JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Udtog af en fransk Kjøbmands Breve til sine Venner paa hans Reise. til China 1773 og (See foregaaende 2 No.) Jntet Sted troer jeg, kan skaffe et rigtigere Begreb om et handlende Folks Virksomhed, end denne Stad, hvilken man kan betragte som den første Handelsplads i Verden. Jeg faldt og i Forundring ved Synet af flere end 1000 Junkere eller Chinesiske Skibe, som laae midt i Staden. Flere end 12000 Champaner, som bruges til at pakke og lade, staae, langs hen med Stranden, og ere fordeelte i visse Gader, der have deres egne Magistratspersoner og Qvarteermestere. Der seer man i smukt malede Fartøier offenlige Skjøger, som smile til de Forbigaaende, og tilbyde den Betel samt deres Tieneste; i andre Kokke og Mad, o. s. v. Afskummet af Pøbelen anfaldt os med en Mængde Skjældsord: Fanko, Koitse, Collo (fremmede Hunde, Hoer unger) fløi os skareviis om Ørene, og derpaa fulgte en Regn af Vand og Stene fra deres Baade over os. Under denne Medfart, som man maae prøve saa ofte man farer over Rheden, arbeidede vi os igjennem indtil Europæernes Qvarteer, som ligger paa hin Side af Floden, ved den anden Ende af Staden. De saa kaldte Hans, eller fremmede Nationers Huse, som ere byggede paa Europæisk og ere meget smukke, ligge langs hen med Stranden, og kjendes paa deres Flagge. Jkkun Franzoserne Engelænderne de Danske, Svenske og Hollænderne have her deres Hans. Portugiserne og Spanierne indtoge deres Ladninger i Havnen. i Macao. Da vi stege ud af vor Baad, bleve vi omringede af en Mængde Folk, som, under Skin at hielpe de Ankommende og at bære Reisetøjet, søge at bestiele dem. Uagtet af min Forsigtighed, maatte jeg dog betale deres Tienstagtighed med mere end et Dosin Lommetørklæder; men nogle dygtige Stokkeprygl befriede os strax fra dem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Endnu selvsamme Dag kom alle store Chinesiske Kjøbmænd og tilbøde os deres Varer paa slet Portugisisk. Dagen derpaa begyndte vi med vores Porcellænhandel, efterdi det altid er det underste Lag af Skibsladningen. Efter denne Forretning, hvormed vi snart vare færdige, fulgte Theehandelen, den største og næstendeneste i dette Land. De øvrige Varer, som Europæerne hente fra China, ere Cancelbark, som dog ikke er saa god som den Ceylonske, raae og forarbeidet Silke, Nankings, Qvægsølv, malede Papirer, Lak og Tutenage.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Promenaden er her saa indskrænket, at en Gang omtrent 1200 Fod lang, og nogle private Haver, ere de eneste Pladse, hvor man kan nyde fri Luft. Kantong er lidet større end Paris, men vi ere indskrænkede ikkun til en vis Deel af Staden, hvis Grændser vi ikke tør overskrive, uden at udsette os forStene og Bambusprygl. Folket bliver staaende at betragte os, ligesaaledes som man vilde gjøre i Frankrige, naar derkom Chinesere. Men den fortredeligste Sag er, at det mestendeels endes med Skjældsord og Prygl, naar de ere stærke, det er, hundrede imod een. Ellers ere de saa frygtsomme, at fire Europæer, med deres Stokke ere i Stand til at forjage tusinde af dem. Vore Lommetyve, hvor habile de endog kunne være i deres Kunst, ere her ikkun Lærlinge. Uhre, Stokke, og i sær Lommetørklæder, alting staaer dem an. Jeg har ogsaa maattet betale dem min Told i de første Dage, og omsider saae jeg intet andet Middel, end intet Tørklæde meere at bære i Lommen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
