JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-21
Paa Addressecontoiret kan bekommes tilkjøbs: Fiint Propatria for 2 Mk. 4 Skill. Bogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
15de Aargang. Lollands Falsters Stift No. 101 privilegerede Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten. som forsende. Fredagen. den 28de Decbr. 1821. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor moritus C. C. Schultz, privilegener Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
(Af Børsenhalle.) Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Fra Kalamata er over Triest af 5te Detember indløben de gunstigste Efterretninger om Grækernes Sag. Statsraadet har forlagt sit Sæde til Tripoliza, hvorfra det udi stæder sine befalinger. Efter Tripolzas Erobring brød den største Deel af Tropperne op imod Patra, der nu er engere indsluttet. 8000 Moreoter ere afsendte mod Chorschid-Pascha. Ved de saa kaldte 5 Brønde blev han fra alle Sider angreben og leed et stort Nederlag. Ali-Pascha har understøttet til Krigens Førelse Statsraadet af Morea med betydelige Pengesummer. J det af 2de atbanesiske Høvdinger overbragte Gavebrev ønsker han de tappre Græker til Lykke med deres Sagers lykkelige Vending og lover at bidrage Alt til Tyrkernes Ødelæggelse. Gavebrevet har han selv egenhændig underskrevet og kaldet sig Constantin, hvoraf man med Høje slutter sig til hans Overgang til Christendommen. Odysseus er i fuld Virksomhed i Eprus og har iblandt andet frataget Tyrkerne et stort Krigsforraad, der var bestemt til Morea.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Det er høist rørende at læse fra Kalabrita af 26de Octobende nærmere Omstændigheder ved Tripolizas Erobring, der blev taget med stormende Haand under Erkebisp Germanos's Anførsel af Patra. Jblandt Andet hedder det. Jmod Slutningen af Juni Maaned fattede man den Beslutning at indslutte Tripoliza, der efter adskillige morderiske Fægtninger lykkedes i den Grad, at det blev umuligt for Tyrkerne at forsyne dem med behørig Fourage og Levnetsmidler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
J Juli og August forefaldt af og til hyppige og blodige Fægtninger; men i Septbr. begyndte det at knibe saa haardt for Tyrkerne, at deres sulte Mave nødte dem til at tænke paa en Capitulation, som og blev dem tilstaaet paa Vilkaar, at de med deres Koner og Børn maatte begive dem til Kreta, Lepanto og fl. St., dog udenfor Kongeriget Morea. Jmidlertid indsneg en christelig Overløber, en sand Jndas Jscharioth, fra Patra, sig ind i Staden med den Efterretning, at Flaaden fra Constantinopel, i Forening med den Algierske og Capudana Beis var løbet ind til Patra o. s. v. Henrykkede over disse kostelige, for det meste opdigtede, Nyheder, brøde Tyrkerne den afsluttede Kapitulation, gjorde et Udfald og haande paa alle muelige Maader Grækerne fra Voldene o. s. v. Uagtet den øjen synligste Fare bestemte dog den kjække Erkebisp sig til at indtage Staden med stormende Haand. J en aandrig og kraftfuld Tale opflammede han de Stridendes Mod, der var over 30,000 Mand stærk. Da Erkebispen kjendte den Tryllekraft, med hvilken Religionen virker paa Mennesket, i Nødens Stund holdt han den 5te Octbr. ved Daggrye først Gudstjeneste i Ruinerne af et ved Foden af Bjerget Manalos liggende Kapel. Derpaa toge alle Krigere, Deel i et Maaltid, der Dagen i Forveien var bleven foranstaltet. Man aad og drak af Hjertens Grund; thi uden Øl og Mad er Helten ingen Ting. Da nu Erkebispen saae at de begyndte at blive varme i Hovedet, stod han op fra Bordet, greb Korset, og raabte: "Timen, mine Brødre, er kommen, op Seieren er vores. Jeg sværger det ved dette ophøiede Tegn." Paa Øieblikket faldt den hele Hærskares Mangfoldighed paa Knæe, udraabende: Kyrie eleison, d. c.: Herre forbarme dig over os. Nu blev Velsignelsen lyst; man stod op og raabte atter: Kyrie eleison. Gud er Gud og Mahomed hans Prophet", raabte Tyrkerne. Erkebispen med Korset i den ene og Sabelen i den anden Haand trængte nu frem med slagrende Haar i Spidsen for den talløse Mængde lige til Nauplisohe Porten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
