JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Fra Pressen er udkommen: Haandbog for dem, der ei ere Hestelæger, med Figurer, af A. F. Just. Andet forøgede Oplag. Den sande Nytte Bogen har for dem, der eje Heste og ville undvære Dyrlægens Hielp, giør, at jeg, da første Oplag er udsolgt, ufortøvet har ladet et nyt forøget udkomme, og neppe vil nogen Bog paa en meere simpel og paalidelig Maade underrette om de i Hestens Sygdomme brugbare Raad. Den er 4 1/2 Ark stor og faaes heftet her og hos mine sædvanlige Kommissionærer for 16 s.A. F. Just. N. B. Bemældte Skrivt, tilligemed alle Hr. Justes forhen udgivne Skrivter, ere og at bekomme i Aalborg paa Vestergade hos Boghandler. Søren Borup.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Hovedgaarden Aunsberg og den derved beliggende Parselgaard Duelund, nye opbygget, i Lysgaard Herred, Siørslev Sogn ved Wiborg, kan med Siørsler, Konger og Kirketiende, samt Wium Sogns Kongetiende og Hoveriet af de til Aunsberg endnu hørende 9 Hoveriegaarde og nogle Huusmændsteder faaes i Forpagtning paa en Tid af 5 eller 6 Aar. Til Hovedparcellen Aunsberg hører følgende Tønder Land geometrisk Maal: Tdr. Qv. Al. Agerland . . . Engbund. Heede, Roese og Græsnings jord. og Skov, som græsses Derforuden er der 8 Parceller, grændesende indtil Hovedparcellen, som bestaaer af Agerland Engbund. Græsningsjord . Dette udgiør, Til Parcelgaarden Duelund hører: Agerland. Engbund. Heede, Moese og Græsnings. jord : og Skov som græsses. . Jalt. 1190 9950 Paa disse Gaarde holdes omtrent 170 Fæekreature, 100 Faar og 18 Heste. Forpagteren kunne tiltræde Aunsberg næstkommende 1ste Maj, men Duelund enten da eller nu i Efteraaret. De Lysthavende behage at henvende dem til Forvalteren Klinkbye paa Aunsberg, som giver Underretning om Conditionerne og udviser Marken.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Jfølge oprettet og den 33 April 1796 allernaadigst konfirmeret Testament imellem Selveier Christen Hansen og nu afdøde Hustrue Mette Olesdatter af Hilligsøe Sogn, Refs Herred, Thisted Amt, er til bemeldte Herreds civile Stifteforvalter indleveret Penge 10 Rd. skriver Tie Rigsdaler. Thi indkaldes samtlige Arvinger, Enter med Laugværge og Umyndige med Værger, efter bemeldte afdøde Mette Olsdatter, legitimeret at melde sig hos Undertegnede, for enhver at modtage hvad dem af bemeldte 10 Rd. kan tilkomme. Vestergaard den 26 Aug. 1803. Lauritz Høyer, Stifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Under Hassina Refs Herreders civile Skifterisdit, tion, Thisted Amt, er i Heltborg Sogn død Kirste Andersdatter, Ente efter Poul Uhrbrand forhen boet i Aaes i Skjoldborg Sogn. Foruden de herværende Arvinger skal denne Afdøde haft en Søn navnlig Niel Larsen, som for en 4 til 5 Aar siden skal være reist til Kiøbenhavn, og ingen Kundskab om ham siden vides Thi bliver i Overeensstemmelse med Plakaten af 26de Oct, 1192 denne fraværende Arving, samt Creditorer, med 12 Ugers Varsel indkaldede at møde eller møde lade paa Hassing Refs Herreders Tingstue den 24 Nov. førstkommende Kl. 11 Formiddag, da Skiftet ventes sluttet. Vestergaard den 21 Aug. 1803. Lauriz Høyer, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Creditorer og Arvinger udi efterstrevne Stervboer, under Hassing Refs Herreders civile Skiftejurisdito tion, Thisted Amt, nemlig: Efter afgangne Enkemand Jens Pedersen Egeberg af Gramstrup i Vestervig Sogn.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Efter afgangne Kirsten Klemmensdatter af Barsler Bye, Hvidberg Sogn, Ente efter forhen afgangne Skoleholder Niels Zeuthen, Jndtaldes i Overeensstemmelse med Plataten af 26de Oct. 1792, at møde eller møde lade paa Hassing Refs Herreders Tingstue Torsdagen den 1 Decbr. førstkommende Kl. 11 Formiddag, enhver deres Ret at iagttage, da Stifterne den Tid ventes sluttede. Vestergaard den 27 Aug. 103. Lauriz Høyer, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Creditorer og Arvinger udi efterskrevne Stervboer, under Hassing Refs Herreders civile