JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Adskilligt. De af Mehemed Aly paabegyndte Arbeider til Nilens Jnddæmning fortsættes med mageløs Jver. Over 12,000 Arbeidere ere dertil inddeelte i Regimenter og casernerede paa begge Bredder ved Damiette og Rosette; deres Antal forøges endnu bestandigt. J Alexandriens Arsenal er forfærdiget 100 Maskiner til Vandets Udpumpning. Dersom det, hvad Alting synes at love, lykkes at overvælde Floden og at kunne regulere dens Oversvømmelser, saa vil Ægypten opnaae en mageløs Velstand. Paa Marschal Marmonts Raad har Vicekongen paa den meest smigrende Maade indbuden Hr. Brunel, Thems-Tunnelens Bygmester, til at komme til Ægypten og tilbringe et Par Maaneder ved Nilens Bredder, for at understøtte Foretagendet med sine Raad og Erfaringer. Dersom han ikke selv kunde komme, har han bedet ham: i det Mindste at sende en anden kyndig og paalidelig Mand. Niil-Arbeiderne ville værdigen blive kronede ved Anlægget af en Jernbane fra Sue; til Kairo, hvorved der, igjennem det røde Hav, vil blive aabnet Europa en hurtig og sikker Communication med Ostindien. Medens den ægyptiske Hær under Jbrahim Pascha hæriede Morea, havde Alexandrien kun 30 uerfarne Skibsbygmestere, og høibordede Skibe kunde blot med megen Vanskelighed løbe ind i Havnen, nu derimod har Alexandrien et stort Arsenal, en Marine skole og en veløvet Eskadre, der commanderes af Officierer, som have erholdt deres Dannelse i England og Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Belgierne ville tilegne sig Æren for den delige Opfindelse af Bomberne. En belgisk Journal søger at documentere dette ved at anføre: at Brabanterne allerede i Aaret 1356, i Krigen imellem Brabant og Ludvig af Male, Greve af Flandern, kastede Bomber i Fægtningen ved Santeliet. Forend denne Dag finder Mari Historien intet Spor til dette Kasteskyts. Chaler er nu aldeles ophørt over hele Sverrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Tirsdagen den 3 Februar 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Jndenlandsk. J Torsdags Aftes tog Hs. Majestæt Kongen, igjennem de smagfuldt oplyste Gader og under Folkets uafbrudte Glædesraab, til det kgl. Theater. Hs. Majestæt Dronningen var ved Upasselighed forhindret fra at være tilstede; men Hs. Majestæt ledsagedes af de kgl. Prindser, Prindsesser og det øvrige kgl. Huus. Ved Jndtrædelsen i Theatret modtoges Hs. Majestæt med et mange Gange gjentaget Hurraraab, hvorefter følgende, af Hr. Professor J. L. Heiberg forfattede Sang blev afsjungen: "Fort af Tiden paa dens Vinger, Gaaer en mægtig Verdensaand; Evig for det Nye, den bringer, Løser den et gammelt Baand. Dog mens Alt ustadigt svinder, Er der eet, som ei forgaaer Kjærlighed er Det, som binder, Den er Magten, som bestaaer. Held den Drot, hvis Magt er grundet Dybt i Kjærlighedens Magt! Held det Folk, til Tronen bundet Ved den elskeligste Pagt, Fredens Budskab, Farvebuen, Lyser over Strøm og Ark, Og med Grenen flyver Duen Til den elskte Patriark. Hvad der spredes, vil sig samle: Eet der er, som ei vil flye: Kjærlighed er her det Gamle, Kjærlighed er her det Nye. Du, som ved Din Mildhed seirer, Du, som hersker i vort Bryst, Du, hvis Fest vort Hjerte feirer, Fredrik, hør vort Hiertes Røst! Efter Sangen, saavelsom da Hs. Majestæt forlod Theatret, gjenlød Folkets gjentagne Jubelraab. – "Borg fogdens Bryllup, originalt idyllisk Drama i to Acter af Hr. Skuespiller W. Holst, og "Alferne", originalt Skuespil