JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Portugal. De Efterretninger man har herfra ere fra engelske Blade, som ikke kunne dølge deres Partiskhed mod det de engelske Monopoler modvirkende Folkeparti i Lissabon. Udfaldet af Borgerkrigen beroer fornemmelig paa Resultatet af Angrebet paa Hovedstaden, og dette har endnu ikke fundet Sted. Om Marschal Saldanhas Stilling og hans Sammentræf sen med Sada Bandeiras og Baron Bonesins Stridskræfter, har man ikkun løse Rygter, endskjøndt det engelske Paketskib har opholdt sig længst muligt paa Tagus forat medtage den engelske Gesandt, Lord Howard de Waldes's, Depescher. General Bonefin skal have vægret sig for at nedlægge Overbefalingen i Sada Banderras Hænder, da denne blev beskyldt for en hemmelig Forstaaelse med Chartisterne, ja skal endogsaa have erklæret, at hans Venskab til Saldanha gjorde det umuligt for ham, at kæmpe imod denne. Der gaae mange Rygter, som tydeligt vise sig at være udspredte af det engelske og chartiske Parti, imidlertid tyder det ikke hen paa noget Godt, at Lissabons Tidender i tvende Dage have været tause, især da der ere ankomne Depescher fra Leina; de have vel ingen gode Efterretninger havt for Regjeringen, som de kunde meddele. Demokraterne vedblive at vise den største Jver og Kraft i alle deres Forholdsregler. - Bladet Diario di Governo af 29de Aug. meddeler en Proclamation fra det chartiske Regentskab, hvilket opfordrer Baron Bonefin til snarest muligt at forene sig med det, og gjør ham personligt ansvarlig for ikkeudførelsen af denne befaling. - 50 Kjøbmænd, som ikke vilde indfinde sig i Liniebataillonens Rækker, ere blevne fængslede. General Bacon sidder ogsaa fast endnu, endskjøndt han er bleven reclammeret af Englænderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Da Prindsen d. 29de August reed igjennem Lissabons Gader vægrede Skildvagterne sig for at vise ham de sædvanlige Honeurs, og den vagthavende Officier tilkjendegav ham, at han handlede efter bestemt Ordre. - Dronningens Nedkomst ventes hvert Øieblik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Jtalien. Fra tilforladelige Kilder berettes fra Sicilien og frygtelige og næsten uhørte Grusomheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
J Palermo, hvor Cholera nu ganske er forsvunden, ere næsten 300 Mennesker faldne som Offere for Folkets Raserie. Dog, dette kan neppe sammenlignes med de Afskyeligheder, der have fundet Sted i Syrakus. Der bleve de agtværdigste Mænd, uskyldige Børn spiddede, korsfæstede og parterede; Kjødet blev som om det kunde have været af Slagteqvæg, ophængt i Slagterboderne til Salg. Kongens Over-Commissair, Marquese Delcarretto, har i et Decret af 13de August erklæret Syrakus's Jndbyggere for Vilde, og Staden selv uværdig til fremdeles at være Provindsens Hovedstad. Han har nu udnævnt Staden Noto til Hovedstad, saa at denne for Fremtiden ikke længer hedder Valdi Syrakus, men Valdi Noto. - Cholera vedbliver i det Jndre af Sicilien; i Calabrien falde daglig mange Offere. J Rom skal Sygdommen være i Aftagende. Jmidlertid hører man dog ogsaa herfra om Uroligheder, endskjøndt de vel ikke ere af stor Betydning. Her skeete nemlig nylig et Angreb af Pøblen paa det for Jøderne indrettede Hospital, som de vilde stikke i Brand. Militairet maatte give Jld paa Folket førend Roligheden igjen blev tilveiebragt. Dagen derpaa forsøgte flere Gallioter fra St. Paulo, der som sædvanligt under Opsigt af Militaire rense Gaderne, ved Flugten at gjenerholde deres Frihed, og der fandt i den Anledning en liden Fægtning Sted. Det lykkedes dog for en Deel at undkomme, og bevæbnede med de Vaaben, som de havde frataget Soldaterne, tyede de ind i Albaner-Bjergene. 