JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-08
Bortkomne Sager. For nogle Dage siden er sin Eier frakommet en liden hvid Han-Hund merket med en brun Plet paa Ryggen; det ene Øre, Halen og Hovedet brunagtig, bag paa er der ogsaa en liden Plet; Finderen loves en billig Duceur, og kan leveres paa Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Anmerkning. At Klokken ringer 12 om Middagen og derefter klemmer, det er en Skik, som blev indført af Kong Christian den Første, til en Erindring, at bede for de Christne Siele, som bleve slagne af Tyrkerne, det er omtrent henimod 300 Aar siden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Søndag efter Trinitatis prædiket formodentliHøymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Thode. Hr. Angell. Frue-K. Mr. Rhode. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Copulerede. Mr. Jens Moxnæs og Frøken Lovisa Amalia Cernico copulerede her i Byen den 13 Julii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 6døde og føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Jndpasserede. Hs. Høyvelbaarenhed Hr. Stiftbefalingsmand von Grambow og Hr. Etats-Raad G. Hornemann fra Christiansund.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Ankomne Skibe. Skipper H. Pens fra Hamborg med Støk gods. L. Nilsen fra Aalborg med Kornvahre. R. Greve fra Østersøen med Kornvahre. A. Conachy. J. Lovis. W. Baillie. R. Boves T. Corry. J. Wakker. W. Watsen. J. Robertson. A. Green, alle fra Jrland med Baglast. R. Stevers fra Lemrig med Baglast. C. Lind. Geert Hoe, begge fra Amsterdam med Støkgods. A. Armer fra Portugal med Salt. W. Gordiner fra St. Marten med Salt. T. Spittel. D. Senepson, begge fra St. Ubes med Salt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Skipper J. Serant. A. Cronby, begge til Jrland med Bord. H. Claussen til Christiania med Souder. P. P. Schandrup til Christiansund med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Proclamata. Som Samfrænder have vi besluttet den 30te hujus om Eftermiddagen Klokken 3 at foretage Skiftet efter afgangne Sr. Ole Alberg udi Enken Madame Emerentze Sal. Albergs Logie hos Hans Jacob Schulz i Fiorgaden, der tiener til Efterretning for Boets Debi- og Creditorer, som bemelte Tiid og Sted sig ville indfinde. Tronhiem den 14de Julii 1768. Henrich Helkan. Lorenz Ebbe Frost. Martinus Nissen, Kongel. Majestæts Commerce-Secretair, og Abraham Amid, Kiøb- og Handelsmand udi Tronhiem; giøre vitterligt: at Sr. Lorenz Zelius, Borger og Kiøbmand her i Byen, har formedelst i værende Giæld opbudet sit Boe til sine Creditorers Afbetaling, og da vi af Øvrigheden ere anordnede til at antage os bemelte hans Opbuds-Boe, og det til Rigtighed og End skab at bringe; Saa bliver til den Ende ved dette Proclama alle Sr. Lorenz Zeliuses Debi og Creditorer indkaldede at anmelde sig for os inden den i Loven fastsatte Tiid, Debitorerne at afbetale deres Giæld til Boet, og Creditorerne at indkomme med deres Krav, og det bevise, da de efter deres Fordringers Beskaffenhed og Boets Formue skal nyde hvad Ret er efter Loven. Tronhiem den 18de Junii 1768. M. Nissen. A. And.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Auctioner. Tirsdagen den 19de Julii førstkommende Klokken 11 Slet, bliver Sr. Peder Bruns Gaard her i Byen Fierde og Sidste Gang, opbuden og den Høystbydende absolut tilslagen, hvor da Pandthaveren eller Pandthaverne ville behage at være nærværende for deres Tarv at paasee. Auctionen forrettes i bemeldte Gaard.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Tirsdagen den 8de Augusti førstkommende, bliver paa Røraas ved offentlig Auction bortsolgt: Adskillige Effecter, bestaaende af Sølv, Meubler, Huusgeraad, diverse Sorter Kram vahrer med meere, Sr. Peder Bruns OpbudsBoe tilhørende, og hvorover trykte Fortegnelser paa Adresse-Contoiret er at bekomme. Saa bliver og samme Tiid hans der havende Gaard auctioneret, og om fornøyeligt Bud skeer den Høystbydende ved Første Gangs Auction tilslaget.