JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-23
Efter de asiatiske Prindsers sædvanlige Opdragelsesmaade ere de fra deres tidligste Barndom blevne vante til at see, uden Gysen, Blod udgydes, og at glæde sig ved de til Døden dømte Ulykkeliges Martrer. Hvad Roman=Kouli angaaer, da er der aldeles ingen Tvivl om, at han engang vil spille en stor Rolle, og at hans Navn vil gjenlyde i hele Mellem Asien. Han kan, da han ikke har de samme Vanskeligheder at kjæmpe imod, som hans Fader, ved mildere Midler end denne, udvide sit Rige, og især som Ruslands Bundsforvandt indføre i sit af Naturen saa begunstigede, men kun alt for ofte med Undersaatternes Blod væddede Fædreneland. en fast Organisation, og blive sit Folks Velgjører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-23
Khivanernes Yndlingsdrik er Thee, som de nyde med Sukker paa hver Time af Dagen, og de Blade, der har været godet Vand paa, spise de. De kunne heller paa Reiser taale Hunger, end Savnet af denne Drik. Ogsaa de russiske Kjøbmænd elske den i saa ubeskrivelig Grad, at en Læge med Møje kunde bevæge en Syg, under sin Sygdom, at drikke færre end tredsindstyve Kopper hver Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-23
Blandede Efterretninger. Om det nuværende engelske Politie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-23
Londons City staaer under en egen Magistrat, sammensat af Lordmajor og Aldermen, og sammes Befalinger fuldbyrdes af Marshaller, Marshalmen og Constabler. J Mansionhouse, og Guldhall modtages Klager angaaende Ran, Bedragerie og Fornærmelser. For alle Dele af Hovedstaden, der ligge udenfor dens Værneting, ere 27 Embedsmænd ansatte. Themsepolitiet, Wapping, har næsten ene at bestille med Sømændene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-23
Kjøbenhavns Børs, d. 23 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 December 1823) 80. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 27 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 3/4 a 16 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-27
J den lange Vinter=Nat, Drømme knap om Sagas Svaner, Dog J vaagne skal nu bradt; Høit skal Morgen Hanen gale Ryste Vingerne med Gny, Naar, i hellig Morgen Svale, Solen sprænger sorten Sky. Da skal Sæga atter finde Af den gamle Slægt et Kuld, Glødende ved Fædres Minde, Hævende sig over Muld! Ja, der Kuld af ægte Daner, Ammet op ved Bølge Barm, Urdur-Søens tamme Svaner, Spænde skal for Sagas Karm! N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-27
Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-27
Pøbelen blandt Nationerne og Pøbelem blandt de Skrivende, sagde engang Hr. M., maa altid, ligesom visse Dyr i Menagerier, have noget at gave paa, snart Adelen, snart Geistligheden, snart Regjerings- og snart Religionsfystemer, snart den ene og snart den anden Classe af Selskabet. Uden dette Gaverie kunne de ikke leve. Er Krigen derfor ikke godt for andet, saa er den dog godt til, at skaffe Pøbelharmen Gavestof, om ei ved andet, saa ved det Nationalhad, som opvækkes derved. Men alting har sin Tid, og hvo, som roligen kan være Vidne til alle saadanne Optoge, vil ogsaa erfare, at alt saadant Gaverie ophører, naar den Gjenstand, der begaves, begynder at blive forgnaven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-27
Man har i vore Tider Lysestøber, Frugthandler, Spekhøker-Corporationer. Oprindelsen, til Corporationer maa søges hos Romerne, især blandt de Haandværksfolk, der havde med Bygning at gjøre. Der forekommer hos dem Tig narii, Tømmermænd - Structores, Murere Lapidarii, Steenbrydere - Quadratarii, Steenhuggere - Marmorarii, Marmorarbeidere, som alle vare forenede i Corporationer. – Fra disse Corporationer nedstamme uden Tvivl Bygningsbroderskaberne i Middelalderen. De bestode af Mestere i hver Konst, der er nødvendig til Bygningers Opførelse. Disse Mestere forenede sig, efter een Aand, efter lige Grundsætninger, og de paatoge sig ikke allene Forfærdigelsen af det Hele, men besørgede ogsaa de enkelte Deeles Udarbeidelse. Broderskaberne ophørte med Begyndelsen af det attende Aarhundrede. Den var det, som man skyldte Opførelsen af de store Domkirker overalt. - Af hvilken Vigtighed Corporationerne ere i Engelland sees allerede deraf, at endog kronede Hoveder, som Christian den Syvende under sit Ophold der, hædres med at optages til Medlem deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-27
