JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Marchal Massena befinder sig nu i Leiren ved Garta. 5285 Mand Franske Tropper fra Holland, skulle nu for største Deelen have Qvarteer i Wesel 9. Handskere, som forhen kun havde ge Mand i Avarteer, skulle nu have 12 til 20. Meningerne om disse Troppers Bestemmelse ere forskjellige. Nog paastaae, at de skulle bruges til at anlægge nye Fæstningsværker og grave en Canal, andre derimod sige, at de skulle tage nogle Nabodistricter i Begaaest¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Kongen af Sverrig har befalet alle Skaanske Landshøvdinger, at paasee, at de Oldsager og Mindesmærker, som endnu findes paa Landet, ikke ødelægges. - Han har tillige fornyet sine Paamindelser til de Svenske Bogtrykkere, intet at lade rykke om Keiser Napoleon, hans Bedrivter, hans Forbindelse med førstelige Huse, og Fordelingen af Karopas Lande¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Statsbudet Basilico er hidtil endnu ikke afreist fra Frankrige. Man anfører forskjellige Aar siger, hvorfor Svaret paa de sidste Depecher fra Frankrige hidtil er udeblevet. Snart anføres Fors Svagelighed, snart en ny Hindring i Prailiminaimene, snart det Londonske Cabinets ulige Mening, som Grund for denne Forhaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
De Deputerede, som efter Keiser Napoleons Befaling skulle forsamle sig i Paris i Anledning af en Forbedring i Jødernes borgerlige Forfatning, have endnu ikke aabnet deres Forsamling. Franske Blade anmærke, at den Jødiske Nation ikke i en Tid af 2000 Aar er bleven sammenkaldet til en saasopmæssig Forsamling, som den nærværende vil blive Den gamle Marchal Kellermann staaer nu i Spidsen for en Comitte, som siden d. 26de Martii d. A. har aabnet en frivillig Subskription, for at lade støbe Keiser Napoleons Statue til Hest af Metal. Modellen dertil er allerede færdig. En udmærket Konstner skal udarbeide den, og Ministeren for de indere Anliggender har bestemt, at denne Statue skal opreises paa hvilken Plads, Subskribenterne selv ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Fra Archangel meldes under d. 1 Junii, d. 22 April begyndte Jsgangen her. Uagtet Vandet steg usædvanlig høit, har det dog ikke foraarsaget stor Skade. De Skibe, som have overvintret her, lave sig nu til at afseile. J Aar er her endnu intet Skib ankommet. Af den kolde Nordvind maa man formode, at endnu meget Js driver omkring i det hvide Hav. Vor Handel ligger aldeles. Rugen gjelder 7 1/2 Rubler pr. Zetw. Hvede og Hørfrø 10 Rubler pr. 8tw. For reen Hamp har man betalt 40 Rubler pr. 10 Pud, og for Sæbetalg 50 Rubler for 10 Pud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Handels- og Skibsefterretninger. Den Svenske Fregat Thetis, som bloquerer Danzig, er bleven afløst af Fregatten Freye, som har Ordre, ikke at lade Svenske Skibe med Sild, der seile til Preussiske Havne, passere, saafremt de ikke ere forsynede med Passe, Kongen selv har undertegnet. Den ved Pillau stationerede Fregat har nu faaet Ordre, at lade de tre smaa Skibe under Russisk Flag, som den har afvist, løbe ind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Den Preussiske Admiralitets- og Handelsret har under d. 2 Julii tilkjendegivet de Handlende, at alle Britiske Skibe, som komme fra eller gaae til Preussiske Havne i Østersøen, nu kunne fareuforhindrede og uindskrænkede, som førend Misforstaaelsen mellem Preussen og Storbritannien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Den 28de f. M. strandede det Americanske Skib Plato, Skipper Wohland, fra Newyork, ladet med Sukker, Caffe og Cattuner, ved Cordon Klipperne. Mandskabet og Passagererne bleve reddede, men af Ladningen blev der sandsynligviis lidet eller intet reddet. Efter de seneste Breve fra Triest er man der i stor Bestyrtelse formedelst ubehagelige Optrin man tænker sig der som muelige og snart indtræfsende. Endeel Familier belave sig allerede paa at reise til Østerrige eller Ungarn. Til Bladets Læsere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Udgiveren af nærværende Blad og alle de Mænd, som beære ham med Bidrag, have