JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Ved Afstemningen blev Grev Holsteins Amendement forkastet med 67 Stemmer, mod 1, Professor Bangs billiget med 60 Stemmer mod 8, og Kammerherre Juels ligeledes billiget med 50 Stemmer mod 18. De af Procurator Nye fremsatte Amendements bleve alle forkastede, det første med 50 Stemmer mod 16, det andet med 16 mod 22, det tredie med 59 mod 9, det fjerde og femte med 66 Stemmer mod 2, den første Deel af det sjette med 59 mod 7 og den tredie Deel med 48 mod 18; den anden Deel af det sjette Amendement var bleven frafaldet. Af Committeens Majoritets Jndstillinger bleve Litr. a, b. c. og dens første og fjerde subsidiære forkastede, den første a og bnemlig hver med 40 Stemmer, mod 28, emed 35 mod 33, den første subsidiære med 41 mod 27 og den fjerde subsidiære med 44 mod 24; derimod bleve dens øvrige Jndstillinger billigede, den anden subsidiære nemlig med 37 Stemmer mod 31, den tredie med 58 mod 10, og den femte med 36 mod 32. Committeens Minoritets oprindelige Jndstilling blev antaget med 39 Stemmer mod 29, en nye yderligere Jndstilling, som Minoriteten havde gjort om "at §4 modificeres derhen, at nag tet det maa være Jorddrot og Fæster tilladt at blive enige om, at flere end de i Frog. 8de Juni 1787 specielt nævnte Gjenstande, optages i Synsforretningen, Fæsteren dog ei paa Grund af Misligholdelse i denne Henseende bør retsgyldigen kunne tiltales til Fæstets Forbrydelse, men at det ikkun skal være tilladt retsgyldigen at kunne sagsøge ham til, under en af Dommeren nærmere bestemmende Mulct, at afhielpe det Forsømte inden en ligeledes af Dommeren bestemmende Tidsfrist, bortfaldt paa Grund af Resultatet af den ovenfor anførte Afstemning. femte Paragraph Ved Udkastets bemærkede Referenten, at Committeens Minoritet tildeels havde billiget den forandrede Redaction af Paragraphen, som Majoriteten havde foreslaaet, men at den Udeladelse, som Minoriteten havde proponeret af de Ord: "Eller Omstændighederne ellers særdeles maatte tale til hans Fordeel neppe vilde give Regelen den Bestemthed, som Minoriteten havde tilsigtet.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Professor Bang skjønnede ikke rettere, end at den af Committeens Majoritet foreslaaede Redaction af Paragraphen fortjente Fortrinet, naar Ordene eller Omstændighederne &c. udgik, saaledes som af Minoriteten var foreslaaet, og Mulcten derhos bestemtes første Gang fra 2 til 20 Rbd. og anden Gang fra 5 til 50 Rbd. Ogsaa syntes det Taleren, at Paragraphens Litr. b burde indskrænkes til at Foderet sælges eller paa anden Maade, afhændes fra Gaarden, thi der burde vel efter de locale Omstændigheder undertiden indrømmes anden Anvendelse af Foderet end til Gjødnings Til Stedets Vedligeholdelse og veiebringelse. Proprietær Langkilde fremsatte ved Litr. af den femte Paragraph det Amendement: "at Langhalm til Tækning maatte undtages fra de Gjenstande, som Bonden ikke maa sælge fra sin Gaard, forudsat at det ei oversteg visse Traver pr. Td. Hartkorn." Taleren støttede sit Amendement derpaa, at den Langhalm, en Bonde kan sælge fra sin Gaard, er saa ubetydelig, at Gaarden i Henseende til Gjødning ikke derved kan lide Skade, og da der desuden undertiden kunde gives Tilfælde, hvor Bonden ønskede at assistere en Slægtning eller en brandlidt Man med lidt Langhalm, vilde det være generende baade for Godseier og Fæster, om Tilladelse hertil hver Gang skulde søges og gives.