JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Spanien. Det christinske Corpses Nederlag fortæller Journal des Debats" med følgende Omstændigheder. Cabrera, som allerede siden den 15de Januar, efterat han paa Gomez's Tilbagetog havde skilt sig fra ham, var Herre over Valencias Sletter, detacherede, da han selv laae af flere Saar, Carlistchefen Forcadell med 6 Batailloner og 800 Heste, tilsammen 4000 Md., til et Streiftog. Denne overfaldt Staden Usiel i det øvre Mancha, paa den store Landevei fra Valencia til Madrid, brandskattede den, tilligemed dei Nærheden liggende Steder, uden at finde Modstand, da den mobile Nationalgade, som bekjendt, var opløst af Regjeringen, under det Paaskud, at de enkelte Provindser anvendte en altfor stor Deel af deres Afgifter paa denne Militses Underholdning. Efter at have opholdt sig 6 Dage i disse Egne, tiltraadte Forcadell sit Tilbagetog til Valencia, Den anden Brigade af Armeen i Valencia, bestaaende, af 3 Linie=Regimenter og 1 Eskadron, drog imod ham under Commando af Brigade-Chefen Cahuet. Hele Corpset talte omtrent 2000 Mand. De fjendtlige Tropper stødte paa hinanden den 18de, 10 Mile fra Valencia. Den christinske Brigade synes at have regnet formeget paa sin Overlegenhed i Taktik og sin bedre Organisation og derfor at have forsømt de fornødne Forsigtigheds-Regler. Jstedetfor nemlig at holde Carlisterne fast i Defileet ved Portillo, under det derværende Forts Beskyttelse, for at gjøre dem deres Fremmarsch paa Hovedlandeveien stridig, ilede Dronningens Regimenter ned fra deres fordeelagtige Stilling paa de omliggende Høie, stødte paa Fjenden paa Landeveien, uden at tage Hensyn paa hans Overlegenhed i Antal, og, som det synes, uden anden Bekymring end den, at han skulle slippe bort i Bjergene med sit Bytte. Carlisterne vare ingenlunde betænkte paa Flugt, men derimod rustede til Kamp., Fægtningen begyndte Kl. 8 om Morgenen og Christinernes Avantgarde blev strax angrebet i Fronten og i Flankerne med saadan Virkning, at den hurtig greb Flugten, meddeelte, de efterfølgende Colonner sin Forvirring og rev Alt med sig i et høist uordentligt Tilbagetog. Brigaden er aldeles opløst og sprængt til alle Sider. Endeel af Flygtningerne kastede sig endog ind i Riqvenne i la Mancha, hvorfra Carlisterne vare komne samme Morgen. Kun Cavalleriet lykkedes det at undkomme uden Tab, dog maatte det trække sig tilbage til Torente, en Miils Vei fra Valencia. J. denne Stad hersker den største Bestyrtelse; man har foreløbig paany overdraget Overcommanden til General Gras ses, som, for kort Tid siden, havde nedlagt den. Jmidlertid synes Forcadell ikke at ville benytte sin Seier; efter ees at være rykket frem til Chiva, 8 Mile fra Valencia, har lelhan trukket sig tilbage med sit rige Bytte til Bjergene ved s Cenia.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Grækenland, i Efter 15 Dages Fart indtraf det græske Kongepar den 115de lykkelig paa Høiden af Piræus, og holdt samme Dag. runder Folkets Jubel, sit høitidelige Indtog i Athenen. Endnu ombord paa det engelske Krigskib hilsedes Kongen af de Statscantsleren, Greven af Armansperg, og de kongelige Ministre, og meddeelte strax der paa Stedet den Førstnævnte den af ham allerede for 8 Maaneder siden forlangte Entleuldigelse. Ophævelsen af Statscantsler-Embedet bliver vel op i taget og ligeledes, at Cabinetspræsidenten von Rudhart, ilikke meere er fremmed for det græske Sprog, men med Jver a søger at uddanne sig i samme. Decreter til Øvrighederne de skulle fra nu af udfærdiges paa græsk, det tyske Sprog hø alter op at være