JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-09-24
Le Capitaine Buckle, depeche par Amiral Poscawen, eft arrive la nut der niere aremis á Mr. Cleveland, Seeretaire de Amiraute, une Lettre de cet Amiral, &crite le 20 Aout a bord du Vaisseau de guerre le Namur à la hauteur du Cap St. Vincent. Voici ce quelle con tient. Je vous-marquai dans madermere que Jetors revenu a Gibraltar pour miradonber. Des que mes Vaisseaurse tronderent a pen pres en etat, je donnat ordre aur Fregates la Lyme la Gibraltar, lesenlet anicussent tondes præter, d aller croser, la premere a la hankeur de Malaga, autre entre Estepone la Pointe de Ceuta, fin de pouvoir etre instruit & lempe de Poproche des Ennemis. Le 17 a 8 seures du soir, le Gibraltar, denne le signal denne aparition de 14 VoiKr. sur la Cöte de Barbarie & Est de Ceuta. Ausstöt ge we hatai de mettre a lanoile, avant 10 heures je fus hort de la Baye over 14 Vaissenur de ligne ledBrülots le Shannon  Ptna. Lorsquele, sour part apercus la Fregate le Gibraltar, bentat opres 7 gros Vaiseaux, qui rogant que nous nerspondionspamt a leurs signaux, Heldignerent de nous. Comme nous ations un vent fras, nous les nivimes jusqua midt environ Til commenca 4 komber un pen. Ver tes 2 heures & deme apres midt, quelquer uns de nos Voisseaux les plus ovanen engagerent le cambat anec ceur de Ennemt, mas jene puis sondre Occan que sur ler 4 heurer. Dans Pespare denviron une dem heuneele Namur que jemontois, ent son mat de missiur & les deur vergues de ses perroquen briser: LEnnemi sit alors force de volles. Pour mod, Jaborat mou pavillon a bord du Newark; pen oprør, le Centaure de 74 canon harsale sien. Je poursuivis leEnnemis tonte la nuft, dan, la ma tinke de 19 je Rapercusque 4 de leurValsseaux om avojent relsche a terre deux de leur meilleurs Voliers adant change de routs pendant la umt. Nous netions paa a plut de 3 miles deur, ni a plus de 5 de la Cote, mas il ne falsomt presque point de vent. Vers les 9 keures TOcean donna parmi des brisans, Oles 3 antres jetterent Panere. Bordonnai & Intrepride i Amerique eller detruire POccan, muis le Capitaine Pratten afsant desa monille, le Capitaine Kirkeremplit seul rette commission. LOccan amena, au premier con, de canon ton tui tira, le Capitaine Kirke henronæses Officiers. Mr. de la Clue qui annesambe cassee, Sonne blessure a Pantre, a vort et mis atterre nne dem heure anparovant. Mair Mr. le Comte de Carne, Copitaine de ce vissen, etoiteencore & bord, ader plusieurs entres Officiers & gens de Equipage. Le Copitaine Kirke apres les en ovor rettret, mitle sen anNavire, nu Timpolstbilte de le remettre & slot. Le Capitaine Bentley, qui com mande le Warspight, ent ordre dager contre le Temeraire de 74 cunons, 6 kamena, tres pen endommag, over toules Officiers gens de Equspage. En meme temps, le Vice-Amiral Broderick qui qvoit snivi over a Division le Redoutable, mit le fen & ce Vaissenu, quil tronna Schous Sabandomne de tont som monde. Mair il amena le Modeste de 64. canons qui Na precque point regu de dommage.
