JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
H. K. H. Kronprindsen, som ventedes d. 21de d. M. til Kiel, var d. 17 i Poppenbuttel i det Slesvigske, hvor Prindsen Dagen derpaa holde Special=Revue over et Regiment lette Dragoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Landgreven af Hessen-Cassel ankom d. 11te d. M. til Carlsbaad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Paa Elben er atter et Dansk Skib kommet tilbage fra Sildefangst med 287 Tønder Sild. Hr. Leopold v. Buch, Medlem af VidenFabsacademiet i Berlin og en fortrolig Ven af den berømte Humboldt, har nyligen, paa egen Bekostning, tiltraadt en Reise til Jsland, hvor han vil opholde sig Vinteren over, for at gjøre physiske og gnogstiske Jagttagelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Altona exister der siden St. Hansdag en ny Undervisnings- og Opdragelsesanstalt, som bestyres af to Mænd, Percks og Rolende, hvoraf den ene kalder sig Professor ved Universitetet i Oxford og den anden Professor i de skjønne Videnskaber i Genf. J Jndbydelsen anføres: "der machtigen Schutz dessen Sievon hohen Personen gewürdiget werden, som en Anbefaling for Jnstitutet. Ogsaa Udlændinger, som ville perfectionere sig i Sprog og Videnskaber, modtages her, og kunne endog medbringe Heste og Betjentere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
J Torsdags blev et Fruentimmer og hendes Kjereste begge paa engang kagpidskede her i Kjøbenhavn. Pigen, som formedelst Tyverie allerede tilforn havde siddet i Christiania Tugthuus, havde brudt ud fra Stokhuset og derpaa gjort Jndbrud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Linedanserne i Trondhjem have nu foranlediget en liden Pennekrig. Hr. Angel har først op lyst det Trondhjemske Publicum om, hvorfor han har paalagt disse Linedansere at spille den sidste Aften til Bedste for de Fattige; det skede i den Tanke, at det skulde indbringe mere end 10 PC. Han handlede deri, siger han, deels efter Erfarimgen, deels efter sine nærmeste Formænd, der, især, naar det angik Fattiges Sag, ere velbekjendte mid kjere Mænd. Dersom han har feilet, ligger Skylden i den almindelige Tænkemaade. Men han kjender sit Publicum fra en ganske anden Side, og behøver ikke at opmuntre det til at besøge den sidste Aftens Forestilling. De Grunde, hvorfor han tillod Linedanserne at vise deres Konster, ere 1) at gymnastiske Øvelser bidrage til legemlige Eners heldige Udvikling og Sundhedens Vedligeholdelse, 2) at de anførte Konstnere kom did med vedkommende Øvrigheds og competente Dommeres Anbefaling til at vise deres Konster. - Hr. Politiemester Blom er dernæst fremkommen med en lille Epistel mod Hr. Bogtrykker Stephansons Argumentations-Maade i denne Sag. Politiemesteren paastaaer, at den af Stephanson paaraabte §. af Planen for Fattigvæsenet, kun gjelder for Kjøbenhavn allene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Toldinspecteur J. Dajon paa Strømsøe har ladet bekjendtgjøre, at eftersom han har erfaret, at adskillige have beskyldt ham for, at have Deel i den anonyme Anmeldelse, der gav Anledning til Sags Anlæg mod William Stork angaaende Branden i hans Gaard paa Tangen, saa finder han det uagtet Udfaldet af Sagen har viist at der var Grund for denne Anmeldelse - nødvendigt at eriklære, at han aldeles ikke havde nogen Deel deri Den 13 April fandtes paa Veien fra Frederiksborg til Helsingøer, imellem Frederiksborg og Fredensborg, hvor der er Skov, en fremmed og ubekjendt Person, stærk saaret i Hovedet og i en Forfatning, der opvakte Formodning om, at han var bleven overfaldet og plyndret. Ved det Sted, hvorpaa han fandtes, saaes Spor af Mennesker, og en stor Plet Blod. Af den optagne Obductionsforretning formodede man, at han om Natten havde lagt sig til at sove saa nær ind paa Veien, at han var bleven overkjørt paa Hovedet. J det Forhør, der strax blev optaget i Districtets Sygehuus i Esbønderup, hvor han blev indbragt, var han maalløs, og kunde ikke sige paa hvilken Maade Saarene vare blevne ham tilføiede. Men anden Dags Morgen Kl. 3 sparkede og slog han om sig, naar der blev rørt ved ham, og raabte: Diefvulen anfackta mig, hvoraf man da mærkede, at han var Svensk af Fødsel. Omsider døde han af sine Saar. Hr. Amtmand Arktander ønsker nu paa Embedsvegne Oplysning om denne Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
