JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Under 10de Septb. er udkommen en udførlig engelsk Kabinetsordre i Hensyn til de provisoriske forholdsregler der skal tages mod danske Skibe og dansk Eiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Rygtet at den engelske Regiering alt havde givet Befaling til at krydse imod americanske Skibe, er ikke bleven bekræftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Bekiendtgiørelser. Fyrene paa Lindesnæs og Martøe holdes fra den 11te September sidstleden indtil videre slukkede, hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for de Søefarende. Vestindisk guineisk Rente, og General-Toldkammer. Rendsborg den 3die Octbr. 1807. Stoud. Staltnecht,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Vor lærde og patriotiske Profesor Guldberg udgiver nogle samlede Digte i Anledning af det rovsyge Englands Overfald paa vort fredelige Danmark; Skrivtet bliver 5 Ark paa vel. Papiir og Prisen 3 Mk. Subskriptionen modtages og ønskes snarest mueligt hos undertegnede. Til Forfatterens Hensigt med Skrivtets Udgivelse, og Opmuntring til dets Subskription, vil jeg her anføre Forfatterens Ord i sin Plan: Min Hensigt er aldeles ikke at vinde Selv; Enhver rækker redebon Haand til, og Nøden vorder ved hver Skiærv mindre; den vorder endog selv blot derved mindre, at de lidende see de Frelste beredvillige til at aftørre deres Taarer. H. W. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Til et Klaveer og Syngeinstitut, som Undertegnede i denne Vinter vil oprette her i Aarhuus, giver jeg mig den Fornøielse, at indbyde de som dertil maatte have Lyst og Genie for Musik, Planen hvorefter jeg önsker at indrette Underviisningen med den billigste Priis for Samme, findes til Eftersyn hos Hr. Klokker, Schytte, da Antallet ikke önskes over 10 Personer, men snarest mueligt med samme at begynde, vilde derfore Vedkommende snarest melde sig. Mit Bekiendtskab her, og deres Overbeviisning, som nod afvigte Vinter min Underviisning, lader mig haabe deres Tillid; privat Underviisning for Enkelte uden for Institutet, kan og erholdes, saavidt min Tid for min første Bestemmelse tillader Samme. Aarhuus, den 7de Octobr. 1807. Qvist, kongl. Pensionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Foruden de forhen meldte Skolebøger, ere og Almanaker og Calendere for 1808 at faae hos Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Store dobbelte Harlemmer Blomstersvid, G. H. er til Vintersiger, 9 diverse Sorter, som og forskellige Svibelsorter til at sætte i Hauger, er nu at bekomme hos Gartner Hamann ved Munkport, For dem, som frievillig agte at giøre Jndskud i den almindelige Enkecasse, eller som efter dens Fundation ere forbundne dertil, bekiendtgiøres herved: at den Kgl. Direction for bemeldte Kasse, er for nærværende Tid i Rensborg, hvorhen altsaa vedkommende, som angaaende Jndskud eller paa anden Maade haver noget med Kassen at afgiøre, ville henvende sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Den 20de Septbr. er fra Randers Mark bortløben en rødblisset omskort Hest, 6 Aar gl., 10 Qvarteer, høi og slæbte et Stk. af Tøiret med sig. Hvo som tilveiebringer undertegnede Eier samme, erholder derfor en god Douceur. Randers, d. 29 Septbr. 1807. D. M. Levin et Comp. J Følge Forlig, og i Overeensstemmelse dermed sket Udlæg, bliver Hans Sørensens Huus paa Solberg Mark med sine gode Jorder og alt Tilliggende, uden flere Auctioners Holdelse, bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes i Huuset Onsdagen den 21de Octbr. næstkomom Formiddagen Kl. 11. Conditionerne bliver før Auctionens Begyndelse bekiendtgjorte. Kiersholm, den 30 Septbr. 