JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-02-15
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 23de Januarii sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 28de Dito, ere de, som maatte have noget at fordre udi Ole T. Berg, som har fahret for Baadsmand med det particulaire Skib, Johanne & Maria, og paa en Ostindisk Reise ved Døden er afgangen, hans Stervboe, indkaldede at møde udi Hof= og StadsRettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer ; ligesaa ere og bemeldte afg. Ole T. Bergs Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven fastsatte Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og for at iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1788-02-15
De som maatte have noget at fordre udi afg. Knapmager Svend Stephen Gotfried Gøhls Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer, ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Madrit, den 12te Januarii. De i Spanien omstreifende Tatere, hvis Antal endnu beløber sig til 50000, ere blevne befalede at forandre deres om streifende røverske Levemaade, at lægge sig efter Agerdyrke ning og beflitte sig paa andre ærlige Haandteringer. - Til Beste for Slaverne i det Spanske Amerika er udkommet en Forordning, efter hvilken disse Ulykkelige skulle foruden Søndagen have endnu en Dag om Ugen fri til at arbeide for sig n selv, samt Tilladelse, at anvende hvad de fortiente paa den serne Dag efter eget Tykke, ja endog til deres Løskiøbelse.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Fra de Tyrkiske Grændser, den 21de Jan. Det er vist, at Rusland nu paastaaer, at Porten skal af staae Oczakow og dens District, i Fald den vil have Fred. Hertil vil den vel ikke endnu forstaae sig, endskiønt den Franske Ambassadeur stræber af al Magt paa at bibringe Porten fredelskende Tanker. Den forrige Reis=Essend er bleven af skediget, hvilket skal være skeet, for at bringe Divanet paa fredeligere Tanker, og strax efterat den Keiserlige Jnternuntius havde havt en geheim Conference med Capitain Pacha. Den nye Reis-Effendi er en fredelskende Mand. Skulde Storviziren ogsaa blive afsat, var det ikke at tvivle paa, at der jo blev Fred. Vist er det, at den afsatte Reis-Effendi og Storviziren ere Hovedanstifterne til Fredsbrudet med Rusland. Den nye Reis-Effendi er vel endnu ung, men en duelig Mand, som allerede i forrige Krig blev brugt til alle geheime Forretninger, og ved dette Fredsbrud med Rusland offentlig har gi tøvet tilkiende sin Misfornøielse. Han er tillige en Ven af at Capitain Pacha, som paa nærværende Tid igien er Storsulde tanens anden Haand.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
London, den 25de Januarii. Dersom følgende Anecdote, som man fortæller om Prinds Wilhelm, er rigtig, gjør samme ham fra hans moralske Side og megen Ære: "Da Prindsen nyelig var paa sin Station ved en Terreneuve, fandt han i Staden Placentia adskillige Protege stantere, som hverken havde nogen Geistlig eller et Sted, Berling. hvor de kunde holde Gudstieneste. Han talede herom med en af Stedets Magistratspersoner, og foreslog, at man i et Værelse paa Stads= eller Raadhuset kunde om Søndagen forsamle sig, og holde Bøn efter den Engelsk Biskoppelige Liturgie. Han bad tillige Manden, med hvilken han talede, at han som en Protestant maatte paatage sig Forelæsningen saa længe, indtil man kunde skaffe en Geistlig dertil. Men han afslog det under Paaskud af, at han ikke havde Anseelse nok til en saadant Foretagende, dog erklærede han sig villig dertil, dersom Prindsen selv vilde give det første Exempel. Prindsen var strax villig, og forelæste hver Søndag, saa længe han opholdt sig der, Bønnerne med al Høitidelighed for den tilstædeværende Forsamling. Da han forlod sin Station, befalede har forbemeldte Magistratsperson, i Fremtiden at følge hans Exempel med mueligste Omhyggelighed, skiænkede 50 Guineer til Oprettelsen af et Gudshuus, og skrev strax til Engeland om en Geistlig, samt en paa hans Bekostning forfærdiget Prædikestol, Alterklæde med hans Vaaben og Nadvere kar af Sølv. Alt dette skal og virkelig tilligemed den Geistlige allerede være ankommet til Placentia.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
