Berlingske Tidende, 1805-11-22
Skrivelse fra Stockholm den 8de Novbr. Just som Kongen af Sverrig var ifærd med at gaae ombord til Pommern, udstædede han følgende til den svenske Nation: Vi Gustav Adolph o. s. v., giøre vitterligt, at da vi tiltraadte vort Riges Bestyrelse, havde ulykkelige Statsomveltninger allerede i flere Aar hærjet Frankrig, og foruden de skrækkelige og blodige Optrin de indenlands forvoldte, udbredet Tvedragt, Oprørsaand og Krig over en stor Deel af Europa. J de følgende ni Aar har den franske Revolution ei ophørt at arbeide imod den almene Ro og at tildrage sig alle Regieringers Opmærksomhed. Trygge ved det svenske Folks Trofasthed og en gunstig Fraliggenhed, skuede Vinden, Fare Partiernes vilde Rift om Vældtet over et søndret Land, forestillende Os, at de alt fristede store Ulykker, som Splid og Flervælde avlede, skulde omsider tilbagebringe Orden og en fast Regiering, til Ro og Sikkerhed for det franske Folk selv og for andre Stater; men dette glade Haab opfyldtes ei Ofte skiftedes vel Styrere, men aldrig deres for Europa skadelige Grundsætninger. Jkke allene vedbeholdtes disse under den konsulære Regiering, men jo mere Magt der, samledes i Førstekonsulens Haand, desmindre agtedes paa Ret og billighed. Alt opofredes for en Ærgiærrighed, som satte sig over Folkeret, Traktater, og selv den Agtelse, som Regieringer for deres egen Skyld vise hinanden. Af det ældgamle ærværdige franske Kongehuus har en værdig Ætlings og Prindses Blod for ikke længe siden rundet for voldsom Haand. Denne gyselige Gierning var ikke allene et Exempel paa den franske Regierings Begreb om Lov og Ret, men selv en Forsmag paa dens Statslære, og gav i begge Henseender, alle Regieringer en stærk Advarsel. Da nu foruden disse Jndgreb de store Magter tilsidst i Underhandlingerne følte Knuget af Frankrigs uimodstaaelige Magt, de mindre Stater ved Tvang og List forvandledes til Provindser, saa syntes Faren saa almindelig som overhængende, og der var ingen Stat meere saa afliggende at den jo truedes. - Frugtesløse vare de retmæssigste Reklamationer Vi gjorde hos den franske Regiering om Erstatning for de betydelige Fordringer, flere af Vore Undersaatter have tilgode hos den franske Regiering for ulovlige Kaperier, egenmægtige befragtelser, samt utilbørlige Beslag paa Ladninger; Uretfærdigheden skred til den Yderlighed, at den svenske Handel, med ikke lidet Tab, nu i 9 Maaneder har været lænkebundet i de franske Havne. - Saadant kunde ikke andet, end styrke Begrebet om ovennævnte skadelige Udsigter, og hos Os, saavelsom uden Tvivl hos hver oplyst og redelig svensk Mand, oplive Længselen efter en mægtig Modvægt mod en Magt, som saa tydelig tragtede efter Overvældet, og saa ulovlig nyttede alle Midler til at naae det. Siden ingen Stat har været mægtig nok til at undgaae Forurettelse, haabede Vi, at den almindelige ere faring endelig skulde ene de Fornærmede til med fælles Styr at modstaae det Aag, der efterhaanden strækkedes over dem alle. Denne Tidspunkt indtraf, og Europas største Magter have reist sig til Kamp for deres gamle Værdighed og Selvstændighed. Vi som allerede have staaet i ældre venskabelige Forhindelser med dem alle, som deeltage med dem i samme Formaal, have endnu nærmere forenet Os med dem, og haabe med Forsynets Bistand, at virke med dem til Almeentryghedens Gienbringelse. Derfor overgaae Vi nu til Pommern med endeel af Vor Hær, at forene Os med en der samlet, og under Vor Kommando staaende, russisk Styrke og videre at handle, med det Eftertryk og paa den Maade, som Omstændighederne medføre. - Vi forvente i dette Vort lovlige og vigtige Forrehavende, at følges af Vort troe Folks Velsignelser og Forbønner, saa vist som det er Vort Formaal at stride for dets Fremtids Selvstændighed, og det svenske Navns Ære. Og som Vi attraae, at forretningerne i Vor Fraværelse kunne gaae jævnt og uafbrudt frem, saa have Vi fundet for godt at forordne en Regiering, og til dens Lemmer udseet og kaldet: Sverrigs Rigsdrost o.s. v. Grev Wachtmeister, Overstatholderen o. s. v., Grev Uggla, Krigskollegiepræsident, Gen. Lieutn. Baron Cederstrøm, Kansellipræsident Baron Chrenheim, Hof kansleren, den tienstgiørende Gen. Adjutant for Armeen, og den tienstgiørende Gen. Adjutant for Flaaden. Vor naadige Villie og befaling er derfor til alle Vore troe Undersaatter og Embedsmænd, høie og lave, at de lydigen efterkomme hvad den nu af Os naadig forordnede Regiering i Vort høie Navn og paa Vore høie Vegne byder og befaler o. s. v. Marsvinsholm ved Østad den 31te October 1805 Gustav Adolph.