JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
NB. Extra got fiint Hvede=Meel som skikker sig got i Bag verk og overgaaer endeel af det som skrives at være Engelsk Meel, er me til Kiøbs hos Meelhandler Hans Nielsen boendes i store Grønnegade, for 5 a 6 Mk. Lispundet. NB. Baade i Pundeviis, og i smaa og store Casser, efter Behag, sælges af alle Sorter extra Pyk Thee af Thee=Bohe, Pundet 4 Mk. 2 Sk., tages en Casse af circa 30 a 32 Pund a 4 Mk., tages en Casse af 100 a 120 Pund a 3 Mk. 14 Sk., god CongoThee haves i smaa Casser af 13 Pund netto, at Pund 5 Mk. 4 Sk., en finere Sort i Casser paa 32 Pund netto, at Pund 5 Mk. 14 Sk., en extra fiin dito, som skienker grøn, i Casser af circa 50 Pund, a Pund 6 Mk. 4 Sk. a 6 Mk. 8 Sk., i enkelte Punde sælges Congo Thee for 5 Mk. 8 Sk. a 6 Mk. 8 Sk. til 17 a 8 Mk. Pecco Thee, Pundet 6 Mk. 12 Sk. a 7 Mk. 8 Sk., tages en Casse af circa 32 Pund netto, a Pund 6 Mk. 8 Sk., beste Songlo Thee, Pundet 7 Mk. a 7 Mk. 8 Sk., tages en Casse af circa 30 Pund netto, a 6 Mk. 4 Sk. til 6 Mk. 12 Sk. Pundet, Zion Zioung Thee, Pundet af beste Sort 13 Mk., Assia Mangos, Pundet 2 Mk., veritable Bajona Skinker, Pundet 20 Sk., med flere sædvanlige Sorter Vahre, sælges for billig Priis paa Hiørnet af lille Strandstrædet og Nyehavn udi Viinkielderen.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Hos Hørkræmmer Riber og Bay paa Vestergaden, ere Steen Kakkelovns Kul og gode Smede=Kul at bekomme. Veritable Hollandske Skriv=Fiær pr. 3 Mk. hundvede, er her indlagt til Forhandling.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Tvende Actier i det Bergenske Sukker=Raffinaderie er underhaanden til Kiøbs, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Den izige Konge af Preussens Kronnings Medaille, vog halvtredie Lod. Den Romerske Keyserinde Maria Theresia Kiønnings Medaille, vog. 2 Lod. Kong. August af Polen Kronnings Medaille, vog. 2 Lod. En liden Medaille over Wiens Beleyring af Tyrkerne Anno 1683, og Kong Friederich den Fierdes Salvings Medaille ere her indlagte til Forhandling.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
NB. Alle Sorter Børnetøy af adskillige smukke Forandrin ser og gandske nye Fasong, bestaaende af Cachetter, Huer, Trøyer, Brystduger, Lister og Svøb, Løyerter, Klokker, Skiørter, Snør liver, Overtrækker, Slafrokker, Faldhatter, Ledebaand, smaa Silke Skoe med videre af mange Forandringer og af meget smuk Tøy forfærdiget, er for meget billige Priser at bekomme i Prinzens Gade bag Slottet, den sidste Port paa venstre Haand, hvor Porcelains Skiltet staaer over Porten.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
NB. Hundrede Tønder udvalde gode Erter er til Kiøbs at bekomme, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Hos Kræmmer Schmidt i Vimmelskaftet er indsendt i Commission 150 til 200 Pund af beste Sort Bologne Silke af egt ponceau, og carmosin, blaa, grønne, gule, rosa incornat, som for fastsatte og billig Priis er at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
