JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Naar man nærmer sig til Rio Janeiro, saa seer man fra et vist Punkt i Havet et ensomt staaende Bierg ved Kysten, ved hvis Fod Hovedstaden ligger; dette Bierg har den besynderlige Figur, naar man seer det langtfra, at det ligner en Kæmpe, som ligger paa Ryggen i Havet. En Brasiliansk Søeofficeer bemærkede det først og forfattede derover en allegorisk Tegning, som forestiller Brasilien under Billedet af en stor og stærk Mand af Steen, som ligger stiv og ubevægelig; men dog som med halvt aabnede Øine, paa Ryggen i Havet; over ham svæver en Aand i Luften, som tiltaler den slumrende Kiæmpe med de Ord: Surge et impera (staae op hersk, Egnen er aftegnet i Prinsen af Neuvieds Reise til Brasilien og det allegoriske Kobber i Major von Eschveges). Denne Tiltale har ikke været frugtesløs, Kiæmpen har reist sig, og den Tid vil komme, at han skal vise sig som Hersker. Men de Aander, som den Uendelige betiener sig af til at udføre sine Planer paa Jorden nedstige dødelige Legemer. Den Genius, som nu vaage over Brasiliens Vel, som har reist den sovende Kiæmpe, og som har lagt Grunden til Jordens skiønneste og kraftfuldeste Riges Storhed er dets første Keiser Don Pedro Primeiro (Peder den Første). Vi maae lære at kiende denne Brasiliens gode Genius nøiere. Don Pedro d'Alcantara, ved Fødselen bestemt til at bestige Portugals Throne, naar Døden engang skulde bortkalde hans Fader Joao den Vl fra den, reiste med Ham og det heele Portugisiske Hof til Brasilien d. 27de Nov. 1817. Ved sine naturlige Talenter og sin Charakteers Blidhed tildrog han sig snart Brasilianernes Hengivenhed og Forhaabninger men som Major Schaffer paastaaer, søgte de Hoffolk, som omgave hans Fader, at fierne ham fra al Deeltagelse i Regieringen. J Brasilien ægtede han den skiønne og blide Østerrigske Erkehertuginde Josepha Leopoldine, født den 22de Januar 1797, hun tog ikke i Betænkning at vove den farlige Reise over Havet for at skiænke den unge Fyrste sin Haand og Skjebnen belønnede hendes Mod til at forlade det Keiserdømme, hvori hun var født med at tilberede et nyt for hende, hvis Throne hun selv (Fortsættes). skulde bestige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Men samme skrækkelige Nat d. 19de Nov. har ikke allene i Petersborg, men ogsaa paa den vestlige Kyst af Sverrig f. Ex. i Gothenborg og i Udevalle anrettet saare megen Skade paa Skibe, og Huse. Det samme har været Tilfældet i Christiania; Vandet trængte indi den nederste Deel af Staden og i Forstæderne. – Den Skade, som Stormene have anrettet paa de Engelske og Franske Kyster i den sidste Maaned overgaae al Beskrivelse. Ved Stormen om Natten imellem den 22de og 23de November ere allene i Devontvort strandede 25 Skibe, hvoriblandt 3 Vestindie- og 2 Ostindiefarer med kostbare Ladninger, Tabet bliver anslaget til 200,000 Pund Sterling og den følgende Dag opfiskede man 24 Liig. Jmellem Bexinton og Svyre har Havet drevet over 100 druknede Mennesker paa Strand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Ligesaadanne ulykkelige Efterretninger høres fra de Franske Kyster. Der meldes saaledes fra Brest: at den 22de om Morgenen dreve 3 Krigskibe omkring i Havet uden Master, og et andet Fransk Krigskib, som havde Tropper af det 16de lette Jnfanterie-Regiment ombord, blev kastet paa Strand paa Sandbankerne ved St. Mark. Mandskabet blev reddet; men Skibet forgik. – Man hører endog Tale om Naturulykker fra meget langt bortliggende Egne; thi ifølge Franske Blade skal i Schiras i Persien have hersket et Jordskjælv, som varede i 6 Dage og 6 Nætter, hvorved den halve Deel af den store Stad skal være bleven reent opslugt af Jorden, og den anden halve Deel styrtet omkuld. Alle Jndvaanerne skulle være omkomne paa 500 Mennesker nær Det er begribeligt, at i en Tidspunkt, hvori næsten al Skibsfart maae høre op, især da alle Assurance-Anstalter ere nær ved at gaae under, maae der være en øieblikkelig Stilstand i Handelen og at Kornpriserne maae være lave; men sandsynligen