JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Dersom jeg forstod Kunsten at udskjære Træbilleder, saa skulde jeg ikke have ladet det mangle paa at levere en passende Ramme til Jndfatning af Hr. Rees Jnserat i Aalborg Avis Nr. 26, og med denne Jndfatning ladet det indføre i alle Landets offentlige Blade; men jeg forstaaer ikke den Kunst, og Hr. Ree maa derfor tilgive, at jeg ikke kan smykke, – dog, hvad siger jeg Tilgivelse! Tilgivelse bedste Hr. Roe, at en Stymper som jeg tænker paa at smykke en saa stor Aands store Frembringelse, hvorover selv den forbauses, der ventede sig det allermeste af en Hr. B. Ree – men forsmaae ei min Bøn Vær saa god, ligesom sidst, at opfordre Redacteuren af Aarhuus Avis" til at indføre det i sit Blad, for at ogsaa de, der ikke læse Deres Avis, kunne blive deelagtige i den sjeldne Rydelse af et saa tankefuldt, saa indholdsrigt Stykke, – der, foruden alle dets øvrige Fuldkommenheder, endnu har een – nemlig den, at det intet Svar behøver. Herover er jeg ret glad, da jeg nu faaer Ende paa en Strid, angaaende tredie Mand, som jeg ikke har fremkaldt, men ogsaa De, Hr. Ree, vil vist ikke være utilfreds med, at jeg ei gjennemgaaer Jnseratet – thi De slipper da for af mig at see fremhævet endnu større Prøve paa Deres Indiscretion, end De alt har lagt for Dagen i denne Sag. I Anledning af Deres Yttringer om, at jeg skulde ønske Valg som Stænderdeputeret, skal jeg oplyse Dem om, at da der ved Prøvevalget i Wiuf faldt endeel Stemmer paa mig, erklærede jeg strax, at jeg ikke kunde modtage Valg, deels fordi jeg som Forsørger for en talrig Familie ikke godt kan være borte, men fremfor Alt af den Grund, at jeg ikke er i Besiddelse af den Kundskabs Fylde, den Tankens Kløgt og Ordets Magt, som den behøver, der paatager sig det alt meer og meer ansvarsfuldtvordende Hverv, at være Folke=Repræsentant. De lader, som De ei veed, at jeg til høiere Instants har indanket den mig overgaaede Dom; – det er unægtelig den bedste Maade, De kan slippe fra Deres uædle Benævnelse: domfældt Jnjuriant paa; men og De kan undgaae Publicums Dom i den Henseende, vil jeg henstille, idet jeg vil henvise Dem til Veile Avis Nr. 135, af 12te Novbr. f. A. sidste Spalte. Der seer De min Bekjendtgjørelse i den Anledning, og der har De udentvivl læst den før Veile, den 8de Februar 1847. Packness.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
I Anledning af den i Aarhuus Stiftstidende Nr. 23, efter Aalborg Avis, optagne Relation, ifølge hvilken jeg skulde have stillet mig til Stænder valg i Sæbye, Frederikshavn og Skagen, finder jeg mig foranlediget til herved at erklære, at jeg ingensinde selv eller ved Andre har stillet mig til Valg enten i bemeldte 3 Byer eller paa noget andet Sted, og at Relationen i Aalborg Avis" saaledes er en Opdigtelse. Horsens, den 11te Februar 1847. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Rettelse. Over et indsendt Jnserat (see Avisen Nr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
21) ang. Borgerrepræsentantvalgene i Veile var der ved Sætterens Forseelse sat Jndsendt fra Veile, en Rubrik, som havde staaet fra en foregaaende Avis, istedet for blot Jndsendt, hvilket Jndsenderen bedes godhedsfuldt undskylde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Redact.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Prædikanter paa Fastelavnssøndag. Høimesse. Domkirken Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup, Frue Kirke Hs. H. Consistorialraad Brix; Hospitalskirken Hs. H. Consistor. Brix. Aftensang: Domkirken: Hr. Pastor Fønss, Frue Kirke Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Bekjendtgjørelser. Haardt saarede den Almægtige mig, idet han den 5te dennes i et nu kaldte min troe Ledsagerinde, min inderligt elskede Hustru, Caroline Catharine Bønnelykke, født Bondesen, bort fra Støve til Aandeverdenen. Et blev det os givet, at sige hinanden et ømt Farvel; men den Tanke, at hun Jntet leed, mildner Sorgen. Den Overbeviisning, at den Høiestes Bud er viist, trøster mig, og kun det Haab, at vi hisset skulle gjensamles, formaaer alene at opretholde mig. Bogense den 8de Febr. 1837. P. C. Bønnelykke, Lærer i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
