JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1769-12-11
Paa den Kongel. Danske Skueplads bliver Fredagen den 15de Decbr. præcise Kl. 5 opført: Stedmoderen, en Original Como die i 5 Acter af Mr. Wandall, og Balletten: De tappre Hyrde kaldet, componeret af Balletmesteren Mr. Gambuzi. Comoedien, Stedmoderen, udi 5 Acter, et nyt Origina, I Stykke af P. T. Wandall, som paa Fredag den 15de Decbr. vorder opført, har forladt Pressen og faaes til Kiøbs hos Brødre, ne Berling i Pilestrædet, for 1 Mk. uindbunden og 20 sk. hæfte, Hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller er trykt og forlagt: N. Ciceroms Cato Major vel de Senectute, ad T. Pompomum Atte cum. - Ex optimis Recensionihuus in usum juventutis Scholtce edidit. Compendiarias variormin ac suas notas, stellula distiHas, subjecit.: Argumentum initio, summariam dispositioner Marg ni adscripsit, necenon Versionen Danicam subjunkit Larentins Sahl, Conrect. Schol. Metrop. Efter den latinske Text søger : M. C. Cicerons Cato den ældre, eller om Alderdomme, til T. P. Attik efter den latinske Text i det Danske Sprog af versat. Oversættelsen er, ligesom Texten, forsynet med sit for gaaende Jndhold og Marginal-Disposition over Afhandlingen Skriftet er saaledes, som Titelen melder, indrettet i sær til de studerende Ungdoms Nytte. Det sælges hos Forlæggeren i Fridrichsberggaden og paa alle Stadens Boglader, for 1 Mk. 8 S. paa Tryk=Papiir og 2 Mk. paa fiint Papiir.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Algier, den 21de October. To af vore Capere have den 15de huj. bid opbragte Coffardie=Skibet Princessen kaldet, af Altona, ført af Frank Dieterich Glashoff. Besætningen bestod af 11 Mand. Det var tilladdet i Hamburg, af Cadix bestemt, med 300 Kister Sleslerret, Speylglas, et Parti Vox og VoxLys, Bly a., og blev den 22de Sept. ved Cap Vineenaf bemelte Capere erobret.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Neapolis, den 1ste November. Kongen har ved Portici ladet opbygge et Fort, for derved at forestille en Lyst=Beleyring, til Hs. Msts, egen sær Underretning; denne Belerings Operationer toge deres Begyndelse den 16de Oct. sidstl., hvorved man forestilte Byens Pompejæ Indtagelse ved Lucium Sylla, i Roms 665 Aar, og efterlignede alle de Begivenheder, som Krigs=Reglerne derved kunde komme afsted, allene med Forandring af nogle Indretninger efter det nu værende Krigskunstens Systema, imod de gamles. Den Romerske Armee bestod af et Corps K. Grenadierer, af den fornemmeste Adel, som Kongen commanderede, af 34 Cadetter af Artillerie=Brigaden, og 420 Soldater deelte i 7 Regimenter, hver paa 60 Mand, af 2 andre Regimenter, bestaaende af de K. Kammer=Betiente, af 120 Artillerie=Soldater til Tieneste ved Batterierne og 40 Matroser til at angribe Broen. Denne ganske Armee blev commanderet af Brigadier Ricei. Den fiendtlige Garnison bestod af 400 Mand. Armeens Artillerie bestod i 18 Kanoner og 4 Mørsere; og Fortets i 20 Kanoner. Armeen camperede langs med Floden, tvert over for Fortet, og angreb strax Broen, som den bemægtigede sig; men da Generalen vilde indtage nogle Redouter, blev han overfaldet af den fiendtlige Armee, og maatte med Tab rykke tilbage. Den 7de, efter mange hidsige Skiærmydsler, tvang de Rommere Fienden til at retirere ind i Fæstningen, og camperede nu under samme. Den 18de optoge Jngenieurerne Planen til Attaquen; man aabnede en Løbegrav, om Aftenen var man allerede vidt kommen med Arbeydet, uagtet bestandig Jld fra Fortet, og adskillige Udfald