JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-04
Polen, hvis indvortes Tilstand synes at være langt roeligere end Frankerig, trækker sine Tropper sammen til at foretage de nødvendige Krigs øvelser. Den til Rusland undvigte Feldttøimester Potockys Embede er overdraget til een af hans Paarørende. Midt under tilvoxende Handel, Kredit og indvortes Velstand ere de forenede nordamme. rikanske Stater blevne indviklede i en ulykkelig Krig med de tilgrændsende vilde Americanere, eller saa kaldte Jndianere, og have allerede lidt 2de i en saadan Krig ikke ubetydelige Nederlag. Da disse Uheld troes at reise sig af Mangel paa øvede staaende Tropper, hvilke Congressen næsten aldeles havde afskaffet, har samme nu besluttet at forøge de staaende Troppers Antal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-04
Kiøbenhavn. Hs. Kongelige Majestæt, har under 4de April allernaadigst resolveret saaledes: "I Betragtning af de Os allerunderdanigst forredragne Omstændigheder bevilge Vi allernaadigst, at til indeværende Aars Udgang maa til de Steder i Vore Riger, hvor der ere Raffinaderier, indbringes, saavel med egne som udenlandske Skibe til Forblivelse i Landet fremmede raae og dækkede Sukkere, af hvilke Sukkere betales 3 pro Cent i Told, naar de indgaae med indenlandske Skibe directe fra de fremmede vestindiske Øer, men 5 pro Cent naar de enten derfra med fremmede Skibe eller fra fremmede Steder i Europa indføres, hvilken Fortoldning skeer efter Vahrenes Værdie paa den Tid, naar de fortoldes, imod en Rabat af 15 pro Cent i bemeldte Værdie, som bestemmes efter Varenes gangbare Priis ved nøiagtig Taxation. J øvrigt bliver af bemeldte Sukkere desuden at erlegge den udi Øresund og Belterne paabudne Told for saavidt de passere samme. J Henseende til Consumtions=Afgivten forbliver det ved Vores allernaadigste Forordning af 13de Mai f. A. undtagen for saavidt de dækkede Sukkere angaae, hvoraf ved Jndførselen i Steden for den ellers paabudne halve s. af hvert Pund skal svares 77 s. af hvert 100 Pund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-04
Fridericia. J afvigte April Maaned ere
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-04
i Trinitatis Menighed copulerede 2 Par, Fødte 10, Døde 1, Confirmerede 19 Drenge, 21.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-04
Piger. J Michaelis Meenighed Copulerede 1 Par, Fødte 3, Døde 1, Confirmerede 10 Drenge, 17 Piger. - J samme Maaned ere igjennem det lille Belte passerede af ind- og udgaaede ialt 153 Skibe, Jagter og Baade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-04
Kiøbslutninger. Herregaardene Lerchenfeldt og Pallisberg i Jylland ere solgte, den første for 73000 Rdlr. til de 2de Herrer Brødre Kieldsen, og den anden for 67000 Rdlr. til Hr. Strandbye, gaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-04
Bekiendtgiørelser. Undertegnede modtager og besørger bleget raa Lær 1 reder, Dreiel o. s. v., Stykkerne som indleveres til Bleg, maae være i den afskaarne Ende behørig mærkede med indsyede Bogstaver, eller vel kiendelig med rødt Kridt, og Alenmaalet med Tal tilføiet. 