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Skifte=Lysninger. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem, lade herved bekiendtgiøre: At førstkommende 23de Julii, Klokken 3 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne. Ole.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Ole Pedersen Hovslager, foretaget udi Stervboe-Huuset paa Kalvskindet. Samme Dags Eftermiddag Klokken 4. Slet, bliver Skiftet efter afgangne Hanskemager=Pige Jngeborg Olsdatter, foretaget udi Sterboe-Huuset i Bersvendveiteen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Til Kiøbs eller til Leye. En mig tilhørende Gaard udi Bersvendveiten beliggende, som forhen af Ole Tougen er beboet, kan straxen hos mig bekommes til Leye eller tilkiøbs, hvorom de Lysthavende nærmere med mig kan accordere. Hinrich Lysholm.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Til Leye. For en ung Kiøbmand, der haver Lyst eller agter til at handle med Brygge-Vahrer, kan gives Anviisning herfra Adresse-Contoiret, hvor der kan faaes til Leye en Brygge med tilhørende Pakboder, samt Logementeaf en Stue og Loft, saa og en Kielder med videre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Til Kiøbs. Hr. Obriste Lieutenant Heide, lader herved bekiendtgiøre, at han underhaanden er findet at afhænde efterfølgende Eiendomme, nemlig 1.) Vaanegaarden her i Byen, som indeholder en stor og vidløftig Grund, af Hauge, For= og Baggaard, saa og mange Huuse-Bygninger, hvorved 8te Jern Kakkelovner, og alle Værelserne til Gaden betrokne og malede. 2.) En Gaard og Grund paa Kalvskindet, bestaaende af adskillige baade u- og indredde Værelser. 3.) De paa Kalvskindet beliggende, 4 Ager-Støkker med Regstrer omsat og indeholder gode 7 Mehlinger, Nok 5 beboede Grunder i Gaden ved Sokkerhuuset; hvilket alt de Lysthavende behagenligst kunde tage i Øyesyn for derefter med Eyeren om Kiøbet, at accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Paa Adresse-Contoiret er tilkiøbs at bekomme: Et smukt nyt Mandhoved til et Skib eller Jægt med udgravet Arbeide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling, indlagt: Paragenis, en Grækers og Hedensk Philosophs gudelig Undersøgelse, indbunden for 1 Ort 8 Skilling. Skrivtet er af sin vigtige Jndhold noksom bekiendt. Den Første og Anden Tomme af Den almindelige Natur-Historie, i Form af et Dictionnaire etc. oversat, forøget og forbedret af H. von Aphelen, for 1 Rigsdaler 2 Ort pr. Tome; Saa og et Exemplar af Tronhiemske Samlinger, udgivne af Philaletho. 1. 2. 3. 4 og 5 Tome, for 3 Rigsdaler, faaes tilkiøbs hos Knud Juulstr. Winding. Opfindere og Begyndere, hvo samme til adskillige Ting har været etc.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Hr. Pastor Neumeister i Hamborg var den første, som begyndte at lade udgive Dispositionerne forud ved Kirke-Dørrene over Texter, hvorover han agtede at prædike.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
En Jtaliensk Tigger=Munk var den første, som gav Anledning til at giøre Glas i Sverrig, skeede Anno. 1675. Den første som fandt Miner i Meiserland, var Margrev Otto, skede 1171. Den første som havde arbeidet i Silke var Seres, hvilken Videnskab kom siden til de Perser, men siden til Grækerne og Jtalienerne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Det Siellandske Bispedoms Kirker i Europa, Asia, Africa og America, ere i alles 496. nemlig i Sielland og tilliggende Øer 398 Sogne-Kirker, hvorunder 31 Kiøbstæds og 367 Landsbye Kirker, 16 indviede Slots Kirker og Capeller ved Klostere og Herregaarde, 15 indviede Capeller ved Hospitaler og Sygehuuse, 39 Kirker paa Færøe, 22 paa Bornholm, 6 i Tranqvebar, St. Thomas, St. Jean, St. Croix og i Guinea.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-15
