JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Sverrig. Stokholm, den 30te Marts. – Det svenske BibelSelskab fejrede i Gaar sin Stiftelsesdag ved et offentligt Møde i den store Børsal. Professor, Ridder Geyer holdt Talen. Denne vakte i høi Grad Tilhørernes Opmærksomhed, og afhandlede ikke alene adskillige Æmner for den practiske Opfatning af Religionen, men ogsaa flere af de Spørgsmaal, hvorom der for Øjeblikket strides paa Philosophiens og den videnskabelige Theologies Enemærker (f. Ex.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Spørgsmaalene om Supranaturalismen og Rationalismen, af hvilke Taleren ikke gav nogen et udelukkende Fortrin. Hos den talrige Forsamling vakte den af sine Sandheder selv bevægede Taler et mærkeligt og alvorligt Jndtryk.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 5te April. – En saare kjær Gjest har besøgt vor By. A. S. Ørsted, som paa sin Reise til Viborg indtraf hertil i Forgaars Aftes, og opfyldte et af Mange udtalt Ønske, ved at forblive her en Dag over. Hvor gjerne havde vi ikke beholdt den elskelige Hædersmand længere i vor Midte, saa meget mere som han ingensinde for har været her. Under det korte Ophold kappedes Enhver om at vise hans Fortjenester, som Kongens og Fædrenelandets tro, hengivne Mand, sin Hylding.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Jgaar Formiddags bivaanede han Gudstjenesten i St. Knuds Kirke, og besaae derefter nogle af Byens mærkeligste offentlige Jndretninger, deriblandt Hospitalet, Gymnasiet med Stifts- og Skole-Bibliotheket, Lahns Stiftelse &c. Hos Stiftamtmanden, Hr. Kammerherre Cederfeld de Simonsen, Ridder og D. M., hædredes Dagen med en Diner, hvor Hr. Conferentsraaden, ligesom ved en paafølgende Sorræi Bispegaarden, var tilstede. J Morges afreiste Ædlingen til Viborg, for ogsaa her førstkommende Mandag at aabne den velgjørende Jnstitution for vore lydske Brødre. Vore hierteligste Ønsker ledsage ham, at hans rene Bestræbelser maae bære velsignede Frugter for det elskede Fødeland, Ogsaa den som Præsident for Forsamlingen i Roeskilde med saa megen Berømmelse fungerende Universitets Deputerede, Hr. Professor Schouw, indtraf hertil i Søndags Aftes, men fortsatte alt i Gaar Formiddags Reisen til Jylland. – Af vore fyenske Deputerede indfandt Hr. Cancelliraad Haastrup og Proprietair Langkilde sig i Nyborg, for at byde den Kongelige Commissarius Velkommen paa fyensk Grund, og havde paa Postgaarden foranstaltet en Beværtning for Hs. Højvelbaarenhed. Uagtet Barometret lovede godt Veir, blev det i Paaskedagene endnu næsten slettere end tilforn, da Kulde, Regn, Snee og Blæst havde ligesom forenet sig om at forstyrre de sædvanlige, især anden Helligdags fornøjelige Sammenkomster.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Kjøbenhavn, den 7de April. Tirsdagen den 5te April forsvarede Cand. Theologi Martin Johannes Hammerich sin med Kongl. allernaadigst Tilladelse i Modersmaalet forfattede Magisterdisputats: om Ragnoroksmythen. Nærmest Gjenstand for Disputationen, der afholdtes paa Latin, vare sexten latinske Theses, hvoraf de ni vare uddragne af selve Afhandlingens Jndhold. De ordentlige Opponenter vare Dhrr. Professorer Mag. Velschow og Dr. Johannsen. Af Auditoriet opponerede Cand. philos. Neukirch, Cand. philos. Westergaard, Professor Madvig, Cand. theol. Boesen, Cand. theol. Laurent, Cand. chirurg. Buntzen, Cand. med. & chirurg, Kayser og Stud. theol. Bintzer, Respondens var Cand. chirurg. Emil Fenger. Acten, som foregik i Regentskirken, varede fra Kl. 9 1/2. til 1 1/2 og fra Kl. 47.