1807. A. Kier. Afgangne Procurator Westergaard og Hustrues Stervboes Gaard paa denne Byes Skolegades østre Side beliggende, stilles til Auction 1ste Gang den 6te Octbr. d. A. 2den Gang den 9de dito og 3die Gang Onsdagen den 14de derefter, hver Dags Formiddag Kl. 11, i bemeldte Gaard, hvor Conditionerne vil blive at erfare. Sidste Mandags Nat er her af Aarhuus Mark, fra mig bortkommen 4 Hopper, 2de sortebruunne i 6te Aar, den ene lidet hvid paa høire Bagfod, og 2de kulsorte, den ene i Aar og den anden 12 Aar, noget rislet paa Fremlaarerne, de 3de var klipper F. paa venstre Bov om det ei er ud groet. Hvem om samme kan give nogen Oplysning bedes vilde anmelde det til underskrevne, som derfor betaler alle paagaaende Omkostninger. C. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Tirsdagen den 20de Octbr. førstkommende lader Præsteenken Mad. Bech i Urlef ved offentlig Auction bortsælge: endeel særdeles gode Kiør, et par Vognhopper, en Vogn med Kalesche, en Fielvogn og 2de Arbeidsvogne, en stor jernbelagt Slæde, Hæstetøi, saavel med som uden Mæssing, en engelsk Saddel, Gaards og Haugeredskaber, Kakkelovne, Speile, Borde, Stole, Skabe, Dragkister, Sængeklæder, Sængesteder, Linned, Kaaber, Tin o. a. m. Hvilket herved paa Enkens Vegne bekiendtgiøres af Ølsted Præstegaard d. 1 Octbr. 1807. J. Hyphoff. Som Laugværge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
En gl. sort Hest, som Gaardmand Søren Madsen i Willerroe Bye, ved Grenaae, sidste Foraar solgte til Forpagter Bal paa Schiervad, og som denne igjen bortbydede, med en Tobakshandler fra Aalborg Kanten, er, for omtrent 14 Dage siden, af bemeldte Søren Madsen optaget, og kan af Eieren, faaes tilbage, mod lovlig Ligitimation, dette Avertissements og andre Omkostningers Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Fra Søren Pedersen i Tinning, Faalby Sogn, paa Frysenborg Gods, er den 24 Septbr. bortløben 2 Kloder, den ene en sort Hæsteklod, 1 Aar gammel, den anden sortebruun stiærnet, 2 Aar gl. Paa den sorte er der klipper 3 T., et paa den venstre Bov, og et paa hver Lænd, paa den sortebruune S. P. T. paa den venstre Bov. Hvem som giver Eieren Oplysning om samme, loves Omkostningerne betalt og en Douceur om forlanges. Reglement for Kaperfarten og Prisernes lovlige Paadømmelse. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, og Oldenborg &c. &c. Giøre vitterligt: At der, i Henseende til de Kapere, som udrustes under den nærværende Krig med den Storbrittaniske Krone skal forholdes saaledes: Jngen maae fare paa Commis, eller udøve Kaperie, med mindre han dertil er forsynet med lovmæssigt Kaperbrev, som udfærdiges i Vore Riger Dannemark og Norge af den i Provindsen commanderende General, og Stiftamtmanden, samt under Generalcommandens Segl; i Hertugdømmene derimod af Vor Statholder og Feldtmarskal, under dennes Segl. Slige Kaperbreve skulle være saaledes lydende:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling giøres vitterligt for alle og enhver, som dette maatte forekomme: At N. N. eiende Skibet N. N. drægtig N. N. Commercelæster, har, ifølge Kongelig allernaadigst Reglement af 14de Septbr. 