Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-07
Frankerig. Den 25de April sluttede Kongen Kamrenes Session for 1832 med en Tale, hvori han først yttrer sin Trang til at takke dem for de store og vigtige Arbeidet, som ere tilendebragte, og for den virksomme bistand de havde ydet Regjeringen. Frankerig høster, efter hans Majestæts Mening allerede Frugterne deraf og er indtraadt i en nye Tidsaldet af Lykke med de gladeste Udsigter. Næringskildernes Tilvæxt, Handelens og Jndustriens Udvikling, Orden og Sikkerhed - Alt beroliger Landet og indgyder Tillid. Hvad Forholdene til fremmede Magter angaaer, kan hans Majestæt ikke noksom lykønske sig; den hollandskbelgiske Strid vil løses uden at forstyrre Europas Ro; de orientalske Anliggender ville snart komme til en fredelig Ende, og det vil vise sig at Frankerig har valgt den Fremfærd og indtaget den Rang, som svarer til dets Værdighed. Kongen gav tillige tilkjende, at han, for at bringe Finantsbestyrelsen ud af den provisoriske Tilstand, maatte forlange det Offer at Kamrenes Patriotisme strax at begynde en ny Session. De ministerielle Blade omtale Kongens Foredrag med Ros; Oppositionsbladen have derimod strax været tilremed skarpe Commentarer. Værst blandt dem alle er, som sædvanlig, National, som kalder det hele "megen Larm og Jngenting". Man gebærder sig, siger den, som om man udaste Velgierninger med en rund Haand, medens det dog kun er i enkelte ubetydelige Stykker, man giver sig Mine af at ville opfylde de evig gjentagne Løfter. Den spørger, om Ophævelsen af det finantsielle Provisorium da skal ansees for alt muligt Held, om det ikke er ligegyldigt, hvorledes Skatterne blive hævede, naar de dog stedse blive de samme. Den lægger kun liden Vægt paa det saa forroste Venskab med fremmede Magter, naar der stedse skal holdes en Krigsmagt af 400,000 Md., for at sikkre Frankerig imod dette Venskabs Ømhedsyttringer. Den vil ikke lade sig indbilde, at Frankerigs Ære og Værdighed straaler i Rosenskiær, naar egne og fremmede Blade daglig lære, hvorledes Frankerig seer sig bragt fra en Eftergivelse til en anden, maa misbillige sine overilede Rodomontader, den ene efter den anden, og lade sig bedække af Spot og Haan i officielle og bestjernede Artikler i Hof= og Statstidenderne. Kun een Ting finder National ikke forunderligt, og det er Kronens Tak til Kammeret, der med rund Haand har bevilget Alt, hvad den fordrede, uden at bekymre sig om, hvad der til Gjengjæld var lovet Folket. Den er overbeviist om, at Kammeret vil vedblive at fortjene denne Tak, ved at fremture i sin priselige Bestræbelse, men da, mener den, maa Kammeret ogsaa lade sig nøie med Kronens Tak, og slet ikke gjøre Fordring paa Nationens. D. 26de aabnedes den nye Session, i de Deputeredes Kammet af Ministrene d'Argout, Rigup- og Humann, i Pairskammeret af Soult, Broglig og Barthe. De Deputerede valgte atter Hr. Dupin til Præsident; iligemaade faldt Valgene af Vicepræsidenter og Sectetærer paa de samme Medlemmer, som tilforn, og Ministeriets Plan, at faae Hr. Persil til Vicepræsident, istedetfor Beranger, gik overstyr. Efter en Deel Debatter blev det bestemt, at Underviisningsloven skulde være den første Gienstand for Kammerets Forhandlinger. D. 29de vilde Finantsministeren allerede fremlægge Budgettet for 1834, hvilket skulde beløbe sig til 112 Mill. mindre, end det for 1833. I Krigsdepartementet, hedder det, skal alene 90 Mill. spares, ved at reducere Armeen til 286,000 Md.; men man lægger ikke stor Vægt paa dette Løfte, da Krigsministeren har forbeholdt sig Efterskud, ifald Omstændighederne skulde gjøre et større Troppetal fornødent. - Oppositionen synes nu at være falden i 3 Stykker; foruden de videst Fremrykkede" og de Moderate, taler man nu om et Slags Jndependenter, med Hr. Mauguin i Spidsen, som ikke ville bind sig til noget vist Parti. - De fire Læger ere komne tilbage fra Blave, uden at være bleven modtagen, af Hertuginden, hvis Helbredstilstand skal have været saadan, at hun ikke trængte til deres Nærværelse. -