JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-25
J Augsburg er der nylig død en Dame, som har efterladt sig 600000 Florin, som hun har legeret til det ædleste Brug, og især til et Opdragelsesinstitut for 12 unge Piger, der, naar de forlade det, skulle have en anstændig Medgivt. Ogsaa i hendes 27 Aars Enkestand var hun i Løndom meget gavmild. Naar hun f. Ex. hørte, at en Tjenestepige, som opførte sig tro og redelig, skulde givtes, sendte hun hende hemmelig en Brudegave af 100 og flere Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-25
Paa nogle Aar har Newyork været bestemt til den almindelige Middelpunct for den Americanske Boghandel. 1804 er der blevet udsat Præmier af Guldmedailler, for den smukkeste Americanske Tryk paa Americansk Papiir og med Amerie. Typer og Americ. Bogtrykkersværre, for det bedste i America fabriquerede Papiir, for det smukkeste Bind og for den bedste Bogtrykkersværte. En Nullitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-25
Atter i sidste Numer af dette Blad er der kommet et Nul for meget. De aarlige Forpagtningspenge for Hospitalsapotheket er kun 2500 Rdlr. 25000 kunne de, efter Aspecterne at dømme, maaskee blive i den næste Generations Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-25
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Nyeste Jlderi Kjøbenhavn. J No. 48. Den 29 Martii 1805. her. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Skrivelse fra en ulykkelig Kone. i ha Min Herre! De er den eneste paa den hele Jordklode, som jeg kan tage min Tilflugt til i min bedrøvelige. Forfatning, og derfor henvender jeg mig til Dem. Jeg har mere end eengang havt den Fornøielse at see, med hvilket Eftertryk og hvilken ver, De har taget vort Kiøn i Forsvar Jeg trænger, om just ikke til Deres Forsvar, saa dog til Deres Trøst. Hør min Ulykkes Historie, og døm, om jeg ikke er den ulykkeligste Kone, der lige fra Eva af har levet paa denne syndige Jord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
J Frankfurt har man nylig ved at lade tælle alle Hunde, hvilke der nu svares en Skataf, fundet, at denne Stad har 9000 saadanne Skabninger. Dersom man vilde anstille en lignende Tælling over de Hunde, der findes i Kjøbenhavn, vilde man forholdsmæssigen ikke finde Antallet meget mindre. Hvert tiende Skridt møder man en Hund; Moden har forøget deres Tal, og om Sommeren anstilles der endog ordentlig Parforcelagt efter dem. De fortære mere, end man troer, og den Fortred, de ofte foraarsage ved deres Bidskhed, er ikke ubetydelig. Der gives Anordninger, som dittere Straf for enhver, der gaaer med en løs Hund; der er skrevet mere end nok om de uheldige Følger, det har havt; men alligevel brimle baade Gader og Huse endnu af Hunde. Er det en Sandhed, hvad For nylig har sagt i Parlementet, at enhver Skat bør være af den Natur, at man ved at indskrænke sig kan befrie sig derfra, eller i det mindste forringe det Trykkende deri, saa gives der vel neppe nogen passeligere, end den, der kunne paalægges enhver, der holder en unyttig Hund. En Afgivt af Pudelhunde allene vilde indbringe en betydelig Sum. Naar denne Afgivt blev anvendt til de Fattiges og Nødlidendes Understøttelse, saa kunde man derved døde paa det, disse unyttige Dyr bidrage til at forhøie Livets Fornødenheder, og som især man trykke hine. En saadan Skat burde være saa anseelig, at Fattige, der ere forgabede i Hunde, ikke lettelig kunde betale den. Fra en anden Side betragtet vilde den bidrage betydeligen til at forebygge een af de skrækkeligste Sygdomme, man kjender, Vandskræk, og derved vilde man tillige kunne undgaae de væmmelige Optog i Hundedagene, at lade saadanne Dyr myrde paa offentlige Gader og Stræder. Det gives jo en Afgivt af Lystheste, hvorfor kunde der da ikke ogsaa existere en Afgivt af Lyst hunde? De første medføre dog et Slags Nytte, men de sidste, naar man henseer til det unyttige Slags, og deriblandt de mangfoldige moderne Pudelhunde, hvoraf hver følger sin unge Herre, som en sand Sancho Pansa, gjøre jo ikke den allermindste Nytte af Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Syngestykkers