JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Jfølge Amtmandens Bestemmelse og eget Valg er afde to opsendte unge Læger Manicus reist til Suder øen, som har henimod 1200 Jndbyggere, for der at tage fast Station; Panum bereiser den nordlige Deel af Strøm, og skal derpaa efter Omstændighederne opholde sig deels paa Vaago deels paa Norders. (Fdl.) Kjøbmand Fogh i Nakskov, der af 104 Embedsmænd og Borgere der af Byen var i en offentlig Annonce bleven stemplet som en Æreskjænder &c., har nu i "Flyveposten ladet indrykke følgende Svar til dem: "Det er tungt at være udsat for sine Medborgeres Angreb, men endnu smerteligere er det, at blive dømt skaanselløst. Erindre De ikke, at Byfogden, Secretair Hammerich, lod mig paa tredie Sted arrestere for en ituslagen Vinduesrudes Skyld og noget i Værelset kastet Victriol, endskjøndt jeg beviiste, at jeg paa samme Tid dette skeete var hos nogle Venner, Erindre De, at han arresterede mig midt i Hjertet af Vinteren, lod mig lide Nød og Kulde og vilde ikke lade mig, den Uskyldige, slippe imod Caution, Erindre De heller ikke, at Byfogden lagde Haand paa mig, Erindre De ikke, at han i Vidners Overværelse kaldte mig en Røver og Bandit!" og at det var derfor, jeg kaldte ham en Løgner, hvilket Høiesteret stadfæstede ved ikke at mortificere det om ham brugte Udtryk, medens jeg blev for alle tre Jnstantser frikjendt for Sagen og kun dømt fordi jeg satte mig til Modværge mod Politiets formeentlig vilkaarlige Behandling, Erindre De ikke, at han i eet og et halvt Aar, eller for at være nøiagtig, i sytten samfulde Maaneder, reev mig ud af min borgerlige Stilling og holdt mig i denne ubeskrivelig lange og rædselsfulde Tid indesluttet i et Fængsel, Erindre De ikke, at han, trods Lægens Ordre, nægtede mig Sengeklæder, endskjøndt jeg var syg, og at jeg i denne Tilstand maatte ligge i den bare Halm, uden Varme i Kakkelovnen i den bittreste Kulde, Erindre De, at han nægtede mig at tale med min Kone og mine Børn, skjøndt jeg forlangte dette under Opsigt, Erindre De endelig, at en Forbryder, der senere blev dømt til Tugthuset, blev fri for foreløbig Arrest, medens jeg, den uskyldige næringsdrivende Borger, maatte lide Fængslets Qvaler, selv efterat jeg var frikiendt for Retten, Hvorledes, skulde alt dette være gaaet Dem i Glemme, saa at De nu, uden at tage Hensyn til mit Forsvar, fordømme mig og kalde mig, en Æreskjænder, fordi jeg har fortalt min Sag med alle dens skrækindagende Omstændigheder, fordi jeg fremstiller Den, der har behandlet mig saa grusomt, i sit rette Lys, Forbryderen har sin Forsvarer, sin Defensor- og en forfulgt, ulykkelig og sandhedskjærlig Borger skulde ikke have det? J Menneskelighedens Navn opfordrer jeg Dem, som saa uretfærdigt have udtalt Fordømmelsesdommen over mig, at fremkomme med deres Præmisser (hvad De, førend De fældte en saa skaanselløs Dom, burde have gjort, at motivere og godtgjøre, at jeg har fortjent en saadan. Deres Magtsprog, fordi De ere Mange, er intet Beviis imod mig; thi for at fortjene en Dom, som den af Dem udtalte, maatte jeg have begaaet de største Nederdrægtigheder, som enhver Retskaffen afskyer, og som det tilkommer mine ukaldede Dommere først at bevise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
