JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
J Journal de Paris læses følgende: En troværdig Skrivelse fra Heidelberg af 25de Decbr. melder følgende: at der gaaer et gammelt Sagn, at fra Tid til anden høres i Egnen af Rothenborg ved Stutzheim en dumpkrigerisk Allarm, som skal være et Forbud paa en overordentlig Begivenhed. Storhertugen udnævnede en Commission for at undersøge Sagen, i hvis Spidse Professor Bechmann stod; Commissionen skal, som det almindelig forsikkres, have hørt en stærk Vaabenlyd, Marschen af en Krigshær, Trommer og Krigsmusik, Allarm af Vogne og Kanoner og tilsidst Kanon- og Musket Jld som ved en Bataille, Jfølge en Skrivelse af 29de December som bekræfter det for anførte, skal Commissionen have ordentlig ført det til Protokoll. (Men fra det Badenske selv hører man intet derom, og det er vist ikke andet en som et Eventyr)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
De nyeste Engelske Aviser fortælle, at General Myrnes var fra Spanien kommet med 2000 Mandpaa 10 Transportskibe til Vergerux for at hielpe Roialisterne, men at han ikke var i Stand til at udrette noget; thi Jnsurgenterne vare i Nærheden af Mexico og havde afskaaret al Forbindelse med det Jndre af Landet. Vicekongen i Mexico Callaas havde med Magt hævet 40,000 Dollors. Der var ikke forefaldet noget almindeligt Slag, men blot enkelte Fægtninger. Den Kongelige GeneralSturbide havde forgiæves forsøgt paa at fordrive Jnsurgenternes Regiering fra Arie, d. 14de Aug. blev Jusurgenternes Constitution og Proclamation offentlig forbrændt i Mexico og d. 2den Septb. i Vera Crux. Vicekongen har offentlig bekiendtgjort at hos der eier eller læset Jnsurgenternes Skrifterskal straffes med Døden, og at de Oprøriske Americanere ikke skal kaldes Jnsurgentere men Forrædere. Jnsurgenterne har samlet deres Magt i det nordlige Mexico; de har udrustet endeel Kapere og allerede taget 26 Spanske Priser, de blokere Alvarado Floden og ere i Besiddelse af Havnen Huatund, ogsaa fral de have sendt 3 Commissairer til Nordamerika. Kong Ferdinand VII har oprettet en nye Ridder Orden, under Navn af Dronning Jsabelle den Katholskes Orden hvormed de skal belønnes, som udmærke sig ved at biedrage til at undertvinge de Americanske Colonier. General Morillo faaer ikke denne Orden, thi ham har man seet at seile bort d. 15de October fra Carthagena, efterat han havde maattet ophæve Beleiringen for denne Stad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Oversigt. af Dagens indenlandske Nyheder. Mild og blid er en stor Deel af Vinteren hengledet, det godmodige Danske Folk, som fryder sig ved Fredens Roelighed og glæder sig ved Haabet. om stedse bedre Tider, forkorter sig dets mørke Dage ved det selskabelige Virs Forlystelser; i Hovedstaden har disse især dens Sæde og Skuepladsen er deres Middelpunkt. De dramatiske Noveller i Skilderiet ere blevne fortsatte; Jomfrue Walther roses deri for sit Svil og sin Sang i det gamle og berømte Syngestykke: Zemire og Azor; men Forfatteren anker paa, at Publicum ikke beviser den berømte Mad. Frydendahl, det Biefald hun fortiener, uagtet hun har i 30 Aar været og er endnu Theatrets første Sangerinde (har han da forglemt, at det hører til Menneskenaturen, at dens Biefald skal vende sig fra det Gamle til det Nye) Jmfr. Clausen, en ung Sangerinde udmærket sig ved sin behagelige Stemme. Som gode comiske Skuespillere omtales Dherr. Haack og Holm. (Fortsættelsen følger næste Gang)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Frederiksborg. Det her værende