JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Paris, den 28 Junii. Fra Templetaarnet kan man i Dag melde det vigtige Nyt, at Ludvig den Sextendes Enke i nogle Dage er blevet behandlet med større Agtelse, end forhen. De Varetægts=Commissarier, som ellers gik til hende med Hattene paa, nærme sig hende nu med blotte Hoveder, og man vil forsikkre, at Nationalconventets herskende Partie, ifald Departementerne skulde vedblive deres stedse tiltagende Opsætsighed imod den nye Revolution, vil lade Dronningens Søn udraabe som Protector, og slaae sig til den christelige Armees Partie, over hvilken Biron vel har erholdet nogle ubetydelige Fordeele, men ingen Seyer, da han ey engang har erobret Stæderne Saumur og Angers tilbage. Man vil nemlig med Vished vide, at der nu af alle 85 Departementer nu ikkun 13 correspondere med den indenlandske Minister Garat, og at følgeligen den nu herskende Nationalconventets Parties Trone begynder mere og mere at vakkle. - General Felix Wimpsen, som saa kjækt forsvarede Thionville, og som af Garat nyeligen fik Ordre at arrestere det Calvadosske Departements misfornøyede Forvaltere i Caen, har svaret gandske laconisk Forvalterne i Calvados ere stærkere end alle Ministre." Og da Velfærds=Commissionen fordrede Generalen for Nationalconventets Skanker, svarede han: "Jeg kan ikke giøre Reysen til Paris, uden at ledsages af 60000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Custine har fra Ryssel under 21 hujus tilmeldet Nationalconventet, at han havde sendt Officeren Thevenot (som var bleven giort til Krigsfange af Østerrigerne, og havde forbundet sig til ikke at vende tilbage til Frankerige førend han blev udvexlet; men desuagtet var bortflygtet og kommet tilbage til Armeen) under et sikkert Geleide til Fienden igien. Dette Generalens Skridt fandt bifald. J et andet Brev beklager Custine sig over General Ferrieres. Deres Uenighed reyser sig fra Affairen den 17 May. da Ferrieres vægrede sig ved at udføre Custines Ordre, siden han troede at forstaae Tingen bedre en han. - Det skal være vist, at Velfærds-Commissionen har af Custine fordret 20000 Mand, for, efter nogles Sigende, at sende dem til la Vendee, eller, efter andres Meening, at befæste det vakklende Jacobinske Rige i Paris. Men Custine truede med at tage Afsked, dersom man skillede ham ved en eneste Bataillon, siden han høyligen behøvede alt hvad han havde til at holde Fienden i Respect. Nye Plyndringer have siden den 25de sat denne Stad i Skræk. Rasende Qvinder, bevæbnede med Dolke, trænge sig ind i Sukker= og Sæbe Magazinerne, og røve der alt hvad de kunne, og Municipalitetet giør kun slette Anstalter til at faae denne Udaad hindret eller dog standset. Gaar have vel Borgerne i nogle Sectioner forsamlet sig, for at holde Styr paa denne Plyndre Bande; men de have udrettet lidet eller intet. Ja det hedder, at Municipaliteret selv har foranstaltet disse Plyndringer, og derfor udspredet den store Løgn, at Pethion, som er flygtet, og Brissot, som sidder paa Livet i Abbedie=Fængselet, havde i Mandags sendt hele Skibsladninger af Sæbe til Vende Departementet. Selv den Jacobinske Minister Garat sendte Nationalconventet en Rapport om disse Plyndringer, hvori han gav Municipalitetet den Roes, at det havde gjort sit Bedste, for at forekomme dem. Saameget er vist, at disse Furier, da Maire Pache og Generalcommandanten Henriot foretoge sig at rettesætte dem for deres utilladelige Forhold, have svaret: "Hører J godt Folk, have J ikke selv sagt os, at alle Kræmmere ere Kieltringer og slette Folk, hvorfor ville J da nu formeene os at tage dem i Tieneste?"
