JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-02-25
Bekiendtgiøres at paa en Bondegaard i Aalborg Stift, er at faae til Kiøbs, en Hoppe af Couleur sort og benun, lidt stiernet og blæsset paa Næsen, og den ene Bagfod er hviid, af Alder paa en fem Aar, 10 1/2 Qvarteer høi, stærk af Beene og store Lemmer, og er brugelig baade til Riden og Kiøren, det ville Eieren være ansvarlig for. Skulle nogen Liebhaber, som haver Lyst til denne at besee, indsindes, da skal de have Underretning hos Geheimeraad Gaa bels Tiener Andreas Nielsen i Slotsgade i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-02-25
Torsdagen den 7 Martii førstkommende, om Formiddagen kl. 10, bliver Skiftet efter Præsteenken fra Schagen, afg. Mad. Lodberg, fød Wivet, der boede og døde i Hiøring, foretaget udi Kiøbmand Hr. Christen Thomsen Høg steds Huus i Hiøring, hvor Arvinger og enhver Vedkommende, som maatte have noget at erindre eller paastaae under dette Skifte, videre end skeed er, ville melde sig, saasom Skiftet da formodentlig bliver optaget til Decision, og derefter paafølgende endelige Slutning. Aarsted Præstegaard den 7 Februarii 1799. S. Bloch.
Jyske Efterretninger, 1799-02-25
Da Karen Jensdatter forhen Afdøde Selveier Jnst Mortensens Enke i Haldrup, Wildsted Sogn, Sleth Herreds Aalborg Amt og Wiborg Stift, ved Døden er afgaaet og hendes Efterladenskaber taget under lovlig Skiftebehandling saa indkaldes herved i Følge Placaten af 26 October 1792, enhver, som efter bemeldte Afdøde kunde have noget at fordre, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer under Skiftet, som igien foretages den 22 Februarii og 6 April førstkommende. Løgstøer den 6 Februarii 1799. J. Scharling. Maren Lauridsdatter, Enke efter sal. Michel Andersen, Müller, som var Sognedegn for Bierbye og Alsted paa Morsøe, er død her i Byen. Hendes Arvinger, samt Credi- og Debitorer indkaldes herved i Følge Plac. af 26 Oct. 1792, 3 Gange med 12 Ugers Varsel. Tolvte Uges Dagen fra Dødsfaldets Datum indtreffer førstkommende 8 Martii. Nykiøbing paa Morsøe den 26 Januarii 1799. C. Schade. Jens Sørensen Vertshuusmand boendes paa nye Torv, giver Anviisning hvor 44 Favne Ege og Birke Biende, kan faaes, Greenbrende 15 Mk. og Klovsavn 17 Mk. Favnet. Enkelte gavne deraf kan faaes efter Forlangende. Herved bekiendtgiøres, at hos mig ligesom forrige Aar er at bekomme alle Sorter nye og friske hiemkomne Hauge og Blomsterfrøe, samt Hollandsk rød og hvid Kløverfrøe item alle Sorter Frugttræer af forskjellige gode Arter, med videre, alt til billige Priser. Eske Beyer, Gartner boendes uden Østerport.
Jyske Efterretninger, 1799-02-25
som før bekommes frisk og godt Hause og Blomsterfrøe N. B. Hos sal. Bruusgaards Enke i Aalborg kan nu alt nyelig hiemkommen med agende Post, saavel som og Foraaret kan hos mig bekommes høie, halve og lavstammede Frugttræer af forskjellige fine Sorter, høistammede Linder m. m.
Jyske Efterretninger, 1799-02-25
En Student søger Condition, helst hos en Proprietair eller Præst paa Landet i at informere Børn; Anviisningen gives af Bogtrykkeriet. 2500 Rd. Schagens Kirkes publiqve Penge, ere til Laans at bekomme mod anordningsmæssig Sikkerhed, de 1300 Rd. til første Omslags Te min og de 1200 Rd. nu strax.
