JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1831-07-14
De forestaaende Valg ere Gienstanden for Nationens meest spændte Opmærksomhed; thi Enhver veed, at Landets tilkommende Skjebne er afhængig af disse. Efter hvad man erfarer om de, mange Steder afholdte, foreløbige Forsamlinger blandt Vælgerne, synes Udsigterne gunstigere for det liberale end for det ministerielle Partie. J en forberedende Forsamling i Strasburg, hvorved 133 Personer vare tilstede, erholdt General Lafayette og Hr. Odillon Barrot hver 107 Stemmer. Alle tidligere Deputerede: Turkheim, Saglio, Golbery, Coulmann, ja selv Kongens Svoger, GeneralAthalin, faldt igjennem med nogle faa Stemmer. Journal des Debats taler til vælgerne i Ministeriets Aand: "Frankrigs Skjebne hviler i det nye Kammers Hænder. Lade vi denne Gang Frihed og Orden gaae under da er det vor egen Skyld. Vi have provet Alt, Frihed, Anarchie og Despotismus. J 40 Aar har Forsynet givet os alle Slags Lærdomme. Den constituerende Forsamling vilde ikke styrte Thronen, og dog gjorde den det; thi en Throne midt i en Republik er en Modsigelse; den maa falde, saasnart man isolerer den og uden Beskyttelse giver den til Priis for enhver Fornærmelse. Betæn ter dette vel, I Vælgere, Revolutionen lære Eder, at man ikke maa afvæbne Regjeringen, for at Staten ikke skal falde i Factionernes Hænder. Keiser riget lære Eder, ikke at vorde Slaver af Erobrings lysten. Restaurationen lære Eder at agte Lovene. Revolutionen har overdrevet Friheden og er gaaet under ved Anchie. Keiserdommet har kun fordret Krig, og Lydighed, det er faldet sammen ved Slag og Slavesind. Restaurationen har søgt Despotismen i Lo vennes Krænkelse, den knustes under de brudte Loves Ruiner. Det constitutionelle Monarchie er den eneste Havn der kan redde Frankrig." Selv Mange af Ministeriets ivrigste Tilhængere erklære sig nu i deres Skrivelser til Vælgerne imod Pairernes Arvelighed; blandt Andre Hr. Persil. Et af de sydlige Blade melder, at de forhenværende Conventsmedlemmer Barrere og Chazal have meldt sig som Candidater i Tarbes.
Viborger Samler, 1831-07-14
Le Temps skriver fra London af 28de f. M. at Hertuginden af Berri maa have tilbragt 11/2 Dage incognito i Paris, efter Foregivende for at regulere private Sager.
Viborger Samler, 1831-07-14
Et nylig til Marseille ankommet Skib var paa sin Reise blevet nodt til at gaae for Anker under den spanske Kyst. Men saasnart det havde heiset det trefarvede Flag, blev det hilset af de paa Stedet værende Tropper med Flinteskud.
Viborger Samler, 1831-07-14
Blandet. Man skriver fra Turin, at den unge Konge begynder at hælde til den østerrigske Jnteresse, paa Amnestien tænkes der ikke meere.
Viborger Samler, 1831-07-14
I Dødsdommen over Ciro Menotti erklæres blandt Andet: at han var overbeviist om, at have paa alle optænkelige Maader understøttet de i Paris under Navn af en Vitaliensk Commite værende Fatningers forbryderske Cabaler, der søgte at ophidse hele Jtalien imod Souverainernes retmæssige Regiering, og at have medvirket til den mellem disse Flygtninger og de franske Demagoger, aftalte Plan, idet han traad i Forbindelse med et stort Antal af andre italienske Magters Undersaatter, for paa en forrædersk Maade at overfalde og slaae deres Tropper, plante Oprørsfanen og istedet for de retmæssige Regjeringer at indføre en republicansk og fri Regjeringsform.
Viborger Samler, 1831-07-14
Østerrigerne, der den 15de Juni skulde komme Bologna, befandt sig endnu den 19de sammesteds og havde endog paa ny besat Forli, Cesena og Pesara.
