JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Kongeriget Spanien. drager for nærværende Tid hele Europas Opmærksomhed paa sig. Pesten - der saa skrækkelig har gjennemraset dets skjønneste Provindser, og som endnu ikke ganske har standset med sin Ødelæggelse; - De indte Uroligheder der stedse meer frygtelig forene sig til et virkende Heelt - disse tvende Ting fremavle Begivenheder hvorom Efterverdenen efter lang Tid vil tale. - Skal man troe franske Blade saa er Jnsurrectionen nu paa sin høieste Punkt, Kongen og Ministerne ere da forlorne; med Jilskridt rykke Frihedsmændene mod Madrit, for ved Seir eller Død at bringe deres Plan i Udøvelse. Vi tør imidlertid haabe, at franske Tidender betragte Tingen fra den farligste Side, og af Efterretninger fra den spanske Kongestad, saaledes som Postdagen meddeler dem, fremsættes, her følgende: Madrit, den 3de December. Ogsaa Arregonien synes i dette Øieblik i Jnsurrections-Tilstand. - Man troer stedse fastere at inden denne Maaneds Ende, Tropper fra 3 Sider, nemlig: Minas, Riegos, og hine fra Andalusien, ville overfalde Madrit. - Deres Planer, der nu ei mere holdes hemmelige gaae derhen, at danne en Føderativ=Friestadt, og naar dette er bragt i Rigtighed, erklærer man Frankrig Krig. - Der gives virkelig Adskillige som troe denne Snak i det Mindste, tolker Regulateuren af 4de d. en slig Plan meget vidtløftig. Det er værd at lægge Mærke til, at tvende Cortes Deputerede have overtaget dette Titsskrivts Ledning. Disse den spanske Nations værdige, Repræsentantere sige høit i Kaffebusene og Klubberne: at en fransk Armee stor 50,000 Mand, er bered til at indrykke i Spanien, og tillade sig ved sli sige Fortællinger de afskyeligste Yttringer, der optages og udbredes igjen af andre." -(Franske Blade.) Ogsaa de kongelige Garder ere satte i den høieste Skræk. En Garder du Corps som ved Kongens Indtog havde raabt: "leve den uindskrænkede Konge! blev strax hugget i mange Stykker. - Paa Portene, af de Kongelige Palladser finde man oprørske Sedler opslagne; en af disse lød: "Huus, som leies bort fra Januar, uden Eierens Fuldmagt. - Ogsaa i Vallidolid var en Opstand; Folket vilde myrde den i Fængsel hist hensiddende og forhenværende Minister Schavria; man maatte om Midnat bringe den Fangne til Sagovia for at redde ham. J Vallidolid danner man et Corps af Frivillige der kommer fra alle Kanter, og siges at skulle marschere mod Madrit.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
(Franske Blade.) Fra Madrit hedder det end videre, under samme Dato, 600 Borgere, af Madrit, have skrevet en Adresse til Hs. Majestæt, og en Commission, bestaaende af 3 Mænd af deres Midte, overrakte den egendig Hs. Excellence Ministeren for de indenlandske Anliggender, og udbad sig, at han vilde understøtte samme med sin formaaende Anbefaling. Hvor stor var ikke Ministerens Forundring da han saae at man havde overrakt ham en Pitition (Ansøgning) hvori hans egen Afsættelse, formedelst slet Forvaltning blev forlangt. Jmidlertid forsikkrede Hs. Ex. de Afsendte med mange Complimenter, at han skulde anvende sin hele Indflydelse hos Kongen til deres Ønskes Opfyldelse.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
J Madrit (siges der) ere Soldaterne paa Kongens Partie og meer end 3000 velsindede Borgere have for egen Regning væbnet sig, for i enhver Fare at beskytte Kongehuset. Alava, Gamle-Castillien, Navarra, Guipuscoa og Bistava, have ved indsendte Adresser betydet Hs. Majestæt deres fulde Hengivenhed; Beboerne af Navarra erklære: at 230,000 Mennesker som denne Provinds indbefatter, ere fast besluttede, at haandhæve Constitutionen og beskytte Kongens Person (?)