i een Act af Hr. Professor J. L. Heiberg, vare de givne Stykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Følgende korte Afrids af Hs. Durchl. Landgreve Carl af Hessens militaire Løbebane forekommer i en Tale, som Lieunant v. Ende holdt ved en Fest, det i Hanangarnisonerende hessiske Grenadeer-Regiment, for hvilket Hs. Durchl. er Chef, den 19de Decbr. foranstaltede i Anledning af den ærværdige Fyrste-Oldings 90de Fødselsdag. "Sin militaire Løbebane begyndte han i sit 9de Aar, i et Grenadeer-Regiment, som Capitain, hvortil hans Bedstefader, Landgreve Wilhelm den Ottende, 1753 udnævnte ham. Allerede i Septbr. 1755 blev han Oberst og Chef for det Regiment, der endnu idag med Stolthed bærer hans Navn. Fra sit 10de til 12te Aar opholdt han sig i Göttingen; derpaa begave han sig til Kjøbenhavn, hvor han forblev indtil 1762 og erholdt et dansk Regiment. Efter den Tid anførte Hs. Durchl. personlig dette Regiment i Feldttoget til Mecklenburg. Efter Hubertsborger=Freden tilbragte han en Tid i Haag og Hanau. Frederik den Stores glorværdige Bedrivter bevægede ham til at træde under den preussiske Fane, som Volonteur, og at deeltage i den korte Krig imellem Østerrig og Preussen, der allerede 1779 endtes med Freden ved Teschen. Dette korte Tidsrum var imidlertil tilstrækkeligt til at erhverve ham den store Konges Agtelse og Kjærlighed. Han havde hos den unge Fyrste opdaget saa megen Elskværdighed og saa mange Aandsanlæg, at denne stedse maatte være i hans Nærhed, og at hans Omgang blev ham uundværlig. Men snart kaldte ham andre Baand tilbage til Danmark, hvor han formælede sig med en Prindsesse af det kongelige Huus. Af dette lykkelige Ægteskab udsprang tre Prindser, som vare deres store Fader værdige. (Desvære er ikkun een af dem endnu i Live.) Velfortjent Lykke fulgte saaledes vor JubelOlding fra Trin til Trin paa Ærens Trappe, indtil en General-Feldtmarschals Værdighed; en Vice-Konges i Norge; en Statholders og General-Gouverneurs i Hertugdømmerne Holsteen og Slesvig. J den svensk russiske Krig maatte Danmark, i Følge de bestaaende Tractater, lade 12,000 Mand fra Norge rykke ind i Sverrig. Landgreven fik Commanden over samme, og hans ældste Søn og Danmarks nuværende Konge, dengang Kronprinds, ledsagede ham. Strax efter at Armeecorpset var trængt ind i det sydlige Sverrig, tog Landgreven et heelt svensk Regiment fangen; rykkede, efter en kort Modstand, for Gothenborg, og vilde uden lang Beleiring have indtaget denne Stad, naar ikke den engelske og preussiske Gesandt havde nedlagt Protest derimod, under Trusel af, at England og Preussen, vilde angribe Danmark baade til Vands og til Lands, dersom Man ikke afstod fra Krigens videre Fortsættelse. Ved disse tvende Magters Mægling kom da Freden i Stand, og Landgreven førte igjen sit Corps tilbage over den svenske Grændse."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Den 15de Jan, holdt Kunstforeningen sin berammede Generalforsamling, hvorved Bestyrelsen forelagde Selskabet den af vedkommende Censur-Committee afgivne Bedømmelse over det Project, som var indkommet for at løse den for Aaret 1834 udsatte architectoniske Opgave, "Hvorledes Levningerne af Frederiks- (Marmor.) Kirken kunde benyttes, for deraf at udvikle og fuldende en architectonisk Composition." Dette Project gaaer ud paa, at anvende Bygningen til et "Museum for Sculpturarbeider, og er forfattet af Hr. Professor Hetsch, der for samme tilkjendtes den udsatte Præmie af 400 