeledes formeent, at Skolen ikke burde nedlægges. At den helsingørske Intelligents - siger han - ei er udgaaet fra den lærde Skole, er vel sandt, men hertil ligger Grunden i Omstændighederne, ei hos Skolen. Jeg tilstaaer fuldeligt, at en lærd Skole bør ei virke alene paa sine Disciple, men dens Virkninger spores i det hele Samfund; dog maa man undskylde denne Skole, der ei har havt den nødvendige og fortjente Understøttelse fra Publicums Side, som snarere indtil nu i Ord og Daad har gjort Alt for at modstaae og undergrave den." - Efterat Byens Petition var indkommen, har Directionen for Universitetet og de lærde Skoler forlangt en Erklæring af Skolens Forstanderskab, som for Tiden bestaar af Raadmanden (Hr. Cancellie. Rogert), Sognepræsten for St. Mariæ Menighed (Hr. Pastor de Fischer), Rectoren (Professor Meisling) og Borgermesteren (Etatsraad Steenfeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Paa Cholera-Foranstaltningerne i Stockholm 1834 gjør Bataillonschirurg C. L. C. Whitte opmærksom i Kbhposten. Enhver Menighed dannede i Choleratiden, hvad Sundhedspleier, angik, en uafhængig Stat, der havde sit eget Sundhedsburear og sit eget Hospital, i enkelte større Menigheder var der flere Hospitaler. For at Bureauet des lettere kunde findes, var den i et af sammes Vinduer opstillet et Ark Papir med Paaskrift: "Sundheds Byra", bag hvilket der om Aftenen og Natten sattes et Lys. Bureauet var dernæst forsynet med en Chef, en Fuldmægtig og flere eller færre yngre Læger, der i Almindelighed havde deres Bopæle paa selve Bureauet, hvor stedse de almindeligst brugelige Medicamenter forefandtes, som og et Antal Opvartersker, der vare antagne og lønnede for paakommende Tilfælde, Bærere og Bærbører, Haandværkere, der skulde levere saamange Ligkister, som Bureauet maatte reqvirere osv. Lægerne fordeeltes til at gjøre Tjeneste paa Hospitalerne. Forresten havde ethvert Sygehuus sin Oeconom, Barbeer, et passende Antal Opvarteersker, Vaagekoner, Bærere og øvrige Jventarium samt et Huus apothek. Udfaldet viste ogsaa, at Jndretningerne havde været hensigtsmæssige, thi faa Steder har vistnok Cholergen ophørt saa hurtig som der, og paa endnu færre ere maaske Eftersygdommene, der paa andre Steder have vedligeholdt Sygdomspiren, for senere at frembryde med fornyet Kraft, saa fuldkommen blevne helbredede, at man senere aldrig har hørt tale om Choleratilfælde i Stockholm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Den for kort Tid siden udkomne Fortegnelse over de i den første Halvdeel af 1836 straffede Forbrydere i Hertugdømmet Slesvig indeholder 144 Jndivider, hvoriblandt 27 qvindelige.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
J Anledning af at Betlere og Løsgængere anføres blandt Forbrydere bemærker Kieler Correspondensblatt, at det ikke erindrer sig, at det nogensinde har fundet fornemme Forbrydere, som utroe Kassebetjente, paa Forbryderlisten.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Ved Slutningen af den forløbne Juni Maaned befandtes der i Glückstads Straffeanstalter 689 Fanger. Af disse vare 326 fra Holsten, 336 fra Slesvig, 20 fra Lauenborg og 7 fra Fyrstendommet Lübeck. Fra 1ste April til 1ste Julii bleve modtagne 53 og løsladte 43, der døde 7. Antallet af Tugthuusfangerne er saaledes forøget med 3.