JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-12-13
Ved den inden Antvorskov Birks Extraret af Birkedommer og Borgermester, Justitsraad Peter Lund Birch under 28de Juli 1831 afsagte Dom var kiendt for Ret: "Arrestanten, Huusmand Søren Hansen bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus i tre Aar og Tiltalte Huusmand Christian Eriksen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i fire Gauge fem Dage; saa bør og de Tiltalte, een for begge og begge for een, betale i Erstatning til Møller Rasmussen i Halkevad 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. samt de af Actionen forligt flydende Omkostninger, hvorunder til Defensor, Procurator Baadh i Salarium 3 Rbd. Sølv, ligesom de Tiltalte endvidere enhver for sig bør udrede de med Straffens Execution over dem forbundne lovlige Omkostninger. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Salicath for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv. Mandagen den 31te October. Nr. 282.
Berlingske Tidende, 1831-12-13
Mødte. - Høiesterets-Advocat Otto Carl Blechingberg, efter Kongelig befaling, contra Salicath. - De Tiltalte Anders Hansen Lassen og Karen Hansdatter. Actor har ved Høiesterets Stævning af 24de October 1831, til Skiærpelse, Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Wiborg Landsoverret under 29de August f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt at Justition mod de Tiltalte, for begaaet Tyverie og solgagtig Omgang med Hittegods. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: "Tiltalte Karen Hansdatter bor for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Tiltalte Anders Hansen Lassen bor hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 16 Dage saa bør og begge de Tiltalte, hver for sit Vedkommende, betale alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Actor for Underretten 4 Rbd., til Defenfor sammesteds 3 Rbd. og til Actor for Landsoverretten, Procurator N. Lykke 5 Rbd., Alt Sølv, hvilke Salarier udredes af de Tiltalte, hver med det Halve. Det Jdømte at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1831-12-13
Ved den inden Fanøe Birks Extraret af Birkedommer Carl Tobia Horn under 6te Juli 1831 afsagte Dom var kjendt for Ret: "Tiltalte Anders Hansen Lassen af Fanøe bør, for begaaet ulovlig Omgang med Hittegods, hensættes i Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 40, siger forgetyve Dage og Nætter; iøvrigt bør han for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Tiltalte Karen Hansdatter, Hans Lassen Andersens Enke af Fanøe, bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Begge de Tiltalte have in solidum at udrede alle af denne Action lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salair til Actor Procurator Lund 8 Rbd. Sølv og til Defenfor Procurator Hansen junior 6 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Anders Hansen Lassen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. J Henseende til Karen Hansdatter og Actionens Omkostninger bør Lands Overrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Blechingberg for Høiesteret betale de Tiltalte, En for Begge og Begge for En, 10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
London, den 2den December. J Manchester hersker en stor Gjæring. Efterat den Kongelige Proclamation imod de politiske Unioner er udkommen, holde de arbeidende Almueclasser Forsamlinger om Natten. Den 28de November blev en offentlig Forsamling holdet, hvori disse taabe, lige og forlokkede Mennesker decreterede lige Rettigheder, al Standsforskiels Ophævelse" - en Committees Udnævnelse til at forfatte en ny Reformbill, som i alle Maader svarer til Fol keis Ønsker." Man er ikke uden Uroelighed for Følgerne af disse Machinationer i denne store Fabrikstad.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
