JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Khvns Havnepriser: Hvede fra 3 Rbd. 4 Mk. til 1 Rbd. 5 Mk. Rug fra 2 Rbd. 5 Mk. til 3 Rbd. 4 Mk. Byg 1 Rbd. 5 Mk. til 2 Rbd. 8 s. Havre 1 Rbd. 3 Mk. til 1 Rbd. 72 s. Smør fra 48 til 56 Rbd. Tdn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Kjøbenhavns Børs-Cours den 2den Marts 1833. Hamb. 2 M. a vista . 213 1/2. = 4 PC. R. Obl. 101 a 101 1 r. S. Species 211 1/2. 12 Mk. 11 s. - 6 pC. N. Laan . . . . 103 B. N. Sp. S. . 152 1 a 153 Rbd. ; 4 pC. dito . . . . . 99 1/2 B. 4 pC. kg. Obl. . . 91 1/2 a 92.; 4 pC. N. Obl. 99 1/2 a 100 r. S. Dito . . . . . . . . . 86 B. : 4 pC. N. St. Obl. – Nat. Obl. . . . . 102 r. S. 3 PC. d. Obl. . . . . 70 L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Ved den 1379 Trækning i Khon, udkom følgende Nr.: Aarhuus. Natten imellem 30 og 31te f. M. under Storm og Sneefog forliste paa Fornæsset, Greenaae Tolddistrict, Jagten Forsøget, Skpr. Laue, af Aarhuus, kommende fra Aalborg med en Ladning Kalk. Samme Nat skal, ifølge flere hertil indløbne Handelsbreve, 3 jydske Fartøier være forliste i Nærheden af Jssefjorden, blandt hvilke nævnes en Kjøbenhavnsfarer, med Fragtgods og Passagerer, som total var gaaet under med Mand og Muus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Jndsendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Geburtsdagen paa Søen. Den 15de Marts 1833 laae ved Øen Endelave, blandt flere Skibe for Modvind, tvende fra Fredericia. Pludselig om Morgenen faaes et af de tvende fra Fredericia under Kanontorden at flage, hvilket strax efter gjentoges af dem Alle med Flagen og af nogle med Salut, og medens de Fleste ombordværende tabte sig i Gisninger om denne Maneuvre, om Fjenden maaskee var kommen til Øen, eller om det skulle være en Prindses eller Prindsesses Geburtsdag, som dog nogle meente maatte være en fransk da det ingen danske var, opklaredes det, at det var en som Passageer ombordværende lille Piges Geburtsdag, der saaledes celebreredes. - Herregud, Hvor der nuomstunder gjøres Allarm for lidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Reisende fra Aarhuus til Kallundborg, Lieutn. v. Pio, Frue Kammerjunkerinde Castonier, Musikus Guldager, Uhrmager Stougaard, Musiklærer Holm, Controlleur Ramus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Prædikantere. Første Paaskedag. J Domkirken til Froprædiken, Kl. 7: Hr. Pastor Gruner. Høimesse: Hs. H. Stiftsprovst Lindhard. Aftensang: Hr. Stiftsprovst Lindhard. Frue Kirke til Høimesse. Hs. H. Biskop Paludan Müller, Aftensang Hr. Pastor Brix. J Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Anden Paaskedag: J alle Kirkerne de sædvanlig Prædikanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Bekiendtgjørelser. Mandagen den 8de April førstk. afholdes et af de fordenne Vinter bestemte smaae Baller i Selskabet Poly bymnias Locale; hvilket herved bekjendtgjøres Medlemmerne. De efter Lovene berettigede Fremmede, der ønske at deeltage, ville behage at afhente Billet a 1 Rbd. hos en af Undertegnede. Aarhuus, den 2den April 1833. Hoskier. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Efter Begjæring af Vedkommende bliver den gamle Jægergaards Bygninger, beliggende uden for AarhuusMindeport, ved offentlig Auction Løverdagen den 13de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, bortsolg til Nedbrydelse. Auctionen afholdes paa selve Stedet Hads og Ring Herreders Contoir, den 5te April Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Viin Auction. Fredagen den 19de April næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring, afhold offentlig Auction i Strandings-Commissionair Juuls gaards Pakhuus heri Byen, over endeel af de bjergede Vine, af det i December Maaned f. A. ved Ryemindegab indstrandede Skib St. Alexander, kommen fra Bourdeaux og bestemt til Altona, nemlig: 115 Oxhovder røde Vine, af forskjellige Slags fra 1832, og deels ældre Vine. 20 dito hvide Vine, og 52 Kasser St. Julien paa Bouteiller. Vinene ere alle af en meget god Qvalitet, og vel conditionerede. Ringkjøbing, den 2den April 1833. John Finsen. David Niels Dorph Seidelin, Doctor juris utriusqve, Kongelig Majestæts virkelig Justitsraad, samt Herredsfoged og Skriver i Hasle, Vesterliisberg, Framlev og Sabroe Herreder, Gjør vitterlig: at, i Følge en mig, som Retsskrirer i de ovennævnte Herreder, under 29de Martii 1831 forundt allernaadigst Bevilling dertil, bliver efter Begjæring af Procurator Jngerslev, som overeenstemmende med det mig meddeelte Beneficium processus gratuiti er befalet til Sagens Udførelse, herved med Aar og Dags Varsel, som regnes fra den Tid nærværende Stævning 3 Gange efter hinanden har været indrykket i den danske Statstidende, Aarhuus StiftsAvis, og den Altonaiske Mercur, indkaldte alle de, som ere i Besiddelse af Documenter, der give Pant, eller anden Forhæftelse, i nogen under ovennævnte Herreders Jurisdiction beliggende Eiendom, og som enten ved Landstinget for Nørre-Jylland, eller bemeldte Herreders eller de nedlagte Skanderborg og Marselisborg Birkers Jurisdiction, maatte være tinglæste i en ældre Tidspunkt end 20 Aar fra 31te December 1830 af at regne, altsaa førend 31te December 1810, forsaavidt de ei med tinglæste Omskrivnings-Paategninger ere forsynede, til dermed at melde sig for titnævnte Herreders Ret, som holdes paa Aarhuus Raadhuus hver Onsdag Formiddag Kl. 10, inden eller i det seneste paa den første Onsdag eller ordinaire Retsdag i October Maaned 1834, forinden nærværende Stævning falder i Rette, da Jngerslev, overeensstemmende med den paaberaabte. Bevillings Jndhold, vil paastaae Dom for, at de af forberørte Dokumenter, hvormed Jngen inden bemeldte Tids Forløb har meldt sig, ikke fra Pantevæsenets Side blive at tage i Betragtning ved nye Documenters Læsning, eller ved Attesters Udstædelse. Dog bemærkes, at fra denne Paastand, ville de For hæftelser blive undtagne, som ere perpetuerede i en eller anden Eiendom. Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og mit Embeds Segl. Hasle &c. Herreders Contoir, den 2den April 1833. Seidelin. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
For en eenlig Person, der selv har Meubler, er til førstkommende Flyttetid en Sahl paa 3 Fag at faae Mundt. tilleie paa Middelgade No. 68 hos Meeltalt, faaes i større og mindre Partier hos N. Malling. Bærrene af Christtorn (ller aquifolium, kan faaes paa Svane=Apotheket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-05
Appelsiner. De i Dag med Skipper Brask arriverede Appelsine losses i Morgen, og sælges for 5 s. de bedste, og 4 s. Jsaac Davidsen. de mindre af Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmaulst
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
