JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Spanien. Efter Breve fra Bajonne er der nu udbrudt et saa almindeligt Oprør i den carlistiske Hær, at det truer med Armeens totale Oplysning. Med væbnet Haand fordre Soldaterne deres tilbagestaaende Sold, Officererne nægte General Guergus Lydighed og med de oprørske Raab blandet sig meer end eet, Munagorri leve!" Alt dette stadfæstes fuldkommen af en Telegraphdepesche af 15de og denne føier endnu til, at Don Carlos derved har seet sig foranlediget til at begive sig fra Estella til Onnate. Paa Arresteringet fattes det ikke. Den i Estella commanderende General har forlangt Tropper til Hjælp fra Saragossa, for at undertrykke Oprøret. 2000 Mand af den carlistiske Faction i Catalonien skulle have nedlagt deres Vaaben og det er sælsomt, at allerede Breve fra Madrid af 8de kunne indeholde Noget om Opstandens Udbrud. Efter disse Breve er Negrifangen ved Burgos, Zavala ved Briviesca, hvorimod Cabrera har forenet sig med Merino.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Et fransk Blad, bon sens beretter, at en af det franske Udenrigs Ministeriums Embedsmænd er afreist den 16de Mai til de baskiske Provindser i et meget vigtigt Ærinde, nemlig at giøre Forslag til at ende Borgerkrigen. Ministeriet haaber at see dette Ønske opfyldt inden 25de August.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Frankrig. Talleyrand er død og det er naturligt, at dette Theemaidet mindste for Øieblikket afløser alle andre. Hans Dødsdag var den 17de Mai. Beretningerne ere noget forskjellige dog kun i mindre væsentlige Omstændigheder, og vi holde os altsaa kun til den ene. J Bladet Temps lyder Beretningen saaledes: Allerede den 17de om Morgenen var han opgivet af Lægerne og om Aftenen Kl. 10 indtraadte Krisis. Han havde sin Bevidsthed til sidste Øieblik og beholdt hele sin Aandsnærværelse uanfægtet. Om Morgenen Kl. 8 havde Kongen, da han erfarede, at han var uden Haab, aflagt ham et Besøg. Det rørte Fyrsten og han udbrød: "Det er en stor Dag, for mit Huus, paa hvilken Kongen beærer et af dets Medlemmer med sit personlige Besøg. Efter Kongens Bortgang blev hans Søster Madame Adelaide endnu noget hos den Syge. Man forsikkrer, at Fyrsten endnu besad Kraft nok til at meddele begge de høie Personer nogle Raad. Allerede den 11te havde han følt de første Symptomer af denne sin sidste Sygdom og maattet underkaste sig en smertelig Operation, som han udholdt med stor Standhaftighed. Bekjendte med hans Sjælstyrke, havde Lægerne ikke lagt Skjul paa hans Tilstands Farlighed. Han modtog i sit hele Huses og mange Andres Nærværelse de sidste Sacramenter. Han har efterladt 2 Breve, et til Paven, et andet til Erkebispen af Paris, der begge bære samme Præg af Værdighed, som han stedse vidste at stemple alle sine skriftlige Arbeider med. Da man trængte paa ham om at underskrive disse Breve, der af en Anden ere blevne kaldte en Gjenkaldelse (retraction) af tidligere Meninger, skal han have svaret: "Jeg har aldrig overilet mig og er dog stedse kommen til rette Tid. Det var først om Morgenen paa hans Dødsdag, han underskrev og afleverede dem. De vare skrevne samme Dag, da han holdt sin sidste Tale i Academiet. Hans Legeme er halsammeret og vil formodentlig blive bisat i Valencay. Dog giør man ogsaa Anstalter til en Ligbegængelse i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Preussen. Den 19de Mai om Eftermiddagen Kl. 5 1/2 indtraf Keiseren af Rusland, med Keiserinden og Børn, StorfyrstTronfølgeren, Storfyrstinde Alexandra, samt Storfyrsterne Nicolaus og Michael til Berlin og stege af i det fordem i Beredskab staaende Locale.