nu uforskyldt fundet en drabelig Modstander i en meget ung Person, som kalder sig N. T. L. Gunnerus og fører Titel af: Revisionsassistent i General toldkamret. Han har overøst Udgiveren med Gadestænk i nogle Blade, som, paa Lumpenheder nær, er et Non plus ultra af Vaas og Pesthuussnak. Den hele Person er kun tre Gange saa gammel som nærværende Blad somtrent 15 Aar. Men uagtet han endnu er saa ung, forener han dog alle de Egenskaber, der allerede nu kunne gjøre ham til en fuldkommen Reiser den yngre, og, naar han har lært at skrive og stave rigtigt Dansk, til en Sigvard Lycke den mindre. Hans Forældre vilde imidlertid gjøre vel, i Tide at frelse ham fra den Afgrund, paa hvis Bredde han befinder sig, thi han synes at være voxen fra Riset. Vore Love, have rigtig nok bestemt, at ingen maa betroe Umyndige noget, uden selv at tage Skade for Hjem gield, men de have hidtil endnu ikke kunnet forbyde vindesyge Bogtrykkere, at benytte sig af fjogede unge Menneskers Uforstand, uagtet vi leve i Til der, hvor Jis, Chocolade og Bakkelse ere for saadanne Personer saa stor en Fristelse at gribe til Pennen. - Følgende, som findes S. 2 af det Gunnerus=Reiserske Product, tjener til Prøve paa Personens Stiil og Forstand, en Student, som har de saakalte smaa Examiner kan kalde sig Studiosus Jura, Theologi, Medicine, som han selv finder for godt, mangen Gang studerer han ingen Ting, – den at det kaldes at studere, at forføre Fruentimmere og speculere hvordan den store Codillie Beet bedst skal vindes." - 9, du bedrøvelige Studiosus Jura, Theologi, Medicine og Codille Beet!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-29
Rettelser. J Nogle Aftryk af No. 82. S. 1295. L. 10. (tovere læs: (tollere) - S. 1318. L. 11 nedenfra: 28,953 læs: 2,705.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
De Forbrydere, som her gjemmes, ere ikke blot fra Danske Provindser, men næsten fra de fleste Europæiske Lande. Her findes Tydske, Franske, Engelske, Russer, som tildeels oprindeligen ere komne til Kjøbenhavn som Soldater, men som for gjentagen Desertion og Tyverie ere blevne dømte til at gaae i Slaveriet. Naar man seer en saadan Trop Forbrydere, lænkede, tæmmede og ydmygede, saa gyser man. Man synes ordentlig at harmes over Lovens Strænghed; men denne Tanke forsvinder snart, naar man betænker, at netop disse rædselfulde Skabninger, som man af Nødvendighed har betaget den første af Himlens Gaver, ere en sand Lovtale over vore Loves Menneskekjerlighed. J mangt et andet Land havde de fleste af disse Forbrydere maaskee endt deres Liv under Bøddelens Haand, - i Dannemark har man ladet dem beholde hvad endog Ormen krymper sig ved at miste. Selv som ufri Mennesker og stemplede med offentlig Vanære, kunne de endnu nogenlunde bøde paa deres begangne Feil ved at gavne deres Medmennesker, de kunne endnu see Guds skjønne Soel, og nyde de behagelige Jndtryk, som i Lænker og Purpur føles lige stærkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Physiognomisten finder her en viid Mark til at gjøre Jagttagelser. "J dette skumle Ansigt - disse vilde Træk- disse lumske Øine, siger han, læser jeg Anlæg til tusinde Forbrydelser. Han vilde myrde sin Fader, dersom Omstændighederne tillode det og hans Fordeel krævede det. Paa denne rynkede, trodsende Pande og i disse falske Hyæneøine læser jeg den lumske Ransmand. J en ensom Skov vilde han gjennembore mig bagfra for at rane min Eiendom. Nu fordrer han med tusinde Bønner og Velsignelser den Gave, som han, fri for Lænker og paa Landeveien, vilde affordre mig med Pistolen eller Dolken i Haanden." - Men hold inde med disse Betragtninger, strenge Dommer! Jngen uden Gud kan see saa dybt ind i det menneskelige Hjertes lønlige Vraaer. Lader os være overbærende mod vore faldne Medmennesker, hvis vi ville at den Allerhøieste skal være overbærende imod os, naar vi engang fremtræde for hans Domstoel. J intet Terra incognito findes flere uopdagede Steder, end i det menneskelige Hjerte. Den, som ofte indhyller sig i Lykkens Glands, vilde maaskee, under andre Omstændigheder, under en anden Styrelse, have baaret disse Lænker, og man havde da