Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-27
Den Russiske Statsraad Stourza, som har dømt saa haardt om de Tydske Universiteter, og har derfore faaet det hele Tydske lærde Væsen paa Nakken af sig er nu paa Tilbagereisen til Rusland, og for nærværende Tid i Dresden for at søge en erfaren Øielægges Hielp, som der opholder sig, da han er nær ved at blive blind paa det ene Øie Da han endnu var i Weimar tilsendte to Jenaiske Studentere ham en Udfordring i Anledning af de Fornærmelser, som han i dette Skrift havde tilføiet den Tydske Ungdom, og hvori de lode ham vide, at de vare Adelsmænd, ligesaavel som han, saa at han ikke skulde have nogen Grund til at vægre sig for at modtage Udfordringen; denne blev dog ikke modtaget; men et Svar paa Fransk blev dem tilstillet fra Hr. Stourza, som blev dem communiceret igiennem Academiets Prorector, og hvori han erklærede, at han slet ikke kunde giøre Udgivelsen af dette Skrift til en ham personlig vedkommende Sag, eftersom han havde udtænkt, skrevet og redigeret det efter den Russiske Keisers Ordre, af dette Skrift vare kun 50 Exemplarer blevne uddeelte iblandt Congressens Medlemmer i Aachen; men det var siden kommet et vindesygt Menneske i Hænderne, som havde eftertrykket det i Paris under hans Navn. De Studerende toge nu Udfordringen tilbage, og erklærede, at de af en Tænker, Skrive- og Handle Maskine ikke kunde forlange nogen Fyldestgiørelse. Hr. v. Kotzebue, som har gjort sig ikke mindre forhadt af Tydskerne end Hr. Stourza, har i sit litteraire Ugeblad taget saavel Hr. Stourza som hans Skrift i Forsvar med største Eftertryk, og siger: at ingen Mand, som blot i en Frastand har betragtet de nærværende: Tournerings- og Studenter=Uvæsen kan tvivle om Nødvendigheden af at rive Ungdommen ud af den Labyrint, hvori den nu sværmer omkring. – Saavidt er man da nu ogsaa kommen i Henseende til den første af disse Ankeposter: at den Preussiske Regiering har ved en Bekiendtgiørelse af 15de Marts d. A. forbudt Professor Jahn indtil videre, ikke at aabne sin Tourneringsplads, da det er Regieringens Hensigt, at lægge de gymnastiske Øvelser ind under det øvrige Opdragelsesvæsen i Staten. Professor Steffens i Breslau har i et nyt Skrift erklæret sig alvorligt mod dette Tourneringsvæsen, hvorover han da er kommen i en bitter Strid med den heftige Jahn, om hvilken man fortæller, at Feldmarskal Blücher skal have sagt: at man skylder ham en Forkortelse i det tydske Sprog, da man nu, siden man havde lært ham at kiende, kunde herefter stedet for Grobian sige Jahn. – Klagen over Uvæsnet paa de tydske Universiteter er udentvivl ikke heller aldeles ugrundet. Anlæggelser af Universiteter i de store Stæder, er vist langt mere til Fordeel for de Studerendes Cultur, Dannelsen af deres Sæder, og selv ofte for deres Flid med det ryde Studenterliv i de smaae Universitetsstæder, hvor det fatale Renomisterie udvikler sig, og som ofte ikke forlader dem, selv naar de træde over i Mændenes Classe, og forresten udmærke sig ved Lærdom, vil man ret giøre sig et Begreb om denne Renomist Tone, saa har man blot nødig at tage den saa bekiendte Jenaiske Professors Hofraad Oxens Skrifter i Haanden; det er beklageligt, at see en Mand af saa megen Talent, som han har virkelig her; thi han har et dybt Blik i Naturens Rige, at plette sin Værd ved et saadant vildt Væsen, og det er ikke mindre beklageligt at see, at hans Tidsalder ikke erklærer sig lydeligen derimod; men man seer det saa ofte, at enkelte Menneskeer kunne tillade sig offentlig slemme Unoder, som deres Samtidige kunne bære over med, og det med en beundringsværdig Taalmodighed, ja selv og undertiden biefalde; alt kommer an paa den herskende Tone i enhver Tidspunkt. – Mange Studenter-Optøier, have i den fornere Tid biedraget til, at give Hr. Stourzas Besværinger Vægt. Et nyt og meget alvorlig Spetakel er passeret i Tubingen; i Landsbyen Lustnau, en halv Miil fra Tübingen, kiørte nogle Studentere over en Broe, en Flok Faar pas fører just over den, det varer dem for længe, de skynde paa Driveren, det kommer til Skieldsord, og da nogle Bønder komme til og tage hans Partie, endelig til Slagsmaal. Nogle Studentere staae noget derfra og see derpaa, da de bemærke, at mange Bønder samle sig, saa løbe de til Tübingen, og kalde Studenterne til Hielp. 