To Chinesiske Fruentimre har jeg af en Hændelse seet i en Have, De skrege forskrækkelig da de saae mig. Men uagtet den Skræk, som jeg saa uskyldig ind- og dem, havde jeg dog Stunder nok til at betragte deres hele Dragt. Deres Klædning ligner temmelig vore Præstekjoler, og lader slet intet see af Taillen; men Hoved, Hænder og Fødder ere fuldkommen til Syne. Jntet seer latterligere ud, end deres Hænder. Deres med Ringe og andre Juveler belæssede Fingre ende sig med to til tre Tommer lange Nægle, hvilket er et Tegn paa fornemme Folk. Pøbelen derimod, som har med gemeent Arbeide at bestille, tilkommer det ikke, at lade deres Nægle voxe lange. Disse Chinesiske Fruentimre havde smaae meget levende Øjne, en smuk rød Mund, og en mælkehvid Hud. Dog have de denne sidste ikke af Naturen, Moden, som skaffer de Franske Damer røde Kinder, lærer dem at overtrække deres hele Ansigt med en Art af Gibs. Deres Hovedpynt er meget smuk. Deres Haar er opsat med stor Kunst. Guld- og Sølvringe, Perler, og i Toupeten stukne Blomster, forhøje deres Haars Glands, hvilket er saa sort som den skjønneste Agat. Deres Fødder finder jeg ikke smukke, men de ere meget mere monstrøse og vanskabte. Kien Long, den regjerende Keiser, i China, er af alle de Chinesere, som jeg har talet med, bleven mig beskreven som en Tyran, der foragter Lovene og udøver megen Gruesomhed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Jmedens vi opholdte os her, var en stor Revolte i en vestlig Provinse at Fokien, tredive Mile fra Kantong. Disse Folk ere Descendentere af de gamle Chinesere, som Tartarerne ikke have kunnet tvinge til at lade Haaret klippe af sig. De beboe Bjerge, fra hvilke de ligesom en Strøm oversvømme og ødelægge Naboeprovinserne. Thomtu, Statholder i Provinsen Fokien og Tartarernes General, gik i October og Bord fra Kantong, og drog hen i Spidsen af 30000 Mand, for at bekrige Rebellerne; men de ruinertehans hele Armee, da de dog ikkun vare, 6000 Mand stærke. Dette Feldttog, som ikkun varede i tre Uger, og seg hvilket han bragte ikkun 1200 Mand tilbage. forhvervede ham desuagtet de største Berømmelser og Lykønskninger af alle Soldatre i Kantong. De opstillede sig paa Dæmningen i Slagtorden ved hans Tilbagekomst, gjorde tre Hobe, Landsedragerne een, Bueskytterne en, og Muskettererne een, og saasnart Generalens Gale med dens Flagge og smaae Faner saaes, faldt de allesammen ned paa Knæe og sloge sig paa Panden. Officererne holdte i ligesaadan Stilling røde Papirer over Hovedet, hvilket var deres Lykønskning. (Slutningen følger.) Vankundighed, hos en Lærefader; er en farlig Vest. Lactantius, en af Kirkelærerne, var saa vankundig, at han ikke vidste at gjøre Forskjel, imellem det, som var over og under hinanden. Han erklærede alle dem for Kjættere, som talede om Antiodes. Hans Grunde, vare disse. Gives der Mennesker, som vende deres Fødder mod vore, saa maae de gaae paa Hovedet: og de, som gaae paa Hovedet, kan ikke være Adams Børn. Ere de ikke Adams Børn, saa ere de ikke faldne: ere de ikke faldne; saa ere de ikke forløste: ere de ikke forløste; saa er Christi Fortjeneste ikke almindelig. Den, som siger dette, han er en Kjætter, og følgelig ere de allesammen Kjættere, som sige, at der gives Antipodes. Hvilket skulde bevises. Saa sluttede, denne ærværdige Lærefader. Hans Vankundighed, var besynderlig, hans Dom, ubarmhiertig; hans Beviis, kjædeformig; hans Grundsætning, falsk og latterlig. Har den gode Lacranriis, endnu nogle levende Brødre? Achia. Mangfoldige, som Solen i Strimer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
9de Søndag efter Trinitatis prædiker: Høymesse. Aftensang. Døm K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Jndpasserede. Hr. Rector Loft med Familie fra Colding. Hr. Stiftamtmand Fieldsted, med Familie fra Christiansand.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Dødsfald. Hr. Anthon Kathenkamp død her i Byen d. 8de d. M., 51 Aar gammel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Efterretning for Publico. Fra den 11te August til den 30te September inel. slaaes Tappenstræg om Aftenen Kl. 9 Sl.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Bekjendtgjørelse. Paa Mandag den 14de d. M. forsamles det Kongelige Norske Videnskabers Selskab udi dets Vicepresidents Hr. Doctor Hagerups Huus. paa sædvanlig Tid Kl. 5 Eftermiddag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Forstanderen for Thomas Angells Stiftelser, Hr. General Krigscommissaire Klingenberg, lader herved bekjendtgjøre: At de, som enten have nydt, eller efter Omstændighederne agte at nyde Deel i den Angellske Uddeeling dette Aar, ville indfinde sig i hans Huus, Mandagen førstkommende den 14de August 1786, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og følgende Dage, for at lade deres Navne antegne; dog antages ingenlunde Betlere, eller de, som nyde af Testator Gave til Fattighuset.