JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-01
At der Onsdagen den 27de November d. A., Formiddag Kl. 10 slet, paa mit Contoir afholdes en Skiftesamling i Dødsboet efter Toldbetjent Jversens Enke Ane Marie, født Stub, i Sønder Kirkeby, ved hvilken Repartitionen i dette Boe fremlægges, det bliver herved bekjendtgjort til Efterretning for alle Vedkommende. Falsters Birk, Nykjøbing den 31te October 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-01
Auction. Onsdagen den 13de November d. A. Formiddag Kl. 10, lader Enkefrue Gran, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction i sin iboende Gaard i Nykiøbings Langgade med 2 Maaneders Credit bortsælge endeel godt Jndboe, bestaaende af Sengesteder, Commoder, Divaner, Borde, Stole, lange og ovale Speile, en Skriverpult, Kiøkkentøi af Kobber, Jern og Blik, Porcellain, Snedker- og Dreier-Værktøi, en Reisepelts med Hue og meere; hvilket herved bekjendtgjøres. Nyekiøbing den 31te October 1839. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Lollands Falsters StiftsTidende. Søndagen den 5 November. No 128.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Udenlandske Nyheder. England, Ministeriet vedbliver at forstærke sig ved at optage liberale og dygtige Mænd, og den længe omtalte Grev Clarendon har nu ogsaa som Geheime-Seglbevarer erholdt Sæde og Stemme i Kabinettet, ligeledes er Sir Henry Tuffnell, der forhen var Privatsecretair hos Lord Minho udnævnt til yngste Skatkammerlord. Vel er Lord Melbourne ikke tilfreds med at disse Mænd faae Plads i Ministeriet, da de samtlige ere fast bestemte paa at gjennemføre Reformer, men da hans Colleger have en anden Anskuelse har han maattet give efter. At Torierne atter ville komme i Harnisk over disse Udnævnelser er let at indsee, men man kan netop ansee dette som et Beviis for, at de ministerielle Blade have Ret, naar de paastaae, at Ministeriet ved de nye Medlemmer har vundet betydelig Styrke, og at Folket atter har fattet Tillid til Kabinettet. Den 24de f. M. blev Parlamentet paa sædvanlig Maade prorogeret til den 12te December. af Lord Normanby og Viscount Falklow, som Dronningens Commissairer. - Om Hensigten med den russiske Gesandt, Hr. Brunows Mission, ere Bladene endnu ikke enige, dog troe de fleste, at Hovedøiemedet kun har været, at undersøge og Stemningen i England virkelig er saa fjendtlig mod Rusland, som Journalerne lade formode, og om muligt at tilintetgjøre den fransk engelske Alliance. Efter hvad man hører, var Lord Palmerston og til bøielig til at indlade sig med Rusland, men da de andre Ministre bestemt modsatte sig dette, maatte v. Brunow reise med uforrettet Sag. Den financielle Krisis, som man saameget frygtede, synes at ville gaae over, og da Høstens Udfald ikke er saa daarlig, som man i Førstningen troede, mener man ikke at Landet behøver nogen betydelig Korn-Jndførsel. Efterretningerne fra China lyde fremdeles ugunstige, og de engelske Kjøbmænd trykkes endnu stedse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Frankrig. Journalerne ere meget uenige om hvad der skal gjøres med Don Carlos, og om den franske Regjering overhovedet er berettiget til at nægte ham Reisepasse naar han fordrer dem. Regjeringen synes imidlertid at ville blive den tidligere Beslutning tro og ikke lade ham reise førend Cabrera har underkastet sig. Stephanie Girondelle er vel endnu i Fængsel, men man formoder at hun med det Første vil blive sendt til Salpetriere et Hospital for qvindelige Gale. De franske Blade, have i længere Tid omtalt en Sammensværgelse, som skal være opdaget i et russisk Armeecorps, og hvorefter en stor Mængde Officerer bleve deels skudte deels sendte til Siberien, og skjøndt de russiske Blade aldeles ikke have omtalt denne Sag, maa man dog troe, at Efterretningerne ikke ere aldeles grundløse, da nu de samme Blade navngive endeel russiske Officerer, der ved denne Leilighed skulle være flygtede fra Rusland, men som den franske Regjering nægter Tilladelse til at tage Ophold i Frankrig, hvilket naturligviis meget stærkt dadles af Oppositionsbladene. Hertugen