JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
En tredie mærkelig Begivenhed i Aarets Løb var den i April Maaned indtrufne uventede Revolution i Brasilien, som nødte Keiser Pedro til at stige ned af Tronen, og overlade samme til sin endnu umyndige Søn. Regieringens ukloge Protection af de indfødte Portugisere paa Brasilianernes Bekostning har efter den almindelige Mening været Anledningen til denne pludselige og i Europa slet ikke anede Catastrophe. Den er imidlertid af Vigtighed ikke blot for Brasilien, men ogsaa med Hensyn paa europæiske Anliggender. Da D. Pedro afstod den portugisiske Krone til sin Datter, D. Maria, som skulde ægte hans yngre Broder D. Miguel, vægrede samme - som bekjendt - sig ved at anerkjende sin ældre Broders Rettigheder og usurperede selv Regjeringen, i hvilken Anledning han udentvivl fandt megen Understøttelse i den Antipathie, som nu allerede i en Række af Aar har hersket imellem Portugiserne og Brasilianerne, som nødte D. Pedro til at frasige sig Portugals Krone da han antog Brasiliens, og er den rimelige Anledning til Revolutionen i det sidste Rige. Ved D. Pedros Aftakkelse er imidlertid denne Omstændighed noget forandret. Mod Hertugen af Braganzas Datter ville Portugiserne vist ikke have saa meget at indvende, som mod Keiseren af Brasiliens, og da de nu altsaa ere befriede fra Frygten for ethvert brasiliansk Formynderskab, er det sandsmuligt, at D. Pedros forestaaende Expedition til Portugal vil finde langt flere Tilhængere der, end forhen vilde have været Tilfældet. Her maa imidlertid ikke den Omstændighed glemmes, at Spanien - i hvor faa Efterretninger man end har havt fra dette Land i Aarets Løb - synes at vedblive sit gamle System og at ville see meget skjevt til, om et constitutionelt Monarchie skulde oprettes i Naboriget.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Efter de nyeste Efterretninger fra Spanien opstilles virkelig en Armee paa den portugisiske Grændse; om samme har udtrykkelig Ordre til at tage D. Miguels Partie i Tilfælde af en Landing og et Angreb af D. Pedros og D. Marias Tilhængere, vides rigtignok ikke, men rimelig er dog den Formodning, at dens Bestemmelse er at tjene ham til Rygsted. Hvad Frankrig og England i saa Fald vil gjøre, samt hvad videre Følger i det Hele den Pedroske Expedition kan have, vil formodentlig det begyndende Aar lære os, da det synes snart at ville blive til Alvor med samme. Englands indvortes Tilstand har i det forløbne Aar været og er endnu saa forvirret og urolig, at ingen anden Stat vil kunne fristes til at misunde det sin Storhed og Glands. J intet europæisk Land har Adelen, som Stand, betragtet, saa stor Jndflydelse, som den for Øieblikket har i England og har havt siden Revolutionen 1688. Vist nok har den engelske Adel virket meget til Landets Opkomst men dens store Prærogativer ere dog nu ikke blot komne i en skjærende Modsætning til Tidens Aand ialmindelighed, men ogsaa tildeels blevne skadelige formedelst forandrede Omstændigheder. Upaatvivlelig ere saaledes f. Ex. de engelske Kornlove en Følge af Aristocratiets Jndflydelse og uagtet der vel var en Tid, da Landet kunde taale disse Bestemmelser, er den dog vist nu forbi, formedelst den overordentlig stegne Folkemængde og tiltagende Næringsløshed. Da imidlertid Aristocratiets Magt ikke blot grunder sig paa dets Stilling, i Staten som udgjørende Overhuset, men tillige paa den Jndflydelse, som det hidtil havde paa Valget af Underhusets Medlemmer, saa indsaae de Mænd, der agtede en Formindskelse af Adelens Magt for nødvendig, vel, at en Reform ihenseende til hint Valg maatte være det første Skridt til dette Maal. Som følge heraf foreslog da Lord Russel den 1ste Marts den bekjendte Reformbill, som i det Væsentlige gik ud paa at fratage de Stæder, der siden Revolutionen vare gangne tilbage, aldeles eller for en Deel deres Valgret og derimod give denne til adskillige store Stæder, som siden hiin Tid vare tiltagne. Billen gik gjennem i Underhuset, men uagtet Regjeringen understøttede samme, blev den dog forkastet i Overhuset