1807, erholdt Tilladelse til, at udruste bemeldte sit Skib, ført af .... mod Statens Fiender, med N. N. Kanoner, i den Hensigt, dermed at opbringe, og naar fornødent giøres, ødelægge Skibe og Fartøier tilhørende den Storbrittanniske Krone eller dens Undersaatter, samt ligeledes at indbringe til nærmere Undersøgelse de Skibe, som ere mistænkte for at tilhøre denne fiendtlige Magt, eller med samme at staae i Forbindelse. Rederiet har gjort Rigtighed for den ved forbemeldte Reglement foreskrevne Caution, ligesom og Skibsføreren, ved sin derpaa aflagte Eed. har forpligtet sig til, at holde sig samme Reglement og Søekrigsartikkelsbrevet, saavidt ham vedkommer, allerunderdanigst efterrettelig. Givet i Staden N. N. den ...... 1807. (Navn og Signet.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Naar en med Kaperbrev forsynet Krydser møder noget Skib, som tilhører venskabelige eller neutrale Magters Undersaatter, skal han praie Skipperen, for at lade denne komme ombord med sine Skibspapirer. Dersom han da finder alt i behørig Orden, skal han strax lade Skibet ubehindret fortsætte sin Reise, uden at affordre Skibsføreren noget af hvad Navn nævnes kan, Finder han grundet Anledning til Mistanke om ulovligt Forhold, da staaer det ham frit for, at gaae ombord paa Skibet, for nærmere at undersøge Omstændighederne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
Jngen Skibsfører, som er forsynet med Vort Kaperbrev, maae understaae sig, paa det Skib, som han visiterer, at aabne eller bryde Skabe, Aflukker, Kister, Skrine, Tønder, Foustager, eller andet, hvori noget af Ladningen kan være forvaret, ei heller tillade sig at aabne Kasser, Baller, Pakker, eller hvad andet af Ladningen, som maatte ligge løst i Skibet, men naar han bærer Tvivl om, at Krigscontrabande der skulde være forvaret, skal han lade Skipperen med fine Folk selv aabne og igien tillukke og forvare samme, med mindre Skipperen heller skulde vælge at lade sig opbringe til nærmere Undersøgelse. Den som forseer sig herimod, skal have sit Kaper brev forbrudt, erstatte Skaden, og desuden efter Omstændighederne ansees med Straf efter Lovene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-07
(Slutningen følger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Udenlandsk. Nicolai Kirke har paa den østre Side af sit Taarn faaet ikke færre end 9 Bomber o. s. v. Ogsaa i Kirkebruinerne faldt nogle og paa Kirkegaarden ligeledes. En Brandkugle satte Jld i det Træskur, som ligger over det forrige Kor, og to Mænd gik op at slukke. Men Brædderne vare saa raadne, at den ene slap igiennem og slog sig til Døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
To Marinere, der omklædte i Matrosklæder vilde desertere den 26 Sept. ere udenfor Byen blevne anholdte af Hr. Lin. Tischendorff. Som angivne for at have hverlvet dem ere arresterede en Skoemager i Badstuestræde, Anders Larsen, der staaer ved det borg. Artillerie, tilligemed hans Kone, som er svensk, og en svensk Dreng. I Ordrup beboer den engelske Overfeldtchirurg det Colstrupske Huus og har der sit Apothek. Kiøbmand Froms Lystgaard, Kroen og endnu et Huus sammesteds ere belagte med syge og Saarede. Paa Duntzfeldts Lystgaard og nogle andre Steder ligge Officerer og Soldater. Den 24de Septbr. jordedes med talrigt hædrende Følge den Kongelige Livjæger Biørsløv, som døde af de Saar, han havde faaet ved Udfaldet ved Blaagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Jfølge Skipperefterretninger er en svensk Brig, som Postgangssærinde gik fra Helsingborg til Nyborg, kommen tilbage med forrettet Sag. Tidlig i August fik den Commando Soldater, som saae i Helsingborg, for at fremme det der foretagne Havhearbeid, Ordre at marschere til Karlskrone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Den 23 Septbr. saae man endeel udansk, Mandskab sætte sig i fuldt Arbeide med at sønderhugge det i Dokken staaende