JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-24
Forpagtning. Fredagen den 25de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 11 slet, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Vennerslund paa Falster, bemeldte Gaards Avling og Hollænderie opbuden til Bortforpagtning paa 6 a 12 Aar, fra 1ste Mai d. A., med et Areal af circa 800 Tdr. Land Agerjord, Eng og Græsning, samt Besætning og Jnventarium af 32 Heste, 150 Malkekøer, foruden Tyre og Ungqvæg, 150 Stkr. Faar, en Deel Sviin, Sæde- og Fødekorn, Avlings-, Gaards- og Meieriredskaber m.m., ligesom der til Hjælp ved Arbeidet haves fuldt Hoveri af 11 Gaardmænd, og desforuden 1200 Arbeidsdage af Godsets Huusmænd. Conditionerne for Forpagtningen vil fra 1ste Februar d. A. findes henlagte til Eftersyn paa Gjæstgivergaardene i Nykjøbing, Maribo, Rudkjøbing, hos Hr. Strøm i Odense, Aalborg, Aarhuus, Hotel du Nord i Kjøbenhavn, saavelsom paa Vennerslund. Nykjøbing, den 20de Januar 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-24
Ved Gaardfæster Rasmus Larsen Skræders Enkes dødelige Afgang, er Gaarden – 3 i Lundbye, under Venners lund Gods bleven fæsteledig; hvorfor den ved offentlig Auction, som holdes i bemeldte Gaard, Torsdagen den 10de Februar d. A. Formiddag Kl. 10, agtes bortfæstet, alt efter de Conditioner som ved Auctionen bliver bekjendtgjort, hvoriblandt at af Gaarden ikke forrettes Hoveri, men istedet herfor svares en moderat Afgivt i Penge m.m. Gaardens Hartkorn er Ager og Eng 7 Tdr. 3 Fdkr. 13/5 Alb., samt Skovskyld 1/5 Alb., med et Areal af circa 61. Tdr. udmærket god Jord. Hartkornet efter den nye Matricul bliver 8 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1/4 Alb. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos For valer Strange paa Vennerslund. Nykjøbing den 20de Januar 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-24
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-24
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Over og Underretten, ere Creditorerne i her afgangne Skrædermester Jens Christian Jensens og efterlevende Enke Severine Carlsens Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldede at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing paa Falster, den 18de Januarii 1842. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-24
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Kjøbmand Wilhelm Christensen i Nysted indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret den 20de Januari 1842. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-24
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Kammerraad Suhr i Rødby, Boghandler Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Lollands Falsters Stift Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 11. Torsdagen den 27 Januar. Fædrelandet for i Fredags indeholder som Jndsendt følgende skjønne Digt: Den 20de Januar 1842. Han faldt – den unge Kæmpe, I Friheds förste Dyst; Men skal det Ilden dæmpe. Der luer i vort Bryst? Hans Navn – hans Roes vil stige; Thi som den frie Mand, ankunde ikke vige, "Kunfalde kunde han!" Hans hellige Exempel, Som Stjernen i vort Nord, Fra Friheds höie Tempel, Vil straale over Jord: Dets lyse Glands skal sige, Hvad aldrig glemmes kan: Han kunde ikke vige, kun falde kunde han! Kom, Danmarks Sönner unge! Vi tolke vil vor Sorg, Og Folkets Røst skal runge. Til Kongens höie Borg; Han kunde ikke svige Sin Sag, sit Folk, sit Land Hankunde ikke vige, "Kun falde kunde han!