Forretningssproget, og Grækerne see heri det 9, første Skridt til at blive befriede fra et Herredømme, der te hidtil førtes i en Aand og i et Sprog, som var dem fremimed. Kongen vil selv præsidere i Statsraadet, som faaer ren ny Organisation. Man seer nu en ny Lov imøde, der at skal indeholde Bestemmelserne om Arvefølgen og Forholdene forlimellem Medlemmerne af den kongelige Familie. Naar den nelnye Cabinetspræsident faaer orienteret sig i de nye Forhold, sig venter man mange gavnlige Forandringer, da hans korte s Ophold allerede vækker de bedste Forhaabninger om hans 1 Jndsigt og Duelighed. Den unge Dronnings Elskværdighed at og Blidhed glæder Alle.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Schweitz. Gustav den 4de Adolphs jordiske Levninger ere nu den 25de Februar fra St. Gallen førte til Mahren, for p. paa et af Prindsen af Wasas Godser at finde deres Hvisilested. Den Forevigede levede allerede siden Octbr. 1833. ge i St. Gallen i strængeste Jncognito, under Navn af Oberst te Gustavson, gik sielden ud og beskjæftigede sig fordetmeste sig med Literatur, Brevvexling og med sine Memoirer. I Oc og tober 1835 følte han sig første Gang upasselig, men vildeethverken da eller senere søge Lægehjælp. Siden December f. A. r. forlod han ikke meere sit Værelse. Kun skriftlig raadførte han sig ke nu med en Læge, hvis personlige Besøg han ikke vilde tilstede. ke Medicin forkastede han aldeles og tillod først i de sidste J Dage en Chirurg at anvende nogle Blodigler. Hans Lig vel blev, som sagt, den 25de, paa en egen dertil indrettet Vogn, 3, bortført til det sidste Hvilested, hvilket, mærkværdigt nok, rer indrettet paa et Slot i Mühren, som af en af hans Forfædre, den store Gustav Adolph, to Gange har været erobret. Hans Søn, Prindsen af Wasa, har stedse, stræbt at lindre sin ulykkelige Faders Skjæbne saameget muligt, men Gustav udsatte sig hellere for alle optænkelige Savn, end han vilde modtage noget, endogsaa det allermindste, af sine Slægtninge. Det er først ved hans Bisættelse, man igjen vil kunne iagttage de Former, som Etiketten foreskriver, men som Gustav i levende Live forsmaaede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Blandede Efterretninger. Debatterne om den irske Municipal-Bill, hvormed det nærværende engelske Whigs Ministerium havde erklæret at ville staae eller falde, ere endte med en anseelig Majoritet, for Ministrene.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Den nordamerikanske Præsident Jackson har i sit Budskab til de forenede Staters Congres af 6te Febr. foreslaaet, i Anledning af de af Mexico mod Borgere af de forenede, Stater udøvede Voldsomheder, at Congressen skulde udgive en Lov, der antoriserede til Repressalier mod Mexico, og tillige befuldmægtige Regjeringen til at anvende de forenede Staters Sømagt til dens Effectuering, saasnart den mexikanske Regiering ved en gientagen Opfordring fra et Krigskib vægrede sig ved at tilendebringe Striden paa en venskabelig Maade ved at anerkjende Fordringerne om Skadesløsholdelse. - Paa samme Tid er der ved Congressen i Mexico andraget paa, at Mexico skulde erklære det nordamerikanske Stater Krig, formedelst Besættelsen af Nacogdoches og den Texianerne ydede Hjælp. Under Forhandlingerne om Krigsbudgettet i det belgiske Repræsentantkammer yttrede Krigsministeren den 1ste d. M.,at han vidste med Bestemthed, at den hollandske Armee var for Øieblikket 40,000 Mand stærk, at den havde antaget en meget truende Stilling, og at alle Anstalter vare trufne til, at den ved første gunstige Leilighed strax kunde trænge, ind i Belgien. Krigsministeren ansaae det derfor for aldeles i nødvendigt, at ogsaa den belgiske Armee blev sat paa en Ærefrygt bydende Fod.