JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Her til Staden ere ankomne: Justitsraad Lichtenberg kommen fra Sorøe, logerer hos Giesters. Bbb. GeheiGeheimeraad Gram kommen fra Fredensborg. Beheimeraad Desmercieres.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Hofmarskalk og Amtmand von Reutzenstein kommen fra Vordingborg.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Nogle franske Officerer kommen fra Helsingøer, logerer i Admiralgaden hos den franske Kok. Græv Stolberg fra Hirschholm. IV.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Fra Staden ere bortreyste: Hr. Hans Tage Fabritius, residerende Capellan for Christiansdal og Sanderum Menighed, reyst til Dalum i Fyn.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Dødsfald. Major Donop ved det siællandske Regiment er død i Jylland. Cancellieraad Hartvig i Holsteen. Ole Pedersen Saugaard her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
J det Kongel. Frederichs Hospital er fra den 18 til den 24 November.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Jndkommen 25. Udgaaen 28. Døde 3. VII.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Udi forrige Uge fra den 17 til 24 November ere her i Staden copulerede 23 Par. Føde 21 Drenge 20 Piger. Tilsammen 41. Døde 14 Mænd, 16 Qvinder, 33 Drenge, 47 Piger. Tilsammen 110. Ere saa 69 flere døde end føde. De Døde ere henrykkede af følgende Svagheder, Alderdom 1, Blodgang 1, Brystsyge 16. Dødfød 1, geder 1, Flod 1, Forkølelse 1, Halsyge 1, hidsig Feber 2, Jnflammation 1, Kighuste 2, Kopper 52, Mac vee 1, Modersyge 1, Skiørbug 1, Slag 11, Svindsot 2, Tærendesyge 2, uangivne Svagheder 1, ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 3. VIII.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
J Tirsdags som var den 20 November, holdtes Exammen Theologicum, og bleve 5 Candidati Theologiæ examinerede under Deres Høyædle Høiærværdig heder Hr. Doctor Holm og Doctor Bang. To at disse 5 Candidatis obtinerede landabilem, og 1 hand illaudabilem, de to øvrige haud contemnendum.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Udi forrige Uge er Skipper Henrich Johannes af Staveren, med sin førende Koff de Vron Agatha kaldet, kommende fra Kønigsberg og destinered til Amsterdam, ladt med Hvede, Byg, Potaske og Hørfrøe, Land løbet, og bleven ved Stevens Klint. Lige Jndkomne Skippere til Kiøbenhavn. den 24 November. Læster, Rasmus Bryndahl fra Stubbekiøbing, 297. Tønder Rug, Hvede og Erter 11 D. Albertsen fra Nyborg, 1230 T. Magazin=Rug 30 J. Gertsen fra Ekkernførde, 38 F. enkelt Brænde 19 J. Westa fra Bandholm, 660 T. Rug og Hvede 24 P. Kæp fra Stubbekiøbing, 480 T. Magazin=Rug 12 1/2 Christopher Johansen fra Femmern, 288 Tønder, Byg og Hvede, 20 Tønder Gryn 11 1/2 Udgaaende. den 23 November. P. Erlandsen til Præstøe. J. Machenou til Pommera. E. Pedersen til Helsingborg. P. Nielsen til ibidem. D. Høeg til ibidem. C. Horner til Faaborg. R. Jensen til Præstøe. A. Ehler til Femmern. J. Rasmus til Rørvig. J. Sammel til Bornholm. S. Jensen til ibidem. P. Tarchel til Kappel. J. Ploug til Faaborg. M. Skiøt til Pommern. D. Smit til ibidem. Capit. Rottvid til Vestindien. C. Ronnou til Kappel. M. Sprenger til Pommern. den 24 November. A. Boes til Bornholm. J. Adriansen til Nykiøbing. 