Viborger Samler, 1831-07-14
Le National melder, at sex unge Corficanere, blandt hvilke tvende Doctorer, ere af en geistlig Ret i Rom dømte til Galeistraf og Lænker, fordi de med Enthusiasme havde yttret sig over Revolutionen i Romagna. En Dansk og en Neapolitaner, der havde tilladt sig det samme, ere for bestandigt forviste fra de pavelige Stater.
Viborger Samler, 1831-07-14
Jfølge Breve fra Lissabon af 15de Juni havde den derværende Regjering anordnet de strængeste Forholdsregler, for at forebygge Udbruddet af den almindelige Uvillie. Omtrent 1000 Mennesker arbeidede dagligt paa Krigskibene; men Enhver var overbeviist om, at Jntet af dem vilde være istand til at løbe ud. Samme Dag udbredte sig Efterretningen om Don Pedros Ankomst til Europa. Grupper dannede sig i alle Gader og Gjæringen var øiensynlig. Alle Ministre vare forsamlede i Queluz. Franske Blade forsikkre, at preussiske Tropper trække sig sammen langs med Saarfloden. J Luxemburg ligge 9000 Mand belgiske Tropper, der tilligemed Jndvaanerne ere beredte til den meest haardnakkede Modstand. Belgierne søge at forlede de franske Soldater til Desertion. Af det 13de Regiment vare 25 Mand deserterede. Arlon bliver fuldkomment barricaderet.
Viborger Samler, 1831-07-14
Fra Danzig meldes, at alle Hunde, som findes løbende omkring paa Gaderne, strax ihielslaaes, og deres Eiere mulcteres. Man har nemlig fundet, at uomtvivlelige Symptomer af Cholera have yttret sig hos Hunde.
Viborger Samler, 1831-07-14
Andenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1831-07-14
Kjøbenhavn. Jfølge Meddelelse fra det herværende franske Gesandtskab af 1ste d. M. skulle alle Skibe, som komme fra Ostersøen, uden Undtagelse i franske Havne fremvise Sundhedspas paategnet af en fransk Minister eller Consul. Sundhedspasserne, kunne være tre Slags; ureent Pas, som medfører en Qvarantaine af 15 til 25 eller af 10 til 15 Dage efter Ladningens Beskaffenhed, mistænkeligt med en Qvarantaine af 10 til 15 eller af 5 til 10 Dage og reent med en Qvarantaine af 5 til 8 eller af 3 til 5 Dage. Efter de Sundhedsforanstaltninger, som den danske Regiering har taget, er det uden for al Tvivl, at Skibe fra denske Havne ogsaa kun ville vorde underkastede, hvad der gielder for reent Pas.
Viborger Samler, 1831-07-14
Ved Cancellie=Placat af 4de dennes er bragt til offentlig Kundskab at de fra danske ostersøiske Havne kommende Skibe indtil videre kunne blive modtagne i de preussiske Havne, naar de medbringe Sundheds=Attester, udstædte af den preussiske Consul, hvorfra Skibet udklareres eller naar der ingen Consuler ansat, da af vedkommende Øvrighed paa Stedet. Disse Attester blive at meddele paa tydsk eller oversætte i dette Sprog og at paattegne af en offentlig ansat Læge, samt at forsyne med dennes Segl.