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Stockholm, den 28 Junii. Kongen har nu forflyttet sin Residence fra Lystslottet Haga til Leyrens Hovedqvarteer, og bivaaner stedse Troppernes Manoeuvrer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Hertuginden af Sudermanland er reyst til Sundheds brønden i Ostgothland, og Greve von Brahe med sin Familie til Pommern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Den forrige Gardecapitain Frese, som først i dette Aar var Aarsagen til Opløbet her, tiener sig nu igien op nedenfra, og kan med første dente et Compagnie i Finn land.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
J forrige Uge har man i Kiøbmand Humbles Pakhuus Carlscrona gjort Beslag paa contrebande Varer for mere end 30000 Rigsdaler Species. Ogsaa i Landscrona har man anholdt 15000 nye Sølv-Dalere, som man hemmeligen vilde sende ud af Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Wien, den 29 Junii. Det Keyserlige Statsraad bliver nu indrettet paa samme Fod, som under Høystsal. Maria Theresta. To Gange om Ugen skal det under Keyserens og Keyserindens Præsidium forsamles, og Sagerne afgiøres ved Stemmernes Pluralitet. Som Medlemmer i dette Statsraads vigtigere Foretagender nævner man Fyrsterne Colloredo, Stahremberg, Rosenberg, og Greverne Lasey, Trautmansdorf, Cobenel, Franz Colloredo og Zinzendorf. Det sædvanlige Statsraad over de løbende Affairer bliver inddeelt i adskillige Referater. Herved ophører da Cabinettet, som ordentligt Departement, og der bliver blot ansat to Personer til at expedere de til Hs. Keyserl. Majestæt indkommende Ansøgninger. – Den hidtil værende Cabinetsdirecteur von Schloisning har frabedet sig det ham tilbudne Vicepræsidentskab ved den Galligiske Landret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Brüssel, den 29 Junii. Det skrækkelige og vedvarende Bombardement har allerede lagt Fierdedelen af Valenciennes i Aske. St. Nicolai Kirke, den forrige Carmeliterkirke, Communehuset, Skuespilhuset og et betydeligt Magazin, samt 4 hele Gader ere opbrændte. Over tusinde Mennesker skal allerede have sat Livet til. J det afbrændte Carmeliterkloster var der anlagt 3 Møller og et Feldtbagerie. Commandanten vil ikke høre et Ord om Overgivelse. Da nogle hundrede Fruentimmere indstændigen bade ham om at capitulere, svarede han dem: "Naar vi ikke have flere Huse, saa have vi Tælte, og han lod dem derpaa alle indspærre. Enhver, som vover at tale om Overgivelse, skal quillotineres. Mairen, som selv heller ønskede at overgive Staden, end at see den i Bund og Grund ødelagt, skal, tilligemed Postmesteren, efter en Deserteurs Udsigende, have maattet række Hals.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Hochheim, den 30 Junii. Den vedvarende heftige Kanonade har i Gaar Nat og i Nat anrettet stor Ødelæggelse i Maynz. – Da de Allierte Natten til den 28de bemægtigede sig Weissenau i al Stilhed, og med Bajonetten forog Franskmændene fra deres Batterier og Redouter, retirerede disse under en græsselig Skrigen til Maynz, hvorhen nu deres egne Kanoner ere vendte. De Allierte vare allerede den 28de om Morgenen Maynz paa 200 Skridt nær. Ved Weissenaus Erobring mistede de Allierte 26 Mand, Franskmændenne derimod henved 200, som deels bleve nedsablede af Cavalleriet, og deels dræbte i Skandsen. – J Gaar vovede Franskmændene ved Middagstid et Udfald, for igien at borttage Weissenau-Skandsen, men maatte med uforrettet Sag vende tilbage. Saa blev ogsaa et franske Skib skudt i Grund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Lüttich, den 1 Julii. Efter et troeværdigt Brev fra en Officeer ved Prindsen af Coburgs Armee var man allerede den Gang kommet saa vidt med Beleyringsværkerne, at man inden den 6te ventede at faae Bugt med Valenciennes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Paris, den 1 Julii. Det herskende Partie i Nationalconventet, hvis Præstdent Thuriot siden i Fredags har været, lader ikke Modet falde, og har i de sidste Dage havt den Triumph, at see adskillige af de misfornøyede Departementsforvaltere som bodfærdige Syndere at møde for Skranken, og høre dem giøre Afbigt. Ved at lade Fem være Liige, kommer