af Orleans, der endnu opholder sig i Algerien, uddeler der endeel Ordner, som han har medtaget fra Frankrig, ligeledes har han medbragt nogle Benaadninger, og hans Ophold foraarsager i det Hele kun Glæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Spanien. Den Enighed, som blev fremkunstlet ved Omfavningsmødet, imellem Cortesforsamlingen og Ministrene er nu aldeles forsvunden og man frygter endog for at de Exalterede skulle gjøre Forsøg paa at opvække Oprør i de større Kjøbstæder. Grunden til at Krigsministeren Alaix atter har forladt Oppositionen, skal fornemmelig søges i at Espartero har underrettet ham om, at han, Espartero, ikke ønskede at Ministeriet skulde blive styrtet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Fra Krigsskuepladsen har man endnu ingen andre Efterretninger end at enhver søger at forberede sig, dog skal efter et i Madrid udbredt Rygte, Espartero være bleven saaret. J Navarra begynder Misfornøielsen atter at faae Overhaand, da flere af Regjeringens Foranstaltninger stride mod de af Cortesforsamlingen anerkjendte fueros. Medens saaledes Spaniens indre Tilstand i Virkeligheden kun er meget lidet forbedret, synes dets Forhold til Udlandet at blive endeel bedre. Saaledes har Kongen af Holland nu anerkjendt Dronningen og en lignende, Anerkjendelse venter man hver Dag vil skee af de nordlige Magter og Rom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Belgien, Oppositionsbladene skildre Landets Tilstand med meget ugunstige Farver, og mene derfor, at Kong Leopolds Reise til Tydskland ene har til Øiemed at conferere med Fyrst Metternich om Midlerne til at udfri Landet af dets i høi Grad critiske Stilling. Efter andre er det derimod en Sygdom i Hjertet, der har tvunget Kongen til at gjøre denne Reise, dog ere de fleste enige i, at Begjens Forfatning ingenlunde er gunstig, og at Oprøret i Gent, har efterladt sig flere farlige Elementer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Holland. Finantsministeren har nu forelagt Generalstaterne et Udgifts=Budget, hvorefter Statens Udgifter ere 56,378,600 fl., omtrent 40 Millioner Rbd., og man tvivler om at denne Sum vil være tilstrækkelig til at dække alle Udgifterne. Kongens Aabnings-Tale skal nu efter flere Blade have røbet megen Nedskaaenhed, hvortil der og synes at være Grund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Tydskland. Erkebiskoppen Dunin og hans Flugt fra Berlin er endnu stedse den almindelige Gjenstand for Omtale, men, hvad der fremkommer, indeholder intet Nyt. Den hele Begivenhed skal have vakt megen Opsigt i Posen, hvor der nu hersker almindelig Kirkesorg. – De hannoverske Anliggender ere endnu uafgjorte, dog tales der om at fremsende Petitioner om at opløse den nuværende Stænderforsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Rusland. Rustningerne vedblive endnu i det sydlige Rusland, og uagtet der ved Odessa alt er samlet en Armee af henved 50,000 Mand, maa man dog antage, at der endnu skal samles flere Tropper; thi den russiske Regjering har bekjendtgjort i et polsk Blad, at 600 Læger kunde antages, naar de snarest muligt meldte sig i Odessa. Man paastaaer tillige, at Keiseren skal have yttret, at dersom Østerrig og Preussen ikke vilde handle i Forening med ham i de orientalske Anliggender, vilde han handle alene; thi Rusland behøvede ingen Allierede, men han vilde da oversvømme Europa med 500,000 Mand og 2,000 Kanoner eller flere, om det behovedes. Et fransk Blad bemærker hertil, at denne Yttring meere maa ansees som et Udbrud af ondt Lune, end som Alvor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Tyrkiet. Porten har atter tilstillet de fem Magters Gesandter en Note, hvori de opfordres til at afgjøre Sagerne paa det hurtigste, men denne har endnu ikke havt bedre Virkning end de tidligere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Den engelske Flaade træffer nu Foranstaltninger til at trække sig tilbage til Malta for at overvintre der, medens derimod den franske lader til endnu at ville beholde sin Position, hvilket just ikke synes at tyde paa megen