JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-08-30
J Følge Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 7de Julii sidst og i Hof= og Stads=Retten den 12te Dito, ere Creditorerne efter afg. Friderich Wilhelm Wigelip, der har fahret for Skibmand med det particulaire Ostindiske Skib Grev Laurvig, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne med lovlig Varsel indkaldede, for at lagttage deres Tarv under Skiftet, som hermed til ydermere Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Ved Proclama, læst i Landstinget den 7de Julii sidstleden og i Hof= og Stads=Retten den 19de Julii næst efter, ere Credito erne udi afg. Jomfrue Maria Thomsens Stervboe indkaldet, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde deres Fordringer udi Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission; hvilket herved yderligerbekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Efter udstæd Proclama, som er læst i Hof- og Stads-Retten den 26de Julii og i Siellands Landsting den 4de Augustii, ere Creditorerne efter afg. Johan Diderich Schade, forrige Kiøbmand paa Island og tilsidst Pensionist, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
J Følge udstæd Proclama, som er læst i Hof= og StadsRetten den 2den Augusti og i Siellands Landsting den 4de Dito ere Creditorerne efter afg. Schack Thestrup Zeuthen, der har fahret for Assistent med den Østersøeske og Guineiske Handels Skib Upernavik, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission som hermed end videre vorder bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads Retten den 2den Augusti og i Siellands Landsting den 4de Dito, ere Creditorerne efter afg. Snedker Nichels Boxen og ligeledes afdøde Hustrue Johanne Christiane Nicolais Datter, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, som hermed til ydermere Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Ved Proclama, som er læst ved Siellandsfars Landsting den 4de og ved Hof= og Stads=Retten den 9de Augustii, ere Creditorerne udi afg. Cathrine Albertus Datter og forhen afdøde Mand Skipper Andreas Jacobsen Schmidt, deres fælleds Boe indkaldede, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og godtgiøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; ligeledes ere og de Afdødes fælleds Arvinger med lovlig Varsel indkaldede, at paasee og legitimere deres Arve=Ret; hvilket videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stats-Retten den 2den Augusti og i Siellands Landsting den 4de Dito, ere Creditorerne efter afg. Ove Bertram, der har fahret for Matros med den Vestindiske Handels Skib Emilia, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission; ligesaa ere Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres. Enhver som haver at fordre i Stervboen efter afg. Peder Hansen, der har fahret for Matros med Skibet Grev Laurvig indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde dere Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, og Arvingerne med lovlig Varsel, for at iagttage deres Ret under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
De, som have Fordringer i Stervboen efter afg. Peder Lund, der har fahret for Matros med Skibet Grev Schimmelmann, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Ret under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Med Collegii Medici Tilladelse giør Candidatus PharmaF. 201 eie de Place herved bekiendt, at have et særdeles uden onde Følger hastig hielpende Middel mod Tandpine, enhver behøvende, enten her i Hovedstaden eller i Provindserne, kan enten selv eller per Commission faae een eller flere forseglede Portioner med trykte Underretnings-Lister til sikker Afbetiening hos Hr. Kinckel, boende i Kiøbenhavn udi Store Kongensgade No. 29. lige for Fransk¬Bageren.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