fra de Belerede, i hvilke de bleve drevne tilbage. Den 19de blev gjort Breche, og da en Mine, som man lod spille, havde gjort Aabningen stor nok, lod man løbe Storm. Derpaa capitulerede Gouverneuren, Pladsen gaf sig, og Garnisonen marcherede ud med Honneurs. Seyeren blev celebreret ved et Bal, som blev givet i Romernes Leyer for den ganske Adel, som var dertil indbudet. Den 9de Nov. Fra det K. Secretariat er gaaet en Skrivelse til Marchese Cavalcanta, af følgende væsentlige Jndhold: "Da Kæyserinden af Rusland sender en talrig Escadre ind i Middelhavet, hvilken formodentlig er bestemt til Øerne i Archipelago, og der skal bruges mod Tyrken i den Krig, som hun med den Ottomanniske Port er indvikler, i, og det kunde hende sig, at samme af Nød enten ganske, eller tildeels maatte løbe ind i en eller anden Søehavn i Hs. Msts. Riger; saa er Hs. Msts. Villie, at i saa Fald maae samme i ingen Maade begegnes fiendtlig; men mere end 3 Skibe skal ikke tilstædes af gangen i nogen af Hs. Msts. Havn. Levnetsmidler skal man lade dem saae paa Forlangende mod billig og contant Betaling, men ikke meere end for en Maaned, og ingenlunde Krigsgeraad. Denne K. Beslutning, som er bekiendtgjort Krigs= og Søe=Departementerne, for at føye de fornødne Anstalter til sammes videre Jagttagelse, skulde ogsaa tilstilles Eders Herlighed, til Jagttagelse ved Kammeret, og hvad som staaer under Deres Opsigt. Palladset, den 29de Oct. 1769.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Rom, den 8de November. Man veed nu at Pavens offentlige Indtog, som nu er fastsat til den 26de hujus, har kuns været udsat for at vente paa Svar paa et Brev, som Paven havde tilskrevet Kongen af Spanien i Anledning af den forhen ommeldte ÆrePort. Kongen har tilskrevet Hoffet til Neapolis, at lade oprette og pynte denne Ære=Port, som sædvanlig, men uden den brugelige Jnscription. Nogle Jndbyggere fra Landet Montenero, som ere ankomne til Ancona, have erklæret, at de vente Russiske Skibe, som skulde bringe Tropper i deres Land, for derigiennem at trænge ind i Stor sultanens Lande, og giøre Afbræk der. Cardinalen StatsSecretairen veed derfor ikke hvorledes at opføre sig mod disse Montenegriner. I Dag ere Ordres derom gangne ad Ancona, som endnu ere ubekiendte. - Paa Allehelgens Dag, da Aftensangen var berammet til 3 Slet Efterm., og de til at iklæde Hs. Hell. bestemte Prelater, ey heller endeel Cardinaler, vare endda ikke komne tilstæde, ville Paven ikke die efter dem, men sagde til Ceremoniemesteren, som bad ham bie: Det skal ikke falde os besværligt at iklæde os selv. han gik derpaa ind i Capellet, hvor der endda vare kuns 3de Cardinaler tilstæde. Denne Nøiagtighed af Paven skal maaskee ikke staae alle Deres Cardinaiske Høyheder an Dublin, den 14de Novbr.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Rapporteuren udi Underhuuset af dette Rige, indberettede der i Gaar det Udskuds Meening, som var nedsat til at undersøge, paa hvad Maade Land=Milicen af dette Rige kunne indrettes til beste Nytte til Landets Forsvar, hvilken blev oplæst, og af Underhuuset bifaldet, indeholdende: "Udskudets Meening er, 1) At en Milice, sammensat af Tropper og enkelte Compagnier, kunne lettere og med mindre Omkostninger disciplineres, end udi Regimenter. 2) At en saadan Milice dannet og disciplinerer i hver sin Provinde saa meget som behøves, kunne, naar Omstændighederne det til Rigets Sikkerhed og Forsvar udkrævede, sammenføyes til Provincial Regimenter. 