At min kjære Mand, forhenv. Handelsgartner Niels Sørensen, er ved Døden afgaaet den 5te dennes, 76 Aar, gammel, og i vort Ægteskabs 45de Aar, dette bekjendtgjøres. sørgeligst paa 5 efterlevende Børns Vegne. Aarhuus, den 11te Februar 1837. Kirsten Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Ballet i Skanderborg er, formedelst indtrufne Omstændigheder, opsat til Mandagen den 15de Februar. A. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Theatret i Aarhuus. Torsdagen den 18de Februar 1847. bliver af et Antal Damer og Herrer til et velgjørende Øiemed opført: Den fortrædelige Formiddag, Lystspil i 1 Act. Derefter: Den første Kjærlighed, Lystspil i 1 Act.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Til Slutning: En Comoedie i det Grønne, Vaudeville i 1 Act. Billetter til de 8 forreste Bænke paa hver Side a 4 . og til de øvrige Bænke a 38, samt billetter for Staaende, som ikkun kunne afbenyttes af Herrer, a 3 A, erholdes fra Onsdag Morgen Kl. 9 hos Hr. Kjøbmand Bursche, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 5 1/2. Begyndelsen skeer Kl. 6 1/2. Det bemærkes, at billetter til Bænkene, som kunne afbenyttes saavel af Damer som Herrer, lyde paa den Bænks Rumer hvortil de ere tagne, og at der ikkun uddeles 8 billetter til hver Bænk. Billetter til Bænkene forevises ved Indgangen, og afleveres til de ved Bænkene værende Controlleurer, hvorimod billetter for Staaende, afleveres ved Indgangen. J den midterste Gang tilstædes det Jngen at opholde sig, og Adgangen til denne er alene for dem, der skulle til eller fra de siddende Pladser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Til Generalprøven, som afholdes Onsdagen den 17de Februar 1836, Kl. 6 1/2, kunne Tjenestefolk og Børn erholde Adgang, hvortil billetter a 24 erholdes fra Tirsdag Morgen Kl. 9 hos Hr. Kjøbmand Bursche, og ved Indgangen, som aabnes Kl. 5 1/2. De 4 forreste Bænke, samt Pladsen fra 4de Bænk til Orchestret, kunne ikkun afbenyttes af Børn, for hvilke der maa forlanges særskilte billetter, som forevises ved Indgangen, og afleveres til de ved den 4de Bænk værende Controlleurer. J Overeensstemmelse med Frdn. 15de Mai 1834 § 31 bekjendtgjøres herved, at Valgmøde for Kjøbstædernes 2det Valgdistrict Aarhuus og Skanderborg, til Valg af 2de Deputerede og 2de Suppleanter til Stænderforsamlingen for Nørrejylland i Sexenniet 1847 til 1ste Januar 1853, vil blive afholdt for Skanderborg Kjøbstad paa Raadstuen sammesteds Løverdagen den 20de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10; og for Aarhuus paa Raadstuen hersteds saaledes: for 1ste Rode: Mandagen den 22de Februar, Formiddag Kl. 10, for 2den Rode: Tirsdagen den 23de f. M., Formiddag Kl. 10, for 3die Røde: Onsdagen den 24de f. M., Formiddag Kl. 10. Vælgerne, som herved indbydes til at give Møde ville blive fremkaldte til Stemmegivning efter de paa Raadstuerne i Aarhuus og Skanderborg fremlagte Lister. Slutteligen tilføies, at der paa bemeldte Raadstuer ere henlagte Exemplarer af Fortegnelserne over de Valgbare i Kjøbstædernes øvrige Valgdistricter i Nørrejylland, samt at Valgenes endelige Afgjørelse vil finde Sted paa Aarhuus Raadstue Fredagen den 26de Februar, Formiddag Kl. 10. Aarhuus, den 28de Januar 1847. Graah,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Valgdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Trækningslisten
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
fra 1ste Classes Trækning af det 100de kgl. kjøbenhavnske Classelotteri ligger til behageligt Eftersyn paa mit Contoir. Aarhuus, den 11te Februar 1847. A. Hansen, Classelotteri=Collecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Paa Glibing Veirmølle pr. Horsens er til 1ste Mai d. A. en Plads ledig for en duelig Møllersvend. Med Bestyreren J. Larsen afsluttes nærmere Accord; men uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Dandse-Jnformations-Anmeldelse i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
