Norske Intelligenssedler, 1779-12-15
Bekiendtgiørelser: Under 26de passato haver Herr Kammerherre og Stiftbefalingsmand von Levetzau communiceret Magistraten følgende Høy-Kongelige Rescript af 10de ejusdem: 2 Som det er bleven Os allerunderdanigst forebragt hvorledes de i forrige Krig imellem Rigerne, Frankrig og Stor-Britannien udgangne Anordninger, angaaende de i Vore Havne indløbende Franske og Engelske Skibe, Kapere eller deres i frie Søe opbragte Priiser, udi nogle Deele kunde synes stridende imod hinanden, og den under 7de Maji 1756 udgangne befaling, er fuldkommen overeensstemmende med alle imellem Vort Rige Danmark og de fremmede Magter sabsisterende Tractater, samt derudi lagttaget alle paa den nøiagtigste Neutralitet passende Regler, og er det eneste, som er communiceret fremmede Magter, ligesom og samme er det, som under nærværende Krig er bleven allegueret, og hvortil de krigende Magter allereede adskillige Gange ere henviiste; Saa give Vi Dig hermed tilkiende: At forbemeldte Befaling allerne herefter skal tiene til Rættesnor saaledes, at alle og enhver, Franske og Engelske Skibe, Kapere og deres i frie Søe opbragte Skibe, maae tillades frie Ind- og Udgang udi Vore Havne paa Vore Skibs-Rheder og Strømme, samt lade deres Priiser udi Vore Havne blive beliggende, eller samme, saavelsom Deres indehavende Ladninger og Effecter, sælge og forhandle, dog med den udtrykkelige Betingning og Vilkaar: At saadanne Skibes og Vares Salg ikke maae tilstædes, førend Kaperen kan bevise med Dom fra den af hans Herre satte Jurisdiction eller Ræt, at saadant opbragt Skib er dømt god Priise, desligeste, endskiønt Vi allernaadigst have bevilget, at alle paa disse Priiser befindende Effecter og Vare maae sælges, saa ville Vi dog derhos Allernaadigst have befalet: At de Vare, som ere forbudne i Vort Rige Norge at indføres, ikke maae sælges paa anden Maade end at de igien beviislig skulle udføres, hvorimod ingen af de krigende Magters Kapere paa een Miils Distance nær Vore Norske Kyster maae opbringe noget Skib, men skulle noget KiøbmandsSkib paa een og samme Tiid befinde sig tilsammen i een Havn med Kaperen, maae Commandanten sammestæds ikke tillade Kaperen af Havnen at udløbe førend 24ve Timer efterat Koffardie-Skibet er afgaaet, saa skal og i Fald en Kaper udi Havnen skulle ville foretage sig noget imod et Koffardie Skib, Commandanten, hvor nogen Fæstning er, søge at vedligeholde Havnens Sikkerhed, samt dertil anvende de sædvanlige Midler for at forhindre, at ikke noget Skib under den ham anbetroede Fæstnings Skandsers eller Batteriers Skiørt og Canoner tilføjede det andet nogen Overlast, og skulle skulle sligt tildrage sig i een eller anden Havn hvor det ikke med Magt, kunde afværges, skal Stedets nærmeste Øvrighed strax give næste Commandant det tilkiende, for Os sligt nærmere Allerunderdanigst at reserere; Hvorimod Vi Allernaadigst ville, at alle øvrige i denne Materie udgangne Rescripter skal ansees som ikke givne og uden Kraft, undtagen for saavidt at det ved Rescripterne af 23de Februarii og 20de April 1759 er bestemt, at ved foranførte Miil, inden hvilken intet Skib maae opbringes, skal forstaaes een ordinaire Søe-Miil, hvoraf der gaaer 15 paa een Grad, og at, naar Skipperen paa saadant Skib paastaaer at være opbragt nærmere ved Landet, samt i den Henseende reclammerer Vores, som een neutral Puissancess, Protection, skal vedkommende Underdommere der paa Stædet, efter foregaaende Stevnemaal, modtage Parternes Beviser og afhøre deres Vidner, samt, efter nøje at have overvejet samme og søgt al muelig Underretning, give sin Eragtning om Priisen er gjort nærmere ved Landet end tilladt er eller ikke, og det uden i nogen Maade at befatte sig med at berøre eller melde noget, om Priisen bør