Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-13
Landhuusholdings=Selskabet. Judtsent. Selskabet har begyndt at udsætte Premier for Plønning og Kjørsel med Stude, og det ønsker, at det snart maae have den Fornøielse, at spore sine Hensigter herudi fremmet, Men da det maaskee kunde blive en Jndvending og Hindring mod Brugen af Stude, at de ikke kan bruges til Kjørsel og andet Arbeide, paa haarde, steenede, frosne og glatte Steder, uden at være, ligesom Heste, forsynede med Skoe, saa har Selskabet troet, at dets Øie merke maaskee dets hastigere vilde befordres, naar vedkommende Landmænd bleve underrettede om Maaden, hvorledes Stude kanskoes, og derved gjøres saa meget beqvemmere til Plønning, og Kjørsel. Det har derfor forskaffet sig følgende korte Underretning om Beslag for Stude, eller Oxer, som det herved til Vedkommendes, især Landmandens, Oplysning lader bekiendtgjøre : "Ligesom Heste, særdeles de større og " tungere, ikke kunne gaae længe paa haard og " steenig Grund, uden at faae ømme Fødder, deels fordi Kiøbet i Fodsaalen trykkes og klemmes af de haarde Ujevnheder paa Jorden, og deels fordi Hornet i Hoven afslides langt her" stigere paa saadan haard Bund, end det kan igien tilvoxe, og man af den Aarsag maae beskierme deres Fødder med Skoe eller Be" slag om de ikke skulle blive lemlæstede; saaledes kand Oxer meget mindre bruges til Kiørsel og Arbeide paa haarde og frosne Veie, " uden at være skoede, saasom Hornet i deres " Kløver er tyndere og blødere end Hornet Hestens Hove. Derfor finder man og i alle " Lande, hvor mæn bruger Oxer til Kiørsel, at disse Kreature ere belagde med Skoe paa følgende Maade: Da Hesten har en enkelt Hove og altsaa ikkun behøver en Skoe paa hver Foed; men Oxen haver tvende Kløver, saa maae denne have en Skoe paa hver Kløvel " altsaa to Skoe paa hver Foed. Disse Skoe tre Jern=Plader af en dansk Krones Tykkelse, dannede efter Formen af hver Kløves Saale, " saa at den faaer en Figur som et halvt Hierte, altsaa en aflang flad Jern Plade, som har to Ender, to Sider eller Rander, og to Flader. - Af de to Ender er den ene fortil og spids, og svarer mod Spidsen af Taa" en eller Kløven; den anden tilrundet og svarer mod Bagdeelen eller Ballen af Kløven. Af de to Sider eller Rander er den ene uven dig aflang tilrundet efter Formen af hver Kiøves udvendige Side=Rand; den anden og ind" vendige er lige efter Kløvens indvendige Side=Rand, saa at paa hver Foed, naar den er afslaaet, de to lige Sider eller Rander af Skone svare mod hinanden og lige jevnsides. Af de tvende Flader er den løverste, som skal ligge paa Saalen af Kløven, lidet udhulet " mod Ballen, og saaledes, at den heele udvendige Rand af hver Skoe=Plade er lidt ophøiet fra Spidsen af indtil rundt om den bageste Ende mod Ballen, men mod den ind" vendige Rand er Pladen mere lige og flad. "Paa den indvendige Rand af Pladen noget. " frem imod dens Midte er smedet et aflangt slat Jern Blad i Form af en flad og tynd Kaarde=Klinges Ende paa 3 Tommers Læng" de men opstaaende i Vinkel med Overfladen " af Skoen, og strakt lidt fremad mod Spidsen eller Taaen. Dette Blad tiener til at befæste Skoen paa den indvendige Side af hver 2 Kløve, hvor ingen Som kan anvendes, ved " at bøieldet, naar Skoen er paalagt, som en Bøile over Taaen indvendig fra og udad, " saa at disse flade og tynde Bøiler af begge Skoe, paa hver Foed sidde imellem Kløverne ombøjede fra hinanden over Ryggen af hver Kiøve. Desse Skoe befæstes paa den udvendige Rand af Kløven med Søm, ligesom hos Hesten. Men da Oxens Kløve har tynder, Horn end Hestens Hove, saa maae disse Søm være meget mindre og finere, og Klingen eller Stilken af Sømmene ikkun af et lidet Stilken af Sømmen ikkun af et lidet Straaes Breder med Hoveder saa smaa som mueligt Hver Skoe befæstes ikkun med 4 Søm. Til den Ende er der