JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Tydskland. Den 8 April afgik Prindsesse Marie Kunigunde, Kongen af Sachsens Tante, ved Døden i en Alder af 86 Aar. Den tydske Litteraturs Veteran, Homers berømte Oversætter Johan Heinrich Voss, er afgaaet ved Døden i Heidelberg den 29 f. M. i en Alder af 75 Aar. Han svaredes derved for en krænkende Kummer, da netop paa hans Dødsdag indtraf et storhertugeligt Reskript, hvori Hs. K. H. yttrede sin høieste Mishag over hans Strid, med Creuzer og andre Mystiker, samt befaling at afholde sig fra Universitetets Sager, da Man ellers nok skulde vide at faae ham til at tie. Ogsaa i Frankfurt er Al deelt i to Partier: Vossianer og Anti=Vossianer (Fornuft-Troende og Mystiker). Paa Gymnasiet herske Creuzerianerne, i Konsistoriet Bossianerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Østerrig. Den 3 April lagtes næsten hele Flækker, Sommerein paa Øen Schutte i Aske. 108 Huse med den reformeerte Kirke afbrændte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Sverrig. Den 7 d. afbrændte et Hr. General=Konsul Zachrisson i Stokholm tilhørende Sukkerraffinaderie med 40 til 50,000 Pd. Sukker, der ligesaalidet som Bygningerne var assureret. Frankerig. Da Hr. v. Puymerin nylig i de Deputeredes Kammer forlangte Blodigler fritaget for Told afbrød Man ham med Latter fra alle Sider, og spurgte: hvilke Jgler han meente:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Tallotteriets 1258.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Trækning i Kbhavn.) 17. 12. 19. 58. 66.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Avertissements. Efter 14 Dages Sygeleie hensov her i Christiansfeld den 12 d. M. rolig og blid vor inderlig elskede ærværdige FadeJoatim Ewald i en Alder af 101 Aar mindre end 6 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
J 55 Aar forestod han med Troskab og til Velsignelse Præsteembedet indtil hans 83de Aar, først i Vaarbasse og derefter i Hvidding, begge i Ribe Stift. Skjønt i hans sidste Aar meget svag paa Syn og Hørelse, blev han dog lige indtil hans Livs Ende i Besiddelse af aldeles usvækkede Aandskræfter; men længtes som en træt Vandrer efter Hjemmet i hiin bedre Verden, hvortil hans elskede Ægtefælle 44 Aar i Forveien var indgaaet. Dette bekjendtgjøres herved for fraværende Slæg- og Venner, hos hvilke saavelsom hos os han vist stedse vil blive i kjær Erindring. Christiansfeldt den 15 April 1826.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Paa mine Sødskendes og egne VegneNaria Dorothea Ewald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
J næste Uge bliver brændt Kulminer i SøebyesøegaardsSkove, hvormed begyndes Tirsdagen den 25 April. Skove, hvo Fra Jndustrieanstalten i Assens er sendt til Salg til NB. Hr. Fugleberg i Odense en Reusemaskine af en forbedret Indretning og til nedsat Priis; hvilket herved kundgjøres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Smeden i Sallinge agter at brænde Kulmile i næste ge paa hans Jordlod. En hvid Hanhønsehund med bruun Plet paa den ene Side og ligeledes een bag det ene Øre og lyder Navnet Marki, er fraløbet sin Eier. For Tilveiebringelsen af samme loves en god Douceur, naar Man henvender sig til Proprietair Bi low paa Skovlyst pr. Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Tillavet Eiderstæder Sennop i Krukker a 1 Mk. til 1 Mk. 4 s., faaes paa Overgade No. 9 hos R. Kaarup. Varken af 170 Stkr. i de grevelige Langelandske Godsers Skove paa Roden staaende Egetræer, som ere tilhørende det Kongelige Admiralitets og Kommissariats=Kollegium, bliver Tirsdagen den 2 Mai næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, ved offentlig Auction bortsolgt paa Rudkjøbings Raadhuus, efter de paa bemeldte Tid og Sted bekjendtgjørende Konditioner. Bojesen. Tranekjer den 17 April 1826.