friefindes eller kiendes god Priis, af hvilken Eragtning, saavelsom de førte Vidners Udsigende, han strax haver at tilstille Dig Gienpart, den Du, med Din Betænkning derover, i Fald Du derved maatte have noget at erindre, saasnart mueligt til Vores Danske Cancellie haver at indsende, ligesom Vi og ellers Allernaadigst ville: At hver Gang saadan Hændelse sig tildrager, og der maatte indløbe Klage over Distancen, inden hvilken Opbringelsen var skeet, haver Du, eller vedkommende Dommere, strax at lade Consulen eller hans Fuldmægtig for den Nation Kaperen, tilhører, sligt, til fornøden Underretning, bekiendtgiøre, da det imidlertid, og indtil Sagen er reent afgjort, ikke maae være Kaperen tilladt, enten at bortføre eller bortsælge den opbragte Priise, eller i nogen Maade derover at disponere. Jligemaade ville Vi og Allernaadigst, at der, for saavidt de Regler angaaer hvorefter der skal handles, naar et neutral Skib af en fremmed Kaper opbringes, skal forholdes paa den i Rescriptet af 23de September 1757, fastsatte Maade saaledes, at naar en opbragt Priis er et neutral Skib, som ej tilhører nogen af de krigende Magter selv, og samme i Vore Norske Havne indkommer, maae det hverken omlades, losses eller sælges, forinden Kaper-Dom derpaa erhverves, da Søe-Farten ellers foralle neutrale Magters Undersaatter ville blive aldeles usikker, om en Kaper skulle have Friehed til at udlosse et i Vore Havne opbragt neutral Skib for at inqvirere om Contrabande Vare, hvad enten han dertil forud havde nogen Probabilite eller ikke, dog kan Vedkommende derudi nogenledes læmpe sig efter Coustumen udi lige Tilfælde i andre neutrale Lande. Skulle det derimod skielligen kunde bevises, at der udi et saadant Skib findes saadanne Vare som ere exponerede at forderves ved at blive liggende i Skibet, maae det det ikke nægtes Opbringeren at lade samme af Skibet udtage for at conserveres, dog at det skeer paa Opbringerens egen Bekostning, og at han, i fornøden Tilfælde, stiller Caution for, at Varene ei skal forrykkes eller ved ham deterioreres, indtil Kaper Dommen falder. Da og alle neutrale Skibe kunde blive usikkre i hvor vigtige Documenter og Beviisligheder de end medbragte, naar een Armateur eller Kaper maatte have Friehed til, uden videre Formodning, at tvinge Folkene af det opbragte Skib til at aflægge Eed paa, om der i samme er contrabande Vare eller ikke, da een Kaper kan af det opbragte Skibs Documenter og andre Omstændigheder, informere sig, hvorvidt Skibet for Priis kan declareres; Saa ville Vi At Skibs-Folket i saa Fald ikke maae fordres til anden Forklaring end hvad Skibets Opbringelse og Omstændighederne dermed angaaer; Og som det kunde foraarsage megen Ulejlighed, deels ved Skibbrud og deels ved Opbringelse af andre fiendtlige Kapere, om een Kaper havde Frihed til at føre et opbragt neutral Skib omkring i Landet fra een til anden Havn forinden Kaper-Dom derpaa erholdes, saa skal saadant i Vore Norske Havne ej heller være dem tilladt med mindre Caper-Capitainen ved Consulen paa Stadet eller i Landet kunde stille nøiagtig Caution for al den Skade og Ulæmpe, som det opbragte Skib derved udi een eller anden Maade kunde tilføjes. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning og Allerunderdanigste Efterlevelse bekiendtgiøres. Christianiæ Raadstue den 14 Dec. 1779. in fidem. Arbin. Jgiennem samme Maade, som vi under 12te Martii og 25de Junii sidstafvigte have, som allernaadigst befalede Commissarier til at paakiende Almindingerne i Soleurs og Østerdahlens Fogderier, bekiendtgjort denne Commissions Holdelse, maae vi nu igien 3de Gange efter hinanden tilkiendegive: at dermed fortfares for de øvrige Præstegielde i Østerdahlen saaledes: 1.) Commissionen bliver sat Onsdagen den 2den Februarii næstkommende