JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-09-13
Af Arrest=Taarnet i Holbechs Kiøbstæd i Sielland, er Natten imellem den 23de og 24de Aug, sidst, udbrudt og undvigt Morten Larsen, som der, formedelst begangne Jndbrud og Tyverie i Holbech, var anholdt. Han er bondevandt og kan ey andet arbeyde, han er liden af Vext, temmelig føer af Lemmer, rundt af Ansigt, sorte Øyne og fortagtigt slet Haar, og ved Undvigelsen var han klædt i en broget ulden Hue, en gammel lyse blakket og kludebødt Klædes Vest, en gammel grøn Klædes Vest, en gammel hviid stumpet Soldater Munderings=Vest, SkindBuxer, hvide uldene Strømper og Træskoe; thi anmodes aller tienstligst, at hvem, som maatte forekomme dette tyvagtige og skarns Menneske, behageligst ville lade hannem anholde, og Byefogden Kammer=Raad Lund i Holbech der om underrette, som strax lader hannem afhendte og betaler alle billig anvendte Omkostninger. Paa ved Døden afg. Provstinde Elisabeth Jldicher, sal. ProvsBorchs, hendes Huus, beliggende i Præstøe, og bestaaende af 14 Fag Muur og Bindingsværk, tilligemed iværende 3de JernKakkelovne, samt Hauge=Plads og Gaardsrum med 2de tilhørende Brønd=Værker, et i Gaarden og et i Haugen, saa og et Stykke Jord paa Byens Overdrev, efter Landmaalingens Udviisning. blev ikke gjort noget Bud ved første Auction; hvorfor alt ovenmelte bliver, udi Stervboets Huus i bemelte Præstøe, stillet til 2den Auction førstkommende 14de Septbr., Kl. 3 Eftermiddag og til 3die Auction den næst paafølgende 21de Septbr. ØsterEgizberg, den 1ste Septbr. 1779. . H. Ditzel. En anseelig Giestgiver-Gaard i Aarhuus, beliggende ligefor Torvet, er, med Privilegio og videre, at faae under Haanden, enten til Eie eller Leye hos underskrevne Skifte=Commissarier udi sal. Etats=Raad Lichtenbergs Stervboe. H. J. Esmarck. P. Wostrup.
Berlingske Tidende, 1779-09-13
En rødbrun, 2 i 3die Aar undersat Heste Plag, har skiftet en Tand, og har en liden hvid Stræg paa Rumpen, hvilken Stræg er et Merke af et Saar, denne Plag blev den 29de August. sidst bortstiaalet paa Norbasse Market, skulde den forekomme nogen bedes den anholdt og meldt til Endrupholm ved Ribe, da alle derved havende Omkostninger skulde blive gotgjort.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
London, den 27de Augusti. Som der siges, skal vores Admiralitet igien have udsendt en let Escadre paa 8 Fregatter og flere smaa Fahrtøyer, til Kysterne af Normand. og Bretagne, for at passe paa det Franske Jndskibn. mesteds, om hvilke vores Ho har erholdt Efterretning over Holland; men man veed ey at sige, enten hvor denne Estadre er udløben fra, eller hvem der commanderer den. En saadan Udsendelse vilde desforuden enten være høyst farlig eller unyttig; farlig, eftersom en Deel af den combinerte Flode vist er i Nærheden, naar de Franske Tropper skulle indskibes, men unyttig, hvis denne Flode allerede skulde have forladt Kanalen, eftersom det da gandske sikkert ingen Tropper blive indskibede. - Vi have ogsaa ved vores nærværende Forfatning, der daglig bliver frygteligere, saa liden Aarsag, at frygte for en fiendtlig Landgang i Engelland, at man meget meere troer, at Franzoserne aldrig kunde faae noget skadeligere for dem selv i Sinde. Alle deres Anstalter maae altsaa have Hensigt enten paa en Landgang i Jrland, eller paa vore smaa Øer i Kanalen.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
