JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Paa Hiørnet af Skovboegaden og Skinder A. P. gaden ere friske Abelsiner, Dosinet 3 Mk. Et Kareth til en Person er at faae til Kiøbs i Post Gaarden paa store Kiøbmagergade.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Af god Carlscroner Potaske, land et Partie bekommes hos Jsenkræmmer Baadts paa Amager Torv.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Hos Sr. Vanino er at bekomme friske Pommerantzer, extra føde Appelsiner og Citroner.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Beste Engelske Ride-Sadeler ere at bekomme hos de Her John og David Brown, thi vilde Liebhaberne behage hos dem at melde sig. Paa gammel Myndt nest ved Bagerens, i det nye hvide Huus udsælger Henneberg Snuustobakker, Caffe, Theer, Sukkere, Stivelser med meere til billigste Priser. Et sleben Speylglas til en Kareth 29 Tomme høyt og 26 Tomme bredt, tvende dito Glas til Dørre 25 og en halv Tomme høye og 19 og en halv Tomme brede, falbydes. J store Grønnegade nest ved Strømpevæveren hos L. S. Lassen er extra gode Caffebønner a 2 Mk. 2 Sk. finere dito a 2 Mk. 4 a 8 Sk. Pd. tages 16 til 100 Pd. gives bedre Kiøb, Mannagryn 2 Rdlr. pr. Lpd., Thee de Bohe og Congo Thee, grøn Sæbe 8 og en halv Sk. Pd. Sammesteds gives og Anviisning hvor 200 gode Bast=Maatter ere at faae for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
J Skiersliberens Gaard i Christenbernikovstrædet sælges Abe later for billig Priis. Endnu ere nogle saa røgede Oxetunger a 24 Sk., og dito Oxebryster a 12 Sk. Pd. at bekomme hos Peder Philupsen boendes i Kielderen under Sukkerhuset ved gammel Strand. Et stort anstrogen Claveer fra C. til 3 strogen F er til Kiøbs.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Bøger og Skrifte. 2 D. Johannis Lassenii helliger Perlen Schatz, in dreyen, Vertheilungen uber die wolff Monte des gangen Jahres, indeholdende en Betragtning over hver Dag i Maanedtrue, med 96. Kaabbere og en Strøse paa hver over dets Forestilling, saa og Autors Portrait foran i Bogen, et Register over Betragtningerne, foruden et andet Register eller Anviisning, hvorledes bemeldte Betragtninger ved Prædikener over Søn= og Helligdagenes Evangelier og Epistler kand bruges og anvendes; Ligeledes findes bag i Bogen denne berømmelige Autors Livnets Løb, in 4to, i Fransk Bind. D. Augusti Pleiffers Evangelische Erqvick=Stunden, eller udsøgte Lærdomme, paa de ordentlige Evaangelier indrettede og applicerede med korte Dispositioner og firedobbelt Register, foran Autor Portrait og en Vignette, in 800, i Fr. B. Andachtige Herzens=Music, bestaaende af 869 udsøgte Sange med bekiendte Navngivne Melodier og D. Theol. B. W. Marpergs Fortale, in 800, Fr. B. Glaubigen und andachtigen Seelen tagliches Bet=Bus=Lobund Dank-Opsser, det er : en stor fuldkommen Bønnebog, af mange berømmelige Skrifter tilsammendragen og indeholdende 1200 nyttige Bønner i adskillige Begivenheder, inddeelt i 10 Bøger med hosføyede smukke Kaabbere og et Register, først udgiven af M. Cubach og siden nøye efterseet og forbedret at Mag. C. Scriver, i stor 8vo, stor Stiil, i sort Corduans Bind, forgyldt paa Snittet. Amadei Creusbergs andachtige Betrachtung des Lebens Jesu Christii, indeholdende 106 gudelige Betragtninger, in 8vo, med stor Stil, Corduans Bind, og forgyldt paa Snittet.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Capitaler. 4500 a 5000 Rdlr. ere imod første Prioritet i got Huusvant her i Staden, og for billig Rente strax at bekomme. NB. Hos mig Peter Abraham Oberkamp, boendes paa VesterBroe, er strax at saae paa Vexel imod suffisant Caution, eller til 11 Decembr. 1764. udi forsvarlig Huuspant udi BrandCassen asseureret, eller Jordegods imod sædvanlig Rente, en Capital af 3400 Rdlr., som er min Myndlings Mr. Hendrich Vogts Arve Midler. a 4000 Rdlr. ere paa tilstrekkelig Forsikring og for almindelig Rente at faae til Laans.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Conditioner ledige. En Berider, som forstaaer sin Konst og har Lyst at engagere sig som Berider hos en fornemme Herre, kand her fra Contoiret. faae nærmere Efterretning derom.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
