JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-11-18
Proclama. Ved idag udstædt Proclama, ere Alle og Enhver, som formene at have Røge at fordre efter min i September Maaned dette Aar afdøde Mand, Lieutenant i Kiøbenhavns Brandcorps, Brændeviinsbrænder og Dannebrogsmand Jørgen Møller, heraf Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, der, med myndige Børns Samtykke, hensidder i uskift Boe efter den Afdøde, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 10de November 1835. Anne Mette salig Møller, Som Lavværge. fød Schmidt, Niels Møller. boende paa Nørregade No. 234 & 235. i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1835-11-18
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst for vedkommende Under og Overret, ere Creditorerne i Dødsboet efter Selveiergaardmand Jens Sørensen og Hustru Johanne Pedersdatter af Wrangdrup i Westerbrenderslev Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Børglum Herredscontor, Hjørring, den 2den November 1835. Sparck.
Berlingske Tidende, 1835-11-18
Hvo, som maatte have noget at fordre i Adjunct ved Slagelse lærde Skole, Christopher Peter Andersen og hans fraskilte Hustrue Cathrine, fød Wulffe, under Skiftebehandling tagne Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Slagelse Kiøbstads Skifteret, den 10de November 1835. Birch. Sylow.
Berlingske Tidende, 1835-11-18
Med Proclama, som snarest mueligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre Stervboet efter afgangne Sognepræst Christian Kjøliken Bagger i Linaa By og Sogn, Giern Herred, Skanderborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmeldt og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Blichfeldt. Skanderborg, den 5te November 1835. Creditorer og Debitorer i Stervboet efter afdøde Ladefoged ved Svenstrup, gamle Hans Jensen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at melde sig hos Undertegnede. Svenstrup pr. Ringsted, den 2den November 1835. P. B. Schrøder, committeret Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1835-11-18
Erste Bekanntmachung. Denn zufølge eines von der im Johre 1822 verstorbenen Dorothea Sophia Jensen und deren numer gleichfals hieselbst mit Tode abgegangenen Schwester tochter Lucia Catharina prahm unterm 16te Juli 1779 errichteten und unter22te Juni 1813 allerhöchst besttigten Testaments die beiden Testatrieinner sich gegenseitig zu Universalerbinnen eingefest und dann verlugt haben, das naa dem im unverehelichten Stande ersolgten Tode der Langstlebenden, deren Verlassenschaft denen Kindern ihrer resp. Halbschwester und Mutterhalbschwester Catharina Sophia, geb. Jensen, de an den Bataillonschirurgen heim Bornholmschen Infanterie-Regiment, Johannes Kramer, de nals zu Weile i Jutland, verheirathet gewesen, anheimfallen und unter dieselben nach Borschristder Landesrechte getheilt werden solle, diese aber nicht hinlanglich bekannt sind auch namentlich ein Sohn, Cassar Laar Kramer, vor langerer Zeit naaNorwegen gegangen und dort gestorhen seyn soll; – als werden vom Bürgermeister und Rath dieser Stadt de besagten instituirten Erden, indbefondere aber der gedachte Cassar Lasar Kramer, oder dessen Erben, falls diese andie Verlassenschaft der weiland Lucia Catharina Frahm Erbanspruche me chen zu konnen vermeinen sollen, wie nicht weniger Alle und Jede, welche som nichtprotocolliirte Rechte und Forderungen an selvige zu haben glauben, hieburch augefordert und befehligt, sich, bei Straf der Ausschiessung, innerhalb 12 We chen, nach der letten Bekanntmachung dieses Proclams, unter Besbachtung det Rechtserforderlichen, im hiesigen Stadtsecretariate zu melden, bemnachst aben weitere Verfugung zu gewartigen; – wobe hinsichtlich des abwesenden Ca sar Lasar Kramer noch hinzugefugt wird, das mit seinem Erdtheile event nach Vorschrift der Verordning vom 9ten November 1798 werde erfahren werden. Wornach &c. sign.: Eckernforde, den 4den Novbr. 1835.
