JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Denne Stiftelses Jubelfest er bestemt at festligholdes næstkommende første Juli. Det synes derfor passende, ved saadan en Leilighed, i Korthed at omtale dens Oprindelse og Indretning. Den for alt Ædelt og Godt saa varmt følende Kong Christian den Fjerde skylder ogsaa Regentsen sin Tilværelse. Tilforn stod paa den Plads, hvor nu Stiftelsen findes, deels en Kongelig Stald, og deels Cantsler Christian Friis's, Gaard, ud til Hjørnet af Kjøbmagergade og Kanikestræde. J Aaret 1618 kjøbte Kongen denne Gaard, og lod her opføre en beqvem Bolig for formuende Studerende, der blev fuldkommen færdig, 1623, saaledes som en latinsk Jnscription, udhuggen i en Steen paa den til Kjøbmagergade vendende Side, udviser. Auditoriet var fra Begyndelsen af indrettet, men Kirken for de Studerende blev først opført siden efter, og fik 1635 en egen Præst, Magister Mogens Willadsen. Samme Aar blev Kirken høitideligen indviet, i Kongens Nærværelse, af Stiftsprovsten til Frue Kirke, Prof. N. Scandorph, ved en Tale. Efter Høitideligheden havde Kongen alle Professorerne til Gjæst hos sig paa Rosenborg. Universitetets Rector havde adskillige Uger i Forveien udstedt et Program til Domus Collegiata, vulge Regentia dicta, Templo Academie Juventutis dicata. Foruden Mogens Willadsen havde Regentskirken endnu havt to Præster, men da Kirken, efter nogle Aars Forløb, fandtes for liden for Studenternes Antal, saa lod Kong Christian den Fjerde bygge Trinitatis Kirke, som blev færdig 1656, og nu prækedes der ikke mere i Regentskirken. J de to store Jldebrande, som 1795 og 1807 overgik Kjøbenhavn, var Regentsen, ligesom de fleste af Christian den Fjerdes Bygninger, saa heldigt, at forskaanes af Luerne; men 1728 var denne Bygning mindre heldig. Kirken led vel ei synderlig Skade, men derimod bleve de øvrige Fløie meget ødelagte, og derfor seer man Kong Frederik den Fjerdes Navn i dobbelte Chiffre indmuret ud til Kjøbmagergaden; thi, efter faa Aars Forløb vare de afbrændte Bygninger ikke allene paa ny opførte, men end- og forøgede. Ligesom Regentskirken, efter Branden 1728. tjente Menighedens Præster, saalænge Trinitatis Kirke var under Bygning, til at forrette Brudevielser, Barnedaab og Skriftemaal, saaledes tjente den, efter Bombardementet 1807, hvorved Universitetsbygningerne for størstedeel afbrændte, til offentlige academiske Høitideligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Dog er den Regentskirke, vi nu see, ikke den gamle fra Christian den Fjerdes Tid, thi i Aaret 1750 blev den - for sin Ælde og Brøstfældigheds Skyld, siger Jonge, skjønt den samme Gang dog kun var 115 Aar gammel nedreven, en Kirke paa samme Sted gjenopført, og den gamle Prækestol og Altertavle, som en Antiqvitet (?), atter opsat. Den 11 Fag lange Hovedlængde ud til Kannikestræde, hvor Porten og Jndkjørslen er, blev ganske af ny opbygt 1748. Det lille Taarn med Slaguhr, som Bygningen har, er ikke ældre end fra 1780.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
