Københavns Adresseavis, 1774-08-31
Keiseren lod bygge nye Barker, omtrent i den Form og Størrelse som Brigantiner. Det Guld og den Mangfoldighed af Farver, som de vare bemalede med, gave dem meget smuk Anseelse. De vare bestemte for Keyseren, hans Moder og de øvrige Personer af hendes Følge. Men ved et Tilfælde, hvilket saavel Keyseren som alle andre skulde have seet forud, kunde de slet ikke bruges. Kulden er i Peking stor, og dog skulde denne Fest høytideligholdes i den stærkeste Vinter. Man kunde derfor let slutte, at Floden, da ikke vilde være seylbar. Jkke desmindre forsikkrede nogle Mandariner, at de vidste Midler til at rydde disse Hindringer af Veyen. De angrebe Sagen paa følgende Maade. Efter deres befaling bleve nogle Tusinde Chineser bragte tilsammen, hvoraf nogle uden Ophør saavel Dag som Nat maatte slaae i Vandet, og holde samme i Bevægelse, paa det at det ikke skulde fryse; andre vare i Arbeide med at brekke den Jis, som havde lagt sig, uagtet deres Kammeraters Bemøyelse, og atter andre vare bordrede til at trekke Jisstykker. ne ud af Strømmen. Dette strænge Arbeyde varede henved 3 Uger. Men da Frosten stedse tog meere til, saa maatte de tilsidst dog ophøre dermed. Denn, som havde gjort Forslaget, blev ikke videre straffet, end at han skulde miste sin Løn i et heelt Aar. Straffen var meget ringe i et Land, hvor det ellers koster Livet, naar man ikke er i Stand til at opfylde det, som man har lovet. Barkerne bleve derfor erklærede for ubrugbare, og derimod blev befalet, at man skulde betiene sig af Slæder. Men tilforn havde man med en utrolig Iver arbeydet paa de andre Udziringer, som bestode i følgende: Paa begge Sider af Floden vare Bygninger af forskiellig Art opreyste. Her stod et fiirkantet, trekantet Huus med alle sine Værelser; hisset saae man et rundt Tempel, eller anden deslige Bygning. Længere frem vare atter andre, hvis Bygning saaes paa hundrede Maader forandret, og som forlystede Øynene allevegne, hvor man henvendte sig. Hvor Floden udvidedes og afvigede fra den lige Linie, vare andre Bygninger, anbragte, som hvilede paa Støtter, der vare nedrammede i Vandet, og som stode deels tre, deels fire og flere Fod høyt, men for Vandets Overflade, ligesom Bygmesterne havde fundet det for got. De fleste af disse Huse dannede Øer, til hvilke man kom paa Broer, som særdeles vare forfærdigede dertil. Nogle vare gandske og aldeles afsondrede, og laae for sig selv, andre, som stode tæt tilsammen, blevne forbundne med hinanden ved aabne Buegange. Alle disse Bygninger vare forgyldte, malede, og smykkede efter dette Lands beste Smag. Hver af dem var bestemt til et særdeles Brug. Udi nogle vare Chore af Musikantere, i andre Selskabe af Skuespillere; i de fleste befandtes Taffeler med Frugter og andre til Vederqvægelse tienlige Spisevare, samt Throner for Keyseren og hans Moder, i Fald det maatte behage dem at udhvile derudi, J Staden viste sig et ikke mindre prægtigt Syn. Fra den Port imod Vesten, hvor igiennem Toget skulde skee, indtil Keyserens Pallads, vare intet uden prægtige Bygninger, bedekkede Gange paa Pillere, enkelte Fløybygninger, Rader af Pillere, Lystgange, halvrunde Skuepladse, med Seyerstegn, og andre Pillere og Støtter efter den chinesiske Bygningsskonst. Alt dette var ziret med paabundne Frugter, omhængte Blomster og andre Ziirligheder, som gave et meget behageligt Syn, da de vare forfærdigede af den skiønneste Silke af mange Farver. Guld, uægte Diamanter og andre Ædelstene