JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Den nu værende Keysers Fader har allerede forbudet sine Undersaatter den Christne Tro, og har fordrevet alle RomanCatholske Missionarier hen til Macao, Jesuiterne i Hovedstaden Peqving undtagne. Men under nærværende Regiering hav ve de saa uformerkt indsneget sig igien udi alle Rigets Provinzer, og udi Stilhed fortsat deres Arbeyde. Aar 1746. har Vice-Kongen i Provinzen Forien fornyet Forfølgelsen, under Paaskud, at Dominicanerne underholdte en farlig BrevVexling med Spanierne paa de Philippinske Øer. Og nu strækker det Had til de Christne sig over det gandske Keyser dom. De blive allevegne opledte, for at kastes i Fængsel; og Præsterne maa enten krybe i Skiul, eller med største LivsFare flygte til Macao, hvor de under Portugisernes Skyts ere sikre. Den gamle Biskop af Mauricastro, som i 30 Aar har prædiket i China, er bleven halshuggen, 4 Dominicaner Munke ere alt 1746. og 2 Jesuiter 1748, i Fængsel blevne henrettede. Hof=Jesuiterne, hvoriblant ere tvende Malere, som staae udi stor Naade hos Keiseren, kand ikke raade Bod paa dette Onde. Deres Hovedmand, P. Chalion, som formaaede alting hos Keiseren, er just paa samme Tid ved Døden afgangen, da Forfølgelsen tog sin Begyndelse. Den Forliis er hidtil endnu ubodelig. Keyseren selv er over hans første Gemahls og hans Arve=Prinzes Død falden i en dyb Tungsindighed, som giør ham haard, fortrøden og blodgierrig. Naar hans Sygdom har Overhaand, saa raader han sig ikke selv, og underskriver alle Blods=Domme, som hannem blive forelagte, uden Overveielse. Jmidlertid blive de Jesuiter, der leve ved Hoffet i Staden Peqving, ingenlunde af ham foruroligede. De have 3 prægtige Kirker udi Peqving, og christne uden Hinder saa mange som de kand. Det kommer deraf, at Keyseren vil ikke miste sine Malere, Uhrmagere, Gietmestere, Bygmestere, Calendermagere, som allesammen ere Jesuiter. Han seer, at disse Kunstnere vilde drage bort, og at ikke deslige Folk meer vilde komme fra Europa til Peqving, dersom han vilde forbyde dem at prædike Evangelium, og at fortplante deres Tro. Jesuiten Chanseaume, som har forfattet denne Beretning, bliver imidlertid ved et got Mod, uagtet dette hæftige Uveir over de Christne. "Jlden, siger han, bryder i China lettelig frem, men den bliver ogsaa lettere slukket igien, end man i Europa meener. Hoffet faaer ventelig snart andet at bestille, og derover at glemme de Christne. Keyseren reyser snart til Tartariet; imidlertid skal Tingene nok faae Omskiftelse.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Stokholm, den 6 Jun. Paa det Kongel. Slot her i Staden giøres alle fornødne Anstalter til Hendes Kongel. Høyhed Cron-Princessens forestaaende Accouchement, som i den Henseende inden en Maaneds Tid forventes her fra Dronningholm. Ligesom det usædvanlige milde Veyrligt har havt gandske overordentlige Virkninger her til Lands, saa fornemmes nu ogsaa fra Torneaa i Lapland, at Jsen paa Strømmene der i Landet er alt udi April Maaned optøet, da det ellers aldrig pleyer at skee førend sidst udi May-Maaned. Secretereren ved det Kongel. Videnskabers Academie, Hr. Wargentin, har udi seeneste Academiets Handlinger meddeelt Publico hans besynderlige Anmerkninger over Magnet=Naalens Samfund med Nord Stiernen.