JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-15
Løverdagen den 22de April d. A., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver paa Holsteinborgs Grevskabs Tinghuus ved Rude ved offentlig Auction bortsolgt en Deel udestaaende Fordringer efter Forliig, tilhørende afdøde Forvalter Anders Mortensens Stervboe; hvilket herved offentliggiøres. Rude den 1ste April 1826. Klüwer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-15
Paa Ronchevangsgaarden, beliggende ved Callundborg. Hollandske Mølle, bliver Torsdagen den 27de April 1826. om Formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction bortsolgt. 30 Stkr. gode Hollænderie=Køer, som vil kalve til Græs tiden. Bemeldte Køer er af Samsøe bekiendte gode Qvæg-Race, og hvis Alder er fra 5 til 7 Aar, hvorpaa der gives vederhæftige Kiøbere Credit til anstundende Michelsdag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-15
Hos Undertegnede kan til anundende 1ste Mai et Par Drenge, i Forening med 2 a 3 Børn af honette Folk, modtages og nyde Underviisning i de almindelige Skolevidenskaber. Stedet er, som bekiendt, behageligt; omhyggelig Omsorg for Bornene loves og Betalingen bliver meget billig. Leichenborg Skole pr. Kallundborg den 7de April 1826. H. Nielsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-15
Frederikslunds Kalkovn vil, imellem den 20de og 24de April førstkommende, blive aabnet. Dagen, paa hvilken Kalken bliver udleveret, som sædvanlig for Rbd. 48 s. Repræsentativer pr. Tønde, skal nærmere blive bestemt, dog ønskedes Bestillinger forud modtaget af undertegnede Forvalter. Frederikslund den 6te April 1826. C. Hagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-15
Da jeg fortsætter Professionen efter min sal. Mands Død, saa anbefaler jeg mig til Enhver, der ville forunde mig deres Arbeide. Reel Behandling, skal stedse være Formaalet for min Bestræbelse. Slagelse den 14de April 1826. Sophie Frederikke Ringberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-15
En Arvefæstegaard, beliggende er trent 1 og enhalv Miil fra Slagelse, med over 60 Tdr. Land, som staaer for Hartkorn 6 Tdr. 3 Skpr., anvises strax tilkjøbs af Bogtrykker Magnus i Slagelse. af sidste Gode sorte Saa=Vikker vare Afgrøde kan bekommes paa Sorøe store Ladegaard til 16 Mk. pr. Tønde. Til forestaaende 1ste Mai han en ugift Person, som forstaaer at lave gode Sveitzer-Oste, erholde en Condition. Avis Expeditionen anviser Stedet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Siællandske Avis, Den Vest eller: GS Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 121 Aarg. 70te Aare. No. 31. Tirsdagen d. 18. April 1826. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Hr. Bory de St. Vincent deeler alle Mennesker paa Jorden ind i to Hovedpartier, i Mennesker med glat Haar og i Mennesker med Uldhaar. Til Mennesker med glat Haar regner han følgende Race: 1) Den Japantiske Race eller Europæiske fra det Caspiske Havs Bredder og til det Atlantiske Ocean, med sine fire Underafdelinger: den Caucaufiske, den Germaniske, den Celtiske og den Pelagiske eller de sydlige Europæere. Denne Race er den hvide og den smukkeste. 2) Den Arabiske. 3) Den Hinduiske. 4) Den Schytiske (Mongolske, er virkelig meget charakteristisk. 5) Den Chinesiske. 6) Hyperboreiske (alle de smaae Polarnationer; ogsaa et eget mærkeligt Menneskeslags). 7) Den Neptuniske (Beboerne paa Sydhavets Øer, hvortil Bory forunderligt nok slaaer den Malaiske og Papuas=Racen sammen i eet). 