JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Paa Søndag prædiker H. H. Hr. Stiftsprovst Tetens til Høimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Avertissements. At min kjære Søn, Stie Tønsberg Schøller v. Krogh, Premierlieutenant ved det andet trondhjemske Jnfanterierregiment, den 3 Januar d. A. har i Trondhjem end sin korte Løbebane, knap 22 Aar gl., bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Kjøbenhavn d. 5 Marts 1814. S. v. Krogh, Kammerherre og Major af Kavalleriet, Mandagen den 21 i f. M., behagede det Gud ved Døden at bortkalde den i Stuen ved mig i Hans Jensens Stræde, boende gamle Jomfrue A. et Lund, som en Datter af forrige Kancellieraad og Byefoged Lund i Ribe, i sit Alders 85de Aar, som herved bekjendtgjøres saavel til Underretning for hendes fraværende Slægtninge som for de Velynder der i det forrige Aar have tilsendt hende Understøttelse i sin svagelige Alderdom. Odense den 10 Marts 1814. Mathias Larsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
En Stue og et Sovekammer samt Staldrum til et Par Heste og lidet Plads til Fourage, ønskes til Leie i Odense, helst paa Nørregade eller foran i Overgade. Den som maatte have en saadan Leilighed at ville bortleie, behager at henvende dem til Andrup & Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Paa Hjørnet af Over= og Nørregade No. 20, er godt Kaffebønner for 11 Rigsbmk. Pundet i lispundviis bedre Kjøb, Kandis 26 Rbmk. Pundet, Raffinade Puddersukker, giøn Sæbe, Stivelse, Jndigo, Ansioser, tilkjøbs; alt til de billigste Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Torsdagen den 24 Marts, om Formiddagen Kl. 9, holdes offentlig Auction i Gaarden No. 40 ved Frue Kirke, over Adskilligt, hvoriblandt: en nye Komode et meget godt Fortepiano, gode Kobbere i Glas og Ramme, en stor Kobberkjeddel og en dito Tromle, en næsten nye Kalesche, et nyt Seletøi til 2 Heste med Messing=Beslag, en nye engelsk Sadel, et Partie ægte Madera, gammel Rom og rød Viin paa Flasker, nogle Skpd. Stangjern, og nogle Tylter Fjælle m. m., og tilsidst endeel gode Bøger, hvorover trykte Fortegnelser 2 Dage forud kan bekommes imod 4 Sk. Rigsbp. pr. Stykke hos Lakfabrikør Meyer; hvilke herved bekjendtgjøres. Odense den 11 Marts 1814. Bendz. Verninge Præstekalds Jorder og Tiender, bliver Mandagen den 28 Marts næstkommende om formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning paa 6 Aar fra 1 Mai d. A., og Konditionerne blive 8 Dage i Forveien til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir og Præstegaarden. Auctionen holdes paa Odense Herrede sædvanlige Tingsted her i Odense. Odense Herredskontoir den 8 Marts 1814. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Formedelst Forandring af Boepæl agter Guldsmed Schytte heri Odense, ved en eneste Auction at bortsælge sit eiende og iboende Sted, beliggende i denne Byes Overgade under No. 60, og bestaaende af et Forhuus til Gaden 4 Fag 2 Etager Muur- og Bindingsværk med Kielder under, og dertil liggende Gaardsrum, med Skuur i Gaarden, Løverdagen den 19 Marts førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, efter de Konditioner, som nærmere paa Auctionsstedet skal blive fremlagde; hvilket til Lysthavernes Efterretning bekjendtgiøres, Odense den 10 Marts 1814. Bendz
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Gode Kaffebønner, Kandis Sprup, Salt, Tran m. m. er for mueligst billigste Priser at faae i Odense Vestergade No. 233. Litr. A hos Chr. glk. Darn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Paa Torvet i Odense No. 581, bekommes Talg til billig Priis. Efter at først alle Hønsene vare emigrerede af en Gaard her i Byen, kom Touren for omtrent en Uges Tid siden til 2 døde Harer, som ligeledes med eet forsvandt. Endskjøndt Man har næsten moralsk Vished om Tyven, og kiender det Vraae hvor man har været ham behielpelig i at dele Byttet, ønskedes af flere Aarsager juridisk Beviislighed. Hvo som kan give samme, loves derfor en Doucer af 100 Rd. d. Kour. og Navnet skal blive fortiet saafremt Vedkommende ønske det Anmeldelsen skeer til Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