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Petersborg, den 24 May. Med Breve fra Moskov berettes, at udi samme Hovedstad har nylig atter været en stærk Jldebrand, hvorved i en føye Tid 1200 Huuse ere lagte udi Aske. Beretningerne fra Provinzen Ghilan i Persien, som i disse Dage ere indløbne, melde om en ny Revolution udi samme Rige. Det egentlige Jndhold er, at Jbrahim Schach havde havt den Ulykke, at forliisse en Bataille, og at falde udi Rebellernes Hænder, som strax havde ladet stinge Øynene ud paa ham, og havde siden udvalt en ny Schach udi hans Sted. Disse Breve legge dette til, at det ulykkelige Kongerige Persien var adsplidt ved en Mængde Factioner, som førde Krig imod hinanden, og ødelagde udi Bund og Grund de beste Provinzer af det store Rige.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Fra Piemont, den 21 Mai. Jngen Beretninger ere her behageligere, end de, der melde os, at vores Cron-Prinzes høye Brud skal nu snart ankomme fra Spanien. Man skulde næsten troe, at endnu ingen Ceremonie ved Kongelige Brudes Jmodtagelse har været saa prægtig som denne; thi de Bekostninger og Anstalter, som dertil anvendes og tillaves, ere ubeskrivelige. Meer end 1500 Mand bygge paa idel Ære-Porte, arbeyde paa Jlluminationer, og male Skuepladsene. J 20 samfulde Dage skal der præsenteres Opera, og Kongens Stadse=Klædning koster allene over 300000 Livres. Da nu ogsaa mange tusinde Fremmede, som Tilskuere ved denne høye Festin, findes i Turin, saa skulde man tænke, at der i det ringeste paa en 4 Uger skal være den gyldene Tid.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Haag, den 9 Junii. J Henseende til de Vanskeligheder, som den Kongl. Preussiske Minister ved det Russiske Hof ere gjorte i at admitteres til Audienz, tør her siges, at samme burde ey saa lige tilskrives den ved høybemeldte Hof sædvanlige Etiqvette, som heller den Efterretning, man ventelig havde havt om, at bemeldte Minister skulde have Ordre, at gjøre Hendes Keyserl. Majestet paa hans Konges vegne en meget eftertrykkelig Declaration; for derved (som man ydermeere vil slutte) at forekomme, at der ikke maatte siges, at Hendes Majestet formedelst saadan Erklæring var bleven bevæget til at lade Differencerne med den Svenske Krone i Mindelighed blive bilagte. &c.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Hannover, den 10 Junii. Til den forestaaende store Mynstring arrivere allerede efterhaanden nogle Regimenter, som Hans Majestet, Kongen, af og til tager udi Allerhøyeste Øyesyn. Den Franske Gesandt, Marqvis de Valory, staaer udi stor Anseelse ved Hoffet, og man har bemerket, at Hans Majestet har nogle gange paa Comoedien længe talt med ham. Med Hoffets Tilladelse blive alle nye Tidender, der indløbe fra Engelland, strax her udi Hofbogtrykkeriet ved Trykken publicerede. Begyndelsen blev gjort med Kull Gravernes Opstand, hvorom Lords Regenterne daglig indsendte en Liste, og siden den Tid bliver dermed continueret, ligesom Hoffet erholder Relationerne, hvilke ofte give Anledning til Conseils.