En Elsker af Naturhistorien har skrevet til en af sine Venne her følgende, der kan give mangen Naturforsker Anledning til Eftertanke: "Nær ved Floden Kannowa, der kan ansees som en Arm af Ohio, gives 2de overordentlige Kilder, som man kalder de brændende. De ligge tæt ved hinanden, og have formodentlig deres Tilløb af een og den samme Samling af Vande. Vandet vælder frem med Magt og Susen, og synes ligesom at koge i en Gryde, der vilde koge over. Men dette skeer dog ikke, og Vandet falder altid tilbage igen i sin egen Kilde. Om enhver Kilde er en liden Forhøining, hvori Vandet staaer ligesom i et Beger, og dersom man vilde maale det, torde det omtrent udgjøre 60 Kander i hvert Beger. Det seer grumset ud, smager ikke behagelig og har en liden Smag af Svovel. J en Høide af omtrent 18 Tommer over sammes Overflade antændte jeg noget Krudt, som strax satte den hele Vandmassa ligesom Brændeviin eller Rom i Lue. Den blaa Flamme blussede omtrent 3 Fod høit op, hvorved Vandet i Begeret blev borte. Jmidlertid kan et Vindstød udslukke Luen som et Lys, og man kan giøre det samme, naar man ved at bevæge en rund Hat foraarsager en Vind ved den underste Deel af Luen. Meningerne om Aarsagen til dette Phænomen ere forskiællige. Mange troe, at en fortyndet Lufteneden under i Jorden stiger ved en Svovelmassa i Veiret, og driver Vandet op med sig. Dette synes derved at faae nogen Sandsynlighed, eftersom den paa ommeldte Maade antænde te Lue vedvarer, omendskiøndt Vandet, som stod i Begeret, forlængst er forsvundet, eftersom det er afløbet igiennem ubekiendte Gange. - Hertugen af Würtenberg er i Tirsdags Aftes ankommen hertil med sin Gemahlinde.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Venedig, den 26de Januarii. Man seer nu her en Fortegnelse paa vor Søemagt, efter hvilken Eskadren under Ridder Emo bestaaer af 6 Skibe paa 88 Kanoner, 2 paa 80, 1 paa 54, 2 Fregatter paa 42 og 40, 2 Skebekker paa 30 og 16, og den mindre under Capitain Condulmero af 1 Skib paa 80, 2 Fregatter paa 42,1 Skebekke paa 42 Kanoner og 2 Bombardeer Gallioter. J Vandene af Curfu befinde sig 2 Skebekker paa 30 og 1 fra Tuneserne taget Skib paa 16 Kanoner. Disse Skibe tilsammen føre 1162 Kanoner. Hertil komme endnu 12 Galeier, som ere fordeelte i Corfu, Zante, Cefalonia, i Golfo og i Dalmatien; 3 Gallioter, 12 Brigantiner og 10 andre Fartøier, alle bevæbnede, i Levante; 13 Galioter, 4 Skebekker og 4 andre Fartøier, ligeledes samtlig bevæbnede, paa Kysterne af Dalmatien, der tilligemed ovennævnte beløbe sig til 80 Skibe, som tilsammen føre 1462 Kanoner. Dette er i Fredstider thi Stridighederne med Tunis regner man ikke for nogen Krig. J Krigstider kan vor Republik lade en Flaade af 2. til 26 Linieskibe løbe i Søen, da 14 til 15 Skibe af første Rang bestandig ligge i Arsenalet, og et tilstrækkeligt Antal af Fregatter, Galeier og Skebekker bestandig er i Beredskab.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
J Fredstider har Republiken 12 til 14000 Matroser i Tieneste, hvilke i Krigen lettelig kunne blive formerede til 30000 Mand.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Brüssel, den 28de Januarii. Overmorgen ventes Deres Kongel. Høiheder vore Generalgouverneurer her tilbage fra Wien. J Morgen reiser Grev von Trautmansdorf Dem i Møde indtil Tirlemont. Stadens Jndvaanere vilde høitidelig have indhentet disse høie Personer, og have anrettet store Glædesbeviisninger i Anledning af deres Tilbagekomst; men Deres Kongel. Høiheder, have meere end en Gang paa det naadigste frabedet sig det.