JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Ved at Elevernes Arbeid med mere, er under 7de dennes bleven Jnstitutets høie Overbestyrelse: Hs. Exellence Hr. Geheimestatsminister Greve af Schimmelmann, Hs. Exellence Hr. Overhofmarschal Hauch og Hr. Exellence Hr. Geheimeconferentsraad Malling foreviist, befandtes, at siden April 1820 have Underanførte, i forskjellige Grader, viist meest Fremgang i det, som undervises i ved Jnstitutet, nemlig: A. Thorvald Sigvardsen fra Jsland, (som det kongelige Landhuusholdningsselskab har betalt Underviisningen for), viist Færdighed i Metal og Trædreining. B. Metalarbeidere. 1) Guldsmedsvend Josias Bonnesen, viist Færdighed i Gravering og nogen Begyndelse i Træ dreining. 2) Guldsmedlærling Christian Olsen Møller, viist Færdighed i Drivning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Guldsmedlærling Charel Møller, viist Færdighed i Gravering og nogen Færdighed i Driv ning. 4) Elev i Compasmageri Lauriz Bang, viist antagelig Færdighed i Metal- og Træ-Dreining. Grovsmedsvend Niels Holm, viist antagelig Færdighed i Metal- og Træ-Dreining. 6) Guldsmedsvend Ludvig Schmidt, viist nogen Færdighed i Gravering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Guldsmedlærling Wilhelm Stridholdt, viist nogen Færdighed i Gravering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Guldsmedlærling Johan Ortved, viist nogen Færdighed i Gravering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Kleinsmedsvend Lars Jacobsen, viist nogen Begyndelse i Metaldreining. 10) Grovsmedlærling Andreas Holm, viist nogen Begyndelse i Trædreining. 11) Kleinsmedlærling Hans Friis Gade, viist nogen Begyndelse i Trædreining. C. Træarbeidere. 1) Lærling i Maskinbyggeri Johan Melchior Fugger, viist antagelig Færdighed i Trædreining. 2) Skoleelev Wigo Joachim Bocher (skal være Træarbeider), viist antagelig Færdighed i Træ dreining. 3) Kunstdreiersvend Lars Thorstensen, viist nogen Begyndelse i Gravering. D. Liebhavere. Jblandt de Liebhavere, som i ovenanførte Tid have nydt Underviisning i Dreining, have tre viist antagelig Færdighed, og fire nogen Begyndelse i Trædreining, af hvilke sidstnævnte tvende ere Skoleelever.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Fra d. 11te November har dette Elevernes Arbeide været udstillet, hver Aften, fra 7 til 9, tilligemed andet Arbeide fra nogle af vore bedste Establissementer og Arbeidere. De, som ikke have Adgangskort til Udstillingen (der vedvarer til d. 23de dennes), betale 16 s. til Jnstitutets Fond, ved Jndgangen, som er i Jnstitutets Locale, paa store Kjøbmagergade No. 66.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Ved den extraordinaire Generalforsamling i det Kongel. octroyerede danske asiatiske Compagnie, sidstafvigte Torsdag d. 14 Nov., forelagdes Jnteressenterne det, i forrige Generalforsamling, den 19de Sept. d. A., Uafgjorte, men til den bestandige Commissions Betænkning Henviste, til Afgjørelse, i følgende Qvæstioner: 1) Bør Directionen nedsættes fra 4 til 3 Personer, 2) Bør Revisorerne nedsættes fra 3 til 2 Personer, 3) Bør Compagniets Secretair tiltræde Directionen som Directeur, og dog vedblive sit Embede som Secretair, og bør han, som Directeur, ikke (ifølge Octroyen og Conventionen) være Eier af 3 Actier, som maa staae paa hans Navn 1 Aar, førend han kan komme paa Valg som Directeur, - Ved No. 1 besluttede Generalforsamlingen: "Det kunde skee fra Begyndelsen af næste Handelsaar, ved No. 2: "Det kunde ligeledes skee, dog