NB. Hos Urtekræmmer Meitting, boendes paa Hiørnet af gammel Mynt og Regnegaden, kand bekommes extra friske hiemkomne Castanier, Pundet 6 Sk., friske Trøfler, Oliver, CapresBouteille=Propper, Fransk Olie udi Glas, Prydsing, Soya, Lemon Asia, Mannagryn Lispundet 10 Mk. Et Partie rød og hvid Viinsteen, et Partie Risengryn udi Fadeviis, saavelsom udi mindre Partier, Hovedvand udi hele Kister, og Dosinviis, Eau de Lavande, et Partie beste Sortement hvid calsionert Potaske, et dito Magdeborger Annis, med flere Sortementer af Urtekram vahre for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Et nyt Kirke Slaguhr med Skive og Klokke, er til Kiøbs at bekomme for en billig Priis hos Christian Fick i Storehedinge, NB. Tørre Danziger 2 Tomme Eege Planker, 4 Tomme, dito Stumper grove Paklærreder, Krakauer og Eiergryn, Krølhaar, Cassubske Bredder, Berlinerblaa er at bekomme i store Kongensgade lige for Grev Laurvigs Jern=Magazin i Sr. Gierløfs Bryggergaard. Et Stykke fiint Sækketøy, gjort af reen Hamp, paa 56 Alen, tienlig for Bagere, Meelmænd eller andre, er her indlagt at sælges for 30 Sk. Alen.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Et meget smukt Kiøbenhavns Messing Stue=Uhr, som for hver Qvarteer repeterer og ved fuld Slag repeterer 2de Gange, er her indlagt til Forhandling for 300 Rdlr. Beste Sort Jydske Faareoste, Lispundet 1 Rdlr. 8 Sk. Røget Oxekiød, Lispundet 1 Rdlr. 4 Sk. Røgede Oxetunger, 2 Mk. Stykket. Grønsaltet Lammekjød, Lispundet 5 Mk. 4 Sk. Røgede Pølser, Lispundet 8 Mk., er til Kiøbs at bekomme i Landemærket hos Porcelainshandler Jacob Jørgensen. Et gandske nyt vel conditioneret og udi Holsten forfærdiget Feldt og Reyse Skriver=Contoir med sex Skuffer og et aparte tillukt Skab, udvendig med sterk Læder betrokken og indvendig forsynet med grøn Klæde med Messing=Nøgle, Beslag og for Beqvemmeligheds skyld til Feldts og paa Reyser ere Fødderne med Hængsler indrettede, alt paa det nyttigste og mageligste, som for 14 Rdlr. er til Kiøbs at bekomme i Spekhøkker Sr. Hans Clausens Huus paa Christianshavn ved Amager=Port. Norsk Brillant Skriversand, selges her et halv Pund for 3 Sk. eller et Pund 1 Mk.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
En gandske nye Kane med tvende Børnehuder, samt Bielder og Seeletøy til et Par eller en Hest, alt i complet Stand er til Kiøbs, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
En sort Hoppe tienlig baade til Vogn og til at rie paa, en til Kiøbs, som herfra anvises. Et var sorte Vognhopper 14 og en halv a 15 Palm i flette Aar, nylig tilkjørt, er til Kiøbs at bekomme i Adlers Gaard paa Chemnianshavn.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
En meget smuk nye Sølv durchgebrochen Kaarde, et Par nye Sølv Skoe= og Knæspender med Ernstene indfattet. En nye Bomfadel med Skaberak, Stigbøyler, Steengler og Trendse, samt et Claveer med fuld Octav, er til Kiøbs at bekomme, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Fine og grove hiemmegjorte Lærreder og Dreyeler, samt nye Sengeklæder ere for billig Priis til Kiøbs at bekomme, som herfra anvises. Tvende gode Riffelbøsser dene til 12 Rdlr. og den anden til 7 Rdlr., er til Kiøbs at bekomme hos Sr. David Reich i Grønnegade.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Hos Sverdtfeyer Sr. Wendt i store Færgestrædet er et temmelig Antal af de store Jæger Hertsfængere med tilhørende Gehæng=Laase for billige Priser til Kiøbs at bekomme. NB. Hosekræmmer Hans Lysgaard paa Amager=Torv i Glarmesterens Kielder i den blaa Haand, haver i Commission den klare Fyhnske Lim, og kand bekommes i store og smaa Partier for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
NB. En Postvogn Holstensk Fasong saa got som nye, en til Kiøbs, og anvises udi det Kongelige Bogtrykkerie hos Sr. Hopfner.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
