JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Fra d. 18de af udkom ogsaa igjen Hamb. unparth. Correspondent i sin forrige over et Aarhundrede gamle Form. - Man veed endnu ikke hvad Tid Keiser Fran reiser tilbage til Wien, men man troer, at det vil skee meget snart. - Ungern har siden 1812, med Jndbegreb af de Recruter der endnu skulle stilles, leveret 150,000 M., hvoriblandt 10,000 monterede Veliter, der allene have kostet 4 Mill. Desuden har det betalt rede 4 Mill. 3 Subsidier. - Kong Ludvig skal have udnævnt de Herrer Ferrand, Ambery og Montesgion til Medlemmer af den Commission, der skal prøve Udkastet til den ny Constitution, og forelægge det sidste i Statsraadets og det lovgivende Corps's næste Møde. - Hr. Jos. Hamon, Neven af Patriarchen i Jerusalem, for Tolddirecteur i Cairo og derpaa Chef for en Janitscharescadron, er udnævnt til Commandant for det Kgl. fr. Mamelukcorps. Alle Oberster ved Armeen har Kongen forundt den gyldne Lilies Ordens Decorationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Hertugen af Orleans er kommen fra Sicilien til Paris, hvor ogsaa hans Moder (Philip Egalites Enke, med det første ventes. Hun skal boe i det erkebispelige Pallads, som Cardinal Maury har maattet rømme, Gen Carnot er ankommen fra Antverpen og Admiral Verhuel fra Texel i Paris. Kongen udmærker paa en meget hædrende Maade Hr. Desee og FruMontboistere, Malesherbes Datter (Desere og Malesherbes vare Ludvig XVI Forsvarere). Laanet af Millioner hos Grundeierne og Jndbyggerne er bestem til de allierede Troppers Underhold og for disses og de fr. Hospitaler. Den nuværende Stemning i Frankrig, sees bedst af et nylig udkommet Manifest til Ludvig XVI Mordere, der læses meget, og er forfattet i en høist lidenskabelig Tone. J samme hedder det: at de Mennesker, som endnu ville herske, ere de samme, som have ophævet alle Forrettigheder, ledet d. 14 Juli, 5 og 6 Oct. overtalt deres ulykkelige Fyrste til at flygte fra sit Pallads; discateret Constitutionen af 1790, stemt for Kongens Afsættelse, bragt ham og Dronningen paa Skaffettet; solgt den øverste Magt, efter at have bøiet Hovedet for Mirabeau, til en Marat, Robespierre, Danton, St. Just, Barrere og Tallien; foranstaltet Druknelser i Nantes, Jhielskydninger i Lyon, Septembers Mordscener a. og dette Synderegister endes med, at det er de selvsamme Personer, der have indkaldet Buonaparte, sat ham paa Tronen, tiljublet hans Tyrannie bifald, tiltryglet sig Titler, Værdigheder og Ordensbaand, og overgivet til hiint menneskeopslugende Uhyre 5 Mill. Franske i et Tidslob af 13 Aar; der have givet Hert. af Enghiens Snigmordere, Moreaus Forfølger, Pichegrus Qvæler, Navn af den Store, der ved trolose Taler have forberedet Frankrigs Affolkning, Familiers Ødelæggelse, Alternes Omstyrtning, Præsternes Jndspærring og den ulovlige Besiddelsestagelse af Spanien, Holland, Tydskland og Jtalien, der have præket Drab, Snigmord, Plyndring og Mordbrand og lovet dem, der udmærke sig ved Blodsudgydelser, Belønninger &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hieckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Nyeste. Giesenhavn. -Gades Ellevte Aargang. No. 46. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Lorsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7 Junii 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
(Fortsættelse.) Den første Consul begyndte nu paa den store Plan, som han i de efterfølgende Aar søgte at bringe til Modenhed ved Midler der satte hele Vorden i Forundring. Efter at de Franske havde besat Elbens Bredder, vilde de aldeles ikke tilstede engelske Varers Gjennemgang. Vel blokerede Engellænderne, til Gjengield, Elben og Weser, i det feilslagne Haab, at tvinge Stænderne i det nordlige Tydskland til at formaae Frankrig at lade Eldfarten være fri, men de engelske Handlende let temmeligen ved den franske Spærring, skjønt de res Varer nu banede sig nye Veie til Lands, og til Søes denne Handel næsten ene kunde drives af de engelske Kjøbmænd, der vidste at beskytte den. Derimod led adskillige tydske Rigstæders