Det første Liig, som er bleven begravet i Holmens Kirke i Kiøbenhavn, var samme Kirkes første Sognepræst Mester Niels Michelsen Aalborg, som skede 1645.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Plan og Forslag til en Calender for skikkelige Folk. For at giøre, hvad jeg kan, til saa nyttig en Anstalts Befordring, har jeg besluttet at giøre et fuldstændigt Forslag til en rigtigere Bestemmelse af Tiden, baade for hver Dag om Ugen, og for det heele Aar, hvilket Forslag jeg har i Sinde at udgive ved Aarets Ende, under Titel af en Calender for skikkelige Folk. Jeg vil deri følge min Correspondents Raad, at rette mig meere efter Moden end efter Naturen. Skikkelige Folk kunde derfor være forsikrede, at jeg ikke forlanger noget af dem, som ganske strider mod de allerede antagne Grund-Regler, og jeg haaber, at de vise mig igien den Føyelighed, at tillade nogle faa Præliminair=Forandringer i Lebemaaden uden en almindelig Regel: Mit Forslag bestaaer deri, at som jeg har merket, at Moden, hvor ulig den end ellers er dog saavidt kommer overeens, at Folk af alle Slags Stænder spise, sove og staae op noget sildigere, end de have gjort tilforn, og at Tiden til disse adskillige Forretninger efterhaanden udsættes saaledes, at jeg nogle Maaneder har merket en kiendelig Forskiel i alle Folkes Levemaade; saa har jeg og besluttet for det første, ikke at giøre nogen videre Forandring deri, end denne, at Spise=Tiden og tillige med den alle øvrige Forretninger maatte udsættes saaledes, at man hver Uge spiste to Timer sildigere end tilforn, da Levemaaden overalt i 6 Uger kunde blive lige paa følgende Maade: De som hidindtil have holdt Middag Kl. 12 spise i den første Uge Kl. - i den anden Uge Kl. 4 i den tredie Uge Kl. 1 6. i den fierde Uge Kl. i den femte Uge Kl. - i den slette Uge Kl. 121 Derved skeer ingen videre Forandring. end at man lidt hastigere opnaaer den Termin, til hvilken man dog rimeligviis maae komme engang, naar man følger den hidindtil antagne Mode at forandre Middagen, og naar man i alle alle saavel borgerlige som adelige Huusholdninger vilde begynde denne Forandring til førstkommende 9de Maji, skulde det den 21de Junii, som er den længste Dag blive Middag overalt i Landet Klokken 12 om Natten; hvil ret havde den store Fordeel, at man baade kunde spise uden Lys i den kiølige Aften Luft og at man sov den hedeste Tiid af Dagen. Jeg vil just ikke sige, at denne Tiid altid er beqvemmeste til Middag; men naar man først uden at forandre noget ikke engang i de antagne Grund-Regler, havde faaet en almindelig Middag i heele Landet, kunde man siden let paa samme Maade fastsætte den til hvilken Time om Dagen. eller Natten man holdt mest beqvem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Skulde man for Exempel, i VinterMaanederne finde for godt at tage den gamle Mode op igien, og at giøre Middag Kl. 12 om Dagen, har man kun nødig at begynde lige saadan Forandring 6 Uger for den korteste Dag. Naar Folk saaledes have forsøgt alle muelige Forandringer af Timer, og jeg har erfaret hvilken Time der er beqvemst for de fleeste, vil jeg derefter søge at bestemme en almindelig Middag i den Calender for skikkelige Folk, som jeg agter at udgive ved Aarets Ende. Jmidlertid haaber jeg at man forSommeren retter sig efter ovenstaaende Tabelle, og ligeledes derefter bestemmer Sove=Tiden saaledes, at ingen skikkelige Folk staae op førend to Timer for det Klokkeslet, som i hver Uge er Middag; hvilket i den slette Uge, eller otte Dage for Soelhver bliver Klokken 10 af den Tiid paa Dagen, som vi nu kalde Aften. MiddagsMaaltidet varer i to Timer og 6 Timer efter holdes Aftens Maaltid, altsaa Klokken 8 paa den Tiid af Dagen, som nu kaldes Morgen: AftensMaaltidet varer saa længe som Middags=Maaltidet, og to Timer efter bliver almindelig Senge Tiid, følgelig i den 6te Uge paa den Tiid da Heden er sterkest til Klokken 12, som ingen uden gemeene Folk nu kalde Middag. De to Timer fra man staaer op til man gaaer til