JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-23
Bidrag til Oplysning af det Spørgsmaal, om der er virkelig eller kun tilsyneladende Pengemangel her i Landet?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-23
Jndenlandske Efterretninger. Musikdirector Göring, fra Wien, er i disse Dage ankommet her til Kjøbenhavn. Han er berømt som Violonist og har med stort Bifald ladet sig høre i Wien, St. Petersborg, Moskou og Stockholm. Han vil med det første nok ogsaa give en offentlig Concert her i Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-23
Det ny Anlæg i Rosenborg Hauge er nu færdig og bidrager meget til at forskjønne denne. De gamle Træer i Alleen langs med Rosenborg Slot og Plankeværket til Exerceerpladsen, saavelsom de gammeldags Marmorkugler, ere nu forsvundne og det Hele forvandlet til et engelsk Anlæg. Ved denne Forandring er det gamle ærværdige Slot kommet til at staae ganske frit, og tager sig nu overordentlig skjønt ud. Ogsaa Statuen, forestillende en Løve i Kamp med en Hest, er kommet til at staae friere; dog end bedre vil den tage sig ud, naar den kom til at staae ved Enden af Veien op ad Exerceerhuset, og saaledes som Samsons Støtten blev omgivet med et smukt Rækværk. Men den trænger meget til Restauration. Kong Christian d. Fjerde, som lod denne Gruppe forfærdige, lod tillige slaae en Skuepenge, hvorpaa den forestilles med denne Paaskrivt: Frustra te opponis, frenende caballe, leoniAlbus eras, rubeus, si mode pergis, eris eller paa Dansk efter Nyrup: Forgjeves vover Hest mod Løve sig i Strid, Ved Kampen vorder rød den Lød som før var hvid J Schlegels tydske Oversættelse af Slanges Historie om Christian den Fjerde, 3 Buch, S. 280. 281, er viist, at denne Billedstøtte er forfærdiget 1618 efter en Antique, og altsaa ikke, som man hidtil havde meent, skulde sigte til, at den lineborgske Hertug Georg i Aaret 1626 overgik fra det Kongelige Partie til det Keiserlige; et Forhold, som smertede Kongen meget. Men vistnok har Christian ved Medaillen, som sigtede til Sagen, ladet billedstøtten afgive et passende Symbol. Det luneborgske Vaaben forestilles ved en Hest, det danske ved Løven. (S. Kbhvns.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-23
Mærkværdigheder, af Statsr. F. Thaarup.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-23
Af Jndberetningen og Forestillingen fra Commissionen for det Classenske Fideicommis for 1823 sees, at siden Fideicommissets Begyndelse 1792, da det fra 280,881 Rdlr. i Panteforskrivninger og Actier havde arbeidet sig op til 441,748 Rdlr. i gammel Courant, men at denne Capital formedelst Tidsomstændigheder, Panters forandrede Priser, Debitorers Opbud, Actiers Fald, med mere, er forringet til 221,294 Rdlr. 78 s. samme Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-23
Blandede Efterretninger. Ved Missionsselskabet i London har man faaet følgende Efterretninger om Selinginsk i Sibirien. Selinginsk er en Militairpost, som ligger omtrent 160 Mile sydostlig for JrkuzkDens Befolkning udgjør, foruden adskillige Lands byers, omtrent 3000. J Omegnen boe 10 til 12 Tusind Buræter, der udgjøre de meest dannede Horder af dette Folk, og, efter Beliggenheden, optage den mellemste Plads blandt de østlig for Baikalsøen boende Mongoler. Norden for samme boer den stærke Chorinkiske Stamme, der tæller 30,000 Medlemmer, og sydligen det chinesiske Manschureis Mongoler. Buræterne have ingen særegen Regjerings forfatning. Hver Horde har sin Høvding eller Taischi, hvis Magt er meget indskrænket, og som egentlig ikke har nogen anden Indflydelse end den, hans Undersaatters Agtelse indrømmer ham. Daissangas danne et Slags Adel, og kunne, som Hoveder for mægtige Familier, virke kraftigen paa Folket. De forskjellige Horder have deres Tempel eller Kuhrmirnas, som hos de rige