JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Aarhuus. Det nu endeligen indtraadte Tørveir giver Haab om, at Høsten her i Jylland vil vorde tilendebragt uden saa stort Tab som man endnu for faa Dage siden maatte befrygte, naar man paa flere Hovedgaardes Marker saae Sæden ligge paa Skaar. Forøvrigt gives ogsaa Sjælland (ifølge Reisendes Udsagn) flere Gaarde som endnu staae tilbage med Indhøstningen, hvilket navnligen er Tilfældet paa Kattrup, hvor hele Byg= og Havre marker først for faa Dage siden bleve huggede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
J Onsdags Aftes gav det Müllerske Selskab sin anden Forestilling: "Debutantindens Fader, hvori det udviklede sine Kræfter i et særdeles livfuldt Sammenspil. Titelrollen udførtes af Hr. Rau med en Bravour som enthusiasmerede Publicum saaledes, at han ved Forestillingens Slutning blev fremkaldt og hilset med levende bifald. Ogsaa Jfr. Sichlau synes stedse meere at ville befæste sig i Publicums Yndest, og vi kunne lykønske Selskabet til Berigelsen med dette skjønne Talent. Hun er nemlig fast engageret af Hr. Müller for det første indtil Mai, og vil altsaa ikke kunne optræde i denne Vinter paa Theatret i Odense, saaledes som der nylig læstes i fyenske Aviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Copulerede. J Houre Kirke ved Veile den 3die October: Hr. Kjøbmand C. Andersen af Veile og Jomfru A. M. Christensen af Hopballe Mølle. Aarhuus den 7de October: Hr. Kjøbmand Appelt og Jomfru Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Ved Tallotteriets 1377 Trækning i Altona udkom: No. 64. 73. 84. 88. 38.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Reisende. Med Dampskibet til Kallundborg: Dr. theol. Pastor Rørdam, Jomfru Schjøtte, Kjøbmand A. Bendix, Procurator Ølgaard, Pastor Gad, Kjøbmand P. Lund, Greve C. Frys, Handelsfuldmægtig Warburg, N. B. v. Holstein=Rathlau, Jomfrue B., Rørdam, Cand. jur. Sommerlund, Kjøbmand A. Sørensen. Med Anholms Paauet fra Kjøbenhavn: Typographerne Konnerup. Jversen, Butty, Duus, Abrahamsen, Flamand, Olsen og Helsing, Værtshuusholder Salten med Kone, 2 Børn og Tjenestepige, N. Dalgaard, Jomfru Nielsen, Kruse og Pigen Christensdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Jndsendt. Hr. Landvæsenscomm. Stænderdeputeret Wulff, R. af D. og Dom. De fordølger Sandheden, Hr. Stænderdeputeret, og alle Deres glatte Ord hjælpe Dem ikke. De har gjort Dem skyldig i Anmasselse og Tilsidesættelse imod mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Da Cancelliets Bevilling indkom om Afbenyttelsen af Skanderborg Slotsbakke til den paatænkte Frederiks Støtte, meddeelte De Major Jngversen en Copie deraf, med den Yttring, at hvis inden en af Dem bestemt meget kort Frist, ingen Indvendinger fra ham eller Justitsraad With fremkom, udstædte De Bekjendtgjørelsen om Jndsamlingen af Bidrag til Støtten. Om mig var ikke anderledes Tale, end at Major Jnger sen i et P. S. anmodedes at lade mig det Passeerte vide. Major Jngversen svarte Dem øieblikkelig, at De fordet første ingen Bekjendtgjørelse skulde udstede, men indbød Dem til en Forsamling i Weile. Jkke desmindre udstædte De Bekjendtgjørelsen, og svarte, at De ikke holdt af at snakke men at handle, og at det vilde beroe om De fik Tid og Lyst at møde, Dajeg saae det, var min Beslutning taget. Jeg udstædte min Erklæring, og jeg troer med saa megen mere Grund, som De allerede tidligere havde viist mig den høieste Grad af Tilsidesættelse. De vil vist erindre Dem, hvorledes De, for 1 1/2 Aar siden, i en af Major Jngversen og mig berammet Forsamling af Brandassurance-Selskabet. og Selskabet til Hesteavlens Fremme paa Raadstuen i Weile, efterat Brandassurance-Sagerne vare tilendebragte, og jeg belavede mig at referere Sagen om Hestevæsenet, paa en høist arrogant Maade, uden i Forveien at have talt et Ord med mig, og jeg troer ikke heller med Major Jngersen, paabød Forsamlingen Taushed, og begyndte at opremse en Række Tal om Hartkorn og Matrikkel, saa at de egentlige Forhandlinger