Bord, nemlig fra Klokken 10 til Midnat anvende Mandfolkene til Forretninger og Fruentimmerne til at klæde sig paa, de sex Timer efter Maaltidet bruge ingen skikkelige Folk til andet end Omgang og Fornøyelser, og imidlertid maae ingen nægte sig hiemme eller undskylde sig med Forretninger. Hvorledes disse sex Timer best og ordenligst kunde anvendes hver Dag i Ugen det heele Aar igiennem, dertil haaber jeg at give i ovenmeldte Calender en Plan med hvilken alle skikkelige Folk skulle blive fornøyede, og hvorved al Uleylighed i Levemaaden for Fremtiden kan forebygges. (Dette er taget af den Patriotiske Tilskuer.) Jerusalems Ødelettelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Denne prægtige Stad blev beleyret af Tito en Paaske=Dag, da Staden til dens Ulykke var fuld af Jøder, thi de foraarsagede saadan Dyrtid og Hunger, at mange Mennesker bleve fundne døde med Høe udi Munden, andre gnavede Læder af deres Skoe, andre søgte til Priveter etc. Ja det, som var forskrækkeligst er, en Moder slagtede sin egen Søn og aad den. Endelig blev denne herlige Stad med stormende Haand indtagen og tillige med det prægtige Tempel i Grund ødelagt, hvilket Titus havde agtet at spare, men det blev af en Soldat anstukket og af Jlden ganske fortæret. Den berømte Historie=Skriver Josephus, som af Vespasiano var tagen til Fange, men holden udi stor Ære, efterdi han havde spaaet ham, at han skulde blive Keyser, skriver, at der bleve 97000 Jøder fangne og 1100000 udi Beleyringen, omkommene. Saaledes tog den berømmelige jødiske Republiqve en Ende 70 Aar efter Christi Fødsel, 4041 Aar efter Ve dens Skabelse, 676 Aar siden Staden, og Templet blev første gang ruineret, og 1566 Aar siden udgangen af Egypten. Den hellige Stads Undergang var foresagt ved adskillige Tegn, som ved en Commet, ved en Hær, som lod sig see udi Luften, at Templets Dør aabnedes af sig selv etc. Erkiendtlighed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Historien fortæller at en Stork engang byggede sin Reede paa en Enkes Tag i Tarento, og da en af Ungerne som endnu ikke var flydefærdig faldt ned til Jorden og brekkede sit Been, tog Enken ham op, forbandt hans Saar og lægte hannem; og saasnart han var bleven frisk, lod hun ham flyve. Aaret derefter om samme Stork igien, fløy ned for sin Vertindes Dør, og lagde en kostbar Perle, som han havde i sit Reb i hendes Skiød, samt viiste hende sit forhen brækkede Been, at hun skulde forstaae at denne Foræring blev frembragt til Taknemmeligheds Erindring for beviiste Velgierninger. Faa paa Velgierninger veed rettelat skiønne, Men færre gider dem med lige Mynt belønne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Efterretninger for Publico.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Ting-Berammelse. Sommer=Tingene i Strinde og Sælboe Fogderie pro Nr. 1768. Tinglaugenes Navne. Tingsted, Tingtiderne. Byenæs Tinglaug, Berg - den 10 Aug. Børsen = = = Elie - - - den 12 dito. Børse-Schogn - Siim - - den 15 dito. Budvigen - - Huusbye - den 17 dito. Leenstranden - - Soelberg - den 19 dito. Tiller og Klæboe - Lille-Uglen den 22 dito. Strinden - - Lademoen, den 24 dito Sælboe = = = Flones - den 3 1 dito.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
8 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Thode. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Kaas. Hr. Schnitier.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 1 død og 1 fødd.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Udpasserede. Frue Westermann til Christiansand.