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Helsingør, den 15 Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 12te hujus. Joch. Haslop af Oldenb. fra Rostok til Brem, med Rug; Matth. Bleicken af Flensb. fra Riga til Dublin, med Bjælker. Den 13de: Greg. Claus. af Sønderb. fra Riga til Dublin, med dito; Laue Jacobs. og Henr. Asmuss. af Apenrade, fra Riga til Dubl. med dito; Joh. Ludv. Povelsen af Apenr. fra Kiøbh til Tønsb. med Thee. Den 14de: Jonas Pet. Gensberg af Berg, fra Lyb. til Berg. m. Glas; Hans Hopperholt af Apenr. fra Riga til Dubl. med Bielker.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Kiøbenhavn, den 15 Junii. Hans Kongel. Majestet har Allernaadigst behaget, under Dato Fredensborg den 29 May a. c. at lade udgaae en Forordning, anlangende den Rettergang, som herefter ved Retterne i Danmark og Norge skal bruges i de Sager, hvor nogen søges til Skilsmisse i sit Ægteskab propter Desertionem. Hvortil følgende Puncter foreskrives: 1.) Naar en Mand stævner sin Hustrue, eller en Hustrue sin Mand, for Retten til Skilsmisse Doms Erhvervelse, formedelst Desertion, og den, som stævner, ikke veed, hvor den Bortreyste sig opholder, da tillades vel Allernaadigst, at det herefter, som det tilforn Brug været haver, maa være nok, at den Jndstævnte gives Sex Ugers Varsel der, som han sidst Boepæl eller Tilhold havt haver, og Sex Ugers Varsel tillige til LandsTinget, eller Lav=Tinget: Men, dersom den Jndstævnte ikke møder, naar Stævningen kommer i Retten, maa der dog ingen Dom i Sagen afsiges, førend den Jndstævnte er givet Lav-Dag til næste Ret, hvilken Lav-Dag paa samme Steder og Maade, som Stævningen i sig selv, bør læses og forkyndes, og derefter, førend Dom gaaer, i Rette legges. End skulle det hænde sig, at det under Sagens Drift ved Retten nøyagtig blev oplyst, hvor den Jndstævnte er at finde, da bør Sagen at henvises til Stævningens lovlige Forkyndelse for den Jndstævnte paa det Sted, hvor den sig da opholder. 2.) Saafremt den, som stævner, vil vente sin Sag ved Retten til Paakiendelse antegnet, bør den i Forveien være betænkt paa at søge hos Øvrigheden, om at beskikke et Forsvar for den Jndstævnte, hvilket ingenlunde maa nægtes den Ansøgende, og skal Stævningen lovlig forkyndes for bemeldte Forsvar, som bør for Retten at møde, og den Fraværendes Sag, saa vidt Lov og Ret tilholder, at forsvare, for hvilken Møye han nyder sin billige Betaling af den Jndstævntes og skyldig befundnes Midler, som samme sig i Konges Riger og Lande kand have efterladt. 3.) Omendskiønt den efterladte Person, som stævner, haver sin Fuldmægtig, bør den dog, førend den kand have nogen Ret til at paastaae Dom i Sagen, pligtig være, personlig at møde for Retten, og der ey alleene giøre all den Forklaring, som den er bevidst, og til lige sigter til at oplyse, om den Jndstævnte virkelig er at ansee, som Desertor efter Loven, samt hvor samme sig opholder, men endog svare paa alle de Spørsmaal, som enten af den Jndstævntes Forsvar, eller af Retten, udi den Henseende maatte blive fremsat, hvilken Forklaring og Svar den Stævnende, naar det af Retten paalegges, bør forbunden være, med Eed at bekræfte, samt at den ikke veed anden eller større Oplysning at give, anlangende den Jndstævntes Desertion og Tilholds Sted, end den, som nu for Retten er aflagt, eller ved godvillig fremlagte Breve og Beviisligheder godtgjort. Vægrer den, som stævner, sig ved saadant at efterkomme, da skal den ey allene med sin Sag fra Retten afviises, men Retten skal endog Magt have, at tilfinde den Vægrende billigen at erstatte det beskikkede Forsvars Møye og Omkostning, samt den Stævnende for sin ubeføyede Trætte vedbørligen at ansee.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