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Videnskabelige Efterretninger. Beundrerne af England, og de ere mange, have endog undertiden udstrakt deres Lovtaler til de engelske videnskabelige og artistiske Samlinger. Med hvor liden Føje beviser et Sted i Sir Humphry Davns Levnet, hvem man sikkert ikke vil kunne nægte Stemmeret, saa meget mindre som han i syv Aar var Præsident for Videnskabernes Selskab i London, og en af det brittiske Museums Custoder. Da han havde besøgt Udlandets betydeligste Anstalter i ovennævnte Henseende, skrev han i Aaret 1829 følgende mærkelige Linier fra Rom: "Jeg troer neppe at man i noget Land, hvad Samlinger for antik Kunst og nyere Videnskab angaaer, kan staae paa et lavere Trin end i vort. Rigtignok have et Par frisindede Patrioter anlagt temmelig store Samlinger, og nogle enkelte Jnstituter og Høiskoler have af deres Privatmidler aabnet mangen Hjelpekilde for Videnskaberne; men vor National-Anstalt, det brittiske Museum, er et stort Folk uværdigt og staaer selv tilbage for mange lignende Jnstituter i Continental-Staterne af anden Rang. Jndretningen i denne Anstalt maa forandres fra Grunden af, hvis den virkelig skal vorde Landet nyttig. Det nuværende Øjeblik syntes mig at være meest skikket til, at foretage en radical Omskabning af dette gamle, forfeilede, og, jeg kan vel sige, unyttige Jnstitut. J enhver Vinkel af Hovedstaden tørster Folket efter Dannelse; paa enhver Maade søger det at erholde den, og dets Jver er saa stor, at det vil gribe til ulovlige Midler, hvis man ikke skaffer Adgang dertil paa en lige og lovlig Vei. Det er altsaa høi Tid, at Lovgivningen forekommer dets Ønsker, og sørger for det, som Fornuften allerede længe havde fordret.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
For tyve Aar siden fandt Dr. Portal, da han i Nærheden af Ætna analiserede nogle Stykker gammel Lava, Jernerz der: for kort siden har Dr. Benedetto i Nærheden af Vulkanen opdaget en udbredt Aare af dette Metal, som frembød Grupper af ottekantede Figurer, Octaedrer.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Hr. Lindsat i London har opfundet et bestandigt electriske Lys; dette Lys overgaaer i Skjønhed ethvert andet og foraarsager derhos hverken Lugt eller Damp.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Da den electriske Lysematerie, for at brænde, ikke har Luft nødig, saa kan man gjemme den i et tilstoppet Glas. Det brænder uden at tændes, og synes især at være beregnet for saadanne Localer, der indeholde let brændbare Stoffe. Det electriske Lys kan forsendes saalangt man vil; Apparatet dertil kan man gjemme i en sædvanlig Daase.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Det nye Statut for det Keiserlige russiske Videnskabernes Academi i St. Petersborg har følgende Jndledning: "Videnskabernes Academi er den højeste lærde Anstalt i det russiske Rige. Dens Opgave bestaaer i, at udvide alle for Menneskeheden nyttige Kundskabers Grændser, og at fuldkommengjøre og at berige dem ved nye Opdagelser, desuden drager den Omsorg for Oplysningens Udbredelse overhovedet og i Særdeleshed derfor, at denne tager en for det almindelige Vel nyttig Retning, og endelig søger den at gjøre nyttige Theorier, ligesom ogsaa nyttige Resultater, der ere erholdte ved anstillede Forsøg og lærde Jagttagelser, tilgængelige for den practiske Brug. – De Videnskaber, Academiet maa sysselsætte sig med at fuldkommengjøre, ere følgende: Reen og anvendt Mathematik, Astronomi, Geographi og Nautik, Physik, Chemi, Technologi, Mineralogi, Botanik, Zoologi, sammenlignende Anatomi og Physiologi, Historie, især Fædrenelandets, græsk og romersk Literatur og Oldsager, Statistik og Oeconomi Academiet bestaaer af 21 ordentlige Medlemmer og til Adjuncter. De Sidste kunne være overordentlige Academikere, hvis Antal er ubestemt. Disse tre Classer af virkelige Medlemmer danne den academiske Forsamling eller Conferents. Academiet har sin Præsident, VicePræsident, bestandige Secretair og Forvaltnings-Committee. Foruden de ordentlige Medlemmer optager Academiet ogsaa Æresmedlemmer og Correspondenter.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
