Berlingske Tidende, 1777-06-02
Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse har er havt den Fornøyelse at kunne tildømme nogen af de mange overJndføds Retten indkomne Oder den for den beste udsatte Priis. Dog udmærkede sig tvende med Deviser: Dulke &cecorumest pro patria morii, og For Land og Folk en tolk, frem for de øvrige Materien er, og har allerede viist sig saa beqvem til at indskyde et patriotisk Hierte ædle Tanker og Følelser, at Selskabet ikke opgiver sit Haab, at see sine Samlinger prydede med en dette store Formaal værdig Digt. Den i Fior udsatte Priis bestemmes da paa ny til den beste Od over Jndføds Retten, og indbydes saavel Forfatterne til bemeldte tvende Stykker, at give dem større Fuldkommenhed, som andre, der fale Drift og Kræfter dertil, at forsøge disse ved en saa tillokkende Anledning. - Endnu en Priis Pousien, ligeledes af 50 Rdlr. eller en Medaille af samme Værd, udsættes denne gang for den beste Herolde. Denne Art af Poesie hvori Qvides har tient til Mønster, som med Held er dyrket af Dorat og andre Franske, giver Leylighed til at skildre rørende Sindsbevægelser og er en meget tienlig Øvelse og Forberedelse for den tilkommende tragiske Digter. Man ønsker, uden just at foreskrive det, at nogen beqvem Tildragelse af Fædrenelandets Historiedertil maatte udvælges, og foreslaaer dertil et portisk Brev af Dronning Philippa til sin Gemal K. Erich af Pommern. Hun havde beviist den oprigtigste hengivenhed til sin Herre, og baad Mod og Klogskab til at gavne Staten og blev dog af hom saa ild medhandlet, at hun tog Tilflugt til Wedstene Kloster, hvor hun af Bedrøvelse endte sine Dage. - Af Qvintilians allevte Bog vare kuns 2 Oversættelser indkomne. Ved at sammenligne der indbyrdes og med Driginalen, sandt man sig ikke beføyet til at ta domme den ene Fortrinnet for den anden, da de begge, omtrent lige Grad, hver paa sine Steder, havde været meere eller mindre lykkelige. Derfor besluttede Selskabet at udgive begge Oversættelser paa sin Bekostning, og tilkiendte hver af Forfatterne en Medaille til 30 Rdlr. Ved Devisernes Aabning befandtes de at vor Hr. Prof. Baden og Candidat J Severin Frimann, der opholder sig paa Selloegaard i Bergens Stift. - Da det har samme Beskaffenhed med Qvintilians tolvte Bog de institutione oratoria som med de foregaaende, saa udsættes denne gang en Priis af 50 Rde eller en Medaille af samme Værd for den beste Oversættelse at bemeldte Bog, som man helst saae at være forsynet med fornødne Oplysninger. J Anledning af den udsatte Priis for en Lovtavar intet indkommen, som samme Priis kunde tildømmes. De Vanskelighed i at tilveiebringe de fornødne Materialier til kan vær Aarsag i, at den, som ellers havde Evne til at skrive en god Le tale eller Eloge, dog ey vover sig til dette Arbeyde, saa udsættes u Prisen af 40 Rdlr. eller en Medaille af samme Værd for den best Lovtale over Tycho Brahe, hvis Charatteer, Lærdom og Fortienester man har Anledning nok at gjøre sig bekiendte, ved hans egne Skrifter og Breve, ved hans af Gassendi forfattede Levnets Beskrivelse, og ved den anseelige Samling af ham angaaende Decumenter i det danske Magazin, foruden andre Efterretninger Og finder man ellers tienligt paa ny at erindre, at her ikke forlanges en gemeenligen saa kaldet Lovtale eller Panegyrikius, hvor Dyderne skulde forstørres og Feilene forties, men en sandfærdig og livagtig Afskildring baade paa Manden og den navnkundige An nom. - Skrifterne, som udarbeydes for disse fire Priser, indsendes til