J den østlige Deel af Bygningen har Provsten, paa Regentsen sin Bolig, i den vestlige ere i en Række af 5 Fag Kamre indrettede for Regentsianerne. Af disse boe to og to sammen i to Kamre, det ene med en Kakkelovn i, hvoraf Benævnelsen Contubernaler (Sammen boere). 1777 blev ved den østlige Ende af Porten opført en ny tredie Etage over hele Bygningen ud til Kannikestræde, hvorved der vandtes 8 dobbelte Værelser. Kamrene i sig selv, saavelsom Opgangene til samme, ere kun i en maadelig Forfatning, og det er besynderligt nok, at endnu ingen rig Mand, der engang selv har været Alumus paa Regentsen, ikke har testamenteret denne Stiftelse en Sum til Værelsernes Forbedring, f. Ex. ved de kalkede Vægges Panelen, klarere Ruders Indsættelse &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Overopsynet med Stiftelsen er betroet Provsten, der tillige er Præpositus Communitatis & Collegii Regii. Ved Regentskirkens Jndvielse 1750 var Professor i Theologien H. Otto Bang Provst. 1781 blev Prof. A. C. Hviid det, 1785, Prof. J. Baggesen, 1788 Prof. A. Gamborg; 1797 blev Prof. R. Nyerup Jnterimspræpositus, og 1814 virkelig Provst. - Provsten har øverste Tilsyn med de Alumnis, som ligge paa Regentsen; fordum stode ogsaa 5 Jnspectores under ham, hvilke havde Opsigt med Alumnis, hver i sin Gang eller Afdeling; men 1777 bleve disse afskaffede, og Opsigten overdraget til 5 Decani paa Communitetet, for hvilke der ogsaa er Leilighed paa Regentsen. Foruden fri Bolig nyde Regentsens Alumner ogsaa frit Brænde, 1 1/2 Favn til hver Kakkelovn. Til Kamrene ere elleve forskjellige smaa Stipendier henlagte, f. Ex. Stipendium Bingienum til 12 Regentsianere, hver 20 Rdlr. om Aaret; Stipendium Domus Regiæ paa 25 Rdlr. aarligen til to; Masio-Rostgaardianum 20 Rdlr. til fire &c. Tilforn havde Regentsianerne uvisse Jndtægter af Liigbæren. Jndtil 1619. var det vel fastsat, at ingen Student maatte lade sig bruge til Ligbæren, uden at det var en Literati Lig; men da Studenterne paa Regentsen i Pestens Tid 1711 viste sig meget beredvillige i at begrave de Døde, saa bleve de 1714 privilegerede til at bære, for Betaling, alle de Liig, som ikke henhørte til noget vist Lang eller berettiget Selskab, til Jorden Lige indtil 1791 var denne Ligbærerforretning overdraget til Regentsianerne, og deres Umage, enten med at sætte Kisten i Ligvognen, tage den deraf og sætte den i Graven, eller bære Liget paa en Ligbør, blev betalt efter en bestemt Taxt, Men da man fandt denne Forretning saavel tidspildende, som voldende for megen Adspredelse, og den just heller ikke syntes passende for Studerende, saa blev den, efterat der allerede havde været tænkt paa dens Afskaffelse 1785, reent ophævet 1791, uden at imidlertid Regentsianerne aldeles mistede de dermed forbundne Indtægter. Disse vare i Jonges Tid (1783) ikke ubetydelige. Hver Alumnus nød deraf aarligen 25 Rd., og desuden maatte visse Lauge betale til Regentsen for Rettigheden, selv at bære deres Lig bort, 210 Rdlr. 5 Mk. aarligen. En almindelig Indtægt, som alle Regentsianere nu have tilfælles, er 20 Rbdlr. aarligen, som ere tillagte Alumnis istedetfor de Penge, der kom ind af Ligbæringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Ved Communitetets Jndvielse, efter den skete nye Forandring, paa Kongens Fødselsdag d. 31 Januari 1778, i Kronprindsens og Arveprindsens Nærværelse, da Prof. Kall blev indsat til Provst, var om Aftenen hele Regentsen, illumineret, og mueligen vil dette ogsaa blive Tilfældet paa Stiftelsens forestaaende Jubilæum, d. 1 Juli. (Jevnf. Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse, 1781, Nyerups Kjøbenhavns Beskrivelse, 1800; samme Forfatters Kjøbenhavns Universitets Annaler, 1805.