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Natten fra den 1ste Marts førtes atter en anden Transport af politiske Fanger fra Frankfurt til Mainz. Det var Personer af den lavere Classe, som hidtil havde været i Forvaring i Forbedringshuset. Nu ere alle Fængsler tommel for politiske Fanger. Jfølge nogle Angivelser blev Natten før bortbragt 11, og i sidstnævnte Nat 13.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Blandede Efterretninger. Jfølge Hs. Majestæts Tiltrædelsestractat af 26de Julii 1834 til de mellem Kongerigerne Frankrig og Storbrittanien og Jrland tidligere afsluttede Conventioner med Hensynl til Slavehandelens Undertrykkelse, have de contraherende Magter indrømmet hverandre en gjensidig Ret til at visitere hverandres Handelskibe, dog kun i de i Tractaten nævnte Farvande, og for de Krigskibe, som gjensidig dertil bestemmes, hvisfølge der fra dansk Side er udfærdiget og meddeeltete det i Kbhvn. værende franske Gesandtskab de fornødne Bemyndigelser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Jgiennem det kgl. danske Cancelli er under 15de f. M.sk emaneret en allerhøieste Placat, hvorved, i Anledning af det S. tiltagne Antal af Fanger i Viborg Tugt- og Forbedringshuus, og de Hs. Majestæt iøvrigt i saa Henseende foredrag eine Omstændigheder, bestemmes, at de Forbrydere, der i Ribe og Veile Amter findes skyldige til Straf af Forbedringsethuusarbeide indtil 3 Aar skulle, istedetfor som hidtil at hen dømmes til Viborg Tugt= og Forbedringshuus, indtil vieldere dømmes til at udstaae denne Straf i Odense Tugt og Forbedringshuus.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Det sidste Nummer af Collegial=Tidenden meddeler en høist mærkelig Oplysning om det bestandigt tiltagende Antital af Justitssager ved Høiesteret. I Høiesteretsaaret 1815 var Antallet 148, i 1820 var det steget til 190; til 1825 til 194; i 1830 til 246, og i det afvigte Høiesteretsaar 1836 har Antallet 369. J Løbet af 20 Aar gjer Antallet af Justitssagerne altsaa voxet til langt over det Dobbelte, og i de sidste 5 Aar er det steget med 123, paa et Antal af 246, altsaa forøget netop med en Trediedeel. Skal Justitssagernes Antal paa lige Maade tiltage i hvert følgende Qvinqvennium, indsees det ikke, hvorledes Høiesteret skal faae Tid til at tilendebringe disse Sager, eller naar civile Sager skulle kunne blive foretagne. Det er derfor en Gjenstand, der vistnok maa fremkalde de alvorligste Betragtninger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Af et Avertissement i de fyenske Aviser seer man, at den for sin Proces med Veivæsenet bekjendte Forpagter af Christiansdals Hovedgaards Avling og Eier af Kragsberggaard og Marialyst i Hunderup ved Odense, Propr. Christian Hendrik Hansen, har opgivet sit Bo til Skifterettens Behandling, som Opbudsbo; men at Udsalget fra den paa Kragsberg etablerede Tobaksfabrik, efter Opbudsmandens Ønske, fremdeles fortsættes under behørig Control. - J et følgende Nr. har Hr. Hansen selv udtalt sine Anskuelser om Forskjellen imellem en Fallents og en OpbudsmandsRettigheder, i Anledning af, at han, for at erholde Tidtil at realisere sig, har tilkaldt Skifterettens Medvirkning, under Reservation af de en redelig Opbyder efter Lovgivningen tilstaaede Beneficier. Ved denne Leilighed, siger han blandt Andet, tillader jeg mig iøvrigt at bemærke, til Trøst for mine Venner, at det af mig gjorte Skridt er vel overlagt og en aldeles fri Handling