JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-28
Fredagen den 30te Januarii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter Begierning af Sadelmager Lindholm, foretaget og holdet offentlig Auction udi hans Gaard paa Middelgade over endeel ham tilhørende Jndboe samt endeel Redskab, paa de Conditioner som da skal blive bekiendtgjort; thi ville de Lysthavende bemeldte Tid og Sted sig behagentlig indfinde. Aarhuus, den 24de Januarii 1801. A. Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg Underskrevne, ved en eeneste Auction den 4de Febr. næstkommende om Eftermiddag 3 slet, at bortsælge min iboende Gaard i Schanderborg beliggende imellem Frue Levetous paa Østre og Amtstue gaarden paa vestre Hiørne, som med Portrum bestaaer af 15 Fag med Værelser til Gaden, med 2de Fag Qvister over, samt Kielder under, saa og 9 Fag Stald- og Ladehuus med tilstødende, 5 Fag Tømmer= og Fiel= Halvtag, got Pompevand og rummelig Gaardsrum, deri en liden Hauge. Samt indstakitet 2de smaae Hauger langs Stuehuset til Gaden. B. Til Gaarden ved Udskiftning er tillagt, 5 til 6 Tdr. Rugland, Ager og Eng og avles aarlig 3 til 4 Læs Høe, saa og noget Tørveskiær. C. Gaarden er af stærk og fast Bygning indrettet til 2de Familiers Beboelse, meget smukke Værelser, med 2 Kjøkkener, saa og til anden borgelig Brug. Liebhabere ville behagelig bemeldte Tid udfinde den i Gaarden, hvor Conditionerne vorder oplæste. Schanderborg, d. 23de Jan. 1801. Kierstine Friis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-28
Min Lærredreng Anders Rasmussen, fød i Odder, 19 Aar gammel, middelmaadig af Væxt, med sort i Haar og rødladen af Ansigt, klædt i en blakket Trøie, gule Skindbuxer, hvide uldne, Strømper og Træeskee, er Tirsdagen den 13de Januarii 1801 undvegen af sin Lære. Enhver som denne Dreng maatte forekomme, ombedes at anholde ham, og mig det tilkiendegive. Schanderborg, den 22de Januarii 1801. Peder Hansen, Skoemagermester. Gaardmand Niels Thyggesen i Benstrup paa Schafføegaards Gods, har sidste Efteraar optaget paa For der en liden bruun Hesteklod i andet Aar, med Stiern og Snup. Dens retmæssige Eier ville jo før jo hellere lade samme afhente og betale alle lovlige Omkostninger derfor samt bevise sin Ret til den, enten hos ovenmeldte Niels Thyggesen eller Undertegnede. Schafføegaard, den 22te Jan. 1801. Reinfrank.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-28
Da jeg har i Sinde underhaanden at bortsælge mit iboende Sted i Ingerslev Bye, bestaaende af Hartkorn 1 Tønde 2 Album, Stuehuset for nyelig opbygt og bestaar af 8 Fag og til Lade og Kochuus 12 Fag, alt i god og forsvarlig Stand, der kan aarlig saaes 6 a 7 Skiepper Rug, Erter 9 a 10 Skiepper, Byg 4 a 5 Tønder og Havre ligeledes, avles aarlig 8 til 9 Læs Høe, tilligemed det fornødne smaae Brændsel, de Lysthavende vilde behage at henvende dem til Mads Scheibye boendes paa Broeberg i Aarhuus eller hos mig Undertegnede. Jngerslev, den 16de Jan. 1801. Georg Hendrichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-28
Paa Clausholm ved Randers kan faaes 4000 Lspd. godt og velbierget Høe af sidste Aars Grøde, naar Liebhaberne vil melde dem hos Undertegnede, for om Prisen at accordere. Niels N. Bay. i Randers.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-28
En Student nyelig hiemkommen fra KiøNB. benhavn, søger Condition og helst strax, enten Prædike=Condition eller at give Underviisning i Christendommen, Regning, Skriven, Tydsk eller allene i academiske Videnskaber. Nærmere Anviisning giver Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-28
Hvem som maatte have nogen retmæssig Gields Fordring til her af Byen den 21de Det. sidst hendøde Handskemager Jens Pedersen Theestrup hans Boe, ville inden 12 Uger fra Dato, under Kravets Fortabelse, anmelde samme lovlig for undertegnede Stervboets Skifteforvalter, og maatte denne Proclamation tillige tiene til Efterretning, i Henseende ermeldte afgangnes fraværende Arvinger. Hobroe, den 17de Jan. 1801. H. Hjorth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-28