Viborger Samler, 1831-07-14
J No. 156 af Kjøbenhavnsposten læses et Udtog af et Brev fra Paris af 18de Juni, hvoraf Nedenstaaende ogsaa torde have Jnteresse for vore Læsere: Jeg har truffet adskillige Landsmænd og blandt disse Dr. Ny ge, Dr Forchhammer og Geheimelegationsraad Brøndsted. Med H. har jeg ogsaa talt; han beder Dig hilset. Angaaende Frankrigs politiske Forhold, meente han, at ifald ikke Ludvig Philip fik andre Raadgivere, vilde om kort Tid en ny Revolution udbryde, da Nationen ikke kunde taale de Ydmygelser, den, ved Ministeriets, saakaldte maadeholdende System, havde lidt. Bourbonnernes Partie er her ganske ubetydeligt, men Ministeriet, der tildeels bestaaer af Personer, som ønske deres gamle Privilegier tilbage, er almindelig forhadt. Jsær en dette Tilfældet med Casimir Perier, som man kalder C. Pomper, fordi han med Sprøiter havde ladet en Hob Mennesker adsprede, der paa Napolcons Dødsdag havde forsamlet sig paa Place Vendome, for at befrandse den der af Napoleon opbyggede Seierssøile. - Til min største Forundring ere Franskmændene de ivrigste Bonapartister, omendskjøndt her i Frankrig vel neppe gives een Familie, som jo har begrædt Frænder og Venner, der ved hans Ærgierrighed førtes til Slagterbænken. Den, der, for nærværende Øieblik, paa et offentligt Sted vovede at yttre Had imod Napoleon, kunde være sikker paa at blive myrdet. - J de sidste 5 Dage har her igjen været Uroligheder og mange Mennesker ere blevne saarede. Den første Anledning hertil var, at en Kræmmer i RucSt. Denis vilde forbyde en Mand, som handlede med Lovsange over Napoleon, og med megen Veltalenhed udraabte disse til Salg, at raabe udenfor hans Huus, og da denne ikke agtede hans Forbud, vovede han at slaae ham. Dette var, for de omkringstaaende og tillende Folk, Signal til Angreb, imod Kræmmeren og hans Huus, hvilket de fuldkommen vilde have ødelagt, ifald de ikke vare blevne forhindrede derfra ved Gendarmes. Flere Aftener derefter har man imidlertid i den og flere Gader slaaet Vinduer og Lygter istykker, men igaar Aftes har det igjen været roligt.
Viborger Samler, 1831-07-14
Som man erfarer, hørte blandt de Stykker, Sommerskuespil=Selskabet iaar havde bragt i Forslag til Opførelse, ogsaa en Over ge siden Juli Revolutionen fremkomne Skuespil, hvori Napolcon er Helten. Den ansøgte Tilladelse til at opføre det skal imidlerrid være bleven nægtet, og Napolcon er saaledes ei kommen til at betræde den danske Scene. - Men ogsaa fra de patisiske Theatre er i de sidste Maaneder pludselig alle Napoleoner forsvundne. Indenrigsministeren skal have affordret alle Theaterdirecteurerne i Paris det Lofte, ci at bringe paa Scenen nogen Person, der er død i de sidste 20 Aar, og da denne Minister har Magten i Hænder til at give og - tage Theaterprivilegier, har man havt ondt ved at nægte ham dets Opfyldelse. (S. Bl.)Hr. Blok-Tøren har fra 1ste Juli af oprettet her et saakaldet Aviskabinet, eller politisk Læse Indretning, i hvilken Avisernes Hoved-Jndhold vil være optegnet paa en stor Trætavle en Time efter Postens Ankomst.
Viborger Samler, 1831-07-14
Sundheds-Mavebelter for Herrer, efter allernyesie Facon, kunne faaes i Møntergaden No. 56.
Viborger Samler, 1831-07-14
J Politievennen undrer man sig over at der, paa en Tid da man træffer de virksomste Midler til at forebygge Luftens Inficering ved skadelige Dunster, endnu ikke er taget Forholdsregler imod de væmmelige Been- og Klude-Oplag.
Viborger Samler, 1831-07-14
Den forrige Bispenslund, i Nærheden af Odense, forer nu Navnet: Caroline=Lunden. Jnd vielsen skete, som bekjendt, paa Hs. kgl. Høihed, Prindsesse Caroline Amalias Fødselsdag, den 28de Juni sidstl., ved en skjøn, landlig Fest, hvormed Hs. kgl. Høihed Prindsen kjærligen vilde overraske sin Gemalinde. Saasnart Prindsessen, ført af sin Gemal, nærmede sig Kilden, bilsedes hun af en i Kildegrotten skjult Najadechor af Damer og Herrer, hvorefter en, som Najade costumeret med Kjærminder bekrandset, lille Pige tilte hen til Prindsen og overrakte ham en Pergamentsstavle, med Anmodning: derpaa at skrive Kildens Navn. Denne Anmodning blev ikke opfyldt; men Najaden opfordret til at lade Dryaderne bestemme Navnet. Fra det Jndre at Grotten lod nu en smuk Musik af Harper, Fløiter, o. s. v., hvorpaa en ung Dame, som Dryade, fremsagde nogle skjønne Ord og pludseligt, som ved en Trylleslag, læstes over Vandløbet, 1 en klippedannet Sandsteen, Navnet "Caroline=Kilde", som hilstes af hele Folkemængden med et tredobbelt Hurra og Kanonskud. Den lille Najade rakte imidlertid Prindsessen en Krystalskaal med Kildens Vand, som Hs. kgl. Høihed med huldsalig Mildhed modtog og drak af, hvorpaa Hs. gl. Høihed Prinds Christian udbragte det Ønske: "at Lunden fra nu af maa blive en Samlingsplads for landlige Glæder, og Kilden i Fremtiden lædske og qvæge Mange."