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Skulde nogen have Lyst, at reise i næste Uge som Foerbud til Christiania, kan samme melde sig hos Madame Zachau, hvor Conditionerne opgives.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Auction. Mandagen den 21de August førstkommende, Kl. 2 Slet Eftermiddag, bliver i afdøde Byefoged Peder Bredal Møinichens Gaard her i Byen. begyndt og de følgende Dage fremholdet Auction over bemeldte Afdødes Efterladenskaber; hvorover trykte Fortegnelser ere at bekommme hos Hr. Auctionsdirecteur Busch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Til Kjøbs. Congiae og Bourdeaux Brændevin, rød og gammel Vin, Franske Kaffebønner, Engelske hele Gryn, ditto Hvedemeel, Flensborgske hele Gryn, Kornbrændevin, Kønigsbergske Ærter, Perlegryn og Perlemeel, saavelsom andre Varer, faaes for billigste Priis hos Nicolay Hinr. Knudtzon.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Kongelige Danske Hof= og Stats-Kalender for 1786 faaes til Kjøbs hos Kjøbmand Just Hansen. Hos Hr. P. Andr. Due er at faae til Kjøbs. god Kønigsbergsk Rug, dito Byg, god Bourdeaux Brændevin, dito rød og hvid Vin, Rhinsk Vin, lugtende Vande af lavandel og sans pareille.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Meget god Uld er at bekomme hos mig efter adskillige Priser. Petronella salig Meldahls, er at finde hos Mester Skoemager Pieper.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
Bøger. Hos mig faaes tilkjøbs følgende Skrivter, indbundne og uindbundne. Th. Falsters sjungende Andagter over Søn- og Festdagenes Evangelier, Dit. Sielens Hvile i Gud, Guds Børns daglige Adgang til Naadestolen, Bernhofts et Guds Barns Fornøielse i Gud, tilligemed Jesu Pines og Dødshistorie, Th. Kingos Morgen og Aftensange, Bruuns sjungende Tidsfordriv, L. Belehs daglig Samtale med Gud, Luthers lille Cathechismus, Resens Guds Børns Samfund med Gud, Davids Harve, Du Fours sædelig Underviisning af en Fader til sin Søn, som agter sig paa en lang Reise, Stadelins daglige Sangværk, T. Falsters Morgen og Aftensange, NimbsMorgen og Aftensange, Resens Siælens Opmuntring til Ponitentze, Skriftemaal og værdig at communicere, Bechs aandelige Hjertesukke, Luthers Catechismus med Spørgsmaale, Absolut nødvendig Betænkning om Frierie og Giftermaal, Abe Bøger, Connossementer og Viser. O. F. Baasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-11
J Bogtrykkeriet faaes til Kiøbs følgende Bøger: Lerches Eftertanke om den Russiske og Tyrkiske Krig, 12 s. Samtale imellem en Kræmmersvend og en papistisk Præst, 4 sk. En smuk lystig Historie og Melusina, 4 s. Naturens Navnedag, ved J. N. Brun, 4 s. En Historie og en Kiempe som kaldes Kong Laurin, som var kun 3 Spand lang, 4 s. Den Nordenfieldske Vinter, 8 s. Zorvaster og Zelime, en Østerlandsk Fortælling, oversat af Mentor, 12 s. Mester Lusidarius, eller Samtale imellem en Mester og en Discipel, 4 sk., indb. 6 s. Rigtig Vei til den sande Fornøielse, indb. 16 sk. Trøstskrift om de fire Complexioner, indb. 16 s. Om det overnaturlige Liv, en Samtale imellem en Mester og en Discipel, indb. 16 s. Brenners sidste Tale paa sit Rettersted, indb. 6 s. nyttig og absolut nødvendig Betænkning om Frierie og Giftermaal, indb. 6 s. Trojels Afhandling om Kartofler, indb. 8 s. Ole Jrgens Taler, holden den 21de Octobr. 