NB. Paa Hiørnet af Closterstrædet og Vimmelskaftet hos Urtekræmmer Christen Brask, er at bekomme: Nylig hiemkommen fra Frankrig Ungersk Vand, Cathrineblommer og Svedsker, Bruneller, Krakmandler, Martiny Caffebønner, fine Bom olier, Capris Oliver, Spanske Antiovis alt i Glasser og i større Partier, Hollandsk Sukkerlade, Citronsaft, extra gode Sago= og nye Manna= og Perlegryn, Risengryn i Pundeviis og i smaa Partier, Augurker, Chinesisk Soya, Tyltebær, Trøfler, tørre, Pærer og Kirsebær, Hyben, fine Theer, hvide og gule Voxlys, Engelsk Sennop i smaa og store Krukker, og lineret Nodepapiir. i Folio, med flere Sorter Urtekramvahrer, alt for billig Priis. En stor Kikkert er her indlagt til Forhandling. Capitaler. Hr. Postmester Melbye i Odense, kand give Anviisning hvor3600 Rdlr. imod tilstrekkelig Pant paa første Prioritet og sædvanlige Renter, nu strax eller til førstkommende 11 Junii er at bekomme. 10000 Rdlr. imod første Prioritet i Jordegods, kand til 11 Junii herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Hvo som maatte behøve en Capital af 1000 Rdlr. for 5 proTent, til nu forestaaende 11 Junii Termin, imod forsvarlig og i Brand=Cassen forsikred Huuspant, kunde derom addressere sig enten til de Herrer Directeurer for den saa kaldte Liig= og Skillings Casse, eller den derved værende Bogholder Johannes Lem, boende i store Kongensgade næst ved den Franske Bager. Hos Urtekræmmer Sr. Diederich Wilhelm Kuhlmann kand til 11 Junii bekommes 3500 Rdlr. paa første Prioritet imod suffisant Huuspant, som er af den Tydske Reformerte Kirkes Penge. 1400 Rdlr. forlanges paa første Prioritet i et Huus som er forsikret i Brand=Cassen for 2000 Rdlr., og vurderet for 1800 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Conditioner ledige. For en Uhrmager=Svend kand en god Condition herfra anvises. For en Gaardskarl kand en Tieneste herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Tienestsøgende. En Pige, som kan accommodere og har tjent her i Staden, nogle Aar, søger Condition hos et Herskab for Fruer, eller Frøken Pige, som herfra anvises. Disse Efterretninger udgives af Andersen og Holck 2 GanTexternes Afhandlinger hver 14 Dag En Student tilbyder sig at informere honette Sa enten i Huset eller Timeviis, som lover grundig Underviisning i herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Et honet Fruentimmer, som forstaaer got at koge, lave Bagverk, samt Syening med videre, søger Condition hos et Herskab eller andre honette Folk.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
En Student der er klar fra Academiet, tilbyder sin Tieneste i at undervise unge Menneskeer i de Videnskaber der i Almindelighed af saadanne kan forlanges, enten Timeviis eller i Huset. Et honet Fruentimmer, som forstaaer at sye med videre som af et Fruentimmer kand forlanges, søger Condition hos et Herskab.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