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Jndenlandske Efterretninger. Af et privat Brev fra Kjøbenhavn have vi modtaget nogle nærmere Oplysninger om de i Anledning af Lehmanns Domfældelse forefaldne Gadeopløb. Da Meddeleren tildeels har været Øienvidne til disse, tør det vel antages, at en saadan paalidelig Beretning vil læses med Jnteresse. Vi ville lade ham selv fortælle: "Jeg ankom til Byen just som Dommen var fældet. En uhyre stor Menneskemaase bølgede sig frem og hen mod Lehmanns Bolig. Jeg fulgte med, men da jeg saae, at Politiet i stor Mængde var samlet i den Gade, hvorhan boer, og da jeg kunde forudsætte, at Stokkene vilde komme i Bevægelse, gik jeg en Omvei, og stillede mig paa en Trappe, paa Hjørnet af Gaden, der var saa proppet fuld af Mennesker, at der kunde ikke være Tanke om, at trænge frem til hans Port. J nogen Tid var Folkemængden taus og Politiet roligt, men da lød med et Lehmann leve! og Politiet begyndte da at slaae, fik virkelig Folkemængden deelt og drev den foran sig til begge Ender af Gaden. En Sværm kom hen hvorjeg stod, da en lille fiirskaaren Karl pludselig standsede midt paa Gaden, og raabte: Hvor ville J hen, Staael Skam Jer noget. J Dag ville vi ikke taale Prygl, fremad og Mængden bølgede nu frem fra begge Ender, og Politiet vovede ei mere at gjøre Modstand, men lod Folket uhindret raabe: Lehmann leve, saa tidt det vilde. Da Stemmen tilsidst fattedes, gik Sværmen bort. Om det var de samme Folk, eller en anden Flok, der var draget til Amalienborg, veed jeg ikke, men ogsaa der er raabt: Lehmann leve! (Kongen og Kronprindsen vare om Morgenen tagne til Sorgenfri. - Om Aftenen, da jeg kom fra Comedie, var hele Byen paa Gaden, hvor intet Fruentimmer saaes, men hvor en utrolig Mængde drog igjennem saa at sige alle Hovedgader, og raabte: Lehmann leve! Toget kom just hen til Hovedvagten, som jeg nærmede mig. Men Soldaterne forholdt sig rolige. En Sværm skal ogsaa om Aftenen have stræbt at komme til Amalienborg; men Gaderne derhen skal have været spærrede af Husarer; (Kongen var da kommen hjem. Opløbet om Formiddagen bestod kun af simple Folk, men om Aftenen saaes mange velklædte Personer, og man har sagt mig, at en elegant klædt Herre var Anføreren. Nu veed jeg hvorledes en Bye i Oprør seer ud. Forresten er ikke mindste Exces begaaet, og man saae ikke et beskjænket Menneske."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Det er naturligt, at de, der ikke kjende de juridiske Forhold, opkaste sig det Spørgsmaal, om den Hr. Lehmann idømte Straf vil have nogen Jndflydelse paa hans Stilling som Borgerrepræsentant og Stænderdeputeret. Vi troe derfor at burde bemærke, at det juridisk er hævet over enhver Tvivl, at simpelt Fængsel paa ingen Maade kan afficere hans Competence som Borgerrepræsentant og Stænderdeputeret, og at saaledes de Forhaabninger, de Conservative have knyttet til Actionen, om derved at see ham fjernet fra disse Borgersamfundets tvende vigtigste Stillinger, ved Høiesterets dommen ere aldeles tilintetgjorte. (Fædrel.)J Anledning af Orla Lehmanns Domfældelse var – som vor kjøbenhavnske Correspondent i forrige N af dette Blad berettede - 1 Lieutenant og 40 Mand af hver af de 2 Livregimenter beordrede at holde sig færdige for at forebygge de mulige Optrin, som man befrygtede vilde finde Sted ved Figaros Vaurhall i Fredags Aftes. Berl. Tid." beretter nu, at Roligheden i Byen ikke ved denne Leilighed blev forstyrret og at intet Gadeopløb fandt Sted. - Om Lehmanns Defension yttrer Kjøbenhavnsposten Følgende: Lehmanns Foredrag svarede i enhver Henseende til de forestillinger, man er berettiget til at have om hans store Talent og grundige Kundskaber, og vi troe ikke at sige for meget, naar vi formene, at der ikke i Skranken er blevet holdt mange Foredrag, der hæve sig over dette, uagtet de fleste af Høiesterets advocaterne ere bekjendte som særdeles talentfulde Mænd. Lehmanns Forsvarstale var ikke mindre streng juridisk end den var overbevisende for den sunde Fornuft, og den blev holdt med al det Liv og den Beggeistring, som Overbeviisningen om, at hans Samvittighed frifandt ham, hvad saa end Dommerne maatte sige, kunde indgive ham. - Den Berlingske Tidende yttrer, at Lehmann forsvarede sig med ligesaa stor Klogskab, som Kraft og Veltalenhed. – Efter Privatberetning til Hels. Av." kostede det Lehmann i Onsdags megen Smerte under sin