JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-03-26
Onsdagen den 23de April næstkommende bliver i Udbye, Degneboelig paa Tudsenæs ved offentlig Auction bortsolgt en deel Gods og Løvere, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Stole, Borde, Speile, Skabe, Senge og Sengeklæder, Linnet, Qvæg, Næster, Faar, Vogne, Plouge, Harve m.v., forrige Degn til Udbye Menighed sal. Sommers Stervboe tilhørende, thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig fornævnte Sted og Dag Kl. 9 Formiddag. Dette derved saaledes bekiendtgjøres, samt at strax efter at Auctionen er tilendebragt, bliver foretager en Skiftesamling i Stervboet, deels for at modtage de der i Canen værende Credito rers Fordringer, deels for at afhandle andet Stervboen den. kommende og saavidt mueligt fremme Skiftet. Hambræden 20de Martii 1793. minen. Tretten den 30te Martii førstkommende bage her paaBersen i Millagsstundendal Anden Ausin opbaaden og og Holstbydende tillligen paa Approbation, Skiber Lolland andet, drægtig 27 Commercelæster med det lidender. Saaledes som samme er at for finde og paa Strommen ud for at gamle Qvæsthuus er beliggende, hvor det at leboderne tiger i Øiesyn. Conditionerne saavelsom Indet lilene for inden til eftersyndes Mægler der. Kiöbenhavn den 26de April 1778. Løverdagen den 31te Martii, om Eftermiddagen Kl. 3. vorder Hofsagter Jørgen Frydelunds Fallitboes Gaard No. 206 og 27 samt 178 og 176 paa Hiørnet at gilderichsberg og Mikkelbryggersgaderne ved Auction opbuden for at bortælges: Gaardens Beskaffenhed kan erfares af de trykte Placater, og om Conditionerne gives Underretning af Procurator Semerinsom boer i No. 11 Litr. G. t. i Kronprindsensgade. i Stiftets gremme efter afg. Hr. Wilhelm Patberg. forhen Sognepræst for eberg og Lybne Menigheder, bliver en Stervboe tilhørende Gaard i Stive, hvori Enken boer, stillet til offentlig Auction i fornævnte Gaard den 3die Mai første kommende, Kl. 10 Formiddag, og skulde dette paa samme ske antagelig Bud, bliver paa samme Sted holdt 2den Auctionder, 1te Mai og 3die Auction den 9de næstpaafølgende, hver af Dagen Kl. 3 Eftermiddag, da den ved sidste Auctionendelig bortsælges. Gaarden er smat indrettet og nyelig sat i go Stand, har alle Beqvemmeligheder for en liden Familie, og har en god Hauge og Brand med godt Mand lænfølgende 18de Man Kl. 9 Formiddag begynder Auctionen i fornævnte Gaard over Stervboen Onetter bestaaende af Sølv, Tin Kobber, Linnet, Senge og Sengeklæder, Statol, Skabe, Borde, Stole, m.m. Hom Præstegaard den 17de Martii Nov. Anne Maan, Provst i Hindborg og Rødding Herreder.
Berlingske Tidende, 1798-03-26
At afgangne Vertshuusmand Peder Hundsen gaard : Holbechs Kiøbsted i Strand, som er tillag at opbyde alder. fentlig Auction den gode gange igende og 11te April d. . og naar antagelig Budstedte, at bortsælges ved sine Auction nu underhaanden er bortsolgt og at altsaa ingen Aargang er det bliver herved bekiendtgjort. Holbræden 24de Martii 1778. i Land.
Berlingske Tidende, 1798-03-26
Auctionsforvalter. et bekiendtgiøres herved, at der til Seilendes Transport lover Kramme Færgested ved Rødbye til kommern og det ligenhavn er føiet saadan Anstalt haarde kan blive sikker og vel befordret, naar de antømme, og at de dertil angadede hartøier, kan indtage baade Heste og Vogne. Nødbye den 2de Martii. lein.