Justitsraad Schlegel som Selskabets Secreteer, i det seen ster Januarii Maaned af tilkommende Aar. Man føyer til denen Devise og en forseglet Seddel, som tilkiendegiver Forfatteren, Navn og Opholdsted. - De forhen deels for Priserne, deels udefor dem indsendte Skrifter afhentes igien hos Selskabets Seer teer. Til de sidste hører ogsaa en først i Martii Maaned indkom men Digt med Devise: Jam furor humanos &c. Hr. Fabre, Privat der Wundartze zu Paris, vollstandiAbhandlung von der Erkentnist und Cur der Venerischen Kranheften, aus dem Franzosischen, mit Vorrede und Anmerkundes Hr. D. und Professor Todens, har bey Rothe in No. 8 a der Børsedie Presse verlassen, und kostet daseldst 8 Mk. danisch. Nort Anviisning til en Under Dommers Forhold, NB. J. den Retten, ved Byefoged Wanberg, sæl Madame Godiche, boende paa Gammel-Torv, paa Tryl for 24 s. Dette lidet Skrift viser korteligen det fornemmeste Under Dommer har at iagttage inden Retten, og recommender som en nyttig Veiledning for unge Jurister, som ey have havt ledning at blive underviiste udi Praxi. Og da endeel Trykkeyludi bemelte Skrift have indsneget, ere de betydeligste af samme tede, og paa et Blad aftrykte, som hos Forleggerinden gratis bekommes for dem, som allerede have kjøbt bemelte Skrift. D. F. Weis i Gottingen udgivne nye characteristiske gilske Dandse, med fuldstemmig Musik og illuminerede Tour faaes hos Boghandlerne Hr. Gyldendal Philibert og Proft, og hos Forleggeren Boghandler Jversen i Odense for 1 R. Paa sammes Forlag er ogsaa bleven færdig, og kan om nogen De faaes hos Boghandlerne i Kiøbenhavn for 12 s. Forbryde, uden Lige, en Prædiken af Lavater, i Amedning af Giftbl. delsen i Jurich. Oversat ved J. E. Heilmann. P.M. Formedelst Forandring af Boepæl, agter Lyeren, at k bortsælge den ham a i Aarhuus Stift, Calloe Amt, beliggende og tilhörende store smukkestgante lige Invedgaard, Meilgaard kaldet, men underliggende Gives og øvrige kierligheder, der er at efterfølgendte Veingskuld: 1) forbemelte Meilgaars staaer for lartligen lavengaards Laxt Ager og ling 51 Tar38ter 2 Fkr. 2 Alb. og Slagikyld 11 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb., undet Gaardens Avling bruges og desuden, nogle fra ældgammeTid afbrudte Bøndergods Jorder, som ligger inde paa Hovmarken, og er god jord, Hartkorn Ager og ling 17 Tdr. 7 Skpr. Alb., tvens Konge, Korn- og æg Tiender, som er kiøbt Eiendom, Hartkorn 35 Tdr. 3 Skpr., trende Kirker med deres Korn og Gæg Tiende, samt ud Lationarus & Vestandig Hartkorn 46 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr.; Hendergods Hartkorn med ovenstaaende 17 Tdr. 7 Skp. og i Alb. iberegnet er efter Landmaalingens Matricul Ager og Eng 37 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. og Molleskyld 8 Tdr. 4 Skpr. Jordebogens Indtægt er aarlig Rug 8, Tdr. 4 Skp. og Penge 656 Rdlr. 3 Mk. 2 Sk., og Hovedgaarden, der ligger saa godt som trindt omkringgivet med sine Jorder, er deylig Boepæl, af Grundmuur, 3de Floye og et Halvtag, gibsede Værelser, og Gange rundt omkring fra det eene Hiörne tillet andet uden for Værelserne, som ikke er ringeste fugtige, enil om Borgergaarden er rundt omringet med Vand, saa og Haver, En sige, Fibyeland, Skov og en smuk og suffisant stor Ladegaard, tymettilk anlagt for Borgegaarden og alt i en overmaalegod Stand vedligeholdt, og Graverne der er omkring Forgegaarden var for nogle Aar siden ryndede, og der efter aarlig renveret, hvilke ganske indhegner Borgegaarden, saaledes: at naar der over blev gjort en liden Vindelbroe, kunde ingen enten Folk eller Krea u tre, passere ind eller ud, naar samme var optruphen. 