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Det berettes i en Skrivelse fra Berlin af 8de Mai, at de tidligere bestemte Troppeøvelser ere contramanderede, da Keiseren ei agter at opholde sig længe i Berlin paa det nærværende Besøg, men vil ile med at søge Baden for sin lidende Sundhed. Under hans Fraværelse skal den preussiske Kronprinds bereise Øst= og Vestpreussen, for personlig at overbevise sig om de østersøiske Provindsers sørgelige Tilstand, paa hvilken Provindsialstænderne have gjort opmærksom gjentagne Gange, og blandt Andet andraget paa, at der maatte blive anlagt nogle Fæstninger, idet de noget sophistisk paastode, at Grundeiendommens ringe Værdi har sin Grund i, at hine Provindser ere uden noget tilstrækkeligt Værn mod Rusland. Jmidlertid har nok Andragendet den væsentligere Grund at skaffe en Pengemasse i Circulation, der dog heller ikke vil hielpe stort, naar ikke en livlig Handel og Jndustri hjælper til at holde Pengene i Landet, og dette Maal kan neppe naaes, naar ikke den russiske Handels spærring, hvorover der klages saameget, bliver noget mindre stræng.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Blandede Efterretninger. Biskop Kronglewics i Wilna, som allerede under den polske Revolution bestyrede det derværende Dioces og siden besteg Bispestolen, hvilket var Tegn paa, at han ikke havde givet den russiske Regjering Anledning til Misfornøielse, er pludseligt bleven arresteret; man veed endnu ikke hvorfor, men troer, at Coureervexlingen imellem Rom og Petersborg, staaer i Forbindelse dermed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Med det store Missionskors, som de til Belgien ankomne Jesuiter have opreist, er et Huuskors kommen ind i mange Familier, hvor Lykke og Tilfredshed før havde Hjem. Mangen en Kone har nu vendt sin Mand Ryggen; mangt et Tjenestetyende negtet sit Herskab Lydighed; Naboen søgt at skade sin Nabo; Vennen forladt sin Ven - og hvorfor fordi Missionairerne forbyde alt Samqvem med de fordømte Kjættere". Sielden har nogen Hovedstad været paa eengang saa talrig besøgt af fyrstelige Personer som Berlin for Øieblikket.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Den 15de Mai talte man der allerede 57 Personer af allerhøieste Rang, ledsagede af over 260 Fyrster, Grever og Baroner. Den 19de ventedes Keiseren og Keiserinden af Rusland dertil. Fra den 20de skulde den ene Festivitet afløse den anden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
J Paris har det litteraire polske Selskab feiret Aarsdagen, paa hvilken den polske Constitution af 3die Mai 1791 blev forkyndt. Fyrst Cartoriski, Selskabets Præsident, holdt i denne Anledning en Tale, i hvilken han blandt Andet yttrede: "Da vi med Vaaben i Haanden kæmpede for at redde Fædrelandet, maatte vi gjøre Undere paa Kamppladsen; nu forlanger Fædrelandet andre Underværker af os; det fordrer af os utrættelig Vedholdenhed og beundringsværdig Udfoldelse af Dyd og Jndsigt; det vil, at Opreisningen skal forenes med Viisdom og Aand.