JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Mandagen den 16de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, continuerer den den 9de f. M. begyndte 3die og sidste Auction, hvorved, ifølge Forlig og derefter passeret Execution, bliver opbuden til absolut Salg : Gaarden No. 50 paa Østergade, med deri værende saakaldte Kong Salomons Apothek Ved 1ste Auction er budet 25,000 Rbd. rede Sølv. Conditionerne og øvrige Salget vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Procurator Jydtmann, boende i Klosterstrædet No. 73. Arvefæste Eiendom.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
J følge Reqvisition, grundet paa Dom og Udlæg, stilles Arvefæstegaarden af Kiøbenhavns Universitetsgods paa Vallore Byes Mark i Eibye Sogn, Kiøbenhavns Amt, Overodgaard kaldet, til trende Auctioner: den 24de Februar, 10de og 24de Marts d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes herpaa Herredscontoiret, men den tredie og sidste Auction i Gaarden, som sælges, og som beboes af Arvefæsteren Lars Nielsen, der paaviser Eiendommen, hvilken staaer for Hartkorn Jordskyld 2 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 4/5 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 4/5 Alb. med Areal 100 1/4 Tdr. Land g M., boniteret til 43 1 1/4 Tdr. Land bedste Jord og hvori er nedlagt Vintersæd. Med Gaarden følger Besætning og Jnventarium samt Sæde- og Fødekorn. Eiendommens nærmere Beskaffenhed saavelsom Conditionerne for Salget erfares hos Universitetsforvalteren Cancellieraad og Hospitalsforstander Liebe i Roeskilde samt her paa Contoiret. Ramsøe=Thune Herredscontoir i Roeskilde, den 7de Februar 1835. Blume.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Torsdagen den 26de Februar førstkommende, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution, paa Børsen i Middagsstunden opraabt til Bortsælgelse en af nu afgangne C. M. Monberg i Horsens til Silke- og Klædekræmmer C. Lund den 11te December 1810 udstædt Obligation oprindelig stor 2000 Rd. D. C., omskrevet til 800 Rbd. Sølv, hvorved er givet 2den Prioritet og Panteret næstefter 8000 Rd. D. C. i Debitors Gaard No. 25 paa Søndergade. Conditionerne m.v. ere til Eftersyn hos Procurator Nyegaard, boende i Gothersgaden No. 330.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Efter Forlig og passeret Execution, bliver de Skipper Jes Jessen Anthonssen af Sønderhoe tilhørende faste Eiendomme, bestaaende af Huus samt Agergrund, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner den 28de Februar samt 7de og 14de Marts førstkommende. De to første afholdes paa Øens Tinghuus, Formiddag Klokken 11, og den sidste i det sælgende Huus paa Sønderboe, Formiddag Kl. 10. Sidstnævnte Dag forauctioneres ogsaa bemeldte Skippers tilhørende udlagte Løsøre. Dette bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, i Henhold til Placat 22de April 1817. Fanøe Birks Contoir, den 15de Januar 1835. Horn.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Løverdagen den 28de Februar, om Eftermiddagen Kl. 2 - 4, bliver, ifølge Forlig og erhvervet Udlæg, 1ste Gang ved Auction til Salg opraabt: Eiendommen No. 38 paa Vesterbro med Grund og Hauge. Anden Auction er berammet til den 14de og 3die Auction, hvorved absolut Salg attraaes, til den 28de Marts førstkommende, ligeledes om Eftermiddagen Kl. 2 - 4. Conditionerne, m.v. Salget vedkommende Documenter, ere forinden Auctionerne, som holdes paa ovennævnte Sted, til Eftersyn paa mit Comptoir, Vestergade Nr. 55, 1ste Sal. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Efterretning for Panthaverne, ifølge Pl. 22de April 1817. Kiøbenhavn, den 9de Februar 1835. Stahlfest.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
andagen den 2den Marts førstk., om Eftermiddagen Kl. 2 – 4, bliver, W. ifølge Forlig og erhvervet Udlæg, første Gang ved Auction til Salg opraabt: Eiendommen Nr. 117 i Holmensgade. Anden Auction er berammet til den 16de og tredie Auction, hvorved absolut Salg attraaes, til den 30te Marts førstk., ligeledes om Eftermiddagen Kl. Conditionerne, m. fl. Salget vedkommende Documenter, ere forinden Auctionerne, som holdes paa ovennævnte Sted, til Eftersyn mit Comptoir paa Vestergade No. 55, 1ste Sal. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Efterretning for Panthaverne, ifølge Pl. 22de April 1817. Kiøbenhavn, den 9de Februar 1835. Stahlfest. Vordingborg. Jfølge Forlig og Execution, bliver den Smed Hans Rasmussen i Neble tilhørende Parcel No. 2 af Reblettorp Byes Marker af Hartkorn 6 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 3die Marts næstkommende, Formiddag Kl. 10, 2den Auction Tirsdagen den 17de f. M., Formiddag Kl. 10, 3die Auction Tirsdagen den 31te f. M., Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen i Vordingborg, hvorimod tredie Auction afholdes paa selve Eiendommen. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Pantehavernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Vordingborg søndre Birks Contoir, der 6te Februar 1835. Neldeblad.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Proclama. Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret den 2den dennes, og ved Kiøbenhavns Amts søndre Birketing Dags Dato, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i afgangne Johan Thomas Neergaard, forhen Forpagter af Brattingsborg Hovedgaard paa Samsøe, siden Eier af en hollandsk Mølle med tilhørende Landeiendom ved Callundborg, og senest Eier af Lyststedet Landlyst ved Waldbye, hans Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for os, der som Executores, testamenti behandle dette Boe, inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 4de Februar 1835. M. F. Hansteen, P. Povelsen,
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Kammerraad og Revisor under det Lands Overrets samt Hof- og StadsRets Procurator, Kongelige Rentekammer, boende i Farvegade No. 121. boende paa gammel Amagertorv No. 33.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Hvo som maatte have noget at fordre i efternævnte Stervboer, under denne Kiøbstæds Skiftejurisdiction. 1) efter afgangne Huuseier og Arbeidsmand Christopher Nielsen Wild mann i Slagelse, 2) efter afgangne Boelsmand Christen Nielsen paa Slagelse Mark, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den førstnævnte Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 6te Februar 1835. Sylow. Bere.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Jfølge Proclama at Dags Dato, der vil blive læst inden Under- og Overretten, ere Creditorerne i Boet efter den i Ladepladsen Løkken afdøde Capitain og Strandtoldopsynsbetient Christian Michaelsen indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger ligeledes indkaldte med Aar og Dags Varsel, til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Børglum Herredscontoir i Hiørring, den 3die Februar 1835. Spirck.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Ved Proclama, som idag er læst her ved Birketinget og som snarest vil blive læst for vedkommende Overret, er Matros Anders Andersen, som ved Notarialfuldmagt af 26de Juli 1819 overdrog Hr. Krigsraad og Forligelser: commissair Hjork her af Øen at modtage nogle sig tilhørende Arvemidler, indkaldt med Aar og Dags Barsel til at legitimere sig og modtage disse Summer, tilligemed det der ved oplagte Renter er tilkommet, af undertegnede Skifteforvalter, da Capitalerne ellers, i Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 30te April f. A., vil blive uddeelt mellem hans Arvinger, hvorfor disse og, saafremt han ei selv skulde melde sig, tillige herved indkaldes. C. M. A. Ørum. Læs, den 12te Januar 1835.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i afgangne Conferentsraad og Cancellie-Deputeret Øie Pedersen Holms og senere afdøde Hustrues, Ane Cathrine Dyrstovs Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, paa Arvingernes Vegne, inden bemeldte TidsForløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. L. J. Holm, Kiøbenhavn, den 9de Februar 1835.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Justitsraad og Assessor i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, boende i Stormgaden No. 206. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de dennes, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, indkoldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii. Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i afdøde Glashandler Hieronimus Fritzsche's og ligeledes afdøde Enke Maria Johanne Fritsche, født Bittner, fælleds Boe, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede, der som Executores testamenti og Skifte-Commissairer have taget fornævnte, Boe under Behandling. Ligeledes indkaldes de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Kiøbenhavn, den 22de December 1834. W. B. Dahl. J. A. Renther, Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Viinhandler, Frederiksholmscanal No. 182. Procurator, Vestergade No. 43,
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardmand Lars Jacobsen, forhen Eier af Oregaarden under Gientofte, sidst boende paa Eigaarden under Ordrup, Gientofte Sogn, og forhen afdøde Hustrue Jnger Jacobsdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som committeret Skifteforvalter paa det grevelige Bernstorffske Gods. Ligeledes ere ved samme Proclama fornævnte Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. E. D. Bruun, Kiøbenhavn, den 3die Februar 1835. boende i Rosengaarden No. 128, Litr. A.