Hande ganske overordentligen; Schlesiens Lærredshandel, der indbragte over 8 Millioner, var standset, og alle schlesiske Vexler bleve tilbagesendte fra Hamborg, hvis egen Handel ogsaa standsedes og vanskeliggjordes; Danmark Elbfart var forstyrret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Preussen sendte nu en Gesandt og Hannover to Deputerede til Buonaparte; men de kom tilbage med skjønne, skjønt desværre kun tomme Løvter. Engelland svarede de ogsaa did sendte Gesandter, som skulde formaae det til at ophæve Blocaden; at Betingelsen derfor var de Franske skulde frigive Elbfarten og begge Floder skulde ikke være besatte af franske Tropper. Rusland arbeidede meest paa, igjen at tilveiebringe fredelige Forhold, men dets Bestræbelser vare frugtesløse. Det eneste Buonaparte, som det hedte, vilde tilstede, var engelske Varers Forsendelse paa Elben og Weser under neutralt Flag, men Cuxhaven vilde han ikke rømme og engelske Skibe vilde han ikke tillade, at passere hine to Floder. Hannover maatte meest fole Virkning af den første Consuls Harme. 6 Maaneder havde de didsendte franske Tropper, hvis Tal var blevet forøget til 36,000 Mand, kostet Landet 17,500,000 Fr., af hvilke den største Deel gik til Frankrig, da Hannoveranerne, som forhen anført, maatte klæde og føde Tropperne, der ikke fik nogen Sold. Men den græsrigeste Vænge kan tilsidst blive bar, naar den udsultede Hjord er for stor og dvæler der for længe. De Franske maatte derfor søge et andet Overdrev, hvor Græsset endnu ikke var saa aldeles afædt, og det fandt de i Hamborg. General Mortier reiste til denne Stad, for at understøtte de hannoverske Stænders Ansøgning om et Laan, og Hamborgerne maatte nu tykke ud med dette Laan af 1,700,000 Mark Banco, mod 4 PC. Rente, der, saavidt man veed, aldrig blev betalt. Til Underpant gav man Kongen af Engellands umiddelbare og Patrimonial-Godser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Førsteconsulen begyndte nu i sin Kamp mod Engelland ret for Alvor at benytte sig af sine saakaldte Bundsforvandte, hvoraf nogle i de fleste Henseender lignede hiin Dverg i Fabelen, der allierede sig med Kjæmpen, og ved sit fuldendte Seierstog havde mistet en Arm, et Been og et Øie. Den, som Buonaparte først henvendte sin Opmærksomhed paa, var "Ham, som boer langt under Havet, og med Guld er stærkt begavet". Vel ønskede Holland, at blive neutral, da det indsaae, at en Krig vilde drage dets fuldkomne Undergang efter sig, men Frankrig formanede det, for Alting ikke at gjøre sig latterligt, og betænke, at det, naar det vilde nyde Fordele af sine Forhold med Republiken, heller ikke maatte trække sig tilbage i critiske Øieblikke, da begge Staterne ved høitidelige Forbund, ved Offensiv, og Defensivalliancer vare paa det nøieste forenede sammen. En Følge af dette paatvungne Venskab var, at ogsaa de i Holland værende Engellændere bleve erklærede for Krigsfanger; og de Passagerer, der ankom med engelske Paketbaade til Holland, en engelsk Commissair, der opholdt sig i Briel, ja endog en Coureer, der skulde afgaae til Engelland, bleve arresterede af det franske Militaire, uagtet den engelske Gesandt, Liston, endnu residerede i Haag. Vel paalagde ham den engelske Regjering, strax at paastaae disse Fanger løsgivne; men han fik intet fyldestgiørende Svar, og forlod derfor ogsaa strax Holland. Denne Republik kaldte derpaa og sin Gesandt tilbage igjen fra London. Engelland blev her intet andet tilovers end, som det i et Kongel. Budskab hedte: i Tillid til Forsynet, at anstrænge alle Fædrenelandets Kræfter. - En fransk General, Victor, fik nu, efter Førsteconsulens udtrykkelige Befaling", Commanden over den bataviske Armee, de franske Troppers Tal forøgedes anseeligen, Krigsskibe maatte udrustes, og Canonbaade bygges. Jmidlertid blev den største Deel hollandske Kjøbmandsskibe opbragt til engelske Havne, og end ikke Fiskerbaade skaanedes, fordi Engelland paastod, at de kunde bruges mod en Landgang, og at endog Soldater, forklædte som Fiskere, spionerede paa disse Baade og udøvede Fiendtligheder mod engelske