JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Den nordamericanske Regjerings Beslutning at forene Texas med Unionen gjør stor Opsigt. J de sydlige Stater triumpherer man derover; de nordlige ere ikke synderlig glade. En Krig med Mexico ansees for uundgaaelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Gudstjeneste. Paa Fredag bliver i Nykjøbing Kirke. Altergang Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Organistjenesten her i Nykjøbing er for Tiden ledig. Jndtægterne ere: faste: 80 Rbd., uvisse omtrent 30 Rbd. Ansøgninger om dette Embede, indsendes inden 6 Uger fra Dato til Stedets Kirke inspection.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Den 4de April 1845. Assemblee i Maribo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
At 5te og sidste Assemblee hos Undertegnede afholdes Søndagen den 13de dennes, Aften Kl. 7 1/2, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Maribo den 3die April 1845. M. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Dersom Nogen maatte kunne paatage sig at undervise Børnene i Borgerskolen et Par Timer, ugentlig i Tegning, anmodes Samme om at anmelde dette enten for Skolecommissionen eller for Skolens Overlærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Tjeneste ledig. En confirmeret Dreng af god Familie kan strax eller til 1ste Mai d. A. faae Ansættelse paa Maribo Amtstue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
To duelige Grovsmedsvende kunne strax faae Arbeide i Nakskov hos P. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
For en Pige, der til Fuldkommenhed forstaaer Brygning, Bagning og Madlavning, bliver til 1ste Mai eller Juni en Plads at erholde paa en Gaard her paa Landet. Hvo der attraaer denne Plads, maae henvende dem hos Exam. juris Gjerding i Nykjøbing, hvor nærmere Aftale træffes, men uden gode Anbefalinger for Troskab og Duelighed nytter det ikke at melde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Undertegnede seiler til Kjøbenhavn sidst i Ugen, naar Jsen tillader samme, og medtager Fragtgods. A. W. Schrøder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. C. Barlon i Nykjø Hr. Agent L. J. Benbing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i SaxkjøS. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i J. Gottschalck Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i -J. E. Hald i Præst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Nysted. H. P. Ditzel i Vor H. B. Pohler i Rødby. dingborg. Havefrøe. nylig hjemkommen fra Booth & Comp. i Hamborg faaes i Nakskov hos C. C. Dan. Been. kjøbes nu atter til høieste Priser i Nakskov af C. C. Dan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Faxøe Steenkalk kan faaes Onsdagen den 9de de fra vort Brænderi Nykjøbing den 7de April 1845. R. Sidenius. H. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Godt hvidt og rødt Kløverfrø faaes hos R. Sidenius. 4 a 5000 Rbd. eller efter Omstændighederne en noget høiere Sum, tilhørende det Lollands=Falsterske Brandforsikkring. Selskabs Fond, kunne mod betryggende Sikkerhed i en Landeiendom her i Stiftet erholdes tillaans i anstundende Junii Termin, naar man inden 21de April henvender sig herom til en af de Undertegnede med fornødne Oplysninger om det tilbudne Pant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Det Lollands=Falsterske Brandforsikkrings=Selskabs Kasse Comitee, den 29de Marts 1845. . F. M. Knuth, M. H. Wilhelm, Bagger, Knuthenborg. Øllingsøegaard Raahaugegaard pr. Maribo. pr. Nakskov. pr. Maribo Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Da der ved den afholdte tredie Auction over den Kjøbmand Jacob Jensen Kramer tilhørende, i Nykjøbing Slotsgade paa Falster under Nr. 5 a 6 beliggende Gaard med iværende Brænderi og tilhørende Jordlod Nr. 9 paa Kjøbstadens Mark, ikke blev gjort Bud, saa bliver, efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, nævnte Eiendom, der findes beskreven i denne Tidendes Nr. 17, 18 og 19, stillet til absolut Bortsalg ved en fjerde Auction, som afholdes paa Byens Raadstue Mandagen den 21de April dette Aar Formiddag Kl. 11, og vil da Gaarden med Brænderie og Jordlodden vorde opraabt, først hver for sig og derpaa samlede. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir, og bemærkes: at Panthaverne forud have erholdt anordnet Varsel, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Nykjøbing d. 5te April 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Løverdagen den 19de April førstkommende, bliver opraabt til Bortfæstelse eller Arvefæste 2de Gaarde paa Grevskabet Christianssædes østre District, nemlig: 1. En Gaard i Vied) (forhen havt i Fæste af Jens Albæk) hvis tilliggende Jorder staaer for Hartkorn efter den nye Matrikul 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., foruden i en Baadleieplads, der er ansat til 1 Alb. Den i Jorderne nedlagte Vintersæd følger Eiendommen. Auctionen over denne Gaard afholdes paa selve Stedet benævnte Dag Kl. 10 Formiddag. 2. En Gaard i Kostrup (forhen havt i Fæste af Peder Johansen Due) hvis tilliggende Jorder staaer for Hartkorn efter den nye Matricul 4 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., foruden 1 Fdkr. Hartkorn paa en Græsning. Den i Jorderne nedlagte Vintersæd følger Eiendommen. Denne Auction afholdes benævnte 19de April paa Gaarden Kl. 2 Eftermiddag. Dette bliver herved bekjendtgjort saavelsom, at Undertegnede forinden paaviser Eiendommene og hos hvem de nærmere Conditioner kan erfares. Christianssæde den 31te Marts 1845. J. M. Lützen. *) Med et Areal af 57 Tdr. 2 Skpr. Land. **) Med et Areal af 41 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. Land Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver Onsdagen den 16de dennes, Formiddag Kl. 10, paa Nysted, Raadstue afholdt offentlig Auction over en Lods A. Larsen tilhørende Seilbaad med Redskaber; hvilket herved bekjendtgjøres. Nysted Byfoged Contoir den 2den April 1845. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Tirsdagen den 22de d. M., Formiddag Kl. 11 slet, lader Hr. Kjøbmand Frey i Stubbekjøbing ved offentlig Auction bortsælge endeel Kjøbmandsvarer af alle Slags, saasom Tørklæder, Lærreder, Hvergarn, Baand, Bomuldstøi, nye Kornsække, Tønder, Kasser og Foustager, Ankere, Kornvarer af alle Slags, endeel røget Flæsk, fede Sviin, Vogne, hvoriblandt en Vienervogn og en Gik med meget mere, mod Betaling til Jncassator, Fuldmægtig Wilcken i Nykjøbing, til Mortensdag dette Aar. Stubbekjøbing den 3die April 1845. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Onsdagen den 16de April førstkommende Formiddag Kl. 10 slet, bliver paa Gaarden Vilhelmsdahl ved Guldborg, Færgested, i Anledning af den hidtilværende Besidders Fratrædelse ved offentlig Auction bortsolgt endeel godt Ind- og Udboe, saasom Mahognitræes og andre Meubler, navnlig Chatoller, Commoder, Dragkister, Speile, Borde, Stole, Divaner, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kobbertøi, hvoriblandt er stor Bryggekjedel, Kjøkkentøi, Kar, Ballier, Spande og Bøtter, Avlsredskaber af alle Slags, Vogne, hvoriblandt en god Kalechevogn og en grønmalet Fjellevogn med 2 Sæder, Seletøier, en god Tærskemaskine, 7 gode Heste, endeel Malkekøer, Qvier og Kalve, Faar og Sviin, samt endeligen endeel Korn, Kartofler og et Par i røget Flæsk m. m., imod Credit til dette Aars Mortensdag; hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Creature, Vogne og Avlsredskaber sælges i Middagsstunden. Nykjøbing