Jyske Efterretninger, 1799-02-25
Hvo som maatte behøve samme, ville behagentlig melde sig enten hos Jnspecteurerne eller mig. Schagen den 29 Januarii 1799. Jens Kared, Kirkeværger.
Jyske Efterretninger, 1799-02-25
Rettelse. J No. 15 staaer paa 3 Spalte 12 Linie: Giestereringen, læs: Gierningen.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Egypten.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Et offentlig Blad leverer følgende Etat af den fra ske Krigsmagt i Egypten: 5 Divisioner Infanterie, commanderede af Generalerne Desair, Kiøber, Menon, Bon og Reynier, og bestaaende af 14 Halvbrigader, hvoraf de 4 ere let Jnfanterie og de 10 Linistropper. En Halvbrigade, som er sammensat af 3 Batailloner, indholder 2400 Mand.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Armeens samtlige 14 Halvbrigader udgiør altsaa en Troppemasse af Cavallerier, som General Damas commanderet, bestaaer af i Regiment Husarer, 1 Regimem Jægere og 3 Reg. Dragoner; da nu en fransk Rytterregiment er 600 M. stærk, udgiør hine 5 Regimenter tilsammen 3000 Mk. Buonaparte bragde følgelig 36600 M. Tropper, af den italienske Armees Veteranere, med sig til Egypten. Omtrent ligesaa stærk var den Magt, Alexander drog ud med for at erobre Orienten (34000 til Fods og 4000 til Hest.) Buonaparte havde selv, da han i November 1796 vandt det berømte Slag ved Accole, ikke over 40,000 Mand til den italienske Armees hele effective Etat; og dengang havde han imod sig en ham meget overlegen Hær af Europas mest desciplinerede Tropper. Hvad vilde da Mamelukerne giøre med deres maaskee 8000 M. sterke Rytterie, eller Arabernes Røversverme, som aldrig vove at vise sig mod ham fortil, men blot have at bestille med enkelte Soldater bag efter Colonnerne? Slige Hærder kunne kun giøre en slagen Armees Rettrade vanskelig og farlig, men tilvisse aldrig selv udrette noget imod en Hær paa 36000 Mand af de bedste franske Tropper, commanderet af Generaler med de største Talenter. Noget om de franske Soldaters Tilstand i JtaliMandall, en: Den franske Soldat har 6 Sous (omtrent 6 Sk., danske) i Lønning om Dagen. Deraf indeholdes ham een paa Rettens vegne, og de øvrige bære ofte hele Maaneder Rente i en eller anden Kasse eller Pung. Jkke sielden er han uden Skiorte, Skoe, Strømper; selv i denne Kulde seer man ham ganske pialtet, halv i hielfrossen, og naar han kommer til Stedet, maae han endnu die 8 til 10 Timer efter Levnedsmiddel, Varme og Qvarteer. Ved alt dette blusser dog i hans Hierte - ikke Patriotisme, men Nationalstolthed, Ærgierighed, Esprit de Corps. Talen er meget om Fraternitet - men intet Jndivid synes at kiende et andet; den ene Brigade ligger i blodig Strid med den anden, saa at der hver Dag, ja hver Time forefalder Tvekamp, og eengang bleve paa 3 Dage at giøre 60 Mand deels dræbte, og deels ilde tilredte. Des modigere styrte de sig ind i Fegtningen, for at ingen skal bebreide dem Feighed. Enhver elsker son Pays (sit Land, som de kalde det, men som sandelig betyder intet mindre end Fædreland i politisk Forstand; thi om det hele i deres Republik, eller om dens Forstørrelse, bekymre de sig saare lidet, tvertimod skielde de paa Politiken, som holder den i Live. Siden den Tid at Officererne vælges for den ene Trediedeel af Regieringen, for den anden efter Anciennitet, og for den tredie af Officererne selv, og maae indtil Batalionschefsgraden have giennemløbet alle de lavere Pladser, plages Soldaten meer end nok, og holdes i en Uvidenhed, som overgaaer al Forestilling. Selv Capitainer vide ofte knap Overgeneralens Navn, nesten aldrig hvad Divisionsgeneralen heder, aldrig den Dag der skal afmarscheres, aldrig Hensigten af deres daglige Bevægelser.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Nürnberg, den 4 Februarii. Krigen imellem Østrige og Frankrige lader nu til at være uundgaaelig.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