En anden Overbefalingsmand angreb Porten ved Kalabrita. J en Haandvending, og under en Skye af Damp og Støv besteeg Erkebispen Volden, og med ham trængte meer end 30,000 Kristne ind i Staden. Man fordrede Gidslerne udleverede; men de vare alle tilligemed Erkebisperne og Bisperne faldne som ulykkelige Offere for Barbarernes Raserie. Nu slog Hævnens Time. Grækernes Harme steeg til det høieste. 8000 bevæbnede Tyrker maatte bide i Græsset. Omtrent 12 til 13,000 af forskjellig Kjøn og Alder maatte udtømme den samme bittre Skaal. J Skatkamrene forefandtes 80 Millioner klingende Mynt, over 100 Metalkanoner af forskjellig Kaliber, over 20,000 Geværer tilligemed et stort Krigsforraad ere faldne i de Seierkronedes Lod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Erkebisperne og Bisperne, der lede Martyrdøden, vare ialt 7, foruden 600 Gidsler. Af Grækerne faldt ikke over 300 for den gode Sag."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Tyrkiet. Fra Hamborg meddeles af 20de Decbr. en Efterretning, der, ifald den er sand, vil, saaledes som det nu forholder sig med Frue Politika, have uberegnelige Følger for de Ællinge, der igjennem Storm og Brag, Mord og Død har opoffret og opoffre Altfor at afkaste et vanærende Aag og at hæve dem op til Forfædres Rang i Smagens, Kunsternes og Videnskabernes Rige. Fra Semlin nemlig er til Wien indløben den Efterretning, at Janitscharerne (den fornemmeste Deel af det tyrkiske Fodfolk) har gjort Opstand og myrdet Storsultanen saavelsom alle Christne i Pera. Til Belgrad vare efter hinanden ankomne 3 Tatarer som Jilbud til Paschaen, der paa Øieblikket lod sit Huus sperre, hvilket er hos Tyrkerne Tegn paa Sorg. – Den samme Efterretning meldes i Breve fra Leipzig af 17de d. M.,men for hvis Sandhed man ikke kan indestaae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Rusland. Med det første skal Baron Strogonow optages i Ministeriet. J Krigsdepartementet hersker en usædvanlig Virksomhed. Underhandlingerne med Porten er endnu langt fra det tilsigtede Maal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Spanien. Den 4de Decbr. vilde Hs. Muj. med Familie vende tilbage til Madrid. UdsoningsUnderhandlinger, saavel med Ministeriet som med de misfornøiede Provindser, synes at være i Værk. J Commissionen over det Kgl. Budskab gik det stormende til. Landshøvding Jauregni, en graahærdet, ærværdig Soldat, har i en Forestilling til den bestandige Deputation paastaaet Æreserstatning for de ham ved Ministeriet tilføiede Fornærmelser; ja han har endog umiddelbar tilskrevet Hs. Majestæt selv desangaaende. Ligeledes har Baron Andilla udtrykkelig erklæret, at Forestillingen fra Kadix hidrørte ikke fra et enkelt Partie, men fra den almindelige Villie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Adskilligt. Senatet i Hamborg har under 26 Novbr. d. A. udstædt et Decret, hvorefter det forbydes Alle og Enhver af Stadens Jndvaanere, at spille i fremmede Tallotterier. (Hamborg har selv intet.) Tjenestetiende, som overbevises om at spille i Tallotterier, kan uden Opsigelse jages af Tjenesten, og deres sidste halve Aars Løn forfalder til Fattigkassen. Jngen Borger, som spiller dette fordærvelige Spil, vælges til nogen Stadens Bestilling; har han et saadant Embede, mister han det. Spille Fattige deri, sættes de i Tugthuuset. Alle de, som colligere eller hielpe til Spillets Fremme, forfalde i lignende Straf. De som gjøre Opbud, blive, dersom de have spillet i Tallotterier, erklærede for modtvillige og ondskabsfulde Fallenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
En i London værende Spanier har nylig af Skinsyge skaaren begge Ørene af en smuk Pige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Consistoriet i Genf har befalet at indslutte Grækerne i Kirkebønnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Det store græske Handelshuus Politzo Petersborg, som især handlede med tyrkiske Shawls, er falleret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
