JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
England. De befrygtede Uroligheder ere lykkeligviis udeblevne. Nu da den virkelige eller indbildte Fare er forbi, træde Spot og Latter istedetfor den tidligere Frygt. J Særdeleshed maa Lordmayoren, som skrev hiint eensidige Brev til Hertugen af Wellington, taale mange Bitterheder og Fornærmelser af alle Partier, og saagar den nærværende Administrations Tilhængere gad nu gjerne vælte al Skylden paa denne "stakkels frygtsomme Mand", som de kalde ham. Exkongen af Frankrig befinder sig for Tiden overmaade vel og bedre end noget andet Medlem af hans Familie. Han erholder intet af Frankrig. Den nye Regjering havde vel tilbudet ham en aarlig Gehalt men under den Betingelse, at han for sin Person skulde giøre Affald paa sin Sønnesøns Rettigheder, hvilket han afslog; imidlertid erfarer man, at han erholder Understøttelse af det russiske Hof.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Om de brunsvigske Anliggender erfarer man nu, at Hertug Carl strax efter sin Ankomst til England havde afsendt til Hofferne i London, Petersborg, Wien og Berlin en Memorial, i hvilken han anholdt om Beskyttelse og eventuel Bistand til igjen at bestige sin Throne. Jmidlertid have hidtil hverken det østerrigske eller russiske Cabinet med Bestemthed udladt sig mod Hertugen om dette Anliggende, hvorimod hyppige Conferentser have havt Sted mellem ham og Grev Aberdeen, hvis Tendents har været at bevæge Hertugen til imod en aarlig Livrente af 50000 Lsi. at overlade sin Broder Prinds Vilhelm det permanente Regentskab, under hvilket Hertug Carl skulde vedblive at være Souverainen, i hvis Navn alle Regjerings Acter skulle udstædes. J disse Conferentser har den preussiske Gesandt i London ogsaa havt Deel, men hidtil have de ikke ført til noget Resultat, og vel underrettede Personer ville vide, at Hertugen viist aldrig vil beqvemme sig til en Overeenskomst af denne Art. Spørgsmaalet er altsaa, hvad de Magter, som nær meest interessere sig for Brunsvigs Anliggender, og ønske den provisoriske Tilstand det hævet jo før jo hellere, ville foretage sig, for at ende den. Den nærværende factiske Regjering i Brunsvig, grunder sig, imidlertid allerede paa en Fuldmagt fra Hertug Carl.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Kongelig Proclamation. Følgende er Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges landsfaderlige Proclamation, udstædt i det danske og tydske Sprog, igiennem det slesvigeholsteenelauenborgske Cancellie. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slestroe Undersaatter i Hertugdommene Slesvig og Holsteen. Vor Hyldest og Naade, og tilkjendegive dem herved Følgende: Det er bleven Os bekjendt, at nogle Personer have dristet sig til at udbrede i Vore Hertugdømmer falske Rygter, og at de have søgt at forlede de roligsindede Jndvaanere til fælleds Foretagender, som kunne blive skadelige for den offentlige Orden og Rolighed. Vi ere sindede at behandle ethvert saadant strafværdigt Forsøg med al den Alvorlighed, hvortil Omstændighederne maatte give Anledning, og Vi ville med landsfaderlig Naade have Vore kjære og troe Undersaatter advaret om, ikke at fæste Liid til saadanne Rygter, og ikke at lyde nogen ordensstridig Opfordring. Det hele Lands, og enhver Enkelts Bedste, har stedse været og skal altid blive Vore Ønskers og Bestræbelsers høieste Formaal. Vi finde den største, Vort Hjerte dyrebareste, Belønning deri, at Vor uafladelige Omsorg, erkjendes ved Udtryk af Vort Folks Kjærlighed og Tillid: Vi vente derfor ogsaa af Vore kjære og troe Undersaatter, at de blive faste i deres Tiltro til Os, og at de ville holde sig overbeviste om, at Vi til rette Tid ville træffe enhver Foranstaltning, som maatte kunne tjene til det Heles Vel. Vi forsikkre dem samtligen Vor Kongelige Hyldest og Naade. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 16de November 1830. Frederik R. (L. S.) Moltke. Rothe. Hammerich. Jensen. Langheim.