JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Hamborg Børscours, den 14de Octbr. Bordeaux 191 3/8. Petersborg 33 1/2. London k. S. 13 Mk. 7 1/4. Madrid 453. Lissabon 48 1/2. Amsterdam k. S. 36. 80. Spec. 1/3 bedre. Louis, & Frederiksd'orer 10 Mk. 14 1/2 s. Hals Skibsliste. Jndk. D. 13de Octbr.: P. Lunne f. Aarh., ball. D. 14de: H. Thorbjørnsen f. Tønsb. og J. Johnsen f. Frdhald, m. Træl. C. Gardell og M. Jacobs son f. Marstrand m. Bræder. D. 15de: J. J. Funder f. Sæby m. Klude. P. H. Bach f. Holbek t. Holland (igjennem Aggercanal) m. Korn. J. Tollesson, f. Frdhald, best. t. Fredericia m. Træl. J. Theilmann, H. F. Petersen og N. K. Larsen f. Kbh. m. Stykg. C. Jorfs f. Rendsb. m. Klude. J. Sich f. do., ball. D. 16de: N. F. Larsen f. Langeland m. Hvede. H. Brandt i Horsens, ball. – Udg. D. 15de: F. Hansen t. Bremen; J. J. Sanders og N. P. Sørensen t. Rotterdam; Ane m. Korn. D. 16de, P. C. Sunne t. Rotterdam m. Korn. - Vinden d. 16de: S., maadelig Kuling, disig Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Reisende. Ankomne. Med Pakkeposten i Tirsd. fra Frederikshavn : Pastor Schaumburg, i Onsd. fra Randers Forvalter Ravn; med Personp. igaar, fra Aarh. Hr. Meyer. Med Hede igaar, fra Struer: Amtsfuldm. Blæsberg med Kone; fra Nykjøbing: Jfr. Dessauer, 3 Dæksp.; fra Thisted, Kjøbm. Fousig, Seminarist Brønnum, Kjøbm. Hun dahl, Comptoirist Hansen, Kjøbm. Frost, Farver Christensen, 3 Dæksp.; fra Logster: Reebslager Aasted, Hr. J. Winge, Pigebarnet M. Johansen, Cancelliraad Svanen skjold, 2 Dæksp. (21 Passag.) Med Dagvognen, fra Hobro, Forvalter Herskind. – Afgaaede. Med Pakkep. Tirsd til Veile: Handelscommis Kaarsberg, i Onsd. til Thisted, Forvalter Ravn; med Dagv. i Onsd. til Randers: Jfr. Bøggild, til Hobro: Hr. Pirtzel. Med Liimfjorden igaar, til Løgster: Procur. Toft, Gartner Dölner, Jfr. Trojel, 1 Dæksp.; til Klitgaard: Cand. theol. Buchholmed Broder; til Nykjøbing: Fru Jacobsen; til Thisted, Jfr. Ballin, Kjøbmene. Hartvigson og Engel, Jfr. Dahlerup, 4 Dæksp.; til Struer 2 Dæksp. (17 Passag.) MedPakkep, igaar til Hjørring: Meieriforp. Gramkov, til Frederikshavn: Handelscommes Nisted. Med "Jris igaar til Kjøbenhavn: Jfr. Svenstrup, Fru Gad, Mad. Hansen med 3 Børn, Amtstuefuldm. Wesenberg, Jfr. Cohn, Mad. Larsen og Kragh. Jfr. Qportrup, Propr. Christensen, Kjøbm. Schiellerup, Cand. theol. Læssøe, Greve Ahlefeldt-Laurvigen. Styrmand, Seefeldt, Hr. I. C. Møller, Politibetjent Engberg, Jfr. Funck, Mad. Røbenhagen, Mad. Nielsen, Comptoirist Hansen, Stud. theol. Hermann, Jørgen Winge, Fabrikant Thausig, Opvarter Bengnagel, 28 Dæksp.; til Hals, Skomager Nielsen. (Jalt 54 Passag.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Døde. Fr. Eriksens Hustru, Johanne Thormine, f. Seest, 48 A. Justitsr., forhenv. Comptoirchef under Generaltoldk., K. Clementsen, 82 1/2 A.; Etatsr. Meyers Hustru. K. Marie Cecilie, f. Müller; Alle i Kjøbenhavn. Cancellie Herredsfoged J. M. Sommer, i Svaneke Birings Hustru, Petronelle Christiane, f. Licht, 52 A., i Dam pr. Stege F. Hoffmeyers Hustru, Thomasine, f. Jacobsen, 31 A., i Stenholts Mølle. Forpagter af Veistrupgaard, Peder Møller, 34 A.; P. Thuesens Hustru, Anne Kirstine, f. Broch, 30 A., i Middelfart. Toldbetjent M. Broe, 67. A., forhenv. Depot-Vagtmester Niels Sørensen Odder, 65. A.; Begge i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Bekjendtgjørelser. Det har behaget det alvise Forsyn, ved en blid og rolig Død, at bortkalde min kjære, gode Mand, Lars Thogersen til Pilgaards Mølle, iaftes Klokken 9, til den evige Hvile, efter et Fjerdingaars Sygeleie, 46 Aar gammel og vort Ægteskabs 16de Aar. Dette bringes herved til fraværende Families og Venners Kundskab. Pilgaards Mølle, den 14de October 1845. Lovise Thøgersen, fød Holst.