Fartøier. De franske Blade have, med den i de Dage sædvanlige Sledskhed, søgt at vise denne de Engelskes Fremfærd mod fattige Fiskere fra en meget sort Side, men ganske uden Grund har Engellændernes Foregivende vel neppe været. Man sige hvad man vil om Engellænderne, smaalig Skadefryd og lav Pengegridskhed ligger i Almindelighed mere i Nyfrankens end i Brittens Caracteer. - Alle hollandske Anliggender bleve nu ledede i Paris. Hollænderne maatte ved en Convention af 25de Junii forbinde sig til at lønne 18,000 Mand franske Tropper, væbne og underholde 16,000 Batavere, lade bygge 5 Linieskibe, 5 Fregatter, og desuden Canoneerchalouper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Ved en Tillægs=Convention af 1 Nov. maatte det endnu desuden paatage sig at underholde 18,000 Mand. - Den italienske Republik maatte især føle Vægten af Buonapartes Overmagt. Den blev tvungen til at tage Deel i Krigen; den skulde forøge sin Armee til 60,000 Mand, bygge i en fransk Havn 2 Fregatter og 12 Canoneerchalouper, som Førsteconsulen under Krigen kunde raade over og til hvis Byggelse der skulde anvises 4 Millioner Lirer, 5000 Mand italienske Tropper skulde komme til Frankrig, for at deeltage i Landgangen paa Engelland. Folket viste imidlertid nogen Vrangvillighed, men ved egne dertil udnævnte yderst strange Commissioner vidste man at sammendrive de Conscriberede. Desertionerne vare meget hyppige, thi "Borgeren", hedte det: "vilde ikke indsee, hvor nødvendig en bevæbnet Magt var for at grundfæste en Stats Uafhængighed". Saaledes fulgtes her Spot og Skade ad. Den strængeste Consurtvang blev indført, og, ikke engang nøiet hermed, forlangte og fik Buonaparte, foruden Forfatteren af et trykt Skrift, der indeholdt Anstødeligheder imod den franske Nation, Capitain Ceroni, ogsaa Lovgivningsraad Cicognera, og Brigade GeneralTeulie, straffede, fordi de i Privatbreve havde rost dette Skrift. Ceroni slap med 3 Aars Forviisning, Cicogner og Teulie mistede deres Embede, og bleve anviste bestemte Opholdsteder. Saa vidt var det kommet med den italienske Republiks Frihed, under Buonapartes Præsidentskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Rettelser. - P. 595. Lin. 8. 1809 læs: 1801. - P. 896. L. 18, 700 læs: 7000. P. 612. L. 1 i Anmærkningen lærer os, læs: lærer os bedre. - P. 678. L. 10 nedenfra: Sebastinis læs: Sebastianis. - P. 691. Lin. 26. Sebastinis læs: Sebastianis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Udenlandske Efterretninger. De til dansk juridisk Examen i dette Qvartal fremsatte Spørgsmaale ere følgende: I. Kan en Enke skifte den af hende antagne Laugværge efter Behag? 2. Bør den Hustruen af Ægtemanden tillagte Morgengave bedømmes efter Lovens Grundsætninger om Gaver i levende Live eller og Gaver, der først opfyldes efter Giverens Død? 3. Er den ved D. L. 53-1 befalede Lovbydelse. fornøden naar Selveiergaarde bortsælges ved offentlig Auction? 4. Bor det saakaldte furtum rei minimæ hos os ansees og straffes som Tyverie? 5. Naar en efter Loven inhabil Dommer afsiger Dom i en omtvistet Sag i hvilken Jnhabilitets Exception ikke er blevet fremsat imod ham, bør da den afsagte Dom i alle Tilfælde ansees for nefterrettelig, Mariboe, d. 3 Junii. Den 30 Maji blev paa Stokkemarke Kirkegaard begravet en ubekjendt Mandsperson, der for nogle Dage siden var funden opdreven fra Stranden ved Lindholm. J hans Buxelomme fandtes et Signet og en Spiseskee af Horn. - For nogen Tid siden blev her i Omegnen ved Mariboe givet paa Auction for en særdeeles god Malkekoe over 800 Rdlr. D. C. - Natten imellem første og anden Pindsedag sidstleden lynede det meget stærkt. Tilsidst faldt en skyllende Pladsregn med en uhyre Mængde guult Sædstøvaf de saakaldte Koeblommer, (Engkobbeleie, caltapalustris) som den almindelige Mand her antog for Svovl. Den bidende og skarpe Kulde af N. V. vedvarer endnu, hvorved Græffet og Kornet sættes meget tilbage. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 510, Amst. 2 M. 483 1/2, London 2 M. 17 3/6 Rbdlr., Spec. 660. - Specier solgtes til 32 1/2 a 32 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 61. pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
