JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-10-05
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling saalydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: at Vi, efter den af By- og Herredsfoged Horn af Vor Kjøbstad Skive i Vort Land Nørre-Jylland, som Skifteforvalter i Kjøbmand sammesteds Peder Lunds Fallitbo, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at bemeldte By og Herredsfoged Horn ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissements Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Viborg Stiftstidende 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i det nævnte Bo med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for ham som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. - Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 28de September 1811. Under Vort Kongelige Haand og Segl. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lange. Bentzen. Holm. Bevilling for By- og Herredsfoged Horn til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kjøbmand i Skive Peder Lunds Fallitbo. indkaldes herved Enhver, som har Noget at fordre i Kjøbmand Peder Lunds Fallitbo i Skive med Aar og Dags Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Skiftesamlinger afholdes i Boet paa Skive Raadstue Løverdagen den 6te November førstkommende, Formiddag Kl. 10 og derefter den første Løverdag i hver paafølgende Maaned samme Klokkeslet, indtil December Maaned næste Aar inclusive, da samtlige anmeldte Fordringer ville blive fremlagte. Skive, den 2den October 1811. Horn.
Viborger Samler, 1841-10-06
69 Aarg. No. 162.
Viborger Samler, 1841-10-06
Kongelig allern, privilegeret re. Cuftorridende. Hvo Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. an Onsdagen den 6te October 1811. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1841-10-06
J sit Circulaire angaaende Arrondissents-Comites sige Justitsministeren: "J flere Arrondissements have Comittesdannet sig for – som det hedder – at virke for Valg reformen. Disse Comites staae i Forbindelse med en i Paris existerende Centralcomite, og de handle under Sidstnævntes Jndflydelse. Det er en sand Association, hvis Existeren Regjeringen ei kan auctorisere; den kan ikke give sit Samtykke til at et Selskab, som paaskynder at drive Valgreformen igjennem af Petitionsveien, som opstiller ved Siden af Regjeringen en permanent Organisation, der i Urolighedernes Tid kan tjene Factionerne til et Støttepunct. De ældre Lovbestemmelser om denne Gjenstand ere sanctionerede ved Cassationsrettens Kiendelse af 4de Septbr. d. A. – J denne Kiendelse hedder det, at det offentlige Ministerium har forfulgt Medlemmerne af de saakaldte Valgreform-Comittes som Deeltagere i en af Loven ikke auctoriseret Association. Nu kjender enhver sine Pligter; de Borgere, der have ladet sig optage i disse Associationer, uden rigtig at fatte deres Formaal og Gjenstand, have ikke længere nogen Undskyldning, naar de vedblive at deeltage i hine Forbindelser. De maae ikke betænke Dem paa at drage saadanne Borgere for Domstolen. Alt bebuder, at de Oprør, som udbrede dyb Bekymring og Sorg i Landet, næres af de hemmelige Selskaber, i hvilke de meest fordærvede Mennesker, ved nemlig at ophidse Gemytterne og beherske svage Characterer, finde og forberede Redskaber for de største Forbrydelser. Men med saa sørgelige Resultater for Øiet kan og bør De ikke taale, at der i den Dem anviste Virkekreds bestaaer nogensomhelst utilladelig Association, og De maae holde Borgerne til strengt at iagttage Lovene. Jeg kan i dette Punct ikke anbefale Dem for stor Aarvaagenhed.
Viborger Samler, 1841-10-06
Maadeholdsforeningerne i Norge, siger "Norsk Handels tidende", have allerede meget formindsket Tilbøieligheden til Brændeviinsdrik, og adskillige af de mindre Brænderier, ere blevne nedlagte. Jmidlertid er Forbruget af Brændeviin endnu overordentlig stort, og det Qvantum Kornbrændeviin, som er fort til Bergen alene fra Østlandet i de sidste 8 Maaneder af dette Aar, er 1,643,000 Potter.