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Proprietær Langkilde stillede endnu et Amendement til denne Paragraph: "at Paragraphens Jndhold til Fæsterens Efterretning skulde indføres i ethvert Fæstebrev, hvilket, forsaavidt de allerede udstedte Fæstebreve angaaer, kunde skee ved ny Paategning paa Proponenten motiverede dette Fæstebrevet. Amendement ved at bemærke, at det er meget sjeldent, at Bonden, veed hvad der staaer i Lov og Anordninger, hvorfor han ofte feiler af Mangel paa Kundskab herom, hvad der derimod staaer i hans Fæstebrev, kan han ikke være uvidende om, da det i alt Fald bliver ham forelæst ved Modtagelsen.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Kammerherre Juel fremsatte det Amendement til Litre af den femte Paragraph, at dertil maatte føies: "dog at den behøvende Gjerdsel til Hegnene udvises paa Gaardens Tilliggende, forsaavidt samme der befindes og fordres paa den for Gjerdselhugst passende Tid. Han fandt nemlig, at det, da der i Paragraphens Bestemmelse om, at Bonden ikke maa benytte sin Gjerdselhugst uden foregaaende Udviisning, syntes at ligge en Forudsætning om, at Bonden er berettiget. til at forlange sig den fornødne Gjerdseludviist til sine Hegn, forsaavidt Gjerdselhugst findes paa den ham tilfæstede Grund, vilde være ønskeligt, at denne Bondens Rettighed maatte blive klart udtalt i Lovudkastet. Fremdeles stillede Kammerherre Juel det Amendement til den femte Paragraph: "at alle i denne Paragraph bestemte Mulcter forandres derhen, at Tillægget pr. Td. Hartkorn bortfalder. Da Hensigten med Mulcterne vel nærmest gik ud paa at sikkre Godseieren mod gjentagne Overtrædelser ved den Bestemmelse, at forsaavidt Fæsteren tre Gange maatte gjøre sig skyldig i samme, han da skal have sit Fæste forbrudt, saa formeente Proponenten, at Mulctens Størrelse ikke kunde være af nogen synderlig Jndflydelse, og at den derfor uden noget væsentligt Tab eller Skade for Godseieren kunde forandres, som i Amendementet foreslaaet. Procurator Nye yttrede, at det var almindeligen bekjendt, at det ofte er vanskeligt for Gaardmanden at faae Arbeide forrettet af Huusmænd. og Jndsiddere paa travle Tider, saasom enten i Høstens Tid eller i Tørveskjæringstiden, uden imod at de enten kunne faae en Ko paa Græs hos ham eller ogsaa erholde lidet Tørveskiær, just fordi det netop er dem af Vigtighed at erholde Sligt, som de i Almindelighed ikke uden anskelighed ellers kunne faae. Taleren stille derfor det Amendement: a) At det ei skal være Fæsteren formeent at græsse 1 a 2 Køer for Huusmænd eller Jnderster, som arbeide i Dagløn hos ham, som Vederlag for Arbeide, eller for Andre uden Vederlag." b) "at det skal være Fæsteren tilladt, som Vederlag for Arbeide, at overlade de Huusmænd eller Jnd siddere, som arbeide for ham, Tørveskjæring paa sin Lod eller skaaren Torv, naar samme ikke udgjør meere end 6 a 8 alminde lige Bønderlæs aarligen, eller istedetfor, til dem uden Vederlag at overlade et lignende Qvantum til Andre, og c) at dette ligeledes maatte gielde om Ho og Halm, saaledes at det dog ikke maatte overstige Læs H. Vi 2 Læs Halm." Det nævnte Qvantum var saa ringe, at dets Overdragelse til de nævnte Personer formeentligen ikke vilde kunne skade Gaarden. Committens Medlem, Cancellieraad Haastrup, bemærkede – med Hensyn til Committeens Minoritets Jndstilling ved den femte Paragraph om at Ordene "saaledes at han derved sættes ud af Stand til forsvarligt at gjøde sine Jorder, maatte udgaae – at disse Ord netop tilkjendegive Aanden i den hele Paragraph, den nemlig, at der ikke skulde tages Hensyn til Ubetydeligheder, og han fandt derfor netop, at disse Ord snarere burde udhæves som noget Mærkeligt i Henseende til Betragtningen af Lovudkastet i dets Heelhed.