i hver Skoe til hver Kløve 4 Sømhuller. Disse Somhuller maae være " paa det Sted, hvor Sømmene best kan befaste Jernet, og hvor Kløven har det tykkeste Horn til at taale og holde Sømmene. Dette Sted et i Kløvens udvendigere Rand aller" forrest mod Taaen, saa at alle 4 Søm komme til at sidde i den forreste halve Deel af " Kløvens udvendige Rand. Det første Søm hul giøres en liden Fingers Brede for Mid" ten af Skoens Længde tæt mod den udvendige Rand, og slaaes lige langt fra hinanden, saaledes at det sidste Søm kommer til " at sidde i Spidsen af Taaen. - Disse Søm huller kan giøres paa tvende Maader, enten " som de giøres paa Hesteskoe i Almindelighed, " til de sædvanlige Hesteskoe Søm, hvis Stilk eller Klinge giør en ret Vinkel med Hovedet; og da indslaaes en Fure i den underste Flade, af Skoen mod Randen, i hvilken Flaada noget af Sømhovederne kan rummes og bestæstes, da de ellers vilde deels afbrække, og deels " snart afslides, saa at Krearuret vilda tabe, " Skoen. J disse Furer indslaaes de 4 Søm huller, hvis Størrelse maae være overeens" stemmende med Søm Klingernes, som der, skal passe. Og ligesom man letteligen fornagler Hesten, naar disse Sømhuller ikke giøres yderlige nok mod Randen af Skoen, saa skeer. dette især ved Oxen, som har tyndere Horn, dersom man og agter nøie herpaa. Søm hullerne bør derfor ikke slaaes lengere fra dan " udvendige Rand, end et Straaes Brede. Men Jernet eller Skoen bliver meget længe" fastliggende, naar man bruger Søm, som ere Kileformig dannede, saaledes at den tyn" de og sladt Sømklinge mod Hovedet tager jevnt til i Tykkelse, saa at det bliver et li" det fiirkantet Kileformig Hoved, som ingen " Binkel giør med Klingen. Til disse Søm" behøves ikke Furen i Skoen, da de Kileformige Sømhoveder passe i Hullerne, som ligeledes ere Kileformig indslagne og dannede til" at modtage Hovederne. Naar dette er vel gjort, kan Skoen blive fastliggende indtil den er opslidt, hvilket er mueligt med de almindelige Som af den Form, som bruges til Hee" steskoe. Og dette er ingen urigtig Omstændighed, fordi Hornet lider og forderves, naar man alt for ofte skal trænge til at slaae friske Som deri. Sømmene befæstes ved Omnitning ligesom paa Hesten og Skyen, ligger al" deles fast paa Kløven ved disse 4 Søm, som " befæster den udvendig, og ved Bøilen, samt " befæster den indvendig, og som maae tiene i Steden for Søm, hvilke her ei kan anvendes, fordi Hornet paa den indvendige Side, " af Kløven er saa meger tynd. - Udvirkning behøves i Almindelighed ikke ved Oxen, naar den første Gang beslaaes, fordi Kreaturet, " naar det gaaer paa den blotte Foed, afslider Hornet ligesaa hastig, som det voxer; men, " naar Oxen beslaaes, trænger af og til at afhugges og beskiæres mod Taarn og Randen, " da den ellers bliver for lang; men Saalen, " bør aldrig udvirkes eller beskiæres, da det en " got, at den er fast og haardt og det gamle døde Hørn her gaaer løs af sig selv. - Til Skjærping, naar Kreaturene skal gaae paa glat Iis, gjøres midt under hver Skoe omtrent i en stærk Tommes Afstand fra Spidsen, af Taaen de firekantet tilspidset piramidformig hærdet Jern=Tap af halv Tommes Tykkelse mod Gruden, og halv 3 Tommes Høide fra Grunden til Spidsen, som omnirtes paa den indvendige eller øverste Flade af Skoen. Skulde man af denne Underretning ikke blive saa tilstrækkelig oplyst, at man derefter tiltroede sig at kunde forfærdige eller lade forfærdige et Beslag for Stude; saa tiener end ydermere til behagelig Efterretning, at Mødeller saavel af Skoe, som de til Beslaget tienlige Som, ere at faae til Eftersyn ved den Kongelige Veterinair=Skole her i Staden, hvor enhver, som forlanger det, desuden uden nogen Bekostning kan blive underviist i at forfærdige saadant Beslag, naar han derom henvender sig til Hr. Professor og Doctor Abilgaard sammesteds.