For en Uhrmager-Svend, som har Lyst at antage Condition i Scheen for at arbeide paa Stue=Uhrer, kand en Condition paa favorable Tilbud anvises, naar Lysthaveren melder sig strax. Et Fruentimmer, som kand forestaae en skikkelig Borgerlig Huusholdning, og tillige har Gaver til at educere Børn, kand en Condition herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Tienestsøgende. En Student, som foruden de udfordrende Videnskaber tillige har en god Øvelse at informere i Christendom og perfect Skrivning og Reigning, søger Condition enten Timeviis eller paa anden antagelig Maade. En Student søger Condition her i Staden enten Timeviis eller udi Huset i at informere Børn i deres Christendom, Regning, Skrivning, Latinitæten og alt hvad som udfordres til Studeringer, samt søger Prædike=Condition.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
En Jæger, som har tient hos adskillige udenlandske og fra samme kand forevise gode Attester, søger Tieneste som Jæger. Et ungt Menneske, Tydsk fød, som skriver og regner got, søger Tieneste paa et Contoir eller hos et Herskab paa antagelig Maade.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
En skikkelig og velvoxen Karl af god Anseelse, som om fin Opførsel haver god og troværdig Skudsmaal, søger Tieneste hos et Herskab, som Kudsk, Gaardkarl eller Portner. En Peruqvemagersvend, som tillige forstaaer at accommodere Haar, og om forlanges at barbere, søger Tieneste hos et Herskab paa antagelig Maade. Undvigte.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Da Hans Kongelige Majestet har allernaadigt, for videre Straf at udstaae, bevilget Peder Christensen Wilds Befrielse, som formedelst Undvigelse fra sit i Fæste havde Huus under Herbyegaards Gods, var indsadt til Arbeyde i Friderichshavns Fæstning, hvorfra han for et Par Maaneder atter er bortløbet; saa bliver hermed indkaldt bemeldte Peder Christensen Wiid, at indfinde sig paa Godset inden 6 Uger fra denne Dags Dato, saa fremt han vil vænte sig nogen Nytte af den Kongelige Naade. Hørbyegaard den 18 Janii 1764.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En opsprekket bourgogne Kiole, Vest og Buxer, lidet plettet, er i Fredags afhentet i Anthoniestrædet, for at bringes ud paa Christianshavn; men fra Budet, som formodentlig har været beskienket, bortkommet enten i et Huus eller paa Gaden. Den 18 Junii er imellem Skippers Laugs=Huus i lille Kongensgade, igjennem Halmstræde til Østergade tabt en Sølv Hertsfænger, hvi ken Finderen ombedes her paa Contoiret at indlevere imod en skikkelig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Fundne og opdagede Sager. Paa Politiekammeret i Kiøbenhavn er opleveret et Sølv Lomme Uhr med dito Kiede og Signet, som en Vægter har funden paa sin Post i Vimmelskaftet paa Gaden.
Københavns Adresseavis, 1764-06-25
Udi den Kongelige Proviantgaards Havn er indsvømmet og bærget 2de Stykker Aske Træer, det ene 8tre Qvart Alen, og det andet 10 Alen 12 Tomme, saa er og funden paa Gaarden en Guld=Ring, som ansees at være til en Stok. Hvem disse Poster tilhører og beviser at være Eyere, vilde behage at melde sig hos Cammer=Raad Bugge, da samme imod en liden Bærge= og Finde Løn til Folkene, som og dette Avertissements Bekostning, skal være følgagtig. I Dag er funden imellem Lyngbye og Lundehuset, paa Veyen, til Kiøbenhavn, en forseilet Paqve, som kand synes at være Lærret, naar rette Eyer kand melde sig, hvor mange Alen og hvad Merke, skal den alletider være parat til Udlevering i General Feldt=Marchallens Gaard bag Børsen.
