JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-24
J Aaret 1717 gav en Beslutning af Raadet paa Cap Bøddelen Tilladelse til at tage en, til Strikken dømt, Negerinde til Kone; hvilket ansaaes for en stor Gunst, thi ellers vare alle Ægteskaber forbudte imellem Hvide og Negere under en svær Straf og vilkaarlig paalagte Pengebøder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-24
En Neger, som blev overbevist om en utilladelig Omgang med en gift, hvid Kone, blev dømt til, først med en Strikke om Halsen at gjøre Bod, dernæst at miste sin ene Haand og endelig at hænges. Overretten formildede dog Dommen saaledes, at hans Øren skulde afskæres, en Lilie indbrændes paa hans Kinder og han selv derpaa pidskes af Bøddelen. Konen blev sendt til Frankrig, for at indespærres i et Kloster. Paa forbudt Omgang af hvide Mænd, med sorte Fruentimmere var sat en Mulct af 2000 Pd. Sukker, som dog aldrig blev erlagt, eftersom den Skyldige aldrig blev draget for Retten og følgelig heller ikke straffet. Fordommen mod blandede Ægteskaber var saa stor, at en af de eligerede Mænd (one of the burgesses) fra Cayes de Jacmel ikke mere maatte sidde blandt de øvrige, fordi han havde ægtet en iøvrigt agtværdig Quatroon Dame, omendskjøndt paa samme Tid en Jøde, ved Navn de Pas, blev taalt som Deputeret fra Kirkesognet Aqvinas. Kap. 2. Fordommens Følger til Fordeel for Hud-Adelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-24
Det er vel umodsigeligt, at en offentlig Foragt nedværdiger dens Charakteer, der er et Offer for samme. Og efter denne Grundsætning gaaer Despotismen frem endog for nærværende Tid, en Grundsætning iøvrigt, der langtfra at være en Virkning af Geniet, kun røber dens Stupiditet, der handler derefter. Et hemmeligt Jnstinct og den traditionelle Snuhed, ved hvilken Tyranniet vedligeholder sin Magt, lære hine Undertrykkere af deres egen Slægt, at Midlet til at knuse den, ligger i den Uvidenhed og Dumhed, i hvilke den holdes. Bort altsaa med den Klasse af tænkende Folk, som rigtignok villig høje sig under Lovens Aag, men hvis Lydighed er Fornuftens Resultat; som beredvillig give deres Andel til den offentlige Kasse, men ogsaa ønske at vide, hvortil det bliver anvendt, som de erhværve i deres Ansigts Sved; bort med alle dem, der stedse henvende Øiet paa Forvaltningens Forholdsregler, afsløre Machiavellismen, og forfølge den, hvilket Udseende den end- og monne give sig, hvilken Maske den endog monne bære. Kunne vi undres længer over det Had imod Udbredelsen af nyttige Kundskaber blandt de lavere Klasser, over den Bande af tingede Døgn skrivere, der ivre imod Nationalskolerne, over den egensindige Klæben ved Skikke, som for længe siden burde være afskaffede, som f. Ex. at forsamle Skarer af menneskelige Tobeen (bipeds) ved visse Fester, for at erholde den Føde, der kastes til dem ligesom om det var Hunde og ikke Mennesker. De, som følge en saa skamløs Jndbydelse, ere de laveste og foragteligste af deres Klasse; men hvorledes skal man benævne dem, der anordne og udføre en saadan Beskæmmelse af al Sømmelighed. Disse nedslaaende, Betragtninger lede os til Undersøgelse af Nedværdigelses=Systemet, der er i Kraft imod de Sorte. Havde disse ulykkelige Skabninger en eller anden Forestilling om Menneskenaturens Værdighed; toge de Deel i den guddommelige Religion, som, idet den oplyser Aanden og luttrer Tilbøielighederne, skienker Trøst i enhver Modgang, og vidste de, at kun Lasten kan fornedre og gjøre æreløs, saa vilde de vende deres Blik imod Hammelen og af Styreren hist oppe vente sine Rettigheder. Men hvad lader sig vente af Mennesker, hos hvem enhver moralsk Følelse er kvalt, som for bestandig ere udsatte for Exempel og Fristelse af de meest ubegrændsede Udsvævelser, og behandlede som Kvæget, ligesom dette, ikke have Følelse for nogen anden Impuls, end Magt og Prygl, og som ikke huse nogen anden Tanke end en brændende Tørst efter Hævn og et lumsk Had imod sine Undertrykkere. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-24
