Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-30
Jndholdet er: I. De af Hofmaler og Forgylder C. P. Getreuer og Hustrue oprettede milde Stiftelser. Getrener var født 1710 i Odense, hvor hans Fader var Maler. Tyve Aar gammel kom han til Kjøbenhavn med 3 1/2 Mark i Lommen. Som Hofforgylder fik han 1750 Forgylderarbeidet ved Christiansborg, Slot, og var saa heldig ved dette, at han i levende Live kunde have sig et Landsted ved Charlottenlund, hvor de gode Venner, han bad til sig fra Kjøbenhavn, nød en saa stor Gjæstfrihed, at de maatte finde sig i at modtage af ham Vognleie og Bompenge, og ved sin Død, 1780, efterlade 124,000 Rdlr. D. C. (eller 248,000 Rbdlr. S. efter nuværende Cours), som for største Delen bleve milde Stiftelser til Deel. Den frimodige og for det Gode saa nidkiere Riegels, hvis Vittighed imidlertid sædvanlig var søgt, har leveret i Maanedsskriftet "Kjøbenhavns Skilderie, et Stykke med Overskrift: "Hofmaler og Forgylder C. P. Getreuer, alle Finantserers og Statstyreres Lærmester, hvori han, efter at have opregnet Finantsernes Brøst, spørger: "Havde nu Undersaatterne ikke fundet sig vel ved at have havt Getreuer til Finantsminister." Man kunde svaret ham: jo, dersom det havde faldet Finantsministeren saa let at gjøre Guld, som Forgylderen. Naar man veed, hvor godt Arbeidet ved Christiansborg Slot i de Tider lønnede sig, og at Getrener døde uden Børn, saa finder man det meget naturligt, at han i en Tid af 30 Aar maa have kunne samlet 1 1/4 Tønde Guld, endskjøndt han ikke havde mindste Begreb om Finantsvæsen. 11. Frue Abel Cathrines Boder. Stiftelsens Capitalers Beløb ved Aarets Udgang 1812. var, iberegnet den i Bygningen staaende Capital, ialt 48,340 Rdlr. D. C., som bleve omskrevne til 37,556 Rbdlr. Sølv. 1820 var Jndtægten. 1927 Rbdlr. 66 tz. Sedler og Tegn. - III. Liste over Kjøbenhavns Fattigvæsens Stiftelsers Capitaler 1799. J det Hele 704,789. Rdlr. 10 s. Samtlige Hospitalers og Arbeids huses Bygningers Værdie beløb sig, efter en i Penia for 1815 indført Liste, til 237,400 Rbdlr. IV. Hofbrodeur og Perlestikker P.A. Møllers og Efterleverskes Legat udgjorde i 11 Juni Termin 1791, 19,390 Rdlr. 14 s. D. C. - V. Nogle Notiser om Hospitaler i ældre Tider, især for Syge. Meddeelte af Dr. jur. G. L. Baden. - VI. Er Danmark tilstrækkeligen forsynet med Sygehuuse, og ere disse saaledes, som de bør være? Af Kammerjunker O. J. Rawert. J Jndledningen beretter Forfatteren, at uagtet en Kongel. Resolution af 6 Juni 1806 bemyndiger Amtmændene, at lade, foruden de allerede tilværende Sygehuse, endnu opføre eet, to, og paa enkelte Steder tre, i ethvert af Danmarks 17 Amter, med 24 til 30 Senge, hvortil 120,000 Rdlr. bleve bestemte, saa veed han dog kun Præstøe Amts Sygehuus at være Frugten af denne Allerhøieste Resolution. Hs. Majestæts landsfaderlige Villie, at sikkre sine Undersaatter en forstandig og Sygepleie i et tilstrækkeligt Antal Sygehuse, er ei altid saaledes iværksat, som det kunde ønskes. Beviis for denne Paastand kan fordres, og for at give det, leverer Forfatteren her Optegnelser af en Dagbog, han paa forskjellige Reiser i Danmark har holdt 1819 og 20, efter at have beseet Sygehusene, tilføiende Aar og Datum, for at tilkjendegive, til hvilken Tid Beskrivelsen passer. Præstøe Amts Sygehuus udenfor Nestved, fandt Forf. at have rummelige og lyse, men for lave Sygestuer, frisk Luft manglede, alle Vinduerne vare tillukkede paa Gangene; men reenligt og ordentligt saae det ud overalt, og hele Sygehuset kan anbefales til Efterligning for Amtssygehuse, naar blot en Kielder under hele Huset anbringes og Sygestuerne gives en større Høide. J Odense er Hospitalet eller det Sted, hvor Fattiglemmerne ligge, taaleligt, og Værelserne i Sygehuset høie og rummelige, ordentlige og med frisk Luft, undtagen der, hvor de Veneriske ligge; her saae det skrækkeligt ud. Allerede paa Trappen mødte Forf. en saare ubehagelig Stank, og en endnu værre i Sygeværelset. Sygehuset mangler en Badeindretning. For de Vanvittige ere, adskilte fra Hospitalet og Sygehuset, to Bygninger, den ene med 15 og den anden med 16 Kamre. J de sidste indspærres de meest Rasende. Gulvene vare, paa eet nær, belagte med Muursteen, og havde et Fald til Ydermuren, hvori