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Kjøbenhavn. Under 11te Dennes har den Kongelige Quarantaine-Direction, ved et Cirkulaire til Sundheds-Commissionen i Apenrade, paalagt denne at vise særdeles Opmærksomhed paa de fra russiske Havne ved Østersøen ankommende Skibe, og lægge disse under Quarantaine, naar der maatte befinde sig Syge ombord, da Directionen har modtaget den, dog ikke officielle, Efterretning, at den i Moskau udbrudte Cholera morhus skal være bragt til nogle Søestæder, i Rusland. Ligesaa har Stedets Physicus, Dr. Neu ber, bebudet en offentlig Bekjendtgjørelse fra Sundhedskommissionen angaaende denne hidtil ukjendte Sygdom, og de fornødne Quarantaine-Forholdsregler til, om muligt at holde den borte fra Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sognekaldet i Kjøbstaden Middelfart og for Causlunde Menighed i Fyen, 422 Rbd. - Det residerende Capellanie til Frue Kirke i Aalborg og Annexet Sønder-Tranders, 396 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Kiøbenhavns Torvepriser, den 19de November. Rug Td., 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Hvede. 7 Rbd. 4 Mk. - s. - 9 Rbd. - Mk. - s. Byg 2radet, Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. - 3 Rbd. 4 Mk. - s. Byg bradet, Td. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. - 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre. . 1 Rbd. - Mk. 8 s. - 2 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter, Tde. 7 Rbd. - Mk. - s. - 1 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 2 s., 2 Rbd. 2 Mk. - s. Grøns. Flesk Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. - 1 Rbd. 4 Mk. 8 s., Smør, Pd. Rbd. 1 Mk. 8 s. - Rbd. 1 Mk. 10 s. Æg, Snesen. - Rbd. 2 Mk. - s. - Rbd. 2 Mk. 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Vexel=Cours. Hamb. 2 M. - A v. 212. Species 212.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Kjøbenhavn, den 19de November. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 154 a 155 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 1/4 a 47 1/2 Rbs. T. - 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 86 Rbd. Sedler. Dito Dito 81 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 107 107 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 100 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 i Banco. - 4 pC. Dito Dito - i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito - i r. S. - 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 59 1/2 L. Sterling. Asiatiske Actier - i Sedler. London 3 M. S. 6 Spd. 4 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Christiania, den 13de Novbr. Hamborg kort Sigt 1342 Pct. Amsterdam 3 M. Sigt - Pet. Kjøbenhavn Sølv=Specier 3 Md. Dato, 132 1/2 Pet. Sølv=Specier - pCt. Hæmborg, den 19de Novmbr. Bourdeaux 189 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 7 3/4., k. S. 13 Mk. 9 1/4. Cadix 45 1/2. Lissabon 40 3/4. Amsterdam k. S. 34, 95. 2 M. 35, 30, Kjøbenhavn 210. Spc. pari. Disconto - pC.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Blandinger. Den 12te Novembet er Storbrittannisk Consul i Helsingøer, F. C. Mac Gregor, anerkjendt som Storbrittannisk Consul i Danmark og for Øresund.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Hr. J. A. Thoren i Kongelff har formedelst Fraflyttelse frasagt sig det danske Vice-Consulat sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Med det Kgl. General-Toldkammer- og Commerce Collegii Approbation er Hr. J. G. Mollin i Lysekibs antagen til dansk Visse Consul for Udevalla Tolddistrikt, under det Kgl. General-Cousulat i Gothenborg. Under "Jndsendt, læses i Randers Amtstidende: Rugsæden staaer i Almindelighed, i dette milde Efteraar, ganske fortræffeligt her i Randers Egnen. Jmidlertid er den dog paa nogle Steder, og meest paa den bedste Jord, bleven reent afædt af en Slags smaae Snegle, uden Huus. En Landmand tilraader herved, af Erfaring, sine Medborgere, hos hvem dette Tilfælde maatte indtræffe, strax at pløie Jorden om og saae Rug paany; men iforveien behandle Sæden ligesom Vinterhveden, med Salt og Kalk. Den angribes da ikke af dette Jnsect.