den 26de Maji d. A. er Sognepræst Hr. Abraham Jessen beskikket at være Consistorial-Assessor. Den 6te Julii er Capellan Hr. Job Disingthon Vahl beskikket at være Sognepræst for Omblie Præstegield i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Den 7de Julii er Peder Kiellerup beskikket at være Landmaaler.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Den 16de Julii d. A. er Frederich Eysenberg Rohde og Henrich Gregorius Lund bestilte til Regimentsqvarteermestere, den første ved det Danske Livregiment til Fods, og den sidste ved det Oldenborgske Jnfanterie-Regiment.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Den 6te August er Cancellie=Assessor og Birkedommer Nicolai Mathias Høst forundt Bevilling at være Procurator i Jylland; Niels Berg bestilt til Regimentsqvarteermester ved det Bornholmske Jnfanterie-Regiment. Den 20de August er Studiosus Dionysius Windekilde beskikket at være Capellan pro Persona for Kiøng Menighed i Sielland; Capellan Hr. Peder Overgaard confirmeret at være Sognepræst for Huurup Menighed i Aalborg Stift; Studiosus Anders Wulf Meiner beskikket at være residerende Capellan i Mariager og til Hem og Sem Sogner; adjungeret og succederende Byefoged Søren Borch i Ringkiøbing forundt Bevilling at være Procurator i Jylland; Studenten Hans Nicolai Lund confirmeret at være Sognepræst for Wellew Menighed i Aarhuus Stift, naar samme ledig vorder.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Den 27de August har Hans Kongelige Majestæt allernaadigst behaget at conferere Geheimeraad og Amtmand von Steman i Hadersleb det ved den Storfyrstelige Geheimeraad von Wolffs dødelige Afgang i Kiel vacante Domprovstie i Hamborg. Under samme Dato er den fra Haag tilbagekaldte Kongelige Gesandt, Geheimeraad St. Saphorin, igien udnævnt til overordentlig Gesandt og befuldmægtiged Minister ved det Russisk Keiserlige Hof. Samme Dag er Studenten Johannes Wassard confirmeret at være Sognepræst for Outrup Menigheder i Riber Stift; Studenten Peder Marcusen Høeg ligeledes at være Medtiener og Capellan pro Persona for Holbech og Udbye Menigheder i Aarhuus Stift; Sognepræsten Hr. Peder Mossin allernaadigst beskikket til Sognepræst for Riise Menighed paa Ærrøe.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Den 1ste September er Justitsraad og committeret von Essen allernaadigst udnævnt til Amtsforvalter i Segeberg.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Den 3die September er Capitain Johan Theophillus Fursman beskikket til Gesandtskabs-Secretair ved det Chur sachsiske Hof. Under samme Dato er den caracteriserede Krigs- og Land-Commissair, Søren Testrup, udnævnt til virkelig Krigs- og Land-Commissair i Aalborg og Wiborg, Stifters Districter. Ligeledes er Studiosus Jens Holmbobeskikket at være residerende Capellan til Eidanger Præstegield i Aggershuus Stift; Studiosus Abraham Pil ligesaa at være Sognepræst for Lund og Flekkefiord Menigheder i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Fra Stadens Raadstue er den 6te September udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, som det er Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Villie og alvorlige Ønske, at see denne Stads talrige Jndvaanere til alle Tider betryggede imod Levnetsmidlers Mangel, eller overdrevne Priser, ved saadanne almindelige staaende Foranstaltninger, hvis bestandige Efterlevelse og virksomme Overholdelse kunde opfylde denne vigtige Hensigt, uden Tab for Stadens HandelsBalance, eller Forrykkelse af Undersaatternes Handels- og NæringsNarings Foretagender, saa har det allernaadigst behaget Allerhøistbemeldte Hans Kongelige Majestæt ved Rescript til Magistraten af 17de Martii dette Aar at igientage, og til nøiagtigste Overholdelse i ethvert Aar at anbefale adskillige i den Henseende allerede forhen giørte Anordninger saasom: At samtlige Langs=Bagere ved hver November Maaneds Udgang der have Forraad paa deres Loftet, hver især, i det mindste 200 Tønder Rug og 50 Tønder Hvide. At Friehagerne eller Rugbrøds=Bagerne iligemaade under deres Privilegiets Forbrydelse bør til samme Tild have i det mindste 50 Tønder Rug hver for sig Fortand. At enhver Spekhøker, under hans Borgerskabs Fortabelse, skal ved hvert Aars November Maaneds Udgang have i Forraad det mindste 3 Tønder Smør, 2 Skippund Flesk, 2 Skippund Oste, 3 Tønder Erter, 2 Tønder Byggryn og 1 Tønde Havregryn.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
