JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-19
Creditorerne i Boet efter forhenværende Værtshuusholder i Kjøbenhavn Hans Rasmussen, der senest har været bosat i Tvede under Sunds og Gudme Herreder, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel for at anmelde deres Fordringer for Undertegnede, som befuldmægtiget af den myndige Universalarving. Kjøbenhavn den 5 Octbr. 1816. L. Köpke, Nørrevold No. 220. Fyens Stiftsavis, udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Redacteur, Carl Bagger. Tirsdagen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Jndhold. Udlandet. Spanien. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Blandinger. Svendborg. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
udlandet. Spanien. Den franske Regjering har den 13 ds. i Paris ladet bekjendtgjøre den alt omtalte Telegraf efterretning om Dobbeltgiftermaalets Fuldbyrdelse: Den 10de om Aftenen Kl. 10 1/2 høitideligholdtes Dronningens Formæling med Jnfanten Don Francisco og Jnfantindens med Hertugen af Montpensier. Næste Dag Kl. 11 om Formiddagen fandt Vielsesmessen Sted, i Kirken Atocha. - En Madrider Correspondent beretter, at Dronningen den 15de i egen Person vilde opløse Cortes og derhos takke for deres billigelse af Dobbeltgiftermaalet, hvorefter der den 16de, 17de og 18de afholdes Tyrefægtninger. De franske Prindser ville den 20de eller 21de forlade Madrid for at vende tilbage til Frankerig; de ventes den 1 Novbr. i Paris. - Et Brev fra Valencia fortæller, at Commandeurerne paa to smaae engelske Krigskibe, som laae der i Havnen, have fremstillet sig for Generalcapitainen og gjort ham bekjendt med, at de af deres Regjering havde modtaget Ordre til, ved de Omstændigheder, i hvilke Frankerig, havde bragt dette Land, at beskytte de i Valencia boende Engellændere. Generalcapitainen gav dem det Svar, at Landet var fuldkommen roligt; men hvis Tilstanden, virkelig maatte være saaledes som de Herrer Capitainer, indbildte sig, saa vilde de gjøre meget bedre i at beskytte, Franskmændene, hvorpaa Engellænderne meget forbittrede bortfjernede sig. - Med Hensyn til Rygtet om en foregiven Kulde mellem Jnfanten Francisco og Hertugen af Montpensier, bemærker et Madrider Blad, at da Prindserne forlode Hs. Majestæts Gemak, hvor et lille Familieraad var afholdt, greb Jnfanten Francisco den franske Prindses Haand og sagde høit, for at det kunde høres af Alle: Vi kjende hinanden, thi vi vare sammen paa Collegiet, vi ville stedse forblive Venner."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Frankerig. Bladet Presse, melder efter et Brev fra Madrid af 7ds., at det engelske Gesandtskabs Agenter have opbuden Alt for blandt Befolkningen at bringe en Bevægelse istand imod Hertugen af Montpensters Giftermaal. J visse Dele af Staden blev uddeelt Penge, for at Man skulde modtage Prindsen ved Jndtoget med truende Skrig, men alt forgiæves. Dog beretter samme Blad i en Efterskrift, at et Jndivid, som vilde indsnige sig i Palladset, er bleven heftet, og at Man hos ham forefandt to skarpladte Pistoler. Denne Mand, ved Navn Olavarria, der er bekjendt for at være meget exalteret, har tilstaaet at have villet myrde Hertugen af Montpenster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