Enighed mellem Sømagterne, ogsaa paastaaer man, at Frankrig nu bestemt har erklæret sig mod enhver Magts Anvendelse mod Mehemed Ali. Da Porten frygter for et Angreb fra Persien, har Rusland erklæret, at det i saa Fald vilde sende Armeen ind i Asien, noget man med Bestemthed kan indsee England ingensinde vil give sit Samtykke til. Mehemed Ali har for at undgaae de europæiske Consulers idelige Forlangende om at udlevere den tyrkiske Flaade forladt Alexandrien, og er taget til Caro, hvor han agter at blive Vinteren over. - J Constantinopel har der atter været Jldebrand, hvorved et Storherren tilhørende Fabrik aldeles er bleven ødelagt, man troer at Mebemed Alis Emissairer have nogen Deel i denne Hændelse. Haf Pascha er bleven udnævnt til Statholder i Erzerum og Generalissimus over Armeen i Lille-Asien, hvoraf synes at fremgaae, at man anseer ham for uskyldig i Nederlaget ved Nisib.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Fædrelandet. Ved Høiesteretsdom af 30te f. M. stadfæstedes. Landsoverretsdommen i Sagen af Jnteressenterne i Adresseavisen i Kjøbenhavn mod Udgiveren af den saakaldte Kjøbenhavns Commissionstidende. Som bekjendt gaaer denne Dom ud paa, at Udgiveren af dette Blad skal være uberettiget til at holde Adressecontoir eller optage Bekjendtgjørelser i nævnte Blad. Ved at beklage Udfaldet af denne Sag yttrer Kjøbenhavnsposten det Haab at Commissions tidenden derfor ikke vil gaae under, men at den, som den Fugl Phønix paa ny vil stige frem af sin Aske. Som der fortælles, vil Commissionstidenden, for Fremtiden blive udgivet i Frederiksberg By.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
J en Artikelsom Armeens Bestyrelsesvæsenspørges i Kjøbenhavnsposten. Er det rigtigt, at lade baade de Officerer, der have opnaaet Myndighedsalderen, uden at kunne tilfredsstille de hidtil befalede Fordringer og tillige, efter de seneste Befalinger, næsten alle Underofficererne henleve eller rettere maaskee bortødsle og fordærve deres kraftigste Manddomsaar i ugift Stand, blot fordi man har nogle enkelte Exempler paa, at een og anden, maaskee paa Grund af Omstændigheder, man har forsømt at undersøge, og som snarere kunde tilskrives Bestyrelsen end Jndividet, er geraadet i Armod og falden til Byrde, og endvidere. Er denne Lov ikke en saa farlig Tilintetgjørelse af Naturens Ret, at man, forinden den emanerede, burde have hørt om muligt Alverdens Juristers, Præsters og Sundhedscollegiers Meninger baade for og imod sammes dig 301 Jndflydelse?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Jdet Redactionen af Juridisk Ugeskrift meddeler en, som den selv erkjender, i juridisk Henseende aldeles umærkelig Tyvsdom imod en i Roeskilde hjemmehørende Sadelmagersvend Qvanisky, føier den hertil et interessant Referat af den Dom fældtes hidtilværende Levnet, der frembyder et forgeligt Exempel paa, hvorledes et iøvrigt godmodigt, men letsindigt Menneske kan styrte sig og Familie i Elendighed. O., der nu er 24 Aar gammel, mistede i sit andet Aar sin Fader, og Moderen var saa trængende, at hun maatte understøttes af Fattigvæsenet. Efter sin Confirmation tjente han hos Forskjellige og sidst hos en Sadelmager i Roeskilde, af hvem han i sit 20de Aar blev gjort til Svend. Men Aaret forud havde han det Held eller rettere Uheld at arve en Capital af 4600 Rbd. og fra den Tid af begyndte han at føre et meget uordentligt Levnet. Neppe var han bleven Svend, før han forlod Professionen, for at blive Landmand; men istedetfor at lægge sig efter Landvæsenet, gik han paa Jagt, giftede sig, holdt Heste og Vogn, og satte i det Hele saaledes Penge overstyr, at han for et Aar siden fik de sidste 120 Rbd. af hiin Arv udbetalt. Han geraadede derefter i yderste Armod, og bestial tilsidst den Landmand, hos hvem han gav sig i Tjeneste. – Ved at læse dette, siger Helsingørs Avis, paatrænger sig En uvilkaarligen det Spørgsmaal, hvorledes det egentligen gik til, at det unge Menneske blev saa ganske raadig over en ikke ubetydelig Arv, og hvad Tilsyn hans Curator har havt med Samme?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Det er glædeligt, hedder det i Hempels Avis, at kunne meddele, at Maskinmester Andersen paa Dampskibet Maagen ved Assens har i denne Tid udført en Dampmaskine til 2 Hestes Kraft, hvis Bestemmelse er at anvendes ved et Jernstøberie i Aalborg. Arbeidet er udført med særdeles Akkuratesse, forenet med Skjønhed, og er den første Dampmaskine, som er konstrueret i Fyen. Det haabes at bemeldte brave Mand vil faae flere Bestillinger, især, da denne Maskine, staaer til Eftersyn endnu i 8 Dage, og enhver vil vist glæde sig ved at see den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