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
Priis=Materier. Den Patriot, som allerede har i Fior uddeelte tvende Priser for de tvende bedste Afhandlinger paa de Spørsmaale: 1) Hvorfor en Guddommelig Person var fornøden til Forsoning for os : 2.) Hvor vidt bør og kand Forældre, uden Statens Fornærmelse, bestemme deres Afkom udvortes Lyksalighed i Staten? er endnu villig til paa samme Maade at tiene og opmuntre sine Landsmænd: Til den Ende udsetter han endnu 4re Priser, hver paa 50 Rdlr., for dem, som grundigst oplyser disse 4re følgende Materier: 1.) Hvad mærkeligt og for Religionen og dens Lærere vigtigt finder man, ved at betragte de Maader, at bevise paa, som Jesus og Apostlene have brugt, til at stadfæste de hellige Sandheder, Merk. Man veed, at i det Nye Testamente blive ikke allene de Guddommelige Lærdomme fremsatte, men og saa ofte beviiste. Vi bør altid troe, naar Gud taler: men det har behaget ham undertiden ved Grunde at overbevise os, ligesom vi bør overbevise vore Brødre. Man ønsker da, at det maatte undersøges, hvilke Kilder disse Beviser ere hentede af, hvad Maader de ere førte paa, hvilke vigtige Slutninger der af begge kand drages. Vi troe nu, at Spørsmaalet er fuld kommen bestemmende. Lærdommen og Retfærdiggiørelsen, at vi endnu skal anføre et Exempel, er af Paulo ikke allene fremsat, men og beviist, Rom 3, 4. 5.2) Hvorledes kunde Handere, Søe= og Real=Skoler, mindst bekostelig, og til største Nytte indrettes i adskillige Kiøbstæder her i Rigerne? 3) (a) Hvilken er den tilforladeligste Maade, at søge en Hoved=Vand=Aare? Hvorpaa kand man kiende, førend der graves, hvor dybt den stikker i Jorden, og hvorledes kand man kiende og skille den fra Neben= eller Side=Aarer, (b) Hvor mange og hvilke ere de meest beqvemmeste og mindst bekosteligste Maader, paa hvilke en Mængde Vand kand bringes fra et lavere til et maadelig langt fraliggende høyre Sted? 4) Have der vel været nogle, egentlig saa kaldede Rigs=Stænder i Dannemark, fra Kong Knud den Stores Regierings Tiltrædelse at regne, indtil Val=Capitulationerne kom i Stand ved Kong Christoffer den Andens Ophøyelse paa Thronen, Hvilke og hvor mange have disse Stænder været, og hvor vidt have de, alle samtlige, eller hver for sig, havt Haand i Regieringen tillige med Kongerne?
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
Merk. Det forstaaer sig, at man allene forlanger, at vide Stændernes politiske Myndighed i Henseende til Kongen, hvor vidt de nemlig have taget i eget og Folkets Navn Deel i Regieringen, enten alle samtlige eller nogle af dem frem for andre. Stændernes Borgerlige Rettigheder, imellem dem selv indbyrdes, mennes her ikke, uden saa vidt, een eller anden af disse maaskee kand behøves at nævnes, for at forklare deres politiske Myndighed. Alle Afhandlingerne skrives paa Dansk, og hvert Stykke, som indsendes maae kunde trykkes paa 6 Ark, smaa Cicero Skrift. Man ønsker end mere, at Sprogets Reenhed og Yndighed maae være Forfatteren en Sag af Vigtighed. Afhandlingerne indsendes franco, under Forsegling til den Mummiske Boghandling paa Børsen (?) her i Kiøbenhavn, og uden paa skrives: Priis=Skrift. Et Tanke=Sprog maatte skrives paa hvert Prøve=Stykke, det samme maatte og skrives paa en medfølgende og med fremmed Signet forseglet Seddel, inden i hvilken Forfatterens Navn, Titel og Opholds=Sted maatte findes. Alle Stykkerne maae være indløbne til Michaelis Dag i Aaret 1764. Tre Maane der derefter skulle Priserne tildømmes de Stykker, der holdes for de bedste, og da bliver allene de Seddeler aabnede, som høre til dem; de øvrige forseglede Seddeler derimod bliver tillige med Afhandlingerne udleverte uopbrudte paa Anfordring. Derpaa skulle deres Navn, som have vundet strax i de Lærde og Kiøbenhavnske Danske Post=Tidender, bekiendtgiøres, og Stedet anvises, hvor de kunde modtage deres Priser, og siden afhente 2 Exemplarer af Priis=Skrifterne. (a) Sammesteds ere de tvende første Materiets Afhandlinger for Aar 1762. at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
Kongelige Forordninger. Det har allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestet under Dato 18 Junii, i det Tydske Sprog at lade udgaae Declaration over Forordningen af 2 April h. a. angaaende de af Kongelige Undersaattere paa fremmede Handels=Stæder indgangne Contracters Bekræftelse og Underskrivelse af de Danske Consuls, som forklarer at Forordningen ey skal forstaaes saaledes, at de i Handel og Vandel med Kongelige Undersaattere sluttede Contracter, som ey ere efterseede og bekræftede af Stedets Consul skulde miste sin Kraft, men at Hans Kongelige Majestet ved Forordningen allene har vildet give sine Undersaattere, dersom Skippere og Matroser imellem sig oprettede deslige Contracter, en Forskrift at lade samme, til mere Troeværdighed af Stedets Consul bekræfte og underskrive &c.