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
En ung Person ved Navn Donna JosephaArctraga, holdt nyelig paa det patriotiske Selskabs Tribune (Talestoel) en meget vellykket Tale til Ære for General Riego." (Kongen skal i Wien have anholdt om Beskyttelse mod sine oprørske Undersaattere???)
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Fra Nye=Spanien vare til Havanna, indløbne Efterretninger af største Vigtighed. Det var ikke mere nogen Tvivl underkastet at Mexicos tilkommende Forfatning skulle grunde sig paa den i Tractaten ved Cordova for skrevne Form. Befrielses=Armeen, anført af General Jturbide, holdt den 27de Septbr. sit Indtog i Nye-Spaniens Hovedstad, hvis Beboere modtog den med den ubeskriveligste Jubel. Fester, den ene mere glimrende end den Anden, afvexlede Høitidsdagene. "Fader, Befrier!" og slige Navne, tonte fra alle Læber, da Jturbide viste sig for den samlede Mængde fra Balkonen paa Vice-Kongens Pallads. Den eneste Flekke som er bleven Moderlandet troe, er Castellet St. Juande Ullao, men med en Besætning kun af 300 Mand, vil det sandsynlig snart overgive sig. General ODonoihu, den har spilt en særdeles vigtig Rolle i Nye=Spaniens Gjenfødsel, døde den 8de Octbr. i Staden Mexico. Hanvar nærværende ved Jturbides Indtog den 27de Septbr. og blev behandlet med lige Udmærkelse. Forskjellige Rygter og Aarsagen til hans Død, vare i Havanna i Omløb. Efter Nogle skal han have faaet Gift, og atter Andre mene, at en indvortes Ærgelse, har paadraget ham Døden.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Det spanske Skib Asia var den 11te Novbr. fra Vera-Crux ankommet til Havanna med 2 Millioner Dollars ombord og ville om kort Tid afseile til Cadix. En Jnsurrections=Plan af Negerne var i Havanna bleven opdaget, hvorefter alle hvide Jndvaanere skulle været myrdede. Det syntes at et Partie existerte i Havanna, hvis Tragten var at gjøre Cuba uafhæn dig; men den almindelige Fare ved Neger=Opstanden, forenede alle Klasser og lod dem for en Tidlang glemme deres politiske Tvistigheder.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Mexico. Hvad Spanierne indbefatte under Benævnelsen, Mexico eller Nye=Spanien, bestaae af følgende Jnddelinger: 1) Guadalaxara, 2) det egentlige Mexico og 3) Gugtimala, tilsammen omfartende 43000 Qvadratmile. Allerede for mange Aar siden var Jndbyggernes Antal beregnet henimod 6 Millioner, men har siden betydelig forøget sig. Staden Mexico der er Sæde for en Erkebiskop og har et Universitet, tæller over 140,000 Jndbyggere, 29 Kirker og 22 Klostre. Ogsaa befinder sig sammesteds Mynten for hele Riget. Den ligger i en frugtbar Dal, og er bygget paa flere i Midten af Søen Tatzenco liggende smaae Øer. Bygningerne ere pragtfulde og Jndvaanernes Rigdom og Luxus (Ødselhed, Pragt) er meget stor. Landets Guld og Sølv Bjergværker ere talrige og betydelige, især Sølvminerne, hvoraf man tæller over Tusinde, og som tildeels findes i Provindsen Mexico. De udsøgteste Guldminer finder man i Provindsen Veraqua. Forresten have de mexicanske Bjerge Overflod af Kobber Jern- og Blyminer, og af ædle Stene har Nye=Sva nien ogsaa en betydelig Deel. Selve Diamanter findes; dog ikke i en saadan Mængde som i Brassilien.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Græsk-tyrkiske Anliggender. Til Odessa havde man Efterretninger fra Constantinopel til den 25de Novbr., efter hvilke, Hovedstaden, havde været Skueplads for de skrækkeligste Uordener.