JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Staden Brusselvedligeholder endnu en Fest som vistnok er den eneste af sit Slags. Den celebreres den 19de Januar, og kaldes Huusaftenen. Kirkeklokkerne forkynde Festeen, der dog egentligen kun holdes i Husene. Konerne ere festligt, dog huusligt smykkede, Værelserne reengjorte, men fremfor alt Sovekammeret udpyntet. Den vedvarer fra Aften til næste Dags Frokosttid, og i gode Huse tilbringes denne Tid i Munterhed og Glæde. Hovedsagen i denne Fest bestaaer deri, at Konerne paa denne Dag tilsidesætte enhver retfærdig Aarsag til Utilfredshed med deres Mænd, og under mange Ceremonier bære dem - til Sengs - der ogsaa villigen lade sig bære, føre og slæbe. Ere de nu i Sengen, da kunne de ikke komme deraf, før de love deres Koner noget, som isærdelesded kunde være dem kiert. Da begynder først den egentlige Fest med giensidige Besøg, hvor Konerne fortælle hinanden hvad de have udbedt sig af deres sengefangne Mænd, og hvad disse have - Anledningen til denne muntre Fest lovet dem. dag er ældgammel. I Aaret 1100 gjorde Hertug Gotfrid af Braband et Kors og til det hellige Land. Han fulgtes af en Mængde Brusseler Mænd. De holdte dem og Hertugen for død, alligevel forbleve de dem troe. Pludselig drog Hertug Gotfrid tilbage med de fleste af hine brave og fromme Mænd - det var just den 19de Januar 1107. Jubelen var grændseløs blandt Konerne, og de kunde vistnok ikke høiere udvise deres Glæde, end derved, at de kierligen bare de Gienskienkte i - Ægtesengen. Og saaledes beholdt Afkommet i mange, mange Leed en Sædvane, som vistnok kan kaldes den eneste. J. Engelland behandler man Kornet paa følgende Maade: Man kaster og svinger det ideligen; eller øser det igiennem et Trug eller en Mølletragt fra det ene Loft til det andet, naar det er kastet og luftet saaledes 14 Dage, i de første 6 Maaneder, behøver det siden mindre Arbeide, naar det gjemmes paa et tørt Sted; kommer der Orme deri, saa kaster man det paa ny, og indgnider Stederne i Nærheden med Olie og Urter, hvis skarpe Lugt fordriver Kornormene. Man betiener sig hertil især af Løg og Attik, ogsaa dræbes de snart ved at udsættes for Solen. Naar man har bevaret Kornet for alle Ureenligheder i en Tid af to Aar, og befriet det for al sin Hede, saa kan det holde sig om det saa var i 50, ja 100 Aar, naar det lægges i Gruber, der bedækkes med svære, tæt sammenføiede, Planker; vil man gjemme det endnu bedre, saa bedækker man det med ulædsket Kalk; derved overtrækkes det med en Skorpe, igiennem hvilken hverken Luften eller Insecter kan trænge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 13de Junii. En i flere Henseender besynderlig fra Kiøbenhavn dateret Artikel i Hamurgers Liste der Børsenhalle No. 1705, yttret: at det ei er os fordeelagtigt, at saa mange fremmede Skibe, fare under dansk Flag."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Hvo der kjender noget til Skibsfarten, og til den Danske i Særdeleshed, veed, at dette ikke er og ikke kan være Tilfældet. Hvad Flag en Skipper vil heise i Søen, kan vel ikke controlleres, dog dette kaldes ikke at fare under dette Flag, og det kan i vore Tider ikke nytte i nogen Fare. Det ere de danske Papirer, hvorved vor Skibsfart er betrygget, og disse ere saaledes indrettede og svarende til hverandre indbyrdes, at enhver Forfalskning eller Eftergiørelse strax, maatte opdages. Disse Papirers Erhvervelse