80 Fanger, fra Tugthusene ere satte i Frihed imod at de for det Første skulle passe de Syge Paven er meget bange for Døden, og holder sig strængt indsluttet og afsperret i sit Pallads paa Monte Cavallo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Tydskland. Fra 12te til 13de Sept. ere i Berlin 89 blevne Syge af Cholera; 59 ere døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Sverrig, Kongens Reise til Carlscrona og de sydlige Provindser var den 8de d. M. bestemt at skulle tiltrædes den 11te Nylig havde de Ældste af Stokholms Borgerskab en Audients hos Kongen. J den Tale hvormed denne besvarede deres Andragende, sagde han blandt andet: "Staten bør de høieste Æres poster være aabne for Allee. Vi ere alle af samme Oprindelse, men det første Grundlag for Staterne have Krigerne været." Over disse i en Konges Mund betydningsfulde Ord commenterer Aftonbladet meget vidtløftigt, og anfører dem imod Fødsels-Aristokratiet, og Bureaukratiet. - Den catholske Menighed i Hovedstaden har erholdt et nyt smagfuldt Capel, hvortil Dronningen og Kronprindsessen have givet rige Gaver. Det er indviet til den hellige Eugenia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Blandinger. Jfølge et ostindisk Blad, Englishman, gives der i de vestlige Provindser af Hindostan en Mordersect, som kalder sig Meetavollas eller Lækkerbids-Mænd. De drage ud i flere Afdelinger, og naar de støde paa Reisende slutte de sig under et eller andet Foregivende til dem. De gribe da Leiligheden til at komme Gift i Maden, og naar de Reisende da enten blive bedøvede eller døe, plyndre de dem. - Et Flyveskrift i Schweits omtaler et ved Wenkenburg i Luften hængende Brev, der er skrevet med gyldne Bogstaver, og øier sig ned til dem, som ville afskrive det. J dette forbydes: Arbeide og Lystighed om Søndagen, Egennytte, Gjerrighed, Fordømmelse, Foragt mod Forældre, Bedragerie, Hovmod, Kjødets Lyst og - Paryker. - Der berettes fra Caleutta, April 1837, at man der med blotte Øine har opdaget flere store Pletter i Solen, og som, naar de faaes igjennem en Kikkert, opløste sig i flere smaae. Lægen og Astronomen Professor Gruithusen, bekjendtgiør, at store Epidemier pleie at staae i Forbindelse med disse Solpletter. Hans Theorie synes fortiden at bekræftes af den paa saamange Steder herskende Cholera og Pest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Under Overskrift: "Stændernes Sammenkaldelse, og Troppernes Sammenkaldelse" og med Motto "Vox populi vox de" (Folkets Stemme - Guds Stemmel) anstiller Kbhvposten" Betragtninger over hine tvende saa skjærende Contraster." – "Medens man" - siger den - "paa den ene Side har med den største Længsel imødeseet det Patent, der skulde sammenkalde Rigets Stænder, en Længsel, der allerede vilde være gaaet over til Mistvivl, hvis man ei havde Kongens bestemt udtalte Ord for sig, en Længsel, der er saameget mere agtværdig, som den ene er begrundet paa den inderligste Attraa, efter snarest muligt at see saa mange af Landets Anliggender ordnede paa en hensigtsmæssig til Tidens Fordringer og Nationens Trang svarende Maade, haabede man paa den anden Side, at den med saa mange og betydelige Omkostninger forbundne Troppesamling ikke vilde finde Sted i Aar." – Som disse Grunde anfører Kbhvposter" nu især, Kongens Reconvalescenttilstand, der for det Første syntes at fordre, at han ikke i det sildige Efteraar, der i Almindelighed er raat og koldt og medfører mange Sygdomme, burde udsætte sig for en Tilbagevenden af hans Sygdom, uden den meest trængende Nødvendighed. Fremdeles fremhæver den de med Troppesamlingen forbundne betydelige Udgifter, Frirelser og Frifragtet, Slidet paa Vaabnene og Munderingerne, samt den Arbeidskraft, som Landmanden taber, ved at blive berøvet saa mange Arbeidere netop paa en Tid, da Landbruget fordrer megen og hurtigt virkende Kraft, hvilket gielder saa meget mere i Aar, hvor Høsten paa Grund af Aarstidens Beskaffenhed indtræffer usædvanlig silde osv. - Vi have - saa slutter Artiklen - anført de Grunde, som vi troede kunne komme i Betragtning til at overvinde de af os anførte Betænkeligheder ved netop at sammenkalde Tropperne i Aar, men vi have fundet dem altfor svage, og vi tage derfor ikke i Betænkning, at antage, at der maa være særdeles overveiende, men Publicum ubekiendte Grunde, der havde bevæget Regjeringen til at foretage et Skridt, som den dog ikke kan undlade at tænke sig, da de uden Tvivl veie saa saare betydeligt. Vi kunne ikke andet end ønske, af man vil lægge ligesaa megen Vægt paa de aabenbare og øiensynlige Grunde som Folket længe har været sig klart bevidst om Nødvendigheden af det Parenis snarest mulige Udstedelse, der anden Gang skal forsamle Danmarks Provindsialstænder og atter oplive den sunne Tillid til og Haabet om Danmarks Fremtids Lykke. O. Th. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Af hvor latterligt Jndhold den Artikel med Overskrift Danmarks nærmeste Fremtid, som nylig fandtes i en Frankfurter Journal (see d. A. Nr. 73), har været, kan man slutte af følgende Tirade: "De Danske ere et Folk, som i enhver Henseende er meer end et halvt Seculum tilbage fremfor andre Nationer, kun ikke i Forfængelighed. Le Danemare – efter Journal des Debats - un pays presque sanvage (Danmark, et næsten vildt Land, besidder desuagtet en vældig Selvfølelse, og giver i dette Stykke næppe det stolte Brittanien noget efter. Det et en Egenskab, som klæber ved Øboerne". Attiklen er dateret fra Holsten af 20de August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Ved Toldbodoplaget i Kbh. har man nu atter udsat Hunde istedetfor et tilstrækkeligt Antal Vægtere, hvorom "den Frisindede" af 5te ds. yttrer sig saaledes: Foruden en Hvalp af den i Criminalhistorien saa berømtblevne Blodbund, samt en Compagnon af en uskyldigere Art, har man endnu fundet det fornødent at anskaffe tvende andre Hunde. Da ikke faa erfarne Mænd, som ere nærmere bekiendte, end vi, med hiint Vareoplagsted, paastaae: at det behørige Vagthold ikke retvelkan realiseres paa en taalelig occonomisk Maade uden ved Hjelp af glubende Dyr, maae vi, tvertimod vore hidtil havte Anskuelser, antage Hundvagten for et nødvendigt Onde, som saameget Andet i det borgerlige Samfund; men vist er det dog alligevel, at skal et saadant Hundeopsyn over Mennesker finde Sted, saa bør der ogsaa være behørigt Menneskeopsyn over Hundene. Hvorvidt nu Dette kan siges, allerede at være bleven iagttaget, maae vi overlade Publicum selv at dømme om, idet vi blot ville fortælle som Kjendsgierning, at man for kort Tid siden saae en Mand – formodentlig Vægteren, – iført en skræmmende guul Natdragt og med en Tyrepidsk i Haanden, løbe langs af Gaden efter de tvende senest ansatte forbenede Bevogtere, uden dog, saavidt vi vide, at kunne gribe Deserteurerne". Efter hvad man derom har erfaret, er det paalænkt at nedlægge den lærde Skole i Helsingøer og, istedetfor at lade dens Midler paa anden dermed stemmende Maade komme det Samfund tilgode, som har nærmest Krav derpaa, at inddrage disse under det almindelige Skolefond. Jmod dette Foreh vendes Jværksættelse have – efter Helsingøers Efterretninger - flere af Byens Embedsmænd og Borgerklassen strax udtalt sig, idet de ere sammentraadte, for i en Petition til Direktionen for Universitetet og de lærde Skoler at fremstille de førgelige Sider af hiin Foranstaltning. Skolens Midler anslaaes til et Fond af 120,000 Rbd. "Dette Fond, hedder det videre, kan, da det grunder sig paa Forfædrenes Bevaagenhed for Stedet, med Føie henføres til dens Communalformue, og vi formene derfor, at Communens Bestyrelse i alt Fald maa kunne modsætte sig dets Bortgang fra samme, saalænge Domstolene ikke have erklæret, at saa skal være. Men et saadant Resultat kunne vi neppe vente, saalænge det Princip hyldes, at Fundatser vel kunne efter Tid og Omstændigheder modtage mindre væsentlige Modificationer, men ikke underkastes saadanne Hoved forandringer, der stride ganske imod Fundatorernes Villie."