At de angaaende Torvekiød, Levnetsmidlers Udsalg af Bønder og Skippere med videre udgangne Politie-Anordninger horet Efteraar nøie og strengeligen skulde overholdes, saasom: 3) At Skippere, som fra Provindserne ankomme til Staden med Fødevare, allene i en Tild af 3 Uger, efterat de til Bolvackerne ere ankomne, maae udsælge samme i smaa Partier af deres Fartøiet, men ikke oplange dem i Kieldere eller andensteds til Forhandling af Uderettigede, under Varenes Confistation og anden Straf efter Omstændighederne. b) At Bander, som bringe deslige Vart til Staden, ere pagtige, under Straf af Varenes Forbrydelse, at udsælge samme allene af deres Vogne og paa Axel-Tor c) At Beboerne af Valdbye, under Straf af Varenes Confiscation, ikke maae opkjøbe Flesk, Gryn, Meel, Erter, Smør, tilte anden deslige Fødevaar, af Skipper, ved Stranden, eller af andre Bønder, som ville bringe saadanne Vare til Torvet, for samme igien i Staden at udgaaet. 4) At Stadens Jndvaanter ikke maaedrage uden for Portene, eller paa Reden, igt: Toldboden, for at opkisbe de Fødevare, som Bønder og Skippere hidbringe, førend de ere indkomne i Staden paa Torvene, eller andre anordnede Udsalgstedet, under Straf af Varenes Confiscation og tilstrækkelig Mulet. e) At ingen af Stadens Jndvaanere, under tilstrækkelig Malet, maae imodtage til Forhandling, eller hos sig lade indsatte de Vart, som til Arel=Torvet indbringes, legerede Kl. naar Vedkommende til derfor kunde erholde saa høi Tetaling, som de fordre. f) At de Handlende og Leverandeurer, under tilbørStraf, ikke maae opkjøbe paa Torvet af de Levne midler, som didføres, mere, eller andet, end hvad selv til deres Huusholdninger kunde behøve.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Den 10de September er Contra Admiral Adam Fornand Greve af Molkke allernaadigst confereret den 2de Division Søefolk som Chef, i Steden for Contra AdmiDaniel Ernst bille, som har erholdet virkelig Contra-Admirals Gage. Under samme Dato er Kammerjunker HermeSchubart, Premierlieutenant ved den Kongelige Livgardtil Fods, udnavnt til Gesandtskabssecretair i Haag, i Selden for den derfra tilbagekaldte Kammersmker og Lieutenaaf Cavalleriet, Niels Rosenkrantz, der igien afgaaer som Gesandtskabssecretair til det Russiskkeiserlige Hof. Liv ledes er Studiosus Jørgen Kamomann confirmeret at der Sognepræst for Emmersen Menighed i Rider Stift, naa samme ledig vordet.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Naar Bønderne med Statte-Kornet udi bemeldte Magaziner, hvor Leverancen er forordnet, paa Lofterne fremkomme, skal det være dennem tilladt, selv af Sækken at udstyrte Kornet i Tønden og Skieppen, hvormed maales; og forby hos Hs. Majestæts Betiente aldeles, at de hverken selv eller lod deres Tienere, eller andre Folk, maae understaae sig lenden eller Skieppen at trykke, skulde eller støde, men lige sin Kornet af Sækken styrtes, derved skal de lade det forblise, og Maler befordre, saa og enhver derefter for Leveransin afskrive og qvittere. Og som Hs. Majestæts Betiente, paa det de destobedre kunde svare til Maalet, nyde til Op naal, efter foregaaende 3die Post, paa hver Tønde Rug, Byg og Erter, et Fierdingkar, saa og paa Havren et og en halvt Fierdingkar paa hver Tønde, saa skal dem derimod hermed alvorligen være forbuden, videre Opmaal af nogen at fordre eller tage. Skulde ellers imellem Undersaatterne og Betienterne falde nogen Tvistighed om Maalet, da maae det være saavel Betienterne, som Proprietairerne eller Bønderne, tilladt, at betiene sig af Byens eedsorne Maalere, vilke efter deres gjorte Eed, imod sædvanlige Maaler-Penge, som Vedkommende selv betale, skulle forrette Maalingen saaledes, som de agte at forsvare; i hvilket Fald Amts betienterne dog ligeledes nyde anførte Opmaal.