Københavns Adresseavis, 1777-08-06
Foruden ovenmeldte Aarsag gives der endnu adskillige, som ligeledes hindre Vegtens Rigtighed, men som ere aflangt mindre Betydenhed. Den ene, som endog de beste Vegter ere underkastede, er Luften. Denne, som et Fluidum, der omgiver hele Afveynings=Maskinen, maa formedelst sin Tyngde nødvendigviis virke meer paa det større end paa det mindre Legeme, eller i de fleste Tilfælde ) Ald denne Forsigtighed skulde ikke være fornøden, naar man gav Vegten strax ved dens Forfærdigelse saadan en Skikkelse, som gjorde det, om ey gandske umueligt, saa dog i det mindste meget vanskeligt, at kunne forkorte Bielkens Længde, og dette kunde, som mig tykkes, lettelig erholdes derved, at den bøyelige Krumming, som findes paa hver Ende af Vegtbielken, blev afskaffet, og i Stedet derfor boret et Huul i Bielken paa den rette Afstand, hvorudi man uforanderlig ophængte Vegtskaalene, eller kunde fæste dem ved en Hage. - J øvrigt maae jeg ikke fortie en Methode, for Læseren, ved hvis Hielp man endog med en falsk Vegt, hvis Forbedring maaskee Tid og Omstændigheder forbyder, kan veye rigtigt, endskiønt med nogen Umag. Man kaste Vegten paa den ene Side, og bemerke den Tyngde, som udfordres til at sette den i Ligevegt; derpaa legge man Vegten paa den anden Side, og bemerke ligeledes den Tyngde, som behøves til dens Opvenning; Qvadratradix af begge Vegternes Product i hiinanden, er Varenes rette Vegt. Dette Haandgrebs Beviis ligger i følgende: Man sette, at Vegten paa en Ting, som skal veyes, er S. for at opveye denne paa en falsk Vegt, hvis Axel er O, bruger jeg paa Enden af Armen A, den Vegt; og paa Armen 3, den Vegt Q det er altsaa 30 : 40 Ls og Bo; A. S. 8. altsaa : 8 -S. L. meere paa Varene end paa Vægten, efter den bekiendte En faring, at ethvert Legeme, som veyes i et Fluidum, taber saa meget af sin egentlige Tyngde, som det Fluidum veyer, hvis Sted det indtager. Luftens ringe Tyngde giø nu vel, at denne Omstændighed slet ikke tages i Betragtning ved Veyningen; men naanman vil regne Sagen nøye, saa er dog den Tyngde, som er fundet i Luften, ikke den veiede Tings absolut Tyngde. Naar Vare og Vegt, som almindelig, indtager næsten et og samme Rum, saa kan denne Forskiæl neppe merkes; men naar man kunde veye 1000 Pd. Kork i et lufttomt Rum imod 1000 Pd. Blye, og lade saa Luften komme dertil, saa vilde man behøve fire Pund Vegt mindre, eller finde Korken fire Pund lettere end før, efterdi den maa endnu bortdrive 52 Cubikfod Luft foruden det modvirkende Blye fra Stedet, den indtager. En Unge Kork bliver i et luftomt Rum 1 Gran tungere, end den var førEn anden Fald da Luften kan foraarsage en Feyltagelse i Henseende til Tingenes Ligevegt, er, naar den Laft, som omgiver Tingene paa den ene Side af Vegten, er tyndere, end den, hvorudi den anden Vegtskaal svæver. Den første vil da ganske vist synke; eller 2 Cubikfod gloende Jern maa synes at være 716 Gran tungere, end de virkelig ere, efterdi de giøre Luften fire Gange tyndere. Men nok om saadanne smaa Urigtigheder, som ikkun bevise, at alle men neskelige Redskaber ere ufuldkomne, og ere i øvrigt alt forringe, at trekke vor alvorlige Opmerksomhed til sig. Vigtigere er derimod en anden Vegtens Egenskab; dens Vipning eller dens Emfindtlighed ved en liden Tyngde. Om dens Grændser har jeg allerede meldt noget; men hvor vidt de egentlig gaae, har man endnu ikke søgt at bestemme. Jeg troer paa adskillige Grunde, at en god