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Med dybeste Veemod maa jeg herved tilkjendegive fraværende Familie og Venner, at det behagede den alvise Gud, sidstafvigte Fredag, Eftermiddag Kl. imellem 3 og 4, at bortkalde til Evighedens salige Hjem min inderlig elskede Mand, Kjöbmand, Borgerrepræsentant og Strandingscommissionair Ludvig F. Reinert i sit 30te Aar, efter længere Tids stærkt tiltagende smertelig Brystsvaghed. Kun henved 3 Aar levede jeg med ham i det lykkeligste Ægteskab, i hvilket Herren skjænkede os tvende Börn, hvoraf det ene modtog sin Fader i Evigheden, og det andet, en lille Sön, kun 3 Uger gammel: hvilken Gave, tilligemed det salige Haab, hisset at samles med min dyrebare Forndgangne i de Forklaredes Boliger, er min Trøst i denne min store Sorg, Skagen, den 13de October 1845. Petrea Reinert, föd Neist.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Ved den idag afholdte Generalforsamling blev besluttet, at 1. Jngen Assurance for Jnteressent skabets Regning bliver at tegne paa Jris for dets forestaaende Fart til Aberdeen og det saaledes overlades hver enkelt Actionair, for egen Regning at lade deres Actier assurere eller ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
2. At Jris vedbliver sin Tour, som hidtil, til indeværende Maaneds Udgang, saaledes at sidste Reise fra Aalborg til Kjøbenhavn finder Sted Torsdagen den 30te dennes, Kl. 3. Derefter vil Skibet afgaae sidste Reise for iaar fra Kjøbenhavn til Aalborg Mandagen den 3die November, Kl. 4 Efterm., for at kunne den 8de eller en af de følgende Dage i samme Maaned afgaae herfra til Aberdeen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Med Hensyn til det fremsatte Spørgsmaal, om nogen af Bestyrelsens Medlemmer skulde gjøre Reisen med til Aberdeen for at overvære Kjedelindsætningen, da bortfaldt dette eftersom ingen af Bestyrelsens Medlemmer saae sig istand til at foretage denne Reise; hvilket saaledes herved bekjendtgjøres, med Tilføiende af, at en ved Generalforsamlingen fremlagt Extract over Dampskibets Indtægter og Udgifter for indeværende Saison til 30te September d. A. er fremlagt hos Skibets Expeditioner her, i Kjøbenhavn og i Aarhuus til Actionairernes Eftersyn.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Aalborg i Bestyrelsen for Dampskibet Jris, den 15de October 1845. F. Wulff. N. Ostenfeldt. Bernhard Røe. Erik Bruun. J. V. Hemme.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
En fiin Bondepige med godt Skudsmaal, kan strax eller til 1ste November 1845 erholde Tjeneste hos Stau gaard paa Skudshalegaard pr. Aalborg. Jagten "Ane Marie, Skipper Lars Johansen, afseiler den 24de October til Kjöbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. De, som önske Gods med denne Leilighed, behage at melde dem ved Jagten eller Chr. Lassen. hos Uldmarkedet i Randers. Overeensstemmende med det kgl. danske Cancellies Resolution af 6te Juni 1840, afholdes Efteraarsuldmarkedet i Randers den 28de og 29de October d. A. Ved at bekjendtgjøre Saadant bemærkes: at Jndleveringen til Magazinet, hvor Ulden den første Maaned lagtes aldeles gratis, kan skee 14 Dage forinden og at det mindste Qvantum, der kan indsendes til Forhandling paa Magazinet, er 32 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, den 29de September 