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Fra Nykjøbing paa Falster meldes, at der Natten mellem den 12te og 13de D. blev begaaet et dumdristigt Indbruds tyveri hos Gaardmand Morten Petersen i Idestrup, idet Tyvene udtog et med Som tilslaget Vindue til det samme Værelse, hvori Manden sov, gik ind i dette, og udtog af en Commodeskuffe en Glasæske med et Tørklæde m.m. Manden, som halv i Søvne hørte nogen Puslen, troede at det var Rotter, og i denne Tanke sov han atter rolig ind, og Tyvene, som mærkede at Nogen bevægede sig i Sengen, toge derpaa Flugten. Udenfor Vinduet, hvorigjennem de vare gaaede ind, fandtes to store Stavre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Ved Licitationen over Havre og Hø til Regimentet i Horsens vare Priserne: Havre fra 12 Mk. 8 s. til 13 Mk. pr. Td. Høfra 12 til 14 s. pr. Lpd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
En særdeles velbygget Gaard i Bugttrup By, Kolind Sogn, tilhørende Jens Laursen, afbrændte for Størstedelen den 14de Septbr. ved Lynild, tilligemed den indbjergede Høst. Eiererens Tab er saameget føleligere, som intet af det brændte Korn var assureret, og Bygningerne kun for en Ubetydelighed, i Forhold til deres gode Beskaffenhed. Manden og en Dreng stode og tærskede, da Lynilden slog ned i Nærheden af dem.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Reisende. m. Daqv. t. Aalb. igaar. Fra Veile: Komd. Dibbers. Fra Aarh. : Hr. Madsen; Kbd. Jacobsen og Kone; Hr. Jacobsen. Fra Rand. Mad. Bjørn. Fra Hobro: Muursv. Busch.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Frederikshavns Skibsliste. Udg. D. 20de Septbr.: J. Henriksen, J. K. Hopstok og J. Bessesen t. Aalb., N. Ditlefsen t. Hors.; Alle f. Norge. A. Clausen f. Heiligenhafen t. Norge. D. 23de: S. Sørensen t. Aalb. m. Stykg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Bekjendtgjoreløer. Min gode og trofaste Kone, Anne Elisabeth, fod Holst, berøvedes mig i Gaar Aftes ved Døden, efter 2 Timers haarde Lidelser, i hendes Alders 73de Aar og vort Ægteskabs 2de Aar. Enhver, som kjendte hendes retskafne og huuslige Vandel og vort kjærlige Samliv, vil deeltagende billige min store Sorg over dette for mig ligesaa smertelige som uoprettelige Tab. Denne sørgelige Tilskikkelse anmeldes herved for Familie og Bekiendte. Aalborg, den 21de Septbr. 1837. Jacob N. Schou.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
At min inderlig elskede Datter, Oline Jacobine Aagaard, efter et Fjerdingaars Sygeleie og de sidste Dages haarde Lidelser, i Morges Kl. 1 1/2 indgik til den evige Hvile, kundgjøres herved for Slægt og Venner. Jkke fuldt 28 Aar gammel troede vi hende ei endnu moden for Evigheden, hvorfor Herrens Villie rammer mig og hendes Sødskende uventet og smertelig Vidstrup, den 24de Septbr. 1837. Marie sal. Aagaards, født Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Fra nu af er min Bopæl paa Nørregade, i den Gaard, hvori Hr. Kammerherre, Oberst og Regiments=Commandeur v. Moltke boer. Aalborg, den 26de September 1837. P. Ditlevsen, Districts=Dyrlæge. Figner faaes hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Couleurte, samt blegede & ublegede Trister, faaes billige hos H. P. Hansen. Det pharmaceutiske Understöttelses-Selskab.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
De ærede Medlemmer af det pharmaaeutiske Understöttelses-Selskab, der maatte kjende nogen værdig trængende Pharmaceut, opfordres herved til, derom at gjöre Anmeldelse forinden 1ste No. vember d. A., for at den Understöttelse, som Selskabet seer sig istand til at uddeele förstkommende Januar 1838, maa kunne tilfalde den Værdigste og meest Trængende. Ansøgninger i denne Anledning, som maae være forsynede med de i Fundatsens S 10 nævnte Attester, bedes adresserede til een af Undertegnede. Kjöbenhavn, den 12te September 1837. Bestyrelsen for det pharmaceutiske Understöttel, ses-Selskab. Becker, J. S. Baag.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Doctor philos.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Apotheker, Östergade a 71. Store Kjøbmagergade 67. E. A. Scharling,
