Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-12-12
Tydskland. Professorerne Bergmann. Gieseler, Bauer, Conradi og Herbart, samt en Deputation af Magistraten og af Borgerskabet i Göttingen, have i egen Person overbragt Kongen, under hans Ophold i Rotenkirchen, en Adresse, hvori de udtale deres Misbilligelse af den af de 7 Professorer indgivne Protest. J Göttingen selv er man meget bekymret for, at Universitetet skal miste saa mange dygtige Mænd som Dahlmann, Brødrene Griemm, Gervinus, Ewald, Albrecht og Weber. Et nyt Haab om Sagens heldige Udfald nærer man, da Hertugerne af Susser og Cambringe have protesteret imod Ophævelsen af Statsloven af 1833. Jmidlertid torde dette Haab maaskee blive tilintetgjort, hvis man tør stole paa den hannoverske Tidende. J denne hedder det nemlig, at det har været de 7 Professorers Hensigt, ikke blot at frembringe ved deres Protest en anden Mening hos Kongen, men den er gaaet meget videre, idet de skal have bevirket ProteUdbredelse ikke alene i selve Hannover, men ogsaa i Udlandet (?) Thi yderst paafaldende er den Omstændighed, at franske Aviser synes at have været underrettede om Professorernes Forehavende, endog før Protesten indløb til Universitetskuratoriet. Var bemeldte Professorers Deeltagelse - siger den - i Protestens betydelige Udbredelse retligen beviist, saa kunde der vel ikke være mindste Tvivl om deres Hensigt: at opægge Hs. Majestæts troe Undersaatter, og paa denne Maade opvække Uroligheder i selve Landet. Af Kongens Svar til Deputationen fra Göttingen seer man nu, at en Undersøgelse imod de 7 Professorer ufortøvet skal indledes. - Schwab. Merkur beretter, at Regjeringen i Hannover har udstedt en Nore til de øvrige Medlemmer af det tydske Forbund, hvori disse anmodes om at forebygge, at saadanne Artikler optages i deres respective politiske Blade, hvis Jndhold kunde have skadelige Virkninger for den offentlige Stemning og Ro i Kongeriget Hannover. – Det franske Blad, Journal tu Commerce, forsikkrer, at der umiddelbart efter Publikationen af det hannoverske Patent, viste sig 2 Franskmænd i Hannover som reisende Jagttagere, og at begge disse Herrer under Taushedens Seigl betroede flere Personer, at de havde faaet i Commission af Grev Mole at studere Landets Constitution og den offentlige Stemning. Da man gjorde Kong Ernst August opmærksom herpaa og raadte ham til at jage dem ud af Landet, svarede han lakonisk, at den franske Regjering ikke kunde have sendt nogle udueligere end disse Personer vare. - Det kongl. Kalender-Comptoir i Berlin, i hvis Spidse Geheimeraad Beguelinstaaer, har umiddelbart til Kronprindsen indgivet en Klage over Censuren og i denne oplyst begangne Handlinger, som kun lidet passe sig for Statens Grundsætninger. Det hedder blandt andet deri, at en Forening af preussiske Skribenter og Publicister, til hvis Partie mange anseete Mænd endnu ville knytte sig, med det første ville henvende sig umiddelbar til Kongen med en Bøn om Afskaffelsen af den trykkende Censur, hvilket Udtryk de ville kunne bevise med mangfoldige Exemplet og Dokumenter, der ere komne for Dagen vistnok mod de høiere Autoriteters Villie. Kongen af Bayern har under 30te f. M. udstedt en Forordning, som ophæver Navnene paa de 8 Kredse og i dets Sted indfører følgende nye (nogenlunde i Analogi med Middelalderens Navne) 1. Øvrebayern, 2. Redrebayen, 3 Pfalz, 4 Øvrepfalz og Regensburg, 5. Øvretranken, 6. Mellemstanken, 7 Nedrefranten, og Aschaffenburg, og 8 Schwaden og Neuburg. Saa ganske svare disse nye Benævnelser, med Hensyn til det g ographiske, ikke til de forrige, men Forskjellen i denne Henseende er dog et saa betydelig.