Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-05-08
Ved denne Kanal hæves alle de oven anførte Hindringer for Handelen: Skibene faae sikker Lodse og Ladeplads; det Bassin, som slutter Kanalen, afgiver en sikker Havn, og da det allene indeholder fersk Vand, ligge Skibene der sikkre for Søeorme; Resico for Varene, og Omkostning med Vogn og Baadleie falde bort; lang med Landet indrettes et Trottoir, hvorved Skibene uden Ophold kan trækkes med Heste hele Kanalen igiennem; den opgravne Jord opkastes til den Side imod Fiorden, at ikke Muddren og Tang ved høit Vande skal tilstoppe Kanalen. Foruden en Vindebroe over den, ved Bogense Landevei, udfordrer den hele Kanal slet intet Kunstverk, ingen Sluser, ingen Broer, hvis Vedligeholdelse ellers vilde have fdrøget Bekostningerne. Saa lave ligger den hele Enn, hvorigiennem den trækkes, at ret Sted lignet med et andet behøves der kun at graves 14 Fod, for at faae 10 Fod Vand i den. Dens Brede bliver i Almindelighed 64 Fod, og dens hele Længde omtrent 6000 Al.; og paa hvert Sted, hvor den faaer en Bugt eller Ende, giøres et lidet rundt Bassin, som er bredt nok til, at mødende Fartøier kan uden Vanskelig hed gaae hinanden forbe. Hele Arbeidet kan efter rimelige Beregninger fuldføres i 3 Aar. Om Omkostninger anføres. Hele Arbeidet med Gravning, Opmuddring, de dertil nødvendige Pramme, Broer a. saavelsom Grundens Erstatning til Eierne, er anslaaet til 75201 Rdlr., af disse er til Arbeidets Løn ved Gravning og Opmuddring beregnet 51,701 Rd. 3 Mk. For Beregningens Paalidelighed, mener jeg, det er nok at anføre, at Peyman og Wegener, der have forestaaet den holsteenske Kanal, ere blandt deres Tal, der have gjort den. Denne Kapital, som i 3 Aar skal anvendes til Kanalens Anlæg, maa kunde tilveiebringes, og de gangbare Renter deraf aarlig svares med 2820 Rd., Renten beregnet til 3 1/4 p. C. For uforudseete Tilfældes Skyld giøres endog Regning paa at tilveiebringe aarlig 3000 Rd. i Rente. Capitalen 75,201 Rdlr. kan a) tilveiebringes af de 66711 Rdlr., som de publiqve Stiftelser her i Provindsen have indestaaende i den Kongl. Kasse, og som Kongen allene har imodtaget, paa det Stiftelserne ei skulde tabe Renterne, da Kapitalerne i med lovformelig Sik erhed vare at udsætte. For at tverkjette dette, udfordres allene: at de kongelige Obligationer, som nu ere nedlagte ved de forskiellige Stiftelser, ombyttes med andre, udstædte under kongelige Garantie af den oprettende Kanal Jverksettelses=Commission; og at Kongen befaler, ved Udbetaling af behørige Kasser, at indfrie de da af Kanalcommissionen i Hændehavende kongel. Obligationer. Herved taber Kongen. ikke en Skilling; i heller Stiftelserne: Disse ere ved den kongel. Garantie betryggede for Reen terne, og Capitalerne ere alle af den Natur, at de til evig Tid skal staae udsatte paa Rente, uden at Directeurerne maa anderledes disponere over dem. b) De i 75,201 manglende 8490 Rd. laanes af Odense Skolecommunitet, der har aarlig Overskud 6000 Rd. Disse indleveres ligeledes i Kanalkassen i de 3 Aar, Arbeidet fuld føres, imod kongel. garanterte Obligationer fra Kanalkommissionen. Endnu mang er at forklare, hvorfra de 3000 Rdlr. skulde komme til at udreede de aarlige Renter. a) Af disse kan, efter al Rimelighed, 2695, Rd. overt Aar udredes, ved at lægge en Afgivt af 3 Mk. paa hver Commercelæst af inde eller udgaaende Skibe. Dette Tilbud have Kiøbmændene selv frivillig giort, og skiønt dette er neppe en Trediedeel af hvad Transporten nu koster dem, bør denne Afgivt dog neppe forhøies da Canalen just er anlagt for at lette Handelen. Naar regnes efter Skibenes og Læsternes Antal forrige Aar, kan 3 Mk. af hver Læst, 3 Mk. af hver Baad, og 1 s. i Havnepenge, udgiøre ovennævnte 2695 Rd. Formodentlig vil Bekostningen ved Kanaleas Gravning ikke være større end at jo denne anførte Afgivt vil være tilstrækkelig til Renterne; deels da