Berlingske Tidende, 1759-09-24
J a la satisfaction de ponvoir dire a Leurs Seigneuries que laa plupart des Voisseaux du Roi a mes ordres sont meilleurs Voliers que ceur de i Ennem. Je vons envoye ci-sointe une Liste de Ecadre Francoise, trouver a bord de Mode ste, ninst quune Note du nombre kommes non nous a tues blesser en rette occasion. Pour les antres particulariter, je lasse an Copitaine Buckle le Join de les raconter a Leurs Seigneurier. Suivant la Liste dons Amiral Boscawen parle dans sa Lettre, PEscadre de Mr. de la Clue consistoit, comme on Padeja dit à Articke de Cadix, en 12 Vaisseaux de ligne & 3 Fregates, & ily a ca 2 de ces Vaisseaux brülez, & 3 de priis. A Pegard des Anglois, on ne dit point qvils ayent perdu aucun Vaisseau, mais seulement qvils om en 56 hommes tuez & 196 blessen, perte bien legere au prix de celle quils on fattessuyer à la Marine de France. Austi a ton tire aujourdhuile canon de la Tour & du Parc. Les bomnes nouvelles semblent venis toutes laa fors, comme on dit que viennent ordinairement les mauvaises. Co matin il est arrive un Expres de Amerique-Septentrionale, ave avis que nosTroupes Sy sont empares de plusieurs Forts, quelles on battu divers detachemens ennemis, & quelles fort le sige de Quebec. Nous aprenons d'un autre cote que Armee Allie continue de faire retrograder les Francois & de remporter, toujours quelque avantage plus ou moins considerable. Tous ces bons succes som un grand lenitif au deplaisir de vor les affaires du Roi de Prusse en si manvais Stat, & le projet de Amiral Rodney sans Execution. La difficulte Caprochet du Havre, sointe au mauvais temps, aoblige de Seloigner de ce Port. II croise cependant encore sur la Cöte de France, parce quil entre plus d'un obiet dans ses Instructions. Les Troupes destines i completten nos Regimens en Allemagne, ont mis 2 la voile au commencement du mois & doivent Stre actuellement rendues à Emoden, Elles sont deja remplacees par les nouvelles leves.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
All. de været No. 78. Paris foMinis Mis Mindes Kiøbenhavnske Danske Qvinders Da Fredagen, den 28de Septemb.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Dresden, den 16de Sept. Efter Forlydende er General Haddik bleven udnævnt til General Statholder i Churfyrstendommet Sachsen, og skal have øverste Jndseende med dette Lands Jndkomster. Den 14de fornam vi, at den Preuss. General Fouquet streifede ved Fried berg og Zittau, og har der fordervet adskillige Østerr. Magaziner. Den 15de marcherede fra General de Brentanos Korps 3 Regimenter, deels Fodfolk, deels Croater, tilligemed omtrent en Escadron Husarer, over Neustadt igiennem denne Residence, til Hr. General af St Andres Leyr ved Kesselsdorf, og fra det Haddikiske Korps fornam man, at samme havde trakt sig fra Kesselsdorf til Wilsdruf og Nossen. Samme Dag marche ede de Keiserl. Tropper ud, som siden Jndtagelsen af denne Stad vare her indlagt, og deres Sted er igien besat af Rigstropperne.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Leipzig, den 19de Sept. Porten til denne Bye blive bestandig holdte lukte, den Grimmiske undtagen, dermed holder dog den her værende Besætning sig ikke sikker, men Soldaterne have Pik og Pak med sig, endog paa Vagten. J Gaar Aftes bragte Preusserne adskillige Saarede hid fra Eulenborg. Ved dette sidste Sted er en hidsig Skiermydsel forefalden imellem det Wunschiske og Haddikske Korps, hvorved det første blev nødt til at trække sig tilbage til disse Egne. General Wunsch, som hidindtil har staaet ved Døbeln, har altsaa ikke naaet sit Øyemærke, at trænge sig frem til Dresden, og foreene sig med GeneralFinks Korps. J de omliggende smaa Stæder have Preusserne udskrevet stærke Contributioner. Ved Radeberg, 2 Mile paa hiin Side af Dresden, skal et Korps, bestaaende af 7000 Russer, campere, og det hedder, at Russerne saavelsom Østerrigerne, ville drage deres største Magt sammen under denne Hovedstad, for at hindre Preusserne i paa nye at indtage dette Churfyrstendom.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