1774, og den 29de Januarii 1775, indb. 6 s. O Jrgens Tale holden den 12te April 1774., indb. 4 s. Wolfs Lovtale over Nannestad, indb. 12 s. Daglig Saugværk, indb. 6 s. Sielens siungende Opmuntring til Poententzee, Skriftemaal, og værdelig at communicere, af M. Resen; 6 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Udtog af en fransk Kjøbmands Breve til sine Venner paa hans Reise. til China 1773 og (See foregaaende 3 No.) aa vidt jeg kan slutte af de mange. Jønker, som hente Riis fra Tungning, og Cochin China, saa avle de sydlige Provinser i China selv saa lidet Korn, at de, i Stedet for at udføre deres Overflødighed, maae meget mere hente en Deel af deres Levnetsmidler fra deres Naboer. Og denne Tilførsel betrygger dem endog ikke for Hungersnød, som i disse Lande er meget almindelig. Da vi næsten gandske havde indtaget vor bestemte Ladning, blev vores ugust. Bortreise hastigere befordret ved en Complot, hvis Opdagelse den 8de Januarii. 1774 af en Hændelse endda reddede vort Skib. Toldbetjenterne, som befinde sig langs med Strandkanten iblandt Cham pans, vilde føre sig den Efterladenhed til Nytte, med hvilken man holdt Vagt paa Skibet, og stiæle om Natten. De havde mærket, at Rummet i Agterdelen af Skibet, hvorudi de kostbareste Varer, befandtes, havde ikkun blinde Skydehuller, hvis Stykporte vare indvendig til surrede med Toug. De borede altsaa et Hul deri, stak et Voxlys derigjennem, og afbrændte Tougene, som holdte Styk porten. Allarmen af den Stykport, som faldt i Vandet, opvækkede vor Overstyr mand, som blev meget forskrækket da han saae Røgen i Skibet. Jlden, som allerede havde udbredet sig i Tougværket paa adskillige Dele af Skibet, blev paa Øjeblikket slukt; og man sandt alt det Redskab, som Chineserne havde brugt til deres Foretagende. Champanernes Flugt, som saae deres Project tilintetgjort, opdagede strax Ophavsmændene til dette Skarnsstykke. Men uagtet alle vore Klager, Canton, fik vi ikke den ringeste Ret over dem; tvertimod kom de gandske dristig Dagen derpaa om Bord igjen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Den 15de Januarii 1774 afseilede, vi fra Canton. Med fjorten Dages god Vind naaede vi Sundet imellem Sumatra og Java, og fandt der 10 Skibe af forskiællige Nationer, hvoraf de fleste vare udløbne tre Uger for os, og laae her endnu af Mangel paa Vind. Vi betjente os af den Tid det var Blikstille, til at indtage Brænde og Vand paa Sumatra. Dette rige Lands Strandkanter ere næsten gandske ubeboede, og Ørkener, hvor vi ofte saae Bøfler jages af Tigere, under skrækkelig Brølen. Nogle efter Landets Maade bevæbnede Malayer komtil os ved Stranden, og solgte os Fiske og Fugle for Som og gammelt Jern, som de gave Fortrin for Piastere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Fra den 25de Martii til den 11te April vare vi Jsle de France, Efterat vi inden 22 Dage havde passeret Cap, lagde vi til ved Øen Ascension, hvilken, omendskjønt den hverken har Vand, eller Træe, eller Urter, er dog alligevel meget behagelig for de Skibe, som komme tilbage. fra Jndien; thi Skildpadder, som fanges der, ere særdeles gode for Mandskabets Sundhed. Vi toge tredive af dem, som ogsaa net op strækkede til i tredive Dage, for vort Bord og Matroserne. De ere af Størrelse som en liden Oxe, og for at conservere dem levende, behøver man ikkun at slaae Søevand paa dem to Gange om Dagen. De fanges om Natten, naar de gaae i Land, for at lægge deres Æg i Sandet. Dem, som man vil tage, kaster man ikkun paa Rygten; og naar man har en Gang faaet dem i den Stilling, kunne de ikke meere komme bort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Jmedens jeg opholdt mig i China var Ungaren Beniowsti, som i de offenlige Tidender er bleven bekjendt ved sin forunderlige Reise fra Kamschatka til Macao, ankommen med sit Mandskab, til Jsle de de France, for at oprette et Etablissement i Madagaser, i Bayen Anton Gill.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
10de Søndag efter Trinitatis prædiker. Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Jndkomne Skibe. Andrew Glascow fra Dublin med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
John Smith fra Jreland med Malt. Andre Mearens fra Montros med Malt, lidet Byg, og nogle Sække med Blager.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
