JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Skifte=Forvalter og Provst i Nørre Herred, Arvingerne efter forrige Sognepræst for Aarslew og TiilsMenigheder i Aarhuus Stift afg. Hr. Thomas Lillelund, lade herved bekiendtgiøre, at der den 16, 17 og 18de April nestkommende bliver foretaget Skifte=Samling efter bemeldte Hr. Lillelund udi Aarslew Præstegaard; Til hvilken Tid enhver, som formeener sig i Stervboen at have nogen lovlig Fordring, ville behage at indfinde sig med samme, da man efter den Tid intet Krav antager. Møballe, den 25de Januarii 1782. paa mine Med=Arvingers og egne Vegne Mads Lillelund, residerende Capellan for Kattrup, Tolstrup og Ørritzlew Menigheder.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Den 11te Mart. førstkommende, er Skiftets Slutning efter forrige Sogne=Præst til Jorløse og Hostrup Meenigheder, sal Hr. Anders Eilschow og Hustrue Elisabeth Sophie Falsen berammet; samtlige Arvinger indkaldes altsaa herved, bestemte Tid at møde for at imodtage deres Arv hos mig undertegnede. Søebye Præstegaard, den 2den Februar. 1782. M. Lacoppidan
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Da en stor Deel Documenter, som henhøre til Skiftet efter sal. Forvalter Jvar Bruun og Kone Rosine Dorthea Bruun, som begge i Aaret 1770. døde paa Herlufsholm, ere mig nu overleverte, agter jeg Tirsdagen den 19de Februarii førstkommende Formiddag Kl. 11 at holde en Skifte=Samling udi Occonomi Hr. Geislers Huus paa Herlufsholm, for at erfare Boets sande Tilstand, saavel i Henseende til Jndtægten som Udgiften, og i Faldintet betydeligt skulde være til hinder, da at kunne optage Skiftet til Slutning; thi blive herved ey allene alle Arvingerne efter ovenbelvnte Forvalter Bruun og Hustrue herved indkaldte til bemeldte Tid og Sted at møde, men og de, som af dette Stervboe har havt Penge under Hænder til at giøre et eller andet Udlæg af, anmodede til samme berammede Session at afgive til mig, som Skifte=Forvalter et lovlig documenteret Regnskab over alle havte Jndtægter og Udgifter, og ligeledes indkaldes forrige Fuldmægtig hos den sal. Afdøde, nemlig Sr. Christen Hviid, som siden har været Forvalter paa gammel Kiøgegaard, men nu efter Rygtet skal opholde sig i Kiøbenhavn, at han til samme Tid vilde møde, for at anhøre og tilsvare de Anmerkninger, Arvingerne have gjort over hans Besvaringer paa de Antegnelser, som imod hans aflagte Regnskab til Stervboet. har været formerede. Slagelse, den 31te Januarii 1782. Fleischer, Kongel. Majestæts Conference=Raad og Amtmand over Corsøer og Antvorschou Amter.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Skiftet efter Mølleren Hans Nielsen Lessøe i Lundforlund hans afdøde Hustrue Maren Hans Datter, blive foretaget til Slutning paa Amts=Contoiret i Slagelse Torsdag Formiddag den 14de Februarii førstkommende, da Boets Creditorer i Fald flere ere end Hr. Forvalter Hviid paa Tersløse, som til SkifteForvalteren allerede har anmeldt og indgivet sit Krav, indkaldes herved 3de gange i Aviserne at møde, efterdi Boet ey formaaer noget ordentlig Proclama at bekoste. Slagelse, den 31te Ja Fleischer. nuarii 1.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Udtog af en Fransk Officeers Skrivelse, dateret Mahon, den 7de Januarii.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
I Gaar Morges tilligen blev Fortet St. Philip formeligen beleiret til alle Troppers største Fornøyelse. Om Natten fra den 5te til den 6te vare alle vore detacherede Tropper i Arbeyde med at demasquere Batterierne og nedrive det saa kaldte Grækernes Huus, hvilket havde skylt det Batterie, som vi havde opført ved Mola. Medens man gjorde det, bleve vore Arbeidere meget foruroeliget af Engelænderne med Kugler og Bomber, hvorved omtrent 60 Mand ere blevne dræbte eller saarede. Dagen tilforn var der givet Ordre, at alle vore Tropper skulde være under Gevæhr Klokken 4re om Morgenen. Spanierne stode paa den venstre Side af Fortet, fra Havnen, lige indtil Havet, hvilken Distance udgjør omtrent en halv Miil, Fransoserne derimod paa den høyre fra Havnen