JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-08-07
Under dette Korpses Ophold her indtraf Deres Majestæters Kronnings- og Bryllupsfest, der blev feiret med hjertelig Deeltagelse af Staden Altonas Kongehuset hengivne Jndvaanere. Aftenen for fremsagdes paa Theatret en findrig Prolog forfattet af Professor Rbeinhard. Paa Kronningsdagen vaiede Flage fra alle Skibe og Verfter. Kl. 9 om Morgenen paraderede det borgerlige Kavallerie og Jnfanterie i Overværelse af Magistraten, og de herværende danske Officerer. 3 Gange opsendtes deres "Længe leve Kong Frederik den Sjette vor dyrebareste Landsfader, og længe leve Dronning Marie Sophie Frederike vor dyrebareste Landets Moder, og længe leve det ved det lykkeligste Ægtebaand for 25 Aar siden forenede Kongepar!" Dette Vivat ledsagedes med 3 Gange Hurra; Musikken udførte derpaa Sangen: "Heil underm Könige!
Viborger Samler, 1815-08-07
Paa Gymnasiet holdte Professor Doctor Struve en skjøn Tale om Landets hidtilværende Lykke og de sikre Forventninger om dens Vedvaren under vor vise og milde Regjering. De Mosaiske Troesbekiendere gave nogle hundrede Fattige Middagsmaaltid og havde om Aftenen høitidelig Fest Synagogen. Om Middag og Aften var Soupe- og stort Ball i Museum. Den spanske Gesandt gav et stort Ball i det Rainvilske Hotel. Om Aftenen var hele Staden Altona meget smukt illumineret med mange vel valgte Transparenter og Jndskrivter. Maskum var ifar prægtig illumineret.
Viborger Samler, 1815-08-07
Til Fattiges Bespiisning havde Stadens Slagter lang foræret 3 Stude og Bagerlauget 600 Brød. 800 Fattige bleve derved bespiiste.
Viborger Samler, 1815-08-07
J disse Dage vare de Kongelige Regalier offentligen at see paa Rosenborg Slot. Tilløbet af Mennesker var ubeskrivelig stort. Den første og især den anden Dag var Trængslen mageløs, men der den tredie Dag bleve Alle opstillede i en Række, ligesom for en Tid siden ved Comoediebilletters Uddeling, og nu fandt ingen Uordener mere Sted. Regalierne laae offentligen til Skue paa et stort Bord i Riddersalen, lige for Tronen, og hvert Stykke paa en rød, med Guldgaloner og Fryndser besat Fløiels Pude. De bestaae af følgende Stykker: 1) Hans Majestæt Kongens Krone, rigt besat med de kostbareste Ædelstene, hvoriblandt især den store Saphiudmærker sig; 2) Hs. Majest. Dronningens Krone; 3) det Kongelige Scepter med en emailleret Lilie for oven, og besat med Ædelstene; 4) det Kongelige Sværd, besat med Ædelstene, og med Previndsialvaarnene i Emaille langs med Skeden; 5) det Kongelige Rigsæble, besat med Ædelstene; 6) Elephaniordenskjeden, og 7) Dannebrogordenskjeden med tilhørende Stjerner af Brillanter; 8) Salvingsdaasen af Guld, besat med ægte Stene, 9, Den store Amethyst, som ved Kroningen sættes over den Kongelige Throne, og formedelst sin Storhed og Reenhed er uvurdeerlig. Paa Hs. Maj. Kongens Krone staaer Eg i Navnetræk med Kron over, og paa Hs. Maj. Dronningens Krone Ch paa samme Maade. Ædelstenenes usædvanlige Storhed og Reenhed, og Arbeidets Fortreffelighed i det hele har tildraget sig alle Kienderes Beundring, men i sær er Hs. Majest. Dronningens Krone, samt Scepteret, af ganske udmærket skjønt Arbeide. Følgende er foreløbig det Væsentlige af det trykte Udtog af Ceremoniellet ved Deres Majestæters Kronings- og Salvings=Fest:
Viborger Samler, 1815-08-07
Efter Taftet begive Deres Majestæter sig til Deres Audientegemakker og sætte sig paa Deres Troner, hvorfra De siden beafskedige de samtlige Herskaber, for dernæst at retirere sig i Allerhøists indere Gemakker, da De ikke lade sig see meere for den Dag Foruden det Kgl. Taffel er et fyrstel. Taffel og 11 Marskal- og Cavalleertafler, samt forskjenlige andre til Pager og Kammerfolk. Om Aftenen afbrændes et Fyrværkerie i Slotshaugen lige for Slottet. Cavallerer og Damer, som have været i Processionen, erholde Plads i nogle af Slottets Værelser i 3die og 4de Etage, for at see Fyrværkeriet. De, som have erholdt Billetter som Tilskuere enten i Kirken eller paa Altanen, indlades paa disse Billet, ter paa Øen lige for Slottet.