med Modificationer. Spørgsmaalet i No. 3: "Bør Compagniets Secretair tiltræde Directionen som Directeur, og dog vedblive sit Embede som Secretair," blev ved Ballotering afgjort med 39 Stemmer Ja mod 36 Stemmer Nei, hvoraf følger, at Directeur Embedet kan forenes med Secretair-Embedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Gaarden No. 176 i Norgesgaden, som er i Brandcassen forsikkret for 38,400 Rbdlr. Sølv, er ved fjerde Auction, den 5te d. M., solgt for 6,875 Rbdlr. Sølv, altsaa noget nær for en Sjettedeel af Assurancesummen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Blandede Efteretninger. En Skomagersvend i Schlesien vilde d. 16. Sept. vise i Neise den Konst, uden Skade at nedsluge Glasstumper. Han nedslugede dem ogsaa virkeligen, men nogle Timer derefter var han død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
En Tjenestepige i Linsen ved Festerberg i Schlesien har en svær Dragt Kartofler i et under Hagen tilbundet Tørklæde. For at hvile sig lidt støttede hun Dragten baglænds paa et Gjærde; men Tørklædet gled pludseligen tilbage og qvatte hende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Paa et Privattheater i Neustadt ihielstak en Student, af Vaade, den medspillende Byskriver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
J Kalkau i det Neisiske blomstrede i Slutningen af September adskillige i Foraaret omsatte Æbler, Pære- og Kirsebærtræer anden Gang ligesaa fortræffeligen som i Mai. - J en Hauge ved Warmbruun har et Træ anden Gang Frugter. Det blomstrede til den almindelige Tid første Gang, og i Juli vare Frugterne modne. Derefter blomstrede det anden Gang, og i Udgangen af October fandtes 7 ungerske saakaldte Buxpærer, modne derpaa, lignende de første i Farve og Velsmag, men kun noget mindre. - Et Træ i Helwigswoldau ved Janner, som havde liidt ved Hagel, leverede anden Gang Æbler, af Størrelse som Valdnødder, og paa den ene Side rødagtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Paa Marken ved Poischwitz fandtes en Rug stilk med tolv fulde Ax. Mange Rugmarker, der have været ødelagte af Hagel, staae i frodigste Vært med mange Ax. - J Willersdorf ved Lomenberg plukkede man d. 25 Sept. en Bouquet smukke Pindseroser og ved Talkstein en Mængde modne, halvmodne og blomstrende Jordbær, næsten almindeligen blomstrer Vaarlyst og Jordbær anden Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-16
Kjøbenhavns Børs d. 15 November. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 247. Amsterdam 2 M. 236 1/4. London 2 M. 117 Rbd. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 80 1/2 a 81. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 126 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13. - Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Nittende Aargang. No. 93. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 November 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Et Par Alvorsord mod Ugebladet Andagtstimer. Troer ikke hver Aand, men prover Aanderne, om de ere af Gud. 1 Joh. 4, 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
