JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-05-02
Efter Bekjendtgjørelse fra Dhrr. Gotschalk er nu Actie tegningen til den sjællandske Jernbanes første Afdeling (7500 Actier a 100 Spec.) sluttet. Der er stor Udsigt til, at Actie tegningen til Banens Fortsættelse ogsaa vil komme istand. Som vi høre, er det især Hamborgerne, som ere Deeltagere i den første Afdeling. (Bla. Td.)De 3 pCt. engelsk danske Laan. Den 38te halvaarlige Afbetaling skete efter de officielle Bekjendtgjørelser i de engelske Aviser med 138 Obligationer af Beløb 35,000 Pd. St., hvilke 138 Obligationer ere i Overværelse af de vedkommende Embedsmænd blevne tilintetgjorte og deponerede i den engelske Bank. Til Kansø indkom den 24de April Jagten Edel, Bruun, af og fra Torneby fra Arendal med Trælast. Den havde allerede ved Torneby losset Dækslasten, da en Sydvest Storm nødte Folkene, medens Skipperen var iland, til at stikke det ene Anker fra sig for at søge Norge. J Nordsøen overfaldtes de imidlertid af Nordveststormen, og de ere med Nød indkomne til Käns efterat have mistet Baaden og Nathuset, med Compasserne samt faaet Skandseklædningen sønderslaaet, En gammel Mand, som ved Afreisen fra Torneby hændelsesviis var ombord, blev i Nordsøen af en Styrtesø kastet overbord, men lykkeligviis nogle Minuter efter kastet ind igjen af en anden Sø. (Hdt.)
Viborger Samler, 1844-05-02
Ringkjøbing. J Natten mellem 24de og 25de April indstrandede for Lilløre paa Harboere en Skonnertbrig, kommende fra London bestemt til Østersøen. Ladningen, bestaaende af Vine, Rom, Porter, Tin, Kaneel m.v., ventes bjerget. Besætningen, 6 Mand, er reddet. – Endvidere indstrandede samme Nat for Nør Langer paa Harboer et Kufskib, hjemmehørende i Pappenburg, kommende fra London og bestemt til Østersøen, ballastet. Skibets Besætning, 7 Mand, blev ligeledes bjerget. - Remonte-Commissionen, der afvigte Fredag opholdt sig her, kjøbte denne Gang ialt 8 Heste til en Priis fra 80 til 105 Rbd. pr. Stk. (Ringk. Av.)
Viborger Samler, 1844-05-02
Den 18de April, om Aftenen, stødte i Bugten indenfor Skagens SO-Rev Skonnerten Clio, Skpr. Schade, af Blankenese paa Reisen fra Greenaa til London med Byg Efterat Skipperen den 20de om Morgenen havde erholdt Hjælp af Bjergere fra Skagen, bleve circa 300 Tdr. Bygilandbragt, hvorefter Skonnerten om Eftermiddagen blev bragt af Grunden og lagt vi under Kysten, indtil Leilighed gives til igjen at indtage den ilandbragte Byg. (Hdt.) Aarhuus, den 28de April. Rantzausgave, 3 Miil herfra, er i disse Dage solgt af Hr. Engelsted til Hr. Neergaard fra Sjælland, Søn af Hr. Assessor Neergaard til Wedbygaard, med fuld Besætning, for 80000 Rbd. (Ah. A.)
Viborger Samler, 1844-05-02
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 30te April. Hamborg 2 M. - a vista 198 3/4. Species 200. Disconto 4 pCent Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) Rbd. r. S. Obligationer (uden Rente) 101 1/2 Rbd. Sedl. Nationalbank=Actier 124 a 124 1/2 i r. S.
Viborger Samler, 1844-05-02
Reisende med Færgefartøiet fra Aarhuus til Kallundb., den 29de April: Proprietair P. Neergaard, Frøken Herholdt, Eleverne Sørensen, J Madsen og F. Kiær, Jfr. J. Seidelin, Handelsfuldmægtig P. Petersen, Mad. F. Ravn, Handelsbetjent Grønlund, Contoirist Th. Andersen.
