JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 693, a vista 616. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 26 1/2 Rbdlr. Spec. 630. - Specier solgtes til 37 a 38 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 92 a 93 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 78 a 79. Norske Sedler 20. Svenske Sedler 8 Mk. 4 s. a 8 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Studios. Theolog. Gamle Nordens Guder, paa Maskerade i Leipzig d. 16 Febr. 1816. En gothisk Throne kneiste i Concertsalen. Balsalen aabnede sig; Man hørte fra den en Farakteristisk Marsch, og da Masketoget fremtraadte for Thronen faldt Concertsalens Orchester ind. Først fremkom Gadernes Sendebud Hermod med sit Spyd, dernæst, efter et Fortrav af Dværge, Odin og Frigaar med de øvrige Guder. Den hele Gudeverden bevægede sig langsomt i trende Omgange fra og til Thronen, hvor da Odin og Frigaa toge Plads, medens de øvrige dannede en malerisk Gruppe omkring dem. Nærmest ved Thronen stode Dag og Nat, Brage og Jdunna (Digtekunst og Udødelighed), Thor og Freya (Vrede og Kjærlighed, Tyr og Forsete (Krig og Fred), Hermod og Heimdall (Gudernes Vægter) med sit Basun-Horn. Til dem sluttede sig Freyr og Niord) med Mode og Magne, Alfer og Norner, samt Loke og Hel. Einherierne (Valhalls Helte, som harniskede Krigere, og Valkyrierne (Slagets Gudinder) blomstrende rosenrøde Skjoldmøer med Hjelm og Spyd, fulgte paa hine Guder. Yderst ved den ene Side stod Jætten Hrumsom Jsverdenens, og paa den anden Surtur som Jldverdenens Symbol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Nu begyndtes der en let Dands af Alfer (ein Elfenreigen), hvorpaa de Masker, der stode nærmere ved Thronen, udførte en alvorligere Dands. med Nornerne. Einheriers og Valkyriers Vaabendands sluttede sig dertil. Derefter fremtraadte Tyr i Kredsen med hævet Stridsøre, og flere Guder deltoge dandsende i den krigerske Larm. Under Paukers og Trompeters Klang fremtraadte Thor, væbnet med Tordenhammeren, Miølner, og Thrym med sin Kølle, mod hinanden, til en drabelig Tvekamp. Thor syntes at ville bibringe Jætten et dødeligt Drag, da 1) Sol og Jord har Originalen i Parenthes. Odin betegner snart hele Himmelens og snart især Solens øverste Guddom i de eddiske Myther. .... Overs. 2) Freyr er ellers Solen, hans Søster Freia Maanen, og Niord deres Fader, Havet. Overs. 3) J min Original staaer der Throm, men det bør snarere være Hryn, skjøndt Navnet ikke her gjør noget til Sagen. Hrym er Rimthusser nes eller Frostsætternes Anfører i den sidste Kamp; Thym blev dræbt af den maskerede Thor, efter Eddas og Kjæmpevisernes bekiendte Sange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Overs. Forsere traadte forsonende mellem dem, og Fredsslutningen betegnedes ved dertil passende Dands og Musik. Dernæst saae man Valkyrierne indføre de faldne Heltes Sjæle i Valhall 4). Den imøde chasserte Brage med sin Harve og Jdunna med Udødelighedens Æbler *), tillige med Thor og Freia. Med sænkede Landser knællede *) Einherierne for Thronen, og drak Gudemiød af guld zirede Uroxehorn, rakte dem af Valkyrierne, da Surtur pludselig viste sig i Kredsen, og svingede sit flammende Sværd. Heimdall stødte i Hornet "), Odin og Frigaa forlode Thronen, og en almindelig Bestyrtelse henrev den hele Gudehær. Forgiæves grebe Krigerne til sine Landser og Thor til sin Hammer. - Asaslægtens Fabel verden syntes