JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Belgien. Jndependent anfører for ganske vist, at det 7de og 12te Linieregiment har faaet Ordre til, ufortøvet at begive sig paa Marschen til Luxemburg, Brigaden vil blive anført af en General Oliveri. Man maa, tilføjer den, imidlertid ansee disse Troppebevægelser kun som Forsigtighedsregler og ingenlunde som Tegn paa forestaaende Fiendtligheder. Maaskee ere de blevne foranledigede deraf, at Preussen har ladet sin Garnison i Forbundfæstningen Luxemburg forstærke ved et Jnfanterieregiment. Uenighederne mellem Holland og Belgien ere, ifølge Beretning fra Hamborg, siden blevne bilagte. De vare opkomne angaaende Eiendomsretten til en Skovstrækning i det Luxemburg, Tydskland. J selve Staden Hannover have to Trediedele af de kongelige Tienere" (udligere benævnte man dem "Statsembedsmænd) underskrevet Hyldingseden; men en Deel Embedsmænd have trukket sig tilbage, og af dem, det have voret Eden, have de fleste, efter deres eget Sigende, gjort det kun med Forbeholden af den Eed, de have svoret Statsgrundloven. Med et Ord – skrives der fra Hannover - har den Stemning, som først blev lydelig igjennem de 7 Professorer, og det bifald, som disses Skridt have fundet i hele Tydskland, i den Grad bestyrket de Vankelmodige, at man med Bestemthed kan forudsee, at ogsaa Hovedstaden ingen Deputerede vil vælge til Stænderne af 1819. Ogsaa i denne Bye er Magistraten og Borgerskabet beskjæftiget med en Adresse lig den fra Osnabrück. Overappellationsretten i Celle skal aldeles være af den Mening, at Statsgrundloven endnu stedse maa betragtes som retmæssig bestaaende, endnu har den ikke offentlig for hele Landet udtalt denne sin Anskuelse, men man venter med Frygt, at det vil skee med det allerførste. - Den fra Leipzig og Kiel til de Syv afsendte Adresse er ikke ankommen til Bestemmelsestedet; flere Breve fra og til Göttingen. mangle ligeledes. Et Flyveskrift, betuler "Min Overbeviisning med Hensyn til det hannoveranske Statslov af 26 Sepbr. 1833, Altona 1837" er ble den confiskeret og forbudt under en Straf af 500 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Magistraten i Wizenshausen havde indrømmet Studenterne en Sal paa Raadhuset til at modtage og beværte de 3 Forviste. J Cassel havde Disse ifinde at opholde sig nogen Tid, men det blev dem ved Ankomsten betydet, at de ikke maatte opholde sig her længere end til følgende Dags Morgen. Studenterne, som ledsagede bew herhid, maatte paa befaling, forlade Byen inden 2 Timer. De fleste Studentet have forladt Gøttingen, saa at der nok neppe paa denne Side Nytaar kan blive holdt Forelæsninger. J det Tilfælde, at K. O. Müller, Leusch, Kraut, Gaus. Thor og Schneidemia skulle friste Septemvirernes Skjæbne, da er det navnligen der philosophiske og juridiske Fakulet, som lider derved, da det iblandt de Tretten hverken befinder sig Theologer eller Medicinere. Subscribtionen, der i Leipzig er bleven aabnet til Gunst for de Spo. beløber sig allerede til 3000 Rdlr.; eet i samme Bye udkommet lidet Skrift "hvad ville de Borgerlige", der ogsaa berører det hannoverske Spørgsmaal, er lagt under beslag. - J Preusson er der nylig udkommen en Lov, som beskytter Forfatterne mod det fordærvelige Eftertryk. En almindelig Censurlov, der befrier Skribenten for Cenfors eensidige Vilkaarlighed, og som man saalænge har ønsket, skal være under Arbeide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Jndenlandske Efterretninger. Under 25 f. M. er fra Kancelliet udgaaet et Cirkulaire til samtlige Stiftsøvrigheder i Danmark, af følgende væsentlige Jndhold:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Da det ansees ønskeligt, at de geistlige Embedsmænd, om muligt befries for at svare 6 en pCt. af Hættelsen, til Nationalbanken, der paahviler de dem beneficerede Eiendomme, forsaavidt denne Hæftelse kan indfries, hvilket