JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Blandede Efterretninger. Nogle Exempler paa Personer, som ved Fortjeneste og Lykke have opsvinget sig til høie Embeder og gjort sig fortjente til Nutidens og Efterverdenens Høiagtelse: Publius Varus Alfennus, Romersk Consul, var fra Begyndelsen Skomager i Cremona. - Aurelianus, Romersk Keiser, var Søn af en fattig Bonde. Anastatius L., Keiser i Østerland, var født af meget fattige Forældre. Angstatius 11. var ligeledes af ganske ringe Fødsel, og Søn af en Haandværker. - CardinalAlberoni var en Gartners Søn. - Pave Alerander V. gik fra Begyndelsen og tigede paa Øen Candia. Pave Benedikt Kl. var Søn af en Faarehyrde; hans Moder var Vadskerkone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Pave Benedikt All var en Bagers Søn, ligesom Pave Greaarius Nil en Tømmermands Søn. Pave Sirtus IV, var Søn af en Fisker, ligesom hans Efterfølger, Sixtus L. var Søn af en Gartner. - Catharina 1., Keiserinde af Rusland, var en Bondepige og forlovet med en Underofficier. Hertuginden af Aldermarle, General Monks Gemalinde, var Datter af en Hesteskoe med. – Christopher Columbus, Amerikas Opdager, var Søn af en Uldhandler i Genna. – Georg Andersen, berømt Mathematiker, var Søn af en fattig Bonde, og arbeidede selv i sin Ungdom som Dagleier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Thomas Crommell, Greve af Effer, var en Grov smeds Søn i Putney. - Den berømte franske Statsmand Colbert var en Silkevævers Søn. Verdensomseileren Capitain Cook var en Bondesøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
- De romerske Keisere Valerius Maximus, Magnantius, Diocletianus og Gratianus vare alle i Begyndelsen simple Soldater. – Numa Pompilius, Roms anden Keiser, var ligeledes af ringe Fødsel. Servius Tullius, Roms sjette Konge, var en Slaves Søn. - Probus, romersk Keiser, var en Gartners Søn. - Den Orleanske Mo, Johanne dere, var en Bondepige. – Alexander Menzikoffvar Søn af en Landmand og solgte i sin Ungdom Posteier. - Moore, Erkebisp af Canterbury, var en Slagters Søn. - Den franske General Santerre var først Brygger. - Pizarro, Perus Erobrer, var født af fattige og ringe Forældre. – Richard Whittington, Lord Major i London, var af ringe Stand, og først Kokkedreng. - Den franske Historieskriver Rollin var en Grovsmeds Søn. Niklas Ursus, en Svensk Astronom, var først Svinerøgter. - Den berømte Skotske Philosoph og Mathematiker Ferguson var ligeledes fra først af en fattig Faarehyrde. - Den berømte Oldgrandskeer Winkelmann var en Skomagers Søn. - Benjamin Franklins Fader var først Færgemand og handlede siden med Tællelys. (Gotheborgs Aftonblad.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)Man paastaaer nu, at Revolutionen i China skal hidrøre fra Tydske, af hvilke der skal være mange i Peking og endeel tjene i den Keiserlige chinesiske Garde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
J Parken ved Fontainebleau har man begyndt at grave, paa Grund af en gammel Mands Udsagn, at der ved Ludvig XVI Flugt til Varennes, nedgravedes der, efter hans befaling, en Skat Man har allerede fundet en Blyæske med Nøgler i Marschal Davoust lever endnu bestandig paa sit Gods i Savigny, 2 Mile fra Paris. Han troede, at blive indsat igjen i sine gamle Forholde strax efter sin Retfærdiggjørelses Memoires Offentliggjørelse. Men man fortsætter endnu med Jver Undersøgelsen af hans Fremfærd, og det samles stedse flere Beviser desangaaende. Nylig svarede Armeens Generalqvarteermester ham paa hans Anmodning om at faae sin resterende Lønning, at han havde bestemt Befaling, ikke at udbetale ham noget. Davoust har siden tilskrevet Kongen, at hvis hans Memoire ikke tilstrækkelig retfærdiggjorde ham, saa var han villig at give nøiere Forklaring, og til den Ende bad han om en personlig Audience, men denne er endnu ikke bleven ham tilstaaet. Man troer at han, ikke allene for hans Fremfærd i Hamborg men ogsaa for de utilbørlige Breve, han i Aaret 1811 og