Orlogskib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Agent Dunzfeld har faaet en riig Ostindiefarer, Capitain Petersen, hiem; men den er løbet ind i en norsk Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Blandt Officererne ved den i Kbhun værende engelsk Armee er ogsaa Hertugen af Bedfords Søn. Han tiener som Capitain Aar agen, hvorfor Grønningen ved Citadeller er indhegnet med Pallisader, skal egentlig være den, at denne Plads betragtes for Øieblikket som Engelsk Bund. En Mariner som i disse Dage kravlede over Pallisaderne, og i det samme igien blev paagreben af de der vagthavende Livjægere, skal være bleven reclammeret af de Engelske og derpaa udleveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Den 26de f. M. ankom til Kbhvn 4 Skibe fra Holsteen med Fødevare. De havde lagt ved Lolland og det var 8 Uger siden de gik fra Holsteen; de torde ikke komme herover af Frygt for at blive tagne af de Engelske. De begyndte at udsælge i Mandags og Tilløbet var saa stort at de maatte have Politievagt, og ingen maatte faae mere end 1 a 2 Oste. Prisen for Holsteensk Ost var 8 Mk. Lspd. Eiderstedske 10 Mk. Lspd. og for en Fierding Smør 17 Rdr. Ogsaa af Livvagten ere tre gaaede over til de Engelske, men rigtig nok kun Personer, hvoraf de to høre til Musiquen og en var Officeertiener. En Livvagtskarl, som i Fægtningen i Classens Hauge var bleven tagen til Fange af de Engelske, er endnu ikke kommen tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Man vil vide, at de mød vort Cadetskib udsendte Engelske Orlogsmænd ere vendte med uforrettet Sag tilbage. Man har Breve fra troværdig Haand fra Christianssand af 14de Septbr. Det hedder deri: De Engelske holde vor Havn bloqveret og have taget Besiddelse af Fæstningen Flekkerøe. De ældre Breve af 11 Septbr. omtale ikke nogen Fiendtligheds Begyndelse der i Nærheden, saa maae hine Begivenheder være forefaldne mellem 11te og 14de Septbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Klædekræmmer J. Lund har skiænket 30 Stkr. Halm dyner og 30 Stkr. store uldne Dækkener af 120 Rdr. Værdie til de saa høilig trængende Brandlidte i Ridehuset ; en Handling, der fortiener offentlig Tak. Efter en Skrivelse fra Strindens Præstegield ved Tronhiem af 8de September ere Oberstlieutenant Rosbach og flere Officerer efter General Kroghs Ordre reiste til Christiansund, for der at lade opføre Batterier ved Søen. Til Tronhiem er for længe siden indkaldet 2500 Soldater fra Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Blandt dem, som foruden de forhen anførte især have bidraget til Rundekirkes Redning under Bombardementet, fortiener de Herrer Professor Nyerup og Observator Søeborg ogsaa at nævnes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Den 23de Septbr. døde Herregaardsskytten Lars Hansen fra Frederiksværk, efter skrækkelige Piinsler, af fine ærefulde Saar, som han fik i den første Fægtning med Englænderne. Han efterlader Kone og 7 Børn, som savne deres Forsørger, og Frederiksværk mister i ham sin meget duelige Skovfoged og den bedste og meest øvede Skytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Den 26de Septbr. blev en Skræder, som staaer veddet borgerlige Artillerie og er svensk af Fødsel, arresteret paa Grund af den Mistanke, at han har syet Søe mandsklæder til Marinere, som deserterede under denne Forklædning. Han blev anholdt ved Østerport, da han kom gaaende med en Mariner, som bar de Klæder under Armen, han havde syet til ham. Den Engelske Magt, som i flere Hold er afgaaet mod Danmark, deels fra England selv, deels fra Rygen, er efter Engelske seenere Efterretninger 16000 Mand af den Tydske Legion, 18 Engelske Jnfanterierregimenter, det 25de Skarpskyttercrop, 2600 Mand Garde og 1000 Mand Artillerie, samt 6000 Mand indskibede i Jarwich, under Baird.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