5 Baade til Sverrig. V. Andersen til Aalborg. A. Aaberg til Aarhuus. M. Blourok til Pommern. M. Rouerth til Femmern. C. Jørgensen til Odense. F. Numsen til Amsterdam. N. Stolt til Stege. H. Moeboe til Aarhuus. S. Boesen til Corsøer. J. Matthisen til Kappel. J. Rasmusen til Aalborg. Hans Rasmusen til Bornholm. II. Skippere, som ligger Seylfærdige. Jens Kirkegaard til Mariager, ved Nyhavn. Anders Jensen til Grenaae, ibidem. Poul Bladt til Flensborg, ibidem. Jens Agerop til Aarhuus, ibidem. Rasmus Norsch til Rudkiøbing, ved Toldboden. III.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Anmeldelser. Da en heel Deel Laqvayer, Tienere, Kudsker, Rideknegter, Gaardskarle a. haver mældet sig, ville de, som maatte behøve af slige Tienstsøgende, behagelig betiene dem heraf, da de strax efter lan Forlangende Land blive med skikkelig synede.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Den første Deel af den for nylig bekiendtgjorNB. te Bog, kaldet: Den borgerlige Hovmesterinde, er efter Løfte blevet færdig den 15 hujus, og tilkiøbs hos Andersen og Holk i store Grønnegade. Titelen siger, at Bogen er dediceret til de borgerlige Fruentimmere; men derfor kand ogsaa de Fornemme unde Bogen den Ære at læse den. Maaskee de finder noget deri, som diverterer dem. J det mindste vil de ikke fortryde, at de har læst denne Bog. Jeg vilde gierne rose Bogen, men det er for almindeligt at rose sine Vare. Denne første Deel koster dem som ikke ere inscriberede 2 Mark og 4 Skilling. Somme kunde synes, at den var for dyr, men naar de betænker, at Bogen er destineret til smukke Hænder, saa kunde man ikke andet, end man maatte tage fiin Postpapiir dertil. Ligeledes har man og for de 5 Kobberstykker, som ere i Bogen, sat sig i Bekostninger. Matrosen, som bliver Keyser i Muratapa, og derefter igien Matros. Er indlagt paa Sr. Peltes Boglade paa Børsen, hos Mad. Rothee paa Hiørnet af Kiøbmagergaden og Klareboden, og hos Andersen og Holk paa Adresse=Contoiret, og sælges sammesteds pr. 2 Mark.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Fra Hr. Provst P. E. Lyders i Glyksborg er indsendt et Skrift, kaldet: Schletzwig=, Glücksburg, sche Beytrage zur Aufnahme occonomischer Wissenschaften, erstes Stuck, 18 Ark in Qvarto, med Dedication til Høy Velbaarne Hr. Græve Friderich, Ludvig von Moltke, Kammerjunker hos Hans Kongelige Høyhed Kronprintsen. Dette Stykke, som indeholder fire nyttige Afhandlinger: 1) Om at plante Morbær Træer, 2) anlægge levende Giærder eller Hækker, 3) Potatos, og 4) Humle=Avlingen, kand af Libhaberne bekommes i Mad. Rothes Boglade paa Hiørnet af Kiøbmagergade og Klareboden, hos Sr. Pelt paa Børsen, og hos Andersen og Holk i Grønnegade.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Den tredie Tome af mine historiske SkrifNB. ter, som indeholder de romerske Pavers Liv og Levnet, indtil den nu regierende, er nu udkommet fra Trykken, og Underveis til Provintserne, saa at de Herrer Prænumeranter behageligst kand lade afhente deres Exemplarier hos vedkommende Collecteurer. hvorved dog maa agtes, at i Kiøbenhavn er ikke flere Collecteurer end Messieurs Andersen og Holk, hvor Adresse=Contoiret er. J Helsingør Sr. Berend Broe, i Christiania Sr. Rakke, i Bergen Hr. Conrector, Ohvnsen, i Aalborg Sr. Niels Thygesen, og i Aarhuus Hr. Postmester Veigner. Hver Exemplar af denne Tome indbefatter 134 Ark a 1 1/2 Skilling, er for Stykket 2 Rdlr. 9 Skilling, men som denne Tome indbefatter bliver den sidste af Skriftet, saa afkortes hver af Prænumeranterne deres Forskud 24 Skilling, og giver altsaa imod denne sidste Tomes Annammelse 11 Mark. Nogle faae overblevne af alle 3 Tomer sælges for 26 Mark. Den første til 9, den anden til 5, og den tredie til 12 Mark beregnet, hos Messicurs Andersen og Holk, og hos Autor selv. Esaias Fleischer.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