indtiden anden Side af Havet. Kl. 6 om Morgenen tilig gav en Raquette Signalet. Spanierne begyndte strax fra Søesiden, af at give en Salve af Haandgevæhrerne, som strækkede sig lige til Havnen, og paa den anden Side fortsatte Fransoserne, og de Tydske denne Salve, og raabde: Kongen leve! Denne Salve blev igientaget trende Gange, (Dauphins Fødsel blev derved tillige helligholdt) og den tredie tiende Batterierne til Signal at begynde deres Jld. Man betiente sig af Batterierne med al muelig Hurtighed og Jver. Den første Jld skede af 35 Kanoner med Kartætsker, af 35 med Kugler og af 35 Mørsere. Man har ved en Deserteur erfaret, at denne første Jld har dræbt 7 og saaret mange af de Beleyrede. Engelændernes Jld formindskede sig merkeligen fra dette Øyebliaf: Vores derimod har stedse vedvaret. Man kan see, hvilken mærkelig Skade Kuglerne allerede have gjort. Den Skade, som Bomberne have foraarsaget, maa altsaa være deste større. Fortet Marlborough er, ligesom Fortet Qveen, meget ilde tilreedt. De nærmeste Batterier ere 150 og de allerlængste 400 Favne borte fra de fiendtlige Verker. Vi ville og giøre Løbegraver, endskiønt dette vil blive os meget svært, da Grunden bestaaer af Klipper og Steen overalt De Franske og Tydske have været meget udsatte for den fiendtlige Jld; dog have de kun mistet 2døde og faaet 12 til 15 saarede. Der skal omtrent være 3000 Mand i Fortet St. Philip, som ikkun nyde deres halve Mund=Portion dagligen. - P. S. Engelænderne have forladt Fortet Qveen.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
J Følge en anden Skrivelse fra Mahon, af 7de Januarii, have Engelænderne samme Dato hørt op med at skyde, og begivet sig i de under Volden værende Hvelvinger og Løngange. En Brigade Franske Tropper paa 100 Mand, at Regimentet Brettagne, som var commanderet til at nedrive Grækernes Huus, har viist sig særdeles tapper. De fiendtlige Kanoner spillede i hele 3 Timer paa dem; men de lode sig ikke forvirre ved nogen Ting. Man siger, at Gouverneur Murray har forlangt at capitulere; men dette behøver vel endnu Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Til Marseille er et Fartøy efter 3 Dages Seylads ankom men fra Mahon, hvis Patron forsikrer, at det Rygte havde udbredt sig, da han reyste derfra at Gouverneuren over Fortet St. Philip havde forlangt at capitulere. Endskiønt man nu vel med Rette kan tvivle om, at dette Rygte er sandt; saa er dog saa meget vist, at alle Batterierne bleve den 6te hujus aabnede imod Fortet. Man høytideligholdte tillige den Franske Kronprindses Fødsel, og der blev givet 3 Salver af Gevehrerne. Den 3die Salve var Signalet til Batteriernes Aabning. Et af Batterierne, som havde 100 Kanoner, skal i 24 Timer have skudt et Hul paa Muren af 4 Favners Brede, hvorover General Murray blev nødt til at forlade Fortet Queen, og at trække sammes Garnison ind i Fortet St. Philip. Deserteurerne have forsikret, at Besætningen for 14 Dage siden vare satte paa halve Portioner. Man haa ber nu, at Fortet St. Philip skal i Slutningen af denne Maaned være i Spaniernes Hænder. - Fra Hr. von Grasse have villigesaa saa Nyeheder, som fra Marquis von Bouille, endskiønt Vinden nu er meget gunstig for de Fartøyer, som skulle komme fra Vestindien. Den selvsamme Vind holde. Admiral Rodney endnu tilbage i Engeland, og vi begynde derfore at haabe, at Hr. von Guichen endnu skal komme han for, saasom der allerede skulle ligge 15 Linieskibe seylfærdigi Brest.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