No. 56. den 6. April. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Tidende. Aarhuus Stifts -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Blandinger. Carlisterne have atter i denne Tid havt travlt med at bringe følgende Historie i Erindring, der alt flere Gange har vakt almindelig Opsigt i Paris. "Lord Newboroughs Moder, der andengang var gift med en Baron Steinberg, og af Fødsel en Jtalienerinde fra Modigliana, hvor hendes Fader var Fangevogter, modtog for flere Aar siden, medens hun opholdt sig i Paris, et Brev fra denne hendes foregivne Fader, Fangevogteren Lorenzo Chiappini, hvori han, Døden nær, aabenbarede hende, at hun ikke var hans, men en fransk Grev Joinvilles Datter. Denne havde nemlig i 1773, med sin dengang frugtsommelige Gemalinde, befundet sig i Modigliana, og da hun atter, imod hans Ønske, havde født en Datter, istedetfor en Søn, havde hun formaaet Chiappini til at bytte denne nyfødte Datter mod en Søn, som Chiappinis Kone paa samme Tid havde bragt til Verden. Ved denne overraskende Efterretning søgte nu Fru Steinberg at udfinde hvem denne Grev Joinville var, der i 1773 med sin Kone opholdt sig i Modigliana, og efter flere Bestræbelser, lykkedes det hende at erfare, at denne ikke var nogen Anden end den daværende Hertug Philip af Orleans, den siden saa bekiendte Egalite, altsaa Faderen til den i samme Aar fødte Ludvig Philip af Orleans. De Skridt, som Damen foretog, for at udforske denne Sag, havde imidlertid vakt Familien Orleans's Opmærksomhed, og da hun yttrede det Forsæt, at lade sin Opdagelse offentlig kundgjøre, saa gjorde man hende underhaanden meget betydelige Pengetilbud, for at bevæge hende til at afstaae derfra. Mellemmand i denne Sag var Abbed de St. Fare, en naturlig Søn af Philip Egalite. Fru Steinbergs Stilling bragte hende imidlertid til at forkaste ethvert Tilbud af denne Art, i 1829 udkom nu i Paris et Skrift, hvori bemeldte Dame, ved Hjelp af en Mængde Breve, Attester a., fra Jtalien dokumenterede at hun var den retmæssige Datter af Huset Orleans, Ludvig Philig derimod Søn af Fangevogteren Lorenzo Chiappini og hans Kone Vincentia Deligenti. Det lykkedes imidlertid Huset Orleans og andre Personer af Jndflydelse at standse dette Skrifts Udbredelse, desuagtet kom Sagen i Publikum, og kun den store Popularitet hvori Ludvig Philip paa den Tid stod, og de strax derpaa indtraadte vigtige Begivenheder i Frankrig voldte, at denne Opdagelse ikke gjorde den Opsigt, som den ellers vilde have vakt. Fru Steinberg, krænket paa alle mulige Maader, saae sig tilsidst, ved Thronforandringen 1830 nødt til gandske at forlade Paris. - Hvorledes end Sagen forholder sig eller ikke, saa har man dog fundet den almindelig erkjendte Omstændighed mærkværdig, at der saavel i Fru Steinbergs som i begge hendes Sønners, Lord Newboroughs og Spencer WynnsAnsigtstræk findes en paafaldende Liighed med Bourbonnernes Familietræk, saa de af den Aarsag ofte i Paris bleve til Gjenstand for almindelig Opmærksomhed, og at der derimod hos Ludvig Philip ikke findes nogen Liighed med den bourbonske Slægt, hvorimod meget i hans Phystognomie synes at tyde paa italiensk Herkomst."(R. f. M.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Den Dame, som følger med Ex-Hertugen af Brunsvig er en Miss St. Clair, der giver sig ud for en Skotlænderinde. Han gjorde hendes Bekjendtskab i Paris, hvor hun var berømt for sin Skjønhed. Man beskyldte hende for, at have ruineret mange Personers Sundhed og Formue, og at hun aldrig havde beholdt nogen Elsker længere end 6 Maaneder. Hertugen syntes godt om hende, og tilstod hende ved skriftlig Akkord Eqvipage og 1000 Fr. maanedlig. Hun flyttede ind i samme Hotel hvor Hertugen logerede, hvor deres Forhold voldte megen Forargelse. Da han forlod Paris, for at reise til Madrid, havde han ondt ved at slippe derfra for Miss Samt Clairs og hans egne Creditorer. Hun reiste med ham i Mandfolkedragt. J Madrid gik hun