lange Defension at holde sig opreist paa det daarlige Been, hvilket iøvrigt ikke var kjendeligt under hans udmærkede Foredrag. Benets Tilstand skal i Torsdags ikke have tilladt ham at være tilstede i Høiesteret, og han skal ogsaa af dette være nødt til, i lang Tid at holde sig i Rolighed. Han skal hensidde sine 3 Maaneder i et godt Locale Raad- og Domhuset, hvor hans talrige Venner, have uhindret Adgang til ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Etatsraad Treschow tiltræder i disse Dage efterat have udført sine Embedsfunctioner i den lehmannske Sag, en Reise til Jtalien med sin Familie, og vender først i Løbet af Sommeren (Dagen.) tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Thorvaldsens Fødselsdag, da han fyldte sit 71 Aar, høitideligholdtes den 13de December i Rom. De Danske og flere andre Kunstnere vare nærværende ved Festen, der forskjønnedes ved Sang af Digterne Holst og Garthuusen (Berl. Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Ved Figaros Nytaarsfest, som tog sin Begyndelse i Fredags Aftes, var Ridehuset særdeles smagfuldt og elegant decoreret og fra en talrig Mængde udmærket smukke Lysekroner og Candelabrer udbredtes en brillant Belysning. Jdet man traadte indi Ridehuset maatte man blive overrasket ved det pragtfulde Skue, som det hele Arrangement frembød. Hele Planen og sammes Udførelse gjør Hr. Carsensen og dem, der have været ham behjæl(Berl. Tid.) pelige, megen Ære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Vib. Av. har følgende Nyheder fra Kjøbenhavn: Efter Rygtet skal Resultatet af Cancelliets Betænkning over Stænderforsamlingernes Petitioner angaaende Jnstitutionens Udvidelse være, at Majoriteten er for samme. Dette for Danmarks Fremtid saa vigtige Anliggende vil sandsynligviis komme for i et af de første Statsraad. – Det ved Høiesteretsadvocat Schæffers Død ledigblevne Ad vocatur vil efter al Sandsynlighed blive tildeelt Cand. jur. Trojel, en Fætter til "Dagens Redacteur Hr. Cancellieraad Fribert, hvis politiske Anskuelser han dog ikke deeler), da flere dygtige Landsoverretsadvocater ikke ønske samme. - Hr. J. Levin aftræder til 1ste Februar fra Dagen. Aarsagen til hans Aftrædelse er heel comisk, skjøndt authentisk sikker. Dagen kan nemlig ikke længer yde det samme Honorar, hvilket han hidtil har havt Det kommer nu an paa, om "Dansk Ugeskrift har Brug for Hr. Levins Geni, da dette ellers bliver til ingen Nytte for hans Fædreland og Samtid thi ved Politivennen kan han ikke blive employeret, da dette Blad allerede har sin Levin, nemlig den gamle Litteratus Blok Tøren. – Rygtet om Maleren Blunck Selvmord formenes at være falsk. Prof. Lund, en af hans fortroligste Venner i Kbhvn, har for nogen Tid siden havt Brev fra ham; men da Brevet ikke er ganske nyt, saa kan det ikke indeholde et ligefrem Beviis imod Rygtets Sandhed. Saameget er ialtfald vist, at ingen af vore anseete Kunstnere i Kjøbenhavn ville fæste Lid til Historien, men ere overbeviste om dens Usandhed. Hvad den ligeledes offentligt berettede Forviisning fra Wien angaaer, kunne vi meddele, at den herværende østerrigske Gesandt er aldeles uvidende om denne Begivenhed, og at det neppe kan være tænkeligt, at en udmærket dansk Kunstner skulde være bleven forviist fra Wien, uden at det skulde være communiceret Gesandten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
