Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-12-26
Storbrittannien. Den længe herskende Uvished angaaende Sammensættelsen af det nye Kabinet er tilende: Lord Stanleys og hans politiske Venners Vægring ved at indtræde i Forening med Wellington og Peel, har, istedetfor at skrække disse, tvertimod havt den Følge, at Storbrittanniens Styrelse nu er overdraget et ublandet Torv Ministerium, sammensat af de ivrigste Konservative." Efterretningerne gaae til den 19 d., til hvilken Tid følgende Udnævnelser vare officielt bekjendtgjorte. Sir R. Peel, Skatkammerets Kantsler og første Lord; Hertugen af Wellington, Statssekretair for det udenlandske Departement; Lord Lyndhurst, Lord=Kantsler; Hr. Goulburn, Statssekretair for det Jndre, LordWharneliffe, Lord=Geheimeseglbevarer; Hr. Alex. Baring, Præsident for Handels=Departementet; Grev Rofslyn, Præsident i Geheimeraadet; Sir E. Knatchbull, Hæren Skatmester, og Hr. Herries, Krigssekretair. Desuden ere Lord Combermere, Sir J. Scalett og Sir E. Sugden, blevne Medlemmer af Geheimeraadet, Grev Jersey er udnævnt til Kongens Overkammerherre, Grev Howe atter til Dronningens Kammerherre, og Grev Denbigh til hendes Overstaldmester. Jblandt de Mænd, om hvilke Man med Sikkerhed kan antage, at de ville komme til at indtræde i Kabinettet, eller beklæde andre vigtige Poster, ere: Grev Aberdeen, Sir G. Murray, Lord Ellenborough, SirHardinge, Grev Haddington, Hr. Dawson og Grev de Grey (bedre kjendt under Navnet Lord Grantham, Broder til Grev Ripon; han er en afgjort Torv og maa ikke forvexles med den berømte Grev Grey). Parlamentets Opløsning endnu i dette Aar ansees nu som aldeles sikker. Denne Afgjørelse af det vigtige Ministerial=Spørgsmaal. indeholder naturligviis rigt Stof til Betragtninger for Bla denne, der især dvæle ved en Adresse, som Sir R. Peel har tilstillet sine Vælgere i Tamworth, hvilken ogsaa dette Øieblik har Krav paa den største Opmærksomhed, da den indeholder en Fremstilling af hans politiske Anskuelser og Øiemed. Han siger deri, at han ikke modtager nogen Udnævnelse under den betingelse, at han skulde fornægte de Grundsætninger, efter hvilke han forhen har handlet; men han indrømmer heller ikke, at han for eller efter Reformbillen har været en Forsvarer af Misbrug eller en Fiende af forstandige Reformer. Han beraaber sig paa sin første Erklæring i det reformerede Parlament, at han ansaae Reformbillen som en definitiv, uigienkaldelig Afgjørelse af et stort konstitutionelt Spørgsmaal, hvilken ingen Ven af Fred og Landets Vel hverken ligefrem eller paa Omveie vil søge at gjøre og igjen. Undersøgelsen om Municipal-Korporationerne vil han have fortsat. J Kirkeanliggendet vil han betræde en Middelvei; han har understøttet Lord Althorps Andragende imod Dissenternes Afgifter til den herskende Kirke, og ligeledes den saakaldte Dissenters Mariage Bill;" at give Dissenterne Adgang til de akademiske Grader, billiger han kun betingelsesviis. Allerede bevilgede Pensioner vil han ikke have ophævede, men fremtidige indskrænkede. Egentlig Kirkereform med Hensyn til Kirkegodsets Anvendelse til andet Øiemed end reent kirkelige, vil han ikke indrømme. Endeligen tilføier han angaaende de udenlandske Forhold, at Regjeringens Øiemed er: den almindelige Freds Vedligeholdelse, samvittigheds. fuld og hæderlig Opretholdelse af alle Traktater med fremmede Magter, af hvilketsomhelst politisk System de end maatte have deres Oprindelse. - Denne Adresse finder udeelt Bifald hos Torv-Tidenderne, hvorimod "Morning Chronicle", mener, at den er ikke andet end en klog Diplomats Note, hvilken Man kan tyde som Man vil, og der er beregnet paa, at strøe Reformisterne Sand i Øinene."