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Helsingers Avisen af 11te de meddeler følgende for gelige Efterretning: Til de Uheld ved Kjørsel, som man fra senere Aar mindes heri Byen, lagde Skjæbnen. afvigte Torsdag et nyt, høist smerteligt Tilfælde. Paa en Tour til Hornbek, hvori Skibsclarerer J. C. Flies da deeltog, bleve Hestene, der, efter hvad man senere har erfaret ikke for den Dag havde gaaet sammen, løbske i Nærheden af Aalsgaard. For at undgaae den truende Fare sprang eller kastede sig Flies ud af Vognen, men faldt saa uheldigt, at han øieblikkelig opgav Aanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Undersøgelsen ved Cismar Amtstue, hvor der var begaaet store Underslæb, er nu endt. De forurettede er givet fuld Erstatning. Tillige er der udstedt Proclama til dem, som endnu maatte være forurettede, at indfinde sig og gjøre deres Ret gieldende. (K. C.) Om Aftenen den 9de de, noget efter Kl. 9, udbrød pludselig en meget heftig Jld i den, tæt udenfor Aalborg Østerport, paa den sydlige Side beliggende, saakaldte Knud Theils Gaard, tilhørende hans efterladte Enke. Hun fik, saa at sige, intet reddet, uden sine 6 nogne Børn, hvis Frelse naturligviis i den store Fares første Øieblikke gjorde Fordring paa hendes hele Aandsnærværelse og Kraft. Klokken henved 12 var man saavidt Herre over Jlden, at Klemtningen kunde ophøre. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Ved at omtale Jldebranden paa Kattrup, fremsattes i Slagelse Avis det Ønske, at adskillige af Folkene maatte for deres ufortrødne Redningsiver erholde Belønning. Det glæder og derfor at kunne berette, at Assurance-Compagniet i Altona, hos hvem Eieren Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. havde assureret, har skjænket Huusjomfruen paa Kattrup, Jfr. Kettelsen, et Gulduhr, med Jndskrift: "For Troskab og Aandsnærværelse," og bestemt 25 Specier til Deeling imellem Kudsken og 3 Karle i Forhold til deres Tjeneste, og saaledes paaskjønnet det Gavn, som disse Folk viste Compagniet. (Stagelse Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
AVERTISSEMENTS. Et ungt Menneske af god Opdragelse, som har lært en Deel Tydsk, kan blive antaget i Handelslære hos en Kjøbmand i Flensborg. Adressekontoret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Den, der, formeentlig ved Feiltagelse, afvigte Markedsdag den 12te dennes, i min Gaard erholdt sit Ridetøi forvexlet, vilde tjene mig i, snarest skee kan at tilbagelevere det Modtagne, for derefter at erholde sit eget. Warde den 15de Sept. 1837. Th. Clausen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Proclama. Ueber die Habe und Guter des Eingesessenen undGastwirths Jess Lorenz Jacobsen auf dem Alten Christian Albrechten Kogsdeiche hat Concurs erkannt werden mussen. Demnach werden von mir nøie, der Herren Hauptparticipanten und von Gerichtswegen diesenigen, welche Forderungen und Anspruche an den Gemeinschuldner haben, oder Pander von om besitzen, augefordert und befebligt, innerhalv 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams bieseldst rechtsgemäs Angade zu beschaffen, bezügliche Doenmente urschriftlich vorzuzeigen und in Abschriften de dem Protocoll zuruck zu lassen, he Vermeidung von der proclamirten Masse ausgeschlossen zu verden und be Verlust des Plandrechts. Du der besagten Masse gehøren unter andern auch ein Fenne im Kleinerkoge, erne im Gotteskoge und eine Wohnhaus nedst Staten in Niebüll, welche sammliche Grundstücke vermuthlich annoch auf dem Namen des Voreigenthumers weil. Peter Jacobsen zu Register sten werden. Jeder Profitent hat, sorern er nicht diese Jurisdiction sortirt, verordnungsmassig Actenprocuratur zu bestellen. Wornach & &c. Christian Albrechten Kog, im Justitiariat. d. 6 Sept. Lorenzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Jfølge tagen Bestemmelse, bliver det Peter Hansen, Thyssens Enke Anne Peters, hendes som Fallitil Skiftebehandling overgivne Boe, tilhørende enhalv Kaad Huus, bestaaende af 5 Fag Jndhuus og 4 Fag Stald, samt et lidet Stykke Jord til Have, beliggende i Bodsbøll, Ballum Sogn og Birk, Ribe Amt, stillet til 3de offentlige Auctioner der afholdes: 1ste Auction, Onsdagen d. 11te Octbr. 1837) Formid 2den Ditto, Onsdagen d. 25de Dito . . . ) dag Kl. 3die Ditto, Torsdagen d. 9de Novbr. Ditte) 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Tingstuen i Møgeltønder, hvorimod 3die Auction, ved hvilken tillige bortsælges noget ubetydeligt Boet tilhørende Løsøre, afholdes paa selve Stedet i Bodsbøl Ballum. Hvilket herved bekiendtgjøres til Lysthavendes og Pantecreditorers Efterretning, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Møgeltønder Ballum Birkers Contoir i Møgeltønder, den 15de September 1837. Holm. (Med dette No. følger Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. Tirsdagen den 19de September 1837. Tirsdagen den 19de September 1837.