Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Begge Kongerigernes biskopper bliver ellers endnu indviede til deres Værdighed i denne Kirke af den Siellandske biskop; hvilken Ceremonie altid skeer med særdeles Pragt og stor Solennitet, og oftest i det Kongelige Herskabs egen høye Nærværelse. Den Russiske Caar Peter Alerevitz, da Hans Majestet Anno 1716 paa nogen Tid opholdt sig i Kiøbenhavn, blvaanede en simple Præstevielse i denne Kirke med stor Fornøyelse og Agtsomhed; og der fortælles, at hans Cariske Majestet ikke noksom kunde forundre sig over den da værende Siellandske biskops, den berømmelige og lærde Dr. Christian Worms store Vil talenhed, i sær du han hørte, at han talede alt det, som han fremførte, uden at, hvilket kom ham saa meget meere forunderligt for, siden han i sit eget Rige ikke nogen Tid havde hørt den Russiske Patriark at prædike uden ad De Huse og Gaarde, som ligger under denne Kirkes Sogn, ere følgende: Store Kannikestrædet 16. Lille Kannikestrædet 5 Farvegaden 42; Foruden Wartow. Store Fiolstrædet 43, Foruden Lindens Plads. Lille Fiolstrædet. Friderichsberggaden 33. Lille Friderichsberggaden 4. Gaase Gaden 4. Gammel=Torv 14. Henrich Fiurens Gang 14. Kalleboderne 2. Kattesundet 34. Paa store Kiøbmagergaden 2. Paa lille Kiøbmagergaden een Side 9. J Klædeboerne den ene Side 10. Store Lars Biørns Strædet 18. Lille Lars Biørns Strædet 11. Lars Leys Strædet 30, Mikkel Bryggers Gade 21. Nye Torv og Slutter Gaden 21; Foruden Veysenhuset og Raadstuen. Nørre Gade 50, Foruden Studii Gaarden, St. Petri, Frue Kirke og Præste=Residentzerne, som ere 3. Uden for Nørre Port den ene Side 6. Nørre Vold 8. Peder. Hvidtfelds Strædet 23. Raadhuusgaden, den ene Side Rosengaardens ene Side 15. Skidenstrædet 26. Skiden Torvet 5. Skinder Gadens ene Side 19. Slutter Gaden, see Nye Torv. St. Peders Strædet 62; Foruden Walckendorfs Collegium, og den Tydske Præste Residence. Stormgadens ene Side 7; Foruden Klosteret og Hof=Præstens Residence. Studii Strædet 54, med 2de Professor Residentzer, Sønder=Vold fra Stormgaden til Vartov 4. Teylgaards Strædet 20. Vandkunsteen, 33, Foruden Vartovs Kirke. Vestergade 39. VesterVold fra Farvegaden til det andet Huus fra St. Peders Strædet 59, som er i alt 805. (Hernest skal følge Efterretning om H. G. Kirke.) Forklaring over Navnene i Almanaken. Januar. M. conius. Han var en Eremit i Ægypten. Man fortæller og ham, at da han var 20 Aar gammel, solgte han alt sit Gods og Eiendom, og uddelede samme til sin Søster og de Fattige; men han selv derimod undveeg til en eenlig Plads og Udørken, hvor han i fem og tredive Aar levede et haardt og meget strengt Levnet, og derefter kom han en Tidlang iblant Folk igien, og omgikkes med Munkene, men vendte endelig tilsidst tilbage til Ørkenen igien, hvor han i sin Alders 105te Aar har end sit Liv Al. Christi 361. den 17 Januarii, som Hieronymus og andre fortæller. XVIII. Prisen. Hun var en adelig Jomfrue, og en Datter af en Romersk Borger, som formedelst den Christne Troes Skyld udstod Marteren under Keyser Clandio den 18 Januarii. Pet. de Natal. Lib. 2. C. 69. T. Pontianne Politanus. Han blev i Reyser Antonini Tid piint med mange Slags Marker, fordi han ikke vilde ofre til de Hedenske Afguder, og endelig fik han Martyr=Kronen den 19de Januarii. Petr. de Nat. lib. 2. C. 102. Andre setter Blanding, som var en gudfrygtig Jomfrue i Frankerig, der blev jammerlig henrettet af Keyser Antonio Vero A. 180. J Ped. Tidemans Sieles Urtegaard staaer Maria og Marcel. Om de adskillige Slags Aar. Annus Albanus (Albansk Aar) grundede sig fornemmelig paa Nyemaanerne, og man begyndte en nye Maaned saasnart man saae den nye Maane. Men da sligt ofte formedelst tyk Luft først skede den 5. 6. 7 Dag. o. s. f. efter Nyemaane, flød ogsaa deraf ikkun lutter Forvirring i Aaret. Endelig gav man i et Aar ret Agt paa naar den nye Maane lod sig see, og ligesom det i samme Aar havde indfaldet, saaledes indrettede og deelte man ogsaa alle de følgende Aar, ved hvilken Leylighed, for Exempel Martius, fik 36 Dage, Mai 22, Sextilis 18, September 16, og saa fremdeles. Annus Arabicus (Arabisk Aar) var et Aar af 12 Maaneder, hvoraf den ene havde 30, den anden altid 29 Dage. Annus Atticus (Attisk Aar) var først et Aar af 12 Maaneder, hver Maaned af 30 Dage, men derefter vexelviis havde en Maaned 30, og den anden 29 Dage, og tilsidst blev endda altid en Maaned af 30 Dage tillagt hvert 3, 5, 8, 11, 14, 16 og 19 Aar, som kaldtes mensiembolimæus. (Herefter følger mere.)