En skikkelig Person, som kan accommodere, barbere, regne og skrive, søger Condition hos et Herskab som Tiener til førstkommende Paaske.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Undvigte. NB. Fra Grevskabet Wedelsborg er Natten imellem den 14 og 15 Februarii sidstleden ulovlig undvigt Reserven Jørgen Jespersen fra Tonschou, 23 Aar gammel, af Statur høy og smaal, bleg og mager af Ansigt, et slet hvidagtig Haar, samt lange og smalle Been; ved Undvigelsen skal han have havt paa sig en blaa Vest og et Par Støvler. Thi bedes alle og enhver, som denne Person maatte forekomme, at de hannem lader anholde, og Forvalteren ved Grevskabet herom tilmelde, da en Recompence foruden Omkostningernes Erstatning betales; Ligesom og i Fald nogen fordølger ham, eller har været Aarsag i hans Undvigelse, kand vente Medfart efter allernaadigste befalinger. Efter adskillige Omstændigheder sluttes, at han til et Cavallerie=Regiment er bortgaaed. Wedelsborg, den 19 Februarii 1762.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
Bortkommet. En Gulddaase vægtig 13 Lod og en halv Ort, Fransk Arbeyde, er fra sin Eiere bortkommen; kand nogen give Underretning derom, behager den at melde det her, hvorfra Eieren, som lover en anseelig Douceur, anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-03-05
En liden sort Spansk Hund med lange Øren og hvide Bryst haar, er i disse Dage bortkommet; hvo samme skulde forekomme, ombedes imod en Douceur at levere den til sin Eier, som herfra anvises. Sex Stkr. Haandskrifter er i Dag tabt paa Gaden; hvor samme haver fundet ombedes tienstligst imod en Douceur at levere dem til sin Eiere som herfra anvises. En smuk kulsort Tæve=Hund, med en bruun Plet over hvert Øye, bruun Bryst, og stre brune Fødder, er bortkommen, hvem samme leverer, betales 3 Mk. Douceur her paa Contoiret. Et Document indeholdende en Styrmands Exammen, underskreven af Herr Commandeur Weyerslev, er i Onsdag Aften i Adelgaden eller Dronningens Bredgade af sin Eier bleven tabt; Hvo samme haver funden, ombedes imod en billig Douceur at levere det her paa Contoiret. Taxten for Portochaiserne. En Tour her i Staden, 8 Sk. Til Nyekiøbenhavn, Christianshavn, eller til Amalienborg, regnes for en dobbelt Tour, 1 Mk. En Syge=Tour, 2 Mk. For hver halv Times Ophold, 8 Sk. Til hver enkelt Tour bruges en billet, som faaes her paa Contoiret for 8 Sk. Stykket, eller 1 Rdlr. Dosinet. Uden Biletter betales hver enkelt Tour med 12 Sk. og følgelig en dobbelt med 24 Sk. alt i Følge Placaten, som her kand faaes gratis. de ugentlig her i Staden, og afgaaer med Posten hver Løverdag. og en Skiald, Tidende hver Maaned.
Københavns Adresseavis, 1762-03-08
Kiøbenhavns Adresse=Cont. for Danmark. Mandagen 6 Vo Om de gamle Romeres Maade at holde Bryllup paa naar noget Bryllup hos de gamle Romere skulde holdes : vil, saa blev 1) Vand og Jld fremsat for Bruden, hvorved hun maatte røre med sine Hænder; 2) Adskillede de hendes Haar med en Hellebarde eller Spyd, og gjorde et Skiel dermed; 3) Bragte de fem tændte Lys frem for hende; 4) Blev hun bunden med et Belte om Livet; 5) Blev synget Talasius, Talasius, hvilket var brugeligt hos Romerne, ligesom Grækerne sang Hymen Hymenæus til deres Brylluper; 6) Naar nu Bryllupet var til Ende, og Bruden skulde føres ind i den nye Brudgoms Huus, da gik hun ikke selv godvillig over Dørtærskelen i hans Huus men hendes Venner toge og løftede hende i Veyret, og ligesom med Magt bare hende derind; 7) Hun maatte fore ind med sig i Huset en Garnvinde og en Spinderok, samt pryde og udsmykke Brudgommens Døre med Uld; 8) Naar dette var nu gjort, begyndte hun at raabe til hendes unge Mand, er du Cajus, da er jeg Caja; 9) Førend hun gik til Senge med ham, blev Brude Beltet løst af hende i alles Paasyn; 10) Baade Brud og Brudgom maatte først begge æde et Qvæde=Æble, hvilken Skik Solvn tilforn havde forordnet i Grækenland; 11) Den unge Mand kaa stede derpaa hele Hænder fulde af Valnødder ud iblant de unge Folk, som vare tilstæde; 12) J Maymaaned blev aldrig holdet noget Bryllup; 13) Jngen Jomfrue blev giftet paa nogen almindelig Helligdag, men saadant var bevilget Enkerne. Disse ere de fornemste Skikke, ved de Rømeres Brylluper, og hvad de dermed har vildet betegne, kand man see af efterfølgende Beretning. 