Viborger Samler, 1844-05-02
Med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 1ste Mai. Hr. Cohen.
Viborger Samler, 1844-05-02
Døde. Kjøbenhavn: Johan Frederik Schmager, 39 Aar; Muursvend Fr. Aug. Severin Møller; Karen Martine Capvelen, 13 Aar. - Helsingøer: Caroline Christine Saabye, f. Holm, 78 Aar. - Odense, Toldbetjent Johan Peter Range, 80 Aar; forhenv. Komd. Salomon Jensens Enke, Marie, fød Gravesen, 74 Aar. - Nibe: Forhenværende Skipper Hans Andersen, 54 Aar. - Aarhuus: Afdøde Capit. Niels Michelsens Enke, f. Stæhr. - Lundenes: Niels Christian Seierup, 61 Aar.
Viborger Samler, 1844-05-02
Copulerede i Viborg, den 30te April: Muursvend Morten Jensen Riise og Pigen Petrine Schaarup.
Viborger Samler, 1844-05-02
Paa almindelig Bededag prædiker til Høimesse i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg. – Til Aftensang i Domkirken Hr. Pastor Hindberg.
Viborger Samler, 1844-05-02
(Jndsendt.)¬ J Anledning af det i Nr. 58 indrykkede Stykke og Viborg Hede og Mogelkiær, tillader Jndsenderen sig at bemærke: at Viborg Commune vel nærved er den Eneste i Landet der endnu har uudskiftede Jorder. Naar altsaa saa mange Communer have udskiftet deres Jorder, og dette ikke nogensteds fra har frembragt Misfornøielse, saa vil Viborg Commune vel med temmelig Sikkerhed kunne træde i de andres Fodspor. - At Heden skulde realiseres ved Salg, hvilken Jdee kom fra een for Resten meget respectabel Kilde, viste praktisk Ukyndighed.
Viborger Samler, 1844-05-02
AVERTISSEMENTS. De af mig tidligere tilsalg annoncerede GeorginerKnolle indtræffe hertil paa Mandag. Med Slutningen af næste Uge ophører mit Udsalg af Blomsterfrø. J. V. Klotrup.
Viborger Samler, 1844-05-02
En Sal og et Sovecabinet kan faaes tilleie i Stændertiden. Adressecontoiret anviser. Th. Munch, Skræddermester, er flyttet fra Vestergade til Hjørnet af UlleSt. Hansgade og Reberbanen hos Hr. Krogh. Viborg, den 1ste Mai 1844. Ærtestænger kan faaes hos Hertel.
Viborger Samler, 1844-05-02
Remonte=Commissionen opholder sig: i Colding den 9de Mai; i Horsens den 11te: i Grenaae den 14de og 15de, i Randers den 17de og 18de: i Skanderborg den 21de og 22de; i Hobroe den 24de: i Hjørring den 28de: i Aalborg den 30te, 31te Mai og 1ste Juni, i Hjallerupkroe den 2den og 3die Juni, i Thisted den 5te: i Skive den 8de, 10de og 11te: for at indkjøbe Remonteheste til Cavalleriet. Det tilkjendegives, at formeldte Remonteheste, for at kunne ventes antagne, maae være af en smuk og til deres Bestemmelse passende Skabning, have et godt Fodskifte og rene Been. Høiden maa ikke være under 10 Qvarteer dansk Anlægsmaal, men vel derover, aarige Heste maae ikke maale over 10 Qv. 1 Tomme. Alderen maae være 4, 5 og 6 Aar. For usynlige eller skjulte Feil, saasom Krybbebider, Kuller, Engbrystighed m.m maae Sælgeren indestaae. Haderslev i Remontecommissionen, den 24de April 1844. C. W. v. Düring. Dampskibet "Hebe." Ifølge Forandring i Dampskibet rive Fart, og for at vedligeholde stadig Forbindelse med dette Skif paa Aalborg, rettes Dampskibet "Hebes, Route derhen ugentlig Tirsdag Formiddag Kl. 8 fra Thisted til Nykjøbing, Kl. 11 1/2 til Løgstøer, og Kl. 2 til Aalborg.