Stiftejuristig, tion, Thisted Amt, nemlig: a) Efter afgangne Christen Pedersen Torp af HorsfeldBye, Bedsted Sogn b) Efter Kirsten Christensdatter Aftægtsmand Peder Heinsen af Handrup Bye i Westervig Sogn, hans Hustrue. c) Efter afgangne Ungkarl Christen Madsen af Mertdahl 1 Lyngs Sogn. Jndkaldes i Overeenstemmelse med Placaten af 26 October 1792, at møde eller møde lade paa Hassing Refs Herreders Tingstue Torsdagen den 24 Novbr. førstkommende Kl. 11 Formiddag, enhver deres Ret at iagttage, da Skifterne den Tid ventes sluttede. Vestergaard den 29 August 1803. L. Høyer, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Niels Laursen Bovet af Hals Sogn, LessøLand, Hiørring Amt, indkaldes herved med 12 Uger Varsel at møde hos undertegnede Skifteforvalter, for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Klilgaard paa Lesøe den 16 Sept. 1803. Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Samtlige Arvinger efter den her i Aalborg ved Døden afgangne Barbeersvend Johan Friderich Schulz, indkaldes herved at infinde sig hos os undertegnede Skifteforvaltere, for deres Tarv under det efter ham begyndte Skifte ifølge Loven at iagttage. Ligeledes indkaldes og enhver som noget efter ham kunde have at fordre, saadant med lovlige Beviser og Kravets Rigtighed for os at anmelde, forinden den i Loven fastsatte Tids Forløb. Aalborg den 24 Octobr. 1803. Top. . . . Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Efter Dom og Udlæg lader Hr. Niels Jbsen til Raa kildegaard Torsdagen den 8 November førstkommende ved Auction opraabe til Bortsælgelse følgende Eiendomme, Vertshuusholder Anders Jensen Steenum her i Aalborg tilhørende: a) Hans iboende Gaard paa nordre Side af Allgaden, bestaaende af 9 Fag 2 Etage med Udhuus Bygninger og Gaardsrom. b) Et Leiehuus næst ved, ligeledes 2 Etage, og c) Et Leiehuus i Roldgyden, bestaaende af 14 Fag. Skulde ingen antagelig Bud skee paa disse Eiendomme, foretages anden Auction paafølgende Torsdag den 10de og 3die og sidste Auction til absolut Bortsælgelse Løverdagen den 12 November, hver Dags Formiddag Kl. 10. hvilket bekiendtgiøres til Efterretning saavel for Den bitor og de vedkommende Panthavere, som for Kiøben re. Aalborg den 24 October 1803. Bøggiid.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Auction. Formedelst Forandring af Boepæl, lader undertegnede Eier af Aars Hovedgaard i Hiørring Am Taars Sogn, ved en eneste Auction i Hr. Kiøbmand Lykkegaards Gaard i Hiørring, Mandagen den 31te October d. A. Formiddag Kl. 10 Slet som antagelig Bud skeer, følgende Eiendomme bortsælge: 1) Aaes Hovedgaard, der har Hovergaardstaxt 14 Td. 3 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. og Skovskyld 5 Skpr. 1 Alb., samt in draget Bondeskyld Hartkorn 8 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb. og Skovskyld 3 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. 2) Agers Veirmølle der er i god Stand, har gode Stene og god Søgning staaende for Mølleskyld 1 Td. 2 Fkr.; 3) Fire Bøndergaarde, hvoraf forrettes Høverie og svares Landgilde samt 11 Huuse hvoraf forrettes 240 Ugedage, har Hartkorn tilsammen 12 Td. 2 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte og har gode Indretninger, Eiendommen der er i god Drift, ere gode og magelige at drive, formedelst deres Beliggenhed rundt om Gaarden, overflødig Jldebrand, go Fiskerie, tilligemed flere Beqvemmeligheder og Fordele haves til Gaarden hvilket Libhabere best kan erfare ved at besee Eiendommene. Tiltrædelsen kan sker næste første Maj. Libhabere vilde behagentlig tage Møde fornævnte Tid og Sted, hvor Eiendommene, efter fremliggende Jordebog og billige Conditioner (den fra Dato af er til Underretning at bekomme hos Sægeren auctioneres først separat og siden samlet. Skulde imidlertid skee Afhændelse underhaanden, skal jeg betimelig giøre. Aflysning. Aaes den 31 September 1803. Fudbye.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