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Ved Leverancen af bemeldte Korn-Skat til Magazinerne skal hvert Steds Amtmand, eller paa hans Vegne en tilforladelig Mand, som han dertil paa eget Ansvar udnævner, saaog, for saavidt Hs. Majestæts Gods vedkommer, Regimentskriverne og Forvalterne, enhver for sit District, selv, under vilkaarlig Straf, være overværende og tilsee, at Bønderne ikke blive fornærmede enten med Maalet eller i andre Maader. Naar nogen Tvistighed om Maalet indfalder, skal Rettens Betiente paa Stedet selv, eller og en af deres Middel, med tvende fornuftige Borgermænd, paa Anmodning af Vedkommende, sig ufortøvet og uden Betaling strax paa Lofterne indfinde, og, efterat Kornet er ommaalt, have de at tilsee, at det for begge Parter, uden nogen videre Besværing, efter den herudi om Maalet af Hs. Majestæt gjorte Anordning, bliver forsvarligen. Men dersom Tvistighed paakommer om Kornets Dygtighed, saa at Betienten, eller den, som staaer for Oppebørselen, holder for, at samme ei for gode Kiøbmands Vare kan passere, da haver Magistraten tilligemed tvende eller flere Borgermænd, efter begge Parters Forlangende, Kornets Beskaffenhed efter Aarets Afgrøde at overveie, samt Parterne straxen paa Stedet af mellem sige og adskillige. Og naar da Kornet ved saadan Forretning (som paa Forlangende uopholdelig og ligeledes uden Betaling beskreven meddeles) kiendes at være godt, vel renset og forsvarligt, men Amtsforvalteren eller Annamme ren dog vægrer sig for, samme strax at imodtage, skal det være den eller de Skatydende tilladt, at oplægge samme Korn udi den Kiøbstæd, hvor Magazinet befindes, paa Annammerens egen Regning og Ansvar, saasom Hs. Majestæt ikke vil, at de Bønder, som indfinde sig til at giøre behørig Leverance, enten maae opholdes for længe fra deres Hiem, eller foraarsages forgieves Reise. Med hvilket altsammen Hs. Majestæts Amtmænd paa hvert Sted skulle have vedbørlig Jndseende, og maae i ingen Maade herudi med nogen see igjennem Fingre, men langt mere og flittigen bør paaagte, at denne Hs. Majestæts Anordning tilbørligen vorder efterlevet; ligesom de og, naar nogen Betients Brøst i saa Maade skulle befindes, saadant strax for Hs. Majestæts RenteKammer med tilbørligt Beviis have at tilkiendegive, paa det at den eller de Skyldige derfor kunne vorde anseete og afstraffede.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Under 15de September er Administratoren ved det Kongelige octroierede Østersøiske og Guineiske Handels-Selskab, Justitsraad Meer, allernaadigst udnævnt til herefter at være Meddirecteur for bemeldte Handels-Selskab. Til første Administrator ved forommeldte Østersøiske og Guineiske Handels=Selskab er igien udnævnt Agent Meier, som hidtil har været Administrator ved det forenede Handels- og Canal Compagnie. Den 17de September er Søe-Capitain Johan Olfert Fischer allernaadigst confereret det i 2den Division vacante Compagnie Søefolk.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Fra Christiansborg Slot er den 22de September d. A. udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Hs. Majestæt allernaadigst har fundet for godt at tillade, at indtil Augusti Maaneds Udgang næste Aar maae til de tvende søndenfieldske Stifter i H. Majestæts Rige Norge indføres fremmed Havre og Havremeel, imod modereret Told 15 Skilling pr. Tønde; dog maae Jndførselen allene skee med indenlandske Skibe.