JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Det Wolfske Kunstberiderselskab, der kan ventes hertil i næste Uge, giver ogsaa Theaterforestillinger i Plastik, Ballet og Pantomime, og roses navnlig for de smukke athletiske Grupperinger." J Horsens have disse Forestillinger været stærkt besøgte, og Md. Mancinis gratieuse Dands vundet overordentligt bifald. Viborg Avis har leveret en Berigtigelse til den os forleden tilsendte Meddelelse om den Lærerne ved de lærde Skoler tillagte Gageforhøielse, hvori det bl. A. hedder saaledes: "Ifølge erholdt Underretning fra de forskjellige lærde Skoler kunne vi med Sikkerhed berigtige hiin Angivelse af Adjuncternes Gagering derhen, at alle de, som ikke have været over 4 a 5 Aar ved Skolen, have beholdt deres gamle 400 Rbd., og at kun de, hvis Anciennitet alt qvalificerede dem til en Smule Gageforhøielse efter den hidtil gjældende Vedtægt, have faaet det sædvanlige sparsomme Tillæg af 100 Rbd. Jkke heller er Adjunctgagens Maximum bleven forhøiet. Heraf fremgaaer det da, at den Capital (efter Forlydende 12000 Rbd. aarlig), der skal være anviist til en almindelig, gjennemgribende Forbedring af samtlige Læreres Kaar ved de lærde Skoler, næsten udelukkende er kommen Rectorerne og Overlærerne tilgode, imedens de iforveien resp. to, tre a fire Gange ringere gagerede Adjuncter saagodt som slet ikke kunne rose sig af at være blevne deelagtige i samme. Prædikanter paa 2den S. eft. Helligtrekongersdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Høimesse: Domk. Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup; Frue Kirke Hs. H. Consistorialr. Brix, Hospitalskirken. Hs. H. Consist. Brix. Aftensang: Domkirken Hr. Hr. Pastor Fonss, Frue Kirke Lic. theol. Pastor Gad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Forlangt Jndrykkelse. Maa trykkes. Fleischer. Dersom Hr. Redacteur Röe i sin Jver for at anbefale Hr. Dalgas som Stænderdeputeret for næste Sexennium, og ved at omtale den Forundring det har vakt (hvor,) at et for nogen Tid siden afholdt Prøvevalg var faldet ud i hans Disfaveur, ikke havde ladet indflyde den Parenthesis, at dette Valg var ledet af hans personlige Modstander, saa skulde jeg vist ikke have fremsat disse Linier. Da det imidlertid var mig som efter Forsamlingens Valg ledede hiint Prøvevalg, saa vil det neppe forundre Nogen, at jeg træder frem mod Hr. Ree, og siger ham, at det har forbauset mig meget, at han ikke har kunne holde sin Lovtale over Dalgas, uden ved den aldeles overflødige Parenthesis, at alludere til, at jeg skulde have havt Jndflydelse paa Valgets Udfald. Hr. Ree har derved tilkjendegivet en Fornærmelse, ei alene mod mig, men imod den hele Forsamling ved Provevalget; thi det fremgaaer af denne Parenthesis paa det Sted hvor den staaer, at de forsamlede Borgerrepræsentanter skulde ved deres Stemmegivning have ladet mine af Hr. Ree formodede Bestræbelser for Dalgas's Udelukkelse indvirke paa dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Med Hensyn til den Dom, som det Publicum der læser Hr. Rees Yttringer, men ikke veed, hvad der er passeret ved Prøvevalget, hvorom iøvrigt findes Beretning i Tillægsbladet til Veile Avis No. 143 for f. A., maae finde Anledning til i den Henseende at fælde over mig, maa jeg herved erklære: at der i Mødet, mig vit terligt, hverken er foregaaet nogen hemmelig eller aabenbar Bestræbelse for at udelukke Dalgas af Stænderfalen, for mit Vedkommende ansaae jeg ei alene en saadan for aldeles ufornøden, men jeg fandt den uværdig. hvad Forsamlingen angaaer, da maa jeg erklære, at den bestod af Mænd, der selv ere istand til at foretage et sundt Valg, og ikke behove at ledes af mig eller Nogen i den Henseende. Naar Hr. Ree dernæst debiterer, at man ved Prøvevalget ikke har havt nogen Capacitet at fremstille, der kunde concurere med Dalgas, uden Hr. Warming, da maa jeg giensvare: at jeg troer, alle de, som vare paa Valg, fuldkommen kunne concurere med ham; og jeg, med mange flere, ere af den Formening, at de Fleste ere ham langt overlegne i Kundskaber og