udfordrer saa sikkre Documenter, at ingen Fremmed kan tilfnige sig samme. Vor Regiering og det Skibsfarten styrende Collgium kiende for vel det danske Handelsflags uskatteerlige Værd, at ikke alle mulige Foranstaltninger skulde være trufne, for at sikkre dets udelukkende Betryggelse fer vore Medborgere. Endog Afsendelsen af et dansk Skib med de for samme erhvervede Papirer kunde ikke andet end strax opdages, og den Skyldige ikke undgaae Lovens strænge Straf. Misbrug af de algierske Passe bødes endog med Livet. Derfor er og vore Skibe, søgte og fortrinligen yndede i alle Havne, og nyde det erkienste Fortrin for deres fuldkomne Sikkerhed. Rectorskifte ved Høiskolen fandt Sted i Torsdags i Regeneskirken Kl. 12 ; da Hs. H. Doctor og Prof. Theol. Ridder C. F. Hornemann overtog syvende Gang at være Rector Magnisicus i den fratrædende Hr. Etatsraad, Prof. Ridder Wolfs Sted. Det i denne høitidelige Anledning udstedte Program er skrevet af Ridderen, Hr. Prof. Børge Thorlacius, og handler omet lidet Værk af Alerander den Stores Lærer som vidunderlige Sagn af rig Jndholds Forskiellighed, (om Biernes Oeconomie, Alunskiser, Kobberokker, Dyrenes Vintersøvn, Øen Elbas Metalrighed o. s. v. o. s. v. hvilket blandt andet findes i en Universitetsbibliothetet. tilhørende Coder; Universitetets Underbibliotheaar, Doct. Philos. Hr. Otto Theodoric Bloch, har været Professoren behielpelig til Samlingen af de forskiellige Læsemaader. De academiske Borgere, som denne Gang have vundet de udsatte Præmier ere: Jacob Andersen, Studeos. Theol., i Historien; Andreas Rudelbach, Stud. Theol., i det æthetiske; Jacob Hornemann Bredsdorff, Candid. Theol. (nu Docter i Philosophien), som fik Priisbelønningen for Opgaven i Mineralogien; og Johannes Christian Lyngbye, Cand. Theol., i Botaniken. J Mathesi vandt Candid. Theol. Philosophiæ, Jørgen Frederik Ursin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Efterretningerne fra vore vestindiske Øer lyde desværre meget sørgelige. Kroppen eller Høsten er faldet høist uheldig ud, og Tørken har været saa stor, at man havde største Mangel paa Vand. Mange Familier paa St. Croix maatte ladet komme Vand fra St. Thomas, som ligger 10 Mile derfra. Man venter ikke en Femtedeel af de udgangne Skibe med Fragt tilbage. De fleste ville nødes at tage deres medhavende Gods, som uafsætteligt, hiem igien. Man paastaaer, at der i de sidste tyve Aar ikke har været saa sørgelig en Høst. Hr. Etatsraad og Postdirecteur Monrad, N. a. D. og Hr. Justitsraad Thayssen ere i disse Dage afreiste herfra til det Lauenborgske. Der gives to Slags Stammetavler; den ene begynder for Fyrster og Monarcher, og tager Alt mere og mere af, som en omvendt Pyramide. Den anden begynder fra gemeene Folk og stiger alt høiere og høiere. Da det Kiøbenhavnske Brandforsikkrings=Compagnie paa Varer= og Effecter i Aaret 1778 var bleven oprettet : gjorde en derved ansat Embedsmand sig megen Umag for at anbefale Indretningen i et Selskab, hvor Digteren J. H. Wessel just befandt sig, Forklar mig deg Sammenhængen, min Brøder, - sagde Wessel til Embedsmanden - jei kan ikke faae den Ting ret i mit Hoved. - Sagen er som Fod i Hose, svarede Embedsmanden; - "Seer du nu, naar Du lader noget af Dit Gods forsikkre, saa betaler Du afdet Forsikkredes Beløb en vis Præmie, som det kaldes, og naar da det Forsikkrederbrænder, saa faaer Du dets Beløb udbetalt af Compagniet; men erfarer