dog, hvad Jorder og Tiender angaaer, kun gjelder om den ene Sjettedeel. – samt at de i Forbindelse dermed tillige erhverve Actieret, saa anmodes de om at henlede Vedkommendes Opmærksomhed paa, hvorledes Embederne, ei blot naar disse selv besidde de dertil fornødne disponible Kapitaler, fordeelagtigst kunne anvende samme til at indfrie hen Deel af Bankhæftelsen, men at det ligeledes vil være fordeelagtigt for Embederne, hvis Nogen dertil vil forstrække den fornødne Sum, imod at den Hæftelsesobligation, som først maa udstedes til Ban ten og derefter indirkes, cederes den, som forstrækker Kapitalen, saaledes at Renten nedsættes, hvilket formodes at kunne skee til 4 pCt., men at Actieretten forbeholdes Kaldene. Det maa herved bemærkes, at hvis Benefici arius af egne Midler kan og vil forstrække Kapitalen, saa bliver han ei blot for sin Besiddelsestid fri for deraf at svare Rente, men og berettiget til af Successor at fordre den Rente, som ellers vilde tilfalde Banken, indtil Obligationen af Successor indløses, dog at Actieretten i alle Tilfælde forbliver ved Kaldet i Overeensstemmelse med Plakaten af 21 December 1825 s. 4. Det bemærkes derhos, at, ligesom offentlige Stiftelsers Midler. i Medhold af Plakaten af 4 August 1835 § 2. kunne anbringes i slige rederede Bankhæftelses-Obligationer, naar Cessionen er forsynet med den i Plakatens i 1 hjemlede Klaujul, saaledes er det ønskeligt, at de Kapitaler, som de under Stiftsøvrigheden hørende Stiftelser have til Disposition for Udlaan, forsaavidt Omstændighederne ellers tillade det, anvendes til at forbielpe Stiftets Præster til foranførte Rentebesparelse. Dog bør Embederne ikke for Tiden benytte den Ret, som Octroyen af 4 Juli 1818 91 Nr. 4 giver, til at supplere de Summer, der et udgjøre fulde Hundrede Rbd., for at erhverve Actie, da det af den saaredes anvendte Sum ingen Jndtægt vil haves, forinden Actierne give Udbytte. Tillige medfulgte et Antal Blanquetter til Bankhæftelses-Obligationet, som ere modtagne fra Direktionen for Nationalbanken, saavelsom Underretning om det Fornødne, der maatte være at iagttage i Henseende til Attesters Erhvervelse om de til Kaldene liggende Jorder og Tiender, hvilk ustædes og tinglæses uden Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Under 20de ds er urkommen en Kancellie-Placat, hvorefter Qvartalscoursen for Januar Qvartal 18338. som nu, er al pari. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Jfølge H. Aviser har Hs. Maj. Kongen af Danmark benaaet den fortjenstfulde Historieforsker Baron Westreenen van Tiellandt med Dannebrog-Ordenen. Dette er den trettende Ordensdecoration som denne Lærde har faaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Hs. Maj. Kongen har under 12te ds. allernaadigst udnævnt Bye- og Raadstueskriver i Aalborg, Justitsr. R. B. Brorson, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Classe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Kjøbenhavns Handelsflaade er iaar bleven forøget med 12 nye, for Størstedelen stere, Skibe. Jngen af dem ere under 70 Commercelæsters Drægtighed. Paa vore egne Værfter i Provindserne ere 9 af disse Skibe byggede, 3 derimod i Finland under Veiledning af en dansk Skibsbygmester. (Helf. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
J disse Dage er den Krigsret bleven afholdt, ved hvilken Orthodersen af de dogmatiske Anskuelser, Hr. Schaldemose har lagt en Hedning i Munden, er bleven paakiendt. Om Hr. Schaldemose er en Kjetter eller ikke, vides endnu ikke, da den afsagte Krigsretsdom er en ubrødelig Hemmelighed, indtil den gjennem Generalauditoriet er foredragen Hs. Majestæt, og der derover er falden allerh. Resolution, hvilket formodentlig ikke vil kunne skee forinden Begyndelsen af næste Aar. Kun maae vi her foreløbigen gjøre opmærksom paa en synderlig Omstændighed, at de Officierer, der skulde