JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Jndsendt. Det har behaget Hr. Proc. Larsen i - 31 af Lollands posten rosende at omtale Skolevæsenet i Maribo og Jndsenderen af disse Linier kunde derfor ikke undlade at skildre dette faa Træk. De meere Formuende betale den behørige Skoleskat, og maae, for at faae deres Børn underviiste, holde private Lærere, da de aldeles ikke kunne bruge den derværende Borgerskole og de mindre Formuende, der kun ønske deres Børn oplærte i de meest uundværlige Skolevidenskaber, maae, naar de sende deres Børn i Borgerskolen, finde dem i at see disse udsatte for al den Ulempe, som Samværen med fattige og derfor ureenlige Børn medfører, da ingen særskilt Fattigsskole haves. Efter Omstændighederne kan det, uden al for stor Byrde for Jndvaanerne ikke være anderledes; men det er dog ikke vanskeligt at indsee, at Skolevæsenet er paa saa tarvelig en Fod, som det vel kan være og al Roes er derfor, mildest talt, i høieste Grad utidig, om det endogsaa muligen har været værre før. Men ligesom dette Stykke i Hr. Ls. Avis tydeligen viser, hvad Tillid man kan sætte til bemeldte Herres Dom, saaledes røber ogsaa denne Snakken om Underviisningsvæsenet sig umiskjendeligen som en paaklistret Jndledning til at sige Sognepræsten Ubehageligheder. Havde Proc. betænkt, at Enhver heri i Byen kjender Forholdet imellem hiin, Hr. Consistorialraad Boeck og ham selv, vilde han vistnok have vogtet sig for at komme med Noget, der i mindste Maade kunde have Hensyn til Præstens Personlighed; man er altfor tilbøielig til at troe, at Sagen er en Biting og derimod en utilgivelig Skadelyst Hovedhensigten. Hvad er det nemlig dog egentligen Proc. har at klage over, Mon ikke, at Præsten ikke hver Gang, det maatte behage Vedkommende, overlader til Andre at gjøre, hvad der paaligger ham selv, Til hvilken Præst har man dog nogensinde for gjort saadanne Fordringer, Og nu er det, efter Procs. egne Ord kun een Gang, at dette har været Tilfældet; havde det dog ikke været langt smukkere og langt rigtigere at vente med at udtale en offentlig Dom over dette, indtil Tiden havde viist, hvorvidt Præsten virkelig var uvillig eller ikke til at give de Yngre Leilighed til at uddanne dem i deres Fag og til at rette sig efter Menighedens Ønske, ifald et saadant virkeligen skulde existere. – Jndsenderen formaaer ei at bedømme de tvende nævnte Yngre, som "Talerer, men han tiltroer dem dog begge saa megen Beskedenhed, at de maae have fundet det yderst ubehageligt og i høi Grad stødende saaledes offentligen at fremtrækkes, saa meget mere som det her skeer paa en Ældres Bekostning. Ønsker nu Hr. L. at vide, hvo Jndsenderen er, da tjene til hans Underretning, at det er en Jndbygger i Maribo, der tiltroer sig ligesaa meget Kyndighed i Skolefaget og nok saamegen Jnteresse for Kirken, som Procuratoren. Maribo den 18de Marts 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Bekjendtgjørelser. Den til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Rødbye, under 17de dennes, allernaadigst beskikkede Cand. theol. Jens Andreas Mølsted bliver den 2den April d. A. Formiddag Kl. 11 i Mariboe Domkirke ordineret og indviet til det ham allernaadigst forundte Embede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Subscription. paa Lollands=Falsters Stiftstidende til førstkommende April Qvartal, modtages paa samtlige kgle Postcontoirer, samt hos Udgiveren. Betalingen for dette Blad, som udgaaer 3de Gange ugentlig, er – forsaavidt det forsendes med Posterne - for Abonnenterne i Stiftet 1 Rbd. 4 s. Sølv, og for Abonnenterne udenfor Stiftet, 1 Rbd. 7 s. Sølv qvartaliter. Paategnede Subscriptionsplaner paa Ørsteds Formular bog, bedes tilstillet Undertegnede inden indeværerde Maaneds Udgang. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Bortforpagtning. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur bliver Hovedgaarden Brattingsborg under Grevskabet Samsøe, Löverdagen den 31te Marts förstkommende om Formiddagen Kl. 11 paa Hovedgaarden selv ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning paa 10 Aar fra 1ste Mai 1838 at regne, efter de Conditioner, som findes henlagte i Knap steds Gaard i Kjöbenhavn, samt paa Postgaardene i Kallundborg, Vordingborg, Korsøer, Ringsted, Aarhuus, Odense og Mariboe. Til Gaarden, hvis Bygninger ere solide og beqvemme saavel udvendig som indvendig, hörer et Areal af Pløieland circa 300 Tdr. god og for endeel merglet Jord, til hvis Drivt der hörer næsten complet Hoverie. Ligeledes hen hörer til Gaarden tvende store Græsgange, hvorpaa kan græsses 200 Hoveder, samt tvende deri Nærheden af Landet, hvor der om Sommeren kan fedes 80 a 90 Stkr. fuldvoxne Stude, og endelig har Gaarden tvende temmelig store Enge, der benyttes til Slet. Grevskabet Samsøes Skriverstue den 8de Marts 1838. Knudsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Et ungt Menneske, som sidste Efteraar erholdt dansk juridisk Brammen med bedste Characteer, og iforveien har tjent en af Sjellands dueligste Justitsembedsmænd i 3 Aar, samt tillige ikke er ukyndig i Avlsbruget, önsker sig en Condition til förstkommende Mai enten hos en Justitsembedsmand eller ved et Jordegods. Reflecterende ville behage at henvende sig til Hr. Proprietair Hansen paa Waldnæsse pr. Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
En Vienervogn med heelt Fordæk er tilkjøbs for billig Priis, ligeledes 14 Stkr. Faar, en Væder, af Uld jydsk, blandet med merinos, 6 Stkr. 1/2 Aars Grise. Anvises af Færgemand P. Olsen ved Grønsund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
J Corselitze Have kan i dette Foraar bekommes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Smukke dobbelte Nellike=Aflæggere med Tegninger af forskiellige Farver a 1 Mk. Stk. eller 50 Stkr. for 5 Rbd. 25. Stkr. for 3 Rbd. Smukke dobbelte eensfarvede dito af mange forskjellige Couleurer a 8 s. pr. Stk. eller 100 Stkr. for 5 Rbd., 50 Stkr. for 3 Rbd. 3 Mk., 25 Stkr. 2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Smukke dobbelte Georginer af forskiellige Couleurer 1 Mk. pr. Sort eller 25 Sorter 3 Rbd., 12 Sorter 1 Rbd. 3 Mk. Forskjellige Sorter smukt Blomsterfra 100 Sorter 1 Rbd. 3 Mk., 50 Sorter 5 Mk., 25 Sorter 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Ligeledes bekommes alle Sorter Urtefrø. For ovenanførte Blomster og Frøes Godhed indestaaes. H. F. Seidel, Gartner. Bedækningen ved Fuldblodshingsten Claudesley. paa Pederstrup, begynder fra 1ste April næstkommende for de Hopper, til hvis Bedækning haves Frielodder, og efter den Tid vil, paa behagelig Forespørgsel, herfra blive opgivet hvilken Dag og Tid et saadant Lod kan afbenyttes. Pederstrup den 15 Marts 1838. F. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Fra en Dag, er, Douceur. Nysted Apothek den 18de Marts 1838. F. Bagge. Huusleilighed tilbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Hos Bagermester Knust i Frisegade kan til April Flyttetid d. A. erholdes tilleie et velconditioneret, for 2 Personer beqvemt Værelse, med eller uden Amblement. – Man behage at henvende sig til Eieren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Godbrødt Sommer- og Vinter-Klöverfröe. nøiagtigen sorteret, kan, tilligemed et lidet Qvantum Hvidt, erholdes til billig Priis hos Undertegnede. De Herrer Landmænd som allerede have bestilt, og dem som endnu ønske hos mig at forsyne dem med denne Artikkel, vilde behageligen snarest muligt lade det afhænte, da jeg ellers ved Skibsfartens Aabning paa anden Maade derover disponerer. Saxkjöbing den 15de Marts 1838. Julius Böttern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Auction. Efter