Corinsker ere bygte af Steen, og hos de øvrige af Træ. J Almindelighed ere disse Mongoler, selv i Dogmerne af deres afsindige Religion, kun slet underviste. Efter deres Begreber ere de ikke engang forpligtede til at lære at kjende samme, naar de kun opramse de i et dem ubekiendt Sprog forfattede Bønner, og udøve nogle Religionsskikke, hvorved Umagen at bruge Eftertanke spares dem. J den Henseende passer deres Religion fortræffeligen til deres Aandsdorskhed. Menneskenes Skygge, sige de, er deres Gud, der overalt ledsager dem, men kun er synlig, naar Solen skinner. - Det til det høieste Væsens Dyrkelse bestemte Sted bestaaer af omtrent et Dusin Træbygninger af forskjellig Størrelse, bygte ved Siden af hverandre. De Begreber, som Folket har om Materie og Bevægelse, have ledet samme til en simpel Maade, at tilbede Guddommen paaBuræterne betjene sig af et paa en lang Strimmel skreven Bøn, som de hænge paa et Sted, hvor det let kan sættes i Bevægelse af Vinden og de Forbigaaende. De vikle vel ogsaa samme omkring Stammen af smaa Veirmøller, som man hyppigen seer dem i Hauger, for at skræmme Fugle. Ofte staae paa et eneste Sted hundrede saadanne Veirmøller. Paa Tagene af Capellerne hænge saa mange af disse Bønner, at man ikke kan gjøre et Skridt, uden at sætte een af dem i Bevægelse. Det samme mekaniske System, anvender man ogsaa til Privatbehov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-23
Missionairerne saae ved et Besøg, som de aflagde hos een af de første Høvdinger for Buræterne i Selinginsk, en Stang uden for sammes Huus, paa hvilket et med Bønner beskrevet Stykke grovt Lærred var befæstet. Da denne Pialt bestandig bevæges af Vinden, og saaledes hæver sig til Guddommen, saa sparer den La man Umagen, at fremsige Bønnerne. Disse Lamaes eneste Forretning var, at tælle Kuglerne i en Rosenkrands, ved Hielp af en, paa følgende Maade forfærdiget, Maskine. Denne var et Slags Tønde, der hvilede paa fire Fødder, og indbefattede Bønner. Paa den yderste Side var der befæstet et Reb, som Lamaen trak ved, og saaledes bragte een Bøn efter den anden for Lyset. Paa andre Steder sysselsætte Lamaerne sig med at skjære Bønner i Træblokke, der sædvanligen ere 15 Tommer lange og 4 brede. Bogstaverne anbringes paa hver Side af Blokken med stor Nethed. J det af Missionairerne beboede Værelse var en lignende, men noget større Blok ophængt, paa hvilken intet uden de Ord: omma nibad me hom, der betyde omtrent: Gud forbarme sig over os, vare indskaarne. Lignende Bønner trykkes paa et Slags hvidt Klæde, og paa Lamas og andre fornemme Personers Grave seer man en Mængde Stykker af dette Klæde ophængt med Reb paa Stange. Paa een af Gravene fandtes over 100 Stykker saadant paatrykt Klæde, som Vinden drev sit Spil med. Paa disse fandtes Bønnens Ord over 600 Gange gjentagne. Lamaernes store Myndighed kan man slutte af følgende Exempel. Da een af Missionairerne vilde gaae ind i eet af hine Templer, forbød en udenfor Døren staaende Lama ham dette, under det Paaskud, at Storlama i det Jnderevar sysselsat med at uddrive en ond Aand. Virkeligen trængte en frygtelig Allarm frem fra samme. Trommer og andre Instrumenter hørtes. Ved det Foregivende, som havde de Magt over alle onde Aander, og den Evne, at see indi Fremtiden, vide disse Lamaer at forskaffe sig Agtelse og Beundring hos dette Folk. J Begyndelsen af Aaret forfærdige de et Slags Calender, i hvilken de indføre alle de lykkelige og ulykkelige Dage, der i Aarets Løb ville forekomme. Med denne Almanak raadfører Folket sig hver Gang, naar det vil foretage en Reise, slutte en Handel, eller indlade sig i noget vigtigt Foretagende. Man viste Missionairerne adskillige Kalvebeen, der hidrørte fra forhenværende Offere, og paa hvilke der fandtes Bønner i det thibetanske og mongolske Sprog. Disse Bønner