Rbd. Sølv. Da et Antal af Selskabets Medlemmer havde indgivet en Protest imod den paatænkte Virksomheds Plan for 1835, saa blev der ballotteret paa: 1) om der i Aar skulde udsættes theoretiske og practiske Priis opgaver?" (Da Stemmerne herom vare lige, 81 for og ligesaa mange imod, saa deciderede, i Følge Selskabets Love, Formanden og stemte for Administrationens Forslag.) Og 2) om Bestillingerne af forskjellige Kunst gjenstande skulde finde Sted i Aar eller ei. (Herimod havde Protesten fornemmelig været rettet, i den Forudsætning: at Bestillinger hindrede det frie Valg og paalagde Selskabet den Forpligtelse at modtage det bestilte, i hvordan det end var bleven udført.) Da kun 76 Stemmer erklærede sig for Bestillings-Systemet, men 88 derimod, blev dette saaledes af Generalforsamlingen forkastet. Som en Følge af denne Beslutning fandt samtlige Medlemmer af Selskabets Kunst-Committee, sig foranledigede til den Erklæring: at de ønskede at fratræde deres Function. (Kbhpst.) Chefen for fyenske Dragonregiment, Hr. Oberst von Høegh Guldberg, som er forflytet til Chef for det sjællandske Landseneer-Regiment, afreiste fra Odense den 22de de, og blev, som et Beviis paa, at han er en høit agtet Mand, ledsaget til Nyborg af flere af Odense civile og militaire Embedsmænd og Borgere, hvor de havde foranstaltet et Festmaaltid, for endnu engang at sige ham deres Farvel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Aarhuus Avis meddeler fra Siælland: "KammerraadGjersing er død af Typhus. Denne Mands Liv har været rigt paa Afvexling. Lykken syntes at have udseet ham til sin Yndling. J Besiddelse af store Rigdomme, Eier af herlige Godser, dannet ved Kjøbenhavns Universitet, givt med den uforglemmelige Ove Mallings Datter, forbunden med nogle af Landets ædleste Familier, syntes han at see Lykkens slagne Landevei for sig. Men Tiderne omskiftedes, og længe varede det ei, inden han saae sig indskrænket til Besiddelsen af en lille Landeiendom: Hesselberggaarden. Endnu engang tilsmilede Lykken ham: han blev valgt til Forstander for Agerdyrknings-Jnstitutet paa Morup, gjorde en Udenlandsreise, og tiltraadte, under tilsyneladende gode Anspicier, sit Embede. Men en ond Stierne stod over dette Jnstitut. Næppe var det første Cursus fuldendt, for der indtraadte et sørgeligt Øde, en fuldkommen Mangel af det allervigtigste Reqvisit, af Lærlinger. Her er ikke Stedet, at undersøge, hvad der har fremkaldt dette nedslaaende Phænomen, til Trods for den mægtige Nærve, hvormed Sorø Academi greb og gjennemførte en i sig selv heldig Jdee; kun Saameget troe vi at burde sige til Sandhedens Udstyr og til Giersings Ære, at han, med redelig Jver, har arbeidet efter de agtværdigste Grundsætninger. Et om Jnstitutet af ham udgivet Skrivt vidner uimodsigeligt derom. Et større Værk om det hele Agerbrug blev ikke fuldendt. Nogle mindre Skrivter i Faget have sikkert stiftet Nytte, navnligen hans Vog om Danmark Smør production, som Man rigtignok har tilladt sig at raillere over, men som dog har sin unægtelige Fortjeneste. Gjersing var, formedelst sin elskværdige Characteer, meget yndet i sin Kreds; han bortreves i sin feireste Alder (55 Aar fra Hustrue og Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Paa Veien imellem Hadersleben og Apenrade er i Natten til den 19de Jan. af en med Post-Deligencen, fulgt Bivogn bleven bortstiaalen en Kuffert, ved, som Postillonen senere bemærkede, at overskjære Strikkerne, hvormed den