London, den 3die September. Kongens Telt er fuldkommen færdigt for at bringes til Leyren ved Coxheath. - Da der for nærværende intet forefalder at tale og Floderne, saa taler man desto mere om et Forliig, som skulde være paa Tapetet imellem vores Hof og Frankrige hvori man bestyrkes ved de Depecher, som Hoffet nyelig har erholdt fra Paris. Man fornemmer og fra Douvres, at der siden forrige Løverdag ere ankomne 6 Depecher, som skal bringes over Vlisingen til Paris. Der er og ankommen en fornem Fransk Herre i en nye Jagt fra Calais, og er i Øyeblikker reyst her hid, uden at ellers nogen af bemelte Fahrtøy har turdet komme i Land. Nogle gaae endnu videre, og ville allerede viide Betingelserne ved Forliget. J Følge disse skal vores Hof afstaae Gibraltar og Minorca til Spanien, og derimod igien erholde Ceuta; Frankrige skal man tilbagegive Canada, og derfore skulle vi igien bekomme de tabte Vestindiske Øer, og Frankrige skal afstaae fra sine Forbindelser med Amerika, og være behielpelig til, at Colonierne vende tilbage under det Stor=Britanniske Herredomme. Alle disse Forligs=Betingelser skulle understøttes ved adskillige høye Magter, hvilke ville træde i Forbund med vores Hof, hvis dette ey bringes i Stand, og ville staae det bi imod sine Fiender. Jmidlertid fortsættes Krigs=Udrustningerne med al Jver, og det heder, at en Escadre skal gaae til Syd=Søen og til Nye=Spanien. Nu støde hver Dag Skibe til den Hardyske Flode, og andre ere næsten færdige at giøre det samme. Nu kan vores Admiral, om ey angribe, saa dog oppebie Angrebet, og man har nu ey saa meget at befrygte, som forhen, hvis han endog skulde blive slagen. Aarets Tiid er forbie, og Fienderne skal ey meget længe kunde trodse Havets Bølger. Man har og den Efterretning, at de næsten aldeles have fortæret deres Proviant. - Det er imidlertid meget at beklage, at vi en strax i Begyndelsen have været i Stand til, at byde den foreenede Fiende Spidsen med vores Flode. Skaden heraf er stor Den heele Tiid, da den fiendtlige Flode har været i Kanalen, har vores Handel lagt aldeles stille. Alting har kun hidtil været indrettet og anvendt til Kysternes Forsvar. Den første Lord ved Admiralitetet maae læse mange haarde Bebreydelser, i endnu haardere Ord, hvis han læser de offentlige Blade. Man fortæller, at han ey har villet troe, at den Franske og Spanske Flode var i Kanalen, da endog et øiensynligt Vidne, nemlig Jacob Wheate, første Lieutenant paa Skibet Marborough, forsikrede ham derom. - En betimelig Forstærkning for vores Flode under Admiral Byron i Westindien havde, efter manges Meening, endnu været nødvendigere. Denne Flode var for nyelig kun 21 Skibe stærk, og deraf skulde 3 gaae med Koffardieskibene til Engelland i Begyndelsen af denne Maaned. Altsaa bleve kun 18 tilbage, imod hvilke Grævdestning havde 24, foruden de, som Spanierne fra Hava na kunde sende ham, og som de formodentlig virkelig have sendt. Vore Øers, og Jamaika selv, deres Skjæbne, er derfore meget tvivlsom.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Fra Jtalien, den 11te Augusti. Efter de nyeste Efterretninger fra Neapolis, er det ildsprudende Bierg Vesuvius igien bleven noget stille, da det i mange Aar ey har været saa hæftigt, som denne gang. Det forskrækkeligste, men seeværdigste Syn forestilte det om Natten imellem den 8de og 9de hujus. Paa engang reyste sig over Bierget en sort Slye af Røg. Af denne udbrøde Jlds=Luer, som tillige med Røgen bleve af Vinden drevne indtil over Staden, Neapolis, saaledes, at man saavel der, som i heele Egnen omkring kunde see, som om lys Dag. Disse Jlds=Luer vare geleidede med en Regn af gloende Steene. Endelig deelt, denne Rog sig i 3 meget høye Pyramide formige Stotter. Ved den gloende Steen=Regn er heele Egnen rundt omkring Bierget aldeles ødelagt.