Berlingske Tidende, 1835-11-18
Bürgermeister und Rath. In udem: paa Ju F. A. Niemann, Stadtsecretair. Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Afdøde Skipper, Christian Nicalay Frandsen, indkaldes med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Bierfreund. Nyborg, den 9de November 1835.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
No. 276. Aar 1835. den 19de November. Torsdagen med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter i Avertissements-Tidende.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Berling. e politiske og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
London, den 9de Novbr. De sidste Efterretninger fra Constantinopel meddele omsider noget Bestemt angaaende Serviens tilkommende Regjeringsform. Det er meer end sandsynligt, at den saa til omtalte Constitution ikke alene vil blive modificeret, men endog aldeles lagt til Side. De i flere tydske Tidender i saa Henseende meddeelte grundløse Efterretninger berigtiges af den serviske Avis fra 23de f. M. paa følgende Maade: Fyrst Milosch er den eneste Hersker, og alle Serviens Øvrigheder ere udnævnte af ham. Alt bestaaer efter det monarkiske Princip, under hvilket Servien, med Hensyn til sit Forhold til Porten og til det beskyttende russiske Monarki, befinder sig lykkeligt. Jngen Anden i Servien har nogen politisk Magt. Alle Øvrigheder og alle Personer ere ved et snevert Baand fast knyttede til hinanden, og vor elskede Fyrst Milosch, hvis Tilbagekomst til Fædrelandet og hvis tilkommende Dage Gud velsigne, byder over Alle."
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Paris, den 8de November. Fra St. Jeande Luz skrives af 2den d. M.: En fra Bilbao kommende Skibscapitain har meddeelt, at ved hans Afgang den 30te f. M., vare de engelske Tropper allerede afseilede paa en Mængde Skibe til Santander Cavalleriet og Artilleriet begav sig til samme Bestemmelse. Grunden til denne Bortfjernelse fra Krigens egentlige Skueplads angives imidlertid ikke; en nærmere Stadfæstelse af denne Efterretning maa derfor endnu oppebies.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Jnfanten Den Sebastian skal ingenlunde være ankommet til Søes til Spanien, men fra St. Rbd og Zara paa fransk Grund skal han være sluppet igjennem til Zugarramurdi i Navarra. "Journal des Debats meddeler Følgende fra München. Kongen af Bajerns Reise til Grækenland er blevet paaskyndt paa Grund af nogle Depescher, der ere indløbne fra Grev Armansperg. Greven skal nemlig besvære sig over, at Kong Ot to aldeles har unddraget ham sin Tillid, skjøndt den offentlige Mening taler for ham. J Løbet af forrige Maaned skal ogsaa en halv Miillien Gylden atter være afsendt til Grækenland, skjendt alle til Laaners Afbetaling disponible Midler længst vare udtømte. Man paastaaer, at der fra Kong Otto selv slet ingen Breve vare indløbne, og det gives at forstaae, at Kong Ludvigs Reise under disse Omstændigheder kommer en Jntervention meget nær, der dog neppe vil kunne stemme med Tractaternes Aand.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Den ottomanske Moniteur indeholder følgende officielle Artikkel Hans Excellentse Achmed Pascha, Paladsets Krigsraad og Over-Befalingsmand for den Kejserlige Garde, har tilstillet den høje Port en Beretning over det Forhold, Redschid Pascha, commanderende General af den anden Garde-Cavalleribrigade, der ligger i Siwas i Garnison, har viist, saavelsom over BekinPaschas Forhold, Over-Officeer af samme Garde og Comere de rasemandeur for den første Garde-Jnfanteribrigade, der udgjør Charbuts Garnison. Man seer af denne Beretning, at dem første ikke har udviist den fornødne Punktlighed i Opfyldelsen, af sine Pligter, med Hensyn til de forskjellige Grene af hans Forvaltning, til Disciplinen og til Troppernes Øvelse, og at den sidste har begaaet den grove Feil, ikke at vedligeholde den gode Forstaaelse mellem sin Brigade og Jndvaanerne, idet disse nemlig have Grund til at klage over de under hans Befaling staaende Tropper. Achmed Pascha er af den Mening, at