nan, at Du er omgaaet med Bedragerie, saa har Du ikke allene Din Præmie og Ret til Compagniet forbrudt; men Du sættes endog under Generalfiskalens Tiltale." - Ei det er jo dog en herlig Indretning! - svarede Wessel. - saa maa jeg bede Dig, at antegne mig for tre Favne Brænde, som jeg vil have forsikkret for næste Vinter. Jeg svarer for, at i Tilfælde af det brændes, intet Bedragerie har fundet Sted." Naar Melanchton kom et Sted, og fandt et rigt besat Taffel, saa spottede han derover. Da hans Vert engang undskyldte sig med, at han ikke kunne skaffe meere til Veie, fordi det var i en Skynding, svarede Melanchton. Deres Undskyldning er større end min Mave.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Den 11te passerede en russisk keiserlig Orlogsslaade fra Østersøen til Nordsøen. I denne Flaade taltes 6 Linieskibe. Dens Bestemmelse skal være til Frankrig. Aalborg. Da der i denne Tid tales i Aviserne saameget om det store Fiskeri af 16000 Fierdinger Sild, i forrige Aar i Beltet, hvilke anslaaes til en Værdie af 12000 Rbd., kunne det fortiene at anmærkes, at Udførselen af Sild fra Aalborgs Toldsted, fra Nibe, Løgstøers, Aalborgs og omliggende Salterier, var i forrige Aar circa 60500 Tønder, hvis Værdie udgiør omtrent efter daværende Priser 2000000 Rbd. N. V.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie. Distrikes=Chirurgicatet i Grenaae. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Distrikts=Chirurgicatet paa Norsøe,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 4de Juni er Byefoged i Thisted, samt Herredsfoged i Hillerslev Hundborg Herreder, under Tvisted Amt, Krigsassessor J. Lytztoft, beskikket tillige til AuctionsDirecteur i bemeldte Bye og Herreder, Cand. Theol. J. C. C. Salicath til Sognepræst for Jndstrup og Balsøelille Meenigheder i Sielland; Cand. Theol. L. Kierulf til personel Capellan for Helgenes Meenighed, i Aarhuus Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Under det Slesvige holsteen=Lauenborgske Cancellie, Den 22de April sidstleden er Etatsraad og Deputeret i Cancelliet, J. F. Prehn, udnævnt til 2den Raad i den lauenborgske Regiering og Assessor i den lauenborgske Hofret. Den 20de Mai Præst i Crummes, Consistorial Assessor F. C. Bloch, til Superintendent i Hertugdømmet Lauenborg. Den 3die Juni Contoirchef under Cancelliet, Cancellieraad J. F. Jensen, til virkelig Assessor i Collegiet; Diaconus i Glückstadt P. C. Quenzel til Hovedpræst sammesteds, Cand. jo ris L. J. J. Harring til Underrets Advokat i Hertugdommene, Slesvig og Holsteen; Syndikus i Kiel, A. F. W. Dreyer, i Naade entlediget fra Justitiarii Embedet paa de adelige Godser Wulfshagener Hutten, Marurendorff, Kleinnordsee, Høhenschulen og Kronsburg. Cours, den 13de Junii. Hamb. 2 M. 465, a vista 475. Amsterdam 2 M. 420, a vista : London 2 M. 19 Rbdlr. 72 s. Paris 2 M... Spec. 485. - Specier solgtes til 29 Rbmk. 6 s., for Committesedler blev givet (med Rente) 9, pr. 100; Oblig. 32 enhalv a 83. Norske Rbdsedler 22 enhalv. Dits Species. 19 enhalv. Svenske Sedler 3 Mk. 2 s. Disconto 10 PC.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Ribe. J Morges fandtes en meget yndet Enkekone heri Byen, nedstyrtet i en Brønd. Paa 35te Aar havde hun beskiættiget sig med at undervise smaae Børn indtil de kunne læse temmelig godt indenad; Pigebørnene undervistes aparte i Fruentimmerarbeider. Ved sieldne Gaver til at giøre sig ligesaa afholdt, som agtet af sine Lærlinger og ved hendes Omhyggelighed for dem i et og alt, havde hun vundet enhver Moders og Faders Tillid hvis Barn hun var betroet og enhver af disse beklage hendes Død. - Hun efterlader sig ingen Børn, men et ungt Fruentimmer, som hun har opdraget og brugt i de seenere Aar til Medhiel- per ved Underviisningen, og som, saavidt hendes Underviisningsevne strækker sig, fortiener samme Tillid som den Afdøde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