J Torsdags blev et ungt Menneske ved Navn Larsen arresteret paa Snedsted Seminarium, paa Mistanke og at have forfærdiget falske i Rigsbankdalersedler. Det bemærkes, at han var angivet for at skulle i Forening med Andre have begaaet Forbrydelsen for nogen Tid siden i Lysgaard Herred ved Viborg, og at han kun i 8 Dage havde opholdt sig paa Seminariet. (Thisted Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
J Aalb. Avis læses følgende: Fuldmægtigen hos den suspenderede Byfoged Lassen i Frederikshavn, Exam. juris C. T. Foss, har til det kongl. danske Cancellie indgivet en Klage over – Assessfor Algreen-Ussing, fordi denne ved et Forhør over Hr. Foss skulde have nægtet ham et Forsvar for Protocollen. Hr. Fors gjør i sin Klage - der inextens er forlangt indrykket i Aarhuus Avis det kongl. danske Cancellie opmærksom paa, at man begaaer en stor Feil, som leder til Misbrug og Vilkaarlighed, naar Magten gives i Hænderne paa en Mand, som ikke besidder Hjerte og god Villie. Formodentlig vil det kongelige danske Cancellie, især ved Besættelsen af forenede Dommer- og Justits embeder, nok tage sig Examinatus juris Foss's lærerige bemærkning til Hjerte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Redacteuren af den berlingske Avis erklærer nu, at han ikke finder sig beføiet til at fravige hvad han tidligere har yttret og Udeblivelsen af Uld fra Lolland og Falster, og tilføier at Committeen for Uldmarkedet aldeles ikke i Forveien har havt Kundskab om, at man ingen Uld kunde vente sig fra bemeldte Øer, og Underretning herom synes dog uden Opfordring at kunne ventes given fra dem, som meest have interesseret sig for Oprettelsen af Uld markedet heri Staden. Med hvad Grund Comiteen for Uldmarkedet i Kjøbenhavn har kunnet, uden Opfordring vente Underretning herfra Skiftet, maae vi tilstaae, vi ikke indsee. Uldmarkedet er ikke ene oprettet til Fordeel for de herværende Landmænd, men Grosserer-Societetet har i sin Erklæring over denne Sag erkjendt, at et Uldmarked, vilde være til Fordeel for Handelstanden i Kjøbenhavn. Naar altsaa Fordelen er gjensidig, formene vi, at der ikke af denne Grund kan udledes nogen Forpligtelse for Stiftets Landmænd til at gjøre det første Skridt, især da de jo først seent, og i den allertravleste Tid erholdt Underretning om hvem de egentlige Ledere af Markedet vare. Af dem, der paatoge sig at lede en Forretning, som den her omhandlede, synes man derimod med god Grund at kunne fordre, at de søgte de Oplysninger, der vare nødvendige for at fremkalde et heldigt Resultat, og have de undladt dette, maa sikkert Dadlen ene ramme dem, og ikke de Personer, hos hvem Oplysningen burde være søgt. Det bør endelig og erindres, at Opfordringen til Oprettelsen af Uldmarkedet er udgaaet fra det landoeconomiske Selskab heri Stiftet, og at følgelig intet enkelt af dette Selskabs Medlemmer ret vel kunde blande sig i Sagen, men maatte overlade det til Selskabets Bestyrelse, hvorfor vistnok og ethvert enkelt Medlem ventede at det Fornødne var omhandlet mellem denne Bestyrelse og Comiteen. Paa hvis Side nu end Publicum maatte finde at Skylden maa kastes, saa ville vi dog haabe, at denne Sag vil have til Følge, at Comiteen og Landmændene til næste Marked forinden søge at sætte sig i Forbindelse med hverandre, da et heldigt Resultat formeentlig kun kan ventes opnaaet naar alle Vedkommende handle i Forening med hinanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Jfølge Folkebladet har Trykkefrihedsselskabet i det afvigte Halvaar tabt 200 Medlemmer ved Dødsfald og Udmeldelse, saaledes at Medlemmernes Antal nu er 4,676.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