selv i Begyndelsen af 1812 tilskrev allerhøieste og høie Personer, vil ved denne Leilighed blive anklaget. Der paastaaes, at han skal have bidraget meest til at gjøre Frankrig forhadt i hele Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Efter nogle Efterretninger skal det ogsaa Frankrig være bestemt at gjenindføre Jesuiterordenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Rom, den 24de Aug. Om Pavens Reise til Kongressen i Wien tales der nu ikke mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Som det lader vil den hellige Fader i alt hvad der angaaer hans verdslige Jnteresse aldeles forlade sig paa de høie Allieredes Høimodighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Donau, d. 25de Septbr. Jfølge nogle Efterretninger skulle de høie forbundne Magters Statsministres Conferentser allerede begynde henimod den 20de d., og ved Enden af October turde maaskee Congressen i Wien allerede være forbi. Den tydske Forfatnings Details skulle derpaa videre blive arrangerede i Frankfurt am Mayn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
London, d. 13de September. Lord Catheart er afgaaet herfra til Paris, hvorfra han over Wien degiver sig til St. Petersburg. - Den 10 November skal Parlementet komme sammen paa ny. - Den 7de d. var der, ifølge vore Blade, igjen et Opløb i Dieppe i Frankrig, foraarsaget af et engelsk Skib, som vilde udføre Korn. Hel Ladningen blev kastet i Søen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
London, den 16de Sept. Jnden 8 Dage skal Expeditionen i Plymouth, som bestaar af 4000 Mand Jnfanterie, gaae under Seil. Vore Blade kalde den en hemmelig Expedition. Expeditionen i Portsmouth skal støde til den og den almindelige Samlingsplads skal være BermudaDer bliver ogsaa taget 10,000 Klædningsstykker med, der som man troer ere bestemte for Jndignerne i Nordamerica. - Hs. Kongelige Høihed Prindsregenten er igaar Eftermiddags igjen vendt tilbage til London. Jaften skal i et Conseil den Proclamation undertegnes ifølge hvilken Parlamentets Medlemmer skulle sammenkaldes til den 10de November. - Paa Lloyds Caffehuus blev igaar meddeelt følgende Udtog af et Brev fra sammes Agenter i Gibraltar: Jeg har den Fornøielse at melde dem, at dette Sted er bleven erklæret frit for al Smitte. Sundhedsbeviser blive nu uddeelte og Kirkerne og de offentlige Forsamlingspladser ere igjen aabnede. Alle Restrictioner fra de herværende Autoriteters Side ere ophørte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Schweiz, d. 8 Sept. Den 6te dennes kom Keiserinde Marie Louise fra Badene i Aix til Genf. Bruget af Baden synes at have havt en meget velgjørende Jndflydelse paa Hs. Majestæts Sundhed. Den 6te besøgte hun til Hest Ferney, Voltaires forrige Bopæl. Alle Personer i Hds. Majestæts Tieneste være den nye hvide og redparmasanske Cocarde. Gent, d. 12 Sept. De engelske og americanske Befuldmægtigede ere endnu her. De vexendnu som for diplomatiske Noter med hinanden og man haaber at Kulden snart vil forsvinde. J Forgaars kom den souvergine Fyrste af Nederlandene hertil og modtoges med almindelig Jubel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
De herværende engelske og americanske Befuldmægtigede havde Audients hos ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Hamborg, d. 23 Sept. Hs. Maj. Kongen af Sachsen vil, som man forsikkrer, reise tilbagetil Berlin, hvor han vil beboe de samme Værelse paa det Kongelige Slot som han havde førend sin Afreise. (Andre Efterretninger sige, at han vil reise til Kongressen i Wien, ja at han endog et indbudet dertil.) Maadeburg, d. 11 Sept. Efterat Hs. Sal. danske Majestæt var ankommen hertil den 121 dennes, om Aftenen, tog Allerhøistsamme næst Morgen de herværende Fæstningsværker og Domkirken i Øiesyn, og fortsatte derpaa sin Reise ove Leipzig og Dresden til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Leipzig, den 14. Sept. J Middags havde vor Stad den Lykke at see Hs. Maj. Kongen af Dannemark ankomme