Berlingske Tidende, 1798-03-26
J Overeensstemmelse med Placaten af 20de October ag indkaldes herved samtlige Creditorer i afgangne Avlsbruger og Vognmand Jens Pedersen Bagers Boe her i Weile, til inden den ved Anordningen bestemte Tid, for mig at fremkomme og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav. Weile den 27de Februarii 1798. d. M. Lange. Bye og Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1798-03-26
J Medhold af Placaten under 24de October 10 blive alle og under, som maatte have lovligt Krav paa min saltet Mand Hr. Jochum Gregersen Bruun, forhen Sognepræst til Frue Kirke her i Byen og Provst i Ring Herred, herved indkaldet inden 12 Uger fra Dato af at regne, for mig, som besidde saattet Boenat anmelde og beviisnagiøre deres Fordringer. hvoritanisse end maatte hidrøre. Ligeledes anmodes ane Ar kommende at bemange deres Stug til bemeldte min sal. Mands or. Aarhun den 28de er 1818. Betil Catrine Balan sal. Bruun. Enten efter sal. Hr. Ole Hansdag, forden Sognepræfor Mardede og Hallinge Menigheder som er allernaadig for naet Dilling at hensidde i Aalitet Bor med nu umundtasin anmoder herved alle som formene at have nogen fordring i at, at depige behage og andre samme til hende og negaarden forinden der udegodsen fra Dage, paa det at endeer lands forholde nu lovlige Fordring. Marvede præste. gaae den agtige. Sen og sælge. Ensanne Kirstine. J. sius. sat pasning. Saavel Arvinger, som Credie og Debitorer, efter der i Oven ved Døden afgangne Mangel Tvede, indkaldes med. Ugers Varsel at møde hos mig som Executor Testament, efter den Afdøde for at lagttage hvad enhver især vedkommer. Stive den 4de Martii 1792. D. Selmer.
Berlingske Tidende, 1798-03-26
Reserven Skuffebarn Ludvig Grønbech, gammel 5 Aar, af 16de Lænd, Strødde og, Trygge ælde samt, under No. al og 20, som at Moderen ergaaet fra Kaaber, og efter Anmeldelse gulle være ført til Sandsig paa Bornholm, men efter indløben Efterretning tille er der paa Landet eller har været der, bliver herved efterist, og Moderen indkaldet at aflevere fornævnte Dreng til Gadet, saaftrent han efter Opdagrisen af hendes Opholdstæd vil undgaae at blive ansens efter de nandelige Anordninger. Dammodes enhver som maattervide fornævnte Drengs Opholdsted, at give dertil Efterretning om samme. Siersløn den 19de Martii 1773. indien.
Berlingske Tidende, 1798-03-26
En Dreng navnlig Jens Jespersen, fød i Meinstrue, 1 Aar. gammel, er bortrømt fra Wordingborg samt 4de gaad Columser Sogn, i hvilket Land han saae antes anden duer anNo. 10 til bliver bemeldte Dreng herved efterle paandet den staar at ingende naaelumfør Lægde til hvilke hanhøre. og bliver eners enhver siden er videns om hans Opholdsmed tienlige anmodet at meddeele mig salterierninge og at lands derefter foranstalte hans giventene og videre forandent. Nændeholmpemingsted, den 12te Martii 1808. ind.
Berlingske Tidende, 1798-03-26
under Registerings og Vurderingsforretningen efter en der paa Lyngbyegaards Godi Jylst Boes dito paa Gaure. ballegaards int, afdød Huusmand Envold Nielsen, ere anmeldte foruden tilstædeværende Lovinger at den afdøde har at til første gigsaa efterladt sig 2de Datter hydrat denne aaren, skal være givt med Stoprider eller Statte S. T. sende paa anberggaard her gand og den anden, a. ren, skal være alet med en Mand i Kiøbenhavn ogle Naand. Boested ingen at nærværende absende eller enten vidste at angive. Denne 2de arvinger averteres herved, at agte Uger. dagen indkalder den 14de April førstkommende om de kun inde for godt, under Stifterettendommeldte deres gader som og foretagen til Slutning i Storehagedet at dage Møde. gerigt tiener til Efterretning at dens Tilstand er saa fat til og ringe, at intet vil blive aarde. Lynadegaard den 5te Martii gade.
