JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1778-02-27
Arvingerne efter afg. Hr. Augustinus Meldal, forhen Præpositus Emeritus og Sogne=Præst til Borgens Præstegield paa Sundmøer i Bergens Stift, som alle ere fuldmyndige, lader her ved 3de gostdage efter hinanden, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, efter brugelig Maade, indkalde alle Stervboets Debi og Creditorer, at indfinde sig paa Arve=Tomten Borgens PræsteGaard paa Sundmøer inden Augustii Maaneds Udgang indeværende Aar, de første for at betale hvad de til Boet maatte være skyldige, og de sidste at indkomme med deres Fordringer, da de kan forvente sig samme gotgjort, for saa vidt de lovbydelig og antagelig kan ansees at medføre Rigtighed, hvilket maa tiene alle Vedkommende til Efterretning. Borgens Præstegaard i Sundmøers Fogderie, den 30te Januar. 1778. Paa egne og samtlige Med=Arvingers Vegne, C. F. Meldal.
Berlingske Tidende, 1778-02-27
Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 9de hujus, og ved Siellands Landsting den 11te næst efter, ere, saa vel forrige Stads=Major Ernst Ludvig von Widdersheim selv, som hans Boes Creditorer, med Aar og Dags Varsel blevne indkaldede, som herved end videre bekiendtgiøres. Et Orgelværk, bestaaende af 6 klingende Stemmer i Manualet S og 2de Stemmer i Pedalet med behørig Struetuer, samt 3de Bælger; Stemmerne ere til deels af Træe og til deels af Metall: bemelte Værk er til Kiøbs at aflade; de Lysthavende behage derom, at adressere sig til mig som Kirke=Værge. Nyested, den 11te Februar. 1778. L. Reimer.
Berlingske Tidende, 1778-02-27
Commissionen imellem de Herrer Becker og Gleerup, samt deres fælleds Boes Creditorer, som forhen har været holden i Kiøbmand Sr. Hansens Gaard paa Amager Torv, holdes nu i Hr. Justice=Raad Stabels ikoende Værelser i Frue Wildschiets Gaard No. 399 ved Holmens Canal, og foretages igien Fredagen den 6te Martii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4 Slet, som til Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Hos mig underskrevne Jens Sander Schou er i Friebrøggeri Gaarden, den forgyldte Tønde i Store Kongensgade, herefter stedse følgende Sorter Sundheds eller Dobbelt Øll til 7, 9.13 og 15 Mk. og til saa høye Priser, som enhver behager pr. Tønden, i smaa og store Foustager at bekomme; Jeg recommenderer mig Publici Yndest og forsikrer, at enhver som prover mit Øll dermed vil finde sig fornøyet; ligesom jeg og er ansvarlig, at hvad deraf maatte tages til Skibs Brug, skal holde sig overmaade vel, saasom mit Øll brøgges af Fehmersk Malt og dertil forbruges mere Humble end almindelig. Kiøbenhavn, den 13de Februar. 1778. Jens Sander Schou. Da de udi 1ste Classe af det 25de Kongel. allernaadigst privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie værende 1000 Gevinstre. og 4 Præmier er bleven udtrykket, saa bliver Gevinsterne her i Staden udbetalt den 2den Mart. af vedkommende Collecteurer, efter de sædvanlige 12 pro Cento Rabat, samt Gevinst=Sedlernes Extradering; og bliver de udi Provinierne faldene Gevinster, af et hvert Steds Collecteur udbetalt til saadan Tid, at Gevinst Desig nationerne og Remisserne til dem kan være indløben. Fornyelse Tiden til 2den Classe begynder overalt, naar Gevinsterne udbetales, da de hvis Sedler ey er udkommen i 1ste Classes Trækning betaler 2 Rdlr. pro Lod, men de som have vundet, og ville have et andet Nummer til 2den Classe betale derfor 3 Rdlr. i Følge Lotterie Conditionerne dens 2den Post. Kiøbenhavn, den 23de Febr. 1778. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1778-02-27