J Tirsdags Eftermiddag døde Geheime-Conferentsraad Frederich Hauch, Storkors af Dannebrog og Dannebrogsmand, forhenværende GeneralPostdirecteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Blandet. Endelig skal et perpetuum mobile virkelig være bleven opfundet. Opfinderen er Alfonso Rorto i Ferrara, og Cardinal Ugolini har ladet dette mechaniske Kunstværk undersøge ved en Commission, som i det Væsentlige beretter Følgende derom. Maskinens bevægende Kraft overvinder med Lethed Modstanden, og vi holde det for sandsynligt, at den virkelig vil være istand til at bevæge sig af sig selv. Omkostningerne, som medgaae for at bygge en saadan Maskine, beløbe sig til 8,010 Fres. Exemplaret, som vi have prøvet, bevægede 8 Møllestene. paa een Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
De franske Videnskabsmænd (Gamard, Marmier, Dr. Martius, Bravais m. fl.) som i Midten af Juli Maaned ankom til Spidsbergen have nu fuldendt denne Nordpol-Expedition, og ere komne over Hammerfest tilbage til Sverrig, hvor nogle af dem (Marmier, Martins, Bravais og Gene maleren Biard allerede ere indtrufne til Stokholm.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Paa Spidsbergen havde Expeditionen opholdt sig i 14 Dage, og saae i den Tid, foruden Søfugle ingen andre levende Væsener end Fjældræve. Jisbjørne viiste sig ikke, og kun et tyndt Moslag syntes at have dannet sig paa Stene ved Stranden. Høist eensformigt var det forekommet disse Reisende, for længere Tid at savne Nætter, og særdeles overraskende havde det været for de Medlemmer, som ikke deeltoge i Expeditionen 1838, mellemstunder at finde Corvettens Dæk belagt med en halv Fod dyb Snee. Det turde og fortjene at nævnes, at Maleren Bi aard paa denne Reise har været ledsaget af sin Kone, Napoleonie Biard, født d'Annet, en 20-aarig Dame. fra Paris, der saaledes er det eneste europæiske Fruentimmer, der har besøgt det 150 Mile fra den norske Kyst liggende Spidsbergen. Hendes udmærkeden friske og karske Udseende beviste, at ogsaa Sydens Døttre, kunne uden Fare udholde de ublide Afvexlinger, som ere uadskillelige fra Polar- og Fieldreiser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Ved Tallotteriets 1313 Trækning i Wandsbeck udkom: a 159. 69. 76. 12. S. No. 3
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Gjennemsnit af Nykjøbings Torvepriser i Ugen fra den 22de Octbr. til den 2den Novbr. 1839. Hvede 7 Rbd. a 7 1/2 Rbd.; Byg 22 Mk.; Rug 24 Mk.; Havre 14 Mk.; hvide Erter, 28 Mk.; graae dito 26 Mk.; blaae dito 26 Mk.; Vikker 23 a 24 Mk.; Hørfrøe 5 1/2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Bekjendtgjørelser. Da Directionen ønsker at forelægge Assemblee Medlemmerne en Sag til endelig Afgjørelse, saa til Ba lader den sig herved at anmode samtlige Medlemmer om at møde i en Generalforsamling, som vil blive afholdt paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing førstkommende Onsdag den 6te dennes om Eftermiddagen Kl. 6.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Directionen for Assembleerne i Nykjøbing ben 2den November 1839. Da jeg har etableret mig som Sadelmagermester her i Byen, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre det for Nykjøbings og Omegns Beboere, som ville forunde mig deres Arbeide, – godt Arbeide skal stedse finde Sted hos mig. Min Beboelsesleilighed er i Sadelmagermester Olsens Sted, paa Hjørnet af Langgade og Bastebrostrædet. Nykjøbing den 30te October 1839. Ærbødigst. P. Hansen. Comiteen for den Lolland-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens FremmeVindbyder herved Dhrr. Subskribentere behageligen at ville møde eller lade møde ved en Generalforsamling som afholdes Fredag den 8de Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