De spanske Anførere for den fra Lima flygtende Armee, skal have skudt alle de Soldater, som af Krastløshed ikke kunde følge med, fordi de ikke skulde gaae over til Jnsurgenterne!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
J Troppan, Mähren og Bøhmen stige Hvedepriserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Man anslaaer de østerrigske Statspapirer, som Jøderne have i Hænde, til 80 Millioner Gylden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Paris. Den 10de Decbr. var Prindsen af Danmark med vore Prindser paa Jagt, spiste siden hos Kongen, og var den 11te til et stort Gjæstebud i Tuillerierne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
(Af Udgiveren.) Mariboe, 27 Decbr. Juleaften faaes her i og ved Mariboe 2de temmelig stærke Lynglimt fra S. V. Et enkelt Tordenskrald hørtes. Juledag faldt Barometret her til Lands ned til 26 T. 9 3/4 Linie, – en saa usædvanlig Dybde, at man neppe eengang hver 10de Aar har Exempel derpaa. J det øvrige skrider Vinteren saa jævnt henmed afvexlende Regn, tyk, tagget og klar Luft. Bievejene paa de fleste Steder ere næsten ufremkommelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Udtog af et Brev fra Sjælland. Man har i lang Tid ikke hørt til noget frivilligt Salg af Jordeiendom, og derfor kan det vel være Dem behageligt at høre om noget saadant. Den lille ved Præstøebugt beliggende Avlsgaard, Fredeshauge, tilligemed 3 Bondegaarde, Tappernøie Kroe, 20 Huse og Baars Kirketiende, er solgt for nogen Tid siden for 40,000 Rbd. Sedler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
J dette Aarhundrede er den solgt flere Gange. Af Kammerherre Baron de Selbyfor 30,000 D. C. til Forpagter Røby. Af Denne for 37,000 Rbd. til Hr. J.L. Christensen. Af Denne for 48,000 til Hr. Kammerjunker Raben Hvidtfeldt. Af Denne for 74,000 Rbd. til Generalkrigskommissair Astrup, og af Denne for 120,000 til den sidste Eier, Hr. Lieutenant Sørensen. Den nuværende Eier Herr Valentin er en Søn af Forpagter Valentin paa Futtenkamp ved Kiel. Faderen har stedse været bekjendt som en duelig Landmand, og Gaarden er vist nok blevet betydelig sat i Kraft, siden han for de sidste 5 Aar af den 35 Aars Forpagtning skal af Eieren, Grev Luckner, have faaet 35,000 Specier i Afstaaelse. Da Jorderne ved Mergling og stærk Gjødning bleve for geile til at give Hvede, begyndte han at saae Rapsæd, og i et af de sidste Aar solgte han 7000 Tdr. Rapsæd til 10 Rdlr. S. C. Tønden og 1500 Tdr. til 9 Rdlr. S. C. Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Ved Lands-Overretten i Viborg er en Capitain og Proprietair for svigagtig Omgang med indstrandet Vrag paa hans Forstrand, dømt at hensættes til Arbeide i Viborg Tugthuus i 2 Aar, og at betale for ulovlig Handel med Kjøbmandsvare 50 Rbd., til Actor og Defensor m.v. 130 Rbd. samt til Sættedommeren 300 Rbd. alt Sølv - og øvrige Sagens Omkostninger. En Qvaksalver er ved samme Ret dømt til Vand og Brød. 3 Fruentimmer ere dømte for Tyverie, Hælerie og Rufferie m.v., den ene til 1 1/2, de 2 andre til 8 Aar i Viborg Tugthuus o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
De øvrige Domme angaae, som nu sædvanlig, Gjeldsager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Doctor Politicus beder i Slagelse Avis Godfolk om Raad for sin Patientinde, en gammel fornem Dame (Europa, han gjerne vilde holde Liv i saalænge det var muligt. Hun har tilforn mangen Gang været i svære Sygdomme, som han med Held har cureret hende for, ogsaa den sidste langvarige Sygdom hun faldt i, meente hun vel at have aldeles overstaaet; men Doctor Politicus frygter nu selv for, at den blot var dreven ind i Kroppen, for siden at bryde saameget stærkere ud. Hvad der især ikke hover ham, er, at der har været saameget Præk ved hende paa den sidste Tid, som aldrig er noget godt Tegn, idelig snakker hun om at hun trænger til Forbedring i sin Constitution, og jo mere Umage Doctor Politicus gjør sig for at flikke paa den og opfylde hendes Ønske, jo værre bliver det med hende. Gammel og svækket er hun ogsaa, og megen Ærgrelse har hun af sin lange Datter (Americo), som nu løber fra hende paa