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Neapolis, den 17de Augusti. Da nu den frygtelige Udkastning af Vesuviis har ophørt, saa kan man tydelig see den Ødeleggelse, samme har anrettet, hvilken forestiller et beklageligt Syn. J det Ottoianske Gebeet, hvorhen Udkastningen var stærkest, have 47 Personer, mistet Livet, og Landet er næsten aldeles odelagt, saa at man regner Skaden paa 200000 Ducater. Det Kongel. Land Slot, la bella Caccia kaldet, er aldeles ødelagt. De omliggende Egne og i sær Landet af Somma, have lidt meget og taget Skade for 40000 Ducaters Værdie, i det den gloende Aske er flovet lige til Staden Nola. En Skov ligeover for Bierget Somma, og omtrent 2 Mile fra samme, er afbrændt, og Asken har udbredt sig 50 Mile i Breden.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
To Munke= og Nonne=Klostere i Ottoiano ere aldeles blevne begravne under Stenene. Processionen, som man har gjort med den Hellige Januarii Statue, har været over 30000 Mennesker stærk, hvilke deels havde bestroet sig med Aske deels havde Torne=Kroner paa Hovedet, og nogle Strikker, og Klæder om Halsen: alle hylede og græd, og Fruentimrenereve Haarene af sig.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Ferrara, den 24de Augusti. Fra Bologna meldes, at man endnu daglig formerker samt mesteds smaa Jord=Rystninger, og at man i Søndags der har havt en temmelig stærk. - Ved Privat=Breve fra Rom veed man, at der have reyst sig adskillige Misforstaaelser imellem den Hellige Stoel og det Kongel. Neapolitanske Hof, hvilke daglig tage til, især formedelst Erke=Bispens af Neapolis forlangte Befordring til Cardinal.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Af en Skrivelse fra Portsmouth, den 29de Augusti. Det til Portsmouth ankomne Jagtskib the True Britton har medbragt den Efterretning, at alle Transport=Skibene med Tropper om Bord vare afseilede fra St. Malo under Escorte af et Krigskib paa 64 Kanoner og 2 Fregatter, for at støde til den forenede Flode.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Plymouth, den 29de Augusti. I Gaar ankom her til Lord Shuldham en Expresse fra Administrationen med Breve hvori indeholdes den fuldkomme, ste Approbation med alle de Anstalter, som her ere gjorte, og den varmeste Taksigelse til Sir Lindsay og alle de Officierer, som tiene under ham, for deres Jver og Opførsel. Lord Shuldham selv er tilkiendegivet det største Biefald. - Heel Dagen i Gaar hørte man Vesten herfra en Fyren; men den haves endnu intet om Aarsagen dertil, uden allene Gisninger. - Det er vist, at Skibene, Marlborough, Jupiter, Ambuscade og Southampton ere stødte til vores Flode. - Te Franske Hospitals Skibe ere i Gaar passeret Vesten her forbie Livorno, den 28de Augusti.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Man vil have Breve fra Gibraltar, efter hvilke Kongen af Marocco skal have en anseelig Flode i den Middellandske Søe Der skal være Skibe i samme paa 60 Kanoner. Den skal have bemægtiget sig 7 Spanske Skibe. Nogle Franske Skibe skulle være opbragte af Algiererne, og den Franske Consul Algier efter Deyens Ordre arresteret. Men disse Efterretninger finde ingen Troe.