JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-06
Man har historisk Vished om, at den første Finder af Sølvet, som opdagedes i Berget, var en Bondesøn, Jacob Christophersen Gros ved af Sandswerd, der ved Omvankning i Sætermarkerne paa Fieldet prøvede med sin Hammer det nogne Berg, for, om han ikke ogsaa ligesom de i Omegnen arbeidende Bergfolk, kunde opspore noget Metal eller Erts, da det lykkedes ham at træffe paa et Sted, hvor en, maaskee til Dagen aaben, Kløft indeholdt en Gang, i hvilken anstod et Metal, hvoraf han huggede nogle Stykker. Disse bragte han derpaa til Faderen, som af en i Egnen boende Metalstøber, erfarede, at det fundne Metal var Sølv. Begjærligheden hos Metalarbeiderne, at faae mere af dette ædle Metal, gjorde at Bonden og hans Nabo, Caardmand Arne Worp, begyndte at drive Handel dermed, saa at det røbedes, og Øvrigheden lod Bønderne forhøre, og Stedet undersøge og bevogte, samt underrettede derom Statholderen, som omstændeligen indberettede denne Opdagelse og dens vigtige Udseende til Kongen, samt derhos sendte nogle Prøvestuffer, som viste deres Rigdom paa Sølv. Herpaa skrev Kongen fra Nyborg den 2den December 1623, og lod Statholderen tilstille, til offentlig Bekjendtgjørelse, et Manifest imod det paa Sølvet forøvede Tyverie og den dermed drevne Han deel, dernæst befalede han Statholderen at gjøre de fornødne Anstalter til et Bergværks Anlæg. Side 302 vises, at i fiint Sølv har Verkets Udbringende tiltaget efter en summarisk Beregning for de første 100 Aar, og at Beløbet i det Hele i bemeldte Tidsrum har været 701,312 Mark fiint Sølv. Slutteligen bemærkes, at Værket er smukt udstyret med skjønne Typer, og har efterstaaende Motto. Turius et forsan veterum monumenta referre, Nostre, at scire juvat, sie memenisse noget. Tyc. Brahe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-06
J Randers Avis læses følgende: Da Rygtet udbredtes om en Slange, der skulde være seet i Mølledammen ved Møllen i Resendal, paatog sig en tænkende og troeværdig Mand H.p af Nabolauget, i samme Gjødvad Sogn, at undersøge den Sag, og Resultatet blev, at ikke det mindste Tegn fandtes til, at en Slange kunde have Tilhold i Lyngbakkerne ved Møllen. Møllefolkene havde vel nogle Gange om Natten seet et levende Dyr at bevæge sig paa Mølledam mens Overflade; men vidste ikke, hvad det var. Det Sandsynligste befandtes da at være, at det var en Odder, som var kommen derop fra Gudenaae ved Resenbroe, et Par hundrede Skridt, dernedenfor. Jndsenderen veed ellers med Vished, at der gives Slanger – skjøndt ganske faa - her i Jylland. For 11 Aar siden saa Skytten, Michel Jensen Dreier, som lever endnu, boende i Randlev, en Slange i Skoven ved Gersdorphslund, en halv Fjerdingvei fra Strandbredden. Han skjød den, og hang den op i en Green der i Skoven. Den var omtrent 3 Alen lang, af en Arms Tykkelse, og havde et temmeligt stort Hoved, der lignede et Andehovedmed Neb. Den hæderlige Olding Skovrider, Sandberg i Løvskal, som lever endnu, saae for en Deel Aar siden en meget stor Slange i en Eng ved Skjerngaard. Da han nærmede sig til den, snoede den sig ud i den der forbi løbende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-06
Kjøbenhavns Børs, den 5 December 1826. Hamburg 2 M.a vista 222. Species 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-06
Specier solgtes til 13 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 152. 1523 Rbd. S. Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 824 82 3/4 Rbd. Sedl. Dito Dito. ..... 74 74 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-06