I Schwaden begynder man allerede at flygte. Fra München melder man under 2 dennes følgende: Det i flere Blade udspredte Rygte, et de russiske Tropper alt vare anlangede til Passan, og at der allerede befandt sig mange russiske Officerer i vor Stad, ere ugrundet. Disse Tropper staaer endnu i det Østrigske, og vil indtil videre befaling giøre Halt i Egnen af St. Pøl ten. De Bevægelser, hvilke man siden nogen Tid har mærket ved den i Bayern cantonerende k. L. Armee, harve aldeles ingen Hensyn til Operationer. Hensigten er blot dermed at ligge de hidtil temmelig nær hinanden; cantonerende Tropper videre fra hverandre, for derved at forskaffe de stærk besatte Destrictet nogen Lettelse. De fra denne Armee beordrede Tropper til Tyrol ere imidlertid blevne erstattede ved andre, hvilke ere efterrykte fra Arvelandene.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Jtalienske Grændser, den 5 Februarii. De franske Troppers Bevægelse i Jtalien o. s. v. lader formode en større Krig, endsom den nærværende med Neapel. J de sidste Dage af forrige Maaned, marscherede meere endsom 10,000 Mand igiennem Bologna. Fra Mantua ere flere endsom 30 Vogne afgaaede med Munitien og Artillerie til Peschera. Ved Jdroe=Søen, vesten for de tyrolske Grændser, arbeider 800 Mand paa en forskandset Leir. Ogsaa paa Fæstningsværkernes Forbedrelse ved Bergam arbeider daglig 2000 Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Ved Verrona formerer sig de østrigske og franske Tropper meget; men endnu er det ikke kommen til Voldsomheders Udøvelse.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Paa et Bierg ved Ancona, hvorfra man kan beskyde baade Havnen og Staden, have de Franske anlagt et meget vigtig Værk. De sprængde Biergets Spidse og dannede en Slette af 40 Fod i Giennemsnit, paa hvilken nu er opplantet et frygtelig Artillerie. Denne Post kan nu forsvares af et Par hundrede Mand. Civitavechia skal nu have overgivet sig til de franske Tropper; derved vil Brødmangelen i Rom temmelig være afhiulpen. Cleve, den 13 Februarii. Over den nærværende Vandsnød glemmer man nogenledes Politiken, omendskiønt Krigens nær forestaaende Udbrud ligeledes opvækker almindelig Opmærksomhed. Nogle Breve fra Rastadt sige vel. Det lader til, som at Preusen ligeledes ville tage Deel i Krigen, men denne Efterretning er salsk. Jblandt de preusiske Tropper skeer heller ikke mindste Bevægelse. Tvertimod erfarer man, at en nye Demarcations=Linie og bevæbnet Neutralitæt for en stor Deel af Riget er i Arbeide. 