JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Vognmandstaxten for Danmark i October, November og Derember Maaneder bliver uforandret saaledes som i foregaaende Qvartal, nemlig for et Par Forspands-Heste eller stemplet Vogn med 2 Heste 5 Mk., og for en mindre Vogn med 2 Heste, samt for en enkelt Hest til Estafette eller Forspand 4 Mk. 8 s. Sølv pr. Miil, og Drikkepengene. for Postillonerne nedsættes for Extrabefordring. og private Estafetter til 8 s. Sølv, og for Kongelige Estafetter til 6 s. Sølv pr. Mill. Daglønnen for Muur- og Tømmersvendene i Kjøbenhavn fra 1ste October 1823 til 1ste April 1824 skal fastsættes til 3 Mk. 8 s. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Denne Vinter vil blive riig paa Concerter i Kjøbenhavn. Den første vil blive givet af Violinspilleren Gering fra Wien. Af andre fremmede Virtuoser ventes den berømte Basist Fischer med Datter og den churfyrstelige bessiske Capelmester Ludvig Spohr, som bekjendt den største af alle nulevende Violinspillere. Blandt de danske Kunstnere, der agte at give Concerter, nævnes Barth, Werschall, Cetti, Copello og a. fl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Følgende Curiosa, optagne efter en Kjøbenhavnsk Avis, findes, blandt Andet, et Tillæg til Hr. Jversens Avis: En Dompap eller Stær, der fløiter ligesaa godt som et Menneske, og kan fløite de bedste Stykker af Rosini, samt ligeledes fløiter adskillige Stykker i samme Smag, men af egen Composition, er tilkjøbs paa Hallandsaas No. 919 i Stuen.""Jeg seer mig herved nødsaget til, formedelst uformodentligen indtrufne Omstændigheder at tilbagekalde den i Gaars Addresseavis med mine Venner tagne Afskeed, da jeg har maattet opsætte min Reise indtil vi Hans v. Vogelfrey." dere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
At Hr. Hans v. Vogelfrey ikke reiser til Paris, men forbliver her i Staden, eftersom jeg har seet mig foranlediget til at lade bemeldte Hr. v. Vogelfrey sætte i Slutteriet, bekjendtgjøres herved for hans Venner, med hvem han i Gaar tog Afsked i C. C. Steinderz." Avisen. Endvidere findes i samme Blad. "Aalborg, 5 Septbr. Vor Kjøbenhavnske Correspondent meddeler os en stor Mængde moersomme Noticer, hvoraf følgende ere de mærkeligste: "To smukke unge Damer skulle af Jalousie over en af begge yndet Cavalleer have udfordret hinanden; de havde Cavallerer til Secundanter, og den ene Dame blev betydeligen saaret i venstre Bryst af Modpartindens Secundant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
En Casserer var i nogle Dage forsvunden tilligemed Nøglen til den ham betroede Pengekasse; da man endelig lod denne opbryde, fandt man Cassereren selv deri, men ellers Jntet. - To værdige Mænd have duelleret om en tredie Mands Kone. – Paa et vist Privattheater, hvor man gav der Freischus, indsandt Fanden sig selv for at spille sin Rolle, hvilket man dog frabad sig, paa Grund af, at han ei var spillende Medlem af Selskabet. – En ung Jomfrue, som skulle have Bryllup med en ung Herre, nedkom paa Bryllupsdagen med Tvillinger, hvisaarsag Brylluppet maatte afsiges, og Herren fandt det tjenligst tillige at frasige sig Bruden."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Kjøbenhavns Torvepriser, den 10 October. Rug 2 Rbd. 5 Mk. a 3 Rbd. 1 Mk., Hvede 4 Rbd. 2 Mk. a 4 Rbd. 5 Mk. Byg 2 Rbd. 2 Mk. a 2 Rbd. 3 Mk., Havre 1 Rbd. 5 Mk. a 2 Rbd., Ærter, 2 Rbd. 4 Mk. a 3 Rbd. 1 Mk. Tdn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
(Jndsendt.)¬ J et Land hvor der allerede er udrettet saa meget til den almene Sikkerheds Befordring, som i Danmark, tør det forventes, at Ønsket og en enkelt Uordens mulige Forebyggelse ikke skal yttres forgiæves. Dette Ønske angaaer nemlig den saavel for Kjøbstæder, som for Landet vedvarende Plage af omstreifende Betlere. Herved menes ikke den ordentlige Haandværkskarl, han være Jndfødt eller Udlænding, som paa sin Vandring gjerne tilstaaes en Haandsrækning. Denne befindes ogsaa sjeldnere at gaae fra Huus til Huus for at betle; men understøttes som oftest af Laugene med en liden ReisePenge, naar Arbeide ikke erholdes. Derimod