ved dens anden Læsning. Fra det Øieblik blev Landets Tilstand endnu betænkeligere end før, grove Excesser forefaldt flere Steder f. Ex. i Bristol) og Regjeringen har derfor saa hurtigt muligt faaet Billen indbragt paa ny med nogle ubetydelige Forandringer. Dens Skjebne anden Gang hører til de Problemer, som det nye Aar vil løse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Englands Forhold til de andre Magter i det afvigte Aar har ikke tilbudet noget af betydelig Interesse. Dets diplomatiske Jntercessioner til Polakkernes Bedste hialp ikke disse noget; - for nogle Fornærmelser af D. Miguel skaffede det sig hurtig Satisfaction, men iøvrigt lader det til, at England vil forholde sig aldeles neutral i Striden mellem ham og hans Broder, med mindre at Spaniens Politik skulde bringe det paa andre Tanker; - imellem de engelske Kjøbmænd i Canton og Chineserne er en Spænding opstaaet, der muligt i Fremtiden kan have vigtige Følger. At der efter en saa følgelig Begivenhed, som den, der i Juli 1830 indtraf i Frankrig, skulde have hersket fuldkommen Rolighed sammesteds i 1831, var meer, end man med billighed kunde vente, vistnok har det heller ikke af og til manglet paa temmelig alvorlige Optrin, saavel i Paris dog hidtil vidst ret vel at haandhæve sin Myndighed. De vigtigste Partier, den har havt at bekjempe, ere det carlistiske og det republicanske, af hvilke det første har sine fleste Tilhængere i Rigets sydlige og vestlige Provindser, det sidste derimod har sit Middelpunkt i Paris, dog have de ved enkelte alvorlige Leiligheder virket tilsammen, maaskee ganske uden Hensigt, men til Regjeringens Fortræd. Til de betydeligste Uroligheder høre de allerede i Slutningen af 1830 i Anledning af Exministrenes Proces forefaldne, som gave Anledning til Opløsningen af Nationalgardens Artillerie, samt til at Lafayette nedlagde sin Post som Nationalgardens Overbefalingsmand - fremdeles Optøierne i Febr. der bragte Regjeringen i ubehagelig Klemme imellem begge de exalterede Partier, i det Pøbelen ødelagde en Kirke i Paris, som var bleven misbrugt til en politiskereligiøs Høitidelighed; - videre, Scenerne paa Bastilledagen (14de Juli, og endelig nogle meget alvorlige Optrin i Anledning af Efterretningen om Varschaus Fald. (Septbr.) Ved alle disse Leiligheder fandt Regjeringen en meget kraftig Understøttelse hos den Pariser Nationalgade, dog synes dens Hengivenhed fra den sidste Begivenhed af at være bleven noget lunknere. I de sydlige og vestlige Provindser have af og til været alvorlige Uroligheder foranledigede af Carlisterne, dog uden betydelige Følger for det Hele. En Opstand af temmelig forlig Caracteer udbrød i Novbr. i Lyon, men som vistnok mere var foranlediget af Nød, end af politiske Hensigter og som igjen synes dæmpet. Af vigtige Love fortjener i dette Aar især at nævnes den om Pairværdigheden, ved hvilken sammes Arvelighed afskaffes; den er antaget af de Deputeredes Kammer, men endnu ikke af Pairernes, dog tvivler man ifølge de seneste Efterretninger fra Paris ikke paa, at den jo ogsaa der vil gaae igiennem; ogsaa den Lov, der proscriberer den bourbonske Familie, fortjener at nævnes.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Hvad den udenlandske Politik angaaer, da har saavel det Lasittiske Ministerium, som det Perierske, der i Marts afløste hiint, gjort sig al mulig Flid for at bevare Freden, det sidste endog med Fare for derved at miste sin Popularitet. Det er allerede, omtalt at Kongen af denne Grund afviste Belgiernes Begjæring om, at faae Hertugen af Nemours til Konge; siden tav Frankrig stille til at Østerrig tog sig af den betrængte Pave og Regjeringen blev ubevægelig ved den Beslutning, ikke at ville understøtte Polakkerne med Vaabenmagt. Med D. Miguel havde Frankrig ligesom England noget Udstaaende og maatte derfor afsende en Eskadre til Lissabon for at bringe ham til Raison. Erobringen, af Algier synes Regjeringen at ville haandthæve, ja maaske endog at ville colonisere dette Landskab. Selv det lille Scheitz undgik ikke ganske Aarets politiske Storme. Basel