Viborger Samler, 1844-05-02
Onsdag Formiddag Kl. 10, eller en Time efter aris's Ankomst, fra Alborg til Løg stoer, Kl. 1 1/2 til Nykjøbing, anløbende Grynderup paa Salling Kl. 3 1/4, og Kl. 4 1/2 til Thisted, Torsdag Morgen Kl. 5 fra Thisted til Nykjøbing, Kl. 8 1/2 til Løgstøer over Grunderup Kl. 9, og Kl. 11 1/2 til Aalborg. at indtræffe 2 a 3 Timer for Trivs Afgang.
Viborger Samler, 1844-05-02
Fredag ligger Skibet over i Aalborg.
Viborger Samler, 1844-05-02
Løverdag Formiddag Kl. 8 fra Aalborg til Løg stoer, Kl. 11 ½ til Nykjøbing, og Kl. 2 til Thisted, Søndag og Mandag ligger Skibet over i Thisted, og kan da, saavelsom for Fredagen, ledes til Lyst- og Bueertoure, naar man henvender sig til Undertegnede. Hede, slutter den hidtil havte Route Søndagen den 5te Mai d. A. fra Struer, og begynder den nye Tour Tirsdagen den 7de Mai d. A. herfra. Thisted i Committeen for Dampskibet "Hebe." den 25de April 1811. Dahlerup. H. D. Lützhøft. Spaan til Bogbindere og Slomagere faaes til FaC. F. C. Hoff.
Viborger Samler, 1844-05-02
brikpriis hos Randers, den 29de April 1844. 700 Skpd. Kreaturbeen, kan kjøbes paa Skive Mølle.
Viborger Samler, 1844-05-02
En Pige ønsker sig strax Condition som Amme eller Stuepige. Hun anvises af Jacob Agerskou i Almind.
Viborger Samler, 1844-05-02
En sortplettet Tæve-Hønsehund er den 25de April fra Viborg medfulgt en Vogn til Vinderslevgaard, hvorden imod dette Avertissements Bekostning kan afhentes af Eieren.
Viborger Samler, 1844-05-02
(Hermed følger Tillæg.) Viborg Stifts-Tidende Tillægs-Blad til No 69.
Viborger Samler, 1844-05-02
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 15de April 1844. Nr. 54. - Ldsovp. Juul som Actor, ctr. Karen Andersdatter, Gaardmand Hans Madsens Kone (Ldsoprykt, Quistgaard), tiltalt for at skulle have forsøgt paa at bestiæle deres Tjenestepige og ved Hjerm Ginding Herreders Extraret frifunden for Justitiens Tiltale i denne Sag, dog saaledes, at hun udreder samtlige af Actionen flydende Omkostninger. - Dom: "Tiltalte Karen Andersdatter bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Actionens Omkostninger udredes af det Offentlige." Nr. 114. Agent Lützhøft i Thisted (Ldsoprykt. Jespersen), contra Thisted Kjøbstads Skolecommission (Ldsorpkt. Lykke bef.)¬
Viborger Samler, 1844-05-02
(Under denne Sag paaanker Citanten, Agent Lützhøft, en inden Thisted Bytingsret den 8de August f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af de Jndstævnte, Skolecommissionen for Thisted Kjøbstad, imod ham, til, som eneste Arving efter hans Fader, afgangne Cancelliraad, By og Herredsfoged Lützhøft, hvis Gield han har overtaget, at betale til bemeldte Byes Skolevæsen et Beløb af 169 Rbd. 1 s. med Renter, der, efter de afgivne Decisioner paa Regnskaberne for bemeldte Byes Skolevæsen, formeentes at skulle tilsvares af afdøde Cancelliraad Lützhøft, eller nu hans Boe.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Agent Lützhøft, bør til Skolecommissionen i Thisted betale 169 Rbd. 1 s. med Renter deraf fra den 23de Decbr. 1842. til Betaling skeer. Saa betaler han og i Salarium til Commissionens befalede Sagfører, Procurator Sørensen, 12 Rbd. Sølv, hvorimod Sagens Omkostninger forøvrigt ophæves. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Dom: "Citanten, Agent Lützhøft, bør for de Jndstævnte Thisted Kjøbstads Skolecommissions Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. De Jndstævntes for Underretten beskikkede Sagfører, Proc. Sørensen, tillægges i Salarium 12 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige."