man nemt ud af alting. Ogsaa i Toulouse er det igien roeligt. Kervelegand, een af de arresterte Deputerte, er den 28de flygtet; og det lader som det er det herskende Parties Hensigt, at give alle de arresterte Deputerte Leylighed til at undvige, for derved paa en Maade at tilfredsstille Departementerne, uden dog just ligefrem at give efter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Ministeren for de indenlandske Affairer er der bevilget 10 Millioner til at skaffe Kornvarer for, indtil Høsten kommer. – Jmod Jndvaanerne i de Departements, hvis Forvaltere endeligen ville lade Tropper marchere imod Paris, er der udgaaet et Decret, som byder dem ufortøvet at erlægge deres Contributioner, eller i manglende Fald Fra Caen marcherer der virkelig at betale dobbelt. Tropper herhid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Fra Templetaarnet har man i Dag blot den Efterretning, at Fangernes Opvarterske, Madame Tison, var efter Lægernes Attest blevet vanvittig. Communeraadet har derfor føyet den Anstalt, at hun hensættes til Pleie og Bevogtning paa et afsides Sted i Taarnet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Man læser her følgende mærkværdige Note, som skal være optegnet af Ludvig den Sextendes Skriftefader; "Da Kongens Defensor Malesherdes forelæste ham Listen paa dem, som havde givet deres Stemme for og imod hans Død, og han (Malesherbes) viiste sin Forundring over, at Manuel ey havde stemmet for Døden, sagde Kongen: Jeg forundrer mig aldeles ikke derover, og jeg vil sige Dem Aarsagen. J September sad jeg her ved dette samme Bord, da Pethion, Manuel og Kersaint om Morgenen, tidlig kom til mig. De fortalte mig, at Faren var overHovedet, og at der ey længer var noget, som kunde hindre Kongen af Preussen fra at komme til Paris. De frygtede altsaa, at Pobelen, naar Preusserne kom Staden, paa 10 Mile nær, vilde ombringe mig og min Familie, og med vore Hoveder gaae Fienden imøde. Den eneste Redning for os vilde være, at bringe Hertugen af Brunsvig til at marchere tilbage, og naar jeg kunde udvirke dette, saa vilde de underskrive mit Brev til Kongen af Preussen, og forpligte sig til at sætte vort Liv i Sikkerhed. Jeg lod mig overtale, og skrev ved dette samme Bord et Brev, saaledes som Manuel dicterede det. Pethion, Manuel og Kersaint underskrev det for sig og Communeraadet, og derpaa blev Brevet afsendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
London, den 2 Julii. Dagens Hoftidende meddeler to Breve fra General Ogilvier og Capitain Affleck, hvoraf sees, at de franske Øer St. Pierre og Miquelon i Terreneuve havde den 14de Mai paa Naade og Unaade overgivet sig til de Brittiske Tropper. – Beretningerne fra Vestindien gaae til den 24de Mai, da Admiral Gardener endnu holdt Martinique bloqueret. – J Ostindien har Lord Cornwallis faaet Ordre at skille Franskmændene ved Pondicher og deres øvrige Eiendomme der i Landet; men Efterretningen om disse Erobringer kan først ventes om 4 eller 5 Maaneder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Ved Ankomsten til Ostende har man der betydet General Dumourier, at han aldeles ikke maatte opholde sig i de østerrigste Nederlande, og skal han have nogle brittiske Officerer at takke for, at han lykkelig undslap den rasende Pøbel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Admiralitetet skal virkeligen for nogle Dage siden have havt Ordre til ey allene at lade alle Skibe anholde, som med Ladninger af Kornvarer eller Meel og andre Levnetsmidler vare bestemte til franske Havne, og enten kiøbe Ladningerne for Engelsk Regning, eller til de Magter, med hvilke Engeland er i Alliance; men endog borttage alle de Skibe og confiskere deres Ladninger, som vilde indløbe til bloqverte franske Fæstninger, undtagen Svenske og Danske Skibe, hvilke først skulle advares, men, naar de desuagtet oftere vovede det, ligeledes opbringes. Men denne Ordre skal efter faa Timers Forløb være igien kaldet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Frankfurt, den 2 Julii. Den 29de Junii blev der fra Tydskernes Leyr sendt en Trompeter til Maynz, for at opfordre Fæstningen til at overgive sig; men han skal, efter Sædvane, være kommet tilbage med et trodsigt Svar. Tydskerne staae nu fra Weissenau-Kanten ikkun 200 Skridt fra Maynz. Pladsen Zahlbach og den der anlagte franske Skandse er nu ogsaa i Tydskernes Vold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Til Trier er der allerede ankommet som Keiserlige Jnfanterie-Regimenter og et Carabiner Regiment. Det Corps, som der i Egnen trækkes sammen, skal bestaae, af 18000 Mand, og commanderes af General FranKinsky.