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Til Sachsens geognostiske Mærkværdigheder hører ogsaa Jordbranden ved Zwickau. Den er tillige det ældste Exempel paa en Steenkulsbrand; thi allerede den berømte gamle Bjergværkskribent Georg Agricola taler derom som et fra de ældste Tider bekjendt Phænomen, saa at man kan antage, at det uafbrudt har vedvaret idet mindste 400 Aar. Ogsaa ere Steenkullene paa en ikke ubetydelig Strækning udbrændte. Hidtil tjente denne Jordbrand til Intet, naar man undtager, at Nabolaugets Fugle varmede sig der om Vinteren, men i et Aars Tid har Dr. Geitner, ligesom man bærer sig af i England, anvendt denne Varme til Gartner, og vil stedse udvide sine Forsøg, saa at man tør deraf vente interessante Resultater. Heden ved Overfladen er paa et Sted saa stærk, at man kan koge et Æg ved dens Udstrømning. Bag St. Paul=Klosterets Mure i Cordova fandt man nylig i en lille Celle Beenraden af en Kone og ved Siden af den en Lampe, en Tallerken og en Flaske. Konen var iført brune Silkestrømper, og har om Halsen en Medaillon i Form af et Hjerte. Hverken Beenraden eller Cellen syntes at være meget gammel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
J Leyden døde forleden en gammel Pebersvend, ved Navn, Humm, der efterlader sig, størstedeels i Landeiendomme, en Formue af 17700000 Pd. St. Trods denne umaadelige Formue var Thomas Humm, som slet ingen Nærpaarørende havde, uhyre gierrig; han beboede et Tagkammer i et af sine egne Huse, han sov paa Straa; han levede hundst og klædte sig i Pialter. Naar han gik til London, for at hæve sine Renter, betlede han sig frem underveis, og hans syge, usle Udseende, hans lasede Dragt vakte de Forbigaaendes Medlidenhed. Han tog ikke blot mod Penge; han tog Alt hvad man bød ham, endogsaa muggent Brod. Efter hans Død fandt man i en gammel Kuffert paa hans Tag, kammer omtrent 6000 Pund i Guld, thi af dette Metal var han en saa lidenskabelig Elsker, at han aldrig, til no saa høie Renter, kunde beqvemme sig til, at udlaane Noget deraf. Hans hele Formue tilfaldt Langtudebeslægtede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
En Spanier, Franzisco Bonet, skal være død som Konge af Madagascar og have efterladt sig en Formue af 75 Mill. Pd. St. J hans Testament har han bestemt, at denne Sum skal deles i lige Dele imellem alle dem, som i Catalonien bære Navnet Bonet. Nyeseelandsk Hør. Denne Plantes Vigtighed bliver med hver Dag meer indlysende; dens Styrke, Varighed, Bøielig hed, Lethed, og den billige Priis, hvortil den kan leveres, tale mægtigen for den. Admiralitetet i Toulon har ladet anstille forskjellige Undersøgelser med dette Slags Hør, efterat Noget deraf havde ligget 6 Maaneder i Havvandet og Noget deraf ligesaa længe i frisk Luft, viste det sig, at 4000 Pd. Hamp neppe gjorde samme Tjeneste, som 800 Pd. nyseelandsk Hør. Tougværk, slaaet af denne Plantes Fibrer forgaaer ei alene ikke i Vand, men vinder tvertimod i Styrk og behøver ikke at tjære. Ved alle Slags Bjergværker, har man vundet betydeligt ved at anvende dette Slags Hør, ikke alene med Hensyn til dets billigere Priis, men ogsaa fordi det ved lige Tykkelse er 2/3 lettere end Hamp. Dens Priis er 25 til 30 pCt. billigere. Hvad der gielder fordens Anvendelse til Tougværk, gielder ogsaa for dens Brug, til Seildug, anden Vævning m. m. J Frankrig har dannet sig et Actieselskab med en Capital af 1500000 Fr. som har til Øiemed at dyrke og bearbeide denne Plante.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Blandt Bekjendtgjørelserne i Leipz. allg. Zeit." findes følgende ærbødigste Spørgsmaal: "Hvorfor har man i München confiskeret mit Skrift: Gregor VII og Gregor XVIIV, Kunde man maaske ikke gjendrive det. - Destoværre for Gregorerne, men desto bedre for mig. Krug En engelsk Skopudser, ved Navn Warren, anmeldte sin ny opfundne Glandsvix paa følgende Maade: "Den overgaaer i Sorthed Miltons synlige Mørke, jeg har ved vixede Støvler gjort alle Speile undværlige; min Kon har intet andet Toilet Speil, og jeg selv barberer mig foran en Reuserstøvle." Disse Støvler ere cylindriske Speile, som Gentlemen bære paa Benene.