hendes gamle Dage og slaaer aldeles Haanden af sin Moder. Den høire Arm forbrændte hun slemt ifjor, især Haanden; men der hialp en god Portion Wienervand, anvendt paa en ny Maade. Man var en Tidlang meget bekymret for hendes Mave, den var bleven reent tydsk, der var en forfærdelig Rumlen og Skrumlen deri, saa at man kunde blive bange derover; men derfor kan man nu være ganske rolig, da det ikke blev til andet end lutter Vinde og Dampe. Men hvad der er det allerværste, hun gaaer som man veed i disse lange og vide Klæder, og uagtet Doctor Politicus havde advaret hende for ikke at staae saalænge over Jlden, har hun dog ikke agtet paa det, og nu har Jlden fænget saa alvorlig i dem, at hun neppe slipper fra det uden en svær Blodstyrtning. Gode Raad ere derfor virkelig dyre, og maa desuden bruges snart; da den ordinerede Portion Donauvand ikke har hjulpet, vil Elbandet neppe gjøre meere Nytte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
En i Randers hjemmehørende Skipper har til Udbyhøi indbragt Vraget af en Jagt fra Horsens, som førtes af Skipper Jensen, og blev funden under Stevnshoved, hvor den laae for Anker. Masten var i Stormen gaaet overbord og Dækket var derved brudt op.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Et af Aarhuus Byes Fartøier er forliisk ved Strømstad i Sverrig, et andet strandet ved Frederikssund, og tvende ere hjemkomne med Haverie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
J den Cimbriske Merkur opfordrer en Unævnt alle Nørrejyllands Geistlige, som have nogenlunde gode Embeder, til at bidrage aarlig noget til den i Horsens sig opholdende 60 aarige Præst, der med Kone og 5 Børn intet har at leve af. Selv tilbyder han, skjøndt han er ubemidlet Præst og slet ikke kjender den uheldige Mand, at give ham aarlig 8 Specier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Det saakaldte Skiverhuus i Vesterhassing Sogn i Vensyssel afbrændte Natten mellem den 9de og 10de Decbr. heel pludseligt, uden at Nogen var istand til at sige, hvoraf Jlden var opkommen. Konen blev tilligemed sit spæde, aarsgamle Barn grusomt forbrændt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
J Ribe spørges endnu daglig sørgelige Følger af Stormen den 1ste dennes, og de hyppige fra Havet opdrivende Skibsvrag og Liig vidne om, at mange flinke Sømænd, have maattet lukke deres Øine i hiint Uveir. Sammesteds holder en Anmelder Lovtale over Dhrr. Justitsraad og Ridder Hornemanns og Kammerraad, Toldinspecteur Fanøes roesværdige Embedsiver, da de, efterat have foretaget Huusinqvisition hos nogle Handlende der i Byen efter ustemplede Varer, ogsaa kom til et Par Jkke handlende, og deriblandt til ham, hvor de paa det allernøieste undersøgde hele Huset fra øverst til nederst, oplukkede alle Gjemmer, ja den Sidste trængte endog ind i det Værelse, hvor Anmelderens meget nerve svage Kone laae i 8de Barselseng med sit spæde Barn, dog Alt uden at finde Noget af hvad der søgtes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Paa Eskiær i Jydland er død en Jomfrue, som var 90 Aar gammel, ved Navn C. M. Risselhann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
J Fyens Vesteregn er død en Fæstebonde, hvis Efterladenskab siges at udgjøre over 20,000 Specier. Man troer han har erhvervet sig denne Formue ved al Slags Handel, ved Forpagtninger i de gode Tider, og ved Sparsommelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Anecdot. En geistlig Taler i Jtalien drog i en Præken drabeligen løs mod J. J. Rousseau, og efterat have opregnet paa Fingrene endeel af hans Paastande, satte han sin Kabuds paa Prækestolen og talede saaledes til den: "Nu, Hr. Roussean, hvormed beviser De alle disse Absurditeter," Efter en Pause henvendte Harlequinen sig til Folket, og skreg: "Der seer Jjo, den Æsel han kan ikke svare mig et Ord – Paa en lignende Maade gik Munkene i München i en Rosenkrandspræken i Hoskirken 1779. løs mod den tydske Digter Andreas Zaupser, som havde skrevet en Ode om Jnquisitionen. Prædicanten sagde blandt andet: en letfærdig Poet har i en Ode kaldet den hellige Jnquisition en Megæra, et Udyr, en Pest for Fornuften, en Furie, ja endog Kobberstikkeren har forestillet den som en Furie, Du vantro, opblæste Aand, du lyver, du skjændige Poet, Nolite credere! Troer ham ikke, mine andægtige Tilhørere!"