begge de nævnte Brigade-Generaler ikke længer med Ære kunne bibe holde deres Stilling, og han foreslaaer derfor at afskedige dem, hvilket Sultanen ogsaa har bifaldet. Paa Achmed Paschas Forslag er i deres Sted Brigade-General Sheriff Pascha udnævnt til befalingsmand for den anden Garde-Cavalleribrigade, og Mustapha Fabri Pascha til befalingsmand for den første Jnfanteribrigade. Reschid Pascha og Bekir Pascha have faaet Ordre til, ufortøvet at begive sig til Constantinopel. Den første er desinitiv udslettet paa Armeens Liste, og skal tage sit Ophold i Brussa; han faaer dog en Pension, som Hans Høyhed, i Anerkjendelse af hans tidligere Fortjenester, i Serallet, har tilstaaet ham. Den anden skal forblive i Constantinopel uden Ansættelse og uden Pension. Sultanen har givet de tvende nye udnævnte Brigade-Generaler, for deres Afreise en Audients, og med faa Ord paamindet dem om deres Pligter i den høie Stilling, de skulle indtage. J maae – sagde Hans Høyhed – foregaae de under Eders Commando staaende Soldater med et godt Exempel i Agtelse med Jndvaanerne, og J ville bestandig kunne vedligeholde Orden og Disciplin, naar J ere de første, der føje sig i samme. Eders Formænds Afskedigelse kan tjene Eder til Beviis paa, at ingen Feil tilgives Anførerne; thi idet disse nyde Fortrinnet af Commanden, ere de ogsaa ansvarlige for samme, og maae ved Jver og uafladelig Punktlighed vise dem taknemlige for min Tillid. Strax efter denne Audients efreiste begge Generalerne til deres Bestemmelsested. – J en anden Skrivelse fra Constantinopel, af 23de October, hedder det blandt Andet Fyrst Milosch er nu beskjeftiget med sine Afskeedsbesøg hos de Store og agter mod Slutningen af denne Uge at tiltræde sin Tilbagerejse til Servien. For sit Følge og for nogle i Servien tilbageblevne Embedsmænd fik Fyrsten sexten Decorationer (Nischans istichar med til Uddeeling.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
J en Beretning, som Jndicateur de Bordeaux giver om General Cordovas Tilbagetog til Vittoria, hedder det mod Slutningen: At Den Carlos ved denne Leilighed ingenlunde har vundet saadanne Fordele, som man tilskriver ham, beviser ogsaa den Omstændighed, at han befalede en ufortøvet Udskrivelse af de unge Folk, som han faa Dage i Forveien havde sendt hjem.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Privatbreve fra Grændsen skildre rigtinok hiin Trefning som meget blodig, men paastaae dog, at Tabet paa begge Sider kun har beløbet sig til 3000 Mand. Cordova skal have bragt 600 Saarede med til Bittoria.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Ministeren for det Jndre skal have besluttet i Fremtiden kun særdeles sjeldent og det kun i ganske særegne Tilfælde, at lade Telegraph-Efterretningerne bekjendtgjøre paa Børsen, da denne Offentliggjørelse i det Hele taget har viist sig meer skadelig end fordeelagtig for Børsen.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
J Følge Efterretninger fra Algier af 24de f. M. havde Marschal Clauzel ved Foden af Atlas leveret Vejen af Miliana, en af Abdel Kaders Generaler, en Trefning og ganske slaaet ham.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Man skriver fra Oran under 29de October: Abdel Kader og hans talrige Emissairer udvikle paa alle Punkter i Provindsen den største Virksomhed. Emiren synes fornemlig at ville concentrere sine Kræfter i Egnen ved Mascara. Her er ankommet fra Port-Vendres et halvt Batteri og 105 Heste. Vi have imidlertid bragt Last-Corvetterne Finisterre og Caravane og en stor Mængde Munition herover fra Toulon.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Man taler i de sidste Dage meget om et nyt Kneb af Pariser Gavtyvene. Sex eller otte af den havde nemlig forklædt sig som Munizipal=Gardister og Rettens Folk, under denne Forklædning begivet sig til en riig Capitalists Bolig og der anstillet en HuusUndersøgelse. Efter mange Gjennemsøgninger, forseglede de Dørrene og gik bort. Da Eieren, som havde været paa Landet, kom tilbage, viste Seglene sig at være falske, og man fandt ved Dørrenes Aabning, at næst nalle Skabe vare tømte, og en Mængde Kostbarheder vandrede i Executorernes Lommer.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