General Lamoriciere er i Calais bleven valgt til Deputeret; af 369 Stemmer erholdt han 207. Schweitz. Regjeringen i Genf er nu styrtet. Det er den fjerde protestantiske Regjering som, formedelst sin Sympathie for Jesuitismen, har maattet aftræde. Gemytternes Bevægelse i hele Schweitz er uhyre stor og Man befrygter ei uden Grund, at Revolutionen ogsaa vil udstrække sig til de andre Kantoner. Beretningerne herom lyde i det Væsentlige saaledes: Jesuiterne ere de Orme, som gave i denne Folkestats Jndre, volder den saa mange Smerter og truer i Tiden dens Existens. Jesuiterne have forstaaet at bygge deres Reder i de meest katholske Kantoner. Færdig med dette have de veitz. Østerrig. Tyrkiet. Sverrig. - Fædrelandet. lidt efter lidt tilvendt sig Raadighed over alle offentlige Kaar; Underviisningsvæsenet er blevet dem overladt og de besørge Gudstjenesten i de vigtigste Kirker; Øvrighederne ere blevne gjorte aldeles lydige, og Folket fanatiseres meer og meer. Men den vigtigste Foranstaltning, som disse Plageaander i Samfundet have foretaget, er, at de for 3 Aar siden bevægede 7 af Republikens Kantoner, og dette viser, hvilken Jndflydelse de allerede dengang havde vundet, til at slutte et hemmeligt separat Forbund, sigtende til at forsvare deres nye af Jesuiterne oprettede Jnstitutioner mod ethvert Angreb fra de øvrige Kantoners Side, og Oprettelsen af denne Forening vovedes, uagtet Republikens Grundlov forbyder ethvert separat Forbund. - Regjeringen i Kantonzürich, hvorden frisindede Aand synes at have et Asyl og hvor Contralbestyrelsen for hele Schweiz fortiden har Sæde, har opfordret de øvrige Kantoners Regjeringer til at gjøre en Alvor af Separat-Forbundets Opløsning. Denne Opfordring indløb saaledes ogsaa til Genf. Her sammentraadte strax en frivillig Commission til denne vigtige Sags Fremme. Samme indgav derpaa under 2 ds. et Andragende til Genfs Storraad, om kraftig at handle i Forening med Zürich. - Den 3 ds. kom Sagen til Forhandling og Afstemning i Genfs Storraad, og dette fattede den Beslutning, at der ikke nu kunde gaaes ind paa Zürichs Andragende om Opløsning af det katholske Separatforbund, samt bestemte, at der skulde gribes Forholdsregler mod Dannelsen af Friskarer og at de Kantoner, i hvilke saadanne oprettedes eller gjorde Jndfald i andre Stater, skulde være ansvarlige derfor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Tvende mæglende Amendementer af Oppositionen i Storraadet bleve forkastede, og den største Deel af de liberale Deputerede bleve nu tilsinds at træde ud af Stor raadet og protestere mod dets Beslutning. Om Morgenen den 4de samledes uopfordrede 5 - 600 Borgere, paa Torvet du Temple, og besluttede at samles igjen om Eftermiddagen for at indgive en Protest mod Storraadets Beslutning og udskrive en Folkeforsamling, der fandt Sted Dagen efter i Qvarteret St. Gervais og hvori besluttedes, at der ikke skulde gaaes angrebsviis, tilværks mod Regjeringen; men underrettet om, at den agtede at besætte Qvarteret St. Gervais og foretage nogle Arrestationer, bemægtigede de Utilfredse sig om Aftenen Kl. 8 denne Forstad og barrikaderede sig deri om Natten. Statsraadet opfordrede nu Beboerne af St. Gervais til at underkaste sig, men da dette afsloges, paafulgte det tidligere omtalte Bombardement, som faldt ud til de Liberales Fordeel, og hvorefter dannedes en ny provisorisk Regjering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Østerrig. Bondebevægelsen i Gallizien, hvilken i forskjellige Blade sagdes at være forbi, gjendrives nu paa det meest Slaaende. Den k. t. Hofcommissair Grev Stadion har saaledes den 6 ds. offentliggjort en Forordning, ifølge hvilken hele Gallizien, med Undtagelse af Bukowina, sættes