Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-01-05
Jeg ønsker oprigtig, at mine høie og gunstige Læsere i dette nye og flere Aar maa have Lykke og Fremgang i alt hvad de sig lovlig, fornuftig og retsindig foretage. Gid det altid maa gaae Bergens Bye og hver dens patriotiske Jndbygger vel. Gid Orden og Enighed, disse kraftige Læge-Midler, maa redde Byen fra dens ellers visse Undergang. Sager Vinde Lyst og Egennytte nogen Sæd til Uorden og Splid, saa gid den maa qvæles længe førend den fæster Rødder og opvoxer til almindelig Skade. Saadant ønskes med Ord og velmenende Hierte af den som med tilbørlig Soumission, og Høiagtelse henlever Høie og gunstige Læseres, Addresse-Contoiret i Bergen. den 2den Januar. 1767. underdanigste, ydmyge og ærbødige Tje O. Brøse. Dette er indsendt. Kiære Phillaletha. Jeg takker Dig for Underretningen om de hos Eder Bergen brugelige Jule-Gaver. Jeg seer deraf baade hvor trykkende samme er baad, for dem, som noget har at sælge, i Henseende til de tvende første Slags Betlere og for alle Familier i Henseende til det 3die Slags Betlere. Thi anderledes kand man ei betitle dem, som løde efter lige Gaver, Jeg seer og dine Tanker, om hvorledes den Uskik bedst kunde afskaffes nemlig ved Øvrighedens Foranstaltning og Hjælp. Jeg vil en tale stort om det 3die Slags Betlere, nemlig Vægtere, Vaskersker, Kiørere, Dragere, Natmand o. s. v. De Gaver, som disse faae, bestaae (t saavidt jeg har hørt.) mest i et JuleLys eller to. Og om nogle af disse faae et Stykke Mad eller et Par Skilling til; saa udarmer det et Stierne, og dog kommer vel med hos disserfattige Folk. Derimod de Gaver, som de Sælgende enten en gros eller detail, maa udgive til dem, som kiøbe hos dennem, er af større Vigtighed. Betlerne ere her af større Mængde og uddertiden af mere Anseende end de ovenmeldte 3de Slags. De lade sig derfor ei afspise med saa lidt, som hine. Skulde man forbyde Vægtere, Kiørene o. s. v. at gaae om efter et Jule-Lys. Hvad vilde De tænke, naar de saa enten Korn-Varer, i Tønde-Tal, Viner i Ankertal og andre Varer, efter andet Maal og Vegt at kiøres eller bæres hen til, jeg veed ei selv hvor, Mon de ej sukkende vil sige med Poeten: vexant censura columbas, Var det derfor ei bedst at lade disse 3de Slags Betlere gaae i Roe. De fleste gir dem er mere end de synes taaleligt at være. Og skulde man anordne noget dem angaaende, var dette ene kun fornøden, at, om saadanne brugte en skiden Mund, hvor de enten intet fik, eller efter deres ker fik kun lidet, der skulde de strax sættes ind Ta paa Eders Tugt-Huus og sidde i mindste til hel tige 3 Kongers Dag var over og arbeide under Pidske hver Søgne-Dag. De holdt sig nok i Skindet en anden Jul. Og jeg veed, at Eders Tugt-Huus er ventelig i Stand til at modtage alle, som indleveres, samt skaffe dem Arbeide, om der og vare 1000 Hænder. Det var Skam ellers. Men de Gaver, som de Kiøbende faaer af de Sælgende, baade de Kiøbende i Byen og af Landet, ja undertiden de Sælgende af Landet, faaer af en Borger, om han skal blive i Borgerens Handel, de ere af større Vigtighed og ventelig maa trykke mange af Eders Jndbyggere. Jeg er enig med Dig udi, at disse Feiler burde afskaffes for sine ønde Følgers Skyld, der flyder deraf og Du selv melder noget om. Men Spørsmaalet er hvorledes bedst? Jeg tilstaaer og hvad Du siger, nemlig, at det er nemmeligt at Jndbyggerne selv skulde blive enige om at afskaffe det. Net Egennyttighed og Misundelse holder de fleste fra Reformation. Og naar har man vel hørt, at mange Mennesker bleve enige om at befordre almindelig Nytte, End ikke i den bedst indrettede, og ordentligste Stad? Hvor vil J da vente saahan Enighed? Ja, vil du sige, saa er ingen anden Raad end at Øvrigheden kommer til Hjælp og forbyder disse Jule Gaver og Uskikke. Ved nok, kiere Ven! Naar nu Øvrigheden giør Forbud, skal da Forbudet ei overholdes, Thi hvad nytter en god Lov, naar den ei nøiagtig overholdes, Vi have alt for mange Exempler derpaa. Mener du, at end og tyve Politie=Betiente, om J formaaede at lønne saa mange, kunde nøie overholde bemeldte Forbud, om de end og kunde være redelige, Jeg tviler derpaa. Du vil vel spørge: Paa hvad Maade da, Jeg svarer, efter mit enfoldige Landsbye-Begreb, med det bekiendte Ordsprog: Sublata cansa, tollitur Effectus, Kunde man udfinde hvad der er Aarsag til denne og andre Uskikke hos Eder og man kunde rydde den af Veien; saa vilde Askikken, om ei gandske og paa een Gang, saa dog lidt efter Haanden og med Tiden ophøre. Jeg har hørt mange brave Folk hos Eder klage over den Uorden, som er i eders Handel, og de mange Uskikke og Uleiligheder deraf følge. Jeg tænker den Uskik med Jule Gaver, som har voxet med forrige Tider, flyder og deraf. J ere strænge nok mod Haandverks Folk med Lav og strænge Artikler. Men Handels Mand kand enhver blive, enten han har lært noget af Handelen eller ei. Matroser, unge Piger, Sælge=Qvinder og Tieneste Piger ere jo Handlere og Kiøbmænd. Afskaf Uorden i Negocen og bring den i en skarp og nøiagtig Orden lidt efter lidt, saa tænker jeg, at den Ustik med JuleGaver saavelsom andre Uskikke, efter Haanden vil ophøre. Jeg ønsker Dig og hele Byen et glæde ligt Nyt Aar, nye men bedre Skikke og eders Reformator Forstand, Redelighed og Taalmodighed. Thi der vil Taalmodighed til at rense Augiæ Stald. Jeg er din skyldig Ven og Tiener, Langedalen den 23de Decembr. 1766. Agriedla.