J et af det franske Jnstituts seneste Møder forelagte Secretairen samme et Stykke fossilt Vox, der var indsendt af Hospodarens Læge i Wallachiet. Friherre v. Humboldt bemærkede herved, at saadant forsilt Vox ogsaa var fundet ved Breslau og var blevet brugt til Voxlys. Det synes at være Productet af antidiluvianske Bier.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Blandt de nye Skrivter, der i Paris gjøre Opsigt, er et Heltedigt, kaldet Napoleon, af Edgar Quinet, forhen bekjendt som Forfatter til Digtet: Ashasverus. De franske Blade dømme ulige om denne nye Frembringelse; men af Kritikerne sees imidlertid, at det Udmærkede i Digtet ligger ene og alene i de lyriske Steder, men derimod er den exiske Characteer alt for meget opofret for den dithyrambiske Behandlingsmaade, hvilket iøvrigt skal trætte i en bestandig højt spændt Flugt og i et uopholdeligt glimrende Billedsprog. Egenskaber, som Quinets nye Digt forener med hans ældre. J denne Anledning yttrer en Kunstdommer Følgende: "Et Digt over Napoleon havde burdet være dannet saaledes, som han organiserede sit Folk og sin Armee, man burde virke med Masser, ligesom han paa Kamppladsen. Forfatteren vil, siger han, gjengive Heltedigtet sin oprindelige Bestemmelse, at synges, eller at kunne synges. Atter en Vildfarelse, Jmedens man ophører at synge, maa man fortælle."
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Kjøbenhavn, den 7de April. J det Øjeblik Redact, var i Begreb med at slutte, kom Posten Kl. 12. Den medbringer intet Nyt af Betydenhed; det Deeltageligste er følgende fra Spanien: En Depesche fra Madrid af 22de Marts melder, at Kl. 3 samme Dag havde Dronningen i egen Person aabnet Cortes-Sessionen. Trontalen erklærer, at Antagelsen af Valgioven er den eneste lovlige Vei af hvilken man kan naae til en Revision af Kongerigets Grundlove, og at den altsaa er Hovedøjemedet for Kamrets nuværende Forsamling.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Man vilde ogsaa forelægge det andre vigtige Spørgsmaal, navnlig med Hensyn til spansk America. Madrid var fuldkommen rolig.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Smeden i Neumark, original dramatisk Skildring; og Balletten Fanst.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
J Morgen Aften: Lestoeg eller Stats-Jntriquen, Opera i fire Acter af Scribe, med Musik af Auber. Forestillingen er forbi umtrent Kl. 9 1/2.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 5te April: Stud. Theol. Brandt fra Assens, Skolelærer Klein fra Aalborg, Møllerne Sarauw og Jørgensen fra Sorøe, Lærer Thau fra Kiel, Handelsbetjent Westergren og Skipper Fisch fra Malmøe, ConsulEllad fra Helsingøer, Slotsforvalter Qvistgaard fra Fredensborg, Grev Holstein fra Holsteinborg, Feldbereder Lindh fra Christiania, Smedemester Dreyer fra Malmøe, Cand. Philos. Tunqvist og Studenterne Egenfeldt og Hanstrøm fra Lund, Overlærer Dahl og Discipel Dahl fra Frederiksborg, Kniplingshandler Mathiesen fra Tøndern, Baronerne H. og O. v. Pless fra Kiel, Malermester Bager fra Malmøe.