J et Skolelærermøde for Lollands-Falsters Stift, afholdt i Saxkjøbing, bleve de ved Skolelærermoderne i Aarhuus, Randers og Roeskilde tagne Beslutninger, om at indgaae til Stænderne med Andragende om Forbedring i Skolevæsenets Forfatning og Skolelærernes Vilkaar, underkastede en levende Discussion, hvis Resultat blev, at Forsamlingen enedes om følgende Hovedpunkter: 1) Oprettelse af en særskilt, sagkyndig Overbestyrelse af det samtlige Underviisningsvæsen med Ret til at beskikke Lærere ved Borger- og Almueskoler. 2) Reorganisation af Landets Seminarievæsen. 3) Større Frihed for Lærerne med Hensyn til det Methodiske ved Underviisningen. 4) Forbedring i Skolelærernes Lønning, saa at navnlig Kirkesangerlønnen forhøies og Landsbyskolerne tillægges idetmindste 12 Tdr. Land. 5) Fritagelse for de Skolelærerne paalagte upassende Biforretninger, saasom Embedsbreves Besørgelse, Kirkeklokkernes Ringning, Kirkernes Reengjørelse osv. 6) At samtlige Skolelærere erholde fast Ansættelse, saa at de kun ved Sag og Dom kunne afskediges. 7) Et bedre og hensigtsmæssigere Pensionssystem for afgaaede Skolelærere og Skolelærer-Enker. Alle disse Punkter ere i det Væsentlige overeensstemmende med de Forslag, som ligeledes ville indkomme til Stænderne fra Jylland og Sjælland. (L. F. St. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
En Væddekjørsel af fulde Bønder paa Morsø har en Jndsender beskrevet i Thisted Avis paa følgende charakteristiske Maade: "Da Bønderne kjørte hjem fra Markedet i Nykjøbing om Aftenen den 15de Juli, gik det, som sædvanligt, løs paa Kapkjørsler overalt. To Bønder fra Nørreherred sprængte især løs Side om Side, uden at iagttage nogen Forsigtighed, og uden at den Ene vilde fire for den Anden, og i den meest flyvende Fart styrtede de løs paa 2 andre Vogne, der holdt stille paa Landeveiens ydre Sider, saa alle 4 Vogne i et Øieblik fløde sammen i et Chaos med baade Heste og Mennesker, og væltede sig, liig et Uhyre fra Forverdenen, frem med ustandselig Vælde, da alle 8 Heste i et Nu vare løbske og styrtede rasende hen ad Landeveien med Hjulene og enkelte Mennesker, der ligesom i et Skibbrud holdt sig fast ved Vragene, indtil de enten matte eller forslaaede segnede om, medens de øvrige Passagerer, blodige og lemlæstede, arbeidede sig ud af de sammenslyngede Masser af Vognfadninger, Agestole, Halvvogne og Reisekapper, og Nogle med knuste Armee og Hoveder maatte trækkes ud af de Fag, der havde beholdt alle Lemmer hele. Det var en complet Valplads. Hestenes Fnysen og Brinsken i det Fjerne blandede sig med de knagende Hjul, de Saarede græde og jamrede, de Friske bandede og smældede paa hverandre indbyrdes, idet de gave hverandre Skyld for Ulykken, og alt dette foregik i et tykt Mørke Faderen raabte paa Barnet og dette paa de tabte Forældre, og Timer gik hen, inden de fandt hinanden. To bleve strax kjørte til Lægen; Flere have siden holdt Sengen, endnu flere have store Blessurer - paa et Par vare Klæderne formeligt slidte af Kroppen. Fire Hest bleve ganske borte, og af disse fandtes hen af Morgenstunden 2 i en Mose, hvor de ufeilbarligt vare omkomne, hvis ikke en Nærboende havde hørt deres fortvivlede Kamp og reddet dem. Sagen er nu for Politiretten."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Fra Ringkjøbing=Egnen læstes for 10 a 12 Dage siden i Ringk. Avis. Den saakaldte Rust, der viste sig nogen Tid paa Rugen, er nu tildeels forsvunden paa Grund af at Temperaturen er noget sunken og Vin denne have rørt sig; de angrebne Kjærner voxe godt og det gule rustagtige Støv er næsten borte. Havre og Byg staae i frodig Vegetation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