under Standretten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Den 10 de om Morgenen er til Wien indløben den Efterretning fra Ofen, at Erkehertug Palatin af Ungarn var bleven betænkelig syg. Natten derpaa indtraf atter en Staffet med den Efterretning, at Sygdommen havde antaget en farligere Charakteer. Hoffet er i største Bekymring, en Koureer afsendtes strax til den sig for Tiden i Königingratz opholdende Erkehertug Stephan, ligesom Erkehertug Carl ufortøvet er ilet til Ofen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Tyrkiet. Reschid Pascha er udnævnt til Stor vizir og Ali Effendi i hans Sted til Minister for de udenlandske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Sverrig. Ved Slutningen af Aaret 1843 udgjorde Folkemængden i Sverrig 3,237,180, af hvilke ere af Mandkjønnet 1,566,000 og 1,670,180 af Qvindekjønnet, altsaa imod hver 1000 af Mandkjønnet 1067 af Qvindekjønnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Fædrelandet. Blandinger. Kjøbenhavnsposten af 16 de anstiller følgende Reflexioner: "Hvad vilde Man ikke for ti, for otte Aar siden have givet til, at Algreen-Ussing, var bleven udnævnt til Deputeret i det kgl. danske Cancellie, Nu er han bleven det, og der er ikke alene Jngen, som jubler i den Anledning, men Mange ansee det vel endog for beklageligt, for skadeligt for den gode Sag. - Det er vel dem, der sige, at Ussing har sveget denne gode Sag, at han er en Frafalden, der er gaaet over fra Folkets Side til Regjeringens, at han kun har benyttet sig af Folkets Skuldre for at stige desto høiere op i Bureaukratiet. De beraabe sig paa alle Ussings offentlige Yttringer i Aarene fra 1834 til 1840, da han var liberal, konstitutionelsindet, en Ven af Trykkefriheden, hvis Brug han først fremkaldte, da han kæmpede for Offentlighed, for Besparelser i Statshuusholdningen, da han talte om sit gode Sværd, der ikke skulde hvile, og om Absolutisternes Wischi Waschi. - Og de paavise hvor langt han nu er fjernet fra dem, der tidligere sympathiserede med ham i alle disse Deele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Det var i den roeskildske Stænderforsamling 1840 at den Kløft opstod mellem Ussing og de Liberale, som senere har udvidet sig til en heel Ørk; - der desavouerede han Pressen og dermed den hele Bevægelse. Allerede strax efter Tronskiftet havde Ussing holdt sig tilbage, dog deeltog han endnu med Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter i at andrage paa en konstitutionel Forfatning. Men han var for klog og beregnende til at vove videre. Den Aand, han havde hjulpet til at vække, var pludselig bleven ham for let og bevægelig, han kunde eller vilde ikke længer kjendes ved den; han havde vel engang været begeistret for Mirabeau, men vist aldrig for Camille Desmoulins, endsige for Velfærdscommitteen. Hvor overdreven var dog ikke denne Frygt; ligesom Ussings Liberalitet saaledes havde ogsaa Bevægelsen i 1840 sin Begrændsning, og da de skiltes ad, gik hver til sin Side.