Stutterie er ikke allene det største i Danmark, men overalt et af de største som ere til. Herfindes for nærværende Tid 26 Hingster, 150 Hopper, foruden to og tre aarige Foler samt unge Føll, i alt omtrent 600 Stykker. Af Hopperne vare henved de halve i deres Drægtigheds sidste Maaned. Stutteriet er afdeelt i otte Deele, eller Stutterier. som hver haver sit særegne Tegn indbrændt paa venstre Laar, med Aarstal paa høire. Her fores aldrig med Hakkelse; men Straaet gives i Hækkerne, hvorved meget Arbeide spares. Hestene faae Havre eller Byg, alt eftersom disse Kornarter staae i Priis, da man har erfaret at som Skjepper Byg er som Hesteføde lige med otte Siepper Havre. Stutteriets Høe er ypperligt, og er bierget paa den holsteenske Maade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Med Hensyn til Staldenes Jndretning mærkes. 1. At Grævningen er sat af Muursteen paa høi Kant, hvorved det forebygges at Hesten i let glider. For hvert Spiltoug er et Vindue, hvorved Staldene ere meget lyse. 4. Grimerne ere ikke vævede men af Reeb af Hestehaar og Svinebørster. Strøekrybbene ere paa Siderne, og ikke som i Kongens Stalde med Gruber bag Hestene. Føllene findes paa Frederiksborg Ladegaard. De etaarige i en Længde, de tvaarige i en anden. Naar de ere tre Aar gamle komme de op i Stutterigaarden, og i det fierde Aar bindes de op. Alle disse smukke Føl gik løse i Huset. Paa fri Stolper, som i Midten understøtte Loftet som ogsaa paa hver Side af Dørene ere anbragte lange lodretstaaende Ruller, hvorved det forhindres at Føllene ved at gnide sig imod Stolperne, eller ved at gaae giennem Dørene støde eller beskade sig. Først i tredie Aar faae de unge Heste utorsken Havre, indtil denne Alder fodres de med halvtorsken Havrehalm, samt Høe, især af Raigræs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Paa Frederiksborg Ladegaard holdes en Opdræt stamme af forædlet Qvæg. Her saae jeg en overmaade stor Tyr som lignede fuldkommen en Schweizer-Tyr, uagtet den er gandske og aldeles af dansk Rase. Her findes desuden otte andre Tyre, som daglig gik i Ploven. Over alt benyter Stutmesteren Hr. Nielsen alt arbeidsdygtigt Qvæg, selv de store Qvier og golde Køer maae for Ploven, de skiønneste Hingster maae harve, m.m. (Af Olufsens occonomiske Anal 2 B. 1 H. 1815) Odense den 8de Januar. D. D. H. H. Prinds Christian Frederik og Prindsesse Cardine Amalia tilligemed H. H. Prinds Frederik Cark Christian forlode Alsøe den 5te Januar ved Middagstid og ankom til Faaborg samme Dags Eftermiddag Kl. 5. D. D. H. H. behagede at tage Natteqvarter hos Hr. Kammerherre Grev Bille Brahe paa Hvedholm, og fortsatte Dagen derefter Reisen til Odense, hvor Høisamme i bedste Belgaaende indtraf om Eftermiddagen Klokken 2.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Nibe den 2den Januar. Søndagen den 21de Dec. tildrog sig den sørgelige Begivenhed, at en liden Baad, hvori vare sire Personer, som vilde sætte over Aaen, der løber imellem Allerup og Darum, kantrede og tre Mennesker tilsatte derved Livet, nemlig en Mand, en Enke og en halvoxenPige. Manden efterlader sig Kone, og fem smaae Børn i trængende Tilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Af Børsenh., Hamb. Corr., udenl. Journ. og indenl. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