Anekdoter. fandt for godt, at forelske sig i sin Herres yngste Datter; dog frygtede han derfor desto mere Protectorens despotiske Character. Ogsaa var hans Stand ringe, imod hans Herres at regne; White haabede altsaa saameget mindre, i ham at finde en Carl den Store. Hos hans Elskede erstattede derimod den ungdommelige, maandlige Skjønhed, som Enhver maatte tilstaae ham, hiin Mangel, og med denne Selvbevidsthed søgte og fandt han snart Leilighed til, at tilstaae Miss Francisca Crommel sine varmeste Ønsker. Gik nu de 2 Forelskede i deres Fortrolighed altfor uforsigtigt tilværk, eller var Crommels Skarpsynethed Aarsagen - nok er det, han fattede Mistanke, og befalede en af sine fortroligste Tjenere at passe paa og give ham Efterretning, naar han mærkede, at White gjorde hans Datter Opvartning. Dette skede. Crommell ilte forbittret til sin Datter, og uden Tvivl var ingen gunstig Skjæbne tiltænkt den forige Elsker. Just laae White paa Knæ for sin Elskede og kyssede ømt hendes Haand, da Dørene til Værelset bleve oprevne og Protectoren traadte ind med brændende Harme i sit Aasyn. White stod op, og før Protectoren endnu kunde komme til Orde, tiltalede White ham saaledes: Britanniens Skytsaand! Jeg elsker til Raseri Deres Datters Kammerjomfru, men Frøkenen sætter sig grusomt imod vor Forbindelse; jeg beder om Deres Forbøn Crommell studsede; han var overbeviist om det Modsatte, og dog hindrede hans Kapellans Aandsnærværelse ham i, at yttre dette. Han befalede sin Datter, at give efter for Whites Bønner, og beærede Vielsen med sin Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-24
Det danske Hof sendte Erik Rosenkranz i Aaret 1652 til England som overordentlig Gesandt, paa den Tid, Cromwell, som Protector, regjerede der. Rosenkrantz, som allerede engang før havde været i England under Carl den 1stes Regjering, var endnu lod en Præst hente, Kammerjomfruen kalde Hieronimus White, Crommels Kapellan, ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-24
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito. . . . . . . . Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 224.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-24
Hamburg 2 M. en meget ung Mand, og Crommel, der ikke tiltroede ham Erfarenhed nok og behørig Duelighed til en Gesandts vanskelige Post, spurgte ham engang spottende: Om der i Danmark gaves mange saadanne tidlig modne Genier, som tiltroede sig at kunne udføre Statsforretninger, førend de endnu havde Skjæg paa Hagen, Rosenkranz tabte ikke sin Aandsnærværelse, og sagde, i det han undertrykte sin opbrusende Vrede, med et beundringsværdigt Maadehold: Naadige Herre! mit Skjæg er vistnok ikke langt endnu, men det er dog meget ældre end Deres Republik. - Følgen af dette Svar var, at Cromwell for Fremtiden behandlede ham med udmærket Agtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-24
Kjøbenhavns Børs, den 24 Juli 1827. a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-24
Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 163 163 1/2 Rbd. Sal. 48 1/249 Rbs. Tegn. 84 84 1/2 Rbd. Sedl. 75 1/276 i Banco Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 113 1/2 113 3/4 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. - i Banco i Aarhuus Avis. Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . .- i Banco. i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/260 3/4 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-24
Rettelse. S. 903, L. 18, for i samme Blad læs:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 60. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 Juli 1827. Gade Aanalerne i Frankfurt am Mayn, med Hensyn til Kjøbenhavn. (Slutning, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