8) Den Australasiatiske (Nyehollands Beboere, som man ellers regner til de Papuas); endelig No. 9, 10. 11) Tre Amerikanske Racer; den egentlige Amerikanske, den Columbiske og den Patagoniske. Til Racerne med Uldhaar regner Forfatteren. 1) Den Æthiopiske eller egentlige Negerrate2) Caffer-Racen. 3) Den Hottentottiske Race begge i Sydafrika. 4) Endelig den mellaniske Race, de uldhaarede Beboere paa Jldlandet, VanDiemens Landet og paa nogle andre Punkter i Sydhavet; de have de Papuas Krop og Negernes Hoved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
(Mod de Lærde, som ville udlede hele Menneskeslægtens naturlig Forskjellighed af Klimatet kan den mærkværdige Jnstants anføres, at Uldhaaret bæres baade af Jndvaanerne i hine tokiølige Lande, og af Negerne, som boe i det brændende Afrika, og at de Nationer, som boe imellem dem, mangle det. Ved disse 15 Menneskeracer er den dobbelte Mærkværdighed; først at nogle af disse Racer synes at være bestemte til at fortrænge og tilintetgiøre de andre, ligesom Huusdyrene ere bestemte til at fortrænge de vilde Dyr og de dyrkelige Planter de saakaldte Ukrudsplanter ved Culturens Udbredelse; saaledes synes den Malaiske Race at være bestemt til overalt, hvor den trænger frem at fortrænge Papua=Racen, og den Europæiske eller Japethiske Race, som er i Besiddelse af Christendommen og Culturen, overalt at fortrænge de øvrige Menneskeracer, især i Amerika og i Australien og at tilegne sig Herredømmet over Jorden. Allene for visse Himmelegne synes enkelte Racer at være efter deres hele Legems Constitution skabte og derfor ogsaa at være ufortrængelige; saaledes Polar menneskerne for de koldeste og Negerne for de hedeste Himmelegne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Den anden Mærkværdighed bestaaer i at det Udviklings=Princip, som er nedlagt i alt det Skabte, i det Aandeliges og i det Legemliges Natur er ogsaa nedlagt i hele Menneskeslægten, betragtet som Art. Menneskene formeeres uafladeligt, naar ikke ødelæggende Krige og smitsomme Sygdomme standse deres Tilvært og begge staae det foren stor Deel i Menneskenes Magt at forhindre; mere tvivlsomt er det om Menneskene nogensinde ville besidde det Herredømme over sig selv frie villig at standse den Tilbøielighed, som ligger i deres Natur til at formere sit Antal, saa at Malthus kan maaskee have Ret i, at der vil tilsidst komme et Misforhold imellem Menneskenes stedse voxende Antal og Jordens Evne til at ernære dem (endskiøndt det vil vare længe inden det kommer dertil); og man ahner, at i dette Misforhold, naar Tidspunktet dertil engang kommer, ligger maaskee den Lov grundet, hvorefter det skal bestemmes naar den nærværende Tingenes Orden skal høre op, og Jorden skal giennemgaae en nye Revolution.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
J den nærværende Fredsperiode er isærdeleshed Tilværten af Menneskenes Antal paa Jorden høist paafaldende, og kan i den cultiverede Deel af Menneskeslægten, hvor den kun egentlig kan finde Sted anslaaes til omtrent 3 Millioner om Aar. Denne Tilvært bliver saameget mere paafaldende, som man tør skiænke den Franske Lærde Hr. Benoiston de Chateauneuf sin Tiltroe, som har meddeelt Videnskabernes Selskab i Paris Resultatet af sine Undersøgelser over de Forandringer i Dødelighedens Love, som ere foregaaede i et halvt Aarhundrede fra Aarene 1775 til 1825. Det giver sig deraf tilkiende af disse mærkværdige Undersøgelser, at der nu døe i de første to Aar kun 38 Børn af 100, istedetfor at der fordum døde 50, formodentlig en Følge af Vaccinationen og af at de fattige Folkeklasser, leve bedre end i forrige Tider. Men ogsaa foralle de øvrige Levealdre falder Sammenligningen ud til Fordeel for den Tidsalder, hvori vi leve. Saaledes døde tilforn af 100 Børn førend de opnaaede det 10de 55, men nu kun 43. Af 100 Mennesker opnaaede kun fordum 21 det 50de Aar, nu derimod 32 fordum kun 15 det 70de Aar; men nu 24. Tilforn døde hvert Aar en Person af 30, nu kun af 39. Forfatteren finder forresten i Frankerige: at Ægteskaberne tage af, og at der af den Aarsag fødes færre Børn; men at Folkemængden tager desuden stærkt til, fordi Dødeligheden er ikke saa stor, som den var tilforn. Jo stærkere Folkemængden tager til desto sieldnere maae Ægteskaberne blive, formedelst Vanskelighederne ved at forsørge en Familie, men destommere tiltager Usædeligheden; derfor er ogsaa Hittebørnenes Antal i Frankerige nu tredobbelt saa stort som i Aaret 1780. (Heraf følger, at man i alle Europæiske Lande, paa Rusland nær bør søge saameget som mueligt at befordre Udvandringen til Amerika og Australien, hvor der er Plads nok for Menneskene; og det er derfor i høi Grad ønskeligt, og kan ogsaa ventes, at Dampskibsfarten kan bringes saa stærk i Gang imellem begge Jordens Halvdele, at Udvandringen kan foretages uden for store Omkostninger; thi faae vi eengang mindre frugtbare Aar i Europa, saa vil det blive en jammerlig Tid, naar Folkemængden saaledes bliver ved at vore til.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
En anden Fransk Lærd Hr. Villerme har i 1824 forelagt Academiet en Sammenligning af Dødeligheden i Frankerige imellem de formuende og fattige Folkeklasser. Ved at sammenligne det Qvarteer i Paris, hvori de meest formuende Folk boe med det, hvori de fattigste opholde sig, har han udfundet, at naar der i det første døe 1 af 50 Personer, saa døe der i dette 1 af 24; paa Landet er Forskiellen mindre paafaldende end i Hovedstaden. (Aarsagerne dertil ere lette at indsee; de fattige leve slettere end de Formuende, i mere usunde Boeligger, ere mindre istand til at forskaffe sig Hielp og Pleie i Sygdomme, ere mindre oplyste om hvad der er gavnligt eller skadeligt for deres Helbred, og hvad der er Hovedsagen saamange Mennesker blive just fattige derved, at de have ført et uordentligt og udsvævende Levnet, som er saa ødelæggende for Helbredet).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Nyeste Post-Efterretninger. Det Engelske Blad Times, som vedbliver at meddele politiske Efterretninger, gientager sin forden givne Forsikkring om, at Hr. Strafford Canning er forsynet med Jnstructioner til at forlange af Porten, at den skal erkiende Grækenlands Uafgængighed, eller at han i det mindste skal søge at tilveiebringe en Vaabenstilstand, og tilføier, at forat give Sagen mere Eftertryk er et Krigskib gaaet under Seil for at overbringe ham disse Jnstructioner. J en anden Artikkel tilstaaer vel dette Blad, at man ikke kan nægte Rusland sin Ret til at tvinge Porten til at opfylde Traktaterne, dersom ikke de øvrige Magter ville sørge for at de blive opfyldte; hvortil det formener Engand at være forpligtet ifølge Tractaten af 1812. - De nyeste Efterretninger fra Petersborg af 1ste April indeholde to Nyeheder, som synes at være Borgen, for Freden. Den første er: at nu efterat Hertugen af Wellington har saalænge underhandlet i denne Hovedstad, saa har Lord Strangford endelig den 29de Marts i en privat Audience overleve ret sine Creditiver til Hans Majestæt