J Anledning Thomas Larsens Død her som forvar Fæster paa Øster Aslund i Østerhassing Sogn, paa den Tid Wraae Gods, men derefter beboede sin Mølle Føltved, Mølle, indkaldes herved hans Stervboes vedkommende Debitorer og Creditorer at de ifølge Anordningen anmelder dem inden 12 Uger fra Dato hos Skifteforvalteren Herredsfoged Haffelbalt i NørreSundbye, Debitorener med Betaling og Creditorerne med lovlige Beviser. Nørre Sundbye den 4 October 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Formedelst Forandring af Boepællagter jeg Undertegnede underhaanden at bortsælge mit iboende Stelse med tilhørende Hauge og deri værende Frugttræer &c. alt beliggende paa Reberbanen, imellem Sr. SvendWennebergs og Sr. Christopher Kaases. Stedet kan af Kiøberen paa antagelige Vilkaar tiltrædes enten til førstkommende Michelsdag, eller og til 1ste Maj næste Aar. Om Kiøbet acorderes med Eieren. Aalborg den 15te September 1803. Anders Borregaard, Tømmermester.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
En paa Nibe Rehd liggende Jagt, drægtig 3 1/2 Commercelæst vel udyalet, med staaende og løbende Redskaber, er underhaanden at faa til Kiøbs; og derom tan accorderes med Eieren Kiøbmand Niels Andersen Færch i Nibe.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Fisker Ole Jensens her i Byen den 29 Julii d. A. afdøde Hustrues Kirsten Nielsdatters og efterlevende Mands fælleds Boe er af mig taget under Stiftebehandling, i hvis Følge fornævnte Boets Creditorer, indkaldes med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig som Skifteforvalter. Stagen den 5 Septbr. 1803. O C. Lund, Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Af Stoervorde Mark er Natten imellem den 26 og 27 September enten bortredet eller bortgaaet i glisen sort Hoppe 6 Aar; i brun Hesteplag, 4 Aar, med 2 hvide Bagfødder og 1 hvid Forfor, som sidste Aalborg Marked ere kiøbte af en ubekiendt Sælger, saa anmodes den eller de som om disse Bester kan give Oplysning, imod en raisonabel Douceur at give undertegnede Ladefoged ved Klarupgaard fornøden Underre ning. Clarupgaard 1 Oct. 1803. Anders Madsen.
Jyske Efterretninger, 1803-10-28
Schaluppen den unge Niels Peter, beliggende ved Hr. Kraftes Plads, agter med allerførste at afseile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Christian Riiber.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
og udgive, London, 18 October. Transportamtet har faaet Ordre, at holde saltet Kiød og andre Fornødenheder for en Transportslaade af 20,000 Tons Drægtighed til 4 Maaneders Tieneste i Beredskab i Portsmouth. Denne Flaades Bestemmelse er endnu en Hemmelighed. Ogsaa slutter Proviantamtet Kontraktersom i landsk Oxekiød og Flesk, at leveres først i næste Sommer.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
De franske Tropper skal nu ganske have rømt St. Domingo.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Den gule Feber raser meget heftig i Nyjort.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Ved det vigtige Artilleriedepot i Woolwich har man nylig funden Jld anlagt, som dog ikke var komexien til at bryde ud. Ogsaa Kysterne i Jrland og Skotland bevæbnes mod en fiendtlig Landgang.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Atter er en af vore Paketbaade, Hertugen af Fork, paa sin Hidreise fra Lissabon, taget af en fransk Kaper.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
J Lissabon vilde man ufortøvet indskibe alt engelsk Eiendom, da man med Grund frygtede for et fiendtligt Forbund mellem Frankrig, Spanien og Portugal imod England.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
J Scheernes istandsættes 18 Skibe til et nyt Bombardement paa Boulogne.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Lord Keith, som nys har rekognosceret de franske Kyster, siger: at der i de første 3 Uger er intet at befrygte ihenseende til nogen fransk Landgang. Jfølge nyere Ordre af Lord Keith, skulle alle bevæbnede Skibe i Kanalen, ved første Signal om en fiendtlig Landgang, kappe deres Ankertouge, og fare ind i Dynerne eller i Noret.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Regieringen lader forfærdige en stor Mængde, Piker til Brug for ikke exercerte Englænder.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Lord Nelson krydser nu for Toulon med 9 Linieskibe og endeel Fregatter.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
