Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-26
Hr. Casimir Perrier døde i Paris den 16de Mai Kl. 7 1/2 om Morgenen efter en langvarig Dødskamp, 55 Aar gammel. Aftenen tilforn vare Parorysmer indtrufne, som lode formode en nærforestaaende Krisis. Hans Lidelser vare i den sidste Tid overmaade smertelige, da han fik Jnflammation i Jndvoldene; men han udholdt dem med megen Resignation. Han havde i de sidste Dage fuldkomment faaet Brugen af sin Fornuft; han sørgede ikke over noget mere, end at han i den nærværende Krisis ikke kunde tage Deel i de offentlige Anliggender. Hans Død skal i høi Grad have afficeret Kongen og den Kongelige Familie. Man siger, at et nyt Ministerium vil blive valgt af det liberale Partie, og at Dhrr. Lafittee, Odillon Barrot og Marskal Clauzel ville komme ind i Cabinettet. Jntet vil kunne bedre passe til de i det sydlige Frankerige gjorte Opdagelser, til de belgiske Anliggenders Stilling og til den nyeste Vending, som Begivenhederne i England have taget; Oppositionen imellem det vestlige og østlige Europa synes icke at være til at hæve. – Om Natten imellem den 13de og 14de Mai døde vor Tidsalders Buffon; Frankeriges og maaskee Jordklodens største Naturkyndige, Baron Cuvier af Følgerne af et Slagflod, 63 Aar gammel. Lægerne vilde give ham Haab om Livet; men han svarede: jeg veed for vel Besked med Anatomien til at troe det; min Rygmarv er angrebet og jeg lever ikke i 24 Timer. (Han fremsatte lyse og lærerige Begreber om de Omvæltninger vor Jordklode har giennemgaaet; han giennemlæste de Archiver, som findes i Jordens Skiød, og opdagede en Dyreverdens Tilværelse, som nu er forgaaet og med hvilken Menneskeslægten ikke har levet; han overstuede de dyriske Væsners Mangfoldighed og fremførte dem i ordnede Rækker for sine Samtidige; han lærte dem især at betragte de lavere Dyreclassers talløse Skarer med nye Blikke og i et nyt Sammenhæng. Hans Aand steeg ned i Havet, fremdrog Fiskenes utallige, besynderlige og pragtfulde Skikkelser af dets Skiød; han fuldendte 8 Bind af sit Mesterværk: men man maae haabe at hans Ven Valenciennes vil fuldende de 7 andre, nu svæver hans Aand i en klarere Beskuelse af Skaberens viisdomsfulde Værker.) Den Russiske Ambassadeur Greve Pozzo di Borgo afreiste den 15de Mai til St. Petersborg. Moniteuren melder: at Dampskibet Nageur har den 10de Mai bragt de 4 Passagere tilbage, som vare ombord paa Carlo Alberti nemlig: Hr. von St. Priest, Admiral Bourmonts Søn, Hr. Adrian v. Kergorlai og den forrige Gardrofficeer, Sala; de ere arresterede; to andre skulle have forladt Skibet inden det blev taget. Den omtalte Dame er provisorisk bleven tilbage i Ajaccio paa Corsica; Capt. Sarlet paa Sphiux erklærer, at det er den samme Dame, som var ombord paa Carlo Alberti, det er udbragt i Ajaccio, at hun ikke er Hertuginden af Berry; hun skal bringes til Marseille. - Hvem hun er siges ikke. – Det hedder almindeligt, at Marskal Gerard skal afgaae til Nordgrændsen for at organisere Armeen, hvilket man bringer i Forbindelse med det Belgiske Cabinets Beslutning at ville bemægtige sig med Magt det Distrikt, som er afstaaet til det i Tractaten af 15de November (altsaa ogsaa Castellet i Antwerpen). Den 15de Mai har nemlig en Deputation af Repræsentanternes Kammer overleveret Kong Leopold en Addresse; Han svarede: Mine Herrer, Jeg troer at have erhvervet