omkring i militair Uniform, lod sig see til Hest i Prado, og havde Kjærlighedsforstaaelser saavel der som i Theatret. Hun drev det saavidt, at Geistligheden gjorde tilsidst Hertugen opmærksom paa denne Scandal. Jsær vare de to unge Hertuger, af San Carlos og Ossuna hendes erklærte Tilbedere. Endelig aabenbarede hun Exhertugen sin Beslutning at forlade ham, fordi hun ikke fandt noget Behag i hans eensomme Liv, og attraaede at leve stort Selskab. Denne Erklæring var ham ubehagelig, især fordi han frygtede, at hun skulde forraade hans Planer til Brunsvigs Erobring, men han maatte give efter, og hun forlod ham. Senere traf han hende igjen i Bordeaux, hvor Hertugen udsonede sig med hende paany, og hun fulgte ham atter, som oftest i Mandfolkedragt. Nu siger man, at han vil gifte sig med hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Ved de Dødes Besigtigelse i Westminster kom de Eedsvorne nys, ved et gandske eget Tilfælde, i en ikke ringe Forlegenhed, i hvilken de lod udgaae et Forbittrelsens Udsagn, der meget betegnende caractiserer den engelske Tænkemaade. En vis Miss Elisa Edwards døde pludseligt, og da Jngen tog sig at hendes Liig, bragtes hun til Gny's Hospitalets Liig stue. Miss Elisa og en foregiven Søster, med hvilken hun boede sammen, gjaldt almindelig for Glædespiger, og man tænke sig nu Lægernes Overraskelse da de fandt, at den Afdøde var af – Mandkjønnet. Paa Statssecretairens Ordre traadte de Eedsvorne sammen for at undersøge Liget, og fandt, at det var en 17aarig Dreng. Hans Hovedhaar var over 2 Fod langt, og Ansigtet havde fuldkomment qvindelige Træk. Ved Vidneforhøret udsagde en Læge, at han for havde kureret Miss Edwards for Lungebetændelse, og at han da havde faaet Betaling af en Herre, der syntes at være hendes Elsker. Det var aldrig, tilføiede han, faldet ham ind at betvivle hendes Kjøn. Ogsaa kom adskillige Breve, som man havde fundet i den Afdødes Bolig, for Lyset, og i disse vedligeholdt hun den ømmeste Brevvexling med sine Elskere. Een af de Svorne vidste tilsidst ikke længere at fatte sig ved denne uhørte Tildragelse og udbrød: "See blot dette lange Haar, og Øren med Huller til Ringe! Det er det Forunderligste jeg endnu har oplevet. Jeg tør neppe troe mine egne Øine!"De Eedsvorne udsatte deres Erklæring til næste Dag, og da afgave de den i følgende mærkværdige Udtryk: "Den Afdøde har opgivet Aanden, rørt af Herrens Haand!" og anmodede vedkommende Autoriteter og at foranstalte at "den afdøde Forbryders Skjændsel offentligen stiltes til Skue, til Afskrækkelse for hver Ligesindet." De Svorne vedbleve i deres Paastand, at man ikke skulde jorde Liget paa den sædvanlige Maade, "thi, erklærte de: en saadan uhørt Skjændighed maatte brændemærkes, da den saa frækt vanærede den menneskelige Natur. (N. M.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Blandt de mange Ulykker som de sidste Storme have anrettet paa Søen, er den største skeet paa Kysten af Wales, hvor et Skib forliste med 400 irlandske Udvandrere; kun 3 Baade fulde bleve frelste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Nu seer man paa Kysten over en lang stor Grav et Steenkors med den Jndskrivt: "Her hvile 230 Christne, som fandt det himmelske Fædreland, idet de i det Fjerne søgte et andet jordisk Fædreland."