(Af Lübecker Avis.) Blandt de Modsigelser, som Lübecker Aviser, i denne Tid vrimle af, fortjener især følgende, angaaende Napoleon, at mærkes:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Napoleon, som d. 24de har overnattet i Lyon, lider af en Jnflamation, og gjør derfor kun korte Dagreiser. Paa hver Station venter ham et Bad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
J Artiklen fra Portoferrajo af 7 Maji hedder det: "at Napoleon er meget munter og har til Hest taget Fæstningsværkerne i Øiesyn.""Fra Elba er der ankommen Deputerede i Paris, for at bede om, at maatte anvises Buong, parte et andet Opholdsted end deres Øe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
J Skrivelsen fra Portoferrajo berettes, man har løsnet der 101 Canonskud ved hans Ankomst, afsjunget et Te Deum og illumineret hel Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Fra Marseille skrives under d. 30 April, at Napoleon er druknet, i det han, ved at bestige et engelsk Linieskib, der havde befaling at bringe ham til Botan Bay, var snublet over et Toug, og faldet i Vandet, uden at man var istand til at redde ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Fra Portoferrajo skrives "at han er ankommen der, og som Øen Elbas nye Souverain, bleven modtagen med store Æresbeviisninger. Garette de France fortæller, at Buonaparte, efterat han allerede var stegen i Land paa Elba blev taget ombord igjen af den engelske Skibscapitain, der ikke vidste hvad han skulde giøre, da han blev franske Tropper vaer, som Buonaparte hemmelig og førend sin Afsættelse havde sendt did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
J Artiklen fra Portoferrajo meldes ikke et Ord om, at Buonaparte allerede engang tilforn, var landet der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
J Lübecker Avis af 20 Maji hedder det: "den eng. Maj. Kampbell, som skal ledsage Buenaparte til Elba, er reist i Forveien til denne Øe, som nu tilhører Engelland &c.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
J Artiklen fra Portoferrajo hedder det derimod, at "Buonaparte har sagt til Brig. Gener. Dalesme: at han har forbeholdt sig Souveraintet over, og Eiendomsret til Øen Elba, og at alle Magter have givet deres Minde dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Genua Avis indeholder følgende Efterretninger om Napoleons Ankomst til Øen Elba. Han kom paa en engelsk Fregat d. 3die dertil og tog ind i det for ham indrettede Maire Pallæ. Man paastaaer, at han er ved godt Lune; munter i Omgang og ved Bordet, og, saavidt man kan mærke, ganske tilfreds med sin nye Bestemmelse. Han taler om et Palæes, et Theaters Opbyggelse og om store Veies Anlæg paa denne Øe. Han lader bygge Stalde og Remisser for 60 Heste og ligesaa mange Vogne. Han trækker sig tidlig om Aftenen tilbage, og staaer hver Morgen Kl. 4 op for at ride ud Hos ham ere Generalerne Bertrand og Drouet, og man siger, at en stor Deel af hans Familie snart vil følge ham efter. Han bærer en grøn Uniform og paa Hatten en hvid og rød Kokarbe med 3 Bier. Han synes i Særdeleshed at gjøre meget Væsen af de engelske Officerer. Han taler ofte med dem om den politiske Omskiftelse og sin Tron afsættelse. Ved denne Leilighed har han ofte anført Aarsagen, hvorfor han overlevede sin Ulykke, sigende: naar han havde ombragt sig vilde han have givet sine Fiender Anledning til stor Glæde og foraarsaget sine Venner derimod megen Smerte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Vi have her i Genua et talrigt Armeccorpskommende fra Spanien, størstedeels Engellændere og Sicilianere. - Den i Havnen værende Flaade bestaaer af 6 engelske Linieskibe og 3 Fregatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Efter et Schweizerblad fører Napoleon nu den Titel. Hs. Maj. Hertugen af Elba. D. 6te Maji (2 Dage efter sin Ankomst) holdt den ny Hertug med sine høje Embedsmænd et geheime Statsraad, hvori alle denne Øes Forvaltningsgrene bleve tagne i Overveielse. Monarken anviste 200,000 Fr. til et prægtigt Lazareths Opførelse, og lod sig forelægge vidtudseende Planer angaaende Øens Bjergværker og Metalfabrication.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