J Følge Efterretninger fra Toulouse af 29de f. M., vare der ankomne fom Oeserteurer af Fremmed-Legionen, nemlig een Polak og fire italienere. De klage over den strenge Disciplin, man vilde underkaste dem, som ogsaa over den besværlige Tjeneste og den slette Forsleining, de fik, og forkynde højt, at flere af deres Kammerater vilde følge deres Exempel. Revne des deur Rondes siger med Hensyn paa Noten, som den franske Regjering har tilstillet Baseler-Landskabet: "Man kan kun billige et saadant Sprog; det er virkelig Frankerig værdigt, og vilde endnu være skjønnere, endnu værdigere, hvis det var rettet til de forenede Staters Præsident, eller til en anden, hvilken som helst lignende Magt. Men, at det frygtelige og tordnende Siu qua non af Conseil-Præsidenten er kun rettet til et halvt Kanton af Svejzer-Forbundet. Hvis det dog kun var et heelt Kanton, Naar ovennævnte Tidende af og til tillader sig saadanne Spotterier, men ogsaa ved vigtige Foranledninger optræder alvorlig og afgjørende mod Ministeriet, saa giver den dog Oppositionen ved følgende Sted en skjøn Maadeholdenheds og upartisk heds Lære. Den siger nemlig i Slutningen af sin politiske Krønike: Vi kunne rigtignok ikke skjenke den største Deel af Ministeriet Broglies og Guizots Handlinger vort bifald, og endnu mindre de Planer, man for Fremtiden tillægger dem. Hvis det er sandt, at de have til Hensigt at udnævne geistlige Pairer, hvis en endnu strengere og meer indskrænkende Presselov skal forelægges i den næste Session, saa ville vi, hvilke Farer der end maatte være forbundne med en Oppositions=Skribents Rolle, ikke skrækkes tilbage for vor Opgave. Jngen har meer levende dadlet den Voldsomhed og Frygtindjagen, hvoraf de Herrer Broglie og Guizot have sammensat et System, end vi, men vi ere dem ogsaa Retfærdighed skyldige. De ere Statsmænd i Ordets hele Omfang som ikke regjere med deres Privat-Lidenskaber, som ikke forvalte overeensstemmende med Privat-Jnteresser; som ved Undersøgelsen over de vigtigste Forholdsregler ikke lade fremtræde Had mod Personer og en smaalig, indskrænket Forfængelighed, og ikke lade sig beherske af Familie-Jndskydelser. Deres Liv er alvorligt og værdigt; de skye ikke, at lade Enhver kaste et Blik i samme deres Handlinger tale højt, de være nu gode eller slette, men man kan ikke tillægge disse jammerlige og smaalige Aarsager. En af dem, der bestandig befandt sig i en glimrende Stilling, har stedse gjort sin Stand Ære. Den Anden, udelukkende Skribent, der ved sin Fortjeneste, sin Veltalenhed, sine Talenter og Lærdom, har svinget sig i Veiret, har hævet sin Charakteer paa sin Rangs Høide. Jngen nedrig Skinsyge har hemmet hans Bevægelser; ingen udulig Hovmod har skilt de Personer, der ligeledes gjorde fælleds Sag med ham, fra hans Person; han har kun forandret Pladsen, men ikke Vennerne. Man kan bekæmpe saadanne Characterer, men ikke trække dem 3 Stevet; man kan beklage det, at saadanne Mænd ikke indslaae en Vej, der svarer meer til Landets Ønsker og Tarv, men man kan ikke nægte dem sin Agtelse.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Journal de Paris modsiger den af nogle Blade meddeelte Efterretning, at Ministeren for det Jndre havde forbudet Opførelsen, af Lystspillet: Figaros Giftermaal.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Journal des Debats" indeholder følgende Artikkel: Flere Londoner Tory-Blade tale om en forestaaende Opløsning af det engelske Parlament, medens de paastaae, at det Melbournske Ministerium vilde benytte Stædernes Valg, der inden føje Tid vilde finde Sted, efter den nye Bills Bestemmelser, til ved Menighedernes Valg at sikkre sig en afgjørende Majoritet. Vi troe, at denne Forudsætning har ikke den ringeste Grund, da man ved Tingenes nuværende Stilling aldeles ikke kan antage, at Ministeriet skulde ville skille sig fra et Kammer, hvori det i den næste Session vil finde en endnu talrigere og meer sammentrængt Majoritet.