6 a 8 Uger efter Jndleveringen kan samme ventes fra Blegen, især om Jndleveringen skeer betids, det som leveres til Bleg maa være behørig forsynet med tilstrækkelige Stropper eller Hanker. Ribe, den 27de April 1792. M. L. Thun. Herbergerer. N. B. Ordinaire Lærreder koster 2 s. at blege, Dreiel og fine Lærreder i Forhold noget mere. os Skipper Møller er at bekomme godt Tydsk, C. Hørfrøe af beste Sort Kra Adresse=Contoiret gives Anviisning hvor god 2 Sæde=Byg er at faae tilkjøbs N. Følge det høi Kongelige danske Cancellies ResoT lution, og S. T. Hr. Conferents=Raad og Amtmand de Hoffmanns mig tillagde Ordre, bliver den 7de Maii næstkommende om Eftermiddagen Klokken 3 paa Fridericia Raadstue foretaget offentlig Licitation, over en nye Broes Opbygning paa Landeveien mellem Snoghøy og Colding, udi Gudsøe Bye, over den der værende store Mølle=Aar, ei allene i Henseende til Arbeids Lønnen, men og i Henseende til Materialierne, alt efter det derover forfattede Overslag, som i Forveien er at faae hos mig til Eftersyn. De Lysthavende ville behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Licitationen foretages og Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia, den 11te April 1792. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-04
Til Byefogden i Fridericia er indleveret en paa & Gaden funden stor Nøgel, som Eieren hos ham kan afhente imod dette Avertissements Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-04
Man har i et af vore nyere Skrivter seet det Øn Norske, at Lanills Begivenheder maatte blive oversatte til Ungdommens Nytte. For dette Ønskes Opfyldelse have vi Hs. Velærværdighed Hr. Dan, residerende Capellan ved Frue Meenighed i Odensee, at takke. Han bevidner i sin Forerindring til Skrivtet, at det ikke blot leder til den moralske, men endog til den sande christelige Dyd; Lasterne afskildres der med de sorteste Farver i deres hæslige Afskyelighed, og Dyderne derimod fremstilles og ophøies i deres yndige og indtagende Skikkelse; opperlige Læreregler gives der for alle Stænder, for den Rige og for den Fattige, saavel i Medgangs og Ungdommens muntre Dage, som i Modgangs og den tiltagende Alders mørke Timer. Tenneson og Tarney ere der, afmalede baade som ypperlige Moralister og Ungdommens Ledsagere, den første som en viis Regent, og den sidste som en værdig Geistlig; Lawill som et ungt Menneske, der 2de Gange skeeter af fra Dydens Vei, men siden bliver dydig, og derfor lykkelig; Overtroen, bestrides, Vantroen beskræmmes; et ungt Fruentimmers, Klementines Historie er og meget rørende, og mangfoldige andre Karakteret aftegnes med de meest levende Farver, i Hensigt til Vrede, Drukkenskab, Pragt, en kiælen Opdragelse, saavelsom de modsatte Dyder, med meget mere. Forfatteren D. Miller er saa berømt og bekiendt af sine ypperlige Skrivter, at dette ikke behover meget at roses. Det leveres i to Dele, og skal blive godt trykt med nye Bogstaver, i stor Octav mod 4 s. Arket; men da hver Deel vil blive henimod 20 Ark stor, saa maa jeg for at see mig skadesløs som Forlægger, og for at bestemme Oplagets Størrelse, underdanigst og ærbødigst have alle Liebhabere ombedet, at de behageligen ville forunde Udgaven et gunstigt Bidrag, ved at subscribere herpaa. Odense, den 23de Februarii 1792. Faber. Bogtrykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-04
Paa Ribe Stifts Adresse=Contoir modtages Subscription.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Kongelige Forordninger. Fra det kongelige Danske Cancellie er under 9de Martii udkommet en Placat, hvorved Hs. kongelige Majestæt allernaadigst har befalet, at alle Umyndiges Midler, som, i Følge Forordningen af 31te August 1774 og de, i Henseende til Revisionen over sammes Forvaltning, udgivne Rescripter, ere af den Beskaffenhed, at de kunne indtages i den Kongelige Casse, skulle herefter, ikkuns 2de Gange om Aaret, (nemlig den 11te Junii, og 11te December) sammesteds modtages; dog at Vedkommende, inden