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Ved den næste Stænderforsamlings Aabning i 1842. skrev Ussing, at Man istedet for at anholde om en konstitutionel Forfatning, burde gaae de praktiske Resultaters Vei, bruge den parlamentariske Seighed. Han maa have meent, at Aanden kunde sættes paa Flasker og bruges efter Tid og Leilighed i smaa Qvantiteter. Men hvorlænge varede det vel inden de, der heftigst protesterede imod dette hans praktiske Raad, kom til det samme Resultat ad en anden Vei. Den konstitutionelle Jdee skulde opsættes indtil Eidergrændsen var bestemt og Nationalitetssagen afgjort. Dermed hengik atter to Aar, og i Stænderforsamlingen 1844 var det da, at den kjøbenhavnske Borgmester fremkom med et Forslag om at opfordre den absolute Konge til at erklære hele Monarchiets arvelige Eenhed. Det vakte baade en indenlandsk og udenlandsk Storm, og dog er Ussing efter atter to Aars Forløb udgaaet af denne Storm som Medlem af det danske Cancelli. - Han har aldrig deeltaget i de nationale eller skandinaviske Bevægelser og dog er han, paa Grund af hiint Forslag, af Slesvigholsteenerne bleven angreben haardere end nogen anden, og de ville vist ikke smille meget venligt til denne hans Udnævnelse. Men hvad ville vore Wischi-Waschi-Folk ansee den forOg hvorledes ville Bureaukratiets Veteraner modtage den nye Collega, Sikkert ere de noget forventningsfulde, - det maa dog forekomme dem noget besynderligt at sidde saa nær sammen med den Mand, der endnu for faa Aar siden talede saa skurrende; Stemmen er dog endnu den samme. Og det maa forekomme dem at være en ganske aparte Vei, ad hvilken den nye Collega er kommen til dem; - det vil undertiden pludselig falde dem ind, at Ussing dog egentlig har hørt til Oppositionen, at det er uhørt i Danmark, at Nogen fra Oppositionens Række er - om ogsaa med et vist dunkelt Mellemrum - kommen ind i Justitskollegiet! Og der ligger vel ogsaa den største Betydning af Ussings Udnævnelse. Han kan, uagtet hiint Mellemrum, dog ikke andet end ansees for udgaaet af Oppositionen. Endnu i den sidste roeskildske Forsamling fremkom Ussing med et Forslag om Ophævelsen af Godseiernes patrimonielle Rettigheder, der ingenlunde behagede Dhrr. Godseiere. Den parlamentariske Seighed fik ikke bragt noget praktisk Resultat derudaf, thi den var saa seig, at den slet ikke kom til at behandle det. - Men om nu Algreen-Ussing, vil tage noget af sin gamle Oppositionsaand med sig ind i det kgl. danske Cancelli eller han ganske vil afføre sig den – det maa Tiden vise. Vi ville haabe det Første, vi ville haabe, at den Mand, der i sin Tid bidrog saa væsentlig til at vække den statsborgerlige Bevidsthed, der saa levende søgte at udvikle den repræsentative Jdee, hvilken vi antage han egentlig aldrig ganske har opgivet, ogsaa nu vil vedblive at vedkjende sig den og anerkjende dens Fordringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Professor Hansteen i Christiania beretter i den Constitutionelle" Følgende om den nye Planet: "Ved denne Planets Opdagelses-Historie fortjener upaatvivlelig følgende Notits at komme i Betragtning. Paa en Reise til Göttingen i Sommeren 1839 traf jeg den berømte, for nylig afdøde, Königsbergske Astronom, Geheimeraad Bessel i Altona, og gjorde en Reise med ham fra Altona til Dr. Olbers i Bremen og tilbage. Under dette Samliv fortalte han mig iblandt andet, at han i Betragtning af den Uovereensstemmelse, der befandtes imellem de Elementer for Planeten Uranus's Bane, som Man erholdt ved at lægge til Grund for Beregningen enten Observationerne imellem 1690 og 1781, eller imellem 1781 og 1820, eller de allernyeste, havde fattet den Formodning, at der maatte være en hidindtil ubekjendt Planet af en temmelig betydelig Masse udenfor Uranus, som ved sin Jndvirkning paa denne i disse 3 forskjellige Perioder havde foraarsaget mærkelige Perturbationer i Uranus's Bevægelse. Han havde derfor forsøgt, af de observerede Perturbationer at udfinde