Viborger Samler, 1844-05-02
(Under denne Sag paaanker Citantinden, Fruentimmeret Charlotte Amalia Sveistrup af Aarhuus en inden Aarhuus Kjøbstads Politiret den 27de April 1843 afsagt Domi en af hende ved bemeldte Ret mod Jndstævnte, Matros Morten Rasmussen, anlagt Sag, under hvilken hun havde paastaaet ham pligtig til at erlægge Alimentationsbidrag til et af hende den 21de Febr. f. A. født uægte Barn, som hun angiver at have avlet ved Jndstævnte, og formener hun ved Appellen at faae Jndstævnte ubetinget tilpligtet at erlægge det fordrede Alimentationsbidrag). Ved den nævnte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Saafremt Jndklagede, Matros Morten Rasmussen, med sin corporlige Eed, efter forudgaaende lovlig Omgang, inden sit Værneting tør benegte nogensinde for den 26de August 1842 at have havt legemlig Omgang med Fruentimmeret, Charlotte Amalia Sveistrup, bør han for hendes Tiltale i denne Sag fri at være; fordrister han sig derimod ikke til saadan Eed at aflægge, bør han at udrede Alimentations bidrag til det af hende den 21de Febr. d. A. fødte Barn saaledes som dette Bidrag i Medhold af Lovgivningen af vedkommende Øvrighed bestemmes. At efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." – Dom: "Politiretsdommen bør uefterrettelig at være." (Paa Grund af at det ikke kunde sees, at der havde været anstillet Forligsmægling mellem Parterne om Udredelsen af det eventuelle Bidrag). Agent Lützhøft (Ldsoprykt, Cancellieraad Nr. 25 35. Møller), contra Proprietair Tøttrup til Dueholm (Ldsorpkt. Jespersen).¬
Viborger Samler, 1844-05-02
(Under nærværende Sag procederer Hovedcitanten, Agent Lützhøft, for Overretten til Stadfæstelse af en ved Morsøe Herreders Gjæsteret den 3die October f. A. af sagt Dom i en Sag, anlagt af ham mod Contracitanten, Proprietair Tottrup, til Betaling af 250 Rbd. Sedler, med Renter og Omkostninger, hvilket Beløb Hovedcitanten, som Formand i Bestyrelsen for et til Oprettelse af en Dampskibsfart paa Liimfjorden stiftet Actie-Jnteressentskab, har affordret Contracitanten som de ved Sagens Anlæg forfaldne Afdrag paa 10 Actier, for hvilke Contractanten i sin Tid har tegnet sig som Deeltager i bemeldte Entreprise; dette Beløb negter nu Contractanten at betale, da han formener at være løst fra den Forpligtelse, han ved at tegne sig som Actionair havde paataget sig, fornemmelig støttende sig paa, at den ved Actieselskabet etablerede Dampskibsfart formeentlig burde været udstrakt til ogsaa at omfatte Reiser til Norge, men at saadant ikke er skeet og det fornødne Hensyn hertil ikke taget ved Dampskibets Anskaffelse. At det nævnte Foretagende skulde have den anførte Udstrækning. angiver Contracitanten ikke alene selv fra først af at have forudsat, men han troer ogsaa, at dette i sin Tid har været fastsat saaledes, at det ikke senere kunde forandres). Ved den nævnte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte Proprietair Tottrup til Dueholm, bør til Citanten, Agent H. D. Lützhøft i Thisted, betale de paastævnte 250 Rbd. Sedler med Renter 4 pet, fra 3 August d. A. til Betaling skeer samt dette Søgsmaals skadesløse Omkostninger. At efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." – Dom: Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes at Processens Omkostninger i første Jnstants bestemmes til 20 Rbdlr. Processens Omkostninger for Overretten betaler Contracitanten, Proprietair Tottrup, til Hovedcitanten, Agent Lützhøft med 45 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Nr. 6. - Rasmus Peder Christensen af Teglhuset, (Ldsoprykt. Jespersen) ctr. Kjøbmand Tachou & Comp. i Ribe (Ldsoprykt, Cancelliraad Møller).¬
Viborger Samler, 1844-05-02
