JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Bekiendtgiørelser. Eieren af Kalbyegaard under Aarhuus Amt Jacob Jensen Rosborg, er ved Døden afgangen Natten imellem 20de og 21de denne Maaned. Ved det i Følge Facultas Testand at ham fortattede Testamente, ere foruden den universelle Arving Mads Anthonv Ros borg, følgende indsatte som Arvinger til forskiellige Lengesummer og Vare: Jens Madsen Rosborg til Kulpholt, Maren Madedatter Rosborg givt med Christian Erhard Munch paa Østergaard, Christine Hansdatter Rosborg, givt med Hans Andreas Tørslev paa Steenalt, Anne Margrethe Hansdatter Rosborg, givt med Anders Torslev paa Farschov, Jens Jørgen Engersleve Søn Jacob Rosborg, Anne Kirstine Engerslev, givt med Peder Kalberg ved Helsingøer i Stæl land, hendes 3de Børn 2de Sønner og 1 Datter, Anne Kirstine Møller givt med Præsten sal. Hr. Storm, i Egtved, hendes 2de Børn Hans Storm og Bødel Kirstine Storm, Hr. Munchs Søn af Østergaard, og Hr. Guldagers Søn af Bygholms Mølle, begge navnlig Jacob Rosborg, Christen Nielsens 3de Børn, Albert, Jens og Anne Johanne i Laasboe, af hvilke Jens skal være død, Anders Tørslevs Søn Jacob paa Far schov. Til Efterretning for disse og andre Vedkommende samt Credi og Debitorer, bekiendtgiøres: at en Skiftesamling foretages i Stervboet paa Kalbyegaard, Mandagen den 22de October førstkommende af undertegnede Executores Testamenti. Datum 24de Septbr. 1804. M. Thistrup. J L. Tommesen, Præst i Storring. Forvalter paa Frysenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Paa Frysenborg kan faaes tilkjøbs: 70 a 80 gode feede Lam, som endnu ikke har været klipper, hvoraf halvparten omtrent er Gimmerlam, og Resten Beedelam, af det beste Slags Faar, næst efter de Spanske, ligeledes kan og erholdes nogle faae Lam, efter beste spanske Vædere, som jeg anskaffede mig forrige Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
12 Stkr. gode store og feede Køer, som har gaaet seene hele Sommeren, hvoraf de fleste er 4, 5, a 6 Aar gamle, kan og faaes tilkiøbs, samt 8 a 10 Stkr. gamle Køer, som jeg udsætter i Aar af min Hollendetie=Besætning. Frysenborg den 24de Septbr. 1804. F. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Fra Christen Nielsen i Løgagergaard i Thrm Sogn, Tørsting Wrads Herred, er den 14de September bortløben en sveiebruun Hæst, 5 Aar 2 hvide Bagtater, lang i Fortoppen, og en hvid Snep paa Næsen, et latinsk R. klippet paa venstre Bou. Hvem som kan tilveiebringe samme loves af Uleilighed betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Fra Undertegnede, er Natten imellem den 16de og 17de d. M., bortkommet en sort Hoppe, 5 Aar gl., uden videre Aftegning end en smal hvid Kreds nedersk omkring et af Bagbeenene, samt nogle nyelig udvoxne Haar paa høire Side af Halsen. Den som tilbringer mig bemelte Hoppe, eller giver mig paalidelig Oplysning om hvor den er, giver jeg en passende Douceur. Søren Koch, Skyt ved CaloVed en Auction som holdes efter Bekjentstørkisk Ans Krac, sælges en stor gl. langhalet Væder; samt langbalede Faar og Lam, foruden andet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Hvem som var gamlen Messinskiedler at sælge, kan henvende sig til undertegnede, som giver 2 Mk. 2 s. for Pundet. Aarhuus, den 22de August 1804. Jens Fugl, boendes ved Aarn Nr. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Et ungt Fruentimmer af god Opdragelse ønsker na Condition enten som Huusjomfrue paa en Herre eller Præstegaard, eller og at informere Børn i Skrædersyening efter Maal samt anden fiin Syening. AdresseContoiret giver nærmere Efterretning. I dette Efteraar og tilstundende Vinter er Arbeide i Meilgaards Skove for duelige Karle, der er vant til Skov=Arbeide. J Skoven, hvor Arbeidet skal forrettes, er bygget et Huus til Arbeidernes Bekremmig hed, og hvor disse tillige kunne erholde Natteqvarteer. Meilgaard den 16de September 1804. Resenvinge Kollerne Schundorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