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Den 23de Novbr. havde Englands og Østerrigs Gesandte en Samtale med Reis-Effendi og søgte at overtale ham til at bevirke Antagelsen af det russiske Ultimatum. Derpaa skal begge Gefandte have havt Andienz hos Storherren, men som man vil vide, lige forgjæves. Hans Høihed skal have svaret: "ade Grækerne forhen tilstaaede Privilegier, nu ikke mere kunde vorde fornyede, at overhovedet de russiske Fordringer i intet Tilfælde blev indvilliget; Ødelæggelsen af de røbelske Grækere var besluttet, og alle maatte udryddes af Jorden!" Da Gesandtene droge tilbage til deres Hoteller, bleve de paa det Høieste insulterede af de rasende Tyrker, dem Sultanens Magt forog ei en Gang kunde holde i Tømme; Janitscharerne har meget meer trued med den frygteligste Hevn mod Denne og hans Ministre.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Fra Albanien hedder det: Paschaen af Skutari har gjort Oprør. Der og i Epirus har Portens Herredømme en Ende. Man taler og betænkelige Bevægelser af Paschaen af Bosnien og troer ligeledes at han vorder Porten utroe. Orstanden i Servien skal endelig almindelig have udbredt sig, og Overhovederne for Jnsurrectionen, have forkyndet deres Lands Befrielse i en lang Proclamation. Mange Tyrker vare omkomne.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Fra Hermanstadt meldes under 6te Decbr.: Efterretninger fra Moldau og Wallachiet tolke kun Mord og Afskyeligheder af Tyrkerne. Til Jassy ankom den 1ste Decbr. flere tyrkiske befalingsmænd fra Constantinopel; de gjentoge eenstemmige: at Porten ikke antog det russiske Ultimatum. Overalt blive de kristelige Kirker endnu ødelagte. De qvindelige Beboere, af Klostre, saavelsom Præsterne, blive enten lem Orden.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Fra Warschau melder man under 8te Decbr.: De russiske Tropper i Bessetabien og Ukraine have en Stilling der gjør det indlysende at de ikke længe kunde blive i disse snevre Cantonneringer. Man venter kun Marschordre fra Petersborg.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Blandinger. Den engelske Konge mener man ganske bestemt til Foraaret besøger Skotland; og hist belaver man sig allerede derpaa.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Blandt alle franske Ministres Udnævnelser, skal Hr. de Montmoreneys have været meest uventet. Fra England anmeldes endnu det mildeste Veirligt. Lillier og andre Haveblomster staae i fuld Flor og Londons Gader vrimle af Blomsterhandlere.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
J Jrlands sydlige Grevskaber ere endnu Myrden, og Mordbrænderie vedvarende.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Ved Liverpool reddede man dog fra Vraget af den americanske Skonnert et Fad Guld bestaaende af potugisiske, brittiske og americanske Guldmynter. (En lille Lommeskilling af omtrent 12,000 Pd. Sterl.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Efter Breve til London begyndte man i Constantinopel med at anlægge Festningsværker.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
General St. Martin, der nu har løsrevet SydAmerica fra Spanien, tjente i den spanske Armee i Feldttoget mod Bonaparte, og da han berømme, lig udmærkede sig, blev han foreslaaet til Oberstlieutenant; men formedelst Kabale blev han alligevel staaende paa sin hidtil havte Post. Dette opvakte Heltens Ærgelse; han reiste tilbage til sin Fødestad Bouenos=Ayres, og har de erhvervet sig et Navn som Efterverdenen vil ære, Det hedder fra Lissabon under 9de Decbr., at der i de sidste 10 Uger, vare i Portugal forøvede over 384 Snigmord.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Frederiksværk, den 25de Decbr. Af de offentlige Blade læser man saameget om forlige Tyvebander i den romerske Stat. Jeg troer næsten at Frederiksværks Distrikt, omtrent af en Qvadratmiils Størrelse, der har Fortrinet. Er her kun i den senere Tid skeet et lumst nederdrægtig Mord for at bestiæle den Dræbte, saa skeer desværke næ Frederiksværk, den 25de Decbr.