J China har de engelske Skibe været i Fare forat overfaldes af de ved Kysterne omsværmende Re heller.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
J Waterford i Jrland ere paa nye adskillige Personer arresterte for forræderske Handlinger. Garnisonens Officerer skulde have været myrdte, for at man kunne bemægtige sig Vaabenforraaden.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Paris, 14 October. Her vrimler det nu af Vogne og Karrer, som afsendes til Kysterne med Krigsfornødenheder, Officerernes Bagage o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Nylig afgik ogsaa 4 af Førstekonsulens Rustvogne, paa hvilke stod med store Bogstaver: 4 Førstekonsulens Service. Endnu troe mange, at alle disse Anstalter blot er en stor Trudsels=Demonstration. Antallet af de Skibe, som sammenbringes i hel giske Havne til den engelske Landgang, regner man til 6000.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
De Konskriberte, som vise Ulydighed ved Udskrivningen, skulle forlægges i visse Fæstninger. De maae ingen Opslog og Krave have paa Uniformen eller Bajonet paa Flinten; Haaret klippes af dem og de bære derimod en Knebelsbart.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Moniteuren stadfæster de nys ommeldte Efterretninger over Genua fra Egypten. Den nye Profet Addul Wechabs (eller, som Moniteuren kalder ham, Abd El=Ouhabs) Lære er ganske simpel. Han bekiender kun eet høieste Væsen, og paastaaer, at Gud har tilladt ham, at udrydde de Misbruge, som have indsneget sig i Religionen, at gienbringe Retfærd og billighed og at lære Menneskene at anerkiende een eneste Gud og Naturens Love. Han forbyder Viin og alleslags Udsvævelser; ligesom og Rigdom, Told og Afgifter, Tiender allene undtagen. Han skal være en svoren Fiende af Christne og Jøder, og man frygter for, at han, i Løbet af sine Erobringer, ogsaa vil hiemsøge Europæerne. Han staaer i Spidsen for en talløs Armee, men Soldaterne ere kun bevæbnede med Piker. Paa deres Faner staae de Ord a Gud alene er den eneste Gud. - Muselmændene troe, at han er den i Alkoranen bebudede Profet. De Christne holde ham for Antichristen, og Jøderne troe ganske vist, at han er Messias's Forløber. Andre, som ville vide det bedre, forsikre endog, at Abd=El=Onhab er en fransk Exjesuit.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Et spansk Skib, bestemt til Hamborg med 33,000 Huder, har med sine 2 Kanoner slaaet en engelsk Kaper paa 6 Kanoner fra sig.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
De franske Kapere have taget næsten alle de engelske Skibe, som kom tilbage fra Øen Trinidad. En eneste Kaper har taget 9 Stkr. af dem.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Den Kaper af Nizza, som fik Æres-Enterbilen, af Førstekonsulen, har for sine 2de engelske Priser været buden 2 Millioner Fr., uden at ville sælge dem. Montvert, den ældste af de nulevende franske Generaler er død i Sens 81 Aar gl. Han havde været med i 15 Feldtslage, 2 Søeslag, 7 Beleiringer, 3 Bestormelser o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Konstantinopel, 20 Septembr. Porten saaer nu een Jospost efter den anden fra Egypten.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Den sidste har medbragt den høistubehagelige Tidende, at Beyerne og Arnaulerne nu ogsaa have indtaget Søestaden Alexandrien, følgelig er hele Egypten tabt igien. Reis-Effendi har givet de fremmede Gesand. ter her at forstaae, at dette store Forliis udentvivl var at tilskrive en Jndvirkning udenfra.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Stokholm, 14 Octobr. Tolden paa indse rende fremmed Korn er paa ny mærkelig bleven forhøiet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Efter en lang, kold og vindig Tørke, hvorved Sæden har liidt meget, faldt igaar den første Snee, og i Nat frøs det stærkt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