Berlingske Tidende, 1798-03-26
Et got Jordegods ikke langt fra Kiøbstæd og Strand, med velhavende ander, gode garder, Stag, og anserne. Tiender, er til Kiøbs, hvorom udrede Contoiret giver Efterretning.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
Jtalien, den 10de Martii. Efter et genuesisk Blad skulle de Franske have opdaget Rom ikke allene vigtige Papirer, men endog een imellem Wien og Turin ført Correspondene, som kunde have alvorlige Følger. Samme Blad taler om et fransk Corps af 1800 Mand, som skal trække sig tilsammen ved Mantua; og at Oprettelsen af den romerske Republik, som ikke stemmer overeens med Freden af Campoformidt, torde foraarsage store Forandringer i Jtalien. Ved at overvælde Jnsurgenterne paa Corfica er deres Anfører Glassers faldt i de Franskes Hænder og i Bastia stillet for en Militair=Commission. Antallet paa de i Rom og Kirkestaten nu værende franske Tropper angives for 500 og Mand. Alle forstelige Familiers Godser som ved deres Beslægtskab med Paven ere blevne rige, blive solgte, og for sammes Beløb skulle de mange Papiirpenge bliveindløste og udslettede. J en af disse Fyrsters Magasiner, blev fundet et stort Forraad af Korn og Olie, hvormed han drev Forprang. Jøderne i Rom have ved Revolutionen. faaet Frihed til at boe uden for deres usunde Gade, Chette, og have ombyttet de farvede Lapper, som de hidindtil maatte bær te paa Hatten, med National Kokarden.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
Manland, den 10de Martii. De nyeste Breve fra Rom melde, at 25 Anførere for Oprøret sammesteds ere paa een Dag blevne ihielskudte. Overgeneral Berthier fandt her ved sin Ankomst fra Rom følgende Berømmelses Skrivelse fra det franske Directorium, dateret Paris, den 26de Februarii i Borger General! Den Enordition, som de har udført med et saa lykkeligt Udfald, har sig selv en smigrende Belønning. Navnet af Capitoliets Betier kan ikke være ligegyldigt for en Fransk. Denne Beløn, ning, som de med Rette har fortient ved den vise Udførelse af Foretagendet tilføier Directoriet en særdeles Bevidnelse af sin Til fredshed. merlin, Præsident.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
General Berthier selv udstædte her den 5te følgende Proanation : "Jeg hører, at Jldefindede udsprede med For derling. nøielse, at der herskede Uroeligheder i Rom. Jeg har forlade denne Stad den 28de Febr., og har Efterretninger derfra indtil 1ste Marts. Den romerske Republik organiserer sig itte alleneste til Roms Fornøielse, men endog til alle Stæders i den forrige Kirkestat. Under Garnisonen vare nogle ringe Bevægelser for at denunere Ødstere. Den 25de vilde nogle Mordere i Frieheds Fiendens Sold opvække Oprør, men bleve paa Stædet overvundne af de franske Tropper og 22 af deres Anførere den ande ihielskudte paa Pladsen deel Populo. Det romerske Folk har Virketraft, og skal vide at forsvare sin Friehed. Den franske Armee skal stedse være sig selv værdig, og deres Chefer vide, at dæmpe bestandig Uregelmæssigheder.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
J dette Øieblik kom een af mine Adjutantere, som den 2den forlod Rom. Den største Relighed herskede sammesteds. Tropperne forrettede Tienesten med Nøiagtighed og beste Dittiplin. Berthier. Den 2de er et nyt franske Troppecorps brækket op herfra til Come, for derfra at trænge ind i Schweiz. Samme Dag ere de Franske uden Modstand rykte ind i Lugano. De Ungen Raad har erklæret alle Abbedier for ophævede og deres Godser for Nationalgodser. Samme Skjæbne forestaaer alle Capitler, Collegier og Klostre.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
