Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Spanien. Efterretningerne derfra, over Frankrig, gaae til den 9de Februar. Der er gjort en temmelig vigtig Motion i Procuradorernes Kammer. Den gaaer ud paa, at faae Dronning-Regentinden til at tage Hensyn paa Jndholdet af en Adresse, som, allerede tidligere, strax ved Kammerets første Møder, blev hende forelagt og havde til Formaal at faae National=Repræsentationens Rettigheder udvidede. Man vil nu andrage paa, at hiin tidligere Adresse maa komme under Overveielse. J Udkastet til denne nye Petition hedde det: "Procuradorerne see nu Øieblikket nærme sig, da deres Lovgivnings=Arbeider skulle afbrydes. Saalænge Nationens Repræsentanter ere samlede, finder Folket, om det ogsaa eller endnu savner et Antal af de vigtigste Garantier, en meget betydelig Borgen for, at dets Rettigheder paaagtes, i vor parlamentariske Forhandlingers Frihed og Offentlighed. -Men saasnart Lovgivningssalens Døre ere lukkede, vil den mangle Nationen paa alle virksomme Midler til at lade sin mulige Besværinger mod Regjeringen komme til dens Kundskab og at gjøre dem gieldende. Procuradorerne have rigtignok hidtil, besielede af det Ønske, ei at sætte Deres Majestæts Regjering i Forlegenhed, undladt, at mane om at tage alvorlige Hensyn paa hiin tidligere Adresse. Men nu da de snart skulle vende tilbage til deres respective Valgdi stricter og aflægge deres Constituenter Regnskab, nu troe de ei at kunne give disse et bedre Beviis paa Frugten af deres Virksomhed, end ved at udvirke Anerkiendelsen af de Fundamental=Rettigheder, af hvilke paa eengang en velordnet Frihed, den indre Fred og Nationalvellet ere afhængige." - Det er let at forudsee, at denne Motion vil foranledige nye og stormende Debatter. Opstanden i Saragossa, som nogle Efterretninger, men uden fuld Paalidelighed, omtalte, stadfæstes. Det er gaaet ud over Kong Ferdinands Billedstøtte, i hvis Sted Constitutionsstenen er opreist. Dette Symbol paa en større Frihed, end juste milien-Systemet vil indrømme, har Øvrigheden indtil videre ladet staae. - Krigsministeriets Besættelse er endnu uafgjort. Om Begivenhederne paa Krigsskuepladsen kan man endnu aldeles Jntet sige med Bestemthed. Beretningerne ere altfor meget hinanden modsigende og forvirrede. hina. Pekinger Statstidender af 9de November 1833 levere. men udførlig Beretning af den chinesiske Finantsminister over Budgettet (1). Han erklærer deri, at Statsindkomsterne af de directe Paalæg, af Saltmonopolet og Duanerne beløbe lig i de sædvanlige Aaringer til 40 Mill. Unzer S., medens Udgifterne udgjøre 50 Mill. Var der altsaa vedbliver han - intet Deficit i Jndtægterne, saa kunde Staten med Lethed sørge for alle sine Fornødenheder; men i de sidste Aar har viist sig en meget betydelig Formindskelse i alle Dele af Statsindtægten, hvorved den selv i rolige Aar har været utilstrækkelig, medens Rebellioner, Krige og Dyrtid have uendelig forøget Vanskelighederne i de sidste Aar. Det dobbelte Oprør i de mahomedanske Provindser i Vesten og det af Bjergfolkene, kaldet Migotse, paa den sydvestlige Grændse, og andre Ulykkestilfælde, have tvunget det chinesiske Gouvernement til Laan, og Statsgielden beløber sig for Øieblikket til 50 Mill. Unzer S. Derfor blev et stort Ministerraad holdt i October, for at tage en Bestutning over Finantsernes Tilstand, og Cabinettet besluttede at foreslaae Keiseren, at grunde et Amortissement paa Salget af Diplommer til Candidaterne af de offentlige Embeder, hvilket skulde vare til næste Aars femte Maaned. - Dette er ingen ny Ting i China, og en Deel af de nu levende Embedsmænd have i en lignende Finantsnød kjøbt deres Diplomer til Statsembederne; disse see ugjerne det nye Salg, men endnu mere Folket, som synes at vide af Erfaring, at saadanne Embedsmænd troe sig berettigede til, ved Udpresninger igjen at gjøre sig betalte.