JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-02
Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg: Kjøbmand H. Lindhard med Kone, Forvalter Reinholdt, Toldbetjenterne Birch og Tofte, Tobaksfabriqveur Lund, Seilmager Kempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-02
Søndagen efter Nytaar prædiker Hr. Cand. theol. Seidelin i Frue Kirke til Aftensang og i Hospitalskirken til Høimesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-02
Bekjendtgjørelser. J Henhold til Lovgivningen bekjendtgjøres herved at Restance-Listen over Fattigskatten for Juli og October Qvartaler d. A. er med Approbation til Udpantning tilstillet mig. Hvo af Restanterne, der ikke inden 20de Januar næste Aar, foreviser mig sin Qvitteringsbog for at Skatten er betalt til de vedkommende Fattigforstandere, maa vente Dagen efter at vorde pantet, og hvo som ikke, inden 142, efter denne Udpantning, har godtgjort, at det Udpantede er indfriet, hvilket, forsaavidt Skattens Beløb angaaer, ligeledes bør skee til Fattigforstanderne, men Omkostningerne derimod til Fogden, kan vente at samme derefter uden Ophold vorder ved Auction bortsolgt. Aarhuus Byefogedcontoir, den 16de December 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-02
Sidst i næste Maaned agter jeg at afholde en Auction over Meubler og Efecter. Hvo der attraaer Noget bortsolgt ved denne Auction, ville behageligst herom snarest mueligt melde sig hos mig Aarhuus, den 30te Decbr. 1834. Hertz Med en sort Leergryde er en af Vinduesruderne i Stedet No. 135 paa Middelgade, i Aftes Kl. omtrent 8 3/4 bleven ituslaaet. Hvo der om Gierningsmanden maatte kunne give Beboeren af Stedet Oplysning, loves en passende Douceur og Navnet fortiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-02
Sørge-Tale over H. H. D. Prinds Wilhelm af Hessen Philipsthal af Biskop Mynster, 12 s. Vor Herre Jesus Christi Lidelser og Død, af Schmidth, 4 Mk. 8 s. Paparbeideren, eller tydelig Anviisning til at forfærdige alle Sorter Paparbeide, med fire Kobbertavler, 4 Mk. Danmark og Norges Pattedyr, 15 Mk. 8 s. indb., m. m. m. faaes hos J. Jessen. Melpomene, en Jule- og Nytaarsgave for 1835, J. Jessen. 2 Mk., faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-02
Ny Harmonica, Nytaarsgave for 1835, sælges for J. Jessen. 3 Mk. hos De som endnu maatte ønske at holde denne Avis fra dette Aars Begyndelse, ville behage jo før jo heller at bestille den enten her eller paa de kgl. Postkontoirer. Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-02
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
3die den 3. Januar. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Blandinger. Engellands nuværende Tilstand beskrives i Londonneravisen Morningchronicle paa følgende satiriske Maade: "Nylig er Dr. Joseph Surface bleven forskreven hertil fra Udlandet, for at behandle den syge John Bull. (Peels Hjemkaldelse fra Jtalien.) Patientens Tilstand havde allerede i flere Aar ikke været den bedste. Hans sidste Læger havde ordineret en aldeles Forandring i hans Diæt, og den Syge begyndte virkelig derved efterhaands at komme sig; men da opstod der Uenighed i Familien, de gamle prøvede Læger bleve afskedigede, og Dr. Surface kaldet. Doctoren skal imidlertid have erklæret sig fuldkommen tilfreds med Patientens forrige Behandlingsmaade, og har, efter Forlydende, ifinde, ikkun i gandske Lidet at afvige fra sine Forgjængeres System. Familien er derover gandske forundret, da han dog for ikke længe siden erklærte, at den Syge ved en saa forkeert Behandlingsmaade maatte døe. Man begynder nu at tabe Tilliden, og Hr. John Bull selv har saadan Qvalme, at han nok vanskelig kan beholde Doctorens Medicin. Dette er saa meget mere paafaldende, da det dog er de samme Medicamenter, ved hvis Brug Hr. John Bull endnu for kort siden gjorde saa god Fremgang til Forbedring."Et Aar er atter begravet i Tidens Bølger, og endnu staaer det Hovedspørgsmaal, hvis Afgjørelse synes at være vor Tidsalder forbeholden, omtrent paa samme uafgjorte Punkt som ved Aarets Begyndelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Endnu staaer det conservative og Bevigelsens Partie, med deres forskjellige Nancer, ligeoverfor hinanden; endnu hersker en vis halvfjendtlig Spænding mellem det vestlige og østlige Europa, og den afgjørende Kamp, som uden al Tvivl maa blive det endelige Resultat af en saadan Stilling, er udsat til en nærmere eller fjernere Fremtid. "Diplomatiken gjør det Utrolige, næsten det Umulige, for at holde Sværdet i Skeden!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
