Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-12-09
Commissionen for Oldsager i Kiøbenhavn har faaet tilsendt fra Justitsraad Bendz i Odense et Par antike Sporer, fra Adjunct Hansen i Nibe et messing Tegn med tvende Helgene og et lidet Kobber kar; Fra Krigsraad Colsmann et Slagsværd, en niv og Gaffel med Sølv-Beslag i Foutteral, fra Christian den Fierdes Tid, 2 smaae Træpokaler, et Portrait af Griffenfeldt, 3 antike Glas, et antik Saltkar, en Sabel, 5 gamle Vox=Sigiller, og 15. til den gamle Historie henhørende Malerier. - En Huusmand fra Huusebye i Lolland, har nyelig fundet, ved at grave Grøvter, i den saakaldte Nørre mark ved Mariboe, et Stykke Guld i Form af en Slangegang af 140 Rbdlr. Værdie, som formodentlig hidrører fra det Fyld, som i denne Sommer er udført fra Gammelkloster for at forbedre Mariboe Veipart med. Da Kong Hans's Monument blev bragt fra den nu nedbrudte Graaebrødre Kirke i Odense til St. Knuds Kirke, gik det midt over vedat udtages af Muuren, men blev meget behændigt sammensat, saa at kun Revnen kiendes. Nedtagelsen og Opsættelsen af dette Monument skal have kostet 500 Rbdlr. Portneren ved Hospitalet, en Franskmand ved Navn Gomare, besørgede Optagelsen af de Kongelige Been med stor Forsigtighed. Oven i Kong Hanses Hierne skal vare 3 Huller tydeligt at see, saaledes som 8, hvert Hull af lige Størrelse, og saa store at man kan putte Spidsen af en Finger deri; men om de vare slagne med en Stridshammer eller med Spiger lader sig ikke bestemme. Flere Personer har seet dette; Biskop Hansen lod Hierneskallen aftegne ved Stifts Bygnings-Conducteur Hanck; alle de Kongelige Personers Hoveder og Been, som fandtes i Graaebrødre Kirken, ere indpakkede i en Blyekiste, som nu staaer i St. Knuds Kirke ved Monumentet. (Kong Hans, Christian den 1stes Søn og den anden Konge af den Oldenborgske Stamme, døde den 21de Febr. 1513 i Aalborg, hvor han var reist hen med sin Søn for at holde Ret; Aarsagen til hans Død var at han den 24de Januar, da han reiste bort fra Nibe, styrtede i et sammenløbende Vand, hvorved han paadrog sig en Forkiølelse; maaskee han ogsaa derved har faaet et Slag i Hovedet, Kirken i Odense hvor hans Liig blev begravet tilhørte de graaeklædte Franciscaner Munke), Ringsted Kirke findes et andet interessant Gravminde over een af Danmarks Konger, nemlig, Konge Erik Menved og Dronning Jngeborg (denne Konge regierede fra Aaret 1286 og til 1219) som hville der med andre 6 Konger, 7 Dronninger og 3 Prindser, men kun dette eene Mindemærke har Tiden levnet; det bestaaer i en sort Marmorsteen, med en tyk Messingplade, hvorpaa der staaer en Jndskrift, som bevidner dette KongeparsDyder, Kongen kaldes derpaa Justiciarius; dette Monument er det ældste med Jndskrift, som man har over nogen Dansk Konge. Professor Werlauf har i Aar udgivet en Beskrivelse over dette Mindemærke, 8 Sider i Qvart, med et Kobber i Folio, paa Geheime-Conferenceraads Bülows til Sanderumgaards Bekostning; Kobberet er stuktet efter Abildgaards Tegning, som et 50 Aar gammel; Monumentet er siden den Tid blevet meget fordærvet, endskiøndt det dog blev reddet i Kirkens Jldebrand den 21de Juni 1806. Et Middel til at kiende Middelalderen er, at lære at kiende de Sange man har fra denne Tidsalder af, Professor Nyerup har i September-Heftet af Dansk Minerva for 1815, gjort os bekiendt med en Samling af 30 gamle Svenske Viser, som den Kongelige Svenske Hofpræst Afzelius og Lector i Historien i Upsalg Hr. Geiser har udgivet i Stokholm i 1814 LXVIII og 250 S. og 2 1/2 Ark med Nøder, disse Viser ere fra de gamle Tider, da der ikke var saa stor Forskiel paa Sprog som nu, og de skildre en Tidsalders Sæder og Skikke, som nu ikke meere finder Sted; da der ikke herskede en saa stor Forskiel paa de Nordiske Nationer, eller paa de enkelte Stænder i hvert Land, som i vore Tider. Midlet til at giøre sig bekiendt med hvad der i Oldtiden har tildraget sig her i Norden, er at studere det gamle Jslandske Sprog, som dengang blev almindelig talt i de Nordiske Lande; og hvori man har saamange gamle Skrifter. Hr. Rask, som har lagt sig saameget efter dette Sprog, reiser for nærværende Tid i Jsland med den Engelske Præst Henderson, som staaer i det Engelske Bibelselskabs Tieneste, for bedre at studere dette Sprog. Man har Efterretninger fra dem fra Garde i Island af den 21de August 1815. Hr. Hender son har vidst at tildrage sig Jslændernes Kiærlig hed, og har bevirket at et Bibelselskab er bleven oprettet paa Øen af de geistlige og verdslige Embedsmænd, for at forskaffe Almuen deels for godt Kiøb og deels uden Betaling Oversættelser af det gamle og især af det nye Testamente, en Jndbydelse til at tiltræde dette Selskab, skal nu udsendes over heele Landet. Naar Hr. Rask vender tilbage kan man vente vigtige Bidrag af ham til Kundskab om den Nordiske Oldtid, da man veed at Jslænderne har bevaret saamange Sager og hvad der har tildraget sig her i Norden i gamle Dage. De mange gamle Jslandske Skrifter, som man eier, har givet Anledning til mange Grublerier over de Saan man har fra Oldtiden, saaledes har en Dr. P. P. Studer fra Flensborg i Aar udgivet hos Bonnier et Skrift paa Tydsk, 116 Sider i Octav, om der gamle Scandinaviers Troe, Kundskab og DigteKonst, som er udførligt anmeldt i Danske Litter Tid. No. 38, 1815, og bør efterlæses; han finder en høiere Viisdom skiult under de gamle Fabler, som dog vanskeligt lader sig bevise.