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Den Kongelige Commissarius bemærkede, at de fleste af de i Paragraphen opregnede Tilfælde ere af den Natur, at de efter de gieldende Love strax ville medføre Fæstets Forbrydelse. Dette gielder navnlig med Hensyn til Litr. a, be, og d samt til Paragraphens sidste Passus, saa at det er en høi Grad af Formildelse i hine Love, hvori der ikke ved nogen Fortolkning er gjort eller kan gjøres, nogen Jndskrænkning, at Fæstet først skal forbrydes, naar Bonden tredie Gang gjør sig skyldig i slige Forseelser. Committeens Pluralitet fandt og Bestemmelsen tildeels for mild, men vilde, at paa den ene Side en grov Misbrug af Fæstestedet strax skulde medføre Fæstets Forbrydelse, og at paa den anden Side de mindre Overtrædelser endnu tredie Gang skulde efter Omstændighederne og Dommerens Skjøn kunne afsones med Mulct.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
det maatte herved bemærkes, at enhver almindelig og bestemt Regel har det i sin Natur, at den ikke altid kan svare paa det Fuldkomneste til ethvert forekommende Tilfældes særegne Beskaffenhed; men i mangfoldige Tilfælde maa man finde sig i en vis Grad af denne Ufuldkommenhed, for at undgaae den Retsuvished og den Vilkaarlighed i Anvendelsen, som man med en mindre fast Regel vilde være udsat for, og et saadant Tilfælde finder netop her Sted. Navnligen kan Fæstebonden, der vistnok i det Hele vil være bedre faren med Udkastet end med det af Commitsteens Pluralitet gjorte Amendement, ikke beklage sig over, at der ikke endnu med Hensyn, til tredie Gang begaaet Forseelse gives Dommeren Leilighed til, formedelst Forseelsens Ubetydelighed eller den lange Mellemtid mellem de flere Forseelser, at skaane ham for Fæstets Forbrydelse; thi foruden at han efter de hidtil gieldende Love for de fleste af de omhandlede Forseelser strax vilde dømmes fra sit Fæste, saa ligger der stedse en betydelig Grad af Pligtforsømmelse deri, at han, efter to Gange forhen at være ved Mulct advaret, atter forseer sig. Naar det bemærkes, at Litr. h dog ikke er nøiagtigt bestemt, saa kan den Omstændighed ikke efter det Standpunkt, hvorfra Committeens Pluralitet gaaer ud, begrunde nogen Anke. Forsaavidt det findes urigtigt, at Mulcterne ere bestemte i Forhold til Hartkornet, saa er dette et mindre væsentligt Punkt, hvori Forandring let kan skee. Kun maatte det bemærkes, at det, forsaavidt Mulcten træder i Stedet for Fæstets Forbrydelse efter Loven, ikke er upassende, at der tages, Hensyn til Hartkornet, og at dette iøvrigt afgiver en nogenlunde passende Maalestok saavel for Bondens Evne som for hvad Jorddrotten kan lide ved Fæsterens Ligegyldighed for sine Pligters Opfyldelse. Da Mulcterne have et minimum og et maximum, som staae temmelig langt fra hinanden, saa vil og Dommeren i ethvert Tilfælde let kunne tage vedbørligt Hensyn til Forseelsens Grad.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Ved Afstemningen bleve begge CommitteerPluralitets Jndstillinger ved den femte Paragraph billigede, den principale, som Majoriteten havde forandret efter Minoritetens Amendement, saaledes at de Ord: "eller Omstændighederne ellers særdeles maatte tale til hans Fordeel udgik, med 65 Stemmer mod 3, den subsidiære med 66 mod 1.