af dette Slags skimrede, ligesom paa alle Sider. En Mængde Speyle af poleret Metal forhøyede dette Skuespil endnu mere. Det Mellemrum, som afsondrede disse Huse fra hinanden, indeholdt konstige Bierge og Dale, som efterlignede de naturlige, og forestillede de behageligste Ørkener. Derhos vare anbragte Vandspring og henledet Bekke, samt plantet Træer og Buske, og opført vilde Dyr i naturlig Stilling, ligesom de vare levende. Paa Toppen eller og paa Brinkerne af disse Bierge saae man Bonze=Klostere med deres smaa Templer og Afgudsbilleder, til hvilke der vare særdeles Fodstier. Paa andre Stæder vare Træe= og Frugthaver, anlagte. I mange af samme stode Viinranker med Druer, i andre stode Træer, som havde Blomster og Frugter. Man kunde neppe adskille alt dette fra det Naturlige. Længere frem stode Børn, der vare udklædte som Aber og andre Dyr, der gjorde alle Bevægelser, hvori man havde underviist dem. Da de virkelig vare indhyllede i Dyrehuder, saa var Bedrageriet næsten umerkeligt. Andre Børn forestillede Fugle paa Pillere eller Støtter. Udvendig vare disse Støtter omvundne med Silke, og indvendig neden i den befandtes Mænd, som styrede de oven paa staaende Børns Bevægelser. Andensteds vare Frugter anbragte af en usædvanlig Størrelse, hvorudi ligeledes befandtes Børn. Disse Frugter aabnede sig Tid efter anden, for at lade Tilskuerne see det, som de havde i sig. Langs med Floden paa visse Afstande fra hinanden stode Chore af Musikantere, Selskaber af Skuespillere, Taskenspillere og andre deslige Konstnere. Enhver gjorde sig Umage for, efter sin Styrkes og Videnskabs Maade at forestille noget, som maatte befalde, om ikke Keyseren og hans Moder, saa dog i det mindste en af de Store i deres Følge, for at blive antagen i hans Tieneste. Enhver Jurisdiction havde sit eget Theater, som sammes Lemmer havde paa deres Bekostning ladet opbygge og udpynte, ligesom ogsaa Stadtholderne i Provindserne og andre Store i Riget havde gjort. Den Mangfoldighed der var af Løgter, og den Maade de vare ophængte paa, forhøyede dette Skuespil. De vare alle af forskiellige Former, og forestillede Fiske, Fugle, fire fødde Dyr, Kar, Frugter, Blomster, og Barker af allehaande Størrelse. De vare af Silke, Horn, Glas, Perlemoer, malede, broderede, o. s. v. Saa snart Verket begyndte at faae nogen Form, blev det enhver paa det strengeste forbudet at røge Tobak i denne Gade, paa det at derved ikke skulde foraarsages nogen Ulykke. Nogle Uger for Festen bleve Gaderne, som ere usædvanlig brede, afdeelte i tre Dele, paa det at Fodgængere, Ridende, og den heele uendelige Mængde Folk, som den gang var forsamlet i denne Hovedstad, kunde med Beqvemmelighed see alle Ting. Midten var for de Ridende, begge Sider for Fodgængere, nemlig den ene for de Ankommende, og den anden for de Bortgaaende. For at vedligeholde denne Orden, vare nogle Soldater med en Pidsk tilstrekkelige. Paa denne Maade saae mange tusinde Mennesker i nogle Timers Tid gandske magelig det, som de uden denne Forsigtighed maaskee ikke kunde have seet i storten Dage. Da det i China er imod Skikken, at Fruentimmer lader sig offentlig see, og det var dog billigt, at de ogsaa nøde denne Fornøyelse, saa havde Keyseren ogsaa sørget herfor, og fastsat særdeles Dage for dem allene. Paa denne Tid var det ingen Mandsperson tilladt at lade sig see paa Pladsen. Paa denne Maade blev enhver stillet tilfreds, og kunde fornøye sin Nysgierighed, uden at forsee sig imod Skikken og Velanstændigheden.