Dygtighed til Stænderdeputeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Bekjendtgjørelser. For fraværende Slægtninge og Venner bekjendtgjøres. det sørgeligst at min elskede Kone efter 3 Maaneders haarde Lidelser ved Døden afgik den 12te Januar i hendes Alders 48 Aar; hvad jeg tabte i hende, ved hendes huuslige Fliid og ved hendes troe Vandel med mig i 25 1/2 Aars Ægteskab, føler jeg med Beemod, og 7 levende Børn begræde Tabet af en omhyggelig og kjærlig Moder, og 2 Forudgangne modtage hende i Evigheden. Aarhuus, den 14de Januar 1847. M. M. Nørbech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Börnebal afholdes i Harmonien, Onsdagen den 20de Januar 1847, Aften Kl. 6, hvis et tilstrækkeligt Antal Billetter afhændes hos Hr. Uhrmager Pallesen-Rohde indtil Mandagen den 18de Januar. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Formedelst Forandring af Bopæl agter Eieren, Slagtermester Chr. Kleis, ved Auction at bortsælge sit for Tiden iboende Sted No. 844 ved Frue Kirkerist heri Byen, som herved berammes til Afholdelse i Eiendommen Tirsdagen den 26de Januar førstk., Formiddag Kl. 11. Bemeldte Sted er bestaaende af 7 Fag Huus til Gaden med Port og en Qvist, hvori 2de smukke Værelser, 4 Fag Sidehuus, 6 Fag 2 Etage Baghuus, Gaardsplads og Brønd. Conditionerne saavelsom Adkomsterne ere forinden til Eftersyn hos Procurator Brendstrup heri Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 14de Januar 1847. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Mandagen den 1ste Februar næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver efter Begjæring af Sogneforstanderskabet for Fruering Pastorat afholdt Licitation i Wirring, Skole over Opførelse af en Skolebygning og Udhuus paa Fruering Mark, en Skolebygning i Gjesing By, samt over Opførelse af et Udhuus og nogle Forandringer ved Wirring Skole. Conditioner, Tegninger og Overslag erfares hos Proprietair Herrschend til Herrschendsgave, og Conditionerne ville desuden være til Eftersyn paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 11te Januar 1847. Blidselde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Creditorerne i Sadelmagermester her i Byen Martin Hems og Hustru Ane Marie Kirstine Schous Separationsbo indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
En Samling i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 26de Januar 1847, Form. Kl. 10, Randers Skifteret, den 29de December 1836. S. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
J Forbindelse med vor Bekjendtgjrelse af 8de dennes underrettes Actionairerne i "Iris" herved om, at der til Bestyrelsen er indkommen Forslag fra Eierne af Dampbaaden "Liimfjorden" om at Actienteressentskabet i "Iris" enten vilde kjøbe bemeldte Dampbaad eller af Jris's Overskud at kjøbe mindst 200 Actier, saafremt Eieren maatte bestemme sig til at afhænde samme paa Actier til Beløb 1000 Stkr. a 12 Rbdlr., hvilke Forslag ville blive forelagt Generalforsamlingen den 29de i d. M. til Afgjørelse. Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", den 12te Januar 1847. Stedet Nr. 82 paa denne Byes Lillegade, med tilliggende Have og Jorder paa Byens Mark, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Pengevilkaar, naar man herom henvender sig til Undertegnede. Skanderborg, den 9de Januar 1847. And. Th. Thrane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Da durch das ersolgte Ableben meines Freundes des Herrn Ludvig Walther, seit 1832 Theilhaaber meiner Handlung, die Firma von A. F. Nath & Walther erlischt, so behre ich mich hiermit die Angeige zu machen, das ich das Geschaft, wiederum wie fruer, für meine aleinige Rechnung unter der Firma von Ad. Fr. Naht & Co. ungestort fortsetten werde, und empfehle mich dem Wohl wollen meiner Freunde bestens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Lübeck, d. 1sten Jan. 1847. Adolph Friedr. Raht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