Viborger Samler, 1841-10-06
J Udlandet har man efter flere Forsøg erfaret, at ogsaa de hvide Roer kunne med Fordeel anvendes til Brød. De give et godt, nærende og velsmagende Brød, som holder sig længe. Behandlingsmaaden er denne: Roerne vaskes og rives i raa Tilstand paa et Rivejern, blandes derefter med Rugmeel eller Bygmeel, og syres og behandles som almindelig Deig til Brød. Af 3 Pd. hvide Roer og 3 Pd. Rugmeel faaer man 9 Pd. Brød. (Slag. Av.)
Viborger Samler, 1841-10-06
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af et Andragende fra Legationsraad Hammeken og T. G. Repp, betræffende Silkeavls Jndførelse i Danmark, har Hs. Maj. Kongen under 4de Septbr. allernaadigst rescriberet: at han vil modtage Rentekammerets Betænkning, fornemmelig med Hensyn til, om hvorvidt der i de kgl. Planteskoler kunde gives nogen Anledning til Moerbærtræets hensigtsmæssige Behandling. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1841-10-06
Skibssart-Conventionen imellem Danmark og Belgien er nu udkommet i Trykken, dateret Kjøbenhavn den 13de Juni d. A., og ratificeret i Brüssel den 6te Aug. Denne Tractat er negotieret imellem Geheimestatsminister Krabbe-Carisius og den herværende belgiske Charge d'Affaires, Grev Marnix, og gaaer i det Hele ud paa giensidigen at sætte begge Landes Skibe paa lige Fod med indenlandske eller de meest priviligerede Nationers. Conventionen er indgaaet paa 5 Aar, og gielder ud over denne Termin, forsaavidt den ikke opsiges med 12 Maaneders Varsel. Efterat det var gjort til Gjenstand for Rentekammerets Opmærksomhed, om ikke en Forbedring i Grønlændernes physiske Kaar" kunde iværksættes, og Rentekammeret, dertil havde tilraadet bedre Boliger med Ovne, istedetfor de Hytter med Trælamper, de hidtil havde benyttet, ere saadanne Huse og Ovne virkelig efterhaanden blevne meere almindelige og yndede saavel af Colonisterne som af Grønlænderne. Rentekammeret har derfor under 7de August foreslaaet og Hs. Majestæt Kongen under 8de næstefter resolveret: at de Tømmerhuse med Ovne, saavelsom de særskilte Ovne, som oversendes til Grønland, forsaavidt de overlades Betiente ved den grønlandske Handel, tilstaaes disse til Brug uden Betaling for deres og deres Enkers Levetid, paa det Vilkaar, at de indtage en Fanger med Familie i Huset uden Godtgjørelse. Derimod bliver ethvert af de fornævnte Huse med Ovn og Tilbehør, som overdrages Grønlændere, der ikke staae i Handelens Tjeneste, indtil videre at betale med 56 Rbd., og enhver Kakkelovn med 10 Rbd. 3 Mk.; saaledes at Betalingen enten erlægges ved Modtagelsen eller ved aarlige Afdrag i 4 Aar. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1841-10-06
Placat af 8de Septbr. bestemmer, hvorledes Udgifterne.
Viborger Samler, 1841-10-06
ved den i 1840 i Viborg afholdte Provindsialstænderforsamling for Nørre-Jylland, til Beløb 25,098 Rbd. 79. s. Sølv, blive at udrede. Heraf falder 7,320 Rbd. 47 s. S. paa Kjøbstæderne, fordeelte saaledes: Aalborg Kjøbstad 896 Rbd. 42 s. Sølv, Nibe 1811 Rbd. 67 s., Hjørring 176 Rbd. 23 s., Skagen 141 Rbd., Sæbye 91 Rbd. 23 s., Frederikshavn 147 Rbd. 86 s., Thisted 203. Rbd. 29 s., Nyekjøbing 139 Rbd. 49 s., Viborg 434 Rbd. 78 s., Skive 124 Rbd. 52 s., Aarhuus 860 Rbd. 35 s., Skanderborg 105 Rbd. 58 s., Horsens 616 Rbd. 26 s., Randers 814 Rbd. 83 s., Ebeltoft 115 Rbd. 25 s., Mariager 67 Rbd. 82 s., Hobroe 89 Rbd. 81 s., Greenaa 122 Rbd. 61 s., Ribe 300 Rbd. 73 s., Varde 181 Rbd. 81 s., Ringkjøbing 152 Rbd. 46 s., Holstebroe 150 Rbd. 54 s., Lemvig 78 Rbd. 76 s., Veile, 306 Rbd. 34 s., Fredericia 526 Rbd. 65 s. og Kolding 293 Rbd. 62 s. - Det til Hovedgaardene hørende Hartkorn haver at udrede 6,274 Rbd. 68 s. S., det øvrige Hartkorn (Kjøbstædernes undtaget) 11,503 Rbd. 60 s. Sølv.