vil der foregaae en stor Forandring der til Foraaret; dog har Høsten været fortræffelig i mange Lande, f. Ex. i Norge, hvor den selv i Nordlandene skal have været meget god. Med Statspapirerne er det i Hele bleven flauere og hvorledes kan det være anderledes under de nærværende Forhold og Omstændigheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Siden Lord Strangfords Afreise fra Constantinopel fortsætter den Østerrigske Jnternuntius Baron von Ottenfels Underhandlingerne og Rømningen af Moldau og Valachiet; men man tvivler paa at Jnternuntiussen vil være meere heldig dermed end den Engelske Ambassadeur, som ved mangehaande Midler havde vidst, at skaffe sig en stor Jndflydelse hos Divanet. Man vil endog vide i Wien, at den Tyrkiske Regiering nærer en saa stor Mistillid mod begge Hospodarerne i Fyrstendømmerne, at den har ladet deres Familier bortføre til Constantinopel som Gidsler. Det temmelig almindelig udbredte Rygte, at den nye Storvezier Mehemed Selim Pascha er bleven afsat, er ikke blevet bekræftet. Saalænge han bliver i Spidsen for Forretningerne, er der ikke at tænke paa nogen Eftergivenhed fra Portens Side. Hans Forhold i de sidste store Divansforsamlinger beviser det tilstrækkelig. Jfølge Beretninger, som man maae holde for troeværdige, har han i disse talt med det største Eftertryk imod de fordærvelige Concessioner, som have fundet Sted og han har paastaaet, at ingen udenlandsk Magt har Ret til at blande sig i Portens indvortes Anliggender; overhovedet dadlede han Ghalib Paschas System paa det bitterste, og vil ikke vide om nogen Eftergivenhed. Han anbefaler energiske Forholdsregler for at sætte Portens Fiender i Skræk. Der ere vel ingen nye Fiendtligheder udbrudte imellem Porten og Persien; men der staaer et betydeligt Persisk Corps opstillet paa Grændserne af Paschalikket Bagbad, som synes at sætte Divanet i nogen Forlegenhed; og den Tyrkiske Gesandt i Teheran har faaet befaling til at forlange at denne Armee skal trække sig tilbage. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Porten vedbliver at udvise Standhaftighed ved de Ulykker, som ere mødte den; man siger, at de Ulemas skulle have tilraadet Sultanen for at beroelige Grækenland at tilstaae det samme Rettigheder, som Moldau og Wallachiet; men at han ikke vil høre noget derom, Regieringen lader derimod udbrede at Efterretningerne om Grækernes Seiervindinger have været meget overdrevne; den har ladet udbrede Rygler og en Seier, som Jbrahim Pascha skulde den 13de eller 14de September have tilfægtet sig over Grækerne; men hvorom man forresten ikke har hørt noget. Ærespelse ere blevne uddeelte til nogle Tatarer, som have bragt Efterretninger fra Jbrahim til Constantinopel. 70 Firmaner ere udstædte til de Asiatiske Provinser for at give Tropperne Ordre til at stille sig under hans Commando og 18 nye Tyrkiske Krigskibe skulle ligge udrustede for at støde til ham (men alt dette kan dog ikke være andet end en Mine Porten paatager sig; thi hvad vil den Tyrkiske Flaade udrette paa denne Aarstid og under en Ægypters Commando.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Skibe fra Archipellet berette desuden, at man har seet to Dagreiser fra Alexandria i Ægypten en Afdeeling af den Ægyptiske Expedition i den sletteste Tilstand at styre til den Ægyptiske Kyst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Det bekræftes, at Porten har ladet en Deel Græske biskopper arrestere paa Grund af, at de skulle have søgt at bringe Servierne i Oprør. Det hed der, at man skal have fundet meget Krudt i en Græsk Kirke i Adrianopel og at Kirken er derpaa bleven sløifet. – Fra Grækenland selv høres intet Nyt, kun læses i den Græske Chronik udførlige Efterretninger og Kampen med Omer Vrioni i Aar, den havde et meget uheldigt Udfald for ham; han blev overalt drevet tilbage; endeel Albanesere gik over til Grækerne, og den Græske General Rangos bemægtigede sig hans Magaziner. Jnterressen for Grækernes Sag udtaler sig stedse tydeligere i det vestlige Europa, saaledes har ganske nyeligen i Videnskabernes Academie i Paris hævet sig Stemmer med megen Varme til Forsvar for deres Sag, og i London har man ved flere store Giæstebude celebreret de Fordeele, som Grækerne have tilfægtet sig, hvorved meget rige Collecter ere blevne indsamlede for denne heelte, mæssige Nation, og de Græske Deputerede i London Dhrr. Orland og Luriottis have imodtaget anseelige Pengesummer fra de forenede Stater i Nordamerika.