For nogle Maaneder siden er en Blaargarns Pose med nogle Linklæder a., bleven sat i et Huus her i Byen, dets rette Eier kan mod at opgive hvad Posen indeholdt modtage samme naar han henvender sig til Adressekontoiret. For at afhielpe Trangen som den Fattige lider for Jldebrændsel ønskedes Nogle fra Landet ville kjøre her til Odense med Tørv, som da skal blive dem betalt efter Læssenes Størrelse. Man behager at henvende sig til Adressekontoiret, der giver nærmere Anviisning hvor Tørven skal aflægges, Paa Hør= og Hampeavls-Jnstitutet ved Glorup, NB. kan bekommes særdeles godt Sæde=Hampe og Hørfrøe i tønde og skjeppepiis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Af Odense Kommunitets Midler ere 1000 Rbd. N. V. at faae tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Man derom melder sig hos Stiftelsens Regnskabsfører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Tirsdag Aften den 1 Marts er til Undertegnede ankommer en sort Hest 7 a 8 Aar; dens rette Eier kan mod Omkostningernes Betaling afhente den hos Mads Rasmussen i Neder=Holluf. M. L. T. Auction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Formedelst anden Bestemmelse, agter Eieren af Roygaard ved en eneste Auction, som afholdes Mandagen den 28 Marts, Formiddag Kl., paa Raadstuen i Kolding, at bortsælge bemeldte Roygaard, beliggende 2 Miil fra Kolding, Giesten Sogn, Aandst-Herred, Ribe Amt, Gaarden staaer for Hartkorn 4 Td. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 ½ ½ Alb., Tiendefrie Hovedgaards-Taxt, og har et Areal p p. af 200 Tdr. Land g. Maal. foruden Skov og Mose; Gaarden ligger midt i dens Marker, og dens Bygninger bestaae af: e, Vaaningshuset Ege-Bindingsværk 38 Alen langt og 13 Alen bredt, indrettet til beqvenBopæl for en Familie uden for Bondestanden; 5, en for 6 Aar siden af Brandmur nye opført Lade 57 Alen lang og 17 Alen bred, c. en i Aaret 1812 af Brandmuur nye opfør Staldbygning 59 Alen lang og 13 Alen bred, d, et Brand muret Ovn- og Køllehuus 19 Alen langt og 11 ½ Alen bredt hvori tillige findes Kjoldere og andre Indretninger, hvilket Huus for 7 Aar siden er opført af nyt. Gaardens aarlige Udsæd pleier hidtil at være, ungefær 10 a 14 Tdr. Rug, 14 a 16 Tdr. Byg, 6 a 9 Tdr. Boghvede og over 50 Tdr. Havre, samt noget Bælgkorn m. m. da en Deel af Jorderne ere beqvemme til alle Slags Kornarter, af Høe kan aarlig bjerges 80 a 120 Læs alt efter Aarsgrydens Beskaffenhed, denne Udsæd og Hpeavl, og sølgelig ogsaa den hidtil holdte Besætning af Kreature, kan meget forøges og forbedres, da Arealet er stort og paa Gaardens Marker findes Mergel i Overflødighed. Til Gaarden findes en vel anlagt Hauge af en Tønde Land Størrelse beplantet med mange fine Frugttræer. I Kjøbet med Gaarden følger 4 Stykker Materialheste, 25 Stykker Køer, en Tyr, endeel Unghoveder, Faar, Sviin, Gjæs, Ænder, og Høns, samt 3 jernbeslagne Vogne, 2 Plouge og Harver med Tilbehør, Meierie- og Bryggerkar, 2 Folkesenge m.v. som ogsaa den lagte Rugsæd p. p. 11 Tdr. og af Foraarsæd14 Tdr. Byg, 32 Tdr. Havre og 8 1/2 Tdr. Boghvede, nogle Skjepper Ærter og Vikker; hvilket alt ifølge ForpagtningsKontraxten og den med Retten afhjemlede Taxations-Forretning, Forpagteren er forbunden ved Fratrædelsen at aflevere. Til Gaarden ligger 2 betydelige Skove, som efter et los Overslag indeholder over circa 600 Favne Bøge Klovet-Brænde og Cavntræe, foruden mange tusinde unge Bøgetræer af 1, i I Læs Størrelse og derunder og endeel større og mindre Eegetræer, samt betydelig Underskov, alt i god og frodig Vægt, ligeledes ligger til Gaarden en Törvemole p. p. a 22 Tdr. Lands Størrelse, som indeholder den beste og næster nopskjærlig Tørvejord, tjenlig baade til Smede-Kul og ligesaa til Brændsel, og endelig følger med Gaarden et paa