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Af en Skrivelse fra Paris, den 6te September. Efter en Courcers Ankomst fra Brest til Versailles forsikrer man, at Græv d'Orvilliers har berettet, at ham endnu ikke har kundet komme i Trefning med Admiral Hardy, og altsaa den 30te Aug. var afseylet til Quessant, for at nærme sig til de Proviant=Skibe, som vare blevne ved Øen St. Mathien; men han tænkte den følgende Dag at vende tilbage til Kanalen. J en anden Skrivelse meldes: Den 3die hujus om Aftenen ankom en Coureer til Hoffet fra Græv d'Orvilliers og strax derpaa blev den Spanske Ambassadeur, Græv d'Aranda, kaldet til Hoffet, hvor der blev holdt en Raadsforsamling, efter hvis Slutning man affærdigede en Coureer. Siden den Tiid har man erfaret, at Hr. d'Orvilliers i en Skrivelse af 27de Aug. har indberettet: Hvorledes Sygdomme, havde indsneget sig saaledes paa hans Flode, at der daglig døde et stort Antal Matroser, og at man formedelst de mange Syge ikke meer var i Stand til at regiere Skibene tilbørligen: saa at det var ham umueligt, i disse Omstændigheder, at foretaget noget eller at holde Søen længere. Man vil, at den herpaa er bleven ham tilsendt Ordre til at vende tilbage med sin Flode til Brest, og at Troppernes Jndskibning ogsaa er bleven contramanderet. - Efterat det forbemeldte er bleven kundbart, saa gjor man Græv d'Orvilliers mange Bebreyde ser, om hvilke man dog ey kan dømme, enten de ere grundede eller ey, førend man veed, hvad Grunde han har havt for sin hidtil iagttagne Opførsel. Jmidlertid er dette vist, at der gives mange Krigsforstandige, hos hvilke OperationsPlanen ey har fundet Biefald. Ellers gaaer Ordet, at Syg dommene paa Floden ere blevne foraarsagede derved, at man havde indskibet sygt Qvæg og fordærvet Meel. Der siges og, at den Spanske Ambassadeur er meget misfornøyet. - Fra Brest skrives under 1ste hujus, at Fregatten Eturdie er ankommen dertil fra den forenede Flode, og har forladt samme den 28de Augustii, paa hvilken Tiid den krydsede paa Høyder. af Cap Lejard, og havde endnu ey erholdt hverken Vand eller Levnetsmidler, som man havde afsendt for den. - Den 3die hujus havde man ingen nærmere Efterretning enten i St. Malo eller Havre. En Hollandsk Capitain, som var ankommen i sidstbemeldte Havn, beretter alleneste: at han imellem den 28de og 29de Augusti havde hørt en hæftig Kanonad. imellem Plymouth og Casquette, hvilket er Klippen ved le Hogue. Omendskiønt der nu ogsaa er talt om denne Kanonade i forskjællige andre Havne, saa er det dog meget rimeligt, at dette Rygte er foraarsaget ved en Particulair=Fægtning, men ingenlunde ved en General Søe=Trefning, eftersom den er sikkert nok, at Floderne den gang vare langt fra hverandre, da den ene opholdte sig i Egnen ved de Sorlingske Øer, og den anden ved Qvessant. - J Egnen ved St. Malohersker imidlertid en Sygdom, hvoraf mange Soldater døe, og adskillige Regimenter ere derover satte ud af Stand til at kunne indskibes.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Paris den 7de September. Her er indløbet den Efterretning, at Græv d'Estning gandske har slaget den Engelske Flode under Admiral Byron, og herpaa erobret Øen Grenada. - Græv d'Orvilliers Flode bliver i Følge de seeneste Efterretninger fra Brest, hvert Øyeblik ventet sammestæds.