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Døde. Onsdagen den 30te f. M., om Formiddagen Kl. 10, behagede det Livets og Dödens Herre at hjemkalde, efter faa Dages Sygdom, til den evige Hvile min kjære og uforglemmelige Mand Jörgen Larsen Bolt, Kjöbmand og Borger heri Byen, i hans Alders 73de Aar. Stille og rolig vandrede han heri Livet; og stille og rolig gik han bort herfra. Hvad den salig Hensovede var for mig og Mine, föler jeg med dyb Veemodighed, og trøster mig ved det glade Haab engang i de Forklaredes Hiem igjen at samles med ham, der her saa faderligen sörgede for sin trængende Familie, og stedse meente os aller det saa vel. Fred være med hans Støvl Nakskov, den 3die April 1836. Ane Kirstine Bolt, födt Haslund.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Literaire Anmeldelser. Stændertidenden fra Nr. 132 – 135, er udkommen og faaes her i Byen paa det Berlingske Comptoir, Pilestræde Nr. 118.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Udkommen er: Danskoeconomisk Plantelære af J.W. Hornemann, Etatsraad og Professor, 2den Deels 4de Hefte. Jndh. 1 Rbd. 16 s. J. H. Schubothes Boghandling.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Børsen Nr. 9. Børsen,
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Blandede Avertissementer. J Begyndelsen af Aaret 1834 udstedte Undertegnede i Forening med nu afdøde Biskop P. C. Müller, Biskop Møller, i Mariboe og Pastor Westengaard i Odense, en Jndbydelse til, ved sammenskudte Bidrag at foranstalte et Minde opreist over afg. Professor Dr. J. Møller. De Herrer, Biskopper i de forskjellige Stiftstæder have velvilligen fremmet dette Foretagende ved at omsende Jndbydelses-Planer til Geistligheden i deres Stifter og modtage de indkommende Bidrag. Paa denne Maade ere følgende Summer indbetalte til Hr. Universitets=Casserer Friis, som ligeledes velvilligen har paataget sig Jndcassationen: fra Kjøbenhavn: 36 Rbd. r. S. og 94 Rbd. 9 s. Repr.; fra Siellands Stift, 5 Rbd. r. S. og 76 Rbd. 6 s. Repr.; fra Fyens Stift. 77 Rbd. Repr., fra Lollands-Falsters Stift, 50 Rbd. Repr., fra Aalborg Stift. 23 Rbd. r. S. og 50 Rbd. Repr.; fra Aarhuus Stift, 7 Rbd. r. S. og 37 Rbd. 6 s. Repr.; fra Viborg Stift. 12 Rbd. r. S. og 57 Rbd. 9 s. Repr.; fra Ribe Stift. 153 Rbd. 32 s. r. S.; tilsammen 236 Rbd. 32 s. r. S. og 441 Rbd. 30 sk. Repr. Af denne Sum have Jndbydelsens Udstedere, efter indbyrdes Overveielse, troet at gjøre den meest hensigtsmæssige Anvendelse, ved at foranstalte en Mindesteen opreist paa den Afdødes Grav, og derefter at anbringe et Monument paa et meere betrygget Sted, i Frue Kirke. Jfølge denne Bestemmelse vil Mindestenen, som allerede er færdig i Professor FreundsAtellier, med det Første blive opreist paa Graven. Den bærer følgende Jndskrift: Til Erindring. om Jens Møller, Dr. og Prof. i Theologien, Fød 1779. Død 1833. Religionens Og Fædrelandets Varme Ven, Christelig Kundskabs Utrættelige Befordrer, Miskjendte Fortjenesters Ædle Talsmand, Sattes Denne Steen, Af erkjendtlige Medborgere.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Et Monument i Marmor er bestilt hos den nysnævnte Konstner. Det nærmere Regnskabs Aflæggelse forbeholdes til den Tid, da Arbeidet vil være fuldendt. Kjøbenhavn, den 5te April 1836. M. H. Hohlenberg. H. N. Clausen. Fjerde Amortisation af det svenske Bjergværks-Eieres Hypothek-Casses Laan af 1833. I Overeensstemmelse med den mellem Directionen for de svenske Bjergværks-Eieres Hypothek-Casse og Dhrr. Michael son & Comp. i Stokholm afsluttede Laane Contract, ere fölgende Obligationer af det svenske Bjergværks-Eieres Hypothek-Casses Laan af 1835 i Overværelse af den Kgl. Norske og Svenske Consul Hr. J. N. Hjorth og Hr. Notarius Bresselan udtrukne til Indløsning den 1ste Juli 1836. Litr. A. Nr. 36 Bmk. 3000 den. Bmk. 11,300. Hamborg, den 31te Marts 1836.