AVERTISSEMENTS. Udi Hr. Kammerjunker v. Castenschiolds Opbudsboe paa lille Antvorskou, vorder en Skiftesamling afholdet paa Slagelse Raadstue den 22de Januar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, hvorved Udkast til Conditionerne for Boets urørlige Eiendommes Salg vil vorde fremlagt; hvilket herved til vedkommendes Efterretning bekiendtgjøres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Skifteretten for Slagelse Kiøbstæd, den 31de Dec. 1815. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Onsdagen den 23de Januari førstkommende om Formiddagen Kl. 9, lader Hr. Etatsraad Frisch ved offentlig Auction bortsælge, endeel Bøgetræer paa Roden staaende i Charlottendahls og Augustendahls Skove ved Antvorskov, og hvilke Træer ved den sidst afholdte Auction ikke bleve bortsolgte, formedelst det indtrufne Sneeveir, Lysthavende ville behage at give Møde ved Skovfogedhuset i Augustendahls Skov. hvilket hermed bekiendtgiøres. Slagelse den 18de Januari 1816. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 9de December 1815, som er læst saavel inden den Kongelige Lands Overret, samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn som inden Slagelse Byetingsret den 8de d. M., indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena praclusi et perpetui silentii Creditorerne i Hr. Kammerjunker Jacob August v. Castenschiold, paa Lille Antvorskou, hans Opbudsboe, til for Undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i bemeldte Boe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Skifteretten for Slagelse Kiøbstæd, den 18de Januar Birch. Stabeil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Jfølge Bestemmelse ved Raadstueforhandling derom, og hvilken af Amtets Øvrighed er approberet, bliver i Fremtiden, for ethvert Læs Leer, som nogen af Slagelse Kiøbstæds Jndvaanere, til sit private Brug, afhenter fra Communeleergraverne at betale 4 Rigsbankskilling S. V., ligesom for hvert Læs Gruus, som fra Communegruusgraverne afhentes, 2 Rigsbankskilling S. V., til Kiæmnerkassen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
De Jndvaanere, der, fra de ommeldte Steder, ville afhente Leer og Gruus til eget Brug, ville altsaa erlægge den bestemte Betaling til Kiæmneren, imod hvis Qvittering, vedkommende Opsigtsførere paavise Leeren eller Gruset, hvilket ei heller, uden saadan Paaviisning, herefter maae graves eller afhentes. Slagelse Raadstue, den 18de Januar 1816. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Udi forrige Arvefæste-Gaardmand Hans Jensen af Alsted og Peder Jensen af Alstedflinterup, paa Sorøe Academies søndre Gods District, deres Opbudsboer, bliver Fredagen den 2den Februari førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Undertegnedes Boepæl, afholdt Skiftesamling, hvorved disse Boer ventes optagne til Slutning. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Sorøe, den 10de Januar 1816. Thiele.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Tirsdagen den 23de Januar d. A. bliver ved offentlig Auction i Løvekroe bortsolgt circa 60 Lpd. grønsaltet Flesk, Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 slet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
Jfølge Reqvisition fra Slagelse Kiøbstæds Skifteret, bliver Mandagen den 29de Januari og Onsdagen den 7de og 14de Februari 1816, hver Gang om Formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction til Bortsælgelse opraabt, og sidstmeldte Dag, om antagelig Bud skeer, da absolut bortsolgt, den Hr. Kammerjunker Castenschjolds Opbudsboe tilhørende og under Slagelse Kiøbstæds Jurisdiction beliggende Eiendom, Lille Antvorskov kaldet. Gaardens Bygninger, som ere vel vedligeholdte, bestaaer af 101 Fag, deels Grundmuur og deels Eegebindingsværk, og afgiver for et Herskab eller en anden honet Familie en behagelig Boepæl med alle Beqvemmelig heder. Til Stedet er en meget stor, skiøn og nyttig Hauge. Gaardens Jorder indeholder for Tiden et Areal af circa 97 Tdr. Land, deels Kiøbstæd Jord og deels frie Hovedgaards Taxt, og ved den i anstundende Foraar foretagende Udskiftning af Slagelse Kiøbstæds fælleds Jorder, vil der til denne Eiendom blive henlagt circa 20 Tdr. Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