deeltage i denne Sags Paakiendelse, ikke, som sædvanligt, ere blevne udnævnte dertil ved Paroten Dagen iforveien, men først om Aftenen inden Retten skulde sættes, ved en extraordinair Løbeleddel. Da det ikke vel kan antages, at en Sag, der alt har henstaael i flere Maaneder, med eet skulde have faaet en saa forfærdelig Hast, at det kunde komme an paa en eneste Dag, maa det vel snarere forudsættes, at det kun har sin Grund i en Forglemmelse fra en eller anden Side, at den sædvanlige Bekjendtgjørelse ved Parolen er bleven undladt, en Forglemmelse, for hvilken man i saa Fald tør vente Vedkommende dragen til Ansvar, da den Betænkningstid af een Dag, der ellers levnes Dommeren, synes at være saa kort, at der ei lettelig noget kan afgaae, allermindst i en saa yderst vanskelig Sag som denne, hvori en samvittighedsfuld Officier vel kunde behøve nogen Tid til Overveielse, forinden han der skulde fælde en Dom. Skulde Hr. Schaldemose mod Forventning være befunden skyldig, da vilde det være interessant at erfare, om Actionsindlægget ved Landsoverretten er blevet oplæst for Krigsretten, da det ikke er utænkeligt, at saadant kunde have havt nogen Jntflydelse, der i saa Fald vilde have sin Grund i en udenfor de almindelige Former liggende Fremgangsmaade. Vi henstille til Kyndigere, om saadant, hvis det har været Tilfælde, kan begrunde en querela nullitatis mod den afsagte Dom. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Flensborg har til de 7 Göttinger-Professorer sendt en af 36 af Byens anseeteste og meest dannede Jndvaanere underskreven Adresse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
J de sidste Dage ere Professorerne og Embedsmænden i Kiel skriftlig, officielt blevne udspurgte om deres Deelagtighed i den til Göttingen afsendte Adresse. Havde man, siger Correspondenten i Neue Zeitung uindskrænket Pressefrihed, saa vilde Adressen med alle dens Underskrifter, ligesom i Morning-Chronicle, ogsaa være bleven bekjendtgjort ved de tydske Blade, og man vilde være bleven fri for mange Correspondencer og Besværligheder i en Sag, som i og for sig selv ikke kan yde nogen lynderlig Vigtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Ved den kongl. Landsoverret i Viborg ere i d. M. afsagte blandt andre, følgende Domme: Sadelmager Chr. Fischet i Holstebroe, for utilbørligt Forhold mod Auctionsretten m.m., idømt en Mulct af 20 Rbd. - Gaardmand Peder Michelsen Tude i Vilslef, for Tyverie, dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Ribe. Søndagen imellem Juul og Nytaar prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Nytaarsdag til Høimesse Hs. H. Hr. Biskop T. Müller, Ridder af Dannebroge. Til Aftensang Hr. Pastor Müller. J Cathrine Kirke begge Dage Hr. Pastor de Thurab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Døbt i Domkirken den 3die Decbr.: Snedkersvend N. Hansens Datter, Jngeborg Hansen. Fadderne: Enkemd. M. Wodder, Jfr. F. Jørgensen, Skomagerm. C. Tjellesen og Handelsbetjent A. J. Beyer. - J Cathrine Kirke d. 19de Novbr.: Huusmand Martinus Michelsens Søn, Hans Jessen Martinussen i Lustrup. Fadd. Jfr. D. Petersen i Ribe, Pigen M. K. Jensdatter, Pigen A M. Jensdatter i Lustrup, Hid. N. P. Bjerrum fra W. Wedsted i Ungkarlene H. N. Berthelsen og M. H. Pedersen i Lustrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Begravet paa Domkirkens Kirkegaard d. 16de November: afg. Garver C. Hansens Datter, Ane HansinHausen, 14 Aar gl. Den 24de: Skom. Johannes Bøy sens Hust., Ane Hansdatter, 60 Aar. Den 6te Decbr. Skom. Ernst Ølands Hustru, Kirsten Marie født Christensdatter, 54 Aar. Den 9de Almisselem Muurmest. Andreas Petersen, 71 Aar. Den 11te: Gad. Anders Nielsen Jensens Datter, Maren Jensen af Østervedsted, treierd. Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