har Canning engang sagt. Aar ere henvundne siden hans Død, og endnu feirer Diplomatiken samme Triumph. Bevægelses=Systemet, som fandt sin mægtigste Støtte i Frankrigs Julidage, bryder endnu forgjæves ind paa den stærke Dæmning som blev reist af de tre mægtige Monarkier i Østen saasnart den russiske Fane igjen vajede fra Warschaus Mure, Re actioner kæmpe mod Reactioner, men det Terrain, der i aandig Henseende vindes paa begge Sider, er endnu for ubetydeligt til, at det lader sig sige, til hvilken af Partierne Seiren omsider vil helde. Skal Sværdet tilkæmpe sig den for een af Parterne, vil en saadan Krig uden al Tvivl blive en europæisk Krig, og man kan derfor med Grund takke den fremskridende Civilisation for, at vor Tidsalder i fredelige Underhandlinger kjender en Vei til at afværge et saa frygteligt Onde, at man endnu har seet sig istand til, i Mindelighed at afgjøre Tvistigheder, som for 50 Aar. siden vilde have bragt hele Europa under Vaaben. Men denne Varsomhed er paa den anden Side ogsaa betydningsfuld, den vækker Anelse om den uhyre Fare Europas selskabelige Tilstand og alle Staters Nationalvel vilde svæve i, om Krigsbasunen atter kom til at lyde; den viser, hvormeget man frygter den vilde Strøm, som maatte oversvømme Alt, naar den første Bølge havde banet sig Vei gjennem den brudte Dæmning. Jmidlertid kan man heller ikke nægte, at Diplomatiken, midt under denne sin Triumph, med hverDag paadrager sig større og større Ansvar, thi den Fred som nu bestaaer midt under Partikampen i Staternes Jndre, kan neppe ansees for andet end een Maske, bag hvilken det fjendtlige Sindelag i Gemytterne skjuler sig; det er en Fred, der neppe tilsteder Nydelsen af Fredens Goder, fordi det er en Fred under Vaaden, og ovenikjøbet en Fred, om hvis Varighed Haabet med hver Dag bliver svagere. Feth Al i Shahs Død ansees for en af de vigtigste Efterretninger man i lang Tid har havt, da den sandsynligviis vil foranledige Begivenheder, hvis mulige Følger ligge udenfor enhver endog den skarp sindigste Beregning. Dette mærkværdige Dødsfald gi for sig den 20de Octobr. i Jsahan, Rigets gamle Hovedstad, hvor Stahen var reist hen for at retallere sit svækkede Helbred. (Denne fordum saa prægtige Stad, der engang havde 137 kgl. Palladser, med som nu er i høi Grad ødelagt, ligger langt sydliger end Teheran, den egentlige Residentsstad, og i et lan varmere Klima.) Feth Alis Shabs Efterkommere skull beløbe sig til henved 800 Personer. (Den brittisk Ambassadeur Sir Ouseley spurgte engang Feth Al om hvormange Sønner Gud havde begavet Hs. M. med. "Jeg husker det ikke, svarte han: Men vil De sverge min Secretair." Denne slog op i sin Protokol, og fandt Tallet 70.) De Skatte som den afdøde Shah har samlet i sin 3-aarige Regjering skulle være meget betydelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Denne Begivenhed er især af stor politisk Vigtighed for Engelland, formedelst dets Passage gjen nem Persien til sine ostindiske Besiddelser. Ruslands Fremskridt til Kaukasus mod det kaspiske Hav og til Tartariets utilgængelige Ørkener have hidtil ikke have noget andet Formaal end at bemægtige sig Hande len i Asien. Lykkes det Rusland at faae en stor Jndflydelse i det Jndre af Asien, og at sætte sig fast deri, da vil Engellands Handel paa China lide et stærk Stød. Den brittiske Regjering maa derfor gjøre al muligt for at forhindre det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Den russiske Regjering