Bern, den 9de Martii. Efter frugtesløse Underhandlinger med General Brune, paafulgte Fredagen den 2den Martii, om Morgenen Kl. 7. de Franskes første Angreb paa et bernsk Landmilitie=Corps af Compagnier, under den tavre Oberste Wiirstemberger og Capitain Haller, hvilket stod i Landsbyen Lengnan i Mil nedenfor Biel tæt ved Jura Bierget ved Landeveien til Sølv thurn. Under en frygtelig Karteskild fra Bierget af blev dette kun af 600 Mand bestaaende Corps ved en Overmagt at næsten 5000 Franske drevet tilbage under en bestandig tappe, Modstand til Solothurn, og med et høist betydelig Forliimaatte det slaae sig igiennem, for ikke ganske at blive fangen eller ødelagt. Strax i Begyndelsen af Fegtningen bleve ommeldte tapre Chefer dødelig saarede. Slaget skulde dog ikke ganske være bleven tabt, dersom Dernerne paa deres Tilbagerytning igiennem de solvthuenske Landsbyer Grannien an ikke, i Stedet for at finde den forbundsmæssige eidensiske Hielp, vare blevne angrebne i Ryggen af en solgthurne Militie, og fra Høiene af udaf et Baghold, hvorved de kom imellem en dobbelt Jld, og næsten ganske bleve ødelagte, Ved den lille Stad Buren derimod, som ligger lige over for paa hiin Side Aar, erholdte de bernske Tropper, besynderlig de overlandske Skarvskyttere, en fuldkommen Seier er de Reiben i et forrige Bispedømme Basel posterte Franske, som bade om Pardon. Paa disse forskjellige franske Angre fulgte den 2den Landstormen i Canton Bern og nogle andre Egne i Schweitz. Staden Solothurn blev ved den commanderende Generals Beredvillighed overgivet til de Franske, hvilke marchette derfra til Olten, hvor Broen, blev afbrudt, for at hindre Fiendens Giennemmarch. Ved Murten bleve efter officielle Beretninger de Franske slagne. og ved Aarberg tvende Gange trængte tilbage med Forliis Overalt, hvor de Franske fandt Modstand, bleve de slagne tilbage; men paa andre Steder var deres Fremrykken let Saaledes bleve de Franske i Nidau, som var stærkt besat med bernsk Militie og befandt sig i god Forsvarstand, ladte igiennen uden Modstand; og saa modige og resolverte de berne Overlændere end vare til at angribe, saa blev det dem dog forbudet af Oberste Mannel, at giøre et Stud, og Orte giver dem til at trække tilbage, førend de Franskes Ankomst. Ogsaa i Staden Freyburg blev det bernske Hielpecorps ved de freyburaske Officerers Forræderie, som havde indbudet Bernerne til et Giæstebud, uformodet og paa givet Tegn overfaldet at de Franskes Overmagt, og Staden ved Capitulation indtaget; men Bernerne jagede snart Fienden ud igien. Berner, nestrax sig tillige tilbage indtil det faste Pas til Gummennen, og til hen anden freyburaske Side indtil Neuenech, hvor en blodig og meget haardnattet Kamp fra den 3die til 3de gjorde den bruniske Armee af 20000 Mand ethvert Fremskride stridigt. Jmidlertid rykte General Schauenburg den 5te med 20,00 Mand over Solothurn og Frautibruun frem mod Bern, hvilkes efter den tapperste Modstand sig tilbage, trættende og indtil Stadens Porte jegtende Tropper den 1te, ligesom Solothuen, capitulerte. General Schauenburg trak derpaa om Eftermiddagen ind i Bern.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
Paris, den 13de Martii. J Forgaars udstædte Directoriet følgende Budskab til 400 Raadet, hvori meddeles de første Efterretninger om Seiervindingerne over Schweitzerne: "Borger Repræsen, tantere! Directoriet har ved sit Budskab af 17de Pluvispunderrettet Dem om de Angred, som Regieringerne i Bern og Frenburg tillade sig imod den franske Republit saavelsom om de Fordeele de under Brigadegeneral Menandts provisorikCommand i Waatlandet indrytte Tropper af den italiensk Armee havde erholder for at standse dem. De have i Slutningen af dette Budskab lagt Merte til, at Directorierdehaabede, at ingen videre Fiendtligheder skulde være fornødne, for at standse de Schweitzerske Detaleres Ondskab imod Republiken; og Gierningen blev af samme intet forsømt, for fra deres Side at giøre en fredelig Tænkemaade troeværdig. Der bleve sendte til Basel Deputere til den franske Minister, Deputerte til Paverne til General Brune, General en Chef over de franske Tropper i Waarlandet, venskabelige Breve til General Schauenburg, som under General Bruues Com mande holdte Departementet Monterribles Grændser besatte med et fra den