At jeg om nogle Dage agter at begynde min Jnformation i Dandsekunsten heri Byen, hos Hr. Klubvært Jørgensen, har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre. Mit Logis er hos Madame Berg paa Torvet. ærbødigst Kolding, d. 6te Februar 1847. Louis Rebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Efter Opfordring af endeel af Aarhuus Byes Jndvaanere har jeg besluttet, fra Mandagen 8de Febr. ved en Møllevogn at lade Korn afhente fra Byen til Aarhuus Mølle og igjen bringe formalet tilbage. De, som ønske at benytte denne Befordring, ville behage, foreløbig at give Underretning derom paa Møllen. Kornet vil derefter blive afhentet fra deres Bopæl og igjen bragt dem for malet, uden videre Uleilighed fra deres Side og uden at den sædvanlige Tjeneste, som Møllegjæsterne fra Aarhuus ere pligtige at yde paa Møllen, forlanges. Betalingen, 6 s pr. Tønde, 4 s pr. 1/2 Tønde og 2 pr. Skjeppe, erlægges, tilligemed Malepengene og Formalingsafgiften, ved Modtagelsen af Melet. Ved samme Møllevogn modtages og expederes tillige Bestillinger paa Meel og Gryn. Aarhuus Mølle, den 3de Februar 1847. A. Weis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Handelscommis p., forhen conditionerende i Aarhuus, der skylder mig 35 Rbd., og Forvalter Schw. . . forhen conditionerende i Nærheden af Aarhuus, der skylder mig 31 Rbd. 3 Mk. anmodes om inden 1 Maaned fra Dato at afgjøre deres Debet til mig, hvis de ville undgaae at see deres fulde Navne offentliggjorte. Aarhuus, den 7de Februar 1847. S. Møller. Skræddermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Indenlandsk Klæde, i diverse Melanger og Fiinheder er i denne Tid arriveret og sælges, i Forening med fine udenlandske, til billigste Priser. C. B. Christensen, jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Undertegnede har etableret sig som Sadelmager her i Byen, og anbefaler mig til Enhver som vil forunde mig deres Arbeide, forsikkrende solid Arbeide og reel Behandling. Skanderborg, den 28de Januar 1847. H. P. Bjerring, En engelsk Sadel, forfærdiget til Mesterstykke, er sammesteds at erholde tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
En ung dannet Pige ønsker sig anbragt i et Huus hvor hun kunde lære Huusholdning. Nærmere Underretning giver Fæstemand Baadsgaard i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Endeel Malkepiger og Røgtere kunne til anstundende, Mai erholde, tildeels meget fordeelagtige, Conditioner, naar de snarest muligt personligen melde sig hos Fæstemand Baadsgaard i Horsens. Mærk. Strax eller til 1ste Mai søges en Substitut, til Ginnerup Skole. Dhrr. Seminarister der kunde attraae denne Plads, vilde behage at henvende dem til Skolelærer, og Kirkesanger Schmidt i Ginnerup pr. Greenaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Tvende dueligelige Skradersvende kunne strax faae Arbeide hos C. Graulef. Egebrænde faaes i større og mindre Dele, a 5.3 Apr. Favn, hos Skibsbygmester H. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
15 a 1600 Lispund Langhalm ønskes tilkjøbs af Jørgensen, Vognmand, boende paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Extra gode Spise-Kartofler og Boghvedegryn faaes C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
En term Kokkepige, der paa egen Haand kan paatage sig Madlavning, ønskes til 1ste Mai. - Vedkommende bedes at henvende sig til Cancelliraad Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Paa Klostergade, mellem Guldsmedgade og Badstue gade, er tabt en Silke=Modest. Den retsindige Finder loves en Douceur, naar samme leveres til N. C. Liisberg, Store Steenkul, ere at erholde ombord paa Jagten Fredshaabet, beliggende ved Havnens nordre Side, saavel i større som mindre Partier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