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Altona, den 9 Julii. De over Holland i Dag indløbne Breve fra Brüssel af 4 hujus give en ynkelig Beskrivelse over Tilstanden i Valenciennes. Den største Deel af Staden var forvandlet til en Steenhob. Nationalconventets to Deputerede vedbleve ligefuldt at opmuntre Garnisonen til fortvivlet Modstand. (Rygtet siger nu, at den ene af dem, Cochon, skal være dræbt). Den 30 Junii var man færdig med den anden Paralelle, og havde begyndt paa den tredie. Den 29de havde man seet en Ballon opstige fra Valenciennes, og at Vinden drev den af Cambray til. Den 1 Julii vare Beleyrernes Arbeydere ikkun 60 Favne fra Fæstningen, hvis Bastioner allerede den 27 Junii vare næsten ødelagte. Og da det lod som Fienden havde forladt dem, saa gjorde Beleyrerne Anstalt til at sondere dem, førend de for Alvor gav sig i Færd med dem. - Fæstningen Conde havde den 29 Junii forlangt en Vaabenstilstand, og den 30te foreslaaet en Capitulation; men ingen af Delene blev tilstaaet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Fra Amsterdam meldes, at der til Algeziras er af Spanierne opbragt 10 Danske og 4 Svenske Skibe. Et andet Danske Skib, ført af Capitain holdt, bestemt fra Cette til Ostende, skal først være taget af en Fransk, og siden af en Engelsk Kaper, hvilken sidste skal have opbragt det til Guernsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Kiøbenhavn, den 12 Julii. J Tallotteriets 688de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-12
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkonne Kongelige Forordninger, Placater &c.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Kiøbenhavns Aar. No. ud, ansknihuus. Post-Tidender, besluttis, til Mandagen, den 15 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Ostende, den 30 Junii. Tre Jacobiner-Commissarier, som kom tilbage fra London, for at giøre Rede for deres Commission, ere blevne anholdte. J Dower havde de contraheret med en Fisker, som i sin Jolle skulde bringe dem til den franske Kyst. Han tog dem rigtig nok med, men bragte dem ombord paa een Engelsk Cutter, som laae en halv Miil fra Kysten; og Commandeuren belagde dem med Arrest. Een af dem kastede en stor Pakke i Søen. J begge de andres Hatte fandt man adskillige Breve, hvis Jndhold hidtil er ubekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Den 27de og 28de ere to Engelske Convoyer, den eene af 1 Fregat, 44 Cuttere og 33 Transportskibe, og den anden af 1 Fregat, 4 Cuttere og 56 Transportskibe, gaaet tilbage til Engeland. Her paa Rheden ligge endnu 2 Fregatter paa 36 Kanoner og 4 Cuttere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
En Engelsk Cutter paa 12 Kanoner har i en hidsig Træfning taget en fransk Kaper paa 10 Kanoner, 4 Svingebasser og 45 Mand, og opbragt dem hertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Paris, den 1 Julii. Det har sin Rigtighed, at Ludvig den Sextendes Enke ey allene nyder større Agtelse, men ogsaa langt større Frihed end hidtil. Spadseregangen i Haugen staaer hende altid aaben, og Taffelet er anseeligen forbedret, Kongens Søn maa nu lege i Haugen, ja endog tale med Skildvagterne. Borgerraadets Varetægts Commissarier blive ikke længer afløste, men de ere stedse de samme. Madame Elisabeth, som havde forlangt nogle Alen Lærred til nødvendigt Brug, fik af Commissarierne et heelt Stykke af fiineste Sort. - Den i St. Pelagie arresterte Madame Rolland befatter sig blot med Læsning, og er saa munter som om der ikke var hændet hende noget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