Viborger Samler, 1815-08-07
J Randers bespistes paa Kronningsdagen 200 Fattige paa Byens Raadhuus. J Aarhuus var Borgermilitairparade, hvorved Byens Borgemester holdt en Tale, der besvaredes med Hurrax samt adskillige Glædesselskaber. J Odense var Spiseselskab for 70 Personer af begge Kjøn, hvorved udbragtes Sange af Prof. Andresen i Besienbjerg.
Viborger Samler, 1815-08-07
Bekjendtgjørelser. Fredagen den 11te August næstkommende om Formiddagen Kl. 10 lader Mad. Mønster i Winders ef ved offentlig Auction bortsælge hendes iboende Sted Grysdamkaldet med underliggende Eiendomme ialt af Hartkorn 4 Skpr. 11 Fkr. iblandt andet paa de Conditioner: at Stedet kan strax tiltrædes med Korn og Høe og anden Afgrøde; samt at de 2/3 Dele af Kjøbesummen kan blive staaende i Stedet.
Viborger Samler, 1815-08-07
Samme Dag og Sted lader bemeldte Mad. Mønster, ogsaa bortsælge Ind- og Udboe bestaaende af Senge og Sengeklæder, Borde, Stole, en Dragkiste, en Kakkelovn, Kjøkken- og Bryggerredskaber, 1 Koe, 1 Rulde, og andet meere. En hvid Hønsehund med brune Drer samt en rund bruun Plet paa Ryggen, som sandsynligviis i d. A. Snapsting er frakommen sin Hørre, kan erholdes, naar Eieren melder sig hos Hr. Byfoged Nylde og lovligen legitimerer sig som Eier til samme, samt betaler Omkostningerne.
Viborger Samler, 1815-08-07
Fredagen 11te August holdes paa Engeløbers Auction over omtrent 150 Faar og kan og nogle Heste m.v. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag. Fredagen d. 2de Juli sidst, er til Alder Julianerede, i Kragelund Sogn, Hids Herred, Aarhuus Amt, ankommen og af Undertegnede optaget en sort stjerreHoppe, 5 a 6 Aar gammel, med skimlet Hale, brændt paa høire Laar, Bogstaverne : H. A. og paa venstre Laar No. 1. samt i Sadelstedet paa venstre Side klippet 36, formodentlig een af de udskrevne Stykkeste, som imod behørig Legitimation, dette Avertissements og øvrige medgaaende Omkostninger samt denne Forsietnings Erstatning kan erholdes jo før jo kierere. Jens Mikkelsen. Colonie ardmand.
Viborger Samler, 1815-08-07
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1815-08-07
Blandede Efterretninger. (Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)Man skal have frataget Bonaparte sine Papiret i Rochefort, (der vel ikke er saa ganske tilforladeligt, og derved faaet Oplysninger hvorved mange komme i Forlegenhed.
Viborger Samler, 1815-08-07
Fra Wien sendes 200 civile Embedsmænd til Frankrig, hvoraf man slutter at de Allierede ikke agter saasnart at forlade Landet. Det Sachsiske Korps paa 16000 Md. under Hertugen af Sachsen, Coburg er d. 26 Juli kommen til Frankfurt for at støde til de Allierede. Snart vil der være 500,000 Mk. fremmede Tropper i Frankrig.
Viborger Samler, 1815-08-07
Hertugen af Angouleme er kommen til Marseille og der modtagen med stor Glæde.
Viborger Samler, 1815-08-07
En engelsk Brig har taget et Røverskib fra Portoferrajo med 50 Md. Besætning.