NB. Den af mig i denne Tidende As 16 og 23 til Salg averterede Halvpart i det Duysenske Ølbryggeri. A. Hansen, i Aalborg er nu solgt. Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-12
Hvor 1200 Rbd. kunne erholdes tillaans i Juni Termin 1847, imod god Sikkerhed i en Eiendom i Hads eller Ring Herred, anvises af Huusmand Anders Michelsen i Odder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
No 26. den 13de Februar. Løverdagen. Kongelig privilegeret. Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Blandinger. Nylig tildrog sig i Paris en Ulykke, som nær kunde have blevet et Sidestykke til det sørgelige Bal Fyrsten af Schwarzenberg gav under Napoleons Regjering, naar ikke heldigviis Brandfolkene med deres Sprøiter havde været i Nærheden. Hertuginde Galliera, en Datter af den sardinske Gesandt, gav nemlig et glimrende Bal, hvortil, foruden alle Pariser-Notabiliteter, ogsaa Hertugen af Montpensier havde indfundet sig. Retop som Dandsen var i fuld Gang og alle Sale vrimlede af pyntede Damer og Herrer, udbrød der pludseligt Jld i de indre Gemakker, og det med en saadan Heftighed, at det hele Selskab indhylledes i tykke Røgskyer. Hertugen af Montpensier var En af de Første, der, indtil Sprøiterne og Brandfolkene kom, ledede de for Haanden værende Slukningsredskaber. Han lod hente Stiger, for først og fremmest at nedrive Tapeterne i Hertugindens Sovekammer, hvor Jlden rasede heftigst, og ved denne kloge Foranstaltning hindrede han Flammen fra at gribe mere om sig. Selv nedrev han med egen Haand flere af de allerede brændende Tapeter, og ledede desuden det Hele saa godt, at de senere tillende Brandfolk snart bleve Herrer over Jlden. Men Skrækken havde imidlertid forjaget den qvindelige Deel af Gjæsterne, og Festen var saaledes endt. I Amerika skal være gjort den vigtige Opfindelse, at betage det menneskelige Legeme enhver Følelse af Smerte : en Opfindelse, der, hvis den ellers holder Stik, vilde være til stor Velsignelse for det stakkels Jrland og andre af Hungersnød hjemsøgte Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Opfindelsen er, som der berettes, skeet for nogle Maaneder siden af en Tandlæge, Dr. Morton i Boston, og den skal ogsaa allerede flere Gange have været anvendt i England med det heldigste Udfald. Talen er her ikke om at bringe Patienten i en maanetisk Søvn, hvilket man hidtil ogsaa undertiden vil have anvendt med Held, naar der skulde udføres en eller anden smertelig Operation; men Patienten bliver, ved at indaande Svovlæther, der bibringes ham ved et dertil egnet, simpelt Apparat, sat i en Ufølsomheds-Tilstand, der bevirker, at han er aldeles ligegyldig ved hvad der foretages med ham. Under selve Operationen udtrykke hans Ansigtstræk ikke den ringeste Smerte, og han forbliver ganske uden Bevægelse. Efter Operationen vaagner han roligt og veed aldeles Jntet af hvad der er foregaaet. Det Hele synes ham en Drøm. Den udførligere Fremgangsmaade derved er følgende: Man lader Patienten, der skal underkastes Operationen, indaande Ætheren af en Glasflaske, som indeholder Svampe, der ere dyppede i Ætherren, og har to Rør, hvoraf det ene gaaer lige ned til Flaskens Bund, og er bestemt til at hidføre en bestandig Luftstrøm, medens det andet bortfører Ætherdunsten fra den øverste Deel af Flasken og leder den ind i Patientens Respirationsorganer. Den ud af Flasken fremragende Deel af disse Rør er forsynet med et sindrigt Klapsystem, gjennem hvilket den indaandede Luft udlades, uden at trænge ind i Flasken. Sædvanligt ere 2 til 3 Minuter tilstrækkelige til at bevirke Bedøvelsen; men stundom have ei engang 10 Minuter viist sig tilstrækkelige, især hos Folk, som ere vante til stærke Drikke. De Syge miste i Regelen ikke ganske Bevidstheden, høre enkelte Ord, mærke ogsaa, at Noget foretages med dem, uden dog selv ved de smerteligste Operationer at føle ringeste Smerte. J Paris og London anvendes Methoden allerede af flere Tandlæger. Bedøvelsen varer kun faa Minuter; men kan naturligviis efter Behag fortsættes ved gjentagen Jndaanding af Æther, uden at man deraf sporer skadelige Følger. Dog maa man vist fare frem med den yderste Forsigtighed, paa Grund af Ætherens store Brændbarhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