En engelsk Doctor, kaldet Sundhed, der har nu lærdt at tale Dansk, og enhver ikke uden Nytte raadfører sig med, det alle, og saa snart og saa meget de behager, er tilladt for denne billige Priis, nemlig 2 Mark, skal han have sin Kiole paa, og 1 Mark og 8 Skilling, naar han saa at sige, er i sin Negligee, tillige med hans ulykkelige Compagnon og Broder Jørgen Baruvel, der er endnu lættere at komme i Tale og lære for 1 Mark meget got af, logerer endnu begge hos Sr. Kønig i Hommergaden, og Sr. Lorentsen paa store Kiøbmagergaden, og hos Andersen og Holk i Grønnegade, til tienstlig Efterretning for alle, der ikke seer paa saa ringe en Udgift, naar den, som her, ikke er til Unytte, men er virkelig og langt større Fordeel baade for Sundhed og gode Sæder.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
) Extra god chinesisk Soya er indsat paa Adres IND. se=Contoiret til Forhandling for 2 Mark og 8 Skilling Boutellien. Sammesteds gives og Anviisning, hvor extra god Citron-Saft kand bekommes i hele og halve Potte, for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Fiin engelsk Floers Meel a 7 Mark Lispundet, tages nogle Lispund da 6 og en halv Mark, er i Commission indsat, og bekommes i Viinkielderen under Comoediehuset.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Et nyt opbygt Huus paa Hiørnet af Adelgaden og Tværgaden, assureret i Brand=Cassen, og indrettet til Spekhøker=Boe og adskillige Leyeværelser med frisk, Pompevand i Gaarden og en fælles Brønd forsynet, er nu under Haanden at faae tilkiøbs. Libhaberne ville nærmere paa Adresse=Contoiret indhendte Underretning til hvem de sig om Kiøbet videre kand mælde.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Udi samme Huus ere 4 Værelser med Kiøkken endnu at faae til Leye, da Huset først efter Fløttetiden er bleven færdig, og derfor ey har været for at bortleye.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Hos Kunstkammer Forvalter Wahl, bag Børsen, næst Viinkielderen, ere Pak=Kamre til Leye, hvilke strax kand tiltrædes. En skikkelig Dreng, som er af honette Forældre, og har Lyst at lære hos en Klædekræmmer her i Staden, kand herfra blive Condition anviist.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Da den ved Haraldskiær ved Weyle anlagte Fabriqve til næstkommende Paaske, kand faaes udi Forpagtning, saa bliver samme herved bekiendtgjort til den Ende, at de som agter derudi at entrere, ville anmelde sig hos Eieren af samme Fabriqve, Velbaarne Hr. Linde til Engelsholm, da den enten paa visse Aar eller Livs Tider at bekomme. Og mældes til behagelig Efterretning, at bemeldte Fabriqve er af nye anlagt og opbygt, beliggende ved en stærk flydende Aae, saa der ikke kand fattes Vand, og drives ved samme følgende Værker: 1) Kobber=Fabriqven, som er vel indretted, og har alle de Reqvisita, som til sammes Drift behøves. 