De tydske Aviser meddele nu først følgende smukke Proklamation, som Keiser Alexander udstædte i Rusland 1812 efter Moskaus Jndtagelse Det russiske Riges Ære er ved af de Franske: Moskaus Jndtagelse ingenlunde skjændet, thi alt det Uheld, som Fienden vilde berede os, skal falde tilbage paa hans eget Hoved. Vi have taget de sikkreste Forholdsregler for at gjøre Fiendens Triumph til hans uundgaaelige Fordærvelse. Kun Mure uden Jndvaanere og uden Levnetsmidler har han forefundet; og vore Tropper trække sammen omkring ham. Han er kommet indi Rusland med 300,000 Md., størstedeels af forskjellige tvungne Nationer. Den ene Halvpart heraf har Sværdet og Sygdomme ødelagt; med den anden er han rykket ind i Moskau, men kun af Følgerne skal man bedømme Beregningerne ved dette Jndtog, Han er ikke kommet i et Land, hvor hvert af hans Skridt udbreder Skræk, og hvor Jndvaanere og Armeer kappes om at kaste sig i Støvet for ham; Rusland er ikke vant til at lade sig beherske, det vil til sidste Mand forsvare sine Love, sin Gudsdyrkelse, sin Eiendom, sin Frihed. Almægtige høieste Væsen, giv dit Folk Mod og Kraft i den retfærdige Sag, for hvilken det strider, at det, i eget Forsvar triumferende over Fienden, ogsaa maa tilkjæmpe andre Fyrster, og Folk Uafhængighed og Frihed!!J Frankfurt er nu et Flyveblad i Omløb, med Trykkestedet Fontainebleau 1814, og Overskrift: Keiser Napoleon til det Franske Folk. Det Hele bærer Opdigtelsens tydeligste Præg. Napoleon taler deri, som en bodfærdig Synder, og forsikkrer, at Europas Fyrster ere i dette Øjoblik et Redskab i Guds Haand, ligesom han selv har været det saalænge det behagede ham, at ydmyge Dem. Han vil aldrig fatte eller understøtte noget Anslag, der gaaer ud paa at bemægtege sig den øverste Magt, hvilket Løvte han skylder de faa Tappre, der ere blevne ham troe og mueligen kunne gjøre frugtesløse Forsøg. De Franske beder han, ikke at lade deres hele Had og Forbandelse hvile paa ham ene, men at betænke, at de Store, Ministerne og Statsraadet misleddede ham. Francois de Nantes's træske Planer vare Aarsag i Droits reunis og Decretet af 8 Febr. 1812 var dennes og en vis Gassons Værk. Droits des Douanes & d'Enregistrement indførtes efter de listige og bedragerske Collins og Neuchatels Jndskydelser, som han maatte give efter for. Fremdeles nævner han som Redskaber for Despotiet, Defermont, Jaubert, Regnault o. fl. - Det hele synes at være et Vehikel for at kunne sige visse Personer adskillige Sandheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Ludvig XVIII har anordnet følgende: Hans Broder, Monsieur, Greven af Artois, skal igien føre Titel af Generalobberst for Schweizerne; hans Fetter, Prindsen af Conde Titel af Gener. Oberst af Linieinfanteriet, hans Neven Hert. af Angouleme Titel af Gener. Oberst for Curassererne og Dragonerne, hans Neven Hert, af Berry antager Titel af Gener. Oberst for Chasseurerne og de lette Landseryttere, hans Fetter, Hert. af Orleans, Titel af Gener. Oberst for Husarerne, hans Fetter Hert, af Bourbon, Titel af Oberst for det lette Jnfanterie. De Generaler, som den provis. Regjering har udnævnt til Functioner af Gen. Oberster faae Titel af Gener. Jnspecteurer af de forskjellige Vaabenarter, under de til Gener. Oberster udnævnte Prindsers befaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