En Ædling har forladt os og det Jordiske; – skrives der fra Aalborg - denne Byes Æresborger forhenv. Byskriver og Raadmand her i Byen, Etatsraad Ridder Brorson, er i Tirsdags Morges blidt indslumret til det andet Liv, efter tilbagelagte 80 Støvets Aar. Han var som Embedsmand et Mønster og en Ære for sin Stand. (A. Av.)"Dhrr. Operasangere Faaborgs og Ferslews Concert - hedder det fra Aalborg i Byens Avis af 28de Juli gaves igaar Aftes for fuldt Huus, hvilket glæder os ikke blot paa Concertgivernes Vegne, men tillige som et nyt Beviis paa den i vort Publicum tiltagende Sands for Musik og ædlere Underholdning. Begge Sangernes Talent og Dygtighed er bekjendt, og Publicum beklager kun, at en ønsket Gjentagelse af Concerten ikke dennegang kunde finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Fra Rugaard pr. Ebeltoft erfares, at det nu, ved at høste Rugen, viser sig, at de omtalte Sygdomme i samme ikke have tiltaget i den senere Tid, saa Tabet ikke er saa stort, som det lod til at ville blevet hvad Kjærnen angaaer, hvorimod Straaet har lidt meget i en af Skoven temmelig indsluttet Mark. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Randers Byes Communalbestyrelse har tilbudt Byens lærde Skole et Areal af 4000 Qvadrat-Alen, eller ogsaa en Sum af 2500 Rbd. som Bidrag til Opførelse af en ny Skolebygning og Rectorbolig. "Det ringer tredie Gang!" Under denne Overskrift læses Følgende i Rd. Avis. Himmelbjergpræsten, nu entlediget fra det Kald, hvori han i otte Aar har fungeret, fik ifinde at søge et andet paa Hohøi – bevilget. At han her vil prædike over sin gamle Text, "Folket, i Samdrægtighed og Trofasthed om Kongen er selvfølgeligt. Men er Kirken tom, vender Præsten om, kommer ikke Tilhørere, er Taleren stum. - Vil Jngen paatage sig at smykke Høialteret i det store Gudshuus, saa lyder ei heller den nulagte Psalme Havet bruser, Stormen suser Om og over Danaland. Markens Grøde skjænket Føde, Rigdom gier det salte Vand. Mod og Styrke freidigt dyrke Havets Bølger, Markens Muld Rappe Hænder, stærke Lænder, Det gjer Huus og Lade fuld. Samdrægt skjærner, naar sig nærmer Tiden til en Vaabendyst: Krig paafærde, skarpe Sværde Værne vil og Strøm og Kyst. Tid vil rinde, Guld kan svinde, Haardt kan falde Skjæbnens Slag. Bliver stærke! Danneværke Skal staae fast til Dommedag. Steen Steensson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Dødsfald. Fru Agnes Sehestedt-Juel født Grevinde Platen=Hallermund (efter at være nedkommen med en dødfødt Søn) paa Raunholdt i Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Aarhuus, den 5te August. Hs. Maj Kongen forlad Hovedstaden i Mandags Aftes Kl. 8, og tiltraadte Reisen paa Orlogsdampskonnerten Hekla til Flensborg, Det er en næsten utaalelig Hede: 25 a 26 Sr. R. i Skyggen er endnu almindeligt ved Middagstid. Jgaar Morges hørtes et stærkt Tordenveir i det Fjerne. To Fartøier, som vare gaaede herfra om Natten, en Kjøbenhavnsfarerjagt (Skpr. Basse) og en Fahner Galease (Skpr. Ankersen), kom igaar Eftermiddags tilbage, efter at være blevne trufne i Søen af Lynild, der paa een og samme Tid havde splintret Jagtens Mast og Galeasens Mesanmast, idet begge Fartøier befandt sig i Nærheden, af hinanden, paa Ebeltoftbugten. Jagtens Mast stod i lys Lue, og paa Galeasen var der lige ned til Dækket revet et saadant Stykke ud af Mesanmasten, at man kan lægge en heel Arm deri, paa Jagten havde Lynstraalen splintret Dækket og var gaaet ned i Lasten, hvor den havde revet to Jernbolte ud, een paa hver Side. Fahnoskipperen, der stod ved Masten, blev truffen af Lynet og laa i flere Timer som død, tilligemed En af Mandskabet; men Begge ere nu komne sig igjen - Rughøsten er nu her i fuld Gang, og tegner godt. Men desværre viser Kartoffel branden sig nu ogsaa overalt paa vore Marker, meer eller mindre, og er det for Enhver, der nøiagtigt vil lagt tage samme, aldeles klart, at Spiren til Sygdommen, begynder i Hovedroden og derfra