JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Blandinger. Da de baierske Ministre: Abel, Gumpenberg, Seinsheim og Schenk, saae, at de ikke paa nogen Maade kunde bevæge deres Konge til at tage det Deeret tilbage, hvorved Hs. M. vilde give den spanske Dandserinde Lola Montez baiersk Jndfødselsret og ophøie hende til Grevinde, saa tilstillede de Hs. M. følgende Memorandum, der nu meddeles i flere tydske Blade (ligesom og i den danske Berlingske Tidende") og hvorved deres Afsked strax bevirkedes: "Allerdurchl. stormægtigste Konge! Der gives i det offentlige Liv Øieblikke, i hvilke de Mænd, hvem Monarkens Tillid har kaldet til at lede Statsforvaltningen, kun beholde det sørgelige Valg, enten at frasige sig Opfyldelsen af de helligste Pligter, eller ved samvittighedsfuld Opfyldelse af disse udsætte sig for Monarkens Mishag. J en saadan Stilling saae de troe lydigst Underskrevne sig bragt ved D. Ms. Beslutning at meddele Jomfru Lola Montes den baierske Jndfødselsret, og Jngen af os er istand til et Forræderi mod de hellige Pligter, vi have tilsvoret D. K. Majestæt. Vor Beslutning kunde derfor ikke vakle. At meddele denne Dame Jndfødsretten er i Statsraadsmødet den 8de de bleven uforbeholdent og lydeligt betegnet som den største Ulykke, der kunde ramme Baiern. Denne Overbeviisning deeltes af hele Statsraadet; den er Udtrykket af alle D. Ms. troe Undersaatters Mening, og der behøvedes intet Statsraadsmøde for at erholde Vished om denne Overbeviisning hos allerund, troe lydigst Underskrevne. Siden Oct. Maaned 1846 har hele Landets Øine været henvendte paa München, og overalt i Baiern har der dannet sig en fast Dom om det, der foregaaer her, og som næsten udgjør den udelukkende Gjenstand for Samtalen, saavel i det private som offentlige Liv, og der er af denne Dom opstaaet en Stemning, som hører til de betænkeligste. Ærefrygten for Monarken udslettes meer og mere af Gemytterne, fordi der nu kun høres Yttringer af den bittreste Dadel og den lydeligste Misbilligelse. Derhos er Nationalfølelsen krænket paa det dybeste, fordi Baiern troer sig regjeret af en fremmed Qvinde, hvis Rygte er brændemærket i den offentlige Mening, og Jntet formaaer at udrydde denne Tre ligeoverfor saamange Kjendsgierninger. Mænd, som Biskoppen af Augsburg, hvis Troskab og Hengivenhed forD. M. er ophøiet over hver Tvivl, udgyder bittre Taarer over det, som foregaaer, og de sig hver Dag meer og mere udviklende Følger. Ogsaa Fyrstbiskoppen af Breslau har udtalt sin afgjorte Misbilligelse af Begivenhederne i Hovedstaden. Udenlandske Blade indeholde daglig de skammeligste Anecdoter og de meest nedværdigende Angreb paa Deres Majestæt; de udbredes og sluges med Begjærlighed, og det Jndtryk, som bliver tilbage i Gemytterne, kan ikke være tvivlsomt, det fornyes dagligt, og vil snart ikke længere kunne dæmpes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Den samme Stemning hersker overalt, i den Fattiges Hytte som i den Riges Pallads. Det er ikke alene D. Ms. Hæder og Ære, det er Kongerigets Sag, som staaer paa Spil; derfor juble de, som arbeide paa Thronens Omstyrtelse. Men derfra hidrører ogsaa den dybe Smerte og Fortvivlelse hos alle dem, der hænge ved D. M. med tro Kjærlighed, og som ikke lukke Øinene for de Farer, for hvilke Kongedømmet maaskee aldrig nogensinde har været udsat i større Omfang. Derhos ligger det udenfor alle menneskelige Kræfter i Tidens Længde at forhindre og forebygge, at Tilbagevirkningen af det, der foregaaer, ikke ogsaa meer og meer gaaer over paa den bevæbnede Magt? Og hvor skulde der da findes Hjælp, naar ogsaa denne Ulykke indtraadte, naar ogsaa dette sidste Bolværk vaklede? Hvad de un derd. troe lydigst Underskrevne have vovet med knuste Hjerter at forebringe D. M. i dybeste Ærefrygt, er et sørgeligt Resultat af de Jagttagelser, som enhver af dem dagligen maa gjøre i sin Virkekreds. Hver af de underd. Undertegnede ere beredte til, med Glæde at offre Liv og Blod for D. K. Majestæt, de troe at have givet tilstrækkelige