Viborger Samler, 1841-10-06
Told og Consumtion (siger Hr. Skibsclarerer N. P. Kirck i en Opsats i Fædrelandet angaaende UnderToldbetientenes ringe Gagering) ere Onder, som destoværre maae taales og bæres i de fleste Stater, fordi de derved vundne Jndtægter ere blevne absolut nødvendige til Statshuusholdningen; men saalænge denne Nødvendighed bestaaer, bør og de Embedsmænd, der skulle paasee disse Afgivters Erlæggelse, gageres saaledes, at de kunne være befriede for Næringssorg. I Helsingøer, der maaskee er det dyreste Levested i Danmark, har en Under=Toldbetjent 325 Rbd. om Aaret. Er han ugift, kan han vel komme ud af det dermed, men har han Familie, ingenlunde. En Familie, bestaaende af Mand og Kone, 2 Børn og en Pige, vil aarlig udfordre: til Huusleie 60 Rbd., til Jldebrændsel a. 46, til Beklædning &c. 100, til Skoleløn og Skatter 14 og til de nødvendige Spise= og Drikkevarer idetmindste 20 Rbd. maanedlig eller 260 Rbd. om Aaret, hvilket altsaa, ganske knapt taget, udgjør 480 Rbd. Hvor skal nu det Manglende komme fra? Men denne Maade at gagere Embedsmænd paa, allerhelst Saadanne, som have med Oppebørsler og Oppebørsler af den Natur at bestille, er formeentligen upolitisk, om end ikke uforsvarlig og uværdig for Staten. Preussen, England og Norge synes ogsaa at have anerkjendt dette og derfor gjennemfort en rigeligere og mere passende Gagering for deres Undertoldbetjente; Følgen deraf har været, at Toldindtægterne betydeligen have formeret sig. Principet, hvorefter, og Fundamentet, hvorpaa Told- og Consumtions-Officianterne hos os ere lønnede, synes overhovedet at være noget mystisk. Saaledes har en Overbetjent i Aalborg, Odense og Randers i Gage 1,400 Rbd. aarlig, i Aarhuus 1,511 og i Helsingøer 2,057. og 1,827 Rbd., medens Gagen for dette Slags Betiente i Rigets andre Kjøb= og Toldsteder daler gradeviis indtil 4000 Rbd. Gagen for Toldinspecteurerne er normeret fra 700 Rbd. (nemlig i Ebeltoft, Hobroe, Lemvig, Mariager, Nibe, Nørby, Skagen og Sæby) indtil 5,000 Rbd. for Toldinspecteuren i Aarhuus, som altsaa har 1/2 høiere Gage end Chefen for General-Toldkammeret eller enhver Collegii Præsident og henimod en Geheimestatsministers Gage, samt over 125 Rbd. mere end samtlige Helsingøers 15 Underbetjente.