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito ........ 113, 114 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 103 1/2 104 i Banco 4 pC. Dito nye..... 93 – i Banco. Asiatiske Actier...... i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/4 60 1/2 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20000 og Treogtyvende Aargang. No. 98. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 December 1826. den med Ulykker svangre Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Nogle drikke Punsch, Andre nedsluge varme Posteyer, Nogle blade i Aviser og Modesournaler.) Springom. Caroline. Værten. Lapsenborg. Springom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Ved alt vor Uheld var det dog en Lykke At her paa dette Sted vi strandede. Lapsenb. (til Caroline.) Hvorledes er det fat, min Naadige? De er saa bleg, som Sneen paa vort Torv, Er en Malheur Dem arriveret: Caroline. Ja Springom (just ei vor Byes bedste Kudsk) Indbød mig til en Kanefart, og jeg, Som gjerne lider denne raske Kjørsel, Tog villigen imod et venligt Tilbud. Men neppe vi til Sæde kommen var, For Hesten den slog ud og stædig blev, End mere vild blev Bæstet ved mit Skrig Kort: Kanen gik ika, og jeg mig sandt J Sneen ligge. Værten. De har dog vel ikke Dem stødt paa noget farligt kritisk Sted? Thi hvis De Smerter har i noget Lem, Jeg Kampser-Draaber anbefaler Dem. Og dem jeg gode har og skal dem hent Hvis De et Øjeblik paa mig vil vente. Caroline. Nei, da jeg veed J Chocolade sælger Jeg denne Drik langt hellere mig vælger. (Lapsenborg springer hen til Bordet for at ordinere Chocolade; Caroline kaster sig paa en Divan og tager fat paa en Modejournal.) Caroline. Charment! Det skal dog ingen nægte mig, En bedre Syerske end den, Lisette Mig skaffet har, man ikke finde kan. Men det er da ei heller noget Under For Hoffets Damer hun og syer jo Hvor har dog ei min Pels et herligt Snit! Det samme just, som her Journalen viser. Og dog er denne Syerske en Pige, Af ringe Herkomst; Faderen jo flikker Paa gamle Sko, men hun har lært at stikke Salhatte op og Bobinet at trække Og ret guddommeligt hun Peltse former, Og hun kan synge, og paa Cithar spille! (Lapsenborg vil betale Chocoladen, Springom springer til, kaster Pengene. paa Disken; men da han vil tage Kop ven for at bringe den til Caroline, vælter han Chocoladen paa hendes Pelts.) Caroline. Min Himmel og min els, hvad skete herD dette Tab er uopretteligt. O Ubehændighed, der ei har Mage, O jeg er trøstesløs, højt at beklage! Lapsenb. Vist nok De Aarsag har at sukke, græde, En Steen til Medynk maatte sig bevæge; Dog Tiden læger selv det dybe Saar, Og hvis af Dem Tilladelse jeg faaer, Hvis De fra Vennens Haand modtage vil Spring om (faldende ham i Talen. En Pels maaskee - - Ne sligt jeg taaler en De mig fornærmet har, - og Hevn jeg fordrer Bestem selv Tid og Sted. (til Carol.) Hvad siger De, Caroline. Jeg siger at min Pels bedærvet blev. Lapsenb. Horribelt, at for slig en Bagatel En Adelsmand udgyde skal sit Blod. Springom. Hvi vil J blande Jer i mine Sager, Paa Eders Enemærker satte jeg Jo aldrig Fod og skal den aldrig sætte, Men at J Caroline byde tør En Pels, den Pligt mig byder selv at give, Dumdristigt er, og selv paa hendes Dyd Et saadant Tilbud sætter fæle Plet; Og den aftrættes maa, og derfor fordrer Jeg Eder udLapsenb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Ja jeg skal mode Jen J Kjøkkenkurven, Klokken Fire Slet; Men da min salig Fader plat forsømte At lade mig i Stik og Hug oplære, og da jeg af Naturen er heel ræd For Skud, saa kunde vi vel bares: Caroline. Er denne Maade til at brydes paa En for gemeenLapsenb. One min Naadige!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Man læser ofte jo fra Engelland, At selve Lorder skille deres Trætte Ved Baxen, og en Lord er ingen Kramsfugl. Lig en Athlet man Armene svinger, Modparten man et Puf slux bringer Snart i det Tynde af Siden, og snart Giver man ham mod Jorden en Fart. Aandeløs puster den Arme, thi han Neppe paa Knæerne reise sig kan. Springom. Mig ligegyldigt naar kuns Prygl J faaer. (De gaae.)(Fortsættes, og bedes Læserne at undskylde at Acterne ere usædvanlig korte, hvortil Aarsagen er at Forfatteren, der ofte har kjedet sig ved lange Acter, nødigen vil bringe andre i samme Tilfælde.