Berlingske Tidende, 1835-02-12
Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, der formene sig at have Noget at fordre efter afdøde Sæbefabrikør Johannes Fenger og ligeledes afdøde Hustrue Christine Lorenze Fenger, fød Meinert, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlig havende Krav, inden bemeldte Tids Forløb, for Undertegnede, som dertil bemyndiget af de Afdødes efterladte myndige Arvinger; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 9de Februar 1835. L. M. Hofgaard, Fuldmægtig, Lille Kiøbmagergade No. 77.
Berlingske Tidende, 1835-02-13
Aar 1835. No. 38. Baad, Fredagen. den 13 Februar. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Vorlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-02-13
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Nevers, den 27de Januar. – Man holdt her et stort Bryllup, og alle unge Mennesker misundte Brudgommen hans unge skjønne Brud. Da man endelig havde ladet det unge Ægtefolk være ene, hørte man snart efter et Angstskrig; Bruden havde paa hendes Brudgoms Skulder seet – Brændemærkets røde Tegn. Den Ulykkelige tabbe derover Forstanden. Paris, den 31te Januar. – Et herværende Tidskrivt siger: "Journalerne have for nogle Dage siden leveret nogle Details over den Legems Svækkelse, som Fyrst Talleyrand skal have faaet. Det synes ikke destomindre, trods den Vanskelighed, hvormed han bevæger sig fra et Sted til et andet, at Fyrsten ikke i lang Tid har befundet sig saa vel, som nu. Hiin Legems Svækkelse har allerede varet i flere Aar. Der gaaer ingen Dag forbi, uden at Hr. v. Talleyrand arbeider med Kongen i Tuilerierne, eller med Grev Montalivet. Man troer, det er endnu bestandig hans Hensigt at gjøre en Reise til Østerrig; men han har, efter Kongens Ønske, opsat sin Afreise, for at vente paa den nye franske Gesandt, der skal indtage hans Plads i London, og hvem han selv saaledes ønsker man – skal meddele Jnstructionerne. – Det synes imidlertid, som om Hr. Sebastiani ikke gaaer til London, og at heller ikke Lord Cowley kommer til Paris. Underhandlingerne mellem Cabinetterne i Paris og London fortsættes, da man er gjensidig utilfreds med de designeerte Ministre. Arras, den 31te Januar. - Selvmord er maaskee ikke den rigtige Betegnelse for den Handling, som vi ville berette: den er paa en vis Maade en Mellemting mellem Selvmord og Drab. Scenen er denne Stads Kirkegaard. Man ledsagede en Død til hans sidste Hvilested; men forundrede sig ikke lidet, da man komtil Graven, og saae allerede et Menneske ligge i den, – et levende. Forgjeves gjorde den Afdødes Venner deres større Ret til Graven gjeldende: den Levende vilde med Magt først begraves. Maaskee for at bringe ham paa andre Tanker, kastede Graveren et Par Skuffer Jord ned paa ham; men han udholdt Prøven, blev rolig liggende i Graven, og man var nødt til at bruge Magt, for at bringe denne nye Lazarus ud deraf. Da han atter stod paa Jorden, sagde han: "Nu vel, hvis J ikke ville begrave mig, saa springer jeg i Vandet. Man bad ham at opsætte dette til næste Dag, hvilket han lovede, endskjøndt han var saa bestemt til at afkaste Livets Byrde. Paris, den 1ste Februar. - For nogle Dage siden forlangte en ung Mand og en Dame, som længe havde dvælet i Notre Dame-Kirken, at komme op paa Taarnet. Oven uddrak de Begge en liden Flaske Blaasyre og gav sig flere Knivstik. Da de stode ganske tæt ved Randen, saa faldt de snart ned, ganske sønderlemmede. Breve, man fandt paa Taarnet bevise, at Kjærlighed var Aarsag til dette dobbelte Selvmord, endskjøndt Damen allerede var givt.