25000 Mand Sachser og 15,000 Hesser skal under Fyrsten af Hohenlohes Commando afbilde Neutralitæts=Cordonnen, men hvis Omfang man endnu ikke veed. Man maatte skrive en heel Bog, naar man ville afskildre alle Floders Ødelæggelser, eller kuns blot allene Rhinens. Her igiennembrudte Dæmninger, hist bortrevne Huse, druknede Mennesker og Kreature. J Egnen af Meurs er især skeet stor Skade paa denne Side, og paa hiin Side ved Duisborg og Ruhrort. Flere Byer have forliist 6, 8 til 12 Huse, og mange Mennesker ere derved omkomne, og dog er Faren endnu ikke saa snart overstaaet. Den lille Stad Ruhrort kan selv let ganske blive ruineret; i det mindste ster det snarere ud til sammes Ruin endsom til dens Vedligeholdelse. Jndvaanerne flygte derfor alt hvad de kan. Allerede for 50 Aar siden supplicerede Jndvaanerne i Düsseldorf og Fæstningsværkernes Sløifning, men forgiæves. Nu har Rhinen udbedendes foretaget sig dette Arbeide, og i faae Timer anrettet en Skade for nogle Millioner Rigsdaler, det heder, at disse Værker i gien skal opbygges, men hvilket er usandsynligt.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Frankfurt, den 16 Februarii. Med stor Utaalmodighed ventede man i Gaar og 1/4 Dag Estafettens Ankomst fra Rastadt, for at erfare det dertil anlangte Svar fra Widdin. Denne Aften medbringer Posten fra Rastadt den Efterretning: "at den 14 er allerede forbie, uden at den fra Wien ventende Coureer var ankommen sammesteds, at de begge keiserlige Gesandtere vare reisefærdige; at de fleste øvrige Gesandtere havde bortsendt deres Bagage; at man ventede defranske Ministres Afreise den 17 ; at den franske Armee under Gen. Jourdan forsamlede sig i Rigs deputationens Øiesyn, at der daglig kom flere 1000 Franskmænd over fra Strasburg at Jonedan den 16 dennes ville forlægge sit Hovedqvarteer fra Strasbrug til Offenburg og tage samme Position som i Aaret 1797.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Herfra har alt, hvad som er Keiserligt, begivet sig til Würsburg. Churfyrsten af Colln er ogsaa afreist, I dette Øieblik erfarer man ogsaa, at et østrigsk Corpoaf 15000 Mand har tilsammendraget sig ved de hambergske Grændser, og at nogle tusinde i mindre Afdelinger ere anlangede til Würsburg, for paa første Vink at besætte det derværende Citadelle. Ligeledes have de Keiserlige nærmet sig Ulm og den 15 eller 16 dennes har Erkehertug Karls Armee skullet gaae over Lech, for at tage en skraae Linie fra Donauworth til Ulm, Bieberach og Constang. Kort alting spaaer et nye Feldttogs Aabning imellem Østerrige og Frankrige.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Fra Wetterau, Vesterskoven og Egnen af Niddahave de fleste franske Tropper draget sig til Egnen af Strasburg. Man holder dette for et Beviis paa Demarcationslinden, og troer, denne Egn vil blive besat med hessiske Tropper.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Skrivelse fra Paris, den 11 Febr. Først den 7 blev vor Nysgiertighed efter officielle Beretninger fra Championnets Armee tilfredsstillet. J 500 Raadets Møde blev følgende Beslutning forelæst: Den romeske, nu neapolitanske Armee, blev den 2 Plup. (21 Januar.) anfaldet af en talløs Mængde, der bestod af Stumperne af den neapolitanske Armee, af Lozaronerne og af Bønder, alle vel bevæbnede vel anførte og ophidsede af Fanatisme. Fra alle Sider bleve de omringede, fra alle Side trængede Friehedens Soldater ind i de Stormende Klynger. Efter Undere af Taperhed, som kun de foregaaende Republikanernes Seiervindinger lader tænkes som muelig, overvandt alle hindringer, og Armeen tog fast Fod i Neapel. De neapolitanske Patrioters saalænge undertrykte Energie yttrede sig kraftigt. Deres Røst blev hørt. Forenet med Seiervinderens Bliedhed, forædlede de den Fanatiome, man havde vidst at opulme i en vildfarende Mængdes Hierter, til Enthusiasmen for Frihed.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Den neapolitanske Republik er vorden proclammeret: dens provisorisk Regiering er allerede organiseret. Held være Republikken! Reveillere Lepaux, Præsident. Lagarde, Gen. Secr.