J Følge Plakaten af 26de October 1773 udtalder. derved 3de Gange, med 12 Ugers Varsel, Kreditorerne udi Stærvboet efter her i Byen i Julii sidst, ved Døden afgangen Borger og Avlsmand Søren Sørensen, Lund, at melde sig hos mig qva Skifteforvalter ing 1. bemeldte Tids Forløb, under Kravets Fortabelse, samt lovlig legitimere deres Fordringer. Og maatte denne Proklamation tillige tiene til Efterretning, i Henseende, ermeldte afgangnes fraværende Søn og Arving, naar lig Christen Lund, om han endnu er i Live, (Kiønt intet kan blive at arve) der er Skoemager af Pales. sion, og hvemaader for ungesær et par Aars Tid sid opholdt sig, Kiøbenhavn, og der skal have været lemmet under det Borgerlige Artillerie-Korps samme steds. Hobroe, den 31te August 1804. H. Hjorth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Hvem som maatte have nogen retmæssig Gields Fordring til her af Byen sidst i Julii hendøde Karen Jensdatter, Enke efter afg. Feldbereder Peder Ove, hendes Boe, ville inden 12 Uger fra Dato, under Kravets Fortabelse, anmelde samme lovlig for undertegnede Stervboets Skifteforvalter. Tillige maatte denne Proklamation tiener til Efterretning, for een, dog endnu uden lovlig Ligitimation, anmeldt fraværende Arving, navngiven Jens Nielsen, ungefær 40 Aar gammel, fra Stoer=Arden Sogn og Bye under Baroniet Willestrup Gods, der skulle være et Sødskendebarns Barn af den fornævnte afdøde Enke, og som nu skal opholde sig i Kiøbenhavn, men hvor der, eller ved hvad Haandtering, vides ikke. Hobroe, d. 31 Aug. 1804. Hjorth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Heglet Hør til 2 Mk. Pd., faaes hos L. Koch. Sammesteds er Værelser til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, indkaldes herved at møde 6te og 12te Ugers Dagen fra Dato, alle de som i nogen Henseende maatte have nogen lovlig Fordring i Borger og Smaaehandler Jørgen Hansens Fallit Boe heri Byen, og at melde sig hos os som Stædets competente Stifteforvaltere, for at legitimere deres Fordringer, da enhver efter Loven, og Boets Tilstand, (hvis ganske Jndtægt er 28 Rdr. 5 Mk. 11 s.) skal vederfares hvad Ret er. Skiftesamlingerne foretages begge fornævnte Dage paa Randers Raadstue om Eftermiddagen Kl. 2 slet. Randers den 18de Septbr. 1804. Carøe. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
En gammel Pige navnlig Bodild Hansdatter er heri Byen for kort Tid siden ved Døden afgangen, og hendes ubetydelige Efterladenskab af os, som Stedets Skifteforvaltere taget under Behandling. Som Arvinger er under Behandlingen opgivet: a) en Søster Anne Hansdatter, som skal have været gift og boesadt i eller ved Tønder i Holsteen, og siden ved Døden afgangen, men om hun har efterladt sig Livsarvinger vides, ikke, og b) en Søstersøn Hans Schustrup, opholdende sig heri Byen. Disse og om flere Arvinger maatte være til, saa og Boets Creditorer indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, at møde ved Skiftet 6te og 12te Ugersdagen fra Dato, de første for at legitimere deres Arveret, og de sidste for at bevise deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Randers den 18de Septbr. 1804. Carøe. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Ved en Gravs Kastning her paa Randers Byes Kirkegaard, er for nogle Dage siden overlig i Jorden, funden et Legeme af en Mandsperson, uden Hoved, Arme eller Been. De fraskildte Arme og Beene var ikke at finde, men vel et løst Hoved, som dog næsten var seeleteret, saa at det ikke med Vished kunde skiønnes om det havde hørt til dette eller et andet Legeme. Legemet var uden al Klædning, og ikke endnu fuldkommen forraadnet, det laae i saadan Stilling og havde saadanne Kiendetegn at der er al Formodning om hemmelig Drab. Jngen af denne Byes Jndvaanere savnes, altsaa formodes Liget at være af en Fremmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Jeg anmoder derfor ærbødigst og tienstligst alle og enhver, Høie og Lave der skulle savne nogen Paarørende eller Bekiendt, som i det sidste Aar har opholdt sig udi, eller i Egnen ved Randers, at de ville meddeele Amtet alle derom havende Efterretninger; og skulle nogen det være hvem det vil, mundlig eller skrivtlig kunde give saadan Oplysning i denne Sag at Giernings, manden derved kunde opdages og drages til Ansvar da udbetaler jeg derfor en Belønning af Halvtredsinstive Rigsdaler og om forlanges Navnet fortiet. End- og det mindste Biedrag til Oplysning modtages og skal blive afbenyttet til Sandhedens Frembringelse i denne for den offentlige Sikkerhed saa vigtige Sag. Randers Amtshuus, den 14de Septbr. 