I Helsingøer gik det Rygte, at den Svenske Flaade, i Karlskrone, som nu skal være aldeles tiltaklet, er forlangt udleveret som et Depositum til England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Efter Forlydende er en engelsk Krigsbrig og 2 dito Transportskibe komne fra Kiøbenhavn, nyelig strandede paa Læsøe. Briggen skal have endeel Seil, Tougværk, Ankere a. inde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Formedelst den indtraadte Regntid ere de eng. Tropper nu indqvarterede i Stæderne og Byerne i Sielland. Alt synes nu at pege paa deres hastigste Afreise, og man paastaaer at den engelske Flaade da vil deele sig og afgaae derfra til 2 forskellige Kanter; dette er saameget mere sandsynlig, som deres Arbeider paa Holmen nærmet sig stærk deres Ende, og de har bragt alt deres Beleirings skyts ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Af Bladet Dannemark No. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Kiøbenhavn har capituleret. Flaaden er udleveret til Englænderne. Det haarde Stød er skeet; men saa føleligt det endog maatte være saa har dog det danske Monarchie i henrundne Tider havt og overvundet større Vanheld. Hvilken Tid var det ikke i Dannemark efter Erik Eiegod, og hvilken saa igien under Waldemar den Anden? Hvilken efter Erik Menved, og saa igien under Waldemar den Tredie og Dronning Magrethe, Hvilken efter Frederik den Første, og saa igien under Christian den Tredie, Hvilken under Christian den Fierde 1626, 1627, og 1643 og 1644, og derpaa under Frederik den Tredie 1658 og 1659, og saa siden? Hvor stor var Flaaden 1727, 9 Skibe, hvoraf de 2 ikke kunde holde Østersøen, og vi stode da just i største Fare for Rusland. Hvor stor 1733, Vi kunde neppe holde Vagtskibene. Der, hvor vore Fædre altid fandt Redning, der kunde vi ogsaa finde den, og det er at haabe, at vi da ogsaa, som de, engang vilde kunde glæde os ved Kampens endelige, heldige Udfald. Ved uforfærdet Mod sig selv opofrende Troeskab, fast Udholdenhed, og uslukkelig Kierlighed til Konge og Fædreneland have vore Fædre tilbagevandet det Tabte, og ved blodige Anstrængelser tilkiempet sig nye Fordeele. Modet voxer ved Hindringerne; Troskab prøves i Farer; Udholdenhed vakler ikke, fordi Uheldtramme; Fædrelandskierligheden blussen høit, naar Fædrenelandet lider, og derfor maae følgende Træk, hvis Sandhed ikke kan drages i Tvivl, skildre Publicum den Fiende, hvis røveriske Anfald paa een afDanmarks skiønne Provindser ikke har kundet afværges, og imod hvilken vort Mod, vor Troskab, vor Udholdenhed og Fædrenelandskierlighed skal prøves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Prem. Lieutnant v. Steffens blev i Midten af August Maaned afsendt fra H. Kongl. Høihed Kronprindsen, til den commanderende General i Kiøbenhavn, Generalmajor v. Peymann, med et Brev af følgende Jndhold: "Saa ubehagelig den Tanke end er, at forestille sig Mueligheden af Kiøbenhavns Overgivelse til Fienden, hvilket Jeg, saalænge De fører Commanden, ogsaa ei befrygter, saa finder Jeg dog nødvendigt, herved at bekiendtgiøre Hr. Generalen: at det er Hans Majestæts Kongens Villie og befaling, at, hvis det ulykkelige Tilfælde dog skulle indtræffe, som Gud forbyde, at Kiøbenhavn blev indtaget, saa skal De forinden sligt skeer, sætte Jld paa Flaaden, og lade den brænde op, da hans