Begjering af Jnspectionen for Marieboe Hospital, bliver det Skoemager Hans Oehlenschlagers Enke tilhørende Huus heri Byens Nørregade, bestaaende af 7 Fag Forhuus Muur= og Bindingsværk med Straatag, indrettet til Beboelse for 2de Familier, med en Jernbilæggerkakkelovn, samt Grund, Gaards- og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, nemlig: Onsdagen den 4de April d. A.) den 18de April Formiddag Kl. 11; den 2den Mai af hvilke de 2de første Auctioner afholdes herpaa Comptoiret; men 3die Auction i den nævnte Eiendom. Conditionerne ere forinden første Auction til Eftersyn paa mit Comptoir. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Marieboe Byfoged Comptoir, den 17de Marts 1838. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst ved vedkommende Over= og Underretter, ere alle og Enhver, som formene sig at have noget Krav paa min ved Døden afgangne Mand, Commerce=Secretair og Forpagter af Bremersvold Hovedgaard paa Lolland Christian Frederik Ludvig Schouboe, efter hvem jeg, ifølge allernaadigst Bevilling, hensidder i uskiftet Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for min antagne Laugværge Pastor Holst i Erindlev pr. Rødbye, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bremersvold den 10de Marts 1838. Marie Christine sal. Schouboe fød Jessen. Som Laugværge. C. Møller Holst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-20
Creditorerne i Dødsboerne efter: Fæstehuusmand Jørgen Larsen Prier af Wixnæsse og Fruentimmeret Ane Larsdatter af Soesmark, hvilken sidste er død under Arrest i Saxkiøbing, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa disse Afdødes Efterladenskaber, for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baroniet Guldborgland. Ourebyegaard den 15de Marti 1838. M. Rasmussen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Lollands Falsters Sfto Tidende. No 54. Fredagen den 25 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Udenlandske Nyheder. Frankrig. De Forhaabninger, Ministrene fattede da Gouin i sit Forslag til Rentereductionen, overlod det til dem selv at bestemme Tiden naar Forslaget skulde realiseres, om at kunne udsætte hele Sagen i længere Tid, true med at glippe, da Commissionen til hvem Forslaget blev henviist, har opfordret Ministrene til at opgive en bestemt Tid naar det skulde paabegyndes. Herved har Conseilspræsidenten fundet sig foranlediget til paa det bestemteste at modsætte sig hele Forslaget, og derhos erklæret, at Ministrene ikke kunde tage Deel i de Debatter, som i denne Anledning maatte opstaae i Kammeret. Grunden hertil angives at være en Statshemmelighed, og saaledes har Journalerne rigeligt Stof til at anstille Betragtninger over hvilken denne Statshemmelighed er. Almindeligt søges denne nu enten i de spanske, de nordamericanske eller de engelske Forhold. Hvad nu de spanske Anliggender angaaer, da tales der vel om, at Alt forberedes til et afgjørende Sommerfeldtog, men man er dog alt for ofte bleven skuffet ved saavel christinske som carlistiske Forsikkringer og at et Hovedresultat forestod, til at man for Alvor længere fæster Lid til slige Efterretninger. Betænkeligere ere derimod de americanske Anliggender, da virkelig meget lader befrygte, at en i det mindste partiel Handelscrisis atter forestaaer fornemmelig i Philladelphia og New York, hvilke Byer ere meest forbundne med Frankrig. Heller ikke kan det nægtes, at Forholdene i England ere meget indviklede, thi vel seirede Ministrene i den sidste Kamp, men denne selv vidnede dog om hvor usikker deres Stilling er. Hvilken af disse Formodninger og Statshemmeligheden der er den rigtige, venter man vil blive oplyst ved Debatterne i Deputeret Kammeret, der allerede forbereder sig paa denne meget interessante, men indviklede Sag. – Spørgsmaalet om Enken efter Oberst Combes der faldt