J Bygningerne er i forrige Aar af nu værende Eier indlagt et nyt Brændeviinsværk, som bestaar af 2 Kied ter, hver paa 1600 Potter med tilhørende Hatte og Svalemaskine; 10 Mæskekar paa omtrent 13 Tdr. hver, et Støbekar til 24 Tdr. Sæd, og en stor med Jernflager indrettet Kiølle, samt øvrigt, udfordrende Jnventarium hvilket alt følger i Kiøbet. Eiendommen kan tiltrædes, saasnart Budet er approberet, kuns forbeholdes nu værende Eier fornøden Boepæl til anstundende Paaske Flyttedag. Conditionerne for Eiendommens Salg, som, ihenseende til Udbetaling af Kiøbesummen, vil blive saa favorable for Kiøberen som muelig, bliver til Eftersyn paa mit Contoir fra den 14de Januari førstkommende. Auctionen afholdes paa Lille Antvorskov. Slagelse den 29de December 1815. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
En Stue med Kiøkken og Spisekammer, passende for to eenlige Mennesker, ønskes til Leie førstkommende Paaske Flyttetid, helst i Nærheden af gl. Torv. Anviises fra Slagelse Addresse Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
No. 10.2. Aarg. A v i 5 for t i Kjøbstæder. Slagelse, Sorøe, Ringsted, Korsøer, Kallundborg, Holbek, Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, Vordingborg og deres Omegne. Redigeret af Pastor og Ridder Vastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Vasiaaret af Øster af Ridder og agt af Bater Maane Slagelse, den 22de Januar 1816.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
Oversigt af Dagens udenlandske Nyheder. Den 6te Januar har de Deputeredes Kammer i Paris efter heftige Debatter antaget Amnestie-Lovene med en Stemmefleerhed af 334 imod 32 Stemmer, hvorved alle de, som har taget Deel i den Rebellion, som Bonaparte anstiftede, erholde en fuldkommen Tilgivelse, med Undtagelse af de Personer, mod hvilke Forordningen af 24de Juli f. A. udgik, alle Personer af Bonapartes Familie skal inden en Maaned forlade Frankerige under Dødsstraf, og skal inden 6 Maaneder sælge alle deres Eiendomme i Riget. Sagerne vedblive at forfølges mod de Personer, som allerede ere stillede for Retten. Amnestien gielder ikke for begaaede Forbrydelser imod Privatpersoner. Alle Kongemordere (Personer, som har stemt for Ludvig den 16des Død) og som har taget imod Embeder under Usurpateuren eller stemt for hans Tillægs=Acte til Constitutionen skal forlade Kongeriget inden en Maaned, under Straf af Deportation (eller at bortføres til Colonierne). Da denne sidste Artikel blev antaget under Raabet, Kongen leve, hørte man de Ord fra en udenlandsk Ministers Loge: her gielder det Kongernes Sag; Kammeret har erklæret sig for alle Kongers Sag. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