i hans Ansigt fundet ligesaa mange slette Træk, som man nu finder ædle, store og gode. Blandt disse Ulykkelige gives der maaskee ikke faa, hvis Kraft, Mod og Snildhed, rigtig styret ved en omhyggeligere Opdragelse, vilde gjort dem til Menneskeslægtens Velgjørere, istedet for, at de nu ere dens Skjændsel. Den frie, lykkelige og retsindige Mand kan ikke tænke sig et ulykkeligere Væsen end en Slave, som forener i sine Kaar alt hvad der er det Modsatte af Lykke. Og dog ere disse Ulykkelige til visse Tider lykkelige Barføddede, med en gnavende Lænke omkring den blottede Fod, plagede af alle Følger af Ureenlighed, udsatte for Frost og Slud, seer man adskillige af dem endog være glade ved deres Arbeide. Søvnen, som stundom flyer de Høiloftssale, hvori man hviler paa bløde Duun og i Senge, bebræmmede med Guld og Silke, indfinder sig frivilligen i de usleste Stalde i Slaveriet. Saaledes har den retfærdige Natur nogenlunde søgt at vedligholde Ligevægten imellem de Ulykkelige og Lykkelige, og aldrig aldeles bortdraget sin Haand fra de første eller udøst sit hele Overflødighedshorn over de sidste. Man har havt dem, som ganske have tabt al Følelse for Frihed, og som aldeles ikke skjørtede om at forlade Slaveriet. Kun for faa Aar siden saae man en Slave, som otte Aar i Forveien var rømt bort, uden at han kunde blive paagreben, og som den hele Tid havde arbeidet som Karl hos en Bonde, vende frivilligen tilbage til Slaveriet, da han var kommen i Uenighed med sin Husbonde. Man har seet andre, som havde levet nogle tredive Aar i Stokhuuset, og som aldrig ønskede at komme paa fri Fod igjen, uagtet man tilbød dem deres Frihed. Der gives Slaver, som have lært Haandarbeider, og have Frihed at benytte sig deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Den berygtede Peer Michelsen, som kan udskjære alle Slags Træsager til Huusbrug, har et ordentligt lille Værksted, og adskillige andre Slaver arbeide deels under ham og afsætte deels disse Arbeider for ham. Han skal have samlet sig en Capital af 500 Rdlr., og opfører sig nu meget ordentlig. Den anførte Tilladelse, som giør Vedkommendes menneskekierlige Tænkemaade Ære, burde, dersom det ikke allerede er Tilfælde, finde Sted paa andre saadanne Steder. Men hvor prisværdig end denne Straffe maade er, der i mange Tilfælde tjener istedet for Livsstraffe, som vor Regjering med saa stor Ret i Almindelighed kun ønsker anvendt paa forsætlige Mordere, saa har den dog mødt mange Jndvendinger. Man har paastaaet, at det er alt for farligt, at have saa stor en Samling af Forbrydere samlede i en Stad, og at det som Erfaringen lærer, giver Anledning til at der deserterer mange Slaver, som siden gjøre Jndbrud og begaae andre Forbrydelser paa Landet. Men hvor rigtig end denne Jndvending synes at være, kunne de betydelige Arbeider ved Fæstningværkerne, saalænge som de skulle forrettes ved Slaver, neppe besørges ved et ringere end det sædvanlige Antal. Den eneste Maade, hvorpaa man maaskee vilde kunne forekomme, at saadanne Forbrydere, ikke alt for hyppigen, rømme deres Vei, vilde maaskee være den, at fordeele dem paa forskjellige Fæstninger. De, som havde begaaet Forbrydelser i Dannemark, kunde sendes til Norge, og saaledes omvendt. Derved vilde man forebygge, at saadanne Slaver, især naar de ere fødte i eller omkring Kiøbenhavn, kunne have Kipper, Kjeldere og Smuthuller, hvor de strax kunne tye til, nyde Skjul og faae andre Klæder. En eneste Bygning er vel heller ikke hensigtsmæssig, thi det bestandige Samqvem imellem saa mange Forbrydere foranlediger mange Misbrug. Den ene kan saa set forføre den anden, bibringe ham Jdeer og give ham Vink, som ved Rømningen kunne være ham nyttige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