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Copulerede i Randers, den 18de November: Hr. Ritmester, Ridder Carl v. Jacobsen og Jfr. Ane Else Høegh. - Paa Moesgaard, den 12te Novbr. Hr. Ritmester, Baron W. af Guldencrone og Frøken Theone Hoff. Stid under Ladning i Kjøbenhavn til Aalborg; C. Koch. Mals. Den 19de Novbr. afseilet: A. Madsen af og til Holmestrand med Korn. P. Hansen af Svendborg til Kbhvn. med Havre. H. Petersen af og til Tønsberg med Korn. H. Petersen af Fiskebekskihl til Norge med Korn. Den 20de indkom: L. P. Nisted af Aalborg fra Gothenberg, med Jern. Den 21de indkom: C. Christensen af Vaarsaae fra Sæby med Brænde. E. Poulsen af Aalsgaard fra Kbh. med Salt og Stykgods.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Vinden. Den 18de Novbr., V.; den 19de, 20de og 2de S.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Bekjendtgjørelser. At min eneste kjære Datter Sophie Metteline Krogh i Dag befriedes fra sine lang varige Lidelser ved en blid og rolig Död i hendes Alders 31te Aar, er det Sorgens Budskab jeg, paa egne og min eneste fraværende Söns Vegne, herved maa bringe deeltagende Familie og Venner. Condalence frabedes. Aalborg, den 20de November 1830. W. sal. Kroghs.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Med dyb Veemod bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner, at min inderligt elskede Mand, Johannes Cramer, Sognepræst for Tolstrup og Steenum Menigheder, endte sine mange og haarde jordiske Lidelser i Morges Kl. 3 ved en blid og rorlig Overgang til Evigheden, i sit Alders 36te og vort Ægteskabs 6te Aar. Almægtige Gud, Du styrke og troste mig og mine uskyldige Smaa i denne vor store Sorg! Tolstrup Præstegaard, den 19de November 1830. Georgine Frederikke Cramer, født Nue,
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
At Underviisningen i den herværende Navigations-Skole, tager som sædvanligen sin Begyndelse førstkommende 1ste December, og vedvarer indtil 1ste April næste Aar; samt at Enhver som vil benytte Skolen, skulde melde sig hos mig som sammes nærmeste Bestyrer, inden denne Maaneds Udgang bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 21de November 1830. Bluhme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
3 a 4 smukke Over-Værelser hvoriblandt en stor Sahl, Kjøkken og Spisekammer m. m. er at faae til Leie strax eller til Paaske hos Chr. Dochedahl, paa Nørregade Nr. 608.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
En Læder=Tobakspung, hvori i en Sølv Fyrtønde og Pibekradser er tabt paa Veien i Nærheden af Gravlev; for Sammes Tilveiebringelse loves en passende Douceur. Stiftsbogtrykkeriet anviser Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
En hvid Hønsehund med brune Ører og bruun Plet paa Ryggen er optaget paa Gudumlunds Fabrik, hvor Eieren kan afhente den.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Onsdagen den 15de December dette Aar, Formiddag Kl. 11 1/2, bliver paa Raadstuen her i Byen holdet en Skiftesamling i afdøde, forhenværende Forvalter paa Willestrup, Mathia Høsts Dødsboe. Hvilket herved i Henhold til Placaten af 21de April 1824 bekjendtgjøres. Muhle.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Finderen af et Par Jern=Armbaand, der ere tabte paa Gar Hobroe, den 20de November 1830. den, bedes, mod en Douceur, at tilbagelevere dem til Eieren, som anvises fra Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Auctioner. Jfølge foregaaende Seqvestration for resterende Skatter og Afgivter vorder her i Sæbye Kjøbstad afholdt offentlig Auction over: 1) Skomager Christian Schjoldanns eiende Sted sammestæds, beliggende paa Vestergades nordre Side, under Matr. Nr. 67 og bestaaende at et Forhuus 10 Fag og et Tverhuus i Gaarden 5 Fag med Gaardsplads. 2) Skoemager Mads Kroghs Huus, der er beliggende paa denne Byes Nørre- eller Pindborggade, bestaaende af 4 Fag med Haugeplads, paa den ved Placaten af 22de April 1817 befalede Maade, nemlig: Onsdagen den 10de November: Onsdagen den 24de November, førstkommende, Onsdagen den 8de December i hvoraf de 2de første afholdes paa mit Contoir og den 3die i selve Stæderne, hver Dags Formiddag respective Kl. 10 og 12. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhabernes og Pantehavernes Efterretning. Byefogedcontoiret i Sæbye, den 13de October 1830. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Jfølge Reqvisition fra Procurator Dannisøe af Aalborg, som Mandatarius for vedkommende Dom og Udlægshaver, bliver den Laurs Jensen hidtil eiende og iboende Gaard, Faurholt i Horsens Sogn, Dronninglund Herred, med Sammes tilliggende, bekjendte gode Jordeiendomme, af Hartkorn 2 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr., og en underliggende Engparcel, at Hartkorn 3 Skpr. - Fdkr. 1/2 Alb., tilligemed den indavlede Korn- og Græssafgrøde, samt den nedlagte Vinterrug-Sæd, og hjembjergede Jldebrændsel, m.v., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 8de December, førstkommende, hver og Onsdagen den 22de December 11 Slet; hvoraf de 2de første Auctioner holdes her paa Herredscontoiret. Onsdagen den 15de December, Dags Formiddag Kl. og den sidste paa selve Gaarden, efter de ved Auctionerne fremlæggende Conditioner, hvilke og kan erfares hos Auctionsreqvirenten i Aalborg. Saasnart 3die Auction er afholdt, agtes tillige endeel udlagt Ind- og Udboe, samt Besætning, Bæster og Fæe-Kreaturer, bortsolgte, mod contant Betaling. Dette bekjendtgjøres herved til Liebhaberes og andre Vedkommendes behagelige Efterretning. Dronninglund Herredscontoir i Sæbye, den 20de November 1830. Paa Hr. Overkrigscommissair.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-24
Bye- og Herredsfoged Müllers Vegne. C. O.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
England. Det har næsten almindeligt været Tilfældet, at de engelske Parlamenter forsamlede sig saa sildigt om Aftenen, at Forhandlingerne ikke sjeldent varede til langt ud paa Natten. Det er i Aar bleven vedtaget, at Parlamentsmøderne om Eftermiddagen skulle begynde Kl. 3. Denne Omstændighed har giver Anledning til en Debatte imellem Jndenrigs-Ministeren Robert Peel, og Hr. Brongham, som allerede Kl. 3 1/2 i Forsamlingen den 10de beklagede sig over, at der endnu ingen Ministre vare tilstæde, medens dog Bønskrivter om vigtige Gienstande forelagdes Huset. Statssecretairen kom strax efter og yttrede sig stødt over, at det ærede Medlem i hans Fraværelse, havde gjort slige bemærkninger, da han ingenlunde havde forstaaet af den nye Bestemmelse, at Ministerne absolut vare tvungne til at være paa deres Plads Kl. 3, ligesom det ikke heller var let for Ministeren for det Jndre, til enhver Tid at forlade sit Departement, og han maatte desuden antage, at Stadens Tilstand, Aftenen i Forveien nok maatte kunne overtyde det agtbare Medlem om, at Jndenrigsministeren denne hele Formiddag ikke havde været uden Forretninger. Han havde endogsaa maattet udbede sig Hs. Majestæts Tilladelse til at forlade en Lever ved Hoffet før Tiden, blot for at kunne møde i Underhuset og dette var imod den sædvanlige Etikette. Hr. Brougham yttrede sin Forundring over, at den høit agtbare Baronet kunde tage sig hans bemærkninger saa nær, da han dog ikke var den eneste Minister. Hvis han havde forstaaet den senere bedre Indretning rigtig, antog han at Meningen maatte være, at idet mindste een Minister maatte være tilstæde i Huset senest Kl. 3 1/2. Om de Uroligheder Ministeren stiklede paa, vidste han intet. Han havde nok bemærket stærke Afdelinger af bevæbnede Politiebetjente, men ikke hos Folket nogen Tilbøielighed til Oprør eller Allarm. Da Hr. Peel blev ved at paastaae, at der havde været alvorlige Optrin imellem Pøbelen og Politiet, fremstod et andet Medlem, en Herr Beaumant, med den bemærkning, at Ministeren heri kunde have Ret, men at det tillige var hans Formening, at saalænge den nærverende Administration varede, vilde Jndenrigsministerens Formiddage neppe blive fri for den Slags Forretninger, som han i Dag klagede over at have været overlæsset med.