AVERTISSEMENTS. Hos Termansen faaes: Nytaarsgave fra danske Digtere, udg. af Holst og Winther, 4 Aarg. 1838. De to Studenter og Amors Skiærmydsler, Novelle af Carl og Novellette af H., udg. som Nytaars-Skiærv af Claudius Rosenhoff. John Ross's anden Reise, for Ungdommen, m. Kob Erindringer af Ungdomslivet af Amalie Schoppe født Weise m. 4 Kob. Fortællinger for Børn med 5 Kob Kogebog for smaa Huusholdninger indeholdende Anviisning til forskjellige Retters og Kagers Tillavning med angiven Vægt og Maal. Breve fra England og Skotland. 1836. Af J M. Thiele. Lister over de i 1837 til Kjøbenh. Universitet demitterede Studerende, der have overstaaet Examen artium. Amerika især i den nyeste Tid, en histestatistiHaandbog ved Klee. 1s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Placat. Jfølge passeret Udlæg for resterende Kongelige Skatter m. m. bliver det Skipper Friderich Graach heri Byen tilhørende Sted beliggende under No. 324 paa Hjørnet af Danmarksgade og Dahlegade bestaaende af 17 Fag Ege Bindingsværk med Grund Gaards- og Haugeplads samt en ved Stedet beliggende Byageplads No. 180 stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes: Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. 1ste Auction Torsdagen den 18de Januar 1832 2den Auction Torsdagen den 1ste Februar 3die Auction Torsdagen den 15de Februar De 2de første Auctioner paa Stadens Raadhuus men 3die Auction i selve Stedet hver Dags Formiddag Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817. Fredericia Byefoged Contoir d. 19de December 1837. Rahbeck almedern Svagelighed ager Fredritt Johusens Enke i Møgeltønder, ved offentlig Auction som afholdes den 15de Januar førstkommende Formiddag Kl. 10. at bortsælge hendes eiende i Møgeltønder Bye ved Kirken beliggende Krosted, bestaaende af circa 30 Fag Huus, samt 4 Fenner hende tilhørende Slotsmarksland. Auctionen afholdes i selve Stedet, hvor Lysthavende indbyres at møde. Møgeltønder, den 22 Decbr. 1837. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Af undertegnede er optaget et Faar som Eieren kan faae udleveret mod at opgive Mærkerne og betale Omkestningerne til Niels Hansen paa Kjærbøl Mark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Ved et, under 11te Dennes, inden Vester Herreds Forligelsescommission afsluttet Forliig, der senere er tinglæst, har Gaardmand Søren Madsen i Kjelst Bye, Billum Sogn, overdraget mig udelukkende og ubetinget Ret til at bortsælge hans faste Eiendele og Løsøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
J det jeg herved bekiendtgjør dette, udbyder jeg til Salg underhaanden, fornævnte Søren Madsens, i Kjelst Bye beliggende Gaard – der er Arvefæstegaard til Rectoratet i Ribe - af Hartkorn, Ager og Eng, 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. med Bygninger og Eiendomme, hvis udmærkede Beskaffenhed er almindelig bekiendt. Med Gaarden kan tillige erholdes dens Anpart i KongeKirke Korn og Qvægtiende, ligesom en Deel af den fornødne Besætning og Avlsredskaber. Vilkaarene for Afhændelsen erfare de Lysthavende paa men Bolig, men det bemærkes her, at Salg kun kan skee mod Sikkerhed for en contant Udbetaling i 11 Juni Termin 1838, af 500 Rdl. Courant. Blaavand pr. Warde den 20de December 1837. Groofs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Nye Tobakssorter. Ribe Tobak, Melange at 20 Sorter, 10 Ls. Pd.; Biskop Ditto i runde Carduser (et til at ryge) 5 Ls.; KronUkrainer Tobak 4 Ls.; Negerhætter 20 Ls. Pd. anbefales Lorenz Frandsen. Warde Apothek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Chocolade, af samme Godhed som forhen, sælges til nedsat Priis. Ligeledes er Udsalg af Aqvavit. Genevre og Punschertract.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Undertegnede agter igjen hver 14de Dag at kjøre herfra til Apenrade og at medtage Fragtgods. Begyndelsen skeer den 2den Januari 1838. Ribe den 22de December 1837. C. Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Jslandsk Klipfisk, til 35 og 40 ls. pr. Lpd. faaes hos M. Kleisdorff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-29