i Breschen ved Constantine, skal have Pension, er besvaret benægtende, da nemlig Kammeret antog, at Frankrig kunde opvise alt for mange ridderlige Opoffrelser til at det kunne belønne dem alle uden i overdreven Grad, at besvære de Skattepligtige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Spanien. Efter Telegraph-Efterretninger fra Bayonne, har en carlistisk Hærafdeling under Cabaneres den 4de dennes havt den Dristighed at trænge ind i Saragossa, hvor det og lykkedes den at besætte flere Punkter, men da Nationalgarden i Mængde greb til Vaaben, bleve dog Carlisterne atter tvungne til at forlade Byen med et Tab af 120 Mand døde og 700 Fanger. Oraa vil, understøttet af Sanz og Pardinas, træde op mod Bacilio- og Talada i Murcia, dog har han ganske maattet opgive Valencia. J Baron Meers Hovedqvarteer hersker megen Virksomhed, og man venter at han med det Første vil angribe Carlisterne i Catalonien, da Tiden hertil nu er meget gunstig. Om Overgeneralen Espartero hører man derimod endnu intet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Belgien. Den Forening, som her siden Revolutionen 1830 har fundet Sted mellem de Liberale og de ivrige Katholiker, true nu med at ophøre, da Katholikerne alt for meget søge at befordre Obscurantismen. Ogsaa her har imidlertid Katholikerne i Kammeret Overvægten i Antal, men staae derimod tilbage i Jntelligents, og de Liberales hele Stræben gaaer derfor ud paa at faae Valglovene forandrede, og i dette Øiemeed ere de fleste Oppositionsmænd indtraadte i Frimurerlogerne, der, efterat de ere satte i Ban af Geistligheden, have vunden betydelig Tilvært og ved deres Godgiørenhed mod Almuen have de vundet endeel Jndflydelse paa denne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Preussen. J Anledning af Underhandlingerne med Rom i de cølnske Anliggender, skal, efter hvad der almindelig paastaaes, en katholsk Kirkefyrste have yttret i de høiere Kredse: "den, der underhandler med Rom, taber, og fra flere Steder, skal Regjeringen og være opfordret til ikke at give efter i disse Stridigheder, da enhver Eftergivelse kun vilde fremkalde nye Fordringer. Som en Følge heraf skal det nu være bestemt afgjort at Ærkebispen ikke vil blive indsat igjen i sit Ærkebispedømme, men derimod taler man om, at han maaskee snart vil komme paa fri Fod. Med Bayern føres en meget hæftig Notevexling, der er foranlediget ved de gjentagne Angreb, de bayerske Blade have tilladt sig mod Preussen, og Sagen vil maaskee komme til Omtale paa Forbundsdagen. Ogsaa skal man i Berlin være kommen til den Overbeviisning, at Prætendenten Don Carlos Sag i Spanien ingenlunde er Legitimitetens, men Jesuitismens, og at han er mere afhængig af den apostoliske Camarilla og Cabrera end Dronning Christine af Cortesforsamlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Fædrelandet. Lands-Over- samt Hof= og Stadsrets=Assessor, Justitsraad N. M. Spandet har i et i Fædrelandet indrykket Forslag til Forandring i Justits= og Politivæsenets Organisation i Kjøbenhavn tillige udtalt sig om vor Trykkefrihed paa følgende Maade: Censuren er saa ilde lidt, at jeg ikke nænner at foreslaae, at den skal komme til at høre til den Ret, hvoraf jeg har den Ære at være Medlem, hvorimod jeg bruger denne Leilighed til at yttre det Ønske, at kyndige Mænd ville offentlig udvikle Grundene til, at en saa godt som uindskrænket Trykkefrihed har kunnet bestaae her i Landet i henved 30 Aar af Kong Christian den Syvendes Regjering, og endnu finder Sted i adskillige andre Lande, men nu ansees utaalelig hos os. Thi naar Regjeringen og Folket oplyses om, hvad der er i Veien for en saadan Trykkefrihed, som havdes her indtil 27de Septbr. 1799, og som den Dag idag nydes af nogle cultiverede Nationer, er det at haabe, at Hindringerne for et saa almindelig erkjendt Gode snart ville blive bortryddede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