At jeg fortsætter Muurprofessionen, som forhen, og at Muursvend R. Petersen fra Dato forestaaer mit Arbeide som Mestersvend, skal jeg ikke undlade at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder og for dem som i Fremtiden. ville forunde mig deres Arbeide. Aarhuus, d. 11te Jan. 1846. ærbødigst. Ane sal. Møllers Enke, Tangen N 862.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Ledige Tjenester til 1ste Mai 1847. Da der allerede er anmeldt endeel Pladser hos mig for Tyender til 1ste Mai 1847, deels her i Byen og deels paa Landet, navnlig for Huusjomfruer, Meiersker, Stue=, Kokke= og Enepiger, en Boghandler Commis, flere Meieribestyrere & Bødkere, Avls- og Arbeidskarle samt Røgtere, saa anmodes herved de Tyender, som til den Tid maatte ønske min Assistance med at erholde Plads, om allersnarest muligt, og helst personlig, at henvende sig hertil Contoiret med deres Skudsmaal eller Anbefalinger. NB. Paa ufrankerede Breve reflecteres ikke. Aarhuus Fæstecontoir, i Januar 1847. A. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Et ungt Menneske, Søn af honnette Forældre, kan blive antaget paa en Gaard i Nærheden af Aarhuus, for at lære Landvæsenet. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
En Tøndersk Seminarist, som er det danske Sprog mægtig, kan undervise, foruden i de saakaldte Skolevidenskaber, i fransk Sprog, i Musik og Tegning, og gjerne paatager sig Underviisning i Botanikens og Agricultur-Chemiens Begyndelsesgrunde, søger til 1ste Mai en Huuslærer. plads, helst i det sydlige Jylland eller i Nordslesvig. Herpaa Reflecterende behage at aflægge Breve, sign. fre. K., hos Hr. Kjøbmand Brøchner i Fredericia. Huusjomfru søges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
For en ung Pige af god Characteer, som under Huus moderens Veiledning kan paatage sig at bestyre en lille Huusholdning, og som tillige har lært Meieriet, er Plads ledig til 1ste Mai næstkommende paa en mindre Gaard i Nærheden af Aarhuus. De herpaa Reflecterende bedes personlig eller i portofrie Breve at henvende dem til Enkemadame Qvist, boende hos Uhrmager Stougaard i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Pharmaceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Paa Apotheket i Viborg bliver til 1ste Mai d. A. Plads ledig for en duelig Medhjælper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Pharmacent. En med gode Anbefalinger forsynet Medhjælper kan til förstkommende Mai erholde Ansættelse hos Apotheker, Richter i Bogense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Gouvernante søges. Til førstkommende Mai er en Plads ledig for en Gouvernante, som, foruden de almindelige Skolevidenskaber, kan give Underviisning i Tydsk, Fransk, Fortepiano og Fruentimmer=Haandarbeide; Lønnen circa 80 Rbd. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. De herpaa Reflecterende ville behage at melde dem inden 16de Januar, personlig eller i frankerede Breve, til Hr. Fæstemand Baadsgaard i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Emploi søges. En Handelscommis, der har lært Colonial- og Producthandelen, samt er godt bekjendt med Contoirforretninger, ønsker sig en Plads til 1ste Mai d. A. Det bemærkes, at han har været 12 Aar paa det Sted, hvor han endnu er, og hvorfra han anbefales for Flid, Dygtighed og Troskab Herpaa Reflecterende vilde behage at henvende sig i frankerede Breve til Fæstecontoiret i Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
En velvoxen Dreng med gode Skolekundskaber kan til Mai 1847 blive antaget i Handelslære hos en driftig Kjøbmand i Horsens, og i Læretiden erholde Klæder og Alt frit i Huset, naar man personlig eller i portofrie Breve henvender sig til Fæstemand Baadsgaard i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Et ungt Menneske, som har nogen Øvelse i Contoirforretninger, eller en confirmeret Dreng, som regner og skriver godt, kan faae en Ansættelse paa et af de mindre Told contoirer i Jylland. Nærmere Underretning erfares hos Toldfuldmægtig Henrichsen i Aarhuus. Trøyborg Hovedgaard, og en under Trøyborg Gods hörende Aalsgaard, begge beliggende i Ribe Amts søndroDeel, omtrent 2 Mile nordlig for Töndern, blive ved Auction stillet til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1848.