De nyeste Begivenheder i Lyon give Morning-Herald Anledning til nogle Betragtninger over de engelske Silkevæveres Tilstand. Deri siges blandt Andet: "Jkke Halvdelen af Silkevæverne i Spitalfield er beskjeftiget, og efter Beretninger fra Coventry og Kiodleion ere Silkevævern, der endnu værre farne. J Coventii ere nu nogle hundrede duelige Arbeidere ikke i Stand til at fortjene meer end to Shilling om Ugen, - og det paa samme Tid, da Silketøier saa begjærligen søges; thi aldrig fandt disse, der nu almindeligen bæres, saa stor Efterspørgsel som nu Hvorledes er det da mueligt, spørger man, at vore Silkevævere, Jntet have at fortjene? Dette Spørgsmaal er meget let at besvare. Vore store Silkehandlere kunne lade deres Varer komme fra Frankrige, som er langt mindre beskattet end England, og hvor Brødet og andre Levnetsmidler ere langt bedre Kjøb end i England; thi her maa den Fattige betale hiint og disse til ublue Priser. Af officielle Angivelser sees, at i een eneste Maaned, nemlig fra den 6te October indtil den 6te November d. A., ikke mindre end Ni og Tyve Tusinde Pund Silkevarer ere indførte hertil fra Frankrige, er at tale om det indsmuglede større Tal. Desuden ere fra Coventry Bestillinger af Silkevarer for næste Foraar allerede sendte til Frankrige, som tredobbelt overstiger Beløbet af dem for det indeværende Aar. Kunne vi da undre os over, om de Engelske Silkearbeidere, med disse Factefor Øine og martrede af Hunger, bringes til Fortvivlelse og lukke deres Øren for alle Argumenter for den fri Handels Fordeele Det har altid været et Princip i dette Lands Lovgivning, ikke at nogen Lov, der er til Skade for Privatinteressen, uden tillige at fastsætte en Skadeholdelse. Men under alle de Experimenter, som man har anstillet med den fri Handel, er dette Princip aldeles tilsidesat, thi det var kun den Fattige, den aldeles hielpeløse Fattige, som her leed Skade. Det var den store Feil i det Bonaparteske Regjeringsystem, at give Love for Masserne, uden at tage Hensyn paa Privatinteresserne. - Som bekjendt er Hr. Powlet Thomson (f. Gaarsno. af St. Tid. under Paris, nu i Paris, for at overtale den Franske Regjering til at udvide Frankriges Handel med England. De offentlige Blade fortælle at det Franske Ministerium er kommet ham meget venligt imøde Derom tvivle vi ingenlunde; men disse Herrer ville og kunne Jntet gjøre i denne Sag. De Franske Fabrikanter vide det alt for godt, at de ikke kunne rivalisere med Britisk Jndustrie og med Dritisk Speculationsaand. De vide, at alle deres Fabriker maatte lukkes, de selv luineres og deres Arbeidere vorde Tiggere, - dersom de franske Havne blot i et Aar aabnedes for vore Varer. Paris, den 2den December.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Til Perpignan er den 13de Novbr. Befaling ankommen, at de befæstede Pladser i de østlige Provindser skulle desarmeres. - J franske Blade meldes fra Grændsen; "Af Nordarmeens Firesindstye Tusinde, Mand vende nu 40,000 tilbage til det indre Frankrige; de øvrige 40,000 blive paa Grændsen og holdes paa Fredsfod. Det er befalet, at desarmere Grændsefæstningerne, og man har alle rere begyndt, at iværksætte denne Befaling i Lille, Douay og Valmoiennes.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Af den officielle "Tidende for den offentlige Underviisning erfares, at af de i forrige Aar udskrevne 294,975 Rekruter ikkun 12801 kunde læse, 121,079 læse og skrive, men 158,636 kunde hverken læse eller skrive; om de øvrige 7460 faledes Indberetningerne.