1845. Foranlediget ved mine andre Forretninger, der ei altid tillade mig at være tilstede i Værkstedet, har jeg fra idag af overdraget Bestyrelsen af samme til min Søn, Jens D. Svendsen, der saaledes i Fremtiden besørger de Bestillinger paa Alt til Skræderprofessionen henhørende, der maatte betroes mig, hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende: at hos mig stedse faaes færdigsyede Klædningsstykker, som Frakker, Trøier, Beenklæder, Veste &c., 6 hvad der ei findes efter Ønske, vil vorde hurtigt og propert udført. Aalborg, den 13de October 1845. O. Svendsen, Skræder.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
En Overbestyrer-Post for Veiarbeiderne i Viborg Amt, er vacant at tiltrædes til Foraaret 1846. De, som til en saadan Post, hvormed er forbunden en aarlig Gage af 800 Rbd., maatte ansee sig duelige og ovrigt qvalificerede, ville behage, forsaavidt de attraae Posten, at henvende sig med de fornødne Beviisligheder til Stiftamtmanden i Viborg paa Viborg Amtsraads Vegne. Viborg Stiftamt, den 1ste October 1845. Bretton.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Til førstkommende 1ste November er en Plads ledig paa Løgstørs Veirmølle for en duelig Møllersvend, men uden Anbefalinger for Ædruelighed nytter det ikke at melde Lønnen er 40 Rbd. aarlig, og nyder han ingenslags Spiritus, er den 50 Rbd. Log stør, den 9de October 1845. H. Læssøe.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Tvende Landvæsenselever kunne blive anbragte og underviiste mod en Betaling af 120 Rbd. aarligt for hver Hr. Redacteur Røe giver nærmere Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
I Nærheden af Aalborg er til 1ste November Plads ledig for en duelig Huusholderske. Hr. Skomagermester Christensen paa Graven meddeler nærmere Oplysninger.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Hør og Hamp modtages som sædvanlig til Hegling Stampning hos Hørhegler Thorsteds Enke udenfor Vesterport.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Den af afgangne Kjøbmand og Viceconsul Welling i Mariager forhen eiede og beboede Gaard sammesteds, Matr. No. 79, med sine betydelige Bygninger, Tømmerplads, smukke Frugthave og 16 Tdr. Land paa Byens Mark, tillige med den der nedlagte Rugsæd, er underhaanden at faae tilkjøbs hos Undertegnede, som af vedkommende Eier er bemyndiget til at sælge Samme. Gaarden er indrettet til Brænderi og til en betydelig Kjøbmandshandel, som deri forhen har været ført, og som endnu formenes at kunne drives med Held. Den største Deel af Kjøbesummen kan forventes at blive indestaaende i Eiendommen, hvilken strax kan tiltrædes til Afbenyttelse. J Mangel af Salg vil Eiendommen blive forsøgt bortleiet paa kortere eller længere Tid, eftersom det maatte befindes, Omstændighederne maatte gjøre det fornødent. Hobro, den 11te October 1845. C. C. Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Barometre og Thermometre haves i Udvalg til billige Priser. Den Reelske Kunsthandel.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