Dr. John Reid beretter i fine Esays og Hypochondriaris, and other nervous Affections Lond. 1821, at Søvnløshed lagde under den americanske Krig Grunden til afdøde Georg den Tredies ulykkelige Sygdom. (Man seer heraf, hvor dybt denne Regent i sine lyse Dage følte de muelige Virkninger af Americas Forliis for Engelland. Nu ere de uberegnelige endog for hele Europa.) Papegøier ere et Slags Fugle, som allerede for henved 800 Aar siden har været bekjendt i Danmark, men som en særdeles stor Sieldenhed. Kong Svend Estrithsøn sendte Pave Leo IX. en rar og kostelig Papegøie, siger Krøniken, til Foræring. Underveis gjentog den ideligen ad Papam vade, og da den blev overgivet den hellige Fader, sagde den til ham: Papa Leo. Den samtidige Skribent Wibert gjør i Pave Leos Levnet næsten et Vidunder deraf. Formodentlig var det en Kakadue, som kommer fra Ostindien. Dette vidner om, at de Danske, som Suhm ogsaa bemærker, i det mindste da havde Omgang med Folk, der handlede paa Indien. Rimeligviis have de faaet slige Ting over Rusland. Man har længe arbeidet paa at gjøre Guld, uden at der kom noget ud deraf, nu har Prof. Sillimann i Washington begyndt at gjøre Diamanter, der i det mindste synes at love noget. Han har nemlig med den engelske Professor Hares Brændeapparat slaaet Antheocit og Blyglands, og fundet i Slutningen af Forkullingen, der optog et Rum af 1/4 Tomme, adskillige smaa sphæriske Kugler, fuldkomment smeltede Materier, ganske gjennemsigtige og saare skjønne. Nogle havde Obsidmas sorte Vand, andre vare brungult farvede som Topas, atter andre glimrende som Perlemoer, Opal, Flint glas. De vare haardere end det stærkeste Glas. Forsøg viste, at de ikke havde ligget i Blyglasset, og at de ikke vare en af jordagtige Dele smeltet Masse. De udsattes i en Flaske med Oxyggengas for en stor Linses Focus, uden at det mindste forandrede sig deri. De ere ligesom Diamanter, absoluto negative Ledere for Electriciteten. Professoren mener, at disse Stene i det mindste komme Diamanter meget nær. Fielding ligger begraven paa den engelske Kirkegaard i Lissabon, uden at nogen Steen fortæller, hvor hans Levninger hvile, – melder en tydsk Journal. - Men behøver Fielding anden Gravskrift end hans Tom Jones:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-27
Indenlandske Efterretninger. J Generalforsamlingen, d. 22 d. M., i det Kgl. Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie blev efterstaaende foretaget: 1) Directionen tilkjendegav, at Compagniet havde 1812 laant af Finantserne Bco. Mk. 62,000, til en Cours af 1760 PC., som da udgjorde en Sum i D. Cour 356,000 Rdlr.; men at denne Sum nu er betal og Renterne af H. M. Kongen blevne Compagnet eftergivne. - 2) Ifølge den i Generalforsamlingen d. 25 Sept. f. A. tagne Beslutning, er en Evaluation bleven gjort, for deraf at kunne see Actiernes Værdie, og efter denne Evaluation har hver Actie en Værd af 150 Rbdlr. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-27
Blandede Efterretninger. En Tydsk, ved Navn Jacob Schulz, som i Begyndelsen erhvervede sig sit Underhold som Skipper og Lods, har nu seet sig istand til at grunde, lige over for Staden Augusta i Georgien, en Stad, som har den gunstigste Beliggenhed. Han har kaldet den Ny Hamborg; den tager meget til og vil engang deele Handelen, mellem Overlandet og Søstæderne med Staden, Augusta. En Deel af den Expedition, der finder Sted over Savannah, skal nu gaae over Charlestown, der ligger landvært 120 Mile fra Ny Hamborg. Ogsaa har Staten Syd Carolina forstrakt Hr. Schulz med 50,000 Dollars. En ny Landevei er anlagt mellem Charlestown og Ny Hamborg, og en Dampbaad underholder Vandsamfærslen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-27
