Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-05-07
Jtalien. Gazette du Midt af 25de April melder: Det er vist, at den 24de om Aftenen ved Paketbaadens Ankomst gik det Rygte, at Englænderne allerede havde kappret Sicilianske Skibe. - Over denne Borttagelse af Neapolitanske Skibe siger Univers: Vi have faaet visse Efterretninger, at ifølge et Brev fra Neapel af 22de April beløb Antallet af de hidtil bekjendte Priser sig til tre. – Lyoner Journal af 28de melder: Dampskibet "Vautour, commanderet af Lieutenant Marceau, som den 19de var afsendt med Depescher til Charge d'Affairen i Neapel, er kommet tilbage til Toulon. Dette Fartøi skal medbringe den Efterretning, at England har antaget Frankrigs Mægling. J det Øieblik, da "Vautour forlod Neapel, den 22de April, havde Dampfregatten Hydrat allerede opbragt fem Reopolitanske Coffardiskibe til Siciliens Kyst. "Vautour"bragte Depescher, som ved en Stafet bleve afsendte til Paris. – Fra Marseille meldes, at Hydrat har gjort Jagt efter "Maria Antoinetta," som kom fra Neapel, og først opgivet samme, da det erfaredes, at det var et Toskansk Fartøi. – Den i Neapel fungerende Franske Consul von Hausonville har udstedt en Skrivelse til Hr. Mige, Agent for Ministeren for de udenlandske Anliggender. Skrivelsen er dateret Neapel den 18de April, og det hedder i samme, at de hidtilværende Forsøg paa at udjevne Differentserne imellem Hofferne i Neapel og London ere indtil nu ikke lykkedes. Hr. Temple har den 17de givet befaling, at de Engelske Krigsfartøier: "Bellerophon" en Todækker, Briggen "Jaseur, Dampbaaden "Hydrat havde at begynde Represailleforholdsregler, og de skulde borttage de under Neapolitansk Flag seilende Fartøier, som midlertidig skulde forblive som Underpant ved Malta. J denne Hensigt krydser Hydra for Bugten ved Neapel. – Ved Malta bliver allerede lagt Beslag paa alle Neapolitanske Fartøier, Kun de Skibe, som ere ladede for Fransk Regning, slippe frem. Den Engelske Eskadre, tre Linieskibe og en Fregat, venter befaling ved Malta. Paa Hydra bemærkes mange fangne Neapolitanske Søfolt. Arabien. Den nuværende man af Maskat besidder næsten kun en Sømagt, da hans Herredømme, paa Landet intet Sted strækker sig over en Miil fra Kysten. Han besidder det sydlige Kystland ved den Persiske Bugt, Østkysten af Arabien, de perlerige Bahrein-Øer, Ormus, og paa Østkysten af Afrika Øen Sindschar (Zanquebar). Hans Flaade bestaaer af et Linieskib, 4 Fregatter og 10 mindre Fartøier; men Skibene ere ikke meget godt byggede. J Betragtning af hans farlige Nabo (Mehemed Ali) indsaae han Nødvendigheden af Europæiske Alliantser, og har sluttet samme med England og Nordamerika og staaer ogsaa i Forbindelse med Frankrig. Da Kurschid Pascha i forrige Aar truede Bahrein, kaldte Jmanen den Britiske Regjering til Hjælp, som ogsaa gav Mehemed Ali at forstaae, at den ikke vilde taale noget Angreb paa sin Allieredes Gebeet, hvorpaa Kurschid Pascha vendte tilbage. Tillige har Jmanen paa den Engelske Regjerings Anmodning indskrænket, reformeret og tildeels undertrykket Slavehandelen i sine Besiddelser og paa Østkysten af Afrika, og endog tilbudt Englænderne Øen Sindschar for ganske at tilintetgjøre denne Handel. Hans Raadgivere ere Arabere, som Ostindien have modtaget Europæisk Cultur.