J en Bye i Skads Herred har en Mand skudt sig selv, om af Vaade eller forsætlig vides ikke med Vished. En Sener.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Jnteressenterne i det Kongl. Klasse=Lotterie, som endnu ikke have fornyet Deres Lodsedler til 4de Klasse i min Collection, ville behage at erindre sig Planens Forskrift. Nye Lodsedler til 4de Klasse ere endnu at bekomme til 1ste Afdeeling for 14 Rbd. N. V. og til 2den Afdeeling for 14 Rbd. S. M. Ribe, den 17de Junii 1817. A. C. Knudsen, Klasse=Lotterie=Collecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
J nye fyrre Dragkister af svensk Træe er at faae til 2 kiøbs hos Sørop Snedkermester i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Løverdagen, den 21de Juni næstkommende, Formiddag Kl. 10, vorder i Fanø=Tingstue, efter vedkommende Eier og Domhaveres Begjæring, ved offentlig og kuns een Auction bortsolgt Skibet Lilleput, drægtig 21 Læster, nylig forseet, en sielden god Seiler, og vel udredt, færdigt strax at løbe i Søen med Ladning. Skibet modtages strax, og betales til den Tid Conditionerne nærmere vil bestemme. Salget skeer i Rigsbankpenge Sølvmyndt. - Lysthavere indbydes saavelsom de, der ellers, maatte have Prætentioner til Skibet a. Fans, den 11te Juni 1817. A. Rørup, Auctionsforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Jeg Undertegnede agter underhaanden at bortsælge min iboende Eiendoms=Gaard i Haurd Bye, Reisbye Sogn, med Skov og Herlighed, dens Hartkorn er 6 Tdr., 5 Skpr., 3 Fdkr. 2 Alb. Dens gode Landerier er i Egnen nok bekiendt og af Fremmede kan samme bedst tages i Øiesyn; om Conditionerne og Kiøb kan handles med mig selv. Hans Wellassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-17
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 29de f. M.,der ved de behørige Retter vorder læst, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle de der formeene sig at have nogen Fordring i Dødsboet efter her i Byen afgangne Borger og Kiøbmand Niels Kragh, dermed at fremkomme og samme for mig som Skifteforvalter inden fornævnte Tid, Forløb at beviisliggjøre. Rosenørn. Varde, den 3die Junii 1817.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur, Hamb. Corresp. og Børsenhalle Lissabon. Vi have her svævet i stor Fare hvilket er forebygget ved Marschal Beresfords Opmærksomhed og Virksomhed. Allerede ved Kronningsfesten, havde man hørt det Raab. "Bort med Regieringen! Hvorfor er den ei hos os Hvorfor skulle vore Skatter og Afgifter fortæres i Brasilien. Ved en Revne, som Beresford holdt over de portugisiske Tropper faldt et Skud, som uden Tvivl var sigtet efter ham. Dette var imidlertid forglemt, men har faaet ny Betydning ved de i disse Dage indtrufne Begivenheder. Beresford, havde nemlig den 15de Mai underrettet Regieringen, om en Sammemrøttelse, om hvilken han havde faaet Kundskab af en Dame, men som uafladeligen var bleven agtpaagivet af ham. Tiden, da