Februarii og August Maaneds Udgang, for hver Termin skulle derom melde sig ved den Kongelige Finantz Casse=Direction, og der fremlægge Beviisligheder om at Midlerne forgieves have været søgt udsatte, ved Opbydelse ikke allene til Tinge i Overeensstemmelse med Loven og de udgangne Anordninger, men endog, for saavidt Landet, angaaer, enten fra Prædikestolene, paa Kirke=Bakken eller ved Kirkestevne paa ethvert Sted, og for saavidt Kiøbstæderne betreffe, i Stifternes Provincial=Blad, hvor disse haves, og, i Mangel deraf fra Prædikestolene; hvilket bør være skeet 4 Uger forinden Pengene begieres indsatte i den Kongelige Casse, da der, naar saadant er efterkommet, indtil videre, kan ventes, at de Capitaler, om hvilke der saaledes betimeligen giøres Jndberetning til Finantz=Casse=Directionen, skulle i den næstpaa følgende Trmin vorde mod, tagne i Hans Majestæts Casse, imod 4re proCents aarlig Rente; Ligledes er under Datum Christiansborg Slot den 28de Martii udstedt en Placat, hvorved befales: at de fra vedkommende Spigerværker, og Jernværks=Fabrikker udstedte Attester, som hidtil have skullet følge Spigerne ved Indt, Ud og Omførselen i Rigerne, forblive ved det Toldsted i Norge, hvortil Spigerne først blive indførte, hvorimod ved Spigernes Udførsel derfra skal udi Toldsedlen nøiagtigen forklares Spiger, nes og Spiger=Cassernes Antal og Mærker, som til Søes udføres til andre Steder i Rigerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
J øvrigt forbliver det ved Placatens Bydende, af 6 Jun. 1781 i Henseende til de anordnede Mærker paa Spigerne og Casserne, samt de eedelige Attester, som fra vedkommende Værkers Eiere blive at udstæde, ligesom og de Spiger, som ikke paa den nu befalede Maade findes anførte udi Toldsedlen, ved Lossestedet skulle være Confiskation undergivne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Omendskiønt den af Regieringen sidst i afvigte Aar befalede Bekiendtgiørelse af Hovedindholden af samtlige ved Hs. Kongel. Majestæt, med fremmede Hoffer sluttede Foreninger, om Ophævelsen af den Afgivt der forhen blev svaret ved Capitalers Udførelse, ikke henhører i Ugebladets Tid; saa formeenes dog, at Læserne ikke uden Behag vil erholde denne nøiagtte ge Oplysning om en Sag der i een og anden Begivenhed kan interessere mange i deres egne Formuesager. 1) Med Chursaachsen, af 7de August 1772, og en nærmere Forklaring af 9de August 1776. Derved ophæves alle Tiende og og Afgivts=Penge, som ere blevne erlagte i Hs. Majestæts Casse, saavel for Adelige som andre Stænder, og denne Frietagelse skal ligeledes gielde for Arve=Capitaler, som føres til Hernhuth, hvisangaaende Forbuddene af 20de Novbr. 1744 og af 29de Januarii 1745 udtrykkelig tilbagekaldes. 2) Med Hertugen af Meklenburg=Schverin, af 30te October 1772 og en nærmere Forklaring af 7de April 1775. Ved disse frafaldes ligeledes al den Afgivt af udførende Arve og andre Capitaler, som forhen flod i den Kongelige Casse. 3) Med Hertugen af Meklenburg Strelitz, af 8de Maii 1773 og en seenere af 1775, hvorved ogsaa alle Tiender og Afkortnings=Penge, som forhen tilfaldt Hs. Kongelige Majestæts Casse ophæves i samtlige Kongel. Riger og Lande. 4) Med Hertugen af Oldenburg og Delmenhorst af 2den August 1776 paa samme Maade. 5) Med Stiftet Lybek ogsaa af 2den August 1776, af lige Jndhold som de foregaaende. 6) Med Hertugen af Brunsvig Wolfenbyttel. d. d. 1ste Junii 1782, som med de forbenævnte Hoffer. 7) Med andgreven til Hessen=Cassel af 4de Decbr. 1789 af samme Jndhold. 