Viborger Samler, 1815-08-07
Endnu d. 20de Juli kom et Russisk Reservekorps gjennem Warschau, som skulle til Frankrig.
Viborger Samler, 1815-08-07
Paa Øen Ceylon i Ostindien har man i Fjor i Octbr. om Natten holdt ved Fakler en stor Elefantjagt, hvorved 300 Elefanter under græsselig Brølen bleve fangne.
Viborger Samler, 1815-08-07
De Elfasser Bønder ere endnu Bonaparte saa blindt hengivne, at de af alle Kræfter drille de Allierede, der naturligviis komme dem dyrt at staae.
Viborger Samler, 1815-08-07
J Montpellier har Gen. Gilly nylig ladet skyde paa de kongeligsindede Jndvaanere, fordi de dandsede af Glæde over Napoleons Fald, og dræbte ved denne Heltegierning endeel Fruentimmer. Da flere Royalister fra Landet siden forsamlede sig i Staden, kom han næste Morgen tilbage med Forstærkning: og nu begyndte Bombardementet fra Citadellet og Fusilladen i Staden, hvorved Bonapartisterne beholdt Overhaand, da Borgerne undslog sig for at hielpe Bønderne. Soldaterne forholdt sig siden som i Fjendeland, og have tvunget Jndvaanerne til at stikke den treefarvede Fane ud af alle Vinduer og bære samme Kokade.
Viborger Samler, 1815-08-07
Indenlandske Tidender. Viborg. Efter Fleres Anmodning indføres herden paa Viborg Theater d. 31te Juli før Stykkets Begyndelse fremsagde Prolog: Tung er ofte Verdens Pragt og Ære, byrdefuld er til den høie Rang; tungere endnu en Krone bære, føre Scepter, styre Landets Gang. Viisdom, Kraft og Mod i buldrigt Hjerte, Alvor til at hæmme Udyds Fart, Følelse der deler Landets Smerte, Fadersind og Haand der giver snart, ere disse ikke Fyrstens Kald og Pligter, Fordrev man ei Alt af Fyrstens Haand? Dømmer Trællen ei sin Konges Sind og Aand naar hans Haab og Ønske stundom svigter, O! misunder Jngen Kronens Glimmer, Pligten voxer med det større Kald, bag hver Høiheds Straale lurer immer Skyer, Taage, Uveir uden Tal. Held det Land, hvor Undersaatten fattet Thronens Byrder, værner om dens Glands, Kaldets Høihed som det bør sig skatter, føler Byrderne med rigtig Sands: Danmark, Du kan Skjebnen ei anklage, Din blev gode Kongers sieldne Lod, Første Christians og hans Afkoms Dage farne Aldre bi som Fædre stod. Derfor stige nu og dine Sukke op til Ham som styrer Verdners Gang, Ham, som Livets Port kan aabne, lukke, og som Fyrsten gav sin høie Rang. Vældig Fredriks Arm og Riget værne viis og blid Han styre Statens Roer, Fra Hans Hjerte hver en Sorg sig fierne: Som en Stjerne tindre Han i Nord! Hulde Dronning! Fredriks elskte Mage i den fierdedeel af Hundred Aar. Vennebuld Du deelte Kongens Dage; Deel Hans Krones Glands end mange Aar: Fremtid skal Dit evigtjere Minde, Som en elsket Moders tegnet finde. Kongepar ja, hver en Dansk er fra Ved at see Dig bære Danmarks Krone; Derfor Borgersind og Troskab snoe Egekrandsen om den Fædrethrone.
Viborger Samler, 1815-08-07
Ledigt Embede. A. F. Just. Byefoged-Embedet i Nexøe, samt Herredsfoged-Embedet i Sønder Herred paa Bornholm.
Viborger Samler, 1815-08-07
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Cancellieraad, C. Hedegaard, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede som Birkedommer ved Skjern Birk, og Exam. juris L. Ostenfeldt beskikket til Procurator ved Underretterne i Aarhuus Stift.
Viborger Samler, 1815-08-07
Under Rentekammeret: forhenværende Landfoged i Island og Byefoged i Reikievig sammesteds, Justitsraad R. Frydensberg, udnævnt til Amtsforvalter for Callundborg Amtstue District.