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Blandede Efterretninger. Jndledningen til den kgl. Commissaries Tale ved Stæn, afderforsamlingens Aabning i Mandags lod saaledes: "Hæderværdige Medborgere. Kongens og Fædrelandets troe Mænd, Atter ere Jyllands udkaarede Mænd traadte sammen for at raadslaae om Landets vigtige Anliggender, og atter har Kongen betroet mig det ærefulde Kald, at overbringe Dem, hvad han har at meddele Dem, og igjen af Dem at modtage saavel de Meningsyttringer, Kongen har forlangt af Dem, som hvad De ellers kunne ønske baaret frem for Tronen. Jdet jeg nu skuer hen over Forsamlingen, savner jeg ikke faa af de Skikkelser, der mødte mit Øie, da jeg sidste Gang stod paa dette Sted. Vel har Livets og Dødens Herre, ikke bortkaldt Nogen af dem, der her vare forsamlede i 1836. Men Nogle have ophørt at besidde saadan Eiendom, der efter Loven for Stænderinstitutionen er fornøden, for her at tage Plads, og end Flere have af forskjellige andre Aarsager seet sig ude af Stand til at møde i denne Forsamling. De Fleste have, i at give Slip paa saadan Hædersplads, kun givet efter for Nødvendigheden, og, have end, som det synes, Enkelte uden tvingende Aarsag trukket sig tilbage, saa har dette upaatvivlelig sin Oprindelse fra en vel overdreven, men dog høist agtværdig Beskedenhed, der har bragt dem til at sætte deres egen Dygtighed saa lavt, at de meente at gjøre vel i, at rømme Pladsen for Andre. Det er vistnok almindelig erkjendt, at Forsamlingen, ved nogle af de Udtraadte, har tabt fortrinlige Kræfter, der have gjort samme udmærket Tjeneste og hvoraf den fremdeles havde kunnet love sig betydelig bistand; og i dem Alle have vi tabt forstandige og retsindige Medarbeidere. Men, idet vi af ganske Hjerte beklage disse Tab, kunne vi dog overlade os til det velgjørende Haab, at de Mænd, der nu indtage deres Pladse, ville vide at give Erstatning. Jeg skal ikke tillade mig at pege hen paa de Enkelte, hvis Evnet, hvis Kundskabsforraad, hvis virksomme Gavnelyst er mig personlig bekjendt; men hos Alle, som den offentlige Tillid har kaldt til det hæderlige Kald, der her skal øves, kan man giøre Regning paa det sunde, klare Blik, den Fædrelandskjærlighed, den troe Hengivenhed til Kongen, den sindige Frimodighed, der udmærker det Folk, til hvis bedste Mænd de maae regnes." Hs. Exc. Generallieut. von Castonier, Stork. af D. og Domd., Chef for det fyenske Jnf. Regim., Commandant i Fredericia, samt commanderende General i Nørre-Jylland, er den 20de Os. afgaaet ved Døden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Justitsr. og Høiesteretsadvocat Salicath har, formedelst udbredte Rygter, udgivet Oplysninger i Sagen mellem Hofagent Heilbuth og Justitsr. Salicath, paadømt i Hof og Stadsretten den 26de Marts 1838. Efterat have detailleret Anledningen til den Justitsraaden idømte Mulct af 100 Rbd. og Processens Omkostninger, slutter Skriftet, med den bemærkning: at han (Salicath) anseer sin personlige Jnteresse i denne Sag for underordnet, saalænge den offentlige Mening skjænker ham den Erkiendelse, at have paa sine Committenters Vegne baade stridt og seiret for det Lovlige, det Sande og det Rette, og saalænge man er enig om, at de Saar, man kan erholde i en saadan Strid, ingenlunde ere vanzirende."