var fastgjort. Amthuset i Apenrade lod strax foranstalte de nødvendige Undersøgelser, og allerede næste Dag blev Kufferten funden paa Colstrup Mark, men opbrukken. Saavel de naturlige som de formildede Børnekopper ere udbrudte hos tvende Familier paa St. Jørgensbjerg ved Roeskilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Nysted. Her i Byen feiredes Hs. Maj. Kongens Fødselsdag ved Souper hos Hr. Kjøbmand og Gjæstgiver Suhr. Foruden nogle Udenbyesboende deeltoge Byens Honoratiores, samt af dens Embedsmænd Dhrr. Pastor Winge, Toldinspecteur Stürup og Kasserer Winding, i denne Festlighed. Ved Bordet fremsagdes følgende, af Forligelsescommissair & Toldbetjent Henrichsen forfattede Tale: "Mine Herrer, Det er en saare høitidelig Fest, der har sammenkaldet os i Dag. Det er en Fest, der med lige Fryd og Glæde er længselfuldt imodeseet i den Fattiges Hytte, som i den Riges Borg. Adel og Geistlige, Borger og Bonden, kort sagt: enhver Stand, føler en levende Deeltagelse for Samme; thi paa denne Dag skjænkede Gud os den elskede Fyrste, den bedste blandt Konger: Frederik den Sjette, Eiegod! Syv og tredsindstyve Aar har nu denne iblandt sine Samtidige saa Ophøiede tilbagelagt, og end lever og virker han for sit kjære, sit elskede Danmark, som Folkets Ven, som Landets Fader, – en Titel, der vel ei er brammende, men som dog, velforstaaet, har mere Vægt, end mange af de Fyrsters, der erholdt Tilnavnet af den Store, og hvis Hæder ene fremavledes af Despotisme og Herskeskyge og dyrt kjøbtes ved Undersaatternes Blod. Vi kunne derfor ikke noksom takke alle gode Gavers Giver, at vi endnu ere saa lykkelige at have vor gode Konge, og at han, skjøndt sølverlokket og nærmende sig Oldingsalderen, ei finder det besværligt, at opoffre Tid og Kræfter for sit Folk, saa vi endnu daglig see Beviser paa hans milde og faderlige Regjering. At tolke hans Roes som jeg burde, dertil anseer jeg mig ikke voxen, desuden vil Enhver af os vist mindes, hvad Stort og Godt, denne vor dyrebare Regent siden Aaret 1784 har virket for Riget, og hvoraf vi nu blot ville indskrænke os til Det, der nærmest er os for Haanden, den os skjænkede Stænderforfatning. Skjøndt vi for Tiden ei tilfulde kjende og kunne vide Nytten i sin hele Omfang af denne i hans Viisdom gjorte Foranstaltning, bør vi dog ansee den som et Tillæg til mange Velgierninger, sjette Frederik beviiste sit Folk. Var end hans Vei ei stedse rosenstrøet, maatte han stundom bukke under for den tunge Nødvendigheds Lov, stod det ikke altid i hans Magt at forandre, hvad Rigets Fiender og andre Uheld, medførte til Skade for Landet – da vide vi dog, at hans Hjerte blødte med og for os, at hans Villie under alle Omstændigheder var den bedste, og at han saalidet som andre Dødelige kunde unddrage sig den Skjæbne, Alherren styrer, hvis Veie ere urandsagelige. Kort sagt: Historien vil og bør give ham Plads blandt de Fyrster, der ved sande Regentdyder vandt sig en uforgængelig Krone og et Minde, der, som en Digter saa skjønt har yttret, Vil straale over Tid og Grav igjen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Vi ville da samtlige med Jubel feire denne Fest, og bede Altstyreren, at vi fremdeles i mange Aar maatte være saa lykkelige at eie denne gode og milde Fyrste, samt derhos ret hjertelig Alle ønske: Gud velsigne Kongen Efter Talen udbragte Hr. Pastor Winge Hs. Majestæts Skaal med de Ord: "Han leve længe til Fædrelandets Held og Lykke!" Ligeledes blev