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Gazette de France har i de senere Dage havt sort Jndfatning, ikke som om Hertuginden af Berry var død, men fordi hun i nærværende Omstændigheder kan døe. J hvilken Anledning et andet Blad tilføier: "Det er rigtignok ingen Barselkone sikker for!" Ovenmeldte Avis melder endvidere, at Dronning Maria Theresia (saaledes betegner den Hertuginden, af Angouleme) var falden i Besvimmelse, da hun hørte Efterretningen fra Blaye. De karlistiske Blade forkynde, at Hertuginden af Berry er angreben af en Lungesvindsot i anden Grad, det vil sige: at Sygdommen er ulægelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Nogle paastaae, at Sebastianis Udnævnelse til Statsminister skal være en Følge af den Taknemlighed som Kongen skylder ham for beviste Tjenester under hans sidste Ophold i Jtalien. Han skal nemlig have medbragt et Brev fra Paven, hvori denne anerkjender, indvier og lyser sin Velsignelse over det nye Dynastie. Dersom Dands er det sande Udtryk for Glæden, saa hører denne Vinter til de gladeste i Paris, thi man har beregnet, at der fra 1ste Januar til 19de Februar, altsaa i 500 Døgn, i hver Nat er holdt 1000 Baller, eller thes dansants, hvilket udgjør et Antal af 50,000 Baller. Totusinde Jndbyggere af Schweizerkantonen Uri have den 3die Marts været samlede i Altorf, og Alle som een Mand vedtaget, og med oprakte Hænder bekræftet, at ville holde fast ved det gamle Forbund, og ikke vide noget af det nye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Den østerrigske Keiser har foræret den franske Ambassadeur Marskal Maison, ved hans Afskedsaudients, en prægtig Daase, besat med Juveler, af 5000 Gl. Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Præsidenten for Sanitetskollegiet i Berlin, Generalchirurg Prof. Rust, har bekjendtgjort, at Ammonium carbonicum er befundet som et høist virksomt Specificum mod alle Skarlagensfeberens Former og Stadier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Tydsklands største Botaniker, den berømte Prof. Sprengel, er ikke mere. Han døde den 15 Marts, efter at han to Dage forud var rørt af Slag. Skakspiller-Selskabet i Hamborg har fra Skak Klubben i Berlin modtaget en Udfordring paa et Partie. Hamborgernes Træk bekjendtgjøres i Correspondenten; Berlinernes i den Vossiske Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
J Stockholmer Aftenblad læstes nylig følgende Curiosum: "At Mænd, der beklæde høie Poster, tiltales for Embedsfeil, er hertillands saa sjeldent, at vi ei kunne fordølge følgende: Stadens Jndvaanere sad for et Par Maaneder siden og hørte andægtigt paa den nysbegyndte Aftensangsprædiken, da pludselig Krokken i Taarnet begyndte at klemte. Præsten standsede, Tilhørerne saae forskrækkede paa hverandre, og, efter faa Minuters stum Forfærdelse, styrtede hele Menigheden ud af Døren. Da de ere komne ud, høre Alle Stormklokken i fuld Gang, og Alle spørge hvor Faren er paa Færde, Endogsaa Fiskalen var i Aftensang - hvilket vi nævne som et smukt Exempel for andre Fiskaler – og han raabte med høi Røst op til Taarnet: "Hvor er Jlden Men istedetfor Svar, standsede Ringningen. Nu styrtede baade Fiskalen og andre Mænd af Mod og Aandsnærværelse op i Taarnet, og mangen En ventede paa Opdagelsen af en heel Spøgelsehistorie. Man fandt imidlertid i Taarnet Alt i sin behørige Orden, med Undtagelse af Taarnvægteren, der sov i en Krog, Han bekjendte, efter at have erholdt en Vækkelse, at han havde ringet i Søvne, hvorom En af de Nærværende, ved en Tale udfra Taarn=Gluggen, underrettede den nedenunder staaende Menighed. Roligheden vendte tilbage, Folket gik igjen ind i Kirken, og Præsten, der endnu stod paa Prædikestolen, fortsatte uden videre Eventyr sin Prædiken. - Forargelsen var imidlertid altfor aabenlys til at lades upaatalt. Alle knurrede, og