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Committeens Minoritets Jndstilling til Paragraphens Litr. blev forkastet med 3 Stemmer mod 29. Dens Amendement til Pluralitetens Jndstilling var efter det Nysnævnte gjort overflødigt. Som Følge af den skete Afstemning bortfaldt Proprietær Langkildes. første og Kammerherre Juels andet Amendement som overflødige. Derimod blev Proprietær Langkildes andet Amendement, billiget med 34 Stemmer mod 33, og Kammerherre Juels første Amendement med 41 mod 26. Endelig blev Procurator Nyes Amendement Litr. b forkastet med 48 Stemmer mod 19, efterat han selv havde frafaldet Litr. a og c. jette Paragraph Hvad Udkastets angaaer, da fremsatte Grev Holstein det Amendement til Paragraphens sidste Passus: "at Fæsteren, naar han vil conservere sin Fæsteret, skal være forpligtet til at opgive en Mand, som, efter en med Fæsteren afsluttet Accord, er villig til at paatage sig Gaardens midlertidige Bestyrelse, hvilket Amende mendt han nærmere begrundede.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Den Kongelige Commissarius bemærkede, at denne Paragraph er af mindre Betydenhed, og da de sammesteds omhandlede Tilfælde ikke ere hyppige, vilde man heller have forbigaaet samme i Udkastet, overladende de mødende Tilfælde til Afgjørelse i Mindelighed eller ved Domstolene, i Medhold af de hidtil gieldende Loves Grundsætninger, dersom ikke den Omstændighed havde været, at man til Fæstebondens fuldkomne Betryggelse ønskede, saaledes som i § 7 er skeet, at kunne give en udtrykkelig Bestemmelse for, at Gaardsforbrydelse ikke skulde finde Sted udenfor de udtrykkeligt nævnte Tilfælde. Jøvrigt vilde det vistnok være ubilligt, om Jorddrotten ikke kunde blive den Fæster qvit, der for grov Forbrydelse, enten efter Dom, eller efter benaadende Resolution, havde forbrudt sin Frihed for tre Aar eller i længere Tid. Det kunde endog i mange Maader være farligt og skadeligt for Gaarden og Godset i det Hele, om han nødtes til at beholde en Mordbrænder, grov Tyv eller deslige Forbryder som Fæster. Der mangler heller ikke Hjemmel i Loven til at paastaae en saadan Fæster dømt fra sin Gaard, hvilket og i de forelagte Motiver er forklaret. Den tilføiede Modification for Konen blev fremkaldt ved Omhu for, at hun ikke ved Mandens Brøde skulde tabe den Forsørgelse, der ellers vilde tilkomme hende som Enke, og man oversaa derfor det Anstød mod Conseqventsen, som Committeens Majoritet har paaanket, hvorved det iøvrigt maa bemærkes, at der, naar Manden ikke antages at have forbrudt sit Fæste, opstaaer Forviklinger i de Tilfælde, hvor Konen erholder Skilsmisse. Den Begunstigelse, Paragraphen har tilstaaet Fæsteren, at faae Jndfæstningen. tilbagebetalt i Overensstemmelse med de der fremsatte Regler, er, som de forelagte Motiver vise, fremkaldt ved den Betragtning, at han ikke, har gjort Brud paa selve Fæstekontrakten, hvortil endnu kommer, at man, da det efter den gjeldende Lovgivning dog ikke er aldeles utvivlsomt, at Fæstets Forbrydelse. i det omhandlede Tilfælde burde finde Sted, har troet dermed at burde forbinde den muligste Mildhed. Naar det endeligen i den sidste Deel af Paragraphen er antaget, at den til kortere Tids Frihedstab dømte Fæster, der ikke har en Kone, som kan drive Gaarden i hans Fraværelse, ikke er berettiget til vilkaarligen at overdrage Gaardens Drift til hvem han vil, saa har dette sin Grund deri, at en Fæster ordentligviis neppe saaledes kan sætte en Anden i sit Sted paa Gaarden, og at det vilde være synderligt, om han ved en Misgierning skulde kunne erhverve en uindskrænket Ret dertil, ligesom det heller ikke kan være Jorddrotten ligegyldigt, hvem Gaardens Bestyrelse overlades. Det antoges derfor, at i de enkelte Tilfælde, hvorhan i den Henseende ikke kunde komme overeens med Jorddrotten, maatte Øvrigheden beskikke en Anden i hans Sted, hvorved Øvrigheden dog maatte formodes at ville følge hans Forslag, forsaavidt dette af Godseieren uden nogen fornuftig Grund var blevet forkastet. (Fortsættes i næste No.)
