Berlingske Tidende, 1824-06-18
Grundlovens 15de 5, hvorved det er bestemt, at den Norske Stats Det ene af de Kongelige Forslag gik ud paa en Forandring i minister og tvende Medlemmer af Statsraadet stedse skulle være hos Kongen saalænge han residerer i Sverrig, og at Kongen vel efter intet Medlem af Statsraadet nogensinde paa een Gang er meere en eget Tykke kan lade de sidstnævnte afvexle, men dog saaledes, at et Aar borte paa denne Maade. Kongen havde foreslaaet Stor thinget, at forandre dette til tre Aar. Et andet af de Kongelige Forslag tilsigtede en Forandring i den 2de Artikel i Grundloven. Efter samme har Kongen Ret til, uden Lov og Dom men dog først efterat have hørt den Kongelige Norske ministeren, Statsraadets Medlemmer og de øvrige derved ansatte Regierings Mening derom, at afskedige Rigsstatholderen, Stats Embedsmænd, Gesandterne og Consulerne i Udlandet, de høiere civile og geistlige Embedsmænd saavelsom Regiments= og andre Militair-Chefer, Fæstningscommandanter og de Høistcommanderende, paa Krigskibene; hvorefter da det næste Storthing skal bestemme, om en saaledes afskediget Embedsmand skal pensioneres eller ikke, men imidlertid nyder han to Trediedele af sin Gage. - Kongen havde foreslaaet, at udvide disse Kronens Prærogativer til alle Kongelige Embedsmænd, Dommerne alene undtagne, Den 68de 6 i Grundloven bestemmer, at Storthinget skal samles i Hovedstaden hvert tredie Aar paa den første søgne Dag i Februar a) Saavel Merida som Campeche ligge paa den Spanske Deel af Halvøer Pacaton, der hielper til at danne den Mexicanske Bugt. Hiin liggeninde i Landet, og denne mere sydvestlig, ved en Bugt af samme Navn Maaned, mednindre Kongen paa Grund af overordentlige Omstændigheder, som for Exempel fiendtligt Jndfald eller Sygdom, skulde være nødt til at bestemme en anden Stad i Kongeriget dertil. Denne Bestemmelse vilde Hs. Majestæt have forandret derhen, at Storthinget skulde aabnes i Juni istedet for i Februar, og at det skulde staae Hs. Majestæt frit for at bestemme, i hvilken Stad det skulde holdes. Til den 71de Artikel forlangte Kongen den Tilsætning, at han skulde have Ret til, naar han fandt for godt, at opløse Storthinget. Den 24de Artikel giver Storthinger Ret til, selv at udnævne sine Præsidenter og Secretair ; derimod foreslog Kongen, at han skulde have Ret til at udnævne Storthingers, Odelsthingets og Lagthingets Præsidenter saavelsom Suppleanter eller Vice=Præsidenter. stemmelse, ifølge hvilken en af tre paa hinanden følgende Storthing, Jblandt de andre Kongelige Forslag var det, at ophæve den Befattet Beslutning har Lovskraft, uden at behøve Kongelig Sanction. Ligeledes havde Hs. Majestæt foreslaaet Ophævelsen af Grundlovens 22de Artikel, ifølge hvilken Udlændinger kunne naturaliseres af Storthinget, uden at dertil udkræves Hs. Majestæts Jndvilligelse. Endelig forkastede Storthinget ogsaa Hs. Majestæts Forslag af 6te Aucgust 1821 om en ny Arveadels Oprettelse i Norge. Commissionens Betænkning over de Kongl. Forslag, med Hensyn til Den 4de Junii. J den almindelige Jndledning til Storthings Forandringer i Forfatningen, forekomme følgende Steder :Med Hensyn til den Maade, paa hvilken man skulde afgjøre disse Spørgsmaal, har Forsamlingen eragtet, at Hensten med den 112 s. i Grundloven, der foreskriver Behandlingen af Forslag an vilde handle aabenbart imod den, naar man ikke behandlede et saa gaaende Forandring i Forfatningen, er af den Beskaffenhed, at man dant forekommende Forslag som et Helt, men sønderlemmede det, og bifaldt visse Dele deraf, men forkastede andre. Af disse Grunde har Forsamlingen i ethvert Tilfælde, hvor den ikke har troet det tjenligt at antage et Forslag i det hele og i den fremsatte Form, ansees det for Pligt, at fraraade Antagelsen, om endog enkelte Dele deraf i og for sig betragtet kunde synes at fortjene bifald, og Commissionen nærer det Haab, at Storthinget vil anerkjende Rigtigheden af den heri fremsatte Grundsætning, som overeensstemmende saavel med Sagens Natur, som med Grundlovens Bogstav og Aand. "At foretage Forandringer i Grundloven uden særdeles overveiende Grunde, der bevise Nødvendigheden og Rytten af samme, har Commissionen ikke vovet at tilraade, da Hovedbetingelsen for Agtel- og Kjerlighed til Statsforfatningen og for en Almeenaands Tilvær sen for Grundloven og Opretholdelsen af samme, for Folkets Tillid, relse for en stor Deel ligger i Fastheden og den stadige Varighed at i selve Grundlovens Bestemmelser. Nationen har hidtil, under Hs. Majestæts Bestyrelse, følt sig lykkelig ved den nye Statsforfatning. Uforanderlighed, jo sikkrere Grundvold Staten derved erholder, deste Jo større Folkets Hengivenhed til samme bliver ved Grundlovens lettere vil det blive, i Tidens Løb at foretage i entelte Dele de Forandringer, hvis Nytte Erfaringen da vil kunne fremstille, uden at svække Bygningens Sammensætning i det Hele.