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Auctionen over Hovedgaarden bliver afholdt i den förste Halvdeel af Juni Maaned 1847, og Conditionerne blive forinden fremlagte paa Gjæstgiverstederne i de danske Provindsers og Hertug dommers större Byer. Alt efter nærmere stedfindende Bekjendtgjörelse. Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Med nye Mallaga Figen, Rosiner & Citroner, nye franske Svedsker, Cathrineblommer, Confect Rosiner at Krakmandler, syltet Ingefær & Soja, m. m., anbefaler J. H. Hansen. Kolding, i Januar 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Et Fartøi paa c. 15 til 20 Læster ønskes fragtet til Foraaret til Island for en Tid af 5 a 6 Maaneder. Portofrie Breve, mk. B. 376, tilsendes det Berlingske Contoir i Khvn, inden 14 Dage, hvori Fragten bedes opgiven. Halsbind, moderne og solide, hvoriblandt nye Facons af svært Atlask, fiint Brunell, samt Uniformsbind, bekommes udenfor Mindeporten i Enkemadame Bonnesens Sted; gamle Bind overtrækkes og repareres hurtig; Alt til billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Den Leilighed som Hr. Brændeviinsbrænder S. Thomsen, har beboet i hans forhenværende eiende Gaard, ved Aaen, kan strax eller til April Flyttetid faaes tilleie, samt nogle gode Kornlofter, og en tør Kjelder. M. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
En god Kobber-Grubekjedel, paa 11 Tønde Rum, kan faaes tilkjøbs hos M. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
Ægte, friske romanske Strenge, nylig hjemkomne, saavelsom gode ordinaire Strenge til Violin, Guitar, Bas og Violoncel, faaes i den Jessenske Boghandling. Extra gode, lysegrønne Asier a 2–3, pr. Stk. faaes F. J. Chr. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-15
De saameget efterspurgte Christianfeldter Lys ere atter arriverede hos J. W. Andersen paa Vestergade. Bøgebrænde, godt, tørt, storslaget, faaes hos C. Fauerschou jun En hvid Søegriis, med en sort Plet paa det venstre Øre, et Kliv i Børstene over Lænden, er bortgaaet fra Undertegnede. For Tilveiebringelsen af benævnte Griis loves en Douceur, naar man henvender sig til Gaardmand Jens Sørensen Vævmann i Mundelstrup eller til Eieren, Gaardmand Rasmus Jensen i Zeuthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
No 10. den 16 Januar. Løverdagen. Kongelig privilegeret Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Tilbageblik paa Aaret 1846. for--
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
Ruslands Krig med Tscherkesserne har bortrevet Tusinder, uden at det mægtige Keiserrige har faaet nogen Erstatning for det udøste Blod. Keiser Nicolaus har indlemmet Polen i Rusland, stillet de romersk catholske Geistlige i dette Rige under Politiets Opsigt, tvunget Jøderne i Polen til at aflægge deres Nationaldragt, til at opgive deres Handel ved Grændsen og beskjæftige sig med Jordbrug i det Jndre af Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
England bevægede sig i sin store Virkekreds, uden at gjøre noget Hovedslag i nogen Retning. Dets Krig i Ostindien kostede det umaadelige Summer; den mod China blev rigeligt betalt med klingende Sølv. Englands Handel blev i sin Blomstring; dog kunde det ikke afhjælpe Hungersnøden i det ulykkelige Jrland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
Frankrig har ei heller i dette Aar høstet gyldne Frugter i Algier. Denne gamle Røverrede har kostet Frankrig mange af dets Børns Blod, og hvor er Enden paa Blodsudgydelsen at øine? Kong Ludvig Philip har forstaaet, ogsaa i 1846 at opretholde sit Lands Rolighed. Ved sin yngste Søns Giftermaal med den spanske Prindsesse syntes Fredsbaandet mellem Frankrig og flere andre Stater at ville løsnes; imidlertid har man dog, af Diplomatiens Vei, vidst at holde Sværdet i Steden. - Store Oversvømmelser have hærget Landets skjønneste Egne og bragt Tusinder til Bettelstaven. Med Urolighederne i Spanien og Portugal. staaer det omtrent ved det Gamle. Hvad oplyste Mænd have fremkaldt, har Klærkepartiet søgt at trænge tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
