Politivennen, 1804-01-01
Fortsatte Jndlæg i den for Publikum førte Sag. Hr. Professor og Stadsconducteur Ravert som Citant contra P. Floberg. (Fortsat fra No. 288.) Som Meddirektør af det Oekonomiske Velfærds Selskab og efter Opfordring, maae jeg her afgive min Dom til en Mand, over hans Arbejd, i et Fag, hvor han ved mange Aars Erfaring har havt Lejlighed til at anvende sin Theori, og altsaa maa have en siden deri, som mangler Theoretikerne. J en Samling af det Okonomiske Velfærds Selskabs Direction den, 25 Aug. h. a. foreviste Hr. Floberg en Tegning under No. 3, af en brændebesparende Stueovn, som fremfor de 2de andre foreviste Tegninger fortiener at bemærkes, hvorfor jeg allene vil Udlade mig desangaaende. Jldkassen var af en næsten hjerteformig paa Kant liggende Struktur, Jldrummet lidet, hvor altsaa Jlden concentreres. Let trænger den igjennem og meddeler Stuerummet Varmen. Dens Dannelse er neppe forhen brugt. Røggangen er spiralformig, gaaer 6 Gange op og ned omkring Jldkassens Bund og Sider, er 2 Alen høj og 26 Alen lang; den maae altsaa ved en liden Jld dog give en meget stor varmende Overslade, da Stueluften kan berøre dens meget store Overflade overalt; da den gjøres af tyndt Blik, saa kan og Varmen let trænge ind ad derigjennem, og ej, som hos de tykke Ovne, følge med Røgen ud i Skorstenen. Den Mængde Varme, som Røgen indeholder, maae i det mindste regnes dobbelt saa stor, som den, hvilken Straalvarmen frembringer, og den kan ikke anderledes benyttes, end veed at lede Røgen tilstrækkelig omkring, som her skeer; men da alt for lange Røggange, som man tit seer, kan foraarsage at Dampene af Røgen condenseres og give stinkende Glandssøed, saa har Floberg forekommet dette, ved at lade Røggangene berøre Jldkassen, at de kan der tage sig den Varme, som behøves, for at give Røgen den fornødne Slastistet. Hvorfore jeg har al Aarsag til at ansee denne Ovn at svare saare vel til Hensigten, saavidt jeg efter Theori og Tegning kan dømme. Kbhvn. d. 4 Septbr. 1600. A. Hanssen. Hvad Hr. Hanssen har anmeldt, Hr. Flobergs Tegninger over en Kakkelovn angaaende, finder jeg ligeledes at svare til Hensigten, saavidt jeg efter Tegningen kan dømme. Kbhvn. d. 4 Septb. 1600. A. Kirkerup Efter foranførte mig meddeelte Selskabets Beslutning blev den første Prøveovns Forfærdigelse foranstaltet og derefter ogsat, men forinden samme blev anmeldt baade til det h. k. G. Landoekonomie og Komeree Kollegium og det opkonomiske Velfærds Selskab, blev den brugt og ved Jldning prøvet i en 14 Dages Tid hvorefter mig blev tilmeldt, hvem de respektive Committerede vare, der skulde yderligere undersøge alle mulige Bestanigheder ved min Ovn. Dagen førend disse Løver skulde foretages, saae og talede jeg med Hr. Professor Navert første Gang, meget kort udlod han sig da om de Principer hvorpaa min Ovns Struktur grundede sig, og fremsatte adskillige Tvivl imod Nytten af dens tynde Blikrør, som for hastig maatte give Varme fra sig, og dens vertitale Roggange, hvorimod han destomere anpriste borisontale - see hans Sik. i Nyt Bibliothek for Physik, Medicin og Oekonomie 2det Hefte 1803 paa. 150 i Slutningen af 2den Periode - Men især udlod han sig om den store Fordeel ved varmeholdende Legemer og om stødte Ovne med mere Masse. Conferer samme Bibliotek paa 152, 2den Periode - fyldte med Kampestene. Overalt var hans Tale saaledes, at jeg havde troet at endog en Begynder i Physiken ikke kunde udlade sig saaledes, uden for at sætte den han talede med, paa en underlig Prøve, naar jeg ikke strax var blevet bragt ud af denne Vildfarelse derved, at Hr. Professoren foreviste ing en Tegning over hans Jdeer og forsikkrede mig at samme var hans egen Jn retning. Og saaledes endtes vor første Samtale uden at han lod falde det mindste Ord, om at han i Henseende til deer og Principer i nogen Maade kenkurrerede med mig. Dagen derpaa, da den første Prøve af de Kommiterede blev iværksat var Hr. Professoren og Hr. Regimentsqverteermester Balling de første som indfandt sig. J hvilken sidstes Nærværelse han endnu talede skjønne Ord om stødte Ovne fyldte med Kampestene; Men især roste han een i Frankrig opfunden røgfortærende Ovn, om hvis Almeennyttighed jeg tog mig den Frihed at gjøre ham adskillige Jndvendinger, da ingen Ovn eller anden Jndretning i egentlig Forstand kan kaldes røgfortærende, siden ingen Forbræding kan finde Sted uden Nøg eller Dampe, og at Forbrændingen ikke kan vedligeholdes uden Røgens Afledning eller sammes Nedslaaning med et Middel, som ikke endnu saavidt mig er bekjendt er anvendeligt i den daglige Huusholdning. Endskjøndt nu, efter Hr. Professorens eget Sigende, den Gang, denne Opfindelse skulde være fra Frankerige er han dog i Jversens fyenske Avis No. 37 f. Aar anført som Opfinder, ligervis som han er Opfinder af min Ovn, endskjøndt han selv beskriver sin, baade i Henseende til Jndretning og Principer, ganske modsat. Slige vore Samtaler ophøre, ved de øvrige Kommitieredes Samling, og Prøverne med min Ovn begyndtes, og udfaldt saaledes, at han ikke alene i højeste Maade bifaldt min Opfindelse, men endog fik den nu for Publikum af ham selv kundgjorte Lyst til, om muligt, at anmasse sig samme - hvilket nærmere efter følgende guthentisk Beviis vil erfares: Mødet den 3 November. Hr. Prof. Ramert mødte i Directionen og tilkjendegav, at Prøven med Hr. Flobergs Stueovn var feretaget, og at den lovede meget godt; hvorom han nærmere vil tilkjendegive sine Tanker i den indgivende Kommissions-Beretning, og at den ved Forbedringer og Forandringer vil endnu mere svare til Hensigten. Varburg. Balling. (Fortsættes.)