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver det Smaahandler og Muursvend Jacob Nielsen, og hans i Henseende til Bord og Seng fra ham separerede Hustrue, Anne Pedersdatter, deres fælleds til Skifterettens Behandling opgivne Boe tilhørende, og udenfor Stadens Vesterport under No. 348 beliggende Huus, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Torsdagen den 4 Mai. den 18 Mai, og Hver Dags Formiddag Kl. 11. den 1ste Juni, Bemeldte Huus bestaaer af 8 Fag til Gaden, 1 Etage Muur i Bindingsværk med Tegltag, af et 4 Fags Baghuus og en Tilbygning til Forhuset. Til Huset, som er indrettet til Beboelse for en honet Familie, er en liden Gaards- og Haugeplads adskilt ved Stakitter. Ved at bekjendtgjøre Forestaaende til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817 tilføies, at de tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den tredie i selve Huset. Reimuth. Odense den 20 April 1826.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Efter Foranstaltning af Skifteretten, bliver det Smaahandler og Muursvend Jacob Nielsen og dennes i Henseende til Bord og Seng fra ham separerede Hustrue Anne Pedersdatter, deres fælleds til Skifterettens Behandling opgivne Boe tilhørende, og udenfor Stadens Vesterport under No. 347. beliggende Huus, som bestaaer af 6 Fag 1 Etage Muur- og Vindingsværk med tilhørende Gaards- og Haugeplads, stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: Løverdagen den 6 Mai, den 20 Mai, og 1 hver Dags Formiddag Kl. 11. den 3 Juni, af hvilke de vende første afholdes paa Raadstuen, men den re die i selve Huset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Dette bliver herved til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817. Reimuth. Odense den 20 April 1826.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-21
Ved Proklama, som er læst inden Wends Herreds Ret, og som bliver læst inden den Kongelige Lands Over- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Kreditorerne efter Fæstegaardmand Hans Hansen og Hustrue Maren Andersdatter, som begge ved Døden ere afgaaede, af Udbye Bye og Sogn i Wends Herred i Fyen, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. - Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Wends Herreds Kontoir i Middelfart den 18 April 1826. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
No. 59. 55 Aargang. Fyens. a. Stifts. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 24 April 1826. Jud hold. Frankerig (De franske Biskoppers Erklæring). Spanien. Amerikanske Anliggender (Buenos=Ayres skadrens Operationer. Differents imellem Storbrittannien og Mexico. Spansk Eskadre afgaaet fra Cuba. Haytisk Dekret om den Frankerig tilstaaede Godtgjørelse). Græsketyrkiske Anliggender (Hertugen af Wellingtons Tilbagereise fra Petersburg) Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
J Anledning af sit Jndtog i Paris 1814 modtog Hs. Majestæt paa Aarsdagen den 12 d. M. Lykønskninger af hele Hoffet og Deputationer fra samtlige Korporationer. Saavel Nationalgarden som Tropperne passerede Revne, ved hvilken Leilighed Kongen bar Nationalgardens Uniform. Ved de forskjellige Audients=Taler bemærkes, at Hs. Majestæts Svar til Præsidenten i den kongelige Ret, Hr. Seguir, denne Gang var meget naadigt, og ikke saa kort som sidste Nytaarsdag (S. 30). Det Dagen for afholdte Minister Konseil, hvori Hs. Majestæt præsiderede, har givet Anledning til Rygter om en Ministerforandring, om Hertugen af Wellingtons mislykkede Sendelse (see nedenfor) og en forestaaende Krig, imellem Rusland og Porten, hvorover Koursen paa 3 Procent-Obligationerne igjen er gaaet lavere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Hertugen af Riviere er nu udnævnt til Gouvernør og Biskoppen af Strasburg til Præceptor for Hertugen af Bourdeaux. J Rouen og Elbeuf har ogsaa været Jlluminationer over Førstefødselslovens Forkastelse. J Paris saaes blandt andet et Transparent med denne Jndskrift: "Man kan aldrig gjøre det lyst nok, for at oplyse Ministrene. Af de hine 3 Aftener anholdte Personeere 30 bragte til la Force-Fængslet. Derimellem er en Tapetserer og 7 juridiske og medicinske Studentere. Lovudkastet og Substitutionerne er nu overleveret de Deputerede. Hertugen af Guiche har maattet udholde et Forhør for Pairsrettens Undersøgelseskommission i den Ouvrardske Sag. Hertugen af Belluno var og citeret men fik Sygdoms Forfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Spanien. Efterretningerne herfra ere usædvanlig magre. Det bemærkes, at ikke Grev d'Espagne, men Rosan har faaet Kommando over Tropperne i Aranjue, under Kongens Ophold sammesteds. Jkke heller er de franske Schweit zertroppers Tilbud om at ledsage Hs. Maj. dertil bleven antaget, da, som der foregives, Kasernerne ikke kunde rumme dem, med mindre de spanske Tropper maatte fortrække. Theatrenes Lukning, som for Jubilæets Skyld skulde vare i 6 Maaneder, er indskrænket til 50 Dage fra den 1 de M. De Madrider Fængsler have faaet nye Rekrutering af hele Transporter Militairpersoner, Præster og Borgere fra Provindserne, og Hr. Recacho har udlovet en Belønning af 20,000 Realer for den, som kan opdage Stedet, hvor den Apostoliske Junta har ladet sit sidste Cirkulaire trykke. En Kanonikus Ybarra, som havde deeltaget i de Frivilliges Opstand i Tortosa og var flygte til Frankerig, har imidlertid, paa Hertugen af Jnfantados befaling, faaet Tilladelse at vende tilbage til sin Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Amerikanske Anliggender. Den franske Ministers Søn Hr. v. Chabrol er den 7 d. afseilet paa Korvetten la Seine fra Rochefort til RioJanciro. Fra Buenos=Ayres er Oberst Brown udløbet med 2 Brigger og 12 Kanonbaade imod den brasiliske Blokade=Eskadre, som ikke fandt det raadeligt at modtag Udfordringen; men tog Flugten for fulde Seil, til stor Glæde for det paa Strandbredden forsamlede Folk, hvoraf Mange tilbøde frivillig deres Tjeneste. Nogle Dage efter meldte han Oberst Brown Erobringen af en brasilisk Kanonbaad. J Pernambucco drives Troppe-Udskrivningen med stor Strænghed. Sagerne stod kun slet for Brasilianerne, medens Liberalerne havde vundet store Fordele, og General Lacor og Admiral Lobo vare tilbagekaldte. J de giensidige Manifester og Proklamationer skyder Brasilien. og la Plata=Provindserne som sædvanligt Skylden for Krigen paa hverandre. Hiint besværer sig over, at Jnsurgenternet lige siden Revolutionens Udbrud have søgt at udstrøe Tvedragts og Oprørs=Sæd i Banda Ori ental, uagtet det brasiliske Herredømme grunder sig paa Usurpatoren Artigas Fordrivelse, hvis Uafhængighed, var erkjendt af Buenos=Ayres. Dette beraaber sig paa, at Keiseren er kommet i Besiddelse af den omtvistede Provinds ved Anarkie og Forførelse som legitime Midler &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Jmellem Storbrittannien og Mexico er og kommet en Knude paa Traaden, da Regjeringen i sidstmeldte Stat, i modsætter sig de af Hr. Canning foreslaaede Forandringer, i Traktaten, og Man taler om den brittiske Gesandts Afreise. Anstødstenen skal ogsaa her være den paastaaede Visitationsret, som Engelland ikke vil opgive; men mener, at en ny Stat som Mexico sagtens kunde inddrømme den, og ikke burde opgive øiensynlige Fordeele allene for at forsvare en Grundsætning. Formodentlig er det og de Forenede Stater, som den brittiske Jndflydelse er en Torn i Øinene, og derfor styrke Mexikanerne i deres Paastaaenhed. Paa den anden Side har den Deputerede fra Virginien, Hr. Randolph, i Senatet modsat sig Deeltagelsen i Panama Kongressen, da han befrygter, at de nye Republikers Princip angaaende Slaveriets Afskaffelse kunde blive nepidemisk og Emancipationsaanden bane sig en Vet til de Forenede Stater, Iøvrigt er den Mexicanske Finantsministers Beretning meere lang end trøstelig, da Udgivterne i Fior have oversteget Jndtægterne flere Millioner. Efter Overslaget loves for 1826 et Overskud af næsten en Million.