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Paa S. T. Hr. Amtmand v. Benzons Vegne. Willadsen. En sort blesset Folhoppe, med 4 hvide Fødder, Glas øiet paa det høire Øie, 8 a 9 Aar gammel, er den 17de Septber optaget af Udflytter Martinus Hansen, paa Hansøegaard Mark, i Zeuten Sogn. Eieren kan erholde samme imod dette Avertissements Bekostning og en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Fra mig undertegnede er Natten imellem den 14de og 15de September bortdommen en sortebrun Følhoppe med et lysere sortebrun Mærfol, tilligemed en sorte brun 4 Aars Hoppe, der har nogle hvide Haar under Fartoppen i Panden, har en smal trin Krop og slutter vel til Hofterne, et snild Hoved, og har lidet Spa paa det høire Bagbeen. Folhoppen er tynd til Ryggen og slumplivet og trinlendet, noget ved Alder uden videre Aftegning. Skulde bemeldte Bæster antræffes af veltænkende Mennesker, og de vil vise den Godhed at tilmelde det for sammes Eier, gives en billig Douceur af Bertel Jørgensen, Sandbye den 19de Sept. 1804. af Frysenborg Gods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Hvem som i Aar attraaer deres Sviin ferdede paa Olden kan erholde dem indbrændte paa de Stamhuset. Estrup tilhørende svære og vidtløftige Skove, hvor Olden er i betydelig Mængde og Godhed, naar de derom henvender dem til undertegnede Forpagter deraf. Oldengielden skal ei blive ubillig. Skeel, den 12te September 1804. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-26
Natten imellem den 17de og 18de Septbr. er et Langjern Mk. med latinsk J. W. bortstiaalen af min Ploug. Hvem som kan give mig nogen Oplysning derom, loves en Douceur, af J. Moss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Udenlandsk Den 22de om Aftenen ankom H. K. H. Kronprindsen med høie Gemahlinde og Datter til Frederiksberg. Slot. Ved Damhuset modtoges de af de kongelige Livjægere, opstillede paa høire Side af Landeveien, under Commando (i Major Holsteens Fraværelse, der nu opholder sig i Paris) af Capit. Stibolt. Kronprindsen, passerede Jægerne Kl. henimod 5, kjørende Fod for Fod, og efterat være kommen dem en Snes Skridt forbi lod han holde, og forblev holdende næsten en halv Time Ved Opkørselen af Slotsbakken var nu 2 Batailloner af det borgerlige Militaire posterede, for at modtage de høie Personer med militaire Honeurs. Aarsagen til at Bergerskabet denne Gang opstilledes der, istedet for paa den sædvanlige Plads, kan formodentlig have været, at H. K. H. kom usædvanlig tidligere, hvori den stærke Med bor over Beltet var Skyld. Efterat Stadshauptmanden, og Capit. Stibolt paa Slottet havde gjort Prindsen deres Opvartning, defilerede begge Korps forbi H. K. Høihed som gik ned i Porten for at see dem, og marscherede derpaa ind i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Ved Batteriet Sext Omdannelse til hvad det nu er, et afKongestadens største Værker, forsynet med 40 Sexogtredivepundinger, alle paa Slæderaperter, fandt vor Kronprinds det stemmende med den Agt Fædrenelandet altid viste dets faldne Heltes Erindring, at den største af alle de Opofrelser, den ædleste af alle de ædle Handlinger, som udmærkede 2den April, hin Hvitfeldt lignende Schrødersees Beslutning, at drage ombord paa det ængstede Jndfødstet, for at give det en Anfører, at denne herlige Daad, der af Omstændighederne endnu mere forskiønnedes, at ----- evig de hædres ved et paa selve Stedet opreist Mindemærke. Ved den Huk, som Batteriets 2 Flanker giøre, er dette Minde nu at see. Det bestaaer af et afbrudt Maste stykke, opreist paa en Sokkel af Bornholms Steen, og bærende denne Jndskrivt: Afkræftet. Paa lange Sygeleie. Opflammet: ved et Blik af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Dannemarks