JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Nationalbank Obligatione 101 101 1/2 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820. 105 1/2 106 i Sedler. Dito Dito. .... 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
Hamborger Laan af 1819. 99 Banco. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 99 Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-03
6 pC. norsk Laan, i Bance. ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye..... i Banco Asiatiske Actier...... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Nedsat Priis paa Bladet Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, Fra Nytaar 1826 af bliver Prisen paa ovennævnte Blad nedsat fra 15 Mark til 12 Mark Qvartalet. Ugentligen udgaae i det mindste to Ark. Subscriptionen modtages saavel paa Bogtrykkeriet, i store Helliggeiststrædet No. 144, som hos Forlæggeren, i Frederiksberggaden Nr. 33, 1ste Sal. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. paa 10000 Treogtyvende Aargang. No. 2. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 Januari 1826. Optegnelser paa en Reise Sommeren 1825. hargen og dens mærkeligste Steder Uagtet langt større og høiere Bjergkjeder, gjennemstryge det sydlige Tydskland, saa har dog vel Harzen, der i Midten af det nordlige Tydskland enkelt hæver sig over Omegnene, vist nok tildraget sig, fra Fortiden af, lige, ja vel end større Berømmelse, og, saasnart den mildere Aarstid begynder, besøges det af utallige Reisende fra alle Kanter. Det er nævnt af de gamle Skribenter, Aristoteles, Cratosthenes, Cæsar, Polomæus, Strabo, Tacitus, Plinius og Pomponius Mela. Ved Brokken deles det i Over- og Under-Harzen, og man forstaaer ved hint den vestlige Deel, ved Underharzen den østlige, ligesom man endnu dertil regner Forparsen, eller de tilstødende Egne. Grundfladen af Overharzen udgjør 13, og Underhargen 23 geogr. Qvadratmile; Overhangen har i det Hele et raaere Clima, kortere Sommer, strængere Vinter end Underhargen; har ingen Agerdyrkning, og paa sine Høider kun Granskove, fulde af Moser og Dybder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Underhargen har paa sin største Høide paa Sydsiden vel ligesaa raat Veirligt; men har ellers noget Agerbrug, og anseelige Strækninger af Løvskove. For Bjergbruget er Underharzen, ei saa vigtig som Overharzen, sidstnævnte har uagtet sit haardere Clima, dog større Befolkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Paa det ligger 7 Bjergstæder, 2 Flækker, 11 Byer, og sammes Folkemængde udgjør i det ringeste 25000 Mennesker. Underharzen har og 7 Stæder, 2 Flækker, derimod over 60 Byer og Hyttesteder, og imod 31000 Mennesker. Paa en geographisk Miil af Overhargen lever overhovedet 1950, og paa Underharden 1406 Mennesker. Harzen beboes saaledes af 56000 Mennesker, og naar man medregner de umiddelbar til samme stødende Egne, eller Forharten, beløber Tallet sig til over 100,000 Mennesker, Underharzen overgaaer Overharzen i Naturskjønheder og i historiskemærkværdige Steder, Jngen anden nordlig tydsk Provinds er for Historien af 10de, 11te og 12te Aarhundrede vigtigere end Underharzen, hvor man overalt seer ærværdige Spor fra Fortiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Her havde de tydske Konger og Keisere fra Henrik 1ste til Henrik 4de deres kjereste og længste Opholdsteder. Her grundede de, eller deres Gemalinder og Døttre, enten af deres