Beviser paa deres trofaste Hengivenhed. Men netop derfor er det en dobbelt hellig Pligt for dem uforbeholdent at skildre D. M. de Farer, som vor med hver Dag, og besværge Allerhøistsamme om at høre deres indstændige Bøn om Tilstaaelsen af den eneste her mulige Hjælp og give Slip paa den usalige Tanke, at det skulde være Lidenskab eller Modstand mod Deres Kgl. Majestæts allerhøieste Villie, som yttrer sig overalt, hvorimod denne Modstand kun gjælder Forhold, hvorved enhver tro Bairer seer det undergravet, som ligger ham meest paa Hjerte, hans elskede Konges Hæder, Magt og Lykke, ja hele Fremtid. De troe lydigst Underskrevne have nøie og i enhver Retning overveiet Følgerne af dette Skridt, hvortil kun den trofasteste og inderligste Hengivenhed for D. M. og Erkjendelsen af Øieblikkets uberegnelige Vigtighed har bevæget dem. De vide og ere gjennemtrængte af, at dersom det ikke behager D. M. at høre deres indstændige Bøn, er det forbi med deres Virksomhed paa den Plads, hvortil deres elskede Konges og Herres Naade, og Tillid har kaldt dem, og at de da kun have een Pligt tilbage at opfylde paa denne Plads, den Pligt: ærefrygtsfuld, om ogsaa med dyb Smerte, at bede D. Kgl. Maj. om Fritagelse for at forestaae de dem betroede Ministerier. I allerdybeste Ærefrygt og med ubrødelig Troskab og Hengivenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
München, den 12te Februar. 1847. Abel. Gumpenberg. Seinsheim. Schenk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
J det østerrigske Gesandtskabs-Hotel hersker der, ifølge Breve fra München, megen Bestyrtelse. De aftraadte Ministre have holdt mange Conferentser med dette Gesandtskab, der hidtil har havt stor Jndflydelse hos Kongen, men nu ikke mere. Grev Seinsheim, der hidtil var Hs. M. personlige Ven, har forladt Kongeriget. Han havde benyttet sin Jndflydelse til at gjøre Kongen Forestillinger mod det bekjendte Forhold; men Hs. M. var derover bleven meget opbragt og havde tilkjendegivet, at Ministeriet skulde slet ikke bekymre sig om hans personlige Forhold, slige Anmasselser vilde han ikke taale, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
De Münchener Professorer, der paa kgl. Befaling afskedigedes, havde paadraget sig Hs. M. Unaade ved at tilstille de afskedigede Ministre en Adresse hvori der tilkjendegaves dem deres bifald med hvad der var skeet. De havde næste Morgen, paa Universitetstavlen, opslaaet deres Farvel til Studenterne, og kort efter læstes nedenunder: "J Morgen tidlig Kl. 9. forsamles vi. Og præcis paa Klokkeslettet vare 600 Studenter forsamlede i Universitetsgaarden. Man omringede Slottet, sloge Vinduerne ind paa flere Steder, udraabte de gemeneste Skjældsord, osv. Gaderne mylrede af Mennesker, som toge Deel i Spektaklerne; Militairet rykkede ud, og alle Veie til Slottet spærredes af Curasserer. Saaledes varede det ved den hele Dag og Aften. Mange bleve arresterede. Næste Aften samledes Studenterne igjen, og de samme Optøier begyndte, men Militairet og Politiet var overalt i Virksomhed, saa det ikke kom til noget videre Udbrud. Dog ere Gemytterne endnu ikke alene i Residentsen, men over hele Landet, i stor Bevægelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Dronningen af Baiern var den 1ste Marts uventet indtruffen til Wien, hvor hun agter at tilbringe nogle Maaneder hos sin Svigersøn, Erkehertug Albrecht. Forunderlige Rygter ere satte i Forbindelse dermed. Da den nye Grevinde af Sternberg (Dandserinden Lola Montes) første Gang efter sin Ophøielse viste sig i sin Theaterloge, iført en Hermelins Mantille, toge alle fornemme Damer strax deres Hermelin af og vendte sig om. For de fattige Skolelærere, der nylig ved en Deputation havde henvendt sig til Lola, Montez, for at bede hende interessere sig for en Forbedring af deres Kaar, har hun dog udvirket en Understøttelse af 100,000 Gylder, af den kgl. Kasse Alle Beretninger ere enige om, at hun er meget smuk Det er en af hendes største Fornøielser at være klædt i Mandfolkedragt. Dronningen