den 27de Marts 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Torsdagen den 17de denne Maaned, Formiddag Kl. 11 slet, lader Hr. Selveier Jungelausen i Nørre Ørslev ved offentlig Auction bortsælge 100 Tdr. Kartofler, hvoriblandt nogle Tønder fine Sukker=Kartofler, et Parti røget og grønsaltet Flæsk, 15 Stkr. 12 Ugers Grise, Sædebyg, en Vienervogn, Creature af Heste og Qvæg med meget mere, alt imod Credit til dette Aars Mortensdag; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 3die April 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Creditorerne i afgangne Kjøbmand Harders Boe her Byen indbydes herved at møde ved den ordinaire Skiftesamling i dette Boe, som holdes paa mit Contoir Løverdagen den 26de dennes om Eftermiddagen Kl. 3, for at erklære, om der skal acqviesceres ved en af Overretten afsagt Dom, hvorved en i Boet anmeldt Fordring er bleven sat i Klasse med Krav efter Haandskrift. Bye- og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 6te April 1845. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-07
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Lollands Falsters Tidende. Vare. Trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 10. April. No 42.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Man har saatidt beskyldt vor Tidsalder for at være Vantroens eller i al Fald Jndifferentismens Tidsalder, og denne Beskyldning har heller ikke været ufortjent naar man vil datere vor Tidsalder fra Midten af forrige Aarhundrede. Paa hiin Tid nemlig begyndte de saakaldte franske Encyelopædisters Lærdomme at faae mere og meere Indgang hos de høiere Classer, og denne Tid naaede sit Culminationspunct i den franske Revolutions Rædselstid, da man iblandt de andre Afsindig heder ogsaa begik den, at decretere Tilværelsen af en Gud. At der imidlertid er foregaaet en stor Forandring til det bedre i de sidste 20–30 Aar, kan ikke være ubekjendt for Nogen, der ikke har levet ganske udenfor sin Tid. Denne Bevægelse har fundet Sted ikke mindre her i Landet, end i andre Lande, men intetsteds dog meere end i Tydskland, dette de religieuse Bevægelsers gamle Hjem, og Tydskerne have derved hævdet deres Navn som en dybegemytlig, religiens Nation. Vi ville ikke tale om den speculative Philosophies Anvendelse i Theologien; thi den Bevægelse, som derved er fremkaldt, har endnu saagodtsom slet ikke berørt den store Masse; vi ville heller ikke tale om de saakaldte gammel-lutherske Menigheder, der have afsondret sig thi denne Bevægelse betragte vi meere som et Tegn paa et sygeligt end paa et frisk religieust Liv, men der foregaaer i den nyeste Tid en anden, høist mærkelig Omvæltning i den tydske Kirke, der lader til at ville blive af ikke mindre Betydenhed end den store Kirke-Reformation i det sextende Aarhundrede. Bevægelsen har allerede længe fundet Sted i Stilhed, men det er gaaet nu ligesom med Luthers Reformation; den er bleven foranlediget til at fremtræde, den er kommen til Bevidsthed, nærmest ved en tilfældig Begivenhed, ved et grovt Misgreb af en catholsk Prælat, Biskoppen i Trier, Arnoldider fik det Jndfald at udstille den hellige Kjortel, som Christus skal have baaret ved Korsfæstelsen, til Folkets Tilbedelse. Dette vilde vel være gaaet hen, som saameget andet, uden at Nogen havde bekymret sig derom, hvis ikke den hellige Kjortel uheldigviis havde faaet et stort Tilløb af Troende. Dette vakte Forargelse, og de er bekjendt, at en catholsk Præst, Ronge, offentlig traadte og derimod. Den romerske Kirke er ikke bleven klogere siden Luthers Tid, man anvendte de samme Midler mod Konge, som mod Luther, og Følgen har været, at Ronge og hans Tilhængere have skilt sig fra den romerskecatholske Kirke, og stiftet en ny under Navn af "den tydskecatholske Kirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Den nye Kirke forkaster Paven, Munke= og Nonne væsenet, Præsternes ugifte Stand, Afladslæren, det latinske Sprog ved Gudstjenesteen, det hemmelige Skriftemaal, de ikke i Skriften begrundede Sacramenter, Helgenes Paakaldelse, Reliqviers og Billeders Tilbedelse, Valfarter, og Læren om Gierningers Fortjenstfuldhed (Werkheiligtet). Den opstiller følgende positive Grundsætninger: Menighederne skulle vælge deres Geistlige; Menighederne vælge Afordnede (Ældste) som repræsentere den hele Kirke; Enhver Geistlig, saavelsom Lægmand, har Ret til at grandske i Skriften; Troesfrihed tilstedes, og hvad Troen og Bekjendelsen angaaer, maa der ikke finde nogen Tvang Sted, Grundlaget for den christelige Tro er den hellige Skrift, Kirkens (den romerske Kirkes) Læresætninger (die Satzungen) og Autoriteter have ingen bindende Kraft, kun Daaben og Nadveren, erkjendes for Sacramenter. Det tydske Sprog anvendes alene til Gudstjeneste. Det apostoliske Symbolum erkjendes, og Troen maa vise sig i gode Gierninger, men gode Gierninger ere kun de som fremgaae af Tro, Overbeviisning og Kjærlighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Man vil heraf see, at de nye Kirkereformatorer i alt Væsentligt ere enige med Reformatorerne i det 16de Aarhundrede; men de synes dog meere at nærme sig Calvin end Luther. At den nye Kirke alt har vundet mange tusinde Tilhængere, er bekjendt, og det synes ogsaa som Catholikerne i den danske Stat ere tilbøielige til at slutte sig til den. Fra Catholikerne i Altona er der saaledes afgaaet en Adresse til Ronge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Jndenlandske Efterretninger. Udnævnelser m.m. Directeur for det kgl Rentekammer, Schønheyder, paa Ansøgning, Naade og med Pension entlediget, og Finantsministeren, Geheime-Statsminister Grev Moltke, overeensstemmende med de ved Reorganisationen af Rentekammeret i 1840 afgivne Bestemmelser, udnævnt til Præsident for dette Collegium; Amtsforvalter for Hjørring Amtstuedistrict, Etatsr. BrinckSeidelin, udnævnt til Generaldecisor og Chef fordet danske Regnskabsvæsen i Rentekammeret; Stiftamtmand over Sjællands Stift og Amtmand over Kjøbenhavns Amt, Grev Knuth fra 1 Oct. d. A. af paa Ansøgning i Naade entlediget fra hans Embede som Amtmand over Kjøbenhavns Amt, og Kammerherre og Høiesteretsassessor Grev Moltke fra samme Dato af beskikket til Amtmand i bemeldte Amt. Justitiarius i Høiesteret, Kammerherre Lowzow, Kammerdirecteur Schønheider og Overpræsident i Kjøbenhavn, Kjerulff, udnævnte til Geheimeconferensraader med Rang i 1ste Classe Nr. 13 efter Rangforordningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Prof. Arndes Meninger og Skjøn i det slesvig-holsteenske Anliggende, hvori han aldeles ikke kunde dømme, have mødt den fornødne Berigtigelse saavel i Kjøbenhavnsposten", som i Fædrelandet, hvor, som bekjendt, en dansk Qvinde paa en Herregaard i Sjælland under Navnet Valgerda paa en naiv, men dog saa smuk Maade tog den danske Sag i Forsvar, at dette Forsvar neppe forskyldte at ridiculeres af Berlingske Tidende. Besad – siger Forfatterinden til Tydskeren Arndt –De kun det meest overfladiske Kjendskab til det danske Folks Stemning, saa vilde De vide, at det nærer en temmelig afgjort Modbydelighed for alle Moskoviter, og at det altid vil være beredt til at forbinde sig med Tydskland, mod Rusland. Med det danske Hof turde det mulig forholde sig noget anderledes; men siden den russiske Keiserdatters Død maa enhver Frygt for en lidet populair nærmere Forbindelse med Østen være forsvunden. Hvor langt anderledes er ikke Stemningen mod Tydskland, Havde Deres Bil fulgt de Danske under deres Bestræbelser for at