8) Med Høi=Stiftet Mynster af 17de September 1790, ligesom for de andre Lande Det forstaaer sig selv, at lige Afkortningsfrie Udførelse fra samtlige ovenmeldte Lande af Arve= og andre Capitaler til de Kongelige Danske Stater er tilstaaet fra hver Forenings=Darum af at regne. 9) Med Hs. Majestæt Kongen af Preussen, d. d. 17de December 1790. a) Afkortningen af Arvemidler som tilfaldt de respective Kongelige Casser; b) Afgivten til samme Casser af andre udførende Capitaler. c) Den saakaldede Siette Penge, endog d) Om den var tillagt nogen mild Stiftelse til sine Fonds Forbedreile, ophæves ganske og aldeles imellem begge Kongers Riger og Lande. Den eneste Undtagelse bliver for Stiftelser, Adelen eller Stæder, der eie denne Oppebørsel, som en Rettighed over Personer af deres Jurisdiction, hvilke sidste beholde denne deres Rettighed. Politisk. Det Franske Folk har erklæret Krig, og dens Lue truer at gribe meget vidt omkring sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Tydskland. Det Wienske Hof erindrer imod Frankerigs Besværinger: at Keiser Leopold var den første Souverain som erkiendte den Franske Konge for at have været frie ved at antage den nye Constitution; at Nat. Flaget allerførst er bleven antaget i en Østerrigsk Havn, Ostende; at høistbemeldte Keiser meest har afværget Angreb imod Frankerig, og forhindret krigeriske Beslutninger i Rigsforsaml.; at Høistsamme har forhindret de Franske Emigrantere fra at forsamle sig i de Østerrigske Lande, og dog er de Østerrigske Lande Hovedgienstanden for de Franskes Trusler og Angreb. Maaskee er dog den Efterretning overiet, at et stærkt Fransk. Corposkulde have overfaldet den Østerrigske Garnison, i biskopen af Basels Residenz Bruntruth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Man beregner den Preussiske Armee, som under Hertugen af Brunsvigs Anførsel skal understytte Østerrig, saasnart Franske Tropper, falde ind i det Tydske Riges Lande, til 50000 Mand. De allierede Magter ville gaae forsvarsviis til Værk, og saavidt mueligt søge at bedække Nederlandene, Churfyrstendommene Maynz og Trier samt Forøsterrig. - Politiet i Wien passer nøie paa de der værende Franske, og nogle, der ikke vilde holde sig roelige, ere førte ud af Landet. - Landgreven af Hessel Cassel skal ogsaa have befalet, at alle de Franske Emigrantere, som opholde sig i hans Lande, skulde inden 48 Timer rømme samme. - Churfyrsten af Sachsens Broder, Prints Maxilian, er bleven formehlet men en Printsesse af Parma.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Jtalien. Aarsagerne til de i Turin opkomne, men nu efter Rygtet dæmpede Uroligheder, synes ikke at være ret bekiendte. Hertugen af Provences Gemahlinde har forladt Coblenz, og er reist til sin Fader, Kongen af Sardinien, i Turiin, hvor hendes Søster, som er givt med Greven af Artois, allerede i nogen Tid har opholdt sig. - Paven giør sin sedvanlige aarlige Reise til de Pontinske Sumper, hvis foretagne Udtørrelse, om den, som mandog meget tvivler, lykkes, vil giøre hans Navn, udødeligt. J øvrigt er man i Rom beskæftiget med det ikke ufordeelagtige Arbeide at canonisere en vis Betler til Ære, men og til ikke liden Bekostning, for hans Nation. Venedig lader paa Statens Regning med stor Pragt begrave sin afdøde Admiral, Ridder Emp, som i den endnu vedvarende Krig imod Tunis har gjort sig ikke mindre berømt, end fortient af Republiken. - Med den indvortes Rolighed, skal det ikke være saa sikkert i Venedig, som man ønskede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Sverrig, Efter den