Til næste Randers Hestemarked, kan faaes nogle Værelser i Leie, samt Stalden til Heste naar man behageligst melder sig betids hos Undertegnede. Randers, den 17de Jan. 1801. Christian Frid. Dibbelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Udenlandsk. (Slutningen af Forordningen om Landeværnets Oprettelse i Danmark.) 3. Paa samme Maade, som de fornævnte Lister nu vorde forfattede, vedligeholdes de ogsaa aarligt med Af= og Tilgangs-Lister, af de fornævnte Embeds- og Ombudsmænd saaledes: at de Landeværnsmænd, som døe eller flytte andensteds hen, eller fylde 45 Aars Alder, føres til Afgang i det Sogns, Herreds, eller Amts Rolle, hvor saadan Forandring er foregaaet; hvorimod alle de, som ved Sessionerne faae Afsked fra Krigstienesten, saavelsom de Landeværnsmænd, det komme fra et andet Sted, for at nedsætte sig, eller at boe i Sognet, Herredet eller Amtet, anføres paa Tilgangs-Listen, som Landeværnsmænd. 4. Ved Sessionerne skal Land og Krigs-Kommissæren meddele hver Lægdsmand en Fortegnelse over de Landsoldater og Land-Rekruter (baade ved Kavalleriet og Jnfanteriet) som have faaet deres Afsked fra Krigstienesten ved Sessionen, paa det at de, i Følge de foranførste Regler, kunne vorde antegnede i Landeværns-Listerne. 5. Enhver Landeværnsmand skal være berettiget til at bosætte sig og søge al Slags lovlig Næring paa hvilket Sted i Riget han finder for got; dog skal han, naar han flytter fra et Sogn til et andet, i det eller de Amter, som forestaaes af een Amtmand, medde det for Lægdsmanden, som giver ham en følgeSeddel, hvilken han foreviser Lægdsmanden paa det Sted, hvor han vil opholde sig; og, dersom han vil flytte til et andet Amt, da skal han tillige melde det for Amtmanden, som uvægerligen meddeeler ham Pas til det Amt, hvor han vil boe, og beretter samme til den vedkommende Amtmand, i hvis Liste den flytten de Landeværnsmand antegnes. 6) Hs. Majestæt vil skiænke ethvert Amts Landeværn, en Fane, hvilken altid skal bevares hos Amtmanden, og denne Fane maae ei bruges, med mindre Kongen i Krigstider selv opfordrer sine Landeværnsmænd til at bevæbnes, for at tilbagedrive fiendtlig Vold. 7) Dersom nogen af Landeværnsmændene skulde, NødsTilfælde, opfordres til at gaae fra deres Hiemmestavn, til et fraliggende Sted i Provindsen, for der i Forening med deres Medbrødre at hielpe til at afværge Landgang eller andet fiendtlig Anfald, da bør de, som sidst have faaet Afsked fra Krigstienesten, dertil vælges og tilsiges, frem for dem, hvis Afskeder ere ældre. 8) Endeligen befales, at Landeværnsmændene skulle hædres fortrinligen, og have Sæde i alle Almuens Samqvem, næst efter Sognefogderne og Lægdsmændene; ligesom Kongen og ved sit kongelige Ord, tilsiger dem, at de altid paa det kraftigste skulle vorde beskiærmede i de dem tilsagte Frieheder og Rettigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Paa det at Kongens kiere og troe Undersaatter af Bondestanden kunne fuldkomment vorde underrettede om Allerhøistsammes landsfaderlige Hensigt med denne Forordning, og retteligen forstaae dens velgiørende Bud, vil Hs. Majestæt, at der af samme skal trykkes et tilstrækkeligt Antal Exemplarer, og at disse skulle omdeles iblandt Landboerne saaledes, at der leveres et Exemplar til Oldermændene i hver Landsbye, saa befaler Hs. Majestæt og, at den skal oplæses fra Prædikestolene i alle Kirker paa Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Til Kiøbenhavn er indløbet officiel Efterretning om, at den imellem Danmark og Deien i Algier opkomne Uenighed ved fredelig Negociation, saaledes er bleven bilagt, at den forrige gode Forstaaelse igien finder Sted, imellem begge Regieringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Efter en Beregning i danske Handelstidende sees at Frankrig efter fradragne staaende Udgifter har et aarligt Overskud af 74,000,000 Livres, og at Renten til den offentlige Gields Afbetaling ikkun udgiør 4de Parten af Renterne til den engelske Stats Gields Afbetaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