opretholde deres Sprog i Slesvig, vilde De have bemærket, at selv i Kampens Hede er der ikke undsluppet dem noget fornærmende Ord mod det virkelige Tydskland, at de stedse have ønsket og ønske er venskabeligt litterairt og folkeligt Samqvem med Germanien, og at de maaskee kun have frygtet for en eneste Ting derfra, nemlig den tydske Censur. Arndt har nu ladet et Svar indrykke i Augsb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Allg. Zeit. af 25de Marts, der lyder saaledes: Svar til en Daninde. Den danske Jomfru, som under Navn af Valgerda fra et Landgods paa Sjælland under 10de d. M. har tilskrevet mig et Brev som en Art Berigtigelse og Gjendrivelse af det under 15de Jan. i Allg. Zeit. aftrykkede, af mig indsendte Brev fra Slesvig=Holsteen, maa jeg, da hun ingen Opskrift har givet mig, under hvilken jeg kan svare hende, og da jeg, ligeoverfor naturlig og ædel udtalt Fædrelandskjærlighed og Menneskelighed, dog ikke gjerne vilde synes umenneskelig herved melde: at dansk Lyst eller meget mere Ulyst har forsat Forhandlingen i denne Sag over paa en ganske fremmed Mark, og ved en samme behaget usædvanlig og egenartet Skrivtvexel har betaget mig Lyst og Lune til for Øieblikket at indlade mig med samme i Bøger og Dagblade. Denne danske Ulyst er da ogsaa alene Skyld i, at jeg netop ikke kan adlyde den ædle Jomfru Valgerda i hendes Forlangende at lade hendes Brev med en mulig fornøden Ledsagning aftrykke, ligesom jeg overhoved ikke kan sige hende, hvad, hvor og naar jeg vil, gider eller bør tale videre om denne holsteen danske Strid. Bonn, den 19de i Tordmaaned, 1845. EM. Arndt. – Den gamle Professor synes virkelig at have følt sig slaaet ved Valgerdas Brev, der forresten ogsaa, som Fædrel." bemærker, synes at have bidraget til at bringe ham til bedre befindelse, idet han nu ikke meere taler og schleswig-holsteinske, men kun om holsteensk danske Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
J flere Blade læses nu den forhen omtalte Protestfraden slesvigske Forening imod Jtzehoer-Stænderforsamlings saakaldte Verwahrungsact af 20de Decbr. forrige Aar, og imod de tydske Stænderforsamlingers Jndblanding i de slesvigske Anliggender. Vi paastaae, hedder det i denne Protest, at Slesvig er en Deel af den danske Stat, har, saa langt Historien end gaaer tilbage, intet Øieblik ophørt at være det, og har aldrig været andet. – Vi paastaae fremdeles: at Slesvig heller ikke ved nogetsomhelst Regentskifte i Danmark, vil kunne skilles fra den danske Stat. Endelig erklære vi, at vi ansee det for den største politiske Ulykke der kunde times Hertugdømmet Slesvig, hvis det blev skilt fra Danmark, sammensmeltet med Holsteen, og derpaa indlemmet i det tydske Forbund. - Og vi tilføie, at hvis nogensinde et Forsøg skulde blive gjort paa, saaledes at forvandle vor politiske Stilling, saa ville vi værge os derimod, saalænge vi formaae, og vi haabe, at Gud da vil forunde os Styrke nok til at forhindre en saadan Elendighed over os og vore Børn." Fra Hr. Bogtrykker M. C. Hempel i Odense læses i Hemp. Av. følgende Avertissement: "Da jeg har hørt, at der ere Flere, som have paa en for mig ufordeelagtig Maade kritiseret min i forrige Numer afgivne Æres-Erklæring, hvortil jeg var nødtvungen, for at undgaae Avisen sat under Censur, er det min indstændige Bøn, at et retsindigt Publicum vel vil overveie og betænke, hvad det har at betyde, at et privilegeret Blad, sættes under Censur, og for hvilke Ulemper Udgiveren og Redacteuren da kunne udsættes, naar Trykkefrihedslovgivningens Bestemmelser i al deres Strænghed anvendes paa Bladet. – Den Agtelse, man nyder blandt sine Medborgere, og som ene erhverves ved en retskaffen Vandel, er det høieste Gode, Livet kan skjænke, og den haaber jeg, at jeg ikke har mistet, fordi jeg med dyb Smerte og stor Resignation har maattet underskrive den omtalte Erklæring, for at undgaae den Forhaling og Standsning af Bladets regelmæssige Udgivelse, som jeg ellers i det Mindste i tvivlsomme Tilfælde kunde befrygte. At bevare min Agtelse hos alle Retskafne, har stedse været og vil stedse blive min ivrigste Stræben, og med Ønsket om ei at miste samme, anbefaler jeg mig til et agtet Publicums fremtidige Gunst og Velvillie. 