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Jndenlandske Efterretninger. Skagen. Fredagen den 28de October saaes et Skib at drive med brukket Mast, to til tre Miil norden for Skagen. StrandingsCommissionairerne Christensen og Nørgaard, samt Skipper Bendsen, begave sig, under en stærk fralands Kuling, i en Baad til Søes med fire Mand, for at forsøge, om muligt, at redde Skib og Mandskab. Det lykkedes dem at naae Vraget, som befandtes at være en Skonnert, ladet med Salt, uden Besætning. Efter at de vare komne op paa Dækket, begav Nørgaard sig ned i Kahytten, hvorhan imidlertid fandt sin Død, da Skibet i samme Nu sank med saa voldsom en Fart, at de Øvrige paa Dækket neppe fik Tid tilat styrte sig i Baaden, hvor de endnu samtlige vilde være omkomne, hvis ikke En af dem med Aandsnærværelse ved et sikkert Øxehug havde skilt Baaden fra Vraget. Dette forsvandt gjeblikkelig, uden at efterlade mindste Spor. – En ulykkelig Enke og tre smaa Børn begræde Tabet af deres Forsørger.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Fra Viborg meldes det sørgelige Tilfælde, at en Tjenestekarl, (en nyligen hjemkommen Soldat), den 9de Kl. 12 Middag faldt ned i en Kalkgrube, den saakaldte Kongegrav, ved Mønsted, i en Dybde af 27 Alen. Først Kl. 3 fik man ham op, saa overmaade lemlæstet og Forstandens Brug berøvet, at Redning neppe er at vente, skjøndt den i Viborg om Aftenen Kl. 10 1/2 afhentede Districts Læge strax medfulgte.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Kjøbenhavn, den 19de November. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Qvækeren og Dandserinden, Lystspil; og Maskeraden, Skuespil. J Morgen Aften: Dronning Margareta, original Tragvedie i fem Acter af Hr. Professor og Ridder Oehlenschlager. De til Stykket hørende Musik=Rummere ere componerede af Hr. A. P. Berggreen. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2 Kjøbenhavn, den 19de November.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Posten ankom i Morges Kl. 7 1/2. Det lidet Nye, de medbragte Tidender indeholde, er følgende: Den 8de dennes havde man i Elbing fra Pillau faaet den Efterretning, at den keiserlige russiske Fregat Ceres, paa 7 3/4 Kanoner, var den 23de October ved heftig Storm kommer paa Grund ikke langt fra Reval, og at den sandsynligviis vilde ganske forlise. Mandskabet, bestaaende af en Deel af de i Danzig indskibede russiske Tropper, er blevet reddet.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Den 10de dennes have Lord Denman og andre Peers, som kongelige Commissarier, prorogeret Parlamentet til den 17de December; det skal dog ikke træde sammen førend i Februar Maaned. Sund beretter, at Hr. Rothschild i London havde faaet en Coureer fra den bajerske Regjering, som havde bevilliget alle hans Forslag og Betingelser i Henseende til Forrettigheder for Foreningen, der havde overtaget Donau- og Main-Canalen. Actierne skulde den 19de dennes bringes til Salg.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Efter Breve fra Lissabon af 25de f. M. var Ministeriets Popularitet der meget aftaget, og man syntes at ønske et liberalere System. Man foreholdt fornemlig Ministrene Underslæb ved Veianlægget fra Lissabon til Oporto og Elvas, da de havde indgaaet Contract med engelske Jngenieurer, medens Portugisere havde tilbudet sig paa egen Bekostning at overtage Anlægget. Dog heed det almindeligt, at Hertugerne af Palmella og Terceira skulde udnævnes til Fyrster af Holsteen Gos Terceira, og Marschal Saldanha til Hertug af Cintra. Ved de forestaaende Valg spaaede man sig dog Jntet godt for dem.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Courier, melder i en Skrivelse fra Paris af 5te dennes, at Hr. Berryer havde efter sin Tilbagekomst i en Carlist-Forsamling i Forstaden St. Germain afgivet en Beretning over Henrik Vs Forhaabninger og Udsigter, og blandt Andet paastaaet, at en nordisk Monark havde saagaar tiltænkt ham Æren af en Familie-Forbindelse.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