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Jr. Kammerherre Græv Frederich Reventlou, Medlem i i den Glückstadske Regiering, er allernaadigst udnævnt til Deputeret i Admiralitets og Commissariats Collegio. Hr. Geheime Conference=Raad Græv Danneskjold Samsøe, og Hr. Geheime Conference=Raad von Reizenstein ere allernaadigst udnævnte til Riddere af Elephant=Ordenen. Den 14de Mai 1777 ere Assessorerne i Ober=Bergamtet Jens Effendrop og Christian Ernst Heltzen allernaadigst beskikket at være Justice Raader.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 23de Sept. er Ober=Lieutenant Schmidt i Hamborg, allern. udnævnt til Justice=Raad.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 21de November er Christian Henrich Klein og Niels Bierum forundt Bevillinger at være Procuratorer for alle Ober= og Under=Retter paa Bornholm.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 10de Dec. er Johan Blom allernaad. confirmeret at være Soren Birkeskriver og Skifte=Forvalter for det Søndre District udi Jarlsberg Grævskab.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 20de Dec. er den Kongel. Danske Consul paa Øen Madera Jgnatius Brown sammesteds død, som succederes af Agent James Ayres i Consulat Embedet.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 24de Dec. er Professor Christian Gothold Sendlitz beskikket at være Professor Græcæ Lingvi ved Odense Gymnasium.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 31te Dec. er Cancellie=Raad og Rector Jens Boaldt allern. beskikket at være virkelig Justice=Raad. Studiosus Reinhard Ziegler er ligeledes beskikket at være Cancellie=Raad. Den 7de Jan. h. a. er Doctor Medicinæ Johan Jacob Bendixen beskikket til adjungeret og succederende Physicus i Staden, Schlesvig og Amtet Gottorff, den deputerede Borger Johan Jargen Schøning i Lütjenburg ligesaa til Raadmand sammesteds; den hidtil værende Diaconus Albert Schrøder ligesaa til Archidiaconus ved Kirken i Neumünster, og hidtil værende Skole=Rector og Aftensangs=Præst Nicolas Lorenzen i Carlscrone til Diaconus ved Kirken i Neumünster. Den 19de Jan. er Christian Heinrich Sievert, Casserer ved den Meklenborgske Lands Casse i Rostock allern. beskikke til Agent, med virkelig Kammerraads Rang.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 21de Jan. er Conrector Mag. Jacob Sivertzen allernaadigst beskikket at være Sognepræst i Frederichshald.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 28de Jan. er Kammer=Raad Hans Severin Ravn ligeledes beskikket at være virkelig Justice=Raad.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 11te Febr. er Studiosus Arild Friis Brøchner confirmeret at være adjungeret og succederende Sognepræst for Speutrup og Gaassum Meenigheder i Aarhuus Stift. Peter Det levs er beskikket til Copiist ved den Holsteenske Lands=Regiering i Glückstadt. Capitain Andreas Riegelsen er allern. beskikket at være Byeskriver i Weyle og Herredsskriver i Nørvang Tørrild Herreder.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Under samme Dato haver det allernaadigst behaget Hs Kongel. Majestæt at forunde Skorsteenssejerne her i Staden, de nu værende og efterkommende, Amts- og Laugs=Artikler, hvorved er bevilget, at de under dem selv maae holde et ordentlig Laug, hvorudi og maae indtages de i de andre Kiøbstæder boende Skorsteensfejer=Mestere, som med Lære Brev bevise, Laugs=mæssig at have lært Haandværket, ligesom det ved Rescripterne af 6te Nov. 1747 og 31te Aug. 1753 angaaende de andre Haandværks=Lauge er anordnet.