inden sine Mure. - Ogsaa Hs. Excell. den Kongelige danske Geheime-Statsminister v. Rosenkrantz ankom i Dag hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Dresden, d. 16 Sept. J Dag havde vi den Fornøielse at see Hs. Maj. Kongen af Danmarankomme hertil paa Reisen til Wien, hvor Allerhøistsamme vil indtræffe den 21de dennes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Berlin, d. 20 Sept. J Forgaars MorgeKlokken 6 afreiste Hs. Maj. Kongen fra Charlottenburg til Wien. Samme Dag holdt Hs. Ma Middagstaffel i Frankfurt an der Oder, overne tede i Grunsberg og ventedes i Aftes til Breslau Brandenburg, d. 18 Sept. Som man for sikkrer vil Hs. Maj. indtræffe til Breslau den 19de dennes, forblive der den 20de og 21de, derpaa fortsætte Reisen over Terschen og Olmutz til Brun hvor man mener han vil møde den russiske Keise Stockholm, d. 20 Sept. J Forgaars ankom Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen hertil til udskrivelig Glæde for alle Jndvaanerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes En Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos Ros Restes. Ellevte Aargang. No. 79. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 1 October 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Preussen vedblev at iagttage en stræng Neutralitet, som det henholdt sig til, under alle Ruslands og Engellands Opfordringer. Unægteligen led Preussens Handel betydeligen ved disse Tidsomstændigheder, og især som en Følge af de Franskes Foranstaltninger mod den engelske Handel. J April besatte de sidste Mennen ved Ems i Hertugdømmet Aremberg, lode alle Varehuse og Magaziner visitere, og søgte at standse engelske Varers Jndskibning. Til Enden selv kom den franske Handelscommissair fra Hamborg, Lachevardiere, og Skibsfarten paa Elben blev vel tilladt, men med franske Certificater, der i Enden løstes af den franske Commissair og i Meppen revideredes, og hvorved man forvissede sig om, at de Varer, der forsendtes, ikke vare engelske. At en saadan Commissairs Betjening var saare indbringende, er let at indsee. Ved Elbens Spærring paa den Tid vandt især Kiel og Tønningen, som Hamborgs Havnestæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Hannover havde endnu bestandig ikke fundet nogen Lettelse i sine trykkende Byrder. Det maatte føde, klæde og lønne henved 30,000 Franske, og i Paris forlangte man endnu desuden rede Penge. Alle de Tyngder, man bebyrdede det arme Land med, vare ikke tilstrækkelige. Ogsaa af Bremen fordredes et Laan af 1/2 Mill. Rdlr., og da Magistraten vægrede sig ved at tilstede det, blev Staden indsluttet af franske Tropper, de franske Handels commissairer udstedte ingen Passe, ingen af Bremens Jndvaanere turde passere det Hannoverske, og selv den ridende og agende Post blev anholdt. Ved disse Midlers Anvendelse formaaedes Magistraten til at rykke ud med 250,000 Rdlr., mod at faae franske Forskrivninger og fri Weserfart. Det sidste skete vel just ikke for Bremens Skyld, men snarere for at bevæge Engellænderne til at bære Meserblocaden, endskjøndt man her bedrog sig i at Haab. Ligeledes maatte Hamborg, efter Opfordring, laane Frankrig 250,000 Rdlr., imod at nyde den Fordeel, at Pakker paa 50 Pd. og derunder kunde, uden at visiteres, passere fra Hamborg til det Hannoverske. Af Lübeck fordrede man ogsaa et Laan, men da Magistraten vilde unddrage sig ved det Foregivende, at det hverken havde Penge eller Credit, formaaede man Capitalisterne i Hamborg til at give det Løvte, at de vare beredte til at laane Lübeckerne paa deres Vexel, og nu kunde disse ikke meere undskylde sig med, at de manglede Credit. Men hvad der maatte krænke denne udsuede Stad meest var, at dens Sengiør, Rodde, som var sendt til Paris, for at overbringe Keiseren Stadens Lykønskning i Anledning af Kroningen, blev meget ukierlig modtaget af den ny Monark. Da han forestilledes Keiseren for at tage Afskeed, afbrød denne ham strax ved de første Ord med nogen heftighed i Overværelse af de diplomatiske Personer: "Jeg er meget misfornøiet,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