3) Aten som ovenmelt dannet og disciplineret Milice til Stæders og store Byers Forsvar i sær, skulle ikke være pligtig til at rykke ud af samme, undtagen naar det til sammes Jndvaaneres Forsvar og Beskyttelse udfordres. 4) At man maatte udnævne en General over Milicen udi hver Province. 5) At naar man sammføyede Milicen til Regimenter, skulle den commanderes af Oberster som udnævnedes af hver Provinces Gouverneur eller Deputeret Gouverneut. 6) At da skulle og Major=Staben udnævnes af Capitainerne over disse Tropper og Compagnier. 7) Attil Adjutanter skulle tages et tilstrækkeligt Antal subalterne Officiers, saadanne som staae paa halv Gage, og at den skulle tillegges nogen Forøgelse. 8) At de behøvende Sergeanter og Corporaler tages af Jvaliderne eller af de reguliere Tropper." J Følge denne Beslutning og Vedtagelse, er da forordslet at forsatte den derom erforderlige Bill.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Genua, den 18de November. Her i Havnen ligger et Fransk Krigskib. Da nu et Engelsk Krigskib kom til, fordrede dette den sædvanlige Hilsen, men det Franske vegrede samme. Derudover ere begge Skibenes Capitainer vorden ueens, og ey endnu forligte, skiønt begge Nationers Consuler tragte at megle dem imellem. - Man formoder, at den Russiske Flode løber for det første ind i en Sardinisk Havn, og der forsyner sig med alt behøvende til sin Reyses Fortsættelse. Derhos erfares, at udi Cagliari, Hovedstaden i Sardinien, vorde Søefolk og Recruter samlede, dermed, som man dømmer, at forstærke Mandskabet paa de Russiske Skibe.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Paris, den 27de November. En Commission, som her er nedsat til at undersøge de Geistlige Ordeners Tilstand, arbeyder flittig i disse Forretninger; og gives her stor Formodning om, at om faa Aar skal alle saadanne Geistlige Samqvemme forvandles til duelige Sælskaber, satte paa en god Fod, til Statens Beste og Stifternes Absigters Opfyldelse. - Nogle Beretninger fra Rom, som love en nær for Haanden værende Forening imellem de Bourbonske Hoffer og den Pavelige Stoel, melde blant andet, at Paven skal have bragt det hos Jesuiter Generalen dertil, at han selv forlanger Je suiter=Societet ophævet og forvandlet til en blot Congregation. - Fra Corfica erfares, at Jntendanten og Første Præsidenten i det høye Raad paa Den, har den 10de huj. ladet protocollere adskillige Forordninger, Erklæringer og Patenter, angaaende Rettens Pleye der paa Øen hvoraf erfares, at i denne Henseende sættes Alting paa denne Øe paa samme Fod, som i Frankrige. Man taler om at sende visse Canadiske Familler, som for Tiden opholde sig hist og her i Bretagne, over til Corfica, og der at afstaae dem til Eiendom nogle udyrkede Jorder.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Mietau, den 27de November. Vores Hertug og Landsfader, som den 12te hujus ind traadde sin Alders 80de Aar, har, i Betragtning af saadan sin høye Alderdom, samt af sit ved sidste Svaghed meget svækkede Helbred, i disse Dage fattet det Forsæt, at afstaae Regieringen over disse Hertugdomme og Lande til sin Søn og Arveprints. Til den Ende lod Hs. Durchl. den 24de huj. Form. kalde de 4 Regierings= og Ober=Raader til sig og af sin egen Mund tilkiendegav dem dette sit Forsæt, samt med det samme overdrog og afstod det hele Regimente til bemeldte Prints, ønskende ham dertil megen Lykke, ligesom han og faderlig og andægtig indviede ham til vores nu værende Fyrste og Herre. Til Slutning befalede den gamle Hertug de Herrer Ober=Raader, at forfatte en ordentlig Forretning over saadan Regieringens Afstaaelse, samt udfærdige det videre derhen hørende, hvormed de og nu ere i Værk.