(Under denne Sag paaanker Citanten, Rasmus Peder Christensen, en inden Hellum og Hindsted Herreders Ret den 28de Mai f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt mod ham af Jndstævnte, Kbmd. Tachou & Comp. til Betaling af 495 Rbd. 59 1/2 s. r. S. med Renter og Omkostninger efter Regning, - samt en den 13de Septbr. f. A. foretagen Udlægs= og Arrest=Forretning, hvorunder Jndstævnte for sit Tilgodehavende efter bemeldte Dom samt Fogedforretningens Omkostninger, i Alt 605 Rbd. 54 1/2 s., har gjort Udlæg i Citantens Eiendele, men, da disse fandtes aldeles utilstrækkelige, blev Citanten belagt med personlig Arrest. For Underretten erkjendte Citanten, at han skyldte Jndstævnte den ovenanførte Sum for Varer, han af denne havde modtaget, og fremsatte iøvrigt ingen Jndsigelse mod Spørgsmaalet; men under Fogedforretningen paastod han sig fritagen for personlig Arrest paa Grund af, at Gielden var stiftet i hans Mindreaarighed, dog uden at føre noget Beviis herfor. For Overretten har han derimod produceret en Døbe attest, ifølge hvilken han er født den 28de August 1820, og har paa Grund heraf paastaaet Frifindelsen for Jndstævntes Tiltale, samt at den paaankede Udlægs- og Arrest=Forretning ophæves, og at Jndstævnte tilpligtes at betale ham Reparation for den formeentlig ulovlige Arrest m.v.) Ved den nævnte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Rasmus Peter Christensen af Teglhuset i Soelberg Sogn, bør til Kjøbmand Tachou & Comp. i Ribe betale 495 Rbd. 59 ½ s. r. S. med Renter fra Klagens Dato til Forligelsescommissionen indtil Betaling skeer. Saa bør han ogsaa erstatte Citanten nærværende Sags Omkostninger efter lovlig Regning. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Dom: Citanten, Rasmus Peder Christensen, bør for Jndstævnte Kjøbmand Tachou & Compagnies Tiltale i denne Sag fri at være, og den paaankede Udlægs- og Arrest=Forretning ophæves. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves." Nr. 80. - Skræddersvend Anders Møller af Aarhuus(Ldsorpkt. Nyboe befalet) ctr. Skræddermester A. H. Ges lus ibd. (mødte ikke.)¬
Viborger Samler, 1844-05-02
(Under denne Sag paaanker Citanten, Skræddersvend Anders Møller, en inden Aarhuus Kjøbstads Politiret den 23de Novbr. f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt mod ham af Jndstævnte, Skræddermester A. H. Ges lus, under hvilken Sag denne har paastaaet Citanten tilpligtet at betale 32 Rbdlr. 2 Mk. 10 s. Repr., hvilke Citanten af Jndstævnte havde modtaget som Forskud paa sit Arbeide hos denne, hvorhos Jndstævnte endvidere har paastaaet Citanten ved Dom tilpligtet ei at forlade Jndstævntes Arbeide, førend Gielden er afbetalt, samt derhos mulcteret, fordi han uden Jndstævntes Tilladelse havde forladt dennes Arbeide. Jdet nu Citanten har indrømmet saavel at være det nævnte Beløb skyldig som og at han har forladt Jndstævntes Arbeide, paastaaer han sig dog ved Overrettens Dom frifunden for Jndstævntes Tiltale, fordi han formener at have været beføiet til at forlade dennes Arbeide paa Grund af, at Jndstævnte d. 6te Novbr. f. A. om Aftenen ikke alene har kaldt Citanten et Æsel men ogsaa truet ham med en Hakkekniv m.v.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndklagede, Skræddersvend A. Møller, bør betale Skræddermester, A. H. Geslus her i Staden 32 Rbd. 2 Mk. 10 s. S. & T. saa bør han og til lige Deeling mellem Klageren og Stadens Fattigkasse bøde 48 s. Sølv daglig for hver Dag, han har været og fremdeles udebliver af Klagerens Arbeide, beregnet fra den Dag, han forlod Arbeidet, nemlig 6te De, inclusive, indtil han igjen indfinder sig i samme. Endelig bør fornævnte Møller og erstatte Klageren denne Sags Omkostninger skadesløs. Det Jdømte udredes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." – Dom: "Citanten, Skræddersvend Anders Møller, bør til Jndstævnte, Skræddermester A. H. Geslus, betale 32 Rbd. 2 Mk. 10 s. Repr. men iøvrigt for hans Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Citantens befalede Sagfører for Overretten, Procurator Nyboe, tillægges i Salarium 12 Rbd. S., som udredes af det Offentlige. Det Jdømte udredes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1844-05-02
Proclamata læste i den kgl. Landsoverret i Viborg i April Maaned: Høker Morten Jsaacsen Lundum og Hustrues, Ane Nielsdatters Stervboe i Aarhuus. Jomfru Johanne Cathrine Lunds Stervboe i Aarhuus.
