Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-07-21
Bekiendtgiørelser. Anledning af den Bekiendtgiørelse i Fyens Stifts Aviser Nr. 55 under Strib den 6te Julii, hvorved Vedkommende har villet deels bekiendtgiøre og deels undskylde den Ulykke, der samme Dag vederfaredes Stribs Færge, ved det den kanerede med 9 Heste, og 8te Folk, da 4re Mennesker og nogle Heste satte Livet til, bør det mig ikke at være stiltiende ved de Undskyldninger Vedkommende have anbragte, nemlig At Stormen (forbemeldte 6te Julii) var saa haard, at Snoghøis den store Færge, som samme Dag var over med henved hundrede Personer, var i samme Fare, da Folkene stode i Vand til midt paa deres Liv i Færgen, og var kun faae Minutter tilbage for dem. Hvilket jeg herved erklærer at være falsk, opdigtet og den største Usandhed, da min Færge ei var i mindste Fare, langt mindre fik den saa meget Vand ind der kunde være til nogen Hinder, uden maaskee for nogle Fruentimre her af Erritzøe, hvis Pyndt blev lidet bestænket, fordi de ikke, efter min Færge Skippers Advarsel, vilde opholde dem paa det Sted i Færgen, hvor de kunde være frie for Overstænkelse; hvorom alt Hr. Lieutenant Petersen fra Colding og Hr. Petersen fra Winff, der samme Gang vare med paa Færgen, kan være Vidne. Strax derpaa gjorde Færgen den anden Reise med en Deel fra Frideritz, Veile og Tolding, og om Eftermiddagen gik Færgen over med mine og ne Børn og Huusfolk, uden at man engang troede, derved kunde være nogen Fare. Ja til des større Overbeviisning for det høistærede Publicum, at Stormen den Dag ikke var saa haard, man jo uden Fare kunde beseile Beltet, naar man brugte den tilbørlige Forsigtighed, og ei indtog meere enten af Folk eller Heste, end man vidste at kunde komme vel afsted med, tiener endnu dette at Middelfart Færge gjorde 9 Reyser samme Dag, uden at befrygte mindste Fare. Derfore ligesaa tilforladelig den Efterretning er om Snoghøis Færge, ligesaa tilforladelig er og den anden: at en Baad med 11ve Menneskeer under Bierre=Herred, og en anden med 13 Personer imellem Colding og Middelfart skal aldeles være blevne borte; thi ingen enten her, i Colding eller Middelfart har hørt eller veed noget derom, uden hvad man i denne fra Strib givne Bekiendtgiørelse har læst. Ved disse opdigtede Usandheder troe de nu at have gjort alting godt igien og at have afvendt al Mistanke om deres Uforsigtighed og Forvovenhed, naar de kuns kan faae Publicum til at troe, at der er ligesaa stor Fare ved at gaae over med Snoghøis Færge, som med Striibs, og at ved Snoghøi bruges ligesaa stor Uforsigtighed og Forvovenhed som ved Striib. Men aldrig har jeg været saa svag, at jeg enten ved Trudsler eller fordi Folk absolut ville, eller for at nyde en ringe Fordeel nogensinde har ladet min Færge saa haart belæsse, eller truet mine Folk til at indtage videre, end hvad de sel har villet, hvorved Færge tillige med Folk og Gods kunde sættes i Fare, og ei heller med Guds Hielp nogensinde skal skee. Tillige kan jeg og forsikre, jeg hverken selv eller ved andre har søgt at formaae nogen til at søge dette Færgested, men saadant har jeg altid overladt til enhvers Godtbefindende; men at jeg holder Færgeløbet saaledes i Stand, at Folk kan faae Lyst og Villie til at søge Stedet, formoder jeg ingen legger mig til Last. Jeg kan altsaa ikke indsee, hvad der har bevæget Vedkommende til at bruge disse opdigtede Undskyldninger uden dette har været deres Trøst, commune naufragium dulce. Snoghøi den 18de Julii 1786. G. Fibiger. ved offenlig Auction at bortsælge fornævnte hans tilhørende Eiendomsgaard i Høien Sogn, Coldinghuus Amt, enten udi saadanne Parceller, som hele Gaardens Marker ere inddeelte udi, og af Libhabere kan tages i Øyesyn, eller og Gaarden samlet, da Auctitionen paa disse forskiellige Maader bliver holdet, alt ligesom Libhabere maatte gives, hvorved tiener til Efterretning, at og Gaarden sælges udi Parceller, tiltrædes samme strax at dyrke uden Besætning, og hvormed da følger til hver Parcel visse Fag Huus af Gaardens Bygning, som Kjøberen selv lader nedtage og bortflytte, men skeer det, at Gaarden samlet bliver solgt, kan det skee baade med den hele Jndavling af Korn og Høe, og uden Jndavling, i første Tilfælde at tiltræde strax, og udi sidste at antages til 1ste Mai 1787, dog uden Besetning, som Kiøberen selv anskaffer. Gaarden, som bestaaer af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb.,er beliggende udi en særdeles frugthar Egn, en Miil fra Weile og 2 Mile fra Colding, hvis Agerjord og Engbund af alle Kiendere kan erfares at være frugtbar og holdt i god Stand foruden andre Herligheder, af fornøden Gierselhug og overflødig Tørveskiær, og er intet indestaaende udi Gaarden til den Kongelige Casse, Parcellerne ere beqvemmelig inddeelte af den Kongel. Land=Jndspecteur, og Gaardens Hartkorn, derpaa reparterret, hvorom Libhaberne kan faae alt fornøden Efterretning paa Gaarden; ligeledes og om Conditionerne, som meget føyelig for Kiøber eller Kiøberne, endog i Henseende til Betalingstiden kan ventes indrettede; de ville altsaa behagelig indfinde sig paa Øxviggaard bemeldte Dag og Tid, hvor Auctionen foretages. Colding, den 29de Junii 1786. H. Junghans, Auctions=Directeur.