Viborger Samler, 1841-10-06
Angaaende Hoveriet paa de Classenske Godser giver "Loll. Falst. St." følgende nærmere Oplysninger: En Deel af Bønderne, navnlig Horbeløv Sogns Beboere, have erklæret sig villige til at indgaae paa de opstillede Vilkaar, nemlig at betale 2 1/2 Td. Byg pr. Td. Hartkorn foruden 5 Spanddage af hver Gaard; men Andre have afslaaet det, navnlig Bønderne under Carlsfeldts Gods, fordi det af dem Forlangte, 2 Td. Byg pr. Td. Hartkorn og 3 Spanddage, maatte ansees for mindre billigt i Forhold til det Naturalhoveri, som paahviler dem Det er desuden naturligt, at Bønderne have følt sig til bagestødte ved den peremptoriske Maade, hvorpaa Tilbudet er gjort dem, da de aldeles ikke maatte underhandle om Modificationer eller Forandringer, ikke kunde, selv mod en forholdsviis høiere Godtgjørelse, blive befriede for det hele Hoveri, men alene havde inden en fastsat Dag at sige Ja eller Nei, hvorfor det, saavidt vides, endnu er uafgjort, om de, der have erklæret sig villig at modtage Tilbudet, kunne opnaae den ønskede Hoverifrihed, da de ikke Alle uden Undtagelse have underkastet sig Directionens Villie. De sex første Aar af sine tyve Fængselsaar tilbragte Dr. Dampe i Citadellet. Her blev han, ifølge en Beretning i Kbhavnsposten, behandlet med den yderste Strenghed. Commandanten vilde ikke tillade den Ulykkelige af trække frisk Luft uden med Lænker paa, og Følgen heraf var, at Dampe, der følte sig oprørt over denne Tvang, og for hvem det var utaaleligt saaledes offentlig at blive sat i Classe med de laveste og farligste Forbrydere, i disse sex Aar uafladeligen saa indespærret inden fire Mure og aldrig nød frisk Luft og Bevægelse. Hvilke rædsomme 6 Aar disse maa have været for den Ulykkelige, kan man imidlertid først rigtigt gjøre sig et Begreb om, naar man tillige erfarer, at det i den lange Tid aldeles var ham negtet, at bringe sine Tanker paa Papiret – alle Skrivematerialer vare ham berøvede, og tilstodes ham heller ikke uagtet hans indstændige Bønner derom. Om mundtlig Meddelelse kunde der ligesaa lidet være Tale. Jngen fik Tilladelse til at komme til ham, undtagen i alt Fald Lægen, afdøde Prof. Wendt (der indtil den sidste Tid havde hørt iblandt Dampes intime Fortrolige, og saaledes ogsaa afgivet Vidnesbyrd i Sagen), og heller ikke han maatte opholde sig længe hos Dampe eller tale med ham paa anden Maade end i væbnede Bevogteres Overværelse. Jkke engang Dampes Børn (disse, en Søn og tre Døttre, leve alle i Kjøbenhavn; de to ældste af Døttrene have alt i flere Aar været gifte, og Sønnen er nylig kommen paa et Kjøbmandscontoir) tilstedtes Adgang til deres Fader, med mindre man kan regne det for noget, at de ældste Pigebørn saae ham et Par Gange med bevæbnede Mænd ved Siden, som havde befaling til, efter nogle faa Minuters Forløb igjen at skille Faderen fra Børnene. De to yngste havde dengang aldrig seet deres ulykkelige Fader; de saae ham første Gang, da han, efter over ti Aars Fangenskab, igien var kommen herover (fra Christiansød og atter sad i Citadellet. (Vl. Av.)
Viborger Samler, 1841-10-06
Kamb. Ewald er vendt tilbage til Kbh. fra en Badereise, han i Sommeren har foretaget for sin Helbreds Skyld.
