JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-05-12
I Paris er Jagten nu endt og Politiet confiskerer ubønhørligt alt det Vildt, som endnu forefindes, ja hos Restaurateurerne anstilles der endog Huusundersøgelser. Nylig kom en elegant klædt ung Herre ind til Very, den første Restaurateur i Paris, og bestilte et Extracabinet og et "Diner sin for fire Personer; Trøffler ved alle Retter, Cliquotchampagne i Jis, nye grønne Erter og Asparges, Ananas til Dessert, kort sagt, lutter lækkre og dyre Sager. Restaurateuren straalede af Glæde. "Apropos, spurgte den unge Mand, vi faae da ogsaa Vildt, "Forstaaer sig!" svarede Restaurateuren. Den aftalte Tid kom den unge Mand med sine tre Venner; Dineen var fortreffelig, alle Slags Vildt, Champagnen flød i Strømme. Da Selskabet endnu havde drukket en Kop Mocca-Caffe og dertil røget kostelige Panatellaer, gik den unge Mand hen til Bureauet og forlangte Regningen. Denne blev ham strax leveret paa ziirligt Papir med forgyldt Snit; han kaster et Blik paa Hovedsummen: 132 Franes, lægger derpaa Regningen omhyggelig i sin Brevtaske og siger til Restaurateuren: At jeg ikke betaler Dem, vil De vel finde i sin Orden. Deres Regning med det derpaa specificerede Vildt er et tilstrækkeligt Beviis imod Dem. Deponerer jeg den paa Politipræfecturet, saa maae De punge ud med en Mulct af 500 Francs. Men jeg vil være høimodig og nøies med ikke at betale min Diner, som jeg iøvrigt var særdeles tilfreds med. Adien, Hr. Vært. Very maatte finde sig i Kieltringens Erklæring og lovede en anden Gang at være klogere.
Viborger Samler, 1846-05-12
Calmarbladet "Barometern" beretter et forargeligt Optrin, som nylig foregik i Aaby Kirke. J Almindelighed bruges i Skaane den lidet christelige Skik, at Sognets Herskaber fremtræde ene til Gudsbord, og at Menigheden kommer bagefter dem. Da dette fordetmeeste skeer efter Gudstjenesten og i umiddelbar Forbindelse med den almindelige Communion, saa vækker det ingen Forargelse. Men forleden Søndag vilde Grev Posse til Bjørns med Familie communicere i Aaby Kirke førend Gudstjenesten. Herved kom Menigheden til at vente først en Time paa den grevelige Families Ankomst, og siden indtil Communionen var forbi, inden Gudstjenesten kunde begyndes. Men ikke nok hermed. Da det høigrevelige Herskab nu havde communiceret, lod det sig, under Gudstjenesten, opdække en ordentlig Frokost, og fortærede samme i hele Menighedens Paasyn, naturligviis til dennes store Opbyggelse.
Viborger Samler, 1846-05-12
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1846-05-12
Kjøbenhavn. Fædrelandet vil vide, at Hs. kgl. Høihed Kronprindsen havde i Onsdags, inden han gik ombord, bivaanet et vigtigt Statsraadsmøde. J Løverdags, den 9de Mai, agtede Deres Majestæter Kongen og Dronningen at forlægge deres Residents til Bernstorf Slot. – Hertugen, af Augustenborg er den 30te April – saa fortæller Flyveposten. – afreist til Hannover, for at aflægge et kort Besøg ved det derværende Hof. Man siger for vist, at Hans Durchlauchtighed har isinde at kjøbe en herskabelig Domaine i Sverrig.