London, den 22de Januarii. Fra Admiral Rodney, som den 14de hujus afseilede fra Torbay med sin Escadre under en gunstig Vind, er i Dag ankommen en Expresse med den Efterretning, at han den 16de hujus var paa Høyden af Quessant. - Lord Cornvallis og General Arnold ere i Dag ankomne hertil. Det er nu afgjort at der skal sættes en Krigsret for at undersøge den førstes Opførsel, førend han capitulerte. Det samme skal og skee Henseende til General Bourgoyne. Hoffet har bekiendtgjort en Liste over de Skibe, som Admiral Kempenfeldt tog fra Brester Floden. De ere i Tallet 14, og have havt inde meget Artillerie, Gevehrer, Munition, Levnetsmidler &c. samt 1062 Mand Soldater og 548 Søesoldater. Den Engelske Flode har detsuden boret 2 eller 3 Skibe i Grund, og 1 er bleven opbragt til Falmouth. - Hoffet er nu betænkt paa at forsone sig med sine Amerikanske Colonier. - I Depecher fra Amerika forestilles Sagen som muelig, og private Breve fra Nyeyork giøre den ikke heller tvivlsom, besynderlig, dersom man vil følge den første Forholds=Ordre. - Jmidlertid hverves der dog endnu bestandig baade for Søe= og Land=Tienesten, Her skulle der dog kun oprettes 4 Regimenter; men Hielpe Tropperne skulle komme til at udgjøre 10000 Mand. Subsidierne skulle ogsaa hæves tiligere, end sædvanligt.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Af en Skrivelse fra Haag, den 29de Jan. Storpensionairen af Holland er nu i Bedring, og i Forgaare har han allerede givet Audience. Denne Minister vi altsaa den 5te Februarii igien lade sig see i de Hollandske Staters Forsamling, som indtil dette kunde skee, ikke have været samlede. Vor Convention med Frankrig om at agere fælleds mod Engeland vil da vel komme i Stand. Staden Briel, som har sat sig derimod, vil vist komme til at give efter, saasnart den Franske Ambassadeur igien kommer hertil. Han ventes daglig, og skal bringe Operations Planen med sig. -J Tessel ligger der nu 30 Krigskibe og Fregatter, som man haaber henimod April Maaned at skulle blive forsynede med den nødvendige Egnipage; thi for nærværende Tiid er samme paa adskillige af dem endnu ikke complet.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Ungarn, den 17de Jan. I Breve fra Constantinopel af 2den huj. have vi faaet adskillige Efterretninger. J Constantinopel er alting roeligt; men Tilstanden i de Asiatiske Provindser er desmere forvirret. Karavanerne blive anholdte og plyndrede, de Reysende myrde de, og hele Lande ødelagte af Rebellere. J Besynderlighed skal der have været et farligt Oprør i Bagdad, som har foraarsaget meget Blods Udgydelse. J Alleppo, hvor der tillige er stor Mangel paa Levnetsmidler, seer det ligesaa slemt ud Veyene til denne Handelstad have aldrig været saa usikre og besatte med saa mange Røver=Bander, som nu paa en Tiid; og i Steden for at forebygge den overhængende Hungersnød, og at hemme de herskende Uordener, er den der værende Bassa gaaet Pillegrimsgang til Mecka.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Nachskou, den 4de Febr. Tirsdagen den 29de Jan. Hs. Majests. Kongens Fødselsdag, var det Lollandske Læse=Selskab forsamlet i Nachskou ved et overordentlig Møde, da der af Selskabets Sekretær N. R. Suhr blev holdt en Tale om Fædrenelandets udbredte Lyksalighed under vores Allernaadigste Konges Regiering. - Samme Dag blev Selskabet forøget med trende Medlemmer, som vare: Hr. K. Carstensen, Doctor Medicinæ, Hr. H. Danchel, Amtsforvalter over Halsteds Klosters Amt, og Hr. J. Kølle, Kiøbmand i Nachskou.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Corsøer, den 7de Februarii. Jndkomne: Den 4de hujus Kongel. agende Post 7 Læs, den 6te Kiøbmænd Dichmeyer og Muus fra Holsteen til Sverrig, Commandeur Manøe til Kiøbenhavn, Russisk Græv Nariskin fra Paris til Kiøbenhavn, Jøderne Meyer og Wulf fra Hamborg til Kiøbenhavn,
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Udgaaet: Den 1ste hujus Hollandske Skippere Jacob de Plase og Jan Albrez fra Kiøbenhavn til Rotterdam; den 3die Kgl agende Post 5 Læs; den 4de Land=Jnspecteur Bie til Jylland, Lieutenant Lindholm af Søe=Etaten og Styrmand Bang med 10 Søefolk til London, der at afhente et Skib; Skibs=Capit. Nissen, med 4 Søefolktil Marseille, der at afhente et Skib, Kiøbmand Salten og Skipper Bagger til Fyhn.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Helsingøer, den 11te Februarii. Den 9de hujus indkom fra Nordsøen i Svensk Galease af og fra Gothenborg med Sild til Kiøbenhavn. Den 16de hujus retour nerede igien tilbage til Kiøbenhavn Capitain Ehlert Madsen og Capitain Jørgen Eskildsen af Apenrade, hvilke 2 Skibe sidst blev meldt laae her, men formedelst paakomne Frost frygter samme for Jis her i Sundet, for da at conservere deres Skibe, torde samme ikke opholde sig her længere. Sundet er aldeles frie for Jis og Fahrtøyer, saa er og Havnen frie for Jis og for Fahrtøyer, med nogen Slags Proviant.