2) Et Høe=Lee og Skiærkniv Fabriqve, der ligeledes er af nye, og vel forsynet med behøvende Verktøy og øvrige Reqvisita. Desuden 3) findes et Værksted med alle behøvende Redskaber til Søm, hvoraf der alle Sorter forarbeydes. 4) Er og et Kobber=Værksted med alt til en Kobbersmed behøvende Redskaber, altsammen af nye og i god Stand. J øvrigt findes gode og beqvemme Værelser for Fabriqveuren, og de til samme Verker behøvende Folk, item beliggende ved Fabriqven endeel Jord og Engbond, som med Grofte er indhegnet, hvorpaa kand haves om Sommeren fire Kiøer, ti Faar, to Bæster, og samme kand og af Afgrøden forres om Vinteren.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Capitaler. 600 Rdlr. 2113 Rdlr. 4 Mark og 5 Skilling. 850 Rdlr. 648 Rdlr. og 2000 Rdlr. kand bekommes imod Huuspandt til 11 December. Ligesaa 14000 Rdlr. i Jordegods, og 5000 Rdlr. imod suffisant Pandt eller Caution.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Extra god gammel Mød er at faae hos Urtekræmmer Borup paa Hiørnet af Kiøbmagergade og Landemærket for 10 Skilling Potten, saa og i Tøndeviis for billig Priis. A. Af disse Efterretninger udgives hver Tirs Hvad Qvantum kand faaes, hos hvem og til hvad Priser af gode bittre Mandler, smaa søde dito, vestindiske Semmen amonie eller Allehaande, Hirsegryn, god Engeskiær, Suda og Safolore, derom gives Efterretning paa Adresse=Contoiret, hvor Prøver af alle Sorter er indlagt.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
Tirsdagen den 4 December førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet, bliver udi afgangen Doctor Myhlhausens efterladte Bolig ved offentlig Auction bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv og Medallier, Tin, Kobber, Messing, Jernfang og Bliktøy, Porcellain, Steentøy og Glas, Trævare, Lintøy, Gangklæder, Skilderier med videre. alt imod contant Betaling ved Varenes Annammelse til Procurator Sr. Christian Matthias Holm, boende paa Hiørnet af Knabro= og Brolæggerstrædet, hvor Catalogi saavel som paa Auctionsstædet ere at bekomme. Tydsk Peberod 5 Skilling Pundet, tages 8 1 C. Pund da 4 Skilling. Extra deelicate røgede Rostokker Aal 6 a 10 Skilling Stykket. Dito store fede røgede Sild 4 Skilling Buntet. Dito friske ned syltede Aal 5 a 6 Skilling Stykket. Dito nedsyltede stegte Sild 2 Skilling Stykket er nu at bekomme i Viinkielderen under Comoediehuset.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
En Galioth, drægtig 20 Commerce Læster, hvori for 2 Aar siden er sat en ny Bond, er at faae tilkiøbs, saa Libhaberne herfra kand vorde anviist. Den Gaard paa Christianshavn, næst ved det kongelige Laboratorium, med en sammesteds anlagt ny Fabrikke i god og brugelig Stand at trykke Flonel, Makey, Plyds, Fløyel, Sirtser, Lærreder, Tapetserier, Vattering a. med dertil vel indretted Blege plads, Have og endeel Leyevaaninger er under Haanden for billig Priis at faae tilkiøbs, som og endeel sammesteds oplagt god renset jydsk Okker i Fustagier. Libhaberne kand bekomme nærmere Efterretning enten hos Monsteur Holm, som logerer paa Stedet, eller hos Hr. Heidemark, Capellan ved St. Nicolai Kirke i Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1759-11-26
En Capital af 1600 Rixdaler anvises her fra Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-11-30
Om Kopperne og sammes Jnoculation.