Kjøbenhavns Børs, d. 27 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 December 1823) 80. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 177 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 3/4 a 16 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 100. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-27
En, for Tiden uden Næringsvei værende, ung Mand, som skriver en god Haand, og tillige har Øvelse i Nodeskrivning, ønsker sig Noget af ovennævnte Dele til Afskrivning. En Billet, mærket A. H., bedes aflagt hos Bogtrykker, Höecke, store Helliggeiststræde No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-27
(Jndsendt.)¬ J Anledning af Frue Kammerherinde, Baronesse Stampes Fødselsdag, feiret paa Nyesøe, den 3 Januari 1824. Melodie: Du som svøbt i Skjønheds Rosenklæde u Nyesøe, høie skjønne Dannesæde, Herlig, mild, du i dit Eden staaer. Siig, hvi vinker du til Høitidsglæde, Hvi de festlig Smykte til dig gaaer? Det er Borgens ædle Drot, som fryder Sig paa hulde Mages Fødselsdag, Det er Egnens Ædleste, som hylder Sieldne Dyder under gjæstmildt Tag. Hvad i Hjertet dybt sig monne røre, Svagt gjentoner i konstløse Sang. Men vil Ædlinge ei skaansomt høre Og den matte Harpes stille Klang? Ydmyg Tanken høie Par omsvæver, Ønsket stiger forigt for dets Vel, Følelsen i rørte Hjerte hæver, Løfter from i Bøn til Gud min Siel. Aldrig mørke, tunge Sorger flagre Om de Ædle – Festens høie Pryd! Blid og mild, som Aftensol, den faare Lyse om den Fremtids rene Fryd! Hæderkronte, de som huldrigt sprede Om dem Lys og Held og stille Fryd, Over dem vi, glade, Held nedbede: Sign dem Gud! Løn altid deres Dyd!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Enogtyvende Aargang. No. 9. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 31 Januari 1824. San a paa Hans Majestæt Kongens Fødselsdag. den 28de Januari 1824. Melod. J Brødre, her er Enighedens Sæde &c. Kom, Ven, vi vil studere Almanaken Tak være dem, som gav os denne Bog! Men, fremfor Alt, bør Aarets Skaber Takken; Thi hvorhen vi end Øjet slog Chor Hvert Aar os forkynder, dets Skaber er stor, Med Godt det begyndte, Godt endte i Fjor. Da feired vi, med hellig Andagts Lue, Vor Jesu mild, din Fødselsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-30
Da Aarets Morgen stod paa Himlens Bue Vort Hjerte slog saa glade Slag; Chor. Thi Sorgernes Stund svandt som Taage i den, Og Haabet i Pragtdragt os smilte igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-30
Om de naturlige Kopper og Kokopper. (Slutning; see No. 7.) Forfatteren anstiller følgende Sammenligning mellem Menneskekopperne og Kokopperne: 1) Jndholdet af Menneskekopperne er en tyk læbrig Materie; af Kokopperne en tynd blaalig Flydenhed. 2) For Menneskekopperne have begge Kjøn blandt Menneskene lige Modtagelighed; for Kokopperne blandt Qvæget kun det qvindelige. 3) Menneskekopperne sætte sig paa alle Dele af det menneskelige Legeme; Kokopperne kun paa den eneste Deel af Koen, Yprene. 4) Menneskekopperne komme kun engang i hele Livet hos Mennesket; Kokopperne kunne oftere vise sig hos eet og samme Menneske, endog naar de allerede eengang ere blevne ham indpodede. 5) Menneskekopperne besidde noget Flygtigt, hvorved de allerede smitte ved Uddunstningen; Kokoperne smitte kun ved den saarede Huds umiddelbare Berørelse. 6) Efter overstandne Menneskekopper er Sikkerheden, ikke at faae dem endnu engang, den største, efter havte Kokopper gives der adskillige Tilfælde, at hine dog have indfundet sig igjen. 7) Kokoppegiften frembringer hos Mennesket Kokopperne; Menneskekoppegiften ikke hos Qvæget Menneskekopperne. 8)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-30