Aar paa Gaarden Sorknæss i Aamodts Præstegield for sammes Freedlyste Alminding, beliggende paa Østre Siide af Glommen Elv 3 Miile fra Bøiden udgiør Skov-Strækningen søndre Kiølen, som paa den søndre Kandt begynder ved Elverums Sogns Raaedeele og gaaer Væst efter til Ulv aaen samt i Nord er tilstødende Aaen søndre Osa, og i Øst til Søen Osen. Skov-Strækningen nordre Kiølen, som begynder i Nord ved Gaarden Diesets og Røeds Eiendeele og gaaer Øst efter til Søen Osen, Søer efter til Aaen søndre Osa, og i Væst til Aaen Reenen som den følger langs med til første Raaedeele i Nord. Skov-Strækningen beliggende paa Østre Side af Søen Stoer-Osen som gaaer i Nord til Røeds og Diesets Eiendeeler modstøder, Øst efter til Tryssels Raaedele, og modstøder Elverums Sogns Raadele paa den søndre Kandt, samt paa Væstre Side følger langs med Søen Osen. 2.) Mandagen den 7de Dito paa Gaarden Hornseet for Rendahlens Præstegields Alminding, bestaaende i alle de Skove som befindes paa Østre Side af Bøiden og begynder 2de Mille fra Gaardene, gaaer Øst efter paa begge Sider af Fæmund-Søen til den Svenske Raae dele, ligesaa Syd efter paa begge Sider Fæmunds-Elven til Tryssels Raaedele modstøder, samt i Syd-Væst til Aamodt Sogns Grændse-Skiel, og endelig i Nord til Tønset og Tolgens Præstegielde. 3.) Torsdagen den 11te Dito paa Gaarden Neerbye ligeledes for Almindingen i Tønsets Præstegield, hvilke Skov-Strækninger indbefattes under Navn af Brydahlen og Spechedahlen og henreques under Annexet Fyldahlen, hvis Hiemmarker ere tilstødende paa den Væstre Side, men Reendahlens Præstegields Skove paa Østre og Søndre Kandter, samt Tolgens Præstegield paa den Nordre Silde. Altsaa, foruden de af os Dags Dato udstæde Commissions-Stevninger, indkaldes herigiennem alle de som boe uden for Lav Dømmet, om nogen maatte være som ansee sig berettigede til nogen Paastand paa Eiendom eller Brug i ovenbeskrevne Almindinger, saavelsom og de der maatte have Eiendomme, som grændse til disse Freedlyste Strækninger, de førstnævnte til de ansatte Tiider og Steder for Commissionen at møde eller møde lade, for ei allerne der at paasee og anhøre den i Sagen befalede Actors Paastand og Jrettesættelse, overvære Vidners Førelse og paasee Documenter i Rette-lagde, men endog selv at fremkomme med sine formeentlige Adkomster og Beviser, samt fremstille sine havende Vidner til godtgiørelse paa deres Side, de sidstbenævnte, som An grændsende, at fremkomme med sit fornødent Agtende. Med befaring, Syn og Opgang henstaaer til anstundende Sommer. Christiania den 23de November 1779. Hans Lemmich Juell. Jonas Ramus Petersen, Justitz Raad og Auscultant i Rente-Kammer Collegio. Sorenskriver over Søndre Hedemarken. Paa Aggershuus Fæstning bliver fra det Kongelige Jngenieur-Corps Side, Tiirsdagen den tilkommende 21de December ved offentlig Licitation opraabt til Anskaffelse følgende Tømmer og Bord-Sortementer som til en af de Kongelige Bygningers Reparation inden benævnte Fæstning ere fornødne, og hvilke om fornøyelig Bud skeer seenist inden 19de Februarii 1780 maa være leverede, nemlig: 3 Stykker Furre-Stokker 24 Alen lang 9 til 10 Tomme Top. Tømmer 13.2 Tylter. Gran- eller Furre-Tømmer 11 Alen lang 11 til 12 Tomme Top Gran-Tømmer 18 Alen lang 9 Tomme Top, - - 10 a 12 - - 5 til 2 5 Tylter Furre-Planker 10 a 12 Fod lang 2 en halv Tom tyk 251 Tylter gode Laste-Bord. 300 Stykker 10 a 12 Fods 5 fierendeel Toms Tække-Bord. 400 Stykker 10 a 12 Fods skaarne Lægter Thi ville de Lysthavende ovenmeldte Tiid og Sted behage Formiddagen Klokken 10 slet sig at indfinde, da Licitationen gaaer for sig med saadanne Conditioner som nærmere paa AuctionsStædet til alle Vedkommendes videre fornødne Underretning skal blive bekiendtgjorte. Christiania den 29de November 1779.