en Sag, der tilvisse er Stadens og Universitetets Curatoriums Opmærksomhed høist værdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Kjøbenhavn i Juli 1827. H. Dau. Jndsendt. Jep Sløv og Met Hvas. M. Jeg var igaar til Gilde i vor Bye Der var vor Præst, vor Skolelærer og vor Sognefoged. Ogsaa var der, som J veed, Klørto, Sparotte og Klørknægt, den Tusindkunstner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Nu gik det løs, som ved en Doktor Disputats, der demonstreredes og disputeredes om, for, ogsaa imod en Ting, som saa, Man kaldte Ravgalismen. J. Aa Mutter, hvad forstaaer I jer paa Sligt. Jer Rok, jer Væv, jer Huus, jer Psalmebog, jer Bibel og Præst forstaaer Jvel; men nu hvad Hoved har vel J til Sligt? M. Saa har jeg dog, til at forstaae, et Hoved, men da J, som man siger, er et stort Hoved, eller storhovedet, saa maa I vel forstaae, lidt Meer, og derfor bedre end som jeg, hvad Ravgalisme er. J. Naa, naa Mutter, ikke saa hvas. Forresten kjæder J mig med jer Snak. Men ellers maa J vide, at hertil hører et stort Hoved, som har inde mere end jeres, ja meer end Attenhundredaars Fornuft. M. Hillemænd, det maae da være et Oxehoved, eller Hoved af en Oxe, thi den har og et stort Hoved! J. Hum! hvad Fornuft mon der vel er i Jeres Hoved? M. Hvor lidt, hvor stor Fornuft der er i mit, saa kan jeg godt forstaae, hvis der er nogen i et Oxehoved, bliv det kun en Dyrefornuft. En slig Fornuft jeg tænker mig, som jeg en Gang har hørt benævne Dyret af Jorden. Syner, J. Ey Mutter, C. Maaskee har I havt jeg seer: At Ravgalismen er en Bolt, Som Sands og Vid og Kløgt har stoppet udAf sammenvævet Tøy, Theologie skal hedde, Og Videnskabeligheds vage Naal: En Bolt til Morskab, Bram og Lyst, Hvormed saamangen Lærd nu leger. Forslag til en Reduction af Gadenavne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
(Jndsendt.) Den Klynge af Gader, der for Jldebranden 1795 vare bekiendte under Navn af Smaa gaderne, er efter Branden vel bleven meget regelret, men Gaderne ere nu saa mange og løbe endnu saa meget ind i hverandre, at selv den Indfødte har Ondt ved at hitte Rede i denne lille Labyrinth. Man har Holmens-, Sqvalder, Dybens-, Hummer, Laxe, Reverents-Gade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Efter den Forandring, der siden Jldebranden, er foregaaet med samme, kunde deres Navne let reduceres. Saaledes kunde formeentligen den Strækning lige fra Vingaardstrædet til Hol gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Jndenlandske Efterretninger. J Randers Avis læses under: "Jndsendt følgende: Da en smitsom Diarrhee den hele Sommer har grasseret i Randers og dens Om mens Canal gives eet Navn f. Ex. Sqvalder Og sammensyet med Kritikens skjøre Traade M. Saamæn, hos den, der Syner har, Mand forbinde Publikum, ved at bekjendtgjøre egn, og grasserer der endnu vilde en kyndig tage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
J hine Tiders insolente Sprog kaldte man det, at kjøre Gjødsel paa sine Jorder (prendre du fumier pour engrasser leurs terres). Blandede Ægteskaber, d. c. Ægteskaber imellem Personer, af forskjellig Farve, have stedse været sjældnere end Ægteskaber mellem Adelen og Handelstanden. Den Foragt, hvori lige Forbindelser stode, gik tilsidst saa vidt, at en Hvid, der ægtede en Mulatinde, blev udelukt af de Hvides Selskab, hvortil hans Kone følgelig end mindre havde Adgang. Derimod at holde en Mulatinde som Maitresse ansaaes aldeles ikke for uanstændigt eller beskæmmende for en Hvid, men ægtede han hende, var han vanæret. Kan der tænkes en skændigere Kuldkastelse af alle moralske Grundsætninger; En Følge af disse Misbrug var de hvide Mænds Umenneskelighed imod deres med Afrikanerinder avlede Børn, som ikke bleve erkjendte af deres ugudelige, barbariske Fædre. - Saaledes undergrave Havesyge og Stolthed al Medlidenhed og kvæle Naturens helligste Følelser hos Menneskene, der, for at vedligeholde et indbildt Fortrin i Farven, have fremstillet som Grundsætning en barbarisk Foragt imod een Deel af Menneskets store Familie. Mangfoldige Kjendsgierninger bevidne klarligt, at Slaveri og Fordommen med Hensyn, til Hud=Adelen fordærve i lige høi Grad Herren, Slaven og den Frigivne. (Brit. Chron. XX.