1) Ved Jlden og Vandet som blev fremsat og budet Bruden, har Romerne vildet vise, at hun skulde i Med og Modgang holde med sin Mand, og ikke svige eller forlade ham hverken i Ilds eller Vandsnød. 2) At hendes Haar blev adskilt med Spidsen af en Hellebard, det forestillede, at Døden skulde allene skille dem. 3) Ved de som Lys, som bleve baarne for hende vilde de deels erindre dem om Enighed og et Ægteskab til klart Exempel, for andre, samt om de fem ypperlige Hedenske Guders K. privilegerede. Efterretninger. og Norge. den 8 Mart. Bistand og Velsignelse til Lyksalighed for dem, nemlig Jupiter, som den høyeste Gudernes Fader; Juno, som en from Hustrue, Venus, som Kierligheds Moder; Svada, som Gudinde for venlig og kierlig Tale og Omgiengelse; Lucina, som Fødselens Befordrerske. 4) Ved Livbeltet skulde hendes Jomfruedom forestilles. 5) Brudeviisen, Talasius, havde saadan Oprindelse: Da Romulus havde opbygget og fuldfærdiget Rom, og hans Mandfolk havde ingen Fruentimmer, saa lod han oprette en Comoedie og Skuespil, og til samme indbød sine Naboer de Sabiner, tillige med deres Døttre og Koner; da de nu vare allerbest i Legen, løb hver Mandsperson til, og efter Romuli Tilskyndelse tog sig en af de Sabiners Fruentimmer, med hvilken han skyndte sig hiem til sit Huus.
Københavns Adresseavis, 1762-03-08
En ung Adelsmand, ved Navn Talasins, var samme gang ikke tilstæde; men nogle af de unge Romere havde taget en Sabinsk Jomfrue med til ham; og da andre paa Veyen vilde tage hende fra dem, saa raabte og skreg den, som ledsagede bemeldte Jomfrue Talasius, Talasius; og ved den Anseelse dette Navn for Personens Skyld var udi, lode de Jomfruen blive anfægtet, som tillige med hendes Brudgom Talasio siden levede et lyksaligt, fredeligt og frugthart Ægteskab indtil Alderdommen, og derover ønskede man alle Brudepar ved denne Sang, at det maatte gaae dem saavel, som Talasio med sin Brud. 6) At Bruden lod sig tvinge til at gaae ind i Brudgommens Huus, skulde vidne om hendes Uskyldighed. 7) At hun indførte Haspe og Rok med sig, skulde tilkiendegive hendes Flittighed. 8) Sangen, du Cajus, jeg Caja, betydede fælleds Deelagtighed i Ægtestanden. 9) Beltets Afløsning i alles Paasyn, bevidnede hendes ustraffelige Jomfrue, Vandel. 10) Qvæde=Æblets Fortærelse af Brudeparret, skulde forestille Ægteforretningens Liflighed og Kierlighed. 11) At Brudgommen udkastede Valmedder, skulde betyde. at nu havde han trædet sine Børneskoe, og forsagede alt Børneverk. 12) At der intet Bryllup holdtes i Man Maaned, dertil giver Plutarchus denne Aarsag: At fordi man i gamle Dage pleyede at udstyrte de gamle udlevede Mennesker i Rom udi Fløden Tiberen fra Broen, i denne Maaned, faa holdt man denne Tid for at være ulykkelig, og gandske ubeqvem til al Lystighed. 13) Paa Høytiderne var det Enkerne tilladt, men ikke Jomfruerne at holde Bryllup, efterdi de førstes forrettedes i al Stilhed, men de sidstes skulde skee med megen Pomp og Opvartning, hvortil de unge Personer da ikke havde Leylighed, efterdi de havde nok at bestille ved Høytiderne i sig selv. Om Hanegaal.