Berlingske Tidende, 1835-02-13
Paris, den 2den Februar. – se Temps, drager følgende Slutning af Llanders Udtrædelse af Ministeriet: "Jnterventions-Partiet har altsaa maattet ligge under. Den naturlige Følge af denne Vægring ved at kalde Frankerig til Hjelp, vil blive en aldeles ny Udvikling af Virksomhed og Energi, for ved Hjelp af National-Kraften at sætte en Grændse for Oprøret og Borgerkrigen. Concentreringen af alle Statsmagtens Kræfter og de liberale Bevægelsers Opsvingning ville blive Resultatet af denne System Forandring i Spanien. General Flanders Afgang synes derfor at være den lykkelige Følge af det ulykkelige Oprør den 18de f. M., – Efter Krigsministrens Jndberetning beløber sig Antallet paa de bevæbnede og eqviperede Stad-Militser i Spanien sig til 126,000 Mand Jnfanteri og 13,000 Mand Cavalleri. Et lignende Antal er desuden indskrevet paa Listerne og venter kun paa Vaaben, som Regjeringen er beskjæftiget med at forskaffe dem. Disse Militser kunne opretholde Ordenen, medens Tropperne begive sig til de nordlige Provindser.
Berlingske Tidende, 1835-02-13
Den 23de f. M. ankom et Skib fra Lissabon til Brest med 218, af den portugisiske Tjeneste afskedigede franske Soldater. Skibet var allerede en Gang forinden - for 3 1/2 Maaned siden afgaaet fra Lissabon; men det vendte tilbage, fordi Capitainen ikke kunde finde nogen Havn, der heed Brest. Ved sin Tilbagekomst blev denne Capitain stillet for en Krigsret, og hans Post besat med en Anden, Tydskland.
Berlingske Tidende, 1835-02-13
Berlin, den 2den Februar. – Den svabiske Mercur indeholder følgende Kjendsgierninger til denne Hovedstads Statistik i Aaret 1335. Man har her ikke mindre end fire og tyve Assecurantser og Agenturer; Aachener Selskabet har alene fire saadanne. Berlin har sexten Hospitaler. Naar man hører de almindelige Klager over Mængden af Læger, saa undrer man sig over, at denne Stad med en Befolkning af 252,000 Sjæle, ikke har fuldt 250 saadanne, i hvilket Antal dog ikke de saa kaldte Chirurgi forences, Stadsaarlægerne af første og anden Classe ere med indbefattede. Vi have tredive privilegeerte Apothekere. Paa hver Apotheker kommer omtrent een Brændeviinsbrænder, fire Destillateurer, tre Conditorer og ligesaa mange Viinhandlere, ni Skjænkesteder og fire Tobaksboder, hvilke alle arbeide paa det Bedste for hine. Atten Jndvaanere befatte sig udelukkende med at sælge Blodigler. For Videnskabernes Udbredelse sørge fire og halvtredsindstyve Boghandlere og tre og tyve Antiquarer og een Landkorthandler, for at fordrive Kjedsomheden, tre og tredive Leiebibliotheker. Her findes over tre hundrede Privat-Lærere, hvoraf næsten Hælvten ere Musiklærere; Fortepiano Fabrikkerne. staae i Forhold dermed, der gives af dem sex og halvtredsindstyve. Over to hundrede Personer kalde sig her Malere, deriblandt halvhundrede paa Porcellain og to paa Glas; her findes fire og tredsindstyve Kobberstikkerier og sexten lithographiske Trykkerier, det Kongelige lithographiske Jnstitut dermed indbefattet.