for denne Dag maatte opsættes til en anden Gang. En Mand der saa lidt respecterer Andre og der med Magt vil opkaste sig til Dictator over dem eller deres Meninger, fortjener vist ingen Skaansel. Forresten skal De ikke søge at skyde Skylden paa Andre. Major Jngversen har ikke et Øieblik nølet med at give mig Underretning om hvad der angik vor Plan. Aarsagen hvorfor han ikke vilde reise med Dem til Skanderborg, var, at han nylig havde været der, ved hvilken Leilighed han ikke heller forsømte at underhandle og Slotspladsens Aftrædelse. Hvad endelig Deres mange Reiser betræffer, da var der nok andre Grunde hvorfor De reiste. J al Fald kunde nogle Breve vist have udrettet det samme som Deres Person. Aldebertsminde, den 5te October 1840. C. Dalaas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Fortuna har sidstl. 29de September været saare galant imod Fredericia Bye, ikke færre end circa 20 Amber samt en temmelig stor Terne med nogle store Udtræk, var paa den Dag arriveret dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Theatret i Aarhuus. Fredagen den 9de Octbr. opføres: Eventyret paa Maskeraden, eller: Den sorte Domino, Syngespil i 3 Acter af Scribe, Musikken af Auber; oversat af kongelig Skuespiller, Overskou. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Det bekjendtgjøres herved, at den Peiling, som er taget af Hirtsholmens Fyhr fra Briggen Najaden, der er sjunken omtrent een Miil fra Frederikshavn er N. t. O. 1/50, istedetfor N. O. 1/2 O., hvilken sidste Peiling den 8de September d. A. var averteret i de offentlige Tidender. – Denne Feiltagelse hidrører fra den fra Vedkommende til mig indsendte officielle Melding. Aarhuus, den 6te October 1840. J. Paludan, Commandeurcapitain og Overlods i Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
J Byens Borger- og Friskoler vil i dette Efteraar Examen blive afholdt i følgende Orden: Domsognets Borgerskole, den 12te og 13de October; Fruesogns Borgerskole, den 14de og 16de Friskolerne, den 19de, 21de, 22de og 23de Haandgierningsskolerne for Piger, den 26de. Børnenes Forældre og Værger, saavelsom andre Byens Borgere, der interessere sig for Skolevæsenet, indbydes til at overvære disse Examener. Aarhuus, den 8de October 1840. Skolecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Fjerde og sidste Qvartals-Auction for indeværende Aar. begynder Torsdagen den 15de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, og fortsættes de paafølgende Dage i Toldbetjent, Rasmussens Gaard ved Aaen, hvor da bortsælges: en betydelig Deel Handelsvare, saasom: Tvist, Lysegarn, Tørklæder, Merinos, Bomesie, Beenklædetøi, Fløiel, Bomuldstøi, Sirtz, Manchester, Vestetøi, Lærreder, Dreiler og Baand &c. Viin paa Bouteiller, et stort Qvantum Ploug- og Harvejern, Blomster log til Drivning, nemlig: Hyacinter, Tulipaner &c. Et stort Partiuldne Vare, nemlig: Mands- og Fruentimmer=Strømper, Sokker, Nattrøier, Underbeenklæder og Vanter, endeel heglet Hør, Bruunrødt, Papiir, Jern= og Glasvare, samt circa 150 Tylter 12 Fods Fyr- og Gran-Fjel. Videre, forskjellige Meubler og Speile, Stue & Lommeuhre, Linned, Gang= og Sengeklæder, Kobber, Messing= og Jerntøi, Skilderier, Foustager og Fjerdinger, med mere Huusgeraad, flere Slags Kakkelovne, et Claveer, et Dreielad, samt endeel Dreier=Værktøi og Træmaterialier, nogle Sabler og Messing-Jægerhorn, et Gulvtæppe m.m. Lysthavende indbydes. Horsens, den 5te October 1840. P. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Torsdagen den 29de dennes, Formiddag Kl. 9, lader Hr. Kammerraad, Stiftslandinspecteur Wessenberg i Nørre-Bierth ved offentlig Auction bortsælge samtlige til hans Gaard værende Avlsredskaber, Vogne, Plouge, Harver, Seletøi, samt endeel Indboe, Stole, Borde, Sengesteder, Kjøkkentøi, Meierieredskaber og nogle Sengeklæder m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia, den 7de October 1840. Boeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Frederiksborg Stutterie. Løverdagen den 17de October dette Aar, om Formiddagen Kl. 11, skal ved offentlig Auction paa Hillerøds holm bortsælges 35 Stkr. Heste, hvoriblandt det fra de Kongelige Kjørestalde afgaaede Spand af 8 blaaskimlede eller Morenkop Hingste, andre Kjøre- og Rideheste, bedækkede Følhopper af Halvblod og den ældre Stutterie=Race, samt Resten unge Halvblods=Foler og Føl tildeels meget ædle og skjønne, og for største Delen faldne efter Hingsten Rubini. De sælgende Heste kunne dagligen tages i Øiesyn i Stutteriet, og ere Auctionslisterne at erholde paa de Kongelige Staldskrivercontoirer i Kjøbenhavn og Frederiksborg samt paa de vigtigste Postcontoirer i Provindserne. Bekjendte og vederhæftige Kjøbere gives 6 Ugers Credit. Hillerødsholm, den 26de September 1840. Bornemann. Fuldblodshingsten Y. Moses, der eies af et Actie=Selskab, attraaer dette at afhænde. Hingsten af Lød bruun, 10 Qvarteer 2 Tom. høi, er tillagt 1829 i det Hertugelige Stutterie paa Augustenborg, faldet efter Moses af Mis Muley ved Muley &c. Muelige Liebhavere ville behageligen inden denne Maaneds Udgang henvende dem til undertegnede Bestyrere. Veile, den 6te October 1840. Hoppe. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Uldmarkedet i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Ved det kongl. danske Cancellies Skrivelse af 6te Juni d. A. er det tilladt, at de allernaadigst bevilgede Uldmarkeder i Randers for Eftertiden maae afholdes den 20, 21de og 22de Juni, samt den 27, 28 og 29de October aarlig, istedet for den forhen fastsatte Tid, saavelsom at det mindste Qvantum Uld, der kan indsendes til Forhandling ved Magazinet, nedsættes til 32 Pd. Hvilket herved bekjendtgjøres til almindelig Efterretning, saavel med Hensyn til forestaaende Efteraarsmarked, som for Fremtiden. Randers Amtshuus, den 24de August 1840. W. Lorentz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Samtlige Mølle Eiere i Skanderborg Amt indbydes herved til et Møde, som er bestemt til Afholdelse hos Gjæstgiver og Procurator Calundan i Skanderborg, Fredagen den 16 denne Maaned, Formiddag Kl. 11, hvor en Sag af Jnteresse for dem Alle vil blive discuteret, i det man har til Hensigt til Underskrivt at fremlægge en Petition til den jydske Stænderforsamling, hvori man andrager paa Beskyttelse for de i Skanderborg Amt værende Mølle=Previlegier, og er det derfor ønskeligt, at Forsamlingen bliver saa talrig som muligt. Bjerres og Breinholm Mølle, den 7de October 1840. Brøchner. Uhrskau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie, De i denne Tidende Nr. 159 herfra efterlyste Personer: Jørgen Jørgensen Levin og Anne Cathrine Axels, ere nu Begge blevne anholdte. Herredscontoiret i Colding, den 7de October 1840. Oxenbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Enhver som Undertegnede i Aarhuus Kjøbstad maatte være noget skyldig, anmodes at sende mig deres Regning til senest Løverdag den 17de dennes, da samme enten skal vorde betalt, eller anviist til Udbetaling. Prioriteterne paa min Gaard komme ikke herved i Betragtning. Jeg træffes sikkrest fra Kl. 8 til 11 Formiddag og 3 til 5 Eftermiddag. Aarhuus, den 8de October 1820. Siegunfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Leiebibliothek. Første Tillæg til Cataloget over Undertegnedes Leiebibliothek er udkommet og faaes for 2 s. pr. Exemplar. Contingenten er nedsat til 1 Rbd. qvartaliter. Jndenbyes erholde 2 og Udenbyes 3 a 4 Bøger af Gangen, der kan ombyttes saa ofte det ønskes. C. Holm, Horsens, den 4de October 1840. Boghandler. Propatria til 20, 22, 24 og 32 s. pr. Bog, samt Conceptpapiir til 14 og 16 s. pr. Dito. Riisviis billigere - faaes hos Bog= og Papiirhandler Holm i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Til Efterretning for dem, som maatte ønske at portraiteres af mig, tjener behageligst, at jeg i Slutningen af denne Maaned agter at afreise til Aalborg. Aarhuus, den 7de October 1840. Anthon Winther, Portraitmaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Fra Løverdag af kan igjen nogen Værme erholdes til 10 s. pr. Tønde. J. P. B. & A. N. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