J Jtalien og i Schweiz har Jesuitismen udstrøet Tvedragtens Sæd. Midt i Forvirringen opgik i Rom en lysende Stjerne, hvis Straaler udgjøde sig ikke blot over Jtalien, men over hele Europa. Denne Stjerne hedder Pius den Niende. Ved denne værdige Kirkefyrstes energiske Optræden for Sandhed og Ret bevægedes man, selv i store Staters Cabinetter, til at føre et andet Sprog, end hidtil. Om Tydskland kan man sige: Saamange Hoveder, saamange Sind. Mangt et Uveir syntes at opstige paa dets politiske Horizont, men intet er brudt løs. Hvad der voldte størst Bevægelse, var Fristaten Krakaus Jndlemmelse i Østerrig. Jmidlertid er dog Alt forblevet roligt. Man er kommen til den Erkjendelse, at Krigen, hverken for Throne eller Folk, bringer Velsignelse eller Frelse. Den Hovedjernbanelinie, som gjennemskjærer Tydskland, og hvorved Nordsøen forbindes med det adriatiske Hav, Linien fra Hamborg til Triest, er i afvigte Aar fuldendt. Jntet Aar har der i Hamborg fundet saamange og saa betydelige Fallitter Sted, som i det nys forgangne. Man kan regne en Bankerot paa hver Dag af Aaret, og samtliges Beløb andrager 7 til 8 Millioner Crimk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
Det nabolige Venskabsforhold mellem Sverrig, og Danmark er blevet mægtigt bestyrket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
Kongen af Danmark har besøgt sine Stater. Fandt end den høihjertede Monark ikke allevegne blandt sine tydske Undersaatter aabne Hjerter, som han tidligere pleiede, saa var Grunden visselig ikke hos Kongen, om hvis ædle Tænkemaade Jngen tvivler, men i et fjendtligt Parties Agitationer. Er det end lykkedes disse at bevirke en Spaltning mellem Konge og Folk, saa tør man dog til den gode Aand, som besjæler Kongen og Folket i Hertugdømmerne, sætte den Fortrøstning, at Alt vil vorde lykkeligt udjævnet af Fredens Vei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
Blandinger. Cholera er i stærk Anmarsch mod Europa. J Staden Tauris ere 15000 Mennesker døde deraf, og en stor Mængde Jndvaanere vare flygtede bort derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
Under Corvetten Galatheals Ophold ved Shanghoe fandt den 3die August en saa hæftig Jordrystelse Sted, at Folket i Forfærdelse herover styrtede ud af deres Huse, Uhrene standsede og Tagstenene begyndte at rasle ned. Rystelsen vedvarede næsten uafbrudt i 2 Minuter. Man følte en Trykken over Brystet og Qvalme ligesom ved begyndende Søsyge, og denne Fornemmelse vedblev hos Mange endog en halv Time efter Rystelsens Ophør. Der paastodes, at en større Stad i det Jndre af China havde lidt betydelig Skade ved denne Jordrystelig og at en stor Deel Mennesker, havde tilsat Livet derved. Nogle Dage derefter forklarede en lærd chinesisk Naturforsker sine ukyndige Landsmænd Aarsagen til denne Jordrystelse saaledes: "Den Jord, paa hvilken vi boe, hviler paa en overordentlig stor Hvalfisk, hvis Ryghud lider af den stadige og tunge Byrde, saa at den tidt kommer til at kloe. For at skaffe Fisken nogen Lindring, er det nu indrettet saaledes, at en Kæmpe er sat til stadig at klappe og stryge Hvalfiskens Ryg; men forleden Morgen, hiin 3die August, hændtes det, at Kæmpen var falden i Søvn, og Hvalfisken, som savnede den vante behagelige Berørelse, blev derover urolig og begyndte at ryste sig saaledes, at hele Jorden kom til at hæve."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