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Fra den Polske Grændse, den 29de November. Det Keiserlige Amnestiedeeret kom uventet, thi man vilde her vide, at Jntriguer havde forsøgt Alt, for, om ikke aldeles at forhindre denne menneskekjerlige Acts Jværksættelse, saa dog i det mindste at forhale den saalænge mueligt var. Thi det er det saakaldte Gammel=Russiske Partie meget magt paaliggende, at faae et strængt, afskrækkende Exempel statueret paa Polakkerne, hvis Tapperhed havde opvakt saa megen Deeltagelse i Europa. Men Ruslands høimodige Keiser bifaldt ikke denne Plaan; ingenlunde vilde han, ved længere at opsætte en bestemt Erklæring og Benaadelse for de i ringere Grad Strafværdige, give vilkaarlige Forfølgelser Raaderum. Meget mere følte han sig kaldet af Gud til at lægge de Saar, som en Række af de fordærveligste Begivenheder tilføiede det Polske Folk, og ikke nære Had, men vække Forsonlighed i deres Hjerter, de advarede ved deres ubetænksomme Foretagendes ulykkelige Udfald og ved deres Fædernelands Elændighed, som var en Følge deraf, nu oprigtigen ønske, at leve i Fred under retfærdige Loves Beskyttelse. Virkelig er den ædle Keiser Nicolaus den Eneste, der kraftigen antager sig de undertvungne Polakker mod Russernes Nationalhad; han tilsiger de mindre Skyldige Tilgivelse og Forglemmelse af det Skeete, og overlader ikkun Jnsurectionens Ophavsmænd og Styrere, og dem, der, selv efter Warschaus Fald, lode haant om den dem saa ofte tilbudne Naade, til deres Skjebne og til den straffende Retfærlødighed. - J Øvrigt er Polens Tilstand høist sørgelig : mange Tusinde Børn ere blevne faderløse; mange Tusinde Ældre ere forarmede, have ingen Erhverv og ingen Udsigt til at gjenvindderes tabte Velstand. Dertil kommer en skrækkelig Udsigt : den truende Hungersnød; ti alle Forraad af Bevnetsmidler ere udtømte eller bortødslede, og Markerne ligge udyrkede, Ene denne kan være tilstrækkeligt til at advare mod Revolutioner, og det behøves sandelig ikke, at udpønse nye Lidelse, for at fremstynde en end større Jammer.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
de Russiske Regimentschefer opkjøbe mange Heste, og de denomge beste Ane Udende Hst ommes i at spiir ar Russiske Remonter. Jntet godt Forvarsel for en Polsk National, armees Reorganisering, som Mange haabede. - Med Finantserne beskjeftiger man sig alvorligen, og dette synes, Trods Landets uheldige Forfatning, al lykkes.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Strasborg, den 1ste December. Med Overraskelse have vi erfaret den Forholdsregel, som Premierministeren, Hr. Casimir Perier, har fundet nødvendig mod de flygtede Polakker. Det er forbudet, at give dem Pas herfra til Paris. Alle de Polakker, der ville forlade Strasborg, skulle, dersom de ønske at træde ind i fransk Militærtjeneste, henvises til Avignon, men alle de øvrige til Besancon, Angouleme og Bordeaux. Det forbydes dem, at forlade den den foreskrevne Vei.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Amsterdam, den 6te December. Paa vor Børs var det i Dag et almindeligt Rygte, at de allierede store Magter havde besluttet, vel at erkjende Belgien som et selvstændigt Kongerige, men overlade Afgjørelsen af Tvistighederne mellem Holland og Belgien til begge disse Stater selv, uden videre at befatte sig dermed. Om dette Rygte, der virkede fordeelagtigen paa Fonds, er grundet eller ikke, ville vi snart erfare.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Stokholm, den 1ste December. Man venter her en overordentlig Rigsdags Sammenkaldelse i Martsmaaned 1832, for at raadslaae om, hvorledes den Mangel, der truer adskillige Provindser, kan afhielpes.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Sveriges nordlige Provindser hjemsøges af Tiggerskarer. J Vestbothnien er Nøden stærk.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