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Jndenlandske Efterretninger. Viborg, den 2 December. Det herværende Skuespillerselskab af Dhr. Olsen og Scavenius, have i 14 Dage givet Forestillinger her, og agte at forlade os, efterat have spillet paa Søndag. De gave i Aftes Herbergs Vaudeville den 28de Januar og det af fransk oversatte Stykke: "den glade Bonde." uden at fornærme Nogen af dette med Konstflid spillende Personale, kunde man dog ikke andet, end finde Hr. Werlig som Birkedommer og Kofardiekapitain, Hr. Scavenius som Aagerkarl og Hr. Olsen som sjællandsk Bondekarl og fransk Bonde, saare heldigen at udføre deres Roller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
pædagogiske, 50 grammatikalske, 39 matemat, 208 techniske, 88 naturvidenskabelige, 159 meditinske, 44 geographiske, 11 episke, 58 lyriske, 38 dramatiske, 27 musikalske Værker; fremdeles 186 Romaner og Fortællinger, 87 gamle Classiker, 69 Landkort. De øvrige Værker ere af blandet Jndhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Warschau, Kongeriget Polens Hovedstad, har 8 offentlige Pladser, 214 Gader, 3132 Vaaningshuse, blandt hvilke 1402 af Steen og 1730 af Træe, 112 Paladser, 61 offentlige Bygninger, 5818 Fabrik og Værksteder. Folkemængden 1825 var 126430 Mennesker, blandt hvilke 1800 Adelige, 83083 Borgerlige, 28041 Jøder. J Henseende til Troesbekiendelse talte man i øvrigt 92132 Katholikker, 469 Græker, 5170 Lutheraner, 593 Reformerede, 23 Sekterer, Jøder som ovenanført, og 2 Moslemimer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
J det engelske Tidsskrift Sheffield ris fortælles en mærkværdig, Ligbegjengelse saaledes: En fattig Mand i Sheffield, som havde to Børn, mistede ved Døden det ene. Nu var han ikke istand til at betale Begravelses Omkostningerne i Staden, eller leie en Vogn til at kjøre det døde Barn til næste Kirkegaard paa Landet. Han gik da med sin Kone tilfods, bar det levende Barn paa Ryggen, og hans Kone har i en liden Kiste Liget paa Hovedet. Det faldt ikke Vedkommende i Sheffield ind at skaane den fattige Familie den tunge Vei ved at give Barnet fri Begravelse. (Britannia.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Paa de gamle skjønne Tapeter i et Slot, Huset Rohan i Anjou tilhørende, hvor Judith hugger Hovedet af Holosernes, sees hun i sit Dratorio derefter at takke Gud ved Foden af et Krusifix og foran Billedet af den hellige Guds moden - Chronologien til Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
En Sprogbemærkning. Hvillingefiskens Navn kommer rigtig nok af dens Hvidhed, og derfor skrive vel ogsaa nogle Hvidling; men det er saa tvunget for dansk Udtale. Man skriver derfor en Billing, isteden for en Bidling, skjøndt Enhver ret got veed, at Ordet kommer af en Bid. Nogle have i den samme Tid forvandlet det mangehundredaarige Jylland til Jydland; en haard Kost for Tungen! Dog det danske Sprog, er bleven hjemsøgt med mange saadanne Pedanterier i det sidste Aarti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
(Af Prof. Odin Wolffs Journ. Dec. 1826. S. 254) De Fædre i Norden saa stærke, saa froe, Ei lugte af Brændevins Bærme, Tobak de ei smøgte. J tarvelig Boe Ei Kaffe= og Thee-Søstres Sværme Bortgoglede Tid. Og qvalte det Vid, Som skabt var at tolke de Fædres Jd. Men vældig i Styrke og mandig i Barm Stod Daniens Søn paa sin Gunge, Af Mjød kun og Øl blev hans Pande da varm. Blandt Skinker og Kruse at runge Var Gildernes Færd. Ved Siden hang Sværd, Og hver Mand var Drotten saa hold og saa værd. Nu gogle de Drenge ved Punsch og ved Viin, Som Skyggen blandt Gravene svæve, Jndhyllet i Silke og fremmede Liin, Ved Kaffe= og Theebordet gjeve. De Qvinders Attraae Er Morskab at faae Og Krønikens Genius modløs maa staae O Daniens Gubber, i Fædrenes Spor Der voxede Kjæmper som Ege J boe end i Landet, J boe end i Nor Hvi ere J. Rør kun saa væge. Lad Sydboen boe For os kun i Roe, Med Frugter, som, ej til vor Baade, der groe. Ei Kjæmper J vorde, før Daniens Frugt Blandt Frugterne best Eder smager, Og Skinkens og Miødens og Fest=Øllets Lugt Fra Glas og fra Kopper Jer drager. Tobakken skal med Den Nyboe, afsted: De Jetter ved Codan af saadant et veed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