De fra Rennes imod Paris beordrede Tropper have deres Samlingsplads i Caen, hvor man er allermeest opbragt imod Nationalconventet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Stockholm, den 2 Julii. J Morgen tiltræder Kongen med Hertug Regenten og et meget stort følge sin Reyse, fra hvilken han ventes her tilbage den 5te August. Routen gaaer over Nyksping, Finnsprung, Cadelsnæss, Westerwick, Norby, Calmar, Carlscrona, Carlshamn, Christiansstad, Malmøe, Landscrona, Halmstad, Warberg, Gothenborg, Wennersborg, Lidksping, Mariestad, Ørebroe, Kongs der og Strømsholm. Det slette Veyrligt foraarsagede, at de ved Staden camperende Tropper ikke førend i Løverdags marcherede herind. Efter Jndmarchen stillede alle Regimenter sig i een Linie, og Hertug-Regenten passerede dem til Hest, takkede Soldaterne Bataillonsviis, og blev besvaret med Hurraraad. Derefter blev den sidste Generalsalve affyret, og alle marcherede til deres Kaserner og Qvarterer. Dagen før havde Tropperne paa frie Mark mandeuvreret for Kongen og Enkedronningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Wien, den 3 Julii. J Tirsdags er Keiserinden formeligen blevet indført i Statsraadet, i hvilket hun nu, som Moder til en Arveprinds, har Sæde og Stemme, og hvor herefter alle det ophævede Geheime Cabinets Affairer blive afgjorte. Paa nogen Tid reyser Keyseren og Keyserinden til de varme Bade i Baaden. Keyserens kiereste Tidsfordriv i hans Frietimer paa Laxemburg var Fiskerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Depecherne med en her ankommet Engelsk Coureer bleve strax sendte til alle Statsministrene, for at erfare deres Meening, ja man skal endog have consuleret Hofkrigsraadet desangaaende. Man vil overalt have lagt Mærke til, at Forbindelsen imellem vort og det Londonske Hof bliver stedse stærkere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Til den i Nedre Østerrige udskrivende nye Recrutering skal denne Residencestad levere 500 Mand. Commissarierne regne det, uagtet Krigen, meget nøye med disse Recruter, de have f. Ex. af 50 Bønderkarle, som af deres Forvalter bleve bragte til Klosternenburg, udskudt de 49 som ubrugbare. – J Fredags afmarcherede 800 Recruter, som siden April Maaned ere blevne exercerte her, til deres Regimenter. Alt i alt er der nu 14000 Recruter paa Marchen til Armeerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Paa det det Ungarnske Sprog ogsaa kan blive indført i de Deele af Ungarn, hvor det hidtil ey har været brugt, har Keiseren befalet, at alle Skolebøger herefter skulle trykkes i to Columner, paa den ene Ungarnsk, og paa den anden Tydsk, Slavakisk, Jllyrisk eller Wallachisk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Mannheim, den 3 Julii. Greve von Wurmsers Hovedqvarteer har siden den 29de Junii været i Altdorf. Samme Dag rykkede Franskmændene imod ham, formodentligen for at undsætte Maynz; besatte Offenbach, hvorfra de dog igien strax bleve fordrevne, og vare med omtrent 12000 Mand og mange Kanoner opmarcheret paa Høyene ved Herrheim. De Keyserlige Tropper udholdt en meget heftig Kanonade fra Klokken 8 til 11, dog kun med et lidet Forliis, og Fienden trak sig tilsidst tilbage. Franskmændene rykkede ligeledes ud imod Posteringerne ved Germersheim, men vendte tilbage med uforrettet Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Warschau, den 3 Julii. Efter den første Note, som den Russiske og Preussiske Gesandt insinuerede paa Rigsdagen den 9 Junii, og hvori de ligelydende erklærede, at de General Confoederationen tilstillede Declarationer i Anledning af de i Besiddelse tagne polske Districter vare nødvendige for Republikens Rolighed og Regieringsforfatningens Haandhævelse, og at Svaret derpaa maatte af Kongen og Stænderne, saasnart mueligt, ratificeres, havde samme tvende Ministre den 24de Junii overleveret en anden Note, i hvilken de fordre, at der ufortøvet skulde nedsættes en Deelegation med uindskrænket Fuldmagt. Marechalens Meening var, at man skulde bevilge bemeldte Magter deres Paastand; men et stærkt Partie, med Kongen i Spidsen, satte sig derimod. Kongen tog fire Gange Ordet, og foreslog, at der skulde sendes Bud til alle de Hoffers Gesandte, med hvilke Pohlen stod i Forbindelse, og begiære deres Mægling hos Rusland og Preussen. Herom debatterede man den 24de og 25de, men den 26de blev