Københavns Adresseavis, 1759-11-30
(Af S. T. Hr. Cramers Nordische Aufseher, 116de Stykke, den 22 Nov. 1759. Ja Kopperne, denne grusomme Syge, som, naar man regner Aar til andet, dræber, eller lemlæster, eller vanskaber meer end den fjortende Deel af Menneskene, uden Henseende til Kiøn, Alder, Stand og Clima, og i Aar iblant os har bortrevet saa mangfoldige af Publici Børn, og af de Voxene adskillige meget priselige og nyttige Borgere: Saa kand det ikke noksom beklages, at Jnoculationens Jndførelse som ofte er befundet at være et saa velsignet Middel imod denne tyranniske Sygdom, finder endnu bestandig saa megen Modsigelse, uagtet Personer af den høyeste Rang foregaaer andre med et ligesaa roesværdigt, som lykkeligt Exempel. Vor Verden berømmer sig af at tænke bedre, og ikke være befængt af almindelige Fordomme. Dog alligevel hører man endnu stedse Jnoculationen at bestrides med de mavreste Grunde og Jndvendinger; og det bedrøveligste er dette, at Mennesker, som ved de fleste andre Foretagender ere saa sielden vante til at overveye, hvad Samvittighed og Pligt udkræver imod sig selv. imod andre, og imod Gud, giver sig her en saa besynderlig moralsk Anseelse, og vil gjøre det til Synd, at bruge et saa ypperligt Middel, og virkelig derved forhindrer saa mange Børns og voxene Folkes Livs Vedligeholdelse og Forlængelse. Hvad kand man andet giøre, naar man ved de sterkeste Grunde er overbeviist om det der forholder sig tvertimod, end at man igientager det, som Fornuft, Undersøgelse, og Erfarenhed allerede i saa lang Tid og med saadan Styrke har sagt for Jnoculationen, og det ligge saa ofte, som det, hvormed man vil bestride den, uophørlig og mange Gange meget slet bliver snakket efter, Særdeleshed synes det at være fornødent, at giøre de Grunde tydelige og bekiendte for alle, hvilke gotgiøre, at ingen Pligt bliver derved fornærmet; men at meget mere Forbindtlighederne imod vor egen Velfærd, imod Staten, og imod Forsynet selv, tillader, favoriserer og befaler sammes Brug. For at indsee dette, Coc. maa maa man vide det Vigtigste, som er bleven skrevet saa vel for, som imod Jnoculationen. Jeg vil igientage dette, og som jeg haaber, med Apartiskhed, sig den en god Sag bliver mindre fornærmet, naar man endogsaa inddrømmer dens Modstandere, hvad de med billighed ikke kand fordre, end naar man giør Sagens Fordeele større, om det endog er nok saa lidet at man derudi gaaer for vidt. Alting forener sig, for at recommandere Jnoculationen: De berømmeligste Lægers og Bartskierers Udsigende og Erfarenhed i de meest oplyste Lande: De høyeste og anseeligste Personers bifald og lykkelige Exempel, saa vel af Geistlige, som i Staten, saa vel Udenlands, som her iblant os Videre, den bekiendt te Fare og sædvanlige Dødelighed som følger med de naturlige Kopper: Den nendelig større Skadesløshed, ved de kunstige Kopper, Og de mangfoldige, visse og uskatteerlige Fordeele, som ere forbundne med sammes Jndpodning.
Københavns Adresseavis, 1759-11-30
Hvad de naturlige Kopper angaaer, saa ere følgende, ved denne Betragtning særdeles vigtige Sandheder, deels af den almindelige Erfarenhed, deels af omhyggelige og nøiagtige Beregninger udaRegisterne over de Døde, deels af de fleste, berømmeligste og største Lægers egne Erfaringer og efter deres egen Tilstaaelse selv, som strider imod de kunstige Kopper, enten aldeles unægtelige og uimodsigelige, eller dog ikkun underkastede meget faa, og høyst rare Undtagelser. Af hundrede Mennesker pleyer gemeenlig ikkun fem, eller i det høyeste syv at blive gamle, uden at faae Kopperne. Hvilken en liden Rimelighed for enhver, at han iblant Hundrede skal høre til de fem Lykkelige, som undgaaer denne skrekkelige Sygdom, De naturlige Kopper ere gemeenlig dødelige forden, som ikke faaer dem i sine Børne=Aar.
Københavns Adresseavis, 1759-11-30
De naturlige Kopper dræber omtrent den fjortende Deel af det menneskelige Kiøn, hvilket Jurins Optegnelser paa de Døde beviser, gemeenlig sex af syr og tredive, enten det nu skeer formedelst det Dødelige, som Kopperne i sig selv fører med sig, eller af Mangel paa tilbørlig Pleye, Diæt, og Cuur, eller formedelst Lægernes Forseelse, eller fordi de overfalder et Legeme, som er uberedt og allerede angrebet af andre Sygdomme. Naar de naturlige Kopper ogsaa sparer Livet, saa efterlader de sig dog ikke sielden de farligste Sygdomme, mange bliver blinde, trangbrystige, svindsotige, og i det ringeste i en høy Grad vanskabte. De beskedentligste Læger, og det er ustridig de tilforladeligste og største, bekiender, at de naturlige Kopper ikke anmelder sig ved saa visse og forskiellige Kiendetegn, at de ikke kand blive omvexlede ved Kiendetegn af andre Sygdomme. Skeer saadan en Om verling, saa kand Kopperne blive dødelige, om de ogsaa ellers ikke havde været det.