Viborger Samler, 1815-08-07
Under General-Toldkammeret: Oberstlieutenant og Postmester, samt Ridder af Dannebrogen, Bruun, beskikket til Toldkasserer i Aalborg. I. C. Schmidt, til Toldbetjent paa Bornholm; surnummerair Portcontrolleur, Krigsassessor Strambou, til virkelig Portcontrolleur, samt C. N. Willars, J. Rottmann og Underbetjent Westermann til Undertoldbetjente i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1815-08-07
Undertoldbetjent og Consumtionsbetjent F. H. W. Matthiessen til 2den Controlleur i Ulzburg. Krigsraad og Portcontrolleur J. R. Baumann til Toldcontrolleur i Flensborg; Secondlieutenant og Ridder af Dannebrogen, G. F. Wiggers til Controlleur i Ekersund; Capitain C. N. Risbrigh til Controlleur i Fyhnshaff, C. A. Bock til Toldcontrolleur i Blankeneie; J. H. A. Baurmester til Pakhuusforvalter i Kiel; Strandtoldbetjent L. G. Thim i Restved allernaadigst entlediget med Pension, Læreren ved Almueskolen paa St. Croix I. C. F. Seehausen i Naade entlediget med Vartpenge. Copiist F.W. M. Kirchhoff til Fuldmægtig i det tydske Fag under Generaltoldkammeret.
Viborger Samler, 1815-08-07
Bekjendtgjørelser. Eieren af Viborg Veirmølle, agter ved offentlig Auction at bortsælge: a) bemeldte Mølle, tilligemed en dertil værende Hestemølle, alt med tilhørende Inventarium. b) De Møllen tilhørende Eiendomme, som bestaaer ikke allene af betydelige Markjorder, men og af et fordeelagtig Stykke Eegeskov. Salget skeer enten samlet under eet eller Parcelviis, hvortil Eiendommene ere særdeles beqvemme. Møllen er som bekjendt, for faa Aar siden af nye opbygt, haver 6 Qværne, den kan ikke allene bestride Byens Maling, men og meget mere. Den er opbygt efter hollandsk Maade, og har for enhver honet Familie passende og skjønne Bygninger, der ligesom Møllen bestaar af gode Materialier; saa er og til samme en behagelig Kjøkken= og Frugthauge, samt overflødig og god Mosejord. De betydeligste Eiendomme ligger rundt omkring Møllen, ere lette at dyrke, og ere nogle af de bedste af Byens Jorder. Hvilket alt Liebhaberne vil erfare ved at tage samme i Øiesyn; og derfor ansees en vidtløftigere Beskrivelse overflødig. Kun dette anmærkes: at der paa de samlede Eiendomme kan aarlig forres og græsses 6 Heste, 10 a 12 Køer, og saaes aarlig omtrent 8 Tdr. Rug, 7 Tdr. Byg og 30 til 40 Tdr. Havre, som ved et forbedret Landbrug meget kan udvides. Auctionen holdes i Veirmøllegaarden næstkommende 14de Septbr. om Formiddagen Kl. 10, og dersom ingen Salg skulle skee, bliver Møllen og Eiendommene, derefter ved samme Auction opraabt til Bortforpagtning. Conditionerne skal blive saa moderate og billige som mueligt. Viborg, d. 28de Juli 1815. J. Nyboe. constitueret Byefoged.
Viborger Samler, 1815-08-07
Kaalrabiplanter kan faaes for 2 Mk. 100de i No. 8, bag Bispegaarden. Hvo som har tabt en liden blaae Silke Haandpose, for kort siden paa Landeveien imellem Finderup og Vedhoved, med deri befindende 3de Een Rigsbankdalers Sedler, en Snustobaksdaase og tvende Tørklæder, etc., vilde behage med første, at melde sig i Hjelm Mølle ved Landeveien, som gaaer fra Skive til Holste, broe, da det Fundne der kunde bekommes paa Anfordring af sin retmæssige Eier imod Betaling af dette Avertissement med videre.