Viborger Samler, 1846-05-12
J Aftenbladet har En, der underskriver sig Ralede, talt nogle Alvorsord i Anledning af Fædrelandets Opgjørelse af Anders Sande Ørsteds Virksomhed som Danmarks første Stænder-Commissarius. Efter først at have gjennemgaaet Ørsteds uhyre Virksomhed og store Fortjenester, vedbliver Forfatteren blandt Andet saaledes: Aarhundreder skulle fare forbi, inden Roeskilde anden Gang indslutter en Mand, paa een Gang udrustet med den umaadelige Viden, med denne Alt gjennemtrængende Skarpsindighed og med disse Kundskaber til let og freidigt at bære Arbeidernes Centnervægt. Og denne hele halvhundredaarige Cyclus af gigantiske Virksomheder med alle dens Forgreninger og enkelte Appertinentier, er Fædrelandet istand til at taxere og vurdere paa staaende Fod, til at undersøge og bedømme i eet Numer. - - - Har Fædrelandet gjennemgaaet Archiverne og undersøgt hans Vota blot endog i de største og betydeligste Sager, Har det skaffet sig en godhedsfuld Meddelelse om Forhandlingerne i vort Statsraad, og Ørsteds Deeltagelse i Samme Har Fædrelandet skaffet sig hemmelige Efterretninger omdet danske Cabinets diplomatiske Forhandlinger i de sidste 16 Aar, som Grundlag for dets Bedømmelse af Ørsted som Statsmand? – – – J. Danmark og Norges Mænd, der i Decennier have beundret den høibegavede Aand, læser Fædrelandets"Nr. 97 og lærer – det er snart lært, thi det er blot et Par Floskler! – lærer, at Ørsted er en Pialt! – men hvis der nogensinde er gaaet en stille Smerte igjennem Eder, at vort herlige Modersmaal er indeklemt i saa snævre Grændser, og saa glæd Eder denne Gang derover, at Skjændselen vil blive her hjemme hos os selv.
Viborger Samler, 1846-05-12
Om Botanikeren Kamphøvener, som efter, Fædrelandet skulde have forladt Fregatten "Galathea og være vendt tilbage til Danmark, ifølge Rygtet, paa Grund af en mellem ham og de øvrige Deeltagere i Expeditionen udbrudt Misforstaaelse, forsikkrer Aftenbladet nu fra en paalidelig Kilde at vide: at ligesom der under hele Touren har hersket den bedste Tone ombord paa Fregatten, saaledes har der navnlig mellem Hr. Kamphøvener og de Øvrige ikke hersket den ringeste Misforstaaelse, hvorimod hans Hjemreise er bevirket af ganske andre Grunde og navnligen den, at Hensigten af hans Sendelse, formedelst en Forandring i den almindeligt bestemte Route, kunde betragtes som opfyldt. Han kan ventes hertil sidst i denne Maaned og vil da formodentlig neppe finde Anledning til at være dem Tak skyldig, der have ilet med at optage et for ham saa ufordeelagtigt Rygte.
Viborger Samler, 1846-05-12
Spørgsmaalet om, hvorvidt Retsbetjente tilkommer Gebyhr for Licitationer over Arbeider paa Biveie, havde Cancelliet, efter foregaaende Brevvexling med Rentekammeret, under 22de Decbr. 1842 besvaret benægtende. Det vil vistnok interessere de respective Sogneforstanderskaber at erfare, at ifølge Collegialtidenden af 25de April d. A. Pag. 281 er Spørgsmaalet derimod nu af Rentekammeret, efter foregaaende Brevvexling med Cancelliet, besvaret bekræftende.
Viborger Samler, 1846-05-12
Der er nu Haab om, at Brokkensbod og Toldbod viinhuset, disse Staden høist vanzirende Bygninger, ville blive nedrevne og ifølge et af Hr. Prof. Hetsch udarbeidet Udkast give Plads paa den ene Side for en smuk Bygning til Værthuushold, med Barbeerstue, Badekamre, og Boutiker, samt paa den anden Side for en Hovedbygning til Caffehuus, Restauration og Herbergering.