Stamgodser, eller af de Lande, som de erobrede fra de omboende Slaver eller Wender, de berømteste Stifter og Bispedømmer. Ogsaa have blodige Krige, mærkelige Feldslag, og Beleyringer deres Erindring i Harzens Historie. Jo ubetydeligere Landbruget er paa Harzen, desto vigtigere er Fædrivten, især af Hornqvæget; i de romantiske Bjergaræsgange gaae Hjorderne, for største Delen sig selv overladte, følgende Bjeldeqvæget. J Bjergegnene ere og smaa Majerier, og den Reisende, der ikke kan komme til de Sveitserske Senner eller Norges og Sverrigs Sættere, kan paa Harzen modtage temmeligen lignende Erfaringer om Hyrdelivet i Bjergegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Faareavlen finder aldeles ikke Sted paa Over harzen, derimod noget paa Underharzen. J mange Egne har man og mange Geder. Næsten den hele Har er, paa Fjeldgræsgangene og enkelte Steder nær, en sammenhængende Skov. Paa Overharzen er Fyrreskov, enkelte Lærker, og paa dens lavere Dele Eeg, Bøg, Elle, Birke og flere Løvtræer. Paa Underharzen, afvexle Naale og Løvtræer, og jo længere man kommer, saasom i det Stolbergske, findes blot Løvtræer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
J Henseende til Høiden hører Harzen til Mellembjergene i Tydskland. De tydske Alper ere to til tre Gange saa høie Riesenbjerget vel en halv Gang saa højt. Erzgebirge, Fichtelbjerget, Thuringer- og Bøhmerwald ere af omtrent lige Høide som Harzen. Sølv, Blye og Jern udgjøre Harzens fornemste Rigdom; Men der udvirkes og andre Metaller og Mineralprodukter, Kobber, Spidsglas, Brunsteen, Flusspath, Kobolt, Zink, Galmeje, Nikel, Arsenik, Svovl, Vitriol, Farvejorder; ogsaa findes mineralske Sieldenheder saasom: flere Arter Zeolith, og Korskrystaller fra St. Andreasbjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Jernproduktionen paa Harzen er overordentlig stor, og ingensteds i Tydskland finder man paa saa lidet Distrikt saa mange Jernbytter som her. J en Længde af 7, og Brede af to Mile, tælles 23 Marsovne, 35 Jernhærder, 10 til 12 Stangjernshamre, 5 Sort og 2 HvidBlikhamre, 46 Traadtænger, og 2 Staalhamre. Jernproduktionen gaaer aarligen til 217000 Centner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Sproget paa Hargen tales i tre Hoveddigletter, Plattydsk, Høitydsk, og det til Høitydsk grændsende Frankiske. Harzens Besiddelse er deelt mellem Preusen, Hannover, Brunswig, Anhalt-Bernburg, Stolberg og Wernigerode. Midsommerstiden bør en vælges til at bereise Harzen, deels formedelst den større Varme, men især fordi Udsigterne tabes formedelst skyer og taget Luft (Heiderauch. Best reiser man før St. Hansdag, eller i Slutningen af August. Luften er da renere, og mere tagefrie, især i Eftersommerstiden, Heden taalelig og Uvejr sjeldnere. For at bereise den hele Harmed Fordeel behøver man let 14 Dage. Blotte Toure til Brokken og enkelte af de mærkeligste Steder kan man gjøre paa to, tre til fire Dage. Hvad man har at lagttage paa saadan en Reise finder man sig vel oplyst om i Gottschalcks og Niemanns med Karter ledsagede Haandbøger. Brokken (mons bructerus, ofte i almindelig Tale kaldet Bloksberg, er den høieste Bjergspids af det hele Harsbjerg. Det ligger i Grevskabet Wernigerode, 51048. 