London, den 14de Sept. Med en Coureer, som den her værende Spanske Minister, Marquis d'Abren, har faaet fra sit Hof, er og den Efterretning indløben, at Admiral Broderik har været saa lykkelig at finde de 2 Franske Krigskibe, le Souverain paa 74, og leGuerrier paa ligesaa mange Kanoner, som vare undkomne fra Slaget, og har den 20de Aug. bemægtiget sig dem. Altsaa er af Hr. de la Clües Flode 5 Krigskibe tagne og 2 forbrændte. De øvrige 7 eller 8 fiendtlige Skibe, hvoriblant ikkun 3 vare af Linien, have sadt sin Cours til Cadix. Efter en ti forladelig Liste, som man her seer, have de Franske i denne Krig mistet 21 Skibe af Linien og 27 Fregatter. Vi have tilforn berettet, hvorledes Lord Barrington den 10de hujus begav sig til Lord Georg Sakville, og tilkiende gav ham: "At Kongen ey havde hans Tieneste fornøden, og at han følgelig skulle nedlegge alle sine Embeder. Hans Embede, som Generallieutenant af Artilleriet blev givet Marquis de Gramby, og hans Cavallerie-Regiment til Lord Waldgrave. Man seer, hvor naadig Hs. Majestæt heri har viist sig mod denne Familie, da Lorden nu ikke har at frygte for nogen Krigsret. Desuden er Familien af Dorset een af de fornemste i hele Engeland, og den gamle Hertug, hans Fader, har altid fortient Kongens Kierlighed og Bevaagenhed. Da denne ærværdige gamle Mand, efter den fortrædelige Efterretning om hans Søns Forhold, kom til Hove, tiede saavel Kongen, som Hertugen, i nogle Minuter, ganske stille. Hans Majestæt gjorde først Ende derpaa, og sagde: "Mylord Jeg beklager Dem, at Salville er Deres Søn., Efter den her sædvanlige Maade kuurrer Folket derover, at Lordener sluppen saavel af denne Handel; Men Kongen er saaviis, som naadig. Han vilde ikke foraarsage Hertugen nogen Hiertesorg, i Betragtning af hans graae Haar, og hvo veed, om det ikke efter kort eller lang Tids Forløb havde hedt blant Folket, der var dog en Engelsk Lord bleven dømt til Døde for Hannovere Skyld. Da Lorden nu, som den, der er ude af Tienesten, er frie for et Krigs=Forhør, saa staaer det ham imidlertid frit for at tage sin Tilflugt til sit Fædernelandes Ret, og efter samme forsvare sig det bædste han veed og kan.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Hannover, den 21de Sept. Hvervingerne til det Scheiterske Korps gaae immer lykkeligen for sig. Det skal desaarsag forøges med 200 Mand, hvilke for den største Deel skal tiene til Hest. Chefen for dette Korps, Hr. Capit. Scheiter, er i Gaar kommen tilbage fra den Tour, som han gjorde til vore Grændser. Han har faaet et got Bytte af Heste, og tillige taget dem til Fange, som ville bringe samme til Fienden. Disse Fanger give sig ud for at være af Rigstropperne; Men der torde blive holdt et skarpt Forhør derover. Hestene ville komme Hr. von Scheiter vel til pas ved hans Korps. Paa Mundering til hans nye hvervede Folk arbeides af Magt, saasom han maaskee, førend det slemme Veyr begynder, agter at giøre et Tog. De Lücknerske Husarer blive ligeledes formeerede med 2 Compagnier. Dette Korps voxer vel og til et heelt Regiment, og Hr. von Lückner bliver derpaa benaadet med Titel af Oberst.