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Af de offentlige Blade læser man saameget om forlige Tyvebander i den romerske Stat. Jeg troer næsten at Frederiksværks Distrikt, omtrent af en Qvadratmiils Størrelse, der har Fortrinet. Er her kun i den senere Tid skeet et lumsk nederdrægtig Mord i for at bestiæle den Dræbte, saa skeer desværre næsten maanedlig betydelige dumdristige Tyverier, som næsten alle blive uopdagede. Foruden det anmeldte Krudttyverie Natten imellem den 19de og 20de hujus, er igjen Natten imellem den 23de og 24de fra en Udflytter af Meelbye paa Halsnæs, Lars Peder Amundsen, bortstiaalet omtrent 300 Rbd. i Penge og Sølv. Tyvene have med uhørt Dundristig3 hed udslaget Muren, udbrukket et Vinde med Jernstænger, bragt et Schatol ud igjennem Hullet, op e brudt og plyndret det, hvorefter de have tilbageladt det bekjendte Tyve=Forsigtigheds-Middel midt i Stuen. Da Sporene ere tydelige, er der Haab om at opdage Tyvene, saameget mere, som 4 Tønder, fra samme Mand nys bortstiaalen Rug kan lede til Opdagelsen. Jndtil 1809 kunde man her i Distriktet være sikker for Tyve ved aabne Døre, nu beskytter ei engang Jernstænger i Vinduerne, saaledes have Omstændighederne forandret sig, Blandt de største Mærkværdigheder her tillands hører, især nu, da Frue og St. Nicolai Kirkes Spire ere forsvundne, som bekjendt, Taarnet paa Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn, som er indrettet efter Taarnet paa Kirken della Sapienza, i Rom og ad hvis Vindeltrappe, der, i en Spirallinie, bliver smallere og smallere, man i al Magelighed kan stige op til Spidsen. Hvad der vil forevige dette Taarn er den Omstændighed af en Conchylie, Buccinum piratum, L. formedelst sin Lighed med samme, som den formodentligen har tjent til Mønster for, kaldes Christianshavns=Taarnet (Turris Hafniensis ad portum Christiani), hvilket Navn Kratzenstein meget passende har givet den, medens Børn, som nok ikke vidste at gjøre Forskiel paa Kjøbenhavn og Christianshavn, siden i Indix Mus. Cæs. Vind urigtigen har kaldet den la Tour de Coppenhagne.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
En Herr Knudsen indbyder i Kjøbenhavns Adresseavis Publicum, til at moere sig ved, 1) en Speculation-Aller, 2) et sieldent mechanisk Jnstrument, og i et oplyst Tempel, et Buur med Kanarifugle, omgivet af Vand, hvori gaae Guldsisk. Billetten koster 6 Mk.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Blandt de Tidernes Tegn, som hyppigen findes i Kjøbenhavns Adresseavis, hører: at en ung Mand, som har tjent ved Handelen, men nu maae leve af sin Kones Haandarbeide, og at et lungt Fruentimmer af Opdragelse, som formedelst Tidernes Besværlighed maa udtræde af sine Forældres Huus, ønske Begge at sysselsættes.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Under Dødsfald findes følgende besynderlige Kundgjørelse i Kjøbenhavns Adresseavis: "Tiener Hans Winderød er flyttet fra Knabestrædet No. 75 til Bredgaden No. 174. Herren har givet og taget. Hans Navn være lovet, Gud trøste de Bedrøvede." - Under sidste stærke Storm omkom 2 Karle paa Marken, i det de om Aftenen vilde gaae til deres Hjem i Høirup Bye ved Fridericia. De havde været inde i et Huus ved Landerupgaard, omtrent 1/4 Miil fra bemeldte Bye, hvor de til Rødtørft nøde nogen Vederqvægelse og derefter gik bort. Men den ene var ikke kommen langt fra dette Huus inden han var falden, og fandtes der død; den anden derimod laae kun nogle Bøsseskud fra sit Hjem. Begge vare de bekjendte for meget ædruelige og ordentlige Karle - En Tærsker fra Wiufgaard fandt nogle Dage senere sin Død paa Marken i en Mergelgrav; en mørk Aften.