Viborger Samler, 1846-05-12
Generaltoldkammeret og Commercecollegiet, hvem disse Bygninger tilhøre, har nemlig isinde at gjøre Planen til en privat Entreprise med en bestemt Afgift til den kgl. Kasse, og opfordrer i denne Anledning Private til at indkomme til Collegiet med skriftlige Tilbud. For nogle Dage siden passerede i Frederiksdal en høist sørgelig Begivenhed. En der boende Families halvvoxen Datter kom med nogle andre Smaapiger paa deres Vei fra Skolen forbi Slottet. Nede ved Jiskjælderen, troede hun at see en Fuglerede, og, trods de Andres Advarsel, traadte hun paa et svagt Brædt over Jiskjælderen, for nøiere at see paa den. Men Brædtet knak, hun styrtede ned i Jiskjælderen, hvor hun kom til at staae i iiskoldt Vand til Halsen, og forinden man kom til forat tage hende op, var hun et Liig. Alle anvendte Bestræbelser vare ikke istand til at kalde hende tilbage til Livet. (Flyvp.) Det sidst beslaglagte Numer af "Corsaren" er af Cancelliet blevet frigivet.
Viborger Samler, 1846-05-12
(Af Landhuusholdningsselskabets Aarsberetning for 1845.)J Aaret 1830 indrettedes paa Bøggildgaard i Thorning Sogn, Lysgaard Herred, Viborg Amt, en Opdragelses-Anstalt for fattige og forladte Børn efter det Fellenbergske Mønster. Eiendommen, en almindelig Bondegaard med omtrent 140 Tønder Land, hvoraf 100 Tønder Land laae i Hede, var til denne Hensigt bleven kjøbt for den Kongelige Kasses Regning, og naar undtages den til Kjøbet og den første Indretning eengang for alle fastsatte Sum af 6000 Rbd., har det Offentlige ingen videre Udgift havt til denne Lære-Anstalt. Betalingen for hvert Barn, som der optages, er i Gjennemsnit ikkun 20 Rbd. At Jnstitutet nu har bestaaet i en Række af Aar saa godt som alene ved hvad der kunde produceres paa dets tidligere forsømte Jorder, afgiver et Beviis for, at slige velgjørende Indretninger kunne trives ogsaa her i Landet, hvorhos dog maa indrømmes, at det her væsentligen skyldes Bestyrerens, Dannebrogsmand P. Schmidts utrættelige Virksomhed og gode Oeconom. - Af Gaardens Hede, som tidligere havde for en Deel været skovbegroet, har han ryddet, merglet og bragt under Ploven omtrent 50 Tdr. Land, til hvilket Opdyrkningsarbeide Landh. Selskabet for en halv Snees Aar siden successive udbetalte ham et Bidrag af 300 Rbd. – J Aarene 1825 og 1826 havde Hr. Schmidt paa offentlig Bekostning opholdt sig paa Hofwyl i Schweitz, og saaledes havt Leilighed til, under Veiledning af Fellenberg og dennes agtede Medhjelper Wehrli, at gjøre sig fortrolig med den derværende Opdragelsesanstalt for fattige Børn. Med sine der indsamlede Erfaringer har han virket særdeles Gavn for den Bøgildgaardske Stiftelse; ved Behandlingen af de derværende Elever, hvis Tal nu er 19, og som for en stor Deel have været forvildede, meget forsømte Børn, de fleste fra Hovedstaden, hvilke vedkommende Fattigvæsen eller velgjørende Samfund have ønsker optagne i Anstaltet, – har han bragt det til meget tilfredsstillende Resultater, navnlig forsaavidt der i Almindelighed tør næres godt Haab om de derfra udgaaede Elevers fremtidige Opførsel som Følge af Bestyrerens udmærkede Omhu for at bringe dem paa rette Vei. - Jnstitutets almeennyttige Formaal saavelsom de øvrige forekommende Omstændigheder bestemte Selskabet til, deels paa Anbefaling fra Geheimeconferentsraad Schønheyder, som fører Overbestyrelsen med denne Anstalt, deels ifølge de hæderlige Vidnesbyrd, som ved flere Leiligheder vare meddeelte Hr. Schmidt af Etatsraad, hidtilværende Herredsfoged Holm og Forstraad Bang, hvilke Mænd føre det mere specielle Tilsyn dermed, – fremdeles at bevilge et yderligere Tilskud af 100 Rbd. aarlig i 3 Aar til videre Fremme for Bøggildgaards Avlsbrug.