117 N. Br. og 282 17. C. L. fra Ferro. Høiden er 3590 franske eller 3722 rhin. Fod over Middelhavet, og 3489 fr. eller 3618 rhin. Fod over Østersøen. Aar 1800 lod Greven af Wernigerode her bygge et rummeligt Vertshuus, kaldet Friederichshøye, (dog almindeligst: das Brockenhaus), som ikke om Vinteren forlades af Gjestgiverens Familie, og er vel det højeste (?) i Tydskland om Vinteren, beboede Sted. Bygningen er 130 Fod lang og 30 Fod dyb. Murene 5 Fod tykke; der kan man saa et godt Natteleie. Udsigten fra Brokken er stor og viid, men sjelden nydes den i sin hele Skjønhed og Klarhed. Almindeligen vælger man Morgentiden, men om Middagen er Horizonten klarere, og mere skyefrie. Er man heldig mok til at see Solen klar opgaae, da er det herfra et end mere skjønt Syn end saadant i sig selv er. Man kan oversee 1 Grad 10 Minuter af Centralvinkelen af et Segment af Jordperipherien. Regner man nu paa en Grad 15 Mile, saa overseer man 17 1/2 Mile rundt omkring, følgelig et Segment af Jordkuglen, hvis Diameter er 35 Mile. Og saaledes kaster man sit Blik over en Jerdflade der beboes af mere end 5 Millioner Mennesker, over den 200de Deel af Europa, og den 11000 Deel af Jorden. (Gottschalck. f. Freisleben. Foruden den skjønne Udsigt bliver man her gjort opmærksom paa det saakaldte Here Alter, en 6 Fod høj rundet Granitmasse, paa Dievelsstolen (Teuselskanzel) 10 Fod høi, paa Here-Dands Pladsen, og paa Sneehullet, der næsten stedse er fyldt med Jis og Snee. Ved Bortgangen fra Brokken indtegner man sit Navn i den i Brokkenhuset dertil liggende Bog(Brockenbuch), som det er interessant at gjennemblade. Mennesker fra alle Verdens Hjørner have her tegnet deres Navne, og de fleste derved en Sentenz, et Vers eller sligt, som gjør Bogen til en Samling af de meest heterogene Jdeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Baumanshulen er en af Under-Harzens Naturmærkværdigheder. Den ligger nær ved Byen og Hyttestedet Rubeland paa venstre Side af Floden Bode. Den bestaaer af sex store og mange smaa Huler. Hovedstenen er en fortag tig Marmor, men Hulens Mærkværdighed ligger deels i de forunderlige Naturspil som Drypstenen (Stalaktit) her viser, og deels i de der fundne calcineerte Been og Tænder. For at see Hulen maae man melde sig hos en privilegeret Fører i Rubeland, hvis Huus er betegnet med Skildt og Jndskrivt. Der aflægger man sine Klæder, faaer en Bergmandskittel, og en Lampe eller et Grubelys. Føreren aabner Toget med en poetisk Tale, hvori Hulens Natur-Under anprises. For Hulen er en Dør og igjennem en smal Gang kommer man derefter ind i første Hule. Man seer her, som i de andre Huller, Loftet og Væggene beklædte, med Figurer, som Jistakker og smaae Rør, ligesom man og seer paa Gulvet, mange af Drypstenen dannede Figurer, som have faaet Navn efter den Lighed, hvortil en stærk Jndbildningskraft vil have dem henført. Saaledes seer man i den tredie Hule, det store Orgel med 4 Rader hule Piber. J fjerde Hule er en 8 Fod høi og to Spand tyk klingende Stytte, som, naar man slaaer paa den med Træe, eller Steen, giver en Klokkeklang, der er forskjellig efter Stedet, hvor Slaget skeer. J den femte Hulle benævnes nogle Figurer saaledes: Olieverget, Staden Jerusalem, Prædikestolen, Positivet, Uglen o. s. v. De 6 Huler holde tilsammen en Længde af 758 Brunsvigske Fod(til 12 Tomer). Indgangen ligger 126 Fod over Bodedalens Grund. Den første Hule er 31 Fod høi, er den største og rædsomste. En Time hengaaer med nøje at besee Hulerne. Bielshulen ligger omtrent 1/2 Miil fra Baumanshulen, men paa den anden Side af Bode-Floden paa en Bjerghøide som heder