3000 Geværer forsendes i disse Dage fra Kjøbenhavn med Jagten Vilhelmined af Kiel til Kiel. Disse Geværer, der næsten alle ere i brugbar Stand, ere af en Grosserer i Kjøbenhavn kjøbt af vort Arsenal og forsendes privat til en Geschafthaber i Holsteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Storebelt. Fra Nyborg skrives af 4de ds. Den nordlige Vind har inat foraarsaget den faste Fjordiis's Bortgang, hvorved fri og ubehindret Seilads til Nyborg Skibsbro er aaben. Fra orsøer er telegrapheret: "Beltet frit for Jis; Havnen kan beseiles." Jdag blive 2 Færge jagter expederede herfra Skibsbroen og Dampskibet er underveis fra Corsøer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Cancelliet har ladet hæve Beslaget paa Kjøbenhavnsposten" for 11te October f. A., hvori en Skrivelse fra Odense angaaende Hs. Maj. Kongens seneste Ophold der har været Gjenstand for en af Cancelliet beordret Action, hvis Udfald ved Hof= og Stadsretten blev, at Tiltalte, den da ansvarhavende Redacteur, frikiendtes, dog med Paalæg af Sagens Omkostninger. Det er aldrig for arriveret Kjøbenhavnsposten", at Cancelliet har ladet det beroe ved Hof= og Stadsrettens Frifindelsesdom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Cancelliet har ikke fundet tilstrækkelig Anledning. til at stadfæste den af Kammerjunker Jessen foranstaltede Beslaglæggelse af et af Svendb. Av."men har dog ladet Redacteuren give Paamindelse om, at han for Eftertiden afholder sig fra at optage Efterretninger af politisk Jndhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
(Corresp.) Kjøbenhavn den 5te April. En fattig Enke forlod for nylig en Morgen Kl. 5 sit Hjem forat rygte et Arbeide, som hun havde paataget sig. Hun efterlod et Barn paa 2 1/2 Aar sovende, og havde lagt et Par Tørv og et Stykke Brænde i Kakkelovnen, der var i en meget forfalden Tilstand, med et Hul paa Røret. Som Følge heraf vilde Jlden ikke trække op men Værelset blev fyldt med Røg, og da den ulykkelige Moder efter to Timers Forløb kom hjem, Kl. 7, fandt hun sit Barn qvalt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
J Onsdags blev en af de sidste Veteraner fra den 2den April 1801 stedet til Jorden. Det var Contreadmiral Michael bille, en Fætter til den afdøde Admiral Steen Bille. Den Afdøde, der indtil sine sidste Levedage viste en sjelden Virksomhed, navnlig var en af Hovedmændene, om ikke Stifteren af "Selskabet. til Søfartens Fremme, blev hædret med et meget talrigt Følge, hvori saaes hans Søn, dansk Minister=Resident i Hamborg, Kammerherre bille, der var ankommen hertil Aftenen i Forveien. Han efterlader sig en anden Søn, der er ansat som dansk Minister=Resident i Nordamerica. Han forlod dansk Tjeneste, fornemmelig nok paa Grund af et spændt Forhold til hans Fætter, der var 1ste Admiralitets=Deputeret, og gik som Navigations-Directeur i preussisk Tjeneste, hvorfra han i de sidste Aar vendte tilbage med Pension. Det hører til de store Sjeldenheder, at denne gamle 76-aarige Olding har efterladt sin Moder ilive, en Matrone paa 93 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Ved den i Tirsdags og Onsdags afholdte Auction over den til velgjørende Øiemed foranstaltede Dame bazar, skal der være indkommen den betydelige Sum af over 5000 Rbd.