Sammensværgelsen skulde udbryde, og hvis Hensigt var at myrde Beresford og den portugisiske Minister Don Miguel PerciroForgaz og sætte den tiaarige Hertug af Cardoval eller Hertug af Abrantes paa Tronen, var bestemt til en Dag mellem 25de Mai og 5te Juni. Der maatte altsaa ei tøves. Natten mellem den 25de og 26de Mai lod Beresford arrestere Formanden for Oprøret, General Gomet Freire de Androde, en Mand af stort Talent af gammel Adel, og der forhen som Oberstlieutenant for det 4de Jnfanterie Regiment var af Junot sendt til Frankrig. Han blev taget i sit Studerekammer, hvor man fandt nogle Bogtrykkerpresser og en Mængde Proclamationer, som vare underskrevne af det øverste Raad for Uafhængigheden i Portugal, samt andre Documenter, som gave Oplysning og Revolutionen. Gen. Freire blev bragt til Fortet St. Julien, desuden skal der være arresteret 40 til 50 Personer. Da Sammensværgelsen var udbredt over hele Riget saa have ogsaa paa andre Steder især i Oporto Arresteringer fundet Sted, og selv i vor Stad seer det meget Krigersk ud. Paa offentlige Pladser ere plantede Kanoner med brændende Lunter, det Militaire staaer under Gevær. Alt er i spendt Forventning efter videre Oplysning om denne vigtige Begivenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
London. Man var hidtil stedse tilbøielig til at ansee det Rygte om Mordet paa de europæiske Consulet i Algier, med Undtagelse af den franske, for ugrundet. Men som man nu forsikkrer, er Sir Georg Noyller ankommen med Depescher til vor Regiering angaaende denne skrækkelige Begivenhed. Man sætter til at ogsaa alle Europæer i Algier og lang med de algierske Kyster vare blevne myrdede i en almindelig Opstand. Er Dagen grundet, saa opfordrer Alt til Kalvarlig Havn, mod disse Barbarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
Regieringen har faaet officielle Efterretninger fra Brasilien, som gaae ud paa, at Revulotionen i Fernambuco omfatter den hele Capitania, og at man i Rio Janciro var i Frygt for Provindserne Bahia, Møracas og Sergippi. Af et Privathrev erfares, at saasnart man i Rio Janciro fik Tidende om Opstanden kom alt i den største Enthusiasmus for Kongens Sag. Man tilhød strax Regieringen en betydelig Summe for dermed at bestride Rustningerne. Gouverneuren af Fernambuco er bleven arresteret, da han kom til RioJanciro, fordi han havde gjort liden Modstand. Vøre Blade giøre den bemærkning, at medens England aldeles ikke understøtter Insurgenterne i Sydamerica, disse kaste sig i Armene paa Nordamericanerne, hvilke drage de fleste Fordeele af disse Uroligheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
Med et Skib som er ankommen fra Bahia til Nantes meldes om Opstanden i Brasilien, at der allerede i lang Tid var Uenighed mellem Colonisterne i Brasilien og Europæerne fra Lisabon, hvilke beklædte alle ei ville og militaire Poster. Der var hemmelig Forstaaelse langs ved hele Kysten, og den 7de April, der var bestemt til Kongens Kronning, skulde Udbruddet skee, i Fernambuco blev det fremskiøndet. Man er især bange for, at Negerne ville Paae i paa Insurgenternes Partie, og da vil Resultatet blive skrækkeligt. Den Munk, som ankom til Bøia med Proclamationer, er bleven henrettet. Han ste megen Fasthed. Efterat have dicteret sit Testammeste, saade han til Folket: Mit Blod flyder for Friheder, hvorfor kan det ei være det sidste. - Utilfredsheder voxer; paa Caffechusene ere Grupper, som forurolige neget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