2) Underen stor og impertable Sædegaard, hvor der kan holdes et tiollænderie af 160 Stkr. Köer, foruden 14 Stkr. andre Kreature, at Bæster, Stude og ungt Qvæg, lider imellem findes et anseelig Stutterie, som Sommeren igiermem græsses i Skoven, der er indset, tilligemed ungt Qvæg og ville, og altsaa uden Vagter hæner løse, fölgelig ikke til Hindes for Hollænderiet, der bestandigen græsses paa Agerlandet. 3) Enge at god somte, hvor det alle varlig næsten 800 Læs Høe, og Gaarden Korn Gasæd, af alle Slags er over 200 Tdr. aarlig, og der iblant er afvigte Efter Aa saaet Rug 120 Tdr., men Resten byg og Havre, samt ganske lidet Boghvede. 4) Fløyeland og Ungene, kan endnu ved Ryd af ning, saa anseelig udvides og forbedres, at Gaardens Fyere deraf kan udbringe en utroelig stor Fordeel, til Indtægternes Forbedring, som öyensynlig kan forevises. 5) Til Gaarden er nogle og Fyrgetive Bönder, til at gjøre Hovning, som alle gjør heel Gaards Hovning, og ligger næsten rundt om Gaarden. 6) Videre til Gaarden er og 2de Vand-Møller, og ved den en der ligger ved Stranden kan indrettes en hostbar Grubbe-Mølle, hvilken aldrig kan feyle Vand, siden der er en utallig Mængde Kilde-Veld, som har sit Tilløb til det store Vand, der befordrer Mollens Drift. 7) Endnu er en 23 Stkr. Havningefrie Bönder, der alie kal kiøre Korn-Reyser, lige med Hovnings Hönderne, og er beliggende, en meget god og frugtbærende Korn-Egn. 8) Gaardens store og svære Skove, som ligger ved Stranden, hvorudi befindes en overflødig stor Mængde Træer, af Eeg, Bög, Elle, Birk og Alk, samt Hessel og andet Under Skov, saaledes: at Fyeren aarlig kan sælge og udtage anseelig at Skoven, og endda være nok til Efterkonnerne beltandig, hvilket tydelig kan forevises. 9) En Eyendoms Törve-Moese er til Gaarden, af den Størrelse, at der findes il kun faae, som overgaaer samme, da den snart ikke findes andre. end gode Torv, saa dybt de skiærer, og hvor ved der i Nærheden, kunde anlægges et kostbar Teglværk, hvis fabriqverede Steen, med Fordeel, i Henseende til Udskibning saa nær ved Stranden, kunde afsættes. 10) Til Gaarden findes et Kalkbrænderie, hvi Kalk er saa hvid som Cibs, og opbrækkes paa Godsets Fyendomme, samt en Kalkorn til at brænde samme udi, hvor der kan brændes imod 60 Tdr. aarlig, og er anlagt ved Ladesteder Tree Age Mølle. 11) Under Gaardens Skove findes tvende gode Losse og Lade-Steder, til beqvemmelig Ind- og Udikibning for Byerne, der er en liden halv Miil fra Meilgaard, da dens Skove paa den nordre Side findes indhegnet af Stranden, der indbringer mange betydelige store Fordeele, saa vel for Gaard, som Gods; og Gaarden er beliggende 6 Miile fra Aarhuus, 5 Miile fra Randers og 2 Miile fra Greenaae, i en smuk Egn. 12) Paa Godset, som findes vel bebygt og sælges uden Restantz, hvor ikke en eneste Gaard eller Huus jo med gode Peboere er forsynet; der paa er i Mængde af velvoxen ungt Mandskab, og det mere end til Godsets Fornødenhed udfordres. 13) I Ladegaarden findes beqvemme og smulke Forpagter Værelser, saaledes: at Forpagteren ikke kan have ringeste Connetion med Herskabet, men enhver sit egen for sig selv, om Fyerne skulle blive til Sinds, at bortforpagte Gaardens Avling og Hollænderie. 14) Borge- og Ladegaarden findes Mseureret i Kiøbstædernes Brand=Casse for Danmark, og Bandergadset i en her i Amtet oprettet Brand=Casse. 