Biel stein. Den blev opdaget 1762, men ikke førend 1788 gjort istand til at kunne med Beqvemmelighed besees. Bielshulen har 12 Hovedafdelinger, som i alt i sammenlagt Længde udgjør 646 1/2 Brunsvigske Fod til 12 Tommer. Indgangen ligger 101 Fod over Dalens Bund. Mærkeligt er det, at oven over og langs med Taget af 4de, 5te og 6te Hule stryge andre Huller, der ligesom danne en Etage over Hule Bygningen. (Fortsættes.) Noticer om det danske Sprog. (Fortsættelse; see f. A. No. 102.) Bachleger, H. Sørensen, udgav Matras franske Grammatik fordansket. Khavn 1663 franske Samtaler ibid. 1660. Baden, Torkild. Var Rector ved Holbeks latinske Skole. Udgav, Roma Danica, sive Harmonia & affinitas lingvæ danicæ cum lingus romana. Havn. 1699. - Parentalia Grammatica, ibid. 171. - Condimenta Latinitatis. ibid. 1717. Baden, Jacob Sidstnævntes Søn. Udgav, Disp. de quatuor lingvæ latinæ ætatibus. Havn. 1726. 4. - Fortsættelse 1727. Baden, Jacob, Professor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Ved en i Aaret 1766 udgiven Afhandling om Sprogets Berigelse ved nye Ord og Vendinger", som han, der da var Conrector i Helsingøer, føiede til sit Forsøg til en Oversættelse af Tacitus", Khavn 1766. 8. - og ved sin 1767 udgivne Anwei2 S. 8. (eftersung zur Danischen Sprache", 2 trykt 1773 i Hamburg und Glückstadt," til Brug for den danske Armee"), begyndte han at vise sig som undersøgende Sproggrandsker. J bemeldte Afhandling foreslaaer han at skrive "Ska lusie" og "skal istedetfor jalousie og Jalous. I Anviisningen undersøger han det Spørgsmaal, om man i Skrivning meest skal tage Hensyn til Udtalen eller Etymologien - og hans Raad bliver, uden al Pønsen og Grublen at vælge sig en vis classisk dansk Skribent til Mynster at rette sig efter, hvortil han foreslog, Snedorfs patriotiske Tilskuer, med hvilket Skrivt han satte en Periode i Sprogets Historie. (See Fortalen, til 1ste Udgave af hans Forelæsninger.) Siden bidrog han ved sin fra 1768 til 1779 udgivne critiske Journal" særdeles meget til Modersmaalets Dannelse; 1778-1780 gjorde han, som Rector ved Helsingøers lærde Skole, Sprogets Berigelse ved Optagelse af Ord af gamle Skribenter, til Gjenstand for Skoleprogrammer, under Titel: Symbola ad augendes lingnæ vernaculæ copias e Saxonis Grammatici interpretatione Danica. Havn. 1778 & sequ. 4. De bleve samlede udgivne 1780. 4. - Jndledningen. eller den korte Afhandling, forfattet paa Latin, de augende lingua vernacula er antiquioribus lingne nostræ scriptoribus er optaget blandt Forfatterens opuscula. Større og mere udbredt blev hans Indflydelse paa Sproget, og især sammes orthographiske Deel ved de Forelæsninger han i de to Vintere 1782 og 83 holdt over samme for et talrigt Auditorium af alle Stænder, hvoriblandt Mænd i Værdigheder og Embeder, som beærede hans Forelæsninger med en uafbrudt Flid og Opmærksomhed. De bleve derefter trykte. Første Gang udkom de 1785. 2det forbedrede og formerede Oplag 1792. (recens. af Abrahamson i Lærde Efterr. 1793, No. 9, 12, 15, 16, 19 og 22.) - 3die Oplag, 1801. - Et fjerde Oplag efter Badens Død udkom 1812, 319 S. 8, paa Brummers Forlag; det kaldes vel og forbedret og formeret, men det er egentligen kun et nyt Titelblad, med nogle faa Forandringer i de første 2 1/2 Ark. Fortalen. er dat. Juli 1801, det er nemlig den samme som staaer i 3die Oplag; blot omtrykt, saaledes at Benævnelsen tredie Oplag er forandret til fjerde. - Et Udtog af hans Grammatik, forfærdiget af ham selv, og forøget med et Tillæg om Ordenes Orden og Følge i en Sætning. Khavn 1798, 93 Sid. 8, foruden Fortale. - Andet af Selskabet til de skjønne Videnskabers Forfremmelse samtykte Oplag, samme Aar, er saaledes nævnt i Liter. Lexic. - Tredie Oplag, paa Brummers Forlag, 1810, 94 S. 8. - Dansk ortografisk Ordbog, ibid. 1799. 