Kongen af Frankerige har ikke villet modtage Jnstitutets Nytaars-Lykønskning, fordi der endnu blandt dets Medlemmer ere Kongemordere. – Hertugen af Wellington udøver Seierherrens Magt i Paris. paa hans Forlangende blev for nogle Dage siden Journal de Paris forbudt, fordi den indeholdt en fornærmende Sammenligning for Engellænderne imellem dem og Cartaginenserne; saaledes forbyde ogsaa Engellænderne Skuespil, Bøger og Malerier, som stille deres Nation i et latterligt Lys. En Hr. Pellet som har været Krigsfange i Engelland, havde skrevet et ufordeelagtigt Værk over dette Land Hertugen af Wellington lod opkiøbe alle Exempla rene og under haard Straf blev det Forfatteren forbudt at giøre et nyt Oplag. – Endskiøndt de Kongelige Prindser nyelig reede ud i Selskab med de fire Franske Marskaller, Victor, Ondinot, Marmont og Macdonald for at holde Revue over to Regimenter; saa finder Hs. Majestæt det dog passende af forstærke Antallet af de hvervede Schweitzer Tropper til 12000 Mand, og at oprette deraf to nye Garde-Regimenter. Den Kongelige Familie spiiste offentlig paa Nytaarsdag; over 10000 Mennesker, trængte sig til Slottet, for at see de høie Herskaber, 50 Personer bleve indladte af Gangen. Ved Couren sagde Kongen spøgende til Hertugen af Wellington, see der en Mand, som ikke vil spise hos mig: thi han havde nogle Dage for ikke villet modtage Kongens Jnvitation; Hertugen af Wellington og Prindsessen af Angouleme skal have den største Jndflydelse hos Hs. Majestæt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
Ogsaa i andre Lande tilberedes store Festeviteter, saaledes har Kongen af Preussen paabudt at en Takkefest for Freden, skal den 18de Januar holdes over hans heele Rige. – J Mailand holdt den Østerrigske Keiser og Keiserinde et høitideligt Jndtog den 31te Decbr. f. A. under stor Jubel af Folket. Fyrsten af Metternich har meldet Paven, at Keiseren vil komme til Rom, men at han frabeder sig alle Høitideligheder. Den gamle Pave giør imidlertid Tilberedelser til Modtagelsen; han er sygelig og et falsk Rygte havde allerede meldet hans Død han har anviist 75000 Studi til at opbygge et nyt Fløi af Vaticanet hvori alle de Konstværker skal opstilles, som ere bragte tilbage fra Paris, og overhvilken Samling Conova skal ansættes til Directeur. – Formælingerne ved det Russiske Hof imellem Storfyrstinde Anna og Kronprindsen af Nederlandene, og imellem Storfyrstinde Catharina og Kronpindsen af Würtemberg ere nu declarerede; Keiserinde Elisabeth har skiænket 10,000 Rubler til Kasans brandlidte Jndbyggere. Storfyrst Constantin, som vel reiser for en Tid tilbage til Petersborg for at bivaane Formælingerne, forbliver forresten i Polen som Generalissimus over Armeen, to Batailloner Russiske Garder forbliver ogsaa i Warschau. - Den regierende Fyrste af Nassau, Friedrich Wilhelm er fød den 8de Januar, ligeledes er den berømte og tappre Friherre Franz v. Albini, Østerrigs Minister paa Forbundsdagen i Frankfort, død den 10de Januar. Fyrst Blücher er meget svagelig, paa Reisen igiennem Wolfenbüttel maatte han frabede sig det stærke Vivat Raaben, da det formeget angreb hans Nerver; og dog har de tilforn saa godt kunde taale Kanonernes Torden. – J Hannover skal et nyt Slot bygges. - Officererne af den Tydske Legion, har faaet Tilladelse til at træde i Hannoversk Tieneste og dog tillige beholde den halve Deel af deres Engelske Gage. – De Danske Tropper marschere nu igiennem Belgien til Norddepartementet i Frankerige, hvor de skal ligge i Garnison.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