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Saaledes har Regentsen nu staaet til Videnskabernes Tarv i to samfulde Aarhundreder. Regner man, at det lige fra Begyndelsen har været indrettet for 100 Studenter, og antager man endog, at hver har ligget der i fem Aar, skjøndt de fleste kun ligge der i tre Aar, saa have i dette lange Tidsrum i det allermindste 4000 uformuende Studerende nydt en anseelig Hielp til deres Studeringers Fortsættelse, og kun af faa Stiftelser har Fædrenelandet altsaa høstet saa udbredt Gavn, som af Regentsen. Saa stande du, o danske Egestamme. Urokket i din moderlige Jord; Ei Skjebnens Lyn dig nogensinde ramme, J Sekler end du blomstre i vort Nord! Da i dit Ly skal Musers Sønner finde Et kjerligt Værn mod Trangens haarde Stød, Og end i sildigst Old erkjendtligt minde Den store Drot, som dig at voxe bød. Reisen med Dampskibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Dampskibe høre til de nyere Tiders Opfindelse, og synes ogsaa at characterisere ganske de nyere Tider. To hinanden modsatte og fjendtlige Elementer tvinges til at bære os paa Bølgernes Ryg til vort Bestemmelsested. Vandet skabt til at ødelægge Jlden, maa lade sig drive af en Arvefiende, det ellers opsluger i uophørlig Kamp. Saaledes sammenblander, som Rousseau siger, Mennesket Elementerne, for at naae sine Hensigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Spørgsmaal og Ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
(Jndsendt.) Naar kan det ventes at den Committee, som af Jnteressenterne i det danske asiatiske Comp. i Januar d. A. blev valgt for at besvare 7 opgivne Poster, som Grundlag for den nye forventende Octroi, bliver færdigt med Svaret? - Besvarelsen kan dog ikke være saa vanskelig forde lærde og kyndige Mænd, som dertil ere valgte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Ligeledes ønskes i næste Generalforsamling at blive fuldstændig underrettet om den Factor Kjerulfske Sag, da der forskjelligt Ubehageligt bliver talt desangaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 21 Juni d. A. forsvarede Candidatus juris W. H. Dreier sin for Licentiatgraden i Lovkyndigheden skrevne Afhandling: De injuriis realibus som reelle Jnjurier). De ordentlige Opponenter vare de Herrer: Etatsraad, Professor juris Hurtigkarl, og Professor, Dr. juris Kolderup Rosenvinge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Af Auditoriet opponerede de Herrer, Conferentsraad, Ridder Schlegel; Licentiatus juris, Auditeur og Bureauchef J. C. Kall, og Candidatus juris Normann. Acten, der foregik i Regentskirken, begyndte Kl. 9 om Formiddagen og vedvarede til Kl. 2 1/2, hvorefter den igjen begyndte Kl. 5 og varede til Kl. 7 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Odense, d. 18 Junii. Efterat Oberstlieutenant, Ridder og Dannebrogsmand Høegh Guldberg havde endt de Forelæsninger over Krigshistorien, han i afvigte Vinter gratis holdt, indholdsrige og instructive, for et stort Antal af herværende Regiments-Officierer, der ikke blot tegnede sig med Lyst til at høre hans Foredrag, men og virkelig hørte samme fra Begyndelse til Ende med exemplarisk og mandig Vedholdenhed, overrakte forleden, i samtlige Tilhøreres Navn, en Deputation af bemeldte Herrer, Oberstlieutenanten en i sandeste Forstand, Hæders- og Æressabel. Paa Fæstet af denne læses indgraveret Ordene Erkjendtlighed og Høiagtelse; tillige sees Regimentets Vaabenmærke. Paa Skeden er Minerva, med Gudindens Attributer, og længere nedad Cavallerie-Sindbilleder, anbragte. Et meget smagfuldt Gehæng, saavelsom og et rigt Feldttegn fulgte Sabelen. Jkke allene den mandige Lyst og Vedholdenhed, hvormed Forelæsningerne bivaanedes uafladelig, men og nu dette smukke Mindetegn, der