Københavns Adresseavis, 1762-03-08
Der er endnu ikke nogen, som har kundet udfinde en vis Aarsag, hvorfor en Hane galer om Natten, besynderlig imod Dagningen. Der findes adskillige Meeninger derom. Tyrkernes Mening er den, som af alle er mindste grundet, at der nemlig staaer en stor Haneløverst i Himmelen langt over Solen og alle Stierner, og saasnart den begynder at gale, saa galer alle de andre Haner med hernede paa Jorden. At Hanerne ellers om Natten, og gemeenligen imod Solens Opgang og Tilkomst stemmer i at gale, skeer uden Tvivl af den Aarsag, efterdi Solen formedelst sit Løb og Bevægelse under Jorden foraarsager en Forandring i Luften hos os. Og deres Tanker ere ufeylbarlig rigtigt, som holder Luftens Forandring for den nærmeste Aarsag til Hanegalet. Det er vitterligt nok, at Luften er anderledes Beskaffen naar Solen gaaer ned, end om Midnat, og atter anderledes imod Morgenen. Denne Luftens Forandring fornemmer Hanerne og mestendeels alle Fugle langt bedre og snarere end Mennesket, da deres Blod og Legemers Fugtighed bliver sat i saadan Bevægelse, at Hanerne derover efter deres Natur begynder at Det, som foregives, at de ved visse Klokkeslet skulle gale og tilkiendegive Nattens Timer, saa de vare lige saa gode som Uhrverker i et Huus, har hverken Grund i Naturen eller daglig Erfarenhed, og befindes ey saaledes i Sandhed. Fortsettelse af Underretningen om Bogholderiet.
Københavns Adresseavis, 1762-03-08
Dannemark. De ser Aars gyldne Fred i vore Enemmerker, Som Tydsklands Krønsker med fæle Ting førsterker, Den vorde Friderich og os ved Hannem skienkt J saadant Tal af Aar, som Avind ey har tænkt. Fred vorde Dannemark, Fred vorde dig, og Norge, Gud lad os aldrig Fryd af røvet Bytte borge. Men du, som taaler ey, hvert Blad begynder Fred, Du ikke Fredens Værd i disse Lande veed. Gid aldrig Tiderne maae mig Anledning give, At jeg fra Dannemark og Krigen skulde skrive. Gud kand bevare os naar det seer farligst ud. Han medt blant Guderne afsiger Dom, som Gud. A.
Københavns Adresseavis, 1762-03-08
Efter adskillige Nyeheder, som Forfatteren opregner, slutter han endelig Artiklen for Dannemark saaledes: Nær havde jeg forglemt, at melde dig min Læser, At om du ey vil gaae, saa er her Portochalser. For otte Skilling du vel haaren blive kan. Kiøb saadan Herlighed i Fald den staaer dig an Denne Skiald=Tidende, som Maanedlig udgives fra AdresseContoiret, koster aarlig 4 Mk. separat, men kuns 3 Mk. naar den følger med vores Efterretninger. Forklaring over Navnene i Almanakken. Martius. V. Theophilus. Var en Hedensk Groscantzler. Det skal have været ham, som bad Dorothea, at skikke sig Paradiis=Roser og Æbler, og da de bleve ham af en liden Dreng i skinnende Klæder tilbragte, blev han derover bevæget til at antage den Christne Troe, og blev siden en Martyr for dens Bekiendelse. Hans Navn betyder en Guds Elsker. Andre setter paa denne Dag Phoca, en Martyr, og atter andre Eusebius, en biskop, som har skrevet Kirke=Historien fra Christi indtil Constantin Magni Tider. VI. Gotofredus, eller Fridelius, en Prinz fra Skotland, som bliver kaldet en Vandringsmand, formedelst de mange Reyser, som han havde gjort for den Christne Religions skyld. Han har opbygget mange Celler og Klostere, iblant andre Seckingen ved Rhinstrømmen, hvor han af Clodoved havde faaet et Gebeet til Eiendom af fem Miles Længde. Andre setter Fulgentius, en flittig biskop, som skal være død Anno 1500, paa denne Dag. VIl. Perpetua og Felicitas. De nævnes ofte og roses af Augustino; og Petr. de Nat skriver, at under Keyser Valerian, bleve Hænderne bundne paa Ryggen af dem, og paa saadan Maade bleve de førte til Spot igiennem Gaderne, og endelig kastede for de vilde Dyr, som ogsaa opaade dem den 7 Martii. Andre setter ogsaa Thomas Aquinatus, en Præst, som Anna 1323, efter Kardinalernes Gotbefindende blev af Pave Johannes den 22de sat paa Helgenes Liste, formedelst hans hellige og ustraffelige Levnet, og hans fortreffelige Kundskab i den hellige Skrift. Platat. Da til Artillerie=Stald=Etaten skal nogle Skaffere antages, er ved en Placat under 2 Mart. a. h fra Land Etatens General=Commissariat bekiendtgjort, at de som dertil haver Lyst at engaaere sig, maa inden 8te Dage melde dem ved Land=Etatens General Commissariat.