Berlingske Tidende, 1835-02-13
Berlin tæller som og fyrretyve billedhuggere og sex og tredive Maskinbyggere. Hvor talrige endnu Patrimonial=Retterne ere hos os, derom vidner det Antal, som findes allene i Hovedstaden, nemlig to og fiirsindstyve. En af de sletteste Erhvervarene er Juvelerernes og Guldsmedenes; men det er intet Under, da der ikke findes færre end to hundrede og fyrretyve af dem, medens der ved Concurrentsen med Udlandet næppe er Arbeide for en tredie Deel af dem. Tre Personer sysselsætte sig med en sælsom Forretning: de udlaane nemlig ikke Penge paa Pant, men Klæder for Penge. Man kan betragte dem som Costumerere af vore Forstæders Baller. Trods vor Marks berygtede Sandbund, ernære dog tre hundrede Gartnere sig her af deres Jordsmonds Frembringelser. Men den meest overfyldte af alle Erhvervarene er det saa kaldte Victualiehandleri. Disse Folk, der sædvanlig beboe en Kielder, sælge Ost, Flesk, Brændeviin, hvidt Øl i det Saar. Vi have allerede over otte hundrede saadanne Kjeldere, og deres Antal forøges bestandig, da enhver Gaardskarl, der er kjed af sit Arbejde, binder et blaat Forklæde og og bliver en Victualiehandler.
Berlingske Tidende, 1835-02-13
Frankfort, den 5te Februar. – J Bockenheim, en Fjerdingvei fra Frankfort, hvor 500 Mand preussiske Tropper ligge som Besætning, forefaldt der den 8de d. M. nogle Uroligheder. Frankforter=Tidender fortælle det paa følgende Maade: J GaarAftes gik en, sandsynligviis i længer Tid bestaaende Spænding mellem det preussiske Militair og Jndvaanerne i Bockenheim, over til Haandgribeligheder, hvis Skueplads var Gjæstgiverstedet, zum Kurhessischen Hof. Soldaterne gjorde Brug af deres Sidegeværer og flere Jndvaanere bleve haardt saarede. Kun med megen Anstrængelse lykkedes det, at bringe Soldaterne udaf Huset, hvor de dog efter kort Tids Forløb trængte ind igjen og søndersloge Vinduer, Speile, Malerier og Alt, hvad der ellers var i Stue-Etagen. Den Commanderende vidste tilsidst intet bedre, end at han lod begge Compagnierne træde sammen og rykke ud af Byen. En streng Undersøgelse, der sikkert ikke udebliver, vil vel kaste et klarere Lys paa Sagen og drage de Skyldige til fortjent Straf. ersien.
Berlingske Tidende, 1835-02-13
(Slutningen af December.) – J Teheran, Rigets Hovedstad, havde den mægtigste af Fet-Alis Sønner, Zilli-Sultan, strax efter den gamle Schabs Død taget Tronen i Besiddelse, for at gjøre den sin Brodersøn, Mahomed, stridig. Denne sidste lod sig imidlertid i Tabris og hele Aderbidjan anerkjende som Schah og marscherede i al Hast løs paa Teheran, med et anseeligt Troppe-Corps, der blev betydeligt forstørret under Veis, især ved Desertion fra Onklens Tropper. Forskrækket herover, sendte Zilli-Sultan den 16de Decbr. ham en Deputation imøde til Casbin, for at melde ham sin Underkastelse og at bønfalde om den unge Fyrstes Naade, saavelsom om Statholderskabet over en Provinds. Tvende Dage efter indtraf der i Casbin et andet Budskab fra Prindsen, MahomedBaghis-Chan, som lod ham vide, at han paa Efterretningen om Schahens Ankomst til Casbin, strax havde samlet alle, under hans Befaling staaende Tropper, gjort Zilli-Sultan tilligemed otte eller i andre Prindser til Fanger og kastet Vest ren og de høiere Embedsmænd i Fængsel. Den hele Befolkning imodesaae nu med glad Forventning Mahomeds Ankomst. Dette glædelige Budskab paaskyndte Marschen. Allerede den 20de holdt Mahomed i ringe Afstand fra Teheran Hærskue over sine Tropper, og den 31te fandt hans Jndtog Sted i det udenfor Staden liggende Slot igaristand. Han steg til Hest paa den af Astrologerne fastsatte Tid og Toget satte sig i Bevægelse med den største Orden og med de persiske Høitideligheders hele Glands. J Toget fulgte Ruslands og Englands Gesandter umiddelbart efter Schaden. Stadens forskjellige Øvrigheder kom ham imøde paa Veien, for at bringe ham deres Hyldest. Da han var ankommet til Slottet, besteg han den riigt smykkede Trone og gav Rigets Store saavelsom begge Gesandterne en høitidelig Audients. En Præst proclamerede derpaa, efter at have fremsagt en Bøn, Schah Mahomed til Paddischah af hele Persien. Saa ofte Schabens Navn blev nævnet, bukkede alle Nærværende sig dybt. Efter Bønnen drog Paddischahen tilbage og Audientsen var forbi. Man mener, at siden Zilli-Sultan har underkastet sig, ville Schahens øvrige, mindre mægtige Modstandere ej længer gjøre ham Thronen stridig. – Englands og Ruslands Gesandter - siger den russiske Hoftidende – ledsagede Prindsen paa den hele Marsch fra Tabris til Teheran, og forenede i den bedste Overeensstemmelse deres Bestræbelser for at yde den unge Konge den virksomste Bistand og at give den persiske Nation en sikker Borgen for begge de store Magters identiske Politik, der intet andet Formaal har end det, at befæste den indvortes Sikkerhed under den Fyrstes Scepter, som den afdøde Schal udnævnte til Tronfølger, og som allerede er anerkjendt af Rusland og England.