John Nicoll og Charles Engelsfield til Jreland med Bord. Niels Kierkegaard til Christians sund: Richlef Richarsen til ditto: Joachim Svabe, til Rostock, med Baglast. William Thurnburne, John Watson, William Bell, William Newton, Thomas Pheepoe, Joseph Mackin, John Hewit, John Basely, Mome Knudsen, Andre Glascow, alle til Jreland med Bord. Peter Nødler til Barcelona med Fisk. Jørgen Floed til Arendahl med lidet Rug og Baglast. Peter Jansen Len tig til Bareciona med Fisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Jndpasserede. Hans Excellence Hr. General Lieutnant von Krogh med Frue fra Kjøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Bekjendtgjørelse. Det Kongelige General Land-Oeconomie- og Commerce-Collegium har under 29de f. M. tilskrevet Stiftet saaledes:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Under 10de April 1784 har man allerede til videre offenlig Bekjendtgjørelse communiceret, Stiftet den 36te Clause af den saa kaldede Revenne-Akt, i hvis Følge alle Skibe, som indkomme i en af de Storbrittaniske Havne. eller ikkun ankre 3 Engelske Mile nær Kysterne, ere Confiscation underkastede, tilligemed deres indehavende Ladninger, saafremt det befindes Brændevin, Rom eller anden Spiritus i Fader, Flasker, Krukker eller andre Kar, under 50 Gallons. Et nyt Exempel, har afgivet Beviis paa; at denne Lov bliver overholdet efter sin bogstavelige Jndhold, i det et Danskt Skib, som i December 1784 ankom til Corck i Jrland, er bleven confisqueret for at have 400 Canovetter Genever og Bord, omendskiønt bemeldte Partie Genever strax ved Ankomsten blev paa Toldkammeret angivet som Transitgods. Vel er det bragt derhen, at Skib og Ladning, som sædvanlig, er kjøbt tilbage for 5 Engelske Skilling; men ved de kraftigste Forestillinger har den Kongelige Danske Gesandt i London dog ikke kunnet udvirke Tilbagegivelsen af de 400 Canovetter Genever. Man skulle altsaa tjenstligst udbede, at Hr. Stiftsbefalingsmanden, ved Jgjentagelse af de foregaaende Bekjendtgjørelser, tillige behageligen vilde advare de Handlende og Søefarende, i det Dem allernaadigst anbetroede Stifts Kjøbstæder, mod den Fare, der er forbunden med at ville udsætte sig for de Engelske Loves Strænghed i Henseende til Contrebande. Skulde ikke desto mindre et eller andet af de Kongelige Undersaatters Skibe, som have spiritueuse eller andre contrebande Varer inde, blive nødsaget til at søge nogen af de Storbrittaniske Havne, saa haver Skipperen straxen, forinden Angivelse skeer ved Toldboden, at tilstille Hans Majestæts paa Stædet residerende Consul eller Vice Consul en nøiagtig Specification paa de Varer, hans Ladning bestaaer af, da Consulen i saa Fald, efter derpaa havende Exempler, ved det Londonske Consult mueligen vil kunne udvirke Tilladelse til, at den contrebande Deel af Ladningen bliver oplagt, som Transitgods; da derimod ethvert andet Skridt, vil være forgjeves, naar denne Forsigtighed ikke i Forveien er anvendt. Hvilket herved til de Handlendes og Søefarendes Efterretning bekjendtgjøres fra Tronhjems Raadstue. Værge, eller Formynder=Samlingerne, som ved høi Kongelig Rescript af 11te April 1776 er befalet, blive med Amtets høje Øvrigheds bifald for derte Aar afholdte: i Bedstaden paa Gaarden Ulstad den 15de, i Snegasen paa Brede den 20de, i Stod paa Egge den 25de, i Spareboen paa Gaarden Steenkier den 28de September førstkommende, og i Jnderøen paa Schielven den paafølgende 2den October, samt i Ytterøen paa Øføre den 6te dito. Værgerne, med ihændehavende Skiftebreve, og Lodsedler, og enhver anden, som haver noget, Umyndiges Arvemidler angaaende, at erindre, ville derefter, ligesom Lænsmændene, hver til sit District, behagelig rette sig, at være nærværende og iagttage det Fornødne. Fossum den 5te Augusti 1786. P. A. Rosted. De berammede Ting approberes. Fieldsted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Skiftelysninger. Den 11te September d. A. holdes Skiftesamling i mit Regiments Qvarteermester Halcks Huus i Tronhjem, i Sterbboet efter SergeantThunes afdøde Hustrue Ane Margrethe Schultz, som bekjendtgjøres for samtlige Arvinger og alle dem, som dette angaaer; da Skiftet derefter til Slutning vorder befordret. Tronhjem den 8de Augusti 1786. C. A. Halck.