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Fra det Hannoverske, den 22 Sept. Den 19de har Prinds Ferdinand forlagt sit Hovedqvarteer til Crostorf, en liden Miil paa hiin Side Giessen. Altsaa ligge Tropperne paa begge Sider i Øyesyn paa hinanden, og allene Lahnstrømmen skiller dem ad. Wetzlar har i disse Dage været besat af vore. Men eftersom et fiendtlige Corps skiød stærk paa Staden, saa forlod man den igien. Jmidlertid skal det Wangenheimiske Corps dog i Forgaars have tvunget Fienden til at trække sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Cothus, den 19 Sept. Hs. Majestet Kongen af Preussen er i Gaar atter brækket op herfra, og har, efter Forlydende, taget Marchen over Spremberg. Hs. Kongel. Høyhed Prinds Henrich, har til Gørlitz, Bøhmisch Friedland, Zittau og Gabel, frataget Østerrigerne anseelige Magaziner, og derved bekommet 1000 Mand til Fange. J Roswein skal 300de Vogne være gjorte til Bytte. Dernæst forlydes, at de ved Landshuth under Generalmajor Golze tilbage blevne Tropper, havde over Schatzlar trængt frem til Egnen af Trautenau. Ligeledes skal Commandanten til Gross-Glo gau have taget en Russisk Prinz tilligemed 100de Mand andre Russer til Fanger. Feltmarchal Daun har detacheret 10000de Mand til General Landohn, som staaer ved Christianstad.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Fra Neder=Lausitz, den 21 Sept. Hs. Majestet Kongen af Preussen, staaer med sin Armee næsten i samme Egn, hvor for kort Tid siden den Østerrige Dauniske har staaet, som rykker nærmere til Sachsen og de Bøhmiske Grændser. Et Corps Russer trækker sig til de Pohlske Grændser, nemlig til Glogau, men de øvrige staaer endnu i Lausitz, og har endnu Communication med Østerrigerne." Prinds Henrich bedækker imidlertid Sachsen imod begge, hvoraf ingen kan angribe den Kongel. Armee, uden de maa befrygte et Angreb af den anden i Ryggen.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Fra den Franske Armee ved Munchholtzhausen, den 15 Sept.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
De Allierede har siden Marborgs Erobring ikke foretaget sig noget, uden det, som man i Dag forsikrer, at Prinds Ferdinand har detacheret et Corps paa 10000 M. imod Münster. Prinds Ferdinand staaer for det øvrige til Ober=Weymar, og et stærk Corps til Wolfershausen. En af Prindsens Adjutanter blev i Gaar ved Recognosceringen tagen til Fange af Dragonerne af Caraman, og paa den anden Side har 15 Jægere og Husarer havt samme Skjæbne.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Prag, den 15 Sept. Efterat den Dresdener Capitulation er kommen os for Øyne, har vi der seet, at al Preussisk Bagage medtages, altsaa falder den Efterretning af sig selv bort, at man i Dresden har borttaget Hs. Preussiske Majsts. og Prinds Henrichs Eqvipage, der skulle beløbe sig til 5 Millioner.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Livstad, den 16 Sept. Fra Münster fornemmer man, at Generallieutenant Armentieres, efterat han har kastet en fornøden Succurs af 2 Batailloner Schweitzere ind i Münster, Natten til den 12te, med Resten af de sammentrokne Tropper, over Hals og Hoved har trukket sig tilbage til Dulmen og Coesfeld, saaledes, at de lette Tropper af det Jmhofske Corps ikke har kundet indhente hans Arriergaarde, førend ved Grossen-Beckem, hvor de angrebe samme og toge, foruden Døde og Blesserede, 16 deraf til Fange.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Fra Prinds Ferdinands Hovedqvarteer til Crosdorf den 19 Sept.