(Jndsendt.) Menneske, hvo du er, kast et venlig Øie til den stille Grav, som gjemmer til Opstandelsen Niels Carsten Poulsen. Han levede henved 78 Aar, og deraf de 56 som Gartner hos den Rabenske Familie paa Christiansholm. Hiin Alderdommens Vises Regel: Alting med Maade, anvendte han sit hele Liv igjennem, og ved at holde sig denne efterrettelig gjennemvandrede han med uforstyrrede Skridt sin tilmaalte Bane. Han foragtede hine høiere Videnskaber, fordi disse saa let leder Sindet paa Afveie; men han var en sand Christen, elskede Gud og sin Bibel, og paa disse faste Støtter byggede han sit Haab og sin evige Lykke. Var han end ikke altid mod sin Næste som den strænge Menneskoven syntes, da var det ikke et snævert Hjerte som voldte det; men Tanken, at den første Pligt i Livet: sørg for dig selv og din Fuldkommenhed, forvildede ham maaskee stundom paa Livets tornefulde Vei. - Liden, saare liden, var hans Løn paa Jorden, men stor i Himmelen, hvor tusindfold, knuget, skudet og overflødig Skjændsel vorder deres Lod, som synder mod Menneskekjærlighed, Retfærdighed og Pligt. - Han samlede sig et Liggende fær herneden, som han rolig og tilfreds overlod til andre, mulig bedre at anvende, end Skumleren, som alt er skrevt for, har troet det burde havde været anvendt. - Han var flittig, fredsommelig, god, Gud hengiven og troe i sit Kald, og med disse Egenskaber samlede han sig et Liggendefæe i Himmelen, som Rust ikke fortærer og ikke vanhelliges af Menneskehænder. - Miskjendt blev saa ofte den Dødeliges Løn i Verden, ogsaa dette blev hans Lod. – Rolig hævede hans Siel sig til den Evige, naar den falske Verden og Mennesker skuffede ham. Hans gode Hjerte og sjeldne Velvillie at tjene andre, var den Snare, der saa ofte hildede ham, og som han haardt maatte bøde for. Med den glade Bevidsthed, at have villet det Gode i Verden, er han nu hos de Dødeliges Dommer, og venter der Lønnen for sin Vandel. Disse Sandhedens Ord satte en UngdomsVen den Hedenfarne, fordi han kjendte ham og troede at skylde hans Minde det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Den 21 December solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 14 Mk. 15 s. Obligationer (med Renter fra 11 Decbr. 1821) 72 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 4 Febr. f. A.) 94 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 117 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 3/8. Svenske Sedler 58 s. - Disconto 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Ved Tallotteriets 1050 Trækning i Altona udkom: No. 36. 33. 41. 64. 89.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Bekjendtgjørelser. Da det gielder intet Mindre end 2 Familiers Redning fra total Ruin at erholde en Capital af 450 Rbd. Sedler til Laans i indeværende 11 December Termin, som er bevirket ved Creditors Opsigelse af Capitalen, formedelst hans egen største Forlegenhed for Penge, saa være det tilladt: at opfordre den eller de ædle Menneskevenner, som maatte kunne tjene med Laanet af fornævnte Capital, imod gangbar Rente og at undvære Capitalen i visse Aar, imod 1ste Prioritet i et af Landets bedste Bagerier, som forrenter den dobbelte Sum, at meddele Efterretning inden Aarets Udgang i forseglet Billet paa Addressecontoiret i Mariboe, med Udskrivt: 450 Rbdlr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Til Efterretning for vedkommende Arvinger tjener herved, at Stervboet efter den under 8de dennes paa Christiansholm ved Døden afgangne Gartner Poulsen bliver paa 30te Dagen, der indfalder Mandagen. den 7de Januari 1822, aabnet, for at extraderes den, i det af den Afdøde efterladte Testament, indsatte Universalarving. Christiansholm, den 20de Decbr. 1821. Paa Skifteforvalteren Hr. Grev Rabens Vegne Bekker. De der i Danmark og Hertugdømmene agte fra førstkommende Nytaar af at holde Lollands Falsters Stiftsavis, vilde behage at bestille den paa de kongl. Postcontoirer, hvorfra de afhente deres Breve. Mariboe, den 28de Decbr. 