Denne Tidspunkt synes nu at være kommen. Vaccinationen har ogsaa i Danmark siden 1801 staaet sin Prøve. Efter de Erfaringer, der allerede længe ere gjorte, lider de Vaccineredes Helbred intet ved Jndvodning og blive ingen andre Sygdomme derved frembragte. Det Udslæt, som er en ikke almindelig Følge af Vaccinen, er sædvanlig af den Beskaffenhed, at det enten i kort Tid gaaer bort af sig selv eller ved simple Midlers Brug letteligen helbredes. (Jnf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-30
Vaccinationscommissionens første Jndberetning til Kongen f. 1802.) Fra 1802 til 1808 vare allerede ialt vaccinerede i Dannemark og Norge, 111,722 Mennesker. Hvad Dr. Herz i sit ovenanførte Skrift siger om den ringe Farlighed ved de naturlige Koppers Jndpodning, gjendrives ved det, vor berømte Callisen siger i den Anledning. Efter den af ham paaberaabte Liste sees, at i Kjøbenhavn fra 1749 til 1798 ere døde af de naturlige Kopper 12,231, og maaskee deres Tal, som vel ikke ere døde under Sygdommen, men blevne sygelige og svage os. v., var endnu større. Listen viser ogsaa, hvor lidet Jndpodningen af de naturlige Kopper har gavnet Hovedstaden. Den har aldrig vundet blandt Almuen den Tillid, som Vaccinationen. Man indpodede ikkun Enkelte, og vedligeholdt derved en bestandig vedvarende, skjøndt svagere Børnekopper-Epidemie, som bortrev i en Række af Aar lige saa mange, som enkelte og stærkere Epidemier forhen dræbte. Den viser fremdeles, at i de senere Decennier, uagtet Stadens Folkemængde betydelig har tiltaget, og uagtet man indpodede de naturlige Kopper, dog ligesaa mange ere døde af Børnekopper, som forhen, da Jndpodningen ikke blev anvendt. De enkelte som i nogle Aar findes anførte at være døde af naturlige Kopper, maa vel antages at have havt falske Kopper, eller andre Huudsygdomme, da de gennine Børnekopper nok kunne formodes at vilde have udbredt sig videre. Om de faa, som i Aarene 1805, 1806 og 1807 ere anførte at være døde af Kopperne, er det ved nøiagtig Undersøgelse bevist, at de ikke have havt de naturlige Kopper, men andre Sygdomme. (Jvs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-30
Physisk Medicinske Betragtninger over Kjøbenhavn, 2den Deel, S. 14849.) Pierre Charron. (Meddeelt af Dr., Prof. Sevel Bloch.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-30
Pierre Charron, hvis Bog de la Sagesse skattes høit, var et skarpsindigt Hoved, men forelsket i Skepticismus, hvilken han paa alle Maader i samme sin Bog søger at tage i Forsvar Nogle have villet beskylde ham for Atheisterie, men Niceron viser at de tage mærkelig Feil, og at han plilosopherer vel nok, alene han iblandt har nogle paradore Meninger, og behøver derfor en billig og ædeltænkende Fortolker. Han holdt et fortroligt Venskab med Michel Montaigne, der elskede ham saa høit, at han paa sit yderste overdrog ham Rettighed til at føre sit Familievaaben. Han har og meget efterlignet Montaignes Aand, og i sin Bog de la Sagesse udskrevet mange philosophiske Sprog og Meninger Ord for Ord af Hiins Essais de morale *). Denne Char on var fød i Paris 1541, og var der en Stund Parlaments-Advocat, men som han fandt kun liden Fordeel derved, lod han denne Post fare, og valgde Tieologien og Prædikestolen, hvorpaa han, ved at lade sig høre i adskillige af Frankrigs fornemste Stæder, indlagde sig stor Ære og Berømmelse. Han vilde have givet sig i Cartheuser-Ordenen, men Prioren undskyldede sig for at antage ham der, fordi han allerede var nu noget ved Aar ene, saa at han ikke kunde udstaae denne Ordens strenge Disciplin, og et lignende Afslag fik *) Oversatte af Prof. H. Wolff. han og, da han siden attraaede Antagelse blandt Colestiner=Munkene. Han blev derpaa en Presbyter secularis, og holdt sig til nogle Biskopper, der brugde ham som deres Vicarius. Han døde meget hastig Aar 1603, som han