Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-03-02
Ved Avisens Slutning var Søndags=Posten fra Kiøbenhavn endnu ei ankommen. Paa en Tid, da Jorden udhviler sig efter de lange og blodige Krige, Frihedsaanden i Frankerig ikke længere har nogen offentlig Stemme, den før attraaede Lighed ikke mere omtales og Revolutionsrusen er forsvunden, i hvis Sted er paafulgt et øde Stille som efter en rasende Storm, vil det maaskee ikke være uinteressant at kaste et Sideblik til den franske Litteraturs nærværende Tilstand, for saavidt det indskrænkede Rum tillader det Paa den galliske Grund kom de skiønne Videnskaber og Konster først til klassisk Modenhed ved en despotisk Trones Straaler. Denne Trones Glands forsvandt og Nationen, nedsank til det Prosaiske og i de dannende Konster endog til det Smagløse. Een eneste Mand havde Naturen give indvortes Kraft nok til at imodstaae sit Aarhundredes Til aand og at hæve sig imedens de Andre sank. Voltaire herlige Række af dramatiske Konstværker staaer i Digter. regionen over hiint Tidsrum, som en Biergbroes sprængte Bue over den lavere Dal. Siden flygtede Digtekonster, med Klopstock og Haller til Helvetiens Bierge og med Wieland og Gothee til Germansens Sletter. Jmidlertid opvaagnede Gallierne af deres filososiske og politiske Slummer. Regenternes Svaghed lod Nationen moednes til en høiere Grad af Selvstændighed, og dog tillod Regieringsformen den ikke middelbart at beskiæftige sig med Statsvidenskaben. Jkke desmindre søgte dog Montesqvien og bedre hen Roussean at lede deres Samtidige til Statsvidenskabernes høiere Jdeer; Bussons henrivende Stiil og siden Lavoisters Opdagelser ansporede til Naturvidenskaben. Studium og Condillac, Helvetius, Diderot og Flere foranledigede silossiske Undersøgelser og Diskussioner. Den ne spekulative Virksomhed vedblev imidlertid at være meget forkuet, saavel af despotiske Herskere som af en despotisk Religion, indtil den amerikanske Krig bragte de politiske Jdeer i overveiende Omløb og nu gik disse spekulative Jdeer over til Virkelighed; næsten heele Nationens E. nergie vendte sig til denne Side, Talekonsten blev Dagen Orden, Digtekonsten og de dannende Konster bleve Politiken underordnede, Melpomene regierede ikke længere paa Theatret; saavel der som overalt herskede tøilesløs Frihed, hvoraf Resultatet endnu er os alle i et alt for levende Minde til at det her behøves at omtales. For nærværende Tid tæller Paris kun saa Skribentere, der arbeide for Efterverdenen. Journaler og Aviser ere de, som under Revolutionen have tiltaget i samme Forhold, som de andre Værker have aftaget. Jmidlertid har den indskrænkede Pressefrihed givet dem en stor Forandring og kun den fine og umærkelige Vittighed smutter endnu igiennem Skrankerne og beskiæftiger udelukkende Pariserne, der efter Revolutionens ulykkelige Følger have faaet Afsmag for den alvorligere Lecture, Bønnebøger o. s. v. undtagen. Selv paa gode Romaner er Paris fattig og det endog efter den paa Begivender saa rige Tid. De bedste Originalværker, af dette Slagsskrives af 3 Damer, Frue von Stael, Madamme Cotin og Frue von Genlis. Hvad der endnu er udkommet af Revolutionshistorien er tørt og ufuldstændig og vil blot være Materialier for den stærnere FremtideHistorieskrivere. Af fremmede Skrivter, især i det dramatiske og romantiske Fag, oversættes for nærværende Tid mere i Frankerig end nogensinde tilforn. I de dannende Konster har man imidlertid i Paris stort Haab om en fremtidig og heldig Fremgang ved Siden af de mangfoldige dertil førte italienske Konstværker. Fabrikkerne komme me get i Veiret ved den indførte og stedse tiltagende Luens.