JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
J Rand. Av. læses følgende Digt om Folkeforsamlingen i Sommersted: For Eder man gjorde det rigtignok snævert, Som stedse, man trak med den gamle Hævert, For at udtappe Spiritussen og blande. Den Overrest med fortyndende Vande; Men der kom for meget, og Karret sprang, Jal Stuen i Sommersted blev Jer for trang; Thi sprængte J Væggene – løsrev de Baand, Der meer ei kan kue en fædrelandsk Aand. Godnat med den Hævert, den kan ei ophæve Det Forbund som sluttes af Dannemænd gjæve; Ei romerske Ret, eller "Clerkelatin, Kan længer fordærve den Sjælenes Viin. Med Glæde vi see, at I ere iværk Med den at omtappe; men propper den stærk, Paa Skamlingebanke forsamler Jer lidt Der er høit til Loftet, til Væggene vidt; Kom begge Lorenzener, Peter og Ris, Kom Posselt, kom Alle og Hver, som er vis Paa Maalet og Sigtet – Du Sommersted Skov Nu spør Du ei Haderslev-Værten og Lov. Hos Eder et Folkeliv herlig er vakt, Har Borger og Bonde fra Hyrderne bragt God Morgen, God Morgen, Og Dagen end bedre! Den Dag og den Jld skal man feire og hædre, Mens danske Tunger har Magt sig at røre, Og danske Sværd holder Fjender fra Døre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Befordring. Sognepræst for Aske Menighed, J. C.P. Jedrosky, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Munkeboe Menighed i Fyen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Ved Tallotteriets 1553 Trækning i Kjøbenhavn udkom: De Nykjøbing den 6te April. J Mandags indstrandede paa Bøtts Fang her paa Falster Skonnerten De tre Sødskende, Capt. Olsvig af Christiansand, bestemt til Wismar med en Ladning Sild. Besætningen er frelst, men hvorvidt Skib og Ladning vil kunne bjerges, vides endnu ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Reisende fra den 29de Marts til den 5te April 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Forpagter Møller; Apotheker Schmidt; D. Jensdatter; Handelsbetjent Kragh. Med Personposten, Mad. Jæger med Datter; Stud. Müller, Kjøbmand Kroyer, Kammerjunker v. Wichfeldt; Frøken Hincheldey; Jomfru Rousing; Procurator Tidemand; Mad. Seehausen; Fuldm. Rosenkilde. Udenfor Posterne: Landmand Siegfert, Kjøbmand Schuler; Asses for Aagaard. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Kjøbmand Kroyer; Studenterne Ibsen og Thune; Hr. Mackeprang; Jomfru Eriksen; Hr. Harder. Med Personposten: Cancellieraad Fasting; Fuldm. Møller; Jomfru Sidenius; Greve Ahlefeldt; Hr. Winding. Udenfor Posterne: Hr. Revenberg; Handelsreisende Melchiør, Grom og Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Udenlandske Efterretninger. J Politikken er det for Øieblikket overmaade magert paa Nyheder. Det engelske Parlament vedbliver at beskjæftige sig med ubetydelige Gjenstande, som endog i Landet selv kun vækker liden eller ingen Jnteresse, og Bladene spotte bittert over, at man i længere Tid har drøftet og derpaa antaget et Forslag til at lindre Hundenes Nød ved at forbyde at bruge dem til at trække Vogne, medens alle Forslag til at lindre den overordentlige Nød blandt Menneskene strax blive afviste. – J begge Huse, har man rettet Spørgsmaal til Ministrene angaaende Otaheitis Besættelse, og de have svaret, at England aldeles ingen Grund havde til at være misfornøiet med dette Skridt af den franske Regjering, men snarere maatte glæde sig derover, samt at den franske Regjering har givet den tilfredsstillende Erklæring, i enhver Henseende at ville beskytte og understøtte de engelske (protestantiske) Missionairer og andre paa Øerne bosiddende eller reisende. Englændere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