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Den 17de forlagde Hs. Durchl. Hertug Ferdinand sit Hovedqvarteer fra Niedet-Weimar til Sulsbuhl, hvorhen han tog Garden til Hest og Føds, og de Hannoverske Grenaderer med sig til Bedækning. Armeen fulgte den 18de derhen i 6 Colonner, og det Wangenheimiske Corps rykkede frem til Egnen af Hohensolms. J Dag den 19de er Armeen marcheret til dette Sted, som ligger i det Nassau-Weilburgiske en halv Miil fra Gissen. Den store fiendtlige Armee staaer allene en liden Miil herfra, nærved Giessen, og den skal i Gaar have trakt den Reserve som stod ved Klein-Linas til sig; dog have de endnu Wetzlar besat. Derhen er det Wangenheimiske Corps detacheret. Da nu Fienden ved den Stilling, som vi i Dag have, saavelsom ved det, at General Wangenheim er kommen hen paa deres venstre Flanke, medens Prindsen af Holsteen passer paa den høyre Fløy, er bleven meget indskrænket, saa vil det inden kort Tid vise sig, om Fienden drager sig længere hen imod Frankfurt, eller holder Fod der hvor han nu er. J det sidste Tilfælde blev et nyt Slag uforbigiængeligt.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Dynkirchen, den 16 Sept. J Torsdags bekom vi Ordre, at giøre Anstalt til at tage imod 15000 Mand Tropper, som i denne Maaned, saavel her, som til Ostende, Nieuport, Grevelingen, Wynorbergen og Bourboury ankomme og skal embarqueres.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Den 13de have Engelænderne i Bugten af Havnen borttaget et Hollandsk Skib.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Calais, den 17 Sept. De Tropper, som ere commanderede til det projecterede Foretagende, befinde sig allerede om Bord paa de Skibe, som dertil ere udrustede, og med behørig Artillerie forsynede.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Magdeburg, den 22 Sept. Efterat baade General Landohn med det ved Russerne standne Corps Østerriger, som og den Russiske Armee selv, har brækket op fra deres hidindtil havte Leyr, ikke langt fra Guben, saa har Hs. Majestet den 16de giort det samme, for at efterfølge Fienden, og efter de sidste Efterretninger den 18de havt sit Hovedqvarteer til Cotbus, Prinds Henrich er med sin underhavende Armee, som hidindtil har staaet ved Soran, marcheret over Gørlig til Løbau, og der erholdet adskillige Fordeele over Østerrigerne, hvorom man endnu ikke veed Omstændighederne. FeltmarchalDaun er derved bleven nødsaget, over Hals og Hoved at begive sig til Bautzen. Hs. Majestet Kongen har detacheret General Finck med nogle Tropper, for, om det var mueligt, at borttage Dresden. Den samme er og virkelig rykket for denne Hovedstad, efterat han har trukket General Wunsches Corps til sig.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Fra Egnen af Berlin, den 22 Sept. De Svenske streiffe allerede virkelig i Uckermarck. Men deres Hovedqvarteer er endnu til Pasewalk. Man skatter dem paa 9000 Mand, og troer, at de snart ved det Manteuffelske Corpses Nærmelse, vil gaae tilbage. JGaar ere 5 Eskadroner Dragoner af Meinecke, 5 Eskadroner Husarer af Belling, og 2 Batailloner af Regimentet von Hordt, rykket ind i Berlin. Cavalleriet var baade paa Mandskab og Heste meget anseeligt. Alle disse Tropper støde til det Manteuffelske Corps, som skal blive 7 Batailloner og 10 Eskadroner stærkt.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Generalerne Dohn og Schmettau, hvoraf den første har en liden Tid opholdt sig i Hamborg, ere ankomne til Berlin.