De Kongelige Eqvipager ere endnu i Christiania, men det er temmelig vist, at Hs. Majestæt ikke i Vinter reiser derhen.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Grækenland. Et Brev fra Modon af 15de October beretter, at alle de, der formedelst politiske Meninger vare fængslede i Napoli, ere blevne nedsablede af Præsidentens Livgade. Pietro=Bey, Fader, til begge Capodistrias's Snigmordere er ikke længer i Fængslet i Napoli; man veed ikke, hvor han er sendt hen.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Wien, den 1ste December. I Gaar Middags vare endnu 145 Cholerasyge af Civilstand, den under Lægebehandling. Blandt de Militære er ingen Patient meer.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Siden vor Keiser atter er blandt os, viser han sig ofte for Folket. Trængselen omkring ham er ved slige Leiligheder ofte saa stor, at han neppe kan komme igjennem. Enhver vil see ham, enhver vil værdiges et venligt Blik af ham. I ingen Epoche af hans Regjering yttrede Folkets Hengivenhed og Kjerlighed til ham sig paa en meere rørende Maade, men i ingen har han erhvervet sig et større Krav paa Taknemmelighed end i denne Trængselstid, der nu, Gud være lovet, nærmer sig sin Ende.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Efterretninger af blandet Jndhold. H. K. H. Hertuginden af Berry er den 18de Novbr. ankom men til Neapel. Hs. M. Kongen af Spanien ligger meget farlig syg.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Indenlandske Efterretninger. Altona, den 7de December. Et Kongeligt Allernaadigst Reskript af 2den December d. A. ophæver Militærcordonen ved Eideren, men de øvrige anordnede Forsigtighedsregler skulle indtil videre iagttages. Fra Slesvig til Holsteen tillades det, at begive sig paa alle Punkter, men fra Holsteen til Slesvig ikkun paa syv. For Reisende fra smittede Steder bestemmes Contumaopholdet i Rendsborg til ti Dage, men for alle dem, der have opholdt sig ti Dage paa eet Sted, der ikke er smittet, til tre Dage. Penges Desinfection og Anordningerne, i Henseende til Canal- og Eiderfarten, skulle indtil videre blive i Kraft.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Oldesloe, den 1ste December. I Gaar bortreiste herfra den Kongelige Commission, bestaaende af Overretsraaderne GrevRementlow og Grev Moltke, der har været her for at undersøge de Tvistigheder, som havde fundet Sted imellem Magistraten og Borgerskabet i Oldesloe, i Anledning af Byens Afspærring. - Spærringen er imidlertid atter ophævet.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
J Husum og i Sønderborg ere offentlige Bespiisnings anstalter oprettede. En lignende Anstalt tilsigtes oprettet i Haderslev, i det Væsentlige efter den Kielskes Plan.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Det sidst hidkomne No. 98 af Kieler Correspondensblatt (den udgives af Hr. Advocat Olshausen i Kiel, indeholder Folgende:
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Efter den fra dem, der boe paa Godserne Hobenlied, Harzhoff og Grunhorst, og sogne til Kirken i Schestedt, indgivne Besværing, at Patronatet for denne Kirke har (til den vacante Sognekald) præsenteret tre Candidater, som ved Overconsistorial-Examen have erholdet tredie Charakteer, er ved Aller højeste Resolution befalet :"Med Tilsidesættelse af den af Godsejeren (dem Landsatten) von Ahlefeldt foretagne Præsentation, har det "Kongelige Generalsuperintendentur, af de samtlige "Ansøgendes Tal, at foreslaae tre Valgscandidater."