J. W. der lever en Præstemands Viv Hun brygger som hiin Olds Matroner. Ved Øl og ved Skinke gjenføder hun Liv Jeg mener det danske. - J Koner Paa Sletterne her, Jeg Eder især Vil raade at ligne den Præstemoer der!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Kjøbenhavns Børs, den 8 December 1826. Hamburg 2 M.a vista 223. Species 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Specier solgtes til 13 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 49 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 82 1/2 83 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco Dito Dito. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Nationalbank Obligationer af Laanet 4 Febr. 1820) 10000 Rbd. r. S. 113, 113 3/4 Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 90801 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 1088 100 i Banco. ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pC. Dito nye. i Sedler Asiatiske Actier. 6000. L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-09
Rettelser til No. 97. V. 1537, 27 Lin., læs: Frihed sit Forhold 1540, 2 – læs: ledende sig lidende Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
Nyeste Skilderie af K. jøbenhavn. paa 200000 Treogtyvende Aargang. No. 99. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 December 1826. Om Mennesket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
J Tillægget til den Vest-Siellandske Avis, No. 76, den 23de September 1826, findes en saare interessant Afhandling, i vinchologisk Henseende, om Rachel Herz. Uvis om Andre have yttret sig desangaaende, tillader Indsenderen af Nærværende sig at fremstille sine Anskuelser af enkelte Puncter i ovenmeldte Afhandling. - J Meget afviger vel hin fra denne, dog findes der mange Berørelser, imellem begge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
Da Forfatteren har for sig en sjelden selvtænkende Geistlig, der, langt fra at hælde til Nutidens, af sin Grav opvaagnende, Munkevæsen, eller dens tomme Gjenlyd af ukjendt Stemme, finder sin Glæde og Trøst i at grandske over Skaberens Værk, stedse følende sig bestyrket i den Overbeviisning, at, hvor Menneskets Øie end vender sig hen, seer det kun Storhed og Viisdom, den uudtømmelige Kilde til Livets skyd, og til Forsagelse af dette Misfornøielsens og Fortærelsens Præg hos menneskefjendske Væsener; saa tager han slet ikke i Betænkning aabent at sige sine Meninger, hvilke ikke maae betragtes som en Belæren, men som Vink til videre Grandskning og nærmere Afgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
De amerikanske Stater. (Fortsættelse; see No. 89.) II. De merikanske forbundne Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
Den første Kolonie, som Spanierne, efter Kolombo's Opdagelse af den nye Verden stiftede paa Fastlandet var Mexiko. Under Anførsel af den mærkværdige Cortes styrtedes 1521 Astekernes Rige, og en af de meest blomstrende og frugtbareste Provindser blev vunden for den kastiliske Krones Diadem. Efter Hovedstadens Erobring bragtes ogsaa de øvrige Provindsers tilveie, og den hele Udstrækning østligt fra Halvøen Yukatan mod Vest til California Bugten blev forenet i et Vicekongerige, som blev givet Navnet Nyespanien. Blandt alle den spanske Krones forrige Besiddelser paa hiin Side Havet blev samme den vigtigste, og meest indbringende. Dette Land, som imod Nord støder til Nordamerikas tyndt befolkede udstrakte Jndre, mod Øst til den vide mexikanske Bugt, mod S. O. til Guatemala Provindserne; i S. og V. til Austral-Oceanet bedækker et Areal af næsten 63084 