paa Gjestgivergaarden i Saxkjøbing om Formiddagen Kl. 11. Der foretages Forlodning af følgende: 11 Bedækninger ved Cigar, 10 dito ved Palæmon, 15 dito ved Clandeslay. 23 dito ved Gaberlunzi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Herved bemærkes, at Bedækningsprisen er nedsat imod at Ombedækningen i følgende Aar for Fremtiden bortfalder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
En Horseplag efter Claudeslay 3 Aar, Fux. En dito efter Gaberluni 2 1/2 Aar, lysebrun med Stiern og Snub, venstre Bagfod hvid. En dito efter Gaberluni 2 1/2 Aar, brun med liden Stiern. En dito efter Gaberluni 1 1/2 Aar, Skimmel Et Horseføl efter Cigar, brunt med Blis og 2 hvide Bagsokker. Et dito efter Cigar, brunt, nogle hvide Haar i Panden. Et dito efter Claudeslay, brunt. Fremdeles skeer Comitee-Valg for de to følgende Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-03
Subskriptionen staaer aaben til Torsdagen den 7de November og modtages af enhver af Comiteens Medlemmer. Den 29 October 1839. Reventlow. Wichfeld. Rosenørn Lehn. Classen. Friis. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-05
Lollands Falsters Stifts Tidende. No 129. Tirsdagen den 3 Uovember.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-05
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Forhandlingerne og hvad man skal foretage sig med Prætendenten kan efter hvad Temps melder, letteligen tage en Vending, som man neppe venter; thi efter det nævnte Blad skal der nemlig i Burges være ankommen nogle paatrængende Creditorer, der fordre 10,000 Fres, af Prætendenten, og da denne ikke kan betale, og den franske Regjering vel neppe vil betale en saa betydelig Sum, er der Rimelighed for, at han bliver sagsøgt og sat i Gjældsarrest. – Rygterne om at Thiers nærmer sig Hoffet tiltage, og de liberale Blade beklage at det skeer med Opoffrelse af de Grundsætninger, hvortil han tidligere har bekjendt J Ministeriet skal man nu alvorlig være betænkt paa en betydelig Pair-Creation. - Frankrigs Forhold til Buenos Ayres bliver med hver Dag slettere, og der er aldeles ingen Grund til at antage, at den tidligere gode Forstaaelse saa snart vil blive gjenoprettet, Præsidenten Rosas, der nærer et afgjort Had mod Franskmændene, har saaledes nylig ladet tre Franskmænd arrestere, hvoraf den ene alt er bleven skudt, og de andre Franske frygte hver Dag en lignende Skjæbne. - Den nye Minister hos Porten, Grev Pontois, er endnu ikke ankommen paa sin Post. Om Admiral RoussinsTilbagekaldelse ere Meningerne meget deelte. Journ. de Smyrne beklager meget at han er bortkaldt, da han, som denne Journal mener, nu havde erhvervet sig den fornødne Erfaring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-05
Spanien. Endnu gaaer det her i sin gamle langsomme Tour, og Resultater ere kun meget sjældne. Saaledes havde man den 18de f. M. ventet at det skulde være kommen til en Afgjørelse mellem Cortesforsamlingen og Ministeriet, da der var besluttet paa denne Dag at discutere Svarsadressen, hvis Slutnings-Paragraph indeholder en bestemt Erklæring om at det nuværende Ministerium ikke besidder Forsamlingens Tillid, men istedetfor at indlade sig paa nogen Debatte, erklærede Ministrene, at da fueros Sagen paa samme Tid skulde forhandles i Senatet, var deres Nærværelse der nødvendig og de forlangte derfor Discussionen om Svarsadressen udsat. Vel søgte flere af Oppositionens Ordførere at vise det Fordærvellige i at det blev overladt til Ministrenes Godtbefindende at bestemme naar en Sag skulde foretages, men Pluraliteten af Forsamlingen stemte for en Udsættelse. Saaledes har man da en parlamentarisk Kamp i Vente, og, uagtet man har feiret Feste i Anledning af Borgerkrigens Ophør, venter man endnu forgiæves paa Efterretning om at det er kommen til Kamp mellem Espartero og Cabrera, der efter alt hvad man hører befæste sig stærkt, medens Espartero skrider frem med sin sædvanlige Langsomhed. Efter hvad flere Reisende paastaae, er der heller ingen Udsigt til at Spanien saa snart vil komme til Rolighed; thi om end Cabrera og Greven af Espana beseires, vil der dog atter opstaae Stridigheder mellem Adelen og Kjøbstad Jndvaanerne, og disse turde da let blive ligesaa langvarige og ødelæggende, som dem Legitimisterne have opvakt.