En ung Pige af skikkelige Forældre kan uden Betaling, lære Landhuusholdningen paa en stor Gaard, under en erfaren Huusholderskes Veiledning. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Fra medio denne Maaned kan Malt som sædvanlig erholdes paa Haven pr. Sæby.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Til Salg. Mine til Kjørebrug bekjendte gode sortblissede hvidbenede Heste, mellem 8 og 10 Aar. Blichfeldt. Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Af Umyndiges Midler under Kjær Herreds Overformynderi kunne erholdes tillaans 820 Rbd. 89 s. imod anordningsmæssig Sikkerhed. Kjær Herreds Contoir i Nørresundby, den 10de October 1845. Timm. 2476 Rbd. 5 Mk. 3 s., Umyndiges Midler, kunne strax, imod anordnet og betryggende Sikkerhed, faaes tillaans. Aalborg, i Overformynderiet, den 13de Octbr. 1845. C. W. Obel. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Strinlys og smukke Formelys ere igjen arriverede Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Et Klæderskab ønskes tilkjøbs. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Frederikshavnske Østers faaes paa Compagnihuset. Frictions-Fyrtøier. i Papirstutter pr. Gros 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. i Papæsker . . . i Træbøsser . . . i Blikdaaser . . . Frictionssvamp i Æsker pr. Gros 4 Rbd. - 3 Mk. i Tutter, Cigartændere i Æsker – 3 – 3 i Tutter: do. O. Chr. Green. Tvende 2 a 3 aars Veder, mærkede med en Krog bag ind i det høire Øre, ere bortkomne fra Aalborg Veirmølle. For sammes Aflevering paa Møllen betales en raisonabel Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
En Landeiendom, der er beliggende omtrent 2 Mile fra Aalborg, kan erholdes i Forpagtning enten strax eller til 1ste April næste Aar paa billige Vilkaar for Forpagteren. Eiendommen, som er fri Hovedgaardstaxt, har et Areal af ca. 450 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf omtrent 190 Tønder Land er Agerjord, 180 Tønder Land Eng og Resten Overdrev eller Kjær, tjenlig til Opdyrkning. Udsæden har været aarlig ca. 50 Tdr. Vintersæd, 30 Tdr. Byg og 50 Tdr. Havre, og der avles aarlig ca. 250 Læs Ho. Paa Gaarden kan holdes 14 Heste og 150 Fækreaturer, nemlig 60 a 70 Meierikoer og Resten Stude, af hvilken Besætning Størstedelen kan overlades Forpagteren, tilligemed de fornødne Vogne og Avlsredskaber m.v. Bygningerne ere gode. Mergel og Tørveskiær haves beqvemt og i Overflødighed. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig personlig eller i frankerede Breve til Fuldmægtig Bentzen i Aalborg, der meddeler de fornødne yderligere Oplysninger og Eiendommen og Forpagtningsvilkaarene.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-17
Efter Begjæring af den kongelige preussiske Consul, Agent Nisson i Thisted, som Mandatarius for Capitain Hallmann, førende det paa Agger Strand (circa 1/2 Miil norden for Aggercanal) indstrandede Brigskib Eliza af Memel, bliver Mandagen den 27de dennes, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dag afholdt offentlig Auction paa bemeldte Strand, over det fra fornævnte Skib bjergede Jnventarium, bestaaende af flere Skibsseil, 4 Ankere, 2 Ankerkjettinger, 1 Bratpatentspil, en stor Deel Tougværk, Vant, Stag, Blokke, 2 Baade, Ræer, Stænger, Jernkjetttinger m. m. m., Alt fortrinlig godt Gods. Det bemærkes, at Skibet er 167 danske Commercelæster drægtigt. Herredsfogedcontoiret paa Teglgaarden, den 14de October 1845. Claudi. Trykt med Hurtigpresse i Udgivernes Officin.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Aalbor Stiftstidende. Adresse-Avis. Aar 1845. No 207. Løverdagen den 18de October.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch J Bernhard Røe og redigeres af Sidstnævnte, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Gudstjeneste. To og tyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Hald; i Frue Kirke ingen Gudstjeneste. – J Søndertranders Kl. 1 Hr. Pastor Bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