Gaardens Mark beliggende Huus, 5 Fag, indrettet til og beboet at a Huusmænd, som ere forbundne at arbeide for Gaardens Beboer, Gaard og Eiendom kan tiltrædes til 1 Mai d. A. og Konditionerne til Auctionen, samt Gjenpart af Forpagtnings-Kontrakten og Inventarie-Listen simles til Eftersyn paa Hr. Kancellieraad Westengaards Kontoir i Kolding, paa Adressekontoiret i Odense, og hos undertegnede Eier som lader Eiendommen forevise. Roygaard pr. Kolding den 19 Febr. 1811. H. L. Thun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Et Qvantum udsøgte beste Fyr=Riga Mastetræer, 46 Stkr. fra 63 til 84 Fods Længde dansk Maal, vel proportioneret og fuldkommen Tykkelse, beliggende her i Nærheden af Aalborg, for største Deel huggede i 8te Kant, og maae alle undersøges og af Liebhaverne prøves med Øxe, saa at Kjøberen kan nøie sikre sig for al Slags befrygtende skjult Feil. Deraf kan Liebhavere erholde de fornødne og meest passende efter attraaende Størrelse, naar derom snarest mueligt atkorderes, og ved Foraarets Beqvemhed til Transporten besørger Afhentelsen. Aalborg den 19 Febr. 1814. Niels Christian Brix. FR. Zeyte Classe ) c. zu Expeditionen a. . Vier Schilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Sterbbude ein Proclam bewilliget. Wird mit det Halfte mehr bezahlt, Von Gerichtswegen und bei nachgesetzter Kommination geblette Jch, Johann Christian Friede nach 94. prich Heinzelmann, Königl. rererer Etatsrath und Landvogt in Suder 1814. Ebbesen. dithmarschen, Ritter pr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Demach der Müller Nicolaus Marcussen inNindorf, geburtig ans Jarkbrock im Amte Hadersleben. ohnlingst ohne Leibes Erden verstorhen, so habe Jch auJnstanz dessen Wittwe, c. c. c. zur Berichtigung dieser Es werden dahero von Gerichtswegen alle und jede Glaubiger und Schuldner, so wie die etwanigen Erben des obbenanten Nicolaus Marcussen in Nindorf, jedoch mit gesetzlicher Ausnahme der protocollirten Glaubiger, in deren Hinsichtes nur der Angabe der etwa rückstandigen Zinsen bedarf, hiedurch aufgefordert, das sie, und zwar die Einheimischen inderhalb 6, die Auswartigen aber unter gehøriger, Procuratur=Bestellung innerhalb 12 Wochen vom Tage der ersten offentlichen Bekanntmachuug dieses, bey Strafe resp. der Ausschliessung und doppelter Zahlung, so wie bey Verlust ihres Erbrechts, ihre an den Desunctum eta habende Anspruche oder Schuldigket in der Königl. Kirchspielschreiberen, zu Meldorf ad protocollum professionis gehørig angeben, demnachst aber velterer rechtlichen Verfugung gewartigenWornach sich einieder dem daran gelegen zu achten har Meldorf den 15 Febr. 1814. i siden Cattheuser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-11
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge een uden for Vesterport ham tilhørende Gaard under No. 338, som er af gode og vel vedligeholdte Bygninger indrettet til enhver Næringsvei, samt en stor og fortrinlig Frugthave. Ligeledes agtes bortsolgt en Rytterbrakke under No. 358, indrettet til Beboelse, og Staldrum til 4 Heste, og ved samme en liden Haugeplads. Jacob Jørgensen, Odense den 28 Februar 1814. Værtshuusholder. Hermed bekjendtgjøres, at Fredagen den 18 Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Sl., er berammet at holdes Forpagtnings- og Fæste=Auction i Thorsenge Birketings Stue, over den ved Breigninge Bye paa Thorsenge beliggende Veirmølle af hollandsk Bygning som er indrettet med behørige Meel= og Grubbeqværne, samt Gryn= og Sigteværker. Til denne Mølle med tilliggende beqvemme Vaaningshuus, der for 11 Aar siden af nye er opbygt, er god Søgning, og en Jordlod paa 6 til 7 Tønder Land. Samme Dag og Sted, bliver Fæsteauction over følgende Steder paa Thorsenge: A. en Gaard paa 5 Tønder 5 Skpr. kontr. Ager og Engs Hartkorn, og et Huus paa 3 Skpr. Hartkorn i Strammelse Bye. B. en Gaard paa 5 Tdr. 5 Skpr. kontr. Ager og Engs Hartkorn, af Gjesinge, og C. 2 Huse i Troense Bye til hver 