Berlingske Tidende, 1797-11-13
Fra Pressen er udkommen: De fem franske Directorers Leva netsbeskrivelse, med Historie om deres Regiering og Udvikling af deres System, udgivet af G. F. Rehmann. Skriftets Jndhold er : Letourneurs Levnet. - Hans Ungdomshistorie, han ansættes ved Geniccorpset; bliver Capitain udmærker sig da Revolutionen udbryder, foreslaaer Jndretning i Militairvæsenet; bliver Medlem af det i Cherbourg oprettede Nationalselskab og siden Præsident i samme, interesserer sig for den ulykkelige Lafgjette ; lever under Robespierres Regiering 15 Maaneder i Skiul; bliver derpaa Præsident i Conventet, faaer af Velfærdscommet, faaer Opsyn over den bevæbnede Magt i Opsyn over Armeen i den indre Deel af Landet; bliver Medlem Paris, hans Caracteer som Privatmand. - Rewbels Levnet. Hans Ungdomshistorie; han bliver Advocat, kaldes 1774 til berg, der endnu vil forøge sine Bønders Jernaag; taler fri Paris allene for at pladere en Sag mod Hertugen af Würtemmodigende undertrykte Bønders Sag og vinder Processen, hans Forhold i Maynzes haarde Belering, hvor han i 7 Maaneder, trodser alle muelige Møjlommeligheder han modstaaer Oprørerne i Loire, kommer til Paris, bliver udskregen som Oprører og en nær ved at miste Livet; bidrager til at slutte Freden med Preussen; hans Forhold og Caracteer som Privatmand og som Regent. - Reweillere Lepans Levnet. - Hans Ungdomshistorie; han bliver Advocat; arbeider allerede den Gang paa Frankriges Befrielse og tænker paa Revolutionen; kommer Convent. og søger at indføre Liighed blant Stænderne; hans Forhold under Robespierre Regiering; Copira et Blad, han lod udgaae, og hvori han erklærede sig som en uforsonlig Fiende af Demagogerne; han optages igjen Conventet, modsætter sig de vilkaarligen nrettelser; er med i at udarbeide den nye Constitutions hans Forhold i Conventet efter Blodbadet i Vendemaire, da der skulde vælges nye Medlemmer, udarbeider de fleste Proclamationer, Directoriet lader udgaae; hans Caracteer f. Privarmand &c. Barras Levnet. - Hans Ungdomshistorie; han bliver Lieutenant og reiser til Jndien, da den amerikanske Krig udbryder, for at giøre sin Lykke; lider 1776 Skibbrud ved de maldiviske Øer; han viser kiekt Mod, lader bygge en Tømmerslaade og kommer med en lille Colonie til en temmelig øde Øe; liger skrækkelig Nød, forfølges af Landets Jndbyggere, bliver reddet og kommer blottet for Alting til Pondichery; anfører en Colonne, der skulde kjempe mod Engelænderne, der beleire Staden; reiser tilbage til Frankrige; er atter uhældig paa Søen og viser atter udmærket Mod; er med i Træfningen ved St. Jago; beskyldes for at have overtraadt Subordinationen; reiser til det gode Haabs Forbierg; kommer igien til Frankrige; skriver 1789. mod Hofmændenes Udsvævelser; hielper med at nedrive Bastillen; vover at paastaae Ludv. 16 Afsættelse; bidrog til Sejeren d. 10 Aug., forebygger Udførelsen af to Forræderes Plan; han forfølges; reiser til St. Trepos; hans Vogn anholdes underveies: næ mer sig midt om Natten Nizza og lader en forrædersk General tage fangen i Spidsen at hans Regiment; han erobrer med stor mende Haand Fort. Pharon og trænger efter 3 Nætters Forløb ind i Staden, kaldes til Paris og staaer Fare for at blive hæftet aldrager til Robespierres Hæftelse; hans Caracteer som Regent og som Privatmand. - Carnots Levnet. - Hans Ungdomshistorie; han udmærker sig som et fortrinligt Genie, arbeider i de skiønne Videnskaber; bliver Medlem af det blodige Velfærdscomitter; er med i det 2det Aars Folttoge der forskafser Republiken fine tabte Steder igien; udkaster de militaire Planer til de Folttoge, der belæste Repul. Hærer; hars Caracteer som Director og Privatmand. - Dette Skriftgaaes for 28 sk. paa Trykp. og 36 s. paa Skrivp. i Kiøbenhavn hos Boghandler A. Soldin i Møntergaden No. 51, i Christiama hos Hr. Drutendal, i Aalborg hos Hr. S. Borup, 1 Fridrichshald hos Hr. Schuster. Nicolai Christian Caro, Deres Kongelige Majestæts Borgemester og Byelog da Horsens samt Herredsfoged over Voer og Nimb Herreder i giør dette ligt at Procurator Bag get i Horsens, som andren: Sag øverser a gangne Jns ussings Arvinger haver for mig form agt en Kongelig allernaatigs Bevilling, saa lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til B. Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertue. udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at dette som Dolditus Forstander Niels Uesing af Kolleret udi Vor Kiøbstæd Ribe, i Vort an Nyl Jylland, paa igangne Jens Udsings ning ere Vognsiger haver antaget, at en at Pro og tair Den Man er til Bige arbunder 14 Sagt uder ge under san segadien, Silt bed for fornævnte ings hos ham under Versemaa indestaaende Ar sen er forkommet og at denne negter at udlenen for Ogsaa onen, udstettet af Pante gen, bliver ham tillang leveret. Da ville Vi, i Anledning af hans derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning om Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning til Voer og Nimd Herr ders Ting, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i de Kiøbenhavnsk Berlingske Aviser de tydske Aviser og den altonaiske Merkur, med Aar og Dags Varsel, maa indkalde den ellerne, som maatte have forommeldte Optigation i Hænde, dermed at fremkomme og deres lovlige A komst dertil at beviisliggiøre, og saafremt ingen inden forskervne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maa der paa meerbemeldte Obligation erhverveis MortisicationsDom, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 13de October 1797. Under Vort Signet L. S.