Qv. Mile. Det udgjør en Bjergflade af Andesbjergstrækningerne, der først fra Gugtemalaaf, i en tæt Masse skyder sig ind mellem begge Occanerne; men siden, hvor Landet vinder i Brede, udgrener sig mod det Nordamerikanske. Denne Bjergflade er saa eensformig, og Afhældningen saa ringe, at den endnu næsten 100 Mile nordlig for Hovedstaden, i Nye-Biscaya, har en Høide af 5100 til 8100 Fod over Oceanets Speil. En saadan betydelig Høide, som den kultiverede Deel af Bjergfladen beholder, giver sammes Clima, trods den brændende Sol, hvis Straaler næsten falde lodrette, en saa mild Temperatur, at alle europæiske Planter trives paa disse tierras templader, da derimod paa Kyststrækningerne ved Bugten og Oceanerne, paa tierras calientes Tropefrugterne udvikle sig i den største Yppighed, ligesom igjen en tredie Natur, Aspe Naturen, Alpeklimaet hersker paa de høieste Strækninger, tjerres frige, af hiin Høi-Plan. (Høi-Plateau. Derved forbinder Mexico paa sit udstrakte Areal saavel den europæiske som amerikanske Floras Rigdomme, ligesom det og har vidst at tilegne sig de europæiske nyttige Huusdyr til der at krives, og hertil kommer at samme Bjerges Skjød har en saadan Overflod paa Guld og Sølv, at den Masse som dens Mynt stæder har givet Europa i Tidsløbet fra 1590 til 1822 udgjør ei mindre end 1680,260,776 Dollars eller dobbelt saamange Gylden, og i Guld fra 1783 til 1822 i alt 60,233,008 Dollars. 1804 blev det meste Sølv myntet, nemlig 26, 130,971 Dollars og 1809 det meste Guld, nemlig 1,964,818 Dollars, men fra denne Tid er Mynt Productet bestandig aftaget, og Krigen har skadet Bergværksdrivten betydeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
de nyere Tider har mexikansk Bergværksdrifværet en af Hovedgjenstandene for den brittiske Spekulationsaand, og et lidet Skrivt om samme, som har gjort megen Opsigt, og giver interessante Oplysninger, maae derfor her erindres nemlig: The actual state of the Mexical mines and the resonable expectations of the chare holders of the Anglo-Mexicen mine essociation, being i Substance of a letter addressed to the directors of that compeny, with a supplement and an appendix, by Sir Wl Adoms. London 1825 8. IV. og 87 pag. Rec. i N. geogr. Ephem. XIX. 1826. S. 31416. Dertil kommer Udførsler af de til den vestindiske Handel hørende Varer, Sukker, Kaffe, Indigo, Piment; fremdeles af Cochenille og Vanille, som ere Landet egne, af Sassaparille, Ja lappe, Meel, Victualier, Farvevare, alt af aarligt Beløb for omtrent 5 Millioner Dollars, foruden Guldet og Sølvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
Man tænke sig hvor vigtig en Guldgrube, Mexico var for Spanien, og hvilke Tab Cadix og flere Stæder har lidt ved Afbrydelsen af Handelsforbindelsen med samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
Da Mexiko i vore Tider rev sig løs fra det spanske Herredømme, gav det sig først en monarkisk Regjeringsform, og overdrog en af fine Feltherrer, Augustin Jturbide, det nye Riges keiserlige Krone, men da han, der var en af Støvet fremtraadt Kreoler, ikke forstod at holde sig paa Tronen, blev han, ved en anden almindelig Opstand, tvungen til at vige samme, og en sammentraadt Nationalforsamling forenede i Aaret 1823 de samtlige mexikanske Stater i en konføderativ Stat, der gav sig en Forfatning lig de nordamerikanske Staters. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