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Den 10de October anstundende bliver holdt Skiftesamling i Sterbboet efter afgangne Major Stabell og Frue, her i Tronhjem i mit Regiments-Qvarteermester Halcks Huus, da Skiftet derefter bliver optaget til Slutning; hvilket bekjendtgjøres for alle dem, som dette vedkommer, af Skiftecommissarierne. Tronhjem den 31te Julii 1786. Ole Bojesen. C. A. Halck. 3.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Udi Strindens Fogderie ere efterskrevne Personer ved Døden afgangne, nemlig: J Strindens Tinglang, Michel Sæter; Esten Giswold: Ole Tore sen Miøen, som har været Kjører i Tronhjem, men tilsidst boede og døde paa Pladsen Spandet under Gaarden Lade; Huusmand Halvor Rasmusen Korsvigen; Lars Larsen Digre, og Anders Bugas.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
J Tiller og Klæboe, Huusmandsenke Marith Giesmoe Gierdet; Sivert Larsen Huusbye, Huusmand Lars Schienehouen; Erich Evensen Eistue.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
J Budvigen Huusmand Christopher Olsen Taaen under Gaarden Walset.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
J Børse=Schogn Enke Beret Storset; Anders Olsen Howset. J Leenstrandens Tinglang, Huusmand Thore Larsen Ogstadgjerdets Kone. Da nu disse Afdødes Sterbboder, af mig som Skifteforvalter, ere tagne under Behandling paa lovlig Maade; saa ville enhver, som efter dennem maatte have noget at fordre eller paastaae, melde sig dermed for mig, 14 Dage efter denne Proclamations Bekjendtgjørelse, med lovlige indrettede Regninger og Beviser for deres Kravda enhver skal skee Ret efter Loven, Fordringer nes Beskaffenhed og Sterbbodernes Tilstand. Tiller den 3die Augusti 1786. J. C. Heide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Auction. Hermed gjøres bekjendt: at den Gaard og Grund her i Byen, som beboes af Bøssemager, Halvor Hansøn, og ligger imellem Sr. C. Jelstrups Gaard paa den vestre, og Peder Erichssøn, Smeeds Gaard paa den østre Side, skal bortsælges ved offenlig Auction, som hermed bestemmes saaledes: at 1te Gangs Auction holdes Mandagen den 21de i denne Maaned, Kl. 11 Formiddag; 2den Gangs Auction samme Dag, Kl. 5 Eftermiddag, alt i Gaarden selv; men 3die og sidste Gangs Auction Dagen derpaa, Tirsdagen den 22de, Kl. 2 Eftermiddag, da tillige adskillige registerte og vurderte Løsøresager, som tilhøre Sterbboet efter Bøssemagerens afdøde Hustrue, blive auctionerte og bortsolgte. Konditionerne blive vel, som sædvanligt, paa Auctionsstedet bekjendtgjorte, men ikke dets mindre advares herved enhver som agter at byde paa Vaanegaarden, at forsyne sig med antagelig Kaution, som forevises paa Auctionsstedet: ligesom og Panthaveren formodes at ville paasee sin Tarv, og den umyndige Steddotters Formynder opfordres til at være nærværende, for at paaagte det, som kunde være til hendes Bedste. Tronhjem den 14de Augusti 1786. Hiort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Til Kjøbs. Skulde nogen ville tilkjøbe sig mit med alle Rettigheder forsynede Barberamt i Tronhjem, melder sig inden Augustii Maaneds Udgang hos Hr. Kjøbmand S. Røst. J. M. Fischer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Hvor en brun Vallak eller Gielk er at faae, med fornødent Høe til Juull, anvises fra Adresse=Contoiret. Kongelige Danske Hof= og Stats-Kalender, for 1786 saaes til Kjøbs hos Kjøbmand Just Hansen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-08-18
Bortkommet. Mandags Aften den 14de Augusti næstleden er tabt paa Gaden et Lommeuhr med en enkelt grøn Kasse om, en nedhængende Tambaks Kjede med Uhrnøgle og et lidet Ormehoved i; Finderen nyder en convenabel Findeløn af Eieren, som fra Adresse=Contoiret anvises.