fra min Side, hvilken det staaer i min Magt at tilbagekalde, hvis jeg skulde finde det tjenligt, samt at jeg først ved de i flere Dage foretagne Registrerings= og Vurderings=Forretninger over mine Eiendele er kommen til Kundskab om, at jeg eier endeel mere, end jeg egentlig selv troede (og langt mere end tilstrækkelig til min Gjælds Betaling, og end jeg som Følge deraf havde beregnet i den Status, jeg lod ledsage Opbydelsen. Vare ikke saavel min Aands som Legemskræfter blevne svækkede meget ved et 9 Ugers Sygeleie, Følgen af et Beenbrud, og en tilstodende Gigtfeber, havde jeg sandsynligviis ikke gjort dette Skridt, og da jeg nu tildeels har gjenvunden disse Evner, tvivler jeg ikke paa, at jeg jo snart vil kunne undvære Skifterettens Medvirkning til mine Sagers Realisation. Hr. Hansen slutter sit Jnserat med følgende bemærkninger: Vi leve desværre i en Tid, hvor man altfor meget er underkastet en smaalig Lovfordreining, at ingen Mand kan med Sikkerhed stole paa, at der med ham handles efter Lovgivningens land. Heraf udleder jeg de oftest sandsynlige svigagtige Falitter; thi naar den redelige Opbudsmand tilbørligen blev soutineret, vilde sikkert Mange tide gribe denne lovhjemlede Udvei, istedetfor at indlade sig i Negociationer, der fore af Dynen i Halmen, for at undgaae saalænge som muligt at kaste sig, som umyndig Mand, i Skifterettens Hænder. Det er, troer jeg, paatide at udrive Skifteforvaltere af disse vrange Ideer om deres Myndighed over den redelige Opbuds mand, hvis Bo notorisk er af en saadan Beskaffenhed, at intet Tab for Creditorerne kan befrygtes.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
J F. M. Langes, Udtog af danske og udenlandske Criminelsager, 4de Binds 1ste Hæfte, 1836, læses Udtog af: en Retssag imellem 2 Embedsmænd paa Ære, der i allerhøieste Grad synes at have Krav paa Alles Opmærksomhed. Thi er denne Fremstilling af Sagen endog blot nogenlunde, sand, da oprører den Enhvers Retfærdighedsfølelse, og er den det ikke, da kunne vi ikke tilbageholde vor Forundring over, at det, uden Vedkommendes Jndsigelser, kan tillades i et offentligt Hæfteskrift, at fremstille en Embedsmand, Etatsraad Carstens, der ved sidste Ordens=Uddeling er hædret med Ridderkorset, i et saa tvetydigt Lys og den nedsatte Commissions og den kongelige Overrets Forhold paa en saadant Maade, at det forhauser enhver Læser, at den skyldig dømte Mand, Assessor Clausen, har havt, vi kunne fristes til at sige, mere end menneskelig Kraft til at bære den tunge, Skjæbne, der har ramt ham og hans Familiekreds. - Udenat kunne udtale nogen afgiørende Mening, om hvorvidt Sagen skulde egne sig til en ny og fuldstændigere Undersøgelse, og uden at tiltroe os Dygtighed til paa bedste Maade at fremhæve de vigtigste og meest træffende Momenter i denne Sag, nære vi dog det Haab, at den snart vil offentlig blive drøftet med fornøden Duelighed og derved, om muligt, vor elskede Landsfaders retfærdige Opmærksomhed blive henledet, paa samme.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
(Horsens Avis.)¬ J Veile Avis læses under, forlangt indrykket Følgende Et Medlem af Communen i Horsens takker i Avisen Hr. Justitsraad Ræder, fordi han iaar paa egen Bekostning i Trykken har udgivet og uden Betaling har uddeelt Byens forskjellige Regnskaber. Forrige Aar bleve de solgte, men Liebhaberne vare ikke mange. Borgerne maa i Sandhed undsee dem ved at modtage denne vistnok meget liberale Foræring. Det er kun daarligt bevendt med en Kjøbstads Almeenaand, naar dens Borgere ikke skjøtte om at offre et Par Skilling for et Skrift, som, ikke uden Uleilighed, ene er affattet til Gavn for dem selv. Offres dog saamangen, en Skilling paa Bagateller, der ikke ere en Døit værd I Helsingør, læste man nylig, havde kun yderst Faa kjøbs Regnskaberne; i Randers maatte Øvrigheden sætte en Subskriptionsplan igang, og da var der vel Endeel, som tegnedes sig for Skams Skyld; her i Veile skal af Commune regnskaberne i det Hele være solgt nogle og tyve Exemplarer. Hvor er nu den i Kjøbstæderne vakte Almeenaand? Den slumer. - Nei, den snorksover.