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Paris, den 28de Januarii. Kongen har udnævnt Principalministeren, Erkebiskop pen af Toulouse til Ærkebiskop af Sens, hvilket Embede den afdøde Cardinal Luynes beklædte, og da Jndkomsterne af Erkebispedømmet Sens ere langt ringere end af Toulouse, saa har Hs. Majestæt endnu givet Principalministeren det rige Abbedie af Corbie. - Den forrige Hollandske General van Ryssel og Baron von Palland ankom hertil den 181, hujus. Hovedmændene for de Hollandske Patrioter blive nu indstævnte for Provindsernes Retter. Nogle torde bliv disse nævner man Baron van Capellen van der Marsch. - anklagede paa Livet som skyldige i stort Forræderie. Jblandt Fra Wien og Berlin ere Courerer ankomne. Naturligviveed Publicum intet af deres medbragte Depecher, og do udsprede vore Avisskrivere den Efterretning, at Kongen af Preussen har ved sin her værende Gesandt ladet erklære vor Hof, at han havde forenet sig med Rusland og Østerrige, imod Tyrkerne, og at Frankrige maatte inden en Maane erklære sig, om det vilde blive neutral, eller være med eller imod Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
London, den 29de Januarii. Jøden Lord Gordon har nu faaet sin Dom, og i Følge Aar fordi han har undvigt Retten, og 2 Aar fordi han er samme skal han sidde 5 Aar i Fængsel i Newgate, nemlig: Forfatter af en Libelle imod Dronningen af Frankrige og den Franske Gesandt. Han skal betale 5000 Pund Sterling, Straf, og efter disse 5 Aars Fængsel stille en Caution af 10000 Pd. paa 14 Aar for en tilbørlig Opførsel.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Fra Petersborg er i disse Dage indløbet Depecher til vor Regiering, som melde, at Commerce=Tractaten imellem os og Rusland er bleven sluttet og undertegnet. - Astronomen Hr. Herschel arbeider paa nærværende Tid paa et Telescop, som ikke allene vil giøre forunderlige Opdagelser, men endog formedelst Kunsten og Fortreffeligheden opvække Beundring. Objectivglasset i samme har en Diamanter af 4 Fod og 1 Tom. - Om faa Dage saae vi ganske nye Kobberpenge, og de hidindtil i Omløb værende bliver indkaldte.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Warschau, den 30te Januarii. Langs de Tyrkiske Grændser er alting roeligt, omendskiønt over 1000 Mand Asiatiske Tropper have henimod Mohilow nærmet sig vore Grændser. Den Øverstcommanderende, over samme skal have givet Woywoden af Rusland de helligste Forsikringer om, at hans Fremrykkelse for det meste havde til Hensigt, at bedække de Pohlske Grændser imod Jndfald af omstreifende Røverpak, og derved aflægge Prøve paa godt Naboeskab. Jkke destomindre bruger Woywoden paa sin Side nu som før al muelig militairisk Forsigtighed, og bivaaner ofte personlig Nattepatrouilleringen.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Breve fra Podolien stadfæste den Efterretning, at de Keiserlige i Buckowina staaende Tropper have Øie paa Fæstningen Kaminieck. Dog er det at tvivle paa, at de ville laane samme med Magt, og det er troeligt, at Fæstningens Commandant von Witt vil i at forsvare sin Circel standhaftig følge sin afdøde Faders fordum berømmelige Exempel.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Paris, den 1ste Februarii. Parlementet har endelig den 29de i f. M. registeret uden nogen Betingelse Edictet angaaende Protestanterne. - De Qvarterer, som i Fransk Flandern ere bestilte for 120000 Mand Tropper, have ingen krigersk Hensigt. Krigs=Conseilet vil oprette af vore Tropper 13 Divisioner, hver paa 12000 Mand. 4 Divisioner, hver ligeledes paa 12000 Mand, skulle oprettes af fremmede Tropper, og for den første af disse er det, at der er bleven bestilt Qvarterer i Flandern. - J Brest udrustes 4 Lastdragerskibe, som skulle seile til Østersøen for at hente Skibstømmer og andre Skibs materialier. - Til Beste for de Russiske Undersattere er i Frankrige ophævet den saakaldte Droit d'Anbaine.