Berlingske Tidende, 1783-07-21
Fortsættelse paa de Priismaterier og Premier, som Det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1783. (See No. 57.) 4) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunne forbedre den, og derved hans Lykke, 5) Hvorledes kan Bondestandens skadelige Fordomme og herskende Overtroe best udryddes, 6.) Paa hvad Maade kan denne Stand best bevæges og opmuntres til største Flid i alle Landvæsenets Dele og til alle Aarets og Dagens Tider, og dens Vilkaar saaledes forbedres, det hele til falleds og største muelige Fordeel for Bonden, Proprietæren og Staten, 7.) Hvilke bliver endelig de væsentlige Klogskabs Regler, som en saadan god Landvært i Sammenhæng med eget og Bondens Beste haver at lagttage ved sit Godses Bestyrelse efter Tid og Omstændigheder af dets forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Rydning, JordForbedring, Qvægning, Valg af Ager=Produkter, Jnd avl, Skovbrug, Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer, hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kjøb og Salg, Opsigt og øvrige kloge Omgang med enhver paa Godset, w. v. Selskabet forlanger altsaa her allene en Underretning, til Veiledning for Jordegods Eiere og Landmænd, om Godsernes beste private Forvaltning. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste October 1783. Da der er Omstændigheder, hvor en fornuftig Forvaltning i en Provinds maae være forskjellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jordegodserne i et enkelt Stift eller Amt. 7. Huusstandens Jndflydelse paa det Heles Beste, og en god Huusmoders Vigtighed for Huustanden, er saa bekjendt en Sandhed, at den ikke behøver at erindres. Jmidlertid er der neppe en Afhandling, som Staten meere kunde behøve, eller som maaskee snarere skulle gjøre almindelig Nytte, end en saadan ordentlig, kort, dog nogenlunde fuldstændig Underretning om de vigtigste Pligter, som en god Huusmøder haver at iagttage i sit Huus under de merkeligste Omstændigheder i enhver Stand og efter det Sted, hun lever paa. For den beste saaledes i en let, fattelig og god Stiil vel skreven Afhandling udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For den næst beste dets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. For den derefter den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Det er i en ekonomisk og saa kaldet huuslig Hensigt Selskabet især ønsker Afhandlingen skreven. Hovedsagen vilde altsaa blive at forestille den retskafne Huusmoder overalt i sit Huus, hendes Opmerksomhed, Orden, Forsynlighed, Erfarenhed i det til Huset og Huusholdingen fornødne i Sparsommelighed, Reenlig hed, Flid, Fromhed og Klogskab paa alle Steder i Huset, især i Kjøkken, Spiiskammer, Baggers, Bryggers, Malkestue, paa Loft, i Kielder, Vaskerhuus, i Henseende til de derhen hørende Ting, Personer og Forretninger og deriblant i Henseende til Varenes Anskaffelse i rette Tid Orden, i Brug, deres Bevaring, Saltning, Røgning, Tørring, Syltning, betimelig Tilsyn m.v., Orden ved det hele og Pligt mod Alle, uden at glemme Spindestue, Gaard, Stald, Kjøkken= og Frugt=Haver, eller andensteds, Klogskab ved Møblering, Pynt, Tingens og Tidens Anvendelse; dog at muelig Korthed herved iagttages, og Forholdet, Tænke= og Handle Maaden meere sees paa end den yderste Kunst i Skonomien med Tingen, som andensteds fra nøiere maae læres, skjønt noget, af det vigtige uden for Koge=Kunsten dog vilde anføres. Egtefællens, den gode Moders Hoved Egenskaber, ønskede man og her korteligen fremsatte, den oprigtige Bens mod sine Folk, som mod alle andre, især i Mangel, Sygdom, Farer, kort den brave paapassende, alvorlige, dog fromme og godgjørende Kone i Tænke=Tale= og Handlemaade ved Arbeide og Fornøielse overalt i sit Huus, forudsat den altidhøiere Pligt at lagttage den Jndskrænkning man i flere end een Henseende tilig bør tilvænne sig, for det meget man altid skylder det borgerlige Selskab, Fædernelandet, Øvrigheden, Regenten, og sin Gud, hvilket man ønsker kort og i passende Udtryk først anmerket. En og anden Bog efter den høiere og her især tilsigtede Pligter kunde og med Nytte erindres, og Huus=Andagt med sine Børn og Tiende, samt anden Læsning, dog i sin Orden paa bestemt Tid, tilraades. Som Standen og Stedet, hvorpaa en saadan Afhandling kan passe sig, er ulige; saa udsættes bemeldte Premier for det første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringere Borgerstands Nytte i Almindelighed; deels til disses Tjeneste i Særdeleshed, efter Rigernes eller Provindsernes forskjellige Huusholddings=Handle= og Levemaade. Høiere end 6 til 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk maatte Underretningen ikke vel være, for ei at blive for vidtløftig, og for dets oftere endog af den opvoxende Ungdom i Tide at kunne gjennemlæses. Jmidlertid bindes en Forfatter dog ikke hertil saa nøje. Efter Omstændighederne af et saadant Skrift vil Selskabet endog baade forhøje bemeldte Premier og formere dem, naar Skriftet kunde fortjene det. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste November 1785. 8. Da Selskabet. anseer det for mueligt, at Kjøbenhavn herefter kunde have en større Nytte af sine Felleder til Græsning end hidindtil; saa udsætter det sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den beste Efterretning om den beqvemmeste Plan og Jnddelning til Kjøbenhavns Felleders fordeelagtigste Anvendelse til Græs ning for Byens Kreature. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1783. 9. Felledskabets Ophævelse er bestyrke ved saa mange Aars Erfaring, at man nu med Vished kan dømme om Nytten deraf. Selskabet udsetter derfor følgende Premie: For den merkeligste, derhos oplyselige og paa En faring grundede, Efterretning om de gode Følger, som Felledskabets Ophævelse har havt i større eller mindre Strekninger paa Agerbrugets, Høe=Avlens og Qvæg-Avlens Forbedringer m. v. den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr.