JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Den 4de om Aftenen blev et formeligt Program udfærdiget: de Dristigste væbnede sig med Pistoler og Dolke og besluttede at ville bringe Liget til Pantheon for derved at fremskynde en Collision med Tropperne. Ogsaa Carlisterne havde givet deres Tilhængere den fornødne Underretning og befalet dem i Alt at gjøre Et med Republikanerne. Løsenet skal have været: "Til Pantheon." Dette blev udraabt ved Boulevard Bourbon, hvorpaa der strax blev foret paa Dragonerne fra et Baghold og Oprøret udbredte sig nu over hele Paris. Saaledes beretter Moniteuren Oprørets Udbrud. Andre Blade fortælle, at Carlisterne skal have uddeelt 250000 Franes iblandt den Pariser Almue, samt at de fremmede Flygtninge, af hvilke der for Tiden ere saa Mange i Paris, skal have taget virksom Deel i Kampen. Blandt de fangne Rebeller befinde sig alene 40 Polakker. Deeltagerne i Oprøret synes altsaa at kunne henføres til følgende meget forskjellige, men formedelst deres fælleds Hensigt enige Classer: 1) Carlister, af hvilke dog den anseeligste Deel kun tog middelbar Deel i Oprøret; 2) exalterede Republicanere, der gave Signal til Kampen; 3) Folk af den arbeidende Classe, som vare ophidsede ved de Førstes Penge og de Sidstes Løfter; 4) en Deel meest unge Mennesker, som have været med tildeels vel af ingen anden Grund end den Pariserne egne rasende Lyst til Forandring, og 6) fremmede Flygtninge, som ved en Forandring i Regjeringen haabede en Forandring i Frankrigs Politik. Af den egentlige Borgerklasse har derimod uden Tvivl den allerstørste Deel været paa Regjeringens Side.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Om Antallet paa de Døde og Saarede ere Angivelserne saa forskjellige, at de variere fra 5000 til nogle Hundrede, dog paastaaes i de nyeste temmelig eenstemmige, at i det mindste Tallet paa de Døde ikke er saa stort, som man skulde have ventet. Ei heller var Rebellernes Antal saa stort som den Haardnakkenhed, hvormed de, begunstigede af Localiteterne, forsvarede sig paa enkelte Punkter, f. Ex. ved Passagen Saumon i Montmartre Gaden og tilsidst i Mariekirken og det tilstødende Kloster, der i flere Timer blev forsvaret imod en stor Overmagt af et Antal Oprørere, som nu ikke anslaaes til mere end 300.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
J Vestfrankrig vedvare Urolighederne og de idelige Smaa fægtninger, hvor der paa begge Sider kjempes med stor Forbittrelse; Begivenheder af særdeles Vigtighed omtales ikke.Det hedder, at Hertuginden af Berry af nogle af sine Tilhængere har faaet det Raad at forlade Frankrig, samt at nogle hidtil rolige Districter just nu have gjort Opstand for at lette Hende denne Flugt, men at Hun har erklæret, at Hun enten vilde forlade Vendee i en Triumphvogn eller i sin Ligkiste.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Blandede Efterretninger. J Birmingham er en Dampvogn under Arbeide, hvortil ikke behøves Jernbane. Maskinen har 600 Hestes Kraft og Vognen med Maskine vil ialt veie 7000 Pund. Den vil blive meget let bevægelig i alle Retninger, og man har beregnet, at den med 2000 Pund Fragtgods vil kunne gaae fra Birmingham til London, og atter tilbage, i 12 Timer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Walter Scott er ankommen til Frankfurt ved Main.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Kjøbenhavn.¬ I det Pleno, hvori de slesvig holsteenske erfarne Mænds i Sectionerne udtalte Anskuelser skulde forene sig til en Collectiv=Anskuelse, blev der udnævnt en Commission af Cantsler Spies, Professor Falck og Advocat Balemann, for at gjøre Udkast til den Beretning som skulde forelægges Hs. M. Kongen. Dette vigtige Arbeide blev igjen overdraget til Hr. Balemann, som har udført det til Alles Tilfredshed. Denne udmærkede Mand har saaledes en stor Andeel i de følgerige Forhandlinger, hvortil der knytte sig saamange Forhaabninger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
J Løverdags Eftermiddag Kl. 5 1/2 kom Kadetfregatten Nymphen tilbage fra sit Krydstog i Kattegattet og Nordsøen. Hverken denne eller Fregatten Havfruen have lidt mindste Skade ved de tre Dages Storm, som de imellem den 9de og 12te f. M. bestode udfor Skagen. Der har været mange Syge ombord; af Nymphens Besætning skulle J være døde, af Havfruens kun 1. Efter Forlydende afgaaer Kadetfregatten igjen paa Mandag nordefter paa et nyt Krydstog i Nordsøen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
J Fredags afreiste de 5 Officerer herfra, som skulle bivaane Troppesamlingen i Sverrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Med sidste Dampskib fra Norge ankom der et heelt Skuespillerselskab hertil, bestaaende af Directeuren Hr. Saabye, Skuespillerne Giebelhausen, Berg, Jørgensen, Wienecke, og Balling, samt Skuespillerinderne Mad. Becker og Jfr. Humbach.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Birkedommer og Skriver samt Politiemester= og Veifiskal-Embedet i Kjøbenhavns Amts Rytterdistricts nordre Birk, Sognekaldet til Kjøbstaden Nykjøbing og Annexet Rørvig i Sielland, 360 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret: Den 1ste Mai, Forligelsescommissair J. A. Glud, som Landvæsenscommissair i Veile Amt, forundt Rang med Kammerraader; den 8de, Sysselmand i Norder=Mule Syssel under Jslands Nord= og Øster=Amt, G. Melsted, Sysselmand i Sønder=Mule Syssel under samme Amt, Kammerassessor M. H. Tvede, og Sysselmand i Guldbringe og Kjøse Sysseler under Jslands Sønder=Amt, O. Finsen, udnævnte til virkelige Kammerraader; den 12te, Fuldmægtige ved Hs. Majestæts Chatol kasse, Kammerassessor A. Treschow og Kammersecretair C. B. Treschow, udnævnte, den Første til virkelig Kammerraad og den Sidste til virkelig Kammerassessor, Lærer i Botanik og Medlem af Gartner-Examinations=Commissionen C. F. Hansen, til Gartner og Fontaine=Opsynsmand i Gottorff. Under Directionen for den almindelige Pensionskasse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Den 24de Mai er Fuldmægtig og Registrator i Directionens Secretariat, Secretair C. C. Clausen, udnævnt til Chef for bemeldte Secretariat; den 31te Mai, Cand. juris M. G. B. Collin til Fuldmægtig i samme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 22de Mai er Justitsraad S. C. Ulrich efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra hans Embede som Forstinspecteur ved Sorø Academies Skove; Cand. Uheol. J. N. Hornbech, beskikket til Adjunct ved Horsens Færde Skole.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Kjøbenhavns Torvepriser, den 15de Junii. Rug, Td. 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. 7 Rbd. 4 Mk. - s. a 9 Rbd. 1 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
hvede, Td. Byg, 2radet Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Gradet, Td. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. øg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 9 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 11 s. Æg, Snesen 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 9 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 15de Junii. Hamborg 2 M. - a vista 212. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Wank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 ½ a 151 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 a 44 1/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 1/2 a 90 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 81 a 84 1/2 i Banco. Nation. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 a 102 i r. S. Ditto Ditto 106 1/2 a 107 i Sedler. 14 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 a 102 ½ Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 98 i Banco. 14 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Dito 100 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 65 3/4 a 66 L. St. Hamborg, den 12te Junii. Bourdeaux 188 3/2. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 12 1/2 s., k. S. 13 Mk. 13 3/4 s. Madrid 45 1/4. Cadix 45 1/2. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 35, k. S. 35, 15. Kjøbenhavn 211 1/2. Species 3/4 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Aarhuus. Fredagen den 15de Juni, om Form. Kl. 9, endtes Maneurerne, og efterat Hs. Majestæt havde taget Frokost, behagede det Allerhøistsamme at lade alle Kavallerie= og Infanterieregimenter, samt Artillerie=Brigaden, passere Revne for Sig og de Kgl. Prindsesser, hvilket var et overordentlig skjønt Skue og som bivaanedes af flere tusinde Tilskuere. Om Efterm. Kl. 6 blev Brandcorpset præsenteret for Hs. Majestæt og alle Sprøiter bleve prøvede, hvilke befandtes at være i en ypperlig Stand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Løverdagen den 16de Junii. J Nat ere alle Regimenter igjen afmarscherede til deres Standqvarterer. Kl. 1 Form. var det befalet, at alle Embedsmænds Protocoller skulde forelægges Hs. Majestæt til allernaadigst Eftersyn. Kl. 10 samme Form. vare de forskjellige Borgercorpser opstillede paa det store Torv, hvor de defilerede forbi Hs. Majestæt. Da Frokostaffelet var hævet og alle bleven stædt til Cour, satte Hs. Majestæt sig Kl. 12 med Hs. Kgl. H. Prinds Frederik Carl Christian til Vogns og forlod os efter et Ophold af 11 Dage. Da Hs. Majestæt var borte marscherede Jægerkorpset med Janitscharmusiken ned paa Skibsbroen for at paradere for de Kongl. Prindsesser, og Hs. Kgl. H. Prinds Ferdinand ved Deres Bortreise. Omtrent Kl. 1 ankom de Kgl. Personer med Deres Hofstat, hvor de naadist hilsede til alle Sider. Nu besteeg de det Kgl. Dampskib Kiel, og under den forsamlede Mængdes Afskedshilsen samt Havnebatteriets Torden forlod nu ogsaa disse elskede Personer os.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
De tvende svenske Officerer, som overvare Maneurene vare: Captain, Baron Silfwerskjold, Chef for Kronprindsen af Sverrigs Artilleriestab, og Lieutenant von Dahl, Ordonants-Officeer hos Kronprindsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Blandede Efterretninger. Under 1ste Juni 1832 er udkommen en Forordning angaaende Forpligtelse til at holde behørige Handelsbøger. Ligesom adskillige ældre Anordninger have paalagt Kjøbmænd at være forsynede med lovligen authoriserede Handelsbøger, saaledes skal det herefter være en ufravigelig Pligt for alle saavel Grosserere som Jnteressenter i Handelslaugene, hvor disse finde Sted, og for dem, der i Provindserne have Borgerskab som Kjøbmænd uden Jndskrænkning til nogen vis Handel, saa og for Vexelerer, Apothekere, Boghandlere, Handelscommissionairer og Andre, hvis Handel maa sættes over Høkeres, idet mindste at være forsynede med en Jornal og en Hovedbog, indrettet paa den ovennævnte Maade. Dog skulle de tvende Ark stemplet Papiir, hvormed berørte Handelsbøger bør være forsynede, istedetfor det i Forordningen af 3die Decbr. 1828, 85, Ltr. i, anordnede, herefter kun være af 4de Klasses Nr. 7. Samme Forpligtelse skal gielde for Fabrikanter, dog at det stemplede Papir til deres Bøger ikkun skal være 2 Ark af 4de Klasse Nr. 4. Alle Handlende, som derom melde sig inden 3 Maaneders Forløb fra Dato, kunne vente at erholde deres hidtil førte, men ikke authoriserede eller med behørigt stemplet Papiir forsynede Handelsbøger, uden videre Ansvar authoriserede af Øvrigheden, saafremt ellers denne ikke ved Bøgernes Eftersyn maatte i Maaden, hvorpaa de ere førte, finde noget til Hinder for Authorisationen, samt imod at det fra Øvrighedens Side paasees, at de forinden Authorisationen ere blevne forsynede med det fornødne stemplede Papir. Saafremt derimod nogen Kjøbmand, efter Udløbet af bemeldte Frist, skulde befindes ikke at have de Bøger, hvilke han efter denne Vor Anordning skulde være forpligtet at holde, bør han til Justitskassen betale saa meget, som det stemplede Papir og Authorisationen vilde koste; men, forsaavidt Bøgerne ere førte, men ikke paa behørigt stemplet Papir, derfor ansees, som for anden Overtrædelse af Forordningen om det stemplede Papir. Derhos skal Øvrigheden under en forelagt daglig Mulct tilholde den Paagieldende at anskaffe sig tilbørlige Handelsbøger. Jkkun saadanne Handelsbøger, der ere indrettede overeensstemmende med denne Anordnings Forskrifter, og derhos ere ordentlig førte, skulle i Rettergang nyde den rette Kjøbmandsbøger, ifølge Lovens 511819 og 50, tilkommende Beviiskraft &c.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Ved Examen i Friskolen i Aarhuus for Hs. M. Kongen havde Kgl. Cammermusicus Bay, der efter allerhøieste Ordre, havde indført en ny Synge=Methode efter indbyrdes Underviisning, i adskillige Skoler, den Ære at presentere denne Skoles Synge-Elever, der afsang en Choral og en Velkomstsang.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Paa Helsingøers Rhed ankom forleden en ipsariotisk Brig, under hellenisk Flag fra Alexandrien. Den havde ombord to kolossale Sphinzer af rød Granit, som Præsent fra Paskaen af Ægypten til Hs. Majestæt Keiseren af Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Kjøbmand H. Hartvigson i Grenaa har faaet Bevilling, til at være Strandingscommissinair i Randers Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
J de sidste sex Dage af Mai Maaned ere 120 Skibe, ladede med Korn, passerede gjennem Øresund. Af disse vare 9 bestemte til brittiske, 42 til hollandske, 11 til belgiske, 9 til franske, 26 til svenske og norske Havne, 3 til Bremmen og 2 til Leer. De øvrige 138 Bestemmelsesteder vare ubekjendte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Skibe under Ladning i Kjøbenhavn, bestemte til Aalborg. P. Baadsgaards, N. Nissens, Jac. Christensens.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Døde. Majorinde F. M. Thalbitzer, f. Belfour; Mad. K. Wahl, f. Friesberg, 52 Aar; Enken A. K. Sørensen, f. Holgersen, 64 Aar; Lysestøber I. N. Holm, 53 Aar; Historiemaler P. J. Block, 56 Aar; Enkefru M. C. Remcke: Assessor i Politiretten H. J. Holm; Kobbersmed M. Chr. Møller, 66 Aar; Bager L. Nielsen, 37 Aar; alle i Kbhvn. G. Hoppe, 35 1/2 Aar, fra Kbhvn., døde paa St. Thomas. Kroholder P. Andersen, 51 Aar, til Jægerspriis. Jfr. J.R. S. Becker, 17 Aar, i Nestved. F. Rothburg, 49 Aar, til Hagestedmølle. M. F. Lund, f. Meyer, 50 Aar, i Rudkjøbing. - A. M. Gjort, f. Orthmann, i Haderlev¬
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Bekjendtgjörelser. Med inderlig Bemod bekjendtgjøres herved Familie og Venner, at min fromme, blide, elskede Moder, J da And kjær, født Berlin, i Nat Kl. 12 bortkaldtes af det alvise Forsyn, didhen hvor Smerte ophører og Løn gjengives for tro Opfyldelse af enhver Pligt; hun opnaaede den høie Alder 77 Aar; skjøndt i flere Aar prøvet i Lidelser og Smerter og det sidste Aar næsten stedse paa Sygeleiet, svækkedes dog aldrig hendes Gudsfrygt, Sindstyrke og Taalmod. Enhver som nøie kjendte den Ædle, agtede og elskede hende, hvormeget mere maa en eneste Datter føle Tabet, hvis høieste Lyksalighed i lang Række af Aar bestod i ved Ømhed at pleie og omvære den ømmeste Moder. Vi mare Alt for hinanden, min Smerte er derfor naturlig, skjøndt jeg ærer Forsynets Tilskikkelse, der jo længere end sædvanlig lod mig nyde en sjelden Lykke. Den Hedenfarnes Aand vil nedbede over mig, Forladte, den Velsignelse hun indtil sidste Øieblik oplivede mit Mod med, - dette, hædrende blive omtalt blandt Familie og Venner, blidner min Ensomhed. Aalborg, den 14de Juni 1832. Talke Margarethe Andkiær. At Peter Christian Friiss, til Katholm i Hellevad Sogn, ved Døden er afgaaet i Aalborg, Natten imellem den 12te og 13de d. M., i sit Alders 38te Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Løgstøer, den 15de Juni 1832. Paa egne og Sødskendes Vegne Severin Friiss.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
J Søndags Aftes er paa Gaden bleven tabt et hvidt Lommetørklæde med tre røde Kanter, hvori var tvende 5 Rbdlr. og tvende enkelte Rbdlr. Sedler, foruden nogle Kobberpenge og to smaa Farveflasker; den retsindige Finder bedes at aflevere samme hos Herr Kjøbmand Niels Christensen ved Vesteraae, imod en Douceur. Et Armbaand med Agatsteens=Laas er sidste Søndags Aften tabt paa Gaden. Finderen bedes at aflevere det paa Stiftsbogtrykkeriet mod en Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Den Leilighed, som nu beboes af Hr. Pastor Krarup, kan faaes til Leie førstkommende Michaeli Flyttetid. L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Tvende smaa Nøgler i et Baand ere fundne i Marenturisgade, og kan erholdes paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Gaarden Nr. 26 Litra B paa Hjørnet af Vestergade og Tiendeladen er tilkjøbs eller tilleie. Man behager at henvende sig til Procurator Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Bedste Batavia=Arrac, fiin Levards & St. Croix Rom, Holl. Genever, Zelzervand og Viin-Eddike faaes til billigste Priser hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Et Armbaand er tabt Søndagsaften paa Gaden, som bedes afleveret paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Kys-Teglværks Priser, for Juni Maaned. Heelbrændte Muursteen. . . 10 Rbd. - Mk.) 1/2 Halvbrændte Ditto . . . . . 8 - . - Tagsteen . . . . . . . . . . . 24 - . - Steenkalk . . . . . . . . . . . . - . . Meelkalk . . . . . . . . . . . . . - 8 - Materialerne blive leverede frit ombord uden videre Omkostninger. Kv pr. Ribe, 1832. Steinthal.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-19
Auctioner. Det Politiebetjent J. J. Østrup tilhørende, paa Nørregade beliggende, Sted, med Gaardsrum og Hauge, vorder stillet til Salg i Stædet selv ved een eneste Auction, Tirsdagen den 21de Dennes, Kl. 10 Formiddag, hvilket herved bekjendtgjøres. Hiørring, den 11te Juni 1832. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-20
Tyskland. Den yderst spændte, næsten revolutionaire Stemning, der i længere Tid har hersket i den bayerske Rhinkreds, er ikke bleven forbedret ved den Hambacher=Nationalfest, men tvertimod end mere tirret. Overalt i Rhinkredsen, selv i de mindste Landsbyer finder man Frihedstræer, prydede deels med gammeltyske, deels med franske Baand eller Faner. Værre endnu ere nogle factiske Udbrud af Partiaanden, som Allg. Zeit. meddeler. I Gravenhausen omhuggede en Gammel=Bayrer et Frihedstræ og myrdedes kort efter, i Azheim sik En sin Haand afhugget af samme Grund. En Skytte, som saae nogle fattige Folk meie Kløver paa en fremmed Mark, irettesatte dem derfor, men fik til Svar: Hvem siger, at Marken tilhører Nogen, Frihed og Lighed. Hvor som ikke troer dette, Han gaae til Slottet Hambach Det er muligt, at denne sidste Fortælling er opdigtet for at parodiere hine Demagoger ved at gjøre deres Grundsætninger practisk gieldende; at deres Sprog ved denne Leilighed imidlertid har været høist ophidsende, ja fanatisk, sees baade af Regjeringens Foranstaltninger og private Efterretninger. Endnu har vel den første ikke grebet til det yderste Middel, at erklære Provindsen i Krigstand, men derimod under 2den Juni udstædt et meget alvorligt Rescript, hvori den først erklærer, hvorlunde den uskyldige Erindring, om en alle Bayrer kjer Dag var bleven vanhelliget ved Folkeforførere; hvorledes der i Taler, Sange, Skaaler og Flyveskrifter var med en til Affindighed grændsende Fanatisme opfordret til Omstyrtelse af Landets Forfatning og de nærværende tyske Forbundsforhold, Majestæten fornærmet, fremmede Regjeringer haanede og ligesom til Trods for den bestaaende Statsorden Symboler paa ulovlige Foreninger og strafværdig Opstand offentlig opstillede og almindelig udbredte; derpaa bekjendtgjøres, at hvis Rhinkredsens særegne Love skulde være utilstrækkelige til at tæmme en oprørsk Faction, agtede Regjeringen i et Tilfælde, hvor det gjaldt Vedligeholdelsen af Staten samt dens Forfatning og forbundsmæssige Stilling, at anvende alle de Midler, som Forsynet har betroet en retmæssig Herskers Hænder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-20
En af de Tilstædeværende ved Festen meddeler nogle Brudstykker af Dr. Virths Tale, som især udmærkede sig ved sin Exaltation. Om Frankrig yttrede han sig saaledes: "Frankrig har villet vise os den Ære, at lade os veden egen Deputation, som befinder sig iblandt os give den Forsikkring, at det ikke vil have noget at indvende mod Tysklands Forening til een Stat. Dog - venter ingen Hielp fra Frankrig; det er sønderreven af Partier (her opregnede nu Taleren og criticerede disse); vi fordre ingen Hielp, vi behøve den ei heller. Tysklands Had til Frankrig maa aldrig ophøre. Frankrigs Erobresyge er bekjendt; Rhinlandene skulde være Prisen for dens Hielp, men vivil vide at forsvare vort Lands Jntegritet, saa langt vort Sprog naaer, ja i alle vore Stammer, hvormange end disse ere, i