Til en stor Diner, som Prindsesse Adelade af Frankrig gav i Slottet Randeau, og som bivaanedes af hele den kongelige Familie, var ogsaa en fattig Landsbypræst bleven indbuden. Han havde den Ulykke, at forglemme, at de Vine, man drikker ved fyrstelige Tafler, ere noget stærkere, end de, der nydes i en Landsbypræstegaard. Han tømte derfor, i al Gemytlighed, sit Glas ligesaa ofte, som han pleiede at tømme det hjemme. Følgenderaf var, at han, mod Slutningen af Maaltidet, indslumrede født. Men destoværre blev det ikke ved denne negative Virksomhed, men hans Velærværdighed begyndte ogsaa at snorke høit ved det kongelige Taffel. Den uharmoniske Støi vakte naturligviis i høieste Grad alle hans Naboers Opmærksomhed, og Forundringen meddeelte sig efterhaanden dem, som sadde længere borte. J dette Øieblik gave Kongen og Dronningen Tegn til at ophæve Taffelet; samtlige Gjæster reiste sig, med Undtagelse af den Ulykkelige, som en behagelig Drøm holdt fangen i sine Baand. Synet af den sovende Præst, som med den største Sielsro snorkede paa sin Stol, var saa comisk, at kun faa af de Tilstedeværende kunde beholde en alvorlig Mine, og en almindelig Latter greb med electrisk Hurtighed ikke blot alle Gjæsterne, men ogsaa Betjentene. Da traadte Dronningen med Værdighed hen for Forsamlingen og sagde med høi Alvorlighed: "For Dem, mine Herrer, som hver Dag leve i Overflod og kunne have alleslags Vine paa Deres Bord, er det vistnok let, at bevare Deres Bevidsthed ved Nydelsen af denne Drik. Men den gamle Mand, af hvem De lee, lider ofte Mangel paa det Nødvendige, for at kunne understøtte de Fattige; hans sædvanlige Drik er Vand, og hvad der her er mødt ham idag, er let at undskylde." Derpaa vendte hun sig til Overstaldmesteren og sagde: "De ville lade spænde for min Vogn og kjøre Hr. Pastoren hjem. Man skal ogsaa sige ham, at jeg beder ham modtage 200 Francs til de Fattige i hans Menighed." - Jngen vovede mere at lee af den gamle Landsbypræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
Som bekjendt, havde den engelske Gesandt i Paris, Lord Normanby, gjort Vanskeligheder ved at deeltage i Nytaars-Gratulationen, saafremt der af det diplomatiske Corps derved skulde udtales nogen Lykønskning i Anledning af Montpensiers Giftermaal. Derved sattes de øvrige Diplomater i en stor Forlegenhed, idet de fandt, at det umuligt kunde Fader an, at undlade en saadan almindelig Høflighedsyttring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
J denne Forlegenhed optraadte den svenske Gesandt, Grev Løvenhielm, som Mægler, og foreslog, at man nok skulde lykønske Kongen til hans Søns Giftermaal, men derved undgaae Ordet "Giftermaal, i hvis Sted han foreslog at sætte, nye Familieglæder." Glad ved at finde denne Udvei, indvilgede Lord Normanby i Gratulationen, og Kongen, hvem det fremfor Alt var om at forebygge den engelske Gesandts Udeblivelse, var ogsaa tilfreds dermed. Men Gesandten faldt alligevel i Snaren, thi umiddelbart efter at Kongen havde endt sit Svar, var Dronningen traadt frem med Prindsessen ved Haanden, præsenterede hende høitideligt for det diplomatiske Corps med de Ord: "Jnfantinde Luisa, Hertuginde af Montpenster! Og uagtet Gesandten søgte at forskandse sig bag ved sine Cavalerer, vidste Dronningen dog at finde ham, og da hun forestillede ham "Jnfantinden, fremstammede han forlegen nogle kolde Høfligheds-Formularer. Hvor uudtømmelige de Pariser Tyve ere i deres Opfindelser, derpaa afgiver Følgende et nyt Beviis: Nys træder en velklædt Herre, med en lille Dreng ved Haanden, ind i en elegant Boutik, og spørger om Prisen paa en Sølv=Tobaksdaase. Man forlanger 50 Fr., hvilken Priis imidlertid forekommer Kjøberen, for høi. Han byder 40, langtomlænge bliver man enig om 45 Fr. Kjøberen stikker Daasen i Lommen, fremtager en velfyldt Pung, og lægger den paa Disken. Da bemærker han pludseligt, at Drengen er forsvunden. "Min Gud!" raaber han ængsteligt: "Paul er gaaet ud, den arme Dreng kan let forvilde sig!" Bekymret styrter han ud, for at opsøge Drengen, idet han lader sin Pung blive liggende paa Disken. Kjøbmanden aner intet Ondt, saameget mindre, som den fulde Pung ligger der. Da der imidlertid hengaae nogle Minuter, uden at Kjøberen kommer igjen, begynder han at fatte Mistanke, og aabner Pungen. Den var virkelig fyldt, men – med Kobberpenge af omtrent 3 Fres. Beløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-16
Hos Bønderne i Gallizien ulmer det endnu under Asken. Bønderne sige, at hvis de havde vidst, hvorlidet deres Lod vilde vorde forbedret, havde de ikke ladet een Adelsmand ilive, og true med, ret snart at indhente det Forsømte.