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
Adskilligt Nyt. Ved en paakommende Jldebrand er 4 Gaarde og Huse. i Frederichsborg, den 23 sidstleden om Eftermiddagen Kl. 4 lagde i Aske.
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
Anmærkninger. Et rigt forsynet Bord er en af de farligste Fristelser for Mennesket og dets Sundhed. Diogenes bør derover roses, som borttog en ung Person fra Gaden, der han vilde gaae til et Giestebud, og bragte ham hiem til hans Venner, igien, ret ligesom han havde frelst ham af en stor Fare, hvorudi den unge Person havde vildet styrte sig. Addison har fældet følgende Dom over dette Diogens Jndfald: "Hvad vilde denne Philosoph have sagt, om han havde været tilstæde ved en af de Tracteringer, som nu omstunder bruges, skulde han ikke have holdt Herren i Huset for at være afsindig, og bedet alle hans Tienere, at binde Hænderne paa ham, naar han havde seet ham spise Fugle, Fisk, Kiød, Olie og Æddike, Viin og Kryderier, Sal later af tyve Slags Urter, Supper og hundrede andre Slags Ting, Confecter og Frugter af uendelig forskiellig Smag og Lugt? Hvad for unaturlige Bevægelser og norden lige Gieringer maae ikke saadant uordentligt Miskmask foraarsage i Legemet? Naar jeg for min Part seer saadant et Bord opstablet i sin Pragt og Herlighed, saa bilder jeg mig ind, at jeg seer Podagra, Vattersoet, Feber, SoveSyge, og andre utallige Sygdomme at ligge skiulte imellem Fade og Tallerkener (Taget af Uge=Skriftet der Art.)Et Slag Flod er dødelig, naar det begynder med stærk Forstoppelse. Paa bestandig Smerte imellem Skuldrene, følger i hidsige Febre Udkastelse af Lungen. Efter Punge nes pludslige vandagtige Ophovnelse i Febre følger om faae Dage Døden. Den som, ved langvarig Onde, imod sin Natur falder i at græde for ringe Aarsagers Skyld, undgaaer ikke Døden. Aabent Liv og Næsebløden i de første 7 Dage, i en hver Dags Feber, giver Haab om, at man kand vente et lykkeligt Udfald. Hovne Fødder efter hidsige Febre forsvinder hastig ved et Anstød af Feber med Brækning og Durchløb. Hver fierde Dags Feber endes med en Slags hidsig Hævelse i Kindbakkerne. En frivillig Brækning ved det 3de Anstød af hidsige Febre er critisk. Slemme hidsige Febre haver og fuldkomne Crises, hvormed de endes ligesom de gode. Børn, som ikke vil patte, uden at faae Hævelse i Undergummerne ere til Udtærelse hengivne. Et tillukt Øye i hidsige Sygdomme er et Dødeligheds Tegn. Saa længe Øynene i Sygdomme beholder deres naturlige Glands, er Døden ikke endnu for haanden, om endog de slemmeste Tilfælde tilslog. Hvid Stolegang ved Kopper er dødelig. Stærk Blodgang af Tarmene er ikke altid dødelig. Ved hver 3de Dags Feber er dette det sidste Tilfælde, efter sammes paafølgende gode Dag synes Vandet. critisk.
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
Doctor Henr. Oven i Engelland har under TitilObservations om the four Gospel, givet nogle Anmærkninger tilkiende over Matthæi Evangelium, hvilket han troer efter nøye Undersøgning at være skrevet i Jerusalem, omtrænt Anno 38, da den Tid alt vare nogle Menigheder af nye omvendte Jøder i Palæstina, og han beviser sin Sætning af Texten selv, i Betragtning af Omstændighederne. Ligeledes over St. Luca Evangelium, som han troer at være ældre end St. Marci, og skrevet i Epheso, omtrænt Aar 53, da en Deel omvendte Hedninger gik i de Christnes Forsamlinger. St. Marci Evangelium skriver han at være forfattet i Rom, omtrænt 10 Aar efter, da ingen Forskiel meere gjordes imellem Jøder og Hedninger, hvorfore og Evangelisten har kundet gaae adskillige Hændelser forbi, som forekommer hos de andre. St. Johannis Evangelium tvivler han ikke paa, at det jo er skrevet i Epheso omtrænt Aar 69, for at neddæmpe Kiætterie som den Tid efter Frelserens egen Forudsigende, begyndte at opkomme, og at Johannes derfor er i mange Ting meere omstændelig end nogen af de andre for ham.