udbreder sig til alle de fine Trævler, saa at Toppen, der kommer til at mangle Næring, viser Brandpletter paa Stængerne og fortplettede Blade, der tilsidst blive ganske sorte, og da vil man finde, at Knoldene ere plettede og tildeels raadne. Knolde, der vare hentede fra Sandegnene, og som vare aldeles friske da de bleve lagte, vise de selvsamme Symptomer, endog forinden de nye Kartofler have dannet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Bekjendtgjørelser. Efter Alherrens Villie henslumrede afvigte Torsdag den 30te Juli min kjære trofaste Mand, sine Børns retskafne Fader, Skipper Jens Jensen Halling, i sit 71de Aar. Som hans Vandel var herneden, saaledes var ogsaa hans Endeligt, blidt og roligt. Den Overbeviisning, at han var agtet og elsket af dem, som kjendte ham, formaaer ene at trøste os i vor billige Sorg. Han modtages i Evigheden af tvende Hustruer og en forudgangen Søn. Fred med hans Støv Aarhuus, den 31te Juli 1846. Paa egne og Berns Vegne, Ane Johanne Halling, f. Basballe. Med höie Ovrigheds Tilladelse have Undertegnede den Ære, Fredagen den 7de Aug., Kl. 8. i Polyhymnis's Locale, at give en Concert af fölgende Indhold: Förste Afdeling. 1) Duet af Operaen "Wilhelm Tell, af Rosgini, udföres af Undertegnede. *) a. Romance af Operaen "Elisir damore af Donizetti, udföres af Faaborg. b. "Wenn Duarst mein egen, Romance af Marschner, udf. af Faaborg. 3) a. Romance af "Svend Grathe, udföres af Ferslew. b. "Ved Nattetid, Romance, Texten af Prof. Hertz, componeret af Hr. Rung, ud föres af Ferslew. 4) Pescatori, Duet af Gabussi, udföres af Undertegnede. Anden Afdeling. 1) Duet af Operaen "Lucia di Lammer moor" af Donizetti, udf. af Undertegnede. 2) a. Romance af Operaen Beatrice i Tende af Bellini, udf. af Ferslew. b. Romance af Frithiofs Saga, udföres af Ferslew. 3) Cavatina af den Stumme i Portick af Auber, udföres af Faaborg. 4) Duet af den Stumme i Portici, udf. af Undertegnede. Billetter a 3 Mk. (Börn det Halve) erholdes i Undertegnedes Logis i Hotel royal, samt ved Indgangen, der aabnes Kl. 7. Faaborg, Ferslew, Medlemmer af det kgl. Theater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Bekjendtgjørelse for Søfarende. En 12 Fods Grund imellem Hastensgrund og Sjællands Rev, hvilken endnu ei findes aflagt i Kortet. Omtrent 3 Qmile V. t. S. 1/2 S. fra Midten af Hastensgrunds Grundeste ligger en Plade, paa hvis Ostende kun findes 12 Fod Vand, paa en lille Steenpulle. Pladen selv har en Udstrækning af omtrent 1 Qmtil i Ost og Vest og er 23 Cabellængder bred, med fra 3 til 4 Favne Vand, Sandbund med enkelte Stene. Sydsiden er steil afgaaende, saa at man 30 Alen sønden for den har 11 Favne Vand, hvorimod Nordsiden synes at være sammenhængende med Hastensgrund ved et Flak med imellem 5 og 8 Favne Vand. Fra 12 Fods Pullen haves: Ellemandsbjerg netop iskjulbag Hjelmens Nordende; Gibens Lodshuse i S. 1/2 O.; Veirhøi er vel fri vesten for Giben. Mærker: for at gaae fri sønden og Pladen, holdes Ellemandsbjerg fri Syd for Hjelmen, trækker man Ellemandsbjerg fri norden for Hjelmen, gaaer man norden og Pladen. Kutteren Lowenørn, den 31te Juli 1846. Schultz, Lieutenant i So Etaten, Vagerinspecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Da Veien fra Unnelyst, og til Galgebakkent er under Reparation, saa bliver denne spærret i nogen Tid, saaledes at ingen Passage der kan finde Sted. Aarhuus Politikammer, den 4de August 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
