Berlingske Tidende, 1813-04-26
(1813 De som maatte have noget at fordre udi afg. Skil ver Johan Østrups Stervboe, indfaldes herved med Tolv Ugers Varsel til udi den Kongelige Lands Overrets samt 11 og Stadsrets Skifte=Commission at anmelde og godtgiøre deres Forderi er Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitime og paasee deres Arveret. (17 1812 & 13) De som maatte have noget at fordre udi afg. Musqvetter Jens Pedersen Aallesorups Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til udi den Kongelige LandsOverret samt Hof og Stadsrets Skifte=Commission at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at ligitimere og paasee deres Arveret. J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 3die April a 1813, saa lydende: i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig og Holten. Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, giøre vitterligt: at Vi, efter Os elskerige Niels Wisleff Giertsen, Asse for i Christiansands Stifts Overret, og to Kiøbmand Chrinian Gierdrum af vor Kiøbsær Christiansand, deres, som Skifte=Commissarier efter afgangne Consul Dandeel Jsaach hen, herom gjorte allerunderdanigst Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, i at de ved Proclarta sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den altonaiske Mercur, samt Christiansands Addresse-Contoirets Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte Daniel Jsaachsen, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tie Forløb for Stifte=Commissarierne at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder i samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have og at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 3die April 1813. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Maj stæts allernaadigste Befaling, Kaas. Cold. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Bentley. Bevilling for Skifte=Commissarierne i afg. Consul DauteJsaachsens Boe, til ved Proclama i Aviserne at indkaldStervboets Creditorer. Læst inden Christiansands Byeting den 6te April 1813, i Justits=Protocollen extraheret, og udi Brevpogen paa Polio 99 ordlydende indført. Herfor betalt Byefogden 12 s. og Byeskriveren 36 s., samt til Kongens Casse 20 sk. og til Jusen andet 4 s., tilsammen To i og Halvsterdesindstyve Skilling Rigsvant testerer, Lahn. van Kervel. Læst i Christiansands Stifts Overret den 7de April 1813, extraheret Justits=Protocollen, og ordret indført i Brevbogen. Kiersgaard, Justits=Seer tair. Jndkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle de, som maatte have at fordre efter bemeldte afdøre Consul Dante, Jsaachsen, til saadant deres Krav af hvad Nav nævnes kan for undertegnede Skifte=Commissarier inden foreskrevne TidForløb at anmelde og beviisliggiøre. Christiansand, den 8de April 1813. N. W. Giertsen. C. Gierdrum. Vachdem der fransische Kaper la bonne Cecilie Capt. Joh. Nic. FuchJ das schwedische Galligschiff Flint og ferdig Capt. Alexander Nielsen, Sibberg am 30ste Marz 1811 picher aufgebracht, und man seit geraumer Zeit, meder von den Abecendes Kapers noch von den Rhedern des aufgebrachten Schiffes einige Nachricht erhalten, letteres aber und denen Ladung dem Verderden aurgente sin jo werden nunmehr en Ger af heit hochster Verfigung det Kiøn Schlew. Holst. Lanzley vom 30ste og Mts alle diesenigen melche Anlich an das Eigenthum des vorerwahnter schmed. Schiffes Flink og ferde og haven vermeinen, piedurch peremplorisch anfgefordert, das sie, un, og Einheimische vinnen 6, Auswartige aber pravia procuratura ad acte saa her foro innen 12 Wachen, ange rechnet von der ersten Bekanmmahun dieses Proclam, im hiesigen Stads secretariat sich melden, die idre anforüche begrundenden Documente vor zeigen, daron beglandte Adschristen blom Protocolle lassen, und dann etter gemartigen solen W. R. Sollten sich der over die Egenthumer binnen gedachter Frist nicht melden, so mild besaaes Schisken de raadung offentlich dom Magistrate verkault und i et dem daraus zu idsenden Gelde den Gesetzen gimat verfaren Verden. Wanach Beykommende sich nu achten Gegeden Burg in Curia, den 5te April 1813. Birgermester ud Rath hieseld. L. S. Ded vor mehveren Jahren verstordenen hiesigen Bürgers und UhrmacherBerent Christian Hansen nacha lassene Wittwe, mit Namer, Magdalen, ist nanmebro auch am 24sten Mart. d. J. mit Tode abgegangen, und meil die Erven zum Theil undekannt sind, die Erlauun, eines Proclams zur Berichtinung fores Nachraabes deril: worden. Jndem dader bemerkt wird, das ne Erolasserin den eingeogenen Nachrichten zuselge in Tøndern geburtig, und eine Tochter des langst verstorgenen døftige Bør gers und Lodgarbers wie auch Tageldyners Jacob Johannsen Rung gewesen seyn soll, werden hieburch alle und jede, welche an den Nachlag ver defunctae Erb. oder nu etwanige forlige Anførsth. und Forderungen, ste ruhren her aus peschem Grunde sit wollen imgleichen viesenigen, melche dem Nachlas etma mit Schulden verhatte sind, over dann gehdrige Plandstukke in Handen haben mogten, en for allemaal mithin peremtorie sub poena præclusi et perpetui silentii, dupli und bey Vexlust des Plandrechts borgrinden und beredliget, sich, und zwar dit Enheimischen inder halb, die Antartigen over unter Bestellung det Actonprocuratur binnen 12 Wochen vom Tage der legten Bekaantmachung oreses Proclams angerechnet im hiesigen Stadsserretariat mit thren Erd und etwanigen sonstigen Ansprüchen zu melden, und gehdrige Angade zu thun, ihre in Handen habenden, zur Begrundung ihres Erbrechts und ihrer sonstigen Forderungen denenden Documente in origine zu pirducten und davon beglaubigte Aaschriften høy dem Angadeprotocoll zurückulassen, demachs aber das meere zu gewartign. Flensburg, den raten April 1813. Prisident, Bürgermestere und Rath. J. Jensen.