J Politievennen læses følgende smukke Handling af danske Vestindianere: "Den brave Lieutnant Fedders Fald i Kampen mod Søerøveren er hans sørgende Landsmænd noksom bekiendt, men mindre følgende ved den foranledigede Daad. Vore vestindiske Landsmænd, der altid vise den tække Søekriger den meest opmuntrende Agt og Kiærlighed, og havde erfaret at Fedders Moder, som lever i Kbhvn, med Sønnen ogsaa vilde tabe sin Underholder, have sammenskudt og oversendt hende med et deres Medsorg bevidnende Brev den Summa 7000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Den Hamb. Corresp. beretter at Generallieutnant Greve, af Løvendalunder 22de d. M. er afreist tilligemed en Secretair fra det udenlandske Departement som overordentlig Gesandt til Petersborg, og medbringer Ratificationen paa Conventionen mellem de nordiske Magter. Efter denne Convention skal de contraherende nordiske Magter have forbunden sig til ikke at indgaae Tractat med nogen, uden Forbeholdenhed af Friehed for Skib og Ladning, contrebande Vare alene undtagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Jmellem Kbhvn. og Wordingborg skal langs med den siellandske Kyst opstilles Telegrapher, og Efterretningerne fra Holsteen skal i paakommende Tilfælde meddeles ved Hielp af Telegraf over Laaland og Falster til Kbhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Artilleriet er i Kiøbenhavn daglig beskjæftiget med Castellets befæstning. Ligeledes arbeides paa en Flaades Udrustning af 16 Linieskibe samt et forholdsmæssig Antal Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Den 23de er Baron Selbye passeret Hamburg som Coureer fra Petersborg til Kbhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Trende fra Østersøen til England bestemte Skibe, ere i forrige Maaned tagne i Nordsøen af franske Kapere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Skibet, der Nordstern, som kom fra en spansk Havn, er bleven bortviist fra Elben til Christiansand, for den at holde Qvarantaine; men Skipperen skal have vægret sig at giøre dette, fordi hans Mandskab var oprørisk, Man frygter altsaa, at han vil gaae igiennem Sundet til sit Hiem i Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Aarhuus. Capitels-Taxt. for Aarhuus Stift paa afvigte 1800de Aars Afgrøde; Rug a Tønden 6 Rdr. 4 Mk. 8 s. Byg . . . 3 - 3 - 8 - Havre . . 2 - 1 - = = Boghvedegryn. 16. . . . . Smør . . 38 - . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Den 29de Januarii høitideligholdt Skipperlauget her i Byen Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag ved 2 Skud om Morgenen da Flagene bleve heisede paa alle i Havnen hiemmeliggende Skibe, og 27 Skud da samme bleve nedtagne. Om Aftenen havde en stor Deel af Skipperne med flere af Byens Borgere et Ball paa Raadhuset, hvor Hs. Majestæts Kongens, Kronprindsens og det hele Kongehuses Velgaaende blev erindret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
J denne glædelige Anledning blev indsamlet til Byens Fattige 10 Rdr. 2 Mk. 4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Fra Kronprindsens Klub blev mig sendt 8 Rdr. til en Tønde Rug som bliver bagt i Brød til førstkommende Mandag og bliver uddeelt i Fattigvæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Fra et Selskab som blev holdt paa Kongens Fødselsdag paa Raadhuset, er indsamlet til de Fattige 10 Rdr. 2 Mk. 4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Fra et lidet Venne Selskab den 29de Januarii er mig leveret til de Fattige 2 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Den 30te blev mig sendt et forseglet Brev, hvori var indlagt 6 Rdr., som skal uddeeles til Syge og meest Trængende. For disse ædle og kiærkomne Gaver takkes skyldigst. Aarhuus, den 21de Januarii 1801. Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Morgenen den 28de d. har det behaget det alvise Forsyn efter en længe vedholdende Svaghed at bortkalde til et bedre Liv, min gode og uforglemmelige Mand Kiøbmand Rasmus Hansen i sit nyelig indtraadte 49. Aars Alder; med et dybt bedrøvet Hierte bekiendtgiøres dette for mig sørgelige Dødsfald herved for alle fraværende Paarørende og Venner. Randers, den 29de Januarii 1801. M. F. Boje, sal. Rasmus Hansens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Min kiære Mand Jørgen Ewaldsen døde fra mig og 4 uforsørgede Børn af en langvarig Brystsyge og 14 Dages Sengeleie, i Dag den 30te Jan., hvilket herved for Slægt og Venner bekiendtgiøres af hans dybe sørgende Enke. Randers, den 30te Januarii 1801. Marie, sal. Ewaldsens. fød Guldbrand. Søeskade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Smakskipper Christen Soede, som Fredagen den 23de Januarii afseilede herfra Byen, er samme Nat i haard Veir og Sneefog forliist ved Nordskou under Schelenborg Forstrand i Fyen. Skipperen med 2 Mand ere blevne, det øvrige Mandskab, tilligemed 15 Artillerister, ere biergede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Udenlandsk. Engeland. Under 14de Jan. er i Kongens Overværelse udfærdiget en Proclamation, efter hvilken alle engelske Skibe ere forbudne, indtil videre, at afseile til russiske, danske og svenske Havne, og Embargo lagt paa alle i engelske og irlandske Havne liggende russiske, svenske og danske Skibe. Ligeledes forsikkrer den engelske Ministerial Tidende, the Times, at alle Kapercapitainer og Commandeurer paa Krigskibene har faaet befaling at anholde og opbringe alle russiske, danske og svenske Skibe, som de maatte antreffe. Dette Beslag paa danske og svenske Skibe formeenes at skulle være Borgen for de 200 engelske Skibe, paa hvilke der forhen er gjort Beslag i de russiske Havne. Den hidindtil saa udbredte danske og svenske Skibsfart vil altsaa nu blive betydelig standset. Paa en Flaades Udrustning af 40 Linieskibe paa 64 Kanoner arbeides daglig, hvilken efter Sigende skal afgaae fra Plymouth under Admiral Nelsons Commando til Nord= og Østersøen. Ogsaa i Henseende til de danske og svenske Besiddelser i Ost= og Vestindien, saavelsom alle i Middelhavet nuværende danske og svenske Skibe er der til Vedkommende afgivet fornøden Forholds Ordre og Embargo ligeledes lagt paa alle i Ost og Vestindiske engelske Havne liggende danske og svenske Skibe. General Maitland, som med første føielig Vind skal afgaae med sine Tropper, siges at være bestemt mod de danske Besiddelser i Vestindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Da man har bestemt, at de Franske, saasnart Freden paa det faste Land er bragt i Stand, endnu eengang vil giøre et Forsøg paa Landgang i Engeland, har Regieringen udgivet befaling om at udruste en Deel Kanoncerbaade, til at beskytte Jndløbet af Floderne saavelsom de tilgiængelige Stæder paa Kysterne. Formedelst det, skiønt svage Fredshaab, er Fonden, stunken 1 en halv Procent. Derimod ere Brødprisen, falden saa, at 4 Pund Brød koster nu kun 20 Pence.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Foruden de fra Portsmouth allerede indskibede Tropper til Middelhavet, indskibes daglig flere, formodentlig til Egypten. Det fra Jndien hertil ankomne Skib Apollo har medbragt nøiagtig Beretning om Oberste Murrays frugtesløse Forsøg paa at faae Sucz tilbage. Med 400 Mand er en Deel af Admiral Blanketts Eskadre seglede hen over det røde Hav, men det mislykkede Haab om den fra Scheriffen i Mecca belovede Understøttelse af frabiske Tropper, nødte Obersten til at trække sig tilbage. General Manners er under 13de d. M. ankommen til Portsmouth fra Portugal med 21 Transportskibe med engelske Tropper. Assecurancen paa de til Elben afgaaende Skibe er nu 12 Procento, og for de under Convoy gaaende 2 Procento Gotgiørelse. De 3 Procento Annuiteter er nu falden til 60 en fierdedeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Jtalien. General Brunes endnu vedvarende Fremgang i Jtalien, sees af hans Skrivelse til Krigsministeren, dateret Verona, 6te Januarii. "Fienden havde forskandset sig ved St. Martin, men blev fordreven af vore Tropper, der nu have besadt Vicenza. General Moncey har indtaget Roverede, efter at have gjort et betydeligt Antal Fiendtlige til Fanger. General Bellegade har tilkiendegivet den imellem Rhinarmeen og Erkehertug Carl sluttede Vaabenstilstand. Jeg lod ham svare: at Vaabenstilstanden i Jtalien ene kunde finde Sted under den Betingelse at Peschiera, Mantua, Ancona og Ferrara bleve os inddrømmede, og at desuden Hs. Keiserlige Majestæt, saafremt det ellers var hans alvorlige Hensigt at slutte Fred med den franske Republik, maatte finde sig i at afstaae Fæstninger, der ikke egentlig tilhørte ham, og som han deels ikke kunne giøre sig Haab om at forsvare, allermindst under hans Armees nuværende Forfatning. Hvad den unødvendige Blodsudgydelse angaaer, da troer jeg at samme meere bør tilskrives den der ikke vil slutte Fred, end den der nødes til at tilfægte sig Fred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