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Jndenlandske Efterretninger. Den Hornblæser, som ved Livjægernes Skiveskydning den 19de Juli paa Enighedsværn ved Kbhvn. blev skudt i Ryggen, har nu lykkeligen overstaaet sin Sygdom, og offentligen aflagt sin Tak for den under samme ham og hans Familie viste Bistand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
J Kiøbenhavn forevises i denne Tid en Søe eller Hav-Hest, som er hidbragt af nogle Søfolk, og er fanget i det nordlige Jishav, og som aldrig for har været seet hertillands, men er som en Sieldenhed i den Art da den har udholdt Sørelsen dertil ved at leve uden at være i Vand i 3 Maaneder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
J Bladet "Dagen" af 26de August ønsker en Jndsender, at der maatte aabnes den brave og dristige Capitain Marchus Bech i Aarhuus (hvem andre Handlendes uheldige Skjæbne og den øieblikkelige Standsning af hans opkradsede Ulds Afsætning til England, har tvungen til at opgive sit Boe) en Udvei, hvorved han kunde realisere sit Oplag og derved atter faae Evne til at fortsætte en Virksomhed, der med Hensyn til Kludesamlingen) er til Gavn for mange af dem, som det Offentlige især har Grund til at ønske sysselsat og som i høieste Grad ere trængende til Erhverv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Jfølge kgl. allernaadigst Commissarium af 19de f.M. have Procurator Holm i Hobroe, Weinschenck, Eier af Gunderupgaard og Wulff, Forvalter ved Bjørn holm, som Skiftecommissairer taget Krigsraad og Proprietair Rasmus Conradsens Dødsboe under Behandling. Ved den Løverdagen den 2den dennes afholdte Skiftesamling er bleven vedtaget, at Glasværket "Conradsmindes" Drift indtil videre skal fortsættes for Boets Regning, under Bestyrelse som hidtil af Cand. Pharm. Gindrup og Fabrikatets Forhandling af Forvalter Ch. B. Kierulff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Paa det nylig stedfundne Hestemarked i Tønning vare omtrent 650 Heste til Salg; men endskjøndt der foruden alle bekiendte indenlandske Hestehandlere havde indfundet sig en Deel fremmede, saa forblev dog over Halvdelen usolgt, da der kun spurgtes efter særdeles skjønne og især ret stærke Heste, der ogsaa betaltes ret godt. Den høieste Priis var 145 Rd. Cour.; der kjøbtes ogsaa Remonteheste, som betaltes med 60. Rd. Cour.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Stolemager J. P. Dessau i Aarhuus har i Forening med flere besluttet til næstkommende Foraar af afreise til Nordamerika og agter til den Ende at indkjøbe et Skib ved Aktier, paa 100 Rbd. Der er allerede af Fire tegnet for 1300 Rbd. - Jfølge Bladet "Diverca skal i Randers Flere have ifinde til Foraaret at søge deres Lykke i Nordamerika, og derom sat sig i Forbindelse med Stolemager Dessau. J Anledning heraf anfører Herr Red. O. Thomsen, som Advarsel mod Udvandringslysten, at ligesom tigligere mange Tydskere, saaledes ere nu ogsaa en Mængde Jrlændere, som vare udvandrede til Nordamerika, atter komne tilbage til deres Hjem. Den Kopskat, som nu i Ny-York forlanges af alle Jndvandtere, og den ved den sidste Handelscrisis opstaaede Mangel paa Arbeide bestemte dem til denne Beslutning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