Oversigt, af Dagens indenlandske Nyheder. Professor Rahbeck har i Danske Minerva for November f. Aar, leveret en egen Artikel om Skuepladsen, han fortæller deri, at Skuepladsen blev aabnet d. 6te Sept. ved Kongehuusets høie Nærværelse, med Skiold, en Prolog, som Knudsen, fremsagde, med en Sang af Fürst, hvortil Musikken var af Grev Dietrichstein, Keiserlig Østerrigsk Kammerherre, paa Dronningens Fødselsfest d. 31te Octor. blev givet Syngestykket Lodiska, og den gode Moder; en Prolog i Dands af Galleotti, en Folke-Sang af Oehlenschlager blev afsiunget derved, foruden Jomfrue Walther er Jomfrue Jørgensen ansat som Kongelig Skuespillerinde og de Herrer Stage, som roses meget i de alvorlige Roller, og Cantor Rosenkilde, som Skuespillere; Hr. Doct. Ryge, som paa sin Reise i Tydskland har overalt givet Forestillinger, betraadte igien Skuepladsen, den 4de November i sin Mesterrolle: Hakon Jarl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
flere af Theatrets ældre Stuespillere ere i denne Vinter benaadede med Beneficer, saaledes den gamle og fortiente Rosing; det var just paa denne Hædersaften, at Ryge spilte første Gang efter sin Hiemkomst i Hakon Jarls Rolle; med Jnderlighed fremsagde denne Skuepladsens ærværdige Veteran, den af Professor Oehlenschlager forfattet Epilog. Samme Naades-Beviisning blev hans 30 aarige Medvandrer paa den møisommelige Dramatiske Bane, den ædle Knudsen forundet d. 16 Decbr. da Skuespillet Herman v. Unna blev opført til hans Fordeel; men han var syg og kunde selv ikke spille i Stykket; dog forlod han Sygeleiet for at bevidne Dannerfolket sin Erkiendtlighed; man saae ham med Beemod og modtog ham med Biefaldsraab, med Følelse holdt han sin Epilog. Denne Patriotiske Mindesanger har nyelig skiænket med det Norske Storthings Tilladelse 100 Aftryk af Kobberstykket, Fædrenelands Kirkegaard, til Bedste for saarede Krigere og deres Efterladte; Regieringen sælger dem til disses Fordeel. – Ogsaa 2 Skuespillerinder ere blevne benaadede med Beneficer, nemlig Mad. Dahlen d. 25de Novbr. og Jomfrue Abildgaard d. 25de Decbr.; den førstes Epilog af N. T. Bruun, læses i Tilskueren f. A. No. 94 og er paa nye aftrykt i Adrastra No. 18 med couranteJomfrue Abildgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
Noter til courant Text. fremsagde en Epilog af Rabbeck og blev modtaget med overordentlig Biefald, saaledes siger et offentlig Blad, imedens et andet persiflerer denne Anmeldelse. – Vi komme nu til de Skuespil, som ere blevne opførte i den tilbagelagte Deel af Vinteren, og som ere blevne meest omtalte. Dertil hører Korsridderen et nyt Stykke af Kotzebue i 5 Acter, som første Gang blev opført d. 30te Nov.; man nægter ikke Stykket Jnterresse, men behreider blot Forfatteren, at han ikke tager Tidsalderen i Betragtning og lader sine Riddere tale som det 19de Aarhundredes Cavalierer, og man beskylder baade ham og Stykkets Oversætter Hr. Bruun for vel meget Hastværk. Paa Hoftheatret har man paa nye opført det gamle vigtige Stykke af Vibe: De Nysgjerrige Mandfolk, og som skal være skrevet efteren høi Persons Opfordring, for at tiene til et Modstykke af Molieres nysgierrige Fruentimmer, som i den Tid giorde stor Opsigt; Vibe døde 1783 strax efter Stykket var kommet ud og har ikke skrevet flere Skuespil. Angaaende Danmarks første Komiker, den uforglemmelige Holberg har der ogsaa nyelig været Omtale. J Anledning af Opførelsen, af Jean de France. Forfatteren til de Dramatiske Noveller forestaaer at man dog burde udelade nogle af de usommelige Udtryk, som dette Stykke er saa riig paa, hvilket han indstiller til Professor Rahbecks Dom, uagtet han veed, det er Professorens ømme Sted han rører ved Rahbeck har taet til Gienmæle derimod og forsvaret sig mod den Beskyldning, at han skulde være Ven af slige Ufædeligheder; hvem er det da, som lader dem vedblive til Sædelighedens og den gode Smags Forargelse? Rahbeck fortæller os