J Kjøbenhavn circulerer der i denne Tid endeel falske Femrigsdalerssedler fra 1793. De ere næsten ukjendelige fra de rigtige. Det eneste, som man kan kjende dem paa, ere Stemplerne, som ere stærkere paa de rigtige, og Ordene: Hvo, som gjør falske Bancosedler a. som ere slettere skrevne end Resten. Der hører ogsaa Mod til saaledes at skrive sin egen Straf, uden at skjelve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Magistraten i Odensee har nu i Følge Cancellieskrivelse af 12te d. M. ladet denne Stads Jndbyggere bringe de Kongelige Anordninger angaaende forsigtig Omgang med Jld og Lys i Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Der anføres i dens Bekjendtgjørelse 16 Bestemmelser af Anordningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Skipper Michel Sørensen fra Aarhuus, har paa sin Hjemreise fra Christiansund mødt ved Norske Kyst en Engelsk Caperfregat, der havde priisgjort et Hamborger Hvalfangerskib. Da den kom Galeasen paa et Canonskud nær, skjød den førstmed løs Krudt, siden skarp, hvorpaa Skipper Sørensen heisede sit Flag og modtog en Baad fra Caperen med en Officier, som forlangte, efter at have gjennemseet Papirerne, at Skipperen skulde følge ombord paa Caperen, hvilket han negtede, men sendte en Matros med Papirerne. Officieren blev imidlertid paa Galeasen. Caper-Capitainen satte strax derpaa ved en Chaluppe 23 Matroser, af det priisgjorte Skib over paa Skipper Sørensens Galease. Da den Engelske Officier derpaa forlod Skibet, forlangte Skipperen at faae Proviant til dette Mandskab, som blev ham lovet, hvorfor han og opholdte sig en heel Time ved Caperen, men der kom intet; han seilede da sin Cours og maatte løbe ind til Fladstrand for at kjøbe Proviant. Han havde dette Mandskab ombord hos sig i 7 Dage. Caperskibets Navn eller Capitainens Navn som førte det, vides ikke, men Skibet. førte 3 Master, 10 Canoner, og havde til Galeon en hvid Jomfrue. Capitainen var en ung Mand af Middelhøide, og efter hvad de fangne Hamborger Matroser havde hørt, var Caperen fra Liverpool og havde omtrent 24 Mand til Besætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Det priisgjorte Hamborger Hvalfangerskib hedde Frau Anna, blev ført af Capitain Cornelis Cor nelsen og havde 34. Mand til Besætning, hvoraf de 11, og deriblandt Capitainen og Styrmanden, bleve bragte med Skibet til England. Rhederens Navn er Henrich Tonnes de Jager, boende i Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Udenlandske Efterretninger. J Frankrige ventes med det første et nyt Deeret angaaende den offentlige Underviisning, efter hvilket der kun skal være et eneste Lærecorps under Navn af det Keiserlige Universitet, som bestyres, af en Stormester, der udnævnes af Keiseren. Den skal bestaae af 28 Academier i forskjellige Egne af Riget, og hvert Academie faaer 4 Faculteter. De Professorer, som bestemme sig til Læreembeder, maa leve i Fællesskab og tør ikke givte sig, førend de have faaet et Embede. Stormesteren faaer et Raad, og tillige Tilladelse at indlades i det Keiserlige Cabinet. Medlemmerne bære en sort Kjole med en Palmgreen af Silke, Sølv eller Guld, alt efter Graderne, paa det venstre Bryst. Paa Chatedret maa Professoren være klædt i en sort Toga Universitetets Jndkomster blive 1 Mill. 500,000 Fr. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Den sidste Caravan, som var i Færd med at drage til Mecca, er underveis bleven overfaldt af Wechabiterne. Den største Deel blev i en mordisk Fægtning nedsablet, og de, som undgik Sværdet, bleve bortførte som Slaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Fæstningen Gaet, skal nu for Alvor angribes. 