Hs. Maj. Dronningens og Kongehusets Skaal udbragt. Et til Dagens Anledning passende Vers blev derpaa afsjunget, og saavel dette, som Talen, syntes at vinde Vi fald hos det ærede Selskab, der med levende Deeltagelse lagde for Dagen, hvor kjær fjette Frederiks Fødselsdag er os og hver Dansk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Mariebo. Den forhen averterede betydelige Kjøbmandsgaard her i Byen, tilhørende Hr. Kjøbmand Engberg, er nu, med alt Tilliggende, solgt til Hr. Lorentz i Helsingøer for 17,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Bekjendtgjørelser. Belønning, som udloves. Da de hidtil anstillede Undersøgelser, i Anledning af et hos Aftægtsmand Rasmus Larsen i Huusebye Natten mellem den 21de og 22de Novbr. f. A. forøvet Jndbrud, hvorved blev bortstiaalet 260 Rbd. Repr., størstedelen i Tidalers og Femdalers Sedler, samt endeel Panteobligationer og andre Gieldsbeviser, tilhørende bemeldte Rasmus Larsen og lydende paa hans Navn, ikke have havt den tilsigtede Virkning, saa udloves herved en Belønning af 500 Rbd. Sedler for den, som meddeler saadanne Oplysninger, at Gierningsmændene derved opdages. Med de Oplysninger og Vink, som muelig kunne gives, anmodes Vedkommende at henvende sig til mig, og skal enhver Anmelders Navn, saavidt mueligt, vorde fortiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Grevskabet Knuhtenborg Birks Contoir, Mariboe, den 25de Januar 1835. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Literatur. Hos Undertegnede kan bekommes: "Arion, en Selskabsvisebog for 1835, samt ældre Viseboger; "Julegave for 1834, af J. C. Lange, og Billedbøger for Børn, Alt til moderate Kjøbenhavns=Priser. Jeg anbefaler mig til det ærede Publicum med at forskaffe Alt til Literaturen henhørende, efter otte Dages Frist, til de allerbilligste Priser. Subscribenter ønskes paa "Repertorium over den gjældende trykte Lovgivning for Danmark, fra 1ste Janur 1829 til 1ste November 1834, af J. N. Høst, samt paa "Beleiringen af Castellet paa Gozzo og flere hos mig til Eftersyn værende Subscriptionsplaner, saasom: "Heinrich Steffens samlede Fortællinger og "Homopathien, en Læsebog for det dannede ulægekyndige Publicum." – Tillige kan bekommes Schemata til Kirkebøger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Nakskov. Østerriis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Auctioner. Da intet Bud blev gjort ved den over afdøde Carl Nielsens Huus i Sønderby paa Fem den 29de f.M. afholdte 3die Auction, saa bliver en 4de Auction over bemeldte Eiendom afholdt paa selve Stedet Tirsdagen den 24de Februar d. A., om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning. Feis, den 30te Januar 1835. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Løverdagen den 7de Februar bliver ved Auction bortsolgt en Deel Træer paa Roden i Fredskoven Skaanshave. Auctionen begynder Kl. 10, da de Lysthavende ville møde ved Peder Sørensen Skræders Gaard af Grimstrup. Knuhtenborg, den 31te Januar 1835. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Capitaler, som anbydes. Af Umyndiges Midler under Falster Birks Overformynderie kan 620 Rbd. 54 s. S. og T. erholdes udlaante imod lovbefalet Sikkerhed. Falsters Birk, den 30te Januar 1335. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Af Umyndiges Midler under Vennerslunds Godses Overformynderi er strax at erholde til Laans 120 Rbd. 12 s. Sedler og Tegn, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Lysthavende derom henvende sig til Undertegnede inden 14 Dage fra Dato. Vennerslund, den 29de Januar 1835. Hansen, Forv. Tilkjøbs kan erholdes et godt og vel vedligeholdt samt af 20 Fag bestaaende Huus, hvis Jndretning er saaledes: Forstue; Storstue, hvorover Kamin-Skorsteen; Dagligstue, og derved to Kamre, Kjøkken, med Svanehals Skorsteen, en stor Bagerovn og en paabegyndt Kjølle; Fremgulv, med en deriværende mindre Bagerovn; Sovekammer, og derved et Kjøkken med Skorsteen; Brænde og Tørvehuus; Portrum; Stald, med tre Kobaase, og deri et transportabelt Locum, samt en Fløibygning, indrettet til Lo og Lade m.v.; brolagt Gaard med en deriværende plankesat Brønd, saa og derved en god Kjøkkenhave, hvori Blomster=Anlæg, flere gode Frugt Stikkelsbær-, Ribs-, Rosen- og Grantræer m. m. Huset ligger i en yndig og folkerig Egn, med skjøn Udsigt til Marker, Enge, Skove og Herregaarde, tæt ved Hovedlandeveien imellem Kjøbstæderne Mariebo og Nakskov, samt det sjeldne vare: tæt ved Kirke, Skole, Mølle, Skove og Tørvemoser samt Losse- og Ladesteder. Tiltrædelsen kan skee førstkommende 1ste Mai 1835. Lægdsmand og Gaardmand Jens Blak i Stokkemarke paaviser Eiendommen, som i Eet og Alt er passende til Beboelse for en Pensionist – det maatte være Hun eller Han, Professionist, og især for en Manufacturist eller Sømand &c. De herpaa Reflecterende ville om Conditionerne, der blive saa favorable som muligt, behagelig henvende sig enten personligt eller i portofrie Breve til Sognefoged og Dannebrogsmand Mads Andersen paa Feis pr. Nakskov, der afslutter Handelen desangaaende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
En god Vindharve er at faae tilkjøbs hos Kjøbmand H. Dorph i Sarkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-03
Ved Tallotteriets 1278de Trækning i Altona udkom: No. 57. 74. 23. 79. 71.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 11. Trykt, forlagt og udgivet af C. C. Schultz's Enke, redigeret af J. C. Larsen, Procurator. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
Udenlandsk. Frankrig. Nogle franske Blade have paastaaet, at Kongen har tilkjøbt sig den største Deel af de americanske Erstatnings-Fordringer, og at han derfor er personlig interesseret i Antagelsen af det forhen ommeldte Lovudkast; men Gazette, Quotidienne og National ere nu satte under Tiltale for slige Yttringer. Fyrst Talleyrand er nu meget svag, og hans dødelige Afgang troes at være nærforestaaende. Nogle Blade sige, at Regjeringen har udstædt befalinger til at lægge Beslag paa hans efterladte Papirer, saavel i Valengay som i Paris og Rochechotte, saasnart han er død. – Fra Neapel skrives, at Generel Sebastiani har modtaget Gesandtposten i Londen, og vil med en Dampbaad afgaae til Toulon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
Et russisk-polsk Liqvidations-Spørgsmaal, som naturligviis ikke vil møde noget gunstigt Svar i Deputeredekammeret, skal tildeels gaae ud paa, at Frankrig i det Mindste har 20 Millioner at betale. Flere Reclamationer skulle være indgivne, og deriblandt en dansk, angaaende Erstatning for Underhold af to franske Divisioner, der i 1807 laae paa dansk Grund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
England. Robert Peel synes meget bestemt paa at sætte sine Reformplaner i Henseende til den engelske Kirke igjennem. Han arbeider paa, at see en Mængde Sinecurer afskaffet og Biskoppernes uhyre Jndkomster nedsatte, samt at faae passende Kirker opførte og anstændigt lønnede Præster antagne, hvor et tilstrækkeligt Antal af den anglicanske Confessions Bekjendere boer. Derimod tales der ikke om Tiendens Ophævelse og andre Misbrug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