sagde han, med Deres Stad Lübeck: den begunstiger mine Fiender, De beskytter den engelske Handel, De søger kun at skade mig. Forandrer Deikke Deres Fremfærd, saa bortgiver jeg Dem til een eller anden liden tydsk Fyrste. Nodde, som blev forlegen, trak sig saa godt som han kunde tilbage blandt Hoben af Hoffolk. En General fulgte ham, og fuldførte Keiserens Tale i militair Tone, det bedste De kan gjøre, sagde han, er nok at skrive til Lübeck, at Laanet maa bringes istand. En anden Leilighed til en indbringende Financeoperation fandt man i Grevskabet Bentheim, som Grev Frid. Karl Philip havde pantsat til Hannover. Greven levede siden som Privatmand i Paris, og havde hverken Lyst eller Penge til at indløse sit Grevskab. Da han døde, 1803, tilhandlede een af hans nærmeste Stamfettere, Grev Steinfurt, sig det af den franske Regjering, for 800,000 Fr., og Churhannovers kraftigste Jndsigelser imod denne Handel i Regensborg vare frugtesløse. En fransk Officier løste de churbrunsvigske Embedsmænd fra deres Eed. Nogle Jndbyggere proresterede imod denne uretmæssige Fremfærd, men det blev dem strax betydet inden 24 Timer at rømme Landet, og en Hr. v. Pestel, der, som Embedmand, nægtede at udlevere de Kongelige Papirer, blev arresteret og paa mangehaande Maader haaner. De Kongelige Stalde i Hannovebleve tømmede, de kostbare Jagtredskaber førtes til St. Cloud, og store Summer for Armeen gik til Paris. Mod Enden af Aaret 1804 bleve to af Hannoveranere oprettede Legioner, omtrent 3000 Mand stærke, afdeelte i 2 Regimenter, sendte til det sydlige Frankrig. Saa dybt var Tydskland, siunken, og forgjeves søgte Rusland at vække den slumrende tydske Kraft, selv paa franske Krænkelser gav man intet andet Svar end saadant som den franske Befuldmægtigede, Bocher, foreskrev *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Den bataviske Republik var, som Frankrigs Ligesom intet Land har lidt mere under det franske Despotie end Hannover, saaledes synes ingen af Tydsklands Folkeslag, at have bidraget mere til at styrte det, end netop Hannoveranerne. Det var især i Portugal og Spanien - dette første Stød til Napoleons Fald – hvor siden den Hannoverske Legion saa tappert udmærkede sig under Wellingt Banner. Bundsforvandt, en sand Kastehold for den franske Egenraadighed. Den maatte endnu bestandig fød klæde og lønne 18,000 Mand Franske, og medens dens Fiender, de Engelske, forstyrrede dens Hand til Søes, standsede dens Venner, de Franske, den Handel til Lands. Efter en befaling fra Krigsministeren i Paris kom franske Toldbetjentere, ledsagede af franske Soldater, til Viessingen, Middelburg og Veere, gjennemsøgte hollandske Kjøbmænds Magaziner, bortslæbte store Forraad foregivne engelske Varer, og førte dem til Antwerpen. Endnu syntes et Glimt af batavisk Kraft at ulme i Hollændernes Bryst; de gjorde eftertrykkelige Jndsigelser mod dette voldsomme Skridt, og den franske Regjering frigav igjen Varerne, men benyttede sig af denne Leilighed til med største Strænghed at fornye Forbudet mod engelske Varers Jndførelse. Hollænderne søgte imidlertid at forsvar deres Rettigheder med Eftertryk, og da den franske General Rousseau erklærede i Keiserens Navn, at i Fremtiden alle fra Engelland kommende Skibe selv de hidtil undtagne og til Coloniehandel hos rende, skulde, saasnart de førte engelske Varer, confisqueres tilligemed deres Ladninger, befalede den bataviske Regjering alle hollandske Corps, at de kun i Gjenstande, der angik Expeditionen og Landets Forsvar, havde at adlyde den franske General, men at de ikke behøvede at respecten nogen Ordre fra de franske Militair= eller Civil authoriteter angaaende Udførslen, Jndførslen eller Transiteen. Men den hollandske Regjering ble snart tvungen til at istemme en anden Tone. Allerede 14 Dage derefter maatte den, efter Keiseren Forlangende, tilbagekalde befalingen; tre af Hollands