ved denne Leilighed; at han i en Række af Aar ikke har havt noget at giøre med Kunstbestyrelsen eller Kunsttilsynet ved Hoftheatrets Prøver og Forestillinger. Forresten har Rahbeck sat Kronen paa sine Fortienester at Holberg ved sit nye udgivne Værk, om Ludvig Holberg, som Lystspildigter og om hans Lystspil 1ste Deel, hos Thiele, 1815, 328 S. 8vo. Værket bestaaer, af lutter særskildte Smaae afhandlinger; dets udvortes er meget net, og Forfatteren har i Sinde at vilde pryde det andet Bind deraf, med et Portrait efter et original Malerie, som han har af Holberg. Jnterressen for Holberg har ogsaa givet sig meget levende tilkiende i den seenere Tid, saaledes holder Professor Olenschlager i Vinter Forelæsninger over Holbergs Lystspil; Grosserer Nathanson lader udføre et Holbergsk Gallerie ved Malerne Lorenzen og Eckersberg, som stikkes i Kobber af Haas og Clemens; og et Rygte siger, at Baggesen vil omarbeide hans Lysstpil paa samme Maade, som Niels Klim. Resultatet af Rahbecks Dom over Holberg, som Lystspil Digter bliver: at han er Molieres Ligemand om ei hans Mester. – J eet af vore offentlige Blade fortælles: at Holberg skal i den saa bekiendte Peder Larsens Borgerclub i Pilestrædet, have samlet Stoffet til sin politiske Kandestøber, og at iblandt dets Medlemmer ogsaa befandtes en veritabel Geert Bundtmager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
Ved Slagelse Kiøbstæds Forligelses-Commission har i Aaret 1815 været behandlet 213 Sager, hvoraf 145 ere forligte, 68 til Retten henviiste og fire der indstævnede. – Ved Politieretten har været foretaget 137 Sager, hvoraf 11 Private, hvilke sidste alle bleve forligte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
Torvepriserne i Kjøbenhavn vare den 19de Januar følgende: Rug, Tdn. 12 Rbdlr. Mk. a 13 Rbdlr. Mk. Hvede, Tdn. 18 Rbdlr. Mk. a 22 Rbdlr. Mk. Byg, Tdn. 7 Rbdlr. Mk. a 7 Rbdlr. 3 Mk. s. Havre, Tdn. 5 Rbdlr. Mk. a 5 Rbdlr. 3 Mk. s. Ærter, Tdn. 8 Rbdlr. Mk. a 9 Rbdlr. Mk. s. Røget Flesk, Lydt 7 Rbdlr. Mk. a 7 Rbd. 3 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpdt. 5 Rbdlr. Mk. a 5 Rbdl. 5 Mark.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
Kjøbenhavns Børs den 19de Januar. Cours. Hamb. 2 M. 702, a vista 710 Amsterdam, 2. M. a vista 655. – London 2 M. Rbdlr. a vista . - Spec. 700. - Specier solgtes til 41 1/2 Rbmk. - For Committeesedler blev givet (med Rente) 79 a 80 pr. 100. - Obligat. 55. - Norske Sedler 40.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
Bemærkninger for Landmanden. Naar en Ager frembringer en meget overflødig Afgrøde, saa synes man, at have Grund til at formode, at den ogsaa næste Aar vil ikke kunde give saalidet af sig; da den derved viser at den har gode Kræfter, dog undertiden slaaer Formodningen feil, undertiden giver en Ager en ringere Afgrøde af sig det paafølgende Aar, naar det foregaaende har frembragt en meget stærk Afgrøde, endsom den vilde have givet i Fald den havde frembragt en mindre overflødig Sæd, thi at Sæden kommer saameget stærkere i Bæxt, udtømmer Jordens Kræfrer saameget snarere; dette er især Tilfældet med Hvede og slig udtærende Sæd, men ikke saaledes med Ærter og deslige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-22
Naar man vil plante levende Giærder af Hvid tiørne, saa er det bedre at sætte dem ved Foden at Jordvolden, end som ovenpaa den; Planterne lægges ind imellem de nederste Lag af Tørv i den bedste Jord, hvorved desuden vindes den Fordeel, at man kan beplante hele Volden tidlig og siden fuldføre Grøvtarbeidet.