100 Canoner og 25 Mørsere vente kun paa et Vink, for at spye Jld, og forberede Stormen, som skulde foretages i indeværende Maaned. Men Prindsen af Hessen Philipsthal vedbliver uafbrudat fyre paa de Beleirende, som arbeide med Langsomhed paa deres Værker, og efter deres eget Udsigende ikke kunne blive færdige dermed førend Julii Maaneds Udgang. Man havde begyndt Underhandlinger med den Neapolitanske Regjering, men de bleve strax afbrudte, og siden den Tid er Jlden bleven fortsat uafbrudt. Parallerne kunne kun opreises i en Afstand af 70 Roder fra Batterierne, thi den lille Landtunge, som forener Fæstningen med Fastlandet, omgives af et Vand, som vrimler af Lancioner og bevæbnede Fartøier. Prindsen har ladet anlægge tre Batterier, som kaldes de Hessiske, hvorfra man kan beskyde Gravene. En Løngang kan her ikke anlægges, thi Jordbunden bestaaer enten af naturlige Klipper eller staaer nogle Qvarteer dyb under Vandet. Desuden ere her Miner, og to berømte Spalti, besatte med dobbelte Rader Canoner og Mørsere. - Alt dette uagtet mener man, at de Franske vil bestorme Fæstningen med 30,000 Mand; Blodbadet vil da blive skrækkeligt. Prindsen af Hessen Philipsthal har imidlertid ladet alle de Kostbarheder, der findes i hans Fæstning, indskibe og føre til Sicilien. Kongen af Sicilien reiser, som det hedder, til Triest. Paa Vendomepladsen, skal der opreises, en Støtte af Metal, som aldeles skal svare til den Trajanske og være 13 Fod i Gjennemsnit. Endeel Canoner, som bleve erobrede i sidste Feldtslag, skulle bruges til Massen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
J Anledning af Kongen af Hollands Tronbestiegelse ere 65 Fanger blevne satte paa fri Fod og benaadede. Den enes Kone, som var ganske beruset af Glæde, fødte i sin Henrykkelse en Dreng, der fik Navn af Lomis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Statsforfatningen i den lille Republik RaguFa er i flere Henseender mærkelig. Ligesom Rektoren kuns regjerer en Maaned have de underordnede Embedsmænd kuns deres Post i een Uge, og Fæstningscommandanten er det kun i 24 Timer. Han vælges hver Aften af Senatet; man snapper ham paa Promenaden, giver ham et Klæde om Hovedet, og slæber ham med tilbundne Øine hen paa Fæstningen til sin Døgn=Værdighed. Saaledes sikrer dette forsigtige Folk sig imod Forræderier, ved at gjøre alle hemmelige Aftaler umuelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
J Egnen af Hanau forsamle 6 Regimenter Hessiske Tropper sig, hvis Bestemmelse man ikke kjender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Hertug Alexander Berthier har ladet afgaae endeel af sine Heste til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Den Dorsiske Tidende melder, at Fredsunderhandlingerne mellem Engelland og Frankrige ere aldeles afbrudte, og at det Franske Jnfanterieregiment, som var paa Marchen fra Düsseldorf til Paris, har faaet Ordre, at marchere tilbage. Adolph Fried. Aug. Schulz i Hamborg har d. 19de d. M. erklæret sig insolvent med omtrent 107,000 Mk. Bco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
De Blindes ædle Lærer V. Haut opholder sig i denne Tid i Berlin, hvor han allerede har aflagt mange offentlige Prøver paa sin Methode og høstet stor Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Kongen af Preussen har skienket til de Berlinske Fattiges bedre Forsørgelse 48,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Den berømte Villoison gjorde fra Aaret 1785 til 1789 en Reise til Grækenland, i det Haab, at opdage ubekjendte Manuskripter, og enten at kjøbe dem eller lade dem afskrive. Men endskjønt han var uheldig heri, gjorde han dog en Mængde andre vigtige Opdagelser i den gamle Historie og Geographie, og angaaende de Gamles offentlige Bygninger, Gravmæler, Sæder, Skibsfart &c. Han foresatte sig til den Ende at gjennemgaae alle gamle Græske Skribenter og Alt, hvad der kunde have Hensyn til de Jagttagelser, han havde gjort paa sin Reise. Han havde allerede forfattet 20 Bind af saadanne Anmærkninger, da han ulykkeligviis døde. Denne Manuskriptsamling blev nylig ved en offentlig Auction i Paris tilslaaet Kongen af Preussen for 6000 Livres. Men da det offentlige Parisiske