Extraordinaire Relationer, 1739-02-01
Den 23 Januar. udgav Hans Mayest en allernaadigst Forordning angaaende saavel nye Skolers Indretning paa Landet i Danmark, som om hvorledes med de allerrede nu værende skulle holdes, samt hvad Deigne og Skoleholderne aarlig derfor maa nyde. Forordningen bestaar af 40 Articler, og vil mand med et var Ord anføre hvers Jndhold i sær 4) Deignene skal herefter, i Steden for hvad i Lovens 2den Bogs 3de Cap. 2 Art. befales holde Hommer og Vinter, Dansk Sko II Aar 1739. Skole, og undervisse Ungdommen i Læsen, Skriven og Regnen. 2) Bisperne skal erkyndige sig om alle Deignene i Stiftet ere beqvemme til Skolehold, skulle Deignene findes ubeqvemme, maa hand antage sig en Substitut, som til Skolehold findes dygtig. 3) At med Deigne Skolerne kunde vorde vel forsynede maa ingen efterdags saa Kaldsbrev eller Bispens Collatz til noget Deignekald, som ey tilforn har tient enten ved Latinske eller Danske Skoeler som Hører eller Skoleholder. 4) Enhver Deign skal undervise Ungdommen af et heel Sogn, om det findes giørlig, eller af saa mange Byer som Stifts 5) Stift-Amtmændene Amtmand og Bisp for got befinder. og Bisperne skulle see derhen, at, hvor ingen Deigne Boliger ere, Boeliger af Vedkommende blive bygte, og om de gamle Boeligger ey findes beqvemme til Skoleholden, da med nogle Fag forøges. 6) Degnene for deres Arbeide, foruden hvis dem efter Loven tilkommer, bliver tillagt 6 Rdr. udi Aarlig Løn af den oprettende Skole-Cassa, Ligeledes skal dem til Skoelens Fornødenhed leveres af Bønderne 20 a 25 Læs Brænde eller Tørv; Og hvor Deigne Boeligen ingen Avling eller Græsgang er tillagt, skal hand nyde Græsgang til et par Kiøer, eller en Koe og et par Faar. 7) Deig nen skal derimod uden videre Løn undervise Børnene udi det ham anviiste District. 8) Hvor Deignene, i Henseende, til Sognernes Vidtløftighed ey kand undervise ald Ungdommen, skal a parte Skoeler indrettes efter Stift Amtmandens og Bispens Forslag og Hans Majests. derpaa fuldte Approbation, 9) Hvor Almuen kand søge et Skoele-Huus der skal Skole-Huus bygges, men hvor det ey kunde skee, der skal Skole-Mesteren gaae fra en Bye eller Gaard til anden, at heele Almuen kand i mindste 3de Maaneder Aarlig vorde underviist. Jnddeelingen skeer af Præsten og approberes af Bispen. 10) Jn Februarii Maaned, 10) Jngen maa antages til Skoleholder under sine 22 Aar, og den som antages skal af Provsten og Sognepræsten examineres, (1) Om hand kand undervise Børn i at læse. (2) Om hand forstaar sin Cathechismum. (3) om hand har gode Testimonia. (4) om hand kand informere i Skriven og Reignen. 11) Provsten skal prøve den antagende Skolemester, om hand og var øvet at kunde giøre korte og med Børnenes Begreb indrettede Bønner uden Bog, 12) Præsten giør Forslag om Skoleholdere, men de udvælges af Amtmanden paa Hans Mayests. Gods, eller af Kirkens Patron, dog med Provstens Raad. Ved Præsten, Provsten eller Patronen ingen beqvem Person, forespørges Biskoppen om hand nogen veed at foreslaae. 13) Paa Proprietariers Gods antages Skoleholdere af Kirkens og Godsets største Lods-Eyere i Skolens District, Exe Kirkens og Lods Eyere adskillige Personer, alterneres imellem dennem udi Proportion af eyende Hartkorn, 14) Greverne og Friherrerne indrette selv Skoeler, og beskikker selv Skoleholder efter derom forud giørende Aftale med Biskoppen, naar de antagne Personer efter 10de Postes Formeld findes duelige. 15) Stift-Amtmanden og Bispen skal have øverste Jnspection med saadanne Danske Skolers Indretning. Men siden skal Biskoppen have General Opsigt over Skole Væsenet, og Amtmanden Inspectionen over Skolernes Bygninger, Skolemesternes Forhold, og at Børnene holdes til Skoelen. Hvilket og besørges udi Grevskaberne og Baronierne af Eierne samt Provsten, 16) Præsterne skal have Indseende med Skolemesterne, saa skal og Præsterne og de residerende Capellaner, foruden Catechisationen i Kirken, engang hver ottende eller fjortende Dag, under 1 Rdlrs. Mulct overhøre Ungdommen i Skolerne. 