og Neuschatel vare der de Punkter, hvor Misfornøielsen fornemmelig yttrede sig. Formedelst Ubetydeligheden i sig selv og Frankrigs Neutralitet ville disse Bevægelser neppe være af Betydenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Hvad Jtalien angaaer, da saae det i Foraaret temmelig uroligt ud, saavel i de smaae Stater Moden og Parma, som især i Kirkestaten, hvor Pavens Myndighed en kort Tid næsten indskrænkede sig til Hovedstaden allene. Ved Østerrigs Mellemkomst dæmpedes dog Urolighederne hurtigt, men Misfornøielsen ulmer endnu og det er rimeligt, at denne halvgeistlige og halvverdslige Statsforfatning engang om kortere eller længere Tid vil undergaae en væsentlig Forandring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
J Tydskland har Churhessen prøvet en Slags Regjeringsforandring, idet Churfyrsten, efterat der i nogen Tid havde hersket en Spænding imellem ham, Stænderne og Jndvaanerne i Cassel, trak sig tilbage fra Regjeringen og udnævnte sin Søn til Medregent. I de øvrige mindre tydske Stater f. Ex. Bayern, Baden o. s. v. har Oppositionen blot yttret sig i Kamrene.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Preussen har siden den franske Revolution vedbleven at iagttage en bevæbnet Neutralitet; den vil formodentlig fremdeles haandhæve denne Stilling til Gavn for Europas Rolighed, da nogen Tid vel vil forløbe, inden en fuldkommen god Forstaaelse befæstes, imellem Frankrig og Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Samme Politik har ogsaa Østerrig fulgt og Roligheden i disse Stater er ikke bleven forstyrret, i Ungarn yttrede sig vel nogle Bevægelser formedelst den levende Jnteresse, som deres Naboers Polakkernes Uafhængighedskamp opvakte, disse dæmpedes dog snart igjen og om deres egentlige Beskaffenhed er i det Hele meget Lidet kommet til offentlig Kundskab.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Det tyrkiske Rige synes mere og mere at opløse sig og vil vel om ikke lang Tid styrte sammen, enten af sig selv, eller vel et Stød udvendig fra. Den mægtige Pascha af Ægypten, der endnu paa Skrømt erkjender Sultanens Overherredømme, drager i denne Tid til Feldts mod Oprørerne i Syrien, om han vil erobre denne Provinds til Fordeel for Sultanen, eller sig selv, ansees endnu for problematisk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
I det interessante Grækenland har Tingene endnu ikke faaet nogen Orden og Fasthed. Med den provisoriske Regjering under Grev Capa d'Jstrias Præsidium var man ikke tilfreds saalidet som med den Myndighed, Russerne tilegnede sig. Denne sidste Omstændighed gav Anledning til en ganske særegen Begivenhed, nemlig at Grækerne selv opbrændte deres Flaade. J Aarets Løb blev Capo d'Jstrias, myrdet af Privathævn og Landets tilkommende Skjebne er atter indhyllet i Dunkelhed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Det colossalske Rusland havde i afvigte Aar tvende haardnakkede Fiender at bekjempe. Den ene var Polakkerne, hvis heltemodige Forsvar allerede er omtalt, den anden var den indiske Sygdom Cholera, som i 1830 først viste sig i Europa og i det sidste Aar udbredte sig over hele det europæiske Rusland, hvor den vist har anrettet betydelige Ødelæggelser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Fra Rusland forplantedes den videre til Preussen og adskillige østerrigske Provindser, men alt som den drog videre mod Vesten, formindskedes dens Heftighed. For Øieblikket et den i Begreb med at ophøre overalt paa det europæiske Fastland, men den er ogsaa nylig kommet til England, hvor den synes at ville udbrede sig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
J Sverrig og Norge har hersket udvortes og indvortes Roe; kun en i Foraaret indtruffen Dyrtid blev i nogle Egne trykkende for den fattige Classe af Beboerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