Københavns Adresseavis, 1759-11-30
De fleste og berømmeligste Læger i alle Tider paastaaer og beviser, at et Menneske har ikkun Kopperne eengang; og at altsaa Exempler paa det som er tvertimod, enten ere ubeviislige, eller dog saa extraordinair vare, at de neppe fortiener Navn af Undtagelse.
Københavns Adresseavis, 1759-11-30
Hvad de kunstige Kopper angaaer: Saa ere følgende Sandheder uimodsigelige af Erfarenhed og Beregning, og af deres Tilstaaelse selv, som bestrider Jnoculationen.
Københavns Adresseavis, 1759-11-30
Da Jnoculationen blev først forsøgt iblant Europæerne i Engelland og America, uden at man endda iagttog Forberedelses og Forsigtigheds Regler, som Erfarenhed siden har lært, og Fremgangen gjort heldige, saa døde To af hundrede Jnoculerede. Siden døde ikkun Een af tre hundrede, men i de nyere Tider Een af syv hundrede til to tusinde, og i Gens, i Lausanne, og paa de fleste Steder i Tydskland, hvor denne Methode er bleven forsøgt, haves intet vist Exempel om nogen, der virkelig er død af de kunstige Kopper. Herhos maa merkes, at Aarsagen til Døden hos dem, som under Jnoculationen eller strax efter samme ere døde, ikke engang altid kand tilskrives Jnsculationen selv. Undertiden er begaaet en Forseelse af Lægerne, ved at udvælge Personer til at moculere, som kunde være undgaaet; undertiden har nogle Personer tvertimod Lægernes udtrykkelige Raad betient sig af dette Middel, som, brugt i Utide, ikke kunde lykkes; undertiden har andre Sygdomme og Tilfælde slaaet sig til de kunstige Kopper, som menneskelig Viis ikke kunde formodes eller frygtes for. Desuden udfordrer billighed, at man ikke skal paabyrde Jnoculationen det, som altid kand være en Følge af Dødens Muelighed og Redsel. Af Listerne paa de Døde er det klart, at i store Stæder kand af tre hundrede og tyve Mennesker en regnes paa fyrretyve Dage. Er dette vist, Hvo kand da ved den sterkeste Sundhed have Forsikring, at han i sex Uger skal være uden al Fare for Dødens De kunstige Kopper har det Fortrin for de naturlige, at de, naar man undtager faa Hændelser, ere mildere, og næsten overalt ikke forbundne med nogle Ccc 2 nogle farlige Tilfælde, besynderlig er anden Dags Feberen, der saa ofte er dødelig, usædvanlig svag; og med andre Sygdomme har man med intet beviisligt Exempel kundet gotgiøre at de anstikker. Jnoculationen giver ingen Kopperne, dersom han allerede har havt dem, eller dersom han ikke skulde have havt dem.
Københavns Adresseavis, 1759-11-30
De kunstige Kopper, efterlader sig ingen saa farlige Tilfælde, som de naturlige. De vanskaber ikke saa meget som disse, og Øynenes samt Skiønhedens Conservation ere meget sædvanlige Fordeele ved samme Hvo der har overstaaet Kopperne ved Jndponingen, den er lige saa lidet underkastet den Fare, paa ny at blive befængt dermed, som man har at frygte for, at faae de naturlige Kopper anden gang.