15) Foruden de ved Gaarden, med Kunst og Flid anlagde deylige og smukke Lyst- og importable Frugt- og Kiøkken-Haver, er og anlagt en fordeelagtig Humle-Have af Engelsk Sort. 16) Indretningen til Hollænderiet og dets Brug, er efter sin Holsteensk, og alle Ting saa comode, at det ikke kan findes bedre, og prægtig Kilde-Vand lige ved Dörren, hvilket og Hovedgaarden desuden er omkring givet med, og Vandningen til Kreaturerne ved Gaarden er indrettet saaledes: at det beste Kildevand löber i og af tvende store Fruge, Aaret igiennem, og altsaa i den haardeste Vinter ikke behoves at iles eller velkes, til Drikke for Kreaturerne. 17) Alle Gaardens Marker og Enge findes ved Diige og Gierde for sig selv indlukket og indhegnet. 18) 1de 6 Byer, sivorudi HovningsBönderne ere boende, findes ingen Fælledskab; og Bönderne, ved Jorddeeling, gjort lige i Hartkorn. 19) Om der til Gaarden skulle komme en Eyere, som ville indrette samme til et Stamhuus sees, at der kuns feyler nogle faa Tönder Hartkorn til sammes Completering, som mueligt kunde faaes til Kiöbs udi Egnen, hver det Hovningsfrie Gods er beliggende. 20) Et kosteligt Tillerier udi Gaardens ferske Vand, af Carper, Carusser, Gieder seen sen, Aborrer Aal og Skaller, og desuden i Stranden, sminihegner Skoven paa den nordre Side, fanges og Silkes at ligesterHuusmænd, Ötter, Torsk, Sild, Mackreel, Hvillinger ilaamer, blynder, Reier, Muslinger og andre gode Sorterne: Vinterenigiennem haves Torsk, naar Stranden ikke med sigen lægges saaledes: at Folk med Baade kan fra Landet kom i 21) Eenemærks Jagt, som ingen andre maa komme: den Ville Destance, hvor der findes bestandig en Mængdestaaende, Kron=Vildt, som ellers nu ikkuns taa Stade er at finde her i Lander, desuden er herenster Deel Rasedyr, Harer og Ager-Höns samt nogle faa Uld=Hönsiden store Törge-Aldese, saa og i Overflødighed af andre gode Sorter Fugle Vildt, som og en ifion sæl les Jagt. 22) Alie Gaardens tilhörende 3de Kirker ere holdte en overmaade god Stand. Forbemelte Meilgaard, med minterne Herligheder, agter Eyeren, der er boende paa Gaarden, om antagelig Bud skeer, enten under laanden at bortsælge der i Falsaaarriverer, betimeligen kal lade samme avertere) eller og ved offentlig Auction her paa Meilgaard, Tirsdagen den 5te August. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og om nogeliBud skeer, da at lade den kjöystbydende tilslaae, paade endtioner som baade skal være de blive en Kiøbere til Nytte og fordeel, hvorefter Sælgeren i alle Deele, saa vidt muelig, til fore sig, hvad enten Kiøbet skeer under laanden eller ved Auction da der iblant andet fölger med Gaarden, Hollænderiets Besætning og Redskab, samt alle der tilhörende Inventarium, tilligemed de derved indrettede skiønske Hæste Kiærne og Mølle Værk, og iblant den ved Gaardens Kiøb ve rende Hollænderie-Besætning er 70 Køer, der som Kalve har udstaaer den sidste her i Egnen gralse rende Qvægsyge, og Resten er en Yngel og Tillæg af samme Sor Qvæg. Skulle nu nogen Liebhaber fra Kiöbenhavn have Lyst til at tilforhandle sig flig en Herligheds Fyendom, kan de enten ud Junii eller Julii Maaneder, ler finde Leylighed, til Söes at komme her til, med en Dragøes Skipper fra Nyehavn, af hvilke nogle Sommeren igiennem sevle enten her til Ladestedet Tree-Aae Mølle, eller næstliggende Fiellerup og Ryegaards Strande, og er saadan en Seyllads, der desuden, rettelig, kan gives Navn af en Lyst-Reyse, paa saa beqvemmelig en Aartens Tid ved gansk ringe Bekostning, med föyelig Vind fuldende paa een a to Dage. Meilgaard pr. Aarhuus, den 20de May 1777.