at være sin Undergang nær, da Rigets Alfaders (den sachsiske Konges) transparente Navnetræk viste sig i Thronens Fond, hvorved selv Surtur lod sit Flammesværd synke, og den hele vilde Stridstummel lagde sig. En yndig Musik lod sig høre, og Jdunna, Udødeligheds Giverinde, nedlagde knælende en Krands 1) ved Thronens Trin, hvorpaa alle Guderne udtrykte deres Ærbødighed ved en Hyldings dands i Polonoise=Takt, hvorefter hele Masketoget opløstes i Balsalen. Uddraget og oversat efter en noget udførligere Beretning i Gräters antiqvariske Tidende J dunna und Hermode (No. 15 for 1816.) ved Finn Magnusen. 4) Hvorledes gjorde de dette Sr. Denne Chasseren passer ligesaa lidet for Brage og Jdunna som for Thor og Freya. Gr. 6) Knælen passer ikke for Enherierne. 7) Dette skeer noget for sildigt, da Surtur alle Sr. rede er i Asa=Gudernes Kreds. 3) Snarere burde Jdunna pryde den Kongelige Krone med et gyldent Udødelighedsæble. Et saadant Rigsæble har nogen Betydning. Overs. Til Johan Ludvig Heiberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Kbhvn., 2 Jan. 1817. Tak, tusind Tak, gode Johan Ludvig, for dine Julespøg og Nytaarsløjer, man kunde godt behøve noget Saadant i disse Dage, og de have vist givet mangen En et Par muntre Timer; jeg troer heri at kunne svare for flere end mig selv. Men hvem er denne mig, som saaledes dutter mig? vil du udentvivl spørge, seende efter Underskriften, og her vil du finde et Navn, du maaskee aldrig har hørt nævne før. Dog dette faaer nu at være det Samme; thi kjender ikke du mig, kan jeg sige, som Arianke Grovsmeds til Gedske v. Bremenfeld, - forresten sans comparaison – saa kjender vor Herre mig." Jmidlertid troer jeg, at vi for nogle og tyve eller tredive Aar siden have kjendt hinanden lidt nærmere; og denne Tro grunder jeg - ja træk kun paa Smilebaandet. - paa en vis Lighed, jeg synes at have bemærket mellem dig og mig; men hvis du spørger, hvori denne skal bestaae, saa hør nu til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Indenlandske Efterretninger. Fra 22 Decbr. 1816 til 21 Decbr. 1816. var Antallet af de her i Staden Ægteviede, Fødte og Døde saaledes: Slots Menigheden: ægtev. 6 Par, fødte af Mandkjøn 11, af Qvindekjøn 12. Frue Sogn, ægtev. 76 Par, fødte af Mandk. 131, af Qvindek. 149, døde af Mandk. 113, af Qvindek. 99. Helliggeistes Sogn, ægtev. 63 Par, fødte af Mandkjøn III, af Qvindek. 113, døde af Mandk. 107, af Qvindek. 76. Trinitatis Sogn, ægtev. 247, fødte af Mandk. 239, af Qvindek. 221; døde af Mandk. 212, af Qvindek. 164. Holmens Sogn, ægtev. 197 Par, fødte af Mandk. 249, af Qvindek. 274, døde af Mandk. 189, af Qvindek. 162. St. Peders Sogn, ægtev. 56 Par, fødte af Mandk. 90, af Qvindek. 85, døde af Mandk. 58, af Qvindek. 71. Vor Frelsers Sogn, ægter. 53 Par; fødte af Mandk. 95, af Qvindek. 101, døde af Mandk. 79, af Qvindek. 72. Frederiks tydske Kirke, ægtev. 11 Par, fødte af Mandk. 7, af Qvindek. 5, døde af Mandk. 14, af Qvindek. II. Friderikshavns Slotskirke, ægtev. 7 Par, fødte af Mandk. 8, af Qvindek. 8, døde af Mandk. 7, af Qvindek. 2. Den Herre Zebaots Kirke, ægtev. 279 Par, fødte af Mandk. 284, af Qvindek. 275, døde af Mandk. 241, af Qvindek. 136. Fransk Reformeert: ægtev. 2 Par, fødte af Mandk. 5, af Qvindek. 4, døde af Mandk. 2, af Qvindek. Tydsk Reformeert: ægtev. 7 Par, fødte af Mandk. 12, af Qvindek. 14; døde af Mandk. 6, af Qvindek. 5. Helliggeistes Hospital, fødte af Mandk. 1, af Qvindek. 1, døde af Mandk. 9, af Qvindek. 27. Tugt-, Rasp- og Forbedr. Huset: fødte af Mandk. 2, af Qvindek. 3, døde af Mandk. 21, af Qvindek. 10. Det almindelige Hospital. ægtev. 1 Par, fødte af Mandk. 2; døde af Mandk. 230, af Qvindek. 186. (Desforuden ere af Fattige, udenfor Hospitalet døde, efter Fattigvæsenets Foranstaltning, jordede paa Hospitalets Kirkegaard: af Mandk. 121, af Qvindek. 98.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