Bibliothek har den Forrettighed, at det endog kan faae de Bøger, der ere tilslaaede den Høistbydende, naar det vil betale samme Priis, saa har det, efter Begjering, ogsaa faaet denne Samling af Manuskripter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Kong Joseph tog den 30 Junii Fæstningsværkerne ved Gaeta personligen i Øiesyn. Da han vovede sig hen paa de farligste Steder, yttrede Soldaterne deres Frygt paa en rørende Maade. - En Bombe fra Fæstningen faldt igjennem er Bord, hvorved der sad 5 Officierer; den saarede dem alle og bræbte Kokken i Kjøkkenet. Kongen traadte strax derpaa ind i det samme Huus og spurgte de Saarede, hvorledes de befinde sig. De svarede, at deres Saar vare ubetydelige, og bade Kongen, kun ikke at haste med at bestorme Fæstningen, paa det de kunne komme til at tage Deel deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Handels- og Skibsefterretninger. Triest d. 26 Junii. Rusland respecterer nu alle neutrale og venskabelige Flag i alle Henseender. Keiser Alexander vil ogsaa erstatte al den Skade, som hidtil tilføiedes disse Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
London d. 11 Julii. Vore Fredsforhaabninger synes at være blevne svækkede ved den Omstændighed, at Regjeringen har givet Ordre, ufortøvet at sende Tropper til Sicilien. Man sluttede deraf, skjønt uden tilstrækkelig Grund, at Ministerne selv kun havde lidet Haab om, at Underhandlingerne vilde falde heldig ud. Sicilien skal være een af de fornemste Anstødsteen; Fienden paastaaer, at denne Øe skal overgives, og vor Regjering vil ikke samtykke deri. Tropperne, hvoriblandt der findes to Batailloner af det andet Grenadeerregiment, skulle indskibes i næste Uge. 250 Mand af den anden Bataillon have frivilligen tilbudet deres Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Udsigterne til Høsten ere i det Hele ret gode i Aar. En lang Tørke har længe standset Sædens Vext. Men den varme Regn har i de sidste tre Uger for største Delen bødet paa denne Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-26
Berlin d. 15 Julii. Man har tilstedet de neutrale Consuler fri Cummunication med Commandeuren over de Svenske Fregatter, som bloquere Havnen. Vore Havnes Commandanter have allerede faaet Tilladelse dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Tirsdagen den 29 Julii, 1806. Collegium Politieum i Aaret 1806. Herman v. Bremen. Hør godt Folk, vi tale saa meget om fremmede Sager; lad os hellere tale noget om Kjøbenhavn; den Materie kan skye os noget at bestille. Jeg har saa tidt tænkt paa, hvorfor vore Kjøbmænd og Handelscompagnier sidde med Hænderne i Skjødet og lade sig ruinere af Americanerne. De kunne, min Tro, spille dem ganske artigt Ands, naar de bare vilde Richard Børstenbinder. Lad høre, Mester Herman. Jeg har længe havt Lyst til at spille Americanerne et Puds, for de ødelægge saa, tidlig eller sildig, det hele Europa. De hænge sammen som Ertehalm; først var de tretten Fristater, saa bleve de femten, nu ere de en heel Snees, og tilsidst blive de nok et heelt hundre de. Naar de saaledes ville flokke sig sammen, saa bliver der jo tilsidst ligesaa mange Republiker i America, som Kongeriger og Hertugdømmen i Europa. Hermann. Det maa de nok sige, Richard Børstenbinder. Jeg mener derfor, at man partout burde spille dem et Puds, og det var en smal Sag for os. Der har vi nu Grønland, som ligger til ingen Nytte, Lidet Tran til Vaurhall og lidet Fiskebeen til røde Silkeparapluier faae vi vel derfra, men det er ogsaa Alt, og Engellænderne og Hollænderne løbe alligevel af med Profiten. Nei, Grønland er mæn en Diamant, og vore Handelspeculanter ere blinde Høner, som skrabe den bort med Foden. Fra Grønland maatte man kunne komme ligesaa nemt til America som fra Kattesund til Larsleistrædet. Frant Knivsmed. Saa maa jeg da forstaae mit Landkort ilde, Grønland er jo næsten det samme paa Jordkloden som Pustervig i Kjøbenhavn. Geert Bundtmager, Frant, du eft en ung Mand Vedst du ei at Skrivten siger: Glas ene tale og Alderens Mangfoldighed bedste Misdom 2 Herman. Min Mening