gik paa Gaden i Paris, hvor han faldt død ned til Jorden. (Man læse om Charron Nicerons Memores, T. XVI.)J disse Dage er udkommet: Veiviser, eller Anvisning til Kjøbenhavns, Christianshavns og For stædernes Beboere for Aaret 1824, udgivet af Boghandler L. Thiesen, og faaes hos ham paa Børsen No. 12 og ved Nybørs Nr. 63. Ogsaa denne Aargang af denne almeennyttige Bog er samlet med den Flid og Nøiagtighed, som have udmærket den, lige fra den Tid af dens Redaction er bleven besørget af den nuværende Udgiver. Af særdeles Nytte, især for Reisende, er den tilføiede Fortegnelse over Hovedstadens Hoteller, Gjestgiver gaarde og Herbergersteder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-30
Kjøbenhavns Børs d. 30 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a viito 247. Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 s.a 15 Rbmk. Oblig. (m. Renter fra 11 Dec. 1823) 79 1/2 a 80. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 1272 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 3/4 a 16 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 100. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-30
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-30
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-03
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 10. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 Februari 1824. Nogle Bemærkninger, foranledigede ved Hr. Kammerraad Drewsens Anskuelser af de saakaldte frie Forpagtninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-03
Ved Forpagtning eller Fæste kan jeg derimod let fornærme Vedkommende, og tilsidst mig selv. Er jeg dum og gjerrig, bær jeg mig omtrent ad paa følgende Maade: Ved Jndfæsteseer jeg kun paa, om Fæsteren har Penge, og er brav dum; begge Deele troer jeg at være Vand paa min Mølle, er han tillige forliebt, er det saa meget bedre; da opskruer jeg ham Fæstet saa høit mueligt; jeg lader udspionere, hvor mange Penge han har, gaaer ham paa det Yderste, slaaer lidet af i Jndfæste, for at faae nogle Tønder Sæd mere i Landgilde aarlig, for paa denne Maade at dræbe ham langsomt, uden at bekymre mig, om det kan udredes eller ei; thi jo før Fæsteren bliver forarmet, jo før faaer jeg atter Jndfæste (Forpagtning er endnu bedre, den gjorde jeg saa kort som mueligt, for des oftere at faae Leilighed til at vinde. Har jeg en flittig og fornuftig Fæster, og denne opbygger Gaarden, anskaffer god Besætning, sætter Jorderne i god Drift, og han saa døer, da er her noget for mig at fiske: Der kommer en Frier til Enken; jeg skildrer ham denne og Gaarden saa fordeelagtigt som mueligt; har Konen noget Tiltrækkende, er det mig ogsaa Penge værd, jeg fortæller ham, at han har flere Rivaler, og driver ham det op til det Yderste, endelig komme vi til Accord; jeg glemmer nu ikke at lade ham modtage Gaarden og Alt, hvad mig tilhører (og mere til, om det lader sig gjøre) efter Syn og Taxation *). Er der lidt Midler og Børn, beholder han Midlerne til Børnenes Opdragelse. Han bliver nu Mand, kan ikke præstere, hvad der er ham paalagt, maa betale mig af de Midler, som Børnenes duelige og stræbsomme Fader har samlet; han bliver forarmet, kommer fra Gaarden, og jeg har de Midler, som tilkom Børnene, og disse maa nu søge Fremmede eller Fattigvæsenet. - Jeg skal fortælle et mig bekjendt Exempel af den Natur, men som mislykkedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-03
Mosaik. (Udaf, Prof. F. W. Gubitzes Tidsskrift: "Der Gesellschafter, oder Blatter for Geist und Hertz. Berlin, 1823. 77stes Blatt. Side 371.)(Meddeelt af Dr. Prof. Sevel Bloch.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-03
