JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Fra Rom udtaler man sig om Sagen paa følgende Maade: "Polemiken i tyske Journ. og Flyveskrifter om den colnske Sag danner for Tiden, som vi see, en egen Literatur, der maa vække sørgelige Betragtninger hos enhver Tysker, der seer hen til, at hans Fædreland desuden er noksom deelt og adsplittet i Partier, med forskjellige Interesser. Denne Polemik bliver desuden med hver Dag meere forvirret og vildledende, saaat det, som Englænderne sige, vel kunde behøves en Parlamentsact, naar man vilde have en fornuftig Mand, der har nødvendigere Forretninger, til at gjøre en Tour igjennem den hele Labyrinth. Havde man endda, saavidt muligt, ladet hele Sagen blive udenfor det dogmatiske Gebeet og holdt sig ene paa det retslige, saa vilde man vel snarere kommet til en Forsoning; men nu have Theologer og theologiske Dilettanter faaet fat paa den og om dem er det bekjendt, at de, som Schiller siger: 1stets zurück nur kommen auf ihr erstes Wort. Nu vil al den Skriven og Snakken for og imod kun tjene til at opflamme Lidenskaberne, at oprive gamle Saar, men neppe fremme Sagen selv, hvis endelige - og forhaabentlig fredelige - Afgjørelse dog vil blive Statsklogskabs og ikke Dogmatikens Værk. Hos os i Rom beskjæftiger Sagen, om just ikke Pennene, saa dog Hoveder og Tunger neppe mindre end paa den nordlige Side af Alperne; at der, trods de forandrede Omstændigheder, atter igjen skulde kunne indtræde et saadant Forhold mellem Jtalien og Tyskland, der minder og gamle Stridigheder, om Guelsernes og Gibellinenernes Kampe, er interessant nok, men man mindes ogsaa derved om Sandheden af: "Den skeer intet Nyt under Solen. I Hannover rykke Sagerne heller ikke ret fremad. Det Vigtigste, der i den seneste Tid er foregaaet, indskrænker sig vel til Følgende: at Kammeret under 13de besluttede at tilkjendegive Kongen, at det vil lade Competencespørgsmaalet ganske bortfalde og bestræbe sig for, iøvrigt at bevirke Resultater, som svare til Hs. Majestæts Forventninger. To Deputerede, v. Honstedt og Hugo, gave strax herpaa deres Resignation til Protocols, og man ventede, at dette Exempel snart vilde blive fulgt af flere.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
- Fyrst Bentheim androg paa en Takadresse til Kongen, men for dette Andragende stemmede kun en General Finck og Fyrsten tog det igjen tilbage. Magistraten og Borgerne i Göttingen have petitioneret Kongen om at tilbagekalde de syv Professorer og man haaber, at der fra disses Side ikke vil blive lagt Hindringer iveien. Vi forlade disse endnu forviklede Forhold og vende os til en Besværing af en anden Art og fra en anden Kant, som findes indrykket i Neue Zeitung" og som baade hos Liberale og Conservative, ja vel endog hos Ultraerne af begge Partier, synes egnet til at vække eensartede Betragtninger. Den angaaer Jødernes nærværende Stilling i Hamborg, og hvad deri siges, bærer et smukt Præg af en saaret Selvfølelse, der i sine Besværinger dog ikke tillader sig at gaae udover Sindighedens og en værdig Resignations Grændser; vi give denne Artikel heel og holden og bemærke blot, at den deri omtalte 18de Marts var den 25de Aarsdag efter Hamborgs Befrielse fra det franske Aag i 1818. Endnu engang den 18de Marts. Tænder kun Eders Lys, Thi paa Gaden er det meget mørkt. Momus. M. S. Tilgiv, ædle Herre, hvis jeg traadte Eder paa Foden, men her er megen Trængsel. Luther. M. S. Der gives en Tid til at tie, og en Tid til at tale Skulde Timen til at tale fra Hjerte til Hjerte ikke omsider have slaaet? Lader os med Tillid haabe det. Den 18de Marts er henrunden, som en Dag, der festligholdes inden for vore Mure, til Minde om den atter tilkæmpede Frihed. Vi Jøder stode heller ikke tilbage med at pryde vore Huse med Tegn paa den almindelige Glæde Men i vore Hjerter - tør vi ikke frit tilstaae det. - var denne Glæde ikke reen eller ublandet. Vel deelte vi ganske Sorgen over de faldne Brødre, ogsaa af vor Nation pranger mangt et Navn blandt hine ædle Offere paa de dem indviede Mindetavler; - men Glæden? Medens vi have deelt samme Nød, samme Farer, samme Kamp med vore christelige Medindvaanere, blev der os det Mindste til Deel af de erhvervede Fordele, Jørgel, det kuede Jørgel ligner den gode, skjøndt forskudte Søn" - Han veed sin Moder - den Unaturlige - stedt i Fare, og han iler til hendes Beskyttelse. Der udgik et Opraab til Kamp for Fædrenelandet, og med Glæde stillede vore Sønner sig i Eders Rækker, for at fægte for Fædrenelandet, det Fædreneland, der havde stødt dem tilbage, at kæmpe mod den Fjende, under hvis paanødte Herredømme det dog idet mindste kun deelte et lige Tryk med Eder. - Fjenden var bekæmpet og hvad var Følgen, I havde gjenvundet et Fædreneland og dets Frihed; vi Jøder havde ogsaa tilkæmpet os noget, men dette var Tabet af et Fædre, neland og de gamle Lænker, vi længe havde været frie forat bære!