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Deien af Algier har erklæret Kongen af Nederlandene Krig, og Keiseren af Marocco har begyndt at lade borttage Sardinske Skibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Den Engelske Minister Grev Liverpool og Hertugen af Vellington ere indbudne af Hs. Majestæt Kongen af Frankerige til at bivaane hans Kroning i Rheims; men man troer ikkke at Hertugen kan tage derimod formedelst hans svagelige Helbred. Desuden synes den nærværende Aarstids Beskaffenhed ikke at virke fordeelagtigt paa fleere høie Personers Sundhed. Saaledes er Hs. Majestæt Kongen af Nederlandene bleven temmelig syg, saa at han ikke har kunnet give de sædvanlige Audiencer eller arbeide ved sine Ministere; ogsaa Hs. Majestæt Kongen af Spanien har paa Escurial været haardt angrebet af Podogra. Det er mærkværdigt, at begge Kongens Brødre paa denne Aarstid ville foretage sig Reiser i Udlandet; thi den Franske Moniteur beretter: at Jnfanten Don Carlos vil afreise til Lissabon og Jnfanten Don Francisco vil over Frankerige begive sig til Neapel. Om denne pludselige Afreise og paa denne Aarstid skulde staae i Forbindelse med den Franske Armees Bortmarsch og Frygten for de Følger, som det kan have til Følge ved den skrækkelige Forbittrelse, som hersker iblandt Partierne og som Ministeriet ikke har vidst at moderere. Fra Madrid berettes under 18de November: at den 17de om Morgenen ankom dertil en Coureer fra Ministeren for det udenlandske Anliggender i Paris, og strax derpaa afreiste General Digeon til Escurial.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
De Franske Troppers Bortmarsch paa 24000 Mand nær, som skulle forblive i nogle Fæstninger er blevet bestemt besluttet. Den 25de December begynder de Franske Troppers Bortmarsch og kun 3 Schveitser-Regimenter skulle blive tilbage i Hovedstaden. - Jmidlertid vedbliver det absolute Partie at fortsætte sine Udsvævelser, som næsten gaae til et Raserie, uagtet alle de Skridt som den Franske Regiering har anvendt for at tilveiebringe. Moderation og Forsoning. Saaledes blive Tilhængerne af det Constitutionelle Partie bestandig forfulgte paa det haardeste; Forfølgelsen træffen mange Personer af den høie Adel og af stor Anseelse. Jfølge en Politiebefaling skal enhver, som er i Besiddelse af Bøger, Piecer, Carricature, Malerier, Kobberstykker o s. v. som ere blevne trykkede i Spanien eller i Udlandet fra 1ste Januar 1810 til 31te December 1823 uden Hensyn til hvad de indeholde, udleveres under StrafAngiverne skulle erholde, under deres Navns Fortielse en trediedeel af de paalagte Mulcter. – Ultrapartiet glæder sig allerede ved Haabet om at Juquisitionen skal paa nye blive indført og et Kobberstykke er i Circulation i Madrid hvori den hellige Jnquisition forestilles under Billedet af en gjenopstanden Phonix – Den bekiendte Ultra roialist Baron von Eroles er bleven erklæret for aldeles afsindig; det er begribeligt at i et Land hvori saamange Hierner ere forsvændte maa imellem een springe. Partiernes Raserier udbrede sig Spanien selv til Barndommen, Franske Blade berette: at der har været et stort Slagsmaal i Madrid af Drenge hvoraf den ældste ikke var ældre end 12 Aar, som havde deelt sig i to Partier og som under idelige Udskiældelser af Negros og Blan kos slogedes med hinanden. Kampen blev saa livfuld at Linie-Rytterie, Fodfolk af den Kongelige Garde og de frivillige Roialister maatte rykke frem; begge Armeer bleve nu fuldkomment slagne paa Flugten og 70 Fanger giorde (Det heele seer imidlertid ud som en Spøg. Men i det Kongelige Collegium i