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Regensburg, den 27de Novbr. Man seer nu de Reversaler og Religions Forsikringer, som den nu regiærende Churfyrste af Sachsen ved sin Re giærings Tiltrædelse har tilstillet Landstænderne under 17de Junii indeværende Aar. Churfyrsten lover deri og erklærer: At lade i fuldkommen Rolighed den Augsburgiske Confessions Statum Religionis, samt alle didhen hørende Kirker, Gudtieneste, Ceremonier, Skikke, Universiteter, Landsbye- og andre Skoler, Beneficier, Jndkomster og Benyttelser, Pias causas, Rettigheder og Friheder, saaledes, som samme hidtil have været oprettede, været i Besiddelse og Benyttelse af, og at alt det, som findes forordnet og besluttet ved den Westpfalske Freedsslutning, og i sær dens 5 Art., Statum Religionis betreffende, til den Evangeliske Religions Tarv efter den Augsburgiske Consession i Hans Lande, skal forblive i fuldkommen Kraft og Udøvelse, paa den Maade, som er grundet i den Westphalske Fredsslutning; dog i alt dette Churfyrstens ReligionsØvelse ubehindret. - Rigsstaden Hamburg har nu indelig erholdet sig anviist Sæde udi Rigsstads=Collegiet, nest efter Staden Bremen. - Den frie Stats St. Re mo Mandatarius, Hr. von Munsterer, har i forrige Uge kjørt omkring til de samtlige Gesandter, og tilstillet dem et skriftlig Fransk Promemoria paa 2 Ark, hvori først paa nye føres Klagemaal, at man i St. Remo endnu ingen Hielp har funden, og tales adskilligt om denne Stats Rigs umiddelbarhed, som allerede i de foregaaende deslige Skrifer er forekommen; dernest indberettes at Republiken Genua har ladet Staten St. Remo tilbyde et mindelig Forliig, hvorved alleting igien skulde sættes paa forrige Fod; Men at bag dette Tilbud stikker skiult en List, nemlig at man kuns vil giøre St. Remo sikker, og dysse den i Søvn, paa det den høyeste Rigs=Rets videre Drift, maatte vorde sat tilbage, og Keiserens samt Rigets Bestræbelse vorde forgiæves. Genuesernes rette Hensigter røbe sig i sær derved, at de just paa samme Tid da de have gjort disse Forliigs Forslage, have fordoblet Garnisonen, St. Remo. Saa meget meere har man givet til Svarpaa dette Forslag: "Man kunde for Tiden intet indgaae langaaende St. Remo, uden først at indhente Forholds Ordres fra Hs. Keyserl. M. Men forbemelte Garnisonens Fordobling, og de nu i 16 Aar udstandne Grusom heder og Udpresninger, som endnu bestandig vedvare maatte, i Mangel af en snarlig Biestand, til Slutning dog bringe dem til at antage slig Forlig. Denne Udsigt i Fremtiden vilde ikke tillade den Tydske Raads Forsamling at forhale sin Beraadslagning. Man beder altsaa kuns at det maa eftertrykkelig vorde andraget Keiseren, at Rigs=Hof Raadet maatte tilholdes nu at fare sort med den Kiendelse, som denne høyeste Ret hidtil har indeholdt, og ved samme et forholdes saaledes som det skeede i Aaret 1562 i Hensende til Marggrædskabet Finale, som Genueserne ligesaa med væbnet Haand havde bemestret sig.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Warschau, den 28de November. Siden den sidste Couriers Ankomst til Fyrste Wolkonskefra Petersborg, mærker man en temmelig Bevægelse, i sær siden en Audience, som denne Gesandt i Onsdags havde hos Kongen. Det hedder, at han har erklæret, at hans Ho var aldeles ikke tilfreds med det sidste Senatus Concilio, og dets Resultat, og at Rusland ingen Gesandt vil modtage, som i Følge bemeldte Senatus Concilio skulde afsendes ; har skal ogsaa ellers have gjort adskillige Forslage, blant andre, til at oprette en Reconforderation for Religionen, Friheden, og Kongen, samt at Pohlakkerne, som Porten har erklæstet Krig, skulde giøre fælles Sag med Russerne mod Porten. Wien, den 29de Novbr.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