sigtes her til det ikke ubetydelige Antal af pjaltede, langsskjæggede, tilfølede Personer, som næsten altid bære Udsvævelsens og Spireriets Præg i deres Aasyn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Ved at læse et nyligen udkommet lidet Skrivt af Hr. Etatsraad Tøttrup i Viborg, hvori besvares det Spørgsmaal: "Ved "hvilke Midler kunne de i Nørre-Jylland, omvankende Tigger=Horder, bekjendte underNavnet af Natmandsfolk eller Kieltringer, forvandles til gode og duelige Borgere, bragtes Jndsenderen, som boer paa en anden Kant af Fædrelandet, til at yttre disse sine Tanker i lignende Henseende. Vel gaaer det ikke her saavidt, som i Nørre-Jylland, at efter Nogles Mening herved et tusinde Landstrygere gjennemstreife Landet; men vist er det, at man ogsaa her plages af Betlere, som see ud til at være farlige Mennesker, og ere vist nok omtrent af samme Beskaffenhed, som Jyllands Kieltringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Uagtet Jndsenderen boer i en Kjøbstæd, hvor han maa antage, at der skeer det, som er muligt, for at hindre Landstrygernes Betlen, har han dog gjort flere Erfaringer om deres Dumdristighed med at gaae lige ind i Husets Værelser, naar de ikke strax fandt Nogen for sig, som kunde modtage dem; ja han erindrer, at der gaves den Dag, da ikke mindre end 7 Landstrygere aflagde hver sit Besøg. 3 a 4 er, til visse Tider om For- og Efteraar især, det sædvanlige daglige Antal. Jndsenderen har Andet at tage vare paa, end at bringe dem til Byefogden, og derved foraarsage sig selv endmere Tidsspilde og Communen, som skal udrede Varetægts Omkostningerne, Udgivter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Uden at give Berlerne Penge kan man vanskeligen blive dem qvit. Stundom har Jndsenderen forlangt at see deres Passer, og det har deraf viist sig, hvor forunderligen de drage hid og did. Saaledes havde ifjor en Person med Pas fra Hobroe til Randers i et halvt Aars Tid streifet om i Fyen, Sjælland, Falster og Lolland. Ja der gives dem, som komme temmelig regelmæssigen igjen efter et halvt eller og eet Aars Forløb; f. Ex. en Person ved Navn Harchfra Kjøbenhavn og en Johannes Christophersen fra Vesterborg o. Fl. En anden omstreifende Person, som i kort Tid arbeidede som Muursvend hos en af Byens Mestere, skammede sig ei ved at erklære blandt Jndsenderens Tyende, at han hellere vilde sægte c: betie, end arbeide for 4 Mk. om Dagen. Disse Personer have sædvanligen i hver Kjøbstæd et vist Sted, hvor de i Spil og Sviir fortære det Jndsamlede. At deres Antal er i de sidste Aar noget aftaget, kan ikke nægtes, hvorimod det synes som om de, der nu besøge os, have Udseende af at være de meest forfaldne Mennesker og udsøgte Spidsbuber, ligesom og at de Jndfødtes Tal desværre meget overgaaer Udlandingernes; ja en stor Deel ere senest arriverede fra Kjøbenhavn eller og der hjemmehørende. Hvad er herved at gjøre, billigt er det, at saavel Landmanden som Kjøbstædbeboeren, der nu med stor Nød udrede deres betydelige Bidrag til Statens Opretholdelse, altsaa og til den størst mulige indvortes Sikkerheds Befordring, maa kunne attraae, at de lidt efter lidt befriedes fra disse omstrei(Fortsættes.) sende Gjæster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Spørgsmaal til Themis's Præster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Naar en Fæstebonde paa sin Fæstejord graver selv, for egen Regning, en stor Vand ning, indretter den tillige som Fiskepark og besatter den med Fisk, for at have Lidt at gjøre sig tilgode med, kan da Godseieren, paa Grund af Lovgivningen, tilegne sig Lovene at fiske der, hvor Bonden har sat fiske Loven regner Jagt og Fiskerie for de Herligheder, en Godsejer udøver paa sit Bøndergods; men er dette Slags Fiskerie af det Slags, som Lovens Aand synes at antage? Jndsenderen troer, at Fiskerie, efter Loven, bestaaer i Ret at fiske i Søer eller midtstrøms, hvor Sligt haves ved eller paa Bondejord. Naar nu Fæsteren, uagtet det bliver forbudt ved Ridefogden, dog drager sine Fisk op og fortærer dem, kan da Godseieren sagsøge Bonden til Fæstes Forbrydelse. og vinde sin Sag, efter den Aand, som i disse Tider er antaget, det vil sige: efter den strænge Retfærdigheds Grundsætninger, uden Jndblanding af Aristokrati. Kunde, i Tilfælde af Sag, Bonden vente frie Sag førelse mod Godseieren, Et venligt Svar herpaa optager Jndsenderen med Taknemmelighed, og bliver indrykket i Avisen uden Betaling af Svareren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Den 10 October solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer, (med Renter fra 11te Juni 1823) 81. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 14 3/4 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 1/4 s. Disconto 5 Proc. maaer
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Bekiendtgjørelser. De som fra indeværende Qvartals Begyndelse ønske at holde Lollands-Falsters Stiftsavis, vilde behage at bestille samme paa de Steders Postcontoirer, i Danmark og Hertugdømmene, hvorfra de afhente deres Breve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
De af Omegnens Beboere, der bestille den umiddelbar hos mig selv, erholder den for 2 Rbdlr. Sedler halvaarligen. Mariboe, den 14 October 1823. C. F. Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Auction. Jfølge Forlig og Execution bliver i Gartner Høyelsens Gaard No. 20 paa Østergade i Nykjøbing paa Falster afholdt 3de Auctioner over denne Gaard, nemlig: 1ste Auction Onsdagen den 12 November, 2den Auction Onsdagen den 26 Novbr. og 3die og sidste Auction Onsdagen den 10 December førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 11. Gaarden bestaaer af et Forhuus paa 9 Fag, med en der staaende 2 Etage Jern Vindovn, et Baghuus paa 9 Fag, Gaardsplads med Brønd, og en stor og god Hauge med mange unge Frugttræer og en Drivkasse. uden Vinduer. Conditionerne faaes til Eftersyn hos Procurator Dahlstrøm heri Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres paa den ved Placaten af 22 April 1817 befalede Maade. til Efterretning for Panthoverne og andre Vedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Nykjøbing paa Falster, den 11 October Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Da Chef og Overlods, Commandeur Benjamin de Fontenny heri Byen ved Døden er afgaaet og hans Boe taget under Skifterettens Behandling, saa bliver herved Enhver, der maatte have nogen Fordring paa hans Boe, indkaldt, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, til at anmelde sit Krav for os inden 12 Ugers Forløb fra dets sidste Bekjendtgjørelse i vedkommende offentlige Tidende at regne. Nakskov Skifteret, d. 13 October 1823. Pontoppidan. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Vildtsalg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Af Grevskabet Knuhtenborgs Vildtbane, sælges indtil videre Vildt til følgende Priser. i Sedler. 1 gammelt Daadyr 6 Rbd., 1 Daakalv . . . 4 Rbd., 1 gl. Raadyr . . 4 Rbd., 1 Raalam . . . . 2 Rbd., 1 Hare . . . . . 1 Rbd., naar samme 3 a 4 Dage forud bestilles hos Skovrider Larsen paa Bandholmsgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-14
Ved Tollotteriets 1214 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 89. 45. 59. 88. 17.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 81. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger. som forsendes. med Ride-Posten. Fredagen de den 17de October 1823. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. F. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Udenlandsk. Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Fra Paris skrives under 4de October: Moniteuren indeholder følgende Beretning fra Admiral Duperre til Sømmisteren, dateres for Cadix den 23de Septbr.: "Min Herre! jeg har den Ære at berette Deres Excellente, at jeg i Morges for Cadix har gjort Forsøg med vor Bombardeer-Flotille. 