J Ostgotland er død en Bonde i en Alder af 103 Aar. Han efterlader sig 8 Børnebørnsbørn.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Blandede Efterretninger. Da Gustav den 3die i Aaret 1788 vilde uden Kanoner indtage Frederikshamms Fæstning, havde en det Jndfald: Nu seer jeg Forskiellen imellem den spanske og svenske Donqvichotte. Den første tog Møller for Fæstninger, den sidste tager Fæstninger for Møller. v.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
En bedre Opdragelse er det bedste Middel mod for megen Brændeviinsdrikhar en Bonde i Sverrig, ved Navn Uhl Person, sagt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
J de sidste 10 Aar har man i Sverrig maattet forskrive Korn udenlands fra for 8 Millioner Rigsdaler.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Danmark har endnu ingen Pommologie eller Frugtlære. Man veed ikke, hvilke Frugttræer der dyrkes i Landet, hvilke der især fortiente det, og hvorledes enhver forskiellig Sort bedst dyrkes og bedste anvendes. - Assessor Rafn har i flere Aar arbeidet paa et Værk for at afhielpe denne Mangel. Han anmoder derfor alle Frugtelskere, som ere i Besiddelse af store Frugtfortiments eller enkelte sieldnere Sorter, og eie gode pomologiske Værker, hvorefter Frugterne kunde bestemmes, at give ham Underretning om de Frugter, de eie, eller at meddele ham egne udførlige og nøiagtige Beskrivelser over nye eller sieldnere Frugter. Til Udgangen af Aaret 1803 kan han benytte saadanne Bidrag.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Den afdøde Kammersekretær O. H. Wolsvar Forfatter til det Skrivt, som udkom 1792, om Frankrigs Revolution forudseet i Johannis Aabenbaring.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
J Minerva findes følgende besynderlige Avertissement af en fransk Avis: En Person, der er 25 Aar gammel og har tient tre Aar som Second=Lieutenant ved 3die Bataillon fra Aube=Departementet, Moder til tre Børn i een Barselseng og som leve alle 3, befinder sig i yderste Armod og anbefaler sig til følende Hierter for at skaffe hende nogle Ressourcer at leve af, være sig i Penge eller paa andre Maader, som de troe passelige. Man henvender sig hos Borger Leroy, Viinhandler i Rousseletgaden tæt ved Kasernen i Forstaden St. Germain i fierde Etage i Baghuset.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Wersel har nu begyndt et periodisk Blad, som kaldes: nyeste Skilderie af Kiøbenhavn. Det deraf udkomne Nummer debuterer med at angribe. Minerva er fuld af Rynker. Danske Tilskuer seer skarpt, naar den finder det tienligt. J ris og Hebe ere salmede Gudinder som Omslaget. Politievennen giør kun den Nytte, at Skarn, agere kunne blive Forfattere gratis. Dagen er et Flors=Blad, som ligner en Vandhi. Tidens Skilderie staaer med den ene Fod i Graven. En blot til Lyst skrives ei blot til Lyst. Den almeennyttige Samler ligner en Pengepuger. Lærde Efterretninger have en ubeskeden Titel. Adresse-Aviserne ere omtrent som Asparges. Borgeren og Politiet har en urimelig Titel
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Indenlandske Efterretninger. Hesingøer. Fra den 14 til 24 Orth. ert 254 Skibe clarerede i Sundet, den 18de afmarscherede den her inqvarterte Bataillon Marinere til Kiøbenhavn og samme Aften ankom i Garnison Hs. Majestæt Kongens Regiment. J Gaar Morges passerte den danske FregaJriis fra Middelhavet til Kiøbenhavn. De engelske Krigskibe ere her endnu for contrair Vind. -
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Det asiatiske Kompagnie har offentlig modsagt det i franske Blade og den hamborgske Korrespondent nyligen udspredte Rygte, at det engelske ostindiske Kompagme skulle have solgt til det danske ostindiske Værer for 150 Millioner, til at inføres i Frankerig - som aldeles ugrundet og falskt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Agerbyrtningen paa Amager vinder nu ogsaa en Forbedring ved Fælledskabet Ophævelse. J tydske At viser siges, at Jordbyrkningens nuværende Flot i Dannemart er ene og allene en Følge af denne den danske Regierings Foranstaltning.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
