Københavns Adresseavis, 1775-05-31
Til Oplysning om den hollandske Sildesaltnings= og Nedlegnings Maade meddeles følgende: 1. Holland salter og nedlægger alene i nye tætte Egetræer, med 14 stærke og tørre Baand, efter Træets Størrelse, vel forsynede. 2. Det Salt, som bruges, er alene beste, af cedsorne Vragere vraaet spansk eller portugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier raffinerede, hvilke Salter, da kaldes Salt af Salt. Alle andre Sorter, hvidt, graat, stort eller smaat Salt, ere ved Love forbudne, og nævnes franske, Strædets og vestindiske Salter udtrykkeligen deriblant. 3. De tilladte Salter bruges baade for sig alene, og blandede. Een af de tvende første Sorter, nemlig, blandes med en Deel af det raffinerede, efter Omstændigheden af Tiden Silden skal bevares i, og Stedet den skal sendes til 4. Man udsøger Silden, i Følge Love, for den kjendes tjenlig til Saltning. De tomme eller saa kaldede Jomfru Sild, ilde udseende, ravne merkesyge, ildelugtende og slette Sild, skilles fra de fulde, friske, ubeskadigede og rette gode: hvilke alene saltes og nedlægges for Udførsel, og faaer derefter Merker paa Træerne, særskilte fra de slettere. 5. Silden ganes og nedsaltes om Bord, ubestemt til Dag og Nat, efterhaanden som den optages af Garnet, og saa hastig som mueligt, før flere, end de, som kan saltes og ordentlig nedlægges, tages inden Borde. 6 Mængden af Sattet, som skal bruges, er ikke bestemt ved Love; men kommer an paa Erfarenhed. Derimod er befalet: At ingen anden Sild maa nedlægges til Udskibning, end fulde, hele og friske Sild, og skal Silden, heder det, nedlægges med største Flid, tæt, næt, ræt op, Side til Side, og langs med hinanden fra Ende til anden i Træet. J. Silden maa ikke nedkastes i Træet med Kurve eller Kar; men skal nedlægges med Haand, og skal der ved Nedlægningen, saavidt mueligt, bruges et Haandeelag, for at treffe lige Lag, Tæthed og Nøjagtighed i Lægningen. 8. Saaledes som Sildene saltes og nedlægges om Bord, udføres ikke en Tønde; men de maa alle paa offentlig Broe, eller Gade, under eedsorne Vrageres Opsigt, igjen aabnes, og efterat de ved Optagningen i Lagen ere vaskede, af eedsorne Saltere saltes, og paa bemelte Maade for alles Øine paa ny nedlægges. 9. Bunden skal efter Nedlægningen nedtrædes med Fod, og Træet lættes, før det tilslaaes, for at erfare, om det haver den Tyngde, (som ved Øvelse let erfares) det bør have. 10. Naar Træet har staaet en Nat over, efter Omsaltningen, gives det Lage, som er taget af Tønderne, og siet, og faaer det endnu eengang Lage, for det bortføres fra Salte=Stædet. 11. Jntet Træe maa udføres, for Silden haver ligget ti Dage efter Omsaltningen i Lage, og er bleven behørigen merket, hvilket hverken maa skee i Huus, eller om Natten. 12. Man gjør Forskiel paa Merkerne efter Jacobi, den 25de Julii, efter Bartholomæt, den 24de Aug.; og efter Korsets Dag, den 14de September, for derved at kjende Fangsten og Sildens Godhed. 13. Fjorten om Bord saltede Træer regnes kun at giøre ti efter Ompakningen, efterdi Sorteringen ved Om saltningen endnu nøiere, end om Bord, kan lagttages. Al Fangst til Saltning maa skee imellem den 7de Jul og 1 Januar, og uden for de hitlandske, islandske og norske Klipper. Alle andre Sild, til anden Tid fangede, røges. Resten, som kunde tilføres, blev egentlig Politie=Anstalter vedkommende, som ikke ere herhen hørende. 13. For den største Mængde Sild, ikke mindre end 40 Fjerdinger, behandlede paa efterfølgende fire Maader. Ti Fjerdinger saltede med St. Hybes Salt alene, uden videre Omsaltning. Ti Fjerdinger saltede med 3 af St. Hybes og 1/2 af Lyneborg Salt, ligeledes uden Omsaltning eller Omlægning Ti Fjerdinger nøiagtig saltede, som først meldte; men omsaltede og nedlagde med samme Sort Salt, i det mindste 14 Dage efter første Saltning. Ti Fjerdinger ligeledes paa det nøieste saltede, som anden meldte Fjerdinger; men omsaltede og nedlagde med samme Blanding af Salt efter første Nedlægning. For dette Antal Sild paa saadan Maade saltede, og nedsendte fra Norge til Forhandling i Kjøbenhavn, udsætter Selskabet sin mindre Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Nedsendingen behøves ikke, naar Skibs=Leilighed er derimod, at skee med samme Fartøj, da Selskabet agter af lade de paa forbemeldte fire Maader nedsaltede Sild paa engang bedømme, saa det altsaa oppebier de førstes Bedømmelse for de sidstes Skyld, for ved dem tillige at naaden tilsigtede Vished og Oplysning. Man skiønner lettelig, at der udkræves særdeles nøjagtige Attester til at bevise, at Sildene, for hvilke Premiæskes, ere behandlede som foreskreven staaer. Bemeldte Attester maatte derfor være udstædte af nogen af Selskabets Medlemmer, geistlige eller verdslige Øvrigheds=Personer, eller i Fald de af nogen af Almuen meddeles, til Tinge være beedigede. Premien æskes inden Aarets Udgang. 14. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fjerdinger, i de norske Farvande fangen og i lukt Fartøj strax virket og best nedsaltet feed Høst=Sild, Selskabets større Guld=Medalje eller 100 Rdlr. Premien maatte æskes inden dette Aars Udgang, og i det mindste maatte af forbemeldte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning nedsendes fom Fjerdinger. Attesterne maa ei alene formeligen og ordentligen godtgiøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøj, som forhen meldt er, men de maatte endog tydeligen bevidne, at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er fisket ved et og det samme Fartøi. Ved Æstningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige med Leier en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab, saavelsom og Fartøjets Størrelse. og Beskaffenhed, samt om hvor og hvor langt fra Kysten Fangsten er skeet. 15. Da man har mærket, at Spinderier, tjenlige for Manufakturister og Fabrikører, ere kun i en heel maadelig Drift, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæggere af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier, kunde komme ret i Gang, saa udsættes følgende Premier, for alle smaa Kjøbstæder: For den Kjøbmand, eller anden, i Kjøbstæderne, som paa egen Regning, og uden anden Opmuntring eller Betaling, anlægger eller vedligeholder de største Spinderier (de være tilforn anlagte og begyndte eller ikke,, og deraf erhverver det meste og best spundne Garn af dansk Uld, inden den 1ste October 1776. For den største Mængde, ikke mindre end 400 Pund, Selskabets mindre Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 300 Pund, 30 Rdlr. For næste Mængde derefter, ikke mindre end 200 Pund, 20 Rdlr. Attester af vedbørlig Paalidelighed maa indsendes til Selskabet inden den 1ste Octob. 1776. J samme maa bevidnes af troværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, at den Mængde Spind, som Attesten gives om, virkelig findes paa Stedet, eller er da funden der, spunden i Vedkommendes anlagde Spinderier efter denne Premies Bekjentgiørelse, at Finhed og Godhed af Garnet i alt svarer til den eller de Prøver, som maa følge Attesteen, Selskabet. til Efterretning. Derhos maa tillige meldes den Mængde anden Slags Spind finere og grovere, som i det Spinderie er udbragt, tilligemed det hele Spinderies Hænder efter Kiøn og Alder, denne regnet til Ungdom under 13 Aar, Middelalder derfra til 40 Aar, og Alderdom derover. Ved dansk Uld forstaaes her den Uld, som falder i hans Majestæts Riger og Lande. Garnet maa være haspet paa de i kjøbenhavnske Manufakturer og Fabriker efter kongelig befaling brugelige Hasper, to Alen danske i Vide, og Stykket eller Strengen bestaae af 10 Knek, hvert Knek til 40 Tragde: uden hvilket Maal intet Garn kan komme i Betragtning til Prisen. Ved Premiens Tildømmelse regnes Mængden mod Finhed og Godhed, saa den faaer den største Premie, hvis Garn har højeste og fleste gode Egenskaber. Man veed, at skjønt Skotterokke=Garn er mest fordeelagtigt for dem at spinde, som forstaae Konsten vel, da et meget større Arbejd gjøres i en kortere Tid end ved andre Rokke, saa dog, da Manufakturerne har mindst Mangel paa Skotterokke=Spind, bestemmes her ingen vis Spinde maade i Henseende til Rokken, ej heller om Spindet er at kæmmet eller kardet Uld. 16. For de trende Stiftelser, Christians=Pleiehuus, det almindelige Hospital, og det under Hr. Pastor Lorcks Opsigt staaende Opfostringshuus for fattige Pigebørn paa Christianshavn, udsætter Selskabet efterskrevne Premier, For beste og fineste Linned=Spind i største Mængde, 20 Rdlr. For næst best og fineste i næst største Mængde, 15 Rdlr. Og endelig. For det næste derefter i Godhed og Mængde, 5 Rdlr. Disse Premier vindes stiftelseviis saaledes, at en Stiftelse er vinder meer end en Premie. De vundne Premiers Uddeeling bestemmes paa den Maade, at den Person, der vinder Premien for Stiftelsen, skal deraf alene nyde de to Femtedele, da derimod det øvrige af den vundne Premie uddeles til de beste og flittigste Spindersker og Spindere i samme Stiftelse, hvilken Uddeeling Selskabet overlader til enhver Stiftelses Foresatte, hvorved dog er at mærke, at det Spind, som Selskabet belønner, maa altsammen være af een og samme Haand. En Prøve af Priis=Arbeidet, ikke mindre end 2 Pund, maa være indleveret inden 1ste November indeværende Aar, og i enhver Stiftelses Attest anføres, hvor meget saadant Priis=Spind der i dette Aar er forfærdiget, enten af een og samme Haand eller af flere, hvilket derpaa forevises, naar Selskabet det forlanger.