Viborger Samler, 1846-05-12
Odense. Til de foregaaende Beretninger om hvor der møder ved det anstundende Landmandsmøde her i Byen kan nu fremdeles føies, at der paa Landhuusholdningsselskabets Vegne endvidere møde: Etatsraad C. Neergaaardtil Gunderslevholm; Kjunker Wimpsen, Chef for Rentekammerets Forstcontoir, Propriet. Valentiner til Gieddesdal; polytechnisk Candidat, Docent C. Barfoed, og Selskabets Secretair, Kammerassessor Hald. (Hp. Av.)J Onsdags Nat udbrød der i Eieren, Hr. Proprietair Petersens Fraværelse, Jld i Stuelængen paa Christians dal Ladegaard, men Tyendet vækkedes tide ved et Rabalder, der bevirkedes ved at Jlden havde opbrændt Gulvet, saa at en Kakkelovn styrtede fra den ene Etage ned i den anden, i hvilken Anledning man fik Jlden slukket. Samme Aften havde en 14 aarig Bondedreng sat Jld paa Blikkenslager Handwerks Huus her i Byen; Drengen var bragt herind for at lide Straf af Riis og opholdt sig hos en af Stokkemændene, som boer i Handwerks Huus, og han havde kastet en brændende Frictionssvovlstikke ned i en paa Loftet staaende Kasse, men Branden opdagedes heldigviis tide af Gjenboerne. (Hp. Av.)J Granslev Bye, under Bidstrup Gods, afbrændte ved en Mandagen den 4de Mai om Morgenen Kl. 3. opkommen Jldløs, tvende sammenbyggede Fæstehuse, der beboedes af 45 Familier, hvilke fik saa godt som Jntet reddet. Jldens Opkomst vides ikke. (Rd. A.)
Viborger Samler, 1846-05-12
Handels= og Skibs-Efterretninger. Hs. M. Kongen har nu tilladt Anlægget af en Jernbane fra Neumünster over Pløen og Entin til Neustadt paa den Betingelse, at Anlæget af denne Bane begyndes samtidigt fra Neustadt og Neumünster.
Viborger Samler, 1846-05-12
(Pløener Torsdagsbl.)
Viborger Samler, 1846-05-12
Den roeskilde-kjøbenhavnske Jernbane har i den forløbne Maaned beskjæftiget omtrent 1300 Arbeidere, og der har nu til 1ste Mai meldt sig et ikke ringe Antal flere, da den sjællandske Dagleier nu begynder at tabe sin Aversion for dette Arbeide, og indseer, at det baade er overkommeligt og betaler sig godt. Den faste Dagløn er 4 Mk., men en flittig Arbeider kan tjene 5 Mk., og det er langt mere end Bonden byder for en Dags Arbeide. Ved Banen ere ansatte en Overingenieur, Hr. Radford, en Englænder, eller nok egentlig en Jrlænder; en Underingenieur, en Holstener, og 3 Sectionsingenieurer, hvoraf den Ene er en Tydsker og de to Andre Danske. En stor Deel af Banen er allerede belagt med Skinner, og man kan have Leilighed til de paa Banen til Jordtransporten opstillede Locomotiver, som trækkes ved Heste, at gjøre smaa Prøve toure. Men uagtet Arbeidet saaledes er rykket godt fremad og rask fremmes, er der dog endnu Meget tilbage, og det turde være tvivlsomt, om Banen vil blive færdig førend henimod Aarets Slutning. Ved Høietaastrup er der desværre atter indtruffet et Uheld, idet en Jordmasse er styrtet ned paa en Arbeider, og har slaaet hans Laar over. (Loll. Falst. Av.) Den 4de De, afholdt Actieforeningen for Dampskibsfarten, mellem Kjøbenhavn, Møen og mellemliggende Steder sin Generalforsamling. Dampskibet "Sultan", som var proponeret