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Ankomne Skibe. Skipper W. Moor fra Jrland med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Udgaaende Skibe. Skipper J. Rodery. G. Robbertsen. S. Pyper. J. Laues, alle til Jrland med Bord. C. Fisker til Drogedagh med Bord. R. Thomsen til Dublin med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Auctioner. Herved bekiendtgiøres, at førstkommende 5te September og følgende Dage, bliver paa Gaarden Borgen udi Vigten i Nummedahls Fogderie og Nerøens Præstegield til de Høystbydende ved offentlig Auction bortsolgt, den af Skipper Direk Backers foruløkkede Skib (D. Utligt kaldet) biergede Ladning, bestaaende af 2273 Støkker Furru Bielker og 766 Støkker Spiirer, som ved bemelte Gaard omtrent en halv Miil Vei derfra paa en Holme, Porckholmen kaldet, er beliggende, item endeel Seigel, Touverk, Anker og Anker=Toumed videre Skibs Jnventarium, som i bemelte Gaard Borgen findes oplagt; Thi ville de Lysthavende behage til forbemelte Tiid og Sted, at indfinde sig. Conditionerne bliver bekiendtgjort paa Auctions-Stædet forinden Auctionen foretages. Tronhiem den 21 Julii 1768.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Paa vedkommende Assurandeurs Vegne efter Ordre Hinrich Lysholm.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Tirsdagen den 8de Augusti førstkommende bliver paa Røraas ved offentlig Auction bortsolgt: Adskillige Effecter, bestaaende af Sølv, Meubler, Huusgeraad, diverse Sorter Kram vahrer med meere, Sr. Peder Bruns OpbudsBoe tilhørende, og hvorover trykte Fortegnelser paa Adresse=Contoiret er at bekomme. Saa bliver og samme Tiid hans der havende Gaard auctioneret, og om fornøyeligt Bud skeer den Høystbydende ved Første Gangs Auction tilslaget.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Proclama. Martinus Nissen, Kongel. Majestæts Commerce-Secretair, og Abraham And, Kiøbe og Handelsmand udi Tronhiem; giøre vitterligt: at Sr. Lorenz Zelius, Borger og Kiøbmand her i Byen, har formedelst i værende Giæld opbudet sit Boe til sine Creditorers Afbetaling, og da vi af Øvrigheden ere anordnede til at antage os bemelte hans Opbuds-Boe, og det til Rigtighed og End skab at bringe; Saa bliver til den Ende ved dette Proclama alle Sr. Lorenz Zeliuses Debi og Creditorer indkaldede at anmelde sig for os inden den i Loven fastsatte Tiid, Debitorerne at afbetale deres Giæld til Boet, og Creditorerne at indkomme med deres Krav, og det bevise, da de efter deres Fordringers Beskaffenhed og Boets Formue skal nyde hvad Ret er efter Loven. Tronhiem den 18de Junii 1768. M. Nissen. A. And.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Til Kiøbs eller til Leye. En mig tilhørende Gaard udi Bersvendveiten beliggende, som forhen af Ole Tongen er beboet, kan straxen hos mig bekommes til Leye eller tilkiøbs, hvorom de Lysthavende nærmere med mig kan accordere. Hinrich Lysholm.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Til Leye. For en ung Kiøbmand, der haver Lyst eller agter til at handle med Brygge-Vahrer, kan gives Anviisning herfra Adresse-Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
hvor der kan faaes til Leye en Brygge med tilhørende Pakboder, samt Logementeaf en Stue og Loft, saa og en Kielder med videre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-22
Fundne Sager. Paa Politie-Cammeret er af Hr. Major von Krane opleveret en Trebands Guldring i 3 Støkker, som en Soldat ved Velbemelte Hr. Majorens Compagnie har foregivet, at have fundet; Eyeren kan sammesteds bekomme dem igien, imod at bevise sin Adkomst dertil og dette Avertissements Bekostning, samt en billig Findeløn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Om adskillige Folkes forskielige Smag, Pue liger ikke eet. Een liger heller ikke alle. Folkes Smag kan endogsaa i en og den samme Ting, være adskillig og forskiellig. Det, som en liger lyster ikke en anden, hvad som lyster og indtager en Sangvieum, mishager og lastes af en Melancholicho. Jeg veed ikke hvad jeg skal tillægge Skylden heri, enten Temperammenterne, eller Landets Skikke eller den medfødde og indplantede Tanke om Tingene? Jeg troer fast, at Smag og Behag kommer af alle disse Deele. Den Aristoteliske Sætning er heller ikke saa urimelig, som den dog af adskillige udraabes: Intellectus facit omnia. ThiJndbildnings=Kraften lægger for det meste Grunden hos de fleeste til et og andet, som sielden eller i det mindste med stor Vanskelighed udryddes siden. Dog har Opdragelsen megen Skyld. hos de Unge, ligesom Temperamentet ikke mindre contribuerer dertil og fremdeles enhvers adskillige Lyst og det Studium, de oplæres udi, kan beskyldes derfor. Man seer det fra adskillige Stader beviist paa forskiellige Maader.