i samtlige Herrer Tilhøreres Navn bragtes, beviser, hvor høi en Priis man havde fuld videnskabelig Sands til at sætte paa den Tid og Flid, Oberstlieutenanten havde ofvet sine Vaabenbrødre; og dette kan ei andet end godtgjøre, at en saare agtværdig Aand maae hærske imellem det Regiments Officierer, der saaledes lægger for Dagen, at Videnskabelighed betragtes af dem, som ogsaa deres Stands skjønneste Smykke. At kunne gjøre saadanne sjeldne Træk almindelig kjendte, er meget behageligt for den Mand, der forresten udenfor Kredsen kun har kundet see til fra sin skjulte Afkrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
J Jen. Lit. Zeit., Febr. d. A., recenseres Darstellung der nenen Entdeckungen, uber die Electricitat und den Magnetismus von Ørsted, Arago, Ampere, H. Davn, Biot, Erman, Schweigger, de la Rive u. a. Durch Ampere undBabinet. Aus dem Franz. Leipz. 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
J Jndledningen siger Rec.: det hele Resultat (i det mindste i experimentalsk Hensigt, da Udbyttet i Henseende til de theoretiske Resultater, endnu ikke er ret bestemt af de glimrende Opdagelser i Electriciteten og Magnetismen, hvortil Ørsted har givet Impulset) lader sig efter Gilbert, hvis Annaler siden November 1820 følge Skridt for Skridt, den labyrinthiske Gang af disse Undersøgelser omtrent saaledes sammenfatte: at den electriske Strøm, saaledes som den findes i den sluttede galvaniske Kreds, udøver en Retningsforandring paa Magnetnaalen, der er underkastet dens Virkning; at samme har maanetiserende Kræfter, gjør Messing, Platina, kort alle Metaller, saalænge den henflyder gjennem dem, og tillige Staal siden, til bestandige Magneter; at fremdeles kun den electriske StrømKredsløben i en Spiral om en Staalstang behøves, for at forvandle den til en stærk Magnet, og at endeligen Traadene, saalænge hine electriske Strømme henflyde gjennem samme, tiltrække, naar disse Strømme have eens, og derimod frastøde, naar de have en modsat Retning. Prof. I. C. Ørsted bekjendtgjorde. nemlig først i Aaret 1820, at Magnetnaalen ved det Voltaske Apparats Indflydelse forandrer sin Retning, og at denne Virkning foregik, naar Kredsen er sluttet, men ikke i modsat Fald. Denne mærkværdige Opdagelse (hvis Prioritet, imidlertid vindiceres i Bibliotheque universelle af en genuesisk Lærd, Prof. Majon, tildrog sig snart alle europæiske Physikeres Opmærksomhed. Men blandt de ovennævnte Lærde var det nemligen Ampere, Medlem af det Pariser Academie, som ivrigst forfulgte den, og hvis Bestræbelser toge den bestemte Retning, at udlede deraf Magnetismens og Electricitetens dentitet, hvilket man da kan betegne som den Synspunkt, Theorien fortrinviis har for Øje, endskjønt dermed, som allerede antydet, En gyldigheden deraf ingenlunde skal være entlæret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
J sit ovenanførte Værk, Supplement til Electricitetslæren, ere imidlertid hine saa vigtige Phænomener sammenstillede under denne Synspunkt, til hvilken Ende Babinet, Prof. i Physik ved Collegiet i St. Louis, har forenet sig med Ampere. Rec. gjennemgaaer derpaa Skriftets Jndhold og Formaal, og ender med den bemærkning, at naar i Fremtiden noget ulykkeligt Tilfælde skulde svække Kraften af en Skippers Magnetnaal, saa tilbyder Electriciteten ham et sikkert Middel til dens Opfriskning, og henleder derpaa den almindelige Opmærksomhed paa denne techniske Side, der unægteligen vil yde en meget betydelig Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