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
V. Afhandling. Om de, som bliver angrebne af Apoplexie. (See No. 67.) Dersom det skulle hænde sig, at nogen blev angreben af saadan Apoplexie, saa det synes aldeles at være ude med den samme; Da efterdi man har mangfoldige Exempler paa, at saadanne, der har været bestemte til at begraves, dog siden ere komne til Live igien, saa udfordrer saadanne Hændelser, at man bør meget nøye see sig for, ikke heller bør man forglemme at forsøge alt det man nogensinde kand optænke. Her henhører vel de foranførte almindelige Forsøg, saasom med Vandet, Speylet, Badning med Viin, flygtige og meget stærke lugtende Ting, at komme Brød, som er dyppet udi Viin i Munden, Cancel=Sukker og andre Specerier, Rysten og idelig Raab til den som holdes for død; Men man gaaer endnu mere sikker til Værks, dersom man strax lader slaae en Aare paa Armeen eller Foden, og dernæst, dersom det er mueligt, paa Halsen, fornemmelig paa dennem som ere røde udi Ansigtet: Men med dem, som ere blegladne, er et Bræk=Middel, som paa Øyeblikket virker, og som tages i Vand, meest overeensstemmende. Endeligen ere der de, som siger, at man skal brænde Foed=Saalerne med gloende Jern, dette giver de ud for det sikkerste Kiendetegn paa et tilovers værende Liv. (Mere følger.) Maade at tilberede Humle=Stilke til en Slags Hamp, tienlig til Fisker=Redskab, Reeb og andet grovt Arbeyde. Naar Humlen er afplukket renses Stilkene fra alle Qvister og Blade, og bindes i Knipper til 5 a 6 Qvarters Længde, samt bindes med Enden af Stilken midt paa tilsammen. Disse Knipper synkkes siden i en 4 a 5 Alen dyb Brønd, i en 6 Ugers Tid for at raadnes, hvorefter de optages og langsom tørres. Naar de ere vel tørre behandles de ligesom Hamp, hegles paa en grov Hegle og bindes udi Knipper af Alens Længde, hvilke kaages i en Kiedle med sterk Lued, hvorudi kommes noget Tælg, eller det som er bedre, noget Tran eller Linolie. Naar det altsammen som er i Kiedlen bliver koldt, afskummes det Frede og Knipper ne optages samt hænges ved Varmen til de begynder at dampe, hvorpaa de mangles vel og igien ophænges, for fuldkommen at tørres. Naar alt dette er skeet hegles de først paa grove og siden fine Hegler, ligesom anden Hamp Dette er ellers at mærke, at jo modnere Humlen bliver, jo bedre ere Stilkene til at giøre Hamp af.
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
Dødsfald. Her i Staden. Hr. Lave-Bek Friis, Oberst i Kongelige Danske Tieneste og Major ved det Kongel. Svenske, Adels Fahne=Regiment, er i sit Alders omtrent 30 Aar, den 24 Junii ved Døden afgaaen. J Norge. Herr Frans Henrich von Carlheim, standne Seconde=Lieutenant ved det Falsterske gevorbne Regiment.
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
J Provingerne. Studiosus Christen Borch, SogneDegn til Guldagger Menighed i Riber Stift, død i April Maaned ibid. Cantate,
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
Da den Durchlauchtigste og Høybaarne Enke Fyrstinde af Ost Friesland Hendes Liig hensættes i de Kongelige Begravelser i Roeskilde, den 28de Junii 1764. bliver Musicalsk opført i Roeskilde Dom=Kirke ved J. A. Scheibe, Kongel. Capel=Mester, Poesien er af Niels Prahl. Chor. Herre, lad mig kiende min Ende, og mine Dages Maal, hvad det er, at jeg kand kiende, hvor snart jeg skal lade af at leve! See, du haver sat mine Dage, som en Haandbred, og mit Lives Tid er som intet for dig; visselig, hvert Menneske er idel Forfængelighed, hvor fast han end staaer, Sela! Recitativ. See, Jordens Frommeste maae døe. . . . Ovel og salig den, blant Ypperste og Smaa, Hvis Vandel saa retskaffen findes, Som den Durchlauchtigste Høysalige Fyrstindes, Hvis Gudsfrygt, Troe og Dyd vi med Beundring saae. Hun kiendte Gud, sig selv, sit Liv, sin Pligt, sin Død. Den Kundskab ret som allerrigest Flod Til manges Lædskelse langt over sine Bredde flød. Det Hendes var at være Stor og God. Arie. Sielden Jorden faaer en Gave, Som ey Himlen bedre hare. Gud den atter snart vil have, Som er her for dyrebar.