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Efter dette Budskab gienlød straxen det lovgivende Corps's Musik og man fattede den sædvanlige Beslutning, at Armeen giør sig uophørlig fortient af Fodelandet.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Journalen, Amides tion, giver ogsaa Efterretning om en anden Seier, og det over Russerne: "General Chabot, som commanderer i Corfu, har gjort et meget lykkeligt Udfald; han har slaaet Russerne tilbage, som allerede have lært at kiende Franskmændene og ere flyede for dem, med Tab af mange Døde. De Franske kom tilbage ind i Fortet med 6 Kanoner og 300 Fangne, hvoriblandt 25 Officerer. Kastellet er godt provianteret. Man holder det for uovervindeligt, og de Franske ville vide at retfærdiggiøre denne Mening.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Indenlandske Efterretninger. Befordringer. Under Departemente: for de udenlandske Sager: Den 25 Januarii er Fuldmægtigen ved General Land=Økonomie og Kommerce Kollegii Komtor for Handels=Faget, N. C. Nissen, udnævnt til Konsul i Tripolis. - Under Generalitetet: Den 23 Januarii har det behaget Hs. Majestæt at benaade Premier=Lieutenanterne v. Widding af nordenfieldske, v. Coucheron af oplandske, v. Rosenvinge af 1ste trondhiemske og v. Voigt af vesterlehnske Jnfanterie-Regiments med Kapitains og Second-Lieutenant v. Schlichter af 1ste jydske Jnfanterie=Regiment med Premier=Lieutenants Karakteer; samme Dato er Premier=Lieutenanten ved Sna rens Borger=Kompagnie i Hovedstaden, J. Casse, afskediget fra det borgerlige Militære med Kapitains Karakteer og Tilladelse at bære den borgerlige Officeer=Uniform og Feldttegnet; Stykjunker Svendsen efter Ansøgning dimitteret fra Artillerie Korpset med Second-Lieutenants Karakteer; Under=Officeren ved Liv=Garden til Fods L. v. Mouritzen udnævnt til virkelig Fændrik ved Prinds Frederiks Regiment til Fods. - Under Rentekammeret: Den 23 Januar er Holtzførster Göttiche i Steenderup, under Flensborg Amt, efter Ansøgning i Naade entlediget, og hans Søn, L. Göttsche, igien udnævnt til Holtzførsten i hans Sted; ligeledes er Sogne- og Strandfoged Meier i Naade entlediget, og F. Coopmann, Fuldmægtig hos Land drosten i Pinneberg, i hans Sted beskikket til Sognefoged i Ottesen i Herskabet Pinneberg, samt til Strandfoged at nogle Egne ved Elben. - Under General Toldkammeret: Den 16 Januar er Student L. Westergaard udnævnt til Port-Kontrolør i Kiøbenhavn, og SecondLieutenant K. J. Melstedt til Sekretær ved Kommandant skabet paa St. Thomas; den 23 Januar er Tolderen paa Lessøe, H. C. Neuchs, udnævnt til Told= og Konsumtions Kasse er i Præstøe, og J. D. Smith til Tolder paa Læssøe.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
- Under Admiralitetet: Den 18de Januar er Kapitain F. C. Fisker udnævnt til Chef for det 2det Artillerie=Kompagnie i 4de Division, og Second-Lieutenant S. A. Bille avanceret til Premier=Lieutenant. Den 25de er Kontra=Admiral Winterfeldt avanceret til Vice=Admiral; Kommandor Ursin beskikket til Chef for den 30te Division Søefolk; Kapitain H. Kaas ligeledes til Clef for 1ste Matros=Kompagnie i 3die Division, og Second-Lieutenant J. A. Svendson avanceret til Premier=Lieutenant. Den 2 Januar. er Kommander=Kapitain Lützow beordret til Værdings-Chef i Kommandor Ursins Sted.