Elementerne for en saadan Planets Bane og dens Masse, saaledes, at heraf de omtalte Perturbationer kunde forklares, og om muligt denne fremmede Planet findes. Han troede en Gang at have naaet Maalet, men der fandtes endnu nogle Afvigelser ved nogle af disse Jagttagelser, som bragte ham til, indtil videre at lægge Arbeidet tilside, i Haab om, ved fortsatte Undersøgelser at erholde en fuldkomnere Overeensstemmelse. Dette Arbeide maa vel i det mindste være begyndt et Par Aar tidligere, og er altsaa maaskee 89 Aar ældre end Hr. le Verriers's. Hr. Candidat O. J. Broch har ogsaa fortalt mig, at han af Bessel i 1842 hørte denne Sag omtale, saa at B. endnu den Gang ei havde tabt denne Undersøgelse af Sigte. Ulykkeligviis døde han fra dette interessante Arbeide: men en Deel af den Hæder, som Udførelsen af en saa dristig Jdee fortjener, tilkommer ham ustridigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Fra Færøerne skrives under 22 Septbr. Følgende: "Færingerne ere bekymrede, og det ikke uden Grund, ved de mørke Udsigter for den tilstundende Vinter, især da nu foruden al anden Ulykke, der i Sommer har rammet dem, ogsaa Kartoffelavlen aldeles er mislykket; endeel af dem ere raadnede i Jorden formedelst det vaade Veirlig, og Resten er angreben af den almindelige Kartoffelsyge, naar Kartoflerne koges, blive de haarde og have en slet Smag. Da Kartoflerne hos de Fleste i Almindelighed udgjøre 1/5 af Levnetsmidlerne, bære Mange Frygt, at den Byg, som tilføres den kongelige Handel, ikke vil være tilstrækkeligt, saasom Høstens Udfald ei kunde vides, dengang Reqvisitionerne afsendtes. Det færøeske Korn befindes ogsaa at have liidt meget af Rust, saa at Kornhøsten bliver daarlig, endogsaa paa de sydlige Øer, hvor Man ellers kun behøver liden Tilførsel deraf. Vel er det ikke bekjendt, hvormeget Korn der er i Beholdning og hvormeget der er reqvireret, men da kun et Skib paa mindre end 40 Commercelæster siden i Foraaret har forsynet Handelen med Cargaison og Korn, frygter Man saameget mere for Mangel paa Fødemidler, som Fiskeriet i Aar har været yderst ubetydeligt formedelst Sygdommen og det vedholdende slette Veir, og desuden Grindefangsterne ikke, som i de foregaaende Aaringer, kunne raade Bod paa Victualierne; Aarstiden er nu saa langt fremskreden, at Man desværre ei tør vente flere Hvalfangster i Aar. Skulde da (det Gud forbyde!) Søskade indtræffe eller Skibene være nødsagede til, som undertiden før har været Tilfældet, at overvintre i Norge, da er der neppe Tvivl om, at Færingerne ville blive udsatte for Mangel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Jnspekteuren for den kgl. Kobberstiksamling, Justitsraad Thiele, reiste igaar til Dresden, for paa kal Regning at gjøre Jndkjøb paa Auctionen over den berømte Samling af Kobberstik, Raderinger og Haandtegninger, som Kunstkjenderen Rumohr har efterladt og som der vil blive solgt i denne og næste Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Sidste Løverdagsnummer af "Dannevirke, er af Politimesteren lagt under Beslag; i Søndags udkom derfor et Extranummer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Svendborg den 14 October. Hs. Kgl. H. Kronprindsen ankom hertil igaar Eftermiddag Kl. 5 og steeg af paa Gjæstgivergaarden, hvor han modtoges af Communalbestyrelsen og Byens Embedsmænd. J Formiddags inspiceredes Kirkerne, Fattig= og Arbeidsanstalten, den nye omlagte Møllergade, Hospitalet, Borgerskolen, Havnen, Christian Frederiks Tegneskole og Arre