Frederik, Ved Fyrstens bifaldsraab. indviet For J. C. Schrødersee. Fra dette Sted. Bekiendt med Krigers Død Den Skiønneste, For eget Fædreland. i Møde. Den 2 April 1801. Mindestenen selv er og af bornholmsk Sandsteen, der bliver malet guul for at ligne en Mast, og fire derpaa anbragte Baand, lig Jernringene om en Orlogsmast, males sorte. Soklen beholder Stenens Farve. Det hele har en Høide af nogle saa Tommer over 6 Al. og trækker næsten 3 Alen over Brystværnet. Kapt. Koppen har udarbeidet Mindemærket, hvortil Tegningen af H. K. H. Kronprindsen selv er ham meddeelt. Skonnerten Ørnen er lagt ind igiennem Bommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Den 25de Septbr. kom den russiske Eskadre, 3 Linieskibe og 2 Fregatter, tilbage fra Nordsøen paa KiøDer fortalles at en fattig Kone med et lidet Pigebarn, bar saalænge den nye Vei uden for Christianshavns Volde har været under Anlæg, ernæret sig og Barn med at samle gl. Blye af det Gruus som derpaa har været ud kiørt fra det afbrændte Slot. Blyet er dannet i smaae glatte og ovale Stykker, omtrent saa store som Kaffebønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Der siges at ethvert Compagnie af Kbhvns borgerlige Artillerie skal forstærkes med 50 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
I Kattegattet skal en Vestindiefarer, som føres af Capit. Brink, have sat til. Mandskabet blev med Nød reddet, men hele Ladningen skal være ødelagt. En Grosserer mister ved denne Leilighed for 8000 Rdr. Sukker. Det besynderligste af alt er, at dette Skibbrud skeede i det skiønneste Veir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Ved Hammermøllen har Statsministeren, Grev Schimmelmann ladet sit hele Brændeviinsværk ganske omgiøre. Hr. Assessor C. G. Ravn har bestyret det nye Værks Anlæg, der udmærker sig ved Anbringelsen, af alle de Fordeele man i de seenere Tider har opdaget, baade ihenseende til Svaling, Distilleringen selv, og Jldens Anbringelse. Mere Spiritus, mindre Arbeid, hurtigere Gang, og Besparelse i Brænde ere Frugterne deraf. Efter et rundt Overslag vil dette ene Brændeviinsfabriks hensigtsmæssige Omdannelse være til en Besparelse for Landet af 100 Favne Brænde aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Helsingøer d. 24de Septbr. I Gaar Eftermiddag gik et russisk Linieskib fra Archangel, uden at opholde, sig igiennem Sundet. J Gaar Nat skal en svensk Gallease være siunket paa Rheden, og intet Menneske reddet. Den nye Chausses i Tørvemosen ved den Odense Kanal. vedbliver idelig at synke. Paa det Sted, hvor den synker meest hæver et Bierg sig op af Kanalen og er nu næsten saa høit og saa fast, at der paa samme kan anlægges et Fyrtaarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Den 22de mellem 12 og 1 opkom i Slagelse, med Vind af en V. t. N. Jldløs, som med den stærke Vind i en Hast ødelagte omtrent henimod 40 Huse og Gaarde, og saa pludselig, at mange Familier ikke fik det allernødvendigste bierget, og 6 Rytterheste skal ligeledes være blevet et Rov for Luerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Aarhuus. Fra den 26de til i Dag ere følgende Skippere, indkomne her paa Rehden: J. Madsen fra Ebbeltoft, A. Madsen fra Weile, J. Staal fra Samsøe, J. Nielsen og H. Jacobsen begge fra Kønigsberg. Udgaaede: W. Raachmann til Kiøbenhavn, B. Sørensen til Colding, J. Nyrup til Callundborg, C. Jensen til Rostoch, B. Hansen og J. Madsen til Efbeltoft, N. Lund til Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Fra den 26de til i Dag: Lieutbarbou og Hirschnach, Parykmager Tille green, J. Tillegreen. Candidaterne C. K. Bagger og I. L. Bagger. Med Skipper Thurøes Smakke blev afsendt Køer tilhørende J. Andersen, med Skipeperne Eschildsen og Hansen Stude tilhørende C. Faurschou, med Skipper Salling Stude tilhørende A. Hviid, med Skipper Jversen Stude tilhørende P. Klitgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Udenlandsk. Frankrig. Efter Forlydende ventes Keiseren ikke til Paris, førend sidst i October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Efter et Keiserlig Deeret af 8de Aug. kan ingen Conscribeert erholde noget offentlig Embede, eller Plads i Regierings=Collegierne, førend han har fyldt sit 30te Aar, naar han ikke gyldigen kan bevise at han har udtient, eller har erholdt Afskeed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