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Neder=Elben, den 11te September. Skipper - som ankom hertil den 9de hujus om Eftermiddagen fra Guernsen, beretter: At han den 4de hujus var af seylet derfra, og at man nogle Timer tilforn havde sammesteds fornummet af en Engelsk Cutter, at 13 Fregatter under Guvernor Johnston havde tildeels taget, tildeels ødelagt en Fransk Transport med 17000 Mand, som kom fra St. Malo, under Bedækning af 8 Fregatter. Om denne Skipper=Tidende indeholder Sandheder, eller ey, det maae man lade staae derhen, indtil nærmere Efterretning. Jmidlertid da denne angivne Tildragelse er af Vigtighed, saa var det ey unyttig at anmærke: at Cutteren var kommen fra Yarmouth, i Betragning af hvilken Fart samme før kunde have hentet Nyheder fra Guernsen, end bringe dem derhen, Vidre at Hr. de la Toliche Trevilles Escadre er, som bekiendtTransportskibenes Bedækning, og at denne ey bestaaer af Fregatter, men af 5 store Krigskibe og 1 Fregatte, og endelig, at man endnu ey havde fornummet noget om denne Begivenhed i Holland den 7de huj. om Aftenen, da de sidste Breve afgik. Man veed, at Hollænderne formedelst den store Andeel de have i de Engelske Stok, ere for nærværende Tid saa opmærksomme, at de havde deres egne Pinker i Søen, for paa det hastigste at kunde erfare alt det, som gaaer for sig i Kanalen, Enhver seer ellers, at den Vind, som har bragt Skipperen, fra Guernsen til Elben, har og maattet været god for de Hollandske og andre Skibe fra Kanalen til Holland.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Hamborg, den 7de September. En Svensk Skipper, som i Gaar ankom hertil fra Engeland, fortæller, at han havde passeret den Engelske og den forenede Franske og Spanske Flode i Kanalen, og at han Daen gen derpaa hafde hørt en hæftig Canonade, hvilken, som han sluttede, maae have været af en Trefning.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Altona, den 9de September. J et tilforladeligt Brev fra London den 3die hujus meldes, at det er et udspredt Rygte, at den Hardyske Flode var kommen tilbage til Plymouth, men at samme befinder sig i Mundingen af Kanalen i Sigte af den combinerte fiendtlige Flode.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Udgaaet: Den 10de Sept. Hr. General=Major Ahlefeldt med Frue fra Kiøbenhavn til Fyhn, den 12te huj. den Kongel. agende Corsøer, den 16de September. Post med 4 Læs, Hr. Jnspecteur Halck fra Sæbyegaard til Nyborg; den 14de huj. Kiøbmændene Hr. Ephraim og Levin fra Kiøbenhavn til Hamborg.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Jndkomne: Den 10de huj. S. T. Græv Knuth med Fruerævinde fra Gyldensteen til Moerop; den 11te huj. Forpagter Kone, Mad. Pedersen med 2 Born fra Fyhn til Sielland; den 12te huj. den Kongel. agende Post med 2 Læs, Hr. Professor Seydelin med Følge fra Odense til Kiøbenhavn; den 13de huj. Hr. CancellieRaad Zeuthen med Følge, Hr. Etats=Raad Fleischer med Frue, begge fra Fyhn til Kiøbenhavn; den 15de huj. S. T. Hr. Græv Caspar Moltke fra Tiirsbeck, Grævinde Wedel fra Wedelsborg, begge til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Helsingøer, den 17de September. Den 14de huj. indkom fra Østersøen 1 Kongel. Dansk Fregat fra Kiøbenhavn, som strax fortsatte sin Reyse til Nordsøen, 1 Snov af Flensborg fra Danzig med Hvede til Livorno, 2 Danske fra Kiøbenhavn til Norge, 2 Svenske fra Pommern til Gothenborg; saa indkom og i Bremer, som fortsatte Reysen til Nyeborg, 8 Danske fra Norge til Kiøbenhavn. Samme Dag gik og til Seyls herfra 3 Kongel. Svenske Orlogskibe til Carlscrona, og Capit. Troch af Kiøbenhavn fra Cette; saa ankom og fra Nord soen 3 Hukkerter og 1 Fløytskib, alle 4 af og til Kiøbenhavn fra Jsland, i stort Skib af og til Kiøbenhavn fra Archangel med Rug og Hvede. Den 15de huj. indkom fra Nordsøen 2 