J Nyrups Stildring af Tilstanden i Danne mart og Norge findes indrykket følgende Brev fra Kong Friderik den 2den til Borgmester, Raadmænd og menige Borgere i Aalborg, a Vor Gunst tilforn. Vider, at som Jetader give tilkiende, at de Bøsseskytter, som ligge der i Borgerleie, ikke ville lade dem nøie med det Mad og Øl om Dagen som sædvanligt været haver, men hver Person begiærer 3 Maaltider Mad og 16 Potter Øl om Dagen; thi bede vi Eder, og ville at J retter Eder efter at underholde fornævnte Bøssestiøtter hver til 2 Maaltid Mad og 6 Potter Øl om Dagen, hvormed Vi ville, at de dennem skulle lade nøie Den 21 Dag i November 15661. Paa de Tider var Daglønnen i Aalborg saaledes fastsatt: En Muurmester 4 Stilling og Kost. En god Tømmermand ligesaa. En Kaltslaaer 5 Hold og Kost En Arbeidskarl 4 Hvid og Kost. En Hattelsemand 2 Sk. og frie Kost. En Slagter for et Nød at slagte og salte 4 Hvid Jtem for et Svin at flagte og salte 1 St. Borgmester og Raad skulde have for hvert Eiendomsbrev, at besegte med Stadens Jndsegl, en Tønde godt Rostokker Øl, eller saa mange Pendinger som den gialdt Byeskriveren fangede aarlig til Løn af Byen 30 Mart. Jtem fangede han for hver Stattebog han gjorde og skrev for Byen, Pendinge til et Par Stot. J tem til Skriverpenge af enhver, som blev Borger, 1 Stl.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Aalborg, den 1 November. I Kiøbenhavnske lærde Efterretninger for Aar 1803 No. 39 hvor Maanedsskriftet, Ei blot til Lyst af Hr. Assessor Høst, resenseres, anføres S. 612 af ommeldte Maanedsskrift: Det er ligesom med Geheimeraad Stampe hos os, der, uagtet han var Statsminister, skal være vedbleven at trække sin Gage som Conrector i Aalborg. Dette er urigtig. Stampe, blev Conrector i Aalborg 1733 og da han for at reise udenlands forlod dette Embede 1737, blev min Broden Mag. G. F. Thestrup, som kom i hans Sted, forbunden til at give ham aarlig 100 Rd. af Embedets Jndkomster, hvilket vedvarede til 1748 da Stampe var bleven General Auditeur, og siden har han aldeles intet nydt af Aalborg Skoles Conrectorat.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Denne Bekiendtgiørelse troer jeg at skyldes Geheimeraad Stampes Minde, og ønsker derfor at den maae vorde inført i de Jydske Efterretninger. Thestrup, Conrector i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Avertissements. At det har behaget Forsynet den 29de d. M. ved en stille og sagte Død at bortkalde vores elskelige Datter, Oline Aagaard i hendes Alders 11 Aar og 1 Maaneder bliver herved for fraværende Slægt og Venner betiendtgjort. Aalborg den 31 October 1803. C. Aargaard.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Af Karl Valentin Veillodters Morgen und Abend Geheten udkommer paa Undertegnedes Forlag med det første en dansk Oversættelse. Aalborg den 31 October 1803. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
De som ønste deres Børn forberedede til Confirmantion til Paaskee 1804, ville behage at melde sig hos mig desangaaende alle Formiddage i denne Uge. A. L. Mørch.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Udi Commission er mig sendt til Forhandling nogle saakaldede besvarende Kakkelovne, bestaaende af 7 og 5 Rører hver, efter indgivne Børstning som paa Forlangende skal blive foreviist, skal der ved disse Kakkelovne spares de 3 Parter Brend eller Tørv, foruden og den Fordeel, at de brænder lige godt med alle Slags Vinde, og Soden der samles i Rørerne bliver til Pulver. Ved det at Røgen og Varmen stal omkring 5 a 2 Gange, nødes Varmen til at udvide sig i Værelset. Jngen Jld kan gaae i Ovnen, da Luen lader sig ei bukke ned efter, og derfor er brandfrie. Aalborg den 30 October 1803. Søren Hvidberg. N. P. Hvor en god Maltetoe, som skal Kalve ved Udgang denne Maaned, straxsen er at faae til Kiøbs, anviser Bogtrytteriet.