Viborger Samler, 1815-08-07
Tilkjøbs falbydes. Formedelst anden Bestemmelse og flere Liebhaberes forhen yttrede Ønske, agter jeg nu underhaanden at bortsælge min paaboende Gaard, Julianelyst, skyldende af Hartkorn Ager og Eng: frie Hovedgaards Taxt 13 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 3/5 Alb., Skovskyld 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., og contribuabet Ager og Eng som drives under Gaarden 1 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb.,med underliggende Herligheds Gods, omtrent 180 Tdr. og Kongetiender, af omtrent 300 Tdr. Hartkorn, som oppebæres in Natura. Gaarden hvis Bygninger alle ere grundmurede, Hovedbygningen 2 Etager, ere assurerede i den almindelige Brand=Kasse for 39000 Rbdlr. S. V., og beliggende i een af Jyllands skjønneste og frugtbareste Egne, i Aarhuus Amt, Woer Herred, Østbirk Sogn, 1 1/2 Miil fra Horsens, 2 1/2 Miil fra Skanderborg, og 4 1/2 Miil fra Veile. Den er beliggende midt i sin indhegnede Mark i Haugen forefindes over 300 Frugttræer af fineste Slags og tæt bag Laden en ypperlig Tørvemose paa 3 Tdr. Land. For kjendte Liebhavere, behøves ingen Beskrivelse over Eiendommene. Ukjendte derimod, vilde ved at tage disse i Øiesyn, bedste overbevise sig, om sammes Fortrinlighed især med Hensyn til den ualmindelige skjenne, tæt begra ede Skov og Opgrøde, og skulde for een eller anden Liv haber Correspondence være fornøden, da udbedes portofrie Breve enten til mig selv eller Hr. Forvalter Heegaard i Raadved pr. Horsens. Eiendommene kunne tiltrædes til 1ste Novbr. d. A. og sælges disse ikke underhaanden inden 24de August, opraabes de mueligt ved offentlig Auction, saavel samlede som Stykkeviis, inden medio September, hvortil Tid og Sted nærmere skal blive bestemt. Julianelyst ved Horsens, d. 23de Juli 1815. Juel Ryssensteen.
Viborger Samler, 1815-08-07
Madame Wilrichs iboende Sted kan afkjøbes Proc. Lykke, og tiltrædes til næstkommende 1ste November. J Anledning af den Evangeliske Salmebogs Jndførelse i Domkirkens Menighed, ønsker jeg at de af Menigheden, som ved mig ville anskaffe sig den, maatte med første bestille den, for at kunde i Tide have dem i den ønskede Format og med got Bind forsynet. A. F. Just.
Viborger Samler, 1815-08-10
udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1815-08-10
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1815-08-10
London, den 25de Juli. Bonaparte er paa Bellerophon kommen til Torbay. Han sendte et saadant Brev til Hs. K. H. Prindsregenten: "Kongelig Høihed! De Partier, som adsplitte mit Fædreneland og udsat for de største Europæiske Magters Fjendskab, har endt min politiske Løbebane; Jeg kommer, liig Temistoles, for at søge Hjemsted hos det Brittiske Folk. Jeg underkaster mig dets Love og reklammerer deres Beskyttelse i det jeg overgiver mig til Deres Kongelige Høihed som den mægtigste, bestandigste og stor modigste af mine Fjender. Napoleon" Dette Brev sendte han General Gorgand med paa en Sloop, som meldte Regjeringen hans Ankomst; men den franske General maatte blive i Plymouth og fik ik ske Tilladelse selv at bringe Brevet til London, Captain Sartorius, som bragte Depechen fra Capt. Maitland, havde det med sig. Strax efter holdtes Statsraad som varede i 4 Timer. Derpaa sendtes strax et Statsbud til Paris. Man mener almindelig, at Bonapartes videre Skjebne vil vorde bestemt af de allierede Magter tilhobe og ikke af den brittiske Regjering allene.