Selskabet af Hr. Kjøbmand J. Lundt, istedetfor det af ham tidligere kjøbte Victorv, der forliste paa Overreisen fra England, havde for Eierens Regning modtaget en Hovedreparation, deels paa Maskinen, deels paa Skroget, og gjorde dernæst en Tour til Kjøge i Søndags, hvorhen det naaede i stormende Veir, saa haardt, som man kan antage, at et Paquet skib af saadan Størrelse bør gaae ud i, i 4 1/2 Time af den 7 1/2 Miil lange Vei udenom Trekroners Batterie og Dragøe, hvornæst det i 3 1/2 Time vendte samme Vei tilbage; den 5te Mai gik det ud gjennem Kalleboløbet og atter tilbage. Generalforsamlingen kom imidlertid til den Resolution ved Stemmefleerhed, at dette Dampskib, paa omtrent 55 Hestes Kraft, hvis Priis, Reparationerne inclusive, nu var ansat til 20,000 Rbd., ikke skulde kjøbes af Selskabet. Da det dernæst sattes under Discussion, hvorvidt Selskabet skulde opløses eller ei, besvaredes dette Spørgsmaal bejaende ligeledes med en betydelig Pluralitet. Saaledes er dette Foretagende, i det Mindste af Actionairerne, opgivet, og der er altsaa for det Første ikke Udsigt til, at den intenderede Dampskibsfart, der vilde være af Jnteresse og i mange Henseender af Betydning for Communicationen mellem det sydøstlige Sjælland og Hovedstaden, kommer i Stand. (Bl. Tid.
Viborger Samler, 1846-05-12
Hovedgaarden "Steensmark, uden Gods, er i disse Dage solgt af Proprietair A. la Cour paa Saralyst til Forpagteren. af fornævnte Hovedgaard, N. la Cour, for 55,000 Rbd., med en Besætning af 140 Meierikøer. For 6 a 7 Aar siden kjøbte i Sælgeren denne Hovedgaard med complet Bøndergods, fordeelt paa 44 Gaarde og 21 Huse, fra de samlede benzonske Eiendomme. (No. Av.)
Viborger Samler, 1846-05-12
Paa Torvet i Aalborg kostede Rugen den 9de Mai 4 Mk. 14 s. og Kartoflerne 1 Mk. 4 s. Skjeppen, Oxekjød 9 a 10 s., Kalvekjød 10 a 12 s., saltet Flesk 13 a 14 s., fersk dito 11 a 12 s., Herregaardssmør 24 s. og Bøndersmør 20 a 22 s.A.; Æg 12 a 14 s. Snesen. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1846-05-12
Døde. Kjøbenhavn: Forhenværende Proviantskriver og Regnskabsforer Peder Christian Holmer Kamp, 55 Aar; Camilla Jngeborg Dorthea Hoppe, 20 Aar; kongl. Toldassistent Peter Berthelsen; Snedkermester T. H. Strand, 40 Aar; Edel Christine Clausen, f. Reeberg, 62 Aar; Skræder P. C. Schou, 42 Aar; Glarmester Morten Christian Lodberg, 64 Aar; W. Eleonore Cath. Taisen, 14 Aar. - Frederiksdal: Emilie S. Adelaide Peterssen, 16 Aar. - Hillerod: Helene Cathrine Svane, f. Hager, 54 Aar. - Aarhuus: Antonio St. Pietro, 51 Aar. - Aalborg: Bødkermester Mathias Wedsted, 81 Aar; Berthe Marie Bendix, f. Andersen, 35 Aar; Uhrmagersvend A. N. L. Rudqvist, 29 Aar.
Viborger Samler, 1846-05-12
Reisende. Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 11te Mai. Hr. Bagge, Jomfruerne Blicher, Sommer og Thiørring.
Viborger Samler, 1846-05-12
Næstkommende Onsdag, den 13de Mai Kl. 10, holdes Præste-Ordination i Domkirken. Den til Sognepræst for Bjerregrav, Aalum og Tanum Menigheder udnævnte Hr. Christian prædiker. Viborg, den 10de Mai 1846. N. C. Øllgaard.