Skjebne. Det indtræffer ikke sjeldent, at Syngestykker, der have gjort udmærket Lykke paa udenlandske Theatre, blive modtagne med temmelig Ligegyldighed paa vor Skueplads. Hvad kan vel være Aarsag hertil Er vor Smag saa forskjellig fra andre Nationers, Det kan man neppe paastaae med Grund; thi der arbeides jo i vore Dage temmelig ivrig paa at gjøre den til en reen Cosmopolit, eller rettere sagt, til en Cameleon, der antager enhver Nations Farver. Hovedaarsagen ligger nok uden Tvivl deri, at vort Theater ikke synes at være skikket til med Held at udføre endeel af de Syngestykker, der udenlands sees, om just ikke altid med Beundring, saa dog med Velbehag. Dets oeconomiske Forfatning bidrager maaskee ikke lidet dertil. Baade Huset og Personalet er for lidet. Det er notorisk, at en eneste Skuespiller eller Skuespillerinde kun behøver at blive hæs, for at frembringe en heel Forstyrring i Repertoiret, vare end de Roller, de spillede, ikkun Biroller. Det er ikke mindre notoriskt, at vi have alt for faa Subjecter, der kunne synge og spille godt tillige. Adskillige af dem, der spille godt, kunne ikke synge, andre, som synge godt, kunne ikke spille saaledes, at deres Spil i mindste Maade harmonerer med deres Sang. Syngende Statuer kunne vel behage Øret, men aldrig røre Hjertet, aldrig hæve, men snarere styrte et Stykke. Jeg nævner her ingen, og overlader det til enhver Skuespilynders egen Følelse, at bestemme, hvorvidt disse Yttringer ere grundede eller ei. Der gives Omstændigheder, der ere afhængige af Digteren, og hvor ubetydelige de end synes, dog kunne bidrage meget til, især et Syngestykkes Held og Vanheld. Til disse kan man maaskee regne Decorationerne og Costumet. At see de frygtelige Klippehulinger i Herman von Unna, mellem hvilke der voxer store Træer, forvandlede til en underjordisk Hvælving i et gammelt Slot, i Syngestykket Camilla, og at see et Fruene timmer, der i syv Aar har sukket i et Fængsel, og i fire og tyve Timer ikke nydt det allermindste, fremtræde i denne rædselfulde Stilling med Rosenkinder, er noget, som ikke kan hæve et saadant Stykke paa vor Skueplads, om end DAyleracks fortryllende Musique, ligesom Orphens's, kunde røre Stene). Enten burde vort Theater, dets Decorationer a. være af en saadan Beskaffenhed, at deslige Skuespil kunde gives saaledes, som de bør gives, eller og burde man ene og allene holde sig til Kotzebuanske og lignende Stykker. 2 Asian Hund,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Blandede Nyheder. For kort siden døde her i Kjøbenhavn den Spanske Ministers, G. evv. Yoldis Gemalinde. Hun var en ung Dame af sjelden Skjønhed og fortræffelige Egenskaber. Hun blev et Offer for en langvarig Sygdom, som hun droges med i syv Maaneder efter hendes Nedkomst. Hun levede i den fortræffeligste Harmonie med sin Gemal." Da hendes Død havde virket saare meget paa hans Sundhed, saa befrygtede hans Venner, at hendes Begravelse vilde gjort et alt for stærkt Jndtryk paa ham: Efter deres og Lægens Raad beqvemmede han sig til at forlade Hovedstaden, og reiste den 19 d. M.i Selskab med den første Franske Legationssecretair, Hr. Dessaugier, til Hamborg. Grevindens Liig Med al den Agtelse, Forfatteren har for Mad. Frydendahl, denne vor ypperste Sangerinde, kan han ikke undertrykke det Ønske, at hun i de næste Forestillinger af Stykket Camilla maatte lade sit Ansigt ved Konstens Hielp bære mere Præg af hendes ulykkelige Stilling, som Hertug Albertis Gemalinde. blev ledsaget af en Skare, som bestod af 63. Kareter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Directe Breve fra Christiania den 25 Martii melde, at Jsen ligger der endnu meget stærk, og at det tillige endnu fryser der meget haardt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
J Frederiksbergallee ere nu de bevægelige Møllebomme blevne tagne bort, og faste Bomme satte i deres Sted, saaledes som der har været foreslaaet i dette Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Den for sin udmærkede Høide bekjendte Underofficier ved Marinerne er nu ansat som Underofficier ved Livvagten. Hvor høi han end er, saa er han dog en halv Tomme lavere end Fløimanden 151 Tommer høi. ved dette Corps. Han er Mærkeligt er det, at begge de ulykkelige Grever Struensees og Brandts Brødre døde i dette Aar, og begge som Embedsmænd af høieste Rang: - den første som Statsminister i Preussen, den sidste som Geheimeraad i Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