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Fra Stadens Raadstue er den 22de September udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At som det her værende Linvæver=Laug jevnligen beklager sig over det Jndgreb, det dagligen af uberettigede Personer i og uden for Staden tilføies, uagtet det baade ved de bemeldte Laug allernaadigst forundte Langs=Artikler og ved den Kongelige befaling af 28de April 1739, som under 16de Febr. 1740 ved Trykken herfra er bekiendtgjort, udtrykkelig er forbudet, at Stadens Jndvaanere hos andre, end dem som ere Mestere i dette Laug, maae lade deres Lærreder, Dreiler og Dynevaar væve, saa bliver saadan Kongelig allerhøieste Befaling til allerunderdanigst Efterretning for samtlige Stadens Jndvaanere herved igientaget, paa det at ingen af dem sig med Uvidenhed skulde undskylde, om de maatte befindes herimod at handle, og til Væver=Laugets Skade og Fornærmelse hos uberettigede Personer, enten inden eller uden Staden at lade væve, samt derfor til vedbørlig Straf og Undgieldelse paa behørige Steder maatte blive søgte og tiltalte. Fra Fra den 28de August til den 25de September d. A. ere her i Staden copulerte 60 Par, fødte Drenge 100, Piger 121, tilsammen 221; døde Mænd 59, Qvinder 67, Drenge 40, Piger 46, tilsammen 212, ere altsaa 9 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 17, Apoplexie 1, Barselseng 7, Brystsyge 17, Colica 1, Druknet 2, Falden til Døde 2, Fo ber 3, Forraadnelses=Feber 4, Forstoppelse 2, Frister 1, Gicht 1, Hastig Død 3, Hidsig Feber 4, Hoste 2. Jnflammation 1, Jndvortes Svaghed 1, Kighoste 2, Kopper 2. Krampeslag 1, Langvarig Sygdom 1, Meslinger 4, Modersyge 1, Om 1, Raserie 1, Slag 53, Sprinkler 1, Steen 1, Svindsot 7, Tænder 7, Tærende Syge 28, Uangivne Svagheder 19, Vattersot 13. Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 29de August til den 25de September d. A. af Patienter indkomne 131, udgaaet 124, døde 10; af Barselqvinder indkomne 49, udgaaet 45, døde 4; af Børn fødte 54. –
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Styrmand beskadiget i Ansigtet af et Stykke Træe, som faldt ned paa ham; en Haandværkssvend nedstyrtet fra et Vindue paa Steenbroen, meget forslaaet sig; en dito forvreet sin Fod ved Slagsmaal, en fattig Enke faldet igiennem et Høeloft og meget forslaaet sig; tvende Malerdrenge og en Daglønner nedfaldet meget høit fra en Bygning, da Stella set, som de stode paa, gik i Stykker, alle meget forslaaede, et Pigebarn ved et Fald brækket sit Kravebeen, en Arbeidsmand nedfaldet af en Trappe og slaaet sig, en Karl brækket sit Laar ved det at et par Heste løb løbsk, en Soldat i Slagsmaal bekommet et stort Huul i Hovedet, og nogle Seener paa den ene Arm beskadiget; en styrtet med en Hest og brækket Armen, en Coffardiematros forslaaet paa Hovedet af en Sæk Rug, som faldt ned paa ham; en Soldat slaget tvers over begge Skinnebenene med et Stykke Træe paa Holmens Arbeide, en Arbeidskarl brækket sit ene Been ved at falde paa Gaden.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Fortsættelse af Statistisk Beskrivelse over Jndkomsterne Folkemængden, Forfatningen og andre
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Mærkværdigheder i Hertugen af Würtembergs og Landgreven af Hessen-Cassels Lande. Af den Politiske Journals 7de Stykke. Julii 1784. (See disse Tidender for Augusti Maaned d. A. Side 63.)
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Den herskende Religion i Würtemberg er den protestantiske, omendskiønt Hertugen er catholsk. Offentlige Documenter have her, ligesom i Chursachsen, betrygget Lutheranerne deres Troesbekiendelse og man har taget de forsigtigste Forholdsregler til at hemme den catholske Lærres videre Udbredelse, som engang med Tiden kunde have blevet farlig for Protestanterne. J hele Landet, foruden i Hofcapellet, maae der overhovedet ikke udøves den mindste Handling af den catholske Gudstieneske. Alle Embeder besættes med ingen andre end evangeligsklutherske Personer o. s. Foruden nogle faa Catholiker finder man her og der endnu nogle Reformerte, som dog ikke have nogen offentlig Religionsfrihed, og i Særdeleshed en anseelig Mængde Waldensere, som manhar tilladt en offentlig Gudstieneste. Disse Religionsforvante ere Landet meget nyttige, fornemmelig ved Fabriker, og Manufakturer. Jøder taales ikke i Følge en af Hertug Christopher given Forordning, undtagen 2 eller 3 Familier i Stutgard, som leve under Hoffets særdeles Beskyttelse, og at de, som have været boesiddende i de nye erhvervede Stæder, maae forblive sammestæds.