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Sidstafvigte 18de Februar opdrev paa Ho Sogns Strand, indenfor Graadyb, det friske Lig af en Mand, der, efterlyUdseende, maatte være mellem 40 og 50 Aar. Han var af temmelig høi Væxt og svær af Lemmer, samt lyshaaret. Paaklædningen var : en meget fiin oliven Frakke, sort over knappet Vest, lyseblaa Beenklæder, uldent Halstørklæde, blaa de strikket Nattrøie, fine Lærreds Underbeenklæder, Uldstrømper, de korte Støvler og Skjorte, der var mærket F. S. Nr. 10. Om denne forulykkede Mand har havt Papirer, Penge, Uhr, et eller andet af Værdi paa sig, da han opflød, er ikke bekjendt. Jmidlertid maa det dog formodes; thi da Strandopsynet ankom, forefandtes Lommerne i hans Beenklæder afrevne, i hvilket synes at antyde, at man, efter Sædvane, har udplyndret ham.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Lollands-Falsters Stiftstidende anfører som et Exempel i paa den Jnteresse, der endog blandt Bondestanden yttrer sig for Oprettelsen af et Thorvaldsensk Museum, at efterat Bønderne i F. Sogn i Fyen, opfordrede af deres Præst, havde forsamlet sig i Præstegaarden, og hørt Oplæsningen af Prof. Thieles lille Bog, tegnede de sig for Bidrag, der i Forhold til deres Kaar og Stand ikke vare ubetydelige. Lygten paa Hammershuus's eller Hammerens Fyrtaarn, d paa Nordhukken af Bornholm, vil i indeværende Aars Sommer vorde ombygget, da det derværende Steenkuls=Blusfyr skal forandres til et stillestaaende Lampefyr. Medens dette Arbeide, der vil begynde omtrent med Juni Maaned, udeføres, vil Hammershuus's Fyrlygte midlertidigt vorde oplyst som Natten med Lamper, til Veiledning for Skibsfarten Norden om Bornholm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Reisende. fra Aalb. m. Daqv. d. 12te. Til Aarh.: Overanditeur Holck, Hr. Bodenhoff, Hr. M. Cohen; Lodserne Søren Vinklev, Niels Poulsen, Hans Sachariasen og Hans Heile, Postmester Hartmann, Forligelsescommissair Nissen; Hr. Høier. Til Rand. Jfr. Flensborg. - Med samme tilbage d. 13de. Fra Aarh.: Hr. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 9de Marts. N. Nielsen f. Kiel, best. t. Leith, m. Byg. P. L. Schou f. Kbhvn., best. t. Norge m. Korn og Frugt. D. 100de. D. C. Gunnestad f. Kallundb., best. t. Tonsb. og H. J. Errboe f. Kolding, best. t. Christiania m. Korn. D. 11te: K. Henricksen f. Eckernforde, best. t. Grønland m. Salt og Steenkul. A. P. Nissen f. Liverpool, best. t. Kbh. m. Steenk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Hals Skibsliste. Indk. D. 10de Marts: L. Johansen f. Helsingør, ball. D. 12te : N. Pedersen og N. Willardsen f. Rudkjøb. m. Hvede. Udg. D. 7de B. Geneske t. Frohvn. m.Muurst. D. 9de I. Jensen t. Danzig, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Bekjendtgjörelser. Uagtet Commerce=Forordringen af 4de August 1742, ikkun tillader Skippere at falholde visse indenlandske Victualier eller Fodemidler i de første 3 Uger efter deres Ankomst, har man dog bragt i Erfaring, at flere af de hertil Staden ankomne Skippere medbringe andre, baade inden og udenlandske Varer, som de igjen udsælge i smaa Partier.