Aalborg Stiftstidende, 1839-12-21
Aalborg, den 21de December. En Sag af ikke ringe Vigtighed er i den senere Tid bragt under Ventillation i vor Commune. Den angaaer Spørgsmaalet, om Byen med en Bekostning af ca 12,000 Rbd. skal opføre en ny Arrestbygning eller om det i saa Henseende skal have sit Forblivende ved det Gamle. Magistraten havde nemlig, i den Formening, at den nærværende Arrestbygning ikke var hensigtsmæssig og tilstrækkelig, især da der til den vidtløftige Tyvssag udfordredes flere Arrester, samt for tillige at bevirke en Udvidelse af Raadstuelocalet til dets forskjellige Brug, foreslaaet at gjøre Jndkjøb af en Gaard, som kunde tilveiebringes for 4000 Rbd. og med en Bekostning af ca 8000 Rbd. indrettes til Fængsel overeensstemmende med de af Nutiden adopterede, og senest af Regjeringen fastsatte humane Bestemmelser for Fangers Bevogtning. Repræsentantskabet, der i Begyndelsen var mindre stemt for Forslaget, indgik dog senere herpaa og besluttede ved et Raadstue møde, i Forening med Magistraten at indstille Sagen til Cancelliets Afgjørelse. Jmidlertid blev af tvende af Repræsentanterne, dHrr. Kjøbmand J. M. Cohen og Smedemester, Balling, der ikke vare fravegne deres Anskuelser om det Urigtige i den fattede Bestemmelse, afgivet et dissentierende Votum, og, da Sagen ogsaa syntes at have den almindelige Mening iblandt Borgerne imod sig, blev en Petition, hvori det kgl. Cancelli anholdtes om at høre Borgerskabets Betænkning, sat i Circulation og, forsynet med talrige Underskrifter, indgiven til Samme. Dette har nu ogsaa havt det ønskede Resultat, at det høie Collegium i disse Dage har resolveret, at Borgerskabet skal sammenkaldes for at afgive sin Mening. Ved denne Forsamling, som formodentlig snart vil blive berammet og udentvivl tør forventes at ville blive meget talrig, vil det saaledes vise sig, til hvad Side Pluraliteten af Borgernes Anskuelser helder. Jmidlertid synes, ved Betragtning af Spørgsmaalet, det Ønskelige og Nyttige, der for Byen altid vil være indeholdt i Besiddelsen af en særegen Arrestbygning, her at vige tilbage for den Betænkelighed, som Anvendelsen af en saa betydelig Capital til dette Øiemed, ved vor Communes allerede noksom forgjældede Tilstand, maa fremkalde. Den Jndtægt, som der ved Arresthuusleien vindes, vil, naar den nærværende store Tyvssag opløser sig, ingenlunde kunne strække vidt til Udgifternes Dækning, end sige til Afdrag paa det Laan, som til Værkets Udførelse maatte optages, og, hvad Nødvendigheden, af nye Arrester angaaer, da synes endvidere, naar Fangeantallet bliver reduceret til det sædvanelige, ingen saadan at være forhaanden, eftersom heller ikke de i Raadstuebygningen indeholdte Arrester ville kunne siges at frembyde nogen væsentlig Mangel eller Fangerne i Samme at savne den fornødne Forpleining; hvilket alene derved for endeel vil kunne godtgjøres, at, under den Epidemie, der i den sidste Tid desværre har hersket her i Byen og bortrykket ikke Faa, især af Arbeidsclassen, ikke en eneste af Fangerne er bleven noget Dødens Offer. Jmidlertid er det dog muligt, at flere, os ubekjendte, Grunde tale for det af Communalbestyrelsens Pluralitet indgivne Forslag, og det vilde derfor vistnok være ønskeligt, at Sagen underkastedes en omhyggelig og alsidig offentlig Drøftelse for den bringes for Borgerforsamlingen, og isærdeleshed, at Communalbestyrelsen selv offentlig udtaler sig desangaaende. Nærværende Blads Spalter skulle naturligviis, ligesom tidligere, saavel for Autoritetet som for Borger, staae aabne til Afbenyttelse ved enhver Discussion af Gjenstande, der for Communen kunne være af Vigtighed. Vort Blad har allerede tidligere beskjæftiget sig med Udviklingen af den Nytte, som Læseforeninger paa Landet ville stifte og hvor nødvendig betingelse det er, for at Oplysningen skal udvikle sig og Almeenaanden vækkes iblandt Bondealmuen, at Læselysten erholder større Impuls og rigeligere Næring, end man hidtil har været betænkt paa at yde den. Saavidt os bekjendt tæller vor Provinds imidlertid endnu kun faa saadanne Foreninger og ethvert Foretagende i denne Retning fortjener derfor saa meget meer at prises, som det er her som overalt det gode Exempel, der skal virke i videre Omfang. Vi hensætte derfor med Glæde her de Notitser, der fra Vensyssel er os tilhændekomne, om en i Vrendsted Pastorat oprettet Læseforening, der skylder den agtede Sognepræst Hr. Jngerslevs Bestræbelser, sin Tilværelse. Næst de af Hr. Pastoren selv anvendte pecuniaire Opoffrelser og Tilskud fra Sognebeboerne har Foreningen ogsaa ved det kgl. Landhuusholdningselskab, Trykkefrihedsselskabet (der vistnok i denne Retning udfolder sin gavnligste Virksomhed) samt en Mand i nærmeste Kjøbstad, der altid er paa rede Haand, hvor noget Ædelt og Nyttigt skal udrettes, erholdt velvillige Gaver i Bøger, saa at Samlingen nu tæller nogle hundrede Bind, der ere i flittig Circulation i Sognet, som derved har viist en Redebonhed og Lyst til nyttige Kundskabers Erhvervelse, der selv overstiger den Forventning, man var berettiget til at gjøre. Saameget viser sig idet mindste her, at det virkelig kun gjælder, hos Bonden ret at vække Sandsen for Læsning, og han vil da snart bringes til Erkjendelsen af den Nødvendighed, der ogsaa paatrænger sig hans Stand, af at komme til større Cultur og Jndsigt og derved blive baade gavnligt Medlem af sin egen Familiekreds og gavnligt Medlem af det større Samfund. Vistnok vil det ogsaa herved sikkrest opnaaes, at see Krostue-Sviren ombyttet med varigere Nydelser, og det vilde derfor være en sand Velgierning, om der paa mange Steder ret kraftigt virkedes til lignende Goders Fremme.