J denne Aften, Klokken ved 8 Slet, skeede Hans Kongel. Majestets Høye Arriver her til Staden. Monarken var geleydet af Sin sædvanlige høye Svitte, og souperer i Aften paa Residenz-Slottet Christiansborg. J Morgen, forMiddag, skal de tvende nybygte Skibe, der staae paa Stab lene paa Ny=Holm, udi Hans Majestets Allerhøyeste Nærværelse løbe ud fra Banke=Stokkene; og om de derved forefaldende Merkværdigheder skal næste Postdag gives nærmere Efterretning. Hr. Jngenieur=Capitaine von Steubens tilforn ommeldte Prøve paa hans ny opfundne Kunst-Stykke udi Artilleriet, som ligeledes skulde skee udi Monarkens Allerhøyeste Overværelse, tør formedelst Tidens Knaphed vel blive opsat til Hans Majestets Tilbagekomst fra Sin forehavende Høye Reyse. J Morgen spiser Hans Majestet endnu til Middag her paa Residentz-Slottet, og strax efter Taffelet gaaer Touren for sig efter den tilforn meddeelte Reyse-Route, hvori dog nogle smaa Forandringer ere gjorte i Henseende til Stationerne, som best kand bemerkes, naar vi herefter have Leylighed, at give Efterretning om de paa denne Høye Reyse forefaldende Merkværdigheder. Hendes Majestet, Dronningen, continuerer for det første Sejouren paa Fredensborg; dog torde Hendes Majest. vel udi Monarkens Fraværelse benaade Jægerspriis paa en føye Tid med Sin Allerhøyeste Nærværelse, men Tiden er, saa vidt man veed, endnu ikke fastsat.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Hr. Conferenz-Raad Seidelin har nylig, efter allerunderdanigst Ansøgning, erholdt sin Demission fra hans Allernaadigst anbetroede Charge som Maitre de Reqvetes udi det Danske Cancellie; hvorimod Hans Kongel. Majestet har Allernaadigst betroet hans havte Contoir til Hr. Etats-Raad Eggers, og den sidstes igien til Hr. Justitz-Raad Hielm stierne. Hans Excellence, Hr. General og Commandant von Scholten, er endnu ikke kommen tilbage her til Staden, men har for Svagheds skyld maat blive i Roeskilde.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Udi forrige Uge, fra den 6 Junii til den 13 dito, ere her i Staden copulerede 9 Par, fødde 23 Drenge= og 21 PigeBørn, tilsammen 44; døde 14 Mænd, 5 Qvinder, 19 Drenge og 11 Piger, tilsammen 49, ere saa 5 fleere døde end fødde.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende Skippere indkomne: Den 12 Jun. Trogelius Callesen, fra Calmar, med Bræder og Gulv-steene. Den 13de: Henrich Foss, fra Pommern, med Vindues=Glas, Rasmus Gommesen, fra Svendborg, med Rug og Havre, 7 Dasser med Brændeved. Udgaaene. Den 12te Peter Borup og Bøye Svendsen til Jsland; Peter Petersen til Bandholm, Niels Spering og Sonne Christensen til Aalborg; Michel Povelsen til Randers; Rasmus Rasmusen til Sønderborg; Henrich Thambsen til Sverrig; Hans Høyer til Jsland. Den 13de Ole Jensen til Halmstad; Christopher Johans. til Femmeren; Johan Gieran til Straalsund; Albert Seeberg til Tønsberg; Peter Gertsen til Grenaa; Ole Bruun til Nysted; Thønnes Bøyesen til Bornholm; Mogens Kok til Aalborg. Efter Kiøbenhavns Priis=Courant af 13 Junii
Berlingske Tidende, 1750-06-15
