Aalborg Stiftstidende, 1836-05-25
Blandede Efterretninger. Kbhvosten Nr. 139 og 141 meddeler nogle bemærkninger og vort lærde Skolevæsen" (af et Brev fra Jylland) De maae læses i Sammenhæng, ei i Uddrag. Vi henvise derfor til Bladet selv. Derimod forekommer det os, som om Slutningen af dem kan staae alene for sig selv og dog have Jnteresse, hvorfor vi her meddele den: Den kgl. Direction for Universitetet og de lærde Skoler skal, ifølge Skole=Anordningen 7de Novbr. 1809, bedømme og bestemme Lærernes Underviisning, baade i Form og Materie Varigheden af ethvert Cursus i enhver Specialclasse, Forøgelsen og Formindskelsen af Læregienstandene, disses Fordeling imellem Lærerne, Lectionssordenens Indretning, Valget af Skolebøger, Disciples Antagelse, Opflytning og Dimission; den skal udstede Jnstruxer til Lærerne og deri angive Gienstandene for Forhandlingerne i Lærerforsamlinger ne, samt den Orden og Gang, som deri bor lagttages; i paakommende Uenigheds Tilfælde bedømme og afgjøre, hvilken Lære=Methode, der, som den bedste, bør følges; bedømme Rectorernes Forslag til Skolebeneficiers Fordeling; bestemme Fremgangsmaaden ved Halvaars=Exammen; bedømme, øverste Classes Stiilprøver; bedømme, om Vedkommende er værdig til Dimissionsret eller ikke, eller efter Omstændighederne bestemme de Prøver, en saadan Ansøgende har at underkaste sig, o. s. v. o. s. v. Man seer heraf, hvilken, Fond af humanistisk Dannelse og hvilken Jndsigt og hvilke Erfaringer i, hvilken intim Fortrolighed med og Jnteresse for Skolevæsenet og Skoleunderviisningen der fordres hos denne Directions Medlemmer (uden at tale om de mange Slags Krav, Universitetets Bestyrelse har paa deres literair Dygtighed). Naar nu disse Mænd, som De skriver, aldrig have gaaet i nogen Skole, og ved Universitet udelukkende med Udmærkelse forfulgt deres juridiske Lybebane, saa synes det jo netop at torde haabes, at en gammel Skolemands Bemærkninger ikke ville blive ringelagtede af denne ærede Direction. Det er notoriskt, at de Aprivate lærde Skolers Bestyrere, hvilke maaske endog Aunge og uovede og uden nogen offentlig Garanti for deres Dulighed have begyndt denne Levevei, ikke staae i noget inferieurt Embeds= eller Afhængigheds=Forhold til nogen endog nok saa sagkyndig Authoritet, og have alligevel med Held og Hæder udbragt de gunstigste Resultater af deres Skole bestyrelse. Og hvo, som blot ikke er aldeles ubekjendt med Omstændighederne, vil nægte, at netop denne Frihed er Betingelsen for og tildeels Aarsagen til disse Jnstituters Flor og Fremgang. Derimod staae Bestyrerne af vore offentlige lærde Skoler, om de end forlængst have underkastet sig baade den theoretiske og practiske Skolembeds=Exammen og siden opoffret deres hele Liv og Studium til Underviisningsvæsenet, under stadig Control af et juridisk Triumhvirat, til hvis Bedømmelse og Afgjørelse de skulle indstille de specielleste methodologiske Qvæstioner. - Forestiller man sig f. Ex., at de kgl. Collegiers Contoirchefer, som havde offret deres hele Liv, Studium og Jnteresse til deres Fag, bleve befalede at aflægge idelig Rapport til tre Skolemestere (som havde offret deres Liv til deres Fag) om alt hvad de foretoge sig og lode foretage i deres respective Contoirer, for at indhente hines Bedømmelse og Approbation, eller Forandring, eller Forkastelse, og endelig Afgjørelse af de tilstillede Sager: saa vilde samtlige disse Mænd, enten de vedbleve i dette, eller indtraadte i det lomvendte Forhold, vistnok vise Vedkommende al vedbørlig Discretion.