J Neues Archiv des Criminalrechts, 5ter Band 1822, findes blandt andre interessante Afhandlinger: 1) Om Tvangen til Udleveringen af Documenter i Straffeprocesser, ved Geheimehofraad og Prof. C. J. A. Mitteraier. Til de sædvanlige af Forfattere flygtigen behandlede Spørgsmaale, siger Archivets Rec. i Hall. Lit. Zeit., hører især ogsaa det: naar og under hvilke Former det er tilladt, at lægge Beslag paa Papirer, og hvorvidt enhver Borger er forbunden til at udlevere de Documenter, han er i Besiddelse af: Besvarelsen af dette Spørgsmaal er i den nyeste Tid blevet saa meget vigtigere, jo hyppigere det forekommer ved politiske Forbrydelser, og jo oftere Forvexling af foregivne Politiehensyn med Criminaldommerens Beføielse har vildledet, medens ængstelig Frygt for Forbrydelse, som man er vant til at beskylde netop dem for, der ere vante til at skrive meget, gjorde det ønskeligt, at udforske de inderste Sindelav og Meninger, som man bedst troer at finde yttrede i den Beskyldtes Papirer. Forf. har erhvervet sig den saare vigtige Fortjeneste, med en sjelden Frimodighed, at fremdrage de forhadte Midler, man i den Henseende ofte har betjent sig af, fra deres Mørke, og besvaret og fremstillet det ovennævnte Spørgsmaal fra en reen criminalistisk Synspunkt. Rec. tæller denne Afhandling blandt det Allervigtigste, der i den nyere Tid er udkommet. 2. Hvorvidt Gjentagelsen af en Forbrydelse kan indbefatte en Grund til at skjærpe Straffen, Jsær ogsaa om Skjærpelsen af gjentagne Tyverier, ved Prof. Gesterding. Forf. søger deri at godtgjøre, at der egentligen aldeles ingen Grund gives, naar den tidligere Torbrydelse allerede er straffet og afsonet. Forf. Anskuelser fortjene sikkerligen en videre Undersøgelse, da der virkeligen lader sig sige meget til Fordeel for samme, og hans Grunde ingenlunde kunne kaldes svage. - 3) Om Valget af Dødsstraffe, ved Dr. Bøhmer. Forf. ivrer ikke allene mod Radbrækning, men ogsaa mod Halshuggelse, som noget, der i vore Dage ret godt kunde afskaffes, og vist er det, at de Fordele, man venter sig af en saadan offentlig Blodscenes Virken som Exempel, ere meget problematiske, da den, som Aflivelsen i Fængsel huset, ikke blot ved Forestillingen derom lader sig afskrække fra at begaae en lignende Forbrydelse, maaskee endnu mindre vil lade sig afskrække derfra, ved at see Straffen udføres paa et offentligt Rettersted, under Tummel og Støi af Menneskeskarer, der ile til et saadant Sted, som til hvert andet offentligt Skuespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Dr. Franz Lieber har udgivet: Tagebuch meines Auffenhaltes in Griechenland, wahrend der Monate Jan., Febr. v. Marz im Jahre 1822: "Atter en Mand, siger Skriftets Rec. i Jen. Lit. Zeit., Febr. 1823, som Jver for Sagen førte til Grækenland, Folkets Usselhed fordrev derfra igjen, og som nu, i Fare for at skjeldes af hidsige Grækervenner for en Eventyrer, offentliggjør sine Hændelser, for at sætte for Enhver, som endnu maatte betages af Lyst- og Jver til at drage didhen, en lydeligt talende Advarselstavle." "Og sandeligen, vedbliver Rec., hvo, som ikke er gal og blind, maa ogsaa tabe Lysten til at fægte for Hellenerne. - Forf. afseilede d. 10. Jan. 1822 (i Selskab med 24 Tydske, 6 Franske, 3 Polakker) fra Marseille, og landede d. 21de ved Navarino, hvorfra Selskabet begav sig over Nissa til Kalamatta. Allerede her fik de den Overbeviisning, at der forden var intet bedre at gjøre, end at vende tilbage, og Selskabet