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Kiøbenhavn, den 14de December. Biskoppen over Islandhar tilstillet det Kongel. Danske Cancellie er Beretning og Copulerede, Fødte og Døde i Island i Civilaaret 1832.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Befordringer. Under det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie. - Den 22de November er Politiemester i Kiel, F. C. Wittrecks Valg til Justitiarius ved Godset Schrewenborn stadfæslet. Den 6te December ere Justitsraad, anden og dirigerende Borgmester i Flensborg, H. R. Feddersen, Ridder af Danebroge, og Justitsraad og Politiemester sammesteds, J. G. Kraus, Ridder af Dannebroge, udnævnte til virkelige Etatsraader.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Ledigt Embede. Under det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie: Sognekaldet i Niebull, i Tønder Provstie.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 18de Decbr. 1831. Hamborg 2 M. - a vista 211. - Species 210. Dit conto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 84 1/4 a 86 1/2. Dito uden Renter i Sedler 89 1/2 a 90. Nationalbanks=Doligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 s. 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 107 a 107 1/2 Rbdlr. Norske Speciessedler 149 a 149 1/2 Rbd. Svenske Sedler 25 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 63 1/2 i 64. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 163. Dito til 4 pCt. 99. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 90 a 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norse Species 59 a 60. 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pri6te Jan. 100 1 a 101 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Jhændehaverne af nedenanførte til Udbetaling i de vedføiede Terminer resp. udtrukne og opsagte, men ei endnu til Betaling, fremkomne Obligationer :A. Obligationer, henhørende til Banklaanet af Februar 1820, udtrukne til Udbetaling i 11te December 1828. No. 4566, f paa 100 Rbd.; 5509, c. - 200 Rbd.; udtrukne til Udbetaling i 11te December 1829. No. 3626, a paa 200 Rbd.; udtrukne til Udbetaling i 11te Decbr. 1830. No. 1269 paa 1000 Rbd.; 1416 - 1000 Rbd. 2385, 5 - 500 Rbd.; 3785 - 1000 Rbd.;- 5679, 5 - 500 Rbd. Obligationer for Jndlaan i rede Sølv, opsagte til Udbetaling i 11te Juni 1830. No. 53 paa 93 Rbd. 92 s.; 70 - 100 Rbd.; opsagte til Udbetaling i 11te Decbr. 1830. No. 179 R. B. paa 100 Rbd.; opsagte til Udbetaling i 11te Juni 1831. No. 219 R. B. paa 700 Rbd.; 237 - 200 Rbd.; 243 paa 1000 Rbd.; 252 - 200 Rbd.; 270 - 2000 Rbd.; 282 - 400 Rbd.; 283 - 400 Rbd.; 292 - 200 Rbd.; 299 - 1000 Rbd.; 300 - 1000 Rbd.;- 303 - 400 Rbd.; 314 - 200 Rbd.;- 370 - 2000 Rbd.; 371 - 2000 Rbd.;- 372 - 2000 Rbd.; 423 - 1000 Rbd.; C. Obligationer for Jndlaan i Sedler, opsagt til Udbetaling i 11te Juni 1828. No. 1721 paa 100 Rbd.; anmodes om i Banken at indlevere disse Obligationer med tilhørende Coupons, hvor disse finde Sted, og at modtage den paalydende Capital med de deraf forfaldne, endnu ikke oppebaarne Renter, da Renten af disse Obligationer ophører fra den Termin til hvilken de ere resp. udtrukne eller opsagte til Udbetaling. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 12te Decbr. 1831. iværende Slægtninge og Venner underretter jeg med dyb Veemod Dom, at min ædle Huustrue Nicoline Reinhardt, södt Hammeleff, hensov stille og blidt til et höiere Liv den 5te d. M. Kiöbenhavn, den 14de December 1831. J. Reinhardt.