J Bordeaux bliver der nu udrustet 6 Kapere, hver paa 32 til 44 Kanoner som ere bestemte til at krydse i de Ostindiske Farvande. J Nantes udruster man 4 store Kapere, som skal gaae til Vestindien. J Marseille og Antverpen bliver og udrustet mange Kapere, som ere bestemte til Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Den 1ste Sept. lod sig en stærk Division af Lord Nelsons Skibe see, i Nærheden af Kysterne paa Høiden af Cap Talliat; den kastede Anker og udsendte nogle lette Fartøier for at bemægtige sig en Convoy Coffardieskibe som seilede langs med Kysten under Landbatteriernes Beskyttelse. Saasnart Convoyen mærkede Engelændernes Bevægelse, trak den sig under Cap Talligts Batterier. De fiendtlige Skibe vedblev at forfølge vore, og søgte ved Hielp af Natten at bemægtige sig dette Batterie; men Jægerne til Hest af det 19de Regiment, som cantonerede paa Kysterne, rykkede hastigst til det Sted, som blev truet af Fienden. Endeel stode af, for at maneuvrere med Kanonerne, og de andre rykkede frem for at hindre Engelændernes Landgang. Da Fienden saae, at han havde med disse brave Jægere at bestille, som afvexlende vare Kanonerer, Fodfolk og Ryttere, vendte de om og søgte Søen. Convoyen afgik derpaa til sin Bestemmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Den svenske Charge d'Affaires, som bekiendt mod Slutningen af forrige Maaned blev tilbagekaldt, og hvis Reise noget var bleven opsadt, formedelst at hans Pas skulle paategnes af den udenlandske Minister, der den gang var reist til Aachen, har nu erholdt samme, og afreiste fra Paris den 16de September.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Engeland. De nuværende Omstændigheder, har gjort det nødvendig at føie nye Foranstaltninger i Henseende til Themsfarten. Efter samme skal alle udenlandske Skibe, som indløbe i Londons Havne, opstikke deres Flag, saasnart de kommer ind i Bugbyehulen. Flaget maae ligeledes opstikkes saasnart Skibet har lettet Anker og seiler ud af Themsen. Alle Capitainer paa landske Skibe, maae hver Aften ved Solens Nedgang mynstre deres Mandskab, og ikke lade dem komme i Land inden Solens Opgang; hvis nogen af Mandskabet desserterer, eller afskediges, maae det giøres bekiendt til den Londoner Schooner ved Greenwich. Efterat Lord Melville med Admiral Keith og Sir Home Popham vare kommen tilbage til Dover, fra en Recognseering paa Kysten af Boulogne, blev alt den 11te Septbr. holdt et stort Krigsraad hos Premierministeren Pitt i Walmer=Castle. Man troer at de har der beskieftiget sig med at affatte en Defensiv=Operationsplan for i Vinter, da nu den Aarstid indtræffer at vore store Skibe ikke meere saa stærk kan nærme sig den franske Kyst, som om Sommeren, og maae af Frygt for at blive indkastet af Vindstødene, paa den fiendtlige Kyst ofte søge vore Düner. Det skal derfore være i Forslag, at udruste et betydeligt Antal mindre Skibe, som i Stormtiden meere kan nærme sig de fiendtlige Havne. Sidnen Smith og Sir Home Popham skal commandere denne Sværm Smaaeskibe. Den følgende Morgen efter dette Krigsraad, har man giort den første Telegraphprøve i Dover og man saae deraf, at man ved disse Telegraph Sig naler, kan i en Tid af 11 Minuter, have Efterretning saavel i Danerne som i Dungernæs fra Stationen ved Boulogne, følgelig i London selv i et Qvarteer. Denne Art af Signaler har alt længe været indført ved det Ostindiske Compagnie. Sir Popham har nu og indført Natsignaler af samme Slags, som med det første skal prøves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Af 20 neutrale Skibe, som den 12te Septbr. kom fra Dunkirken, ere 10 efter paafulgt Undersøgelse, anholdte af vore Krydsere, og afsendte deels til Dover deels til Dünerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Den engelske Fregatte Thiøbe, har mellem Øerne Jthaka og Cephalonia tagen en italiensk Kaper paa 3 Kanoner og 40 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Tydskland. Keiser Napoleon og Keiserinden herden 17 Sept. holdt deres høitidelige Jndtog i Coblenz og ventedes til Mayn; Dagen derpaa. Churfyrsten af Baden var alt ankommen til Maynz, og Churfyrsten af Hessen saavelsom Churcanzieren ventedes dertil fra Wilhelmsbad. Den regierende Fyrst af Oranien; er reist til Coblenz. Keiseren bliver flere Dage i Maynz, og reiser derpaa over Luxemborg, Metz og Amiens til Boulogne, hvor han bliver til Enden af Octbr. Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Hs. Høihed Prints Christian af Danmark og den re giørende Hertug af Weymar, som er kommen til Potsdam til Hostmaneuren, logerer paa det Kongl. Slot Sanssoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Blandede Efterretninger. En Viindrue, som man har funden paa et af Vimbiergene i Egnen af Maynz, der veier 28 Pund, vil man der overlevere Keiser Napoleon, som et Beviis paa dette Aars Frugtbarhed. I Crefeldt havde de Herrer von der Leyen inddrømmet deres Slot til Brug for Keiseren. Sengen allene havde kostet 2000 Daler. Sovekammeret var betrukken med Fløyel, broderet med Guld. Fodteppet var af Fløyel med Guldfryndser og Stolene vore i Steden for Fryndser omsadt med Brabandske Kniplinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Advocat Rottinger i Breda, som var mistænkt for at have have Deel i sidste Sammensværgelse i Paris, men som blev frikiendt, er den 15de September bleven arresteret i Breda efter den franske Regierings Befaling, og man siger han skal transporteres til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
J den 883de Trækning i Kiøbenhavn er udtruksen følgende Nommere: 25. 26. 12. 52. 69.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Bekiendtgiørelser. Citroner, holl. Ost, fine holl. Bordsliser m. m. er at faae hos Peter K. Galthen Kuursmed Jens Frandsen er slyttet i Gaarden No. 74 paa Væstergage, som forhen har været beboet af Hr. C. Gyberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
En honet Mands Sen som har Lyst at lære Apotheker Kunsten, kan strax eller til 1ste November blive antagen i Lære hos Apotheker Koster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
En stor 2ctage eller en 3etage Kakkelovn, samt en retage eller artage dito forlanges til Leie. AdresseContoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Modne Multebær, nyelig ankommen fra Norge, i og uden Glas er at bekomme tilkiøbs hos Undertegnede boendes paa Skolegaden. N. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Fredagen den 5te October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, bliver afg. Pochenthals Sted paa Hiørnet af Steentrappen, ved offentlig Auction 4de og sidste Gang uden videre Auctioners Holdelse bortsolgt, efter de ved de forrige Auctioner bekiendtgjorte Conditioner. Thi ville de Lysthavende behagelig tage Møde. Aarhuus den 29de September 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Auction holdes hos Justitsraad Gleerup, nu paa Tirsdag den 2den October, paa adskillige Ting, saasom endeel Fruentimmerklæder, Steentøi, Kobber, Bliktøi, en meget stor Dunkraft, gode Stauger og Træe kar med meere, som formedelst Vidtløftighed ikke kan anføres, thi ville Liebhaberne behagt at indfinde dem til bemeldte Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Paa Komgaard findes et Hunderde store Stude, som staae i Tøire, tienlig til Slagtning; ligesaa paa Silkeborg 74 Stkr. meget gode Forderstude. Forløbigen bekiendtgiøres herved: at det i Aar bliver indtaget Sviin paa Olden i Wosnesgaards Skov. Uagtet Oldenen er meget betydelig og god bliver dog Oldengielden ikke høiere end tilforn. Tiden naar Jnd brændingen skeer skal nærmere blive bekiendtgiørt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-09-29
Søndagen den 30te, bliver Ball og Spiisning paa Raadstuen efter Concerten. De som endnu, foruden de allerede meldte, ønske at deeltage ville behage saa betids som muligt, at melde sig hos M. Ræmisch.