Godt Hvedemeel. erholdes tilkjøbs hos J. Knudsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
Januar Historisk-statistisk Maanedstidende for Ribe Stift. Redigeret af Adjunkt Adler. Trykt og udgiven ved Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
Bidrag til Ribe Kjøbstads Fattigvæsens Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
(Af Stiftsprovst Dr. Frost R. af D.)Man kan i Fattigvæsenets Historie skjælve, Perioder. Den første gaaer fra Reformationen til 1708. Den anden fra 1708 til 1803, og den tredie fra sidstnævnte Aar til vore Dage. Første Periode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
Lovbuddet 272 gielder meere i Almindelig hed: Præsterne skulle have Omsorg for de Fattige, og ikke alene formane Sognefolket til at give Almisse, men og gaae dem for derudi med en godt Exempel. De skulle flittigen tilsee, at hvad de Fattige givet og christeligen tillagt er, de det nyde og bekomme. Ritualet af 1685 byder, at der til Aftensang paa 2den Juledag skal prædikes om Omsorg for de Fattige, at Folket maa lære at gjøre godt imod dem efter St. Stephans Exempel. Paa 28 tilføies, under Prædiken besøges Guds Børn med de Fattiges Tavler.) dom kan en Tid kanda at ud af Stand til 24 ovena J men som siden ere helbredede. J samme Brev befales, at Skole-Disciple, (Schole-Pedlinge, Posepilte, skulle forsynet med Hætter, endeligen paalægges det Præsterne at forkynd fra prækestolen for Almuen, natt the ingen Trøgler eller Possepilte giffne theris Almøsse wden the, som hasse Tegeenoch Pedlinge, som gaae til Schole och hafver detter paa, et ler og Susarme Folk, paa eder at tre nødtørrigde, oc ton som gaa til scolle maa de komme Gudts Almasse(Redakt. Anm.) bleve altsaa i hiin Tid understøttede af frivillige Gaver. Fattigskat, tvungne Fattigbidrag kjendte Forfædrene ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
Den anden Donation er af Else Nordbye til Ugerslev, som ved Gavebrev af 5te April 1621 har skienket de Fattige 200 Rd. Renterne skulle Capellanerne uddeele enhver i sit Sogn, hver Juleaften, og anføre dette i en Bog, samt derfor gjøre Rigtighed til Biskoppen, Kirkens Canniker og Sognepræsten.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
Den tredie Donation er af Raadmand Magnus Grave, som ved Gavebrev af 8de Juni 1631 har skienket de Fattige 1000 Slettedaleeller 666 Rd. 4 Mk., hvoraf den aarlige Rente skulde tilfalde 25 Huusarme, som skamme sig ved at gaae for hver Mands Dør og trygle. Deres Navne saavelsom den dem tilstaaede Understøttelse skal indtegnes i en dertil indrettet Bog Capitalen skal staae paa Rente hos Ribe Bye til evig Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
For disse tvende Legater har jeg intet Regnskab kunne forefinde.) Summen af de legerede Gaver til de Fattige i dette Tidsrum var altsaa 1766 Rd. 4 Mk. Desforuden oppebar de Fattige Renten af Gildens Capital 1500 Slettedaler eller 1000 Rd. og Leie af forskjellige Huse og Enge, Gilden tilhørende. Hvor stort dette Beløb var, kan jeg ikke opgive, da den gamle Jordebog af 1669, Gilden vedkommende, ikke meere haves. Egent 4) Bemeldte Jomfrue E. Nordbye skienkede ogsaa til Domkirken 100 Rd., som Kirkens Canniker og Værger have annammet, 4) Bemeldte Jomfrue E. Nordbye skienkede ogsaa til Domkirke 100 Rd., som Kirkens Canniker og Børger have annamme og derfor skal giøre Kirken Rede og Rigtighed. (Forf. Anm.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
5) J Regnskaberne over Byens Udgifter findes Renten af den Kapital (50 Daler, aarligen at være betalt i 2 Termine ført Byen til Udgift af den Raadmand, som førte Byen Regnskab (Byens Pengemester, f. Ex. for 1657: "St. Th lige Regnskaber over Jndtægt og Udgift til Fattige findes ikke for dette Tidsrum. Anden Periode fra 1708 til 1803.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