St. Hanses Hospital og C. Rosets Stiftelse: døde af Qvindek. 3. Abel Cathrines Hospital, døde af Qvindek. 2. Fødsels- og Pleie=Stiftelsen, ægtev. I Par, fødte af Mandk. 514, af Qvindek. 470; døde af Mandk. 241, af Qvindek. 217. Den katolske Kirke, ægtev. 2 Par, fødte af Mandk. 11, af Qvindek. 9, døde af Mandk. 9, af Opdk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
5. Det mosaiske Troessamfund, ægtev. 8, fødte af Mandk. 49, af Qvindek. 46; døde af Mandk. 45, af Qvindek. 28. - Summa, ægteviede 1018 Par, fødte af Mandkjøn 1821, af Qvindekjøn 1790, tilsammen 3611, døde af Mandkjøn 1704, af Qvindekjøn 1369, tilsammen 3073. Altsaa ere 638 flere Fødte end Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
De Døde ere bortrykkede af følgende Sygdomme: Afsindighed (Raserie, urolige Tanker) 6, Alderdom 161, Barselseng 48, Betændelsesfeber, (Jnflamation) 22, Beenbrud, 4, Beenskade 6, Blodgang 1, Blodstyrtning 14, Brok 5, BrystKrampe (Asthma) 16, Brystsyge (Lungesyge) 523, Bylder 7, Druknede 38, Dræbt sig selv 14, Dræbt ved andre 1, Durkløb 36, Dødfødte 125, Falden til Døde 6, Feber (hidsig Feber, Forkjølelse, Flod feber 25, Flod (Saltflod, Fnat, Saar) 4, Forraadnelsesfeber 79, Forstoppelse (Obstruction) 8, Galdefeber 9, Gikt (Værk, tør Værk) 49, Guulsot (Leversyge) 7, Halsygdom 6, Hastig død 16, Hoste 5, Jndvortes Svaghed 39, Kighoste 31, Kirtelsvaghed 25, Koldbrand 9, Koldfeber 2, Krampe 161, Kræft 11, Langvarig Svaghed 8, Mave pine (Kolik) 3, Meslinger 2, Miltsyge 2, Moer syge 4, Nervefeber 84, Nervesygdom 48, Nyefødte 40, Orm 14, Rosenfeber 15, Skarlagensfeber 33, Skjørbug 3, Skolkopper 1, Slag (Krampeslag) 434, Slagflod (Apoplexie) 63, Slimfeber 10, Steen 8, Stikflod 2, Sting (Pleuris, Sidesting, Hold) 6, Svindsot (Tæring, tærende Syge) 328, Trødske 45, Tænder 104, Ulykkelig Hændelse 27, Vattersot 169, Venerisk Sygdom 15, Uangivne Svagheder 105.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Mariboe, den 6te Januari. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte December Maaned, følgende: En Tønde Hvede 30 Rd. En Tønde Rug 18 Rd. En Tønde Byg 13 Rd. En Tønde Havre 7 Rd. En Tønde hvide Ærter, 18 Rd. En Tønde graae Ærter 16 Rd. En Tønde Kartofler 5 Rd. Et Pund røget Flæsk 3 Mk. Et Pund fersk Flæsk 2 Mk. Et Pund Kjød 1 Mk. 4 s. Et Pund Smør 6 Mk. Et Pund Ost 16 s. Et Pund Talg 1 Rd. Et Slagtenød 65 a 70 Rd. Et Sviin 40 a 50 Rd. Et Faar 10 Rd. - Alt i Rbd. N. V. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