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Kiøbenhavn, den 11te Februarii. Den 16de Mai 1781 er Raadmand Frederich Fædder allernaadigst beskikket at være Justitz=Raad. Fra Bergverks=Directorium er den 26de Januarii 1782. udkommen en Placat af følgende Jndhold: Da man har havt adskillige Klager angaaende de norske Jern Gryder, deels, at deraf ikke vare tilstrækkelige Forraader, deels at de ikke vare af de udfordrende gode Egenskaber, saa har man hver Gang ladet undersøge paa det nøyeste, hvorvidt saadanne Klager vare grundede; men altid befundet, at de ikke kunde beviisliggiøres, og at de undertiden vare ugrundede. Paa det nu, saavel Proprietairerne af de norske Gryde=Støberier, som Kiøberne, for Eftertiden kan blive befriede for de Uleyligheder, som de første af ubillige Klager, og de sidste af mislige Leverancer kunne tilføyes, et det anordnet, at ethvert Støberie skal have sit Mærke, som skal anbringes paa Gryderne, hvilket Mærke ikke uden Bergverks=Directorii Vidende og Samtykke herefter maae forandres. Herved sættes nu hver Kiøber, som formeente sig at være slet betient, i Stand, til at opgive og godtgiøre, ved hvilket Verk de Gryder vare støbte, hvorover man klagede. Disse Mærker ere saaledes blevne bestemte: Paa de ved det grævelige Laurvigske Verk støbte Gryder skal findes: L. med en Krone over. Paa det holdenske eller Uhlefoss Verks dito et S. med et L. igiennem. Paa Mosse Verks dito A. med det Tegn, som Jern betegnes med og M. Paa Bærums=Verks dito B. med det Tegn, som Jern betegnes med og V. Og paa Næss Verks dito (Næss VIR.)
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressenterne udi Liv=Rente Societeterne de Anno 1747 og 1757 herved, endog for dette Aar erindrede: at de, i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester betimelig, og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkomme, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv=Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlanger deres Liv=Renter paa Post=Kontorerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Post Kontor, hvor de forlanger Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere; da ethvert Steds Post-Kontor er beordret, disse Attester samlede og paa engang til General=Post-Amtet at indsende. - Denne Bekiendtgiørelse, som skeer trende gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterretlig, saasom om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive. - J sær maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve=Attester paa det Post=Kontor hvorfra de Betaling forlange, forvente at deres i saa Maade tilkommende Liv=Renter ikke der blive betalte; men maae herudi General=Post=Amtet ved Commissionairs affordre, efter som slige Liv=Renter allene engang om Aaret, og ikke oftere paa Post=Kontorerne til Betaling blive anviiste. General=Post=Amtet, den 28de Januarii 1782.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Paa Løverdag den 16de Februarii afgaaer den KongeligDanske agende Post tillige til Jylland, Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Copulerede. J Kiøbenhavn den 6te Febr. Hr. Broca, adjungeret Præst ved den Franske reformerte Meenighed og Jfr. Eyrand.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Døde. J Fridericia Hr. Secretair Christian Mørk, forhen Revisor i General Postamtet. J Fyhn den 27de December Hr. Peder Rasmusen Wind, Sognepræst til Sandager, 64 Aar. J Kiøbenhavn den 3 Febr. Mad. Dorthe Marie Brodersen, Brændeviinsbrænder Lunds Hustrue, 54 Aar; den 5te Hr. Ancher Anchersen, Licentiatus Medicinæ, 27 Aar; Mad. Catharine Holm, Postcontrolleur Brandtes Enke, 54 Aar; Sr. William Hacker, Silkefarver, 30 Aar; Jfr. Birgitte Petersen, 31 Aar; den 6te Mad. Edle Sophie Schiman, fød Rode, 58 Aar; Mad. Karen HansDatter, Skibs Capitain Hjorthes Kiæreste, 43 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Vacancer: Byefoged Embedet i Sæbye og Herredsfogderier, i Børglum og Derslev Herreder i Aalborg Stift. Sorenskriver, Embedet i Øvre Tellemarken i Aggershuus Stift. Byefoged og Byeskriver Embedet i Frederichsstad paa St. Croix.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 i Aften.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