J Frankrig har Hertugen af Remours været i Fare for at friste den samme Skjæbne, som i forrige Aar bortrev hans ældste Broder. Han kjørte nemlig paa Landet, og Vognen var i stærk Fart, da pludselig den ene Forløber styrtede; den derefter følgende Hest faldt over den og Vognen var nær væltet, hvorfor Prindsen i samme Øieblik rev Vogndøren op og sprang ud paa Veien, men kom heldigviis ubeskadiget derfra. At hele Paris i de følgende Dage underholdt sig om dette Tilfælde kan imidlertid tjene til at bevise Tomheden paa vigtige politiske Gjenstande. - Paa Fæstningsværkerne og Paris arbeides nu med fordobblet Jver. J de serbiske Anliggender er hidtil ingen Forandring foregaaet. J en Artikel fra Wien om denne Gjenstand hedder det: Vore orientalske Forhold forme sig stedse meere forviklet. Endnu hænger det serbiske Spørgsmaal som Demoklesværdet truende over den europæiske Fred, og endnu stedse synes Østerrig ubestemt paa hvilket Parti det skal tage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Blandinger. J et svensk Jernstøberi, det saakaldte ackerske, der tilhører Baron Martin v. Wahrendorff, skal det nu fuldkommen være lykkedes at støbe Kanoner, der kunne lades bagfra. Fra samme Støberi. leveres ogsaa hele Kirketaarne af støbt Jern, efter skjønne gothiske Mønstre, og baade billigere og varigere, end de af Steen opførte. Ridderholms Kirken i Stockholm, der i Aaret 1835 tildeels afbrændte ved Lynild, har faaet et saadant Taarn af Jern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Jndsendt.) Cometen. Saa er han reist, den store Ubekjendte inden man engang kunde faae ham rigtig at see i Ansigtet. Men er der da Jngen der saae ham, da han kom, Eller er det kanskee den samme, som kom ifjor ved Juletider og stod af i den forgyldte Drage, og, som man sagde, skulde have en Conference med Hr. v. Vega i Lyren, See De kunde faae mig det at vide. Vore diplomatiske Observateurer paa Rundetaarn nytter det vist ikke at spørge derom, de svare ikke andet end: "Det Himmelsager er, som ties bør." Ja nu kan det da forresten være det samme; jeg vil heller ikke staae længer her og gabe siden man ikke engang kan faae hans brede Bag at see, imedens han stiger ind i Postkareten. (Forlangt indrykket.) Motto: Vogter Eder for falske Propheter, som komme til Eder i Faareklæder, men ere indvortes rivende Ulve; af deres Frugter skulle J kjende dem. Matth. 7 Cap. 15 V. Efter mine Sognemænds og andre Folks Udsagn, er der kommet mig Noget for Øret, som forekommer mig urigtigt, men da jeg ikke selv er oplyst Mand, saa ønsker jeg, at de mere Oplyste vilde underrette mig om Følgende: Kan det tillades Skolelærer Christiansen i Nørre Alslev, at sætte sine Skrivmaterial-Penge saa høit som han vil, endog tre Gange høiere end en anden Skolelærer i samme Pastorat, Maa han fordre Skrivmaterialier af Nogen, som ikke skriver, og fritage Andre, som skrive, saa synes det at være stor Myndighed af denne Mand? Ovennævnte Skolelærer finder sin største Fornøielse i at høste hvad en Anden saaer, og veed at give gode Løfter og tage sin Betaling derfor, men kalder det lige godt tilbage. Kan det synes at være en rigtig Fremgangsmaade, naar Tavlerne og Helligdagene ombæres i Kirken og skal i to Kasser, kan det da være Ret, at Skolelærer Christiansen uden videre tager dem i een Lomme, hvad Regnskab kan han da gjøre derfor, man maae troe at een af Kasserne derved lider uret, som Rygtet siger skeet er. Jeg har talt med adskillige af mine Sognemænd om hvorledes det kunde være at Skolelærer Christiansen ikke vil fralægge sig de skammelige Beskyldninger, som