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Lector chemiæ, St. Pederstræde i 106.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Paa Nibe Marked i Gaar, er, af en mig ubekjendt Mand, lagt en Sæk med 4 Skpr. Sæderug i min Vogn, som kan afhentes her, imod dette Avertissements Bekostning. Juelstrup Præstegaard, den 23de Septbr. 1837. Aagaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
En liden Vandmølle ikke langt fra Aalborg er tilfals Til Cancellieraad Jensen ville Liebhavere behage at henvende sig. Gammel-Mjød. faaes hos J Wadum.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Extra god, gammel Mjød faaes hos Caspar Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Extra god gammel Mjød sælges vinig hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Skipper Søren Willumsen bliver færdig til at afseile til Kjøbenhavn førstkommende Søndag og medtaget Passagerer og Fragtgods. Jagten ligger ved Bryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
En brugt Fjællevogn ønskes tilkjøbs. Billet aflægges paa Aviscontoiret, mk. Vogn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Bekjendtgjørelse. At der Torsdagen den 12te October førstkommende, Formiddag Kl. 10, og fremdeles indtil videre hver 4de Uge ved samme Tid, vil paa mit Contoir blive afholdt Skiftesamling i Kjøbmand Niels Ettrups til Skiftebehandling opgivne Bo, bekjendtgjøres herved. Boets Debitorer anmodes herved om, uden Henstand, at betale deres Skyld, hvis de ville undgaae Sogsmaal og dermed forbundne Omkostninger. Nykjøbing Byes Skifteret, den 22de September 1837. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Bekjendtgjørelse. At der Fredagen den 13de October førstkommende, Formiddag Kl. 10, og fremdeles indtil videre hver 4de Ug ved samme Tid, vil paa mit Contoir blive afholdt Skiftesamling i Kjøbmand Peter Schourups til Skiftebehandling opgivne Bo, bekjendtgjøres herved. Boets Debitorer anmodes om, uden Henstand at betale deres Skyld, hvis de ville undgaae Sogsmaal og de dermed forbundne Omkostninger. Nykjøbing Byes Skifteret; den 22de September 1837. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Bekjendtgjørelse. At der Onsdagen den 11te October førstkommende, Formiddag Kl. 10, og fremdeles indtil videre hver 4de Uge ved samme Tid, vil paa mit Contoir blive afholdt Skiftesamling i Kjøbmand Anders Stiegaard Sørensens til Skiftebehandling opgivne Bo, bekjendtgjøres herved. Boets Debitorer anmodes om, uden Henstand, at betale deres Skyld, hvis de ville undgaae Sogsmaal og dermed forbundne Omkostninger. Nykjøbing Byes Skifteret, den 22de September 1837. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vi blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Selveierhuusmand Kjeld Mouritsen og forhen afdøde Hustru, Ellen Kirstine Eriksdatter, af Nørreharritslev indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hjørring, den 19de Septbr. 1837. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-26
Placat, Mandagen den 23de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, og følgende Dag bliver, i Kjøbmand Anders Stiegaard Sørensens til Skiftebehandling opgivne Bo heraf Byen, afholdt offentlig Auction over endeel forskjellige Varer, hvoriblandt 2 Oxhoveder Viin, 2de Ditto Eddike, Rum, Vine paa Flasker, Tobak, et Parti tørret islandsk Fisk, Jern m. m. m., efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres. Lysthavende indbydes. Nykjøbing, den 22de September 1837. Rummelhoff.