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Skrivelse fra Main, af 12te Novbr. Man vil vide, at Kongen af Nederlanden bliver ved at gjøre Paastand paa de andre Magters væbnede Mellemkomst til at opretholde Tractaterne, betræffende Belgiens Forening med Holland, men at Frankrig og England bestemt skulde have frasagt sig Deeltagelse i denne Mellemkomst. Frankrigs Erklæring skal desuden ligesaa bestemt frasige sig enhver Udvidelse af sine Grændser, som det protesterer imod enhver Jndblanding i fremmede Nationers indre Anliggender og England har erkjendt denne Grundsætning som Basis for Fredens Vedligeholdelse i Europa. For at jevne de belgiske Anliggender ved diplomatiske Midler, beraadslaaer man for Tiden om to Forslag, enten om Belgiens Forening med Holland som uafhængig Stat under eet Dynastie, eller som en afhængig Stat under et eget Dynastie, men i dette sidste Tilfælde vilde Freden i Europa vel behøve en særegen Garantie, og denne troede man at finde, ved at indlemme Belgien i det tydske Forbund, hvilket man da ogsaa vilde indbyde Holland til at tiltræde, da denne Stat efter Belgiens Frafald vilde være for svag til at kunne bestaae som selvstændig europæisk Stat. Oprettelsen af et italiensk Statsforbund, i hvilket Østerrig ligeledes skulde deeltage, har ogsaa ved denne Leilighed været paa Bane, da Freden vilde have en endnu stærkere Gaarantie, naar de enkelte Stater af 2den 3die og ringere Rang, forenede i Statsforbund, indtraadte i Rækken af de europæiske Stater. Frankrig under imidlertid ikke Forstørrelsen af det tydske Statsforbund og heller ikke Jdeen om at oprette et saadant i Jtalien, da Østerrig derved vilde faae en overvægtig Jndflydelse, og Statsforbund desuden i det hele staae i et Slags Modsigelse med de enkelte Nationers Frihed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Nederlandene. J en, som det lader, officiel Artikel i den saakaldte Staats-Courant, et Blad, som udgives i Haag, advares imod de Rygter, som forskjellige Dagblade søge at udsprede om talrige Hære fra fremmede Magter, som allerede skulde være i Nærheden til Hollands Beskyttelse mod Oprørerne, da saadanne Rygter, naar de vinde Tiltroe, lettelig kunde kjølne den Jver, med hvilken man bør komme Regieringens Foranstaltninger, som sigte til at møde Faren med egne Kræfter, til Hielp. J denne Artikel antages det ikke for saa afgjort, at Oprørerne virkelig have i Sinde at respectere Hollands Territorium, thi er end- ogsaa den provisoriske Regjering just ikke istand til at stille nogen regulair Krigsmagt i Marken, og føler den sig end for svag til at tænke paa at erobre andre Provindser, saa er det ikke heller mindre sandt, at saadanne talrige og uregelmæssige Bander, som for nærværende Tid sværme omkring i Landet, kunne udøve en stor Magt, naar de anføres af gamle Militaire, og finde de ikke alle Puncter behørig besatte, ville de vel i deres Hunger og Usselhed neppe undlade at gjæste Jndvaanerne i de nordlige Nederlande med deres Rovforsøg. Regjeringen i Brussel, som hverken kan ernære dette Pak, eller holde det i Tømme, kan des- uden have sin Jnteresse ved at skaffe sig det paa denne Maade fra Halsen, da det er vist, at hiin saakaldte Regjering i den Grad beherskes af hine Horder, at den neppe kan ansees for at have nogen egentlig fri Villie. Pøbelen er og bliver Mester; Forvirring og Elendighed maa tiltage med hver Dag. For de nordlige Nederlande kunne hine Horder kun da blive uskadelige, naar man overalt med mandigt Mod træder dem imøde, og istedetfor at laane Øre til deres fremmede Haandlangeres indsmigrende Ord og Løfter, strider og kjæmper med Aarvaagenhed, saa at intet andet bliver dem tilovers end at rase imod deres egne Jnd volde og at bøie Nakken under ethvert Aag, som paalægges dem, for omsider at lære at erkjende, at det Broderskab, som Nederlandene forhen saa ædelmodigen tilbød dem, aldrig nogensinde meere kan eller vil blive dem tilbudt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Blandinger. Hele Provindsen Hennegau er i den frygteligste Tilstand. 600 Vognmænd og Kuldragere have ødelagt Hr. de Gorges uhyre store Manufactur Establissement, en Miilsvei fra Mons og ødelagt alle Maskinerierne, som maaskee vare de første i Europa. Skaden anslaaes til over 1 Mill. Gl. Og dette skeete kun af Hævn over Fabrikanten, fordi han, til Lettelse for Steenkulstransporten, havde anlagt en Jernbane fra Monskanalen; den blev naturligviis ogsaa ødelagt. Landet oversvømmes desuden af talrige Bander som tvinge Landmændene til at sælge deres Korn for hvad de selv ville give. Hele store Skarer, af Qvindfolk følge med, med Sække paa Nakken.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Churfyrsten af Hessen har overtaget sit Lands hele Gjeld, at udrede af hans egen Kasse. J Borgerskolen i Christiania oprettes fra Nytaar af en Handelsclasse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