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Den 27 Decbr. blev ved Trommeslag bekjendtgjort, at til Odense var ankommen: røgede Helte.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Udi Aalborg Kjøbstæd, ere i afvigte Aar 1821. Copulerede 63 Par. Fødte af Mandkjøn 124 og af Qvindekjøn 132, tilsammen af begge Kjøn 256. Deriblandt 26 Uægte og 1 Par Tvillinger. Døde af Mandkjøn 101 og af Qvindekjøn 99, tilsammen af begge Kiøn 200. Deriblandt 10 Dødfødte. Altsaa 56 flere Fødte end Døde.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Kjøbenhavns Børs, den 28de December. Cours. Hamborg, 2 Maaneder 246, a vista 249. Amsterdam 2 M. - . Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 s. Obligationer. (med Renter fra 11te Decbr. 1821) 72 1/2. a 73 National. bank-Obligat. (af Laanet den 4de Februar f. A.) 94 a 94 1/2 Rbdlr. rede Sølv (uden Renter) eller 117 a 117 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. rede Sølv. Norske Rigsbanksedler 12 1/2 a 12 1/2. Svenske Sedler. 58 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Ved Tallotteriets 1183 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 3, 62, 5, 51, 66.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Bekjendtgjørelser. Priiscourant, over de Varer, som paa Fattigvæsenets Arbeids-Anstalt Skolegadens Fattighuus, faldholdes af Forstander Brønnum om Formiddagen fra Kl. 10 til 12 og om Eftermiddagen fra Kl. 2 - 4 til vedtegnede Priser: Gulvteppetøi en og enhalv Alen bredt 3 Mark Alen. Hestedækkener 3 Alen lange og brede 6 Rbd. Parret. Damestøvler af Sælhundeskind med Kantning 2 Rbd. 4 Mk. Parret. Tintøi for Børn i Æsker paa omtrent enfjervedeel Pund af 1 Mk. 8 s. Stykket. Læder Tobakspunge 2 Rbd. Dousinet. Læder =Buxeseler 5 Mk. Parret. Tougværk til Digtning 1 Rbd. 2 Mk. Lpd. Spaaneæsker til Apothekerbrug 6 Stkr. i enhver Sats a 8 s. Salsen. 4 Stkr. i enhver Sats af 6 s. Salsen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Commissionen for Fattigvæsenet i Aalborg, den 21de December 1821.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Bogtrykker Wandall anviser hvor et Barn, for meget billig Betaling, kan vorde opdraget.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Et Værelse for en eenlig Person, samt Kost i Huset, om forlanges, er strax at faae til Leie. Bogtrykker Wandal anviser Samme.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
En Condition som Stue= eller Syepige ønskes til 1ste Mai; Bogtrykker Wandall anviser den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Proclama. De som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter heri Byen afdøde Hattemagersvend, Christian Duskouindkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel for ifølge Placaten af 26de Octb. 1792 at anmelde deres tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 2den Januar 1821. Hornsyld. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Auctioner. Ved Auctionen hos Peter Steffensen i Lildheden, Torsdagen den 10de Januar førstkommende og følgende Dage, over Steentøi, bjerget af Ladningen af Galeasen die Enigkeit, bliver efter Herr Strandingscommissionair og Dannebrogsmand Brandts senere gjorte Begjæring, til lige bortsolgt 4 Foustager, forskjellige Slags Glasvare af samme Skibs Ladning; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, samt at disse Varer sælges i mindre Partier. Hjøring, den 28de December 1821. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Tirsdagen den 15de Januar 1822, om Formiddagen Kl. 10, bliver afgangne Gjordemoder Cathrine Thoma schatz Dødsboes Efterladenskaber i S. T. Frue Qwist Sted ved Slagterboderne her i Aalborg, bestaaende af: Endeel Sølvtøi, Sølv= og Guldperge, et Ege Skatol med Skab, Kister, Skabe, Skrine, Borde, Stole, Klæder Linned, et ottedags Stueuhr i Fouteral, Speile, Kobber, Tin, Messing, Bliktøi, Kar, Tørv og Brænde m.m. ved offentlig Auction bortsolgt. Ved samme Auction bortsælges, tillige Kjøbmand HerM. Hoffmanns afdøde Tjenestekarl Christen Tors lovs Efterladenskaber, nemlig: 1 Skatol, nogle Mands klæder og Linned m.m., samt afgangne Barbeersvend Jolhan Christian Gothalph Adamis efterladte Sager, nemlig: 2de Guldringe, en Kuffert og nogle Klæder, Lysthavere indbydes. Aalborg, den 19de Decbr. 1821. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Onsdagen den 30te Januari førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver Hovedgaarden Baggesvogn ved offentliAuction, paa Raadstuen her i Byen, opraabt til Bortforpagtning i 11 paa hinanden paafølgende Aar fra næstkommende 1ste Mai at regne, efter Conditioner som ved Auctionen vorde kundgjorte og forinden ere at erholde til Eftersyn, paa Statstidendens Contoir i Kjøbenhavn, og hos DhrriBogtrykkere Elmquist i Aarhuus og Børch i Aalborsamt hos Forvalteren paa Gaarden, saa og paa mit Contoir, og hvilke Conditoner blandt andet bestemmes, at de i indstilles til det kongelige Rentekammers Resolution om hvilke af de 3 høieste Bud der kan antages, hvorhos til behage lig Underretning for Lysthavende meldes: at den aarlig Udsæd ved Gaarden er 80 til 90 Td. Rug, 40 Td. Byg og 200 Td. Havre, at der ved samme kan fodres og græsses 16 Heste 160 Fæehøveder og 100 Faar, at der til Gaarden Drivt og Producternes Transport haves fuldkommen og til 2 strækkeligt Hoverie af det complette Bøndergods, som at Forpagteren maae benyttes efter Hoverieforeningen og Conditionernes nærmere Bestemmelse, og at Gaarden ligger beqvemt for dens Produkters Afsætning til Frederikshavn og Pladsene Kjul, Lønstrup og flere Stæder, samt endeligen at Forpagtningen opraabes baade med og uden Hoverie. Hjøring, den 23de December 1821. S. Poulsen,
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Efterretninger fra Udlandet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Brasilien. Til London var under 17de December ankommet Breve fra Rio de Janeiro af 24de October. - Vigtig vare de indløbne Efterretninger. Paa Kronen prindsens Fødselsdag den 12te October skulde en Revolution efter Alles Formening have udbrudt, men Dagen forløb uden at Roligheden i ringeste Maade, blev forstyrret. Med Handelen seer det maadeliud og nogle betydelige Huse have indeholdt med at betale. Bladet New Imes indeholder en Correspondene fra Rio de Janeiro. Efter denne, har den 12te October alligevil været temmelig stormende, skjøndt Revolutionens Udbrud blev undertrykket at Authoriteterne. Tropper og Politi patroillerte i alle Gader; Kronprindsen blev hilset temmelig koldsindig og Complotterne havde slet ikke opgivet deres Planer. - Den 6te October udstædte Prindsen en Proclamation til Folket, hvori det blandt Andet hedder, "Hvilken Svimmel har bemægtiget Eder, Over hvilke forvovne Planer ruge J! Ere i sindede at handle meenedig mod Kongen og Constitutionen, Troe J at kunne gjøre Regning paa min Understøttelse til Hensigter der ikke stemmer overeens med den Eed jeg paa den 26de Febr. i Forening med Militaire og constitutionelle Borgere, høitidelig har svoret, Sandelig slige Tanker kunde J ikke nære: I ere førte bag Lyset, forledede og gaae Eders Fordærvelse imøde, naar J ei vedholde Tingenes nærværende Orden, og ikke vedblive at vandre paa Ærens og Berømmelsens Vei, den J allerede havde betraadt."