Viborger Samler, 1846-05-12
AVERTISSEMENTS. At min inderlig elskede Mand vore 5 endnu levende Børns omme og kjerlige Fader, Sadelmager og Restaurateur Peter Lund i Dag Morges Kl. 3, efter flere Maaneders Sygdom, ved en blid og rolig Død, er mig berøret, bekjendtgjøres herved sørgeligst af kuns got sørgende Enke. Han var 6 Aar og 5 Muuneder, og det er i Dag 40 Aar siden ri indgik for ægteskabelige Forbindelse, i hvilken ri hare hart 10 Børn hvoraf de 3 ere døde, og en Frag og i flere Aar sengeliggende Datter især soler Sarnet af en elsket Fader. Viborg, den 7de Mai 1816. Johanne sal. Lund. født Jørgensen.
Viborger Samler, 1846-05-12
En kongl. Obligation, stor 1000 Rbd., anvises tilkjøbs paa Adressecontoiret. I Juni Termin d. A. ønskes 1000 Rbdlr. tillaans mod 1ste Prioritet, eller 300 Rbdlr. mod 2den Prioritet, næstefter 600 Rbdlr., i en udmærket god Bondegaard paa 6 Tdr. Hartkorn.
Viborger Samler, 1846-05-12
Til samme Termin ønskes ligeledes flere Capitaler tillaans mod fuldkommen betryggende Sikkerhed i satte Eiendomme.
Viborger Samler, 1846-05-12
Cand. juris Neckelmann i Viborg meddeler nærmere Oplysning. Jerntøier, kan kjøbes hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1846-05-12
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vilblive læst ved Aars-Slet Herreders samt Løgstøer Birks Ret og ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Provst og Sognepræst for Aars og Haubroe Menigheder Gerhard, Toldorphs og tidligere afdøde Kones Nicoline Andriette Elisabeth Hansens Fælledsboe, overeensstemmende med Placat 2den Juni 1819, 2 indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Logstoer, den 7de Mai 1846. Svanenskjold.
Viborger Samler, 1846-05-14
74 Aarg. Nr. 75. Kongelig allernaadigst privilegeret. Stifts Va To Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. af Hagemeenaaneressenterne elegangne Torsdagen den 14de Mai 1846. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reitz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-05-14
Nyeste Postefterretninger. De nordamericanske Fristater. The Times melder følgende vigtige Efterretning fra Washington af 16de April: Senatet har efter flere Dages Discussion antaget følgende Beslutning angaaende Oregonspørgsmaalet: "For at der kunne foretages Skridt for at ophæve Conventionen af 6te Aug. 1827 paa den i samme Tractat bestemte Maade, og for at begge Landes Regjeringers Opmærksomhed kan paa en alvorligere og meere umiddelbar Maade henvendes paa fornyede Bestræbelser med Hensyn til en mindelig Overeenskomst om alle Different ser og Tvistigheder angaaende Oregongebetet, har Senatet og Repræsentanthuset for de forenede Stater i America i sammes Kongres besluttet, at Præsidenten for de forenede Stater herved befuldmægtiges til efter sit Skjøn at tilsende den britiske Regjering Opsigelsen angaaende Ophævelsen af Conventionen af 6te Aug. 1827, saaledes som Tractaten bestemmer samme." - Denne Resolution er med 40 Stemmer imod 14 antagen ved den tredie Læsning. Det vil nu komme an derpaa, om Repræsentant huset adopterer enten tildeels eller ganske denne Resolution, eller og Repræsentanthuset foretrækker at blive staaende ved sin Resolution. J ethvert Tilfælde maa man være belavet paa nye og langvarige Debatter angaaende Oregonspørgsmaalet og for disse vil Repræsentanternes Huus nu være den første Skueplads." Repræsentanternes Resolution af 16de Febr. lød saaledes: "Det overdrages Præsidenten at opsige Tractaten om den fælleds Occupation af Oregongebetet; dog saaledes at der reserveres yderligere Underhandlinger angaaende en mundtlig Udjevning af de bestaaende Differentser og Oregonspørgsmaalet.