Spanien. Den 12te f. M. er Navarra og de baskiste Provindser erklærede i Beleiringstilstand. Efterretningerne fra Krigsskuepladsen ere fremdeles høist modsigende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
Holland. Prindsen af Oranien var den 27de f.M. i Bedring, men dog meget svag Fredagen den 6 Februar 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
Den 23de December f. A. er Overkrigscommissair Burmeister bleven afskediget fra sit Embede som Postmester i Cappeln.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
Procurator Albinus af Varde er den 3die f. M. belagt med personlig Arrest og sat under Justitiens Tiltale, hvorhos Procurator Hansen jun. samme Sted er beskikket til hans Værge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
J Slesvig har et Par, tidligere velhavende, men nu yderst fattige, skjøndt derfor ikke mindre agtværdige Folk den 11te Januar oplevet deres Guldbryllup, i derværende Mariehospital. Jubelbruden, som er sengeliggende, har tvende rige Søstre i Byen, til hvem hun sendte sin Mand med den beskedne Bøn, om et Maaltid varm Mad paa denne for dem saa betydningsfulde Dag; men de haardhjertede Søstre afsloge det: den Ene med den Undskyldning, at hun Jngen havde at sende med Maden, og den Anden fordi hun just havde lovet Mad til en anden Fattig paa den Dag, og følgelig ikke endnu kunde have et Maaltid Mad tilovers for den fattige og syge Søster. Da Man i en anden Familie hørte dette, bade Børnene, om de af deres Sparebøsse maatte glæde det fattige Jubelpar med en Gave, hvilket Forældrene naturligviis hjertelig gjerne indrømmede og forøgede den med et betydeligt Tillæg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
Nakskov. Landfaderens Fødselsdag høitideligholdtes her i Byen ved Souper og Bal i Harmonien."Der blev afsjungen en meget skjøn Sang til Faderens Priis, hvis tredie Vers lød saaledes: Hans sidste Gave, vi modtog, Den bedst af Alt ham smykker: Kom Børn, J maa mig sige dog, Hvor Skoen Eder trykker!" – Saa kaldte han til Tronen fremDe Fædrelandets Sønner. Held Hver og En af alle Dem, Som Landets Tillid lønner!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
J det Sangen sluttedes, udtømtes den elskede Konges Skaal med saadan hjertelig Enthusiasme, som ikke tildeles alle Fyrster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-02-06
Mariebo. Sygeligheden synes atter at tiltage her i Stiftet, idet flere nerveuse Sygdomstilfælde have viist sig, især forskjellige Steder paa Landet. Børnekopperne siges at være udbrudte i Nykjøbing paa Falster, og Mæslingerne husere her i Mariebo og Omegn. Fruentimmeret Kirsten Sørensdatter af Nakskov, som sigtes for at have født i Dølgsmaal og derefter lagt Barnet paa et Sted, hvor Svinene tildeels aad det, blev den 4de ds, inden Nakskov Extraret dømt til Forbedringshuus=Arbeide i 3 Aar. – Lovens 667, 8 fandtes anvendelig, da flere Omstændigheder, i Forbindelse med Tiltaltes Forklaring, godtgjorde, at Fødselen havde overrumplet hende, og at Fosteret var ufuldbaaren. Det yttrede vel Livstegn efter Fødselen, men døde strax, hvorfor det var Liget af det, Tiltalte lagde fra sig paa en Tid, hun vil have manglet Evne til at reflectere over sine Handlinger. Forlangt indrykket.