Viborger Samler, 1815-08-10
28de Juli. Efter Forlydende skal det være bestemt, at Bonaparte skal føres til Øen St. Helena. Man troer denne Øe, hvorfra man kan er ethvert ankommende Skib i en Frastand af 60 sengelske Mile, vil være et sikkert Forvaringsstad - Regjeringen vil afkjøbe det Ostindiske Compagni Øen da gjøre den til en fast Militærpunkt. Admira Cockburn skal allerede være beordret at bringe ham derhen paa Orlogskibet Northumberland. 42 Artilrister have faaet Ordre at holde sig færdige for at udgjøre endeel af hans Bevogtning. J Torbay vare stimlede saamange Menneskeer sammen for at see Bonaparte, at han og hans Tilskuere ville staaet Fare for at være blevne klemte ihiel, om han havde været i Land. Men han blev ombord. De som ville see ham seilede omkring Skibet i Baade og han viiste sig paa Dækket og besaae dem i sin Kikkert - Efter 2 Dages Ophold gik Skibet til Plymouth. Her blev han og ombord og ingen tillodes at gaae ombord paa Skibet. Der er givet Ordre ikke at give ham anden Honner end en General. Han læser de Engelske Aviser og har allerede læst deri, at han er bestemt at føres til Helena, der synes at have rørt ham. Forresten har hans Undersøgelseslyst og Videbegierlighed ikke forladt ham - Han undersøger alt paa Skibet - Matroserne spurgte han nøie ud om deres Sold, Priispenge, Beklædning, Føde, Tobak etc. og da man sagde ham dette var en Commissairs Sag at bestyre, spurgte han, om denne da ei bedrog dem, Han havde endog det synderlige Jnfald stundom at ville kommandere paa Skibet, der valde Latter. Han satte sig uden Complimenter i Besiddelse af Captainens Cahyt og indbød Officererne til sit Taffel. Ved Bordet talte han ganske frit om Frankrig og sagde: Bourbonnerne kunde umulig regjere Landet; men Napoleon den 2den ville snart komme paa Thronen. Fouche sagde han var ikke at troe. Han drikker kun lidet Viin; men stærk Kaffe - Jmod Sædvane har han i de sidste Dage gaaet til Sengs Kl. 9 og lagt til Kl. 7, spiist Frokost Kl. 11 og Middagsmad Kl. 6. Han læser meget. Hans Følge bestaaer af Generall. Grev Bertrand, hans Frue og 3 Børn, Generall. Savari (Hertug af Rovigo, Generall. L'Allemand, Marschallerne de Camp Gourgand og Montholon Semonville, hans Frue og 1 Barn, Grev las Cases, Statsraad, hans Søn, Officeer Resiany, Eskadronschef Schulz, Captain Pongorsky, Livktrurg Maingault og 43 andre Personer. Captain Maitland tillod ham at faae sin Kareth og sine Heste ombord, men nægtede at modtage hans 60 Ryttere og 150 Md. Garde, som han og forlangede. De fleste af hans følge ere skildte fra ham. Det skal være vist, at han bliver ombord indtil de Allierede Monarkers Svar fra Paris indtræffer - og endskjøndt han forsikrer at han saa gjerne kommer til det lykkelige Land England, er det dog muligt han aldrig kommer til at betræde det.
Viborger Samler, 1815-08-10
Den franske Ambassadør lod strax Hertuginden af Angouleme vide, da han var fangen, og Hertuginden modtog flere Lykønskninger. Hun er derefter afseilet fra Portsmouth til Dieppe i Frankrig.
Viborger Samler, 1815-08-10
Her i London udgiver sig et ungt Menneske for Hertuginden af Angoulemes Broder og Ludvig 16des Søn. Han har forlangt at tale med sin formeente Søster; men Hun vil have nøiere Beviis paa Slægtskabet, som han mener i Frankrig at kunne skaffe. Englænderne skal i Paris ikke blive saa got behandlede som de andre Allierede. Wellington har derfor tilkjendegivet Mairen, at han, ifald det ikke blev anderledes, ville lade mange flere Tropper komme dertil. Blüchers kraftige Forholdsregler ynder man her meget. Fra Jrland udvandre mange til Nordamerika. Ved vore Kyster falde i Aar saa mange Sild, at man kjøber 100 for 2 a 3 Schelling. Uden for Brest have 4 af vore Krigskibe efter Fægtning med Batterierne taget nogle franske Skibe, som førte trefarved Flag.
Viborger Samler, 1815-08-10
Kammerjunker Bielke fra Kjøbenhavn er kommen her, for at overbringe H. K. H. Prindsregenten Elefantordenen fra Hs. Danske Majestæt. Prindsregenten modtog med megen Fornøielse denne Orden.