J Nørretranders Kl. 9 Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald. – J Hospitalet Kl. 11 Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Udlandet. En mærkelig religiøs Bevægelse har viist sig i Wassy, en lille gammel Stad med 2,600 Jndbyggere (i Departementet Haute Marne). Denne Stad er bleven berømt paa en førgelig Maade. Hertugen af Guise overfaldt Staden den 1ste Mai 1572, en Søndag, og lod Protestanterne nedsable paa den grusomste Maade, just da de vare forsamlede i en Lade, for at høre Guds Ord. Tredsindstyve Mennesker skulle, siger Historien, være blevne myrdede og 250 saarede J denne Stad, ligesom i den nærliggende Stad Joinville, er den protestantiske Gudstjeneste, der forhen var forbudt, atter bleven indført og meer end 400 Catholiker søge atter Sandheden ved dens Kilde. J Herbilly (Departementet du Loir et Cher) er hele Menigheden gaaet over til den protestantiske Religion og har indført den evangeliske Gudstjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
J Herbault og Villebarou ville Menighederne tildeels antage den evangeliske Religion. Ligeledes i Trancillon, la Chapell og St. Martin. J Departementet la Charente inferieure viser sig en levende Tilbøielighed til Protestantismen paa Landet. Disse nye Tilhængere af Evangeliet forsamle sig ofte om Natten, og holde deres Andagtsøvelser paa fri Mark For kort siden kom i Paris under den jødiske Gudstjeneste en aldrende Mand ind i Synagogen i Rue Notre dame du Nazareth, gjorde først Korsets Tegn, bad derpaa paa catholsk Viis, tog endelig en Bog op af Lommen og læste deraf for nogle Børn, der stode hos ham. Da Rabbineren godmodig bad ham om at lade det være, begyndte han, høit at udraabe sig som den Messias, Jøderne ventede, og man maatte forlange Politiets Hjælp Han blev senere sendt til et Galehospital.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Den europæiske Befolknings Formering i Algier beløb sig Aaret 1841 til 8,500, i 1842 til 8,800, i 1843 til 14,900 og i 1844. til 17,500. Den hele europæiske Befolkning beløb sig ved Slutningen af 1844 til 76,000 Mænd, Qvinder og Børn Saaledes have Udvandrerne kun i 4 Aar ydet Algier 2/3 at den nuværende europæiske Befolkning. Som et vigtigt Factum fremhæves, at Antallet paa Franskmænd har formeret sig i ulige stærkere Grad end paa alle de andre Nationer den 31te December 1843 var der 28,200 Franskmænd og 30,600 Udlændinge; samme Dag i 1844 var Franskmændenes Antal 39,600 og Udlændingernes 37,200. Et ligeledes mærkeligt Factum er Fruentimmernes Tiltagen; i Slutningen af Aaret 1841 var der kun 7000, 1843 beløb Antaller sig til 14,500, det har saaledes i et Tidsrum af 2 Aar meer end fordobblet sig. Den i Stæderne boende indfødte Befolkning regnes til 82,400, hvoriblandt 63,100 Muselmænd, 17,000 Jsraliter og 2,300 Negere. Sammenligner man dette Antal med den europæiske Befolknings, saa finder man at Befolkningen i Stæderne Algier beløb sig i Slutningen af 1844 til 159,000.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
En Dampfregat, der bygges i Greenwich for Kongen af Preussen, vækker Alles Beundring. Den er heelt af Jern, og viser de store Fremskridt, man har gjort i den Slags Skibes Bygning. Den vil idetmindste blive 1000 Tons drægtig. Den almindelige Mening synes nu overhovedet at være gunstig stemt for Jerndampskibe med Skruehjul.