er Vexel=Coursen: Hamborger Banco 16 1/2 a 16 1/4 pro Cento. Amsterdam 11 1/2 a 11 3/4 pro Cento. London 4 Rixdaler 38 a 39 Ls. et Pd. Sterling. Priisen paa Korn-Vahre. Holsteensk Rug Td. 2 Rdlr. 4 sk. Dansk Td. 1 Rdlr. 3 mk. 4 sk. Holsteensk Hvede Td. 2 Rdlr. 4 mk. Laalandsk Td. 2 Rdlr. 8 a 12 sk. Byg Td. 1 Rdlr. 4sk. Byg=Gryn Td. 3 Rdlr. 2 mk. Malt Td. 1 Rdlr. 4 mk. Havre Td. 4 mk. a 4 mk. 8 sk. Havre=Gryn Td. 3 Rdlr. 2 mk. Boghvede Gryn Td. 4 Rdlr. Efter Td. 11 Rdlr. 4 mk.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Feede Vahre. Flesk røget Skipd. 18 Rdr. 2 mk. Oste Holsteenske Skippd. 13 Rd. Smør Fynsk Td. 22 a 28 Rdlr. Sællandsk Td. 32 Rdlr. Tælle Lispd. 1 Rd. 2 mk. a 1 Rdlr. 4 mk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 4 sk. Fisk. Bergens Fisk Skipd. 10 Rdlr. Graasen saltet Td. 3 Rdlr. 2 mk. tør Skipd. 5 Rd. Klipsisk Skpd. 13 Rdlr. 2 mk. a 16 Rdlr. 4 mk. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. Jslandsk Td. 7 Rdlr. tør Fisk Skpd. 12 Rdlr. Dansk Vaar-Sild Td. 4 Rdlr. Høste=Sild Td. 6 Rdlr. Norsk Sild Td. 3 Rdlr. 2 mk. a 6 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 3 mk. Spansk Td. 4 Rdlr. Fransk Td. 3 Rdlr. Brænde. Pommersk For 2 Rdlr. 8sk. a 2 Rdlr. 1 mk. Bog 3 Rdlr. 8 sk. af 3 Rdlr. 1 mk. Holsteensk 2 Rdlr. 4 mk. a 3 Rdlr. Martager dobb. 2 Rdlr. 5 mk. a 3 Rdlr. 1 mk. Jydsk enkelt 2 Rdlr. 4 mk. a 3 Rdlr. Elle 2 Rdlr. 3 mk. a 2 Rdlr. 4 mk.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Avertissemens. Paa den Kongel. Danske Skueplads bliver Onsdagen d. 17 Jun opført til Hoved=Comoedie, den kiærlige Forbittrelse; til Efter-Comoedie, det forherede Bægere; hvad man vil opføre paa Fredag, skal nærmere blive bekiendtgjordt.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Paa Raunholz gods udi Fyens Stift, Nyborg Amt, Winding Herred, Herrested Sogn og Bye, er den 22 Apr. a. c. ved døden afg. en gl. pige navnl. Karen Niels dotter (som efter eget angivende, da hun levede) er fød udi Jylland i Schanderup Sogn, Schanderup mølle, beliggende ved Schanderborg, og var af alder 67 aar, den afdødes efterladenskab, blev strax da dødsfaldet skeede, sat under forsegling indtil 30 dagen den 22 Mai, da samme blev registreret og vurderet, hvorpaa det den 29 dito ved auction er gjort i penge, hvis summa er kun liden, og saa ringe, at deraf ey kand bekostes ordentl. proclama til behørige steder udsted, til den afdødes arvingers indkaldelse, som ey vides hvor er, altsaa bliver herved udi de danske ovi ser 3de postdage efter hinanden indkaldet bemt. Karen Niels dotters arvinger tilligemed credi= og debitorer, i hvor de er og maatte findes, til at møde udi stervboen i Herrested, 6te uges dagen som er den 3 Juul. samt 12te uges dagen derefter som er den 25 Sept. og videre fornødne samlinger efter loven, de umyndige med formynder og enkerne med deres langværge, for enhver sig til sin ret lovlig at legitimere, da de derefter skal nyde den part og deel lov og formue tillader. Raunholt den 6 Jun. 1750. som Fuldmægtig Peder Hjort.