Viborger Samler, 1815-08-10
ved den Danske Gesandt H. E. Geheimekonferentsraad Bourke, og lagde den strax an og modtog derpaa fra Thronen Universitetet Cambringes Lykønskning til Seiren ved Waterloo.
Viborger Samler, 1815-08-10
Turind. 14 Juli. J Forgaars Aftes ankom Lucian Bonaparte hertil med et lidet følge i 2 Vogne, under Navn af Grev Casali. Han havde ladet sig melde ved Grev Bubnas østerrigske Forposter, der sendte en Adjutant med ham. Saasnart han var steget af meldte Pladskommandanten med nogle Officerer sig og førte ham til Kastellet, hvor han i de for ham tilberedte Værelser, behandles med megen Agtelse (ventelig i Betragtning af de Pengelaan han i sin Tid gjorde den forrige Konge af Sardinien, da han frasagde sig Thronen og opholdt sig i Rom) - Lucian agtede sig til Rom og har yttret "at han ikke begriber hvorfor man arresterer ham, da han stedse modsatte sig hans Broders Ærgierrighed og nu var gaaet til Frankrig allene i den Hensigt at bevæge Napoleon til Maadehold " Man troer han bliver her, indtil de Allierede bestemme hans videre Opholdsted. Parts d. 25 Juli.
Viborger Samler, 1815-08-10
En østerrigsk Adjutant har ledsaget Ludvig Bonapartes Gemalinde til Siena i det Toskanske. Kardinal Fesch blev eskorteret derhen af østerrigske Ryttere.
Viborger Samler, 1815-08-10
Kong Ludvig har ved en Forordning opløst de siden 20 Marts oprettede Nationalgardere. Da Fæstningerne næsten allene ere besatte af Nationalgarde, saa ville disse, om de lyde Forordningen, være uden Forsvar.
Viborger Samler, 1815-08-10
Orleans, d. 17de Juli. Det staaer nu til Eder, Soldater, ved Eders Lydighed at udføre vor Underkastelse. Paafæster i gjen den hvide Kokarde. Jeg veed vel, at jeg forlanger et stort Offer af Eder. Vi have i 25 Aar havt stor Hengivenhed for den trefarvede Kokarde, Men Fædrelandets Jnteresse fordrer dette Offer af os. Jeg er ikke istand til at give Eder en befaling, som vilde være stridende mod vor Ære. Da forrige Aar en Regjeringsforandring havde Sted, under lignende Omstændigheder, forsvarede jeg tilsidst Hamburg og Harburg i Ludvig den 18des Navn, og saae den Gang blot paa Fædrenelandets Jnteresse. Derved blev en skjøn Armee frelst for dette. Soldater, iagttager nu samme Forhold: forsvarer vort ulykkelige Fædreneland i Ludvig den 18des Navn. Vi ville gjøre fælleds Sag med Venderne, som give et rørende Exempel, i det de ville forene sig med os for at bekjæmpe Frankrigs Fjender. Jeg venter af Eder samme Mandstugt, som J lagttoge da J forlode Paris. Eck mühl. Marschal, General en Chef for Loirearmeen og Pyrenæernes Armee.
Viborger Samler, 1815-08-10
Det er imidlertid vel ikke saa afgjort af Ovenstaaende, at den franske Armee vil underkaste sig de Allierede; men snarere modsætte sig dem. Som man hører er Generalerne Lecourdes, Suchets og Lamarques Korpser stødte til Loirearmeen. De Allierede have og i de sidste 10 Dage ladet 200,000 Md. allierede Tropper gaae igjennem Troyes til Loire, og ville med første angribe de Franske. Til Mende er sendt befaling, at løslade Marskal Soult. Man mener han agter sig til Armeen ved Loire.
Viborger Samler, 1815-08-10
General Rapp har fra Strasborg hidsendt 10 Officerer, som Deputerede for at underkaste sig Kong, Ludvig. (Man anfører, at Commandanterne ikke ville overgive sig til de Allierede og at de dertil skal have Kong Ludvigs Samtykke.)
Viborger Samler, 1815-08-10
Marskal Macdonald er bleven Minister ved Kongens Huus. Etat.