Viborger Samler, 1844-05-02
Kjøbmand Anders Jepsens til Skiftebehandling opgivne Boe i Thisted.
Viborger Samler, 1844-05-04
72 Aarg. No. 70.
Viborger Samler, 1844-05-04
Kongelig allernaadigst privilegeret Viborg, Safteidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Canon Løverdagen den 4de Mai 1824 CanonHaardagen Kl. 4, Mr. 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reis og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-05-04
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Atter udbredes det Rygte, at Keiser Nicolaus skulde være tilsinds i Løbet af næste Maaned at komme til England.
Viborger Samler, 1844-05-04
Paa sin Reise til Bochara er Dr. Wolff ankommen til Teheran, og modtagen med særdeles Opmærksomhed af Schachen, for hvem han, iført sit geistlige Ornat, blev præsenteret af den engelske Gesandt, Oberst Sheil. J Teheran traf Wolff sammen med Chanen af Bocharas Gesandt, der paa det Bestemteste benegtede Oberst Stoddarts og Capt. Conollys Henrettelse; desuagtet synes det, at man ikke med Vished har kunne erfare Noget om disse to Englænderes Skjebne. Den 14de Febr. vilde Wolff fortsætte sin Reise med en ham af Schachen med given Escorte, og han har lovet at skrive fra Bochara, saafremt Stoddart og Conolly endnu vare ilive; men i modsat Tilfælde vilde han først skrive, naar han paa sin Tilbagereise havde naaet Grændserne af Bochara. Morn. Chron, melder fra Portugal, at Bomsim endnu var i Besiddelse af Almeida. Bombardementet syntes ikke at have gjort stort Jndtryk paa de Beleirede, og derskulde nu ufortøvet skrides til at løbe Storm; Udfaldet turde nok være høist tvivlsomt. Ferrands Anliggende er afgjort. Opfordret af Taleren til at retfærdiggjøre sig, erklærede Ferrand, at han i dette Anliggende ikke anerkjendte Husets Competence, da hans, som bagvaskende betegnede Paastande vare udtalte udenfor Huset, af hvilken Aarsag han, endskjøndt fuldkommen beredt til at give hvilkensomhelst Satisfaction udenfor Huset, ikke kunde indlade sig paa i selve Huset af meddele yderligere Forklaringer; han maatte meget mere i hele det engelske Folks Navn protestere imod den Æres domstol, hvortil Underhuset vilde opkaste sig i denne Sag, som aldeles ulovlig. Sir Graham søgte derefter at godtgjøre, at de imod hans gode Navn og Rygte rettede, at Ferrand fremførte Paastande vare ugrundede, og forlangte at Huset enten grundig skulde undersøge Sagen, eller udtrykkeligen frifinde ham for de imod ham fremførte Beskyldninger. Efterat Ferrand, Sir J. Graham og Mr. Hogg efter Talerens Opfordring havde forladt Huset, androg Sir Rob. Peel paa to Resolutioner, der gik ud paa at erklære Ferrands Beskyldninger for bagvaskende, og de to angrebne Medlemmers gode Navn og Rygte for pletfri. Resolutionerne antoges. Et af Lord French foreslaaet Amendement: at Huset ikke skulde tage Notits af dette Anliggende, da Huset tidligere havde ladet nændset, at Lord Stanley havde stemplet Medlemmerne af Ministeriet Melbourne som Taskenspillere og Vagabonder, og at Sir Rob. Peel havde beskyldt Cobden for at ophidse til Mord – fandt ingen Understøttelse.