Viborger Samler, 1831-07-14
Tvende Musik=Corps, et i Carolinelunden og et ved Næsby, afvexlede, medens der, paa det høie Fyrste pars Foranstaltning, ombares Thee og Forfriskninger til Alle og Enhver, uden Forskjel. Da Deres kgl. H. H. toge bort, bleve de ledsagede med en Sang af et talrigt Mandfolkechor. Denne skjønne Fest, der bivaanedes af en overordentlig Mængde Mennesker, begunstigedes af et herligt Veir. Til den af Borgerne næste Dag foranstaltede Fest i "Fruens Bøge" var Veiret ikke saa gunstig. Som Formænd for et høitideligt "Hoch, hvilket de Studerende ved Universitetet i Kiel bragde Hs. Maist. Kongen under Holsammes Ophold der, vare Studenterne Grothusen og Grev v. Plessen af Monarken meddeelte Tilladelse til, i 3 Dage at bære Generallieutenants=Epauletter.
Viborger Samler, 1831-07-14
Den 27de Juni om Aftenen sildigt, blev den overalt paa Kysten af Als udstillede Vagtet, i Nærheden af Sønderborg, fra Havet opskyllet mandligt Liig vaer. Der blev strax gjort Anmeldelse derom, Liget besigtiget af en Læge fra Sønderborg, og derefter nedgravet paa selve Stedet, saaledes som Quarantaine=Anordningerne befale. Liget var allerede i den Grad overgaaet i Forraadnelse, at Man umuligt kunde bestemme Døds=Aarsagen; men efter Lægens Formening havde Cholere morbus aldeles ingen Skyld heri. Den Afdøde havde været en Mand af stor Legemsbygning og, som det syntes, i sine bedste Aar, skjøndt hans Jsse dog var ganske skaldet. Han var ifort en blaa, i Halsen tæt tilknappet, Klædes Overkjole, graae Beenklæder af samme Stof og Støvler med Jern under. Saavidt Man kunde skjønne, havde Liget allerede ligget en 3 Uger i Vandet. Da der i den sidste Maanedstid er forulykket flere Søefarende i det sundewitiske Farvand, saa er det at formode, at dette Liig har tilhørt en af dem.
Viborger Samler, 1831-07-14
J Aalb. Stiftstidende læses Folgende fra Hjørring: "J afvigte Vinter blev Hr. Justitsraad Bye- og Herredsfoged Poulsen af Hs. Maist. Kongen beskikket til Raadmand i Randers. Saasnart dette blev bekjendt i Byen og Omegnen, blev af Byens Embedsmænd og Borgere skrivtligt, og at Herredsbeboerne ved en Deputation, tolket den Agtelse og Hengivenhed, de nærede for Hr. Justitsraaden, og derfor yttret det Ønske, at han vilde blive iblandt dem da han i den lange Tid, han som Embedsmand havde været hos dem, ved Retskaffenhed og Velvillighed havde erhværvet sig Alles Agtelse og Hengivenhed; men Skjæbnen bød Adskillelsen. Fredagen den 1ste Juli forlod han og Familie vor By, en Mængde Mennesker af Byen og Omegnen havde derfor forsamlet sig, for at sige den elskelige Familie Farvel; endeel af Byens Embedsmænd og Borgere, samt Landmænd af Venneberg Herred, ledsagede Familien, deels tidende, deels kjørende, til Vreilev Mølle, hos en Collation var foronstaltet, hvor, under et tredobbelt Hutraraad, den kjære Familie blev ønskeet et hjerteligt - Levrel, og bevidnet den Agtelse og Hengivenhed, man nærede for Samme. Strax efter at Hr. Justitsraad Poulsen og Familie havde fortsat Reisen, tog Forsamlingen Anledning at ønske Hr. Justitsraad Koefoed som var tilstede, under tredobbelt Hurraraab - Velkommen i sit ny Embede, som Byfoged i Hjørring og Herredsfoged i Venneberg Herred."