J Josephs=Forstaden lader Keiseren et stort Korn Magazin bygge. Keiserinden Dronningen har nu igien befalet at de vagthavende Officiers paa det Keyserl. Kongel. Slot, stal nu efter den gamle Skik, som en Tidlang har været lesskaffet, igjen bespises af det Keiserl. Kiøkken.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Den 2den Decbr. Hvad som i nogle udenlandske Tiender er meldet, angaaende en Reyse, som Kongen af Preussen skulle foretage sig til Wien, synes at være ugrundet, og man seer her aldeles ingen Anstalter at giøres til at imodtage saa fornem en Glast. Men det torde blive tilforladeligt, at Hs. Preussiske M. til Foraaret besøger det store Campement i Mühren, som skal staae imellem Olmutz og Rager være 60000 Mand stærkt, og commanderes af General=Feldtøymester Friherre von Landon.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Stockholm den 7de Decbr. Kongen har udnævnet Conimissions=Secretaire Johan Adolph von Scheven til at være Commissions=Secretaire ved Hs. Msts. Gesandtskab til det K. Danske Hof. Heer i Gaar død Ober=Statholderen, Ridder og Commandeur af Kongens Orden, Hr. Baron Jacob Albert von Lantingshausen, 70 Aar gammel. - Da det herskende Partie udi Rigsdagen fornemmer, at det ikke kan trænge igiennem med sit Anslag, at forandre Regierings=Formen i Riget, saa ønsker det nu, at Rigsdagen maatte ganske sluttes. J sær drive Borger= og Bondestænderne paa at den sluttes til Juul, eller og i det seeneste udi Februarii Maaned. Men man tvivler om at det skeer, da Omkostningerne til Rigsdagens Holdelse ere gjorte, og hidindtil lidet eller intet derpaa er udrettet. -
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Hamburg, den 7de December. Af de Skibe, som i afvige Foraar ginge herfra ad Grønland paa Hval=Fangst, have 2de, Hr. Berend Bog sen tilhørende, haft det Uheld, allerede i May=Maaned paa sin Fart at blive saaledes indsperret i Jisen, at man ansaae dem med deres samtlige Eqvipage, bestaaende af 80 Mand, for forloren; men i Dag Morges er med Lootser fra Helgeland, som komme med Breve fra Commandeur Jansen, indløben Beretning, at han med Skibet, Frue Maria Elisabeth, lykkelig er ankommen til Curhaven med en Fangst af 14 Fiske, og at det andet Skib om et par Dage kom bag efter. Den stærke Storm den 21de Novbr. havde for dem den lykkelige Virkning, at den slog den Jis i Stykker, som de sadde indsluttede i under den 74 Grod, og drev dem til den 24de Novbr. af Vesten indtil den 68 Grad, hvor de allerede igien havde 4 Timer Dag. Samme Ulykke var vederfaret 2 Hollandske Skibe, af hvilke det ene tillige med dem var sluppet løs. Om det andet havde de ingen Efterretning. Allerede i 4 Uger havde de Hamburgiske Skibe intet meere Brød haft, men kuns endnu noget Kiød, som da og snart blev fortæret, hvorefter de saae sig nødte til at opholde deres Liv med Kiødet af de fangne Hvalfiske. Det er forunderligt, at ved alle disse Ulykker er det ganske Mandskab forbleven frisk, og ikke en Mand død. Dette er det første Exempel, siden man begyndte at vove sig mellem Jisen, at et Skib er kommen saa silde hiem. J Aaret 1688 som vel et hjem den 4de Decbr.; men da fiskede man endnu ikke i Jisen, og det var kuns for Modvind bleven opholdt i Norge.