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
Den høysalige Fyrstinde Var af disse Gavers Tal. Verden Hendes Værd og Minde, Til Beundring gjemme skal. Sielden Jorden o. s. v. Recitativ. Ak maatte vi ey længer see den Maade, Hvorpaa Du Dig med Gud saa fast forbandt, Høysalige, at Du ham altid fandt J Fyrsteligste Siel med rigest Guddoms Naade. Var det hans store Viisdoms Raad, At han ey os Dig til et Speyl her længer unde vilde; Men flyttede Dig børt til sig: Saa flyd da allerbilligst Graad! Med Sørge=Sang ledsag, o Folk. Fyrstindens Liig. Gak bort, og lev som Hun: saa døer du aldrig ilde. Giem, Konge=Mausolea, Fyrstindens Lævninger. Vi gjemmer Hendes Navn. Men Himlen gjemmer meer. Arie. O synger glade midt i Sorgen!
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
Nu er Guds Ansigt ey forborgen For vor Fyrstindes frelste Siel. Hun fik en sød og salig Ende. O synger til Guds Priis om Hende, Som her paa Jorden sang saa vel. O synger o. s. v. Choral. Frygt ey for Graven, men gak udFra Verdens megen Jammer; Om Orme gave skal Din Hud. Udi Dit Sove=Kammer: Du skal opreises uden Meen, Naar Jesus aabenbares, Og Dine Lemmer hver og een. Ved hannem skal forklares.
Københavns Adresseavis, 1764-06-27
Kiøbslutninger. Hr. Bogholder Eggert Rasmusen paa Krigs=Hospitals=Cassens Vegne solgt til Sr. Georg Serin, Baand Fabriqver, en Gaard, beliggende paa Hiørnet af Admiral=Gaden og Dybens=Gaden, for 6000 Rixdaler. Jørgen Andersen Brandt solgt til Peter Dæchman et Huus i Teglgaardstrædet for 1600 Rdlr. Johan Frid. Becker solgt til Robert Ogilvie en Gaard paa Christianshavn. Peder Pedersen Møller solgt til Ole Madsen Riis et Huus i Borregaden. Wilhelm Mester, Guldslager, solgt til Georg Hendrich Becher en Gaard Wilhelmsdahl, kaldet for 200 Rdlr. H. Hvadstrup solgt til Niels Jensen. Grøn en Plads i Borregaden. Knud Carlsen solgt til Niels Temperman et Huus bag Hovedvagten for 650 Rdlr. Jonas Jensen solgt til Hans Madsen Rudkiøbing et Huus i Prinzensgade paa Christianshavn. Cancellie=Raad Friderich Christian von Esmarch solgt til Johan Georg Nordborg et Huus beliggende ved gammel Strand. Lars Wolsgaard solgt til Johan Jacob Saul et Huus i St. Peder, strædet. Johannes Herring solgt til Andreas Dalberg er Huus i Myntergaden. Johannes Ambrosius solgt til Renne Svendsen Skive et Huus i Ulkegaden for 1300 Rdlr. Sidse afg. Niels Stephensens solgt til Hans Lytgesen er Huus i Landemærket for 1140 Rdlr. Conrad Seeman solgt til Christen Christensen Søllerød et Huus i Lavendelstræde for 1400 Rdlr. Johan Peter Werhagen og Phillibert Bonsils solgt til det nu værende og efterkommende Vognmands Laug her i Kiøbenhagn en Gaard paa Kiøbmagergaden for 14500 Rdlr. Niels Jensen solgt til Christopher Jensen Holm et Huus i Adelgaden. Frue JustitsRaadinde Schrøder solgt til General Major Gehler en Gaard i Klædeboderne. Jacob Gotsche solgt til Herman Balck et Huus paa gammel Myndt beliggende for 23600 Rdlr.