Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-01-15
Fransk-amerikanske Anliggender. J Paris vare endnu d. 3die d. M. Alle enige i, at en Krig med de forenede Stater var ved Præsidentens Tale bleven en Umulighed. Journal des Debats omhandlede denne Gienstand i en temmelig lang Artikel, i hvilken den analyserede Præsidentens Yttringer, og fandt, ligesom alle andre Pariserblade, at disse indeholdt en aldeles tilfredsstillende Erklæring. "Vel- hedder det i bemældte Artikel - "nægter General Jackson reentud at give Frankerig den forlangte fyldestgiørende Erklæring i en vis Form; men det kommer heller ikke an paa Formen; Hovedsagen er, at en fyldestgiørende Erklæring erholdes, og en saadan finde vi i Præsidentens Tale." Journal des Debats slutter med den bemærkning, at man vel 20 Gange siden Julirevolutionen har troet, at en meere eller mindre almindelig Krig var uundgaaelig, og dog et Freden vedligeholdt og vil, mener den, ogsaa denne Gang vedligeholdes uforstyrret. Ogsaa Londonnerbladene ere overbeviste om, at de fransk nordamerikanske Tvistigheder ville snart blive mindelig bilagte. Navnlig yttrer Morning-Herald, at det Arbeide, den engelske Regjering har paataget sig ved at tilbyde sin Mægling, vil hverken blive langvarigt eller besværligt; thi da Præsidenten i sin Tale til Congressen udtrykkelig har erklæret, at han ikke har havt til Hensigt at fornærme Frankerigs Ære, saa staaer endnu kun tilbage, at Frankerig antager denne Erklæring og lader dermed al Grund til videre Tvistigheder bortfalde. Ganske anderledes ere de Anskuelser, som et NewYorker-Blad udtaler i sine bemærkninger over Præsidentens Tale, og som gaae ud paa at vise Sandsynligheden af et Fredsbrud. Dette Blad giør opmærksom paa, at Præsidenten flere Gange har gjentaget, ikke at ville give den forlangte fyldestgiørende Erklæring; at han har befalet den amerikanske Chargsd'Affaires i Paris uden Videre at reise, dersom man vedblev at vægre sig ved at betale; at han har lovet Congressen ufortøvet at meddele et specielt Budskab om denne Sag, saasnart han blev underrettet om Følgerne af Hr. Bartons sidste Skridt; at han har forlandt betydelige Pengesummer til at anlægge nye Fæstningsværker langs med Kysten og til at armere de allerede fuldendte; at han har forestillet Kongressen, Nødvendigheden af hurtig at organisere Militsen, eftersom Erfaring ulykkeligviis havde lært, at den faste Beslutning, ikke at give andre Nationer Anledning til Besværing, dog ikke kunde sikkre Vedligeholdelsen af de fredelige Forhold. "Naar man lægger alt dette sammen" - vedbliver ovennævnte Blad - "saa kan intet fornuftigt Menneske nære nogen Tvivl om, at jo vort tilkommende Forhold til Frankerig vil aldeles beroe paa den Omstændighed, om Hr. Barton har faaet den forlangte Erstatningssum udbetalt eller ikke. Er dette skeet, saa er Alting godt; er det ikke skeet, og kommer Hr. Barton hjem, som det er ham befalet vil uden Tvivl det særegne Budskab, som er Kongressen lovet, bringe meget strenge Forholdsregler mod Frankerig i Forslag, og det saadanne, som efter al Sandsynlighed ville drage en Krigserklæring fra Frankerig efter sig. Om Frankerig vil betale, uden at modtage videre Erklæringer, det ville vore Læsere ligesaagodt kunne bedømme, som vi selv. Det er muligt, at dets Fordring ikke har været Andet end en Gascon nade; men vi ansee den ikke derfor, og er den det ikke saa er Bruddet uundgaaeligt." Det er muligt at den franske Regjering er kommen til den samme Overbeviisning. J det Mindste vil Londonner-Coureren, af 8de d. M. af en Correspondentsefterretning, som dog vel trænger til nærmere Stadfæstelse, vide, at Hertugen af Broglie, for at forebygge videre Forviklinger, som kunde foraarsages ved Hr. Bartons Ankomst til Washington og ved nye strenge Forholdstegler fra Kongressens Side, har officielt tilkjendegivet den mæglende engelske Regjering, at Erstatningssummen ligger færdig til Udbetaling.