J Hempels Avis lyser en Mand i et temmelig vidtløftigt Avertissement om en Pennekniv, der er bortkommen fra hans Bord. Skulde nogen have taget den for Spøg (thi han veed ikke, at han omgaaes med Tyve, siger han, saa beder han ham tilbagelevere den, da den ikke tilhører ham, og det falder ham tungt at betale den afsin egen Mundportion. For 23 Aar siden stial man i Kjøbenhavn en Pung med 80 Ducater fra ham, hvilket ikke var Spøg. "Var at ønske, siger han til Slutning, "man kunde kjende, den Gode fra den Onde, saa vilde Jorderige være herligt, stort og skjønt!" - "Og saa vilde Manden ikke have mistet sin Pennekniv, kan man føie til Det Kongl. Preuss. Over=Finance=Krigs- og Domaine-Directorium har den 15 d. M. ladet bekjendtgjøre følgende: Efter en med det Danske Ministerium gjort Aftale, maa intet Skib fra nogen mistænkelig Egn tillades at løbe ind i nogen Preussisk Havn, førend det har foreviist et Sundhedspas fra Quarantainecommissionen i Christiansand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Den Jtalienske Republique har ikke længe overlevet sin ældre Søster, den Franske. Den skal nu udgjøre et arveligt Kongerige i Jtalien, og har altsaa i en Tid af syv Aar (siden dens Stiftelse 1797) skiftet tre Gange Navn. Dens Vicepræsident, Melzi, har i en høitidelig Tale d. 17d. M. tilbudet den Franske Keiser i Republikens Navn den Jtalienske Krone. "Et Land, sagde han, "som Napoleon havde erobret, gjenerobret, organiseret og indtil denne Tid regjeret, kunde ikke nære noget andet Ønske. Napoleon modtager Kronen, men vil kun beholde den, saalænge som han anseer det for nødvendigt. Han er nu altsaa Keiser i Frankrige og Konge i Jtalien. J Mailland bereder man sig allerede til at modtage ham til Kronningen. Det hele Keiserlige Corps, som gaaer derhen i den Anledning, bestaaer af 3223 Mennesker og 1576 Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Den berømte Göthe ligger farlig syg af Krampe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
General Victor, der kommer som Fransk Ge til Kjøbenhavn, har faaet Æreslegionens sandt Baand. store Generalvicarien i Rom har ladet de Romske Fasteprædicantere kalde for sig, og formanet dem om, i deres Prækener at ivre med alt mueligt Eftertryk mod Aager, Spillesyge, Qvindekjønnets utugtige Paaklædning a., og derimod at opmuntre til flittig Kirkegang, Respect for Geistligheden &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Paa en Masquerade i Petersborg hændte det sig nylig, at en Kone blev betagen af Fødselssmerter midt i Salen. Kjøbenhavn er altsaa ikke den eneste Stad, hvor høifrugtsommelige Fruentimmer indfinde sig paa Masquerader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
De Svenske Biskopper have faaet en ny Decoration, der bestaaer i et massivt Guldkors. Erkebispens er noget større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Maleren David i Paris har nu ogsaa malet Pavens Contrefer, hvilket Keiseren har foræret den hellige Fader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
En Livrandeur i Wien havde fordret en anseelig Erstatning for en af ham leveret Artikel. Keiseren overlod Sagen til Rettens Kjendelse. Livrandeurens Advocat paastod, at Keiseren skulde befrie sig ved en Eed. Til Straf for denne Formastelighed fik han, efter Appellationsrettens Dom, en Jrettesættelse i alle andre Retters og Deputeredes Overværelse, dernæst blev hans Klage reven i Stykker og kastet han i Øinene, og endelig blev han dømt til otte Dages Stuearrest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Prof. Meiners i Gottingen har af den Russiske Keiser faaet en Pension af 300 Rubler. Den 5 April giver det Dramatiske Selskab i Aarhuus en Forestilling af "Udstyret" til Bedste for Selskabets Fattigcasse. J Fjor indbragte en Forestilling