De fra Strædet ankomne Skibsførere melde, at der i Middelhavet har raset frygtelige Storme, og at flere Skibe vare forgaaede paa den calabresiske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Et 70aarigt Brudepar blev nylig viet i Hull. Efter at Ceremonien var tilende, sagde Bruden til den Geistlige: "Deres Velærværdighed har allerede een Gang for viet mig, for 28 Aar siden!" hvortil Præsten svarede: "Vel muligt, min Kjære!" men undrede sig ikke lidet, da den bedagede Brud lagde til: "Og med den samme Mand!" Præsten udbad sig herover en nærmere Forklaring, som Damen meddeelte ham paa følgende Maade: "J Aaret 1818, da jeg ansaae mig for Enke, efter at min første Mand havde forladt mig, for at søge sin Lykke i Jndien, giftede jeg mig med min Mand her, med hvem jeg har flere Børn. Ved et Tilfælde erfoer jeg forleden, at min første Mand ikke endnu var død, dengang jeg, anseende mig for Enke, indgik mit andet Ægteskab, men at han for ikke længe siden nu ved Døden er afgaaet. Vi raadførte os da med en Advocat, og han raadede os til, endnu engang at lade os vie, for at vi kunde være fuldkommen rolige med Hensyn til vore Børns lovlige Adkomst til at arve os." - Den samme Geistlige, der havde viet dette Par, synes af Skjæbnen udseet til ualmindelige Eventyr. Faa Dage for den ovenfor fortalte Begivenhed tildrog sig, skulde han vie et Par unge Folk; men midt under Talen faldt Bruden i Søvn, og Brudgommen blev herover saa opbragt, at han øieblikkeligt forlod Kirken, og afbrød den tilsigtede Forbindelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Af de nuregierende 52 Souverainer ere, ved Jndtrædelsen i Aaret 1847, kun To over 70 Aar. gamle, nemlig Kongen af Hannover, som, efter Pavens Død, er den ældste Souverain i Europa, 75 1/2 Aar, og de Franskes Konge: 73 1/2 Aar. Af de Øvrige ere Tretten 60 til 70 Aar, Fjorten 50 til 60 Aar, Elleve 40 til 50 Aar, To 30 til 40 Aar, Otte 20 til 30 Aar, To endnu ikke 20 Aar gamle, nemlig Dronningen af Spanien: endnu ikke 16 1/4, og Fyrsten af Waldeck, endnu ikke 16 Aar. Den Sidste er altsaa den Yngste af alle Souverainer og tillige den Eneste, som staaer under Formynderskab. Af alle Souverainer har Hertuginden af Parma, Napoleon's Enke, regjeret længst, nemlig 32 Aar 7 Maaneder. Ugifte ere sex Souverainer; Fem have mistet deres Ægtefæller; En (Sultanen) lever i Polygami; Een(Churfyrsten af Hessen) i morganatisk Ægteskab; de øvrige Niogtredive ere jævnbyrdigt formælede. Af de 46 Souverainer, som ere gifte eller have været det ere Tretten barnløse. Af de øvrige 33 har, næst Sultanen, Fyrsten af Lichtenstein de fleste Børn, nemlig ni. Børnebørn have femten Souverainer; de Franskes Konge har de fleste, nemlig femten. Uden bestemte Efterfølgere ere sex Souverainer: Paven, Hertuginden af Parma &c. Af de 46 Arveprindser ere 22 formællede jævnbyrdigt, Een morganatisk, Een (anden Gang) separeret. J de souveraine Fyrstehuse, have bl. A. følgende Forandringer tildraget sig i det afvigte Aar: Atten Dødsfald have fundet Sted; blandt de Afdøde befinde sig tre regjerende Fyrster: Pave Greger XVI., Hertug Frants IV. af Modena og Landgreve Philip af Hessen-Homburg; fremdeles en forhenværende Souverain, Napoleon's Broder, Ludvig Buonaparte, Greve af St. "Leub, forhen Konge af Holland osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