gjør nu alvorlig Paastand paa 125 Millioner Fr. som Frankrig endnu skylder Polen fra Napoleons Tid. Fyrst Lübecki er denne Anledning sendt til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Som et nyt Beviis paa, at Ministerpræsidenten Marskal Mortier slet ikke har noget at sige under Ludvig Philips Regjering, fortælles, at han og Rigny havde forgiæves af alle Kræfter modsat sig den af Kongen tagne Beslutning om den polytechniske Skoles Opløsning, hvortil dog egentlig Thiers, Gurze og Persil skulle være Skylden. Da Mortier altsaa var nødt til at forelægge Hs. Majestæt Forordningen til Underskrivt, skal han med Taarer i Øinene have sagt: "Sire. Jeg adlyder; men troe mig, at det uendeligt smerter mig, paa denne Maade at maatte forstyrre saa mange vakkre unge Menneskers Fremtids Car ere, paa hvilken de engang vilde bleven en Pryd foren franske Armee." Nogen egentlig politisk Forseelse havde disse unge Mennesker ikke gjort sig skyldige i. De havde kun nægtet at underkaste sig et dem af deres Underkommandant Oberst Thouvenels uskaansomme Haardhed paatvunget nyt Reglement. En Elev, som havde overtraadt det, ved at gaae ud civilklædt, var derfor bleven tilkjendt 3 Dages Arrest og i 6 Maaneder at være berøvet Friheden til at gaae ud. Men han vægrede sig ved at underkaste sig Straffen, og hans Kammerater stode ham bi. Denne Leilighed benyttede man sig af, for at skille sig af med en urolig Ungdom, der allerede havde spillet en saa vigtig Rolle i Juli Revolutionen &c. Da General Toloze (Jnstitutets Gouverneur) ledsaget af Skolens Stab, forkyndte den første Division dens Opløsning, formanede han den kjendelig rørt, til at modtage denne Efterretning med Rolighed og Resignation. Eleverne raabte eenstemmig: "Generalen leve, Vore Capitainer leve!" Den 17de Decbr. om Morgenen forlod de Jnstitutet. Som man hører senere, ville heller ikke Eleverne af anden Division underkaste sig Reglementet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
J frivillige Bidrag til at betale Mulcten for National var der i et Par Dage allerede subskriberet for 8000 Fr. Digteren Beranger var en af de første som havde subskriberet. Hans Paategning lød saaledes: "Tillad mig med ringe 10 Fr. at deeltage i Subskriptionen; Jngen gjør det med større Uvillie mod Deres ikke upartiske Dommere og med mere Deeltagelse for Deres Forsvar end jeg." Lafitte havde skrevet: "Dommerne trænge mere end den paa Udlandets Anstiftelse opoffrede Helt til en Revision. Saaledes tænkte ogsaa jeg da jeg gav Marskal Neys Søn min Datter tillægte. Dengang vilde jeg, om en lignende Domfældelse havde fundet Sted, allene have betalt hele Mulcten. Nu maa jeg nøies med at sende Dem 100 Fr. af de Penge jeg har faaet ind ved Salget af mine Meubler." (Samme Dag som Bladet National blev domfældet af Pairskammeret blev den for sin Fædrelandskjærlighed Alt opoffrende Lafittes Maleriesamling bortsolgt for Gjæld.) Forleden Nat var der paa 3 af Palaiet Luxemborgs Dørre opslaget en Plakat med de Ord: "Her er det forbudt at tale om Marskal Neyl. – Den 17de og 18de Decbr. havde et stort Antal af Parises meest anseete Borgere, begivet sig til General Exelmans for at bevidne ham deres Sympathie med de Følelser han havde udtalt i Pairskammeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Enkedronningen af Spanien er nu, efter hendes lange og gaadefulde Fraværelse, vendt tilbage igjen til Hovedstaden. Dagen efter sin Ankomst holdt hun Mønstring over en Escadron af sin Livgarde, som under Hertugen af Alagons Kommando havde frivilligen besluttet at drage ud mod Jnsurgenterne. Ved Mønstringen lod Dronningen sig række en Karabin og en Handske af en Gardist og sagde derpaa til Hertugen: "Jeg ønsker at see Eder snart igjen bedækket med Berømmelse, for at J for Eders Beslutning kan modtage den Løn jeg vil berede Eder." Hertugen af Leuchtenbergs Afreise fra Mun chen var ansat til i Dag, den 3die Januar. Efter Forlydende skal han føre den portugisiske Titel: "Hertug af Santa Crux, med Prædikat af "Kongelig Høihed, og i Lissabon optræde som "Medregent af Portugal."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Den bekjendte Cardinal Albani, Pavens Statssecretair, er ved Døden afgaaet i en meget høi Alder. Hans Jndkomster beløb sig til 50,000 Scudi aarlig. intet Under derfor at han kaldes: "den rigeste Kirkefyrste."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