40 Studentere, drage ud; men Bønderne ringe med Stormklokken, saa vel i Lustnau, som i en Naboebye, forsamle sig i stor Mængde, bevæbne sig med Høetyve og Stokke, og drive Studenterne tilbage. Nu ringer man ogsaa med Stormklokken i Tübingen, næsten hele Borgerskabet marscherer ud for at hielpe Studenterne, saa at om Aftenen staae 3000 Mennesker, opstillede imod hinanden; en lille Flod adskiller dem, Forposterne begynde at fægte mod hinanden, og der var bleven anrettet store Ulykker, havde det ikke endelig lykkedes Professorerne og MagistratsPersonerne at formaae begge Armeerne at trække sig tilbage. En Commission er nu nedsat for at undersøge Sagen. At Borgerskabet var saa villig til at marschere ud, kom af, at det Rygte var bleven bragt til Staden, at Over-Amtmanden og Præsidenten for Universitetets Tribunal, vare blevne dræbte, Rygtet var falsk, Studenterne bragte begge disse Embedsmænd og Borgerskabet om Aftenen et Vivat. Der blev ikke dræbt nogen ved denne Leilighed; men en Studerende Hr. Stok meyer fra det nordlige Tydskland, blev dog saaledes forslaget, at han uden Bevidsthed blev bragt til Tibingen. – Et andet slemt Slagsmaal passerede i Begyndelsen af Februar i Weissensee, en lille Bye, 2 1/2 Miil fra Erfurt. 200 Russiske Reconvalescentere ankomme dertil fra Rhinen, og anvises Qvarteer, en Russisk Chirurg anvises sit hos Amtmanden, og da han ikke der kan faae alt hvad han forlanger, giver han Amtmanden et Par Ør sigen; denne tager Sagen alvorligt og prygler Chirurgen dygtig; han kalder paa sine Folk og Amtmanden paa sine, der bliver et Slagsmaal; men da der komme bestandig flere Russere til, saa maae Amtmanden og hans Folk tage Flugten. Nu befaler Chirurgen, at Amtmandens Huus skal rives ned, og Begyndelse giøres dertil; men Amtmanden lader ringe med Stormklokken, Borgerne og Bønderne fra Omegnen komme sammen, og der begynder en ordentlig Fægtning. Russerne, som desuden ere ubevæbnede, bliver overværtede og fordrives udaf Weissensee, til Grændsen af det Schwarzborgske, hvorved Chirurgen foruden flere Mennesker paa begge Sider bleve saarede. Een af de flygtede Russer har faaet fat paa en Flint, da han kommer hen til Skovegnen ved Schwarzborg, møder han en Skovfoged, som holder ham for at være en Vildlyv, og raaber ham an, at han skal blive staaende; men da Russeren ikke forstaaer det, men vil videre tage Flugten, skyder han ham Krop ven fuld af Hagel. Der bliver anstillet offentlig Undersøgelse over denne heele ubehagelige Begivenhed. – J Frankerige begynde nu de samme Oprørscener formedelst Jndførelse af Maschiner, som man har seet saa mange af i England; den 26de Februar, bringes en Kartemaskine til Klæde fabrikken i Vienne; Arbeidsfolkene ville forhindre det, og bemægtige sig Vognen, hvorpaa Maskinen bliver tjørt, de drive Gensd'armeen tilbage, som ledsage den, og regulaire Tropper maae hentes forat forjage dem. Næsten alle Varer falde paa nærværende Tid gandske overordentligen og Freden giver der sine Virkninger tilkiende. Kornvarerne synke i Prisen Postdag for Postdag, næsten paa alle Pladser, og i Tydskland ere de saa lave, at Kongen af Sachsen, betiener sig deraf for at anlægge Kornmagasiner. Bomulden er saaledes dalet i Prisen, at man har sendt Expresser over Land fra Liverpool til Ostindien, for at forhindre flere Afsendinger til Europa.