Paa Wellingtons Skiold, tilegnet og skienket Storbrittaniens Helt udaf Taknemmelighed og Ærefrygt af Londons Bankers and Merchants(forfærdiget for 12000 Pund hos Green og Wards i London, begyndt paa 1814, fuldendt 1821), indeholder det midterste Felt Helten Wellington med tretten af hans Ledsagere og Krigs kammerader tilhest. Over ham svæver den ham med Krandse prydende Seiersgudinde; foran ham ligger hans Modstander, betegned ved Lighed og den franske Ørn, nedkastet under hans Hestes Hov; til hans høire og venstre Side trampes to findbilledlige Væsener, Mord og Usammendrægtighed (Tvedragt) ihiel af Hestefødder. - Skioldets Indbefatning er deelt i til Felter. Ethvert af disse fremstiller en Seiervinding eller en og anden berømmelig Tildragelse i Wellingtons Liv. Slaget ved Waterloo findes ikke derpaa. Men med denne (med Flid øiensynlige) Udeladelse synes den, kun i dette eneste Feltslag af Wellington personlig overvundne, og her af ham under Fødderne traadte Bonaparte at staae i aabenbare Modsigelse. Under den Titel: "e la Rochefoncauld des dames er nylig en Samling kommen ud i Paris af berømte franske Skribentinders Læreregler, Kiernesprog og Tanker. To Trediedele af Verket skyldes afdøde, en Trediedeel levende Koner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-03
Vi ville her meddele Noget udaf dette lille Skrift: Egenkierlighed. Hos hardtad alle Mennesker ligner den Achilles's Hæl. (Mad. Necker.) Den er det Ømfindtligste, af hvad vi føle i os, og dog begribe og giette vi næsten aldrig, at den findes hos Andre. (Frue v. Stal.) Skinsyge. Man kalder den Elskovs og Om sindigheds Datter, og den er langt oftere Egen kierlighedens og Mistænksomheds Datter. Den sætter Frygten forud, at skuffes, en Frygt, som passer slet til den Agtelse, hvilken man er den Gienstand skyldig, som man værdiger sin Tilbøielighed. (Mad. Niccoboni.) - Kummer. Kummeren, som søndergaaver Livet, søger næsten stedse at skiule sig. Mad. Cottin.) Man være ingensinde bekymret for dem, hvilke i Modgang have Taaregaven. (Fru Sevigne.) - Eensomhed. Leve i Vrimmelen, er det samme som at jage igiennem Livet; Rolighed forlænger det. Verden stieler os udaf os selv, Eensomhed tilbagebringer os det Frarapsede (Entwendete). J Verden seer man kun en Hob Mennesker, som stræbe efter at bortflye fra sig selv. (Fru v. Lambert.) - Haab. Kun de, som have tabt meget, vide, hvor Mennesket trænger til Haabet. (Fru v. Krudener.) - Venskab. Man maa elske sine Venner, ligesom sande Kunstelskere Malerierne; de hefte Øinene paa de smukke Steder, og oversee de andre. (Fru v. Epinay.) - Elskov. Elskov er ligesom Frygt; begge troe letteligen Alt. (Fru v. Aunoy.) - Aand (esprit. Forstandens og Aandens Nydelser ere skabte til at stille Hiertets Storme. (Fru v. Stael.) Hvorfor ere Stratenrøverne sieldne i civiliseerte Lande, Fordi man ikke alene bestraffer dem, men endog straffer dem med Skam og Skændsel. Hvorfor er der saa stort et Antal Stratenrøvere i Engelland, Fordi man vel straffer, men ikke brændemærker dem. J Engelland giør Stratenrøveren sig til af sin Haandtering, som af et ærligt, indtil han - bliver hængt. Overhoved siger Infamie intet i Engelland. Der gives kun Penge- og Legems, ingen Ærestraffe. Ægtemanden, som treffer sin Hustrue i Hoer, lader sig af hendes Boler - give Penge: og hans Kone og Hoerkarlen blive - ærlige som tilforn, med den offentlige Menings Undtagelse. J Engelland er i Grunden Alt – kun Pengeanliggende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-03
I Paris spurgte man ved Hoffet, kort efter Bourbonernes Jgienindsættelse: Kommer man igien til at bruge Pudder. – "Nei!" svarede en Hofmand: "Ludvig XVIII. vil regiere a la Titus! – (Hentydning til Titus-Hovederne.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-02-03
En lang Tid førend Gothe havde allerede (1784) Cagliostro det Begreb om Valg og Siele-Slægtskaber. Han sagde engang til Cardinal Rohan, Stor-Almissepleier af Frankrig. Votte ame est digne de la mienne, et vous meriter d'etre le consident de tons mes secrets. Utaalsomhed (Jntolerance) er enten et Tegn til Dumhed eller Ondskab; den er Smaaesieles eller ukierlige Hierters Tyrannie.