En med paalidelige Attester om Duelighed og Troskab forsynet Møllersvend, kan til næstkommende 1ste November erholde Ansættelse paa en Vindmølle. Kjøbmand Andersen i Weile giver nærmere Anviisning. Fortepiano.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Et brugt 5 1/6 Octavers Fortepiano önskes tilkjöbs. Billettet, med Opgivelse af Beskaffenhed og Priis af lustrumentet, bedes indsendt til Adressecontoiret. Anholms Paquet, der medtager Passagerer, Creaturer og Fragtgods, er bestemt til at afgaae herfra i næste Uge til Kjøbenhavn. L. F. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocoladefabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne: 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd. i Aarhuus hos Hr. L. Chr. Schmidt, L. P. Schmidt, A. W. Stigaard, S. Lind, N. Malling, og i Ebeltoft – – Colding; - Chr. Christensen; Horsens - C. W. Høyer; i Skanderborg H. Jespersen; Veile. - I. C. Boesen; Fredericia - - Brosbølls Enke & Comp.;- H. Lewin; Colding - - C. F. Müller; Ribe - - L. Frandsen, Varde - - Edv. Hoffmann, i Ringkjøbing - - P. F. Nyboe; i Lemvig - - R. Andrup; i Holstebroe - - F. C. Bruun, Viborg L. Buchvaldt; i Callundborg - - O. M. Thrane i Nykjøbing i Sielland hos Hr. J. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-09
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuld Udstyring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
32lad N164. Løverdagen. den 10 October. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stiftsfeidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
Blandinger. Da Admiral Stopford nylig aflagde Mehemed Ali sit Besøg, sad Denne midt i en Ottoman, med korslagte Been. Da Admiralen, en Olding paa Fiirs, af en lille uanseelig Figur, kom med sit Følge, gik Paschaen ham imøde, og anviste ham Plads paa sin venstre Side, der hos Tyrkerne er Hæderspladsen. Admiralen, der har alle sine Ordener, satte sig, for Mageligheds Skyld, saaledes paa Ottomanen, at han kunde læne sig med Ryggen, hvorved han tog sig noget ubehielpsom ud. Med sin Vivacitet, sit skjønne hvide Skjæg, og sin gratieuse Mine, saae Paschaen, i Sammenligning med Admiralen, ret ungdommelig ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
Den 13de Aug blev en tyrkisk Prindsesse, Søster til Sultanen, formælet i Constantinopel. Brudeskaren aabnedes af et Regiment Landsenerer med Musik, derefter fulgte en talløs Skare af Ministerial og Hofbetjente af enhver Rang, nogle Hundrede Paschaer tilhest med deres Tjenerskab tilfods, Alle i kostbare, guld og sølvbroderede Klæder; derpaa Rigets øvrige Store og Ministrene een for een, hver især fulgt af 50 Tjenere tilfods; derefter Mufti med Kirkens Ypperste, tilhest og iførte lysgrønne guldbroderede Talarer og hvide Turbaner med et skraas over samme løbende massivt Guldbaand af 2 Tommers Brede; herpaa 21 med 6 Heste bespændte europæiske Gallavogne med Sultanens Moder og Koner, Fire og Fire i hver Vogn; i den mellemste Vogn, der vistnok skulde søge sin Lige i Pragt, Elegance og Rigdom, befandt sig de Nyformællede; derefter igjen 20, dog kun med fire Heste bespændte Vogne, hvori den afdøde Sultans og Ministrenes Koner. Et Regiment Landsenerer sluttede Toget. Samtlige Sultaninder, Bruden allene undtagen, kunde man meget tydeligt see. Der var mange Skjønheder iblandt dem, men allermeest Opmærksomhed vakte en Blondine med langt, lokket Haar. Alle vare de bedækkede med Juveler, Perler og Blomster. Heste og Kjøretøi var paa sin Europæisk, men riigt og pragtfuldt. Kudsk, Forrider og de fire ved hver Vogn gaaende Lakaier vare klædte efter europæisk Smag, i Skarlagen med Guldsnore, omtrent som Husarer. Desforuden reed endnu ved hver Vogn fire sorte Gildninge, i guldbroderede Uniformer. Paa den til Afrika hørende, af vilde Folkeslag beboede store Øe Madagaskar have forhen christelige Missionairer arbeidet med Held, men ere senere blevne fordrevne og maatte overlade det til Christendommen overtraadte