Viborger Samler, 1844-05-04
Frankerig. Lovudkastet om Secundairunderviisningen drøites med Varme i Pairskammeret. Dette vigtige Lovudkast vil i denne Session ikke kunne gaae igjennem begge Kamrene, og man vil vel derfor indskrænke sig til at opklare de store Spørgsmaal, som den offentlige Underviisning fremkalder, og, om muligt, dæmpe de Lidenskaber, der have bemestret sig denne Materie og den deraf fremgaaende giensidige Gjæring. Efterat Pairen Cousin i en lang Tale havde fra sit Standpunct udviklet de philosophiske Principer og de historiske Anteredentia, der beherske dette Spørgsmaal, bekæmpede han fornemmeligen Lovudkastets 17de Art., som han kaldte en Undtagelse fra den almindelige Ret, fordi denne Paragraph overlader de smaa geistlige Seminarier Forberedelsen til Baccalaureatet. Men disse Seminarier tælle 20,000 Elever, altsaa flere Elever end alle colleges de France tilsammentagne, og bine 20,000 Disciple unddrages ganske Statens Opsyn. Cousin vilde, at denne Artikel skulde enten undertrykkes eller modificeres; i modsat Tilfælde vilde han stemme imod Loven. Jøvrigt var hans Tale et Forsvar for Universitetet, som han roste i stærke Udtryk, og ligesom Pairen Montalembert i sin Tale sværmede for Kirkens ubetingede Herredømme, saaledes sværmede Cousin for Universitetets ubetingede Herredømme; ligesom Montalembert benegtede Kirkens Mangler, saaledes benegtede Cousin de Mangler, som man i Frankerig har villet finde i det nuværende Universitetsregime. J Slutningen af sin Tale søgte Cousin at redde den af Geistligheden forkjettrede Philosophies Ære. Charles Dupin stemmede for Lovudkastet, og forsvarede Universitetets Rettigheder: Universitetet monopoliserede Opdragelsen og Underviisningen langt mindre end den herskesyge Clerus. J 43 Departements var Staten ikke i Besiddelse af et eneste Opdragelsesinstitut; Halvdelen af Landet var i Præsteskabets Hænder." - Pairen Rossi sammenlignede Lære- og Pressefriheden, og erklærede sig fordenne, der var den mindst farlige. Pressefriheden var den eneste Garanti for Offentlighed; Pressefriheden var den eneste Borgen for de fleste af Landets Jnstitutioner. Pressefriheden var den mindst farlige af alle Friheder, fordi den Jntet kunde skjule, da den stod udsat for Alles Blik. Forsaae den sig, kunde den straffes; jo mere den forsaae sig, desto stærkere vilde den offentlige Mening virke tilbage paa den. Lærefriheden havde intet saadant Rea gens. Underviisningen, navnligen Secundairunderviisningen, meddeeltes tildeels i al Stilhed under Lærerens ubegrændsede Jndflydelse paa hans talrige Elever; denne Jndflydelse kunde være god, men ogsaa slet. Den ubegrændsede Lærefrihed var derfor langt farligere end Pressefriheden. De, der forlangte ubetinget Lærefrihed, vilde gjøre Landet til et stort Seminar. Geistligheden ønskede Tilladelse til at undervise. Dette var ganske i sin Orden men dermed vilde den ikke lade sig afspise: den vilde ene og alene have Lærefrihed. Dette var den egentlige Grund til dens Angreb. Men det borgerlige Selskab stod ikke længere under Præsternes Formynderskab.