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Om der nogensinde havde existeret nogen Ret til at indskrænke Jødernes borgerlige Frihed, - et Princip, som den Uhildede neppe vil vedkjende sig. - paa den Dag, da Joder og Christne blødte for eet og samme Fædreneland, under eet og samme Sværd, paa den Dag maatte deres borgerlige Liighed have været factisk begrundet, Femogtyve Aar ere henrundne og hvad er skeet, for at rette Feilen - Jntet. Nu komme vi og banke beskedent paa Døren, vil et venligt, kom ind! vel tone os imøde, C. S.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Fædrelandet. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
J 1837 ere her i Stiftet ægteviede 882 Par. Fødte af Mandkjøn 1983, af Qvindekjøn 1789, ialt 3772. Deriblandt vare 10t Uægte, 51 Par Tvillinger og 1 Trilling-Tilfælde. Af det mosaiske Troessamfund fødtes 3. J Stiftet var i bemeldte Aar de Dødes Antal af Mandk. 1522 og af Qvindek. 1411 ialt 2966, hvoraf 1 Qvinde blev over 100 Aar gl. Blandt de Døde vare: 1 Reformeert og 2 Mosaiter, 111 dødfødte, 26 Selvmordere, 22 druknede, 2 indebrændte og 3 dræbte ved andre ulykkelige Hændelser. Saaledes oversteg da de Fødtes Antal de Dødes med 806.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Man har i disse Dage gjort Redactionen bekjendt med en Plan til en Underviisning i Dands her i Byen, som anbefaler sig ved nogle Afvigelser fra den sædvanlige Maade, hvorpaa denne Underviisning gives. Almindeligt seer Læreren fortrinligt hen til at gjøre Lærlingen bekjendt med de brugelige Selskabsdandse og at bibringe ham Færdighed til at træde op i disse i en muligst kort Tid. Da Nutidens Dandse savne det Gratisse, der i ældre Tider gjorde Dandse-Underviisningen saa skikket til at indvirke paa Legemets Holdning og at udvikle dets Skjønhed og Kraft, maatte en Underviisnings=Methode, der meest gav sig af med at bibringe Eleven en Jdee om alle i de Paa, der udfordres i enhver Slags Dands, og at give ham den udvortes Anstand i Gang og Bevægelser, der nu saa ofte savnes, og sjeldnere sees i vore galopperende Dandse, vist være at foretrække for den almindelige Dandse-Underviisnings Tendents: at lære Eleven en heel Deel Dandse eller Toure, og vi tillade os derfor at vække Publicums Opmærksomhed paa denne Plan, som med det Allerførste vil blive bekjendtgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Blandede Efterretninger. D. 7de Ds. ville de slesvig-holstenske Deputerede holde et Møde i Eckernforde. De anseteste Medlemmer ventes dertil, navnlig Hertugen af Augustenborg, Prindsen til Noer samt Landgreve Frederik af Hessen. Forhandlingerne skulle efter Forlydende holdes for aabne Døre.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Den Stænderdeputerede Hr. J. Sidenius paa Prindseholm har i Lollands-Falsters Stiftstidende i en værdig Tone forsvaret sin Adfærd, der paa flere Steder er bleven dadler, fordi han ikke i Stænderforsamlingen protesterede mod de tvende Puncter i den nye Consumtionsanordning, hvilke bestemme, at Brændeviinsbrænderne ikke maae have meer end 96 Timer istedetfor 120 Timer til en Brændings Fuldendelse, samt at man ikke maatte sætte Krandse om sine Mæskekar. J Kbhvn. har Omsætningen af Kornvarer i de sidste Dage været mere levende. Rug og Byg søges. Hvede er snarere lidt høiere. Havre staaer omtrent paa det tidligere Punct. De senest betalte Priser, forsaavidt de ere komne til vor Kundskab, ere Hvede, 1252130 Pd holl., her 5 Rd. 48 s. - 6 Rd. 21 s.; Dr., 125. 