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Aalborg, den 1 Martii. Jagtagelser over Kulden og Varmen paa TermomReaum. Febr. Morgen. Middag. Aften. - 1 V., 1 V. 4 a. 1/2 s. 38.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Den ridende Post ankom hertil i Onsdags medbragte i Kiøbenhansk Post, den for i Onsdableven.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Predikanterne paa Midfaste Søndag. Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Hr. Stiftsprovst Schierup. Hr. Henneberg. Aftensang. Frue Kirke, Hr. Aspach. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11. En Student.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Fasteprædikener. J Frue Kirke paa Tirsdag, Hr. Stiftsprovst Schierup.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Aalborg Byenyt. Døbt. Den 24 Februarii i Budolphi Kirke, Christen Andersens Datter af Sophiendahl Maren, Fadderne Jnger Andersdatter, Dorothe Christensdatter, Niels Andersen, Anders Sørensen, Ove Christensen.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Begravede. Den 22 Februarii, Professor Johan Ludvig Christian Pontoppidan, Sognepræst for Budolph Menighed. Den 23 Feb. Mad. Anne Cathrine Hüberg, Enke af Johan Otte Hvert. Den 25 Feb. Mathias Vedsted Bødkers Søn Hans.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Avertissements. Fredag Aften den 22 hujus behagede det Gud at bortkalde min Søster, Mad. sal. Peder Kirketerpes fød Welling, i Hobroe; hvilket Dødsfald bekiendtgiøres for Slægt og Venner af Rasmus Welling. Randers d. 25 Febr. 1799. Stevning, Jndlægge og Dom i Sagen anlagt at Generalsiskalen paa Embeds Vegne mod Bogtrykker K. H. Serdelin; For Skrivtet: Beviis at en monarkisk Regiering ikke er forbunden at bortgive Embeder efter de Søgendes Duelighed; faaes hos Bogtrykke Wandall, heftet for 18 Sk.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Stervboet efter afg. sal. Hr. Professor Pontoppidan, som strax efter Dødsfaldet blev taget under Forsegling, vorder førstkommende 15 Martii, som 30 Dagen, Kl. 10 Formiddag aabnet til Registering og Vurdering; til samme Tiid ville Boets Credi= og Debitorer behagentlig anmelde deres Krav, og vedkiende deres Skyld. Aalborg den 27 Februarii 1799. Schierup. 3 a 400 Rd. forlanges til Laans paa et Aar fra førstkom lende 13 Junii af at regne, nærmere Anviisning gives af Hr. Regimentsqvarteermester og Byefoged Bøggild i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Da endeel af Debitorerne til afg. Kiøbmand Engelbreth, Brinchs Stervboe og Kiøbmand Conrad Holms Boe her i Aalborg, endnu ikke efter Jndkaldelse og tilstillede Regninger have indfundet sig med Betaling, saa blive disse herved erindrede om, at betale deres Skyld forinden Martii Maaneds Udgang d. A., saafremt de er vil ansees for modtvillige Betalere, og derved udsætte sig for Sogsmaal, med deraf følgende Bekostninger og Credit=Spilde. Bøggild, Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Bestemmelserne paa Compagnihuuset i Aalborg, er udi Martii Maaned som følger: den 3, 6, 10, 13, 17 og 25 Asembleer, som alle tager sin Begyndelse Kl. 6 om Aftenen, og hvormed Vinterforsamlingerne for denne Vinter sluttes.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