17) Naar en Skolemester befindes uskikkelig forsømmelig eller tyrannisk imod Børnene erindres hand af Præsten, findes hand i lige Last skyldig anden Gang, mulcteres hand af Provsten, men Aar 1739. men forbedrer hand sig ey forviises hand Skolen af Provsten, men Afsettelsen approberes af Biskoppen. 18) Befindes Præsten enten forsømmelig med at besøge Skolerne, eller at have fortiet med Skolemesterens onde Forhold, mucteres hand af Bispen fra 1 til 4 Rdlr. til Skole Cassen, ja end og efter Omstændigheder tiltales til høyere Straf. 19) Dersom Amtmanden eller Kirke-Patronen og Provsten lader Skolemesterens Forhold, naar hand er angivet, uexamineret, maa Præsten eller andre give det an for Stift Amtmand og Biskop; Og om Sagen var saa vigtig, da indberette den til Gen. Kirke-Jnspectionen. 20) Jnformationen skal indrettes efter den publicerede Jnstruction, 21) Paa saa mange Stæder, som Stift-Amtmanden og biskoppen finder det nyttigt og giørligt, skal opbygges Skole-Huuse af 8 a 10 Fag. 22) Bønderne i hver Skoles District skulle giøre ald fornøden Kiørsel med Materialier til de opbyggende Skoeler eller Deigne Boeligger, og Huusmændene Haand-Arbeidet, men Materialernes Bekostning reparteres af Amtmændene. 23) Hvor Hans Mayest. har Jus Patronatus, besørger Amts-Forvalterne Bygningerne, men paa andre Stæder Kirkens Patron, med den største Lods Eyere. 24) Skoele-Huusene besigtes engang om Aaret af Amtmændenne og Jnspecteurerne, 25) Skoleholderen skal nyde den Aarlige Løn, nemlig 3 Rdlr. hver Paaske og Mickelsdag, samt ommelte Læs Tørv, og ingen videre Accidentier, 26) Den belovede Skole Løn, naar Sognets Skole Cassa ey kand tilstrekke, skal reparteres over Hart Kornet, 27) Deigne og Skoleholderne maa ey optage noget paa deres ey endnu forfaldne Skole Løn, 28) Over Skolens Inventarium skal holdes et ordentlig Register i triplo, hvoraf et er hos Provsten, et hos Præsten og et ved Skolen. 29) Ved Skolerne skal være en Bibel. Tvende Tavler og tvende Linealer, som hører til Inventaris. 30, Ti Februarii Maaned, Til Børnenes Fornødenhed besørger Præsten Skole Bøger, som bliver under Skolemesterens Tilsvar, 31) Skole-Bøgerne betales af Børnenes Forældre eller Formyndere, men forde Fattige af Sognets Skole Cassa, hvortil frivillige Gaver af Sogne-Folkene henlegges. Jtem nogle Collecter samt en Tav les Ombærelse, ved Brude-Vielser, Børne-Daab og Begravelser, saa og en fattig Bøsse ved Giestebudde og Samqvemme i Sognet, ligeledes ved Ting-Stuerne at maa omgaae. Derforuden ere andre smaa Mulcter, item Straf-Penge for HelligBrøde henlagde til dette Brug, 32) Til Skole-Cassen skal Haandverks-Folk paa Landet betale fra 8 stil 1 Mark Quartaliter, Huusmænd som kand fortiene Brødet 4 8-12 a 16 s. Aarlig. En ugift Person over 15 Aar, som ey er Ober- eller UnderOfficier 3 s. en Pige eller Dreng 2 s. hver halv Aar, Almisse, Lemmer undtagen. 33) De Penge som hidindtil have været anvendte til Lys paa Alteret i Kiøbstæd og Landsbye Kirker ere og destinerede til denne Skole-Casse, dog saaledes, at der bruges Lys til Fro-Prædikerne og Aften-Sangene, item naar de enten ved Legata eller i andre Maader foræres til Kirkerne. 34) Jndsamlingen til denne Skole Cassa skal begynde strax efter Forordningens Publication, 35) Hvor Skoler ere funderede der forbliver det efter Fundationerne, dog om Skoelemsterne ey have saa meget til Løn, som denne Anordning tillegger dem, da skal de nyde det manglende af Skole-Cassen, 36) Post betrefser Børnenes Skolegang, og skal dend, som holder sit Barn fra Skolen, betale 4 s. Ugentlig og om de ere formuende Folk 8 s. 37) Børnene skal holdes til Skolegang indtil de kand læse i Bog, og veed deres Christendom. De større Børn skulle gaae i Skoelen om Vinteren indtil de antages til Confirmation, 38) Jngen maa efterdags holde Dansk Skole paa Landet, uden Provstens og Præstens Samtykke. 39) Amts Betientene paa Hans Aar 1739. Hans Mayests. Gods, og Forvalterne ved Grevskaberne og Baronierne, skulle i alt, Skole-Væsenet betreffende, være Præsterne assisteerlige under 4 Rdlrs Straf til Skole Cassen. 40) Skolemesteren befries fra Consumption, Folke og Familie-Skat, samt alle andre Paalæg. Men for det øvrige vedkommer denne Forordning ey Deignene ved Rytter Districterne, hvilke skal forholde sig efter forhen givne Jnstructioner.