mig Fordring paa Nationens Tillid, denne Tillid vil jeg altid søge at retfærdiggiøre. Belgien veed, at jeg har opoffret mig til dets Skjebne; dets Bedste er mit. Jeg glæder mig ved at kunne forkynde Dem: at det af Kammeret angivne Ønske om Underhandlingernes Gang stemmer ganske overeens med det, som jeg har foreskrevet mine Ministre og har ladet fremlægge for Conferencen inden jeg lod meddele Dem de nyeste Documenter. Det sikkreste Middel til at faae de Vanskeligheder hævede, som endnu finde Sted, er at overbevise Europa om, at Belgien omhyggelig vaager over Vedligeholdelsen af sin gamle Hæder, og at det ved at forbinde Klogskab med Fasthed, vil i Nødsfald vide at soutinere sig med Vaabenmagt og under Forsynets Bistand. Det geraader mig til en inderlig Tilfredshed at lag tage, at Kammeret har fattet Landets Tilstand, og jeg holder ingen Byrde, ingen Anstrængelse for overdreven, naar det handler og Nationens Existence og Ære. Ogsaa jeg er af denne Mening og skal give Ordre til ufortøvet at forelægge Dem Lovforslag til Overveielse, som skulle have til Formaal at opnaae det Formaal Kammeret har for Øie. - Kongen skal forresten privatim have bevidnet sin Glæde over den Een stemmighed, hvormed Kammeret har besluttet sin Addresse, hvorved han sagde: at man maatte ikke betragte Sagen med for mørke Blikke; Rusland, kan ikke have havt i sinde at udvexle en conditio nel Ratification; men vel en partiel; men da han saa ofte var bleven skuffet, saa vilde han, ifald Belgien tilsidst skulde blive det tage sig Sagen ligesaa nær som Kammeret. (Dette er dog en aabenbar Forkyndelse af Krig; det skal dog være underligt og Europa undgaaer en almindelig Krig, da det liberale Partie har i den sidste Periode seiret paa alle Punkter. En patriotisk Stemning synes at vaagne i Belgien; de i September=Dagene Saarede have begivet sig til Kongen og plantet et Frihedstræe lige over for Slottet og en prægtig Fane med den Jndskrift: Frihed! Uafhængighed! Leopold! J Theatret for langte Publikum med en Enthusiasme, som man ikke har hørt siden Revolutionens Begyndelse, at Sangen Brabanconne skulde afsynges; da Ordene: "ingen uværdig Tractat med Nassau forekom, saa horte man en enthusiastisk Bifaldsklap pen. Hofembedsmændene og Diplomatikerne trak sig tilbage i deres Loger Repræsentanternes Kammer havde i deres Addresse, som blev eenstemmigen antaget, bedet Kongen om ikke at underhandle om videre Modificationer i Tractaten førend Castellet i Antwerpen er rømmet. J en 60de Protokol har Conferencen opfordret den Hollandske Regiering til at løslade Hr. von Thorn flere Franske Generaler have faaet Tilladelse til at gaae i Belgisk Krigstieneste; de Franske Tropper marschere ikke allene mod Norden; men ogsaa mod Sønden, og den Frankfurter Overamtstidende beretter: at en Fransk Arm paa 20 25000 Mand af alle Vaabenslags staaer beredt til Kamp i Egnen ved Huningen; alle Tropper som vare bestemte til Algier have faaet Contraordre. – Jmellem 3040 Mennesker døe endnu dagligen i Paris af Cholera; den er slem nok i Departementerne, i Staden Troyes ere 400 Mennesker døde. J den Preussiske Fæstning Saarlouis har et tvivlsom Choleratilfælde yttret sig, i Halle og i Prager Cholera endnu ikke ophørt. Men det er officielt anmeldet, at Cholera er ophørt i London, og at Sundhedspasse kunne derfra udstædes; den er derimod udbrudt i Liverpool.