den Russiske Keiser, som Kongelig Storbrittannisk Ambassadeur, og for det andet, at der tales om betydelige Reductioner af den Russiske Armee, som skulle udDen 31te strække sig selv til Gardekorpset. Marts, den Dag, paa hvilken den allierede Armee rykkede ind i Paris lod Hs. Majestæt paa Slotspladsen ligeoverfor det Keiserlige Vinterpalads, Garden og de Regimenter, som ligge i Staden, passere Revne. Der var omtrent 40000 Mand tilstæde, og det hele var et meget pragtfuldt Syn, især da det var paa den Dag et deligt Foraarsveir. Aftenen tilforn blev ligesom i Keiser Alexanders Tid en Sølvmedaille uddeelt med Keiserens Portrait til alle de Militaire, som havde været med Erobringen af Paris. - Det er vist, at Baron von Stroganov er rappelleret. Han har forladt Paris og er allerede passeret igiennem Frankfort. En Deputation er afgaaet fra Warschau for at overbringe den Polske mations Hylding til Hs. Majestæt Keiserens Thronbestigelse. – Den 7de Juli, den Dag paa hvilken Keiseren fylder sit 31te Aar, vil han lade sig krone i Moskau. En Deel Tropper skulle i Enden af April afmarschere dertil for at være overværende ved Kronningen. - Keiserinde Elisabeth finder Luften i Taganrog at være usund og vil begive sig derfra til Kaluga, hvorhen Keiserinde Maria ogsaa vil begive sig, for i Forening med hende at afreise i Juni Maaned til Moskau. - Der fortælles om Keiser Alexander, at da han efter Feldtoget i 1812 udnævnede sin tappre Feldtherre Kutusow til Fyrste af Smolensk, saa ledsagede han sin Skrivelse til ham med en Foræring af en meget kostbar Juvel af den Keiserlige Krone. J det Sted, hvori Juvelen havde sat, lod han indlægge en Guldplade hvorpaa Navnet Kutusow blev indgravet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Den Østerrigske Jagttager melder fra Constantinopel under 11te Marts at Hr. Stratford Canning er den 27de Februar ankommen dertil. Mod vinde havde hidindtil forhalet hans Ankomst; men da han havde erfaret at en Coureer var ankommen fra England til Constantinopel, som var bestemt til ham, saa besluttede han sig til at lade sin Familie og sit Følge blive tilbage paa Corvetten Medina, og selv foretage sig Reisen til Lands. Den 28de blev han efter den sædvanlige Skik complimenteret af de udenlandske Gesandtskaber ved deres Sekretairer, og den 1ste Marts modtog han det diplomatiske Corps Besøg, som han igien besvarede den 2den, 3die og 8de. Den 4de lod han sin Ankomst melde for det Tyrkiske Ministerium ved Legations Sekretairen Hr. Turner, og Dagen derpaa erholdt han et høitideligt Besøg af Portens Tolk Jshak Effendi tilligemed den sædvanlige Present for en Storbrittannisk Ambassadeur af 3 Heste. Ambassadeuren vil formodentlig i de første Dage af April erholde Audience hos Sultanen og Storvezieren - Andre Efterretninger fra Constantinopel fortælle, at Ambassadeuren har allerede havt en Conference med Reis Effendi, og at det bliver overalt forsikkret at han har overleveret en Note til Grækernes Fordeel. - Ligeledes er det Rygte i Omløb at der skulle være udbrudt Uroeligheder paa Negropont; men den Østerrigske Jagttager har kun ugunstige Efterretninger for Grækerne at meddele, saaledes at de Græske Tropper paa Morea have forlangt af Regieringen med Heftighed deres tilgodehavende Sold; at Colokothroni fører et truende Sprog imod Magthaverne i Napoli, at Begrækerne have tabt Lysten til Søekrigen og derimod lagt sig efter det mere indbringende Søerøverie; hvorimod den Tyrkiske Flaades Udrustning bliver med den største