Kongens Forslag virkeligen antaget, og det blev Canzleren overdraget: saa hastig som mueligt at anmode Gesandtene fra de fremmede Hoffer om deres Mægling, paa det Republikens besatte Provindser maatte blive givet tilbage, og Tropperne trukket derfra. – Efter samme Beslutning blev Marechalens Forslag ligeledes bevilget; dog bragte Kongens Partie ved de fleste Stemmer det dertil, at den forlangte Delegation skulde underhandle med Rusland allene, og ikke fælles med begge Hoffer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Den Erklæring, som Kongen har givet paa begge de Russiske og Preussiske Noter, lyder saaledes: "Jeg erklærer herved, at jeg, da jeg betraadde den under Hendes Russisk Keiserlige Majestæts Beskyttelse oprettede Generalconfoederation i Targowitz, giorde dette i den fulde Forviisning, at Republikens Eiendele skulde blive urørte. Dette var det eeneste der bevægede mig til at giøre bemeldte Skridt, og det er min Pligt at erklære saadant for de paa Rigsdagen forsamlede Stænder, hvilke, som jeg haaber, ere af samme Tanker som jeg, i Hensigt til Republikens Jntegritet. Jeg kan indsee, at vi paa de modtagne Noter maae give et vel overlagt og i passende Udtrykke affattet Svar. Men alle vore Fordringer bestaae ogsaa blot deri, at man giver os vort Land tilbage. Og jeg vil haabe, at Deres Keyserl. og Kongel. Preussiske Majestæters Viisdom og Retfærdighed maa sige dem, at vor Nation ikke i mindste Maade har givet Anledning til den Deeling, som begge Hoffer have anseet saa tienlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
London, den 5 Julii. J Dag er her meget fattigt paa interessant Nyt. Man havde vel udspredet, at Martinique var erobret, men ingen vil fæste Troe til dette Rygte. J to Dage har man her trukket om med et andet endnu urimeligere Rygte, nemlig at den ved den Keyserlige Armee staaende Erkehertug var taget til Fange af Franskmændene. Man fortalte hinanden denne Løgn med alle Omstændigheder, og lod ham smukt fanges i Trier, hvor han ikke har været. Alt hvad man med Vished kan melde, er, at den til Greve af Yarmouth ophøyede Lord Beauchamp er i et vigtigt Ærinde reyst til Frankfurt til den Preussiske Monark; og at 3 Engelske Fregatter have lagt sig for Dunkirchen, og holde Havnen der bloqueret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Haag, den 6 Julii. Den 1 hujus blev der begyndt med at skyde Breche paa Fæstningsværkerne ved Valenciennes. J Gaar taltes der allerede om betydelige Aabninger paa tre forskiellige Steder, dog havde man udsat Stormløbningen, siden man var kommet efter, at bemeldte Steder vare underminerte, og at der altsaa først maatte anlægges Contraminer. Engelskmændene og Østerrigerne skal ligesom kappes om den Ære, at løbe første Gang Storm. - Ved de hollandske Tropper bliver der oprettet et Jægercorps af lutter udsøgte Folk, hvis Vindbøsser koste 15 Louidorer Stykket. Alle de Tyrolske Skarpskytter have nu ogsaa faaet saadanne Vindbøsser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
De Officerer, som i Breda havde tilligemed Greve Byland givet deres Stemme til Overgivelsen, have nu ogsaa faaet deres Dom, der bestaaer i 58 Ugers Arrest. Under Commandanten, Oberst Schuster, var casseret; men er af Arvestatholderen blevet saavidt pardonneret, at han faaer Pontonneer Compagniet med Capitains Caracteer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Fra London meldes, at Ridder Ansly, som i 20 Aar har staaet som Engelsk Ambassadeur hos Porten, har søgt og faaet sin Rappel. Sir Robert Liston, nuværende Gesandt i Stockholm, bliver hans Eftermand, hvorimod Lord Spencer gaaer herfra til Stockholm, og Hr. Elliot kommer herhid fra Berlin, som Charge d'Affaires, indtil vi igien faae en Ambassadeur. Dumourier, som ikke er arresteret i Brüssel, vil nu, som det hedder, gaae til Nordamerica, hvorhen hans Ven Valence allerede i Forveien er reyst. En Søn af den Engelske General Hector Munro havde paa Tilbagereysen, fra Ostindien den sørgelige Skjæbne, at han, da han med nogle Matroser havde lagt sig under et Træe paa en ubeboet Øe, hvor man vilde forsyne sig med frisk Vand, blev anfaldet af en Tiger, som reev ham Hiertet ud af Livet.