Viborger Samler, 1841-10-06
En Speculant fra Aalborg arbeider i denne Tid i Kbhavn paa at formaae en Mængde Jndustriedrivende til kunat overlade ham og ingen Anden i Jylland deres Producter, og skal derved have ifinde at oprette en Bazar i sin Hjemstavn. Hvorvidt et sligt Foretagende vil kunne betale sig i en Provindsby, vil Tiden lære. (Ah. Av.) Som et smukt Vidnesbyrd om det Forhold, der finder Sted mellem Biskoppen over Als og Ære, Dr. Tetens, og den ham underordnede Geistlighed, fortjener Følgende at komme til meer almindelig Kundskab. - Biskoppen havde paa Grund af flere Aars Sygdom, mod hvilken han forgjeves havde søgt Raad hos forskjellige Læger, ansøgt Hs. M. Kongen og Entledigelse fra det Embede, hvis Pligter han under saadanne Omstændigheder frygtede for, ikke at kunne opfylde. Neppe var Efterretningen om dette Biskoppens Skridt udbredt blandt den alsiske og ærøiske Geistlighed, for denne – som ved Høiagtelsens og Hengivenheds bedste Baand er bundet til den Mand, der under sit mangeaarige biskoppelige Embede ved varm Jver for sit hellige Kald, lagt for Dagen i Tale og Skrift, ved sand Humanitet og Liberalitet, ved kjærlig Omgang har vundet de Geistliges Hjerter - i Følelse af, hvor tung Skilsmissen vilde være fra den elskelige Foresatte 4, indgik med en allerunderdanigst Forestilling til Hs. Majestæt, hvori den skildrede Biskoppens Virken og Velsignelse i hans Embede, og hans Jndflydelse paa Geistligheden, og udtalte det Ønske, at Regjeringen maatte bidrage Sit til at formaae Biskoppen til at vedblive i sin Stilling indtil videre, da der dog vor Mulighed for, at han endnu kunde gjenvinde Sundhed og Kræfter. J denne Anledning er der fra de allerhøieste Steder udtalt til Biskoppen paa en ham høist hædrende Maade det Ønske, at han fremdeles maatte vedblive i sit Embede, og han har nu fundet sig foranlediget til at bede om, at Afgjørelsen af hans indgivne Ansøgning maatte vorde udsat for det Første. Efter hvad vi have erfaret, har Biskoppen i en saare hjertelig Skrivelse tolket Geistligheden sin Taknemmelighed for den Velvillie og Hengivenhed, den har lagt for Dagen for ham. - Gid nu vort Haab vil gaae i Opfyldelse, at en af vor Kirkes første og ypperligste Embedsmænd atter maa gjenvinde sin tabte Sundhed, og end i længere Tid bevares for de Mænd, som have givet et saa glimrende Beviis paa Kjærlighed og Høiagtelse for deres foresatte Biskop! (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1841-10-06
Hesteveddeløb paa Augustenborg den 22de og 24de Septbr. have havt følgende Resultater: Første Dag, 1ste Løb (Chr. Aug. Stakes) om en af Hs. D. Hertugen udsat Pokal og 100 Spec. Tilgivt, Fuldblod udelukket, 2400 Al., vandtes af Grev F. v. Reventlows br. Hingst, little Taddy. 2det Løb om den af Hs. Maj. Kongen udsatte Præmie for Heste af enhver Alder og fra ethvert Land, Banen 2 S. rundt, for første Hest 400 Spec., der vandtes af Hr. Fischers mbr. Hingst theCrier, og for 2den Hest 100 Spec., der toges af Hertugens Fukshoppe Plenary. 3die Løb for Bønderheste: 1ste Præmie 50 Spec., vandtes af Gaardmand Ole Hansens br. Hingst Swift fra Sjælland, 2den Pr. 20 Spec. af Gaardmand Chr. Schmidts br. Hoppe fra Als, 3die Pr., 10 Spec. af Sandemand Hans Nissens lysbr. Hingst fra Hammelev. 4de Løb, Sweepstakes, for Zaarige Fuldblodsh., 20 Spec. Jndsats, med et Tillæg af 300 Spec. for 1ste Hest; Ole Petersens sorte Hoppe Remesis tog første og Grev F. v. Reventlows br. Hingst anden Gevinst, 5te Løb (black Overseer-Stakes) 4000 Alen for 3, 4 og Haarige Halvblodsheste, Pr. 300 Spec. hvoraf 2den Hest faaer fjerde Parten; Grev F. v. Reventlows br. Hoppe Turquise blev første og Ole Petersens sorte Hingst anden. 6te Løb (Caroline=Løb) om en af Hs. Maj. Dronningen udsat Pokal for Zaarige Heste fra ethvert Land; vandtes af Hs. D. Hertugens Plenari; Hs. D. Prinds Friderich af Slesv. Holst. Augustenborgs br. Vallak Col libri var den næste. 7de Løb for Halvblodsheste, fødte her i Landet, Banen 2 Gange rundt, Præmien 300 Spec., af Hs. D. Hertugens Biania; O. Pedersens Fuldblodshingst Podarkes var den næste. (Dannev.)