ivrigste Patrioter bleve bortfjernede fra Negjeringen; og alle hollandske Journaler maatte efter høiere befaling, optage en Note, hvori de hedte: Den bataviske Regjering havde ved Fiende troløse Jndskydelser ladet sig forlede til at indskrænke den Overcommando over de bataviske Tro per, der tilkom den franske General, men be overbevist om sine Forpligtelser og sit Land Tarv, og ikke mere ægget af nogle bekjendte Meneskers Privatlidenskaber &c. Men ikke nok med at den bataviske Regjering saaledes haandes af saakaldt Bundsforvandt; den maatte ogsaa, ligeson alle Frankrigs Allierede, see sine Skatte efterhaandudtømmes, for at medvirke til den franske Herskesyges Tilfredsstillelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Schweiz blev vel rømmet i Februari 1804 af de franske Tropper, men det maatte dog, som alle de andre Stater, der stode under Frankrigs Jndflydelse, ganske rette sig efter dets Keisers Tykke. Jndførelsen af Schweizer-Fabricaterne bleve bebyrdede med høi Told; Kornudførslen fra Frankrig blev frigiven til Spanien, Holland, Tydskland, men Schweiz nævntes ikke. For at gjøre sig Frankrig forbindtlig, forbød man i Schweipaa det strængeste alle Oplag og Transporter af engelske Varer til Frankrig, men tomme Venskabs forsikkringer var al den Giengield, man fandt. Den italienske Republik stillede 2 Fregatter og 12 Chalouper, og det, der manglede i de Conscriberedes fulde Antal, blev med Magt inddreven: en Fremgangsmaade, der ikke kunde gjøre de Franske synderlig elskede i det nyelig republicaniserede Jtalien. Mindst kunde General Menou, ved sin Adfærd, som General=Administrator i Piemont, bidrage hertil. Han var almindeligen forhadt, og om end kun det halve af det han beskyldtes for er sandt, havde han ogsaa gjort sig fuldkommen fortjent til det Had, man har til ham. At han trodde Klager, der førtes imod ham for Tronens Fødder blev paa sin Post, var det største Beviis paa at den franske Regjering ikke allene trængte til, men endog frygtede saadanne Menneskeplagere. Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
(Jndsendt. Da Publicum nærer saa forskjellige Meninger om den Tid, inden hvilken Courantbanksedlerne og Skatkammerbeviserne skulle være omvexlede med Rigsbanksedler, vilde det være ønskeligt, at Rigsbanken, for at forebygge de skadelige Følger, som heraf let kunne flyde, i en offentlig Bekjendtgjørelse udtrykkeligen nævnte den sidste Dag, paa hvilken den modtager de omtalte Sedler til Ombytning mod Rigsbanksedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Indenlandske Efterretninger. Fra den 17de Sept. Kl. 2 om Eftermiddagen indtil den 24de Sept. Kl. 4 om Eftermiddagen, ere 322 Skibe klarerede gjennem Øresunds Toldkammer, deraf 12 til indenrigske Stæder. Cand. Tib.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
J nogle Aar har man i Hovedstaden, formedelst Krigsurolighederne, maattet savne mange Ting, som just ikke henhøre til Livets første Nødvendigheder, men som dog bidrage til sammes Behagelighed og selv til styrkende Vederqvægelse for gamle Folk. Hertil kan man vel især henregne Viin, som nu igjen kan faaes af ret gode Sorter og end- og til efter Omstændighederne billige Priser. Ligeledes kan man nu atter erholde alle Slags Kryderier og Urtekramvarer til en i Forhold til vor nærværende Cours nogenlunde billig Priis. J de senere Tider havde mange Urtekræmmere seet sig nødsagede til at lukke deres Boder. Nu sees derimod disse Boder næsten i alle Gader, endog der, hvor forhen ingen vare. Allene paa Veien fra Nørreport gjennem Kjøbmagergaden til Amagertorv tæller man nu 14 Urteboder, og fra Amagertorv til Gammeltorv omtrent lige saa mange, som naturligviis have mere og mindre Afsætning. Nogle af dem have store Skildter udhængende, hvorpaa deres Varer ere optegnede med tilføiede Priser. Det er kun at beklage, at nogle Malere, paa de af dem malede Skildter, endnu vedblive at miskiende Sproget og at anvende en Ortographie, om man bør misbruge Ordet, som