J Svendborg Avis berettes, at en i Faaborg egnen velbekjendt Skytte for nylig paa Landeveien 1/2 Miil fra Faaborg er bleven om Aftenen standset af 2de ubekiendte Personer, der grebe fat i Hesten. Da han spurgte, hvad det skulde betyde, spurgte de ham, hvad Klokken var, Jstedetfor Svar gav Skytten sin Hest Sporerne og undgik derved maaskee et Overfald og en Udplyndring. (Hemp. Av.) Soelberggaarden i Slagelseegnen er i disse Dage. solgt af Proprietair A. Jørgensen til Forpagter Jensen for 30,000 Rbd. J Kjøbet medfulgte den største Deel af Besætningen. (Vests. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Den tidligere omtalte Trykkefriheds-Resolution bliver ikke officielt meddeelt førend ved Stænder(O. Th. Av.) nes Aabning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Nykjøbing d. 27de Jan. 1842. Af nedenstaaende Skrivelse til Stiftamtet fra det Kgl. GeneralToldkammer og Commerce-Collegium, dateret den 11te d. M., ville Nykjøbings Borgere sikkert med Tilfredsstilelse erfare, at den af Havnecommissionen til Borgernes Betryggelse givne høitidelige Tilsikkring har erholdt en saadan Approbation, at den vil staae fast som en fuldgyldig og urokkelig Forpligtelse for Havne commissionen under al Vexel af dennes Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
J Anledning af Stiftets behagelige Meddelelse af 30te f. M. om, at det, for at bevæge Borgerne i Nykjøbing til at samtykke i at Communen overtager Garantien for det Havnekassen i sin Tid til Nykjøbings Fjords Seilbargjørelse af Finantserne forstrakte Laan, paa 5,000 Rbd., med paaløbne Restancer, har været nødvendigt, at Havnecommissionen, ved den i Nykjøbing den 30te November f. A. afholdte Raadstue samling, indgik den Forpligtelse, at ingen yderligere Gield skal blive paadraget Havnecassen eller noget Arbeide af Betydenhed foretaget, uden at Communen i Forveien underrettes derom, og dertil har givet sit Samtykke, undlader man ikke at meddele Approbation paa disse af Havnecommissionen indgaaede Forpligtelser, hvorom Stiftet anmodes behageligst at underrette Vedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Den modtagne af Havnecommissionen udstædte Obligation er under Dags Dato bleven tilstillet den Kongelige Finants-Deputation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Ledigt Embede. Magleby Sognekald paa Møen, 450 Rbd. (Opslaaet vacant den 20de Januar.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Befordringer. Under 18de Januar ere udfærdigede Bestallinger for følgende fra det nu ophævede chirurgiske Aca dem til Universitetet, i Henhold til allerhøieste Resolution af 17de December f. A., overtrædende Professorer, nemlig: for Etatsraaderne C. C. Witthusen og A. C. P. Callisen. som Professores ordinarii, for Professor J. C. J. H. Gundelach-Møller som Professor ordinarius og Assessor consistorii og for Professor S. A. V. Stein som Professor extraordinarius, samtlige i det lægevidenskabelige Facultet ved Kjøbenhavns Universitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Udenlandske Efterretninger. Den saakaldte Etikettestrid mellem Frankrig og Spanien bliver stedse alvorligere. Den franske Gesandt Hr. Salvandy har virkelig forladt Madrid, med den største Deel af Gesandtskabspersonalet, og er ankommen til Frankrig; begge Kamre af Cortes have ubetinget billiget Esparteros Opfor sel ved denne Leilighed; og i det franske Deputeret Kammers Forhandlinger over Adresse-Udkastet, som forøvrigt kun er en Gjenklang af Throntalen, er der lagt særdeles megen Vægt paa dette umiskjendelige Tegn paa en fjendtlig Stemning fra Spaniens Side. Derimod synes den diplomatiske Strid med Rusland foreløbig at være bilagt, da den russiske Gesandt i Paris har indfundet sig ved et Hofbal, hvor Kongen har talt venlig med ham, og den franske Gesandt i Petersborg har faaet Ordre til ligeledes atter at lade sig see ved det russiske Hof.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Fra England haves over Frankrig den Efterretning, at Robert Peel har seet sig nødt til at give efter for sine ultraconservative Colleger og opgive sin Plan til en moderat Reform i Kornlovene. Dersom denne Efterretning skulde bekræfte sig, er det rimeligt, at der vil reise sig en saadan Opposition, at det forrige liberale Ministeriums mere omfattende Plan trods Regjeringens Modstand, bliver sat igjennem; men lykkes dette ikke ad den lovlige parlamentariske Vei, maa England, og især de privilegerede Classer befrygte det Værste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Det