Aalborg Stiftstidende, 1836-07-09
J den slesvigske Stænderforsamlings Møde den 13de Juni motiverede Borgermester Fries Understøttelsen af Petitionen fra flere flensborgske Skibsrhedere og Kjøbmænd, betræffende Erstatningen for de for Krigen af Englænderne tagne Skibe, ved følgende Foredrag: "Petitionen siger, at Regjeringen for confiskeret engelsk Eiendom har taget 300,000 Lst. ind. Skibsrhederne have ved deres Skibes Opbringelse, af Englænderne lidt et Tab af 1 1/2 Mill. Dengang erklærede Regjeringen, at den confiskerede engelske Eiendom skulde anvendes til Skibsrhedernes Skadesløsholdelse. Dette her ikke skeet, og nu gaaer deres Bøn ud paa, at de nævnte 1300,000 Lst. maae blive fordeelte. Hvis disse Penge ikke længere skulde være i Behold, saa vil man være tilfreds med en Fordeling af Statsobligationer. Jeg anseer ogsaa dette for ikke mere end billigt, da den engelske Nation har gjort dette mod sine Undersaatter, saa vil ogsaa vor humane Regjering handle ligesaa mod herværende Undersaatter."Et Medlem af Forsamlingen yttrede herpaa: "Naar der andrages paa Erstatning for de ved Englænderne lidte Tab, saa bør der ogsaa tages Hensyn til de Tab, som ere opstaaede derved, at Englænderne have taget indenlandske Kjøbmænd deres Skibe i Havnen ved Lissabon. Dette skete paa en Tid, da Danmark havde Fred med Portugal og England, og den commanderende engelske General tog den kun, for ikke at overlade de Franske dem som Bytte. J England solgtes Skibene, og Pengene for dem deponeredes indtil Freden, men ved dens Afslutning undlodes Jagttagelsen af Kjøbmændenes Jnteresse. Senere Forhandlinger desangaaende med Portugal ere blevne uden Følger. Den opstod nu en Discussion angaaende, om Staten er forpligtet til, at holde Rhederne skadesløse for de tagne Skibe, heller om disse selv maa være slige Tab, som Krigstilfælde, fordi de kunde have sikkret sig derimod ved Assurance, eller om der maaskee fra England af endnu lod sig vente nogen Erstatning. Fleertallet af Medlemmerne erklærede sig dernæst for Nedsættelsen af en Committee, hvorved de fleste Stemmer faldt paa Borgermester Fries, Statsr. Falck og Borgermester Schütt. Advocat Lock, Stænderdeputeret, har i flere Nummere af Itzehoer Wochenblatt meddeelt en Beretning til sine Vælgere, hvoriblandt andet siges: "Jeg for min Deel formaaer nu engang ikke at see noget Held for Stænderinstitutionen eller Gienstandene for dens Virken, uden ved den størst mulige Publicitet. Hvor skadeligt det var, hat vi kom sammen, uden at den Ene kjendte den Andens Synsmaader, uden at Nogensomhelst kjendte Noget til hvad der skulde foretages, have vi erfaret. Maatte derfor Alt, hvad der bliver at omtale, det være sig Lovudkast, det være sig Privatproposition, iforveien vorde bragt til offentlig Kundskab, Hvad der da udvikles og discuteres igjennem Pressen, er Tidsbesparelse for Forsamlingen. Og hvilken Fordeel vil det ikke være, ei blot i en 24 Timer, men i uger og Maaneder at kunne forberede sig paa et Stof, der skal omhandles, Modnere Dom, fleersidigere Overveielse, hen mere gjennemtænkt Fremstilling ere de ønskværdige Frugter. Raad skal Stænderforsamlingen jo give og, vel at mærke, gode Raad. At det geheime Raad er det bedste, synes Erfaringen ikke at stadfæste."