De nor damerikanske Fristater vedblive at tiltage i Cultur og Velstand. Af de øvrige amerikanske Stater, som forhen stode under Spanien er Mexico den, hvor den meste Orden og Fasthed synes at herske, dog er den neppe endnu at betragte som sikker for indre Bevægelser. Columbien mistede i Bolivar det Hoved, som man siden har erfaret, at denne unge Stat ei kunde undvære, thi siden den Tid har den næsten uafladelig været plaget med Tvedragt og Borgerkrig, paa hvilken der endnu ingen Ende er at see. Ogsaa i de øvrige sydamerikanske Stater (Brasilien ikke undtagen) er hele den bestaaende Tingenes Orden vistnok høist upaalidelig og en Række Aar vil formodentlig henrinde, inden deres Forfatninger faae tilbørlig Fasthed, dog er det ligesaalidet at vente som at ønske, at de nogen inde meere skulde vende tilbage under spansk Herredømme. Medens saaledes Krig eller Oprør, Pest eller Hunger, plagede de fleste andre Lande, nød vort gode Danmark under sin gamle Kongestammes milde Scepter baade indvortes og udvortes Fred. Selv den slemme Gjest - Cholera der strøg saa nær forbi vore Grændser, saae - saa at sig. - kun ind af Døren hos os og gik derpaa sin Vei. Gid derfor baade Anfruhn og Brechruhr, i hvilke tvende Ord, som den vittige Viener sagde, de to sidste Aars Historie kan indbefattes, ogsaa i det nu begyndende, Aar maae blive langt fra os Begivenhederne i Lyon.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Mangfoldige franske Blade ere endnu opfyldte med disse Begivenheder, der ikke noksom ere at beklage, men ei heller noksom kunne sættes i det rette Lys. Sand Nødlidenhed blandt den arbeidende Classe er Skylden. Skrig og Anraab om Brød, siger en værdig fransk Redacteur, burde ikke undertrykkes ved Kugle og Bayonet. Han dadler Kongens og Kamrenes Beslutninger, førend de kjendte til Lyonernes Kaar. Af hans overmaade velskrevne Afhandling, som har gjort Lykke over hele Frankrig, udhæve vi fremdeles følgende. Regjeringen har et dobbelt Kald at rygte, et særdeles imod Lyon og et almindeligt imod det øvrige hele Frankrig. Til Lyon skal Orden tilbagevende ved Fortrolighed. Det er ikke Øieblikket at udøve Militair=Despotismus: her er ikke Talen om at kvæle en Jnsurrection og at afskrække Partier, Folket i Lyon har ingen anden Fane end Elendighedens og Nødens og denne sønderriver man ikke. Man maa altsaa være betænkt paa at beklage og lette dets Ulykke, thi denne er det som har avlet Forbrydelsen. De lidende Mennesker have de Skyldige paatrængt sig; i en troløs Hensigt have de opægget og udviklet Smerternes Svimmelhed, og da den efter Explosionen, saae at man med Strenghed undertrykte al Uorden, da løb de deres Vei; de have overladt Marken til dem der ved sand Kummer vare forbittrede. Men nu maa almindelige Forholdsregler træffes paa det burtigste. Der er noget Vigtigere paa Færde end Lovgivningen om vore Statsmænds Ægteskilsmisse, nemlig -ver selskabelige Existents; men Lyons Ulykke viser, at denne ikke er mulig naar ikke den arbeidende Classes Kaar umiddelbar forbedres, og Alt maa opoffres herfor. Derhen maa Regjeringens Virksomhed være rettet, og den vil bære Frugter, Men os, Børn af denne Stad, os fremfor Alting tilkommer det, paa os vil det beroe, at gjøre denne Virksomhed almægtig. Gid at vor Vanlykke og vore Taarer maatte vorde til Kjerlighed og Forglemmelse. Kommer alle der af Nød og Harme bleve forledede til saa grusom Vildfarelse, J som nærede den daarlige Tanke at man vilde træde Eders Person og Eders Gods for nær, kommer og frasværger Jer Eders beklagelige Vildfarelse. Maaskee vil da Mindet om saa meget udgydt Blod vorde mindre vederstyggelig. Lader os være retfærdige og menneskelige, da vil Freden vende tilbage iblandt os. Det er jo dog saa født at elske og saa græsseligt at sønderlemme hinanden. Hvem tilraaber jeg saaledes og i hvilket Moment, i det samme, da vi rystet og bedrøvet af vor Tvedragt forsamle sig ved et og det samme Alter for derpaa for stedse at nedlægge og at offre vort Had, vore Fordomme og alle de ulyksalige Lidenskaber, der have voldet os saa stor Elendighed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Blandede Efterretninger. Lloyds Agent i Gibraltar melder til London, at Fez har underkastet sig Keiseren af Marocco paa Discretion, og at al Oprør dermed ville være dæmpet. Brandstiftelser og Røverier gaae endnu stedse i Svang i England.