J det Afsnit om Huusandagt declameres frem og tilbage om alskiøns uvedkommende Ting, medens det, som dog burde være det Vigtigste, nemlig Guds Ords flittige, andægtige Læsning, kun løseligen omtal 3 S. 7, og paa en Maade, som om ikke den ganske Skrift var nyttig til Lærdom og Opbyggelse og Optugtelse i Retfærdighed. - S. 11 fremsættes den smukke, skjøndt ei ny Regel, at man skal gaae i Kirke, for at give godt Folk et priseligt Exempel, om man og er saa klog, at man ikke for sin egen Skyld behøver, det. Er det en christelig Grund til at komme i Guds Huus. Hvor der kun forkyndes menneskelig Kløgt, eller vandet Tale om Smaating, var det vel bedst at Alle bleve borte; men til at høre Guds Ord, skulde jeg dog troe, alle Christne trænge, dersom det er sandt, at Alle behøve at voxe i vor Herres Jesu Christi Naade og Kundskab. S. 12. Hvad betyder det velbekjendte, men tvetydige Udtryk, Erindringsmaaltid, Erindres vil man til Nød om Frelseren, men ei deelagtiggjøres i hans Legeme og Blod. - S. 20. Hvad er det for en forvendt Snak, naar der siges, Din Vandel vorde et Mønster for alle Dine o. s. v., da er Jesu Religion, indført i Dit Huus, om Duendaldrig har nævnet dens Navn. Meningen er vel den, at det kommer ud paa eet, om man er Christen, eller Halvchristen, eller ingen af Delene. - S. 23. Naar Huusfreden kaldes de Dødeliges højeste Gode, hvor høit mon da Sielefreden skal agtes. – S. 28 tales om en priselig Ærgjerrighed, hvor mon Jesus og Apostlerne have priset den? - S. 39.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Kjøbenhavn, d. 17 Novbr. 1822. C. C. Thurah, Præst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
J Stokholms Børstidning No. 159 findes indrykket et Avertissement, der indeholder adskillige Jnvectiver og Beskyldninger mod den danske Qvarantaine=Commission i Helsingøer i Anledning af at 4 Skibe, kommende fra Terravechia og forsynede med Sundhedsbeviis fra Kænsøe, ere blevne underlagte Observations-Qvarantaine i Helsingøer. - Jndsenderen, som har havt Leilighed at erhverve sig nøie Kundskab om den danske Qvarantaine Indretning og ikke er ubekiendt med hvad der daglig passerer paa Helsingøers Rhed, troer at skylde Sandheden, uden dog at ville fremtræde som et Forsvar for Helsingøers Qvarantaine-Commission, hvortil den vist nok ei trænger, at meddele det handlende Publicum følgende Oplysninger: Kænsøe Qvarantaine Jndretning hører til de af den danske Regjering som saadanne erkjendte, og at Practica, udstedt af den derværende Quarantaine-Commission, respecteres ved Helsingøer, saaledes, at et Skib, forsynet med et saadant, tilstædes fri Adgang til Østersøen. Et Exemplar af et saadant Practica er ogsaa officielt meddelt den danske Qvarantaine, for at der ingen Mislighed skal kunne finde Sted. Den danske Quarantaine=Commission i Helsingøer, som det paaligger at vaage over, at Østersøen betrygges forSmittee, handler efter de af den danske Regjering befalede Bestemmelser, hvis Hensigtsmæssighed maa antages at være erkjendte af de andre Magter. Skibe, der komme fra de som mistænkte erklærede Stæder, skulle ifølge disse Bestemmelser, udholde Qvarantaine enten ved danske Qvarantaine-Jndretninger eller paa andre Steder, hvor erkiendte Qvarantaine=Indretninger finde Sted, og deriblandt henhører Kænsøe. Naar nu Qvarantaine-Commissionen i Kænsøe, istedet for at lade et Skib, bestemt til Østersøen, som efter den danske Anordning skulde underlægges Qvarantaine, udholde samme der paa Stedet, meddeler det, saaledes som er skeet med de Aomqvæstionerede Skibe, et Sundhedsbeviis, i hvilket det erklæres for umistænkt, saa anseer Jndsenderen Commissionen at gaae uden for sin Competence, den tilintetgjør de Forsigtigheds-Foranstaltninger, der ere trufne af den danske Regjering, og giver Anledning til meget skadelige Collisioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