Jeppe Møller har fremsat imod ham; men da de have svaret mig, at han var nødsaget til at tie, fordi Jeppe Møller ret vel kunde bevise hvad han havde udtalt i sit Jnserat, ja manhar endog hørt meget tale om, at han for faa Aar siden skal have behandlet et Par Børn saaledes i Skolen, at de kom hjem med deres Helsot, og især den ene, som han efter Barnets egne Ord havde stødt for Brystet med en Tavle, at det vedblev at spytte Blod lige indtil det døde, de skal endog have bedet meget til paa deres Yderste at de kun maatte døe, da han ellers slaaer os ihiel alligevel; det maa vistnok have været tungt for Forældrene, at høre deres Børn saaledes udtale dem i deres sidste Øieblik. Naar han nu saaledes i flere Aar har mishandlet Sognets Børn, maa han da endnu vedblive samme uden derfor at drages til Ansvar. Nørre Alslev den 3die April 1843. Jacob Hansen Stub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Subskriptionsplan. Efterat jeg havde bragt i Erfaring, at flere af Subskribenterne paa den af mig udgivne danske Oversættelse af Thiers Den franske Revolutions Historie, havde yttret det Ønske, ogsaa at erholde de Portraiter og Genrebilleder, der pryde den franske Udgave af dette Mesterværk af Historieskrivning, tillod jeg mig i Mai Maaned forrige Aar at udstede en Jndbydelse til Subskription paa de til Værket hørende Lithographier, om hvis Udførelse jeg foreløbig havde henvendt mig til Hr. Emil Bærentzen i Kjøbenhavn. Uagtet denne Jndbydelse bevirkede at Adskillige tegnede sig, saa har dog Subskriptionens Fremgang mødt ikke uvæsentlige Hindringer, deels i den Omstændighed, at den tidligere Subskriptions-Jndbydelse ikke kunde udstedes i en fuldkommen bestemt Form, og deels deri, at flere ønskede, forinden de tegnede sig, at see Prøver af Lithographierne, hvilket jeg naturligviis ogsaa maatte finde fuldkommen billigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Fra Hr. Bærenzens lithographiske Institut har jeg nu modtaget et Par Prøver, som jeg herved giver mig den Frihed at udsende. Enhver vil saaledes, forinden han tegner sig, vide Besked og hvad han af den hele Samling kan vente sig, og jeg tør antage, at Hr. Bærenzen ved nærværende Prover fuldkommen har hævdet sit Renommee som fortrinlig Lithograph. Ved Udstedelsen af den tidligere Subskriptions=Indbydelse havde jeg for mig de Lithographier, som findes i Brus seler-Udgaven af Værket, der indeholder 43 Portraiter og 40 Genrebilleder. J Pariser-Udgaven findes derimod kun 22 Portraiter og ligesaa mange Genrebilleder samt et Kort, og da disse i enhver Henseende ere langt fortrinligere end BrüsselerUdgavens, og Bekostningen ved Anskaffelsen af omtrent det halve Antal er meget lettere, saa vil det neppe blive lagt mig til Last, at nærværende Prøver ere udførte efter Pariser-Udgaven, der ligeledes vil tages til Mønster ved Udførelsen af de øvrige Lithographier. Jdet jeg altsaa tillader mig paany at indbyde til Subskription paa Lithographierne, er det mig kjært at kunne bemærke, at jeg seer mig istand til at levere Skizzerne eller Genrebillederne til en noget lavere Priis, end i den tidligere Jndbydelse var angiver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Subskriptionsprisen er nu bestemt saaledes: for Portraiterne alene. pr. Epl. 8 s. Port, tilligemed Genrebillederne, pr. do. 20 For at Oplagets Størrelse kan blive bestemt og Trykningen af de øvrige Lithographier paaskyndet, anmodes de, der ønske at subskribere, om behageligen snarest muligt at tegne sig i den nærmeste Boghandling. Af Dhrr. Boghandlere tør jeg udbede mig den Godhed, at de for indeværende Maaneds Udgang ville underrette mig om det Antal Exemplarer, der hos dem ere tegnede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Nykjøbing paa Falster den 3die April 1843. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen. Fjortende Hefte. Jndhold: 26de Cap. Valgforsamlingernes Commissarier ankomme til Paris. Deres Modtagelse der. Nord armeens Tilbagetog fra Cæsarleiren, Høitidelighed ved Aarsfesten den 10de August. Jndvielse af Constitutionen af 1793. Overordentlige Forholdsregler til fælleds Velfærd. Decret angaaende Udskrivning i Masse: de Midler, der anvendtes, for at sætte det i Kraft. Jndretning af den Store Bog (Grand-Livre de la dette publique), ny Organisation af den offentlige Gield. Tvunget Laan. Meddelelser angaaende Finansoperationerne i dette Tidsrum. Nye Decreter angaaende Maximum. Decreter mod Venden, Udlændingene og Bourbonnerne. - 27de Cap. Armeernes Bevægelse i August og September 1793. Lyon berendes af Conventets Armee. Forræderie i Toulon, som overgiver sig til Englænderne. 40,000 Venders Nederlag ved Lugon. Hovedfeldttogets Plan imod Venden. De republikanske Generalers Splidagtighed paa denne Krigsskueplads. Krigsoperationer i Norden. Dünkirchens Beleiring af Hertugen af Bork. Seiervindingen ved Hondschooten, og den almindelige Glæde, som derved foraarsages i Frankrig. Nye Vanheld. Nederlagene ved Menin, Pirmasens, Perpignan og ved Terfor i Venden. Canclaux trækker sig tilbage til Nantes. Angreb mod Velfærdscomiteen. Oprettelsen af Revolutionsregjeringen. Et Decret forordner, at en Revolutionsarmee paa 6000 Mand skal organiseres. Lov angaaende de Mistænkte. Dictatormagten concentreres i Velfærdscomiteen. Custines Proces, hans Fordømmelse og Henrettelse. Anklagederet mod Girondisterne. 63 Conventsmedlemmer arresteres. – 28de Cap. Fortsættelse af Lyons Beleiring. Denne Stad indtages. Et rædsomt Decret modde oprørske Lyonesere. Krigskunstens Fremskridt: Carnot's Jndflydelse. Seiervinding ved Watiquies. Maubeuge befries for Blokade. Operationerne i Vendeen begyndes forfra Seieren ved Chollet. Vendernes Flugt og Adspredelse paa den anden Side af Loire. Størstedelen af deres Hoved anførere sætte Livet til. – Nederlag ved Rhinen. Weissenburger-Linierne tabes. Paa Grund af Hindringer, der ikke lode sig bortrydde, udkommer dette Hefte sildigere end efter Bestemmelsen. Det indeholder imidlertid 11 Ark (foruden Subskribentlisten, 1/2 Art, der leveres gratis) og da de nærmest følgende Hefter, der med saa korte Mellemrum som muligt skulle forlade Pressen, rimeligviis ville indeholde et Par Ark mere end sædvanlig, vil det Forsømte derved snart være indhentet. Dette Hefte faaes for 66 s. i alle Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne (i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og paa Adressecontoiret, hvor de foregaaende Hefter ligeledes kunne erholdes. Med dette Hefte følger tillige til alle Subskribenter paa Revolutions-Historien, Prøver af de paatænkte Lithographier, nemlig: Portrait af Marat Skizzen. De Domfældtes Opraab. Det nærmere erfares af den foranstaaende Subskriptionsindbydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler, fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
At Nykjøbing Fattigkasses Regnskab for 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