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Hertuginden af Berry, befinder sig for Tiden i Rom.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Paa Allehelgenesdag var hun i det Capel, hvor Paven, selv forrettede Stormessen, og hun tog Sæde i den for høie Personer bestemte Tribune. Det var rørende at see den lille blege Kone gaaet saa eftertænksom ned ad de store Trapper. Et betydeligt Dobbeltbillede af al menneskelig Vældes Forgængelighed. Hun lever i Rom meget ingetogen og har kun hos sig tvende Kammerherrer og een Dame.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
De Englændere som ere bosatte i Brussel, have aabnet en Subscription for alle Polakker, der komme dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Jmellem Antverpen og Rhinprovindserne agtes Jernbaner anlagte. Planen vil snart forelægges Kongen. Veiens Længde er 16 a 17 Mile.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Den berømte hollandske Digter Bilderdyk er den 18de f.M. død i Harlem, 75 Aar gl. Walther Scott er, paa den engelske Fregat, som Kongen har overladt til hans Disposition, lykkelig, ankommen til Malta.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Neapels unge Konge skal være saa god en Occonom, at han endog tænker paa at betale hele Statsgielden i 10 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Den berømte Mechaniker Hr. Brunel har under hans store og navnkundige Værk, Anlægget af Themsens Tunnal, faaet Jdeen til hans "Skjold, hvorom engang blev talt saa meget, ved at undersøge Dannelsen af et Jnsekt, der i England kaldes, Tarets, og mægter under Vandet at gjennembore tykke Tømmerplanker. Det har paa sit Hovedet Slags Skjold, der sætter det i Stand, til at modstaae Bølgernes Paavirkning, og uforstyrret at fortsætte sit Arbeide.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Kjøbenhavn. Planen til Classelotteriet for Aaret 1832 er aldeles uforandret ligesom i dette Aar, med Bagtal, Fortal, Lykkehjul, Gevinsternes Størrelse og Fordeling m.v.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Udgiveren af Theater=Costumerne Chr. Bruun, agter nu ogsaa, med Kongl. allern. Tilladelse til at afbenytte Hs. Majestæts Uniformstegninger, at udgive i illumineret Kobberstik en Samling af danske Uniformer, som vil komme til at indeholde Sø= og Landmilitair=Etatens, alle Landets borgerlige Corpsers og de civile Embedsmænds Uniformer. Af denne Samling udkommer hver tredie eller fjerde Uge et Blad, og overlades Subskribenterne for den lavt ansatte Priis 24 Skilling. For andre Kjøbere bliver Prisen, 2 Mark. Ved hele Samlingens Slutning følger et Titelblad og en Fortegnelse over det Hele.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Kjøbenhavns Havnepriser, den 24de December. Holsteensk Hvede, 8 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 8 Rbd. 4 Mk. 8 s. Lollandsk Ditto. 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. 4 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Dansk Rug - Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Østersøisk Ditto 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, rad. 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Holsteensk Smør 64 Rbd. - Mk. - s. a 74 Rbd. - Mk. 2 s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 10 Rbd. - Mk. a 11 Rbd. 2 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 27de December. Hamborg 2 M. - a vista 211. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 148148 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 a 89 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 1/2 i Banco. Nations=Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 ½ i r. S. Ditto Ditto 107 a 107 1 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsbe=Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 a 99 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto sato i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. 59 a 60 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 63 a 63 1/2 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Hamborg, den 20de December. Bourdeaux 189. Petersborg 9 . London 13 Mk. 6 s., k. S. 13 Mk. 7 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 457/8. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 35, 30, 2 M. 35, 60. Kjøbenhavn 210. Species i avance. Disconto -