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Da nu en slig Handel medfører ikke ubetydelig Tab og Skade for Kjøbmandstanden hersteds, saa advares herved Alle og Enhver om, i Fremtiden at afholde sig fra samme, saafremt de ville undgaae Tiltale og Straf, overeensstemmende med de om uberettiget Næringsbrug emanerede Anordninger, hvis Overholdelse, forsaavidt Kjøbmandskab betræffer, man fremtidigen strængt vil vaage over i enhver navnlig Henseende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Repræsentantskabet for Handelstanden i Aalborg, den 14de Marts 1837. Jens Ferslew. Worm. Caspar Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Skrifter af Trykkefriheds-Selskabets faaes hos Undertegnede: Samling af fædrelandsk historiske Digte, 3 Mk. Advent= og Jule=Psamler, med et Tillæg; 2det Oplagi8 s. Luplaus Historie og Reformationens Jndførelse i Danmark, 2det Oplag; 16 s. Benjamin Franklins Liv og Levnet, af Marckmann, 28 s. Thorvaldsens Levnet, ventes. Hiørring, den 12te Marts 1837. Thøger Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Skuespil i Aalborg. Torsdagen den 16de Marts opføres, til Benefice for Hr. Haurowitz, (første Gang) Nørreports=Vagt St. Hans-Aften, original Vaudeville i 1 Act, af Th. Overskou.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Derefter: De Uadskillelige, original Vaudeville i 1 Act, af J. L. Heiberg. Til Slutning : Epilog, fremsiges af Hr. Haurowitz. Jmellem Vaudevillerne: Stor Aria af Jægerbruden, synges af Jfr. Olsen, og Frierdagene og Egtemanden, af F. J. Hansen, fremsiges af Md. Orla mundt. - Billetter a 2 Mk. (Born det Halve) faaes i Hr. Haurowitzes Logis hos Hr. Skibsbygmester Jensen paa Hjørnet af Bredgade og Nørregade. Titchen & Kjergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Sluppen Wilhelmine, kaldet, drægtig 4 CommerceLæster, beliggende ved Mariager Skibsbro, er, med sammes staaende og løbende Redskaber, underhaanden at erholde tilkjøbs for billig Priis. Lysthavende bedes at henvende sig til Procurator Brask, i Mariager, der er bemyndiget til at afslutte Handelen. Et lidet Meieri, med tilhørende Meieriredskaber, ønskes i Forpagtning til næstkommende 1ste Mai. Kaller paa Ellinggaard pr. Frederikshavn anviser Søgeren.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Aarhuus Paquet Nr. 1,
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Skipper P. Michelsen, begynder sin Fart mellem Kjøbenhavn og Aarhuus med Passagerer, Qvæg og Stykgods, fra Kjøbenhavn Tirsdagen den 21de Marts og fra Aarhuus Mandagen den 27de Marts, og fortsætter samme regelmæssig, ligesom forrige Aar, hveranden Tirsdag fra Kjøbenhavn, Kl. 12 Middag, og hveranden Mandag fra Aarhuus, Kl. 10 Aften, indtil October Maaneds Udgang. Beqvemmelighederne i denne hurtigseilende, kobberfaste Jagt, som er drægtig 32 Commercelæster, er iaar bleven forøget med en Kahyte for Passagerer paa første Plads, saa at der nu gives en Kabytte for Herrer med 10 Køier og en Ditto for Damer med 8 Køier, samt 2de særskilte Kamre. - For Heste og Kreaturer er der beqvem Leilighed i Lasten, saa at de kunne vandes og fodres ombord. - Det Nærmere erfares i Kjøbenhavn hos Hr. Capt. Hillebrandt, Nyhavn Nr. 4, og i Aarhuus hos Hr. Kjøbmand Joh. Agerup ved Aaen. Kjøbenhavn, den 10de Marts 1837. Lauriz A. Jahnsen. Baye, paa Hjørring Raadhuus anden Paaskedag ved Baye, paa Hjørring Raadhuus anden Paaskedag ved Blichfeld.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Nybrændt Steenkalk, fra det for sin Godhed fordeelagtig bekjendte Skovstrup Kalkbrænderi kan nu daglig bekommes a 1 Rbd. pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Oplagsstedet i Aalborg, er hos Hr. Kjøbmand Nielsen paa Torvet og i Sundby hos Anton Andersen, af hvem tillige Bestillinger, til 2 Dage ugentliat levere, modtages. - For Kalken, der udleveres paa Stedet, nedsættes Prisen til 5 Mk. pr. Tde. Skovstrup, den 7de Marts 1837. Jens Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