Københavns Adresseavis, 1762-03-08
Befordringer. Ved det nye oprettede Husar=Corps ere følgende Officierer beskikkede: Som Chef, Hr. Oberst Grev Caspar Herman Gottlob von Moltke. Som Oberst=Lieutenant, Hr. Georg Christ. von Bach. Som Premier=Major, den ved det første Jydske Regiment til Hest staaende caracteriserede Major, Hr. Carl von Wolfsgeil, med Oberst=Lieutenants Caracteer af Cavalleriet. Som Esquadron Commanderende, den ved det andet Fyhnske Regiment til Hest, forhen staaende caracteriserede Ritmester Hr. von Leth.
Københavns Adresseavis, 1762-03-08
Som Stabs=Ritmestere den forhen ved det Kongelige LivRegiment til Fod staaende Premier=Lieutnant Hr. Otto Mathias von Sommer; den catacteriserede Ritmester Hr. Georg Wilhelm von Drechsel ved det andet Jndske Regiment til Hest, den caracteriserede Ritmester Hr. Johannes Rosseln de Solna; den ved den Kongelige Liv=Garde, til Hest forhen staaende caracteriserede Ritmester Hr. Otto Carl von der Osten, og den ved det Kongelige Liv=Regiment Dragoner, staaende Premier=Lieutenant Hr. Caspar Friderich von Gahler. Som Premier=Lieutenanter, den hidtil værende Cammerraad Hr. Jens von Hvid; den ved det tredie Jydske Regiment til Hest staaende caracteriserede Premier=Lieutenant Hr. Falck Daniel von Castonier; Premier=Lieutenanten af Cavalleriet Hr. Michael Christoph. Reinhold von Volkersahm, og Cornet Reforme Hr. Vincent von Schibeler ved det Holstenske Regiment til Hest Som Second=Lieutenant, den ved det Jydske Regiment til Fod staaende Fændrik Reformed Hr. Friderich Ernst Christian von Levenfeldt. Som Cornet, den af Tienesten afskediget Fændrik Hr. Frans Anthon von Schönoffsky.
Københavns Adresseavis, 1762-03-08
Den 5 Febr. er Hans Morten Sommer allernaadigst beskikket til at være Asseffor i Hof=Retten paa Christiansborg Slot.
Københavns Adresseavis, 1762-03-08
Vacancer. Wordingborg og Castrup Sognekald Baase Herred, 450 Rdlr. Hyllinge og Marvede i Sælland, Kallehauge i Sælland, 5 a 600 Rdlr. Thorning og Heldum i Riber=Stift, 150 Rdlr. Residerende Capellaniet til St. Budolphi Kirke i Aalborg, 400 Rdlr. Egeberg Sognekald i Salland, 300 Rdlr. Sognekaldet til Garnisons Tydske Meenighed her i Staden, 1300 Rdlr. Sognekaldet til Kornum og Logsted i Wiborg Stift, 200 Rdlr. Rudkiøbings og Schrobelow residerende Capellanie, 200 Sdlr. Taxadeur Tienesten paa Toldboden heri Staden.
Københavns Adresseavis, 1762-03-08
Jndpasserede. General=Lieutnant von Moltke. Major Dunklagen fra Efferum. Kiøbmand Rohloff af Riga, fra Stockholm. Slotsforvalter Bruun fra Nyekiøbing. Capitain Walterstorph fra Lolland. Hr. Lykken fra Høybye.
Københavns Adresseavis, 1762-03-08
Forlovede og Copulerede. Hr. Secretair Hans Henrich Lange ved Forstamtet i Norge, og Jomfrue Ellen Cathrine Bernhost. Sr. Peter Jørgen, Kiøbmand i Svendborg, og Jomfrue Maria Kirstina Lange. Sr. Hans Henrich Hjort, og Jomfrue, Anna Bruun i Christiania. Sr. Hans Henkeldey, Kiøbmand i Nyekiøbing, og Jomfrue Staal i Mariboe.