havde, forinden sin Afreise, gjort alt Muligt for at formaae Dandserinden til frivillig at forlade Landet, men forgiæves – hun maatte selv gribe til dette Middel. Nu havde den østerrigske Keiserinde sendt Feltmarschal Grev Belle gaarde, hendes Overhofmester, i et fortroligt Ærinde til München, hvor han havde havt en hemmelig Samtale med Kongen; men af Alt, hvad man kunde skjønne, var Gesandtens Ærinde ikke lykkedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Den 4de Marts var en almindelig Sørgedag for Carlsruhes Jndvaanere. Alle de Mennesker, som kom af Dage ved Theatrets Brand, bleve begravne. Boutiker og Værksteder vare lukkede, og en utallig Mængde Mennesker havde forsamlet sig paa og ved Raadhuuset, for at følge med til Kirkegaarden. Forrest i Sørgeskaren gik Præsterne af den evangeliske, catholske og isralitiske Troesbekjendelse; efter den fulgte de Forulykkedes Slægtninge, samtlige Statsembedsmænd, civile og militaire, Magistraten, Synagoge forstanderne, Sangforeningerne og Laugene med deres Faner, og derefter Militairafdelinger af alle Vaabenarter. En overordentlig Menneskemasse havde opstillet sig paa Siderne lige ud til Kirkegaarden, og Alt tydede paa Smerte og inderlig Deeltagelse. Sørgetalen holdtes afden evangeliske Præst Decanus Sachs, Jndvielsen af den catholske Præst Gas, og Slutningsbønnen af den isralitiske Rabbiner. Den hele Høitidelighed virkede saaledes paa Forsamlingen, at ikke et Øie blev tørt og lydelig Graad ofte afbrød de Geistlige, da de, efter deres forskjellige Troesbekjendelse, nævnede de Ulykkeliges Navne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Theaterbranden i den badenske Residentsstad skal være opkommen derved, at en ved Gasbelysningen ansat Betjent, der ikke strax havde kunne faae Gasflammen i Prinds Wilhelms Loge til at brænde, havde været saa uforsigtig, med Lyset i Haanden at afskrue den øverste Skrue, hvorpaa Gasfludumet var strømmet ud og havde antændt sig selv. Herover var han nu bleven saa forskrækket, at han var løben sin Vei, uden at lukke Røret, hvorved Flammen vilde være bleven qvalt; nu derimod tog den strax fat i Logens Drapperier, og faa Minuter efter var hele Bygningen i Brand paa alle Kanter. Den hele Theaterbygning var af Træ, naar undtages den ydre Muur. Selve Loftet bestod kun af Lærred, udstoppet med mange Centner opplukket Tougværk, der under Branden bidrog meget til, at Mange ere blevne qvalte af Røgen. Under denne ulykkelige Katastrophe havde flere Personer viist overordentligt Mod og Aandsnærværelse: Sangeren Rieger havde saaledes med egen Livsfare reddet 6 unge Piger, og en Jsralit, Kjøbmand Adolph Hirsch, nævnes blandt dem, der havde frelst flere Menneskers Liv. De, som havde taget den forvovne Beslutning at styrte sig udfra Vinduerne, reddede for det meste Livet, da de fremspringende Tage havde modereret Faldets Voldsomhed. Saaledes var et Fruentimmer, der havde styrtet sig ud fra tredie Etage, faldet i Armene paa et Par af Skuespillerne, der havde været meget flinke til at redde. Derimod havde man seet et Menneske, som vilde springe ud fra fjerde Etage, blive hængende ved Benene i Vinduet, hvor han langsomt forbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
J tre Dage havde man uafbrudt været beskjæftiget med at udgrave forbrændte Liig af Ruinerne. De vare næsten Alle skrækkeligt lemlæstede og aldeles ukjendelige. Mod den franske Justitsminister, Hr. Martin du Nord, er begaaet en Nederdrægtighed, der formodentlig vil koste hans Liv. Der var nemlig, endog gjennem flere offentlige Blade, fortalt, at Politier havde, ved Ophævelsen af et hemmeligt Pariser-Spillehuus, truffet Ministeren i en scandalens Tele- a tede med et 13 Aars Pigebarn af god Familie. Saasnart den ulykkelige Mand blev vidende om, hvad der var Aarsag til, at Alverden vendte ham Ryggen med Foragt, greb det ham saa voldsomt, at han strax fik et apoplectisk Anfald, hvorefter han forlangte og fik sin Afsked. Siden har Kongen, paa den Døendes indstændige