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Wien, den 2den Februarii. En Coureer skal den 27de i forrige Maaned være afgaaet herfra til Constantinopel med Krigserklæringen. General Feldtmarskal von London skal commandere Armeen, hvorhen Keiseren og Generalitetet sidst i denne Maaned afreiser.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Fra Buckowine meldes, at Grev von Romanzow først ved Slutningen af Martii Maaned skal, formedelst de slette Veie og Transporten af Levnetsmidler, kunde forene sig med de Keiserl. Kongel. Tropper sammesteds. Her forfærdiges 40000 smaa Krudtfade.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Østerrige, den 2den Februarii. Den Østerrigske Krigserklæring imod Porten siges nu at blive trykt i Wien i det Tyrkiske, Græske, Franske og Tydske Sprog. Der siges og at Keiseren og Storfyrsten af Rusland skulle paa deres Reise til Armeerne mødes i Lemberg. Nogle forsikre, at Erkehertug Franz skal efter Fyrst Kaunitz's Forestilling ikke afgaae til Armeen, men forblive i Wien At Underhandlingerne, uagtet alle krigerske Udsigter, endnu ikke ere afbrudte, vil man slutte deraf, at der i Wien forfærdiges efter høieste Ordre et Tyrkiskt Uhr af 20000 Gyldens Værdie, som skal være bestemt til en Foræring.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Berlin, den 5te Februarii. Hs. Kongel. Majestæt har atter bevilget en anseelig Summa til en almeennyttig Anstalt for Landet. Der er bleven Høistsamme forelagt en Plan til at grave en Kanal ved Rup hiin, hvorved den Ruppinske Søe saaledes skal blive forene med Rhinfloden, at Skibsfarten fra Ruppin af kan igiennem Havel og Spree blive til begge Sider aaben. Kongen har antaget Planen, og anviist 130000 Rdlr. til sammes Udførelse. Foruden at en Mængde Arbeidere derved nyttig beskiæftiges og Handelen samt Transborten af de der i Egnen fabrikerte Vahre befordres, vil den ne Kanal desuden bringe denne ualmindelige Nytte med sig, at en Mængde af den Tørv, som Oberbergraad Mønnich har opdaget i Egnen af Ruppin, hvilken baade skal være af beste Slags og uudtømmelig, kan paa en let og beqvem Maade bringes til Berlin, og den store Forbrugelse af Brænde der, ved spares.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Helsingøer, den 18de Februarii. Den 16de hujus var Vinden N. N. O., klar Luft med stærk Frost, stille Veir og megen Driviis i Sundet. Den her paa Rehden liggende Grønlandsfarer drev adskillige Gange med Jsen. Den 17de var Vinden ligeledes N. N. O. klar Luft og stille Veir med stærk Frost, og Sundet fuldt af Zie. Ved Middagstid blev en Aabning i Jsen af omtrent 1/2 Miils Længde, hvorigiennem ovenmeldte Grønlandsfare: ved Hielp af Varpning og smaa Seil kom her under Landet til Ankers, hvor han nu er i Arbeide med at giøre sig fast, og har ikke havt anden Hielp end hans egen Besætning. I Dager Vinden og Veiret ligesom i Gaar, og Sundet saa opfyldt med Jis, at intet aabent Vand er at see. Den her til Ankers liggende Grønlandsfarers Navn er G. R. Schack Rath. lau, og føres af Commandeur Christian Johansen. Uden for Rongsted, omtrent 2 1/2 Miil herfra, ligger en anden Grønlandsfarer fast i Jsen, hvis Navn ved Postens Afgang var ubekendt.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Kiøbenhavn, den 18de Februarii. I Dag, Formiddag Kl. 9 1/2, blev hendes Kongelige Høihed Arveprindsesse Sophia Friderica lykkelig forløst med en Prindsesse. J Anledning heraf modtog Hans Kongelige Høihed Arveprindsen Cour om Eftermiddagen Kl. 5 1/2, saavel af Damer som Cavalerer. Fra Slots=Altanen blev muficeret af Fodgardens Hautboister, og Panker og Trompeter, af Garden til Hest.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Den 21de December f. A. er Diaconus Henrich Adolph. Hildebrand i Delve i Nordredithmarsken kaldet til Pastor i Walsbøll i Amtet Flensborg. Den 4de Januarii 1788 er Archidiaconus Nicolai Knutzen i Tøndern beskikket til Sognepræst sammesteds; Candidatus Theologi og Skolelærer, Friderich Carl Stinde i Steinbeck i Reinbeck Amt til Pastor i Windbergen i Landskabet Søndredithmarsken. Den 11te ejusdem er Studiosus Theologi Johan Didrich Detlefsen beskikket til Rector ved Stadsskolen i Sønderborg; Candidatus Theologi Berend Jacob Lange til Rector ved Stadskolen i Krempe, og Candidatus Theologie Johan Henrich Schulz til Diaconus i Neustadt.