J Følge Efterretninger fra Jndien havde man endnu Haab, at Major Alves vilde overleve de skrækkelige Saar, som han snigmorderisk havde faaet i Jeypore.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
J Levenshulm, i Nærheden af Manchester, ere Gasrørerne i et, de Herrer Bower og Comp. tilhørende Bomulds Spinder sprungne, hvorved flere Mennesker dræbtes og for 30,000 Pd. St. Skade anrettedes.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Efterretningerne fra Madrid naae til den 3de d. M., og meddele et, fra Hr. Mendizaval hidrørende mærkeligt Actstykke, nemlig et Decret, hvorved Riegos Navn atter hæves til Ære. Som bekjendt, blev Riego under den uheldige Kamp 1823 gjort til Fange af de franske Tropper, overgivet til Ferdinand den Syvendes Autoriteter, en Ret blev paa denne Konges udtrykkelige befaling nedsat over ham, og han dømtes til en forsmædelig Død, hvilket ogsaa fuldbyrdedes. Hr. Mendizaval har nu, forsaavidt Omstændighederne tillode det, udjevnet denne Begivenhed ved hiint Decret. Denne hans Forholdsregel skal være ligesaa populair som politisk, idet Hr. Mendizavals Klogskab følte, at man ikke maatte vente med denne Handling, indtil den offentlige Mening eller Cortes gjorde det til en Nødvendighed og derved borttog det Fortjenstfulde. Den nye Madrider-Journal Espannol, yttrer sig paa følgende Maade over Decretet: J denne Forholdsregel ligger en Opreisning for det liberale Parti. Mens han levede var Riego dette Parties Repræsentant, og ved sin Død, der gjorde ham til dets berømteste Martyr, tog han de mange Spanieres Forhaabninger og Kjærlighed med sig, der betragtede ham som Symbolet paa den reneste og virksomste Friheds=Kjærlighed.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Jnteressenterne i Rosenborg Sundhedsbrænde.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
For tre Aar siden, i November 1832, udstedte vi en Jndbydelse til at iværksætte et Anlæg af kunstige Sundhedsbrøndvande, ved en Actieforening, hver enkelt Actie ansat til 25 Rbd. r. S. For Kongelig Regning blev taget 80 Actier og af Private 442, ved Beløbet heraf, 13,050 Rbd., og ved et i Creditkassen optaget Laan af 7000 Rbd. mod første Panteret i Eiendommen, blev Anlægget i 183 udført paa den af Hans Majestæt dertil overladte Grund af Rosenborg Have. J to Sommere, 183 1/2 og 1835, har Anstalten været aaben for Brøndgiæster, og leveret til Udsalg og Afbenyttelse udenfor Stedet et betydeligt Qvantum af mineralske Vande. Saaledes blev i 1834 Anstalten benyttet af 82 Patienter, hvilket gav en Jndtægt af 878 Rbd., og for det øvrige Udsalg af Vande indkom 2200 Rbd.; i Aar har Patienternes Antal været 45. Jndtægt derfor 500 Rbd., og for solgte Vande henved 1300 Rbd.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Endskiøndt nu næsten alle de, som have giestet Anstalten, saavelsom de, der udenfor den nød disse Vande, have erklæret sig tilfredse dermed, og endskiøndt det Kongelige Sundheds Collegium har fundet Jndretningen og Mineralvandene gode, er Jndtægten endnu dog ingenlunde istand til at dække Udgiften. At Jndretningen, naar den bliver mere almindelig bekiendt, vil vinde for- oget Yndest og Søgning, og altsaa i Tiden vil kunne bestaae, have vi ingen Tvivl om, men dette forudsætter, at den ikke savner den nødvendige Capital i de første Aar.
Berlingske Tidende, 1835-11-19
Jndtægten for i Aar kan, som meldt, anslaaes til omtrent 1800 Rbd., og den staaende Udgift vil beløbe sig til henved 2400 Rbd. For Øieblikket staaer Bestyrelsen i Forskud for 16 3/41 Rbd., nemlig 538 Rbd. for Jndkiøb af Flasker, og 1100 Rbd. for Forbedringer og Forøgelser af Apparaterne. Denne Underbalance af henved 1700 Rbd. maa dækkes, og en Sum af i det mindste 1000 Rbd. haves til Raadighed til Præparation af Vande og til Anstaltens Vedligeholdelse for det næste Aar, indtil de fornødne Jndtægter indkomme; og endda er Jntet beregnet som Godtgiørelse for Herr Professor Forchhammer, der med megen Tidsanvendelse velvilligen og ufortrøden har havt Overtilsynet med det Hele.