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Berlin, den 9de December. For kort siden er i Dessan død Fyrste Diderich af AnhaltDesan, som før har staaet i vores Konges Tieneste som General Feldmarschal, i sin Alders 68de Aar.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Helsingøer, den 15de December. Her i Sundet ere ankomne den 10de 213de Decbr. 19 Skibe deriblant den 10de, J. P. Maag af Kiøbenh. fra Frederichshald til Kiøbenh., Bræder. Den 11te, H. Johansen af Kiøbenh. fra Danzig til Dieppe, Hvede. W. Wood af Kiøbenhavn fra Danzig til Teneriffa, Hveede. Den 12te, J. Harlow af Øregrundfra Khavn til Gottenborg, Ballast. Den 13de, J. J. Becker af Danzig fra Rouen til Kiøbenh., Æble. - Den Russiske Escadre, som nogen Tiid har ligget her i Sundet, gik den 12te hujus. Efterm. til Seyls ud af Sundet, men kom formedelst tykt Vey samme Aften til Ankers 2 Miile herfra. Den 13de lettede den atter Anker, men kom for Modvind til Ankers igien paa Lappen, strax uden for Cronborg, hvor den endnu ligger. Der ligger og den Danske Bengals Farer, som af lige Aarsag kom bemelte 13de tilbage, tilligemed 13 andre til Nordsøen bestemte Skibe. - Herer i disse Dage ankommen Besætningerne af 2de Engelske Skibe som for kort siden i haard Storm have forliist i Østersøen: De ene en Brig af Hull, ført af Capit. Terry, fra Petersborg til London med Hamp og Jern gaaende, tilsat paa Gotland. Det anden et stort Skib ligesaa af Hull, ført af Capit. Pape, fra Memeel til Engelland med Tømmer, Begge Skibene ere forliiste, men Mand, skabet bierget; og vides endnu ikke hvad af Ladningerne kan bierges.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Kiøbenhavn, den 15de December. Den 5te huj. ere Peter Molwo, Rasmus Sulckendorff, es Jens Petersen allernaadigst beskikkede til Toldbetiente og Visiteurer ved Told- og Consumptions=Væsenet udi Kiøbenhavn. Den 6te dito er Major d'Aubert ved det K. Artillerie-Corps bestilt til 1ste Major ved samme Corps og tillige benaadet med Caracter som Oberst=Lieutenant af Artilleriet. Capitain v. Wiide ved det Nordenfieldske DragonRegiment er udnævnet til Second=Major ved bemeldte Regiment. Major v. Barnekow er fra det Møenske Regim med Caracter som Oberstlieutenant af Jnfanteriet forafskeediget, og hans havte Compagnie er Second-Lieutenant v. Schow ved Dronningens Liv=Regiment som Capitain og Chef consereret. Den 8de dito har Hs. K. M. allernaad. beskikket Simon Lauriz Bie og Andreas Haar til at være Landmaalere ved General=Landvæsens Collegium. Deres regierende M. M. og Hs. K. H. Arveprintsen, have i denne Uge adskillige gange behaget med Deres sædvanlige Sulte at promenere til Hest, deels i denne Stad, deels uden for Staden og til Slottet Charlottenlund, hvor Aller= og Høystsamme den 13de huj. holdte Middags Taffel Ved Døden ere afgangne: Udi Nordlandene under Tronhiems Stift, Hr. Consistorial=Assessor Nicolaus Christian, Friis, Sognepræst til Bodøens Præstegield i Saltens Provstie. J Vesterbølle Præstegaard udi Himmersyssel, Mad. Vinding. Paa Astrup i Salling, Frue Lassen, fød Rosenørn. Paa Jungetgaard, Fuldmægtig Sr. Mølgaard. Jndpasserede: Geheime-Confer=Raad Græve v. Reventlau, og Lieut. Holm fra Fyhn. Major Destinon fra Holstein. Major Bardensteth fra Slagelse. Capit. Friboe fra Kiøge. Etats Raad Braband fra Landet. Casserer Weise fra Helsingøer. Professor Vimmerman fra Stockholm. Landstings=Hører Wederkinch fra Ringsted. Udvasserede: Lieutenant Schubach til Fyhn. Kiøbmand Schalburg til Lübeck.