7 franske og 5 spanske Bombeskibe samt 5 Haubitzbaade ere blevne posterede indenfor Kanonskudsvidde, omtrent 800 Toiser fra Pladsen. Jeg gav ikke saasnart befaling til at iværksætte Jlden, førend den fra S. V. begyndende friske Vind og det stigende Hav gjorde det umueligt for os, at fortsætte samme Jeg formoder at fra Klokken 8 til 10 1/2 ere henimod 200 Bomber og nogle Granater blevne kastede paa Pladsen. Angrebet skeete med Mod. Alle Forter og Batterier fra Cadix, understøttet ved en Afdeling af 20 store fiendtlige Kanonbaade, have besvaret det. Kuglerne fløi for størstedelen over 100 Toiser langt over vor Linie. Et Bombeskikblev naaet af den findtlige Jld, jeg har ladet det buxere til Catalinass Kyst. En af Linieskibet Colosses Baade er bleven gjennemskudt af en Kugle, der dræbte tvende Mænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Spanien. Den 25de Septbr. ventedes Riego at ankomme til Madrid, dog omtale Breve derfra af 26de intet angaaende hans Ankomst. Efter Riego's egen Tilstaaelse forlod han ikke godvillig Cadix, men paa befaling af Cortes, hvor han har mange Fiender. Han har ret vel indseet Udfaldet, og var betænkt paa at flye til sin Kone i Gibraltar, men holdtes tilbage ved Tanken om at blive udraabt for Feighed. Han benægter de Grusomheder, man har tillagt ham i Mallaga Jaen. Derimod pønsede han paa at komme til Catalonien og forene sig med Mina. Meget beklager han sig over, at hans Tropper fægtede saa slet ved Jan, og Anledningen til hans Flugt var, at en af hans Soldater havde skudt efter ham bag fra dræbt hans Hest og let saaret ham selv. Han nægter, at have opført sig usømmelig imod Kongen paa Veien fra Sevilla til Cadix, men anseer iøvrigt sin Sag for reent tabt. Om Cadix yttrede han, at det endnu kan holde sig lange, naar det blot kan faae Levnetsmidler; men - tilføiede han - mit Partie er dødt og forladt. Cadix skulde aabne sine Porte." Hans Fængsling fortælles nu at skulle have fundet Sted paa en Mejeriegaard i Nærheden af Arquillos hvor han med Følge for med dragen Kaarde i Stalden. Her forlangte han en Smed til at bestaae Hestene, og Veiviseren havde imidlertid givet Forpagteren, der var hans Broder, et Vink om hvem hans Gjæst var og istedet for en Smed bragte han Alcaden i Spidsen for væbnede Bønder. Ved Jndtrædelsen vilde Riego sætte sig til Modværge, men da man lagde an paa ham, overgav han sig med Sabelen i Haanden. Med Nød kunde Alcaden holdes fra strax at lade Fangerne ombringe. – Den franske Coureer vedbliver at skildre det Oprørende i, hvis Regentskabet skulde fælde Dødsdom over Riego, førend Kongen selv kunde yttre sin Villie. Riego - siger den - er Stifter af Militairopstanden i las Cabezas; men ikke Den, som har faaet Kongen til at aflægge Eed paa Forfatningen. Det var Ballasteros, som afgjorde Tildragelserne den 7de Marti 1820. Hvorledes skulde da Riego behandles som en Misdæder, medens Ballasteros beholdt Æresposter og Embede, Kongen har maaskee ikke glemt, at det var Riego, som den 7de Juli 1822 afværgede den truende Fare fra den Kongelige Familie. Jntet kunde tvinge Kongen til at vise et Menneske, som han afskyede, Hengivenhed og Tillid. Det er derfor vanskeligt at troe at han nu vilde underskrive en Mands Dødsdom, som endnu for knap et Aar siden indfandt sig hver Aften, efter udtrykkelig Jndbydelse, paa Slottet og i hele Timer røg sin Cigar allene med Hs. Majestæt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Tyrkiet. Pesten er nu udbrudt med saadan Heftighed paa Capudan Paschas Flaade, at han siden den 17de Juni har maattet kaste over 12000 Liig i Stranden, hvilke nu af Havet opskylles og true med at forplante Sygen til de joniske Øer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Jtalien. Endnu vedbliver stedste Cardinaler at indtræffe til Rom, for at indsluttes i Conclavet. Det eneste Moerskab, Romerfolket, som i Forventning af Pavevalget daglig leirer sig omkring Qvirinal, herved nyder, er at see Røgen af de Morgen og Aften brændte Valgsedler, hvilket betyder saa meget, som at endnu Jntet er passeret, og dernæst Optoget af 40 Statskarosser, som hver Middag Kl. 12 følge efter, naar Cardinalerne bringes deres Middagspise i velfyldte Kurve, hvilke bæres af stadselige Livrebetiente. Jmidlertid har den slemme Nyhedssyge og saa gjort den Forandring i denne ældgamle Skik, at enkelte Cardmaler lade Madkurve ne sætte ind i Vognen, hvilket