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Spanien. Alle Blikke ere heftede paa Riego; - hedder det fra Madrit - paa forskjellige Puncter af Catalonien har han viist sig, og overalt modtages han med Glædesyttringer og Ærefrygt. For nærværende Tid skal Helten være i Maureza. Ministerne selv begynde at frygte de over haand tagende Klager over deres Forvaltning, og indfinde sig derfor personlig hos Kongen for at faae deres Entledigelse. Ved en slig Leilighed skal Hs. Majestæt have svaret: at han ikke vilde berøve sig slige Mænd, der i de sidste Tider havde været ham, hans Familie og Staten til saa betydelig Tjeneste. "Jeg kjender Factionens Hensigter - ere Kongens Ord- der er en Ulykke for Spanien og truer Fædrelandet med en høiere Elendighed. De ville have mit Liv, og lig hiin ulykkelige Ludvig I skal jeg være det andet Slagtoffer for de europælske Revolutioner; - men saaledes skal jeg i det mindste ikke falde; med Kaarden i Haanden i min Garderes Spidse vil jeg see Døden imøde.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Medens man, fra enkelte Steder melder om Kongens tause og stille Indtog i Madrit - hedder det derimod andensteds fra, at aldrig saae man en høitideligere Fest; Glædesraab opfyldte Luften, Kongen blev paa det hjerteligste modtagen. (?)
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Den kongelige Familie har paa Spadseretoure viist sig med megen Eleganz og Pragt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Fra Barcellona, meldes under 5te Decbr. Antallet af de Døde beløbe sig daglig ikke til høiere end til 15 a 20 Mennesker, og Sygdommen synes bestemt at nærme sig sin Ende; men neppe bortfjerner denne frygtelige Gjæst sig, saa vende de revolutionaire Uroligheder tilbage i dens Sted og true os med endnu større Elendighed. Oprørske Sedler finder man hist og her opslaaede - og Folket er i den høieste Gjære.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Blandede Efterretninger. Den nyelig udnævnte franske Krigsminister, Marschal Wictor, Hertug af Bellund, er en udmærket Kriger. Hans daadfulde militaire Løbebane begyndte han i Aaret 1781 som simpel Artillerie Soldat.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Det americanske Skib Esser er i det stille Hav bleven angrebet af en stor Hvalfisk. To Gange stødte den mod Skibet, ved hvilke det erholdt et betydelig Hul og Mandskabet maatte redde sig paa en Øe.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Fra Portugal hedder det: en allerhøieste Person havde for noget siden ei engang Penge til sine daglige Udgifter.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
J en nyelig holdt Forsamling af de portugisiske Cortes, blev besluttet, at naar Kongen af Portugal, forlod Kongeriget uden Cortes's Jndvilgelse, eller blev længere Tid end der var fastsat, skulle det ansees, som om han havde taget sin Demission.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Marquien af Wellesly, der som bekjendt er udnævnt til Vice-Konge i Jrland, var den 20de Detember endnu ikke afreist fra Richmand, formedelst et Gigt-Anfald i sit venstre Knæ. Den ædle Mar qui er siden 150 Aar den 1ste Jrlænder, som bliver anbetroet Regjeringen i Jrland. Af dette Riges 27 Grevskaber ere 7 i Oprørs-Tilstand. Den 2den kom tvende Estadroner østerrigske Dragoner gjennem Rom og forlangte som en Forfriskelfor deres lange Marsch den hellige Faders Velsignelse, hvorpaa Hs. Hellighed strax ankom og meddeelte dem samme.