Viborger Samler, 1846-04-25
Collegialtidenden af 22de Novbr. f. A., som er bleven omdeelt i Landcommunerne her paa Amtet, og som indeholdt en Fortolkning af Canc. Circ. af 8de Novbr., siger, at ingen Forsamlinger ere forbudte, og at kun til en vis Art af Forsamlinger udkræves Politiets Tilladelse, – men vi tvivle intet Øieblik om, at Deres Majestæt vil give os Medhold i, at Landboe eller Landcommunal=Møder, som ere Forsamlinger af sluttede Selskaber, ikke kunne henregnes til de Forsamlinger, hvortil Tilladelse udkræves, og at altsaa Formen har været fuldkommen iagttaget ved betids at anmelde Mødet for Politiet. Ogsaa vil Deres Majestæt af vedføiede Skrivelser Nr. 1 og 2 allernaadigst erfare, at Holbeks Politimester ingenlunde har havt Noget at indvende mod selve Mødet, men kun har forbudt det paa Grund af de Gjenstande, som derved skulde forhandles. Disse Gjenstande ere, som vedlagte Nr. af "Almuevennen udviser, om Aftenskoler, om en privat Bondeskoles Oprettelse paa Amtet, om at Landcommunerne erholde Jndflydelse paa Skolelærerembedernes Besættelse, og endelig om en paatænkt Petition til Stænderne angaaende Cancelli-Circulairets Ophævelse, – at ingen af disse Sager kan betragtes som ulovlige at forhandle, og navnlig maae ansees som det tidtberørte Cancelli-Circulaire aldeles uvedkommende, ere vi overbeviste om, og det saa meget mere, som vi ere komne til Kundskab om, at sidstnævnte Sag er i disse Dage af Cancelliet tilladt at maatte forhandles af Frederiksborg Amts Landboforening. Vi maae derfor udtale for Deres Majestæt, at Holbeks Politimester ved at forbyde vort Møde, netop paa Grund af hvad derved skulde forhandles, har, efter vor Formening, handlet vilkaarligt og ulovligt, at vi troe, at have været i vor gode Ret ved ikke at respectere et saadant Forbud og kun at have hævet Mødet, fordi Politimesteren til vor Forundring havde erklæret at ville i paakommende Tilfælde med Magt opløse det, – og at sætte Magt mod Magt – derfra bevare Gud os i sin Naade! Vi skrive denne Klage, omgivne af Byens bevæbnede Borgere, som ere kaldte under Vaaben for det paatænkte Mødes Skyld: det er en Krigstilstand i Fredstid, allernaadigste Konge, men hvad værre er, det er en efter vor allerunderdanigste Formening lovløs Tilstand, thi naar Embedsmanden troer at turde sætte sin Villie og den ham betroede Magt over Loven, da bliver Tilstanden lovløs og farlig. Vi henvende os til Deres Majestæt, faste i den Overbeviisning, at vi henvende os til Lovens kraftige og upartiske Opretholder, der vil vide at hævde Undersaatternes Rettigheder og vise: at Loven er til, ligesaavel for Øvrigheds som for Undersaats Skyld. Forventende, at Deres Majestæt vil laane Øre til denne Klage og ikke taale, at Retten bøies efter hver enkelt Justitsbetjents Forgodtbefindende, underskrive vi os som Deres Majestæts trofaste Undersaatter. N. F. Jespersen. Jens Gregersen. Gleerup. (164 Underskrifter)."Coll. Td." meddeler en udførlig Beretning over det slesvigske Galehospitals Jndtægter og Udgifter og over Virksomheden i de sidste 25 Aar. I dette Tidsløb vare i Alt optagne 1239 sindssvage Personer, eller i Gjennemsnit 50 aarligen, af hvilke 363 vare afgangne som helbredede. De Dødes Antal var 274, altsaa i Gjennemsnit 11 om Aaret. Som uhelbreddede vare afgangne 262. Antallet af de optagne Syge var især stort i de sidste 5 Aar, nemlig 395, eller i Gjennemsnit 79 aarlig. Af de ovenfor anførte indlagte Syge vare 727 Mandfolk og 512 Fruentimmer.