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Altona, den 25de Sept. J Følge nogle ganske nye Efterretninger har Hs. Preuss. Majestæt brækket op fra Spremberg til Høyerswerda; Men som andre sige, skal han være marcheret til Pførten, fra hvilket sidste Sted af til Sommerfeld den Russ. Hovedarmee nylig har staaet, saa, at det Landonske Korps til Christianstad har havt nær Samfund dermed. Endnu andre Beretninger sige, at den Kongel. Armee har deelt sig i 2 Korps, af hvilke det eene har fulgt Feldmarchallen, Græven af Daun, overSpremberg; Men det andet var gaaet af Pførdten til, forat passe paa Russerne. De Fouquetiske Tropper, som havde rykket ind i Prinds Henries Leyr til Løwenberg, have Øye med det Russ. Korps, som er indrykket i Gross-Glogau.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Magdeburgske Beretninger sige, at det skulde være Fyrst Galliczin, som den Preuss. Commendant til Gross-Glogauhar taget til Fange.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Helsingøer, den 28 Sept. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 23. hujus. Erich Claasen af Erøeskiøbing fra Riga til Bergen, med Hør. Mathias Holterman af Bergen fra Kønigsberg til Bergen med Rug. Den 24 dito, Ole Krag af Stavanger fra Riga til Stavanger med Hamp og Hør. Fredrich Worpel af Callundborg fra Kønigsberg til Callundborg med Hamp og Hør. Mathias Matsen af Aalborg fra Stockholm til Aalborg med Tiære. Oluf Jessen af Kbhn, fra ibid. til Frederichshald med Baglast. Urbanus Otto Flor af Kbhn. fra ibid til Rouan med Baglast. Michel Wilh. Gude af Eckernførde og Jes Jessen Søederop af Apenrade fra Kbhn. til Moss med Baglast. Alexander Mørck af Sandefior fra Kbh. til Laurwig med Stykgods. Niels Andersen af Apenrade fra Kbhn. til Christiania med Stykgods. Den 25de hujus, Jan Thomsen af Eckernførde fra Liebau til Figueira med Hør. Jonas Ravn af Bergen fra Reval til Bergen med Hør. Den 26de hujus. Detlef Joh. Aug. Behling af Sleswig fra Petersborg til Lissabon med Hamp.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Kiøbenhavn, den 28 Sept. Den 17de Aug. er den forhen værende Compastor til Süderstapel, Adolph Friderich Silberlod, allernaadigst beskikket, at være herefter Pastor til Grossenwiche i Amtet Flensborg.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Den 23 Aug. ere Jacob Freise til Sognefoged til Beyensleth, i Amtet Steinburg, og den forafskeedigte Regiments=Qvarteermester, Wilhelm Hinr. Kikebusch, til Sognefoged til Nortorf, i Amtet Rendsborg, allernaadigst bestilte. Ligeledes er den 7de Sept. Cand. Theol. Thomas Johannsen allernaadigst beskikket, til at være Pastor til Hannewett, i Amtet Flensborg.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Den 15de huj. haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst bestilt Jørgen Bassesen Lund til at være Controlleur imod Told Forpagterne ved Middelfarts Toldstæd i Fyen. Den 22de dito er Told-Jnspecteur Lorenz Jessen allernaadigst beskikket, til at være virkelig Cammer-Raad. Samme Dag er Steen Jørgensen allernaadigst bestilt til at være Cammererer og Pakhuus=Forvalter paa St. Croix i Vestindien.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
J Onsdags er Orlogskibet Delmenhorst, under Capit. Billes Commando gaaet Seyl til Strædet.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
J Dag er den ældste Comtesse Datter af Hs. Excellence Hr. Oberkrigs=Secretaire de Ahlefeld, der døde i Mandags, i en Alder af omtrent 15 Aar, begraven paa Garnisons Kirkegaard.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Det 8de Stykke af Ugebladet Drømmeren udgives i Morgen fra de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie for 2 s.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Vexel=Cours. London 5 Rdlr. Pd. Sterl. Amsterdam 14 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 12 1/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