formindskede sig derfor allerede her, men Forf., der ikke vilde lade blive noget uforsøgt, og maaskee lovede sig noget hos den høieste Authoritet, reiste endnu, over Leon dari, Tripolizza, Argos, til Korinth. Han saae vel, at han ogsaa her blev skuffet, seilede derfor d. 6 Marts til Salona, gik derfra til Messalongi, og indskibede sig igjen, bedragen i hvert Haab, d. 21de i Ancona. - Udgjorde end hans Ophold i Grækenland kun to Maaneder, saa havde han i den Tid dog seet og erfaret nok, for at kunne fælde en Dom om Sagen. Det vilde være Rec. en for bitter Forretning, at meddele, var det end kun nogle flygtige Antydninger af Grækernes Slethed, Feighed og Grusomhed, som næsten hvert Blad bærer Vidne, om, og han maa derfor henvise til Bogen selv. Aabenbart fremlyser deraf, at Tyrkerne allerede længst havde gjort Ende paa hele Sagen, dersom de selv ikke vare lige saa flette Soldater, og de til Søes kæmpende Grækere dem hinderlige. Det er sørgeligt, at det er saa; men en bitter Sandhed er overalt bedre, end smigrende Bedrag, og især her, hvor det gjelder om, at advare tappre, i skjøn Begeistring opblussende Fædrene landsmænd for et Skridt, der maaskee kan styrte dem i den dybeste Ulykke, men i alt Fald leder til en nedslaaende Erfaring."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Kjøbenhavns Børs, d. 27 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Obligationer (med Renter fra 11 Juni 1823) 77. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 16 1/4 a 15 3/5 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Nyeste. Silderie af Kjørenhavn. paa Rook OO00 Tyvende Aargang. No. 52. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 Juli 1823. Sang. i Anledning af Hendes Høihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Prindsesse Caroline Amalia's, Fødselsfest. paa Sorgenfri Slot den 28de Juni 1823. Ved B. S. Jngemann. Smyk Dig festlig, Fyrsteborg, Med vor Fryd fortrolig! Nævn ei blot Dig: fri for Sorg Nævn Dig: Glædens Bolig, Straal i Lys, gjenton af Sang Gjennem Bøgekrandsen, Blink, omtont af festlig Klang, Skjønt i Høitidsglandsen. See, Hun smiler høit i Hal, Borgens Herskerinde. Slottets Fee Hun nævnes skal, Hjerternes Fyrstinde: Over Bjerg og fjerne Søe Svang Hun Rosenstaven: Hvor Hun staaer paa Verdens Øe, Blomstrer Tryllehaven. Her den blomstrer underfuld Under Bøgeskygger: Her Augustals Datter huld Christians Eden bygger. Blomster, som paa Jord ei døe, Spire hvor Hun træder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongel. Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie i Kjøbenhavn, er, under den 5te Juni d. A., udfærdiget et Patent, saa lydende: For at der kan haves eensformige Regler tilFølge i Henseende til Criminal=Omkostningernes Klasification i Concurstilfælde og sammes subsidiære Berigtigelse af Communerne, samt Gebyhrernes Beregning i de Tilfælde, hvor Reqvisitioner have fundet Sted, har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen, at fastsætte og anordne for Hertugdommene Slesvig og Holsten følgende Bestemmelser, hvilke, for saavidt Reqvisitionstilfældene angaaer, ere i Overeensstemmelse med de i Dannemark og Lauenborg gieldende Forskrivter. §. 1. Naar Criminal-Undersøgelsens Resultat medfører, at den Skyldige dømmes til at betale Omkostninger, saa blive disse ikkuns at udrede af hans Boe, forsaavidt Boet er tilstrækkeligt til sammes Erlæggelse, efter at hele Gielden er bleven betalt. J Tilfælde af Concurs erholde følgelig saavel Retsgebyhrerne, som Detentions- og Underholdnings Omkostningerne, samt øvrige virkelige Udgivter, samtlige med lige Rettighed, den sidste Plads, næstefter alle de hypothecariske og chirographariske Creditorer. §. 