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Vicepræsidenten Santanders Budskab ved Kongressens Aabning i Columbien er heller ikke til Finantsernes Fordeel, hvorfor og saavel de sydamerikanske som græske Obligationer ere faldne stærkt i London. Den politiske Deel af Budskabet er det sædvanlige om Spaniens vedvarende Forblindelse, Panama=Kongressen, det venskabelige Forhold til Nordamerika, Underhandlingerne med Storbrittannien, Frankerig og Paven. Et Sted, hvor der loves i sin Tid Underretning om de Stridskræfter, hvorover Præsidenten ifølge Traktaterne med Mexico har disponeret, hentydes paa Expeditionen imod Cuba. Her er Man veed godt Mod og har truffet alle Forsvarsanstalter. Jstedetfor at frygte Fiendens Tilberedelser, er her endog udrustet en spansk Eskadre paa 8 Fregatter under Labordes Kommando (den skjønneste Mani flere Aar har seet) til at krydse paa hans egne Kyster. Den er forsynet med Levnetsmidler og hele Mandskabets Sold betalt forud paa 5 Maaneder. Med der første venter Man endnu Guererro og to andre Linieskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Paa Hayti synes Man ikke saa ganske tilfreds med Maaden, hvorpaa Frankerigs Erkiendelse omtales som et Slags høimodig Velgierning. Jmidlertid har Repræsentanternes Kammer under 20 Februar besluttet at erkjende den Frankerig bevilgede Godtgjørelse af 150 Mill. Fr. for Nationalgjeld, hvilken Beslutning derpaa er stadfæstet af Senatet og bekjendtgjort af Præsidenten. Ogsaa har den franske Regjering paa sin Side ladet de Handlende i Havre vide, at de ikke meere i deres Expeditioner maa bruge Benævnelsen St. Domingo, men Hayti.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
J en tilsyneladende officiel Artikel i den Haytiske Avis om den opnaaede Uafhængighed dadles de sydamerikanske Stater, fordi de ikke ogsaa ville tilstaae Slaverne Frihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Vor Øe - hedder det - synes i den Eviges Raad udseet til Klippen, hvorpaa den menneskelige Hovmod skulde ! strande. Uden Haytis Gjenfødelse vilde den Afrikanske Slavehandel endnu blomstre, hele Amerika endnu sukke under Slaveriet med alle dets Rædsler, Afrika græde og selv Europa ikke have afkastet sin vældige Undertrykkers Jernaag. Thi unægtelig var det hiin Diversion imod Os, der gav Napoleon det første Knæk, da det skildte ham ved en stor Deel af sin Søemagt og ved 60,000 af sine gamle disciplineerte Tropper, hvorover han maatte blive hele 2 Aar uvirksom i Europa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Græstetyrkiske Anliggender. De hjerterørende Veeklager over Missolunghis Fald kom, som Man ved første Øiekast saae, en Postdag for tidlig, og Gid Man aldrig behøve at istemme dem. Jfølge Breve fra Zante, hvor Man paa nogle Timer kan have Efterretninger derfra, forsvarede Staden sig endnu den 26 Marts og havde indtil den Tid afslaaet alle Angreeb. Ogsaa den østerrigske Jagttager lagttog endnu til den 12 April en fuldkommen Taushed, hvilket den vist ikke vilde, hvis den havde en efter sin Kogebog saa kostelig Nyhed at opvarte med. Nogle i Konstitutionel meddeelte Breve fra en Hr. Eynard i Florenz til Hertugen af Choiseul, angaaende hans Bestræbelser for, paa Kommitteens Vegne at forsyne Missolunghi med Meel og Levnetsmidler, give tillige det bedste Haab, uagtet Staden, ved det bestandige Bombardement var næsten ødelagt, og Jbrahims Armee bestod af næsten 20,000 Mk. med 40 Stykker Beleringsskyts og anført af europæiske Officerer, Missolunghi derimod kun havde 3,500 Stridere tilbage, hvoraf endda en stor Deel vare syge og saarede. J midlertid befandt de sig næsten Alle paa Volden; thi hvad skulde der blive af de 13,000 ulykkelige Jndvaanere, hvis Besætningen laae under, Missolunghis frygteligste Fiende er endda Hungeren. Om nogle Dage - skrives derfra - er det maaskee forbi med Os. Vil da Jngen forbarme sig over Os? Ere Vi da ikke Mennesker, eller gives der ingen Kristne mere i Europa, Missolunghis Fald vilde blive en skrækkelig Ulykke for Menneskeheden, uden at Grækenlands Sag derfor vilde være tabt. Nationernes Fortvivlelse er et frygteligt Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Fra den 3 til 12 Marts løb Jbrahim som Gange Storm, Flere Gange havde hans Soldater besteget Volden; men bleve hver Gang tilbageslaaede. De brave