J Torsdags lod den berømte Sangerinde Henriette Sontag sig høre i Hamborg. Entreen kostede 2 Rdl. Courant.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Da Carl den 10des Creditorer forgiæves have ansøgt den franske Regjering om at blive tilfredsstillede søge de ham nu i England, hvor deres Vexler sikkert ville blive respecterede, og den gamle Mand saaledes see sig udsat for Processer og Ubehageligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Den lutherske Biskop Borronsky i Køningsberhar fyldt sit halvfemssinstyvende Aar, og rygter endnu sit Kald.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Det kobberboltede og kobberforbudede Fregatskib "St. Croix Pakker, drægtig 85 danske Commercelæster, nu beliggende i Hamborg, skal sammesteds, ved 3die og sidste Auction, absolut bortsælges den 10de December d. Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Flere af Tydsklands navnkundige Jurister arbeide paa at ville bringe for en Dag at Caspar Hauser ikke skulde være noget Hittebarn, men en Bedrager.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Den preussiske Politi=Assessor Merker, fordeelagtie bekjendt ved gode juridiske Tidsskrifter, har udgivet et Skrift desangaaede paa 93 Sider i 8vo, betitlet: "Caspar Hauser, ikke usansynlig en Bedrager. Til Efterretning for Søefarende. Møllen paa Homborg Øen, i Christiansand Stift, er Natten mellem 1ste og 2den November i en svær Storm at NV. blæst omkuld og aldeles sønderslagen. Denne Mølle tjente de Søefarende som Kystmærke og er beskreven som et saadant i 6te Hefte af Beretninger for Søefarende til det specielle Kort Nr. 6 over den norske Kyst.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Digteren Johannes Evalds Levnetsbeskrivelse, forfattet af Hr. Justitsraad og Prof. Molbech, er under Pressen, og udkommer ved Aarets Slutning. Forf. har i sit Nordiske Tidsskrift gjort offentlig Anmodning om Laan eller Meddelelse af Futrykte Breve, eller andre Bidrag til vor udødelige Digters Biographie", hvis Nogen endnu skulde være i Besiddelse af saadanne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Nogle unge Mennesker, som i en aaben Baad, for nogle Dage siden, vare seilede ud paa Rheden for at skyde Fugle, kantrede ved at støde mod en svensk Baad. Begge Baadenes Mandskab druknede.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-25
Den 12te November solgtes paa Børsen ved 4de Auction for 8050 Rbd. Sedler det afdøde Grosserer, P. Tuteins Bo tilhørende Brigskib Corommandel kaldet, drægtigt 136 Commercelæster, med dets tilhørende Jnventarium. Heri Staden er nylig blevet oprettet et Selskab til Blomsterkulturens Fremme, der som fine Medlemmer allerede tæller et ikke ubetydeligt Antal af Hovedstadens Blomsterdyrkere og Blomsteryndere, og tør vente virksom Deeltagel, mærkede Bognikere og Kunstgartnere. Gjenstanden for dette Selskabs Virksomhed er, ifølge sammes Vedtægter, alle saadanne blomstrende Væxter, være sig Træer, Buske eller mindre perennerende og annuelle Planter, der egne sig for Havekultur i fri Land, og alle Potteplanter, som kunne overvintres uden Drivhuuspleie, og dets Øiemed søges opnaaet deels ved hensigtsmæssig aarlig Anskaffelse af nye Planter, deels ved indbyrdes Meddelelse af de forhaandenværende Værter. - Medlemmernes aarlige Contingent er fastsat til 6 Rbd. rede Sølv, af hvilke hvert Medlem forde 4 Rbd. erholder nye Planter, til denne Værdie, efter en af ham selv til Selskabet indleveret Fortegnelse, og de 2 Rbd. anvendes deels til at dække Embalager, Transport- og Correspondence Omkostningerne ved de Planter, der skulle forskrives fra Udlandet, deels til at afholde andre Udgifter ved Selskabet. Det er imidlertid en Selvfølge, at det staaer Enhver fri for, igjennem Selskabet at begiære Planter anskaffede til et større Beløb.