2. J Tilfælde af den Skyldiges Uformuenhed udredes Detentions- og Underholdnings Omkostningerne, samt de øvrige virkelige Udgivter af den vedkommende Commune, derimod bortfalder Fordring for Retsgebyhrerne, og den endnu ved nogle Retter værende Indretning, at i saadanne Tilfælde Gebyhrerne føres Communerne til Regning, skal herefter aldeles ophøre. §. 3. Forpligtelsen at udføre Retshandlingerne uden Betaling, i Tilfælde af den Tiltaltes Uformuenhed, skal ligeledes finde Sted i Henseende til saadanne Forretninger, som foretages efter Reqvisition fra andre Authoritæter. Dersom Forretningen er reqvireret ved en Authoritæt i Hans Majestæt Kongens Lande, finder denne Bestemmelse uden Betingelse Sted; derimod kommer den, i Tilfælde at en udenlandsk Authoritæt har reqvireret Forretningen, ikke til Anvendelse, med mindre der heller ikke i den fremmede Stat fordres Gebyhr for saadan Forretning. Tilligemed de virkelige Udgivter for Underholdnings-, Detentions- og Transport Omkostninger m. m. maae i de her nævnte Tilfælde ogsaa Copiepenge bringes til Regning. §. 4. J Henseende til de Retter, som hidtil enten ifølge Anordningerne eller efter Observanz have af de vedkommende Communer erholdt Gebyhrer for Undersøgelser mod Uformuende, skal det nærmere blive bestemt for hver Jurisdiction særskilt, fra hvilken Tidspunkt saadant skal ophøre, og hvilken Skadesløsholdelse der vil blive at tilstaae vedkommende Embedsmænd, for den Formindskelse de derved lide i deres Jndkomster. Jndtil saadan Regulering er skeet skulle de vedkommende Communer godtgjøre Embedsmændene ogsaa de efter Reqvisition fra andre Authoritæter foretagne Forretninger, i alle de Tilfælde, hvor ifølge de forestaaende Bestemmelser, ingen Gebyhrer herefter maae bringes Reqvirenterne til Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Ovenstaaende Forskrivter blive herved i Overeensstemmelse med den allerhøieste Resolution, bekjendtgjorte for alle Vedkommende, til Efterretning og vedbørlig Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Det i Anledning af Regentsens Jubilæum udstedte Program, trykt paa 15 Qvartsider, fører den Titel: Sollennia Secularia quibus secundum Collegii Regii Jubilæum celebrandum indi cit Facultas Theologica Havniensis. J samme findes en Fortegnelse over 199 Regentsianere, i alphabetisk Orden, der, i Løbet af det 18de Aarhundrede indtil nu, have udmærket sig ved Skrifter. Deriblandt ere 7 Biskopper, 60 Præster, 27 Professorer, 6 Rectorer, foruden andre Embedsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Blandede Efterretninger. Den berømte russiske General L. A. T. Greve af Benningsen, der ved at styrte i Aaret 1816 med Hesten, paa en Jnspectionsreise i Bessarabien, hvis Følger var, at han aldeles mistede Synet, lever, for nærværende Tid afvexlende paa sit Gods Banteln og i Hannover, hvor han bærer sin tunge Lod med philosophisk Ligegyldighed og Munterhed. Efter at have henlevet en Menneskealder i Stats= og Hoflivets saavelsom Krigens Tummel, tilbringer han nu sit Livs Aften under en elsket Ægtemages ømme Pleie. Han giftede sig fjerde Gang, Grodnomed Præsident Andoczikewitz's Datter. J denne Tid er han sysselsat med at udarbeide sit LivsMindeværdigheder, der, efter Forlydende, ikke skulle udkomme førend efter hans Død.