paa sidste Rigsdag fremlagte Beregning skal dette Riges Gield beløbe sig til 34, 100000 Banco eller Species Rigsdaler, den afdøde Konges private Gield, af henved 2000000 iberegnet. De Franske Adelsmænds Bortreise fra Sverrig stadfæster Efterretningen, at den nye Regiering ikke agter at blande sig i de Franske Tvistigheder. Paa Greve Munk, der stod i Yndest hos den afdøde Konge, er falden Mistanke, at han har havt Deel i at forfalske de i Finland under Krigen, circulerende Credit=Sedler, hvorfor han har nedlagt sit Embede og Orden, og reiser ud af Riget. Om han herudi er virkelig skyldig, eller ikke, kan endnu ikke vides, da den herover ansatte Undersøgelses=Commission ikke er sluttet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Roligheden i dette Rige synes endnu ikke at være aldeles befæstet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Nordborg, Natten imellem den 27de og 28de April udbrød i Justitzraad og Kirkeinspecteur Ambders Huus en hæftig Jldebrand, der i en Hast tog saaledes Overhaand, at næsten heele Nordborg inden 4 Timer laae i en Askehob. - Kirken og Præstegarden med nogle faa Huuse deromkring bleve frelste, men Capellan Boeligen saavelsom den for et par Aar siden nye opbygte Skole opbrendte. Henved 90 Gaarde, og Vaanings=Huuse, just den vigtigste Deel af Byen bleve et Rov for Jlden, saa at end ikke en Stolpe blev staaende: Kirkernes Kasse, hvori nyelig vare indkomne 600 Rdlr. af Branforsikringen for Kirkens af Lynild nedslagne Taarn, skal dog være bleven reddet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Befordringer. Under 13de April d. A. er den ved det kongel. Artillerie=Corps som Commandeur staaende Oberste v. Stricker allernaadigst udnævnt til Commandant i Friderichsstad, og i hans Sted Oberstlieutenant von Meklenburg af bemeldte Artillerie Corps til Commandeur for Corpset; Oberst 1 u nant v. Müller af det 1ste jydske Jnfanterie=Regiment til Commandant paa Fladstrand med Oberstes Caracteer, og Vagtmester=Lieutenant og Garnisons=Auditeur v. Grund, ved Kongsvinger Fæstning, benaadet med Capitains Caracteer. Den 23de April har Hos Majestæt Dronningen allernaadigst behaget at udnævne Geheimeraad Holmskiold til sin Oberkæmmerer og Hofthef, Secretair og Casserer Almer tillige til sin Cabinetssecretair, og Hofskriver Sprein tillige til sin Hof=Jnspecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Dødsfald. Kiøbenhavn den 21de April Hs. Excellence Hr. Anton Henrich Moltke, Geheime=Conference Raad og Oberhofmester hos Dronningen, 57 Aar. Hr. General=Krigs=Commissair Alexander Ross, 82 Aar. Hr. Cancellie Secretair Peter Muller 47 Aar. Horsens Præste=Enken Mad. Frimodt, Cronborg den 23de April. Hr. Major von Silberschildt, Capitain Vagtmester 67 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Callundborg den 23 April Hr. Borgemester, Bye= og Raadstue=Skriver Peder Leerager. Stavanger Hr. Jens Andreas Guldberg, Byefoged og Postmester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Bekiendtgiørelser. Det lovede Maanedstykke til Ribe StiftsUdeblad er ved nogle uventede Hindringer. blevet standset, og udkommer først i næste Uge; men for Fremtiden skal det ordentligen udkomme ved hver Maaneds Udgang. Fridericia den 10 Maji. 1792. A. J. Baar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-11