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Paa Løverdag den 23de Februarii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet. Barom. Therm. Vinden. 11 Februarii. 128. 6. o. 1 1/2 Kulde. S. 12 - - 28. 5. 9. 1 3/4 - - Uvis. 13 - - 28. 5. C. 1 5 1/2 - - O. N. O. 15 - - 28. 4. C. 9 - - N. O. 16 - - 28. o. 7. 11 1/2 - - N. O. Fra den 2den til 9de Februarii ere her i Staden copulerte 14 Par, fødte Drenge 18, Piger 31, tilsammen 49. døde Mænd 33, Qvinder 25, Drenge 14, Piger 12, tilsammen 84; ere altsaa 35 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 7, Brystsyge 6, Forraadnelses=Feber 5, Frisler 1, Gicht 1, Hidsig Feber 4, Jnflammation 1, Kighoste 1, Kopper 3, Krampe 1, Slag 13, Sting 1, Tænder 1, Tærende Syge 21, Uangivne Svagheder 10, Vattersot 8.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Vexel=Cours, den 16de Februarii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 26 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 24 1/4 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 140. 14 Dages Sigt 141. Dito i Courant 2 Maan. Dato 1361. pr. Cent. 14 Dages Sigt 137 1/2 Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 1441. 14 Dages Siat 145 1/4 Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning Kl. 11. ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
AVIISEMENTS. Dammerherre Suhms Tredie Tome af den Danske Historie fra Aar 941 til 1035, indeholdende de Konger, Harald Blaatand, Svend Tveskieg og Knud den Store, er at faae paa Børsen hos Faber og Nitschke i Mummens Boglade No. 5. for 3 Rdlr. paa Skrivpapiir og 14 Mk. paa Trykp. Bringstrup og Sigersted Sogne i Sielland ved Ringsted, mærke værdige af deres Ælde, Magt, Tildragelser og andre Vigtigheder, mødte vore Nordens gamle Beherskere, Helte, Konger og Konge=Børn som der have boet, regieret, kriget, samlet sig a. og der ere døde og begravne; Stæder, som fortiene Opmærksomhed, saavel af de der forefaldne Tildragelser og Feldt slaae, der andre Riger formedelst deres Ælde, Agt og Vigtighed, har søgt at ville tilegne sig - som og formedelst deres Navne, Beliggenhed og de der for nogen Tid siden, i adskillige omgravede Jordhøie opdagede Oldsager, agter jeg næst Gud at udgive en antiquarisk og occonomisk physisk Beskrivelse over, ziret med tvende Kobbere, et Geographisk Situations=Kort, og et med specificeret Aftegning over ethvert Stykke af de der fundne mærkelige Oldsager; om dette Værk, som det første af sit Slags i vore danske Stater, bliver fremmet, beroer endeel paa Subskribenternes Antal. Beskrivelsen er færdig, men ikke Kobberne, som det kostbareste. Bogen med fine Kobbere vil omtrent koste 5 Mk. paa Tryk= og 6 Mk. paa Skrivpapiir. Subskribenterne vilde behagelig tegne deres Navne hos Hr. Agent Gyldendal, Hr. Pelt paa Børsen, Hr. Lynge paa St. Thoma Sukkerhuus bag Børsen, Hr. Kiøbmand Borch i Roeskilde, Mad. Lemvig i Helsing, oer, Hr. Kiøbmand Borch i Holbek, paa Sorøe Bogtrykkerie, og i Bringstrup Præstegaard ved Ringsted. S. M. Beyer. Forsøg til et Landvæsens=System, saaledes som det kunde d) være, ved A. C. Teilmann, faaes hos Agent Gyldendal for 4 s. paa Tryk= og 6 s. paa Skrivp., og indheftet 2 s. mere. Hen die Proftische Buchhandl. sind følgende nene Schrifl ten mit der Post eingesandt und anf der Børsein No. i 12 und 13 zu haben: Abhandlungen uber Geld undMünze, Banken und Banknoten, for 1 Mk. 12 s. Bries, eines alten Holsteiners an seinen Sohn uber die nene Münzeund Bank, for 3 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