J Politimesterens Fraværelse Nielsen. Horsens borgerlige Skyttelang. Overeensstemmende med den ved Foraars-GeneralForsamlingen tagne Beslutning, afholder Lauget en Skivelkydning Tirsdagen den 11te og Onsdagen den 12te August, hvilket herved bekjendtgjøres. Mødestedet er paa Skydebanen og Mødetiden om Morgenen Kl. 7. Rumrene til Skydningen afhentes Fredag og Løverdag for Skydedagen hos Laugets Secretair, Kjøbmand Krøll. imod Foreviisning af Qvittering for Jndbetaling af Resten af Aarets Contingent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Aflysning. Den til den 13de dennes averterede Auction over den Hr. Toldkasserer Poulsen tilhørende Gaard, Framlevgaard, bliver herved formedelst skeet Bortsalg underhaanden, efter Reqvirentens Begjæring tilbagekaldt. Hasle &c. Herredscontoir, den 4de August 1846. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvintion bliver det Søren Nielsen tilhørende, paa Grundfor Byes Mark beliggende Huus, bestaaende af 7 Fag med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 2 1/4 Alb., samt Konge- og Kirketienden af bemeldte Hartkorn, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Mandagen den 24de August næstk., 2den Dito Mandagen den 7de September, 3die Dito Mandagen den 21de Dito, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, men 3die Auction i selve Huset paa Grundfor Mark. Hvilket, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjøres. Hasle Herredscontoir, den 27de Juli 1846 John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Ved den til den 11te dennes, om Formiddagen Kl. 10, berammede Licitation, paa Raadstuen heri Staden, vil tillige blive opraabt til Leverance 18 Favne Bøgebrænde til Brug for Byens og Amtets Sygehuus heri Staden; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 3die August 1846. J. C. Høe, const. Den til Onsdagen den 12te dennes bestemte Auction hos Guldsmed Neumanns Enke, er efter Begjæring udsat til Fredagen den 14de dennes, Formiddag Kl. 9 hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 3die August 1846. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Ifølge Begjæring af Proprietair Sørensen til Lundsgaard bliver Mandagen den 17de August næstkommende, Middag Kl. 12, afholdt en eneste offentlig Auction over bemeldte hans eiende og iboende Gaard, beliggende i Sindberg Sogn, omtrent 1 1/2 Miil fra Veile og tæt ved Landeveien fra Veile til Viborg, i en meget behagelig Egn. Gaarden, der skylder af Hartkorn, efter den nye Matricul, for 7 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., har et Underliggende af 72 Tdr. Land geometrisk Maal fortrinlige Jorder, taxerede fra 12 til 18, og 6 a 7 Tdr. Land bevoxet med Skov, foruden overflødig Tørveskiær. Udlæden har været saaledes: 8 Tdr. Land med Hvede og Rug, 10 Tdr. med Byg, 24 Tdr. med Havre og Blandkorn, og 6 Tdr. med Raps, hvorhos der er lagt 10 Tdr. Kartofler, og tegner Sæden særdeles godt. Besætningen er 5 a 6 Heste, 20 Malkeker og 6 Stkr. Ungqvæg samt 8 a 10 Faar. Eiendommen, hvis Bygninger ere gode, tildeels teglhængte, og afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden, og derhos forsynet med en god Have med mange Frugttræer, kan tiltrædes 14 Dage efter Auctionen, og Penge conditionerne blive meget favorable, dog bemærkes det, at 2000 & forlanges udbetalte ved Hammerslaget, eller, mod sikker Caution, ved Tiltrædelsen. Conditioner og Adkomstbreve ligge til Eftersyn hos Undertegnede og i den sælgende Gaard, hvor Auctionen ogsaa afholdes. Lysthavende indbydes. Herredsfogderiet for Nørvang-Torrild Herreder i Veile, den 16de Juli 1836. W. W. Stochsleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de dennes, som vil blive læst ved vedkommende Over= og Underretter, saalydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til "Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At Vi, efter Kjøbmand Zander Jsaac Levy af Vor Kjøbstad Horsens, beliggende i Skanderborg Amt, udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget. og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Kjøbmand Zander Jsaac Levy ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske poplitiske og Avertissements-Tidende, den Altonaiske "Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i hans Boe, med deres Paastand, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemeldte 3. J. Lev at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 17de Juli 1846. Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. M. Lange. Bentzen. Holm. Fiedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Bevilling for Kjøbmand Zander Jsaac "Lev i Horsens til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i hans Boe. Betales med 13 a 3 rede Sølv, og Forhøielse til Seminarii fondet 3 a 2 rede Sølv. F. Hjorths. indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa mig af hvad Navn nævnes kan, allene med Undtagelse af de Creditorer, som ere prioriterede i mine faste Eiendomme, til, inden Aar og Dag efter dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelses Datum at regne, for mig at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Horsens, den 27de Juli 1846. 3. J. Levv. Da jeg nu ved Understøttelse og Laan af Finantserne seer mig istand til at fuldende den paabegyndte Bygning for Institutet, og saaledes kan modtage nogle flere unge Menneskeer til 1ste Novbr., saa opfordrer jeg Alle, der maatte ønske Elever optagne i min Læreanstalt, at henvende sig til mig desangaaende inden September Maaneds Udgang. Ogsaa beder jeg dem, der allerede have faaet usikkert Løfte og Elevers Optagelse, at gjentage deres Begjering, for at jeg kan vide, om de ikke imidlertid have taget en anden Beslutning. Hastrup pr. Veile, den 30te Juli 1846. Vis Hansen. Gruner's
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Handels=Academie. og dermed forbundne Pensions-Anstalt
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
Kjøbenhavn. Underretning om denne mercantile Dannelses-Anstalt erholdes hos dHrr. Ph. H. Ree & Co. i Aarhuus og Randers. Foraarsaget af Alder og vaklende Helbred, agter Undertegnede at sælge min paaboende Eiendom, en Parcel af Hovedgaarden "Skiersøe, med tilliggende Areal af 225 Tdr. Land geometrisk Maal, 3 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn, i den Stand den nu er. Agerlandet er gruderet Sandjord og godt egnet for Rug. Sidste Aar var faaet 16 Tdr. 3 Skpr. Rug, 5 Tdr. Byg, 9 Tdr. Havre, 6 Tdr. Boghvede, 11 Tdr. Kartofler. En betydelig Tørvemose, som giver udmærkede Tørv, er noksom bekjendt heri Egnen og fornemmelig i Ebeltoft. I dette Aar er avlet 20 Tdr. Raps, og paabegyndt et større Stykke Jord til at faae. Besætningen er for Tiden 8 Heste, 13 Qvæghøveder og 60 a 70 Faar. Pengeconditionerne ville blive favorable for Kjøberen. Reflecterende bedes ved portofrie Breve at henvende sig til Undertegnede, hos hvem nøiere Oplysning kan faaes. Gotthaab pr. Ebbeltoft, den 31te Juli 1846. A. Horn. Gaardsalg eller Bytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-05
En god Landeiendom med c. 60 Tdr. Land fortrinlige Jorder, omtrent 1/2 Miil fra Aarhuus, er paa Grund af anden Bestemmelse underhaanden at faae tilkjøbs. Mangel af Salg er Eieren ikke uvillig at bortbytte den med en mindre god Eiendom, ligemeget i hvilken Egn. Herpaa Reflecterende ville personlig eller i frankerede A. Hansen, Breve melde sig hos Commissionair i Aarhuus.