hedder, at den græske Regjering er villig til at give noget efter for Tyrkernes Fordringer, men Krigen synes dog næsten uundgaaelig, da Tyrkerne ikke ville være tilfredse med det gjorte Tilbud, og det græske Folk ikke vil finde sig i, at dets Regiering viser mindste Eftergivenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Fra Frankfurt meldes, at det kan ansees som aldeles vist, at det hannoverske Forfatningsspørgsmaal vil blive underkastet en nye Overveielse ved den tydske Forbundsforsamling, og at især den würtembergske Deputerede Dr. Knapps) mærkværdige Andragende har gjort et dybt Jndtryk i de diplomatiske Kredse. I dette Blads No 7, hvor hint Andragende var meddeelt, var denne Hædersmands Navn ved en Trykfeil kaldet Kopp
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Skibsefterretning. "Christianssands Stiftsavis, beretter, at 2de danske Skippere, Christian Hansen og Ludvig Hansen, begge af Faaborg, seilede i en Jolle fra Lodsoldermand Axelsen i Randssund op til Stokken, hvor deres Fartøier laae. Underveis kantrede Jollen, hvorved Christian Hansen, der slap Jollen, druknede, medens den anden Skipper var saa heldig at komme op paa Æsingen af Jollen, i hvilken Stilling han, efter længe at have raabt om Hjelp, endelig blev bjerget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Fallit, Kjøbmand Johan Carl Mentzer i Stege, den 15de Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Beltpassage. Gaabense den 26de Januar 1842. Jistransporterne vedvare endnu, idet Jsen staaer fast et Stykke ud fra Falster og har spærret Jndseilingen under Sjælland til Færgestrømmen, saa Transporten skeer over Masneden. Wilhelm Christensen, forhenværende Borger-Capitain og Kjöbmand i Nysted, død i December Maaned 1841. Du var for svag, til Jordens Kamp at stride, Din Hjertensgodhed, – hvo miskjender den, –Boe. Hvo Verdens Klogskab mangler, – her maa lide, Hvem stod vel altid udi Fristelsen, Nu Intet mere kan dit Hjerte saare, Dig ofre vi medlidende en Taare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
AVERTISSEMENTS. Lollands-Falsters Stiftstidende. Januar Qvartal 1842.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saaofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten, i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Fra Pressen er udkommen: Udsigt, over Trykkefrihedens Historie i Danmark fra Bogtrykkerkunstens Opfindelse indtil Kong Frederik den 4des Død 1730 af J. L. Rohmann. – Faaes for 3 Mk. i de fleste Boghandlinger i Danmark, i Nykjøbing hos Dhrr. Berggreen og J. Madsen, i Nakskov hos Thierry, i Mariboe hos Giegengack, og i Odense hos Forlæggeren. S. Hempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
At Redacteuren af Bladet Corfaren, Candidatus philosophiæ N. P. Mortensen er beordret tiltalt for nogle i bemeldte Blads No. 63 for den 14de d. M. indrykkede Artikler, at have gjort sig skyldig i Overtrædelse af Trykkefriheds-Lovgivningen, det bliver i Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. 1799 § 18 herved bekjendtgjort. Det Kongelige Danske Cancellie den 18de Januar 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Herved aflægger jeg min forbindtligste Taksigelse til Alle, som ved deres beredvillige Bestræbelser forhindrede, at jeg, ved Idebranden paa min Hovedgaard, Nye Kirstineberg, ikke blev underkastet et endnu større Tab, og i Særdeleshed til Hr. Kjöbmand R. Sidenius paa selve Stedet, som ogsaa Hr. Kjöbmand J.P. Petersen, der saavel her paa Gaarden, som i Byen Kraghauge gjorde den förste Anmeldelse og Ilden. Gl. Kirstineberg den 26de Januar 1842. Colbiørnsen. Jkke noksom kan jeg paaskjønne den Deeltagelse og virksomme Hjelp, der ydedes mig ved den den 21de de, stedfundne Jldebrand paa Nye Kirstineberg, og jeg kan ikke undlade at aflægge min hjerteligste og forbindtligste Tak til alle Tilstædeværende, der efter bedste Evne bidroge til at slukke og at forhindre Jldens større Udbredelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Til Berigtigelse af Stiftstidendens No. 10, hvori denne Jldsvaade er omtalt, maa jeg bemærke, at kun 703 Faar indebrændte; af den brændte Længde frelstes ingen, da Jlden havde taget for stærk Overhaand inden den opdagedes. 