De Værelser som nu beboes af Skipper Holm i No. 484 udi Slotsgaden, nemlig 2 Stuer og 1 Kammer med Kakkelovne, Kiøkken og Spisekammer a., kan for en liden stille og roelig Familie blive at faae til Leie førstkommende Paaske Fløtte ild, naar derom kan accorderes med Aalborg d. 1 Martii 1799. Hans Andersen.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Fredagen den 8 Martii bliver sidste Ball paa Kiøbmændenes Compagniehuus for denne Vinter holdet, som taget sin Begyndelse Aftenen Kl. halv 7. De respective Herrer og Damer som deende haver Lyst at tage Deel, behager at tegne dem for hvor mange Lodder hos Holst, Viinhandler.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Da Velbyrdige Hr. Consistorialraad og Provst Praem i Kiærup Præstegaard, Natten mellem den 6 og 7 dennes ved Døden er afgaaet, og jeg undertegnede af Velbemeldtes Enke=Frue og hans eneste Søn, Hr. Edvard Praem, strax blev anmodet at tage Stervboet under lovlig Skiftebehandling; foretoges derover af Skifteretten den 7 og 3 dennes Registerings og Forseglings Forretning, men da 30 Dagen indfalder sidst i en Uge, bestemmes Mandagen derefter den 11 Martii til Boets Aabning og videre Behandling. Hvilket herved bekiendtgiøres for de respectives fraværende Arvinger, om de til den Tiid sammesteds behagentlig vilde være overværende. Kliim Præstegaard den 12 Februarii J. Clausen, Provst i Vester Hanherred.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Udi en af de behageligste Egne i Jylland er at bekomme til Kiøbs, en smuk og god Eiendomsgaardskattende af omtrent 5 Tdr. Agger og Engs Hartkorn; Sammes Bygninger ere af nye opførte af Eege Tømmer og murede Vegge, og Vaaningshuuset belagt med Steentag, og saaledes indrettet at en honet Familie kan finde en meget antagelig og fornøielig Boepæl; Alle Gaardens Eiendomme ere udskiftet af Fælledskab, og Aggerlandet som er circa 80 Tdr. Land beste Sædejord, er overalt indhegnet med dobbelt Jordvælde og Riisgiærder, hertil hører over 200 Tdr. Land Heede og Overdrev, hvoraf en stor Deel er tienlig til Dyrkning og Sædeland, samt en betydelig Tørvemose; Af Høe avles aarlig 120 Læs og derover, ligesom og haves en ypperlig Græsning for Creature. Tæt ved Gaarden og paa dens Eiendom er betydelig Skov af alle Slags Træe, især Eeg og Bøg, hvoraf en Eier ei allene kan have fornøden Bygnings- og Gavningstømmer, men endog aarlig kan sælges Anseeligt. Til Gaarden hører Eendeels Fiskerie i en betydelig Strækning af Liimfiorden, hvoraf daglig haves ærsk Fisk til Husholdningen og desuden en aarlig Afgift at de FiskendePaa Eiendommene og i Skoven falder god Jagt af Raaedyr og Harer, samt alle Slags Fuglevildt saavel paa Landet som i Fiorden. Gaarden kan tiltrædes til førstkommende 1 Maj eller naar forlanges, og Kiøbesummen blive staaende til Snapsting 1800. Hvem som maatte attraae denne smukke og plaisanteBoepæl og efter sin Størrelse særdeles fordeelagtige Eiendom, ville behage at henvende sig til Procurator Rommedahl i Aalborg, som derom giver nærmere Oplysning, og kan slutte Handel.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
Godt sund og frisk Høe kan faaes for 12 s. Lispundet hos Procurator Rommedahl. Bøger, som faaes hos Bogtrykker Wandall, 1) Sammel Landwills, en ung Engellænders mærkværdige Begivenheder, to Dele, indb. 2 Rd. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1799-03-01
2) Birks Haandbog for Præster og unge Geistlige, 1 Deel 1 Rd., indb. 7 Mk. 3) Dito 2 Deel, 1 Rd., indbunden paa Postp. e Mk. og paa Trykp. 7 Mk. 4) Doctor Ritters Midiciesch-Chirurgisches Handbuch, 1 Rd. indb. 7 Mk. 5) Gumal og Ling, en Historie for Ungdommen til Fornøielse og Nytte, indb. 4 Mk. 12 s. 6) Condorcet om den menneskelige Aands Fremskrit indb. 5 Mk. 8 s.