J Følge seeneste Beretninger er General Bandet rykket ind i Trient. Den Keiserlige General Bellegade har trukket sig op til Egnen ved Legnano. Den 10de vilde den franske General Pulle fra Trientaf, have rykket ind i Botzen med sin Colonne. General Auffenberg reed ham i Møde med Vaabenstilstands-Conventionen i Haanden og forestilte ham paa det alvorligste at afstaae fra dette hans Forsæt, da Botzen laae inden for den i Conventionen bestemte Demarcationslinie. Pully lovede da at ville oppebie nærmere Forholdsordre, fra General Macdonald i Trient, hvilken ogsaa indløb den 11te med Berigtelse af Auffenburgs Paastand. J. midlertid rykkede Overgeneral Macdonald med den høire Fløy og Centrummet af sin Armee nærmere mod Venedig. Paa venstre Fløy fandt den franske General Miollis den heftigste Modstand af Østerrigerne som ved Rivoli og Chiusaa paa det standhaftigste forsvarede Jndgangen til det sydlige Tyrol, men understøttet af Machonalds Armee trængte han endelig frem og besatte den sydlige Deel af Welsch Tyrol imedens Macdonald rykkede ind i Trient.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Siden Conferencen mellem den franske ParlementairOfficeer Carl Hiss og Cardinal-Statssecretairen, synes alt her at have taget en anden Vending. Paven som hidindtil ikke har kunne erholde Tilladelse af Reapolitanerne til at saae nogle 100de Md. til sin Garde og i Særdeleshed, til Beskyttelse mod de i Hovedstaden Rom saa hyppige Rø Formynder og vil nu ikke længere betale de neapolitanske Tropper, for ikke at give den franske Regiering nogen Anledning til Besværelse. Carl Hiss viser ved enhver forekommende Leilighed et rigtigt og hensigtsmæssigt Forhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Tydskland. Keiseren har i flere Personers Overværelse ved Hoffet forsikret at den franske Armee snarest muelig og maaskee endnu for d. M. Udgang vil forlade det østerrigske Territorium; saasnart altsaa Præliminairerne ere underskrevne, vil Jndledningen til DifinitivFreden være gjort, og selve Freden, under Hovedbetingelse af det tydske Riges Vedligeholdelse inden Martii Maaneds Udgang haabentlig være bragt i fuldkommen Stand. Man formoder at Bonaparte vil overlade til Keiseren at afgiøre nogle specielle Puncter i Henseende til Skadesløsholdelse o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Med Hensyn til de bestandig tiltagende dyre Priser, har Keiseren gjort en Opfordring til Ungarn, om at levere alle Slags Victualia toldfrie til Wien og til Armeen. Virkningen af denne Opfordring har allerede viist sig; thi fra de, skiønt saa langt fraliggende Stæder Pisa og Ofen er allerede skeet betydelig Tilførsel af Levnetsmidler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Fra Frankfurt meldes, at den franske Gesandt Reinhardt i Bern har gjort Regieringen sammesteds den officielle Tilstaaelse, at hele Europa vil ved den forestaaende Fredsslutning komme til at gienerkiende den bataviske saavelsom den helvetiske Republik for aldeles frie og afhængige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Den franske Salvegade er under 12te d. M. rykket ind i Jnspruck, under Commando af deres graahærdede men dog muntre Anfører Ransonky. For Fremtiden bliver nu denne Salve=Garde inddeelt stationsviis, og hver Station besat forholdsmæssig med et omtrent lige Antal Franske og Keiserlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Frankrig. Den 7de d. M. er Contre=Admiral, Gentheaumes Division bestaaende af 6 Linieskibe og 2 Fregatter udløben fra Brest. Denne Flaades Bestemmelse vides endnu ikke med Vished. Carl Hesse, Destrem, Talot og Felix Lepelletier, hvilken sidste havde en aarlig Jndkomst af 150000 Franker, og desaarsag har maattet bestride alle Omkostningerne under Sammensværgelsen, ere nu, under