et Afløb forUreenlighederne. Det var ikke Svinestierne i Tydskland uligt. Lænker og Tvangstrøier hans paa Gangene. Den Gaard, hvori de Vanvittige spadsere her, har saa lav en Muur til Gaden, at de kunne krybe over den. Horsens har tre Hospitaler og tre Sygehuse, et for de Militaire, et for Amtet, og et for Byen. Det sidste synes hverken at høre til de sletteste eller bedste. Amtets Sygehuus er usselt; her er ikke Plads til 8 Syge, og dog har der været 16 paa eengang, men da maatte og i nogle Senge ligge to. Kun eet Haandklæde havdes i hele Sygehuset. Aarhuus har et Hospital, hvormed er forenet en Daarekiste, som Forf. ikke har seet skrækkeligere. Kun igjennem en lille fiirkantet Aabning paa Døren kan den Syge erholde Lysning og frisk Luft. Paa Gulvet er udbredt Halm, som hver 14de Dag fornyes. En fordum Degn havde paa dette Sted tilbragt 22 Aar, Sygehuset udmærket sig ved sin Slethed. En Gang om Maaneden kommer Reent paa Sengene. 24 Skilling betales dagligen for en Syg. Aalborg og Hjørring, Amt have Sygehuus sammen. Blandt Amts sygehuse er dette det bedste. Det er godt forsynet med Bohave, Klæder m.m. Eengang om Ugen erholde de Syge Linned, to Gange maanedligen lægges Reent paa Sengene, som have to Madratser, den ene stoppet med Hø, den anden med Krølhaar. J Daarekisten ved Hospitalet ere, paa to mørke Kamre nær, de øvrige lyse og ordentlige Ribe havde 1819 kjøbt og indrettet et Huus til Amtssygehuus, som kunde være ret godt, dersom Værelserne vare høiere, endnu vare ingen Syge indlagte. Hospitalet ved St. Catherine Kirke har tillige en Daarekiste, hvor de Syge ligge i Kielderen, halv under Jorden, komme aldrig ud af deres Kamre og maa forrette deres Nødtørft i en Casse, der fra Døren skydes indtil dem. Øresunds Sygehuus i Helsing, ver regner Forf. blandt de bedste i Danmark, og gjør sin Læge, Hr. Regimentschirurg Møller, Ære. J Hospitalet, som kaldes Klosteret, er i Gaarden et Skuur, hvori 9 Huller for Vanvittige. Hvert Hul er et lidet fiirkantet Rum, ikke meget høiere, end at den Syge kan staae opreist deri. Lysning og frisk Luft erholde de igjennem en liden Aabning i Døren og Væggen. Her, som paa de fleste Steder i Landet, hvor saadanne Ulykkelige indspærres, have de ingen Varme om Vinteren. (Allerede Gall, som under sit Ophold her i Kjøbenhavn 1806, blandt andre Daarehuse ogsaa havde taget dette i Øiesyn, førte bitter Klage derover, og forsikkrede, næsten ikke at have seet dets Mage.) Alle disse Hospitaler besaae Forf. 1819, efterfølgende 1820. Frederiksborg Amt har et Sygehuus, som kunde blive taaleligt. De Vanvittige gjemmes ved den Port, som fører fra Byen til Slottet, i 5 Kamre, og nyde Varme om Vinteren. Jndretningen er een af de bedste i Landet. Colding mangler et Sygehuus, men Amtet har et meget maadeligt Hospital. Nakskov har et ret godt Amtssygehuus, som næsten stod aldeles tomt. Byen selv har intet Sygehuus. Amtsygehuset kunde mere passende ligge i Mariboe, eller, hvis Falster ikke kan faae et eget, endnu heller i Saxkjøbing. Slagelse har et Sygehuus, som kun er et Appendix til Byens Fattighuus, og derfor er derom ikke meget at sige. Hvad Bidstrup Gaards Sygehuus angaaer, da forsikkrer Forf., at han har havt Leilighed til, paa en Reise igjennem Europa at see mange saare vel indrettede Sygehuse, men intet, som overgaaer dette i Reenlighed, Orden og Ventilation. Det giør Lægen, Hr. Seidelin, megen Ære. Jøvrigt mangler Danmark legaliter 19 til 23 Sygehuse, og der er Amter, hvori aldeles intet findes. Nogle af de existerende er, som anført, gode, andre kunne sættes ved Siden af de bedste i Europa, men andre igjen ere til Vanhæder for Byerne, hvor de findes, og i nogle behandles de Syge paa en Maade, der ikke gjør Menneskeligheden Ære. - VII. De vigtigste Skrivter over Afsindighed, og Vanvittighed. - VIII. Om St. Hans Hospital og Claudi Rossets Stiftelse paa Bidstrupgaard. J Slutningen af Aaret 1820 udgjorde Hospitalets hele Capitalformue 603,634 Rbdlr. 73 s. Sølv og 375 Rbdlr. Sedler. IX. Pietas Fionensis eller Samlinger om offentlige Stiftelser og Legater i Fyen. - A. Om Svovlrøgnings Virkning mod Fnat og andre Sygdomme, og de ved Kjøbenhavns Fattigvæsen. dermed gjorte Forsøg. - XI. Tillæg til Kammerjunker Rawerts Afhandling.