vel er hensigtsmæssigere; men dog støder, som en mulig Begyndelse til at reformere Religionssager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Tør man troe de Rygter, som trænge igjennem Conclabets Mure, har Consalvimegen Udsigt til at blive Pavens Efterfølger, skjøndt man ikke troer, at han antager Valget. Efter ham skulle Pacca og dellaSomaglio være de nærmeste. Af de Personer, som udgjøre Cardinal-Collegiet, slutter man, at en Jtaliener bliver Pave. Til at rage det hellige Collegium er udnævnt 4 Barberer, og enhver Cardinal har desuden sin Kammertjener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Foruden de prægtige diplomatiske Audientser, som paa Conclavets første Aften aflagdes ved Cardinalernes Zeller, overleverede den franske Gesandt den 14de Septbr. i et høitideligt Optog sin Konges Svar paa Anmeldelsen om Pavens Død og Hertugen af Montmorencys Creditiv som overordentlig Ambassadeur ved det hellige Collegium. Gesandten blev af Marskallen ført hen til det lille Hull, der er bleven aabent ved Conclavets Tilmuring, hvorigjennem han puttede Papirerne, og holdt en Tale, som sluttede med den allerchristeligste Konges Ønsker for, at den hellig Aand maatte oplyse Collegiet i dets forehavende Valg. Efter en Række af Storme - hedder det – kræver Tiden og Nationerne Rolighed. De attraae en Pave, som kan vedligeholde, helbrede, forsone. Cardinal Galesst besvarede Talen, hvorpaa Cardinalerne hver for sig kom hen- og underholdt sig med Gesandten ved Aabningen i Muren, som derefter igien blev omhyggelig tillukket baade inden, og udenfra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Den 16de overleverede ogsaa den østerrig, ske Gesandt sit Creditiv i et ikke mindre glimrende Optog, bestaaende af over 100 Karether, og holdt sin Tale paa Latin, som Cardinal Arezzo besvarede paa Jtaliensk
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Adskilligt. J Riga beskjæftiger Udskibningen af Sædefrøe for nærværende Tid de Handlendes Opmærksomhed. Høsten af Sædehørfrøe har været meget god og rigelig, og Priserne ere ikke høie. Ogsaa med Kornhøsten lader Landmanden til at være tilfreds; dog have Byg og Havre givet bedre Udbytte end Rug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Fra Rostock skrives af 6te Octbr.: Der viser sig nogen Søgning efter Hvede for at sendes til Portugal, og der ere sluttede adskillige Kjøb til 75 Rdl. N. 3/4 pr. Læst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Tilførselen fra Landet er endnu ubetydelig, fordi Landmanden er beskjæftiget med at faae; de faa Partier, som komme hertil, finde rask Afsætning, fordi Consumenterne ikke ere forsynede. Hvedeforraadene have taget betydeligt af. Da der skal bortsendes endnu et betydeligt Qvantum, og da næsten alt Rug og Byg er bortsolgt, saa vil der ved Skibsfartens Slutning kun blive en liden Korn beholdning tilbage. Kornprisernes lave Stand lammer Omsætningen i Varehandelen, og der klages almindeligen over, at Forbrugen af alle Jndførselsartikler aftager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Fra Wismar lyder samme Klage. Al Handel med Korn synes der at være standset, hvortil Prisernes Dalen paa Hollands Korn torve meget bidrage. Hertil kommer, at den nye Høst har været saa rigelig, at man venter stærk Tilførsel af alle Kornsorter, paa Hvede nær, som der i Egnen kun har givet en halv Høst. Skjøndt Kornet nu vel vil blive solgt for færdeles lave Priser, saa kan det dog ikke betale sig at sende det til Holland, som for Øjeblikket er det eneste Marked. Dersom Krigsforholdene i Spanien skulde forandre sig, eller man kom til at trænge til Tilførsel der og i Portugal, vilde det vel afstedkomme nogen Forandring. Det tørre Veirlig har ogsaa begunstiget Landmanden med Vintersæden, saa at denne er kommet særdeles godt i Jorden, og giver Haab om en god Høst ad Aare. De gamle Forraad af Hvede og Havre ere endnu meget betydelige; derimod er der intet af Byg, Rug og Ærter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Hr. Burton har overgivet Underhuset et Bønskrivt fra Adelen og Geistligheden i Grevskabet