Der Reichs=Anzeiger indeholder Følgende: DmaineKiøberne klage offentligen over, at Churfyrster trykker, dem. Men hvorfor vende de sig ei til den forrige Konge af Westphalen, hvorfor tilholdes denne ei at gidtgiøre hvad Skade han har tilføiet, Skal denne uden Videre kunne fortære sit Rov, af hvad Grund skal han leve som en saakaldet Stormand, Man fratager hem Alt, hvad han har berøvet det forrige fattige Westphalen, og strækker hans Formue ei til, da lade man hans Haandlangere hiælpe til at betale, Fiat justits! Fra Frankfurt skrives, at Udvandringslysten lagligen giør større Fremskridt, og indgyder større Uroe, dagligen sees hele Karavaner, som agte sig til Ameria, Poden eller Rusland. De vise billedet paa Elendighed og den høieste Fortvivlelse. Dyrtiden ved Frankfult tiltager stedse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
Fra Brussel meldes, at den nederlandske Gesandt er ganske uventet indtruffen fra London, og da det ogsaa hedder, at Hertugen af Wellington i denne Tid indtræfser, saa slutter man deraf, at man har meget vigtige Anderhandlinger for med den brittiske Regiering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
Jndenlandske Efterretninger. Det holsteenske Nidderskab skal have erklæret for de andre Stænder, at hvis Kongen i den nye Forfatning vil indrømme Stænderne Ret til at bevilge Skatter, saa vil det ei forlange nogen Forrettighed fremfor deres Medborgere, men bære alle Byrder med dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
J Kiøbenhvans Skilderie læses følgende: Inderligt bevæget blev mit Hjerte ved i No. 46 af nyeste Skilderie af Kiøbenhavn at læse den ulykkelige Mands Bøn til den Danske Nation og et Laan af 500 Spe tier. Som Ulykkelig, og især som ulykkelig Nørmand har han Krav paa enhver ædel og formuende Dansk Mands Medlidenhed og Hielp. Jeg har ikke Formue nok til at Laane ham 500 Specier; men vil et be tiendt Handelshuus i Kiøbenhavn, f. Ex. Rybergs, eller en agtet og for Redelighed og Menneskekierlighed bekiendt Embedsmand i Kiøbenhavn, antage sig Ham- og hans Sag, og offentlig under sit Navn eller Firma indbyde til Deeltagelse i det forlangte Laan, efter selv at have befunden Manden og hans Forfatning overenstemmende med hans Beskrivelse i Skilderiet, saa forpligter jeg mig til at laane 25 Danske Specier, som ere alle dem jeg for nærværende Tid eier, og for Øieblikket kan bringe til Veie." Jeg haaber at et Handelshuus eller en Mand af ovenmeldte Egenskaber tager sig af den Ulykkelige Sag, saa man kan have Sikkerhed for, at man ikke kaster, fine Penge i Havet; men at de anvendes til sandt Gavn, ogsaa vil der vel findes saa mange Danske i den arme Nordmands Uheld deeltagende Hierter, at det forlangte Laan kan udredes. Assens, d. 12 Junii 1817. Hornsyld, Sognepræst i Assens i Fyen. E. Sk. Hvis et agtet, bekiendt solid Handelshuus eller en bekiendt reel Mand af en publik Carakteer, giør mig den Ære, at melde mig, at det omtalte Laan kan komme istand og Manden virkelig blive hiulpen, naar mit i dette Brev lovede Laan af 25 Specier kommer til saa skal jeg næste Agepost, efter at jeg har modtaget et saadant Brev fra en saadan Mand, samt Addressen hvor Pengene skal sendes, sende disse. Hornsyld. Kapitaler fra 1000 til 16,000 Rbd. N. V. kunne, imod Hypothek af kgl. eller første Prioritets Obligationer erholdes tillaans mod overmaade billige Renter, naar man desangaaende insender billetter paa det Berlinske Kontoir i Kbhvn., med Udskrift D.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