Eskorte bortførte, og skal, indtil deres Opholdsted uden for Europa bliver bestemt, holdes fangen paa Øen Oleron. Arena, Cerachi, Demerville og Topino Lebrun have appelleret deres Dødsdom til Cassations=Tribunatet. J Anledning af det sidste Mordcomplot skal Bona patte have sagt: "Saavel min, som ethvert Menneskes Dødstime beroer paa en høiere Bestemmelse. Uden denne Overbeviisning skulle jeg strax kunne handle som Despot. Tyrkiet. Flere fra Rhodus, Jaffa og Smyrna til Constantinopel ankomne Courerer have medbragt den Efterretning at en engelsk Flaade er ankommen med 15000 Mand Landtropper til Kysterne ved Jaffa, for der at giøre Landgang, under Anførsel af General Abercromby. Denne Expedition sigter til Undertvingelse af alle i Egypten værende Franske og deres Tilhængere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Adskilligt. Som et, paa denne Aarets Tid, aldeles usædvanligt Tilfælde, fortiener følgende Naturbegivenhed at anmærkes: J Berlin hørtes den 22de d. M., under en stærk Storm af Nordvest ledsaget af Sneefog, et Tordenskrald. Kort for samme steeg Barometret pludselig nogle Linier, men faldt igien ned til sit forrige Sted saasnart Tordenskyen var forbi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Den sidste Beholdning af de engelske Subsidier er nu underveis fra Leipzig til Vien. Denne Summa som bestod af 800000 Pd. Sterling har i lang Tidlagt i Leiplig og nu først efterat Vaabenstilstanden er sluttet har man vovet at afsende dem over Prag til Wien. Den hele Keiserlig Armee forsynes for Fremtiden med nye Skydegeværer, som under Opsigt af General von Unterbogen ere forfærdigede i Steyermark. Efter anstillede Forsøg kan samme føre en Kugle 350 til 400 Skridt. Der forfærdiges aarlig 40000 Stkr. Jnfanteriet faaer lange Jern=Bajonetter, og Skarpskytter nes Geværer forsynes med lange Sabler, som kunne skrues af, for i Nødsfald at betiene sig deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Keiseren reiste selv i egen høie Person til Schønbruun, for at tilkiendegive Erkehertug Carl hans Forfremmelse til den i forrige Blad anmeldte høie Værdighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
J den 639te Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Bekiendtgiørelser. Da Gaardfæster Søren Christensen Smed i Haste den 26de April forrige Aar ved Døden er afgaaet og hans efterladte Enke Kierstine Nielsdatter, den paafølgende 2den September ligeledes ved Døden er afgaaet saa er efter den sidstes Død, ifølge det imellem disse Afdøde under 14de Decbr. 1795 oprettede og den 15de Jan. 1796 allernaadigst confirmerede, Resiproco Testamente, deres felleds Boe, saasnart sidste Dødsfald var anmeldt, taget under lovlig Skiftebehandling til Deeling, imellem begges Arvinger. Thi bliver forbemeldte samtlige Arvinger herved med 6 og 12 Ugers Varsel, ifølge Placaten af 26de October 1792 indkaldede at møde i Stervboestedet i bemeldte Hasle Bye og Sogn, Aarhuus Amt, Mandagen den 9de Martii og Mandagen den 20de April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet, for at overvære videre Skiftehold i Stervboet da Skiftet bemeldte 2de April ventes at kunde sluttes, naar de sig meldende og allerede anmeldte Arving i lovligen har legitimeret deres Arveret. Ligeledes indkaldes alle de som til Stervboet maatte være noget skyldig, at møde forbemeldte Dage og Sted for at betale deres Gield om de vil vente at undgaae videre Uleilighed. Kierbyegaard, den 21de Januarii 1801. Paa Skifteforvalterens Vegne. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
Bekiendtgiørelser. Kokken Søren Loft i Aarhuus giver sig herved den Friehed at tilbyde sin Opvartning med Kaagning til Bryllupper, Barseler og andre honette Giestebuder her Byen og andensteds. Saa kan og hos ham bekommes alle Slags brugelige Bagværker naar det i for heien bliver bestilt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-31
J Onsdags Aften omtrent ved 9 slet, er paa Veien fra det store Torv til Basballebroen, tabt et Mærskums Pibehoved med Sølvbeslag og en Stift i Nakken, samt tilhørende Rør. Finderen kan vente en passende Douceur, naar han leverer samme paa AdresseContoiret.