med Bilage fra den 5te April 1843, henligger til Eftersyn i 3 Uger hos Repræsentanternes Formand Bager Kryger, bekjendgjøres af Fattigvæsens-Commissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Da jeg til 1ste Mai d. A. fraflytter Apotheket heri Byen, saa tillader jeg mig at anmode Vedkommende behageligst til den Tid, enten at betale til min Søn paa Apotheket eller til mig, da Fordringerne i modsat Tilfælde vil blive inddrevne paa anden Maade. Nykjøbing den 4de April 1843. L. Mohr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Førstkommende Søndag agter Skipper Stylsvig at afseile til Kjøbenhavn, medStagende Fragtgods og Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Kjøbenhavnsk 8 Gr. Kornbrændeviin, hollandsk Genever, Eidammer- og Schweitzerost, store nye Citroner, Chocolade i alle Fiinheder faaes hos L. F. Frisenette. paa Torvet. Nykjøbing den 6te April 1843. For Dhrr. Medlemmer af det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab paa Falster, som ikke inden den 10de dennes maatte have indgivet deres Aars-Angivelse og Contingent til vedkommende Herredscommissairer, tjener hermed til Underretning, at jeg Onsdagen den 12te dennes Formiddag Kl. 11 vil møde paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing for at modtage Angivelser m. M. Binitze den 3die April 1843. G. Aagaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Hos Møllebygger Luchmann i Radsted kan bekommes 6000 Stkr. kløvede Egetækkespaan, 4 T. brede, 11 a 12 T. lange, til billig Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Maskingarn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Fra Maskin=Hørspinderiet i Kjøbenhavn har Undertegnede modtaget til Udsalg Hør= og Blaargarn i 13 forskjellige Fiinheder, og blive disse, imod contant Betaling, udsolgt til Fabrikkens Priser. Maskinspinderiets herover trykte Priiscouranter blive gratis udleverede af M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Fra Maskin=Hørspinderiet i Kjøbenhavn har Undertegnede modtaget til Udsalg: Hør= og Blaargarn i forskjellige Fiinheder og af udmærket Qvalitet, hvilket Alt, imod contant Betaling, udsælges til Fabrikkens nedsatte Priser. Trykte Priiscouranter blive gratis udleverede, ligesom ogsaa Bestillinger modtages paa alle af Fabrikken forarbeidede Garn. Nysted den 5te April 1843. W. C. B. Jensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Hos Gartneren paa Ourupgaard kan bekommes første Aars Hørfrø efter russisk Udsæd, til 2 Rbd. pr. Skjeppe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
En Seminarisk med første Characteer ønsker sig Ansættelse her i Stiftet enten som Huus= eller Hjælpelærer til 1ste Mai. Reflecterende ville behage at aflægge en billet paa Adressecontoiret, mærket Condition.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
En Dreng som har Lyst til at lære Dreier professionen kan blive antaget i Lære hos Dreiermester J. C. Hertz i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Degn og Skolelærer Joachim Fogs Enke, Marie født Faber, og forhen afdøde Mand i Nørre Alslev indkaldte med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes ere de Afdødes fraværende Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, til, at møde og legitimere sig. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 7de Marts 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-06
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Selveiergaardmand Jens Christian Anthoni Sparres Enke, Elisabeth Rasmusdatter og forhen afdøde Mand i Alstrup indkaldte, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegned Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 7de Marts 1843. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-08
Lollands Falsters eien. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 49. Løverdagen den 8. April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-08