Overslaaet i det Hele ikke beløber sig høiere end til 2800 Rdlr. aarlig Rente, deels da Handelen vist vil forøges ved Kanalen, og Commercelsternes Antal al saa tillige vare. Men for ei at gjøre Regning paa det Uvisse, maa man være betænkt paa : b) Resouceer til at udreede de manglende 305 Rdlr. i den aarlige Rente. Disse haves: enten i Byens Kæmmerkasse, som har et aarl. Overskud af 2000 Rd., og som vel neppe kunne anvende dem bedre, end til saa nyttigt et Anlægs Fremme og Vedligeholdelse; eller ved at henlægge til Kanalkassen 608 Rd., som Byens Kæmnerkasse nu har hvert Aar i Forpagtning af den Deel af Byens Jorder, der uden Nødvendighed laae udyrkede, og brugtes blot til Exerceerplads, indtil den ved Stiftamtmanden, Buchwalds Foranstaltning blev opdyrket. Det synes ikke ubilligt, om disse 2de nye Indretninger, af hvilke den ene indbringer hvad den anden behøver, rækkede hinanden Haanden, naar kun Byens almindelige Vel og Opkomst derved befordres. Og skulde endog Kongens Kasse, som dog neppe nogensinde vil behøves, aarlig afgive 2 a 3000 Rd. til Kanalen, tabte den endda intet deels formedelst de større Toldintrader ved Handelens Udvidelse, og Betienternes Lettelse med mere Nøragtighed at kunde paaser deres Embede; deels især af Aarsag, at den alt tilforn, medens Kanalen blev gravet, havde oppebaaret. den Kapital, hvo af disse som Renter kunde udredes; thi af de 51000 Rd. som lige ved Byen blive udbetalte i Arbeidsløn, vil jo en meget betydelig Deel for Consumtion, især af Brændeviin, strax igien indflyde i Kongens Kasse. Det syntes ogsaa billigt, om visse Procent af Odense Consumtion, for saavidt den i Fremtiden overstiger det Sædvanlige, blev tillagt Kanalkassen; da dennes Anlæg dog vist vil være den fornemste Aarsag til Byens Forøgelse. Dette vilde ogsaa til alle Tider afgive et uimodsigeligt Beviis paa, hvormeget Kanalen har gavnet og udvidet Handelen; og minde Efterslægten og hvor megen Tak den skylder Regieringens Viisdom der befalede dens Anlæg. Af ovenstaaende Extract, og af Hr. Lütkens i Aanden havte behagelige Udsigt over den færdige Kanal, erindrer han allene følgende Linier. Jeg seer bag Slotshaugen den hele Plads fra Porten til Havnen skiult med Pakhuse, Tømmer og alle Slags Vare, vrimlende af Folk, hvis Drivtighed forkynder Handelens Liv; her et Skib, der belades med den rerne Rug, Fyens vægtige Radbyg, dets berømte Rullegryn, Smør og Præstcoste; der et andet, for at indtage Æbler og Pærer, hist et tredie tilpakket med Mød tønder, Lærreder og Dyn er fra den flittige Slæboe. Jen seer, hvor de alide hen mellem frugtbare Klever duftende Marker, blomstende Egne og Skovbekransede Høie, langs med det smag fulde Tollelund og den ærværdige Slorsbakkeindtil Dronningbroen; her springer et Par af de raske Søefolk i Land, for fra den nærlige gende Næsbyehoveds Mølle at forsyne sig til Reisen med Gryn og Meel fra dens ypperlige Grup peverk, Medens Skipperens Nysgierrighed, opvakt ved Synet af den romantiske Egn, lærer Oltidens Sagn af Lars Fiskers snaesomme Læber, o. s. v. Saa vist som det er, at alt det, der befordrer Menneskets Lykialighed her i Livet, eller at han befinder sig vel baade paa Legem og Siel, er ønskeligt, og bør af alle Kræfter formeres og forbedres; saa vist er det og, at Lægevidenskaden i dens hele Omkreds bør voxe og tiltage. Derom ere næsten alle Menneskeer enige, og den, som endog kun een Time har lidt følelig Mangel paa sin Sundhed, vil erkiende det. Men ligesaa vist er det og, at det er Menneskeflægten til endnu større Fordeel, at Sygdomme forebygges, end at de helbredes. Vil sige Ordsprøgene: at den græd aldrig for Guld, som ei Guld kiendte, og at ingen sætter Priis paa Sundheden, før han har mistet noget deraf, men de Fornuftige indsee dog det store Fortrin der; at forebygge Sygdom, maa have fremfor at afhielpe een eller anden Smerte, een eller anden betydelig Mangel paa Helbreden.