Berlingske Tidende, 1801-10-12
Moniteuren indeholder General Beliards Officialberetning til den første Consul af 29de Junii, som giver en nøiagtig Skildring over den franske Armees Tilstand i Ægypten og de Begivenheder, der ere foregangne den i Kairo sluttede Kapitulation, hvoraf her leveres det Merkværdigste : Efter Overgeneral Menous og Armeens Afmarsch til Abukir, blev General Bellard i Middelpunkten af Ægypten med et Korps af 2553 Mand for at forsvare Staden Kairo med dens Omkreds imod Storvisirens Armee, som ventedes fra Syrien, og de engelske Tropper, som man ventede fra Ostindien til Sue og Cosser. Efterat han med samme havde besat Kairos Citadel og Pladsene Gizeh, Gammelkairo og Bulac, beholdt han kun et bevægelige Korps af 485 Mand tilbage til at giøre Tieneste i Staden, inddrive Fourage og Provlant, eskorter, sammes Transporter, og opholde Stervisirens Arme ved Manøvrer, indtil Mennen kunde marschere med sit hele Magt imod Storviziren, dersom det lykkedes ham at slaae Engellænderne. Den 23de Marts erfarede Beliar det ulykkelige Slag med Engellænderne den 21de Marts hvorefter Overgeneral Menou trak sig med sin Armee til Alexandrien. Kommandanterne i Salachich og Belbeys fik en befaling til afsende alle unyttige Mennesker fra Salachich og Belleys, skikke Korn derfra til Calro, og i Tilfælde af at Storriziren rykkede frem med en betydelig Armee at sprenge Forterne og retirere til Cairo. Den 4de April blev Armeer, forstærket med General Donzelots Korps af 570 Mand fra Ørre=Ægypten. Pesten dræbte nu mange Mennesker af Garnisonen og Jndvaanerne i Cairo. Den tyrkiske Armee rykkede imidlertid frem, de Franske bleve nødte til at rømme Staden Rosette, Forterne Salachich og Belbeys samt Staden Damlette, hvorved heele Provindsen Charkle faldt i Flendens Magt; Murat Bey, de Franskes troe Allierede døde, Under disse Omstændigheder besluttede Bellard at befæste Cairo's Omkreds og tage en saadan Stilling, at Fienden er skulde vove at rykke frem uden at have samlet en betydelig Magt. Den 12te Maji blev han forstærket med GeneralLagranges Korps af 3900 Mand, som efter en heftig Fegtning havde været nødt til at vige for Engellænderne og Storadmiralens Overmagt. Engellænderne havde tillige ved at giennemstikke Digerne imellem Søen Madre og Mareotis gjort Kommunicationen med Alerandrien overmaade vanskelig, og nogle andre havde gjort Landgang i Snez Desuagter besluttede Beliard, efterat han var bleven forstærket med Lagranges Korps, at efterlade allene et lidet Korps for at forsvare Cairo, og at rykke frem med Resten af sin Magt til Belbeys imod den tyrkiske Armee, som han ogsaa stødte paa den 15de Maji. Men da samme ved hans Fremrykken ingensteds holdte Stand, og han ey vilde opoffre ved denne Stridsmaade Folk og Munition uden Nytte, og han tillige frygtede for, at et talrigt Korps tyrkiske Ryttere, som var forsvunden en Morgen tidlig efter et løst Angreb, kunde komme i Ryggen af ham, besluttede han at vende tilbage til Cairo, hvor han nu ogsaa om et Par Dage kunde vente Engellænderne og Storadmiralen, for at tilspærre Nilen, opkaste Batterier og forstærke sin uhyre Linie saa meget som mueligt. Da han paa denne Maade saart var omringet af trende talrige Armeer, som hver Dag bleve forstærkede ved Sværme af Araber, Mammelukker og Asiater, som strømmede til for at plyndre, tillige kunde frygte for Staden Cairo's Jndvaanere, som Tilfælde af Opstand kunde stille 20 a 30000 Væbnede, havde Mangel paa Penge, Levnetsmidler og Munition, og næsten var uden Forbindelse med Alexandrien, ey saae nogen Muelighed i at retirere enten til Øvre=Ægypten, hvortil han manglede Transportmidler, eller til Damiette hvor han først maatte slaae sig igiennem den derværende tyrkiske Magt, og desuagtet ey havde nogen Forholdsordre fra Overgeneralen, tog han den eneste efter Omstændighederne muelige Beslutning, nemlig at sætte sig i den stilling, at han kunde til tvinge sig en fordeelagtig Capitulation. Han lod Hovederne for Geistligheden, Divanets Medlemmer og de betydeligste Mænd i Cairo arrestere, oprette Batterier imod Staden, opkaste Grave og Tropperne overalt være i Bevægelse for at de skulde synes talrigere, end de vare. Fienden, som kun troede at kunne komme over de Franskes Liig og Ruiner til Catro, og som vore forrige her udøvede Heltedaad endnu svævede i frisk Minde, rykkede derfore ogsaa kun meget langsom frem og med megen Forsigtighed, indtil han med betydelig samlet Magt kunde angribe os. Den 22de samtykkede Fienden i at slutte en Vaabenstilstand, den 23de bleve Konserencerne aabnede, og efter 4re Dages Forløb sluttet den tilforn ommeldte Kapitulation om Kairos Rømning. Men havde Gantheaume, siger Beliard, ankommen i Tide med Undsætning af 5000 Mand, var denne Kapitulation ei bleven sluttet af disse Tropper, som under Bonapartes Kommando haver slaget 5 østerrigske Armeer, erobret Ægypten, i trende Aar klæmpet imod alle haande Mangler, Pesten og Europas og Asiens Anstrængelser, og de sidste 4 Maaneder forsvaret Egypten Skridt, for Skridt imod en mangefold overlegen Fiende. En talrig Convoy med Skibsammunition for Tøihuset i Brest er løben ind til Qvimper.