Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-13
Geheime-Statsminister, Ernst Jen rich, Greve af Schimmelmanns Fortjenester, som Godsejer. Meddeelt. saadan, Sandhed byder at omtale den afdøde Greves udmærkede Bestræbelse for at istandsætte hans vidtløftige Eiendomme, under Grevskabet Lindenborg, beliggende i Aalborg Amt. Ingen privar Mand har gjort hos os saa store Opoffrelser, og har havt med saa mange Vanskeligheder at kjæmpe imod. Eiendommene vare raae og forsømte. Alt maatte istandsættes ved Fremmede, uden Eierens Tilsyn, da han formedelst EmbedsStilling var altid fraværende; flere Fabrikanlægbegyndte med stor Bekostning, styredes af Fremmede, ere siden indgaaede. Grevens ædle Hjerte mod Godsets Beboere, og hans patriotiske Tænkemaade at opmuntre Industrien, var Bevæggrunden til denne Opoffrelse. For at sætte sig ind i disse Eiendommes forbedrede Tilstand, maa man kjende deres forrige raae Forfatning. Hovedgaarden Lindenborg havde 650 Tdr. Land Agerjord og en vidtløftig Eng strækning. Den var inddeelt i 11 Marker, hver paa 60 Tdr. Udsæd, hvoraf 5 dreves og 6 laae til Græsning. Hoveriet bestredes af 81 Bønder, Tiender hævedes af 633 Tdr. Hartkorn, dobbelt Tiende. Hollænderiet var 220 Køer. For bedre at drive denne store Gaard, og for at lette Bønderne, bleve dens Jorder inddeelte i 4 Parcelgaarde, og nogle Huse med Jord. De øvrige Sædegaarde under Grevskabet Tustrup, Tulsted, Thoruphedegaard bleve arvefæstede bort mod en aarlig Pengeafgivt. Bøndergodset blev udskiftet, gjort hovfrie, og Beboerne beholde deres Tiender, naar de ere villige at accordere. Deres Landgilde er meget billig og ligeledes Jndfæstningen. Derved ere Bønderne blevne velhavende, og ved Ud vinding gives mere af en Gaard end i Jndfæstning. Husene have erholdt Hedejord uden Hartkorn. Skolerne ere gode, og forsynede med gode Læsebøger af Greven. Kirkerne ere smukke, især den til Blendstrup og Gunderup. Skovarealet, paa 1000 Tdr. Land, skaanes meget. J de bedre Byer, som have Muld paa Kaltsteenslag, opelskes gode Heste, og Qvægavlen er i god Gang. Bønderne tillægge en Mængde gode Føl, hvortil den paa Grevskabet holdende Hingst har bidraget meget til Artens Forbedring. J disse gode Byer saaes mange Ærter, nogle Vikker, og Jorden udlægges med Klever; af Ost og Smør sælges tilvisse mange Gange mere end tilforn, thi fordum solgtes næsten intet. Hele Grevskabet er udskiftet, men ikke saa vel udført, som om Udskiftningen var udført i den senere Tid. Begyndelsen, skeete 1785, og fortsattes i de paafølgende Aar. Ti Aar tilforn var næsten hele Godset i den forrige Greves Tid opmaalt, og hver Byes Beboere gjorte lige i Hartkorn, ved hvilken Leilighed hver Mand, saavidt muligt, fik en liden Toft ved sin Gaard, eller tæt op til Byen. Enhver Byes Mark blev da tillige inddeelt i 9 Marker. Denne Forandring behagede Bønderne ikke, da mange, især de flittigste, lede derunder, som maatte afgive deres veldyrkede Agre. Paa mange Steder erholdte Markerne og følgelig tillige Agrene en anden Direction, som føltes dobbelt ved de høiryggede Agre, der ingensteds beholdt deres forrige Jndhold eller Figur, og ofte maatte de pløies paa tvers. Lang Tid udfordredes for disse Aare kunde jevnes med Plov og Harve, den gode og slette Jord blandes med hinanden, og utallige Ujevnheder befries for Vintervand. Da nu dette Stød var næsten forvundet, forekom Udskiftningen Bonden, som et nyt Onde, og Bønderne troede, at deres fulde Ruin var uundgaaelig. For at berolige dem nogenlunde, var Herskabet nødt til at lempe sig noget efter deres Begreber. Bonden meente, at ingen Mand kunde bestaae, hvis han blev udflyttet paa Markens Udkant, hvor Jorden for en stor Deel bestod af opbrudt Hedeland, hvilket desuden, formedelst sin Fraliggenhed, aldrig var blevet gjødet, desuden vilde Bonden ikke undvære den Herlighed, som de i Byen Tilbageblivende besadde, strax i Foraaret at benytte Engene til Fædrivt. Af denne Aarsag bleve ikke saa mange Gaarde udflyttede, som Greven med god Villie havde villet gjort Bekostning paa at ud flytte; ikke heller var det muligt at overtyde disse Mennesker, at de kunde blive lykkelige, hvis de ikke alle fik noget af den bedste Jord, og at deres Lod kom til at støde til deres Gaarde i Byen, om endog med en nok saa smal Strimmel. Heraf fulgte, at for at tilfredsstille Bonden, maatte dem tildeles Jord paa flere Steder, og at Lodderne for en Deel ei erholdte den bedste Figur. Siden have Bønderne indseet det Urigtige i deres Forhold, og beklage deres Paastaaenhed den Tid. Jmidlertid har denne Udskiftning havt de meest velgjørende Virkninger. Producternes Forøgelse er en kjendelig Virkning af Udskiftningen. Med Grund kan haabes, at den anførte ufuldkomne Udskiftning vil give Anledning til nye Familiers Etablering naar Bonden lærer bedre at anvende sin nærmest beliggende Jord, og med Herskabets Tilladelse, og til egen Fordeel villig overlader af sin Udmarks Lodder Jord til nye Familier, hvormed allerede paa Godset er gjort god Begyndelse.