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Kjøbenhavn.Trykt i det Berlinge Offiin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
n til forsendelse. med Brevp. ster pr. vile erede Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-04-07
vertissement. iende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Torsdagen den 7. April.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
London, den 29de Marts. – Commissionen, der er nedsat til at prøve de Herrer O'Connells og Ruthvens Valg (Parlaments-Medlemmerne for Dublin, har nu strøget en Mængde Vælgere som uægte, saa at O'Connells Majoritet kun bestaaer, af 30, og Ruthvens Minoritet derimod af 18. Begge ville derfor upaatvivlelig blive nødte til at underkaste sig nye Valg.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Den store Orangist-Loge i Dublin vil forsamle sig den 14de April under Grev Rodens Forsæde. Henved hundrede iske Loger have erklæret, at de under ingen Omstændighed ville opløse sig, da Protestanternes Liv og Eiendom kun ved saadanne Foreninger kunne beskyttes.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
J Underhuset venter man med det første et Forslag til Kronen, at denne nemlig skal opfordre de Franskes Konge til at sætte Carl T's Ministre paa fri Fod.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Paris, den 26de Marts. – Paa Børsen i Gaar fortalte man, at der var indløbet Breve fra Madrid af 18de dennes med den Efterretning, at man havde fængslet Hr. Jsturiz og andre Procuradorer, fordi man havde Mistanke om, at de Dagen efter vilde proclamere Constitutionen af 1812. J Følge denne Efterretning faldt den spanske Rente til 44 3/4. men under Børstiden hævede den sig igjen til 45 3/5, fordi hiint Rygte blev gjendrevet af flere Banquierer, der staae i nøje Forbindelse med Madrid.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Udgiveren af det lille Aftenblad Estafette",Hr. Boule, blev for et Par Dage siden af Handelsretten dømt til en Skadesløsholdelse paa 1000 Franker til "Journal des Debats", og ligesaameget til "Courier francais", fordi han af disse Blade havde ladet eftertrykkes selvstændige Artikler samme Dag, de vare udkomne. "Temps" og Quotidienne", som til samme Tid havde anklaget Hr. Boule, bleve afviste med deres Klager, fordi de tilsigtede Artikler først den følgende Dag vare eftertrykte. Jøvrigt har Retten under Trusel af 500 Frankers Straf forbudet Hr. Boule for Fremtiden hverken samme Dag eller Dagen efter at eftertrykke selvstændige Artikler af andre Tidender.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
For et Par Dage siden mødte for Assiseretten tvende for Tyveri beskyldte Personer, ved Navn David og Goliat. En af de Eedsvorne fandt sig foranlediget til det Spørgsmaal, om disse vare de Anklagedes virkelige Navne, hvilket Præsidenten besvarede bejaende og foreviste deres Døbesedler. Goliat blev frikiendt, men David dømt til fem Aars Fængselstraf.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Næsten alle her udkommende Journaler ere indstævnede for Politiretten, fordi de have optaget Anmeldelser og fremmede Lotterier i deres Spalter.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Den foregivne Contravention grunder sig paa en Forordning af Conseilet d. 22de September 1776. "Bon Sens" fortæller, at Hr. Passys første Foretagende ved de offentlige Arbeider har været, at borttage Frankerigs Genius (af Træ, der stod paa Pantheon. Kunstnerne ønske en Concurs aabnet. for Statuen, der skal sættes istedetfor.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