Viborger Samler, 1831-07-14
Viborg. Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian Frederik, der havde tilbragt den foregaaende Nat paa Steendalgaard, indtraf hertil i Eftermiddag Kl. 2 1/2 i høieste Velgaaende. Kanonernes Torden forkyndte Hs. Kongl. Høiheds Ankomst hertil Byen, hvor Høisamme naadigst behagede at stige af hos Stiftamtmanden, Hr. Kammerherre Greve af Ahlefeldt Laurvig. paraarorotorerner 11111. -
Viborger Samler, 1831-07-14
Bekjendtgjørelser. Min elskede Fader Mads Pedersen Refsgaard, Eier af Willumgaard pr. Skive, indgik til hiint bedre Liv ved en stille og rolig Død, Mandag Aften den 4de dennes efterat have opnaaet den høie Alder af 81 1/2 Aar; dette bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner, af hans eneste Søn, der levende føler den Hedengangnes sjeldne Værd. Refsgaard pr. Skive den 7de Juli 1831. Peder Madsen Refsgaard.
Viborger Samler, 1831-07-14
Hvor en duelig Meierske en Gartner der tillige kan være Skytte, og en Avlskarl kunne faae Tjeneste, anviser Aviserpeditionen.
Viborger Samler, 1831-07-14
En sort Hestenden Aftegning, med en Knude raa venstre Side af Bringen, bar i Nat stødt sig løs af Tøiret, og er formodentlig optaget. Optageren bedes melde sig paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1831-07-14
Ansomølle. i Skanderborg Amt Thyrsting-Brads Herreder, kan underbaanden faaes tilkjøbs, naar man derom inden Jul Maaneds Udgang henvender sig enten mundtlig eller i portofrie Breve til undertegnede Eier. - Møllen er for 8te Aar siden gandske af Ny opført med alle sine Værter samt et derværende Aaleværk: den mangler aldrig Vand; har 2de underfalds Vandhjule som drive 1 Rug qværn, 1 Maliqværn, 1 Grubeværk og en Boghvede qværn. Den ligger meget godt for Søgning, da der i flere Miles Afstand slet ingen Møller er, hverken Sønden, Vesten eller Norden for, og Østen for dog ingen nærmere en 3/4 Miil. Den er assureret for noget over 7000 Rbd. Sølv, Mølleskylden er 7 Tdr. og Jordskylden 2 Tdr. og 2 Skpr., hvorpaa kan fodres og græsses, 1 beste og 12 Køer og ligesaamange Stude og unbøvder samt 80 Faar. Mergel haves og; der er allerede merglet 30 Tdr. Land. Den aarlige Udsæd var i de 10 Aar, jeg beboede den, 12 Tdr. Rug, 8te Tdr. Byg, 16 a 20 Tdr. Havre og 4 a 5 Tdr. Boghvede, samt 25 a 30 Tdr. Kartofler. Den kan i Møllens Enge avles aarlig over 1000 Læs Engbør foruden en stor Deel saakaldet Søfoder. Engene ere i de sidste 16 Aar. overordentlig meget forbedrede ved Grøftning og Overrisling, men kan endnu forbedres meget ligesom den ved Møllen værende Sø, hvoraf en stor Deel kan ved liden Bekostning forvandles til Eng ved Vandets Synkning. Til Møllen haves betydelig Fiskerie især af Aal Gjeder og Aborre. Den har i endeel Aar været bortforragtet imod en aarlig Afgirt af de Tønder Rug, og har Forpagteren selv svaret alle muelige Afgifter og holdt Møllen i vedbørlig Stand. Dersom Kiøberen, ønster det, saa kan endeel af Kjøbesummen blive staaende i Møllen, ligesom og endeel flere Enge og 1 Stykke Egeskov paa 8 a 10 Tdr. Land som ligger i Nærheden, om det attraaes, kunne medfølge i Kjøbet. Salten i Them Sogn d. 29de Juni 1811. F. Møller.