Begjæring, ladet nedsætte en Undersøgelsescommission, der paa det Evidenteste har godtgjort, at den hele Historie er en infam Bagvaskelse. Men hvorfra den har sit Udspring er forblevet uopdaget. Jmidlertid vil Ministeren næppe overleve dette haarde Slag. Han havde allerede modtaget den sidste Olie, og Kongen har besluttet, at hans Dimission skal betragtes som uskeet, og hans Liig begraves med de en Minister tilkommende Æresbeviisninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Den spanske Dandserinde Lola Montes, der for Tiden spiller en vigtig Rolle i Baiern, blev forleden indstævnet i Paris af en Modehandlerinde, som hun skyldte 600 Francs for – et Par Lagener, Ved Rettens Dom blev Modehandlerinden kjendt berettiget til at gjøre Udlæg i de Meubler og andre Sager, som den smukke Spanierinde havde efterladt ved sin Afreise til München. Svovlætheren og dens smertedulmende Anvendelse ved Operationer beskjæftiger for Øieblikket det franske Videnskabsacademies hele Opmærksomhed. Medens de meest udmærkede practiske Læger daglig bekjendtg. nye Mirakler og dens Anvendelse, er den berømte che miste Professor Magendie optraadt som dens erklærede Modstander. Idetmindste advarer han alvorligt mod Misbrug deraf, da Ætherberuusningen hos Fruentimmer fremkalder de meest levende erotiske Drømme, Drømme damour complet, og kan efter 2 Minuters Forløb gjøre de sædeligste unge Piger til sande Bacchantinder. Forøvrigt skal den værste Ruus ikke give saadan Hovedpine som Svovlætheren. Til Bedste for de stakkels Østerselskere, der med ængstelig Bekymring imødesee Fremtiden, fordi Østerserne Aar for Aar blive dyrere og, efter Sagkyndiges Mening, maaskee endog ville uddøe i en ikke fjern Fremtid, dannede sig forrige Aar i Frankrig et Actieselskab med en Capital af 1 Million Francs, hvilket vilde berige sig ved den patenterede Opfindelse af en Hr. Carbonnet, der paastod at kunne formere Østers ved Kunst. Der blev altsaa anlagt kunstige Østersbanker, og Østersavlen begyndte; men Østerserne vare egensindige nok til ikke at ville formere sig ved Kunst, og Actieselskabet har nu - gjort Bankerot. Dronning Christine af Spanien har i sin Svigersøn, Jnfanten Franzisco, ikke fundet Den, hun havde ventet at finde. Hun havde haabet, uformærkt at rive Tøffelregimentet til sig; men Dronningens Gemal har paa det Alvorligste frabedt sig det sviger moderlige Regentskab, da han selv vil være Herre i sit Huus. O'Connell har erklæret i det engelske Parlament, at hvis der ikke skaffes øieblikkelig Hjælp, ville to Millioner Mennesker i Jrland om kort Tid være døde af Sult.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Paven er for nærværende Tid sysselsat med, at indføre en almindelig Værnepligt i Kirkestaten og at afskedige Schweizertropperne. Endogsaa Munkene skulle være værnepligtige indtil det 24de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Naturforskeren Smee i London har gjort den Opdagelse, at Kartoffelsygdommen hidrører fra et lidet Jnsect, Kartoffelbladlusen (Aphis vastator, som beskadiger Bladet, indfuger Saften og forstyrrer den regelmæssige Forbindelse med Blad og Rod. J de to sidste Aar har dette Jnsect viist sig i uhyre Mængde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Det tydske Viertelahrschrift, anbefaler, at dyrke Mais istedetfor Kartofler. Denne Frugt trives overalt, erstatter Kartoflerne, og er endnu mere nærende end disse. Dyrkningen af Ærter, Lindser og Bønner burde ogsaa drives anderledes end hidtil; de ere langt mere nærende end Kartofler, og angribe Jordbunden i langt ringere Grad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Udvandringerne til Amerika ville iaar blive endnu hyppigere end noget andet Aar. Fra Berlin ville over 400 Hoveder i denne Maaned udvandre til Texas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
J Sachsen, Schlesien, Pommern, Baiern og Hessen, sælge mangfoldige Familier Alt, hvad de eie, for at søge deres Lykke i den nye Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