Virksomhed paadrevet i Constantinopel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Om Erobringen af Øen Anatoliko fortæller den følgende: Jbrahim havde afsendt Kanonbaade igiennem Kanalen ved Poro for at bemægtige sig den; men da Grækerne skjøde paa Kanonbaadene fra et befæstet Kloster ved Navn Kundro, saa lod Jbrahim Klosteret indtage ved Storm, som vel kostede ham 200 Md.; men hvorved Garnisonen 400 Md. stærk maatte springe over Klingen. Nu tilbød Garnisonen i Anatoliko sig til at capitulere og bad om Naade og uagtet den havde nogle Dage tilforn nedsablet 100 fangne Tyrker, saa tillod Jbrahim dog Jndvaanerne at afmarschere til Arta og tage saameget Tøi med som de kunde bære. Grækerne havde imidlertid giort et Udfald med 700 Md. fra Messolunghi; det kom til en heftig Fægtning hvori 300 Grækere bleve paa Pladsen, og Resten, for det meste saaret, maatte tage Flugten til Fæstningen; men ogsaa Tyrkerne mistede mange Folk og iblandt andre Topdsthi Baschi eller Chefen for Kanonererne, Bayraktar, eller Fanebæreren, og en Buluk Baschi eller Oberst, som de dræbte i dette Øieblik da han erobrede en Græsk Fane.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Der meldes fra Christiania under 20de Marts Under den Krisis i Handels- og Penge=Sager, som findes næsten overalt, hvorfra Efterretninger hidtil have kunne indløbe, hersker endnu hos os fuldkommen Rolighed og Tillid. Den før saa sluttuerende Cours, som for et Par Aar siden ved den mindste Anfægtelse gik pludselig stærkt i Veiret, holder sig saa omtrent ved det Samme. Tiden vil imidlertid vise, hvad Jndflydelse de heftige Penge=Revolutioner og talrige Fallissementer i Udlandet ville have paa dette Aars Export=Handel, for hvilken Conjuncturerne, især med Hensyn til Fiske Handelen, og Trælast=Handelen paa England, forØieblikket ere lidet gunstige. - En Mængde nye Bygninger ere paa alle Kanter af Staden under Opførelse, og de ved Vinteren tildeels afbrudte Bygningsarbeider ere nu igien i fuld Gang. - For nogle Dage siden anstilledes paa Jisen Forsøg med en Maskine af 12 Hestes Kraft, indrettet af Directeur Steenstrup paa Kongsberg. Maskinen skal fremdrives ved Damp, og man har Formodning om, at den kunde blive anvendelig til om Vinteren at transportere Trælast fra Oplags=Stedet paa Strømmen hertil. Den var ved Forsøge, endnu ikke forsynet med Dampkirdel, men sattes i Bevægelse af to Personer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Bergen, den 16de Marts. Vor Fangst af Vaar sild, der nu næsten kan ansees som endt for i Aar har været mindre end i Fior, og man kommer udentvivl Sandheden temmelig nær, naar man anslaaer den til Trefierdedele af, hvad der fiskedes forrige Aar. Det gunstige Veir for Transporten af den ferske Sild, som desuden fiskedes usædvanligt nær Byen, har bevirket, at Silden blev tidlig nedsaltet, der naturligviis befordrer dens Godhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Jndenlandske Eferretninger. Fredagen den 31te Marts var det Kongelige Akademie for de skiønne Konster forsamlet under Forsæde af Hs. Kongelige Høihed Prins Christian. Frederik til Danmark, for at høitideligholde Akademiets Stiftelsesdag. Hs. Kongelige Høihed behagede at passere igiennem Akademiets Kunst skoler og at tage de af Medlemmerne og Eleverne udstillede Arbeider i naadigst Øiesyn, hvorefter de, som vare tilkiendte Præmier, nøde den Naade, at modtage disse af Hs. Høiheds egen Haand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Udstillingen ved