Fregatter af og til Kiøbenhavn, sorte af Capit. Thomsen og Kruger fra St. Croix, 2 Hukkerter af og til Kiøbenhavn fra Jsland, 4 Danske fra Norge til Kiøbenhavn. Den 16de huj. indkom fra Nordsøen Skip. Bech af Kiøbenhavn fra Yvien og Skip. Thomsen af Flendsborg fra Cadix, begge med Salt til Kiøbenhavn, og fra Østersøen Capt. Eck. mand af Altona fra Petersborg til Hamborg. Ved Postens Afgang ligge i Sundet 54 Skibe af adskillige Nationer. Den 14de huj. indkom i Havnen Skip. Nested af og fra Moss med Tømmer og Bræder. Den 16de huj. Skipper Rasmussen af og fra Æroeskiøbing med Rug og Fedevahre; samme Dag afgik herfra 3 af Byens Fartøyer, ladte med Kaffee til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Kiøbenhavn, den 17de Septemb. Den 12te Mai 1779 er Justice=Raad og Told=Jnspecteur Friderich Christian Franchenau allernaad. beskikket til at være Etats=Raad. Assessor Morten Sommer ligesaa at være virkelig Justice=Raad. Cancellie=Raad Johan Blom ligesaa Sorenskriver Erich Horn ligesaa at være virkelig CancellieRaad. Jacob Bildsted ligesaa. Copiist Lorenz Hagerup ligesaa at være Cancellie=Secreterer. Den 28de Julii er Magnus Hosum Klein forundt allernaadigst Bevilling at være Apotheker udi Sorøe. Den 6te Aug. er Proprietair Erich Wilsbech ligesaa beskikket at være Justice=Raad. Den 11te Aug. er Hans Wulf Ølgaard ligesaa beskikket at være virkelig Cancellie=Raad. Den 25de Aug. er Studiosus Niels Windfeld ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Duurup og Tondring Meenigheder i Wiborg Stift. Den 28de Augustii ere Raadmændene Gerhard Hofgaard og Andreas Storp allern. beskikkede til at være virkelige Justice=Raader. Den 1ste Sept. er Veyer og Maaler Daniel Bræmer beskikket at være Postmester i Frederichstad. Den 8de Sept. er Procurator Bendix Hinchelden confirmeret at være Birkedommer til Herlufsholms og Gannøe Birker i Sielland.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Under Dato Fredensborg Slot den 17de Junii har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udgive en Forordning, angaaende en Forandring i den ved Commerce-Forordningen af 4de Augusti 1742 anordnede Forhørelses Told for de fra anden Haand i Kongerigerne Danmark og Norge indførende Vahre.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Under Dato Fredensborg Slot den 11te Augusti har Hs. Majestæt udgivet en nærmere Anordning, angaaende Strøe=Lægderne og deres Reserva=Mandskab udi Danmark.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Jgiennem det Vestindisk Guineiske=Rente= og GeneralToldkammer har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen, ved Resolution af 5te Augusti at forbyde Jndførselen af alle Slags tilberedte Fiskebeen fra fremmede Stæder til Kiøbenhavn, samt derhos at bestemme, at dette Forbud skal vedvare saa længe, som indenlandske Fabriker ere i Stand til at forsyne Staden med det der fornødne Fiskebeen af behørig Godhed og til billige Priser. Hvilket herved til alle og enhvers Efterretning bekiendtgiøres. Den 15de hujus havde den Kongel. Svenske Envoye, Hs. Excell. Hr. Baron von Sprengporten, Afskeeds Audience hos de samtlige Kongel. Herskaber, for paa nogen Tiid at hiemreyse til Sverrig.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Den 12te huj. kom Orlogskibet Jndføds=Retten, ført af Kammerherre og Commandeur=Capitain Winterfeld tilbage fra Nordsøen. Den 13de hujus afseylede Fregatten Alsen, ført af Capitain Ziervogel, her fra Rheden til Norge. Samme Dag ankom en Russisk Keiserlig Fregat fra Rusland til London destinered, ombord paa samme er Hertuginden af Kingston.