J Følge Hans Majests. allernaadigste Bevilling af saadan Jndhold: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til i Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig PouRosenørn Gersdorff Vores Kammerherre og Amtmand over Calloe Amt udi Aarhuus Stift, og Johan Friderich Carøe. Borgemester i Vor Kiøbstad Randers, deres som Executores Testamenti efter afg. Geheime-Conferentz Raadinde Christine Sophie Grevinde af Wedell, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de lub poena ske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger, samt de Aal præclusi & perpetui silentii, udi de Kiøbenhavnske Berling, borgske Jndske Efterretninger og den Wiborger Samler, saa vel som den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, . maatte formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte maae med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som afdøde Geheime-Conferentz=Raadinde Grevinde Wedel, Frus og ligeledes forhen afdøde Mand, General Lieutenant Hr. Erhardt Christian Greve af Wedell Friis, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden berørte de og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse udi Aviser Tids Forløb hos fornævnte Executores Testamenti at anmelProclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste ne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 21de December 1787. Under Vort Signet (L. S.)(R. A. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard. Schow.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Kammerherre og Amtmand Gersdorff og Borgemester CaroeBevilling, at maae, som Executores Testamenti efter afg. Geheime-Conferentz=Raadinde Grevinde Wedell Friis, ud Aviserne indkalde Creditorerne efter hende, saavelsom hendes forhen afdøde Mand, General=Lieutenant Greve Wedell Friis.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
Allerunderdanigst læst for Retten paa Grevskabet FrysenborgsBirketing Torsdagen den 15de Januarii 1788 og i Justits Protocollen Fol. 169 registeret og indført, testerer Bagge. Soetmann. Fremlagt og læst for Retten paa Nørre-Jyllands Landsting, Onsdagen den 23de Januarii 12 under No. 12. Schinkel. Thestrup. Lautend. Gierulff. Tetens. Føns. Protocolleret af Hauch. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som formeene sig at have noget at fordre efter afg. Geheime=Conferentz Raadinde Christine Sophia Grevinde af Wedell Friis, og forhen afdøde Mand General=Lieutenant Hr. Erhardt Greve at Wedel Friis, at melde sig for os inden Aar og Dags Forløb efter dette Proclamatis Bekiendtgiørelse, for at legitimere og beviisliggjøre deres Fordringer. Wosnesgaard og Randers, den 28de Januarii 1788. P. R. Gersdorff. J. F. Carøe. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Lauriz Fogtmann, Byefoged i Vor Kiøbstæd Warde og Herredsfoged udi Wester, Øster og Nør Herreder udi Riber Stift, i Vort Land Nørre-Jylland, som Skifte Forvalter efter forrige Bye= og Herredsfoged i bemelte Warde afg. Justits=Raad Hans Friderich Bloch, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama lud pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og Riber Stifts Adresse=Contoirs Efterretninger, samt den Altonaiske "Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Justits=Raad Bloch, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees - og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. 1, læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 14de December 1787. Under Vort Signet, (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard. Schow.
Berlingske Tidende, 1788-02-18
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Justits=Raad, Bye= og Herredsfoged Hans Frederich, Bloch, enten i Henseende til hans hafte Embeder, eller privat Gield, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos mig, som Skifte=Forvalter, inden forskrevne Tids Forløb og deres Fordringer beviisliggjøre. Warde, den 1ste Februarii L. Fogtmann.