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Uldmarked i Callundborg, den 15de, 16de og 17de Junii.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Fra Holbeks Amts oeconomiske Selskab har jeg modtaget følgende Skrivelse med Anmodning at lade samme indrykke i de offentlige Tidender, som en Bekjendtgjørelse for alle Vedkommende, der maatte interessere sig for Sagen, saaledes lydende : Efter en paa Holbeks Amts oeconomiske Selskabs Vegne af dets Præsidenter indgiven allerunderdanigst Ansøgning har det behaget Hs. Majestæt Kongen igjennem det Kongelige danske Cancellie, at udfærdige et allerhøieste Rescript af 22de denne Maaned til Amtmanden over Holbek Amt, hvorefter det tillades: at der i Callundborg hvert Aar, fra den 15de til den 17de Juni, maa holdes et Uldmarked. Undertegnede, i Anledning af det intenderede Uldmarked, af fornævnte Selskab udvalgte Committee, tillader sig paa Grund heraf at indbyde saavel alle Schæferiebesiddere i de danske Stater som ogsaa samtlige Eiere af hvilkesomhelst større eller mindre Faarehjorder, til at benytte Uld markedet i Callundborg som et Centralpunkt for den danske Uldhandel, ligesom man ogsaa anmoder de ærede Herrer, Fabrik=Entrepreneurer og Uldhandlere behagelig at indfinde sig paa Markedet, for der ei allene at gjøre fornødent Jndkjøb af Uld; men endog at meddele interessante Oplysninger og gavnlig Veiledning til Uldens muelige bedre Behandling og dens yderligere Forædling. For indeværende Aar og indtil videre lover Committeen enhver Sælger frit Magazin til Ulden, under Committeens Laas, fra 17de Mai til 17de Juli, at betale Veier penge, Omkostninger ved Op- og Nedbringelsen, naar Ulden oplægges paa det nævnte Magazin, samt alle videre Omkostninger, som ere forbundne med Uldens Salg, efter dens Ankomst til Callundborg; dog herfra undtaget Cour tage og Assurance, for at sikkre de Sælgere som søeværts maatte bringe Uld til Markedet fra Jylland, Fyen, Øerne eller Hertugdømmerne, for muelige Tab af Omkostninger i det Tilfælde at Ulden ikke skulde blive solgt, at betale Fragt- og Retourfragt fra og til Afskibningstedet, ligesom den i ethvert Tilfælde betaler Bropenge og Løsnings omkostninger i Callundborg. Til Efterretning bemærker Committeen, at Fragten fra Aarhuus til Callundborg i de senere Aar har været betinget til 1/2 Rbs. pr. Pd. og fra Randers til Callundborg 1/2 Rbs. pr. Pd.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Det bliver en Selvfølge at da Markedet er aldeles offentligt, ere ovennævnte Tilbud kun til dem, som maatte ønske at benytte samme.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Det occonomiske Selskab, som ved denne Jnstitution allene har Faareavlens Udvidelse og Uldens Forædling i de danske Stater for Øie, søger, ikke uden Opoffrelse fra dets Side, at opnaae denne Hensigt; men troer derhos ogsaa, trygt at kunne stole paa vedkommende danske Medborgeres Patriotisme og Lyst til at bidrage til en for Fædrelandet saa vigtig Sags Fremme.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
J Forbindelse med forestaaende Bekjendtgjørelse finder Committeen, for at bevirke en forønsket Eensformighed i den paa Markedet producerede Ulds Behandling, sig foranlediget til at foreslaae de Herrer Uldproducenter for denne Gang ikke videre at sortere deres Uld; men blot i ver Pels at indlægge Pandelokker, Bugulden og den grovere usammenhængende Beenuld, og saaledes allene at henvende deres Opmærksomhed paa Uldens meest omhyggelige Vaskning, samt paa dens fuldkomne Tørring paa Faaret, inden Afklipningen foretages. Lerchenborg, den 29de Marts 1836. Barner. C. Lerche. Rothe. Jespersen."H. C. Hellesen. Madsen. Hvilket saaledes herved bringes til offentlig Kundskab. Callundborg, den 5te April 1836. Cederfeld, Borgermester og Byefoged.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