J Antwerpen tildrog sig den 15de Decbr. en i sig selv kun ubetydelig Begivenhed, der imidlertid forekommer Orangisterne at være af en særdeles Forbetydning: Ved et Fyrværkerie som skulde afbrændes i Anledning af Kongens Fødselsdag hændtes det nemlig, at Fronten, hvorpaa Ordene: "Leopold I leve! vare anbragte, pludselig styrtede sammen, saaledes at den over samme anbragte Krone først faldt til Jorden. - Orangisterne sammenligne dette Tilfælde med den bekjendte Scene ved de franske Kamres Aabning 1830, da Carl X tabte sin Hat og Hertugen af Orleans tog den op.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Franske Aviser gjøre sig nu lystige over den tydske Efterretning, at der fra en Pariser Propaganda skulde være udsendt Personer til at myrde Keiseren, af Østerrig samt Kongerne af Preussen og Bayern Det Pariser Politi, hedder det: har sendt bemeldte 3 Personers Signalement til vedk, tydske Politie=Bure, auer. Dette lyder saaledes: Holk, Blok eller Fok, der skal være en Dansker, kan man især kjende paa, at han har den Vane at lægge Pegefingeren paa Munden, og paa sine Spadseretoure hyppigt at staae stille i dybe Tanker. Eckelberg, en Skræder fra Haarburg, er yderst elegant paaklædt, og især kjendelig ved, at han pleier ofte at tage Hatten af, for at børste den med Armen; han holder lidenskabelig af Dands, er en stor Tilbeder af det smukke Kjøn, og har den Vane at kysse Damer paa Haanden; hans Ansigtsfarve er livelig og frisk. Kemp, der udgiver sig for Posteibager, er især kjendelig paa: at han bruger hyppigt det Ord: "dog, og seer skummel ud. – J all Tydsklands Forbundstater - tilføies der, maa altsaa fra nu af Jngen tillade sig at lægge Pegefingeren paa Munden, at staae stille paa Prommenaderne, at børste sin Hat med Armen, at holde af Dands eller tilbede det smukke Kjøn, at kysse paa Haanden, at have en frisk Teint eller skummel Mine, naar han atte vil staae Fare for at gjelde for en Kongemorder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
J Mainz fallerede nylig en stor Læderhandler, hvis Passiva angives for 260,000 fl. J denne Anledning indtraf det besynderlige Tilfælde i Frankfurt, at en derværende Banker blev til Accept præsenteret, en Vexel som var trukket paa ham af ovenmeldte Huus just som han modtog de med Posten ankomne Breve. Jkke abnende det indtrufne Uheld accepterede han Vexlen, og aabnede umiddelbart derefter Brevet som meldte ham Bankerotten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
En fransk Journal udgiver for tilforladelig Sandhed følgende Begivenhed, der skal have tildraget sig med den nys i Paris som Bedrager dømte Person, der kalder sig Richmond, Hertug af Normandiet, og foregiver at være Dauphin, den guillotinerede Ludvig XVIdes Søn. En Maaned efter hans Ankomst i Fængslet St. Pelagie blev han syg og Lægen anordnede ham Blodigler. En Sygevogter blev kaldet, for at anbringe dem, og en Samtale opstod mellem Begge. Pludselig fæstede den foregivne Hertug et fast Blik paa Sygevogteren, og erklærede, at han havde seet ham for etsteds. "Kan gjerne være, svarede Denne Maaskee har Herren seet mig i Selskab, eller i Theatret, thi jeg har ikke altid været Sygevogter." "Nei, ikke i Theatret, vedblev Hiin. Det maa være længe siden; jeg var dengang endnu meget ung. Ja, i Versailles var det De var dengang min Page!" Flere tilstedeværende Fanger brast ved denne Yttring ud i høi Latter. "Mine Herrer, tog Sygevogteren gandske rolig Ordet: Jeg kan paa min Ære forsikkre Dem, at jeg virkelig engang har været Page i Versailles hos Dauphin!" – "Og denne Dauphin er jeg!" udraabte Richmond. Denne Scene kunde ei være