8, rec. af R. Nyerup i Lærde Efterr. 1799 No. 47. Supplementer til denne Ordbog leverede han i Universitets Journ. 1800. S. 92 o. f. - Om Badens Fortjenester af det danske Sprog see Nyrups Skrivt og Retskrivningstheorierne S. 36 o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
J øvrigt udgav Baden: Anviisning til det tydske Sprog &c., Khavn 1773. - 6te Oplag forsynet med en nye Chrestomathie, af Sander 1814. - En latinsk Grammatik, som første Gang udkom 1782, var i mange Aar den almindeligen brugte, og er det endnu i sine tildigere Udgaver. - Ligesaa hans latinsk danske og dansk latinske Ordbog, som udkom 1786-88 i 3de Deele. (Nyt Oplag af de to første Deele, besørget af hans Søn, T. Baden, udkom 1815.) Ogsaa havde han 1764 udgivet en græsk Grammatik, Khavn. 8. - Samme paa tydsk, ibid. Om Badens tydske Forelæsninger over det danske Sprog sagde afdøde Abrahamson i sin fortreffelige Recension, der høiligen fortjener at mindes: "at hele Bogen er af umiskjendelig Værdie. Vel siger han paa mange Steder, at han har især fulgt Høisgaard, samt brugt Pontoppidan og Peder Syv, men naar man kjender disse Sproglærere, saa vil man skjønne paa, hvor uundværligt et Arbeide det var, at ordne, drøvte, rette, udvikle deres Samlinger, for at gjøre dem brugbare. Disse hans Forgjengeres Flid og Forsken betager da intet af den Roes, som med Rette tilkommer Professor Baden, for at have været den første, der har givet os en brugbar Sproglære. Jsær af Læren om Konjugationerne har han gjort sig høiligen fortjent, og bragt saare meget Lys i den, ved et usigeligt møisommeligt Arbeide." Recensenten afholder sig fra hvad der vilde medføre for megen Vidtløftighed, at omtale udførligen hvert af de Steder, hvor en Sprogelsker finder udmærket Fornøielse ved enten Klarhed, Udførlighed, Fiinhed i Distinctioner, eller Nyhed." Syntaxen, som er udarbeidet med Flid, viser hvor stærk Forfatteren er i Sproget, og det er nok ogsaa Mærket paa, om en Sproglærer er sit Arbeide voxen. Den orthographiske og etymologiske Deel af en Sproglære udfordrer kun Hukommelse, og nogen Jndbildningskraft, men den syntaktiske kræver hos sin Forfatter, foruden disse, ogsaa moden Bedømmelse og vel fordøjet Læsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Vi hensætte nogle af Badens Regler og Meninger om enkelte tildeels controverse Punkter: Om Distonger, dem han, som nonentia i vort Sprog, aldeles havde forbigaaet i de to første Udgaver, siger han i tredie Udgave S. 32. Egentlige Dobbeltlydende eller Diftonger har det danske Sprog ikke. De man har anseet derfor, nemlig aa, æ, o ere Selvlydende, og ej, at, vi, ew (en), av (an), ov (on) ere virkelige Stavelser, sammensatte af en Selvlydende og en Med lydende, hvilke man, af Mangel paa at udtale og skrive dem rigtigen, har anseet for Grækernes Diftonger. Dette er ogsaa optaget i Udtoget af Grammatiken, Vocalerne C. J. O. Ulærer han, at man gjør rettest i, ingensteds at fordoble, uden i de faa Ord, som ellers lettelig kunde blandes med andre, saasom veed med