J England oplever man undertiden endnu den fra Middelalderen nedarvede Skik: at sælge Koner. Saaledes førte for nogle Dage siden en Mand sin Kone, trods hendes Modstand, med en Strikke til den saakaldte Auctionshalle i Sheffield, idet han under de frygteligste Trusler tvang hende til at erklære, at hun fulgte godvillig med. Men Politimesteren sammesteds gjorde snart en Ende paa denne Skandale, ved, for Tilslaget, at befrie den ulykkelige Kone, og lade den kjærlige Ægtemand arrestere. Forøvrigt er denne gamle Uskik, at sælge Koner, endnu ikke lovlig forbudt, saafremt de Sidste selv ere villige dertil. Paa Newaflodens Jis, ligeoverfor Vinterpaladset i St. Petersborg, bygges i denne Tid et Hippo drom, hvori der hele Vinteren, tre Gange om Ugen, skal holdes Væddeløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Hr. von Rothschild i Paris vil, fortælle franske Blade, give sin ældste Datter sin nye franske Nord bane i Medgift. Den har, siden den aabnedes, indbragt 6 Millioner Francs, hvilket udgjør 30,000 Fres. om Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Politipræsident Minutoli i Posen har i disse Dage faaet Redningsmedaillen, for med egen Livsfare, at have reddet en Hautboist fra at drukne. Paa sin Vandring gjennem en af Forstæderne hørte han et Menneske, som var nærved at drukne, raabe om Hjælp. Øieblikkeligt kastede han Kjolen, og sprang ud i Floden, for at redde den Ulykkelige, der klamrede sig saa fast ved ham, at han derved selv kom i Livsfare og næppe var istand til at svømme iland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Paa den nederschlesisk brandenburgske Jernbane er atter skeet en Ulykke. Godstogets forreste Maskine geraadte ved Boberau paa den ene Side ud af Skinnerne, og trak Tenderen efter sig; men denne, der lykkeligviis kun ved Mellemkjæden (de 2 Hjælpekjædervare ikke ihængte) var befæstet til det andet Locomotiv, reev sig løs fra det øvrige Tog, og Maskine og Tender arbeidede sig hældende frem paa Planen, indtil den første, omtrent 170 Fod fra det Sted, hvor den var kommen ud af Skinnerne, hævede sig over en nogle Fod høi Grøftdæmning, rodede med Forenden ind i den tilgrændsende Mark, og væltede med Hjulene iveiret. Maskinens Fyrbøder er død, men hverken Maskinføreren eller Nogen af Passagererne er kommen til Skade. Maskinen er aldeles søndersplintret. Ulykken skete næsten paa det samme Sted, hvor nylig de to Tog stødte sammen; man mener, at den er foranlediget ved, at Jordsmonnet paa dette Sted er sunket formedelst Tøveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Et af Breslaus største Handelshuse har seet sig nødsaget til at standse med sine Betalinger. Passiverne skulle beløbe sig til over en halv Million Thaler, og mange Fabrikanter og Regotianter i Berlin ere derved udsatte for betydelige Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
J disse Dage forekom i Berlin det høist mærkværdige Tilfælde, at en Afsindig i den derværende Galeanstalt i fulde 32 Timer anstillede sig som død. Alt, hvad man foretog med hans Legeme, lod den Syge skee, hvorved han udviklede en mærkværdig Kraft, for at holde de stift udstrakte Arme uden Vaklen i den dem givne Retning. Omsider er han vel bleven kjed af Forstillelsen; han dreiede sig om, og forlangte Noget at drikke, en Begjæring, som efter 32 Timers Hunger og Tørst ikke var til at undres over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Det svensk norske Kongepars Kronning skal nu, ifølge norske Blades Beretning, finde Sted i Trondhjem næstk. Julii Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-02-13
Den nye Overpræsident i Altona, Grev Reventlow-Criminil, udvikler en mangesidig Virksomhed. Navnlig er Politiet blevet Gjenstand for hans Opmærksomhed. Over Politipersonalets Anmasselser er der ofte ført Klage. Bl. A. fortæller man, at en Haandværkssvend, temmelig sildigt paa Aftenen, meldte sig paa Politikammeret, for at faae sin Vandrebog paategnet, da han skulde reise næste Morgen. Man begegnede ham meget grovt, og da han vedblev sit Forlangende, kastede man ham ud. Han gaaer derpaa til Overpræsidenten, og fører Klage over Politiet. Denne klæder sig ud som en vandrende Haandværkssvend, og gaaer selv op paa Politikammeret, for at løse en Vandrebog. Her begegner man ham paa det Groveste, og truer omsider, at kaste ham paa Døren. Nu aabner han sin louse, fremviser sin Embedsdragt, og læser Politiet Texten. (Br. Zig.)