Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-07-14
Da Byfogden i Randers og hans Hustrue blef copulerede, er efterskrevne Text, i fornemme Folckes Overværelse, af Sognepræsten, Mag. Claus Bræmer,) forhandlet og forklaret, og lyder saaledes: Stacket Dantz er snart sprungen. Der er adskillige Slags Dantze til, nogle som kaldes Engelsk Dantze, hvilke læres af fornemme Folckes Børn; men de, som ere af mindre Conditioner, ere fornøyet med at Deres Børn kand lære en Polsk-Dantz. Vivil ey bemænge os med Engelske-Dantze, men vi vil begive os til en Polsk-Dantz. Stacket Dantz er snart sprungen, og kand Menniskenes Liv regnes ved en Polsk-Dantz; thi ligesom en Polsk-Dantz bestaaer af simpel Tact, Spring-Danz og Tilgift, saa er det med Menniskens Liv. Vi vil først gaae til simpel Tacter, da ligesom det kjendes paa et Barn om det har lært at dantze den simpel Tact, efterdi dend første Kunst udi Dantzen er at observere Tacten, om der gjøres for hastig eller for langsom Trin, saa kjendes det og paa et Barn i hans Ungdom hvad der vil blive af ham med Tiden, acta juventutis sunt signasenectutis c: Ungdommens Gierning (har en viis Mand sagt) er Alderdommens Tegn, saa det er som Ordsproget lyder: Det skal tilig bøies som skal god Krog blive. Cyrus, der hand i sin Ungdom var iblandt Hyrdernes Børn, og blev gjort til Konge af dem, straffede hand deres Forseelse, hvoraf der blev slutted, at hand skulde blive til noged med Tiden. Nero i sin Ungdom havde Plaisix af, at omdreie Hovederne paa Fugle-Ungerne, *) Mag. Claus Bræmer var først Feldt-Præst; blev kaldet 1720 at være Sognepræst i Randers og Provst i Herredet, blev benaadet 1736 med Consistorialraads Characteer, og døde den 30te April 1754. hvoraf blev sluttet, at hand i Tiden skulde blive en Tyran. Salomons Ord ere disse: Du kand mærke paa en Dreng i sine Ungdom hvad der vil blive af hum. Stacket Dantz er snart sprungen: Der gjøres mange galne Spring i Ungdommen, og var icke Forældrene, da blev der gjort fleere; da vilde det gaae til, som udi dend Bye, hvor der er ingen Politie; der gjør Skrædere og Skomagere Enhver som de selv lyster. Vi have været i en simpel Tact, nu vil vi tage fat paa Spring-Dantzen. Slaaer Hælene op i Rumpen, saa er Menniskens Mandom, ligesom en Spring-Dantz; thi der sjunges og drickes, der suuses og duuses og raabes Raab i Raab, Strat, Sirat. Saadan et Spring var dend forlorne Søns Liv. Ordet i Grund-Texten (eller at tale infinitive) bemærker, at udøse paa dend Maade at jeg tager en Haandfuld Penge udi min Haand- og slaaer en Klat her og en anden Klat der, saa slog den forlorne Søn en Klat af sine Midler til Hoerer og Skjøger, en anden Klat slog hand udi sin Hals. Saa udstrøe og Mennisken deres Midler til Horer og Skjøger, en anden Klat slaaer de i deres Hals, at de paa det sidste ey har saa meged at de kand kjøbe et Par Skoe for. Stacket Dantz er snart sprungen. Vi har været i Spring-Dantzen, nu vil vil tage fat paa Tilgiften; dend kalder mand paa Tydsk, Kas und Brodt; det er paa Dansk: Ost og Brød, som en Pind for Madden, saa at naar Folck lenge har dantzet en simpel Tact og Spring-Dantz, saa vil de have Tilgift, som Spring for Dantzen, og som det gaaer dem der lenge har dantzet i Spring-Dantzen, at hand bliver træt af Tilgiften og gaaer bag af Dantzen, saa gaaer det og dem, som i deres Ungdom har sat Kræfterne bort paa Hoerer og Skjøger, de gaaer bag af Dantzen naar de skal have noget for sig selv. Sat sapienti. Hr. Brudom, jeg vil sige til Eder ligesom David til Joabe Fahrer mig lempelig med Drengen; fahrer mig lempelig med Bruden. J skal betænke det er en Enkes eniste Daatter, J tager ud af hendes Huus, lever J ilde med Hende, da faaer J Enckens Suk over Eder, lever J vel med Hende, da gleder J Enckens Hjerte. Dertil vil jeg ønske Eder Naade og Lykke Amen! (Rand. Av.)