12 Skpr. Land. Til ovenbenævnte 2 Gaarde følger Besætning, Jnventarium m.v., og Konditionerne saavel over Møllen som over de 2 Gaarde og 3 Huse, ere 8 Dage førend Auctionen til Eftersyn i Wemmenes Færgegaard hos S. T. Hr. Transportforvalter Fahnøe, og hos Hr. C. Schultz i Thorsengs Færgested ved Svendborg. Thorsenge Slot den 19 Febr. 1814. Efter Ordre fra høie Vedkommende C. C. Leth. Udi Middelfart Vinterhavn, er en Jagt drægtig 9 Læster, med Segl. Redskab, Ankere og Touge, Jnventarium efter Listen, samt Bord, at faae tilkjøbs, naar Lynhavende henvender sig til Skipper Motten Hansens Enke i Middelfart, og skulle den ikke underhaanden blive solgt, kommer den til Auction ved bemeldte Enke den 29 Marts, Formiddag Kl. 9. J. Brandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
Krigs-Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
(af Lybekker Aviser.) Den tydske Brevpost, som skulde komme her til Odense i Torsdags, kom formedelst de i det stærke Sneefog tilsygede Veie først i Gaar Morges. J Nat er Søndagsposter, kommet. Af begges medbragte Nyheder meddeles her Hovedindholdet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
Efter Lybekker polit. Anz. havde man i Aachen havt det Rynte, som foregaves at være kommet med en svensk Koureer, at et 3 Dages Slag var forefaldet, i hvilket de Allierede første Dag vare trængte 5 Mile tilbage, anden Dag vanceret 7 1/2 Miil frem, og tredie Dag havde besaParis. Dette lønnagtige og desuden i sig selv urimelige Rygte blev strax mange Steder med Jver udblæst. Men det Overdrevne der erfares saavel af de franske som at tydske Beretninger om Krigstildragelserne, hvilke Aviserne begge meddeele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
Franske Blade levere de til Keiserinde-Regentinden, indkomne Beretninger om det til den 18 Februar forefaldne af følgende Jndhold. "Den 10de angreb Keiseren Fjender ved Champaubert; den kommanderende General blev med sin hele Stab og 6000 Mk. gjort til Fange, Muni. tionen og Baga en erobredes, Resten dræbtes eller joger i et Morads. Keiseren forfulgte General Sacken, som var atskaaret fra Blücher. Den 11te lod Keiseren er Korps rykke mod Chalons og marscherede med Resten af Armeen mod Montmerail, hvor han angreb General Blücher, Aldrig have vore Tropper viist mere Mod; Fjenden sprængtes fra hinanden og flygtede i Uorden; Jnfanterie, Artillerie Munition er i vor Nagt eller taget. Det russiske Armee. korps er tilintetgjort. Keiseren befinder sig vel. Den 12te forfulgte han sine Seire; Blücher sønde at naaChareau - Thiery (ligger nordlig for Montmerai.) han blev drevet fra den ene Position til den anden; den Korps, som skulde dække Tilbagetoget, blev afskaaret, og Generalen selv, som kommanderede det, fanget. Blüchet forfulgtes paa Veien til Soissons vi toge 50 Kanoner, en Mængde Bagagevogne, og 3000 Fanger med 5 til 5 Generaler, som ere sendte til Paris. General Sacken troes at være blandt de Dræbte. Den 13de brød Blüchet med 20,000 Md. op til Etoges, hvor Hertugen af Ragufvar, Keiseren lod ham den 14de angribe ved Vauchamp, og sendte General Grouchy i Ryggen af ham hvorved ham fratoges 6000 Fanger, 10 Faner og 3 Kanoner. Blücher trak sig da mod Champaubert; men dette Sted, ver besat af Grouchy, saa Fjenden, paa alle Sider indsluttet, vilde have mistet Alt, hvis ei de slette Veie havde hindret 12 Stykker ridende Artillerie at komme frem Han mistede 10,000 Fanger, 10 Kanoner, og 10 Faner, vi kun nogle hundrede Mand. Saaledes er den schlesiske Armee, som bestod af Sackens, Langerons Yorks, og Kleiss's Korpser, tilsammen 80,000 Md., i 4 Dage slaget, adspredt, tilintetgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