J de sidste Dage har den græske Gesandt gjort flere Besøg hos Hr. von Pahlen og havt lange Conferentser med ham.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Publicum her er nu ganske ligegyldigt mod Sammensværgelser, Fieschi har slugt al Jnteresse af denne Art og taget den med sig i Graven.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Sammensværgelsen i Neuilly og Krudtfabrikkationen, kjede. Den simple Mand, hvem den dramatiske Jnteresse ved saadanne Optrin tiltalte som en Slags Poesi, begynder at gabe derover. Franskmændene ville bestandig have noget Nyt, intet Opkogt, det kjeder dem. Englændere og Tydskere kunne bedre taale sligt; de have Taalmodighed og Phlegma Franskmanden forfalder til Apathi, og Spændingen hører op hos ham, saasnart Lidenskaben hører op Dog kan det Gamle ogsaa blive nyt for ham igjen, naar det blot har lagt stille nogen Tid og saa at sige er blevet glemt. – For Øjeblikket taler man kun om, at gjøre en Ende paa de spanske Anliggender, og det mod Don Carlos. Saalidet end tiers-parti blander sig i fremmede Sager, frygter det dog bestandig for Ligitimiteten. Det paastaaer desuden, at Besiddelserne i Africa bør indskrænkes; det vilde heller have, at man skulde sende Marschal Clauzel med den africanske Armee til Spanien, for at den der i al Hast i Hr. Mendizavals Person kunde skaffe det spanske tiers parti Sejren. Men Hr. Thiers, for hvem det vel tidligere var passende, under Hr. Guizot at spille en Slags anden Rolle, kan ikke stille sig under tiersparties Beskyttelse, da dette forekommer ham kraftesløst, i politisk Henseende, og da han vel selv kunde more sig med at beherske det, uden at det derfor kunde falde ham ind, at lade sig beherskes af samme. Jsær med Hensyn til Africa følger han ganske andre Motiver end tiers-parti, der i denne kostbare Coloni troer at opdage en Ødelæggelse for de franske Finantser. Naar Talen er om Spanien, da er Hr. Thiers vistnok Huset Bourbons Politik hengiven, hvilket Huus imidlertid maa gaae til Værk med mere Maadehold end Napoleon med sin herskesyge Maneer og sine stolte Hære.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Portugal. Fra Lissabon hedder det af 19de f. M., at Pengemangelen der var saa stor, at Regjerings-Paketterne ikke kunde afseile til Colonierne. Domaine-Salge. Hertificaterne, der under Silva Carvalho havde staaet 63, vare sjunkne til 2732. - Prinds Fordinand af Portugal ventede man dertil midt i April. – J Provindserne forefaldt endnu bestandig mangfoldige Mord; men en Opstand i Cartaro skal dog øieblikkelig være blevet dæmpet.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Tydskland. Berlin, den 20de Marts. – Nr. 3 af den preussiske Stats-Tidende indeholder Følgende til Advarsel : Ved for nylig at grave en ny Grav paa en Kirkegaard i Hochkirch er fundet et qvindeligt Skelet, hvis forkeerte Stilling leder til Formodning om, at denne Person er blevet begravet skindød. Paa Hjerneskallen fandt man endnu en Brudekrands, og da Kirkebogen siger, at 1798 den 10de Januar Kl. 8.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