Viborger Samler, 1831-07-14
Jfølge Stiftamtets Ordte bliver Løverdagen den 30te dennes Formiddag Kl. 10, paa Testrupgaard, afholdt offentlig 4de Auction over den Hs. Majestæt Kongen for resterende Skatter adjudicerede, Hans Sommer forhen tilhørende, Gaard i Testrup Bye og Sogn af Hartkorn 3 Tdr., i flere forskjellige Parceller, enten til at forenes med paagrændsende Eiendomme, eller til færskildt Bebyggelse; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobroe, den 8de Juli 1831. Jansen.
Viborger Samler, 1831-07-14
Jfølge Reqvisition fra vedkommende Udlægshavere, bliver afholdt Auction i Chr. Hennings Bopæl, Mandagen den 15de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 over et betydeligt Ind- og Udboe, bestaaende af Mahognie-Schatoller, Commoder, Borde, Stole, Sophaer, Speile, Skabe, Sengesteder og Sengellæder et Partie Linned af forskjelligt Slags, endeel forarbeidet Sølv, neget Porcellain og endeel Glasvare, Kobber Jern og Træfang, en næsten ny holsicensk Vogn, samt nogle Arbeidsvogne, Plouge, Harver, Kjøretøier og endeel Gaardsredskaber m. m. m. Randers, den 4de Juli 1831. Regelmann.
Viborger Samler, 1831-07-14
Arvingerne efter afgl. Enke Ane Jensdatter af Resen Bye og Sogn, Fiends Herred, Viborg Amt, der ved kongelig allernaadigst confirmeret Testamente af 27de September 1816 har testeret bemeldte hendes Arvinger 100 Rbd., indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Arveret for undertegnede Stifteforvalter. Fjends Nørlyng Herreders Contoir i Viborg den 2den Juli 1831. F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1831-07-14
Proclama. Creditorer i Dødsboet efter Aftægtsmand Christen Eritsen i Klorurgaard indkaldes med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Synderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 4de Juli 1831. Rod. taf R. P. Dous.
Viborger Samler, 1831-07-16
indske Efterretninger.
Viborger Samler, 1831-07-16
Polen. Den udbredte Efterretning, at General Gielgud paa sit Tilbagetog allerede igjen skulde befinde sig i Kongeriget Polen har ikke bekræftet sig; derimod forsikkre nu preussiske Beretninger, at Russerne have afskaaret ham Tilbagetaget over Memel ved at ødelægge Broen ved Gielgudischken; den 4de og 5te Juli vil man i denne Egn have hørt en stærk Kanonade der stedse meere nærmede sig den preussiske Grændse. Om Puszet hedder det, at han har lidt forskjellige Nederlag ved Mariampol. Fra Warschau lyde Efterretningerne om Krigen i Lithauer, gunstigt. Den 7de Juni havde Chlapowski i Kai dani forenet sig med Gielgud, efterat han paa sit Tog derhen havde frataget Russerne tre Kanoner, 1500 Carabiner og 2000 Fanger. En Mængde Jnsurgenter havde forenet sig med ham. Gielgud havde detascheret Oberst Stimanowski mod Po langen og erholdt en Rapport fra denne med den Beretning, at 4000 Jnsurgenter havde forenet sig med ham. Den 19de havde Gielgud foretaget en stærk Recognoscering mod den fjendtlige Position ved Wilna. Da Fienden der havde concentreret næsten sin hele Styrke, torde Gielgud ikke vove et Hovedslag; han trak sig altsaa tilbage i sin Stilling og senere endnu to Marscher bort fra Wilna. Tabet var denne Dag nogle 1000 Mand paa begge Sider. Dembinskis Corps der opererer paa den anden Side af Wilna, og Stimanowskis mod Polangen detascherede Corps toge ikke Deel i denne Fægtning. Efterretningerne naaede til den 23de Juni, Organisationen af de nye Regimenter gik rask og ordentligt