Aalborg Stiftstidende, 1828-08-21
Augsburger allgemeine Zeitung indeholder en Skrivelse fra Paris, i hvilken det blandt andet heder "Tractaten af 6te Juli lukker Munden paa England, og tilsteder det ikke, at sætte sig imod den af vor Regiering besluttede Expedition til Morea. Det gjør gode Miner til sit slette Spil, og man veed, at Hertugen af Wellington har erklæret sig tilfredsstillende derover. Da England har paataget sig den Rolle, at blive indenfor him Tractats Grændser, som foruden Grækenlands Befrielse endnu stipulerer Forpligtelsen ei at gjøre Erobringer, saa maa det give sig Anseelse af, at det aldeles stoler paa Tractaten og bifalder alt hvad dens Fuldbyrdelse kræver. Men den engelske Gesandt spiller ikke sin Rolle saa godt, da han for nogle Dage siden ved en Leilighed lod falde de Ord, at Franskmændene handlede noget rask. Over et Punkt synes man at være ganske i det rene, at nemlig det franske Cabinet handlede ganske i Forstaaelse med det russiske. De som tilskrive Englands Had, Frankrigs Tab ved Wiener Congressen, glæde sig derover, og bygge deres Haab om nye Garantier, ikkun paa et Forbund med Rusland. Expeditionens ostensible Formaal er at befrie Morea fra Jbrahim, men i Grunden vil man kun forekomme Englænderne og sætte sig i Besiddelse af et Pant i Tilfælde af en Deling. Af private Breve fra Paris vil den Nürnberger Correspondent vide, at den franske Minister for de udenlanske Anliggender, Grev de la Ferronai i Carlsbad skal have en Sammenkomst med flere andre Diplomater, for at træffe Aftale om nogle af de vigtigste europæiske Anliggender, navnlig Portugals Tilstand og Fuldbyrdelsen af Londonner Tractaten. Jfølge samme Breve skulle en endnu betydeligere Udrustning af Skibe og Mandskab følge paa Expeditionen til Morea, i Tilfælde, at det franske Cabinets Plan, at overtage et Slags Protectorat over Grækenland, erholder de store europæiske Magters bifald. To nordiske Hoffer skulle forud have givet deres Stemme dertil. Af det ved Kamrene bevilgede Laan af 80 Millioner Franes, skulle 20 være bestemte for Expeditionen til Grækenland og 10 til et Forskud for Grev Capodistria, som med det første skulde see en fransk Gesandt hos sig. - Man taler om en Reise Hans Majestæt agter at gjøre til det Jndre af Frankrig og til Rigets østlige Grændse for at besee Rhin fæstningerne og bivaane store Maneuvrer i Lystleiren ved Lüneville. Ligeledes taler man om Dauphins Reise til Kongen af Sardinien, for i sin ophøiede Faders Navn at træffe Aftale om de italienske Anliggender, for at sikkre Jtaliens Roe uden at skade Frankrigs og de øvrige Grændsestaters Jnteresse. Det gielder om diplomatiske Forhandlinger imellem vort og en stor tydsk Magts Cabinet, om den sardiniske Arvefølge. Tronfølgeren, Prindsen af Carignan har, ifølge sine Slægtskabs Grader de uomtvisteligste Fordringer, men hans Legitimitet skal have lidt noget ved det, at een af hans Forfædre paa mødreneSide vel var af adeligt men ikke af fyrsteligt Blod. De nærmeste Fordringer vilde da Huset Este (Modena) kunne gjøre. Omendskjøndt vort Cabinet har havt anselige Tilbud - Savojen og Niza ligger paa denne Side af Alperne - saa heder det dog, at Kjærlighed til det Bestaaende og det Ønske at undgaae et mægtigt Naboeskab har bevæget det til at give et aldeles afslaaende Svar.