Majestæt af tvende onde Ting vælger det mindre, som det virkeliger, at vide sin Flaade opbrændt, end at see samme i sin og Landets Fienders Hænder, og derved give disse Voldsmænd en Triumph. som ingen Dansk Mand kan taale at bære. Prem. Lieutenanten naaede, efter mange Besværligheder, Kiøbenhavn paa 1 1/2 Miil nær, hvor han, skiønt forklædt, blev anholdt af en fiendtlig Patrouille og opbragt til Fiendens Hovedqvarteer, men havde dog forinden tilintetgjort Prindsens forommeldte Brev. Fienden holdt For bør over Lieutnanten og forlangte at see hans Depesche, eller vide hans Ærinde. Da Lieutnanten afslog enhver saadan Anmodning, truede man at vilde lægge ham paa Torturen, hvilken Trudsel Fienden dog ikke fuldførte, men sendte ham nogle Dage derefter ud paa Flaaden, hvor han forblev, indtil den uheldige Capitulation var sluttet. Medens han opholdt sig hos Fienden, har man vildet forføre ham, til at blive sin Pligt og Eed utroe, og at gaae over i engelsk Tieneste. Nogle hundrede Mand deels Landeværn, deels Søefolk som vare tagne til Fange, transporteredes af Fienden til Flaaden og bleve, imod al Sædvane og Krigsbrug, fordeelte paa de fiendtlige Kanoneerbaade og Bombarderer, som attaqverede vor Flotille, hvorved vi nødtes til at nedskyde vore egne Folk. Af disse Krigsfanger vare end- og Nogle paa det engelske Skib, som af vore Kanoneerbaade blev skudt i Brand, og derpaa sprang i Luften. Engelske Bomber, som ere kastede fra Søesiden ind i Byen og ikke sprungne, har man siden ladet undersøge og fundet Ladningen meleret med Glasstumper. Denne Ladningsmaade er en Methode, der ogsaa kun kan bruges af Engellænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Der ere engelske Officerer af alle Klasser, som have betragtet den engelske Expedition paa Sielland fra den rette Side og selv følt det Afskyelige og Nedrige i det, der var dem befalet at udføre, skiønt de ligefuldt opfyldte disse befalinger, men en ganske anden Characteer besidder Admiral Gambiers Flag=Capitain Popham, som, efterat Holmen og Flaaden vare, ifølge Capitulationen, overleverede til de Engelske, har paa enhver Maade søgt at efterligne en vel dresseret Røvercapitain, hvilken Rolle han fortreffelig forstaaer at udføre, thi, blant andet, lader han i den commanderende Admirals Navn alle Skide og Baade, som staae paa Stabelen, nedhugge ; endvidere lader han Dampemaskinen og Dokken ruinere, indskiønt disse egentlig ere ganske uden for Capitulationen men denne generer ham ei, thi, uagtet Privateiendomderi loves respecteret, saa medtager han dog en stor Deel Tømmer, som private Folk har af Mangel paa Plads havt Tilladelse til at oplægge paa Udkanter af Holmen; lendelig lader han ogsaa medtage alt det Værktøi som Tømmermændene have kjøbt for egne Penge til deres Haandværks Drivt. Man har fra Holmens Side gjort kraftige Forestillinger derimod, men Hr. Capitainen har ikke reflecteres derpaa, da hans ædle Principer, at tage alt, hvad han kan faae, og lade ruinere det han ikke kan bringe med. Den Mand, som i Særdeleshed er bemeldte Capitaine Popham behielpelig i at udføre sit Rabesystem er, en vis Skibschef, navnlig Capit. Dunbar, som i forrige Vinter commanderede den engelske FregatAstraa, der formedelst stærk Søeskade maatte søge Kiøbenhavns Rhed, blev paa hans Forlangende, indlagt i Dokken, og der i kort Tid istandsadt. Medens Capitainen opholdt sig i Kiøbenhavn, viste man ham, saavelsom hans Officerer og Mandskab, al den Velvillighed, og Giestfriehed, som man troede at skylde en venskabelig Magts Undersaatter; ogsaa tillod man Capitainen, medens