Berlingske Tidende, 1811-04-26
J det nye svenske Blad, den Ovaldige Granskaren, berettes, at af 120,000 vaabenføre Svenske, som fra den sidste svenske Krigs omtrent 30,000 paa Benene. De øvrige bleve for største Deelen er Begyndelse have været paa Benene, vare ved samme Krigs Slutning Offer for Feldtsygdomme, en ikke ubetydelig Deel faldt paa Ærens Bane, endeel blev fangen, og Resten ligger endnu i Sygehusene. Efterat Hornemann, der for 10 Aar siden foretog en Reise i det Jndre af Africa, rimeligviis er kommet til Ulykke, da man intet mere hører fra ham, staaer nu en anden ung Tysker Ratgen, en Discipel af Blumenbach i Göttingen, i Begreb med at trænge ind i det vestlige Jndre af Africa. Han er nogle og tyve Aar, og lod sig især indvie i alle de Kundskaber, der kunde tiene ham til hans Øiemeed. Han kjender det Arabisk, og har frivillig hærdet sit Legeme. At nyde raat Kiøb og Jnsecter var en Forberedelse hos ham. Han underkastede sig endne i Görtingen en smertelig Operation, for dessikrere, som en Bekiender, af Coranen og en Læge, at naar hen til Nationer, hvor en Christens Navn er tilstrækkeligt til at slædes i Slaverie og til Død. Paa hans Fodvandringer giennem Tyskland og Schweits forretrak han forsætlig det sletteste Nattileie for det mageligere. J Tyskland og Paris indsamlede han Spørgsmaal af Lærde angaaende de udekiendte Egne, hvor han agter at trænge ind. Han har den Plan, fra Mogador af at følges med en Kiøbmandscaravane til Tombuktu. J Tislis i Grusinien har man den 29de Decbr. f. A. Kl. 8. 20 Minuter spøret en Jordrystelse to Gange i samme Minut; den tog sin Retning fra Nord til Syd paa et vist Strøg, saa at den i nogle Dele af Steden næsten slet ikke mærkedes, men i andre Dele var den saa stærk, at Sengene med de Syge bleve i Krigshospitalet rykkede fra deres Plads; dog har Staden ikke lidt nogen Skade derved. Aftenen i Forveien var der en stærk Taage, men om Morgenen klart Veir. Thermometret sted over Frysepunktet. Imedens den preussiske Regiering saa ivrigen beskiæftigede sig med at forbedre sit Lands Finantsforfatning, forglemte den derover ikke at tænke paa Landets videnskabelige Tarv. Vigtige vare dens Foranstaltninger i denne Henseende. Saasnart det var besluttet at ophæve alle Klosterne og Stiftelser, blev den berømte Dr. Büsching udnævnt til at eftersee deres Bibliotheker, Archiver og Kunstsamlinger, udsøge det Vigtigste og tage det i Bevaring. Efter hans Forslag skal nu, af alle Klosterbibliotheker, Stadsbibliotheket og Universitetsbibliotheket i Breslau dannes et stort Contralbibliothek for Breslau og Schlesien. Skole- og Provinzial=Bibliothekerne skulle vedblive og forøges efter deres Tarv Ved Samlingen og Opstillingen af de i Klosterne fundne Malerier skal ogsaa tages Hensyn til en fuldstændig Samling af Villmans Malerier, som var en Kønigsberger, men levede i Schlesien og studerede Kunsten, under Rembrand. Kobberstik- og Mynt-Cabinettet, som begge maae blive anselige, vil man forene med Dibliotheket. For Klosternes vigtige Documentskatte bliver et Archiv oprettet, som skal indeholde de egentlige Silesiana, saavel trykte som utrykte Crønniker, Klosternes og enkelte Familiers Annaler; dette skal ogsaa sættes i Forbindelse med Universitetet. Da man maasker vil finde nogle hundrede tusinde Doubletter, skal en Doubletanstalt oprettes, som skal drive Kiøbmandsforretninger, og enten sælge Bøgerne eller bortbyete dem mod andre, som Central bibliotheket mangler.