skulle forestille et Slags Messe in requiem for de Døde. Man kjøber dem sædvanligen til Brug ved Ceremonierne ved en Tashis eller en anden rig Buræters Ligbegjængelse for en Trediedeel af det Qvæg, den Afdøde eiede. En for kort Tid siden død Tashis Begravelse kostede 10,000 Pd. St. Buræterne leve som Nomader, ere blide og gjæstfrie. Deres Rigdom bestaaer af Hjorder, som de formedelst Græsgangene maa adskille i forskjellige Afdelinger. Sielden finder man flere end 10 til 12, og sædvanligen kun 3 eller 4 Telte sammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-23
Efter A. Balbis nyeste Statistik over Kongeriget Portugal havde dette Land med Algarve paa 1,771 1/2 Mile 3, 173,000 Jndb., og hele Monarkiet, Colonierne iberegnede, paa 165, 1835, M. 9,379, 410 Jndb., hvoraf, som bekjendt, Brasilien nu harnemanciperet sig. Cleresiet dette Land har aldrig bestaaet af flere (?) end 29,000 Hoveder, hvoriblandt 18000 verdslig Geistlige, 6,292 Klostergeistlige og 4,430 Nonner. J Aaret 1821 gaves 360 Munkeklostere, med 5,760 Munke og 607,750,000 Reis Indkomster, 5 Militairklostere med 106 Munke, 66 Lægbrødre og 31,343,437 Reis Jndkomster, og 138 Nonneklostere med 3,093 Nonner og Novizer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-23
J Aaret 1819 blev i Sverrig indførte udenlandske Varer for 941,202 Rd. til Vands og 205,805 Rdlr. til Lands, og i Aaret 1820. for 1,164,544 Rd. til Vands og 156,856 Rd. til Lands. Værdien af de fra Sverrig til Norge til Vands indførte Producter udgjorde 1817 832,307 Rd., de til Lands 218,255, og 1820. de til Vands 221,889 Rdlr. og de til Lands 236,260 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-23
Kjøbenhavns Børs d. 23 September. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 2. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 80 a 802 Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - No Sedler 14 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 60 3/4 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-23
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Hede
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20000 FORo Tyvende Aargang. No. 77. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 September 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Den unge Daarlighed i broget Dragt Dem vinker. - Vee det Par, som følger. Hist Stolthed staaer i al sin Flitterpragt, Her Gierrighed, bag Slør, sin Grimhed dølger. Men aldrig de det høie Tempel naae, Som blandt dem valgte en Ledsagerinde. Med hvide Rosers Krands hist feer jeg staae En ædel høi, en evig yndig Qvinde. Det er den hulde Dyd, som rækker Møen Haand, Fornuft og Overlæg til Manden træder. Naar disse trende snoe om Parret helligt Baand, Som Genius da følger Livets Glæder. Og aldrig visne skal den Rosenkrands, Den milde Dyd paa Brudens Jsse sætter; Og evig straale skal i hellig Glands Den grønne Krands, Fornuften Manden fletter. Til Templet begge gaae med sikkre Fjed, Religion sin Fakkel for dem tænder, Og hellig som Algodheds Kierlighed Nu deres Elskovs Kjærte brænder. Siig Adam Moltke, om Du ahner ei, Hvo Din Marie Rosenkrandsen binder; O, Din Lovise paa sin Stiernevei, Jndflettede den med Himmelens Kierminder. Til Myrthetemplet hist Dig og Din Brud Velsignende Hun som Seraph ledsager, Og Amen, Amen, Sign Dem Gud Fiirstemmet Fædrene gjentager. Marie Knuth. Din ædle valgte Ven Gav Dana Egens Krands til varigt Smykke. Lovise, Englen, saae fra Himmelen, At end fuldkommen ei var Mandens Lykke; Af hendes Haand Du Myrthegrenen tog, Den skulde Du i Egekrandsen vinde. Hun kaldte, da for Gud hun Harpen slog, Dig Ludvigs Moder, Moltkes troe Mandinde. J. M. Jessen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Den 19de September, om Aftenen Kl. 10, indstrandede paa Huusby Klitte, 4 1/2 