127 Pd., ombord i Provindserne 5 Rd. Rug, 120 Pd., Do. Do., 1 Rd. 4018 s. Byg, 110 Pd., Do. Dr., 3 Rd. 1621 s. Havre, 7778 Pd., Dr. Do., 2 Rd. 2122 s. (Handels-Tid. Høist fordærvelig for Vintersæden bortsniger i nærværende Eftervinter Sneen og Frosten sig af Jorden ved Solens varmende Straaler, der om Dagen optøer hvad paafølgende Aften og Nat bundfryser. Denne Vexel i 24 Timer af Sommer og Vinter er saameget skadeligere, som Frosten atmindeligviis endnu befindes fra 1/2 a 1 Alen overalt paa Ageren og saaledes aldeles forbyder det optøde Sneevand at synke, som enten bortløber eller bliver stillestaaende. Hvor sidste er Tilfældet, udsættes meest Rugen for partiel Bortgang, især hvor den saa yderst nødvendige Vandafledning mangler, og som desværre antræffes overalt i vort Jylland, paa Bønderjorderne, hvor Vandet for Øieblikket mangfoldige Steder staaer blank over Vintersæden. En af de væsentligste Aarsager til dette Onde, der meer eller mindre hvert Aar forvolder saa utrolig stor Skade, og som i et Foraar som dette, muligen kan foranledige Tab af mange Tusinde, Tønder Vintersæd her i Provindsen, er Bondens almindelig hensigtsløse Pløining, ved maaskee fra Arids Tid af at sammenkaste og udadkaste hver anden Ager, som danner Markens fordærvelige Bølgeform ved høie Rygge og skaalformede Rene, der netop befordre de for al Vintersæd og Kløveravl, ødelæggende Vandbeholdninger, istedetfor efterhaanden at bibringe Ageren sin Jevnhed ved passende Udadkastning, og kun ved Sammenkastning til Vintersæd og Kiøverudlæg i Renene at danne Afløb for Vandet. At Marskbeboeren, rundformer Ageren, er ham ubetinget Nødvendighed, hvorpaa denne Jordarts hele Cultur og forhausende Frugtbarhed forstørstedelen beroer, idet han ved Klægning forhøier Agerbuen ved Grøftopkastning. At Sjællænderen og Lolleken saagodt i som aldeles ei afrunder Ageren, men næsten ganske lader den beholde sin Fladhed, er neppe rigtigt, men at Jyder i paa sit bakkede Terrain, der sielden mangler Vandafløb, rundkuler Ageren endog paa skarpe Sandjorder til en Høide, af 2 a 3 Alens Difference mellem Ryg og Reen, er et slaaende Beviis paa utidig Vedhængen af den gamle taabelige Sædvane, der som bekjendt i saa mange Vendinger fast klæber den danske Bonde og som saa ofte giør ham blind for Fornuftgrunde og den berigtigende Forestilling.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Jfølge en i disse Dage af Hr. Assurancemægler Edw. Hvidt udgiven Fortegnelse over de i Kjøbenhavn hjemmehørende Skibe, med Tilføiende af disses Kjendingsflags Nummer, beløber deres Antal sig til 219 med en Drægtighed at 12,074 ½ Comm. Læst. Deraf ere 12 Skibe, til en Drægtighed af 925 C. L., byggede i 1837. Af hine Skibe ere 20 af og over 100 C. L., 61 mellem 60 og 99 1/2, 82 mellem 30 og 59 ½, 50 mellem 10 og 29 1/2 og 6 under 10 C. L. Blandt de private Rhederier ere Dhrr. Jacob Holm & Sønner og M. W. Safs langt overveiende, idet Førstnævnte eie 15 Skibe, af ialt 1204 1/2 C. L. og Sidstnævnte 20 Skibe af ialt 1065 1/2 C. L., hvorimod det næste i Størrelse kun har Skibe til en sammenlagt Drægtighed af 455 C. L. Den kgl. grønlandske Handel og færøiske Handel eier 9 Skibe (hvoraf 5 over 100 C. L. hvert) af 811 C. L. Kbhvn. har for Tiden kun 2 Dampskibe, Frederik den Sjette paa 85 og, Dania paa 37 C. L. Redacteuren af Helsingørs Avis - hedder det i Cancelliraad Hempels Avis - har ved at berøre en Efterretning, der ogsaa var bleven optagen i denne Tidende, havt den Godhed, at kalde sammes Udgiver saavidt os bekjendt, Veteranen, blandt de danske Journalister, i hvilken Anledning Udgiveren blot vil bemærke, at han siden den 1ste Januar 1797. altsaa i samfulde 41 Aar, har været Redacteur af Fyens Stiftsavis og Avertissementstidende; er han ikke den ældste Journalist, saa er dog saa meget vel afgjort, at der neppe findes mange ældre, endnu fungerende, enten i Danmark i eller maaske i hele Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Af Fædrelandet erfares, at en Deel Mænd, der kjende og føle varmt for Jndustriens Virksomhed, for størstedelen af de Jndustrielles egen Classe, ere i Hovedstaden betænkte paa at stifte en Jndustriforening.