ved, viist med vist, huul med Hul o. s. v. Æ og Ø bør ansees, ikke som Diftonger, men som virkelige Vocaler. De burde alletider i Ordbøger have deres eget Rum eller Bogstav, og den første ikke anføres under Ae, den anden anden ikke under De, eller, som Nogle gjøre, strax efter O. Aa "bør ansees som en virkelig Vocal, og det var at ønske, at vi havde en egen Figur til at udtrykke den, som de Svenskes a. Consonanterne C. T. 3 kunde næsten ganske undværes, - og blot beholdes i fremmede Egennavne (nomina propria. Om 2 heder det, (S. 41 i 3die Udgave: "Det har altid v efter sig, udtales som k. og kunde gjerne skrives saaledes. Men da det er saa faa Ord, som begynde med dette Bogstav, og ingen Brug endnu har indført k i disse Ord, saa er det bedst at skrive de Ord med 9, som hidindtil ere skrevne saaledes. Mærkeligt er det ogsaa, vedbliver han, at der aldrig, saavidt jeg mindes, har været Uvished om, hvad Ord der skulde skrives med 9, men disse ere og have været de samme fra utænkelige Tider af. Og da denne Figur ikke bruges uden i de Ord hvor ve følger efter, saa synes det at den letter Læsningen. Jeg kan derfor ikke billige, at man har afskaffet den i nogle Almueskrifter, saasom Politievennen, og Fod * derfor indført 1.1) Man kunde sige at just den Omstændighed at det er saa faa Ord, som begynde med dette Bogstav, er en Grund derimod, saavelsom den etymologiske Sammen Vi have, siger Baden, en Consonant Jod, som altid burde skrives og trykkes anderledes end i. J hans Forelæsninger brugte han dog ikke Jod. Fiende er hos ham Trestavelsesord. Han skriver: gift, Skrift, Drift, stift o. s. fr. Her at sige og skrive Skrivt, Drivt o. s. v., som nogle, vilde ganske forandre Udtalen af disse Ord. Hjelpeverberne vil, kan og skal giver han i Pluralis i Jndic. og Conj. "ville eller vil, skal eller skulle, kan eller kunne Hvad han siger om fremmede Ords Retskrivning, nemlig at skrive Filosofi, Salme &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
om den Endelse der bør gives fremmede Ord, om deres Declination &c., derom henvise vi til den 3die Udgave, S. 52 og 69 o. f. Om sammensatte Substantiver siger han (3die Udg. S. 66) blandt mere: "J forrige Tider adskilte man saadanne Ord ved at sætte tvende Streger (2) imellem, som Gaards-Rummet o. s. v. Men de nyere Skribentere have ladet deslige Ord trykke i eet; hvilket er det retteste, med mindre man vilde adskille de meget lange, som Generalkrigskommissairskarakter, men da behøvede Stregen ikkun at sættes foran det sidste Substantiv. (Fortsættes.) hæng med Ord, der have k, f. C. Kvinde med Kone, bekvem med kommer! alt Fald er det nu meget almindeligt at skrive Ko, hvilket bruges f. Ex. i Telegrafen, i Kæmpehistorierne, i Sagabibliotheket og i Prof. Blochs danske Sproglære af 1817 og flere betydelige Verker i vor nyere Litteratur. Ogsaa Hollænderne have bortkastet dette unyttige Bogstav og skrive f. C. bekam, bekwaamhelt, kaalm o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Jndenlandske Efterretninger. Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de tjenstgjørende Kongel. Danske Søeofficierer: 1 Admiral, 2 Viceadmiraler, 2 Contre-Admiraler, 8 Commandeurer, 7 Commandeur-Capitainer, 25 Capitainer, 25 Capitain-Lieutenanter, 41 Premierleutenanter, 39 Second-Lieutenanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Søe Cadet-Corpset har sin Chef, 4 Subalterne Officierer, 1 Auditeur, 1 Læge, samt 18 Lærere i de forskjellige Videnskaber og Sprog, og bestaar af 10 Cadetter (af hvilke 6 ere Underofficerer) med 100 Rbd. Gage, 30 Cadetter med 50 Rbd. Gage, 7 uden Gage og 52 Jndskrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