Ludertegnede modtager og besørger bleget paa Lær L. reder, Dreiel o. s. v., Stykkerne som indleveres til Bleg, maae være i den afskaarne Ende behørig mærkede med indsyede Bogstaver, eller vel kiendelig med rødt Kridt, og Alenmaalet med Tal tilfoiet. 6 a 8 Uger efter Jndleveringen kan samme ventes fra Blegen, især om Jndleveringen skeer betids, det som leveres til Bleg maa være behørig forsynet med tilstrækkelige Stropper eller Hanker. Ribe, den 27de April 1792. M. L. Thun. Herbergerer. N. B. Ordinaire Lærreder koster 2 s. at blege, Dreiel og fine Lærreder i Forhold noget mere. Hos Skipper Møller er at bekomme godt Tydsk, G Hørfrøe af beste Sort Tra Adresse=Contoiret gives Anviisning hvor god 1 Sæde=Byg er at faae tilkjøbs Til Byefogden i Fridericia er indleveret en paa & Gaden funden stor Nøgel, som Eieren hos ham kan afhente imod dette Avertissements Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
Dersom den eller de, for hvilke Anholdelse er skeet, skulde formeene, at have noget til Undskyldning eller Forsvar for sig, have de inden 4re Ugers Dagen, fra Anholdelses Tiden, til General=Tolkammeret at andrage deres Sag eller at anhængiggiøre den ved Retten til lovlig Paatale imod Confiscation. Skeer dette ikke, ansees Confiscationen ved bemeldte 4re Ugers Forløb, som afgiørt, og det forbrudte indkræves, som forfalden. F. 20. Alle Anholdelses= og Confitions Sager ved Grændse=Toldskiellet skulle, i Tilfælde, at Paatale derom for Retten skeer, henhøre under Byetingene i Colding og Ribe, hvor de, for saa meget hastigere at komme til End skab, skulle giesteretsviis behandles, og saasnart mueligen paadømmes. C. 21. Dersom de, der findes i Toldsvig, som Eiere eller Medhielpere, føre ved saadanne Leiligheder Skyde Gevær, eller andet morderligt Vaaben hos sig skulle de for et hvert saadant bøde 10 Rdlr., om de end ikke bruge det eller true dermed; men bruge de det imod Anholderne, eller true dermed, straffes de efter næst foranførte 16de C. F. 22. Paa det at bemeldte Betiente kunne overalt føre det behørige Opsyn, skal de have ubehindret Gang og Fart til Hest, overalt langs Skiellet, og for saavidt Jndelukker skulle i nu være dem der til Hinder, skulle disse Jndelukker forsynes med Laager, hvortil ogsaa Betienterne, i Tilfælde, at de laases, skulle have Nøgle §. 23. om at nægte Hr. Semonville det forlangte Pas Denne Forordning, og Forordningen og Qvæg Handelen af 11te Junii. 1788, ophæve, begge tilsammentagne, alle foregaaende trykte og skrevne Anordninger om Toldvæsenet for Heste og Qvæg, ved Grædseskiellet, og paa det at alle og enhver, især de som boe langs bemeldte Grændseskiel, kunne desto nøiere derom være underrettede, skulle bege disse Forordninger, efter at være offentligen bekiendtgjorte, forefindes, ikke allene hos Amtmændene, og ved Retterne i Coldinghuus, Riberhuus og Haderslebhuus Amter samt ved Tolstæderne, og hos Grændse=Betienterne; men ogsaa nedlægges til Bevaring Bekiendtgiørelse og Foreviisning hos Sogne og Bonde Fogderne, i ethvert Sogn, og hos Oldermanden i Optællings=Districterne. Med Confiscation forholdes efter Told=Anordningerne. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
Frankerig har den 29de April begyndt Fiendtlighederne imod Østerrig ved 2de Jndfald i Nederlandene, det ene imod Dornick, for at overrumple denne Stad, det andet mod Mons for at hindre den der commanderende Østerrigske General fra at komme Dornick til Hielp. Begge, mislykkedes; dog var Tabet paa de Franske Side ikke betydeligt, men beregnes til nogle 100 Mand. af Døde, Fangne og Bortløbne; blant disse sidste vare ikke faa Officierer: J Angrebet mod Mons skal Feldtmarschal Rochambeaus Søn have tilsat Livet Da man af det første Angreb vist havde lovet sig et lykkeligt