Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-10-30
Den 30te f. M., førend Kongen forlod Cadix, udstædte han en Proclamation, hvori han erklærer paa hans kongelige Ord: 1) at, naar Nødvendigheden krævede, at antage en anden Regjeringsform, vilde han vælge En, hvorved der blev sørget for Nationens personlige Sikkerhed og borgerlige Frihed; 2) at alt det Skeete uden Forskjel skulde forglemmes; 3) at, hvad der end maatte tildrage sig, skulde den under nærværende Regjeringsform paadragne, Nationalgjeld blive anerkjendt, som han nu anerkjendte den; 4) at alle Militaire fra de Høieste til de Laveste skulde sikkres deres Rang, Ærestegn og Gage, ligesom og alle civile og geistlige Øvrigheder, der havde taget Cortes's Partie; 5) at Milizerne skulde kunne gaae hen, hvor de fandt for godt, uden i mindste Maade at blive molesterede for deres politiske Forhold eller Meninger. - Ved et De seret af 4de d. M. har Kongen udnævnt Kanonicus D. Victor Sacz paany til hans Skriftefader, hvilken Post han beklædte hos Kongen før Marts 1820. "Under hine sørgelige Begivenheder, hedder det i Jndledningen hertil, havde jeg ingen anden Trøst, end den, at henvende mig til Barmhiertighedens Gud, for at anraabe ham om Naade for min Familie og mit Folk, begge Gienstande for min faderlige Omhu. Jeg maatte herved betjene mig af en saavel ved sin Dyd, som ved sine Jndsigter og Klogskab agtværdig Veileders aandelige Understøttelse, og da jeg fandt alle disse Egenskaber forenede hos D. Vict. Saz &c." Saes skal alligevel vedblive sin Function, som første Statssecretair. - Kongen har endvidere udnævnt D. Carlos d'Aunøy, militair og politisk Commandant i S. Lucar de Barrameda, som Belønning for hans Troskab og Talenter, til at have samme Commando i Cadix, hvorhen han strax skal begive sig. - General Morille er af Kongen bekræftet i den ham af Regentskabet anbetroede Commando. - Ceuta og Tarifa have aabnet deres Porte for at modtage Kongens befaling; og Commandanten af Cindad Ro ligeledes at oppebie Kongens Ordre. drig har begjert at holde inde med Fjendtlighederne for J Cadix seer det efter Kongens Bortreise ikke glædeligt ud. Da Kongen efter hans Frigivelse havde besøgt Kirken, overfaldt Pøbelen deres Huse, der bleve betegnede, som de meest constitutionelsindede; Mange bleve plyndrede, og de bedste Effecter bleve under Vives og Frydeskrig opbrændte og tilintetgjorte. Man beskylder adskillige anseete Personer for Deeltagere deri, deriblandt og en Pater Camano; ikke bedre gaaer det i Omegnen, hvor der forefalde hyppige Mord. Man seer derfor hyppig Folk udvandre herfra. Af 600 Milizer ere 400 dragne til Bjergene af Ronda og Grevskabet Nievla, og deres Exempel følge de meest formuende Jndvaanere, men blive eftersatte og jagede af den tøileløse Pøbel som vilde Dyr. Man glæder sig over at Franskmændene endnu ere der, da det ellers vilde være meget værre. - J en Jndberetning fra Che sen over Provindsen Cordova klages jammerlig over de Uordener, der udøves af Ballesteros's der cantonnerende i Tropper. Den 3die d. M., hedder det, blev Staden, Cabra Skuepladsen for Scandaler, Voldsomheder, Ryggesløsheder, og det under Gen. Valanzats Øine, der selv opmuntrede dertil eller i det Mindste har over dermed. Den 5te bleve de samme Excesser gjentagne i Puente de D. Gonzalo. Kongen skal have befalet, at Ballesteros's Tropper skulle afskediges, og han selv skulde i Staden, Granada vente Kongens Befaling.