var, at man først skulde opsøge Viinland, hvorfra Dronning Margretha høilovlig Hukommelse og hendes høie Hof fik hele Skibstadninger med Viin, Citroner, Appelsiner og saa mange andre vare Ting, som Arild Hvidtfeldt, der ikke pleier at fare med Logn saa herlig beskriver, og som vi nu maae betale andre Nationer i dyre Domme. Naar man først havde fundet Viinland, maatte der strax opret tes et Vinlandsk Handelscompagnie. Til Artierne vilde der findes Lysthavende nok, især i vore Dage, hvor man er saa gridsk efter Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Indenlandske Efterretninger. J Hamborg ere følgende Danske Reisende ankomne d. 21 Julii, Grev Schack og Ritmester v. Teg nagel fra Kjøbenhavn; d. 22de: Hr. Jngversen med Familie fra Flensborg; d. 23de: Kammerjunker v. Bentzon fra det Holsteenske, og Kjøbmand Wanecke fra Flensborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Følgende Danske Skibe ere blevne frigivne i Engelland; Skibet Elisabeth, Skipper T. Søstad, bestemt til Smyrna; Hendrik og Jan til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Prinds Carls Gemalinde agter, efter Correspondenten, at reise fra Lovisenlund til Kiel, for at besøge sin Datter, H. K. H. Kronprindsesse Maria, Den ved Universitetet i Kiel, i Aaret 1792, oprettede Æresret skal, som det hedder, ophæves igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Den nylig afdøde Regimentschirurg Steffens, hvis tidlige Død med Føie beklages af alle, som kjendte ham, skal have været i Begreb med at gjøre en Reise til Holland, for der at afhente en betydelig Arv, som er tilfaldet een af hans Familie, efter en afdød Slægtning paa Batavia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Blandt de til Brittiske Havne opbragte Danske Skibe findes ogsaa den Ostindiske Paquetbaad, som, under Lieutenant Rasch's Commando, er paa Hjemveien til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
To Franske Fregatskibe, som krydse i de Norske Vande, skulle have taget og ødelagt adskillige Engelske Skibe, som vendte tilbage fra Hvalfangst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
De nye transportable Statsfonds Bestemmelse er: at de, ligesom de Engelske, skulde forøge den circulerende Pengemasse og gaae fra den ene Haand i den anden, uden at frembringe de skadelige Virkninger af Papirspenge. For at befordre Afsætning deraf og forekomme, at de ikke skulle falde under deres sande Værdie, skulle de synkende Fonds indcassere dem fra Tid til anden for de gangbare Priser, ved aarligen at anvende en vis Sum, som er bestemt til 2 PC. for den hele nu oprettede Sum. Staten vil altsaa have betalt denne uopsigelige Statsgield efter 50 Aars Forløb. Men for at bevæge Capitalister til at tegne sig for disse Statsfonds har man forøget hvert 100 med 1 eller 33 Rdlr. 16 s. og der svares altsaa virkelig 4 PC. En anden Fordeel ere Præmierne, som foruden den bestemte Sum, der indbringer 4 PC., gives Subskribenterne. Disse Præmier bestaae af 10, 15, 20 og 25 PC. af den subskriberede Sum, ligesom det ene eller andet af de 4 Numere, hvormed Subskribtionsbeviserne ere betegnede, udkommer. Men den, som hellere ønsker en sikker Fordeel, end at overlade sig til Lykkehjulet, kan strax lade et lige Antal Beviser betegne, med hvert Numer, altsaa af 400 Beviser 100 med 1, 100 med 2; 100 med 3 og 100 med 4. Han faaer da af hver Præmie een, og netop 20 PC. eller 1 af hans hele Jndskud, som Præmie. Enhver kan altsaa ufeilbarlig forskaffe sig i disse Statsfondsfor 80 Rdlr. en Sum af 1225 Rdlr., hvoraf den aarlig svares ham 4 PC. Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Den fortjente Archiat Hensler i Kiel har, som bekjendt, udmærket sig ved sin store Kierlighed til Litteraturen. Han samlede med utrættelig Møie og betydelige Omkostninger en Bogsamling, hvis Værd forøgedes derved, at den var mere udsøge end talrig, og som bestod af Bøger, der slaae ind i forskjellige Fag. Det Hele udgjør omtrent 10,000 Bind, som ere deelte i tre Afdelinger. Den ene indbefatter Medicinen med dens Hielpe videnskaber, især Physik, Naturhistorie og Chemie; den anden Classikerne med Jndbegreb af de gamle Læger og Physiker; den tredie Litteratur, Historie og Landekundskab, skjønne Videnskaber, Philosophie og Technologie. Han efterlod desuden en meget kostbar Samling af Landkort, bestaaende af omtrent 3000 Blade. Denne Leilighed til at berige det Kielske Universitets Bibliothek undgik ikke dets Foresattes Opmærksomhed. Bibliothek-Commissairerne anbefalede Vedkommende at kjøbe den hele første Afdeling af den Henslerske Bogsamling, som især udmærkede sig ved Hensigtsmæssighed og Fuldstændighed, da man derved kunde afhielpe en væsentlig Mangel. Af den anden og tredie Afdeling vilde de kjøbe enkelte vigtige og uundværlige Værker, som Bibliotheket hidtil manglede. Hele Landkortsamlingen ønskede de ligeledes at indlemme Bibliotheket. - Dette af Curatorerne understøttede Forslag bifaldt H. M. Kongen, og bevilgede ved en Refol. af 27 Junii d. A. Bibliotheket 6000 Rdlr. Slesv. H. C. til at tilkjøbe sig, for det første, Landkortsamlingen for 640 Rdlr. og den første Afdeling af Bogsamlingen, som, Bøgerne vurderede til halv Bogladepriis, beløb sig til 4000 Rdlr. For de resterende 1360 Rdlr. skal der paa Auctionen kjøbes enkelte, vigtige Værker af anden og tredie Afdeling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Ved den sædvanlige Skiveskydning i Fredericia d. 18de d. M. tilfaldt første Gevinst et Par udderne Sølvsporer H. M. Kongen, ved Hr. Cancellieraad Buhls Skud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Ved Enden af den ny Assistencekirkegaard bygges nu en egen Gaard til Bopæl for Graveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Veien fra Kirkegaarden til den forrige Falconeergaard er nu spærret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Udenlandske Efterretninger. Man læser nu en udførlig Beskrivelse over Baum gartners nyopfundne Kjøkkendogn til Brug for Militairetaten og Politieanstalter. Den bestaaer egentlig af en tillukt Jernovn i Form af en Reisevogn, med to store Kjedler under et Ovnhul, oven for hvilke der er anbragt en Trækcamin. Alt dette hænger i Fjedre. Hele Vognen veier tilligemed Vandet, foruden Jngrediencerne, 27,053 Pund, og kan kjøres som en Canon. Man har anstillet en Prøve dermed, den 6 Jan. d. A., da Keiser Napoleon i Selskab med Kongen af Bayern kom tilbage fra Jagten, og befundet den meget hensigtsmæssig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Keiser Napoleon, Kongen og Kronprindsen af Bayern, Prinds Murat og adskillige Franske og Bayerske Generaler toge dens Bygning i Øiesyn. Napoleon spurgte især, hvad Vognen veiede, hvor lang Tid der behøvedes til Kogningen, hvor ofte om Dagen, og for hvor mange Mand der kunde koges i samme. Saavel Keiseren som Kongen smagte den Suppe, man havde kogt deri, og bifaldt Opfindelsen. Alle de Bønder, som, efter befaling, vare med paa Jagten, spiste af Kiedelen, da Jagten var tilende, og glædede sig ved at finde i det kolde Veir, midt i Skoven en varm og styrkende Ræt. Man kan daglig koge i denne Vogn Mad. for 1000 Soldater, og til Kogningen behøves kun to Personer. Naar man regner 6 Timer til hver Kogning, kan man 3 Gange om Dagen, i Nødsfald bespise 3000 Mand dagligen. Anden og tredie Gang, naar Kiedelen er varm, kan man koge saameget lettere. Man kan tillige have samme Nytte deraf som af en varm Kakkelovn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Under den Franske Keisers Beskyttelse skal der nu oprettes et Statsforbund imellem Churerkekantsleren, Bayern, Würtemberg, Baden, HessenCassel og Darmstadt. Den første faaer Rigstaden, Frankfurt, hvori disse Forbundstaters Forsamling skal holdes, under Cardinal Fesches Bestyrelse. De fire sidste antage Kongetitel; Landgreven af HessenDarmstadt skal hedde Konge af Westphusen. Hans Stat bliver da det mindste Kongerige i Europa thi det bestaaer kun af et Fladeindhold af 130 Mile med 40,000 Jndb., en Krigsmagt af 5000 Mand, og 80,000 Rdlr. Jndkomster, Churførsten af Hessen-Cassels Gemalinde er, som bekjendt, en Søster af vor Konge.