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Fædrelandet. Kjøbenhavns Commune har, af Mangel paa Brosteen, maattet opsætte endeel nye Brolægningsarbeider, og Brolægningscommissionen har henvendt sig til Sverrig og Bornholm for at erholde Steen. J denne Anledning gjør en Jndsender i "Berl. T. Commissionen opmærksom paa de uhyre Masser af Granit, som bedække flere Tønder Lands Areal i Omegnen af Callundborg. Disse Marker, saavidt vides under Grevskabet Lerchenborg, der aldeles ligne de saakaldte Steen marker, der findes i det nordlige Norge, ere saa belæssede med svære Granitsteen, at det næsten er umuligt at finde et Sted, hvor Foden kan berøre Jorden.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Kammerraad Drewsen opfordrer igjennem "Berl. Tid." Landmænd, der have Kartofler, hvis Toppe ere blevne forskaanede, til at meddele Almeenheden, om Knoldene ogsaa ere ubeskadigede, da dette vistnok vilde tale for den Mening: at Frosten er Oprindelsen til Sygdommen, om den end kan have virket paa anden Maade, end antaget. Ere derimod Kartofler, hvis Toppe ere blevne forskaanede, ogsaa angrebne, saa synes denne Mening ei at kunne holde Stand). Enhver opmærksom Landmand vilde vistnok ellers sørge for, fra en saaledes begunstiget Mand at opbevare Læggekartofler for sig og Andre. Hvad de mange Raad, der ere givne for Kartoflernes Opbevaring i Vinter angaaer, og hvoriblandt mulig kan være nogle gode, da antager Hr. Drewsen, at de dog kun passe for Gartnere eller Andre, der blot avle smaa Partier; thi hvorledes skulde den, der avler tusinde Tdr. Kartofler eller derover, kunne vadske dem i Chor- eller Kalkvand, eller blot skylle dem i Sø- eller rindende Vand? - Hvad den saakaldte Vinteravl af Kartofler angaaer, da erklærer Kammerraad Drewsen den for aldeles umulig eller i alt Fald hensigtsløs i vort Land. Antaget, at de Kartofler siger han – der lægges om Efteraaret, bringes 12 Tommer dybt i Jorden, saa der kan være Haab om, at Frosten ei naaer dem, troer man da, at naar Jorden er frossen, Kartoflerne begynde at spire under Jorden eller endog skyde en Top, der ikke kan taale Frost, igjennem JisskorpenDet er ganske vist, at de Kartofler, der lagdes om Efteraaret, vilde ikke fremkomme førend Foraarssolen opvarmede Jorden, og at der altsaa aldrig kan i vort Land, være Tale om at lægge Kartofler og Efteraaret, ligesom ethvert Haab om en Host i April er forgiæves.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Aalborg, den 18de October. J "Dannevirke fortælles, at Jernbanen fra Flensborg til Husum og Tønning, nu snart kan ventes at blive paabegyndt og fortsat med Si*) Hertil kan bemærkes, at man allerede ved Sygdommens Udbrud i Tydskland søgte at frelse Kartoflerne ved at afskiære Toppene, men at Pletterne lige saa hurtigt derefter viste sig i KnolRed.) dene. delinie til Heide, saaledes at Flensborg, naar den HeideGlückstadtske Jerndane kommer istand, faaer Jernbanefordindelse med Altona, men – igjennem Marsken, hvilket Dannevirke anseer som den værdigste til Anbefaling, da den tillige reserverer de tre frie Udgange til Verdenshavet imod Vest, nemlig Husum, Tønning og Glückstadt. Naar af sidstanførte Grund Meget, ja Alt taler for en slesvigsk Jernbane - saa ansee vi det imidlertid for latterligt og for en sand Parodi paa Nationalitetsiverens udskeiende Side, naar man i sin Exaltation derfor vil berøve Landet af den naturlige lige Vei Jndlemmelsen i det europæiske Jernbanenæt, hvorefter hele Civilisationen nu ad alle Kræfter stræbet og hvortil Leiligheden ikke mindre staaer os aaben, da hele Actiebeløbet til den Rendsborger=Flensborger Bane er tegnet, og denne kun venter paa den kongelige Concession. Det Phantom, at Tydskheden ad en directe Vei skulde overrumple os, vil ikke kunne skrække nogen Fornuftig; thi