Orleans i Frankerige har Disciplene giort en betydelig Opstand; de ødelagte alleTing i Stiftelsen og det gik saavidt, at to af Lærerne maatte springe ud af Vinduerne fra anden Etage og Gensdarmer maatte tilkaldes for at bringe Orden igien tilveie. Jfølge en Beretning derom i Præfecturtidenden skal en al for streng og munkeagtig Disciplin i Skolen have givet den første Anledning dertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Der ere nu allerede oprettede i England 6 forskillige Compagnier for at drive Biergværkerne i de nye Sydamerikanske Stater. Fire deraf for Mexico, et for Columbien og et slette Selskab er blevet organiseret for Bearbeidelsen af de Brasilianske Guldminer i Provinsen Minas Giraes. En Hr. Oxenford staaer i Spidsen derfor og er bleven auctoriseret dertil ved et Keiserligt Dekret. Naar man betænker den nye Verdens Rigdambpaa ædle Metaller, den hidtil fulgte ufuldkomne Bearbeidelse af de Amerikanske Biergværker og endelig Englændernes Maskiners Fuldkommenhed, saa kan man vente meget vigtige Følger deraf for Enropa. Det er ogsaa nødvendigt for Englænderne at de stedse meere udvide deres Speculationer i Amerika, da Jndførselen af de Engelske Varer forhindres i saa store Lande i Europa, saaledes i Rusland og i Østerrige og det Engelske Blad Times bemærker, at det Keiserlige Østerrigske Decret af 18de September, hvorved Jndførselen af udenlandske Varer er bleven forbudet i Tyrolen og i de Østerrigske Lande i Jtalien, gaaer fuldkommen saavidt som det Decret, som Bonaparte eengang udstædte fra Mailand. Skorpionfægtning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
J Ostindien bliver den brugt som Hanefægtning og som en Gienstand for Veddemaal, og bliver beskreven af Capt. Seele paa følgende Maade, man tager to store Skorpioner, sætter dem under en stor Glasklokke, lader fra neden af være noget Rum for Luftens Tilgang, og indblæser en Tobaksrøg igiennem Aabningen. Skorpionerne ville da løbe saa hurtig omkring i Glasset, som deres Been kunne bære dem, men naar de derved indhente hinanden eller støde paa hinanden, saa begynder Kampen paa Liv og Død. Derpaa lader man Røgen gaae bort, og de ville da fægte som Pokkeren indtil den ene eller den anden er død, og Veddemaalet er vundet eller tabt, eftersom man har vovet sine Penge paa den lyseblaae eller meere paa den mørkeblaae.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Dr. J. L. Caspers Afhandling om Dr. J. L. Caspers Afhandling om Köekopperne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
(Berlin 1824.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Forfatteren, som er praktisk Læge i Berlin, beviiser heri af Dødelisterne: 1) at førend Koekoppeindpodningen blev den 12te til 10de Deel af Beboerne bortreven af de sande Kopper. 2) Atder ellers af 12 Fødte i Berlin døde een, men nu kun en af 116, af de sande Kopper, 3) At Børnesygdommene ere vel hyppigere nu, end førend Koekoppeindpodningen, men kun fordi Børnenes Antal har formeeret sig. 4) At der i Berlin døde førende Koekoppeindpodningen af 100 Børn 39 af Børnesygdomme, og i de seenere Aar ikke meere end 34 af 100, eller at der af 100 Børn ere døde 51 deels af Børnesygdomme, deels af andre Sygdomme, førend Koekoppeindpodningen, og i de sidste Aar efter Jndførelsen af Koekoppeindpodningen kun 43 af 100, hvoraf sees, at Dødeligheden af Børn i Berlin er nu langt ringere end den tilforn var. 5) At tilforn døde i Almindelighed aarligen een af 28 Jndvaanere imedens for nærværende Tid kun een døer af 34. Heraf sees at Formindskelsen af Dødeligheden er almindelig i Berlin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Jndenlandske Efterretninger. Ved allerhøieste Resolution af 10de Novbr. d. A. er befalet, at Jngen maa af de beskikkede Mæglere i Kjøbenhavn bringes i Forslag til at konstitueres, for at udføre Mæglerforretninger, med mindre den foreslaaede Person har underkastet sig og bestaaet Exammen i den Green af Mæglerforretningen hvis Bestridelse skulde overdrages ham, samt med mindre han har