De under Admiralitets- og Commissariats Collegium sorterende civile Kongel. Betjente bestaae, foruden 4 Justitsbetjente, af 13 ContoirChefer og Forvaltere ved Magazinerne o. s. v., 1 Fuldmægtige og 29 Copister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Ved de Kongelige Værfter ere ansatte: 20 Mestere og Mestersvende og 3 Skippere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Ved Søe-Etaten er ansat: 2 Over-Læger, 2 Divisions-Chirurger, 2 Reserve-Chirurger og 3 Under-Chirurger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
J Søe-Etatens Hospital i Nyboder have i afvigte Aar 1154 Personer været indlagte til Cuur og Pleie, af disse ere 1053 udgaaede som restituerede og 58 Døde, altsaa tilbage ved Aarets Udgang 43 Syge. J Stiftelsen er født 4 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Odense, d. 3 Januari. Det gamle Aar endtes skident, det nye begyndte kun lidet bedre. Det var ellers et Særsyn, paa Nytaarsaften at see Lynglimt. J mere end 8 Dage har ogsaa Barometret staaet uforandret, som gjerne er Tilfældet, naar der er Torden i Luften, som ogsaa næsten hver Aftens Regnskyl vidnede om. Forrige Nat, efter Maanens sidste Qvarteer, har det frossen Jis af en Knivsrygs Tykkelse, som Dagmilden neppe formaaede at tøe J Altonaer Merkur læses nu den 5te offentlige Kundgjørelse om Fattigcolonien Frederiksgave, hvoraf sees, at dens Jndvaaneres Tal nu er 105, Jngen er død i afvigte Aar, derimod 8 Børn fødte, den har 35 Skolebørn. Af Creature eies 190 Faar, 21 Køer, 2 Tyre, 6 Heste, 3 Gjeder og 18 Sviin. Den omliggende Hede bliver efterhaanden opdyrket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Blandede Efterretninger. Meddeelte.) Hertugen af Rivoli er den anden Søn af Massen, den ældste Broder, der var meget sindssvag, døde strax efter Faderen og Marchallens hele uhyre Formue tilfaldt derfor den yngre Broder og hans Søster, som er gift med General Ney, og naar Marschallens Enke engang er død, vil denne Rigdom endnu forøges meget. Hertugen, som bærer en levende Forkjerlighed for Naturhistorien, eier i Paris en Samling af Conchylier, der ikke allene ansees for den første i Frankrige, men ogsaa for een af de fortrinligste i Europa. Allene i forrige Aar har sammes Forøgelse koste. 100,000 Fr. Han skal have i Sindeat bereise alle Verdensdele, for selv at opsøge de sjeldneste Exemplarer. Han var allerede kommen til Mexico, men han vendte igjen tilbagetil Paris, hvor han giftede sig med en ubemidlet Generals Datter, som han har meddeelt sin Tilbøyelighed for Conchyliesamlen. Hun eier et Cabinet, der hører til Paris's Seeværdigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Ogsaa i Wien er Byggesygen i denne Tid mageløs, fordi faste Eiendomme ere uhyre dyre, og en Grund i een af Forstæderne betaltes nyligen med 100 Fl. C. M. hver Alen. Den ene overbyder den anden. Jkke sjeldent eier en Borger 56 Steder og een af de rigeste Mænd i Hovedstaden, en Græker, kjøber hvad der er at faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Prof. Brønsted har bekjendtgjort, at han agter at udgive Boega's efterladte Papirer, angaaende det gamle Roms Topographie, paa en værdig Maade.