Viborger Samler, 1841-10-06
Høstens Udfald i den sydlige Deel af Sjælland: Rugens Udbytte maa i det Hele antages for langt under middelmaadigt, ja enkelte Tilfælde maaskee endog saa slet, at Landmanden vel neppe har høstet det fornødne Føde- og Sædekorn. Bygget har i Almindelighed givet en god Host, saavel i Henseende til Qvantitet, som Qvalitet, dog vil det neppe blive meget vægtigt eller stort i Kjernen. Havren har, baade hvad Qvantitet og Qvalitet angaaer, bragt et særdeles godt Udbytte. Ærterne ere næsten aldeles mislykkede. Kartoflerne ere endnu kun paa faae Steder optagne, men hvor Optagningen er tilendebragt, synes Landmændene at være særdeles tilfredse med Ubyttet. Kløverhøften har kun givet et maadeligt Product, da Kløveren, enten blev bedærvet paa Skaaren eller var for grov i Straaet Engene ere tildeels først slaaede i Eftersommeren, og Hort endnu kun for en liden Deel bragt i Huus. (Sjællp.) Om Saltets Nytte for Landhuusholdningen.
Viborger Samler, 1841-10-06
At alle til Landhuusholdningen henhørende Dyr i det mindste til visse Tider have en Trang til at æde Salt, maa have en Grund i deres Organisation, som vi iøvrigt ikke tydeligt kunne forklare os. Alt Blod, Spyttet, Mavesaften, Urinen hos Dyrene indeholde salte Deele af det dyriske Legeme, ligesom Overflødighed af Salt gaaer bort med Urinen. Man antager med Rette, at Nydelsen af Salt befordrer Melkens Afsøndring, samt Ansætningen af Kjød og Fedt ved Fedningen, og tilskriver Saltfoderet det Glatte og Glindsende ved Haarene eller Ulden paa den dyriske Hud. Uden al Tvivl er Saltet i mange Tilfælde et let Medicament, og et afde chemiske Opløsningsmidler ogsaa for samtlige Landhuusholdningsdyr. Efter den sammenlignende Fremstilling af Productionsværdien ved forskjellige Værter, af Oeconomieraad Petri paa Therestenfeld ved Wiener=Neustadt, frembringer Saltvandets opløsende Kraft en saa paafaldende Virkning i Halmhakkelse, at dennes Næringskraft gjør 3/4 af Heet, uden Kjernehakkelse-Fodring, og, med denne, alt Høet aldeles overflødigt. Gamle og unge Heste, Hornqvæg og Faar trives derved bedre end ved blot Hofoder, og forskaanes derhos for mange Sygdomme, som foranlediges af raadent eller muggent Ho. Sviin, befinde sig vel ved Hakkelse der er befugtet med Saltvand, som Biloder med Kjerne, Kartofler og Spøl. Hundrede Pund Halmbakkelse behøve til Gjennemfugtning en Eimer" (- 71 Potter) Vand, hvori er opløst 3/4 Pd. Salt, til dermed at imprægnere Halmen et Par Timer førend der gives Foder. (H T.)