i samme ædle Øiemeed 140 Rdlr., hvilke fornemmelig bleve anvendte til at betale fattige Folks Huusleie. Hovedanvendelsen af Jndtægten i Aar bliver den samme, dog med den Forskjel, at Totrediedele henlægges til et Fond, der skal tjene til Understøttelse for en Familie, som formedelst et eller andet indtruffet ulykkeligt Tilfælde maatte trænge til ufortøvet Hielp. Denne Jndretning vedbliver, aarligen saalænge Selskabet existerer. Kronen for det chirurgiske Academie i Kjøbenhavn, vor berømte Callisen, holdt i Dag sin Afskedstale i Academiets Høresal. De chirurgiske Studerende, som have hørt hans Forelæsninger, have gjort en Collect til en Hædersmedaille af Guld for ham. Men efter Forlydende skal Stempelet dertil være sprunget. De have derfor indtil videre ladet en Guldmedaille støbe hos Guldsmed Holm, og denne blev ham overleveret ved denne høitidelige Leilighed. Det er bekjendt, at denne Hædersmand allerede for endeel Aar siden blev anmodet om, paa meget fordeelagtige Vilkaar at tage Tjeneste i et andet Rige, men at han ikke vilde forlade Dannemark, som han altid har havt Forkjerlighed til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Militairinstitutet i Kjøbenhavn tæller nu 56 Elever. De undervises i de fleste for ethvert Menneske af Opdragelse nødvendige Kundskaber og Færdigheder. Naar en Eleve har nydt Underviisning i tre Aar kan han tage Tjeneste ved hvilket Corps i den Danske Armee, han selv finder for godt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Vor Landsmand den berømte Archæolog Zoe gaa, som hidtil har havt større Lyst til at leve ved Tiberens end Østersøens Bredder, og derfor endnu ikke har tiltraadt sit Professorat i Kiel, agter nu, saasnart han er færdig med Fortegnelsen, over de Copthiske Haandskrivter i det Borgianske Museum i Velletri, som han nu er sysselsat med, at udgive en fortræffelig Topographie over Rom, hvortil han allerede har samlet mange Materialier. Han søger en Forlægger dertil i Tydskland, da de Jtalienske Boghandlere ere alt for forarmede til at kunne paatage sig Forlaget af dette kostbare Værk, hvortil der udkræves saa mange Kobbere. Dannemark besidder nu i Zoega og Thorvaldsen to Mænd, der gjøre Epoche i den Romerske Litteratur og Konsthistorie. Den første betragtes som een af de største Antiqvarier, den sidste som een af de største Billedhuggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
J Bordeaux døde nylig en Jomfru i en Alder af 107 Aar. J levende Live led hun stor Mangel, men da hun var død blev hun jordet med Pomp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-03-29
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Nyeste. kilderi Kjøbenhavn. No. 49. Den 1 April, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Hvem Om tilsyneladende Dødes Begravelse. Baade i og udenfor Dannemark har der allerede været skrevet meget over denne Gienstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Blandede Nyheder. Ved Konstacademiets Aabning i Løverdag have adskillige Konstnere offentlig, udstilt Prøver af deres Arbeider. Det første, som her bør nævnes, ere to Mignaturportraiter, det ene af H. H. Prinds Christian, og det andet af Hr. Prof. Magens. Den ene i sin Stadsuniform, den anden i sin Slaaprok. De ere i dette Øieblik begge Mignaturmaleriets Triumph i Dannemark. Uagtet man ikke som sædvanligt finder noget Navn paa Stykkerne, sige Portraiterne dog ved første Øiekast: at de ere malede af den fortræffelige Hornemann, hvis Medlemsstykker de ere. Patrioten glæder sig ved at see, at Fædrenelandet her næsten har faaet en tabt Konstner igjen. - To broderede Stykker, det ene et nydeligt couleurt Landskab og det andet nogle Ruiner i Kobberstikmaneer, af Jomfru Dette lader sig nu saa meget lettere iværksætte, som de fleste Liig begraves udenfor Hovedstaden. Den befrygtede dobbelt bekostelige Ligceremonie, først ved den Afdødes Udførelse, og siden ved hans Begravelse, falder altsaa nu bort af sig selv. L. Hansen, et ungt Fruentimmer fra Flensborg, som her i Staden giver Underviisning i Brodering. Hun er et sandt Genie i sit Fag og besidder tillige saa stor