J Henhold til forestaaende Bekjendtgjørelse tilbyder jeg Undertegnede at betale Uldproducenterne et passende Forskud af 2 af den omtrentlige Værdie af Ulden ved dens Ankomst til Callundborg, samt at forhandle den paa Markedet, incassere Beløbet, omsætte de fremmede Valuter, saafremt udenlandske Kjøbere vilde betale med saadanne, imod at jeg erholder 2 pCt. Provision af Uldens Beløb og 4 pCt. Renter pro anno af Forskudet. Jeg indestaaer for Beløbets Betaling i rette Tid, naar jeg engang har antaget Kjøberen. Jøvrigt bliver det en Selvfølge, at det, uagtet Sælgeren har modtaget Forskud paa Ulden, staaer ham frit for, selv at forhandle sin Uld, naar han forinden Ulden afleveres fra Magazinet senest een Maaned efter Markedet, tilbagebetaler mig mit Forskud med Renter samt Provision af Uldens Beløb. Callundborg, den 5te April 1836. H. C. Hellesen.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Da Helsingøers kongl. privil, Skydeselskab har antaget mig til sin Vært, saa agter jeg at sælge min Eiendom: Tracteurstedet Godthaab med tilliggende 35 Tønder Land fri Hovedgaardstaxt, beliggende i en skjøn Egn, 1/4 Miil fra Helsingøer. J Mangel af Salg, ønsker jeg at bortleie Tracteurstedet med Haven. Conditionerne kunne erfares hos Hr. Johannsen, Løvstrædet Nr. Hallem. 53, 2den Sal.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Hestehandler Formann er forsynet med en betydelig Deel smukke Kjøre- og Ride-Heste til Roeskilde Marked, Fredagen den 3de dennes, Liebhabere indbydes til Torsdag Eftermiddag.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Circa 1000 Lpd. udmærket god Hvede-Langhalm til Tækning og en Stamme af Valnøddetræe er tilkjøbs hos P. Lassen, Gaardeler tæt ved Røde-Veirmøllekroe. Sammesteds kan nogle Stude eller Køer tages paa Foder for yderst billig Betaling.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Tillaans. J 11te December Termin dette Aar bliver at erholde tillaans af Umyndiges Midler under Sorøe Byes Overformynderie, imod anordningsmæssig Sikkerhed, 12,000 Rbd. rede Sølv. hvorom man henvender sig til Undertegnede. Sorøe Byes Overformynderie, den 3die April 1836. Burmester. C. Swencker.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Fragtleiligheder. Dampskibet Løven, begynder sine ugentlige Farter imellem Holsteen og de danske Øer første Gang d. A.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Onsdagen den 13de April, om Morgenen tidlig fra Kiel til Korsøer, anløber Faaborg og Svendborg.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Torsdagen den 14de April, om Morgenen Kl. 6, fra Korsøer, samme Tour tilbage til Kiel.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Onsdagen den 20de April, om Morgenen Kl. 5, fra Kiel til Karrebek, anløber Nakskov.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Torsdagen den 21de April, om Morgenen Kl. 6, fra Karrebek samme Tour til Kiel. Directionen for bemeldte Dampskib, den 28de Marts 1836.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Tjenestesøgende. Et lidet Levebrød ønskes afstaaet eller forskaffet, helst under Toldsaget. Billet, mrkt. C. L. Nr. 156, bedes aflagt paa dette Blads Contoir.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