En Krokone i Valby lader nu paa Vesterbro, opføre en Gaard, som bliver en af de største og smukkeste Gaarde paa Broen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Hr. Buch, en fortrolig Ven af Humboldt, er nu ankommen i Kjøbenhavn, og agter at opholde sig Vinteren over i Norge og Jsland, for at gjøre gnognostiske Jagttagelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Kammerherre v. Knuther reist fra Berlin til Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Vor Frelsers Menighed i Christiania har skjenket de Fattige 476 Exemplarer af den EvangeliskChristelige Psalmebog. Efter Hr. Biskop Bechs Forslag ere disse Psalmebøger blevne stemplede med Byens Segl., og forsynede med følgende Placat, denne Psalmebog tilhører Fattigvæsenet i Christiania, og udlaanes paa Vilkaar, at den ei maa sælges, pantsættes eller bortgives, men efter Laanerens Død af Boets Vedkommende leveres til Fattig-Jnspecteuren. - Uddelingen skede offentlig i Byens Kirke d. 1 Aug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Hr. John Collet har udlovet en Præmie af 5 Rdlr. for den, som opgiver Navnet paa den Person, som d. 24 Julii anstillede Jagt i Taasen, Havnen og nærliggende Eiendom, hvor man anholdt en Jagthund, en anden Jagthund og Jægeren undkom
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Den 1 August opførte det Reitzensteinske Selskab i Christiania Stykker Langsse *), og d. 3die Jeppe paa Bjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Helsingøer faaer nu Theater forestillinger ved det Wedel=Jarlsbergske Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Hr. Translateur Jørgensen har i begge de Fyenske Aviser sat Præsten Hr. Zimmermanns afdøde Kone, Pauline Skibsted, et smukt Hædersminde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Aftenen d. 30 Julii opførtes paa det Døbbefinske Skuespillerselskabs Theater i Altona, Grøvimeden eller den smukke Marketenterske, en stor Militair=Opera i 3 Optog. Pludselig opkom, formodentlig ved Skud paa Theatret, Jld i Coulisserne. Ved den overdrevne paniske Skræk, som opvaktes derved, var Trængslen paa Galleriet, for at komme ud af Skuespilhuset, saa stor, at 7 Mennesker tilsatte Livet, og 15 andre i større eller mindre Grad bleve beskadigede. Skuespilhuset har kun taget indvendig nogen Skade, men Branden blev snart slukket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Ved denne Leilighed kan man ikke uden de ængsteligste Følelser tænke paa vort indknebne Kjøbenhavnske Skuespilhuus. Dersom der en Spilleaften ulykkeligviis der skulde opkomme den allermindste Jld, saa vilde ufeilbarligen mange Mennesker omkomme i Trængslen, om end Jlden ikke anrettede den ringeste Skade. Ved den første Forestilling af Syngespillet Bødkeren - for omtrent 30 Aar siden - foraarsagede en blind Allarm om Jld paa Theatret saa stor en Tumult, at Folk endog klavrede fra Parterret op i Logerne, for at bane sig en Udvei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
J Hamburg ere følgende Danske Reisende ankomne: d. 28 Julii Hr. Kammerherre Buchwald, med Familie, fra Holsteen; d. 29de Hr. Prof. achtigall med Familie fra Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Udenlandske Efterretninger. Jmellem Rusland og Frankrige er Freden nu sluttet d. 20 f. M. i Paris. Den er undertegnet af Divisionsgeneral, Stats- og Cabinetsraad Clarke, og Geheimeraad v. Oubrileiser Napoleon har allerede ratificeret den, og Oubril er nu reist dermed til St. Petersborg. Der er allerede givet Ordre til alle Franske Havne, at behandle det Russiske Flag venskabeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Engelland og Sverrig ere nu de eneste Magter, som ere Frankriges Modstandere. Men efter Omstændighederne at dømme er ogsaa Freden imellem Storbritannien og Frankrige temmelig nær. Fæstningen Kufstein i Tyrol, som skulde sløises, da Tyrol tilfaldt Bayern, hvilken Sløifning allerede havde taget sin Begyndelse, skal nu atter istandsættes og forsynes med Skyts.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Den store Fest i Paris er bestemt til midt i September Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Ærkebiskoppen af Lucca har vægret sig ved, at tilsværge sin Souverain Huldskab og Troskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
De Franske Tropper skulle ikke forlade Tydskland, førend den ny Statsforfatning er indført og erkjendt for gyldig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Et Algiersk. Caperskib, som havde 43 Portugisiske Fanger i Lænker ombord, er bleven taget af en Portugisisk Fregat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