AVERTISSEMENIS. At optegne gode Handlinger, anmærke det Retskafne, vise det Latterlige, moralisere lidt for de lave Stænder, give dem Smag paa Sæder og opvække gode Følelser hos dem; at opgive nyttige Forslag, antegne vigtige Opdagelser og Begivenheder, som kan være til Fordeel i det borgerlige Liv; at bevare ædle Tanker, værdige Betragtninger, smukke Fortællinger og Poesier; at anmelde nye udkomne visse Bøger, og anmælde deres Værd: kort, at fornøye alle Læsere, høye og lave, lærde og ulærde; er Hensigten med et Ugeblad, som udkommer under Titel Patrioten. De, som agte at holde dette Blad, ville behage at lade sig tegne for samme paa Avis=Contoiret derfor. Det koster aarlig 1 Rdlr. og bliver Subscribenterne eengang ugentlig tilbragt. Holck.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Forsøg til at forbedre Underviisningen i Landsbyeskolerne af Jacob Jochims, kongelig Majestæts Consistorialraad samt Stiftsprovst og Sognepræst til Meldorf i Ditmarsken, fordanske ved Andreas Woldike, Præst ved Walløe Stift; er at faae for 5 Mk. Exemplaret paa Trykpapiir og 1 Rdlr. paa Skrivpapiir. Skulde flere, i Henseende til Almuens Oplysning ædelsindede Selskaber beslutte, at lade Exemplarer af denne Bog uddeeliblant Skoleholdere paa Landet, behage de at henvende sig til de forhen averterede Herrer Boghandlere i Kiøbenhavn, og Hr. Zschernack i Aabenraae No. 243, eller til Oversætteren selv paa Walløe pr. Kiøge, hvor de kunde blive forsynet. For de, som endnu ikke kiende dette Skrivt, anmerkes, at det er som en Commentaire over Pontoppidans i de Kongelige Lande indførte Forklaring, der giver Anledning til at katichisere over samme med Nytte. Det er forfattet til gavnlig Brug for de, som undervise Christendommen, samt Huusfædre og Forældre, der med deres Børn vilde igientage og udvide den Kundskab, som i Religionen er opnaaet. Desuden findes som Tillæg, en kort Historie om de Danske Konger, hvorledes Luthers Reformation i Dannemark og Norge blev indført, noget af Naturlærren, en Ordbog, som forklarer visse Talemaader i Bibelen, med mere. J øvrigt en Bogen saavel i udenlandske Journaler tilstaaet unægtelig Værd som og iblant os med bifald antaget.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Foruden det af mig forhen udgivne Spicilegium notarum &c. over Herodots Anden Bog er nu tilkommen et andet Spicilegium af samme Størrelse og Jndhold, tilligemed en Clavis philologica in Librum Secundum Herodoti, udi hvilken de betydeligste Ords Bemærkning bestemmes og nogle vanskeligere Steder oplyses saavel ved en bogstavelig, som bedre og meere latinsk Oversættelse Denne Clavis kan enhver efter Behag forøge ved at antegne paa igiennemskudte reene Blader, hvad han ydermere til sin Erindring og Eftertanke maatte finde fornødent. Alle 3 Stykker til sammen ere hos mig selv at bekomme for 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Justitz-Raad Christiani Geschichte der Herzogthumet Schleswig und Holstein unter dem Oldenburgischen Hause, erster Theil haver nylig forladt Pressen og er paa Skrivpapiir for 1 Rdlr. at bekomme hos Secretaire Broager i No. 63 i Rosenborg. Gaden.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