Københavns Adresseavis, 1759-11-30
Ved Jnoculationen har man Fordeele imod de Farer, som man maae frygte for ved alle Kopper; Fordele, som man ved de naturlige ikke har eller kand have i sin Magt Man kand lade sig give de kunstige Kopper, naar der ikke grasserer noget ondt Slags naar Legemet er frie for andre Sygdomme, naar Cu ren giøres heldig af Aarets Tid. Man bliver derpaa forberedet; man bliver befriet fra de Ureenligheder, som giør de naturlige Kopper farligere og løbeligere, end de i sig selv ere: Lægen veed ogsaa med Vished, hvad for en Sygdom han har at bestride. Giften bliver ved de smaa Aabninger som skieres i Huden først bragt ind i de Dele, som ligger længst borte fra Hiernen, og rimelig Viis just derved deelte og svækkede. En stor Deel af samme bliver ogsaa udført igiennem de indskaarne Aabninger, som ellers kunde have formeret Koppernes Tal, gjort dem sammenflydende eller nødt Giften til ogsaa at angribe de ædlere indvortes Deele. Hvor megen Sikkerhed er der dog ved alle disse Fordeele. (Fortsettelsen følger.
Københavns Adresseavis, 1759-11-30
Den 27 hujus havde den fra Marocco her ankom ne Ambassadeur, Audience hos Hans Kongelige Majestæt, Begge Deres Majestæter Dronningerne, Deres Kongelige Høyheder Cron=Prinzen, Arve=Prinzen, og de fire Kongelige Prinzesser. Ceremonien bestod af følgende: Hr. Commandeur=Capitain Kammer=Junker Kaas, som Cermonie=Mester ved dette Cermonielle begarsig til Ambassadeurens Logis, Klokken imellem 4 a 5. hvor han ved Udtrædelse af Vognen, blev imodtaget af Ambassadeurens fornemste Cavalier og geleidet ovenpaa til Ambassadeurens Forgemak, hvor Ambassadeuren selv imodtog ham og geleidede ham ind i sit Noget derefter, kom tvende meget prægtige Kongelige Carosser; med den første fulgte nogle Kongelige Laqvayer; Klokken imod 5 Slet berettede man Ambassadeuren: At han nu blev admitteret til Audience, hvorpaaa Optoget tog sin Begyndelse, nemlig: Ambassadeuren og den ovenmeldte Kongelig Kammer=Junker, begav sig i den første Kongelige Carosse; Ambassadeuren paa Bag=Sædet og Kammer=Junkeren paa For=Sædet, hvorved gik ved Siderne nogle Kongelige Laqvayer med antændte Laterner; Derefter kom i den anden Kongelige Carosse, Ambassadenreens medhavende Compagnon og Cavallier, med ham fulgte den anbefalede Kongelige Dolmetskeer, Agent Æreboe, ved denne Kongelige Carosse, gik foran saa og paa Siderne trende af Ambassadeurens egne Betientere med antændte Løgter, samt Cavalierens og Agentens Tienere; Efter samme, fulgte Ambassadeurens egen Dolmetsker og hans fornemste Betient i Ambassadeurens egen Vogn, saa og Hr. Kammer=Junker Kaa ses egen Vogn ledig. Saaledes tog Touren, fra Ambassadeurens Logis, langs med Canalen, over Holmens Broe til det Kongelige Slot, som ved denne Begivenhed var meere end sædvanlig illumieret hvor Passagen skeede til de Kongelige Gemakker; Ambassadeuren og medhavende Sufte, blev geleydet af de Kongelige Laqvayer, som gik foran med antændte Lys, til den store MarskalsStue, hvor han forblev, indtil det blev ham berettet at komme til Audiencen; Tog saa Touren op ad den store og prægtige Marmor=Trappe igiennem Hans Kongelige Majestæts Liv=Guardes Sahl, hvor samme Gaarde stod under Gevæhr, og igiennem de andre Kongelige For=Gemarker samt Drabant Guarde=Sahlen lige til Hans Kongelige Majestæts eget Forgemak, hvor der var en talrig Cour, saa vel af de herværende fremmede Ministre, som af Hans Majestæts egne høye Ministre og andre høye Rang= og StandsPersoner; der blev Ambassadeuren imodtaget til Audience af Hans Høy=Grævelige Excellence Hr. Geheime Raad og Ober=Hof=Mareskal de Moltke, og indladt hos Hans Kongelige Majestæt geleydet af den forbenævnte Kongelige Kammer=Junker.