De tydske Aviser erklære, at meget i disse franske Beretninger er overdrevet, og fortælle om disse og de paafølgende Begivenheder saaledes. - Fra den 10 til den 16 Febr. har man bestandig kjæmpet, og i disse Dage have vi lidt de Tab hvorom de engelske Blade forhen have meldt. Efter Slaget ved Brienne maatte nemlig Napoleon trække sig tilbage; men da han kastede sine Stridskræfter, paa enkelte Punkter, og angreb med overlegen Magt, saa var det naturligt, at man undertiden maatte trække sig tilbage Den 18de maatte det vurtembergske Armeekorps vige for fjendtlig Overmagt ved Monterau, og trække sig tilbagetil Troyes. 8000 Würtemberger maatte kjæmpe mod 50,000 Franske, og holdt Stand i 12 Timer. Den allierede Armee har ogsaa en Tid manglet Levnetsmidler Champagne. Den 29de kom Keiseren af Ruslands og Kongen af Preussens saavelsom Schwarzenbergs Hovedqvarteer tilbage til Troyes; dog har bede man, at det igjen kunde rykke frem. Men den 21de trik Kronprindsen af Würtembergs Korps igjennem denne Stad. Winzingerode og Bülow vare i Rheims for at forene sig med Blücher; men Wittgenstein, som var rykket for langtfrem med sit Korps, blev angrebet med overlegen Magt, og leed Tab. Schwarzenbergs og Bluchers Armeer koncentrerede sig derpaa i Egnen af Troyes, hvor man nu venter et Slag. Den allierede Armee danner en Linie fra Troves til Rheims. Her sammentrækkes nu alt til et Hovedslag; Seierherren fra J uterbock, Kronprindsen af Sverria, ventes hvert Øieblik, Beleringskorpserne fra Strasburg og Hünningen støde til os. Napoleon skal dog ikke kunne hindre vort Jndtog i Paris. Hans gamle Tropper, især de fra Spanien, som maatte udrette Alt, have lidt overordentlig. Senere Efterretninger over Berlin melde, at General Wrede har efter 24 Timers Ophold forladt Troyes, og det diplomatiske Hovedqvarteer var forlagt til VesoulKronprindsen af Sverrig er først den 26de afreist fra Kolle til Aachen; den 1 Marts marscherede en Deel svenske Tropper gjennem Dorsteen. Schwarzenbergs og Blüchers Armeer havde været for vidt skildte fra hinanden, og Fjenden, som var ganske koncentreret, leverede dem enkelte Fægtninger, som for største Deel faldt ufordeelagtig udOm hiint Blüchers Tilbagetog levere de tydske Blade fremdeles følgende Details. Da Blücher maatte bestemme, sig til at rykke tilbage til Vertus, tilbød der sig 2 Overgangspunkter over Seinen ved Nogent og Brav. Nogens var stærk besat af Fjenden; Gaderne vare spærrede, og Jnfanteriet havde posteret sig i Kirketaarnet og paa Kirkegaarden; bag Staden stod Victors Korps. Bray var forladt af Fjenden. Nogent blev stormet, medens man fra Bray af, søgde at tournere denne Fiendens Position, og han joges tilbage til Broen, hvilken vi skulde passere; men de Franske sprængte Broen med saadan en Jil, at adskillige af deres egne Folk gik i Løbet; og de bayerske Tropper maatte marschere til Bray for der at sætte over Floden. Tilbagetoget fortsattes under bestandige Fægtninger videre lige til Troyes. Wrede roser meget H. K. H. Divisionsgeneral Prinds Karls vigtige Tjenester."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
Den 18 Februar har General Meusnier gjort et Udfald fra Lyon; Bønderne i en Landsbye grebe til Vaaben, hvorfor denne blev antændt af Østerrigerne, og de, som antraffes med Vaaben skudte (thi Langmodigheden har ogsaa sin Grændse). Marskal Suchet (Hertugen af Albuserra) er med 12000 Md. af sit Korps fra Spanien indtruffet til Lyon, hvorefter et Slag er forefaldet mellem de franske og Grev Bubnas Tropper ved Chambery, efter hvilket Østerrigerne have trukket sig tilbage mod Gens. - De i Basel værende Tropper, som skulde indi Frankerig, have faaet Kontraordre; derimod ere atter 10,000 Mand paa Marschen gjennem Schweitz. De allierede Tropper i Belgien staae i fransk Flanderne ved Baisieux. Paa Antwerpen og nogle andre faste Punkter, nær, ere Nederlandene i deres Magt. Lille er af General Maison, som kommanderede 6 til 7000 Mk. gode Tropper, provianteret paa adskillige Maaneder. De svenske Tropper skal rykke frem over Namur. J Brussel siges at have været oprørske Bevægelser. Fra Luxemburg har den franske Besætning gjort betydelig Udfald. Antverpen forsvares med største Jver af Carnot, som endog gjør Anstalter til at udsende af Byen dem, som ikke ere forsynede med Proviant, og skal af Borgerne have udskrevet en Kontribution af 1 Million Gylden. Russerne have truet Garnisonen med, at hvis den ikke overgiver sig, skal den sendes til Siberien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