1821. Schultz. Conditionerne, hvorefter nye og gammel Kirstineberg Gaarde paa Falster, med tilliggende Jorder og Tiender, agtes bortforpagtede i 11 paa hinanden følgende Aar fra 1ste Mai 1822 til 1ste Mai 1833, ere henlagte til Eftersyn paa Addresse-Contoiret, men udlaanes ikke udenfor samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Prisen paa de faa Exemplarer, der endnu ere tilbage af C. Jacobsens Kogebog er indtil denne Maaneds Udgang nedsat i 10 Rbmk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Auction. Nye og gammel Kirstineberg Hovedgaarde, med tilliggende Jorder og Tiender, beliggende omtrent 1/4 Miil fra Nykjøbing Kjøbsted paa Falster, agter Eieren ved offentliAuction, som holdes paa Nye Kirstineber, den 22de Januari 1822, Kl. 11 Formiddag, samlet og under eet at bortforpagte paa 11 Aar, fra 1ste Mai 1822. Conditionerne ere fra den 22de d. M. til Eftersyn i Mariboe paa Addresse-Contoiret, i Nykjøbing hos Hr. Gjestgiver Ra dike og i Kjøbenhavn i Gottersgaden No. 329 i Stuen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Frisk Conditorie, Kjøbenhavns dobbelt Ø. paa Flasker, fra Kongens Bryggerie, Eidammer-Oste, flamske Sild og Liste Pampusser, samt norsk Kummen, faaes hos M. L. Thun Ulrik von Gleichen, eller Ridderen med tvende Koner, en poetisk Fortælling i 14 Sange, udgivet som Nytaarsgave for 1822. faaes for 1 Rbd. Sedler hos Forfatteren P. D. Faber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
De, der have faaet de første 9 Sange der udkom i Fjor, kunne erholde Fortsættelsen for 36 s. Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-12-28
Paa Addressecontoiret kan bekommes tilkjøbs: Fiint Propatria for 3 Mk. 8 Skill. Bogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-01
No. 1. Lollands Falsters Stifts 16de Aargang. privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Poster. som forsendes. Tirsdagen den 1ste Januari 1822. indtis. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor moritus C. C. Gehultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-01
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-01
(Af Børsenhalle.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-01
Tyrkiet. Den sidst meddeelte Efterretning fra Semlin, angaaende Janitscharernes Oprør i Constantinopel, Mordet paa Storherren, Mahmud den 2den, og de Christne i Pera, er endnu ikke bekræftet. – Som bekiendt, er Pera og Galata de to Forstæder ved Constantinopel; da nu de udenlandske Gesandter boe i Pera, saa er det muligt, at de alle ere omkomne i Blodbadet, og dersom dette skulde være Tilfældet, saa god Nat Tyrkie! - Ved overordentlig Leilighed berettes fra Semlin af 6 Decbr., at den 4 Decbr. ankom til Paschaen af Belgrad 8 Tatarer efter hinanden fra Constantinopel; hvorpaa Paschaen indsluttede sig i sine Gemakker, hvilket hos Tyrkerne er Tegn paa stor Sorg, som fordum hos Jøderne at bedække Hovedet med Sæk og Aske. Adskillige Gader gave Gienlyd af Tyrkernes Veeklager. Det Rygte udspredte sig, at et stort Oprør var udbrudt i Constantinopel den 27 Novbr., at Storsultanen, tilligemed mangfoldige Christne, vare myrdede af Janitscharerne. – Jfølge Efterretninger fra Constantinopel til Wien af 9de Novbr., ansaaes et Oprør der som uundgaaeligt. - Seenere Breve fra Semlin tilføjer, at ikke blot Storherren, men endogsaa Storvezieren og andre høje Embedsmænd ere myrdede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-01-01
Saameget er vist, at de Breve af 27de November, der den 15de December ankom til Wien, ere endnu ikke ombragte og at Regjeringen har efter hinanden erholdt adskillige Jilbud med Efterretninger af megen Vigtighed, over hvilke der endnu hviler et tykt og ugjennemtrængeligt Mørke. Da der aldrig gaaer Røg af en Brand uden at der har været Jld i den, saa maae man endnu oppebie den næste Post for at erfare det Omstændeligere, med mindre det hele udspredte Sørgespil skulde være et sædvanligt Kjøbmandskneb, for at smede imedens Jernet er varmt.