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Hos Joh. Frid. Høyffner i Skindergaden, første der næst ved vor Frue latinske skole boende, er til leye, nye fiine og ordinaire sørgekapper, klæder, floer og handsker, samt smukke christenetøyer. Til kiøbs gule Levantiske og smaa blaa Martiniqviske caffebønner, af en meget behagelig og reen smag, daglig frisk brændt og malet caffe af samme sort, god kiste theedebou pd. 3 mk. 8 sk. gl. theedebou pd. 4 mk. congothee pd. 6 a 8 mk. pecco 8 a 10 mk. zionziona omk. patri zion ziong i 3 mk. heisan 13 mk. keiserethee 8 a 12 mk. hvid pudersukker 14 sk. sagogryn pd. 2 mk. 8 sk. eyergryn sk. hirsegryn 4 sk., fiin udenlandsk puder 6 a 12 sk. pd. extra godt spirituens Ungersk vand i store lange og lave, dobbelte og enkelte glas, 8 a 16 sk. glasset, ordinair dito i mindre glas 7 a 14 sk. glasset. Hernæst i disse dage hiemkommen frisk og sund Engelsk hveedemeel i prisen efter bonte ten; lintser, Tyrkiske bønner med videre. Aig skræder Johan Henrich Langenbois enke, lader bekiendtgjøre, at hun er sindet under haanden at bortsælge hendes iboende huus, beliggende udi Antonistræde, som bestaaer af 2 etager, har jern kakkelovne, og færsk vand i gaarden, liebhaverne ville behage at anmelde sig hos hende selv. Hos Sr. Johan Herman Mesche boende i Gottersgaden første port paa venstre haand fra Slippen, staaer en meget smuk graa tavlet hoppe 5 aar gammel tilkiøbs, som daglig om formiddagen kand tages i øyesyn.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Da forrige Sognepræst til Holmedals Præstegield udi Sundfiords Provstie og Bergens Stift i Norge, Hr. Christian Egede, ved døden er afg. og hans efterladte enke haver fragaaet arv og gield efter velbemt. hendes sal, mand, ligesom og hans efterladte stervboe ved registrering er befunden udi saa slet tilstand, at den ey formaaer at bekoste ordentl. proclama, thi bliver samme udi aviserne 3de gange efter hinanden bekiendtgjort af Niels Lund Sognepræst til Førde Præstegield udi forbemt. Provstie, som udi Provstens sted beskikked, samt tillige indkaldes saavel bemt. Hr. Egedes arvinger med deres formyndere og værger, som og creditorer at indfinde sig udi Holmedals Præstegaard inden Junii maaneds udgang i næstkommende aar 1751, hvor lovlig skifte eller liqvidation vorder foretaget og sluttet, de første at erklære, om de arv og gield ville tilsvare eller fragaae, og de sidste at legitimere deres fordring efter loven, da enhver skal vederfares den ret, som lov og forordninger i saa fald tilsige.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Danzig, den 6 Jun. Omendskiønt det Berlinske Hof har ladet vores Magistrat vide, at Hans Majestet, Kongen af Preussen, vilde paa sin Reyse fra Berlin til Kønigsberg udi all Stilhed passere igiennem denne Stad, og Magistraten strax har givet Ordre, at ved Spitens Ankomst paa vores Territorio skulde holdes et tilstrækkeligt Antall Heste i Beredskab til at bringe Bagagen afsted: Saa fornemmes dog nu, at Hans Majestet har forandret sit Forsæt, og at Høystsamme maaskee ikke passerer og ver vores Territorium førend ved Tilbagekomsten fra Kønigsberg. Udi heele Kongeriget Preussen staae Regimenterne færdige, ved Kongens Ankomst at rykke sammen, og at formere en Campement. Vores Magistrats og Borgerskabs Deputerede have allerede havt Audienz hos Kongen i War sæde, og aflagt deres allerunderdanigste Taksigelse for Hans Majestets Megling udi Stadens Tvistigheder. Breve fra Riga og Curland melde intet andet, end at paa Düna-Strømmen holdes endnu endeel Fartøye i Beredskab, for i NødsFald at kunde løbe ud i Søen.