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 18de Febr. er Capellan Hr. Carl Folcher beskikket at være Sognepræst for Hiardemaal Meenighed i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Oberste Melchior Johan von Witten er bestilt til virkelig Oberste over Hs. Kongel. Høyhed Prinds Frederichs Regiment, og Oberste Adam Ludevig von Moltke til virkelig Oberste og Chef over det Falsterske Jnfanterie Regiment. Samme Dag er den ved Land=Cadet Compagniet staaende Capitain Conrad von Breuer benaadet med Caracter som Major af Jnfanterier.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 20de Febr. er den hidtil værende Kongelige Danske Gesandt ved det Churfyrstelige Sachsiske Hof Hr. GeheimeRaad. Raad Friberre von Bachoff efter allerunderdanigst Ansøgning formedelst sin svage Helbred bleven rappelleret.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 25de Febr. er Byefoged Hans Hjorth i Mariager allern. confirmeret at være tillige Birkedommer ved OvergaardsBirk i Aarhuus Stift. Sognepræst Hr. Michael Baade er beskikket at være Sognepræst til Wigedals Præstegield i Christiansands Stift. Professor philosophie extraord. og Adjunctus ved det Theologiske Facultet i Kiel, Daniel Gotthilf Moldenhaver er allern. beskikket til Professor Theologi extraordinarius ved det der værende Universitet.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 2den Mart. er Justice=Raad og Gottorfisk Ober=Rets Raad Ernst Johan Peter Steman beskikket til Etats=Raad. Den 4de Martii er Studiosus Nicolaus Raben allern, beskikket at være Præst ved Garnisons Meenigh den i Citadeller Frederichshavn. Diaconus Johan Samuel Dyrhoff er allern. confirmeret at være Pastor til Øster=Lugum i Amtet Apenrade.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 11te Mart. er Magister Johan Wilhelm Fuhrmann, i Leipzig beskikket til Professor Theologi extraordinarius ved Universitetet i Kiel. Hospitals Forstander Maturin Friis i Wiborg er allern, beskikket at være Cancellie-Assessor. Studiosus Niels Ballum ligesaa at være Capellan pro Persona ved Garnisons Kirken i Kiøbenhavn. Den ved det Kongel. Artillerie Corps National Bataillon i Sielland staaende Capitain Elias Christian von Willars er benaadet med Majors Caracter af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 18de Martii er Premier=Lieutenant Georg Detlev von Schildknecht bestilt til Second Ritmester ved det Slesvigske Rytter Regiment.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Under Dato Christiansborg den 18de Mart. har Hs. Majestæt allern. udgivet en Forordning, angaaende hvorledes fremmede Betlere og Omløbere skal ansees, med videre.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Torsdagen den 5te Martii begyndte dette Aars Høyeste Ret, hvorudi Hs. Kongel. Malestæt i egen allerhøyeste Person præsidere. De Herrer Assessores toge Sæde i følgende Orden: Høyre Side fra Thronen: Hr. Stats Minister Græv Thott; Hr. Geheime Raad Stampe; Hr. GeheimeRaad Luxdorph; Hr. Geheime Raad Hielmstierne; Hr. Conference=Raad Cordsen; Hr. Etats=Raad Koren; Hr. EtatsRaad Borch; Hr. Etats=Raad Bornemann; Hr. JusticeRaad Bartholin Eichel; Hr. Justice=Raad Colbiørnsen; Hr. Assessor Sommer. Venstre Side af Thronen: Hr. StatsMinister Schack