AVERTISSEMENT. Hos Bogtrykker Lillies Enke er fra Pressen udkommen: Efterretninger om nye Bøger og lærde Sager i Danmark og Norge, for Julii og Augusti Maaneder 1757.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
De Hr. Prænumeranter vilde behageligst lade deres Exemplarier, afhente. Hvem som ellers haver Lyst at kjøbe dem, koster de 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
J Mad. Rothes Boglade sælges: Reise nach der andern Welt, aus dem Englischen des Hen Henry Fielding ins Deutsche ubersett." Den Behag, som den forhen i Aviserne bekiendtgjort: Geschichte Jonathan Wild des Grossen, har fundet, har gjort at man saa hastig har besørget nærværende Værk. Samme er en satyrisk Roman, i hvilken Julianus forestiller Hovedpersonen, som forgiæves søger, at indtrænge sig i de Elisiske Marker, under adskillige Skikkelser, som: en gierrig Jøde, en Slave, en General, en Biersidler, Skræder, Hofnar, Dantsemester, Statsmand, Tigger o. s. v. Koster 24 s.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Det 4de Hæfte af det Historiske Magazin indeholdende Slutningen af Solandes Levnets Historie. 2. Fruentimmer Hospitalet stiftet af en ugift Stands Person, er udkommen fra Pressen og sælges hos Andersen og Holck pr. 24 Sk. men leveres til Prænumeranterne a 1 Marks Prænumeration paa 5te Hæfte, som alt er under Trykken. Bogholder ved Silke, Ulden- og ærrets Kræmmer Compagniets Ulden=Fabrique paa Christianshavn, Jngwar Petri, finder sig forbunden siden den Kongel. allernaad, udgangne Forordning af Dato 18 Mayac. indkalde alle velsindede Nordiske Patrioter til de her indrettede Fabriquers Forfremmelse; at give Vedkommende tilkiende, hvad der paa ovenmeldte Fabrique forfærdiges. Det, som der forfærdiges, ere Chaluner, Kron Rascher, ordinaire Rascher, Durancer, Floneller, kipperte og ukipperte Multumer og Svane=Bayer, alt af bædste Slags og for hædste Priiser. Da det nu og er venteligt, at den største Deel, som med vore Jndlandske Vahre i de Nordiske Lande gierne ville handle, fattes den Kundskab om vores Fabriquers Jndretninger, saa og om Vahrenes Bonite og Priser, saa haver jeg den Ære, hermed Vedkommende at tilbyde, naar de ville forunde mig deres Commissioner, at jeg da i Forveien vil give en fuldkommen Oplysning om hvad Slags Vahrer her fabriqueres, saavel om Silke=Klæde= og andre Ulden=Fabriquer, saa og om Bomulds= og Lerrets=Fabriquer; dog med de Vilkaar, at Brevene bliver mig franco leverede, paa det, naar Foraaret kommer, alting da efter enhvers Behag, med første Skibs Leilighed kunde efter Ordre være færdig. Da sal. Conferentsraad Wilhelm Heltes, for sine merkelige Betænkninger over adskillige Materier og Moraler, samt andre af den salige Herre skiemtefulde og nette Jndfald, meget berømmelige Poetiske Skrifter, i nogle Aar ey har været at bekomme, har man, efter manges saavel fornemme, som andre Standspersoners Forlangende, paataget sig samme curieuse Poetiske Skrift paa nye at oplegge, og med Fliid ladet igiennemsee, og fra Vildelser corrigere; Saa gives Publico tilkiende, at samme Skrift findes tilkiøbs i det Kongel. privil. Bogtrykkerie, som nu er ved Stranden, skraaes overfor Prammænde, nes Laugshuus, Exemplaret paa Skrivp. for 3 Mk. og paa Trykpap. for 2 Mark.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Mandagen den 22 Octbr. førstkommedde, om Formiddagen Kl. 9 Slet begyndes med Auctionen over Hs. Excellences Sal. Hr. Geheimeraad Græve von Berkentins efterladte Bibliothee udi det Grevelige Berkentinske Pallais i nye Frederichsstad i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1759-09-28
Extraordinaires Avertissemens. No. 78 Sacaa ARISTIAN AHARARISTIAMS