for sig; hele Hæren var gjennemtrængt at den bedste Aand. J Lithauen er oprettet en provisorisk Regjering under Præsidium af den forrige polske General, Senator Castellan Tisskiewicz. Denne Regjering er især beskjæftiget med Organisationen af den væbnede Magt. De oprettede Regimenter benævnes i Ordenen efter de polske; saaledes hedder Linieinfanteriet det 24de, 25de Regiment o. s. v. Den 15de beløb det velbevæbnede Cavallerie sig allerede til 6000 Mand. En Deel af Opstanden drog sig hen af Egnen ved Mohilew. I den allersidste Efterretning fra Warschau af 7de d. M. meldes som et Rygte, at Gielgud skulde være falden i en Fægtning mod Russerne; medens disse imidlertid med den største Deel af deres Stridskræfter vare brudte op fra Wilna i Retningen af Kowno mod denne General, skal Demdinski, der opererer paa den anden Side af Wilna, have angrebet Wilna fra Nordsiden og efter en morderisk Kamp errbret denne Stad, Jmidlertid vare endnu ingen authentiske Efterretninger indløbne herom. Jfølge de officielle til Generalissimus indsendte Beretninger kjender Russernes Grusomhed mod Lithauerne ingen Grændser. Saaledes reddede Qvinder Børn og Oldinger sig i Staden Ossmiana ind i Kirken da et Regiment Kabardiner trængte ind i Staden; men disse fulgte dem og myrdede den hele Skare i hvis Spidse Præsten stod med Crucifixet i Haanden. Flere end 300 Qvinder bleve skjændede, for de myrdedes, og den hele Stad gjort lige med Jorden.
Viborger Samler, 1831-07-16
Nationalregjeringen har nedsat en overordentlig Krigsret, for at dømme Deeltagerne i den nylig opdagede Sammensværgelse. - General Ribinske skal have erholdt Commandoen over det hidtil af General Jankowski anførte Corps. - General Chrzanowski har fra Zamose sendt 25 svære Kanoner til Warschau. - General Turno har bemægtiget sig Sierock og gjort 50 russiske Cavallerister til Fanger. - J Woiwodskabet Plock staae Russerne ved Wira og sende undertiden Patrouiller ud over denne Flod. - Feldtmarschal Paslewitsch har holdt Revue over de forskjellige russiske Corpser og har sit Hovedqvarteer i Rozan. Han skal aldeles i ikke have fundet Hæren i en saadan Tilstand, at han kan udføre offensive Operationer med den. - General Chlopickis næsten lægte Saar skulle igjen være brudte op. - Østerrigerne have forfulgt to Husarer, der vare deserterede over Grændsen, ind paa polsk Grund, have saaret begge disse tilligemed en polsk Tjenestekarl, der tog deres Partie, bundet Forvalteren paa Herregaarden, hvortil de havde taget deres Tilflugt, og reqvireret en polsk Vogn til at føre Fangerne tilbage. - General Kreutz skal være, kaldt tilbage, og General Murawiew have erholdt befalingen over hans Corps. - Følgende russiske, Fanger, hvem det var tilladt at opholde sig i Eienstochow, ere undvegne derfra: Alexander Buturlin, Fløiadjutant hos Keiseren; Artillericobersten Sokolow, Jnfanteriemajorerne Owczarsti og Lewskt og Officianten Zaworow. - Divisionsgeneral Malachowski skal efter Undersøgelsen af General Jankowskis Opførsel ved Angrebet mod Rüdiger, have aflagt en meget stræng Beretning. - Chlapowski commanderer nu en ches i Lithauen. - Den unge Grev Montebello er med Lieutenants Rang, udnævnt til Adjutant hos Generalissimus. - Den russiske Charge affaires i Berlin, Baron Maltiz, har udstædt en Advarsel til den derværende Handelstand mod det Laan paa 60 Mill. Fl., som Polakkerne ville aabne, og som aldrig vil blive erkjendt af Keiseren.