Berlingske Tidende, 1835-02-13
Indenlandske Efterretninger. Svendborg, den 6te Februar. - Kongens Fødselsdag har her atter i Aar fremkaldt ret mange glade og skjønne Timer.
Berlingske Tidende, 1835-02-13
Paa selve den 28de Januar blev i Arbejdsanstalten af Bestyrelsen givet de Fattige et godt Maaltid Mad og Viin. – Om Aftenen var paa Raadhuset af de eligerede Borgere foranstaltet et meget muntert og vakkert Bal. Over Bordet blev afsjunget en smuk Sang og Skaaler udbragte med Hentydning paa den Kjærlighed, Tillid, Taknemlighed og Ærefrygt, der skyldes den elskede Konge, hvorved Salen, der var smykket med et vel udført Transparent, gjenløb af Hurraraab. Hs. Kongelige Høyhed Gouverneurens Skaal blev derpaa udbragt af de eligerede Borgere, ledsaget af Selskabets Hurra. Det ikke ubetydelige Overskud af dette Aars Jndtægt blev senere uddeelt blandt Huusarme. - Den 20de erholdt alle Arrestanterne et godt Maaleid Mad, der besørgedes og bekostedes af Malermester Trabolt. – Den 30te højtideligholdtes Dagen i Svendborg Byes nye Klub, hvor Directionen havde foranstaltet en stor Diner og Taffelmusik; Skaaler bleve ligeledes her udbragte og tømte med største Enthusiasme. Milde Gaver bleve rigeligen indsamlede og den gladeste Stemning herskede. Hs Kongelige Højhed Gouverneurens Skaal blev ligeledes her udbragt af Formanden for de eligerede Borgere. – Den 1ste Februar højtideligholdtes Dagen af det talrige borgerlige Skydelaug, der meest bestaaer af agtede Borgere af Haandværksclassen. Selskabet havde foranstaltet, at der om Morgenen tidlig gik Musik gjennem Gaderne, og om Aftenen var et meget besøgt Bal paa Raadhuset. Ved Bordet, paa omtrent 150 Couverts, blev ved Skaalen en vakker Sang afsjungen, hvorefter de hjerteligste Hurraraab løde, saavelsom ved Skaalen for Stiftets høje Gouverneur. Den hele Fest har Udtrykket af inderlig og utvungen Glæde, medens dog den største Orden og bedste Selskabstone, herskede under hele Festen, som varede til den lyse Morgen. Dagen efter var, som en Fortsættelse af denne Fest, Bal paa Raadhuset for Selskabets Medlemmers Børn, saa det kan med Sandhed siges, at alle Classer, Rige og Fattige, Gamle og Unge deeltoge i Glæden. Disse Glædesdage endte ogsaa behageligen derved, at Onsdagen den 4de Februar paa Raadhuset, i en stor Forsamling, Dannebrogsmændenes Hæderstegn blev overrakt Hr. Garverie-Entrepreneur C. Ravn, i det den derved stedfindende Høitidelighed, under jublende Hurraraab sluttede med alle Danskes Ønske: Længe leve Kongen!