om Morgenen var Jomfru Ane Rosine Erner som Brud død af Feber, saa taler Sandsynlighed for, at det fundne Skelet er af hiin Jomfru Erner, som havde det græsselige Lod at blive begravet levende Nederlandene. Prussel, den 21de Marts. - J Kamrets Mode den 17de Marts kom det engelske Trinit-Houses Forhold mod belgiske Skibe paa Bane. Ministren for de udenlandske Anliggender (tillige Minister for Marinen) erklærede dette Forhold for fjendtligt og lovede at anvende Repressalier mod England, hvis nemlig Regjeringens Anstrengelser i saa Henseende ikke hialp. Hvis England anslaaer sit politiske Venskab saa højt, at Belgien derfor skal lukke sine Fabrikker, da vilde det være altfor dyrt kjøbt. Trinit House, der hersker over Themsen, har forregnet sig; Dr. Bowrings dristige Forsøg vil være frugtesløst, hans fine Planer ville ikke lokke den belgiske Handel til betydelige Feilgreb.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
J Gaar ankom Hertugen af Orleans hertil fra Paris. - Hr. Vandemeyer er den 19de afreist herfra til London, efterat han forinden havde modtaget Jnstructioner af Ministren for de udenlandske Anliggender.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Nordamerika. Ny-Yorker Bladene, der naae til den 3die Marts, beskjeftige sig udelukkende med det vanskelige Spørgsmaal, hvad man skal gjøre med Statskattens Overskud, der den 1ste Januar 1837 vil beløbe sig til 50,000,000 Dollars,
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Fra St. Augustine i Florida meldes, under 15de Februar, Følgende om Jndianer Krigen: "Hele Landet Syden for St. Augustine blev i Løbet af den sidste Uge forvandlet til en Ørken, og hver Bygning, der kun havde det ringeste Værd, ligger i Aske. Mellem her og Cap Florida, en Strækning af 250 Miil, seer man intet Huus længer; Alt er nedbrændt. Mange ere af den Mening, at efter Fægtningen ved Dunlawton droge Jndianerne en betydelig Forstærkning til sig og vendte tilbage, for at angribe Bullowville, i hvilken Retning man forrige Søndag saae en betydelig Røg stige i Vejret. Tabet, Jndbyggerne have lidt ved de ødelagte Ejendomme, er uhyre; i Plantage Districtet, Bullowville skulle Bygningerne alene have kostet 500,000 Dollars. Alene i den sidste Uge er der blevet ødelagt for ikke mindre end 200,000 Dollars.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Sydamerica. Jfølge Efterretninger fra Arequipa, der naae til midt i October, havde Bolivias Præsident, General Santa Cruz, forladt denne Stad den 12te f. M., for at begive sig til Cusco. De under hans Befaling staaende Tropper i Syd-Peru beløbe sig til 4,500 Mand Jnfanteri og 1500 Ryttere (Boliviere), lutter fortrinlige, godt disciplinerede, paa det bedste udrustede og regelmæssigt betalte Soldater, hvis gode Opførsel i alle Cantoneringer eenstemmigt rostes. J denne Henseende sammenlignedes de med de skotske Tropper. 800 Peruanere dannede Fortravet under en fire Dages Marsch fra Huamanga, og 700 Mand vare den 8de October afmarscherede til Jca, under General Quiros's Befaling. Salaverrys Stridsmagt ansloges til 4000 Mand i Lima og en lille Afdeling Rekrutter fra Kaura. Præsident Obregosohavde vendt sig mod Huamanga; skjøndt han iøvrigt er en meget redelig Mand, havde han dog viist sig for uduelig til at forestaae sit Embede i saa urolige Tider, til at man kunde vente sig Synderligt af hans Virksomhed eller Characteerstyrke. Alt syntes at henvende sig til Santa Cruz, der, som det lod til, først vilde besætte Certo de Pasco, og derpaa forene Perus trende sydlige Provindser (Puno, Arequipa og Cusco) med Bolivia, en Jndretning af Gebetet, der ønskedes meget af Bolivierne, og som tillige svarede til Jndbyggernes Ønske i Arequipaa og Pund, der, da de see Bolivia godt regjeret og frit for udenlandsk Gield, gjerne ville stille sig under en fælleds Forvaltning, der giver den Udsigt til en voxende Velstand.