De Franske have nu fuldende deres Værker ved Gaeta; den tredie Parallel kostede dem meget, thi Arbeidsfolkene vare endog udsatte for Flinteskud. - Massena opholder sig i Mola (4 Jtal. Mile fra Neapel), og vil ikke vende tilbage til Neapel førend Fæstningens Skjebne er afgjort. Kysten er besat med Franske Tropper, og fra Terra eine (i Kirkestaten, 15 Mile fra Neapel, indtil Pestina (i Neapel) ligge Vagtskibe, for at afskjære Gaeta al Forbindelse med Fastlandet. - En Bombe fra Fæstningen har dræbt en Artilleriecapitain, som er bleven høitidelig begraven ved det bekjendte Taarn, hvor Cicero, hvis Landhuus, Formianum, ikke er langt derfra, skal være jordet. Parallelernes Jld skal begynde i Slutningen af denne Maaned; de Militaire befinde sig vel, men Jndbyggerne meget ilde. Prindsen, som nu er bleven udnævnt til Generallismus over alle Kong Ferdinands Tropper, opholder sig bestandig i Brecherne, men befinder sig dog vel. Gaeta er bleven erklæret for Rigets Hovedstad og Havnen for en Frihavn. - - Gaeta er en ældgammel Stad og bygt af Grækerne førend endnu Rom var anlagt. Antonin lod Havnen forbedre. Omegnen er fortryllende, og Romerne opholdte sig for deres Fornøielse, ved Kysterne. Paa alle Sider seer man Appelsin, Citron= og Myrtetræer og andre vellugtende Planter midt imellem gamle Gravmæler og Ruiner. Udenfor Staden ligger en Klippe, der, førmodentlig som en Følge af Jordskjelv, er flekket midt igjennem. De forbiseilende Skibe hilse paa den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Hollands Statsudgivter for de 6 sidste Maaneder i dette Aar ere bestemte til 14 Millioner 880,000 Gylden. Dets faste Jndkomster kunne ikke regnes over 50 Mill. og i Aar, ved de nye Paalæg, ikke over 55. Men heraf betales allene i Renter af den consoliderede Nationalgield 35 Mill., hvorved der altsaa kun blive 20 Mill. tilovers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Som Fredspreliminairer med Frankrige anføre nu Engelske Blade følgende: 1) Engelland og Frankrige tilbagegive deres gjensidige Erobringer; 2) Engelland beholder Maltha; 3) Godthaabs Forbjerg bliver en Frihavn; 4) Kong Ferdinand af Neapel faaer til Erstatning for de allerede erobrede Lande, Deele af de 7 Øers Republik; 5)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Kongen af Sardinien faaer Erstatning i Jtalien; 6) Den Franske Keiserværdighed erkjendes, 7) Portens Besiddelser garanteres af Engelland, Rusland og Frankrige; 8) Surinam afstaaes til Engelland; 9) Forandringerne i Jtalien, Holland &c. erkjendes for lovlige. - Maaden, hvorpaa Neapel og Sieilien skulle holdes skadesløse, skal endnu være en Gjenstand for Undersøgelse:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
En af Londons berømte medicinske Journaler, søger nu en Correspondent i den afdøde Prof. Arnemanns Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
To Engelske Canoneerbrigger skulle i hele 8 Timer have bombarderet Calais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Engellands Statsfornødenhed udkræve i Aar 83 Mill. 375,000 Pd. St. Dets Nationalgield. beløber sig til 580 Mill. Pd. St. En saadan Udgivt og en saadan Gjeld ere begge lige mageløse i den ældre og nyere Statshistorie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Da Peter den Store blev udnævnt til Keiser, var Holland en af de første Europæiske Stater, som erkjendte hans Værdighed, ligesom det og var Tilfældet ved Napoleons Ophøielse til Keiser. Polen og Paven vare derimod de eneste, som ikke vilde erkjende ham derfor. Hvo skulde den Gang have troet, at omtrent 100 Aar derefter, ved en ny Keisers Udnævnelse, Polen vilde være forsvunden fra Europas Kort og Pavevælden forvandlet til en Skygge? J Lloyds Evening-Post berettes, at den Svenske Commandeur Cederstrøm har opbragt et Russisk Skib, bestemt fra Reval til Stettin, og at den Russiske Minister forgjeves har forlangt det frigivet, da man paa Svensk Side paastaaer, at det har overtraadt Oderens Blocade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