Mile fra Ringkjøbing, Fregatten Barton fra Hull, paa 450 Tons, bestemt til St. Petersborg. Den af 18 Mand bestaaende Besætning blev frelst. Skibet, som førte Canoner, og havde Jernkjæder istedet for Ankertoug, ventede man at faae bjerget. En engelsk Veddeløberhest, der havde kostet 250 Pd. St. og i to Nætter og een Dag opholdt Livet i det vandfyldte Skibsrum, blev saavel som et for en russisk Fyrstinde bestemt Fortepiano, reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Sognepræsten til Taarnby paa Amager,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Hr. L. D. Bruun, indbyder Menneskevenner til at yde Gaardmanden Ole Hansen, hvis Gaard i Sundbyster, d. 16 Sept., da Familien laae i den dybeste Søvn, blev tændt af Lynild og lagt i Aske, uden at de Ulykkelige kunde redde andet end Livet, deres Køer og en Hest, en hielpsom Haand. Veldædige Bidrag kunne enten sendes til Hr. Bruun selv, eller til den gyldendalske Boglade i Klareboderne No. 8. Anmeld. vil gjøre Menneskevenner opmærksom paa, at denne ulykkelige Familie saa meget mere fortjener deres Velgiørenhed, som Gaarden allerede for 9 Aar siden har været afbrændt, og derpaa af ny er blevet opbygget, som kun Gaarden og Bygningerne, men intet af Sæden eller Bohavet har været assureret, og den saa uforskyldt og af en saa pludselig Ulykke rammede Familie er bekjendt for sin udmærkede Flid og Stræbsomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Bemærkninger over Napoleon. (Af Las Cases.) Napoleon havde aldeles ikke en saa stærk Constitution, som man i Almindelighed antager og jeg selv havde formodet. Han var stærk af Lemmer, men hans Fibre vare meget bløde. Skjøndt hans Bryst var meget bredt, havde han dog stedse Snue. Hans Legeme fornam den ubetydeligste udvortes Indflydelse; Lugten af en ny Maling kunde gjøre ham syg. De simpleste Retter og den mindste Fugtighed virkede strax paa ham. Hans Legeme var intet mindre end jernstærkt, saaledes som man har troet; kun hans Aand var det. Man kjender hans uhyre Anstrængelse udenlands og hans uophørlige Arbeiden hjemme. Aldrig har nogen Souverain lignet ham i legemlige Anstrængelser. Det mærkeligste, man anfører om ham, er hans Post ridt fra Valladolid til Turgos (35 spanske Mile) i 5 1/2 Timer, over 7 (franske) Mile i een Time. Keiseren, i Fare for at falde i Guerillas Hænder, var afreist med et talrigt følge, men overalt bleve Folk tilbage, saa at Napoleon næsten ankom allene. Man anfører endnu et Ridt fra Wien paa Sunering (1620 Mile) hvor han spiste Frokost, og strax derpaa vendte tilbage. Man saae ham ofte paa Jagten tilbagelægge 36 Mile; hans mindste Ridt udgjorde 15 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Blandede Efterretninger. Prof. juris Dr. Gaupp i Breslau har paa en videnskabelig Reise igjennem Jtalien fundet i det Kgl. Bibliothek i Neapel 4 Blade af et gammelt Manuskript af Pandecterne, der, efter største Sandsynlighed, er fra det syvende Aarhundrede. Den Coder, der indbefatter samme, er heel igjennem rescriberet; Grammatikeren Charisius og et Fragment af Angstasius (VitæPontificum) det ældste, man hidtil kjender, udgjør den øverste Text. Saare mærkeligt er i disse Blade den, paa ubetydelige Smaating nær, næsten heel igjennem store Overensstemmelse med den florentinske Text af Pandecterne, hvorved den sidste altsaa faaer en ny Autoritet. Dr. Gaupp agter med det første at udgive et diplomatisk tro Aftryk af hine Fragmenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
J forrige Vinter var Antallet af de Studerende i Göttingen 1420. Deriblandt vare 4 Prindser, af Brunsvig, Leinigen og begge Prindser af Solm. 270 studere Theologie, 730 Lovkyndighed, 225 Lægekonsten og 195 Philosophie og Philologie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