Bedford, om at bidrage til Udryddelse af den barbariske Skik i Jndien, hvorefter Konerne brænde sig ved deres afdøde Mænds Liigbegjængelse. J de engelske Besiddelser allene opofres paa denne gi selige Maade aarlig 8 til 900 Koner. Mange, hvis Fattigdom ikke tillader ham at skaffe tilstrækkelig Brænde=Material, maae lade sig landsomt martre tildøde. At ville undflye, hielper Intet. Man har endog Exempel paa, at en ung Pige er bleven flere Gange hentet tilbage og kastet paa Baalet af sin egen Broder. J Bønskrivtet anføres endnu, at de Danske, Franske, Hollænderne og Portugiserne have ganske afskaffet denne Brug paa deres Besiddelser; men Andre, hvoriblandt Hr. Hastings, troede at man ved med Magt at forbyde det, kun vilde gjøre det Onde endnu værre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Udfaldet af den Fonkske Proces har saa Jndretningen med eedsvorne Retter i saadan Miscredit, at man forudseer dens aldeles Opløsning. "Den offentlige Tillid, hedder det – er for længe siden forsvunden, og blot nogle gamle franske Jurister og Statsdoktrinairer troe endnu paa dens Fortræffelighed."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
(Af Udgiveren.) Paa Classelotteriets 3die Trækningsdag er endvidere i de heri Stiftet værende Collectioner udkommen følgende Gevinster, nemlig: 146de Ambe (45 - 76), 50 Rbd., hos Hr. Hagenstrøm i Nykjøbing paa Falster; 148de Ambe (76 274), 50 Rbd., hos Hr. Postmester Junior i Saxkiøbing; 163de Ambe (45 - 80), 50 Rbd., hos Hr. Hagenstrøm i Nykjøbing paa Falster, og 181de Ambe (45 - 63), 50 Rbd., hos Hr. Procurator Schwensen i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Fra den 1ste til 6te dennes inclusive har Hans Majestæt Kongen holdt Specialrevne, over de i Kjøbenhavn forsamlede Tropper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Anecdoter. Ved Opførelsen af Titus henvendte en Musikelsker sig ved en smuk Passage til sin Naboe, og sagde: er dette ikke et herligt Sted." – Den tykke Naboe, som just sad i Tanker over den haarde, umage lige Bænk i Parquettet, troede, at hans Naboe talede om Pladsen, de sadde paa; han svarede derfor, ja Stedet kan jo være ganske godt, men Bænken er dog hansat smaal og haard, og det er Skam, man skal sidde saa slet for saa mange Penge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Den bekjendte Skuespiller Unzelmann ved det Berliner Nationaltheater reiste engang til Kønigsberg, for der at give Gjæsteroller. Theaterdirectionen der forbød ham imidlertid bestemt, at sætte til i sin Rolle, – hvilket han ellers ofte gjorde i Berlin til Publicums store Moerskab. – Unzelmann maatte finde sig i denne Bestemmelse, i hvor svært det end blev ham. Men da en Aften en Hest, som ved et Stykkes Forestilling var bragt op paa Theatret, midt paa Brædderne til Directionens store Skræk lod sin Ureenlighed falde, saa kunde Unzelmann ikke længer tvinge sig, han vendte sig paa engang om til Hesten, og sagde: "Dit Bast! husker du da ikke, at Directionen har forbudt at sætte til i sin Rolle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Fra 8de til 15de October ere følgende: Reisende passerede Beltet imellem Sjælland. og Falster: Til Sjælland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-17
Frue Conferentsraadinde Rothe, Frue Etatsraadinde Tøttrup, Frue Assessorinde, Rothe, Alle med Følge; Disciplerne Ehrenreich, Nyrop og Resch, Cand. Phill. Adrian, C. Heilmann, Conditorerne Nordberg og Borelle, Kjøbmændene L. Eskildsen, Freindt- og Salamon, Hr. Lyngbye, Landmand Hr. Leth og Faber, Exam. jur. Graver, Mad. Stoltze, Jfr. Hendrichsen, Pastor Hansen, Student Aabye med 2de Elever, Pastor Clausen med Familie, Jfr. Bagger, Mad. Staarup, Kammerjunker Neergaard, Forp. Neergaard, Skovrider Bøgvad, Handelsmand Lublin, Kniplingshandlerne Pors og Uldahl. Til Falster. Pastor Hansen, Kirkesanger Thierry, Cand. Theol. Lemvigh, Comtesse Stolberg, med Kammerjomfrue, Forv. Nielsen, Consistorialassessor Blædel med Familie, Kammerraad Smidth med Familie, Mad. Stybe, Jfr. Stybe, Jfr. Jørgensen, Kjøbm. Brabrand, Pastor Clausen med Familie.