Politivennen, 1805-01-01
Uforgribelige Tanker om Helsingørs Navn. Som selv søfarende Mand, der ofte har løbet Sundet ind og ad, har det fornøjet mig under mit Ophold i udenlands Havne at høre tale om, at man nu snart kunde vente, det Helsingør fil en større, til sin skjønne Lægd, der nok er den eneste af sit Slags i Verden, mere passende Havn. Jeg, som født i Danmark, følte ogsaa Glæde ved den Tanke, at Fremmede nu ikke længer skulde tale haanlig om, at der ikke ved Helsingør var anden Havn, end en lille Grav for 10 til 12 Skuder, medens andre Nationer havde viist, at man kan gjøre Havne paa Steder, som Naturen synes langt mere at have nægtet den Fordel. Af mine sidste Breve hjemmenfra seer jeg desuagtet at der ikke endnu er begyndt paa noget Anlæg, og at man endog kives om det rette Sted til at indrette Havnen paa. Jeg har seet andre Steder benydelige Anlæg af det Siges og kjender ogsaa Helsingør baade uden og inden, og derfor tænkte jeg kan det vel ikke skade, om ogsaa jeg siger min Mening i denne Sag. Vil man ikke følge den, saa kan man jo lade være. Søen, siger man, er for alle, saa maae vel og være alle tilladt, at fremsætte hvad man troer kan være Sømanden tjenligt, og det er en god Havn, hvor man trænger til den. For de mange tusinde Skibe, som aarlig gaae Sundet ud, er ingen Havn, fra Kbhvn af, nærmere end i Norge. Thi de svenske Havne vil jeg ikke tale om. Og de norske Havne, saa gode de end kunne være, gaaer man ikke gjerne i, naar man intet der har at bestille. Om Efteraar og Foraar gjør det en stor Forskjæl for dem, der sejle paa Østersøen, om der er Havn i Helsingør eller ej. Ogsaa ved Havarier eller Beskadigelser paa Skibe, der komme fra Østersøen silde paa Aaret, er det langt bedre, at kunne repareres i Helsingør, hvor der næsten altid er aabent Vande, end i Kbhvn, hvor Jsen ofte ligger langt ud paa Foraaret. Helsingør kan faae Havn fønden for Kastellet; den kan ogsaa faae Havn norden for, under Læ af Lappen. Jeg vil ikke indlade mig i at bedømme, hvilkeaf disse var det bedste, eller give nogen Mening om Bekostelighed o.s. v. derved, Men hvis sig fulde lade Havnen gjort, blev den paa ingen af Stederne. Jeg har seet en Havn langt større end Helsingør trænger til, eller nogensinde faaer, blive gjort færdig ved Vorlegne i en utrolig Hast, og for en ubetydeng Sum, imod hvad jeg hører der fales enHelsingør, nemlig ved Udgravning. den ved hven skal ogsaa have en havn, som skal graves ud, og det hedder, at den skal rumme 200 Skibe, og man venter den færdig for 200000 Franker. Jeg vilde gjøre en Havn for helsingør ved Gravning. Gravnings-omkoftninger kunne magelig beregnes forud, og Udfaldet kan ikke betydelig afvige fra Overslaget. Derved kan heller ingen uforudseete Omstændigheder løbe ind, der ved Bygning i Vand saa let forefalde, og forvolde langt mere Bekostning, end Anlægget selv. Helsingør har netop en bekvem Plads til at udgrave en Havn paa, nemlig imellem Kastellet og Lystslottet, hvor der er en stor Slette paa venstre, naar vi gaae ind i Kastellet. Denne udgravede Havn, vilde jeg forbinde med Kastelsgraven, og Kastelsgraven vilde jeg, baade norden for Kastellet, og sønden for det, forbinde med Søen, ved Hielp af to Porte, som de, der bruges ved Kanaler, og ved Ebbeog Flod Havne. Jeg vil sætte, at man vilde have at Havnen skulde rumme 200 Skibe af 16 Fods Dybgaaende, (hvilken Dybde vel var nok for det første, da man siden immer kunde lægge til, naar man kun gav Havneportene den større Dybde fra først af saa udfordres dertil at udgrave en Plads af omtrent 10 Tønder Land. 10 Td. Land er 560000 Kvadratfod, som multipliserede med 16 Fod for Dybden og 4 Fod for den Højde Pladsen ligger over Havet, lader udkomme 11200000 Kub. Fod. Regner man 1/4 Skilling for hver Kubikfod at grave og bortføre, saa udkommer 84000 Rdlr. i blotte Gravningsomkostninger, hvilket er rumt regnet, da man sikkert ved Lisitering vilde faae bedre Køb end 1/4 Skilling pr. Kub. Fod. Vil man endog nu regne ligesaameget for Bolverk og Gravens Forbindelse med Søen, saa seer man at den ypperligste og for al Beskadigelse sikrede Havn for 200 Skibe, kan haves for en Udgivt af mindre end 170000 Rd. Ved at gjøre en tilstrækkelig Vandbeholder imellem Helsingørs Bakker, var det muligt forbinde med Havnen et Verst med en eller flere Dokker, hvor Skibene løftedes op i et højere Bassin, og Vandet siden uden Pomper eller Haandarbejde løb fra. Og naar saadan Jndretning var ved Helsingør, vilde Staden derved faae betydelig Opkomst. Jeg har nu sagt min Mening i en god Hensigt. Og om den skulde tilsidesættes har jeg intet andet at ønske, end at Helsingør dog, i al Fald maae faae en Havn hvor det end bliver, thi enhver Dansk Sømand som kommer omkring i Verden har længe fundet, at vor Nations Ære fordrer, at en saadan Havn bliver til. H. Nielsen Skipper.