En Dilettant paa Violin, en Præstesøn fra Jylland, ved Navn Møller, har i et Aarstid opholdt sig i Hertugdømmerne og giver gjerne Aftenunderholdninger for sluttede Kredse. Han ledsager sit Spil med passende, gjennemtrængende Basioner, som han frembringer af Struben og ved Læberne; ogsaa lader han paa denne Maade to forskjellige, men med hinanden harmonerende Fløitetoner høre, som han har fuldkommen i sin Magt. Han spiller Marscher og Valtser, og hans Accompagnement dertil lyder snart som Contrabas, snart som Fagot, snart som Trompet. Forrige Vinter var denne Kunstner fem Maaneder i Hamborg og ved Johannesmarkedet i Kiel; derfra tog han Veien igjennem Vagrien til Fehmarn og Neustadt. Han hører til de sjeldne Mennesker, som, begavede med de meest fremstikkende Talenter, dog ikke gjerne gjøre sig gieldende, men af luttet Beskedenhed og Undseelse kummerligen friste deres Liv i Ringhed og Mørke. (th. U.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Ledigt Embede. Embedet som 2det Medlem af Raadet i Frederiksnagor og det dermed forbundne Embede som Byefoged, Skifteforvalter og Dommer i Catcherie=Retten sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Befordringer. Den 2den September er Justitsraad Archiater og første Holmedicus Dr. med. J. J. A. Schønberg, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til Etatsraad; den 5te, Procurator i Ringkjøbing og i forrige Skivehuus Amt, C. Øllgaard, beskikket til tillige at være Procurator i den øvrige Deel af Viborg Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 15de Sept.: Species 202. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciesedler 179 R. i Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Ribe Torvepriser d. 16de September. Rug pr. Td. 2 Rd. 16 ls.; Byg 1 Rd. 18 ls.; Havre 1 Rd. 8 s.; Boghvede, Rd.; Boghvedegryn pr. Skp. 24 s.; Byggryn 26 s.; Smør pr. Pd. 6 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Døbt i Cathrine Kirke d. 10de Septbr.: Gaardmand Hans Jensen Christensens Søn, Niels Peter Hausen, i Lustrup. Fadd. Gad. Claus Jensens Hustrue fra Nørre Fardrup, Pigen A. M. Pedersen fra Hvidding; Pigen M. D. Jørgensen; Gad. N. Jørgensen og Ungk. Jens Christensen og Jeppe Christensen i Lustrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Begravet paa Cathrine Kirkegaard den 19de August. Gad. Claus Jespersens Datter Ane Marie Clausdatter i Lustrup, 8 trefjerdedeel Aar gl. Den 21de: Almisselem Peder Christensen Dahl, 86 Aar. Den 22de: Dagl. Søren Pedersen Ulvs Enke, Ane Marie Christensdatter, 74 Aar. Den 25de: Skomagermester H. Henriksens Søn, Claus Henriksen 13 Dage gammel. D. 13de Sept. Christian Christiansen, Kjøbmand og eligeret Borger m.m., 51 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
AVERTISSEMENTS. Engagement søges. En theologisk Candidat, som i flere Aar har conditioneret som Huuslærer hos en geistlig Embedsmand, og som er i Besiddelse af anbefalende Vidnesbyrd, önsker sig, paa billige Vilkaar, en Plads i samme Egenskab til 1ste Novbr. – De herpaa Reflecterende bedes i portofrie Breve, mrk. C. H., at henvende dem til dette Blads Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter den her i Byen afdøde Reebslagermester Jess Sørensen Munck bliver følgende Boet tilhørende Eiendomme: a. Gaarden Nr. 214 Littr. A.b. Huset Nr. 214 Littr. c med tilliggende Hauge, og c. en Toft af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817 stillet til offentlig Auction saaledes: 1ste Auction Mandagen d. 16 Octbr. førstk. ) hver Gang om Formid 2den - Mandagen d. 30 s. M. 3die - Mandagen d. 13 Novbr. førstk.) dagen Kl. 10 De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men tredie Auction i den bortsælgende Gaard. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Kolding den 13 September 1837. Ch. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Da jeg har i Commission at forskaffe en Familie i mit Sogn en Seminarist til Huuslærer, vilde de, som maatte attraae en saadan Post til November d. A., mælde sig hos mig indtil Midten af October med de nødvendige Oplysninger og Attester. - Lønnen, er 20 Specier aarligen og Alt frit i Huset. Medolden den 12te September 1837. L. D. Hass. Nedsat Priis. paa det danske Conversationslexicon ved H. A. Kofod. 181628.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-09-19
Enhver, der hos undertegnede subskriberer derpaa inden Marts 1838 erholder Værket, der bestaar af 28 Bind eller 85 Hefter, ialt 1011 tættrykte Ark, for 14 Rbd., og de, som ønske at erholde i Hefte hver Uge, betale 16 Rbs. ved Heftets Modtagelse; det Nærmere oplyser Planen. Ribe d. 15 Septbr. 1837. P. M. Simonsen.