J Jtalien har Bellegarde forlagt sit Hovedqvarteer, til Villafranca, for at være mere i Middelpunkten af sig Armee, indtil han, naar Fæstningerne ere ganske indsluttede, kan sætte den over Mincio. Det hedder, at Engellænderne ere landede med 12000 Mk. ved Genua, Stæderne Salo og Maderne skal igjen være besatte af Vicekongens Tropper, som endnu har sit Hovedqvarteer i Volta. -J Berlin har man havt det Rygte, at Vicekongen efter et sidst i Februar forefaldet Slag var gaaet over til Østerrigerne; men da den Slags Efterretninger ikke ere meget paalidelige, anmærke selv tydske Aviser, at det høilia trænger til nærmere Stadfæstelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
Schweitz's Landdag har i en Session den 11 Febr. ved en officiel Note forlangt Frihed og Tilladelse at vende tilbage for deres i Rusland befindtlige Krigssanger. De allierede Magter have udstædt en vidtløftig Erklæring, hvorfor de ei have kunnet tilstaae Schweizerkantonerne Neutralitet, hvilket dog ikke skal vare længer end til Krigen, mod Frankerig er endt. Küstrins Fæstning har kapituleret den 5 Marts. Besætningen er krigsfangen, og bliver indtil videre paa den høire Oderbred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
Fra Hamborg ere nylig endeel Jndbyggere atter udvandrede; dog beløber de i Byen tilbageblevne Jndbyggeres Tal sig endnu til 55000. Endeel Huse ere indrettede til Hospitaler, og Eckmühl skal have 70 Forraadshuse med Fornødenheder, saa man troer, han kan holde sig over et Aar. Han skal og have sagt, at Viin og Brød maatte han have for sine Soldater, for hvilke han maatte sørge som for sine Børn; han vilde forsvare sig til det Yderste, og naar det ikke kunde være anderledes, gjøre et andet Troia af Hamborg, om end ingen Hommer vilde besynge hans Daad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
Freds-Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
(Af samme Blade.) Under disse Omstændigheder synes Fredshaabet betydelig at oplives. Rigtig nok hedder det, at de sidste fra Lord Castlereagh til Engelland ankomne Depescher ikke vare af fret bebudende Jndhold; ogsaa læses i det engelske Blad Morning Chronicle disse Ord: Fred med Bon parte, der nu kun søger at redde sin Krone, er et Hjernespind. Ene og allene med Senatet kan man underhandle om Fred. At slutte Fred med Bonaparte er det samme som at arbeide paa Europas Undergang, thi efter nogle Maaneders Hvile vilde han paany oversvømme Fastlandet med sit Tyrannie." Men i andre Efterretninger hedder det, at det gaaer meget venskabeligt til mellem Gesandterne i Chatillon, som give hinanden Dineer og Soupeer, hvorved især den franske og engelske Gesandt skarvie hinanden megen Opmærksomhed; ligesom og den engelske Underhandler sender sine Depescher lige over Paris og Calais. Ogsaa forsikres det eenstemmig fra flere Sider, at Underhandlingerne i Chatillon drives med megen Jver. Metter, nich skal være afgaaet med de Allieredes Ultimatum og man troede at Præliminærerne kunde være afsluttede og undertegnede i Chatillon til den 20de, og at derpaa en almindelig Kongres skulde sammentræde i Paris. Man skal blot endnu have nogle enkelte Punkter tilbage at bestemme, og det hedder, at kun hvis Napoleon ikke i Henseende til disse vil føle sig efter de Allerede, skal en Bourbon sættes paa den franske Throne, Ogsaa skal Engelland have erklæret ikke direkte at ville understøtte Bourbonnernes Fordringer paa Frankerig. De Allierede skulle fordre Frankerigs Grændser at blive saaledes, som de var for 1792, hvilket dog Napoleon ikke endnu skal have indrømmet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-03-14
Frankerig.