Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-17
Hvad saadanne Capitalers Anbringelse i Banken angaaer, da kunde det kun skee i det under 4 Febr. d. A. aabnede Laan, i Medhold af Pl. 20de f. M.; men de Fordele, som vedkommende Umyndige derved have vundet, viser Hr. Forf. udførligen. Hvad den temmelig almindelige Mening, at Seddeelinddragelsen ved Banklaanet har formindsket den circulerende Masse og derved forøget Pengetrangen, angaaer, da finder Hr. Forf. den lidet grundet. Danmarks circulerende Masse er, efter at den nu er nedsat til 23 a 24 Mill., af meget større Værd end den Gang dets og Norges tilsammen udgjorde 46 Mill. Da den efter Coursen forestiller 9 a 10 Mill. Spec., er den rigelig saa stor som den Danmark allene har havt i bedre Tider. Det er altsaa neppe en virkelig Mangel paa selve Betalingsmidlet, der trykker Landet. At Laan vanskeligen er at erholde, især i faste Eiendomme, har sin Grund deels i Capitalmangel, der er meget forskjellig fra Mangel paa Circulationsmiddel, deels deri, at mangfoldige Grundeiere, som en Følge af Speculationssygen og Pengerepræsentativernes forandrede Værdie, ere saa stærkt forgieldede, hvilken Vanskelighed forøges ved Eiendommenes nedsjunkne Værdie, som forvoldes ved lave Priser, og selv ved Vanskeligheden at faae Laan. Dertil kommer endnu Pengenes endnu vaklende Værdie; de Opoffrelser, Qvartalscoursen for Øieblikket kræver; den Leilighed, Debitorer have ved Procederen at forsinke Creditorerne i deres Rets Udøvelse, og som i senere Tid er bleven saa stærkt benyttet. Et Hovedmiddel derimod er Pengenes nogenlunde Fasthed, og i dette Øiemed er Banklaanet skeet, skjønd Maalet endnu ikke er naaet, tildeels formedelst uheldige Blomstændigheders Jndvirkning, f. Ex. Kornvarers Uafsættelighed. Vel finder Forf. den Klage meere grundet, at hiint Laan har opsluget endeel Capitaler, som ellers vilde været anvendte til gavnlige Udlaan; men kun meget faa vilde have beqvemmet sig hertil efter en Qvartalscours af 287 1/2 eller en endnu høiere, som Omstændighederne bebudede; desuden skeete Laanet mellem to Omslagsterminer, hvor det kun traf de Pengesummer, der henlaae ubenyttede eller bleve anvendte til Coursoperationer; faa Stiftelser havde i Laanetiden Capitaler af nogen sær Betydenhed liggende. Jkke kan det nægtes, at Laanet fra den Side har havt nogen øieblikkelig skadelig Følge for Eiendomsbesidderne, men som et Middel til Pengevæsenets Forbedring, maa de Uleiligheder, der altid ere forbundne med enhver Overgang til det Bedre, her taales som et mindre Onde. Hvad den større Sikkerhed angaaer, der i Stykket i Skilderiet menes at burde finde Sted. for de Umyndiges Midler, medens de ere i Skifteforvalternes og Overformynderiernes Værge, da har det længe været paatænkt, at tilveiebringe en saadan, men Sagens Vanskelighed og de Betænkninger, man fandt fornødent at indhente fra vedkommende Øvrigheder, have gjort, at intet endeligt endnu derved er foretaget. Hr. Forf. viser derpaa, hvor faa af vedkommende Embedsmænd vilde være istand til at skaffe en nogenlunde klækkelig Caution, og gjennemgaaer de i anførte Stykke omtalte Puncter angaaende Skifteforvalternes Raadighed over Boernes Midler. - Anmeld, maa henvise Skilderiets Læsere til det anførte Bind af Juridisk Tidende, da det her kun har været hans Hensigt, deels at gjøre opmærksom paa bemærkningerne selv, deels at give dem, som blot have læst Stykket i Skilderiet, og ikke have Leilighed at læse hine, en Jdee om Hovedindholdet af en saa beføiet Dommers Jndvendinger. - Jmidlertid være det An meld, tilladt at fremsætte nogle uforgribelige Tanker, der ved Læsningen af disse sidste ere faldne ham ind. Efter det Begreb, han har om Umyndiges Midler, bør disse, saavidt mueligt, tilsikkres dem efter en fast Maalestok, og saaledes, at de til enhver Tid kunne blive raadig derover, uden at udsættes for noget tænkeligt Tab. Dette skeer bedst, naar Midlerne udsættes mod opsigelige Obligationer, til lovlig Rente, og naar Capitalen reduceres til den ved Udsættelsen stedfindende Qvartalscours, hvad enten den er lav eller høi; thi for at faae en fast Maalestok er det nødvendigt, saaledes som ogsaa Anordningerne byde, at bruge Sølv til Basis. Den muelige Fordeel, der kunde flyde af Midlernes Anbringelse paa andre Maader, det være nu for at faae en høiere Rente eller en virkelig Capitalforøgelse, forekommer Anmeld, ikke at burde komme synderlig i Betragtning her, hvor den Umyndige ikke har Ret til at fordre mere end fuldkommen Sikkerhed for den indsatte Capitals virkelige Sølv værd og den lovbefalede Rente; thi i Almindelighed kan det antages som Regel, at det, som lover større Fordeel, ogsaa er forbunden med mindre positiv Sikkerhed. Ved saadanne Capita lers Anbringelse i Banklaanet har Erfaringen viist, at de Umyndige for Øieblikket have vundet; men skulde vor Cours, som man har Grund til at haabe, nærme sig Pari, saa synes det meget naturligt, at Obligationernes Værdie i Sedler maa synke i samme Grad, som Renterne, som en Følge af Coursforbedringen, synke i Seddelværd. Vel er det saa, at naar Coursen staaer nær Pari, disse Obligationer neppe ville synke under 80 Rbdlr. i Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S., som er hvad de nu gielde, og at de Umyndige da ville have vundet ligefuldt mere herved end om deres Penge vare blevne udsatte til en Qvartalscours af 262 1/2 eller 287 1/2, men under uheldige Omstændigheder, som ingen Dødelig kan forudsee, kunde det ogsaa være Tilfældet, at Coursen var høi, medens Obligationerne stode lave, og da var det dog vist nok meget bedre, at saadanne Midler vare satte i opsigelige Obligationer, om endog Capitalerne vare reducerede til en mindre fordeelagtig Qvartalscours og Renterne kun 4 PC. Hvad her siges om uopsigelige Bankobligationer lader sig ogsaa anvende paa andre uopsigelige Effecter.