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Adskilligt Nyt. Christiania. Hertil Byen er ankommen Mad. Scaclia, som producerer en Mands Styrke, og hvorom i No. 11. af forrige Aars Adresse-Contoirs Efterretninger er meldet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Ligeledes er ankommen Mr. Antoni Chiesa fra Parma, som har medbragt. en Africansk Cammeel, 3 til 4 curieuse Aber, 2 Africanske Pind-Svine og en Biørn, ved hvilke han foreviser adskillige Kunster.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
9 Søndag efter Trinitatis prædiker, formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Mr. Bruun. Frue-K. Hr. Kaas. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 1 død og 4 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Udgaaende Skibe. Skipper N. Callaschy. C. Smidt. W. Watson. R. Stevers. W. Ballis. A. Connaschy. A. Armeen. J. Waker. A. Green. T. Corry. R. Boves. J. Knudt, alle til Jrland, med Bord. T. Spittel til Christiansund med Baglast. H. Wul til Flensborg med Sild og Fisk. P. J. Lukkischeff til Archangel med Baglast. M. Bokholdt til Amsterdam med Kaaber. D. Simpsøn til Christiansund med et lidet, Partie Rug.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Proclamata. Peder Jalles, Byefoged paa Molde, og Lauritz Aschenberg, Tolder sammesteds; Giøre vitterligt: At da vi, som udnævnte Opbuds-Forvaltere haver antaget Kiøbmanden her paa Molde, Sr. Søren Fietzentzes Opbuds-Boe til lovlig Behandling; saa have vi funden fornødent ved et lovligt Proclama at indkalde dette Opbuds-Boets Credi= og Debitorer, til hvilken Ende vi og hermed vil have indkaldet alle og enhver, der haver noget at fordre udi bemeldte Sr. Fietzentzes Opbuds-Boe, at de jo før jo heller melder sig med deres Fordringer og legitimerer sammes Rigtighed saaledes, som Lov og Forordninger foreskriver, og det i det længste inden 6 Maaneder fra dette vort Proclamatis Publication, i Følge Forordning af 18de Novembr. 1757. da de i vidrig fald maae tilskrive sig selv den Uleylighed deraf vil flyde. Til samme Tiid indkaldes og Opbuds=Boets Debitorer at afbetale hvad de kan være skyldige, da Opbuds-Boet efter 6 Maaneders Forløb agtes at blive sluttet, hvor enhver efter Boets Beskaffenhed skal blive behandlet Lovgemæs. Molde den 4de Julii 1768. P. Jalles. L. Aschenberg. Martinus Nissen, Kongel. Majestæts Commerce-Secretair, og Abraham And, Kiøb- og Handelsmand udi Tronhiem; giøre vitterligt: at Sr. Lorenz Zelius, Borger og Kiøbmand her i Byen, har formedelst i værende Giæld opbudet sit Boe til sine Creditorers Afbetaling, og da vi af Øvrigheden ere anordnede til at antage os bemelte hans Opbuds-Boe, og det til Rigtighed og End skab at bringe; Saa bliver til den Ende ved dette Proclama alle Sr. Lorenz Zeliuses Debi og Creditorer indkaldede at anmelde sig for os inden den i Loven fastsatte Tiid, Debitorerne at afbetale deres Giæld til Boet, og Creditorerne at indkomme med deres Krav, og det bevise, da de efter deres Fordringers Beskaffenhed og Boets Formue skal nyde hvad Ret er efter Loven. Tronhiem den 18de Junii 1768. M. Nissen. A. And.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Til Kiøbs. En enkelt Cariol i god Stand, tilligemed en Kiærre falbydes, og herfra Adresse-Contoiret. anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-07-29
Bøger. Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling, indlagt: Høyers Juridiske Collegium og Hedegaards Trifolium Juridicum tilsammen for 2 Rigsdaler.