J Mummes Boglade paa Børsen No. 5 er at bekomme : Doctor Falcks Untersuchung der sorgenanten Viehseuche, oden Beweisgrunde, das diese Viehkrankheit nicht von pestilenzischeoder ansteckender Art sey, sondern von einer ublen Verdauung, und von Würmern in den Magen herruhre, auch das die Jnoculation dieser Krankheit ganzlich ungereimt, und dem Vieh hochst schadlich sey, nebst Hulfsmitteln, dieser Krankheit vorzubeugen, und ihr zu allen Zetten leicht abzuhelsen, mit zvey Kupsertafeln, erlautert. Prisen er 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Fra Pressen er udkommen et lidet Skrift under Titel: Omden fornuftige Gudedyrkelse; P. Kofod Ancher, Conference, Raad og Prof. Juris ved Kiøbenhavns Universitet. Det er tilKiøbs hos Gyldendal, i Silkegaden Nr. 66, for 24 s. paa Tryk og 32 s. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230 er endnu nogle faa Lodder at bekomme til 1ste Classe af det 29de Kongel. Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, som trækkes førstkommende 18de Februarii 1782.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Med Kongel. allernaadigst Tilladelse holder Bondebyen Lugum Kloster aarlig efterfølgende Karkeder: 1) Et Qvæg- og Heste=Matked 3 Dage for den 18de Martii eller Søndagen Oculi.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
2) Et Kram=Marked paa Torsdagen og Fredagen i næstpaafølgende Uge efter Paaske. 3) Et Qvæg= og Heste Marked den 19de og 20de Junii. 4) Et Kram=Qvæg= og Heste Marked paa Bartholomer, den 24de og 25de Augusti. 5) Et Qvæg- og HesteMarked den 1ste og 2den September. 6) Et Korn=Honning= og Gaase=Marked paa Michelsdag. 7) Et Heste og SlagtefærMarked 3 Dage for Severins Dag eller den 23de October. Og naar disse Markeder indfalde paa en Løverdag, Søn, eller Festdag, saa blive samme holdte 3 Dage forud, hvilket til de Handlendes Efterretning hermed bekiendtgiøres. Lugum Klosters Amtstue, den 24de Januarii 1782. von Schmettau. Jamlet eller adskilt, nu eller i førstkommende 11te Junii Termin at modtage, søges til Laans 16000 Rdlr. mod Pant, enten af Kongelige Obligationer, eller Actier i det Asiatiske Compagnie, eller i det Vestindiske Handels Selskab. - Et got Siællands Jordegods, og en Brygger=Gaard her i Staden forlanges til Kiøbs. - En Lystgaard i Nærværelsen af Kiøbenhavn forlanges til Kiøbs eller Leye. Nærmere Efterretning herom faaes hos Mauriz Frydensberg i Silkegaden i Huset Nr. 66.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Da Hans Majestæt under 11te Decembr. sidstleden allernaadigst har tillagt os følgende befaling: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Vide maa J, Os Elskelige Jacob Edvard Colbiørnsen, Vores Etats=Raad, General=Auditeur ved Vores Søe Etat, Assessor i Vores Høyeste Ret og Professor Juris ved " Universitetet i Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, og Carl Wigant Falbe, Vores Justice=Raad og Assessor i be melt Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; at eftersom SkibsCapitain Jesper With af bemelte Kiøbenhavn for Os allerunderdanigst haver andraget, at han er sadt i den ubehagelige Forfatning, at han paa nærværende Tid ikke er i Stand, til at tilfredsstille sine Creditorer for deres tilgodehavende. uagtet hans Formue skal beløbe sig til 12251 Rdlr. 4 Mk. 10 Sk. mere end hans bortskyldige Gield; men da hans Creditorer ey skal ville bie efter deres Penge, har han seet sig nødsaget, at opbyde sit Boe til deres Betaling, anholdende derhos allerunderdanigst, at Vi ville befale Eder, som Commissarier, at tage hans Boe under Behandling til Skifte og Deling imellem hans Creditorer; thi er, efter saadan Supplicantens allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at J rette Eders Leylighed efter, som Commissarier at tage hans Bo under Behandling og samtlige Creditorer til Ligvidation og Betalings Annammelse paa en vis Tid og Sted for Eder lovligen at lade indkalde, samt baade for og siden ved dette Boes Behandling Eder i alle Maader at rette efter Loven og Forordningen af 18de Novbr. 1757, saa vel som den fra Vores Danske Cancellie den 14de Junii 1771. udgangne Placat. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores "Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 11te Decbr. 1781. Under Vort Signet. ((L. S.)
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1782-02-11
Skibs=Capitain Jesper With af Kiøbenhavn, Commission til Etats=Raad Jacob Edvard Colbiørnsen og Justice=Raad Carl Wigant Falbe, angaaende at tage hans Opbudsboe under Behandling.