J denne Anledning bemærker Kjøbenhavnsposten: Vi ere forresten meget beskednere i vore Fordringer end Justitsraad Spandet; thi uden at tænke paa en uindskrænket Trykkefrihed, saaledes, som den har i 30 Aar bestaaet hos os, og endnu bestaaer hos flere andre cultiverede Nationer, vilde vi takke Gud og Kongen, hvis vi blot maatte erholde Forordningen 27 September 1799 tilbage, og blive frie for Plac. 1805, 1810, 1814, 1818, og 1837 og alle hemmelige Resolutioner og vilkaarlige Beslaglæggelser. At saaledes Trykkefriheden stedse vinder flere og flere Stemmer og det blandt Mænd, der, som Justitsraad Spandet, med fuld Føie maae ansees stemmeberettigede i dette vigtige Anliggende, kan sikkert ikke andet end glæde enhver Ven af Oplysningen, og den Omstændighed, at de ikke længer indskrænke sig til at udtale deres Anskuelser ene for deres Omgivelser, men for hele Folket, vil vistnok ogsaa kraftigen bidrage til at overbevise Regjeringen om, at hele Nationen virkelig anseer en lovhjemlet Trykkefrihed som et absolut Gode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
J Kiel har man valgt Etatsraad og Borgemester Jensen til Stænderdeputeret med 175 Stemmer og Senator Karstens til Suppleant med 113 Stemmer. Med Hensyn til Jensen vare flere i Tvivl om han burde vælges, da man meente at han ikke vel kunde undværes fra Byens Anliggender, en Anskuelse, der, som "Neue Zeitung bemærker, kun røber meget smaalige og urigtige Begreber, da den lægger for Dagen at man agtede at underordne Statens Jnteresser for Communens. Valget er forøvrigt i og for sig interessant derved, at Jensen kun er valgbar som Medeier af Harmoniens Bygning. De adlige Godseiere, der ikke høre til Ridderskabet. have i Fastemarkedet holdt en Forsamling i Kiel, hvori det blev besluttet at fremsende flere Petitioner til Stænderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Antallet paa Medlemmerne i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, som ved Repræsentant mødet den 9de Februar udgjorde 4989, er nu steget til 5003. Til at revidere Regnskabet over Selskabets Jndtægter og Udgivter i 1837 valgtes Cancellieraad Deichmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Af Jyllandsposten" N 11 erfares, at Toldbod bygningen i Randers, som for det kongl. General Toldkammers Regning blev opført i Aaret 1835, er allerede faldefærdig, uagtet den under Veiledning af en Architect og flere Embedsmænds Opsyn kostede Staten c. 10,000 Rbd. foruden dens senere kostbare Reparation. Bygningen skrider hver Dag sin Undergang imøde, idet dens Mure og Vægge stedse synke og revne meer og meere. Aarsagen hertil er fornemmelig den, at Bygningen, imod Manges Raad, blev anlagt paa en nogle Aar iforveien opfyldt meget blød og fugtig Grund, der tillige er saa lavt liggende, at den staaer under Vand naar Høivande indtræffer i Havnen, hvilket ofte finder Sted, og Toldboden er da aldeles utilgængelig, med mindre man vil seile til den; saa man i Sandhed kan sige at den kongl. Toldbod til saadanne Tider staaer, liig Noahs Ark, midt i Syndfloden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
J Vestertørslev ved Mariager har en Bonde i denne Tid med et Sengebaand qvalt sin Kone, som han havde været gift med i 15 Aar. Han blev naturligviis strax arresteret. Da man spurgte ham, om han havde betænkt Følgerne af hans Gierning, der udentvivl ville føre ham paa Skafottet, havde han svaret, at det skulde gjøre ham meget ondt, da han kun havde forberedt sig paa Slaveriestraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