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Sørgeligst bekjendtgiøres for Familie og Venner, at Døden den 2den DeScember 1831, berøvede mig min elskede, retskafne Mand, Henrich Møller, forhenværende Sognepræst for Hude, Scheibye og Liisberg Menigheder i Aarhuus Stift, hvor han i 43 Aar forestod Embedet, nød Agtelse og Kiærlighed af sine Foresatte, og baade ved Lære og Vandel var sine Menigheders troe Sielehyrde. Nu høster han sine Arbeiders Løn hos Gud Ti levende Børn dele med mig hans Savn og begræde hans Bortgang. At Condolence frabedes. Grenaae, den 4de Decbr. 1831. Anne Margrethe Møller, født Wissing. Din retskafne og gode Mand, mine 2de Børns kiærlige Fader, forhen Ve værende Forpagter Frederich Bertelsen, er mig ved Døden berøvet den 6te dennes af et apoplectisk Tilfælde, efter nogle Aars tiltagende Svagelighed, i sin Alder 64 Aar bekiendtgiøres sørgeligst herved for deeltagende og fraværende Slægt og Venner af hans sørgende Enke. Nykiøbing paa Falster, den 10de Decbr. 1831. Karen C. Bertelsen, født Klinge. a værriis.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
At Hr. Jsaac Gløerfelt i Assens er bleven overdragen Tal 1 Lotto=Collectionen Litr. O. sammesteds, bekiendtgiøres herved. Den Kongelige Lotto=Administration i Kiøbenhavn, den 13de December 1831. Staahl. Koefoed. Hansen.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Landhuusholdnings-Selskabet. Ondagen den 21de December 1831, om Eftermiddagen Kl. 5, holder Selskabet et Möde, hvori foretages de sædvanlige Forslagsvalg paa en Præsident i den efter Tour Fratrædendes Sted. Derefter foredrages nogle indkomne Sager. Tillaans forlanges i denne Termin, uopsigelig paa 5 Aar, 6 til 7000 Rbd. mod Sikkerhed i Kongelige Obligationer. Billet, mrkt. No. 7, modtages paa Statstidendens Contoir.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Fredagen den 23de December førstkommende, bliver ved Auction, 8) paa Børsen, i Middagsstunden, absolut bortsolgt: 1) Belæggelses=Retten nu og i Fremtiden til en for Tiden ledig værende Seng i Vartou Hospital. 2) Tvende Actier i det Kongelige octroierede Almindelig BrandAssurance-Compagnie paa Vare og Effecter. Adkomstbreve for fornævnte Rettighed saavelsom Actierne ere forinden til Eftersyn hos Fuldmægtig Paulsen, boende paa Kongens Nytorv Nr. 270, der ogsaa af Vedkommende er bemyndige til underhaanden at afhænde meernævnte Rettighed.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Salg af et Apothek. Fierinden af Kiøge Apothek, Frue Discher, har besluttet, ved en I eneste Auction i Slutningen af Marts eller i Begyndelsen af April næste Aar at bortsælge bemeldte Apothek med alt dertil hörende til Tiltrædelse af Kiöberen enten strax, saasnart Auctionen er afholdt, eller til April Flyttetid næste Aar, hvilket herved, efter Anmodning: foreløbig bekiendtgiøres. Kiøge, den 11te Novbr. 1831. M. Friderichsen.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