De franske Brigadegeneraler skulle i Fremtiden føre Titel af Feldtmarschaller, men Divisions generalerne skulle kaldes Generallieutenanter. Generalernes og Officerernes Uniform bliver den samme, som hidtil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Kong Ludvig har befalet, at Undersøgelsescommissairer skulle begive sig til alle Fængsler for at undersøge de Arresteredes Tilstand og Aarsagen til deres Heftelse. Derved ere de meest uhørte Misbrug blevne opdagede. J Bicetre allene fandt man et stort Antal Mennesker, for hvis Heftelse man ikke kan angive en eneste lovlig Grund Ganske vilkaarlige befalinger, der ofte ikkun vare skrevne paa en Charte blant, var den eneste Grund til deres Jndspærring. Alle disse Ulykkelige skulle nu sættes paa fri Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Hvor nøje Kongen forhen har gjort sig bekjendt med de franske Generalers militære Karakteer, har Man ogsaa et Beviis paa deri, at da Marschal Moncey vilde kaste sig for hans Fødder, forekom Hs. Maj. ham med disse Ord: " mine aabne Arme skal De kaste Dem; jeg kjender meget vel alt det Gode De har gjort og alt det Onde, De har forhindret, hvorpaa Hs. M. omfavnede Marskallen, som var meget rørt. Marsch. Ondinot er bleven ubnævnt til Øverstcommanderende for det Kgl. Grenad. Corps og Jægerne til Fods, Ney til Øverstcommand. for Curassererne, Dragonerne, Jægerne og Landsedragerne til Hest, F. M. Grev descars til Command, for Monsieurs Carabinercorps, Gen. Lin. Dessoles til Chef for Monsieurs Generalstab, som Gen. Ob. for Frankrigs Nationalgarde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Hert. af Angouleme er udnævnt til Storadmiral af Frankrig, Marsch. Macdonald til een af Capitainerne for den Kgl. Garde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Kongen har tilladt de for 1815 Conskriberede at vende hjem; men de som af sig selv have Lyst til at være Soldater, kunne ogsaa blive det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Kardinal Maury skal nu virkelig efter allerhøieste befaling rømme sit erkebiskoppelige Pallads, som efter ham skal beboes af en ikke geistlig Person af høi Rang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
De Pengesummer, som en Konge af Frankrige ved sit Jndtog i sin Hovedstad fordum pleiede at udkaste blandt Folket har Ludvig XVIII værdigere anvendt ved at lade dem fordeele i Lazarether ne og Hospitalerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
J Sphithead forventes til d. 4de Juni henimod 60 Linieskibe, der, deelte i to Flaader, skulle give de allierede Souverainer ved deres Nærværelse der en Forestilling af en Søetræfning. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Jfølge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Efterretninger fra Maltha er Pesten udbrudt paa Øen Gozzo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
J Overhuset have Hert. af Susser, (Kongens Søn); Hert. af Glocester, og Lorderne Grey, Esser, Grenville, Roslyn, Klifton, Wentworth, Fitzwilliam, Stanhope, Lauderdale og Norfolk nedlagt en Protest mod de norske Havnes Blokering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
J Portsmouth har man den 16de f. M. begyndt at sætte de franske Krigsfanger i Frihed. 1000 engelske ere allerede komne tilbage til Engelland, og ligesaa mange franske ere sendte tilbage til Frankrig. 4 til 5000 ere allerede besuden, sendte did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
J London hedder det: at Kongen af Preussen vil formale sig med Hertuginden af Holsteen-Oldenborg; Kronprindsen, hans Søn, med Erkehertuginde af Østerrige og Hertugen af Berry med Storfyrstinde Anna, Keiseren af Ruslands yngste Søster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Der er alt kommet en Deel engelske Kjøbmænd til Paris, som især befatte sig med Jndkjøb af Diamanter, der her ere bedre Kjøb end i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Hs. Majestæt Keiserinde Marie Louise, Hertuginde til Parma og Placenza er med sin Søn ankommen til Schönbrunn. Høistsamme blev der modtaget af den Allerhøieste Keis. Kongel. Familie og af det i Mængde tilstrømmende Folk hilset med de varmeste Ønsker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Frue Stael Holstein vil nu udgive sit Skrivt over Tydskland, som forgangen Aar blev forbudet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
De mange Fyrsters og andre høie Fremmedes Ophold i Paris indbringer dagligen de derværende Restaurateurer og Huuseiere 1,200,000 Franker. Uagtet Huusleien er stegen der 2/2 Dele i Prisen, falder det dog vanskeligt at faae gode Værelser.