Udfald, blev Anføreren, General Dilion, ved Troppernes Tilbagekomst til Russel hugget ihiel af det forbrittrede Folk, og Capitainen over Artilleriet hængt paa Lygte pælen. De beskyltes for ikke at have efterkommet deres Pligt, men handlet forrædersk, og deres Opførsel synes efter Beretningerne ogsaa noget mistænkelig. - J Bispedømmet Basel have de Franske virkelig besat de snevre Passe, hvorfra Østerrigerne have trukket sig tilbage over Rhinstrømmen. - Contributions=Ministeren har udenlands negotteret et Laaan af 25 Millioner Livres i rede Penge, og de Hollandske Patrioter siges at giøre et Forskud af 150 Millioner i samme Mynt. Ministeren for de udenlandske Soger er af Nat. Forsaml. tilstaaet 6 Millioner Livres til at bestride nogle Udgivter udenland, hvorved Hensigten skal være at bringe et mægtigt Hof fra Forbundet imod Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
Tydskland. Hs. Apostoliske Majestæt lader anseelige Forstærkninger af Tropper og Ammunition af gaae til Nederlandene og Forrøsterrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
Som Erkehertug af Østerrig er Hs. Majestæt allerede hyldet med megen Høitidelighed og almindeligt Fryderraab. Keiservalget skal være bestemt til at begyndes den 3die Julii. - De Franske have ladet bekiendtgiøre at de Palziske Lande skulle af dem blive skaanede fra al fiendtlig Behandling. Derimod er man i det Badenske i stor Frygt for et Jndfald af dem, endskiønt den Schvabiske Kreds skal have besluttet ikke at ville tage nogen Deel i de Franske Sager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
Landgreven af Hessen=Cassel lader i sine Lande, ved Rhinstrømmen en Deel af sine Tropper trække sammen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
Storbrittannien. J Underhuset foreslog Hr. Dundas den 25de April angaaende Slavehandelen: at det efter den 1ste Januar 1800. skulle være lovstridigt at føre Africanske Negere i Skibe, som tilhørte Brittiske Undersaatter, eller brugtes af dem, ind i nogen Brittisk Colonie eller Plantage. Efter flere Dages heftige Debatter og Stemmesamlinger, om der enten skulle giøres nogen Forbedring i dette Forslag, eller den foreslagne Tid skulle forkortes, blev endelig besluttet: at Slavehandelen skulle ophøre med Begyndelsen af Aaret 1796. - Hr. Grey fremkom derpaa med et Forslag og en Parlements=Reform, hvilken Materie alt forhen adskillige Gange forgieves har været forebragt i Underhuset. Det er bekiendt, at nogle smaa og ubetydelige Stæder, blot formedelst deres Ælde, have Ret til at sende Deputerede til Parlementet, hvorimod andre som først i den nyere Tid ere komne i Flor, saasom Birmingham, ere aldeles udelukte fra denne Rettighed, hvortil de efter nærværende Beskaffenhed synes meere berettigede, eller i det mindste at burde deelagtiggiøres. Af hine Stæders saa og fattiJndvaanere skal visse, maaskee meere ærgierrige, end duelige Personer, tilkiøbe sig den Værdinhed at sidde som Deputerede i Underhuset. I større Stæder skal det undertiden heller ikke gaae saa upartiskt og rigtigt til med at vælge Parlements Deputerede. At bortrydde disse Feil, sagde Hr. Grey, var Hensigten af hans Forslag hvilket strax fandt megen Modstand af de Herrer Pitt og Burke; men Hr. For derimod forsikkrede, at dette Forslag nu just kom paa den rette Tid for at iværksættes, og Hr. Erskine paa stod reent ud dets Nødvendighed. Udfaldet paa dette Forslag er endnu ikke bekiendt. - Om det er sandt, at Storbrittannien søger at megle Fred imellem Frankerig og Østerrig, vil Tiden snart lære.