Viborger Samler, 1841-10-06
Efterretninger om ledige geistlige Embeder. 1. Kliim, Thorup og Vuust Sognekald i Aalborg Stift, gammel Angivelse 445 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden udgjør 37 Tdr. Rug, 170 Tdr. Byg og 8 Rbd. i Penge. 2) Qvægtiende 25 Rbd. 3) Smaaredsel, Paaske Rug c. 5 1/2 Tdr., Æg 22 Ol. Ost 19 Lpd., samt af de fleste Gaarde et Maal Melk, hvilket sidste antages at være frivilligt. 4) Offer og Accidentser c. 300 Rbd. 5) Af et StykkeMensaljord er i Leie betalt 26 Rbd. 6) Til Embedet er et Enkesæde med Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 3 Fdkr. 1/5 Alb. Præstegaardens Hartkorn, tilligemed Mensaljordens, er 11 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., med et Areal af 70 Tdr. Land Ager og Eng og 90 Tdr. af Overdrev, Hede, Kjær og Klit. Fornødent Jldebrændsel haves. Skatterne have andraget aarlig c. 160 Rbd.; Expenser c. 12 Rbd. En Bygningsgjeld, stor til Rest 100 Rbd., paa hviler Embedet. Af Kliim og Thorup, men ikke af Vuust, svares Enkepension. Dragonhest holdes. Gaardens Bygninger ere assurerede for 4000 Rbd. Sølv; Enkesædet for 300 Rbd.
Viborger Samler, 1841-10-06
2. Endelave Sognekald under Aarhuus Stift, er i den gamle Angivelse ansat til 180 Rd., men har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden af Sognets 146 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn kan anslaaes til c. 30 Tdr. Rug og 60 Tdr. Byg. 2) Qvægtienden c. 10 Rbd. 3) Offer og Accidentser c. 120 Rbd. 4) Nannest og Smaaredsel c. 16 Lpd. Ost, 80 Snese Æg, og 40 Gæs, hvilke sidste have været betalte med Penge efter Overeenskomst. Præstegaarden staaer for Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. med et Areal af 60 Tdr. Land Agerjord. Flækketørv haves til Fornødenhed. De Kongelige Skatter udgjøre 6 Rbd. 2 Mk. 14 s., Brandpenge 6 Rbd., Commune afgifter 3 Rbd., Landemodsexpenser 5 a 6 Rbd.
Viborger Samler, 1841-10-06
Døde. Kjøbenhavn: Enkefrue, Justitsraadinde Mette S. Lammers, f. Demel; Johanne Pauline Zahlmann, f. Christiansen, 44 Aar; Slagter Anders Madsens Enke, Frederikke Cecilie, 73 Aar; Jacobine Cathrine Otto, f. Obner, 59 Aar; Kjøbmand Carlsens Enke, Cathrine Marie Carlsen, f. Hansen, 39 Aar, forhenv. Skriver og Regnskabsfører ved Holmen Jens Guldbrandsen, 57 Aar; Værrshuusholder Jens Petersen, 49 Aar; kgl. Chaluproer H. Hansen, 46 Aar. - Bonne-Esperance, i Nærheden af Kbhavn: Kammerherreinde Anna Oxholm, f. v. Rudloff. - Hørbygaard: Mad. Mette Kirstine Johansen, f. From, 72 Aar.
Viborger Samler, 1841-10-06
Reisende med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 6te October: Jfr. Poulsen.
Viborger Samler, 1841-10-06
AVERTISSEMENTS. En mørkebruun Saffians Lommebog, hvori, blandt Andet, var nogle Banksedler og 2de, af anseete Mænd udstedte, Attester, er den 2den d. M. tabt paa Veien fra Skive til Viborg, formodentlig mellem Theils og Nybro. Mod passende Findeløn bedes den af Finderen afleveret paa Viborg Stiftsbogtrykkerie.
Viborger Samler, 1841-10-06
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 28de September, d. A. (som in extens er indrykket i Nr. 161 af denne Tidende indkaldes herved Enhver, som har noget at fordre i Kjøbmand Peder Lunds Fallitbo i Skive med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Skiftesamlinger afholdes i Boet paa Skive Raadstue Løverdagen den 6te November førstkommende, Formiddag Kl. 10 og derefter den første Løverdag i hver paafølgende Maaned samme Klokkeslet, indtil December Maaned næste Aar inclusive, da samtlige anmeldte Fordringer ville blive fremlagte. Skive, den 2den October 1811. Horn.
Viborger Samler, 1841-10-07
69 Aarg. No. 163.
Viborger Samler, 1841-10-07
Kongelig allern, privilegeret borg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. ag Torsdagen den 7de October 1841. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.