Jndenlandske Efterretninger. Til Biskop over Lollands-Falsters Stift, har Hs. Majestæt under 1ste dennes allernaadigst udnævnt Sognepræst for Vemmeløv og Hemmers høi Menigheder i Sjælland, Dr. theol. G. P. Brammer, Ridder af Dannebrogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-08
Ved at meddele en statistisk Fortegnelse over Copulerede, Fødte og Døde i Aalborg Stift for Aaret 1842, der blandt Andet udviser, at der i Kjøbstaden Aalborg af 219 Fødsler har været 68 uægte (over 31 pCt.) medens der af 263 Fødsler i Stiftets øvrige Kjøbstæder dog kun har været 23 uægte (omtrent 9 pCt.), henleder Aalb. Av. vistnok med særdeles Grund Opmærksomheden paa det sørgelige Udbytte, Moralstatistiken heraf øser ved det uforholdsmæssig store Antal uægte Fødsler i Stifts staden, hvilke næsten udgjør Trediedelen af Fødsler, nes Antal i afvigte Aar. Denne Omstændighed siger Aalb. Av. – i Forbindelse med den her herskende Prostitution af offentlige Fruentimmer, som ikke finder Sted paa noget andet Sted i Danmark udenfor den folkerige Hovedstad, synes vistnok at fordre Anvendelse af alle lovlige Midler mod det overhaandtagne Onde, der truer med totalt at ødelægge Byens moralske og physiske Tilstande. Al andet Middel til at fremvirke moralsk Forbedring vil imidlertid være forgiæves, saalænge Politiet ikke meer anvender de vistnok fuldkomment tilstrækkelige Midler, det har ihænde, til at modvirke denne moralske og physiske Smittes videre Udbredelse. J ingen anden By i hele Lander vises heller Scandaleusiteten at have naaet en saadan Høide og at drives med en saadan Frækhed som her i Byen. Hvem Anden mon da vel dette skrives, end den Sorgløshed, hvormed den vedkommende Autoritet i denne Retning virker? Den beklagelige Mening, at offentlige Utugtshuse ere nødvendige Afledningscanaler eller rettere Afledningscloater for Løsagtigheden, for at denne ikke skal fremkalde andre Forførelser, har ingensteds meer end her viist sin Ugrund og Ufornuft, thi uagte Løsagtigheden her drives med den største Ugeneert hed, uagtet Sygehusene fyldes med veneriske Patienter, tiltager de uægte Fødslers Antal dog bestandigt i en for den offentlige Moral og for Communens Oekonomie stedse meer og mere foruroligende Grad. Hvor ere saa de Goder – at vi her skulle misbruge dette Navn - som Tilstedelsen af slig offentlig Scandale skal medføre, Det ligger ogsaa Tingenes egen Natur, at den offentlige Prostitution - især i en mindre By, der ikke kan anvise denne Pestilents sine særegne, saavidt muligt skjulte, Qvarterer - kun kan og maa virke nedbrydende og forstyrrende paa Sædelighedsfølelsen, saavel hos den mandlige som qvindelige Ungdom, især i dennes første Stadium, og drage den ene ubedærvede Sjæl efter den anden med sig i Fordærvelsen, hvorpaa desværre ogsaa vor By frembyder altfor mange Exempler. Et stort Ansvar kommer derfor ogsaa til at hvile paa den eller dem, der ikke af al Kraft, ved alle de Midler, Loven hjemler, stræbe at afværge eller tilbagetrænge et i sine Følger saa førgeligt Onde. At dette væsentligen staaer i Politiets Magt og at denne Magt ogsaa paa andre Steder med Held udøves, viser Exemplet fra andre større Byer, saasom Randers, Aarhuus og Odense, hvor offentlige Fruentimmer eller noget Slags offentligt Skjøgevæsen ikke taales, og hvor uægte Fødslers Antal alligevel er forholdsviis meget mindre og veneriske Sygdomme aldrig vides at være herskende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-08
Slagter S. Meyer i Aalborg har i disse Dage derfra udført en Ko, der var opfedet hos Møller Færch i Svenstrup Mølle og holdt den usædvanlige Vægt af 1250 Pund. (Aalb. Av.)