Rahtlow; Hr. Geheime Raad Baron Knudt, Hr. Conference Raad Suhm; Hr. Conference=Raad Reiche; Hr. Conference=Raad Sevel; Hr. Etats=Raad Anchersen; Hr. Justice=Raad Træskow; Hr. Kammerherre Jnel; Hr. Justice=Raad Holterman; Hr. Kammerherre Rosenkrantz. De Herrer Assessores vare: Hr. Justice Raad Kønnemann, Hr. Secretair Feddersen; Hr. Secretair Thestrup. De Herrer Advocater vare: Hr. Justice=Raad Bang og Hr. Justice=Raad Uldall. Sagen som blev paadømt: No. 4, Kiøbmand Ole Smith, contra Kroemand Søren, Carlse- og Hustrue.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Fra den 28de Febr. til den 28de Martii ere her i Stade copulerede 48 Par, fødde 97 Drenge, 107 Piger, tilsamme 204; døde 54 Mænd, 68 Qvinder, 40 Drenge, 41 Piger, ialt 203, ere altsaa 1 meere født end døde. De Døde ere bo rykkede af følgende Svagheder: Alderdom 27, Apoplexie, Barselseng 5, Brystsyge 19, Brækning 2, Bylder 1 Druknet 1, Durchløb 1, Dødfødde 2, Feber 7, Forraanelses Feber 1, Gicht 2, Guulsoet 1, Hastig Død 2, Hil sig Feber 4, Hævelse 2, Jndvortes Svaghed 1, Kopper 4, Krampe 2, Kræft 1, Moersyge 1, Orm 1, Skarlagen, Feber 9, Slag 41, Sprinkler 1, Stikflod 1, Sting i Svindsoet 7, Tærende Syge 21, Trødske 1, uangirt Svagheder 11, Vattersoet 8.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 1ste til 28de Mart. af P. tienter indkomne 96, udgaaet 104, døde 12, af Barseqvinder indkomne 31, udgaaet 29, død 1, af Børn fødde 3. Molde, den 5te Februarii.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Den 29de Jan. a. c. var det Romsdalske practiske Land huusholdnings Selskab her forsamlet, til Stiftelsens Øyemeed at fremme og at uddeele til de Værdigste det afvigte Aars udsatte Premier. 19 Mænd af adskillige Præstegielbleve i Særdeleshed anseet og med Belønninger og Agtelses Tegn aflagte formedelst priseligt, skiønt forskiælligt Arbeyde med Steen=Bygninger, Steen Gierder, Rovdyrs Udryddelse, Boygde=Fiskerie, og fornemmelig for Jord=Rydnin- og Dyrkning. Priismaterierne for indeværende Aar blev de samme som for afvigte, med noget Tillæg til Premierne, ligesom en veltænkende Landsmand i Tronhiem boende, som Selskabet formedelst af ham paalagt Taushed betages det Fornøyelse at nævne, har udsat for nye Jord Rydning i Ød mark paa Øen Gossen i Agerøe Præstegield et særskildt Pimium af 10 Rdlr. At fornemme endeel af Almuens Flii fra forrige Aar at have tiltaget, gjorde det ganske Selskab fornøyet. Til ordentlige Medlemmer af Selskabet bleve for denne gang: Adjungeret Sorenskriver paa Sundmøer H. Johan Lausen Bull, Studiosus Theologi Mr. Holbye, Kiøbmand i Tronhiem, Mr. Lyders; Sognepræst for Ne set, Velærværdige Hr. Tønder og Kiøbmand Mr. Ulrig, Wiingaard paa Molde; Hr. Frantz Tweet, Mægler i Christianssund. Koren, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Historisk Efterretning om Husene Palz og Bayern, i Anledning af Mands=Arve=Stammens nyelige Udgang i det sidste. Seyser Frederich Barbarossa har, af Misundelse over Huse tugens af Sachsen, Henrich Leols, Magt, som desuden ogsaa endnu havde paadraget sig andre tydske Fyrsters Misundelse, sat ham i Rigets Baand, og i Aaret 1180 berg det ham alle hans Stater. J den derved gjorte Deeling af Landene, ere Bayern og Pfalzgrævskabet ved Rhinen tilfald. ne Græve Otto af Wittelsbach, tilligemed den Churfyrstelige Værdighed. Hans ældste Søn, og Efterfølger i Churen, Ludvig den Strænge, havde selv to Sønner, af hvilke den ældre, Rudolph den Stammende, der fulgte