sterne, hvorefter Hs. Kgl. H. gjennemsaae CommunalRegnskaberne. Ved Jnspiceringen af Havnens nye Jnddæmning, Koholmen" kaldet, der ved Opførelsen, af en Steenmole i faa Aar er skreden saavidt frem, at den allerede nu afgiver et fortrinligt Værn for Skibe i den indre Havn, og ved fortsat Jnddæmning inden lang Tid vil opnaae en betydelig Størrelse, og saaledes blive af dobbelt Vigtighed for Communen, fremtraadte Byfogden, Hr. Kjunker v. Jessen, før i Communalbestyrelsens og Havnecommissionens Navn at anmode Hs. Kgl. H. Kronprinds=Gouverneuren om Tilladelse til at dette for Byens Søfart saa nyttige Havne-Anlæg, maatte, under Forbehold af vedkommende Collegiers Sanction, bære Hs. Kgl. H. Navn og kaldes Frederiks Øe", hvori Høistsamme naadigst samtykkede. Herpaa udbragtes et "Leve, for Kronprindsen, hvorved Frederiks=Øe hilste sin høie Navner med Salut. Samtlige Skibe i Havnen slagede. Efter Jnspiceringen indtog Hs. Kgl. H. en Diseuner dinatoire hos Hr. Kjunker v. Jessen, og forlod atter Byen i Eftermiddag Kl. 3, for at gjæste Hs. Excell. Grev Moltke=Hvidtfeldt paa Glorup. (Sv. A.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Odense. (iligencepost.) J Berl. Tid, læses følgende Cancellie-Cirkulaire af 15 October 1846 til samtlige kgl. Collegier og Overøvrigheder i Danmark: Jfølge det af Hs. Kgl. H. Kronprindsessen af Danmark Caroline Charlotte Mariane født Hertuginde af Mecklenborg-Strelitz, paa Grund af Hendes i flere Aar vedvarende Sygelighed og nu aldeles nedbrudte Helbred, derom gjorte Bøn og Begjæring, og efterat Hs. Kgl. H. Kronprindsen, uagtet høist ugjerne, omsider har givet efter for denne Bøn, har Hs. Maj. Kongen, skjøndt med hiertelig Beklagelse, under 30 Septbr. d. A. aldeles ophævet og opløst det imellem Hs. Kgl. H. Kronprinds Frederik Carl Christian og Hendes Høihed Hertuginde Caroline Charlotte Mariane af Mecklenborg-Strelitz under 10 Juni 1841 indgaaede Ægteskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Hs. Maj. Kongen agter paa Onsdag at begive sig til Roeskilde, for at tage Christian den Fjerdes Capel i Domkirken i Øiesyn, da Thorvaldsens Statue af denne Konge i Bronce nu der er opstillet. Fra Roeskilde agter Allerhøistsamme at begive sig til Jægerspriis, for der at opholde sig nogle Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Under 13 Octbr. 1846 er der udkommet et kongeligt Patent om Brugen af det danske Sprog i den slesvigske Stænderforsamling; hvilken skal blive meddeelt imorgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Under 12de, er i Naade og med Pension entlediget Sognepræst for St. Peders Menighed i Slagelse og ved Hospitalet sammesteds, H. Bastholm, R. af D. og Dm., samt derhos beskikket hidtilværende personel Capellan paa eget An- og Tilsvar for fornævnte Menighed og Hospital, C. H. B. Benzon, til Sognepræst for samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Under 16 ds. er Sognepræst for Værsløv og Jordløse Menigheder i Sjælland, J. Sidenius, beskikket til Sognepræst for Gudbjerg Menighed i Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Ved Classelotteriets 6te Classes Trækning igaar ere de større Gevinster faldne saaledes: 1 Gevinst paa 50,000 Rbd. paa Amben 16 212, 1 paa 15,000 Rbd. paa Amben 91125, 1 paa 10,000 Rbd. paa Amben52-392, 2 paa 5000 Rbd. paa Amberne 68-355 og 3201, 3 paa 4000 Rbd. paa Amberne 36 –162, 2 117 og 14-363, 4 paa 2000 Rbd. paa Amberne 26 355, 69-209, 81125 og 90–117, 1 Præmie og 20 Gevinster paa 1000 Rbd. paa Amberne: 49-336, 57-175, 15-175, 6246, 44363, 68-363 (Præmie). De udkomne Bagtal ere: 117. 