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Udi afvigte Uge, fra den 4de Sept. til den 11te dito, ere i denne Kongel. Residencestad viede 18 Par. Fødte Drenge 26. Piger 19. Tilsammen fødte 45. Døde Mænd 15. Qvinder 13. Drenge 13. Piger 21, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Apoplexie 1. Barselseng 1. Brystsyge 4 Dødfød 1. Feber 2. Forraadnelses=Feber 1. Gulsoet 1. Hovedvee 1. Hidsig Feber 1. Kopper 3. Myrdet sig selv 1 Obstruction 1. Pleuris 2. Slag 26. Sprinkler 1. Svindsot 2. Tærende Syge 4. Uangivne Svagheder 4. Ulykkelig Hændelse 1. Vattersot 1. Værk 1. Tilsammen 62. Ere saa 17 flere døde end fødte. Topulerede.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
J Kiøbenhavn den 15de Sept. Hr. Niels Pihl, Borger og Brygger her i Staden, og Jomfrue Frederike Lovise Møller.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Døde. J Warde den 8de Sept. Mad. Catharina Øllgaard, fød Nyeland, Kiøbmand Hr. Niels Sørensen Øllgaards Hustrue. J Kiøbenhavn den 13de huj. Forgylder Sr. Hans Berendsen Collin, 40 Aar; den 14de huj. Niels Gudmansen Bødkersvends Kiæreste, Maren Sørens Datter, 67 Aar. Herved averteres 3de gange i de Berlingske Aviser, at Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst ved Rescript af 30te Junii 1779. har bevilget Fiends og Nørling Herreders Tingstæd, at holdes i Kiøbstæden Wiborg; Til hvilken Ende communiceres alle og en hver, at samme vorder holdt udi Borgeren Sr. Thomas Meylings Gaard i Sancte Mogens Gade, og der tager sin Begyndelsee den 5te October 1779, til bestemte Klokkeslet efter Loven.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
AVæRTISSEMENTS. Walpurgers Betragtninger; a) om Menneskets Siæl b) om Gud, hans Navn og Egenskaber; c) om Lyset; d) om Himmelen; e) om den øvre Vandhvelving; f) om Skyerne; g) om Vindene; b) om Englene; i) om Jorden; b) om Vandene; 1) om Uveir, Torden og Lynild; m.) om Bierge, Klipper og Dale fordanskede af Ole Berg, er at bekomme til Kiøbs i Kiøbenhavn hos Bogtrykker Thiele, i Bergen hos Sr. Kiøstadius, i Trondhiem i Bogtrykkeriet, i Christiansand i Bogtrykkeriet, og i Christiania hos Andreas Diurendahl paa Trykpapiir for 1 Rdlr. Læsedog for Børn, indeholdende 1) den christelige Børnelærdom efter Dr. M. Luthers liden Catechismus. 2) Den bebelske Historie. 3) Kirke- og Reformations=Historie. 4) Verdens Historie. 5) Jord=Beskrivelsen. 6) Natur=Historien. 7 Kunst=Historien. 8) Sædelæren. 9) Kort Underviisning om det Danske Sprogs rette Læse= og Skrivemaade. 10) Anviisning til Regnekunsten, altsammen i Korthed for Begyndere. Dette er Titelen paa en Bog, som er udgivet til Ungdommens Tieneste af Bogtrykker J. R. Thiele, boende i store Helliggeist Stræde No. 150, den er 15 Ark stor, og sælges paa got Trykpapiir for 1 Mk. og indbunden for 22 s. Den faaes og i Sielland hos Bogbinder Hersted i Slagelse, og hos Mad. Frestadie i Holbech I Jylland hos Hr. Bogbinder Chr. Wille i Aalborg, og hos Mad. Jessen i Aarhuus, og hos Boghandler And. Diurendahl i Christiania.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Endnu ere nogle faa Exemplarer af Hr. Mag. Peder Olrog hellige Taler tilkiøbs hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden No. 66., for 2 Mk. paa Skriv= og 24 s. paa Trykpapiir. Sammesteds faaes og den nyelig udkomne Communion=Bog til almindelig Opbyggelse, indheftet for 2 Mk. paa Skriv= og 24 s. paa Trykpapiir.