De i den svenske Tidende anførte Skibe have et været forsynet med Practica, som er et Beviis for, at de Skibe have udholdt Qvarantaine, men blot med et Sundhedsbeviis som det nævnte Slige Sundhedsbeviis kunne i Almindelighed ei respecteres af den danske Qvarantaine-Commission, og man har Anledning til at troe at disse udstædes uden Authorisation fra den svenske Regjering, da der i modsat Fald vist nok vilde have fundet en officiel Communication Sted med Hensyn til disse, ligesom er skeet med Practica – man har saa meget mere Føie til at antage dette, da til bemeldte Sundhedsbeviis bruges de til Practica bestemte Blanquetter og de Ord, at Skibet har udholdt Qvarantaine" udstrøges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Anmelderen yttrer, at om man endog vilde anvende denne Strænghed mod Skibe, bestemte til danske Havne, burde det ei tillades mod Skibe, der skulle gaae til svenske Havne, naar en svensk Qvarantaine-Commission havde erklæret, at de kunde admitteres. Dersom et saadant Skib aldeles isoleret og uden Communication med andre kunde seile med sit Sundhedsbeviis fra Kænsøe til en svensk Havn, saa kunde man vel finde Grunde til Forsvar for Anmelderens Formening; men man maa betænke, at Skibet, for at clarere Øresundstold, maa have Samqvem med dansk Kyst, naar det er clareret, kan videre Samqvem ei forhindres, da det ei seiler med grønt Flag, og hvor ofte forandrer ei Skibet sin Bestemmelse og gaaer til andre Havne? Hvo kan da nægte, at Commissionen i Kænsøe, ved at handle efter Grundsætninger, forskjellige fra dem Helsingøers Commission skal følge, tiltager sig en Myndighed, som neppe tilkommer samme, at forandre de for Østersøen gjorte, og af andre Magter som hensigtsmæssige erkjendte Bestemmelser, alle Tilfælde maae Skipperne eller Commissionairerne selv tilregne sig det Ophold, Skibene have lidt; thi havde de strax ved deres Ankomst paa Helsingøers Rhed heiset det grønne Flag, for at tilkjendegive at de ei vare forsynede med Documenter, der hjemle Adgang til den danske Kyst; havde de derpaa forlangt at deres Papirer, rygede og rensede paa befalet Maade, skulde ilandbringes, og igjen sendes tilbage, havde de erklæret at ville bære alle de dermed forbundne Omkostninger, saa er det rimeligt, at man, naar de ei forlangte dansk Qvarantainepas, vilde have ladet dem seile videre. Men alt det har de ei iagttaget, paa hvad Grund kunne de da vente at behandles anderledes end de Øvrige fra mistænkte Steder kommende Skibe,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Den svenske Anmelder synes ikke nøie at være bekjendt med de Grundsætninger og Bestemmelser, der følges ved det danske Qvarantainevæsen; han synes at have overseet Forskjellen imellem Practica og Sundhedsbeviis, og det skal glæde Jndsenderen, om han ved sine bemærkninger har bidraget til at oplyse baade den svenske og danske Læser om, at de imod den danske Qvarantaine Commission gjorte Udfald ere uden Grund og byggede paa urigtige Data.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Jndenlandske Efterretninger. Søndagen den 17 November blev høitideligen installeret, af H. H. Hr. Professor Mourier, Hr. Joh. Anton Raffard, fra Genf, som Præst ved den calvinske Menighed i Kjøbenhavn, for et talrigt Auditorium, hvoriblandt de syv Ældste eller Forstandere. Hr. Raffard holdt derpaa sin Tiltrædelses-Prædiken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Mariboe, d. 12 Nov. Formedelst det vedholdende milde Veir begynde Orme og Snegle o. s. v. at tage en frygtelig Overhaand. Ved Høibyegaard, under Baroniet Sønderkarle, er en heel Vintermark næsten reent opædt, og paa adskillige Steder har man maattet saae Rug paa anden Omgang. – J adskillige Hauger blomstre endnu hvide Roser og Valmuer. - Paa sine Steder trykkes Landmanden af Vandmangel, og adskillige Brønde her i Mariboe er Vandet næsten reent forsvundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