Academiet aabnedes Søndagen den 2den April og vedbliver at staae aaben til den 6te Mai. Fortegnelsen indeholder 143 Numere i Mallerkonsten af 48 Kunstnere og Elever samt 5. Damer, nemlig Frue Jngemann, Frøken Stub, Jomfruerne Hellesen, Løser og Neergaard, i Billedhuggerkonsten 49 Numere, deraf allene 39 herlige Kunstværker af vor berømte Landsmand Thorvaldsen, bestaaende af Buster, Statuer og Basreliefs i Marmor og Gibs, i Bygningskonsten 16. i Steen- og Stempelskiærerkunsten 8, i Kobberstikkerkunsten 3, i Porcellainmaleriet 1 og i Ornamentfaget 6 Arbeider. Af udenlandske Konstneres Arbeider findes i Aar kun 3, af Brandt, Kongelig Myntgraveur i Berlin, D. Lindan, Kongelig Sachsisk Pensionair i Rom og Poggioli, Mosaikarbeider i Rom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Festen hvormed Kongens Livjægerkorps den 27de Marts feirede dets fem og tyveaarige Stiftelsesdag, holdtes paa den Kongelige Skydebane, og hædredes af Deres Kongelige Høiheder Prins Christian Frederik og Frederik Ferdinands samt Deres Durchl. Prinserne Wilhelm af Hessen og Hessen Philipsthals høie Nærværelse. Korpsets elskede Chef, Kammerherre Oberst v. Holstein hilsedes ved Jndtrædelsen af den Kriger, der havde begyndt sin Bane som Ordonnants hos ham og nu, hædret med Dannebrogsordenens Sølvkors, staaer som Vagtmester ved Husarerne. Under Maaltidet sad Holstein ved Hs. Kongelige Høihed Prins Christians Side, og blev med en vakker Tiltale overrakt et Sølvkruus som Tegn paa Korpsets Agtelse og Kiærlighed. Den første deraf udbragte Skaal: "Held og Velsignelse over den bedste Konge!" blev af hele Selskabet besvaret med et Frederik leve! Kruset er i skiøn gammel Stiil, paa Laaget prydet med Hs. Majestæt Kongens Portrait, anbragt paa et Skiold, der holdes af en Løve. Foruden en i drevet Arbeide anbragt Fremstilling af Livjægerkorpsets Kamp i den Classenske Hauge og andre Emblemer samt Jndskriften, sees paa den ene Side en Bantasteen, hvorpaa ere indgravede 18 Navne af de i Krigen 1807 faldne eller af deres Blessurer døde Jægere. Skaaler udbragtes tillige for Hs. Majestæt Dronningen, Hs. Kongelige Høihed Prins Christian, Kongehuset og Fædrenelandet samt Livjægerkorpset, hvilken sidste blev indledet ved en kort Tale af Hs. Høiærværdighed Hr. Prof. Brorson, der i Farens Dage ofte havde opflammet Jægernes Mod. Et lithograferet vel truffet Portrait af Holstein skiænkedes af en af Korpsets Sønner Capt. v. Mørck, til Enhver af de Jndbudne. Festen blev forherliget med aandfulde Sange af Rahbek, P. F. Friis, Garbrecht, N. David og Fl. og Aftenen og en Deel af Natten tilbragtes i den Munterhed og Glæde, der er Udbruddet af Hiertets reneste Følelser: Fædrenelandskiærlighed og Brodervenskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Kiøbenhavns Torvepriser, den 14 April. Rug, Tdn. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Tdn. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter, Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. - Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. Smør, Fierdingen 9 Rbd. 2 Mk. a 12 Rbd. Æg, Snesen 1 Mk. 2 s. a 1 Mk. 4 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Kjøbenhavns Børs, den 14. April. 1826. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 233. Spec. 228. (Den 14de April 1825, 216.) Disconto. 5 PC. Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. (Jfjor 2 Rbd. 15 1/2 s.) Kongl. Obligat. (uden Renter) 84 1/2 a 85 Rbd. Sedler. (Jfior 94 a 94 1/2.) Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 100 a 100 1/2 Rbd. - Dito i Sedler 114 a 114 1/2 Rbd. 4 PC. Rigsbank=Obligation, Renten pr. 6te Januar. Norske Laan, til 6 PC. 100 a 100 1/2. Dito dito til 4 PC. 91 a 91 1/2.3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Compagnie 58 1/2 a 59. Norske Rigsbanksedler 194 1/2 a 195. (Jfior 197 a 197 1/2.) Svenske Sedler 3 Mk. 7 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