En ung Dame havde forleden det Uheld paa Østergade, at en Herre slog hendes ene Øie ud Aarh. Av. med sin Kanepidsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Under 30te Marts er Minister=Resident ved de frie Hansestæder, samt Generalconsul i Hamborg, Kammerjunker C. H. Bille, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til Kammerherre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Under 10de Marts d. A. er overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det kongelige storbritanniske Hof, Kammerherre, Hofjægermester A. Blome, Commandeur af Dannebrogsordenen, udnævnt til Storkors af Dannebrogsordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Nykjøbing. Ved Repræsentantvalget i Mariboe afvigte Løverdag valgtes Boghandler Giegengack, Skoemager Trechow, Kjøbmand og Stænderdeputeret K. B. Sidenius og Maler Benzon til Repræsentanter, og til Revisorer: Kjøbmand Lorenz og Procurator Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Natten til 15de de forøvedes et dristigt Jndbrud hos Kjøbmand Horup i Mariboe i det tvende Personer, forsynede med Knipler med Jernpigge i Enderne, indbrøde en Væg til Boutikken og derfra begave sig til Sovekammeret, hvor de opbrøde et Chatol, Kjøbm. Horup, som derved vaagnede, blev paa Forespørgsel hvem der var, overfaldet af den ene af Forbryderne og maatte derefter udholde en Kamp paa Liv og Død med begge, indtil hans Søn kom ham til Hielp og ved Anskrig paa Gaden bragte Voldsmændene til at flygte. Skjøndt der var endeel Penge i Chatollet, skal de dog kun have medtaget nogle Skillinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Veltpassage. Sundet mellem Gaabense og Vordingborg er nu aabent for Jisbaade, men da Landisen ligger fast og der i aabent Vande findes en Deel Driviis, er Transporten endnu forbunden med meget Besværlighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Reisende fra den 14de til den 21de Marts 1838. Fra Saabense til Vordingborg. Med Personposten; Mægler Holm; Student Schouboe. Udenfor Posterne: Kjøbmand Grandien; Hr. Tidemand; Student Grandiean; Doctor Poulsen: Hr. Bierring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten: Pastor Giessing; Proprietair Guldborg; Student Guldborg; Forpagter Jessen, Kjøbm. R. Sidenius; Hr. Malling; Cand. Aagaard; Kjøbmand Galten; Handelsbetjent Homp; Proprietair Staal. Udenfor Posterne: Fabrikbestyrer Bierring; Tømmermester Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Ledige Embeder. Byfoged-Embedet i Thisted samt Herredsfoged-Embedet i Hillerslev og Hundborg Herreder. Districtschirurgicatet for Aalborg By samt Kjær og Fleskum Herreder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Thors havns Menighed bland Færøerne, P. Thomsen, beskikket til Sognepræst for Vilsted og Vindblæs Menigheder i Viborg, Stift; Cand. theol. C. F. Stub til ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Holbek; Dr. med. & chir. J.C. Krüger udnævnt til Jnterimsphysicus for Sønderborg, Bye samt Sønderborg og Nordborg Amter, dog med Undtagelse af Øen Ærø; Dr. phill. J. N. C. Bluhm, Eier af Teglværket i Cronshagen ved Kiel, udnævnt til Agent med Rang af 6te Classe - 7, efter Rangforordningen af 14de October 1746; der er forundt Voluntairerne under Generalpostdirectionen, N. B. Hansen, H. C. L. Neuman, F. F. C. Heilbuth og C. F. Møller, Prædicat af Copiist. Bøder T T
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-23
Bekjendtgjørelser. Subskriptions=Plan. Hvilken væsentlig Jndflydelse den evangeliske Protestantismes Frihedsaand har paa vore Dages levende Kamp om Menneskehedens dyrebareste Jnteresser, vil ikke let være undgaaet nogen opmærksom Jagttager. Vi see, hvorledes den sande Aandsfrihed, rolig og sindig, men derhos uimodstaaelig, gjor Fremskridt i de Lande, hvor den gaaer Haand i Haand med den ved Reformationen luttrede Christendom, medens andre Lande hidtil forgjeves kæmpe for den sande Frihed, som prøver Alt og beholder det Bedste, og som ikke kan opnaaes, uden oplyst Religiøsitet.