J Hr. Hempels Avis, d. 15 November, læses følgende: "Efter Reisendes Fortælling skal en Færge-Smakke, som krydsede fra Korsøer til Nyborg afvigte Torsdag, formedelst det stormende Veir og svær Søegang, have arbeidet sig saa læk, at Skipperen, da det lakkede mod Aften, fandt det tjenligst at lande med Fartøier Norden for Knudshoved, dog heldigviis paa et Sted, hvor Man troede Fartøiet ei kunde tilføies nogen videre Skade, men istandsættes igjen, naar Vind og Veir tillader det. De ombordværende Reisende bleve imidlertid uden videre Ulempe satte i Land."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Aalborgs Torve=Priser, d. 2den Novbr. 1822. Oxekjød fra Landet, 3 s. Pundet, hele Fjerdinger, 20 a 24 s. Lispundet; færsk Flesk, 6 s. Pundet, hele Sider 3 Mk. 8 s. a 4 Mk. Lispundet; Lammekjød, fra 2 til 8 s. Pundet; levende Gjæs, 2 Mk. 4 s. a 2 Mk. 10 s. Stkt., Duer, 10 a 12 s. Parret, slagtede Gjæs, 24 a 32 s. Stykket, færske Huder, 11 a 12 Mk. Lispundet; Smør 16 a 18 s. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Fra et Fiskerleie har Altona hævet sig til nu at være, næst Kjøbenhavn, Danmark folkerigeste Bye, ligesom den er, i Forhold, maaskee den meest formuende. Blandt denne Stads vigtigste Jndustriegrene var tilforn Sukkerraffinaderierne. Deres Antal siges engang at have været over 30, men er nu nedsjunket til 4. Her ere kun 3 Sæbesyderier, hvoraf to ere betydelige, nemlig Willings og Brødrene Meiners; den førstes tilvirker 5 til 6000 Tønder grøn Sæbe aarligen, de sidstes noget mindre. Brødrene Meiners eie tillige et Olie=Raffinaderie, hvor Ro-Olie raffineres til Brug i Lamper. Med denne Raffinering begyndte de i 1807 og vare den Gang de eneste i Danmark, som dreve denne Fabrication, hvorfor deres Afsætning ogsaa var meget betydelig. Siden er Olie-Raffineringen bleven almindeligere, saavel i Altona, som i Kjøbenhavn, nu forædle de neppe 100,000 Pund aarligen. Det største Olie-Raffinaderie i Altona tilhører nu Mal Can. Det er forenet med en Oliemølle, der drives ved Hestekraft, og arbeider baade Nat og Dag. Denne Oliemølle begyndtes 1811. 9000 Tønder Fra slaaes her aarligen, og den største Deel af Olien raffineres, hvortil haves flere store Apparater. En anden Heste Oliemølle tilhører Kjøbmand Linnich, men her slaaes ikkun omtrent 1500 Tønder aarligen. J Altona er 11 Tobaksfabriker. Den største tilhører Knauer & Rehder; de forædle omtrent 500,000 Pund Blade aarligen og sysselsætte 80 Mennesker. Garveriernes Antal er 13. Det største Garverie, tilhørende Brødrene Wall, skal tilvirke omtrent 1000 Stkr. Huder aarligen. Uldgarn Fabricationen, som længe var udelukkende for Hamborg, forplantedes for 30 til 40 Aar siden til Altona, for nærværende Tid er der 6 Uldgarn-Fabrikanter. Mange hundrede Mennesker finde Livets Ophold ved denne Næringsgreen. - Under Continental Systemmet opstode i Altona Bomulds=Spinderier og Bomulds Væverier. Af Spinderierne er nu blot et tilbage, som sysselsætter 36 Menneskeer; men denne Fabrik har været meget større. Af Væverier er der tvende, hvoraf det ene har havt 30 Væve igang, men nu kun 4 til 5. Et