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Paris, den 9 Jun. Vores Flode til Brest skal efter all Anseelse ikke paa eenganløbe ud i Søen, fordi allerede adskillige enkelte Skibe er gaa ne Seyl derfra. Et af dem skal beleyle Landkanterne, og forsikre sig de Steder, hvor en Escadre kand ligge sikker, og nogle andre skal seyle til Cap Breton, for at bedække Stok fiske Fangsten. Marechallen, Grave af Saxen, lader sin Reyse-Eqvipage meget indskrænke, hvoraf sluttes, at han vel torde opsætte sin Forehavende Reyse, indtil den Polsk Rigs Dag er forbi. Marqvis de Mirevoix er i Tirsdags fra London her ankommen. Der ere alt over 20 Personer formedelst det seeneste Oprør blevne arretterede, hvilke allesammen skal exemplariter straffes.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
London, den 8 Jun. Græven af Zinzendorf teer sig saa vel her som overalt udi Landet meget sysselsat, nu er han i Jrland, nu i Skotland, nu i Hork, hvo han har en stor Meenighed, og nu her i Londen igien, hvor der findes en Mængde nye Brødre og Systre, som Grævinden, hans Gemahl, har bragt med sig over fra Tydskland. Paa nærværende Tid er han her, og det er sandt, at han arbeyder paa en Begiæring til Parlamentet, om at faae Tilladelse til at kiøbe og bebygge en Plads ved Chelsea. Det tegner til, at Keiseren, som Store-Hertug af Toscana, har endnu ikke begivet sit Forehavende, at etablere i sine Arve-Stater et Jndiansk Compagnie, siden man fornemmer, at for nogen Tid siden er et Skib seylet fra Livorne til Algier, og har derfra udi all Stilhed fortsat sin Kaas over det røde Hav til Ægypten. Siden dette Skib har meer end 50 svare Canoner om Bord, saa sluttes, at det er forsynet med Ordre, at giøre nogle Establissemens i Asien. J denne Uge er til Worchester en Kylling bleven udlagt, som har 6 Been, nemlig 2 under Brystet, 2 under hver Vinge, og 2 paa Ryggen. Man har gjort de Kongel. Videnskabers Academie en Præsent dermed. Breve fra Newcastle stadfæste, at alting er kommen i Skik og Orden igien med Arbeyds-Folkene udi Steenkull-Gruberne. Men de nyeste Breve fra Dublin under 26 May melde, at der Søndagen tilforn have de været en hidsig Skiermydsel igien imellem de 2de bekiendte Partier af Ormond og Friheden, og at Kæmperne vare ick uden braadne Pander blevne adskilte.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Helsingør, den 19 Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 15. hujus. Jens Mad. af Sønderb. fra Riga til Dublin, med Bjælker; Hans Phill. Ries og Jes Christ. Festers. af Apenr. fra Riga til Dublin, med dito; Hans Ahlman af Sønder. fra Frederichsh. til Kiøge, med Bræder; Boye Svens. af Kb. fra ibid. til Jsl. med Meel; Rasm. Rastrup af Odense, fra Berg, til Øster-Søen, med Fisk, Lars Mads. af Kiøbh. fra Færøe til Kiøbh. med Strømper; Pet. Holterman af Berg. fra Liebau til Berg, med Rug; Hans Hans. Høyer af Kiøbs fra ibid. til Dublin og Belfast, med Bjælker. Den 16de Asm. Harmensen, Mich. Jessen, Matth. Jessen og Peter Joh. Osen af Aveur fra Riga til Dublin og Belfast, med to; Christian Matzen af Sønderb. fra Riga til Dublin og Belfast, med dito; Nicolai Borup af Kiøbh. fra is til Ja land, med Meel; Henr. Rasmus. af Berg, fra Kønigsbetil Bergen, med Rug.