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Med Overskriften: "den som dobbelt Forbryder i Jylland, gravlagte Døvstumme, findes i Jyllandsposten en grueliBeretning om, hvorledes for en Snees Aar siden en Døvstum, Christen Pedersen i Tors Bo paa Grevskabet Frysenborg, opførte sig et Huus ved Hjælp af sine egne Hænder, og da han af Caracteer var god og fredsommelig brugtes han af Omegnens Beboere ved Tømmer= og Snedkerarbeide. Senere giftede han sig med et Fruentimmer at slet Rygte, Kirsten Thøgersdatter, der paa det Frygteligste voldeligen mishandlede ham og i 183031 fattede saadant Venskab for en Arbeider, Christen Sahl, at denne var Husets Gjæst Dag og Nat. Den 21de Juli, da den Døvstumme, der i lang Tid havde været syg, laae hjemme i Sengen, og Konen var paa Marken hos Huus gjæsten, hvirviede pludselig de røde Flammer ud af Huset; den arme Døvstumme foer ud af Huset ned til Vandstedet, formodentlig for at hente Vand, men her druknede han, uvist om forsætlig eller af Vanvare. Præsten beordrede Liget begravet paa Kirkegaarden, men den Afdødes Enke bevirm kede hos Grevskabets Jnspecteur den Resolution, at den Døvstumme skulde begraves paa Kirkegaardens Fortoug? hvorpaa Liget optoges af Graven paa Kirkegaarden og Bymændenne jordede det nu, ikke paa Fortouget, men i Markskjellet ved Enkens Huuslod, for at ryste hendes Samvittighed; en Skrædder, Borre Jens, greb Spaden og forrettede med høi Rost og fuld Alvor Jordspaakastelsen med Ritualets Ord. Den fortørnede Qvinde ilede nu til Jnspecteuren, for at faae Liget flyttet til Fortouget; men da den netop paa den Tid udbredte sig Frygt for Cholera, turde Jngen røre ved Liget, og Enken maatte lade sig nøie med, at Sognefogden, der havde været tilstede ved Begravelsen i Markskjellet, blev afsat.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
J en Artikel, der indeholder en Sammenligning mellem Fortidens solide og Nutidens maaske meere gratiøse, men tilvisse langt svagere Bygningsmaade, omtaler, Jyllandsposten, med Veemod Hovedstadens gamle Fruekirke med sit majestætiske Taarn og sit trekronede Spiir, sine paa trofaste Piller hvilende høie Hvælvinger, sit Orgel, sine Lysekroner, fine Stormklokker (der saavidt vides, vog 55 Skpd. og hvis dybe Klang skal have været at høre selv i Sverrig, Kjøge m. fl.St.), hvorpaa Bladet gaaer over til at beklage, at den nærværende Fruekirke med dens spiirløse Taarn fast skal staae faldefærdig, eftersom svære Revner, endog udvendigfra, uagtet deres Udspækning, kunne sees f. Ex. ud til Nørregaden, hvilke Revner skulle naae lige fra Tagspidsen ned igjennem de ved hver Side af Kirkeporten værende Nischer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Natten til 15de D. forøvedes et dristigt Jndbrud hos Kjøbmand Hørup i Maribo, idet tvende Personer, forsynede med Knipler med Jernpigge i Enderne, indbrød en Væg til Boutiken og derfra begave sig til Sovekammeret, hvor de opbrode et Chatol. Hørup, som derved vaagnede, blev, paa Forespørgsel hvem der var, overfaldet af den ene af Forbryderne og maatte derefter udholde en Kamp paa Liv og Død med begge, indtil hans Søn kom ham tilhjælp og ved Anskrig paa Gaden bragte Voldsmændene til at flygte. Skjøndt der var endeel Penge i Chatollet, skal de dog kun have medtaget nogle Skillinger.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