forud aftalt, da ingen af de Paagieldende vidste af hinanden at sige. Er Hr. v. Rich mond – tilføier hiint franske Blad, end ikke Dauphin, saa er dog Saameget i det mindste vist, at Fangevogteren virkelig har været Page. Han hedder d'Aiguillon, og er en Ætling af den under Ludvig XV berømte Hertug af Aguillon. Hvorledes Manden er kommen i sin nærværende lave Sphære, hører ikke herhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Jmod Slutningen af August f. A. fandt, som bekjendt, et betydeligt Udbrud af Vesuv Sted, hvorved Kraterens øverste Kegle styrtede sammen og Bjergets østlige Side erholdt flere Revner, hvoraf Lavastrømme væltede sig frem og ødelagte Alt for Fode. Fyrstelige Palaier, hele Byer og enkelte Besiddelser i Hundredeviis vare allerede forsvundne i Jldstrømmen, og Veien til Castellamare afskaaren. Fra et Huus, som, haardt truet, endnu stod tilbage, styrtede Beboerne, Mand, Kone og en Søn, endelig ud, jagede derfra ved den overhængende Fare; men, o Gud, Datteren manglede endnu. Moderen bliver det vaer, saae at Lavastrømmen, der har deelt sig i tvende Arme, lader et aabent Rum tilbage og vil ile ind igjen for at hente sit Barn. Da kommer den lille Pige i det samme ud af Huset, slæbende den gamle, tro Hund med sig, som ængstelig sætter sig derimod. Forældrene udstøde et Glædeskrig men ak! i næste Øieblik forene Lavastrømmene sig atter, og indslutte Barn og Hund paa den frygtelige Øe Hunden forsøger hylende et frelsende Spring, men styrter med forbrændte Lemmer i Jldstrømmen. Jngen Redning er mere mulig! Den fremvæltende Lava trænger hver levende Fod tilbage, og saaledes ogsaa de fortvivlede Forældre, der hvert Øieblik kunne vente det gruelige Syn, at see Jldstrømmen lukke sig om deres Barn. Men den lukker sig ikke; den flyder fremad i sædvanlig rolig Strømning. Saaledes hengaae Dag og Nat indtil den 29de August om Aftenen, da holder Lavaen op at flyde, og nogle Timer efter begynder en dunkel Skorpe at dække den indre Glød. Faren for et nyt Udbrud var forbi, endnu en Nat behøvede Lavaskorpen, for at opnaae den fornødne Fasthed, og næste Morgen laae det frelste Barn i de lykkelige, skjøndt Huus og Hjem berøvede Forældres kjærlige Arme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
J en Brusseler Journal tilbyder sig en Mand at levere Dandsere til Baller, Theedansans a., da de unge Herrer saa gandske synes at have tabt Dandselysten. Dette erindrer om en lignende Entreprise af en vis Joseph Jekill i London, der for nogle Aar siden tilbød Land=Adelen, der tilbringer Vintrene paa sine Godser, selskabelige Gjæster til Tidskort. For en Betaling af 30 Guineer og Aaret forpligtede han sig til at levere 4 Gjæster om Ugen, hvilke efter Behag kunde ombyttes. med Andre, da hans Forraad bestod af ikke færre end 617 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
J Londen døde for nylig en ung Springfor, Capitain Resbitt, i sit 23de Aar. Hans Skræder bragte Regningen paa hvad han i de sidste fem Aar havde leveret ham. J disse 5 Aar havde Nesbitt ladet sig forfærdige: 51 Kjoler og Frakker, 104 Par Panlons, 119 Veste, 8 Overkjoler og Kapper, og 6 Slaap rokker, Regningen beløb sig til henimod 20,000 Rdlr. men Skræderen blev afviist, fordi Skyldneren endnu ikke havde været myndig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
J en vis engelsk Landsbye lever en aldrende Kone som indbilder sig at hun er en gammel Hone. Hun har gjort sin Rede i en Klædekurv, hvori hun taalmodig sidder den største Deel af Dagen paa tre hollandske Oste, forsikrende Enhver som hun seer, at i omtrent 7 Uger vil hun have udklækket sine Kyllinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