opnaaet den fuldmyndige Alder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Skibet Maria, Skipper Møller, bestemt fra Flensborg til Hull, er strandet imellem Bovenbergen og Holms og ganske ødelagt. Af Ladningen er Jntet reddet, men Mandskabet har frelst Livet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Paa Vestenden af Blielland er den 16de Novbr. strandet og sønderslaaet et Fartøi, formodentlig en Slup, ladet med Sukkere og Kaffe, mærket danske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Skibet Mette Maria, Skipper Petersen, bestemt fra Amsterdam til Hjørring, er total forliist paa Vestkysten af Jydland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Fra det sidste Uveir hører man endnu følgende Ulykkestilfælde fra Gjeraaekanten. 2 givte Mænd, og 2 Karle befandt sig i en Baad for at fiske Torsk. Baaden kantrede og Alle fandt deres Død i Bølgerne. De to Familiefædre efterlade sig 12 Børn. En Fiskerbaad eller saakaldet Kaag, som den 3die Novbr. gik ud fra Bondebyen Øster Meel holt, i Nærheden af Hals, for at fiske, blev af den Storm, som reiste sig, drevet ud i Søen og der i 4 Dage omdrevet af Storm og Uveir. Der var fire Mand i den (hvoraf den ene var imellem 50 og 60 Aar, de andre alle unge Mænd 17 a 20 Aar. De to af disse sidste døde paa Søen af Kulde og Hunger, og den tredie af dem døde af Anstrængelse kort efter at Baaden var drevet i Land ved Warberg i Sverrig. Jkkun den ældre af disse Fiskere, navnlig Anders Madsen, har udholdt disse Besværligheder, og man haaber, at han inden kort Tid vil være istand til at kunne hjemsendes fra Gothenborg, hvor han ligger under Kuur. Slagelse. Efter en heldig Overfart over Beltet om Aftenen imellem den 8de og 9de December indtraf Deres Høiheder Prins Christian Frederik med høie Gemalinde her i Slagelse om Formiddagen Kl. 9 1/2, hvor De behagede at afstige paa Postgaarden, og de forsamlede militaire og civile Embedsmænd bleve indladte til Cour. Kiøbenhavn, den 3die December 1824. Premierleutenant Graab af den Kongelige Søe-Etat, har for kort Tid siden bragt en stor Sieldenhed til Kiøbenhavn, og foræret den til Musect, for de nordiske Oldsager: det er en lille Runesteen fundet i Grønland. At en Runcindskrift, forhen skal være funden i dette Land, har man vel omtalt i ældre Reisebeskrivelser, men dette er imidlertid den første, som derfra er kommet hertil, og overalt den første, man har authentisk Efterretning om fra Grønland. Sprogkienderen Profesfor Rask har allerede heldig forklaret denne interressante gamle Jndskrift, der slutter med et Aarstal, og i de antiquariske Annaler vil der blive givet en Afbildning af Stenen tilligemed Professor Raskes Forklaring og en Beretning om, hvorfra den er kommet. En anden interessant Oldsaghar Museet i denne Tid erholdet til Foræring af Bestyreren af den lærde Skole i Fredericia, Hr. Rosendahl. Det er en Gemme med en Jndskrift, som har megen Lighed med den, der findes paa Crystalkuglen, som med kostbare Guldsager for et Par Aar siden blev funden i Fyen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Ledige Embeder. Janderup og Billum Sognekald i Ribe Stift, 136 Rbd. Kaldet er iblandt dem, som allernaadigst ere forundte særdeles Lettelse, Statter. – Det residerende Capellanie i Nykiøbing paa Morsøe under Aalborg Stift, 150 Rbd. maa
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
AVERTISSEMENTS. udflyttet fra Nye Bye i GiørSnildegaard, lev Sogn, Løve Herred, hidtil besiddet af Niels Larsen, af Hartkorn Ager og Eng 10 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/4 Alb. med Arcal 77 1/2 Td. Land, under det Kongelige Communitets Gods, opbydes med Besætning, Jnventarium &c., til Bortfæstelse paa Livstid ved en eneste Auction, som afholdes i Gaarden Onsdagen den 15de December 1824, om Formiddagen Kl. 11. Gaardens Bygninger ere meget godt vedligeholdte, og Tørveskiær haves til Overflødighed. Conditionerne ere til Eftersyn paa Løve Herreds Contoir i Kirkebelsinge, og hos Undertegnede. Ringhed den 30te November 1824. de MenT. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Udmærket god Punsch-Extract, 2 Mk. 8 s. Potten, og ægte Schiedammer Genever, 5 Mk. pr. 2 Potsflaske, faaes paa Hjørnet af Frederiksberggaden og Vestervold No. 17 i Stueboutikken hos Urtekræmmer Chr. F. Grandjegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Raigræsfrøe Colium perenne, veirenset fundt og godt, kan bekommes hos Rasmus Hansen i Risbierg ved Rudkiøbing, for 1 Rbdlr. pr. Lispund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