En Student, som er over i at informere, ønsker sig en Huuslærerplads til første Mai. De Reflecterende behage at indlægge en Billet, hvori Stedet og Lønnen m.v. er opgivet, paa denne Tidendes Contoir, mrkt. L. S. Nr. 133.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
En Handelsbetjent, som har conditioneret deels i Kjøbenhavn, deels i Landets større Kjøbstæder, og er over i Bog føring. Correspondence og andre, ved Manufactur, Urte- og Jsenkramhandel forefaldende Forretninger, søger Emploi hos en af Dhrr. Handlende i Kjøbenhavn eller i en af Sjællands Kjøbstæder. Anvises og anbefales af Urtekræmmer Adrian, Vimmelskaftet Nr. 14 i Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Ledige Tjenester. Et ungt Menneske, der er øvet i Contoir-Forretninger kan til 1ste Maj erholde Ansættelse hos en Retsbetjent paa Landet. Man ville snarest muligt paa dette Blads Contoir aflevere et forseglet Brev, mrkt. R. B. Nr. 154, hvormed maatte følge Vedkommendes Prøve skrivt, Anbefalinger samt Adresse. Sælges. P. Chr. Deichmann & Comps.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Chocolade fra Fabrikken Elisabeths Minde. udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til den allerfuldkomneste Fiinhed, sælges hos nedenstaaende Kjøbmænd til bestemte Fabrikpriser, nemlig :H. S. Karup i Frederikshavn. J. F. Petersen i Odense. A. L. Nielsen i Nyborg. N. Deichmann i Sæbye. v. Spreckelsens Boutik i Aalborg. M. J. Brandt i Assens. Th. Classen i Faaborg. A. Lund i Thisted. O. Claudi i Løgstør. Baagøe i Svendborg. R. Andrup i Lemvig. J. H. Heidenheim i Nysted. C. F. Friis i Viborg. P. Berg i Nykjøbing v. Falster. H. C. Gram i Randers. S. H. Hoffmeyer i Storehedinge. O. Grum i Faxøe. C. C. Smith i Aarhuus. S. F. Sørensen i Vordingborg. Colding i Ebeltoft. L. W. Høyer i Horsens. O. Valentin i Skjelskjør. J. C. Boesen i Weile. P. Grundtvig i Ringsted. Tronnier i Sorøe. C. F. Møller i Colding. P. Nyboe i Ringkjøbing. O. R. Strande i Slagelse. N. P. Stausholm i Holbek. H. J. Müller i Ribe. N. Jensen J. Sohn i Haderslev. Thorsen i Hillerød. D. Damm i Apenrade. E. B. Hilligsøe i Helsingøer. Petersens Wittwe i Sønderburg. Til Dhrr. Kjøbmænd i de Byer, hvor der ei findes fuldstændigt Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig ved Nørrevold Nr. 228, i Boutiqven, i Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Meget tæt og svær ubleget Seildug, tjenlig til Møllestil og Rapseil, fra Seildugs Fabrikken paa 11te Blegdam, faaes hos Hr. Richter paa Börsen og paa benævnte Fabrik, for 18 Rbd. Stkt. A. Fibiger.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Nyt Frøe. Lollandsk og fynsk rødt Kløverfrøe 17 a 18 Mk. pr. Lspd., slesisk dito af udmærket Qvalitet 19 Mk. pr. Lspd., fiint Raigræs 9 Mk. pr. Lspd., grovt dito 1 Rbd. pr. Lspd., Theemothei og alle andre Græsfrøe Sorter til billige Priser, bekommes hos Jørgen D. Schmidt, ligefor Vesterport, i Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Oblater. Smukke blanke Kirkeoblater, dito couleurte Brevoblater i forskjellig Størrelse, store Makronoblater, samt sorte og hvide Brevoblater, faaes til videre Forhandling og i mindre Deele meget billigt paa Undertegnedes Fabrik i St. Pederstrædet Nr. 138. H. C. Müller. Hviddede (Runkelroe). Frøe af den ægte Hvidbede er at bekomme tilkjøbs iaar, ligesom forrige Aar, paa Gaarden Rolighed ved Frederiksberg, samt ogsaa hos Urtekræmmer Schmidt, ved Vesterport i Kjøbenhavn. Paa begge Steder ere Rødder til Foreviisning for Enhver, som det maatte interessere. 20 Tdr. af disse Rødder ere avlede f. A. paa fornævnte Gaard Rolighed, der opfødrede til Qvæget og befundne særdeles tjenlige til Fodring. Bagergaard.