J adskillige af det sachsiske Erzgebirges Bomulds manufacturer er man for Tiden stærkt beskjæftiget med noget, hvoraf man lover sig stor Afsætning til de nordamerikanske Fristater. Paa den forrige Leipziger Messe blev opkjøbt alle derværende Forraad af BomuldsStrømper, hvis Forbrug er meget stort i Amerika, og man havde endnu kunnet afsætte langt større Partier, af denne Varesort, hvis den havde været at faae. En Kjøbmand fra Nework, Hr. Græbe, født i det Chur hessiske, som ved Handel med Vare fra de sachsiske Strømpevæverier har erhvervet sig en betydelig Formue, og i sidste Efteraar var kommet i Besøg hos sin Familie i Tydskland, og ved samme Leilighed var reist til Messen i Leipzig, havde allene kjøbt for 14000 Rigsd. i Ertsbjerg=Egnen vævede Bomuldstrømper, som strax bleve afsendte til hans Comptoir i Nework.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
J det Hessen-Darmstadtske har Forbudet mod at omtale politiske Heftelser a. gjort en stærk og ubehagelig Sensation, da man der seer et Forvarsel paa hemmelige Fængslinger og hvad deraf kan følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
J flere af Tydsklands store Stæder, f. Ex. Wien, Berlin, a. ere Nytaarsgratulationerne afskaffede. Men i Hamborg bruger man endnu paa Nytaarsdag at sende Visitkort omkring til sine Venner og Bekjendtere. Dog til dette Nytaar havde en heel Deel af Stadens anseeteste Mænd, saasom: Abendroth, Arning, Bartels, Benecke, Heise, Heyne, Hosstrup, Hudtwalker, Halle, Jenisch, Oppenheimer, Paris, f. A. forenet sig om, ikke at gratulere hverandre, men i dets Sted hver især at offerere en liden Gave til de Fattige. Jforveien havde denne Forening bekjendtgjort dette i Avisen, og anmodet Venner og Bekjendtere om at gjøre det samme. J det Lauenborgske blev nylig en ung Reisende myrdet paa Landeveien. Mistanken faldt paa en Muursvend ved Navn Burchard, som blev forfulgt med Stikbreve og anholdt i Coslin. Og nu opdagedes, at Denne endogsaa var en dobbelt Morder, thi i hans Nandsel fandtes ogsaa Sager som tilhørte en anden Mand, der ligeledes var myrdet: Dr. Kobblingh fra Elbing. Misdæderen sidder nu arresteret i Lauenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Bekjendtgiørelser. Mandagen den 22de December 1834 blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Slagtermester Hans Rasmussen. i Egenskab af Værge for hans Hustrue, contra: Bogtrykkersvend C. Tengnagel Barnevitz, og saaledes: kjendt for Ret.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
De paaankede i Borgerbladet No. 9 for Løverdagen den 9de August d. A., under Overskrift "Fleskehandlerinderne Mad. Zimmer og Mad. Rasmussen i Klammerie med Høkeren" mod Citantens, Slagterfrimester Hans Rasmussens Hustrue fremførte Beskyldninger, om, at have drevet uberettiget Udsalg, og ofte foranlediget Uorden, saavelsom den om hende brugte Benævnelse Fleskeprindsesse" bør døde og magtesløse at være, og ikke komme hende til Skade eller Forkleinelse paa Ære eller gode Navn og Rygte, og bør Jndstævnte Bogtrykkersvend C. Tengnagel Barnevitz, som Redacteur af bemeldte Blad, derfor bøde 50 Rbdlr. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Saa betaler han og til Citanten denne Sags Omkostninger med 10 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved i Overeensstemmelse med den 20de H. i Forordningen af 27de September 1799 bringes til offentlig Kundskab. Justits=Contoiret i ovenmeldte Ret, den 30te Decbr. 1834. Hoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Efter Begjæring af Forvalter Steenberg, foretages Licitation paa Aarhuus Raadstue Onsdagen den 7de Januar, Formiddag Kl. 11, over Leverancen af Fourage for Godserne Meilgaard, Katholm, Skaarupgaard og Moesgaard til Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner, nemlig: 290 Tdr. 1 1/2 Fdkr. Havre, 41,086 Pd. Høe, og 31,796 Pd. Halm, som Alt paa nærmere Reqvisition skal leveres. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 4de Januar 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Efter Vedkommendes Begjæring foretages Auction paa Aarhuus Raadstue, Torsdagen den 12te Januar førstk., om Formiddagen Kl. 11 1, over Landgilde forAaret 1835 til Aarhuus Cathedralskole, af Michel Sørensen i Agrie, og af Christen Nielsens Enke i Scheibye. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 31te Decbr. 1834. Fleischer.