J afvigte Kirkeaar er i Nakskov Menighed ægteviede 18 Par. Fødde af Mandkjøn 39, af Qvindekjøn 30, dertil Uægte 10, ialt 79. Døde af Mandkjøn 20, Qvindekjøn, 14, ialt 34. Af de Døde er 2 Udensogns og altsaa er af Sognet ikkuns døde 32. Altsaa 47 flere Fødde end Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Af de i Aaret Fødde ere 5 døde, hvoriblandt 3 hvis Hjemmedaab ikke blev confirmeret. Jblandt de Døde er en af 88 Aars Alder. (S. Bl.) Viborg. Fra den skjønne, klare og med Frost ledsaget Juledag af, have vi daglig havt afvexlende Veir med stærk Storm i 2 Aftener af Sydvest og meget stærk Regn derefter. Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Aalborg. Udi afvigte Aar 1816 ere her i Byen, Ægteviede 66 Par, fødte af Mandkjøn 100 og af Qvindekjøn 114, tilsammen af begge Kjøn 214, hvoriblandt 1 Par Tvillinger og 28 Uægte. Døde af Mandkjøn 74 og af Qvindetion 63, tilsammen af begge Kjøn 127, hvoriblandt 7 Dødfødte. Altsaa ere 87 flere fødte end døde. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Den nuværende Konge af Hayti, Christoph, har tilhørt som Slave, en paa St. Thomas endnu levende Enke, og hans Søster, ved Navn Sara, som nu lever paa St. Domingo, og i den Haytiske Hof=Calender kaldes H. K. H. vor Søster Prindfesse Sara, har ligeledes tilhørt en Planter paa St. Thomas som Slavinde. Enken har adskillige Gange faaet Brev fra den sorte Konge, hvori han beder hende at komme til ham og modtage Beviser, paa hans Erkjendtlighed. Men hun har hver Gang afslaaet Tilbudet. Han har omsider bedet hende om at sende hendes Søn derover, for at vise sig taknemmeligen imod ham. Den samme Enke boede paa St. Domingo, den Gang Urolighederne herskede der. Christoph fører en Pragt, der overgaaer al Forestilling, og de tre Gesandter, han for en rum Tid siden havde sendt til London, gjorde stor Opsigt ved deres ualmindeligt glimrende Uniform og kostbart broderede Skabrækker. Men al denne udvortes Glimmer uagtet, skal Elendigheden paa St. Domingo være stor, da den der herskende Frihedsaand kun ilde egner sig for et Land, hvis hele Jndkomst bestaaer af Frugter, som kun Slaverie kan frembringe. De indfødte Fri negre gide ikke bestille noget, og de andre Negere, der nu lønnes som Dagleiere, holde mere af deres Magelighed end Daglønnen. Af denne Aarsag frembringer Øen langt fra ikke meere nu saa meget som før Revolutionen, og det er ene de der bøe satte franske, spanske og andre europæiske Kjøbmænd, der holde noget Liv i den hivende Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Kjøbenhavns Børs d. 10 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 605, a vista 615. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 26 1/2 Rbdlr. Spec. 630. - Specier solgtes til 384 a 38 1/2 Rbm., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 92 a 93 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 78 a 79. Norske Sedler 20 a 20 1/2. Svenske Sedler. 8 Mk. 4 s. a 8 Mk. 8 s. - Disconto 10 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Blandede Efterretninger. Den 17de Decbr. sidstleden blev den mod adskillige norske Officerer i Anledning af Feldttoget 1814, anlagte Overkrigscommissions=Sag paadømt i Norges Høiesteret, og saaledes blev kjendt forRet: Generallieuten. Frederik Gottschalck Haxthausen, Major Ole Schrøder og Capitain Christian Frederik Gruner bør for Krigsfiscalens Tiltale i denne Sag frie at være. Generallieutenant Bernhard Ditlef Staffeldt bør at straffes paa Livet, og Oberstlieutenant Niels Christian Hals paa Liv og Ære. Bernhard Ditlef Staffeldt og Niels Christian Hals bør, hver for sit Vedkommende, at udrede alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger. De i første Jnstants og ved Høiesteret beskikkede Krigsfiscaler, Stiftsoverrets=Assessor Rolls, og Overauditeur, Høiesteretsadvocat Sems dem Tilkommende