Vegt, naar den er bebyrdet med den største Tyngde, som man nogentid tænker at veye derpaa, maa i det mindste angive den tusindste Deel af samme, men ved mindre Tyngde endnu en ringere Vegt. Man erholder denne Fuldkommenhed i sær derved, at Rivningen, saavidt mueligt, ryddes af Veyen, og at Axelen til den Ende giøres skarp, hærdes, og forsynes med en Staalpande. Der bruges foruden foranbeskrevne Vegt med lige Armee, ogsaa den saa kaldede Bidmer. Her er et eneste Vegtlodi Stedet for mange, som uomgiengelig udfordres ved Vægt staalen og blot Vegtloddets forandrede Distanz fra Understøtningspuncten, gjør at man kan finde forskiellige Tyngders Vægt. Naar paa den ene Side fra Underlaget komme to Deele af Hævestangen, men paa den anden ikkun een Deel, kan man opveie to Pund Vare med et Pund Vegt, og dette selvsamme ene Punds Vegt er tilstrekkeligt at blive sat i Ligevegt med ti Pund, naar jeg deeler Hævestangen, saaledes, at til Deele af den kommer paa den Side, hvor Vegtloddet er, men ikkun een Deel paa den Side, hvor Varen er, som skal veyes. Paa hvad for en Maade disse forskiellige Forhold imellem begge Sider frembringes, en ten af Underlagets Flytning, eller af et bestandigt Vegt lods Flytning, det er et og det samme i Theorien, men ikke i Prax. Vel giver alle Arter af disse Jnstrumenter, stor Anledning til Bedragerie, dog et Slags i en høyere Grad end et andet. De ældste Arter Bismere bestode af en to eller tre Fod lang Træestang, paa hvis ene Ende var en Knap som skulde forestille den bestandige Vegt; paa den anden Ende en Jern Krog, som brugtes til at hænge Varene paa Vilde man vide, hvor meget en Ting veyede, saa hængte man den paa Krogen, og skiød en Hampesnør, som med begge Ender var bundet til et Træehaandgreb, saa længe frem og tilbage paa Stangen, indtil Varene stode i Ligevegt med Knappen paa Vegtstangen, og saa tilkiendegav den Afdeeling, paa hvilken Snoren befandtes, hvormange Pund Varene veyede. Enhver Luftens Tilstand, som virkede paa Træeknappen, forandrede derfor ogsaa Tyngden, og den vandt, som udveiede i fugtigt Veyr; naar saadan en Knap blev gammel, fik den først en Slags Bestandighed. Hertil kom endnu en Feyl i Strukturen, i det Understøtningspunkten var næsten en Tomme neden under Sværpunkten, og altsaa indtraf alle de Ubeqvemme ligheder, som jeg i Begyndelsen har beskrevet. Noget sikrere kan man derimod forlade sig paa de Bis mere, hvor Bielken hviler paa et ubevægeligt Underlag, og paa hvis længste Ende et uforanderligt Vegtlød flyttes frem og tilbage, indtil det staaer i Ligevegt med Varene. Jnddeelingerne paa Vegtstangen tilkiendegive Vegten, og findes allersikkerst ved Forsøg, endskiønt man ogsaa kan beregne dem efter Grunde; og i den Henseende vil jeg henvise Læserne til Karstens Lehrbegriff der Matheematik 3 D. S. 83. Jmidlertid er Bismeren dog et Jnstrument, paa hvilket mindre Afdelinger, f. Ex. Fierdingpund, ikke godt kan findes, og ved hvilket en øvet Udveyer har mange Fordeele forud for den mindre øvede. Disse Mangler betage dog ikke dette Jnstrument de Fortrin, som det har i Besynderlighed, naar man i en Hast skal veye store Tyng der, saasom Høe og Korn ved Aflevering eller Jmodtagelse. Men da udfordres endnu andre Indretninger, forbundne med Erfarenhed. Leupold har i sit Theatro Statico, 6 Cap., givet en omstændelig og practisk Beskrivelse over samme, hvilken vil være tilstrækkelig for dem, som ville underrette sig omstændeligere derom.