Færdighed i at spinde, at hun har spundet 1 1/2 Pund Hør i een Dag, for hvilket Landhuusholdningsselskabet har belønnet hende med en Medaille. Nogle Landskaber i Tusk, hvoriblandt, en ret nydelig Forestilling af en Tilbagereise fra Dyrehaugen, af Hr. Gebauer, røbe megen Genie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Kronprindsessens Portrait malet i Oliefarve i Juels Maneer af Hr. Müller er temmelig godt malet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Adskillige Landskaber, deels i Oliefarve, deels i Vandfarve, hvoraf de første forestille nogle Situationer af Charlottenlund, af Hr. Classen ere ogsaa ret nydelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Formedelst H. K. H. Kronprindsessens forestaaende Nedkomst agter det Kongelige Herskab, efter Forlydende, at tage i Aar tidligere ud paa Frederiksberg end sædvanlig, nemlig om tre Uger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Afdøde Berghauptmand Hjort har i sit Testamente skienket det Kongelige Bibliothek sin Samling af Bøger, der meest angaae Bjergværkskonsten, Mineralogien &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Samme Uge som Kjøbenhavn mistede een af sine største Capitalister i Sukkerraffinadeur Ladiges, mistede det ogsaa een af sine mindste Capitalister i den saakaldte Obligirt eller Manden af den Jødiske Nation, som handlede med Pidskebaand. J levende Live udmærkede han sig ved at gjøre enhver, der kiøbte et Par Alen Baand af ham, til Kammerherre. Han nød den sjeldne Ære, at see sit Portrait stukket i Kobber, og malet mangfoldige Gange. Endog i Vestindien have vore Søfarende fundet dette hans Contrefei hængende paa Væggen i visse Huse. Han opnaaede en Alder af 84 Aar. Adskillige Skibe, som allerede havde lagt ud, have formedelst Jis maattet vende tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Den arresterede Skipper Nissen blev Løverdags Eftermiddag Kl. 6, ledsaget af en utallig Mængde Mennesker, transporteret fra Raadhuusarresten til Stokhuset. Han har endnu ikke, som adskillige Blade have meldt, aflagt nogen rigtig Bekjendelse. Historien om det ynkelig skrigende Fruentimmer i en Sidearrest, som bevægede ham til at gaae til Bekjendelse, fordi man paa hans Forespørgsel sagde ham, at det var hans Kone, synes altsaa at være opdigtet, Det vilde overalt være besynderligt, om en Mand, især i vore Dage, ikke bedre skulde kunne kjende sin Kone paa Stemmen. - Pøbelen raabte efter ham paa Gaden. Roræg Røræg! - Men han syntes kun at bryde sig lidet herom, og gik ganske uforsagt med opreist Hoved. Han var klædt i en Overkjole og Haarene hang løst ned. Han er velvoxen, seer temmelig godt ud, men er, formodentlig som en Virkning af Arresten, noget guul. Han kan være imellem 26 og 30 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Den 9de og 10de d. M. ankom til Trondhjem den anseelige Samling af Bøger, Haand skrivter, Naturalier, samt Prætiosa, Skilderier m.v. som den afdøde Justitsraad og Generalconducteur C. Hammer har skienket det Kongel. Norske Videnskabers=Selskab, hvilket nu kommer i Besiddelse af en Capital af 20,000 Rdlr., som efter hans Testamente d. 19 Junii 1782 skal udsættes i fast, rescriptmæssigt Jordegods paa Landet i Trondhjems Stift, og hvoraf kun Renterne skulle anvendes til den Norske Naturhistories Opkomst, til Norske occonomiske Reisers Foretagelse, til den ærværdige Stifters efterladte lærde Arbeiders Trykning m.v. Ligesaa er det og bestemt, at 1/2 Deel af Legatets aarlige Jndkomster skal henlægges til Capitalens Forøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
