Berlingske Tidende, 1784-07-01
Den Danske Korntønde, som uden Tøy holder 144 Potter, skal bestaae af 8 Skiepper, og hver Skieppe holde 18 Potter. En Oltønde skal holde 136 Potter, i Anker 30 Potter, og i Trantønde 120 Potter eller 15 Kuttinger, halve Fierding og mindre Dele af hvert Slags efter Proportion. En Dansk Per holder 4 Pæle, og 1 Pægel 2 halve Pæle. Sexten Danske Pund skulle giøre et Lispund, og 20 Lispund et Skippund. Et Pund holder 2 Mark eller Sexten Unger eller To og Tredive Lod. Et Lod fire Qvintin og et Qvintin fire Ort. Af Sølv=Vægt eller Cølnisk Vægt skulle 17 Pund være ligesaa tunge som 16 Pund Dansk Vægt. Jøvrigt deles et Cølnisk Pund i Mark Anzer, Lod, Qvintin og Ort, ligesom det Danske Pund. Al Vægt og Maal, som i Kiøb og Salg, samt al Slags Handel og Oppebørseler maae bruges, skal være tilbørligen skemalet eller brændt, om det ellers skal agtes for lovlig Væg og Maal. Ligesom Magistraten i Kiøbenhavn herefter, som hidtil, giver ere berettiget til at lads giøre, stemple, brænde og før handle af Vægt og Maal, saavel for Handelen paa Jsland, baade til eget Brug og Udsalg der i Landet, som og til Afbegening for Ovrigheden sammesteds i deres Embeds-Forret mager; saa lade Hs. Majester nu for enhver af de 21 Systelend sammesteds anskaffe og opsende følgende nødvendigste Sorter misteret Maal og Vægt, nemlig: i Korn-Skæppe, i heel og 1 halv Kutting, begge uden Skaft, til tørre Vare 1 heel og i halv Kutting med Skaft til Tranmaal, 1 Pot og i halv Potte Maal, samt i heel og 1 halv Pægel, samt lig af Tin, en ordinair Jern=Alen og 1 To Lispunds Bismer hvilke Sorter Maal og Vægt skulle tiene til Brug saavel ved Stridigheders Afgiørelse om Maal og Vægt, være sig imelem Jndbyggerne indbyrdes eller paa Handelstæderne, som og til Modeller for hvad Maal og Vægt Almuen forfærdigtil eget Brug, og skulle Sysselmændene være forbundne stedse at holde dem i forsynlig Forvaring, hvorfor de og som Jnventaria ved deres Embeder fra hver Formand til Efte mand skulle afleveres, hvormed saavelsom alt andet, de angaaer Vægt og Maal og sammes rette Brug, Stiftan, manden og Amtmanden, hver for sit Amt, skulle have ved børlig Opsyn. Efter disse Maal tillades Sysselmændene at fustere Ski per, hele og halve Kuttinger, hele og halve Potter, hele halve Pæle, samt Alenmaal, som Jndbyggerne maatte behøve og forlange til Efterrettelighed i deres Huse, men ik Bismer-Vægt, et heller nogen Maal, enten til Brug ved Handelen eller for dem selv, som Original=Maal, da alt saa dant Maal uvægerlig bør anskaffes fra Kiøbenhavns Justes. Kammer. Jngen maae og i Jsland understaae sig til selv justere Maale-Kar eller Alen Maal til Huusbrug, som ha forfærdiger, eller saadant Maal til andre afhænde, inden de er af Sysselmanden efter Original=Maaler justeret og brænd J vidrig Fald forbryder den, der bruger saadant ujusterMaal, foruden Maaler selv, hvad han hver Gang handle med til Angiveren, og desuden til Stedets Fattige den først Gang ligesaa meget som dets Værd, men anden Gang de dobbelte. De Mørker, som brændes paa de saaledes justerede Ma skulle rettes efter dem, der findes paa Origmal-Maalen paa det nær, at derpaa Stedet for K. som er Kiøbenhavn Mærke, indbrændes de første Bogstaver af Sysselernes Na ne, saasom: N. M. Norder Mule. S. M. Sønder Muld D. S. Øster Skaptefells. V. S. Vester Skaptesels H. N. Huappedals. S. N. Snæfells Næss. B. st. Badestrands. S. T. Strande. H. V. Hunevands. S. Skagestords. O. Defiords Syssel og saa fremdeles. Opaa det forbemeldte Original-Maal og Vægt desbedre kan undgaae al Beskadigelse, maae samme stedse holdes saaledes forvaret, at det ikke bruges uden allene naar det behøves: Rettesnor enten for andre Maals Justering eller for de an Maal og Vægt forefaldende Stridigheders Afgiørelse. Saasom alt gammelt Maal og Vægt i Jsland allerede befalet at settand af Brug, og altsaa hverken dette eller ad get andet, end det ved Tarte-Forordningen af 30te Maji. 1776, 3die Art., samt ved denne Forordning paabudne, bør findes sammesteds, saa skal og hver Sysselmand herefter have Magt og Rettighed til at bemægtige sig og cassere, som ulovlig al saadan Vægt og Maal, som han i hans Syssel maatte finde at bruges, uden at være stemplet eller brændt, enten i Kiøbenhavn eller af ham selv eller Formænd i Embedet, saavidt dem herved er tilladt at stemple eller brænde. Med det rette Danske Alenmaal skal maales alle Slags Baand, Snorer og deslige, som i Alental pleier at forhandles, samt Lærred, Klæde, Vadmel, Kattun og alle Slags Stoffer af Silke, Uld og Linnet, og det midt paa Tøiet. Dansk Alen og Favnemaal skal og bruges til Gierder, Grøfter og andet Jord Arbeide, samt al Maaling af Jord og Grund. Alle maalende Vahre, som giøre mindre end en Tønde skulle maales og sælges efter hvert Slags Vahrers Beskaffen hed med Skiepper, Kuttinger eller halve Kirtinger, og naar deraf sælges mindre end en halv Kutting, skal det maales med rette stemplede Potte- og Pole-Maal, og saaledes skulle og alle vaade Vahre maales og sælges. Jngen Maaletønde, Skieppe eller Kuttingmaal maae bruges uden de, som ere tilbørligen stemplede eller brændte. og skal alt det, som dermed maales af tørre Vahrer, lovlig istyrtes med Skuffer, uden siden at trykkes eller skuddes. Alle tørre Vahrer skulle maales uden Top, og stryges efter Bredden, ingenlunde med den blotte Haand, men med et linieret rundt Strygbolt, uden allene Steenkul og andre Kul samt Bark og Kartofler, og deslige store Frugter, som maae maales med en lovlig Top. Med Korn-Tønden skal maales alle Slags Korn-Vahre og Frugter, og efter Korn-Tønden indrettes Maale-Tønden til Kul og Kalk; men Maale-Tønder til Steenkul og Bark efter Salt-Tønden. Humle skal et sælges med Skieppe, men efter Vægt. Jngen anden end Dansk Vægt maae bruges til at veie Victualier, Kramvahre, eller andet, hvad Navn det haver, som pleier og bør sælges efter Vægten. Masiv Sølv og Guld skal veies med Cølnisk Vægt, som her er lignet og stemplet.