den dristigste Reformator i dette Fag vel aldrig havde vovet at bringe i Forslag. Ofte er der klaget over denne Uskik, men aldrig har den kunnet udryddes, og ikke sjelden have gamle feilfulde Jndskrivter ikkun maattet vige for nye lige saa urigtige. Til Beviis herpaa tjener følgende Jndskrivter paa Skildter, som i den senere Tid ere ophængte: Paa et Skildt i Frederiksborggaden og paa et andet paa lille Kjøbmagergaden staaer blandt flere Varer anført Cocholade, paa et tredie, Ware Priiser, Wanille, Wiin Ædike, paa et fierdeJngang til Haven. Paa endeel Høker=Skildter læses, Witt Øl, Vidt Øl, hvid Øl, sterk Øl, Widt Seebe, &c. &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Mariboe, d. 26de Septbr. J denne Tid er indtruffen den sørgelige Hændelse, at en Gruus grav nedstyrtede paa en Bondedreng, der forslog ham saaledes, at han nu skal være død deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Mariboe Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Odense, den 27de September. Danmark tabte for endeel Aar siden en af sine virksomste og retskafneste Embedsmænd, da Hædersmanden Friderich Buchwald, Storkors af Dannebrogsordene og Kammerherre, tyede til det sydlige Frankrig for sin Helbreds Skyld, efter at have nedlagt sit, til saa megen Gavn for Fyen førte Embede som Stiftbefalingsmand. Som det altid gaaer, indfaae ogsaa her de Fleste, først efter hans Bortgang, hvormeget Fyens Stift tabte da han forlod os. Nu er han for Danmark aldeles tabt, da han den 5te f. M. paa sit lille Landsted ved Lucca i Jtalien, efter endeel smertelige Lidelser endte sit daadfulde Liv i sit 67 Aar. Fra Middelfart, fra Kjerteminde, fra Stige o. fl. St. meldes om Jndbrud eller Jndsnigelser, for at skjæle. – Skrædderen, som blev Agent, forsvares nu i Aarhuus Avis, eller egentligen affærdiges de som have gjort sig lystige over ham. J sig selv var der jo intet urimeligt, Manden havde Penge, blev fra Skrædder Kjøbmand, og siden Agent. - Alt en Følge af en honet Ambition, Manden har desuden virkelig gjort sig fortjent ved adskillige gode Handlinger, og skulle enhver drovtes der har søgt at faae en Titel, ville ved de Fleste maaskee ikke findes anden Grund, end fordi de indsaae deres egen Ringhed, og ønskede sig et Slags Navneværdie. – En Finlandsk Skipper, Carl Nyeberg, som fandt under Øeland en Kbhvnsk Skipper drivendes uden Mast, var saa ædelmodig at føre Skibet, uden at ville modtage nogen Belønning, paa Slæbetoug med sig til Kbhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
De i og ved Viborg sammenblandede Jurisdictioner ere nu regulerede og adskilte. Gid dette ogsaa engang kunne skee ved Odense, hvor Jurisdictionerne ere ligesaa sammenblandede, og hidtil i mange Aar forgiæves har været arbeidet paa at sættes fra hinanden. Der gives her endog Eiendomme, som baade i Henseende til Jurisdietion og Skattevæsen ansees halv under Kjøbstæd, halv under Herreder. Altsaa kunne have Rettighed til at brænde Brændeviin i den ene Halvdeel, og i den anden halve Deel kun at drikke det. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Torsdags jordedes i Ribe afdøde Overformynder Ole Kalhauge og Kone, af hvilke hun forlod Verden den 17de om Eftermiddagen og ha omtrent 18 Timer sildigere. Begge henbares paa en Tid og jordedes i een Grav. En saa sielden Jordefærd kunde ei andet end gjøre et stærkt Jndtryk paa Alle. Deeltagende ledsagede Man disse Retskafne til deres fælleds Hvilested, endskjøndt ingen efterladte Børn jamrede ved deres Baaren, Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Ved sidste Auction over Guldhuset i Onsdag skeete det høieste Bud. 385000 Rbdlr. N. V., ved Kammerraad Lautrup og Medinteressentere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Kjøbenhavns Børs den 30 September. Cours. Hamb. 2 M. 520, a mora 525, Amsterdam a vista 478 1/2. London 2 M. 20 Rbd. afvista 20 1/2. Spec. 520. - Specier solgtes til 31 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet og pr. 100.