For nogle Dage siden gik en ung Pige, om Aftenen Kl. 9, nedad die Feldstrasse i Berlin. Under Armen har hun en med et Tørklæde omviklet Pakke. J Nærheden af "Ritterstrasse kom en Mand til hende og forsøgte at knytte en Samtale med hende. Skjøndt hun følte Frygt for denne Mand og desaarsag fordoblede sine Skridt, veeg han dog ikke fra hendes Side. Pludseligt river den Ubekjendte Pakken fra hende og styrter bort dermed. Ved at aabne den maa Ransmanden være bleven høilig forundret, thi den indeholdt hverken Meer eller Mindre end - en død Kat, som den unge Pige havde lovet en Paarørende, at grave ned paa den Kopnicker Mark, hvor hendes Forældre boede. Var Ransmanden bleven greben, saa var han bleven tiltalt for Stratenrøveri, og han havde da maattet vandre nogle Aar i Tugthuset – for at have stiaalet en død Kat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
J Hamborg har Dr. Schreier i disse Dage opereret en Mand, som leed af en Næsepolyp, efterat have ladet ham indaande Svovlæther. Paa nogle Steder har man endogsaa ladet Barselkoner indaande Svovl æther og paa denne Maade gjort Fødselen aldeles smertefri. De havde meget mere, medens den stod paa, de allerbehageligste Drømme, og naar deres Bevidsthed, vendte tilbage, var det Hele lykkeligt overstaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Da der forleden i Bane-Hotellet i Altona blev fortalt, at Cand. juris v. Krogh havde slaaet Vinduerne ind hos Politimesteren i Haderslev, spurgte en forundret Tilhører: Hvad har den unge Mand da studeret?" – "Næveretten!" lød Svaret. (Fløb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Bekjendtgjørelser. Det har behaget det alvise Forsyn Natten mellem d. 8de og 9de Marts at bortkalde fra dette til den evige Hvile vor kjære yngste Datter Jensine Marie, neppe 12 Aar, efter 8te Aars tiltagende Kjertelsygdom og haarde Lidelser. Med Taalmodighed har hun sit haarde Kors, og stille og rolig sov hun ind til det Bedre. Vi takke Forsynet, som har løst dette tunge Baand, der var knyttet saa haardt for vort kjære Barn. Dette bekjendtgjøres sørgeligst. Fred være med hendes Støv. Aarhuus, den 12te Marts 1847. G. Soelberg, fød Weis. M. Soelberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Søndagen den 14de Marts afholdes det til Onsdag bestemte, men paa Grund af det ugunstige Veir udsatte Kunst-Væddeløb. Det Nærmere erfares af Placaten. F. Hoffmann. Kunst-Automat-Cabinettet, i Hr. Fabrikant Classens Gaard paa Vestergade, forevises hver Aften fra Kl. 6 til 9, og Søndagen den 21de Marts for sidste Gang. Entreen betales med 2 1/3 for Voxne; Børn under 12 Aar det Halve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
For Tjenestetyende er Prisen nedsat til 24 s. og Dandsen med Figuren foretages. igjen hver Aften. Dusin Billetter a 3 s kunne erholdes. ærbødigst Nicolai Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Den 14de og 15de April næstkommende afholdes den offentlige Examen ved Agerdyrkningsinstitutet paa Haraldslund, og begynder den førstnævnte Dag om Formiddagen Kl. 9. Til at overvære denne indbydes Enhver, som interesserer sig for denne Art af Underviisning. N. B. Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Fredagen den 19de dennes, om Form. Kl. 11, holdes paa Raadstuen Licitation over Anskaffelse til Arresterne af: 4 Vadmels Overdynevaar, 3 af Halm stoppede Madradser, af ubleget Lærred; 4 Hovedpuder; 4 Par lange Strømper; 5 Skjorter; 1 Særk; 6 Kæmmekamme; 64 Ls Rughalm; 40 Ls Hr. J hvilken Anledning de Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 13de Marts 1847. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Efter Reqvisition af Kjøbmand F. W. Kiørboe, paa vedkommende Eiers eller Assurandeurers Vegne, foretages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Auction førstkommende Tirsdag den 16de dennes, om Formiddagen Kl. 10, i Gaarden Ms 819 paa Klostergade heri Staden, over et Parti havareret havre, af Ladningen fra den her indstrandede Jagt "Pegasus, ført af Capitain P. Sunne, hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 12te Marts 1847. leider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Onsdagen den 24de Marts førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, lader Gaardmand Peder Jensen i Nederfløistrup, formedelst Bortflytning, ved offentlig Auction bortsælge nogle Køer, Avlsredskaber, Ind- og Udbo, en Kakkelovn, m. m., Alt efter de Conditioner, som bekjendtgjøres ved Auctionen, hvor Lysthavende indbydes at møde. Hads og Ring Herreders Contoir, d. 12te Marts 1847. Rosenstand. Fredagen den 26de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, lader Gaardeler Grundtvig i Holme, formedelst Bortflytning, ved offentlig Auction bortsælge endeel Bohave, 2de Kakkelovne, nogle Køer og Faar m.v. Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionen, hvor Lysthavende indbydes at møde. Hads og Ring Herreders Contoir, d. 12te Marts 1847. Rosenstand. Tirsdagen den 16de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Boghandler Basse, paa Kjærgaard i Elsted Sogn, ved offentlig Auction bortsælge en Deel Ind- og Udbo, saasom: et Divanbord, en Sopha, Stole, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, en stor Deel Kjøkkentøi af Kobber, Jern og Træe, en stor Kobber Grubekjedel, en holsteensk Vogn med 3 lakerede Agestole, en Fjellevogn med Læder do., m.m. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 6te Marts 1847. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Tirsdagen den 13de April næstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver ved en ny Auction, der afholdes paa den sælgende Eiendom, Gaarden gamle Skivehuus med Tilliggende, i Skive Landsogn, samt en Jordlod paa Skive Kjøbstads Mark, stillet til absolut Bortsalg. Denne Eiendom udmærket sig ved en særdeles behagelig Beliggenhed, tæt udenfor Skive Kjøbstads Østerport, hvorigjennem den største Passage til og fra Kjøbstaden foregaaer, med en vid Udsigt over Engene og Fjorden til Krabbesholm Skov. Gaardens Jorder ere af Areal c. 8 1/2 Tdr. Land og af Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. fri Hovedgaardstaxt, samt 1 Skp. 2/5 Alb. frie Kjøbstad Hartkorn, Jordlodden udgjør circa 5 Tdr. 6 Skpr. Land af Hartkorn 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Havlen er aarlig 16 a 20 Læs, og der kan paa Eiendommen holdes 2 Heste og 6 a 8 Køer. Bygningerne, der ere solide og vel vedligeholdte, afgive passende og beqvemt indrettet Beboelsesleilighed for en Familie af den dannede Klasse. Haven, der støder til den forbiløbende Skive Aar i hvilken Fiskerirettigheden hører til Eiendommen, er smuk og frugtbar, samt indeholder ikke faa gode Frugttræer. Conditionerne, der ere favorable for Kjøberen, og hvoriblandt at Gaarden strax kan tiltrædes, samt Adkomstbrevene og øvrige Documenter, Eiendommen vedkommende, ere forinden Auctionen til Eftersyn herpaa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Salling Herreders Contoir, d. 5te Marts 1847. Willemods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-13
Løverdagen den 3die April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Th. Meineche i hans iboende Gaard i Greenaa bortsælge ved offentlig Auction 70 a 80 Kreaturer, hvoriblandt endeel unge og gode Meieri ker, som kælve i April og Mai førstkommende, senest; tillige Qvier, og Køer, som ikke ere med Kalv. Endeel af disse Kreaturer kan, om Kjøberen ønsker det, blive sat paa Foder paa Benzon til nogle Dage i Mai førstkommende, uden Betaling. Ved samme Auction bortsælges: 2 store lysebrune Hopper, 6 a 8 Aar, 2 sorte hvidfodede Hopper, 10 a 12 Aar, 1 stor sort Hest, 9 Aar, en ditto, 10 Aar, i sortblisset Hoppe, 9 Aar, 1 stor bruun Hest, 5 Aar, i bruun Hoppe, 5 Aar, i bruunstiernet Hoppe, 7 Aar, samt 2 Sosviin med Grise, 2 Galtsviin, endeel saltet Flæsk og Kjød i større og mindre Partier, som Kjø derne ønske det ; og 4 a 5 Favne storkløvet Bøgebrænde. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til medio Oct. d. A. Greenaa, den 12te Marts 1847. Aagaard.