billiges, den Førstes med 400 og den Sidstes med 100 Specier, hvoraf B. D. Staffeldt udreder 350 Specier, N. C. Hals 150 Specier, og Statscassen 500 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Det store Lod i det Berlinske Lotterie er blevet vundet af en Skrædermester, en Skrædersvend, en Kjøbmandsbetjent og en Børstenbinderspend. De tre Første havde taget et heelt Lod, hvoraf Skrædermesteren det halve; men da det faldt ham for bekosteligt, saa solgte han 1/4 Lod til en Børstenbindersvend. Denne sidste har skjænket hver af sine fattige Paarørende 100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Fra Algiersk Fangenskab hjemventes nu to Schweizere, der 1809 blev tagne til Fanger af Spanierne og landsatte i Fez, hvorfra de flygtede, og kom i Algierernes Hænder. Da Deyen sendte de sædvanlige Foræringer til Storherren, og deriblandt 12 Løver og 2 Tigere, blev det hine Schweizere paalagt, at fore dem, hvilket de og med Livsfare lykkeligen fuldførte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
J det 3die Bind af: Schicksale eines Schweizers während einer Reise nach Jerusalem und dem Libanon, 1815, erfares, at han i Aaret 1813, paa det vidtløftige Bjerg Libanon, der fordum var saa berømt for sine mange Cedere, i hele 6 Dages Reisen ikke stødte paa nogen Cederskov, og kun i Nærheden af Bscharrai traf en liden Skov af disse Træer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Spørgsmaal. Man tager sig her den Frihed at spørge: Hvorfor Tirsdagsabonnenterne i det Kgl. Skuespilhuus endnu ikke have havt det nye Stykke Deodata, da det dog allerede fire Gange har været givet, og tredie Gang uden Abonnement? - Spørgeren indseer ikke, hvorfor Abonnenterne skulde binde sig til bestemte Aftener og betale deres Abonnement ved Auction saa dyrt, naar de tikke skulle kunne nyde den Fordeel, at faae de nye Stykker at see, som, efter Touren, tilfalder dem, og som nogenlunde kunne bøde paa de gamle, stundom meget maadelige, Stykker, som de saa ideligen ere nødsagede til at see.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Jndenlandske Efterretninger. Følgende er den fra Kjøbenhavns Politiekammer udgivne Fortegnelse over Langenes Jnteressentere og Mestere, samt Svende og Drenge i Hovedstaden ved forrige Aars Slutning: Jnteress. og Svende. Drenge. Mestere. Bagere . . . . Barberere. Blytækkere . . Bogbindere . . . . Brændeviinsbrændere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Bundtmagere . . Bødkere . . . . Dreiere . . . Dügmagere. (a parte Arbeidere 1816. Feldbereder. Færgemænd . . . Garvere. 34. Gjortler. . Glarmestere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Grov- og Kleinsmede Guldsmede. 101. Handskemagere. Hattemagere. Hjulmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Hørkræmmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Jsen= og Urtekræmmere (NB. Disse udgjøre nu hver for sig et Laug og have Urtekræmmerne 124 Jnt. 66 Sv. 102 D. Jsen kræmmerne 24 Jnt. 12 Sv. 27 D.) Kandestøbere . . . 4. Knapmagere. . . Kobbersmede 31. Lygtemager . . 29. Malere. . . . . 6. Jnteresse og Svende. Drenge Mestere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Muurmestere, Gibsere og Steenhuggere. Møllere Naalemagere. Nagelsmede. . . Peruquemagere. Posementmagere. Pram= og Steenførere. Reebslagere. Remmesnidere og Sadelmagere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Seil-Flag- og Compasmagere