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Det kongelige Societet i London har modtaget et Skrift, angaaende Indflydelsen af det øverste Jordlag paa Atmosphæren, af W. A. Mackinnon. Forfatteren paastaaer i samme, at Atmosphærens Tørhed eller Fugtighed, og følgelig ogsaa enkelte Menneskers og et heelt Folks Livlighed eller Phlegma er mere afhængig af disse Jordlag end man i Almindelighed troer. Da han boer i Nabolaget af Southampton, omtrent 7 Mile fra det store Kridtleie, som løber igjennem Hampshire, saa var han forhavset over Forskjellen paa Luften over Kridtleiet og Luften imod New=Forest, omendskjønt begge ere i lige Bortfjærnelse fra Vandet, og Forsøg med Hygrometret viste ham, at Luften over Kalken havde en høiere Grad af Tørhed, end over Leerjorden, og naar efter hans bemærkninger en Mark bliver bedækket med Kridt, saa vil dette efter nogle Timer blive fugtigt, endog om der hverken falder Regn eller Dug; og denne Fugtighed kunde det alene trække til sig fra Almosphæren. Deraf slutter han endvidere, at denne Fugtighed eller Tørhed maa have en stor Jndflydelse paa Jndvaanernes Aand og Sundhed. (A. M. 118.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Jblandt den interessante Samling af Autographa, som Englænderen Sotheby besidder, befinder sig ogsaa Originalen af det "Skotske Covenant eller Confessionen fra Aaret 1638, skrevet paa en stor Pergamentsrulle og med Underskrift af de mest udmærkede Covenanters af Adelen, Borgerskabet og Geistligheden. Tilføiet er en Clausel angaaende Episkopatets Ophævelse, ifølge Generalforsamlingens Beslutning i Decbr. 1638, med mange Underskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
J sidste Parlaments=Session i England blev følgende Oversigt over Værdien af de forskjellige Maskiner, som man udfører fra England, fremlagt: Europa. Aar 1825. Rusland Lsterl. 1880.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Sverrig. . . . . . 173. Norge . . . . . 62 Danmark . 117. Preussen . . . . 142.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Nederlandene . . Frankrig . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Portugal, de asoriske Øer og Madera Spanien og de canariske Øer . . 2,846 Gibraltar . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Jtalien . . . . Malta De joniske Øer . . Tyrkiet og Levanten 4,498 5,677 3,640 Øerne Jersey, Guernsey, Man og Alderney . . . Summa 42,739. 80,836. 136,622. Aften. Aar 1825. Ostindien Pd. St. 48,754 Ny Holland . . Africa . . . 1,499 America.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Englands nordlige Colonier. 2,976 Engelske Antiller 17, 127.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
De andre Antiller 4,059 De forenede Stater, 2,872. Brasilien . . . 6,986 Mexico og Guatimala 127. Columbien . . . . 105 Peru . . . . . 715. Chili
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Buenos Aires og Montevideo . . . 346 Summa 129,652 212,416 233,965. (H. C. 116.) Den Giraffe, som Kongen af Frankrig har modtaget til Foræring af Paschaen af Ægypten, og som d. 30 Juni er indtruffen i Paris, er for denne Hovedstads Publikum en Gjenstand for almindelig Nysgierrighed, og for Naturforskeren en interessant Gienstand for hans Jagttagelser. Hidtil kjendte Boologerne kun dette mærkværdige Dyr af nogle faa Reisendes Beskrivelser, efter mere eller mindre nøiagtige Tegninger, og efter et Skelet samt en udstoppet Hud, som opbevares i det franske naturhistoriske Museum; men endnu havde intet europæisk Menagerie besiddet dette Dyr. Den Giraffe, som nu er at see i Paris, er af Hunkjønnet, og var 5 til 6 Maaneder gammel, da den blev fangen. Den er nu næsten 2 1/2 Aar gammel, og skjønt den endnu ikke er udvoxet, udgjør dens hele Høide omtrent 13 Fod. Dens Hud har en hvidagtig Grund med Pletter af bruun og guul Farve. Hr. Ferlus, som har beskrevet den, har ganske nylig udgivet den tredie Udgave af sine Noticer. Dette overordentlige Dyr er i den Grad Modedyret bete a la Mode, i Paris, at det forskaffer Actie-Ejerne af Broen du Jardin 650 Fr. tenant Greve Lottum, efter kongl. Befaling beløb ved forrige Aars Udløb. Man seer deraf at den almindelige Statsgield ifølge den ved kongl. Forord. 