Blandede Efterretninger. Den berømte Astronom, Oldingen Johan Kl. Bode, er død i Berlin d. 23 f. M. Hans Fader. holdt i Hamborg en Læreanstalt for Handelsbetjente. Yndlingens tidlige Lyst til Astronomie blev først bemærket af Dr. Reimarus, der var kaldet som Læge til hans Fader, og nu anbefalede ham til den lærde Busch. 1768 udgav Bode første Gang sin "Anviisning til Kundskab om Stjernehimmelen", hvoraf det niende Oplag udkom i Aaret 1823. Venus's Gang forbi Solen den 3 Juni 1769 blev af ham observeret, og han var den første i Tydskland, som (1 August 1781) fandt den af Herschel opdagede Planet Uranus. J Stjernebilledet Frederiks Ære satte han Frederik den Store er uforgjængeligt Mindemærke. Den 3 Juli 18. feirede Oldingen sit 50-aarige Embedsjubilæun i hvilken Anledning han, blandt flere Udmærkelser, af Keiser Alexander modtog St. Anna-Ordenens 2den Klasse. J Slutningen af Aaret 1824 nødsagede Alderens Svaghed ham til at fratræde sit Embede som praktisk Astronom og Direktor for Observatoriet. Han døde af en Lungebetændelse og opnaaede samme Alder som sine Forældre, hvilke Begge ogsaa døde i deres 80de Aar. Bode var tre Gange givt og efterlader sig 2 Sønner, 2 Døttre og 9 Børnebørn. Hans Eftermand, Hr. Direktor Enke, er ligesom han ogsaa født i Hamborg. Bode var født den 19 Jan. 1747. J Aaret 1772 kaldtes han til Berlin som Astronom, hvor han i en Række af 52 Aar til 1824 Aars Udgang tillige var Di rektor over Observatoriet. Hans talrige Skrifters Opregnelse i Hitzig's gelehrt. Berlin optager 5 fulde Sider. Blandt dem nævne vi her "Astronom. Ephemeriden, hvoraf fra 1774 ere udkomne 54 Bind, og hans Stiernekaarter, indeholdende 17240 Stjerner. Blandt de mange lærde Selskaber der hædrede ham og sig, ved at have ham imellem sine Medlemmer, er vort kjøbenhavnske Videnskabernes Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
En politisk Tidende fra München indeholder under 21 Nov. følgende: Det hertil fra Lands hut forflyttede Universitet begynder at slaae Rødder, og vinder ved det betydelige Antal af Studerende, som allerede har ladet sig indskrive, et muntert Udseende. De unge Mænd, tilfredse med den Nydelse, som ydes dem i Benyttelsen af de rige Hielpekilder, der her ere rede for dem til høiere Uddannelse, iagttage et stille og anstændigt Forhold, som erhverver dem Publikums Agtelse, og Tilfredshed fra Regjeringens Side, hvis besynderlige Forsorg for dem fremlyser overalt. Saaledes er og den Foranstaltning truffen, at de Studerende skulle være forsynede med Politiekaart, ligesom de Fremmede erholde, hvorved paa den ene Side ikke andre unge Folk skulle udgive sig for Studenter, som ikke ere det, og sammes muelige Excesser vorde lagte de Studerende til Last, og paa den anden Side de Studerende til enhver Tid kunne strax gjøre fuld Rede for deres Stand, og deres Person, og saaledes ikke have at befrygte i enkelte Tilfælde at behandles som ubekiendte Personer. Lokaløvrighederne ere og fra Statsministeriet for det Jndre gjorte særdeles opmærksomme paa, at der i Henseende til de Studerende ingen indskrænkende Politieforanstaltninger skulde træffes, som ikke ogsaa fandt lige Anvendelse paa Residensstadens øvrige Jndvaanere, paa Grund af bestaaende Love og Regler, saa at overhovedet med alle til Universitetet Henhørende, og i alt hvad ej vedkommer Disciplinarpunkter, eller der i saadant Hensyn henhører til det academiske Senat, forholdes efter de almindelige Love og Anordninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
Kjøbenhavns Børs, den 12. December 1826. Hamburg 2 M.a vista 223. Species 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
Specier solgtes til 13 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. - Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 1/4 82 3/4 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . 74, 74 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-12
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. ...... 113, 113 3/4 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 908191 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 103 1/2 104 i Banco i Banco 4 pC. Dito nye..... Asiatiske Actier...... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 59 1/2 60 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-16
Nyeste Skilderie af Kjø bennocosmootaTreogtyvende Aargang. No. 100. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 December 1826. den med Ulykker svangre Dag.