var der i det danske Slesvig nu noget meer af Tydskheden at befrygte, da vilde denne lige saa let bane sig Vei paa Jernbane over Heide, som directe fra den Rendsborgske Linie, desuden er det ikke ved kunstige Dannevirker og Afspærringsmidler at Danskheden nu skal kunne opretholdes og Tydskhedens Overgreb tilbagevises. Det skeer nuomstunder kun ved Aandens Virken i Sprogets og Nationalitetens Tjeneste og denne Virken er nu - Skade vi ikke have kunnet sagt det samme for Aarhundreder tilbage! – for levende til at den behøver at frygte tydsk Overlegenhed eller tye til saa daarlige Redskaber, som det at gjøre Adgangen til den verdensborgerlige Civilisation mindre tilgængelig. Ligesaa et det ofte udhængte Maleri om Hamborgs vor Handels selvstændighed truende Suprematie kun et tomt Luftbillede, thi Jernbanelinien fører os ikke mere til Hamborg end til alle de videre derfra udgaaende Verdenslinier og et Handels suprematie bliver til enhver Tid dog der tilstede, hvor Handelen af naturlige Grunde skaffer sig sin Styrke, og hvorfra alle kunstige Midler dog ikke kunne aflede, ligesom en Jernbanelinie over Heide dog ingenlunde vil gjøre Hamborg overflødigt, men kun ad en noget bekosteligere Transport ogsaa føre til denne Kilde. Medens derfor alle Ønsker forene sig om en slesvigsk Jernbanes Opkomst og Bestaaen og til Benyttelsen af den nye Handelsvei, som derved vilde aabnes fra Øst til Vest, saa maa det dog inderlig beklages, naar man derfor i national Fanatisme endnu søger at afspærre os den naturlige europæiske Hovedlandevei og berøve saavel Slesvig som Jylland, ja hele den forestaaende danske Jernbane- eller øvrigt hertil annecterede Communicationsvei, en saadan Forbindelses uberegnelige Gode.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Gaarden Nr. 481 ved Wrangelsbro her i Byen er for noget siden af Hr. Kjøbmand J. P. Hallengreen solgt til Hr. Kjøbmand J. B. Kaarsberg for 6000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Handels- og Skibsefterretninger. Fra Dublin berettes, at der i dette Efteraar viser sig en saa uhyre Masse af Sild paa Vestkysten af Jrland, at man ikke er istand til at tilveiebringe de behørige Qvantiteter Salt til deres Nedlægning. (Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Den heftige Strøm, der gaaer igjennem Grønsund, har i de sidste Dage af forrige Uge ført Vragstykker af det forliste Dampskib Fred. Den 6te heelt op til den nordlige Kyst af Falster. (Fl. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
En Jndustrigreen, der i de senere Aar er drevet i Nykjøbing paa Falster med meget Liv og har givet Mange Beskjæftigelse og Udkomme, er Skibsbyggeriet. Ogsaa iaar har der paa Stadshauptmand J. Sidenius's Værft hersket en glædelig Virksomhed i denne Retning. Skibsbygmester Dresler har for det kjøbenhavnske Huus's, Urtekræmmer Jac. T. Hansens, Regning bygget tvende Skibe, en Skonnert og en Jagt, der i denne Uge ere løbne af Stabelen. Skonnerten, "Johanne & Oluffa kaldet, er drægtig ca. 24 a 2500 Tdr.; Jagten, der har erholdt Navnet "Magle", lader ca. 1300 Tdr., har en Kjøllængde af 56 Fod og er saaledes en af de største Jagter, der hidtil ere byggede i Danmark. Skibstømmermester Boas, der, ved en temmelig selvstændig Ledelse af Jagtens Bygning har udviist meget Dygtighed i sit Fag, har nu fundet en passende Virksomhed som Skibsbygmester paa Thorseng.
Aalborg Stiftstidende, 1845-10-18
Efter Forlydende vil Hr. Dresler og meget kort Tid for egen Regning atter lægge et Skib paa Stabelen. (Loll. Falst. Stiftst.)