J Stervboet efter den paa Vang afdøde Literatus Arnoldus Bugge Jespersen bliver, ved Kjær Herreds Skifteret paa Herredscontoiret i Sundby, Løverdagen den 25de Marts 1837, Kl. 3 Eftermiddag, afholdt Skiftesamling til Afgjørelse og Realisation af Boets Ejendele, med hvad videre, som angaaer Behandlingen af Boet. - Til denne Skiftesamling og til at see Skiftebehandlingen i det Hele indvarsles herved samtlige den Afdødes Arvinger og Alle og Enhver, som maatte have Jntersesse af Boet. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret, den 25de Februar 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Paa Bjørnsholms Gods er ved Døden afgaaet; 1) Tjenestepige Ane Marie Hansdatter i Kiergaard; 2) Gaardmand Anders Madsen og Kon Karen Christensdatter af Holmgaard; 3) Gaardmands Enke Ane Hansdatter af Kiergaard; thi indkaldes herved Credi= og Debitorer, samt andre Vedkommende, at anmelde og bevise deres Fordringer paa eller betale deres Gjæld til disse Boer til undertegnede Skifteforvalter, hvor os bekjendtgjøres, at Skiftesamlinsiger i bemeldte 3 Boer afholdes paa Bjørnsholm Skriverstue den 10de April 1837, Kl. 10 Formiddag, hvor Beslutninger tages med den i Pl. 21de April 1824, med Hensyn til de Udeblivende, bestemte Virkning. Bjørnsholm, den 28de Februar 1837. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Auction. I Henhold til det Vedtagne under Boet efter Huusmand Jens Pedersen af Rimmen i Hune Sogn i Hve bo Herred bliver fornævnte dette Bo tilhørende Huus, Rimmen kaldet, med tilliggende Jord, af Hartkorn 2 Skpr., stillet til Auction, som afholdes i selve Huset, Mandagen den 20de Marts dette Aar, Formiddag Klokken - Paa Eiendommen er saavel forret som græsset 7 a 8 Fækreaturer og 14 a 16 Faar. Naar Auctionen er afholdt over den faste Eiendom vil Auction samme Dag blive afholdt over Boets Løsøre, bestaaende af Kreaturer, Ind- og Udbo med videre. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 25de Februar 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Tirsdagen den 28de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Reqvisition fra Enke=Madame Henneberg, ved Auction, som afholdes i Kjøbmand P. Rasks Gaard paa Algaden, bortsolgt en Deel hende tilhørende physiske Jnstrumenter, Naturalier, Kunstsager og andre Rariteter, saasom et Transit-Jnstrument med Kigger, Vatterpas a.; et Declinations-Compas, en stor Kiggert, et Teleskop paa Fod, et Differential=Termometer, Branders Camera clara, en Qvadrant, flere Kiggerter, en Gradestok, en stor Mængde Medailler og Mynter af Tin, nogle Jern=Gryder m. m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 28de Februar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-14
Efter Reqvisition fra Arvingerne efter afdøde Kjøbmand Søren Winkel her af Byen bliver ved Auction, som begynder Onsdagen den 29de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, og holdes i Vice-Consul Wiibroes Gaard ved Stranden, bortsolgt en stor Deel Varer og Handels Jnventarium, bestaaende fornemmeligen i Tømmer=Varer, af alle Slags, Kul, Salt med mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 4de Marts 1837. Schmidt.