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Hr. Büsching tæller i det hele Hertugdom 555 Luthersig Sognekald, hvortil hører 829 Annexer og omtrent 50 Diaconater. Efter en nye antentisk Beregning gives der i hele Würtemberg, Mompelgard og de uprotestantiske Menigheder med iberegnede, overalt 732 Kirkebetieninger og 134 Lærembeder, altsaa i alt 866, uberegnet de tydske Skolemestere, hvoraf der i det mindste gives een i hver Landsbye. Antager man Folkemængden i Würtemberg og Mompelgard for 600000 Mennesker, saa gives der 800 saa kaldte Verdslige imod en Kirketiener, og naar man tager Lærestanden dertil, saa kan Forholdet omtrent være som 1 imod 700.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Der gives kun faa Stæder i Tydskland, der i alle Henseender have saa vel indrettede Opdragelses= og Skoleanstalter som Würtemberg. Dog alligevel er Almuens Oplysning der langt fra ikke kommet til den Høide, som nu allerede en stor Deel af Tydskland har opnaaet, og som i sine Følger viser sig saa velgiørende. Vel forfølget man ikke nogen af en fremmed Religion paa den sædvanlige afskyelige Maade, som endnu er brugelig i adskillige Lande, men den almindelige Hob tvivler endnu stærk paa et saadant Menneskes moralske Værdie og tilkommende Sallighed, og elsker ham ikke. Alle theologiske Nyheder, ihenseende til dogmatiske Læresætninger, ere strængelig forbudne ved en udtrykkelig Forordning fra Hertugen af 20de Februarii 1780. Lærerne maae allene undervise og skrive strængelig efter Formula Concordie og de sym boliske Bøger.¬
Berlingske Tidende, 1784-09-01
De Würtembergske Landstænder bestaae for nærværende Tiid, efter at Ridderskabet, endskiønt imod Hertugens Villie, har afsondret sig, af 14 Prælater og Stæderne. De almindelige Lands=Dage holdes gemeenlig i Stutgard og Tubingen, men kun sielden. Derimod forsamles oftere Stændernes Deputerede, og for det meste 2 til 3 Gange om Aaret. Disse Stænders Magt og Andeel i Regieringen er ikke liden, hvorfore der og næsten bestandig har hersket Stridigheder imellem dem og Hertugerne.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
De fornemste Landscollegier ere: det geheime Stats- og Cabinets Ministerium, det geheime Raadsministerium, Regieringsraads=Collegiumet, Cosistoriumet, Hofretten, Rentekammer=Collegiumet, og Tutelar=Collegiumet.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Hertugen har paa Rigsdagen 2de Stemmer paa FyrsteBænken, formedelst, Würtemberg og Mompelgard, og en den Schwabiske Kredses medudskrivende Fyrste og Directeur. Hans Rigsmatriculair=Andeel var forhen ansat for 60 Mand til Hest og 277 til Fods eller 1828 Gylden. Men da nogle Amter ere komne fra hans Lande, saa kan denne hele Summa ikke blive erlagt. Til Kammerrets Betienternes Gage giver Würtemberg 953 Rdlr. 53 1/2 Styver, og Herskabet Justingen 15 Rdlr. 11 1/2 Styver.
Berlingske Tidende, 1784-09-01
Hessen-Cassel. Dessen nærmer sig efter sin Beliggenhed temmelig til Midten af Tydskland, i det mindste er det overalt omgivet med tydske Lande. Dog ligger den meere nord end vestlig, og efter Rigets Jnddeeling i Kredse udgjør det en anseelig Deel af den Oberrhinske, hvorfore og Landgreven af Hessencassel er Kreds oberst. Nogle til Hessen hørende Lande ligge i andre Kredser, saasom: Grevskabet Schaumborg i den vestphaliske, Herskabet Schmalkalden i den frankiske, Provstiet Gellingen i den oversachsiske og Herskabet Plesse egentlig i den nedersachsiske, omendskiønt det formedelst sin Forening med Hessen bliver regnet med til den oberthinske Kreds. Landgrevskabets naturlige Beliggenhed i og for sig selv udfalder imellem den 28 og 30 Længde og den 50 og 52 nordlig Brede. Tager man dertil de Lande, som ere indlemmede i samme, saa udgjør det en langt betydeligere Omkreds.