forrige Schweitzer=Armee detacheret Corps. alting blev anvendt for at overtale den franske Regiering til at troe, at det helvetiske Oligartie havde indseet sin Uretfærdighed og følet Nødvendigheden at giøre det got igien Men under dette bedragerske Stin skjultes et Pad med Republiken, som var giftigere end tilforn. Dette sad viste sig mod alle som i Schweiz stræbede efter politisk Liighed. Deran kom Staden Araus Jndtagelse og Plyndring, den belvetiske Landdags Forsamling, for at straffe dem for Friehedstræets Plantelse; deraf alle solgthurnske Patrioters Jndsøerring. den Trudsel, at stikke alle Patrioters Huse i Brand, som vare fra Dørnechae. Paa disse Forspil af nye Fiendtligheder, fulgte snart aabenbare Rustninger til Krig. Om tørt Tid saae Medlemmerne af den bernske Regiering, som endnu bestandig forstod at sanatisere, under deres Fane en Armer at meer end 500 Mand, og modererte sig kun for saavidt, at de behøvede endnu nogen Tid til at skiule deres Troeløshed. Medens de den 23de Febr. underhandlede med General Brune. sendte de et Detachement af deres Tropper mod ham, og bemægtigede sig ved et Overfald den Waatlænderne tilhørende Landsbye Leysin. Dette var aldeles tilstrækkeligt til at bevæge General Brune til at bryde Conferencerne; men tarer Ven af Freden end begierlig efter Laurbær opsatte har det endnu. Conferencen blev fortsat, og havde ingen anden Nytte endat Midlerne bleve gjorte lettere for den bernske Regiering til at forøge dens Styrte og navnlig at besætte Stæderne Soluthuen. og Freyburg, hvis Magistrater vare den gandske hengivne Endelig tog den den 1ste Martii Masken af, og forkyndte ved en Depeche, at Fiendtlighederne endrin samme Dag om Aftenen Kleie skulde begyndes. Den franske Armer gred nu til Vaaben, det var Frihedens Kamp mod Tyraniet, maatte hiin altsaa ikke selse: der følger Fortællingen om de allere.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
de bekiendte Seiervindinger, som Armeen under General Schauenburg har tilsegtet sig, indtil den har ind i Bern. Natten efterat Tropperne vare trukne ind i Been, ankom General Brunes Avantaarde sammesteds. Ogsaa hans March var en Følge af Seiervindinger, som vare den veri gere da de med en sielden Tapperhed og et udgarideligt Mod bleve fortestridige. Den 11te i samme Diebilt, da Soluthurn aabnede sine Porte, blev Frenburg indtager ved Storm, og dog havde Staden Aarsag til at være tilfreds med Seler. vindernes Moderation. - Om Aftenen forlade Bernerne. Murten, en Stad som er berømt ved Schwaldernes Skien over Bontganderne i Aaret 146, og ved de der forvared. Lemmer af de Overvundne. En for den franske Nation sa fornærmende Tropher maatte under disse Omstændigheden forstyrres. Den 14de om Aftenen lod General Remon er Colonne rykke frem mod den berømte Passage af Gunnenen, hvor Fienden havde oprettet mange Batterier, og erobred, den. General Pigen angred tillige Passagen af Neuende bestormede den følgende Morgen, og indtog efter masten Timers Fogtning den fiendtlige Leie. Jmidlertid udband paa Grændserne af Waatlandet ved Overdum en Rebellien. Been ske Officerer og Emigrantere commanderte Rebellerne men de bleve slaane og deres Leir indtager 19 Faner, et talrigt Artillerie, Oligartiers Afstraffelse. Schweizernes tilbagegivne Frihed og Fyldestalgade for National Retfærdigheden ere Fru ter af Seieren svin de helvetiske Tyranners Angreb nødte vore tapre Vaabenbrøder til at erholde over dem. Disse Seiervindinger ere saa meget den vigtigere da de overalt havde Vanske ligheder af Positionerne at overstige hvilke Naturen synes at have gjort uvervindelige, som Kunsten har befæstet, og ved det frygtenigste Artillerie bleve forsvarede. - Da den republitanske Armes har seiret over de Tropper, som man holdes for de meest prigerske i Europa, og som ere omringede at saadanne Forsvarsmidler, saa kunne De let slutte, hvor rolig Frankrig kan være i Henseende til Udfaldet paa Colitionen. som Kabinettet i St. James igjen søger at sammentnytte Republikens Triumph i Schweider des ærerigere og glædeligere, da den tillige er en nye Seier over Engeland, som havde gjort dette Land til en Middelpunkt for sine Jntriquer, og der helvetiske Folk ved den er bleven indsat sin første Værdighed og befriet fra det tyranniske Oligarriets ydmygende Aal. anerlin, Præsident Lagaarde Generalsecretair.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