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Silke Ulden- og Lærredskræmmere. . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Silkevævere. (aparte Arbeidere 1816. 10)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Skippere. Skoemagere. II. Skorsteensfeiere. Skrædere . . . Slagtere . . . . Snedkere . . . . Stolemagere. Sverdfegere . . . . Tobakspindere, de privilegerede Fabriker iberegnet (a parte Arbeidere 1816. 489) Tømmermestere. 36.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Tøimagere. ( parte Arbeidere 1816. 341)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Uhrmagere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Viinhandlere og Fasbindere 49. Vognmænd .... Vævere . . . . . Det hele Antal af Jnteressentere og Mestere, samt Svende og Drenge udgjør . Hertil lægges endnu de anførte a parte Arbeidere hos Fabriqueurerne. 1898. og de faste Folk eller Karle, som bruges ved de for nærværende Tid her i Staden i Drivt værende 59 Bryggerier . . . . . . 2 Talt 107.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Af en sammenlignende antentisk Tabel over Laugenes Jnteressentere i Aarene 1727, 1771 1816 og 1816 sees, hvorledes disse i en Række af henved et Aarhundrede have aftaget og tiltaget. Resultatet deraf leder til adskillige interessante Betragtninger. De Laugsinteressentere, hvis Tal i dette Tidsrum tiltog, ere: Bagere, som voxte fra 47 til 53, Barberere fra 20 til 24, Bogbindere fra 11 til 38 (i Aaret 1815 derimod 48), Brændeviinsbrændere fra 200 til 304 (1743. endog 328), Bødkere fra 30 til 49, Dreiere fra 9 til 16, Dugmagere fra 16 til 32, Garvere fra 25 til 34, Glarmestere fra 12 til 31, Grov- og Kleinsmede fra 97 til 128, Guldsmede fra 30 til 101, Handskemagere fra 15 til 18, Hattemagere fra 11 til 22, Urtekræmmere (Jsenkræmmere, som tilforn udgjorde et Laug med Urtekræmmerne, vare, tilligemed disse, 1772 kun 47, men nu, da de ere skilte derfra, ere Urtekr. voxne til 124, og Jsenkr. til 24), Kobbersmede fra 11 til 31, Lygtemagere fra 7 til 29, Malere fra 28 til 64, Muurmestere, Gibsere og Steenhuggere fra 17 til 42, Møllere fra 24 til 26, Naalemagere, af hvilke der 1743 ingen gaves her, fra 8 til 14 Nagelsmede, af hvilke der heller ingen gaves den Gang, fra 11 til 30; Rebslagere fra 12 til 19, Remmesnidere fra 20 til 38, Seil, Flag- og Compasmagere fra 6 til 10; Silke-, Ulden- og Lærredskræmmere fra 42 til 132; Skippere fra 184 til 956, Skoemagere fra 130 til 445, Skrædere fra 145 til 358, Slagtere fra 32 til 90, Snedkere fra 46 til 294, Stolemagere fra 10 til 31, Tobakspindere (de privilegerede Fabriker iberegnede) fra 18 til 36 (men 1771 fandtes her 39), Tømmermestere fra 27 til 36, Tøimagere fra 23 til 27 (i Aaret 1727 fandtes her ingen), Uhrmagere fra 20 til 28, Viinhandlere og Fas bindere fra 39 til 49 (1771 fandtes her 59).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Skrædermesternes Tal er fra 1760 til 1816 voxet fra 252 til 368, men her finder, i Henseende til Svendenes og Drengenes Tal, samme Forhold Sted; thi 1760 holdt 252 Mestere 259 Svende, og 139 Drenge, medens nu 368 Mestere kun holde 245 Svende og 70 Drenge. - Af alle Professionister have Snedkerne forfleret sig meest, men aabenbart deels fordi under Krigen, og i Speculationstiden Luxus med Møbler blev drevet til stor derlighed; deels fordi vor Cours Slethed gjorde det fordeelagtigt for Udlændinger, at lade komme Møbler herfra; hvortil endnu kommer at denne Profession er i nyere Tider bragt til stor Fuldkommenhed hos os. Sværdfegerhaandværket maatte synke, jo mere det kom ud af Brug at gaae med Kaarde. Viinhandlere rigtigere, som de tilforn hedte, Viintappere, da Vinen virkeligen udtappes i deres Kieldere, have som en Følge af Krigen aftaget meget. 