ham som Charførste og Pfalzgræve, har været Overhovedet og Stifteren af det endnu regierende Psalziske Huus. Det nu i ChurivenMarimilians Person uddøde Huus Bayern nedstammer fra den yngste Søn, Ludvig af Bayern. Denne af sine Stridigheder med Pave Johannes den 22de berømte Prinds havde naturlige Gaver og Anseelse nok, til at lade sig i Aaret 1314, ved de fleeste Churfyrsters Stemmer, beklæde med den Keyser sige Værdighed; da derimod hans egen ældre Broder, Churfyrsten af Psalz, og Churfyrsterne af Coln og Sachsen, holdt hans Meddeilers Partie, Frederichs den Smukkes, Hertugs af Østerrig, en Søn af Keyser Albert den Første. Ludvig, som, efterat han havde slaget sin Medbeiler til den Keiserlige Værdighed, og, end meer, taget ham til Fange, forblev i Besiddelsen af den Keiserlige Throne, følede meget heftigt den Uret, hans Broder havde tilføyet ham, og besluttede fremfor alle Ting, at hævne sig paa ham, da han opdagede en Sammenrottelse, til at foretage et Anslag imod hans Liv, for hvilken Rudolph var een af de fornemste Formænd. Da han havde fordrevet ham af sine Stater, og nødt ham til, at flytte til Engelland, gjorde han sig til Herre over Pfalz og heele Bayern, hvilke Lande han dog ikke bestandig beholdt. Thi, efter sin Broders Død, tog han dennes efterladte Sønner, Adolph. Ruprecht og Rudolph den Anden, til Naade, og gav dem igien det egentlige saa kaldte Plalzgrævskab tilbage, tilligemed den Deel af Bayern, som siden den Tid er bekiendt under Navnet Over=Pfalz, og hvori Amberg er Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
J den derpaa i Aaret 1319 sluttede Tractat blev den fælles Arvefølge i begge Linier, Rudolphs og Ludvigs, udtrykkelig fastsat; men, i Henseende til det hellige Romerske Riges ErkeTruchses og Churfyrste=Værdighed, som Rudolph var blevet erklæret for at have forspildt, blev afgjort, at de skulde afvexle imellem begge Stammers Descendenter, og at Prindserne af den Rudolphske Linie ved det første Keiser=Valg, men den yngre Linie ved det andet Valg, o. s. fr., i hin Egenskab skulde give deres Stemmer. Men, denne sidste Bestemmelse stod ikke længe ved Magt. Thi Keyser Karl den Fierde, som har de Prindsesse Anna, en Daatter af Pfalzgræve Rudolph den Anden, til Gemahlinde, har i Aaret 1356 ophævet den, og for evig forsikret sin Fætter, Platzgræve Ruprecht den Anden, og hans mandlige Efterkommere, den Churfyrstelige Værdighed, hvilken han derimod har frataget Hertugen af Bayern, Andreas, med Tilnavn Fibulatus, som var en Søn af Keyser Ludvig.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Fra Aaret 1356 bleve begge det Wittelsbachske Huses Linier, kroelig Besiddelse af deres adskillige Stater. Palzgræske bet ved Rhinen, og Bayern, eller Over=Pfalz, tilhørde den aldre, den Rudolphske Linie, tilligemed Chur=Værdigheden, og den femte Plads paa Churfyrnebænken; men det egentlige Bayern, som inddeeles i Over= og Neder=Bayern, udgjorde, under Navn af et Hertugdom, Keiser Lut vigs De ter denters Andeel. J en Tid af 264 Aar skeede heri ingen anden Forandring, end denne, af begge de to Hovedliniers Landsanderie bleve, eftersom Brug var paa de Tider, endnu adskilte i flere Under=Afdeelinger, for at forskaffe de yngre Sønner iblant deres Askom en Apanage. Dog har denne Deeling ophørt med Begyndelsen af det 16de Aarhundrede, da alle disse afdeelte Landstrækninger, som udgjorde Hertugdommet Bayern, bleve, ved den yngre Linies Fragang, forenede, og faldt paa