alle lige til Pattebarnet bør forenet Energie trænge, hvis een Franskmand skulde vove at betræde tysk Grund i fjendtlig Hensigt. Denne Tale forbittrede alle de tilstædeværende Franskmænd saameget, at de strax bortfjernede sig, og Virth har siden i den Anledning maattet udholde et Par Dueller, forresten skaanede han ligesaalidt sine Landsmænd eller sine gode Venner, af hvilke han reent ud beskyldte nogle for at ville sælge Tyskland til Frankrig. En uendelig større Pluralitet - siger Referenten videre - af de Mange, der vare strømmede til Festen, følte sig utilfreds, da Glæden at kunne hilse hverandre som beslægtede og ved Kjerlighed forbundne Landsmænd ved disse Parti mænds Lidenskab forvandledes til frygtelige Alvorsøieblikke, en Stemning, som især yttrede sig, da Virth greb det Sværd, som Frankfurterne havde sendt ham, med Ord, som min Pen vægrer sig ved at nedskrive. Ligeledes beder jeg mig ogsaa fritagen for nærmere at betegne dem, over hvilke han udstødte sin tredobbelte Forbandelse, som vel fandt Gjenklang hos nogle Ligefindede, medens derimod de fleste Tilstædeværende ved deres mørke Miner tilkjendegav, hvor modbydelig dette revolutionaire Affind forekom dem. At slige Taler og Scener kan have en ophidsende Jndflydelse hos Adskillige, især udannede Mennesker, er ikke at nægte; imidlertid kan man dog med Grund haabe, at hvis det fremdeles lykkes Kong Ludvig Philip at tæmme Anarchisterne i sit eget Land, hvortil der nu ere ret gode Udsigter, vil ogsaa hele det tyske Skraal hend som et uskadeligt Mundsveir.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-20
Blandede Efterretninger. Fra Syrien er den Efterretning indløben, at Fæstningen St. Jean d'Acre omsider den 28de April har overgivet sig til Ægypterne. Jbrahim Pascha havde den 26de April paa Veien fra Hamah til Aleppo leveret Paschaen af sidste Stad en Træfning og nødt samme til et hastigt Tilbagetog, ifølge hvilken en Transport af meer end 1000 Kamme ler med Levnetsmidler og Munition bestemt til St. Jean d'Acre faldt i Jbrahims Hænder. Denne afsendte nu strax en Stafet ledsaget af nogle Fanger til Abdullad Pascha, som nu opgav alt Haab om Undsætning og overgav Fæstningen til Jbrahims Ædelmodighed. Den ægyptiske General skal have lovet personlig Sikkerhed og Agtelse for privat Eiendom samt tilbudt Abdullah et sikkert Opholdsted i Ægypten og 750000 (?) tyrkiske Piaster. Ved Tripolis (Syrien) ere i de sidste Dage af April atter 2 nye ægyptiske Regimenter og 5000 Ryttere landede. Denne ikke uvigtige Efterretning om St. Jean d'Acres endelige Fald indeholdes i en Skrivelse fra Syra, men trænger formodentlig endnu til Bekræftelse.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-20
Fra Vien meldes, at Forvirringen i Grækenland er meget stor og at man ret længes efter et Hoved. Conferentsen i London skal have tilstaaet Prinds Otto de samme Fordele, som forhen Prinds Leopold, nemlig: Garantie af et Laan paa 60 Millioner Franes, som efterhaanden skal afbetales af Grækerne, Anvendelse af deres Jndflydelse hos Porten til et hensigtsmæssig Arrangement af Grændseforholdenne, samt endelig: Afbenyttelse i 5 Aar af de 3 Magters i Archipelagus stationerede Krigskibe, forsaavidt den græske Regjering maatte trænge til denne Beskyttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-20
De nyeste Efterretninger fra Azorerne, som ere indløbne til London, lyde ikke gunstige for D. Pedros Sag; der skal herske Uenighed baade i hans Cabinet, hans Hovedqvarteer og hans Hær.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-20
Den af den russiske Regjering tilstaaede Amnest i Anledning af Begivenhederne i Polen er nu bleven udstrakt saa vidt, at kun Hovedmændene synes undtagne. Endog Deserteurer og russiske Krigsfanger, som have tjent i den polske Hær, faae, naar de frivillig vende tilbage fra det østerrigske Gebeet, Pardon, og ansættes igjen i den russiske Armee.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-20
Walter Scott har paa sin Tilbagereise faaet en Rørelse i Nærheden af Nimvegen og ligger nu syg i denne By.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-20
Fædrenelandet.