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Da Justitsraad og Høiesteretsadvocat Blechingberg har været Actor saavel mod afdøde Overlærer Hage som og i alle Trykkefrihedssagerne mod Seretale Liunge og endelig ogsaa er beskikket til offentlig Anklager imod Kbhvnpstes Redacteur i Sagerne om Hages Domfældelse og den 1ste October, saa kunde Mange let falde paa at troe, at Hr. Blechingberg havde en Slags Forkjærlighed for at føre disse Sager; men at dette ikke er saaledes, viser den Omstændighed, at han, i Anledning af den sidste Ordre, er indgaaet med et Andragende til Cancelliet om, at fritages for et Hverv, der vilde være ham dobbelt ubehageligt, fordi han staaer i personlig Berøring til den Anklagede. Hans Begjæring blev rigtignok afslaaet; men muligt har den dog bevirket, at de senere Actioner ere overdragne Andre. Kbh.,Man antog almindeligt, at det danske Skib, for hvilket det lykkedes at bryde Bahias Blocade og at tilføre de halv forhungrede Jnsurgenter en kjærkommen Ladning Meel, maatte have gjort en udmærket god Handel. Dette skal imidlertid ikke have været Tilfældet; thi vel forlangte Lastens Forhand lere 150 Milres pr. Fad; men Jnsurgenterne tvang dem til at sælge det for omtrent en Trediedeel af det Begjærte. befalingsmanden paa den brasilianske Fregat, som lod den danske Brig slippe ind, skal være stillet for en Krigsret. Dhrr. Exam. juris Alstrup, Redacteur af Diversa, og Cand. philos. Sommer, forhenv. Medredacteur af samme Blad, agte, Enhver for sig, at sagsøge Hr. Assessor, Toldcontrolleur Ramus, for nogle formeentlig fornærmelige Yttringer, han har brugt mod forbemeldte Herrer i en anonym Annonce, indført i Randers Avis Nr. 65, og som, i Anledning af Striden mellem Dhrr. Clausen og v. Halling, Sommer a., deri have anvendt Holbergs Ord af den politiske Kandestøber. Gaaer hen J Skabhalse og forliger Eder, samt tillagt Hr. Sommer Prædicat af: Medudgiver af, med Respect at melde, Diversal."
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Jfølge kgl. Resolution kan nu herefter en Grosserer i Kbhvn, indtræde i hvilketsomhelst andet Handelslaug sammesteds, naar han har havt Borgerskab i 8 Aar og i den Tid ført en saadan Handel, at han har været ansat til idet mindste det Dobbelte af den Næringsskat, der udgjør Minimum for en Grosserer, hvorhos han tillige maa underkaste sig den for Jndlemmelse i bemeldte Laug befalede Exammen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
J Aarene 1835, 36 og 37 har der til Directionen for det i Hovedstaden existerende Selskab til Druknedes og andre Skindødes Redning været anmeldt 61 Redningstilfælde, i hvilke 66 Mennesker ere blevne reddede. I 51 af disse ere Pengepræmier blevne udbetalte til et Beløb af 622 Rbd. J Anledning af, at flere Aviser havde berettet, at den Racknitzske Coloni i Nordamerika var bleven overfaldet af Jndianere, melder nu Stolemager J. P. Dessau i Aarh. Avis, at der til Hamborg er fra Agent Wilder i Nyorleans kommen Brev af 24de Febr. d. A., hvori dette Overfald aldeles ikke omtales, saa at de derom meddeelte Efterretninger maae ansees for løse Rygter. Aarsagen, hvorfor de omtalte Danske ikke efter deres Bestemmelse kom til Racknitzes Coloni, var, at de, da de kom til Nyorleons, ikke havde Reisepenge nok, da Fragten var uhyre høi. Er det et sandt Ord, at den Sørgende finder Lindring, ved at meddele sig til Andre, og er det ligesaa sandt, at en dybtfølt Sorg giver Meddelelsen deraf et eiendommeligt, hjertegribende Sprog og Præg, da lade disse tvende Sætninger sig med fuld Føie anvende paa en Prædiken, som Hs. H. Hr. Biskop Dr. Faber holdt paa første Paaskedag og nu har udgivet i Trykken. Talen omhandler, Forklarelsens Trøst" og blev holdt netop paa en Tid, da den høiærværdige Forfatter hvert Øieblik kunde vente at see sin elskede yngste og sin nulevende Hustrues eneste Datter, et I Laarigt elskværdigt Barn, forlade denne Jord. Ogsaa opfyldtes den mørke Anelse; thi anden Paaskedag hensov det fromme Barn. "Saaledes kan denne Prædiken vel - siger Forf. i et tilføiet Forord - betragtes som Frugten af Sjælens Kamp for at berede sig en fast Trost i det Slag, der forestaaer, og hvis dens Ord, som udstrømmede af mit Hjertes inderste Overbeviisning, nu maa formaae at bane sig Vei til Eders Hjerter, J Elskelige! som enten have prøvet Sorgens Vermod eller som see dens Slag at true da er mit inderligste Ønske opfyldt, og mit Hjerte skal prise Herren, som lagde Trøstens Ord i mit Hjerte og paa min Læbe."