Haardugs-Væverie har nu 7 Væve igang, men tilforn flere. J Altona ere 7 Hattefabriker, hvis Hatte ere bekiendte for deres Godhed, og søges meget, endog i Hamborg. Af Voxdug og lakeret Læder Fabriker er der 3 privilegerede, foruden nogle ubetydelige uprivilegerede. En Couleurt Papiir Fabrikant har Afsætning til Tydsk land af Alt, hvad han forfærdiger, og kan ikke tilfredsstille alle Bestillinger. Et Jnteressentskab eier en Bleghvidt Fabrik. Varernes Godhed roses, og der siges, at de have fortrængt det hollandske og engelske Bleghvidt fra det hamborgske Marked. En af de ældste Fabriker i Altona er Stolzenbergs Skedevands Fabrik; men tilforn har den været drevet betydeligt stærkere end nu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Foruden ovennævnte Fabriker findes nogle mindre betydelige, samt endeel Bryggerier, Brændeviins brænderier og Eddikebryggerier. Efter Hand-Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Blandede Efteretninger. Om Napoleons Ophold paa St. Helena. (Fortsættelse; see No. 91.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Begivenheden med Pichegru og Moreau fortalte, efter Omegras Forsikkring, Napoleon saaledes: "
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
adskillige Nætter af August, September og December 1803 og i Januar 1804 satte Capit. Wright Georges, Pichegru, Riviere, Coster, St. Victor, La Haye, St. Hilair og andre i Beville i Land. De fire sidstnævnte havde været Medskyldige ved de tidligere Forsøg, at myrde mig med Helvedsmaskinen, og de fleste øvrige vare tilstrækkeligen bekiendte som Chouans Anførere. De bleve Dagen over i Nærheden af Landingstedet i et lidet Forpagterhuus, hvis Eier havde ladet sig bestikke med Penge. De reiste kun om Natten, udgave sig for Smuglere, og skjulede sig om Dagen i Huse, der forud vare bestilte for dem. De havde Penge i Overflødighed, og bleve nogle Dage uopdagede i Paris, endskjønt Politiet havde faaet et Vink, at en Sammensværgelse var i Gang, og det nemlig ved Mehee de la Touche, hvem eders Ministere lønnede som Spion, der skal have faaet henved 200,000 Fr., og som aabenbarede Alting for det franske Politie. Han havde nogle Conferencer med Drake, den engelske Charge d'Affaires i Mun chen. Adskillige landsatte Røvere bleve heftede og forhørte. Af deres Svar blev det oplyst, at en Mand, ved Navn Mussen, der levede med Hertugen af Enghien i Offenburg, førte en stærk Brevvexling med de Landede, og oversendte dem Penge; de fleste iblandt dem kunde ikke anføre nogen fyldestgiørende Grund for deres Ankomst til Paris, hvorved de satte deres Liv i Vove, da de ikke hørte til de Amnesterede. Listen paa Fangerne, saavelsom deres Svar paa de dem gjorte Spørgsmaale, bleve mig forelagte. Sagen foruroligede mig meget, og da jeg i en Nat grundede derpaa, forekom det mig besynderligt, at een blandt de Arresterede, navnlig Guere, var Saar lægge. Jeg tænkte strax, en saadan Mand drives ikke af Enthusiasmus eller Partieaand, men kun ved Haabet om at fortjene noget. Han vil lettere kunne bringes til Bekiendelse, end Nogen af de Andre, og Frygten for Døden vil sandsynligviis snarere bevæge ham til at angive de Medskyldige. Jeg befalede derpaa, at behandle ham som Chouan, og i Følge Lovene blev han dømt til Døden. Processen var ikke, som Warden, troer, en blot Comoedie, men først da han førtes til Retterstedet, begierte han paa ny at forhøres, lovende at ville give vigtige Oplysninger. Lauriston berettede mig dette, og man bragte Guereligjen tilbage