Den Oekonomiske Korrespendent har atter nogle meget velgrundede Betragtninger og Pengevæsenet, hvoraf især det Ønske synes at fortiene Opmærksomhed; at al contraheret Gield efter 5 Januar 1813, den være i Sølvværdie eller Navneværdie, skulde reduceres til rede Sølv efter Koursen til den Tid Gielden indgikkes, da, (hvilket daglig Erfaring lærer, den vaklende Kours eller Værdie paa Repræsentativerne nødvendig maa have en særdeles skadelig Indflydelse paa Næringernes Fortkomme, svækker den indbyrdes Tillid, foranlediger de brugelige høie Renter (skal nok hedde Aager i, og den overhaandtagende Ulyst til at sætte Penge i Prioritet, men bestandig paa Vexel eller rettere discontermod haandfaaet Pant. Det bevirker fremdeles, at ingen Mand veed hvad han eier eller hvad han skylder bort, Jngen tør kiøbe eller sælge, da han ei veed hvad han foretager sig, det sætter Samfundet i en urolig. ængstelig Stemning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
I afvigte Mai Maaned er ved den Kongel. LandsOver= samt Hof= og Stadsret afsagt 5 og ved Kiøbenhavns Politieret 13 Domme i Tyvs sager. Derimellem ere tvende Drenge, for at have frastiaalet Kommandeur Gerners Søn tvende Duer, af Værdie 1 Rbd., dømte til at straffes med Riis paa egen Bekostning. I disse Dage er den Hr. Winther af det Paranske Selskab, hvis egen og Reisefællers ulykkelige Skiebne, har opvakt saa stor en Deeltagelse hos Almeenheden, ankommen til Hovedstaden fra Christianssand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
I disse Dage saaes her en Reisende, der var klædt i den tydske Nationaldragt, som de saakaldte deutsche, Bruder bære. Den bestaaer i en Frakke af eget Snit graa Pantallons, en Hue, og aabent Bryst. Langs med Rhinen skal der vrimle af Folk, der klæde sig i denne Nationaldragt. Unge Menneskeer klæder den godt, men aldrende Folk seer deri alt for meget ud som Anglinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-06-20
J Begyndelsen af September Maaned afvigte Aar kom en Skipper ved Navn C. A. Steingardt til Bornholm i en Baad med 2 Skibsfolk, og ved Søeforklaringen lod førstnævnte de to sidstnævnte bevidne, at hans Slapskib Emilia fra Pillau var gaaet til Grunde i temmelig Afstand fra fornævnte Øe. Ved de paa Strandings=Commissairen Reenbecks Forlangende optagne Undersøgelsesforhør oplystes, at Skipperen havde under Øen, faa Dage før Skibet tilsatte, solgt saavel af Skibets Inventarium som dets Ladning, Rug og Hør, til forskiellige af Øens Beboere; samt at Skibet derefter fandtes sunket ikke 1/2 Miil fra Landet. Saavel Skib som Ladning var overmaade høit assureret. Foranførte Salg og Skibets Tilsættelse maa altsaa upaatvivleligen være skeet, for at Skipperen, mueligen Folkene tillige, kunde hoste Fordeel deraf, uden at derved tages mindste Hensyn til enten Eiernes eller Assurandeurernes Tab. I Landsbyen Kjertinge, under Kiølstrup Sogn i Fyen, har en Kone for nogle Uger siden født Trillinger, 2 Drenge og 1 Pige, som alle kom levende til Verden og bleve hiemmedøbte. Begge Drengene døde imidlertid sæmme Dag, men Pigen først et Par Dage efter, og de blunde nu atter alle 3 samlede i den fælleds Moders Skiød. Moderen, som i Alt har faaet 13 Børn, lever og er i god Stand.