AVERTISSEMENTS. De respective Medlemmer af Skielskøer Fugleskydningsselskab anmodes herved behageligen at møde til Generalforsamling førstkommende Torsdag Eftermiddag Kl. 5 Slet, den 20de dennes, ved Giestgiver Thomsen i Skielskøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Ved Skiftet efter afdøde Jndsidder Paul Jørgensen i Rohneklindt. Johnshoved Sogn, Præstøe Amt, er anmeldt som Arving, den Afdødes Søn, Rasmus Paulsen Bønsvig, der skal være i Cofardiefarten, men formodes død, da han ikke i 7 Aar har ladet høre fra sig. Denne Ar ding indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, i Med for Forordningen af 5te Juli 1822, 2, til at melde sig for undertegnede Skifteforvalter i Boet, og ved de afholdende Skiftesamlinger at tage Møde eller lade møde, om han endnu maatte være i Live. Præstøe den 11te April 1826. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Kreditorerne saavelsom Arvingerne i Stervboet efter i Kundbye paa Holbeks Amt afdøde Ungkarl Peder Pedersen, født i Lundbye, indkaldes herved ifølge Plakateuaf 26de Octbr. 1792, de Første for at fremkomme med deres Fordringer, og de Sidste for at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter, hvorhos anmærkes: at Boet er meget ringe. Løvenborg pr. Holbek den 14de April 1826. Torft.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Creditorerne i Stervboer efter afdøde Gaardmand Christen Jversens Enke Karen Hansdatter i Thybierglille Bye, Thybierg Sogn, Præstøe Amt, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Plakaten af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i bemeldte Boe; hvorhos det, til alle Vedkommendes Efterretning, tillige bekiendtgiøres, at en Skiftesamling i Boet er bestemt at afholdes den 12te Juli førstkommende, om Morgenen, Klokken 8, paa Klosterets Skriverstue i Braabye. Braabye ved Gisselfelde, den 5te April 1826. J. C. Jensen, Forvalter ved Gisselfelde Kloster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Torsdagen den 27de April, om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Ludvigslyst ved Holsteinborg foretaget offentlig Auction over en Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Sopha, Dragkiste, Sengesteder og Sengeklæder, Kobber, Jern- og Blik Kiøkkentøi, endeel nye og gode Meierieredskaber, en Ridehest og 2 Kiøreheste, en grønmalet Fiellevogn med Lædersæder, nogle Køer og Qvier samt Sviin, saa og et Partie røget Flesk m.v. Heste, Køer, Sviin og Vognen, vil vorde bortsolgt i Middagsstunden. Hvilket herved bekiendtgiøres. Rude den 13de April 1826. Kluwer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Fredagen den 5te Mai 1826 bliver ved offentlig Auction i Ringsted bortsolgt samtlige, Bager Lensches Stervboe tilhørende rørlige Eiendele, bestaaende af Sølv Meubler, Senge, Sengeklæder, Linned, Kobber, Messing, Malm, Jern, Tin, Porcellain, Glas, et Partie Hvede og Rug, nogle Køer og andre Kreature m. m. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 9, og trykke Cataloger kunde forinden Auctionen erholdes paa mit Contoir. Ringsted den 14de April 1826. Harhoff.