Albert den Fierde, med Tilnavn den Viise, af hvis ældste Søn og Efterfølger, Wilhelm den Fierde, den nu med Churfyrsten Maximilian Joseph uddøde Linie har faaet Navn af den Wilhelminske. Ved den Bohmske Krig blev denne Sagernes Tilstand meget forandret. Den forskaffede den yngre LiniLeylighed til, at udbrede sig videre, med den ældstes Skade, og at unddrage den, tilligemed endeel af dens Kammergodser, ogsaa Rangen, og det første Sæde iblant Rigsforsterne. De den til Konge af Bøhmen valgte Churfyrste af Pfalz, Friderich den Femte, efter Slaget ved Prag, i Aaret 1620, var berøvet sine Stater og sin Churfyrste Værdighed, tog Wilhelm den Fierdes Sønne Søns Søn, som til den Tid var Hertug af Bayern, Besiddelse af dem, og betienede sig af den Band, hans Fætter var dømt i, til at tiltage sig Churværdigheden. Ved den Westphalske Fred beholdt han Over=Pfalz, og Navnet af Churfyrste, og det Rommerske Riges ErkeTruchses, tilligemed den femte Rang i Churfyrste=Collegiet og der blev oprettet den aattende Chur=Værdighed, med Titel af Stor=Skatmester, til Bedste for Pfalzgræven, som tillige igien fik den øvrige Deel af sine sædrene Stater.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
De Artikier af den Westphalske Fredslutning, som indeholde disse Bestemmelser, ville vi her anføre, fordi de just angaae det Tilfælde, der nu er kommet til Virkelighed: Dersom den Wilhelminske Mands=Linie ganske skulde udgaae, og ikkun Palz blive tilbage, saa skal derpaa ikke allene Over=Pfalz, men endog den Churværdighed, som skulde have tilhørt Hertugerne af Bayern, falde tilbage til det efterblivende Psalziske Huus, som imidlertid skal nyde en Med=Forlædning. Men den ottende Churværdighed skal da gandske gaae ind igien. Dog skal Over=Pfalz i dette Tilfælde ikke falde tilbage til det efterblivende Psalziske Huus paa anden Maade, end under Forbehold af alle, Churfyrstens af Bayern AllodialArvinger tilkommende Rettigheder og Fordeele. De af de for regaaende Keisere stadfæstede Familie=Forbunde imellem Chur huset Heidelburg og Neuburg, angaaende Arvefølgen i Chur Værdigheden, og alle andre den Rudolphske Linies Rettigheder, skulle, for saavidt de ikke stride imod de her gjorte Anordninger, forblive ved deres Kraft, og i fuldkommen GylCa dighed. dighed. Hr. Carl Ludvig, paa sin Side, og hans Brødre, vise, som alle andre Chur= og Rigsfyrster, Lydighed og Tro skal imod Hs. Majestæt, Keyseren; og desuden frasiger sammesig, tilligemed sine Brødre, Arvefølgen af Over=Plalz saavel for sig, som for deres Descendenter, saa længe endnu retmæssige Mands=Arvinger af den Wilhelminske Linie er tilovers. Onendskiønt det for Resten nu, i en Tid af næsten halv femte hundrede Aar, er den første Gang, at denne, i Tractaten af Pavia fastsatte Arvefølge imellem de to Hovedlinier af det Wittelsbachske Huus, har havt Sted; saa er det dog ved adskillige Erempler beviist, at denne Orden, at succedere i efter det nærmeste Blodsforvandtskabs Ret, er en GrundLov, der til alle Tider er blevet anseet som forbindende for alle de Greene, der ere udspirede af dette Huus. Man seer dette, iblant andet, af det indbyrdes Forbund og Arvesølgen fra Aaret 1392, imellem Hertugerne af Bayern, Andreas den Anden, Frederich og Johann. Keiser Maximilian den Forste, af det Østerrigske Huus, rettede sine to efter hinanden udstædte Kiendelser, i Aarene 1504 og 1505, efter selvsamme Forskrift. Sagen var denne: Georg den Rige, een af de Hertuger, som