J London har man nylig aabnet en Dronning Catharines Ligkiste og fundet Kroppen og Benene ligesaa friske som den Dag, hun blev bisat. Man fandt tillige, at hun har været balsameret, og indsvøbt i et vist Slags Lærred. Adskillige Lærde ere nu sysselsatte med at undersøge Bestanddelene deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
J Mandsminde har man ikke havt saa stærk en Tordenregn og Torden i London, som den 29. Julii. Hele Gader stode i Vand; man maatte lægge Broer, for at passere dem, og Folk, som boe i Kieldere, vare nær ved at drukne. Masterne paa de Skibe, der laae i Havnen, bleve knuste, og store Jernlænker sønderbrudte. Det Ragusanske District, skal være aldeles ødelagt af Montegriner og Russer, og Ragusa skal befinde sig i en sørgelig Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
J den lille Stad Trenen i Voigkland udbrød d. 10 Junii midt om Natten en stærk Jldsvaade. Alle Jndbyggerne sov, og Luen greb saa hastig om sig, at de fleste Borgere, da de vaagnede, saae deres Vaaninger udsatte for største Fare, og maatte tie med at redde deres Eiendom. J en Tid af en Time stode 71 Borgerhuse, Kirken, Præsteboligen, Skolebygningen, Raad= og Bryggerhuset, og 24 Lader i lys Lue; den havde lagt hele Byen i Aske, dersom Nabofolkene ikke vare ilede dem til Hjelp. Man mener at Jlden er opkommen i et Brændeskuur. 118 Familier med deres 544 Medlemmer have i en Tid af en Time mistet alt hvad de eiede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Den pavelige Nuntius della Gengahar ikke allene legitimeret sig hos Chur=Erkekantsleren, men endog fuldbyrdet sin Legitimation paa Rigsdagen d. 28 Junii. Men det Jkke=Catholske Gesandt skab fandt i hans Creditio nogle Udtryk, som den pavelige Runtius v. Kaprara og derpaa Mauryved andre Leiligheder ikke havde betjent sig af. Udtrykkene vore Sønner, almindelig Kirket og Apostolisk Velsignelse, stødte dem. Man lod Rigsdirectoriet igjennem den Chursachsiske Gesandt bede, at formaae den pavelige Nuntius, til at forandre disse Ord og Opskrivten, hvor Rigets Førster kaldes: ceter S. N. J. Status. Den pavelige Nuntius samtykkede deri uopholdelig. Han udstædte endnu samme Aften en Skrivelse, skreven efter de Jkke=Chatolskes Ønske, og forseglet med Fiskerringen, som blev Rigsdirectoriet overleveret. Men nu var Ordet Filiis i Opskrivten atter den Evangeliske Gesandt imod. Man bad nu atter Rigsdirectoriet igjennem den Chursachsiske Gesandt, ved en Directorialnote, at erklære dette Udtryk for en Trykkeil. Dette skeede vel ikke, men der blev imidlertid foranstaltet et nyt og tredie Aftryk. Den pavel. Nuntius's Sendelse er ubekjendt. Efter hans Creditiv vil man blot søge at forekomme derved, hvert Jndgreb i den Catholske Religion &c. Men man formoder at den sigter til det Chur=Erkekantslerske Metropolitancapitels Organisation &c. Han er d. 5 Julii reist til München, for at underhandle med det Bayerske Hof angaaende en Concordat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Prof. Eschke har i de Berlinske Døvstummes Jnstitut i Berlin, hvis Forstander han er, gjort Forsøg med at gjennembore Trommehinden. Af 5 Døvstumme er kun en bleven hjulpen, og selv denne hører ikke saaledes, at man paa den sædvanlige Maade kan lære ham Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Handels- og Skibsefterretninger. Petersborg, d. 11 Julii. Regnen, som allerede længe har vedholdt, vedbliver endnu, og der indløber sørgelige Efterretninger fra mange Egne, især fra Provindser, der ligge ved Søen. Man forudseer Mangel paa adskillige Producter. F. Ex. i Kystprovindserne er Frugt for det meste fordærvet af Frosten, da de kolde Dage og Nætter netop indtraf i Blomstertiden; de allerfleste Frugttræer er uden Blade og tildeels fortørrede. Ogsaa Kornet staaer i mange Egne meget slet. Men fra mere bortliggende Egne inde i Landet meldes, at man har Haab om en god Høst. Ved Moscau, i Ukraine ved Astrachan staaer Alting godt. Man befrygter altsaa ikke Mangel, men snarere Dyrtid. En heftig Storm, ledsaget af Oversvømmelse, har paa Jamaica anrettet stor Skade, revet en Mængde Huse bort med sig, og skilt mange Slaver ved Livet.