Viborger Samler, 1846-05-14
Storbritannien og Jrland. Om det franske Attentat bemærker Exammer: "Lecomte var en udmærket Skytte. Hvorledes de otte eller 10 Personer, som sad i denne Chara bane, ere undgaaede hans Skud, grændser til det Vidunderlige. "Det er en Salve for Bedstefader!" udraabte den lille Prinds af Würtemberg i sin Uskyldighed. Alle Bestræbelser for at henlede Forbrydelsen til Partimotiver eller til en politisk Kilde have været frugtesløse. Et af de værste Træk ved centraliserede Forvaltningssystemer er netop, at alle Onder, at enhver Uretfærdighed tilskrives Statens Overhoved, isærdeleshed naar dette Overhoved er dictatorisk og virksomt. Derfor gives der i en Stat som Frankerig, hvor saa mange Embedsmænd ere ansatte af Regjeringen, maaskee en Million Utilfredse, som let kunne gjøre sig fortrolige med den Jdee at Kongen haver dem. En saadan fir Jdee synes at have bemægtiget sig Lecomte. - Naar et Anslag paa Kongens Liv er mislykket to saa behjertede Mænd som Fieschi og Lecomte ere, da maa man antage, at endog de meest forbittrede Gemytter ville for Fremtiden lade sig afskrække fra at vove et Angreb imod en saa ophøiet Person, over hvem Forsynets beskjærmende Haand synes at hvile. Der var en Tid, da man kunde indbilde sig at Ludvig stod i Veien for en Republik eller for en Krig eller for Borgerkrig, eller for en af hine Tilstande, som Forblindede eller Ugudelige kunde have Lyst til at fremkalde. Men Jntet af alt Dette er nu afhængigt af Kongens Liv eller Død. En stærk Majoritet saavel i Kamrene som i Landet er stemt for alle Hovedpuncter i hans Politik, og hans Bortgang vilde efter al Sandsynlighed ikke bevirke den mindste Forandring. En saadan Tildragelse som det sidste Attentat maa iøvrigt være høist smigrende for Ludvig Philip; thi Udtrykkene af Nationens Deeltagelse vare ved det sidste Attentat almindeligere, havde en meere national Characteer, vare fri villigere, hjerteligere end ved de foregaaende Attentater."
Viborger Samler, 1846-05-14
Om den samme Begivenhed siger Journalen the Atlas J England have vi havt Oxford og Bean; men disse vare iønefaldende Undtagelser. - Udværter af Samfundet. Fieschi og hans Efterfølgere lige indtil Lecomte ere Typer af en meget talrig Klasse i Frankerig. Enhver af dem kan sige som hiin Romer: Trehundrede i min Stad ere beredte til at følge mit Exempel. - Denne Klasse er det sørgeligste Udspring af de værste Retninger af den offentlige Mening i Frankerig. Deres Forbrydelser have en lignende Kilde som den glødende Higen efter "Floire", der yttrer sig i Soldaterforetagenderne i Algerien eller i de høittravende Taler i Kamrene, som de Skrig, der udstødes imod det troløse Albion, der sætte en saa stor Deel af Paris i Bevægelse, som den utilbørlige Overvægt, som man i de høiere Arter af fransk Poeste og den plastiske Konst har indrømmet den klassiske Oldtids Voldshandlinger og Romernes blodige Selv syge, - kort, Alt dette udspringer af det franske Hang til at hæve den theatralske Flitterglands over den praktiske Virkelighed. Vel ere Fieschi og Lecomte kun Pøbelformer (blackgaard forms); vel forbander Frankerig deres Forbrydelser, men saalænge som Frankerig tragter efter snarere at være en stor end en lykkelig Nation, vil det stedse kunne frembringe en Fieschi og Lecomte."