En ung Bonde i Opdal forfærdiger nu de saakaldte Rostraler eller musicalske Trækkefjere til at slaae Nodelinier. De ere ligesaa gode som de udenlandske. Stephanson ivrer i Trondhjemsavisen imod en Overfyrværker J. C. Berg, der i den Bergenske Avis tilbyder sig at informere Børn i at gjøre Fyrværkerie, Stephanson mener, at det baade er latterligt og skadeligt, at lære Børn saadanne Narrestreger (?) og at især Bergen, der saa ofte har været uheldig, burde være forsigtigere i den Henseende, end nogen anden Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Paa den Danske Veterinairskole i Kjøbenhavn spises aarligen af Eleverne og andre det bedste Kjød af omtrent 50 Heste. Enhver Bondekarl fra Provindserne eller Norge, som sendes til Skolen, spiser, naar han har været der to Dage, sit Hestekjød med største Fornøielse, uden anden Opmuntring end sine Kammeraters Exempel. Det betragtes her som en sund, nærende og god Føde, og endog 14 Medlemmer af det Kongel. medicinske Selskab holdt for en Tid siden et Maaltid, hvor der blev spiist Hestekjød. Det falder af sig selv, at det Kjød, som saaledes nydes, er af sunde Dyr, der enten have brækket et Been, faaet en anden Skade, eller ere blevne aflægs og derfor maa dræbes. Betænker man, hvormange saadanne sunde Heste der døer paa denne Maade, saa maa man beklage, at saa stor en Masse Kjød skal nedgraves eller kastes for Hunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Kotzebue fortæller i sine Breve fra Neapel følgende Anecdote, som tilfulde viser de Fattiges ulykkelige Skjebne i denne Hovedstad. Da han en Dag kom gaaende paa Gaden, blev han ved en Skomagers Boutique en stor Mængde Mennesker vaer, der omringede et afmægtigt Fruentimmer, som laae paa Steenbroen. Han erfarede snart, at hun var færdig at omkomme af Hunger. Han gik strax ind til Skomageren, tilbød ham alle de Penge han havde hos sig, og bad ham, at komme den Ulykkelige til Hielp. Men forgjeves - den ene af Svendene loe endog af ham, fordi han talde slet Jtaliensk. Da han kom ud igjen, var Fruentimmeret allerede i Begreb med at opgive Aanden, bestandig stirrende paa ham, som den eneste, der i den hele følesløse Hob tog Deel i hendes ulykkelige Skjebne. Hun døde, og Skaren, skiltes nu ad. En halv Time derefter kom nogle Rettensbetientere, som bare hende bort. "Jeg denuncerer her for hele Europa, siger Kotzebue, at den 10 September i Aaret 1804, omtrent Kl. 10 om Formiddagen, døde i Residentsstaden Neapel et Menneske af Hunger. J Dag føier han endvidere til, saae jeg Kongen komme tilbage fra Jagten, ledsaget af 30 Hunde, som alle vare vel ved Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
Keiser Napoleon har skienket sin Søster Elisa Førstendommet Piombino, hvis Hovedstad ligger ligeover for Øen Elba, og som, førend 1801 hørte til Neapel. Han har tillige gjort hendes Mand til Rigsførste. Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-01
J April opføres: Tirsd. d. 16, Eropolis. Torsd. d. 18. Hvem som kommer først til Mølle. Fred. d. 19 Joh. Montfaucon. Løverd. d. 20 Eropolis (for Mandags Abonnement d. 15 dennes). Mand. d. 22: Ringen No. 1. Tirsd. d. 23: Figaros Givtermaal. Torsd. d. 28. Den umuelige Duel; Renaud d'Ast. Fred. d. 26, Camilla. Mand, den 29. Den Logerende; Den umuelige Duel. Tirsd. den 30. Den forladte Datter. Nyt Stykke i Maji. Den utidige Fortrolighed. P. H. Höeckes Enke Trykt hos Kiøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
Nyeste Ti lerie. af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
Blandede Nyheder. Den talentfulde Konstner, Hr. Høier, faaer af Konstacademiet et Reisestipendium til at reise udenlands paa sin Konst som Historiemaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
J det forløbne Aar skal der efter Forlydende have været i alt 2000 Personer arresterede i Politiearresten: et Antal, som nok er det største, man hidtil har havt der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
J Torsdags Morges Kl. 8 blev den forhenværende Guldsmed Herzlein henrettet paa Østerfælled, hvor der i den Anledning var opreist et omtrent fem Alen høit Eschafor. Han havde faaet Tilladelse til at kjøre i en Karet. Præsten Hr. Ko for havde besøgt ham i Onsdags Middags, og samme Dags Eftermiddag Kl. 6 var han bleven communiceret af Præsten Hr. Brorson, der ved denne Leilighed holdt en høitidelig Tale, og som ogsaa var hos ham paa Retterstedet. Executionen gik temmelig hurtig for sig. Tilskuernes Antal var ubeskrivelig stort. Da Henrettelsen var forbi, stimlede en Mængde Tilskuere ind i Værtshusene, hvor der var Musque og Dans. J et Værtshuus paa Østerbro især var den tyrkiske Musique me ger lydelig.