17de Januar 1820 approberede at dertil i Følge Kabinets befaling af 2 Novbr. 1822. kom den provinzielle Statsgield 25,914,694 men da dertil kom efter Revision, Forhandlinger, J alt renteydende 206,006, 415 løbet i det hele bemeldte Etat og Kabinetsbefalingen, saa var Be foruden rentefrie Gield. 11,242,347.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Efter de i Tidsrummet fra 1822 til 1826 af betalte store Summer, som beløbe sig til 21,285,783. Thlr., bestod Statsgielden d. 31 Dec. 1826 i renteydende Gield af Beløb 185, 158,328 Thl., foruden rentefrit den Sum, der ovenfor er antegnet. Af den renteydende Gield bestod 30, 915,205 Thl, i Laan i Udlandet. (Udtogsvis af Preuss. Staats-Zeit. 137. J Hamb. C. 97 er en be feil oversprunget.) ske Manufakturer, som i Aar skulle udstilles i Louvre, udmærker sig især Ludvig den 16des Testament, vævet i Silke. Jndfatningen er kunstigen sammensat af Arabesker, og SkrifttrækUgningen med de zirligste trykte Bogstaver. kene saa skjønne, at de kunne udholde Sammen Jblandt de Kunstfrembringelser af de lyn tydelig Post af over 5 Mill. Th. ved en Tryk. . . 206,444, 161 Thl. Til- og Afgange a. nogle flere Summer udenfor Etat udgjorde en Kapital af 180,094,721 Thl. kjendtgjort en Beretning om Statsgieldens Be J Berlin har Statsministeren Generallieuves Plantes en extraordinær daglig Indtægt af Hir schut jidermann liik unde recht Jndskrift paa Stephani-Kirken i Bremen, udentil imod Kirkegaarden. Hiir licht her frowe maget unn knecht Saa kom og beskue dem alle vel Det er paa Dansk So kum unschowe se alle mol anGelerde unkinder liggen oc hir biDunket di, dat underschet der personen stiUnn segge welker is de beste darvanHer skeer enhver lige og ret, Her ligge Herre, Frue, Pige og Karl, Lærde og Børn ligge ogsaa her hos, Synes Dig at Forskjel paa Personerne er, Og slig hvilken er den bedste af dem. Species 225. Hamburg, 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Kjøbenhavns Børs den 27 Juli 1827. a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Svenske Sedler. pr. 100 Specier, 163 1/2 164 Rbd. Sal. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 48 1/2 - Rbs. Tegn. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 84, 84 1/2 Rbd. Sedl. 75 3/4 76 i Banco Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . . ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-28
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito. . . . . . . . 113 3/4 114 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 96 - Rbd. r. S. 106 - i Banco. 96,96 1/2 i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/2 60 3/4 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
Nyest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 61. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 31 Juli 1827. Til Deres Naade, Frue Grevinde Moltke, fød Comtesse af Knuth, d. 1ste August 1827. Det Øje, som Solen seer stige J Østen liig rødmende Brud, Har Øie for Sjælen tillige. Og Toner til Lovsang for Gud, Har Harpen med Blomster omslynge Og Taarer for Kjærligheds Fest; Han kommer paa Toner hengynget Til Sjølund og er Eders Gjæst. Hvor Bølgerne hvide adskille Og binde som Hjerternes Baand, Erindring din lysende Aand, Hvor hist gjennem Taagerne spille Jeg drager fra høiere Egne Hen over det bølgende Blaae, Og før skal ei Farverne blegne. For Hjerterne mere ej slaae. De danske, de trofaste Hjerter, Den evige Klippernes Grund, Belyser den viede Lund, Hvor Guddommens straalende Kjerter, Hvor Tusinde Offere stige Med Andagt til Kjærligheds Gud, Hvor Daglysets Straaler ej vige For Nattens despotiske Bud. Held Dagen, som Kjærlighed bringer, O Moltke! Din Hustru, din Viv, Paa Tidens de flygtige Vinger En Blomst af et duftende LivSom seent gjennem Jordlivets Taage Sit Frø skienke moderlig Barm Om Hende trindt Englene vaage Beskyttet af, Moltke! Din Arm. De hellige Lillier hvide, Som Himmelen fostrer til Løn. For Hjerter, som trofaste stride Og Palmen, som evigen grøn Sig sænker fra straalende Sæde Til Seierens jordiske Krands, Den, Moltke, med Taarer vi væde Vor Tak er Din skjønneste Glands. J. P. Müller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