125. 162. 168. Her til Byen kom følgende Gevinster: hos Mad. Schalburg Amberne 18-317 med 1000 Rbd., 32 246 med 200 Rbd., 60–209 og 24-189 hver med 100 Rbd., 60–215 og 31330 hver med 50 Rbd.; hos Hr. Kjøbmand J. Bang Amberne 24-234 med 100 Rbd., 24-250, 65-246, 23215 og 28321 hver med 50 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Reisende over Storebelt, fra 15 til 19 Octbr. Fra Fyen til Sielland: Dhrr. Annerich, Poulsen, Jahn, W. Bang, Heegaard, Wedell, Husom, Bauer og Jbsen; Jfrr. Ohlsen, Engel og Hansen; Capit. Mönnich; Avlsforv. Bonnevie; Lieuten. Lundbye, Husom og Kone; Jfr. B. Krogsberg; Mad. Martin, Procur. Holm; Oberst Wedell Wedellsborg; Gross. Holm og Fahnøe; Handelsr. Stockermann og Ruetz; Capit. Leth; Grev Holck Winterfeldt og Tjener; Jfr. Petersen; General Qvade; Garver Poulsen; Møller Petersen; Procur. Tommerup; Stud. Frølund; Lieuten. Ohmann. Fra Sielland til Fyen: Pastor Bierring; Mad. Heinsvig; Kherre Krogh og Søn; Lieuten. Fencker og Søn; Dhrr. Schucani, Jensen, Fischer, Ontzen, Diderichsen, Willeius og Sivers Mad. Boesen og Nielsen med Søn; Cadetterne Crone, Hansen, Gyldencrone og Moltke; Lieuten. Løvenhjelm; Cand. Junge og Molike; Gross. Holm og Fahnøe; Fuldm. Primon; Mad. Hansen; Oberst Hindenburg; Forv. Jpland og Andersen; Mad. Feilberg; Jfrr. Strømbom, Poulsen og Beck; Hr. Petersen; Mad. Hansen; Cand. Jacobsen; Jfr. B. Theilgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Ind= og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede: Jngen. - Udgaaede: den 19 Octbr., H. Høyer af og til Kallundborg, Baaden Anne Kjerstine med Flyttegods; den 20de, N. A. Outzen af Kjøbenhavn, til Engelland, Briggen Frau Martha med Erter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Udnævnelser. Under 10 Octbr. er Secondlieuten, i den Kongel. Artilleribrigade, C. v. Buntzen, udnævnt til Premierlieuten, i Brigaden, med Anciennetet af 1 Aug. 1844 imellem Premierlieuten. v. Lunn og v. Dorn; Premierlieuten, i Kongens Livcorps, C. F. C. Borch, efter Ansøgning meddeelt Afsked i Naade fra Corpset, og Secondlieuten. F. C. Feddersen, forfremmet til Premierlieuten, i bemeldte Corps, den 14de er Ritmester og Chef for Kongens Liveskadron paa St. Croix, R. Knight, efter Ansøgning og formedelst Svagelighed meddeelt Afsked i Naade af den borgerlige militaire Tjeneste: den 6te ere Efternævnte benaadede med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. D. J. Svendsen, Dreiermester ved Holmen; N. Ordrup, Overcanoneer i Søetaten; C. M. Høy, Skipper ved Holmens Takkelloft; C. Sørensen, Høibaadsmand ved Holmen; den 13 Septbr. er Premierlieuten. O. F. Suenson udnævnt til Underfabrikmester ved Søetaten; den 22de er forhenv. Præst i Quars, G. Christensen, udnævnt til Præst i Nübel, i Provstiet Sønderborg; den 16 Octbr. ere Fuldmægtig under Admiralitets- og Commissariats-Collegiet F. W. Aagesen og characteriseret Fuldmægtig, Krigscancellisecret. C. W. Wellmann benaadede med virkelig Krigsassessors Characteer, samt Cancellisterne L. F. Rist. J. F. Gradmann, C. Biserup og H. F. Schaffer med Krigscancellisecretairs Characteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-20
Ledige Embeder. Et Cancellist-Embede i Høiesterets Justitscontoir. (Opslaaet vacant den 1 Octbr.) - Rødding, Løvel og Pederstrup Sognekald i Viborg Stift; gl. Angivelse 173 Rd. Dette Embede er forundt særdeles Lettelse i Skatter.