Forsvareres Blod vil fremkalde Hævnere &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Fortet Vassiladi havde allerede afslaaet 11 Angreb, da den svage græske Besætning, efter selv at have sat Jld paa Krudtmagasinet, gjorde et rasende Udfald og omkom Alle, men først efterat have anrettet et stort Blodbad imellem Egypterne. Da Jbrahim siden traf Anstalter til en nu Storm paa Missolunghi, skal Besætningen være forekommet ham og ved et Udfald have dræbt 500 Mk. for ham. Hvis blot den græske Flaade, som Man haabede, vilde indtræffe, stod Missolunghi endnu til Redning, og Vassiladi vilde snart igjen blive erobret. Til den 26 Marts havde dens Komme dog endnu ikke bekræftet sig, saalidet som et i Rygte, hvorefter Cauaris, ved at sætte et Fartøi med en Mængde Krudt paa Grund i Nærheden af Vassiladi, havde sprængt Fortet med den hele Besætning i Luften. Gouras og Fabrier siges ogsaa at være paa Marschen, til Undsætning, den første med 7000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
J den græske Kroniks Dagbog over Beleiringen fra 18 Jan. til 15 Febr. blive Gallo=Egypterne ikke skaanede, og spørges, om det er Resultatet af Frankerigs Phillantropie og høie Civilisation, Journal des Debats anstiller ogsaa bittre Betragtninger over den Skjendsel, at franske Officerer lære den vilde Egypter, hvorledes han skal stille sine Kanoner, for at nedlyne Kristne. Man gjøre hvad Man vil - vedbliver den - det vil ikke lykkes at qvæle al Medlidenheds Følelse. Vee den Politik, som troer, at Alt er forbi med Grækernes Udryddelse. J have afslaaet Grækenlands bedende Haand, dets døende Haand vil stemple Eder med en Plet, hvorpaa Fremtiden kan kjende og drage Eder til Regnskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Hertugen af Wellington tiltraadte den 6 April Tilbagereisen fra Petersburg, og passerede den 18de uden Ophold igjennem Berlin, hvor der i de sidste Dage var indtruffet endeel Kourerer fra Petersburg, og den russiske Ambassadeur, Grev Alopæus, havde flere Konferencer med Udenrigsministeren Grev Bernstorff. Paa Gisninger om, hvad Hertugen har udrettet, fattes det naturligviis ikke. Efter Nogle vil Rusland lige saalidet taale, at Man foreskriver det, hvad det maa gjøre eller lade i Henseende til Fyrstendømmerne, som det har blandet sig i Neapels og Spaniens Besættelse eller i Engellands Jndflydelse. paa Amerika. Efter Andre ere Rusland og Storbrittannien komne overeens om at afgjøre det Hele uden nogen tredie Magts Mellemkomst saaledes, at Morea med flere Øer aftrædes til Engelland, Moldau og Wallachiet til Rusland, og Man da garanterer Porten dens Herredømme over Egypten, hvis nærværende Vicekonge og Søn skulde udnævnes til Paschaer i Janina og Damascus. Vilde han modsætte sig, kunde han vente sin Forgjængers Skjebne i Janina. For at gjøre Porten Tingen begribelig, vilde Man strax skride til bemeldte Provindsers Besættelse. Fra Østerrigs Side troer Man ikke, at dette Arrangement vilde møde Vanskelighed, og hvad Frankerig angaaer, da kjender saavel det engelske som russiske Kabinet dets store Planer med Vicekongen. Endnu et mindre troligt Rygte siger, at Hertugen skal have foreslaaet en Kongres, hvorpaa Man skulde enes om den staaende, Hærs Formindskelse og de russiske Soldater=Koloniers Ophævelse m.m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Beltpassage fra den 19 til 25 April 1826. Fra Fyen til Sjælland. Kjøbmand F. H. Grunow med Tjener; Major og Ridder, v. Abrahamson, Adjutant hos Hs. Maj. Kongen, med Tjener; C. A. Hindsgaul; Kammerjunker og Major v. Castonier, R. af D., Land- og Søekrigskommissair med Tjener: Pastor Agerbech, Handelskommis P. Lorenzen; Hestehandler M. Lassen; Skomagermesterne L. Lund, H. N. Wantinge, J. Huus og H. P. Poulsen; Hattemagermesterne M. Lerche og J. D. Holm; Beendreiermester L. Soelberg; Kammagermester C. Hjort; Birkedommer C. C. Møller; Krigsraad Jensen; Handelsbetjentene H. Holm og J. Karmark; F. Foersom Præste=Enken Mad. Garnæs; Musicus F. Falck; J. L. C. Ness, Kammerjunker