Fra alle Havne skriver man om Anstalternes Fortsætten. til en Landgang paa Engeland.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
Til at organisere denne Credition har Directoriet udnævnen Marine Commission som bestaaer af Comre Admiraler, Lacrone, Jngenieuren Forsalt, Artillericher Anders og Capitain Minsken er uafhængende af Marine Ministeren, og har hver tiende Dag kan og Lærer at udgive. Medlermerne reischen, hvor deres Nærværelse er fornøden, deres Hovedsæd er i Havre.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
Haag, den 20de Martii. J den forrige Løverdags Forlantning blev formelig deret. ret, at Projectet til den nye Constitution var bleven antaget Directoriet blev tillige Sladsæstet for et Aar. Det forsamlede Folk modtog begge Decreterne med Fryderaad. Denne med revolutionel Hurtighed giennemlattende Constitutionsplan, indeholder og Artiller, og foruden garglementaire Foranstaltninger endnu nadditionelle Artilien. Den inddeler den datavisk Republie i følgende Departementer: Af Eme Gammel Pilel, Ryen. Amstel. Terel. Dell. Dom med og Schelde og Maatte deres Hovedstæder ere Leuwaarden vel. Arenheim, Amsterdam, Altmaar Delse deringendrich og Middelburg. Det lovgivende Corps skal bestaae af omtrent 90 Medlemmer, da for hver 2000 skal blive valgt en Repræsentant. De 90 Lovgivere dele sig i tvende Kamre, hvoraf det første bestaaer af 60 og det andet afteMedlemmer Det første har Forslaget og det andet Afgiørelsen, En Trediedeel træder aarlig af fra det lovgivende Corps, og bliver ved nye Valg completeret. De 3 Directører blive valgte at det lovgivende Corps, og een træder aarlig af. J de udditionelle Artikler bliver bestemt, at Lærerne ved den forhen herskende Kirke endnu i de følgende: Aar skulle nyde deres sædvanlige Jndkomster, og at alle offentlige Jnstituter til Videnskabernes Befordring skulle forblive ved deres nærværende Indretning, indtil det lovgivende Corps føier andre Anstalter.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
Helsingøer, den 30te Man, Fra den 23de hujus til i Dag ere 42 Stide passerede Sa det. Den 25de affenede den sidstemmeldte engelske Fregat.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
Kiøbenhavn, den 30te Martii. Den 16de Marts er den hidtilværende Copiist i det jydske Cancellie, Nicolaus Nissen, efter Ansøgning Naade afskediget, og den hidtilværende Herredsfoged i vldding og Norderrangstrup Herred i Amtet Dadersleven, J. F. Langreuter, beskikket til Derredsfoged i Tantrup Herred i samme Amt, Den 14de Marts er Brøder Luden beskittet til Copiisted de torske Cancellie, og Candidarus Theologi Jacob Gottsch, til Diaconus i Lütgenborg. Tillige er den hidtilværende Raadmand, Hans Langthin i Pløen, bleven confirmeret som Over Borgemester gammesteds.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
Vagtskibet til Bester er i Dag gaaet under Sel til finde. stemte Post.
Berlingske Tidende, 1798-03-30
Til Efterretning for Vedkommende bekiendtgiøres herved at fra den 1ste April næstkommende bliver den efter GeneralPostamtets Bekiendtgiørelse begge Tidender af agte August. lens og 3de Aprillagag lansatte Tart, hvorfore da det Vacanen i Postinester Embederne, i Fremtiden ansættende Postmestere, skulle overlade Abonenterne de deri benævnte Avise og veriodiske Skrivter, gieldende for de ved indtrufne Vacancer nu udnævnte Postmester i Roeskilde, Ribe og Warde. General Postamtet den 11te Martii 1808. Ved Talletteriets 120 Trætning i Kiøbenhavn udkom: Vexele Cursen er den samme som sidst.