1760 talte man 52 med 16 Svende og 60 Drenge, medens man nu kun tæller 49 med 18 Svende og 22 Drenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Uagtet det synes som Laugsinteressenternes Tal, i det Hele, er voxet saa betydeligen i nyere Tider, saa er det dog, paa enkelte Undtagelser nær, skun egentligen Mesternes Tal, der saaledes har forøget sig, men seer man hen til Arbeidernes Tal, saa er Forøgelsen, forholdsviis til Stadens tiltagne Befolkning, ikke meget stor. Men dette var en naturlig Følge af Frimesterskab &c. hvorved det blev lettere for saa Mange at nedsætte sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Ved at gjennemgaae Listerne finder man, at de Fag, som Folk vare meest tilbøielige at ansætte deres Børn til i de sidste Aar, ere til Bødkere (95 Drenge, Grov- og Kleinsmede (79), Guldsmede (69). Jsen= og Urtekræmmere (129), Malere (56), Remmesnidere og Sadelmagere (64), Silke-, Ulden og Lærredskræmmere (107), Skomagere (358) Snedkere (359). Disse faa Exempler vise tydeligen, at man i vore Dage helst søger de letteste Fag; 1760 fandtes her 158 Drenge i Grov- og Kleinsmedelære, altsaa omtrent dobbelt saa mange som nu. Af Skræderdrenge havdes den Gang 139, nu derimod kun 70, skjønt der er 1/2 Deel flere Mestere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
J Hertugdømmet Slesvig ere i forrige Aar 7760 fødte, 6520 døde og 2331 ægteviede. Hertugdømmet Holsteen ere 10,550 fødte, 5961.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
døde og 2984 ægteviede; i begge Hertugdømmer altsaa 6838 flere fødte end døde; iblandt de Sidste vare 39 Selvmordere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Mariboe den 9de Januari. J afvigte Aar er her udi Sognet ægteviede 14 Par. Fødde Drengebørn 18, Pigebørn 10, ialt 28. Deraf 4 Uægte og 2 Dødfødde. Døde af Mandkjøn 14, af Qvindekjøn 3, ialt 17. Altsaa 11 flere fødde end døde. Blandt de Døde vare 5 under 10 Aar. - Høi Alder have opnaaet: En 76 Aar. En 77 Aar. En 81 Aar. - Ved ulykkelige Hændelser omkomne: Een druknet. En faldet ned af et Høestænge, og slaaet sig saaledes, at han døde 3 Dage efter. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
J Jversens Avis af 10 Jan. d. A. læses følgende: Som her har været fortalt af Reisende, skal 3 Mile fra Hobroe ved Randers Dragonere være fanget en Røver, som havde bygt sig en Hulle, hvori han fandtes tilligemed sin Kone, 3 Børn, en Koe og 5 Faar. Han skal have boet der i halvandet Aar, og levet af at bestiele de omliggende Bønder. Man havde Møie med at finde Døren til Hulen, som blev bevogtet af 2 store Bulbidere, hvoraf Dragonerne maatte dræbe den ene der vedblev at forsvare Hulens Indgang. Førend de kom ind i Hullen, maatte de passere en dyb Kule hvori de faldt til Halsen. Røveren havde en lang Kniv, og ønskede blot at have havt 2 Minuters Tid. Han laae nøgen i Sengen, da det var om Natten de tog ham. Han blev bragt til Rensborg, hvorfra han skal være undløben. Er Tildragelsen sand? saa sees den vel snart bekræftet i een af de jydske Aviser.