J. Lorenz; Jsenkræmmer P. J. Bøwing; Kniplingshandlerne P. J. Mahler og L. J. Wraae; Mad. v. Støcken og Jfr. M. v. Støcken; L. Harboe; Tømmermand H. Wilhelm; Hestehandler H. Rasmussen; Pharmaceutikus N. Tøren. Fra Sjælland til Fyen. Kjøbmand J. C. Zehmann, Garver C. Møller; Kammerjunker, Bye- og Herredsskriver J. v. Moltke, R. af D., med Familie; Student J. Engelsted; Frøkenerne C. og F. Engelsted; Snørebaandsfabrikant J. F. Adolphsen med Kone; Kniplingshandler M. M. Winther, J. M. Schmidt; Fuldmægtig F. W. Schutte; Lieutenant P. F. v. Müllertz; Bataillons, chirurg C. F. Færber; Student P. C. J. Rasmussen; Fuldmægtig under det Kongel. Rentekammer, N. Kjær; Mad. M. Kjær fød Petersen med 3 Børn; Godsforvalter Lütken; Kand. pharm. Andresen; Handelsbetjent H. P. Ravn; Kand. theol Petersen med Familie; Lieutenant v. Mackeprang; Hestehandlerne Freisleben og J. Jensen; Qvæghandler P. Faber; Mad. Møller og 2 Døttre; Birkedommer C. C. Møller; Oberst 6 H. v. Jacobsen med Frue; Kammerraad og Toldinspekteur H. Sessing med Frue og Datter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
(Formedelst Bededagen er denne Gang ingen Kours notere).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Avertissements. Ga Til den brandlidte Gaardmand Lars Pedersen i Hoeleer endvidere af Undertegnede modtaget: Fra R. . . . . . 5 Rbd. - Kjøbmand Abr. Joseph som med de i No. 43 anmeldte 4 Rbd. Sølv og . - 48 s. Udgjør til Dato 4 Rbd. Sølv og 7 Rbd. 48 s. Ligesaa til de brandlidte Tjenestefolk i Høybye, ifølge Hr. Pastor Andresens Jndbydelse i Avisen Nr. 55. J et Brev uden Navn . . . . . 1 Rbd. Kjøbmand Abr. Joseph . . . . . 2 - Til Barnepigens . . . . . . . 1 Fra en Tjenestepige. . . . . - 1 Mk. Fra S. . . . . . . . . . . . . - :J Alt 5 Rbd. 3 Mk. hvorfor de ædle Velgjørere kjerligst takkes. S. Hempel. Odense den 24 April 1826. Hyrdernes Morgen. (et Kobberstik efter Wehle.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Efter en Tegning af denne høist fortjenstfulde Landskabs Komponist og Tegner, har jeg en Plade under Hænder, som udføres med Naal og Gravstik. Kobberet, foruden Margina, er 16 T. høit og 22 T. bredt. - Mellem skjønt grupperede og forskjellige Træer driver en Hyrde sit Qvæg over en Broe, hvorunder et lidet stille Vand, som dannes af nogle smaa Fald, har sit Udløb. Længere til Venstre sees nogle Hyrder i Samtale, medens deres Faar ere grupperede omkring et andet lidet Vand paa en Plads i Skoven. - Mellemgrunden er en flad Dal, hvori ligger et Tempel, omgivet af Popler, Nøddetræer, Aka sig, og over Vandet hænger en Taarepiil. Bag Templet sees en Flod, paa hvis anden Side flere Bjerge hæve sig over hinanden. Solen er nylig opstaaet, og hele Mellemgrunden samt Bjergene ere indhyllede i Morgentaage. Prisen for Subskribenterne er 4 Rbd. Sedler, hvoraf det Halve betales forud og Resten ved Modtagelsen. Carlsruhe Januari 1826. S. H. Petersen, Kobberstikker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Subskription modtages paa Adressekontoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Paa Adressekontoiret faaes: Opmuntring til at komme de forrige Dage ihu. Given ved Gudstjenesten i Sæbye Kirke paa Nyeaars Aften 1825 af Sognepræsten, Dr. C. S. Limkilde. - Prisen er 1 Mk. Expl. paa Trykpapir og 24 s. Expl. Skrivpapir heftet, og da Jndtægten er bestemt til Sæbye Kirkemodtages med Taknemmelighed hvad mere Nogen maatte ville yde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Fredagaften den 28 April bliver Generalforsamling i den ældste Klub.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
At jeg har nedsat mig heri Byen som Skrædermester og boer hos Hr. Bagermester Brylle uden Vesterport, skulde jeg ikke undlade at tilkjendegive mine ærede Venner og Velyndere. For god moderne Syening til billige Priser indestaaes. Odense den 22 April 1826. A. Sauk op.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-04-24
Nye Islandsk Klipfisk og gode Hollænder=Oste bekommes hos K. sal. Fleischer, paa Overgade No. 27.