J St. Petersborg er et Medailleur-Jnstitut, hvori 24 Elever undervises i Medailleur- og Graveerkonsten og i Voxbosseren; men de nyde derhos ogsaa Underviisning i Mathematik, Chemie, Mineralogie, Historie &c. Efter en nyligen føjet Foranstaltning undervises de ogsaa i Steenskjæren, Kamee, Ontaglio, saavelsom i Mosaik, hvortil Sibirien leverer fortræffelige Materialier. Til denne Konstgreens Behov har Keiseren foræret den berømte Farsettiske Samling af Afstøbninger af Videnskabersacademiets skjønneste Oldtidskonstværker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
J London døde nyligen to Mænd, der i mange Aar stode i stor Agtelse som Konstnere og Lærde. Den ene var den berømte Korttegner A. Arrowsmith. Den anden Joseph Nollikens. en Billedhugger, især berømt af en Venus, som han har arbeidet paa den største Deel af sit Liv. Hans til Gierrighed grændsende Paaholdenhed satte ham istand til at samle en stor Formue, den største, nogen Konstner i Engelland har efterladt, omtrent 250,000 Pd. 50,000 har han testamenteret Kongen, og ligesaa meget en Hr. Douce, een af Shakespears Fortolkere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
J de americanske Fristater vil man have lagt Mærke til, at de til Straffeanstalter dømte Forbryderes Tal meget har formindsket sig. J Straffehuset i Pensylvanien bleve, da den gamle Indretning endnu fandt Sted, indsatte henved 600 i 3 Aar, og nu komme kun 250 derind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
J Newyork kom af 349 løsladte Forbrydere, kun 29 igjen i Straffeanstalten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Efter den af Hassel udgivne store Geographie udvandre aarligen fra Europa 15,000 Mennesker til America. Om 20 Aar vil Europa, om Udvandringen saaledes ustandset vedbliver, have mistet 300,000 Jndbyggere, et Savn, der let vil erstattes ved Vaccinationens almindelige Indførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Engellands Krigsmarine bestaaer nu af 51, Skibe, hvoraf 121 ere udrustede og føre 3,232. Canoner; 86 ere under Bygning; de øvrige ere aftaklede. I hiint Tal ere 76 Skibe af hver Størrelse, der ansees for tjenestedygtige, ikke indbefattede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Den 6te Oct. 1821 høitideligholdte Gouverneuren i St. Peters og Pauls Havn i Kamtschatka et Jubilæum, i Anledning af den af Peter den Store udstedte Skibsfartsact, ved en glimrende Fest. Ved denne Leilighed blev aabnet en Subskription til et Mindemærke for den bekiendte Søfarer Bering. Værket skulde, med en passende Jndskrift, forfærdiges i Macao, og man haabede, at kunne oprette det i Høsten 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Kjøbenhavns Børs, d. 26 September. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 80 a 80 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 1/2 a 14 3/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
(Jndsendt.) Blækhornets Priis. En Skrivers Blækhorn er hans Nærings rige Kilde, hvis den udtørret blev, det vilde gaae ham ilde; dog Trøst, at Mange - Mange trænge (for rede Sølv og Tegn og Penge) til Udskrift af den store Bog, der burde gjøre Daaren klog. Dog viid, at man kan sig forsynde ved Raadstuesager at forkynde det var hiin Borgemesters Lære, der ikke for sin Hjertenskiere, som Raadstuesag, tør aabenbare. de Pletter, ham tilføjet vare, ved Blækkets Sprudlen paa sin Klud, der sig dog vel lod vadske ud(skjøndt man just derfor ei saa lige, om alle Pletter det kan sige). En Skriver bør ved saadan Lære, taus og betænksom stedse være, om han end ikke hos de Skjønne derved vil gjøre Hoser grønne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-27
Den ærede Jndsender af Afhandlingen Nok en Anskuelse om Pengemangel a. ombedes at melde sig hos Udgiveren. Kibbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-30