D. 23de Marts ankom til Kbhvn, en Mand fra Bornholm. Han var gaaet over Jsen til Sverrig og derfra videre dertil. Man kunde d. 9de, da han forlod Bornholm, intetsteds derfra øine aabent Vande. Gaaende ud fra den Erfaringssandhed: at Kræfter, som enkeltviis kun ere at ansee for ringe, forenede derimod ere istand til at frembringe overraskende Virkninger, opfordrer en Husumer=Borger i det der udkommende Ugeblad til Oprettelsen af en Borgerforening, hvis Formaal skulde være: ved gjensidig Haandrækning at ophjælpe saavel Handel, som Haandværkstanden der i Byen. Foreningen skulde søge at forhindre, at Borgerne gjorde Bestillinger hos fremmede Handelsreisende, og bevirke, at denne Fortjeneste tilflød Byens egne Kjøbmænd. Den skulde skaffe Haandværkerne et Udstillings=Locale for deres Frembringelser, og forhjælpe dem til Afsætning af Samme. Den skulde søge at fremme een og anden nyttig Jndustri, f. Ex. Ølbrygningen, hvorfor Husum tidligere har staaet i Ny o. s. fr. Til Bryggeriernes Opkomst foreslaaer han blandt Andet, at Foreningens Medlemmer skulde een Gang om Ugen komme sammen i en Øl klub, for, paa god gammel Viis, ved et Kruus Øl at afhandle Stadens Bedste. Dhrr. Bryggere, mener han, vilde da nok gjøre deres Bedste for at levere gode Varer, som strax paa Stedet kunde blive underkastede Prøve og Sammenligning.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Jfølge Brev fra Helsinger af 26de Marts var der i Sundet kun ubetydelig Driviis.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
I Kbhvn. Adresseavis bekjendtgjør en M. Jensen, at han den 1ste Ds. agtede at afreise over Jsen til Bornholm og at han vilde medtage Breve og Budskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Bekjendtgjørelser. Selskabet for erykkefrihedens rette Brug. Til Efterretning for Dhrr. Medlemmer bekjendtgjøres: at Bestyrelsen for Afdelingen heri Byen er bleven under rettet om, at Dhrr. Procurator Haagen, Justitsraad Salicath, Bager Schiersig, Pastor Gad, Cand. juris Lehmann, Professor Engelstoft, Etatsraad Orsted. og Professor Forchhammer, deels ere valgte, deels have givet Løfte om, at imodtage Valg som Repræsentanter for andre Filial=Selskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Papir=Udsalg. Oplaget hos mig af Pirtzels Papir er nu igjen bleven forsynet og som udsælges til Fabrikens Priser, nemlig: 26 Mk. for 6 Pds., 18 Mk. for 4 Pds. Pak=Papiir, 12 Mk. for god Concept og 5 Mk. for Maculatur, Alt pr. Riis. Aalborg, den 2den April 1838. J. Wadum.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
En ny Hamborger=Brædevogn, tilhørende Flyger paa Bakkegaarden, er hensat til Salg hos Malermester Poulsen paa Klosterjordet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
2de store stærke Plougstude ere at faae til billig Priis. hos Klitgaard paa Vadumtorp. Creditorerne i Boerne efter: 1) Den under 1ste October 1837 afdøde Huusmand Niels Sørensen af Vodskov i Kjær Herred; 2) den under 8de November 1837 afdøde Huusmand Anders Larsen af Vested i Hvetbo Herred; og 3) den under 29de November 1837 afdøde Major Lars Nicolai v. Bregendahl i Hals, i Kiær Herred; indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. hvortil de Afdødes Arvinger tillige herved indkaldes, med Varsel efter Loven, at melde sig og legitimere deres Arveret. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørresundby, den 23de Marts 1838. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Procurator Rasmus Peter Bang af Kjettrup og efterlevende Enke, Lise Bang, født Hagen, deres fælles Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden saadan Tids Forløb, under Fordringernes Fortabelse, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 28de Marts 1838. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Da det ved Auctionen den 28de Dennes, over den Kjøbmand David Baggesens Stervbo tilhørende i Part i Jagten, De tre Søstre, drægtig 29, Commercelæster, gjorte høieste Bud ikke er bleven approberet, saa bliver, efter Skifterettens Begjæring, bemeldte 1/2 Part stillet til en ny Auction paa Raadstuen heri Byen, Fredagen den 6te April næstkommende, om Formiddagen Kl. 111, for absolut at bortsælges; hvilket herved bekjendtgiøres. Aalborg, den 31te Marts 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Tirsdagen den 17de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og følgende Dage bliver, i den Kjøbmand U. F. Torms Fallitbo tilhørende Gaard, Nr. 202 paa Adelgaden, afholdt offentlig Auction over bemeldte Boes Effecter, saasom: Borde, Stole, Speile, Skilderier, Schatoller, Sengesteder, Sengeklæder, Sophaer, Crmoder, Hjørneskabe, Dækketøi, Solvtøi, Porcellain, Kobber=, Messing Jern- og Tintøi, endeel Kjøkkentøi og en stor Deel Kjøbmandsvarer, samt en Malkeko m. m. m. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 31te Marts 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Fredagen den 6te April førstkommende, om Formiddadagen Kl. 11, bliver paa Stadens Raadstue afholdt offentlig Auction over den Stervboet efter Kjøbmand David Baggesen tilhørende 2/3 Part i Skonnerten Canning, for Tiden beliggende herved Byen, drægtig 28 1/2 Commercelæster, efter Conditioner, som da ville vorde bekjendtgjorte. Aalborg, den 28de Marts 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Efter Begjering af Skifteretten her i Staden, bliver det Kjøbmand Lauritz Nielsens Fallitbo tilhørende Pakhuus Nr. 479 i Kongens=Gade, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der saaledes afholdes: 1ste Auction Torsdagen den 22de Marts, 2den Auction Torsdagen den 29de Marts og 3die Auction Torsdagen den 5te April, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Gaarden selv, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Byfoged Wølfferdts Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres, tillige til Panthaveres Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Aalborg, den 12te Februar 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Da de Bødkermester J. G. Kohsel tilhørende Eiendomme, Nr. 21 i Tiendeladen og 148 i Urbansgade heri Byen, ikke bleve solgte ved de derover afholdte trende Auctioner, saa bliver, efter Udlægshaverens Begjæring, en fjerde Auction derover afholdt Onsdagen den 4de April næstkommende, Formiddag Kl. 10, i Gaarden Nr. 148. hvor da absolut Salg vil skee. Conditionerne, som tildeels ere forandrede til Kjøberens Faveur, henligge forinden til Eftersyn hos Procurator Davidsen, ligesom ogsaa Eiendommene forevises af Bødkermester Kohsel. Aalborg, den 27de Marts 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-02
Tirsdagen den 3die April førstkommende, Formiddag Kl. 10, holdes Auction i Stedet Nr. 634 Litra A., paa ver en Deel Jndbo af forskjellig
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-04
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-04
En Telegraph=Depesche fra Sopræfecten i Brest af 23de til Marineministeren indeholder, at Krigskibet Nisus, var indtruffet fra Hayti, efter en Fart af 32 Dage. Fra Commissairerne havde han intet Brev, men Briggens Capitain havde berettet ham, at der havde været offentlige Høitidelig heder paa Hayti i Anledning af to med Frankrig sluttede Tractater, i hvis Artikler der garanteres endelig Anerkjendelse, Fred, Venskab, Gjensidighed i alle Forhold og en Skadesløsholdelse af 60 Mill. til Frankrig, der skulle betales i 1838 og 1867, og af hvilke 3 Mill. allerede befinde sig ombord paa Krigskibet Nereiden. Commissairernes Depescher ere med en Coureer underveis til Marineministeren og man glæder sig i det Haab, at deres Jndhold maae være overeensstemmende med Capitainens Beretninger. Et fransk Blad fortæller, at Gesandten ved Hoffet i Turin let kan komme i det Tilfælde, at see sig nødt til at forlade sin Post. Grunden til Spændingen er imidlertid, halv latterlig. Det er en Vedtægt i den strænge Etiquette ved det sardiniske Hof, at en vis Slags Hovedpynt kun maa bæres af qvindelige Medlemmer af den kgl. Familie.