De Fattiglemmer, som elske Drik og Fylderie og slaaes og klamres, skulle først alvorlig paaminde, og siden naar dette ikke hjelper, paa nogen Tid miste deres Almisse og endelig, hvis dette ogsaa er forgiæves, sendes til Kjøbenhavn for at indsættes i Spindehuset. Naar de Fattige døe, skulle de nyde fri Jord, og der betales Jntet til Præsten eller Klokkeren. Til Graven at kaste og de Døde at bære til Jorden skal Magistraten forordne af Vægtere, Staaderfogden og Andre saamange som dertil behøves. Kisten bør bekostes af det, de Fattige efterlade sig, og ellers af Fattigkassen. De fleste af disse Lovbud ere gode og rigtige, nogle efterleves endnu, og flere burde i mine Tanker atter gives Lovskraft. Dog var det første Skridt allerede skeet til tvungne Bidrag; men Udpantning var ikke befalet for ved Reskriptet af 5te Marts 1734. "Saasom en Deel i Kjøbstæderne uden skjellig Aarsag over Aar og Dag udeblive med det af dem udlovede, saa skal Magistraten hos dem, der kunne, men efterat de to eller tre Gange ere krævede, ikke ville betale, udpante hvad de enten have ansatte for at svare, dog at Approbation først indhentes."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
Om Præstekalds Besættelse i det 17de Aarhundrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
(Af Redacteuren.)(Disse Bemærkninger ere ene øste af Brevskaber i Stifts=Arkivet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
Endnu fra Aaret 1650 finder jeg Kaldsbrev udstedt af Provsten med 7 Sognemænd og stadfæstet af Godseieren. Men længere her i Aarhundredet er Talen aldrig om nogen Valgret fra Sognets Side. Nogle enkelte Gange har jeg seet Klage af Bønderne over den af Patronen kaldede Præst og fundet Misfornøielse af urolige Hoveder omtalt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-01
Den saaledes valgte Præst maatte nu begive sig til Bispen med sit Kaldsbrev og en Skrivelse fra Lehnsmanden eller Godseieren til Bispen, hvori Valget først meldtes denne. Ordination (Investitur kalder en tysk Patronesse det) faar han først, efter at have underkastet sig Examination af Biskoppen, thi det gjøres altid til en udtrykkelig betingelse, at Bispen maa have fundet at han paa Lerdoms oc Leffnids Wegen til samme Prestekald at forestaa och betiene døgtig och tienlig kan findes. Derefter meddeeltes Collats af Lehnsmanden, men undertiden beretter denne under Undskyldninger, at dette allerede paa Grund af vigtige Omstændigheder er sket. Det forstaar sig, at enhver, der blev foreslaaet maatte have de lovbefalede Egenskaber. Dog finder jeg, at Jens Juel til Vosborg 1631 anmoder biskop Dynesen at ordinere en Kandidat skjøndt han ikke havde taget den befalede Attestation, da han var gjort profect baade ved Akademiet i Kjøbenhavn og udenlands, og havde baade testimonia publica og privata, førend Forordningen og Attestats udkom. Biskopperne i Viborg og Wendelbo Stigt havde yttret, at der ikke kunde være noget i Veien derfor. - Og saa gjordes enkelte Gange Jndsigelse mod en Persons Ordination. Saaledes anmoder 1631 Magistraten i Veile (Vedle) Biskoppen ikke at ordinere Høreren dersteds Johan Pedersen de Kock, før en mod ham anlagt Jnjurie=Sag var paadømt. - J 1685 tilskriver Etatsraad Luxdorf Biskop Lodbergom, ikke at ordinere men besørge anholdt og sendt til Kjøbenhavn en Student Schmidt, der som Huslærer havde forført sin Elev, en Datter af Biskop Rosing i Kristiania, og som nu opholdt sig i Ribe Stift, hvor han underhandlede med adskillige Præster og at afstaa sig (oplade) Kaldet. Vedlagt er et Brev fra Vice-Statholderen i Norge, Høeg, til Luxdorf, hvori han forlanger Schmidt strængt af straffet, for at tjene til afskrækkende Exempel forde Ufri, der saaledes søge at trænge sig ind i fornemme Familier.