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Ved Bergen i Norge var den 27de Novbr. indkommen, P. Jansen af Helsingøer fra St. Udes. Og udgangen, P. Thomsen af Kiøbenhavn til Frankrige. - Med sidste Post haves den Efterretning, at Skipper Mom Peter Momsen, kommende fra RødefiordsHavn, nu er indkommen i Sandvigen ved Ahrendahl i Norge. - Fra London skrives under 28de Nov., at paa 8te Dages Tid havde der Assurance=Premierne for Ostindiske Skibe steget fra 9 til 15ten pro Cento.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere følgende Skippere indkomne: Den 12te Decbr., fra Stege: G. Petersen; Apenrade: S. Petersen; Helsingøer: M. Jensen. Den 13de, Fehmern: C. Johansen, Nykiøbing: N. Madsen; Præstøe: H. Maymand, Lübeck: N. Greissen. Den 14de, St. Croix: P. Lemmig; Stettin : H. Fridland; Stubbekiøbing: C. Schrøder; Flensborg : P. Mathiesen. Den 15de, Stockholm: P. Assendrup. Ligeledes udgangne: Den 12te, til Canton, L. Svane; Alpenrade: C. Petersen; Stege: N. Brandt: Svendborg. A. Fick, Aalborg: J. Abrahamsen; Grenaae; A. Ginnerup. Den 13de, Dragør, C. Jacobsen; Flensborg: A. Clausen, Westindien, F. Bartholdmær, W. Bondel, Straalsund: T. Steinort, Flensborg; J. Smith; Assens: C. Hansen; Grenaae: J. BolsmanRudkiøbing : M. Wild; Faaborg, M. Wichmand; Nachschou, E. Dardarel. Den 14de, Fehmern: J. Brandt; Dragøe: P. Petersen; Amsterdam: E. Hansen, Cappel. M. Boch; Westindien: R. Küster; Faaborg : H. Horne, H. Basmarch; Gottenborg: J. Lindsted; Kierteminde: C. Hansen; Bandholm: H. Jørgensen, J. Mortensen; Stubbekiøbing: P. Hoffenbladt; Nyborg: C. Simonsen, Dragøe: P. Petersen; Faaborg; M. Klipsing.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt Amsterdam 14 Dages Sigt a 22 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 21 pro Cento. Hamborg 14 Dages Sigt a 27 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 26 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1769-12-15
AVERTISSERENTS. Fra Pressen er udkommet et nyt Oplag af Baron Ludvig Hol 2) bergs Poetiske Skrifter, udi en Samling, forøget med Frue H. C. Nordenflychts Liv og Levnet, en Svensk Dame, som stod i en lærd Brev=Vexling med vor lærde Holberg. Skriftet faaes til Kiøbs for 3 Mk. 8 Sk. hos Brødrene Berling, boende i Pilestræde. Dersom nogen maatte finde Behag udi at betale 3 Rdlr. Assen rance paa deres Lotterie=Sedler udi dette nu publicerede 17de Kongel. allene privilegerede Kiøbenhavnske Lotterie, inden 1ste Classes Trækning skeer, for at faae udbetalt efter Lotteriets Ud trækning 7 Rdlr. uden ringeste Afkortning, i Fald de saaledes af seurerede Lotterie=Sedler ey skulle være udkommen med een eller anden Gevinst eller Præmie udi nogen af Classerne, hvoriblant og er beregnet de 8 og en halv Rdlr. udi sidste Classe, da kan enhver det angaaende adressere dem til Controlleur Baumgarten udi HansHøygrævelige Excellence Hr. Geheime=Raad Græve von Bernstorffs Hotel paa Amalienborg, som giver sit Beviis for modtagen Asseurance, og derimod, efter Lotteriets Udtrækning, paa Opforstringshusets Vegne rigtig udbetaler paa det derpaa tegnede Nummer, som ingen Gevinst eller Præmie kunde have faaet udi nogen af Classerne, de ommelte 7 Rdlr., som er 133 og trefierdendeel pro Cento Avance, og i Fald nogle maatte ville asseurere saaledes at faae 15 Rdlr. gotgjort efter Lotteriets Udtrækning paa ommelte Vilkaar, da betales derfor efter Proportion, nemlig 6 Rdlr. 2 Mk. 9 og en halv Sk., og for at faae 14 Rdlr. udbetalt, svares 6 Rdlr.