hans Skib var under Reparation, at gaae daglig omkring paa Holmen, hvorved han uden Mistanke fra vor Side saae alt, og erfarede alt. Han forlod Kiøbenhavn, efterat hans Skib var repareret, og yttrede den største Taknemmelighed for beviist Godhed, Velvillie og Hielp og - denne samme, taknemlige Mand er nu den første, der tilbyder sig at gaae Capt. Popham til Haande, og give ham Anviisning, til at udføre sit Plynderie. Neppe kan det engelske Folk være stolt af at eie disse tvende Mænd, men sandsynligviis ere deres Grundsætninger og Characterer, derimod fuldkommen overeensstemmende med det engelske Ministeriums.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Aarhuus. Copulerede. Heri Byen den 2den Octbr. Adjunct ved Wiborg Cathedralskole, Hr. Hasselbalch og Jfr. Maren Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Jndkomne Skippere. N. Lund fra Kiøbenhavn, H. Jensen fra Horsens. Udgaaede: J. Halling, J. Hiørthøi og J. Rasmusen, alle til Kiøbenhavn.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Paa Torsdag prædiker Student Svaneberg i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Udenlandsk. Frankrig. Moniteuren af 24de Septbr. indeholder: At Hr. von Lindholm, Kronprindsen af Danmarks Adjutant, havde den 22 Septbr. Audience hos Keiseren, og er fulgt med Keiseren til Fontaineblau. J Flandern og langs med Kysten lige over for England ere siden Begyndelsen af August Maaned gjorte meget store Udrustninger, som maaskee snart ville bringe. England til at fortryde, at have udsendt saa stor en Land og Søemagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Moniteuren indeholder og, at Statsindtægterne i Aaret 1806, beløb sig til 986 Millioner 992,529 Franker, og Udgivten 932 Millioner 449,419 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Hs. Majestæt Keiseren har skiænket den spanske General Linieres, Gienerobrereren af Buenos Ayres, Æres legions Ordenen. Denne General har indlagt sig stor Reputation, og men kan med Fornøielse sige at han er en Franskmand. Han har tilintetgjort alle Englændernes store Røv Forhaabninger i det spanske America, og manhar sikkre Efterretninger, at af de 9000 Mand, hvoraf den engelske Expedition mod Sydamerica bestod, kun er bleven 3200 tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Efter Journal Paris af 28 Sept. er den americanske Consul i Genua bleven arresteret den 17de Septbr. og hans Papirer forseglede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Den engelske Cutter Argus paa 16 Kanoner er bleven tagen af den franske Kaper Etoile ved Entring, og opbragt til Dunkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Tydskland. De nyeste Beretninger fra de preussiske Provindser, bekræfte, at alle hindringer nu ere ryddede af Veien, som hidtil har stannset den franske Armees Hjemmarsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
De i Berlin staaende Fyrstelige Primatiske Tropper, ere nu beordrede derfra til Hamborg. Den 27de Septbr. kom det Storhertugelig Hessiske ChevauxlegerRegiment gjennem Frankfurt am Mayn til Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Marschal Brune har forbuden al Udførsel fra Stralsund af Slagteqvæg, Korn og Fourage, under Confiscationsstraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-10
Rusland. Keiseren har udnævnt de i Persien com man derende Generaler Gudswitsch og Fyrst Prosorowskytil Feldtmarschaller. Cronsted, Revald og alle Havne i Østersøen ere sadte i den stærkeste Forsvarsstand, for at kunne modstaae alle Angreb. Samme Foranstaltninger ere trufne paa alle Landingspladser.