326 Faar, der stode i en anden Stie, bleve frelste; men da jeg i Eet og Alt kun havde assureret 900 Faar, hvoraf de tilbageblevne 326 fradrages, erholder jeg saaledes kun Erstatning for 574 Stkr. Endeel torsket og utorsket Byg, der befandt sig i den mindre Lade der brændte, var hændelsesviis ikke assureret. Eieren, Hr. Hofjægermester Colbiørnsen, lider ligeledes et betydeligt Tab, da den nævnte Lade, 15 Fag Huus, bygget af de fortrinligste Materialier, heller ikke var assureret. Nye Kirstineberg den 26de Januar 1842. F. Scheel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Til Efterretning for dem, som ved undertegnede Compagnie maatte ønske at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Compagniet forsikkrer for Tidsrum fra tre til tolv Maaneder af Gangen alle rørlige Ting, (med nogle enkelte Undtagelser) navnligen alle Slags Kjøbmandsgods, alle Slags Fabrikers, Manufacturers og Værkers Varer, alle Slags Sæd Foder og Kreature, saavelsom Meubler og andre Effecter, som ikke kunne forsikkres under Bygnings-Assurance. Med Hensyn til den større eller mindre Fare, som Forsikkringerne medføre, ere de inddeelte i 3 Klasser, og den ordinaire Præmie bestemt. for 1ste Klasse til 24 s. aarl. af hvert 100 Rbd. r. S. som forsikkres. 2den Klasse,, 36 s. - 3die Klasse,, 72 s. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, erholdes uden Betaling trykte Efterretninger og de nærmere Vilkaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Compagniets Commissionairer i Lollands-Falsters Stift ere: Mariboe . . . . . Hr. Collecteur Giegengack. Nakskov . . . . . - Kjøbmand Diderichsen. Nykjøbing. . . . - Cancellieraad Jantzen. Nysted. . . . . . - Toldinspecteur Starup. Rødbye . . . . . - Kammerraad Suhr. Stubbekjøbing. . Klokker Clausen. Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 4de Assurance=Aars Slutning, den 30te September 1841 efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv samt Sedler, 1,206,139 Rbd. 72 s. Compagniets Risico var den 30te Septbr. 1841: 17,087,375 Rbd. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie for Varer og Effecter, den 22de Januar L. N. Hvidt. Lassen. Engelhart Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Condition ønskes. En Jomfru, som forstaaer Madlavning og tillige har lært Skrædersyning, ønsker Condition enten i en Huusholdning eller som Syjomfru, Kammerjomfru eller en lignende Plads, til 1ste Mai. Man behage at henvende sig til Hr. Kjøbmand C. Hansen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Condition tilbydes. For en ædruelig og paalidelig Karl er en fordeelagtig Condition ledig til anstundende 1ste Mai Gjæstgiver J. Thomsen giver Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
En skikkelig Dreng kan til förstkommende, Paaske blive antaget i Sadelmagerlære, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede, Stubbekjöbing den 22de Januar 1842. P. C. Sørensen, Sadelmagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Søndagen den 6te Februar afholdes Assemblee i Gjæstgiver Hansens Gaard i Saxkjöbing. Bestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
En velseilende Jagt, drægtig 14 Commercelæster, i godseilbar Stand, forsyner, Smed 2 gode Stil Seil, samt godt staaende og løbende Redskab, 2 Ankere, Kjetting og Touge, er at erholde tilkjöbs, naar man desangaaende henvender sig til Skipper A. H. Godt. hard i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-27
Et ungt Menneske, som med de fornødne Forkundskaber forener Flid og en god moralsk Characteer, kan blive antaget som Lærling paa et Apothek. Adressecontoiret meddeler nærmere Underretning.