En smuk Orne, 13 Aar gammel, af meget trivelig, og, saavidt vides, blandet Engelsk og Portugisisk Race, er tilkjøbs paa Cathrinholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Paa Slagelse gammel Torv er 2de Værelser med Kiøkken og fleere Beqvemmeligheder at erholde til Leie Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
En Meierske, der kan forevise tilforladelige Vidnesbyrd om sin Duelighed og anstændige Opførsel, kan til 1ste Mai d. A. faae en god og meget fordeelagtig Condition. Anmeldelser desangaaende modtages af Byberg hos Kiøbmand P. A. Kierulff i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-13
Den Vest-Siællandske Avis, eller: 832 STISSE Ugeblad. Slagelse. den for. landske Historie. uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Mandagen d. 13 December 1824. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. RES Brasilien som et selvstændigt Rige. (Sluttet.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-13
Major v. Schaffer, som staaer i nøie Forbindelse med den Keiserlige Familie, og som har været sendt med en speciel Mission til Keiserindens Fader i Vien, meddeler følgende interressante Skildring om disse høie Personers daglige Levemaade og Beskjæftigelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-13
Af alle Establissementer har det Keiserlige Kanonstøberie paa Veien til Peterhof lidt meest. Ogsaa ere mange Menneskeer omkomme derved. Keiseren afsendte sin Adjutant Oberste German med en Schaluppe af den Keiserlige Marine paa 18 Aarer, som altid er stationeret foran hans Pallads, for at bring Hielp. Han kom først tilbage om Aftenen Kl. 6 til Paladset og exponerede sig saameget at Vander undertiden gik ham op til Skuldrene, Keiseren, har belønnet ham med Anna-Ordenens Jnsignier og skiænket Mandskabet en Eratification. - Overhovedet giør Keiseren alt hvad der er mueligt for at formilde Ulykken; Han vandrer selv omkring i Staden og Omegnen, indgyder Trøst, lover og uddeeler Hielp; Han lader Soldaterne række Jndvaanerne Haanden for at begrave de Døde, rødde ødelagte Pladser og bringe igien Orden tilveie, og han har nedsat en egen Kommission under Fyrsten Kurakins Præsidium for at hielpe de ulykkelige Jndvaanere. Alle Skoler og Theatre ere endnu lukkede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-13
Men de sørgeligste Efterretninger høres ogsaa fra andre Egne; man har ved Stranden i England ved Dunerne fanget en Fugl levende, som de Natyrkyndige kalde Stormy Petere (Procellaria pelagica) om hvilken Bevik siger: at man har kun fundet 3 af dem i England, men aldrig fanget nogen levende. Disse Fugle sværme omkring paa Oceanet i stormende Veier og naar en Orcan er i vente forfølge de Skibene med klagende Skrig, den har ogsaa havt Aarsag til at skrige; thi Stormene have anrettet skrækkelige Ødelæggelser paa
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-13
de Engelske Kyster. Jmellem den 22de og 23de November har Havet ved Portland bortdrevet heele Esplanaden, og en heel Landsbye ved Navn Fleet, tilligemed Kirken. Tabet paa Eiendom anslaaes til imellem 30 – 40,000 Pd. St., og Antallet af de omkomne Mennesker er endnu ikke til at beregne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-13
De Ødelæggelser, som ere foregaaede i Aar i Flodegnene i det sydlige Tydskland ere ikke mindre. Man anslaaer Skaden, som Oversvømmelserne have anrettet i det Badenske til 2 Millioner Gylden. J Stutgar ere indsamlede 27,000 Gylden til de Jndvaanere som have lidt ved Oversvømmelserne.