Bayern var deelt imellem, havde ingen Mands-Arvinger. Han anvendte derfor alle Kræfter, som at bringe sin Arvesølge paa sin Svigerson, Ruprecht den Dydige, en Søn af Churfyrsten af Pfalz, Philip, som han til den Ende, ved et Testament, indsatte til sin Arving. Men Keiseren tog dette slet ikke i Betragtning, og gav i dets Sted, med de berømteste Lovkyndiges Samtykke, de Lehn, som denne Linie havde eyet, til Hertugerne af Bayern, Alberden Fierde, og Wolfgang, af hvilken den første, som i det for regaaende er sagt, siden fik, i Kraft af denne selvsamme Rettighed, alle denne Ludvigske Linies Lehns=Kammer Godser.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
J det følgende Aar handlede og 10 Skibe fra Bristol og eet fra London med Jndianerne, til hvilke de solgte allehaande Glas vahrer, Knive, Kamme og deslige, imod deres Skind og Huder, med stor Fordeel.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
J Aaret 1606 lod Kong Jacob sig af Capitain Gosnol formaae til, at udfærdige et Patent for to Selskaber. Det første blev kaldet det Søndre Virginske Selskab, og indbefattede den nærværende Provinds Maryland, Virginien og Caro ling. Dets Deeltagere bleve kaldte de Londonske Søefarere. Det andet Selskab heed de Plymouthske Søefarere. Disse fik Frihed til, at bebygge den Landstrækning, som man nu kaldet Pensylvanien, Nye=Jersey, Nre=Pork og Nye=Engelland; men begyndte først dermed nogle Aar efter. Det første, eller det Londonske Selskab, som egentlig blev kaldet det Virginske, udsendte endnu samme Aar 2 Skibe, med hvilke tillige fem Medlemmer af dette Selskab, hvoraf en var Grævens af Northumberland Broder, afgik, og toge en Geistlig, adskillige Haandværksfolk og Arbeydsredskaber, foruden KrigsFornødenheder og Levnetsmidler o. s. v., med sig. De landede og befæstede sig ikke langt fra Mundingen af Powhat=Floden, eller den nu værende Jacob=Flod, og kaldte dette deres første Sædestæd Jacobstad, som det ogsaa endnu, den Dag i Dag er, hedder. Dette var egentlig den første Engelske Coloni paa det faste Land af America, og den, som endnu indtil vore Tider har bestaaet. Her nedlode sig 100 Mand, som vare forsynede med alle Fornødenheder; og Capitain John Stuth, som har leveret den første Beskrivelse over dette Land, var deres fornemste Foresatte, og, efter nogle Aars Forløb, bier Ridder Thomas Dale, en forsøgt Officeer, deres første Stadtholder.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
Guult Kalksteens Støv, som Engellænderne fandt i Jacob Floden, og andre gyldne Drømme, opholdt en Tid lang denne nye Plantation, og mange Stridigheder med de mange talrige Jndianere satte Bebyggelsen tilbage; men man overvandt snart alle Vanskeligheder, efterat de der værende vare forsynede med nye Fornødenheder og flere Folk fra Engelland.
Berlingske Tidende, 1778-03-01
J Aaret 1610 gav Kong Jacob det Londonske Virginske Selskab et nyt og udvidet Patent, og stadfæstede det derved under Navn af den første Colonie i Virginien. Det fik ogsaa ved dette Patent Fuldmagt til, at uddeele Landet til Søefarerne, der at beskikke en Resident i Virginien, og at ind- og is sætte Betienterne m.m. Alt dette forøgede de store Forhaabninger, man den Gang gjorde sig om denne Colonie, og vedligeholdt Modet, til taalmodig at bære de store Omkostninger og de mange Besværligheder, som de første Deeltagere havde deraf ; dog have Engellænderne siden den Tid havt en rig Høst af disse deres første Bestræbelser.