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Landvæsenscommissair Gustav Michelsen har udstedt Subskriptionsplaner paa ikke mindre end trende Magaziner: eet for Meierivæsenet med dertil hørende Qvægavl og Svineavl, eet for Hesteavl og Hestehold og eet for Skæferivæsen og Uldbedømmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Den 16de D. fandtes paa den kgl. Sogaards Forstrand, Ringkjøb. Tolddistrict, af Strandrideren en Flaske, hvori 3 Sedler, affattede i det danske, tyske og engelske Sprog, med Anmodning om, at lade Jndholdet indrykke i Aviserne. Den danske Afskrift lyder saaledes: "Kuffen Fortunal, ført af Lieuten. G. E. Hetting, kommende fra Arendal, bestemt til Havre de Grace, sprang Læk i Nordsøen den 21de Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Mandskabet blev bjerget den 25de af en Grønlandsfarer, Capitain Mayn, the jounge Martin, fra Hamborg, paa 580 30 n. B. 30 30, L. af S. Mandskabet maatte gaae med til Grønland, for, efter 4 a 5 Maaneder, at vende tilbage. Thee jounge Martin 36 38. G. F. Hetting. I den tyske Afskrift, der ikke er skreven af Hetting, nævnes Flensborg som Grønlandsfarerens Hjemsted.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Man har i Kbhvn., hedder det i holstenske Aviser, ifinde at oprette en Jndustriforening for hele Landet. J alle Provindserne skal der dannes Committeer, hvorom der for Øieblikket corresponderes med de betydeligste Jndustrimænd. Hr. Simonsen fra Randers, der skal være en fortrinlig Violinspiller, har i disse Dage tiltraadt en Reise til Udlandet, for endmeer at uddanne sig som Musikus.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Om det Werlighske Skuespillerselskabs sidste Forestillinger, i Aarhuus læses i Diversat Følgende: "Blandt Tilskuerne til disse Forestillinger befandt sig et Par unge Contoir=Herrer, der ved deres høirøstede og formeentlige Vittigheder samt upassende Opførsel, baade forstyrrede Skuespillerne og opvakte honnette Folks Uvillie imod sig. Man maa rigtignok beklage, at saadanne unge og selvkloge Herrer ved slige Leiligheder uhindret kunne give Tonen an, og det er derfor heller intet Under, at bifalds- og Mishags=Attringerne saa ofte lade sig høre til urette Tid og Sted. J denne Uskik ligger sikkert ogsaa een af Grundene, hvorfor alle de omreisende Skuespillerselskaber føle en saa stærk Frygt for Aarhuus og det aarhusianske Publicum.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
J Kbhvn, har en ny Skrædder, Hr. N. Petersen, letableret sig, som ved Correspondence med et af de eleganteste Skrædderhuse i Paris nu og stedse vil kunne levere de nyeste og anstændigste Parisermoder, saavelsom de paa sidste Longchams opgivne Moder a.