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Blandede Efterretninger. Fattig-Commissionen i Aarhuus har i Avisen meddeelt en kort Udsigt over Fattigvæsenets Tilstand sammesteds. Man seer deraf, at Bidragene til Fattigforsørgelsen vare 1820, 6340 Rbd. 2 Mk. 6 s. i S. og T., og at disse Bidrag, i de 12 Aar fra denne Tid og indtil nu, ikke ere forøgede; men endogsaa formindskede lidet, uagtet at flere Bidrag have maattet eftergives, de Fattiges Antal betydeligen er forøget, Føremidlernes Priis dyrere, og 3039 Rbd.; Sedl. afbetalte paa Gjælden, der ved Udgangen af 1830 var 2866 Rbd. 2 Mk. 8 s. Sv., og 2230 Rbd. 4 s.S. og T. Desuden ere Bygningerne forbedrede og udvidede, Inventariet betydeligt forøget, Forsørgelses= og Arbeidsanstaltens Indretning bekostet o. s. v. Regner man hertil Beholdningen af raa Materialier, de ikke afsatte Varer, samt Restancerne, saa er Aarhuus Byes Fattigvæsens Tilstand i den benævnte Tid bleven forbedret over 12194 Rbd. Sedl. Alle Trængende, der henvende sig til Commissionen om Understøttelse, erholder Samme, passende efter Omstændighederne. Commissionen har saaledes i de forløbne Vintere aarl. uddeelt omtr. 22000 Port. fund og god varm Middagspise, bestaaende vexelviis af en Potte Ærter, Kaal, eller Bankebygs=Suppe, kogt paa Flæsk og Oxekjød, til Fattige udenfor Stiftelsen. Omtrent 130 Familier have faaet Jldebrændsel, 200 Personer have frit Huus i de Fattigvæsenet tilhørende Vaaninger, og 120 Familier erholde Huusleiehjælp, foruden anden nødvendig Understøttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
J Anledning af en Lærredrengs Selvmord i Hadersleben, anmærker det der udgaaende Blad Lyna: at hverken Frygt for Straf, Mishandling eller andet Uheld kan have forledet denne Yngling dertil; tvertimod han spillede endog som Lærredreng en Rolle, der ingenlunde anstod ham, som saadan, idet han syntes stedse velforsynet med Pengel, man formoder derfor, hans Selvmord hidrørte fra Hovmod, og den Jndbildning, at han ikke stod paa den Plads i Verden, som tilkom ham.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Til Christiania ere endvidere ankomne fra Aalborg, Skibene, der føres af Captainerne Matzen og Carlsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Copulerede i Randers. Forpagter paa Løvenholm, Hr. M. Schmidt og Jfr. M. M. Mammen. Endnu nogle Vignetter af Andersens Samling. P. Faye. Du sang Din Ungdoms Lyst, Din Længsel og Din Smerte, Hver kjendte i Dit Bryst, Eit eget Hjerte. P. H. Friemann. Den stille Bæk, hvor Rosen gynger Og speiler sig, Din Lovsang synger; Hvad Du har sagt saa smukt om den, Den synger os om Dig igjen. Rahbek. Honning Du i Danmark samled Paa den grønne Digtervang, Bakkehuset vil forglemmes, Men ei hvad Dit Hjerte sang. Riber. dets Pi Rosenkilde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Afskedstanker. ved Slutningen af Aaret 1831. Rotto: "Vittil habere potest nee fortuna nostra majus, quam ut possimus, nee natura melius, quam ut velinus conservare quam plurimos." (Cic. orat. pro O Ligario.) Jeg seer det gamle Aar mod Enden hælde, Og brat at synke ned i Tidens Skjød, Jeg seer i Aanden Mangen Taarer fælde, Som skuer op mod Aftensolen rød. Ja rort mit Hjerte Tusinde sig tænker, Som ønske Aarets - Livets sidste Dag, Som under Modgangs haarde tunge Lænker, Hensukker Tiden uden Velbehag. Og atter Tusinde, hvem Sandsets Glæde En piinlig Tornekrone satte paa, Staae sukkende, og inderlig begræde, At Lidenskabers Ruus dem ledte saa Du daler Soel, liig mine Barndoms-Dage, Men reen Du klarer Morgenhimmelen." For seent begræder jeg med Bemodsklage, De Ynglingsaar, jeg ei kan faae igjen. Jeg Rædselscener skuede hernede, Som minded om vandaliskehunnisk Old.