Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-10
Dr. A. H. Niemeyer har i sine Beobachtungen af Reisen in und auser halv Deutschland, T. 2, 1821, leveret en høist læseværdig Skildring. af den Bell-Lancasterske, eller, som den hos os kaldes, indbyrdes", Undervisning, i Engelland. For rigtigen at bedømme denne maa man først vide, at Almueundervisningen i dette Land, paa Skotland nær, har været meget slet. Allerede de siden 1784 der indførte Søndagsskoler ere et Beviis paa, at der for utallige ikke var at tænke paa Skoler om Søgnedage, da de Fattiges Børn, ofte blot for at fortjene deres Brød, i den spædeste Alder, fra tidligen om Morgenen til sildigen og Aftenen, maatte arbeide i Fabrikerne. Mange Tusinde ere opvoxne, uden mindste Underviisning, eller have i det Høieste af reisende Skolelærere faaet den usleste Veiledning. Sagen bragtes vel i Parlamentet stundom paa Bane, men man gav enten snart Slip derpaa igjen, eller fandt det betænkeligt, at giøre visse Kundskaber og Færdigheder til et almeent Gode. Ganske anderledes tænkde Georg den Fjerde, da han svarede de høie Geistlige, der skildrede ham Lancasters Bestræbelser som farlige: "Jeg har understøttet ham, og vil understøtte ham. Under Almue-Skolevæsenets saa høist maadelige Tilstand, i Storbritannien var det naturligt, at Bells første Skrift: Opdragelsesgrundsætninger, hvorefter en Lærling kan undervise sig selv, maatte gjøre stor Opsigt. Han havde overleveret det til Boghandleren med de Ord: "Man vil skjælde mig for en Enthusiast; men skulde man leve om Tusinde Aar, saa vilde man finde den her beskrevne Methode antagen af hele Verden. Ham mødte i hans Jdeer den tyveaarige Lancaster, uden i Begyndelsen at have læst noget af ham. Med utrættelig Virksomhed vidste han at indtage de vigtigste Personer. - Hertugen af Bedford stod i Spidsen for Subskribenterne, – selv Kongen og hans hele Familie var for hans Plan, og han ydede virkeligen det Utrolige. Efter neppe 6 Aars Forløb havde han i sin Skole forenet 1000, tildeels ganske fattige, Børn, hvis eneste Lærer han var medens hans Søster, efter samme Methode, underviste endnu 200 Pigebørn. Men han var en Qvæker, og rettede sig ikke efter den engelske Kirkes Catechismus; det var tilstrækkelig Grund nok for, at anseete Mænd, f. Ex. Biskop Marsh i sine Prækener, advarede mod hans System. Dog, dette opflammede kun Lancasters Jver endnu mere. Jdeligen drog han igjennem Landet, for at gjøre Proselyter; det lykkedes, og hvor han kom hen, stimlede man til hans Forelæsninger. - Jeg er siger han i adskillige af sine Breve - kun et Redskab; Gud har givet mig Basunen i Haanden, og den maa høres igjennem hele Landet. Britanniens Fattige, Europas Fattige, saavelsom hele Verdens Fattige, skulle nyde Opdragelse, og ingen menneskelig Kraft skal forhindre det. Strømmen kunde nu intet modstaae; ved Standsningen selv voxte og seirede den gode Sag, og i Aaret 1819 blomstrede allerede over 1000, deels Lancasterske, deels National=Skoler, hvori intet er forskjelligt, uden Religionsunderviisningsmaaden, da denne staaer under den høje Kirkes Opsyn, medens hiins Bestyrelse er betroet til en brittisk og udenlandsk Skoleforening. Man talte allerede den Gang i Engelland allene langt over 200,000 efter den Lancasterske Methode Underviste. Fra Engelland udbredte den sig til Rusland, hvor, efter Hr. v. Karazays i Aaret 1819 i Kasan udkomne Skrift, et lignende Antal russiske Soldater og andre Voxne i to Aar have lært ved denne Underviisningsmaade at læse, regne og skrive i Sverrige, Danmark og Neapel har man ogsaa indført den, og i og omkring Paris voxer Antallet af saadanne Skoler med hvert Aar.