Berlingske Tidende, 1783-07-07
Slutningen af Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger som det Kongel. Danske Landhuusholdings=Selskab tilkiendte og uddeelte til adskillig velfortjente Borgere, dem til Agt og Ære. (See No. 33.) 250. Sergeant Gunder Torchildsen Qvernemoens Hustrue, Kirsti Strømes Datter, til Schiefstad i Elverum Præstegield, Hedemarkens Amt, har i 1781 forfærdiget 89 3/4 Alen Lærreder, Stoffer, Olmerdug og Vadmel, hvorfor hun ligeledes tillægges den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. 251. Enken Jnger Tomles og hendes 2de Døttre, Karen og Jnger Jvers Døttre, paa Gaarden Tomlevolden. i Lands Præstegield, Christians Amt, har i de 4 sidste Aar forararbeidet 1512 Alen adskillige Sorter Tøier af Klæde, Vadmel, Frakketøj, Stoffer, Verkener, Olmerdug, Bomuldstøier, Strie, m.v., for hvilken smukke Flid hende ligeledes tillægges Selskabets 2den Sølv Medalje eller 10 Rdlr. til Belønning. 252. Bonden Anders Thoresen Aas paa Geløen ved Moss i Rygge Præstegield, Smaalænenes Amt tillægges ligesaa i Belønning Selskabets 2den SølvMedalje eller 10 Rdlr. for 266 Alen Klæde, Verken og Strie, som han i 1782 har ladet forfærdige. Desuden haver følgende anmeldt sin Flid med Tøjers Forfærdigelse, nemlig: Bonden Svend Johansen til Houschen i RyefølcheFogderie, Stavanger Amt for 216 Alen af Klæde og Dynevaar, men Tiden det er forfærdiget i er ikke anført. Bondekonen Berte Lars Datter Elschelund af Rygge Præstegield i Mosse Fogderie, Smaalænenes Amt, har i 1782 forfærdiget 42 Alen Vadmel, ligesom og i 1781260 Alen Lærreder, Verken og Strie, som giør hende ald Ære. Hr. Capitain Birch til Gaarden Herrefosser i Rachestæds Præstegield. Smaalænenes Amt, ovenmeldt, som aarlig ved hans Svigersøster og en Jomfrue, begge unavngivne, lader i sit Huus forfærdige en 200 Alen Tøjer, fortjener og herfor megen Roes. J Jsland. 253. Hospitals-Forstanderen Poul Jonsen paa Hørgsland i Vestre-Skaftefields Syssel i Jsland, har i Aaret 1778 anskaffet sig en dansk Vævstoel og derefter med merkelig Bekostning leiet en Mand til at reise til Rangervalle Syssel, for at lære Væverkunsten. Da Vævstolen nu ikke fandtes beqvem nok, maatte han ogsaa paa egen Bekostning, forskrive en Væversvend fra Reikevig, som satte den i god fuldkommen Stand. Siden 1778 er derefter paa denne Vævstoel forarbeidet 2494 1/2 Alen Tøier af Klæde, Kirsen, Pudevaar og Vadmel, hvortil han har forsynet sig med Skotterokke, Spinderokke, Uld, Karder o. s. v. paa det Vævstoelen kunde gaae med den mueligste Drift. For denne vigtige Indretning, som er den første i sit Slags i Skafte fields Syssel, tilkjendes Hr. Hospitals Forstander Jonsen Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. til et Agtelsestegn. 7. For Skole=Flid. Efter Ungdommens Opdragelse og Underviisning i Skolerne bliver Huusene siden forsynede med de for Familierne og Stænderne meere eller mindre tjenlige Huusmødre. J Betragtning heraf har Selskabet ikke kundet lade følgende Velfortjente blive ubelønnede for deres Vindskibelighed. 254. Læremoderen ved Fattig Væsenets Frieskole i Gottersgaden, Jomfrue Henrica Gemose, har gjort Forsøg med at spinde den saa kaldede Stami eller Floret, som Baand=Fabrikørerne bruger til Barrets=Baand, og deri erhvervet sig saa megen Færdighed, at hun har udbragt et Pund til 106 Strenge. Foruden at hun har underviist tvende Bønder=Koner fra Hr. Etatsraad Bartholins og Hr. Etatsraad Hansens Godser, i Hør= og Floret-Spinderiet, som begge giver deri andre igjen Underviisning, har hun anført 20 af Skolens Børn til dette Spinderie, hvoriblandt Johanne Christophers Datter har bragt det saa vit, at hun har udbragt 1 Pund til 34 Strenge. Selskabet tilkjender herfor Jomfrue Gembse sin anden Sølvmedalje, og Pigen Johanne Christophers Datter til videre Opmuntring, en Belønning af 3 Rdlr. 255. Ved en endnu merkelig Underviisningsflid har Jfr. Marie Cathrine Kragh i Odense udmerket sig. Hun har i 12 Aar informeret mange af Byens Børn foruden i Christendom, i Regning og Skrivning, og gjør saa endnu med almindelig bifald. J sin Christendom har hun ei allerne erhvervet sig ved Læsning og Eftertankgrundigere Jndsigter end Fruentimmer pleier at have; men er og saa færdig i at regne og skrive som nogen Mandsperson, ja meget faae Mandfolk kan sættes i Ligning med hende, hvorpaa Selskabet er forelagt de skjønneste Prøver. Det hun veed og selv har lært, forstaaer hun og paa saa beqvem en Maade at bibringe andre, hvortil hun besidder de lykkeligste Kunstgreb, at de hun underviiser baade lærer det med Lyst og anseer det for den største Modgang, naar de en Dag hindres fra Skolen. Med alt det behøver hun ikke at paatage sig saa besværligt et Arbeide da hendes Vilkaar ere gode; men gjør det især for at gavne. J Betragtning af den Vigtighed det er for det Almindelige, at have beqvemme Personer til Ungdommens Underviisning endog for dette Kiøn, og den Rarhed det er, at see Fruentimmer at lægge sig efter Ziir og Færdighed i Skrivning og Regning, som blandt andet meere for en tilkommende Huusmoder er saa fornøden en Sag, til kjender Selskabet denne, maaskee i begge Rigerne herudi mageløse Jomfrue sin tredie Guld=Medalje til et Ærefuldt Beviis paa dets Agtelse. Saavidt gik de Premier og Beløn, ninger, som Selskabet fandt Leilighed til at uddeele for forrige Aars anmeldte Fortjenester. De som desuden havde den Ære nærværende at imodtage deres Medalje af hans Kongelige Høyheds egen Haand vare: Friderich Jensen Grønberg, Skoemager=Mester Peder Wørmer, og Jomfrue Henrica Gembse anførte under No. 166, 167 og 254. De Skrifter, Papirer eller andre Sager, som igjen leveres tilbage, afhentes som sædvanlig ligesom Præmierne, de Penge efter Anviisning af Præsidio, Medaljerne hos Sekretæren, som og med de agende Poster eller ved anviist Leilighed besørger enhver mod Beviis sine tilsendte. Kjøbenhavn, den 2den Mai 1783. C. Martfeldt.