da min Stampe nu er i fuldkommen Stand, saa tiener herved til I Enhvers behagelige Underrening, at jeg fra Dato af modtagen Vare til Stampning. Min Bestræbelse skal stedse være at behandle Varene til Enhvers Tilfredshed, samt hurtig Expedition og billig Priis. Nyeraad pr. Wordingborg, den 6te December 1851. And. And. Kauberg.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Følgende fundne Sager ere indleverede paa Korsilde Politiekammer: 2 Stkr. Lærred, 3 Stkr. linnede Baand, 2 Stkr. taftes dito; hvilket herved bringes til vedkommende Eieres Kundskab. Roeskilde, den 11te December 1831. H. C. Müller.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Formedelst Skolelærerens vedvarende Svagelighed der, ønskes en Hielpe e) lærer. Den, som dertil har fornøden Duelighed og attraaer samme Post, henvender sig desangaaende til Undertegnede. Sengeløse, den 4de December 1831. N. Schack, Sognepræst.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Tos en god Familie paa Landet, nær ved Byen, ønskes strax Kost og Logis for en Enke med 2 smaae Børn; dog maa Betalingen ikke overstige 16 Rbd. om Maaneden. En Billet bedes indlagt paa dette Blade Contoir, mrkt. Ønske Nr. 18.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
En brillant tosædig Kareth, ligesaa god som nye, som sælges for en meget moSderat Priis, og nye Vinervogne af moderneste Facon, store og smaae, en Brædevogn med to Stole, to smaae brugte Holsteenske Vogne, samt tospænder og eenspænder Kaner, ere tilkjøbs paa Garnisons=Pladsen Nr. 63, hos Vognfabriker C. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
J Boutiken paa Høibroplads Nr. 53. faaes fine, uldne Nattrøier, 3 Mk. 8 s., 4 Mk., 5 Mk. a 6 Mk.; dito Underbeenklæder 6 Mk.; udmærket store, fine Mandstrømper, 3 Mk. Mk. 8 s. a 4 Mk.; fine uldne Sykker, 20, 22 a 24 s.; hvide uldne Hamestrømper, 2 Mk.; uldne Børneklokker, 28 s.; samt alle Størrelser af farvede Dame og Børnestrømper, forskellige Couleurer fine Cassemirs Schavler, 2 Al. store, 3 Rbd.; meget fine, virkelig hiemmegjorte Hørlærreder, over Jbr., 24, 26, 28, 32 a 36 s. Al.; fine, ægte rødstribede BomuldsMeubeltøier, 1/2 br., 2 Mk. 8 s. a 2 Mk. 10 s.; ægte mørkeblaa smaa og stortærnede Bomuldstøier, 1/2 br., 28 s. Al.; sort Merinos, 26 s.; hvide Bomuldsfryndser fra 4 til 16 s. Al.; guule Silkelommetørklæder, 5 Mk. a 6 Mk. Stkt.; guult Nanquin 5 Mk. Stkt; hvidt Scherting fra 13 s. til 24 s.; fiint hvidt Bommeste 5 1/2 Qv. br., 36 s. Al.; fiint hvidt ostindisk Kattun, 1/4 br., 18 s.; mørkeblaatærnede Lærreds Børnelommetørklæder, 10 s.; meget fine færdige Rasmagerbeenklæder, 15 Mk.; meget fine hvid Bomuldstrømper fra 3 Mk. 8 s. til 4 Mk. 8 s.; fine hvide Cambringer: 24 s. til 28 sk. Al.; Randers Damehandsker 24 s. a 28 s.; Theehandsker, 12 s.; forskellige Breder af glatte og kiprede Bendler. Endvidere: meget fiint sort Klæde, 8 1/2 Qv. br., 13 Mk.; mørkeblaat dito, 12 Mk.; mørkegraatmeleret dito, 11 Mk., fiint carmoisin dito, br., 4 1/2 Rbd. fiint guult dito og hvidt dito, 2 br., 18 Mk.; superfiint hvidt Cassemibr., 4 1/2 Rbd., samt ægte engelsk mørkeblaat Kalmuk, 2/3 br., 10 Mk. 8 sk. 16 Mk., dito guult dito, 16 Mk.; meget fiin guulagtig dobbelt Klæde, 320 Rbd. 3 Mk. 1 s. S. og T. Umyndiges Midler, kan i forestaaende, 11te December Termin erholdes tillaans, naar man derom henvender sig til undertegnede Skifteforvalter. Tolløsegaard pr. Roeskilde, den 3de December 1831. Nøllegaard.
Berlingske Tidende, 1831-12-14
Skifte-Jndkaldelse. Jnsdagen den 23de d. M., om Eftermiddagen Kl. 3, bliver Skifterne. en Aagade Kiøbmand Johan Henrik Taiber Ejensøe, b) Væver Johan Martin Bergstrøm, foretagne paa Roeskilde Raadstue til endelig Slutning efter de i disse Stervboer forfattede Repartilloner, som foreløbig fremlægges, hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning. Roeskilde, den 11te December 1831. H. C. Müller.