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 21de J. O. Bendsen og L. Clemmensen f. Apenrade, best. t. Skagen m. Korn. P. H. Gram f. Kbh., paa Fiskeri i Nordsøen, ball. J. Hansen f. Gudumlund, best. t. Sæby m. Kalk. J. J. Svendsen f. Sæby m. Rug. D. 22de : I O. Bendsen f. Skagen m. Muursteen. D. 23de: S. Axelsen f. Christiansand, best. t. Kbh. m. Træl. H. L. Larsen f. Kragers, best. t. Stettin m. Campeschetræ. - Udg. D. 22de: N. Nielsen t. Norge m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Aalborg Torvepriser, den 26de Mai. Oxekjød 6 a 8 s.; Kalvekjod 8 a 10 s.; saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 10 a 11 s.; Herregaardssmør 24 s.; Bondersmør, 14 a 16 s.; pr. Pd. Rug 3 Mk. 14 s.; Kartofler 15 s.; pr. Skjeppe. Æg 13 a 14 s.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Aalborg Kirker. Copulerede. Den 25de Mai. Handelsagent Carl Thausen Vogelsang og Jfr. Ane Lovise Mathilde Schumacher.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Døbte. Den 13de Mai, Corporal M. R. Wasmanns Søn, Johan Casper Habel Wasmann, Fadd.: Md. Dahlhuus, Pigen Grethe Lorentzen, Commandeersergeanterne Dorgsd. Foltved og Marker, Sergeant, Dorgsmd. Luders, Corporalerne Agersted, Rogilhede og Olsen. - Den 20de: Komd. Coldings Datter, Maren Cathrine Colding; Enkefru Schytte, Jfr. Bech, Overkrigsc. Qvist, Propr. Qvist, Kbd. Duysen og Stiger, Handelsbetjent Paludan. Grovsmedmester M. Sørensens Datter, Emma Sørensen; Fadd.: Md. Reinert, Mr. Meyer, Overbrandinspecteur Boss, Smedemestrene Ahrensburg og Stuhr, Stolemagermester Hansen, Karethmager E. Jensen, Bøssemager Lobnitz, Vognmand P. Hansen, Forpagter N. Mogensen, Kleinsmedsvend Hyppe. Afdøde Arbeidsmand Fred. KjersgaardsDatter, Hansine Frederikke Frederiksdatter; Fadd.: Pigerne A. Larsdatter og Mette K. Christensdatter, Frimuurmester Hassing, Øltapper L. Haubroe, Tjenestekarlene C. T. og M. Nielsen, L. Jacobsen, P. Skyt, S. Sørensen, N. Sørensen, A. Pedersen, P. Michelsen, J. Christensen og Jac. Nielsen. - Den 24de: Kbd. Bomholts Søn, Mads Berthelsen Bomholt; Fadd.: Md. Boss, Jfr. Wang, Kbmd. Joh. Kiær, Skibsconstructeur, Dogsmd. Bonnesen, Muurmester L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Begravede. Den 25de Mai, Sadelmagermester P. Bjerring, 50 A. Værtshuusholder Peder Nyemarks Kone, Ane Thomasdatter, 59 A. 6 M.V. kjendtgjörelser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Det blev min tunge Lod for fraværende Slægt og Venner at bekjendtgjøre, at min inderlig elskede Mand, Henrich Hansen, Sognepræst for Skjørping og Fræer Menigheder, idag pludseligen blev mig berøvet i sit 67de Aar af et apoplectisk Tilfælde.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
Enhver, som kjendte den Afdøde, vil vist deeltage i min billige Sorg og fole, at mit Tab er nerstatteligt og at Trøsten ikkun kan komme fra Ham, der raader for Alles Skjæbne. Skjorping Præstegaard, den 20de Mai 1838. Johanne Kirstine Hansen, fod Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-26
At min gode, retskafne og af Alle yndede Søn, Wilhelm Emil Lund, Præst og Lærer paa Ladegaarden; ved Kjøbenhavn, ved Døden er afgaaet den 6te Dennes, af Kramptilfælde, efter 4 Dages Lidelser, 30 Aar gammel, maae jeg sørgeligst bekjendtgjøre for Familie og Venner. Smertelig er min Sorg - Aldrig bedrøvede han mig; stedse glædede han mig. Lunderager, den 22de Mai 1838. T. Lund.