Nyeste ilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 78. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 September 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-30
Den upartisk dømmende Efterverden vil maaskee dele Æren for det lykkelige Udfald imellem den begge, men laste Ministeren allene; den vil ik kalde Potemkin en stor, men en overordentlig Mand, og naar man vil betegne ham ganskrigtigen, vil man forestille ham som det russiske Riges sande Sindbilled, saaledes som det var den Gang beskaffent. - Potemkins Legeme var af overordentlig Størrelse, ligesom Rusland, i hans Kundskaber gaves dyrkede og øde Deele. Man saae deri ogsaa Billedet af Asien og Enropa, af Tatarer og Cosakker; det ellevte Aarhundredes bondeagtige Væsen og det attende Aarhundredes Luxus, Kjerlighed til Videnskaberne og Konsterne, og klosterlig Lettroenhed; Civilisationens glimrende Frugter, og adskillige Spor af de ældre Sæders Raahed. Kort, om jeg saa maa sige, hans aabne og hans lukkede Øie mindede om det stedse aabne sorte Hav og om Nordhavet, der i saa lang Tid er spærret at Iis. - Denne Skildring kunde synes overdreven, men hvo, som har kjendt Potemkin, vil stadfæste sammes Rigtighed. Denne Mand havde store Feil, men uden dem vilde han hverken have behersket sin Keiserinde eller sit Land. - Var Cathrine kommet sildigere til Regjeringen, saa vilde sandsynligviis hendes Valg ikke være faldet paa en Minister, hvis Fortjenester saa meget og ved saa mange Feil og Særheder fordunkles" J Anledning af mine bemærkninger om den indbyrdes Undervisning i No. 68 af dette Blad, maa jeg herved gjøre Læserne opmærksomme paa, at disse aldeles ikke ere sigtede til nogen Skole i Kjøbenhavn, hvor denne Methode er indført, hvilket er indlysende, da jeg aldrig har seet dem. Endvidere har jeg senere fundet, at i ovenmeldte bemærkninger findes Udtryk, som "Methodens uhyre Feil at være overdrevne, og altsaa ei vel valgte, hvilke jeg altsaa ønsker, at Læserne ville gunstigst ansee som forandrede. Og endelig skylder jeg Sandheden at tilstaae, som Modsætning af mine forhen yttrede Meninger om denne Methode, at jeg for kort siden var nærværende ved en Examen med tvende Drenge, der bleve dimitterede fra den indbyrdes Underviisning, hvilke læste meget godt. Forfatteren. til de i No. 68 indrykkede bemærkninger om den indb. Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-30
Da Europas Opmærksomhed i dette Øieblik er henvendt paa Cadix, som de franske Bomber nu spille mod, saa vil efterfølgende levende Skildring af denne verdensberømte Fæstning sikkerligen læses med Deeltagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-30
Jmidlertid ville de fleste Læsere allerede have giettet, at det egentlig er den smalleste Deel af Jordtungen, ved hvis bredere Ende Cadix ligger Man overseer paa høire Side den hele Bug med alle dens Afdelinger og Viger, ligesom den Masteskov, der strækker sig lige fra Caraka til Cadix, man seer foran sig Stadens glindsende Huse med dens Volde og Taarne, og paa venstre Side det vide Occan, paa hvilket Fortet San Sebastian synes at svømme, da det er bygget paa en smaal Sandstrækning, som løber udfra Landtungen, og oversvømmes ved Flodtiden. Veien fjerner sig omsider meget fra Havet, og bliver bredere, men er ganske øde. Kun ganske nær ved Cadix finder man en Række af smukke Huse, en liden Kirke, og paa begge Sider, fiirkantede Havneanlæg, som ere indhegnede med grønt Stakit. Man passerer nu Porten, og seer ved Enden af Fæstningsværkerne paa høire Haand Bugten, paa venstre Occanct, og er paa faa Minutter i Cadix. En fri Plads, og nogle gode Bygninger gjøre et behageligt Jndtryk, men den snevre Vei, som løber under Volden, vilde tilintetgjøre det, dersom Plaza de la mar ved Søeporten ikke igjen fornyede det. (Fortsættes.)