til hans Fængsel, hvor han blev taget i Forhør af Stordommeren Real, som faa Dage i Forveien havde faaet en Generalpolitiedirecteurs Post, ligesom Murat en Gouverneurs over Paris. Han tilstod, at han var kommet fra Engelland, og i August 1803, ombord paa Wrights Skib og med George og Flere sat i Land, at George befandt sig i Paris og pønsede paa at dræbe den første Consul. Han betegnede ogsaa de Huse, hvor han og de andre Sammensvorne paa deres Vei til Paris vare tagne ind. Politiebetjenter bleve strax sendte til de af ham betegnede Steder, og af de ved dem anstillede Undersøgelser erfaredes, at han havde sagt Sandhed; at siden den Tid, Wright havde iværksat endnu to Landsætninger; at med den sidste en Person af Betydenhed, hvis Navn endnu er skjult, var ankommet, og at man med det første ventede en ny Landsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Hertugen af Rovigo blev nu ufortøvet sendt til Beville, for at modtage de Ankomne. En Emigrant, Bouvet de Lozier, der siden blev ansat paa Jsle de France, blev ligeledes heftet. Efter at han havde siddet adskillige Uger i Fængsel, faldt han i Fortvivlelse, og hængte sig. Fangevogteren, som hørte en usædvanlig Allarm, traadte ind, og løste i Tide Rebet. Da den Reddede var kommet til sig selv, udbrød han i sammenhængende Forbandelser mod Moreau, som havde bragt Pichegriover fra London; han var en Forræder, havde paastaaet, at hele Armeen var paa hans Side, og vilde foraarsage deres Undergang tilhobe. Disse Yttringer vakte Opmærksomhed. Politiet vidste, at en Broder til Pichegru, der engang havde været Munk, levede i Paris. Han blev heftet og taget i Forhør. Han tilstod, at han havde to eller tre Dage forhen talt med sin Broder, og spurgte, om dette var en Forbrydelse? Moreau blev derpaa strax heftet, og Politiet udsatte en stor Belønning for Pichegrus og Georges's Paagribelse. En gammel Ven af den første meldte sig, og lovede, mod en Betaling af 100,000 Fr. at levere ham i sammes Hænder. Georges vidste endnu stedse at unddrage sig Politiets Aarvaagenhed. Jeg erklærede Paris i Beleiringsstand; det var kun tilladt om Dagen at gaae ud af Staden, og kun gjennem visse Barrierer, hvor der var hensat Folk, som nøje kjendte alle de Sammensvorne. Omtrent tre Uger derefter blev Georges forraadt og paagrebet, efterat han havde skudt een af dem, der vilde arrestere ham. Efterhaanden bemægtigede man sig alle dem, der vare i Ledtog med ham. Pichegru nægtede ikke, at han af Bourbonnerne var blevet brugt, og viste megen Forvovenhed. Siden, da han ingen Redning saae mere, qvalte han sig (?) i Fængslet. De øvrige Sammensvorne bragtes i Mai Maaned for Seine Departements Tribunal, der holdt sine Sessioner, offentligen og i Overværelse af alle udenlandske Gesandter. Georges, Polignat, Riviere, Coster og 16 til 17 andre bleve overbeviste om at have sammensvoret sig mod den franske Nations Over hoveds Liv, og dømte fra Livet. Georges, Coster og 7 eller 8 andre bleve henrettede. Riviereblev benaadet, fornemmelig paa Murats ForhønJeg benaadede ogsaa adskillige Andre. Den Fængselsstraf, der var Moreau tilkjendt, blev formildet ved en Beslutning, der handlyste ham til America. Jubes de Polignac. Greven af Artois's Fortrolig, og mange andre, bleve ogsaa dømte til Fangenskab. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Den store Pengemangel i Frankfurt blev snart afhjulpet, da de derværende betydelige Bankierhuse strax have ladet komme Contanter, og Discontoen staaer igjen i 6 pC.