Af Fugle har man hidtil kun fundet meget faa Fossiler; ved Paris ere der dog fundne adskillige Species, som afvegge fra alle nulevende De ere beskrevne af Cuvier. Paa æglæggende stirføddede Dyr, ligesaa mærkelige for deres Størrelse, som for deres Organisation, har derimod Naturen, i gamle Tider, viist sig under disse Bredegrader langt frugtbarere end nu, selv i de tropiske Egne. Disse Dyr træffes i langt ældre Jordlag, end der, hvor den Klasse, der fødte levende Unger findes. Saaledes er der i England baade først fundet, og bestemt to fossile Genera: Jchthyssaurus og Plesiosaurus, hvoraf den første, er Middelard imellem Krokodilen og Fiirbenen (la certa) var over 20 Fod i Længde, og den sidste kunde naae samme Størrelse. Et næsten fuldstændigt Skelet af en Plesiosaurus, nu i Hertugen af Buckinghams Besiddelse, er kun 8 til 9 Fod langt. Et andet Genus af disse Dyr, Megalosaurus, har man endnu for faa Levninger af, til med samme Vished at kunne bestemme dets Størrelse. Men fra Dimensionerne af et Been af dette Dyr, som bevares paa Museet i Oxford, slutter Cuvier, at det Jndivid, det har tilhørt, har haft en Længde af over 40 Fod, og en Høide som Elefantens, af syv Fod. Siden har man fundet et dobbelt saa stort Laarbeen, Nærheden af Cuckfield i Susser, og man antager, at det Dyr, dette har tilhørt, uden at anslaae det for højt, maa have haft en Længde af 60 til 70 Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
Jndenlandske Efterretninger. Vor længe savnede Landsmand Dr. Hauch, Prof. ved Academiet i Sorø, er endelig efter geraarigt Ophold i Frankrig, Jtalien og Tydskland, kommen tilbage, og har medbragt fire store dramatiske Verker, som han har digtet i Udlandet. Han har skrevet disse Digtninger baade paa Dansk og paa Tydsk, den tydske Udgave har Tieck, som dømmer om disse Arbeider: "at der siden Göthes bedste Tid ikke var seet noget, fortræffeligere i den dramatiske Literatur, end disse fire Skuespil" – paataget sig at udgive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
(Udtog af Dr. Heibergs flyvende Post No. 59.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
Blandede Efterretninger. Man har efter mange forskjellige Jagttagelser fundet det paafaldende Resultat, at medens 224 Fødseler skee Kl. 11 om Aftenen, finde kun 4 Sted ved Midnat. Ligeledes have imod 243 Dødsfald Kl. 11, kun 14 fundet Sted, ved Midnat. (HAN. 115.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
Capitain Jones, en engelsk Søofficeer, har i tvende Bind udgivet en Reise gjennem Norge, Sverrig, Finland, Rusland og Tyrkiet (London, 1827). Ved Stockholm bemærker han: "En af de første Ting, som man naturligen søger efter ved Ankomsten til nogensomhelst By paa Fastlandet, er, som Dr. Clarke har bemærket, en Boglade; men Boghandlerne have her ingen Kataloger, eller hvis noget lignende bliver fremviist, da er det skrevet ganske i deres eget Sprog og med Hensyn til Handlerne selv. Naar en Kunde kommer ind, staae de ikke op af deres Stol forat vise ham tilrette i deres støvede Hylder, og vilde de end vise ham denne Høflighed, saa vilde Undersøgelsen være forgæves, fordi Bøgerne ikke ere indbundne, men liggende i Materie, og blandede imellem hverandre, ene kunne betragtes som ligesaa mange Riis Papir i en Papirhandlers Butik. - Det kongelige Bibliothek er derimod vist nok stort og rigt, men der er ingen dansk Liberalitet forbunden med dets Statuter, en Liberalitet, hvis Savn vi formedelst Bogladernes Fattigdom dobbelt have savnet. Dette Savn er imidlertid for os betydeligen blevet lindret ved Bekjendtskabet med General Suchtelen, den russiske Gesandt, og ved Benyttelsen af hans Bibliothek, som i Verkernes Udvalg og Antal, siges at kunne rivalisere med enhver Privatmands Bibliothek i hele Europa. - Generalen eier ogsaa en kostbar Malerisamling.