de, der vare sødeligt indslumrede, da Ringningen begyndte, klagede især over at Andagten var bleven forstyrret. Følgen blev, at Taarnvægteren kom under Fiskalens Action. Raad huusretten dømte ham, som Den, der, formedelst Ulyd i Taarnet, havde voldet Forargelse i Kirken under Gudstjenesteen, til at bøde 25 Daler og staae aabenbar Skrifte, hvilken Dom Taarnvægteren har indanket for Swea Hofret, hvor Sagen nu er gjort anhængig (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Det Beckerske Skuespillerselskab gjør for Tiden megen Lykke i Gothenborg, hvorfra det til Foraaret agter sig igjen til Helsingøer. Madame Rosenbusch, forhenv. Jfr. Becker, hvis sjelfulde Spil ogsaa her i Danmark har vundet hende mange Beundrere, er i "Svenska Literatur=Foreningens Tidning bleven omtalt paa det meest imig rende, blandt Andet forsikres: at selv Personer som have seet London og Paris, erkjende, at hun i det mindste har Øieblikke, hvori hun ikke overtræffes af Nogen, selv blandt de meest berømte udenlandske Skuespillere. Vel indrømmes der, at Mr. Rosenbusch ogsaa har sine Ufuldkommenheder; hendes Udvortes (utseende) har i sig selv intet indtagende, og hendes Organ forekommer et uvant Øre næsten frastødende, saa at den der førstegang eller sjeldent seer hende, maaskee ikke bliver hendes Beundrer, men hun vinder, jo nærmere Bekjendtskab man gjør med hende; det Sande, Levende, Poetiske i hendes Spil giør, at man glemmer de omtalte Feil, og det siel fulde Udtryk, som hun kan lægge i sit Blik og sine Gebærder, den Glands af dybt fattet Poeste, som i lykkeligere Øieblikke udbrede sig over hendes hele Væsen, har den Magt over selve hendes Udvortes, at man endog finder hende smuk. Den Person hun forestiller, er et i hendes Jndre levende Heelt, og hun skaber paany den Caracteer som Forf. har overladt hende. Hendes Spil er derfor sammenhængende og afvexlende: det har Virkelighedens hele Skin. Paa enhver Mine, enhver Bevægelse, enhver Vending seer man, at hun har sat sig ind i selve det Virkelige af Handlingen, ja hun staaer over hvad man sædvanligen kalder: "Virkeligheden, og er endda sand. Jdealet, som man venter sig at skue blot med Jndbildningens Øine, seer man her lyslevende for sig, gjengivet med en næsten haandgribelig Sandhed, og dog med poetisk Jnspiration. (Uddr. af Veile Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
J Drammen er lige fra Efteraaret indtil Slutningen af Februar kun 2de Choleratilfælde indtrufne, og da Huset, hvori begge tildroge sig, kort efter afbrændte, vil man antage, at Smitten eller Cholerastoffet, derved er udryddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Copulerede i Hammel Kirke den 29de Marts: Hr. Pr. Lieuten, af Jydske N. Dragoner Chr. Fr. v. Faber og Jfr. Wilhelmine Morck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Reisende fra Kallundborg til Aarhuus: Jfr. M. Raben, Handelsbetjent Wulff Jndason, Cand. theol. Hermansen, Studerende N. W. Hansen, Jomfr. L. Lund, Frøkenerne M. og H. Serene d'Aqueria, Studios. art. Hansen, Lieutn. Ridder v. Wormskjold, Proprietair Waad, Møller, Waad, Oberstlieutn. v. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Bekiendtgjørelser. Efter Begjæring af Toldbetjent H. Hoffs Enke bliver Fredagen den 12te April d. A. om Eftermiddagen Kl. 2 i hendes Boepæl afholdt offentlig Auction over en Deel Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Sengesteder, 4 Stk. Kakkelovne, 1 Kobberkjedel, 1 Chatol, samt en Deel Jndboe og Kjøkkentøi, m.m. Lysthavende indbydes. Aarhuus Byefogedcontoir, den 3die April 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Enkemadame Kirstine sal. Jørgensen, foretages Auction Stervboestedet, Nr. 645 paa Vestergade, Tirsdagen den 9de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 over endeel Manufacturvahre af forskjellige Slags, saa og Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Komoder og Chatoller, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 30te Marts 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Fredagen den 26de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Pastor Seidelin bortsælge ved offentlig Auction i Rimsøe Præstegaard endeel Løsøre, bestaaende af Sengesteder, Sengeklæder, Linned Borde, Sophaer, Stole, Speile, Kister, Sølv, Kobber Messing og Jernfang, Bryggekar, Ballier, Spande Stripper, Reise= og Arbeidsvogne, Plouge, Harver, Seletøi, Køer og Faar, m. m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning Grenaae, den 3die April 1833. Aagaard. Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Efter Begjæring af Præste=Enken Mad. Eschildsen, i Alrøe Præstegaard, bliver formedelst hendes Bortflyttelse, ved Auction, som begynder Tirsdagen den 16de April næstk. Formidd. Kl. 9, og mueligen fortsættes følgende Dag, bortsolgt Heste, Køer, Ungqvæg, Faar Sviin, Vogne, Plouge og andre Avlsredskaber, Folkesenge, et Chatol, Kar og Baller, m.m. Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, den 30te Marts Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Efter Reqvisition af Examinatus juris Alstrup, grundet paa Dom og Udlæg, bliver efterfølgende, Jens Andersen Kok i Randers tilhørende Eiendomme, nemlig: a) en Agerparcel paa Tuustrup Hovedgaards Mark af Hartkorn . . . . . . . . . . . 4 Skpr. b) 2 Engparceller sammesteds, hver af Hartkorn 2 Skpr., er . . . . . . . . . 4 tilsammen 1 Td. Hartkorn. stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Mandagen den 22de April, 6te og 20de Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction hos Sognefogden i Hørning. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Reqvirenten. Dette bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat 22de April 1817, saavel til Pantecreditorers som Liebhaveres Efterretning. Rougs, Sønderhald og Østerlisberg Herreders Contoir i Randers, den 23de Marts 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Efter mundtlig Reqvisition af Proprietair Poulsen til Allinggaard, som Befuldmægtiget for Frue Justitsraadinde Muttersbach i Kjøbenhavn, bliver ved Auction, som holdes paa Hinge Tingsted Fredagen den 26de April førstkommende Kl. 11 Formiddag, opraabt til Bortsalg, Konge- og Kirke- Korn og Qvægtienderne af 28 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. tiendeydende Hartkorn i Seiling Sogn og af 52 Tdr. 1 Skp. tiendeydende Hartkorn i Lemming Sogn. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 29de Marts 1833. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Undertegnede, er nylig bleven forsynet med couleurte & sorte Thibet Merinos, trykte dito, coul. engl. Merinos, sorte dito, Lyster, Tartan, couleurt & sorte Silke handsker, Bomulds dito, couleurte & hvide Schirtings, med meget mere, Alt til meget billige Priser. P. Nørgaards Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Creas Lærreder ere ogsaa arriverede til meget bil P. Nørgaards Enke. lige Priser. Haandgreb til Klokkestrenge af moderneste Facong, sælges - for dermed at oprømme - under Fabrikens Priis hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-06
Friske Appelsiner og Citroner bekommes hos Lars P. Schmidt.