betydelige Antal Beboere til deres egen Skjæbne. Til London er nu indløbet følgende Brev fra Nogle af disse Christne, der leve i Skjul i Skovene paa Madagaskar. Vi leve bestandig i stor Trængsel og Fare. Det af Dronningen paa Jagt mod os udsendte Mandskab har Ordre til, strax at dræbe os paa det grusomste, uden at føre os til Hovedstaden, hvor Dronningen boer, for at vi ikke skal besmitte hendes Stad med vore Trolddomskunster (hedder det), som vi have modtaget af de Hvide. Dronningen har befalet vore Forfølgere, saasnart de finde os, da at grave en Grube i Jorden, kaste os med Hovedet nedad deri og overgyde os med kogende Vand. Mod Udløbet af Aaret 1837 besteeg en Engellænder, forført af det Originale og Farlige i et saadant Foretagende, Himalaja, det høieste Bjerg paa Jorden. Da han naaede Toppen, stak han sit Visitkort i et huult Træ og gik igien. Et Aar sildigere vovede en Russer den samme farlige Expedition, og fandt Engellænderens Kort deroppe. Han tog det, reiste sporenstregs til London, gjorde den engelske Tourist et Besøg og sagde: Høistærede Herre, Jeg tillader mig herved, at tilstille Dem det Kort, De ifjor har efterladt paa Himalaja." Engellænderen blev rasende, det kom til en heftig Ordstrid mellem Begge, det komtil Duel, og Engellænderen maatte bøde med Livet, fordi han to Aar tilforn havde besøgt Himalaja.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
En Møller i Leamington saae for ikke længe siden, da han arbeidede ved Bredden af Floden Lean, to Damehatte og et Shawl ligge ikke langt fra Møllen. Man søgte videre, og fandt i Floden to qvindelige Liig. Det Ene var Elisabeth Varney, en ung Kone paa 21 Aar, hvis Mand for kort siden havde ladet sig hverve til Soldat; den anden Druknede var en attenaarig Pige, Anna Smith. Begge havde deres bedste Klæder paa, som om de havde villet smykke sig til en Fest. J Elisabeth Varney's Hat laae et Brev, som indeholdt Grundene til hendes Selvmord. Hun erklærede deri, hun havde ikke kunnet overleve den Smerte, at hendes Mand, som hun havde elsket saa høit, havde forladt hende. Anna Smith havde ogsaa en ulykkelig Kjærlighed. Det synes, at Begge have klaget deres Sorg for hinanden og derpaa fattet og udført det Forsæt, at ende deres Liv. Samme Morgen havde Begge været samlede; Elisabeth bad en Naboeske hægte hendes Kjole. Hun var meget munter, men der var noget Underligt i hendes Væsen. Naboesken blev opmærksom derpaa. Hvorfor er J. saa glad, Elisabeth," spurgte Naboesken. Fordi jeg vil drukne mig i Aften svarte hun. Og jeg vil ogsaa drukne mig!" sagde Anna Smith. Naboesken tog disse Ord for Spøg, men de Ulykkelige holdt deres Ord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
En Kjøbmand i Paris fik forleden Dag stærk Mistanke til sin Kones Troskab. Man havde hemmelig bragt ham den Efterretning, at hun, imedens han arbeidede paa sin Skriverstue, holdt Sammenkomster med en ung Officeer paa et afliggende Sted i Haven. For gandske nøie og uden nogen Medhielp at overbevise sig om Tingens Sammenhæng, fandt han paa følgende sindrige Jdee. Han opstillede et Daguerreotop Apparat nede i et gammelt Lysthuus, som nu ikke brugtes til andet end til Opbevarelsen, af Haveredskaber. Man veed, at Daguerretypen, optager et Billede paa en Plade af Alt, hvad der fremstiller sig for samme. Jdeen var heldig, inden faa Timers Forløb havde han allerede et utvetydigt Billede af de Elskendes Stilling. Han løb strax med Pladen til Øvrigheden, og hvorledes behøvede han at levere et større Beviis. Konen maatte strax lade sig skille fra ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
For kort siden gik en slet klædt Mand omkring i et af de rigeste Qvarterer af Paris med nedbøiet. Hoved, enten fordi de glimrende Omgivelser blændede ham, eller fordi han bestormedes af bittre Erindringer. Hungeren overvandt dog snart hans Sorg, thi efter at være standset tvivlraadig, traadte han hen til en glimrende Bijouteriboutik og udstrakte Haanden, ydmygt efter en Almisse. Boutikherren kom ham allerede imøde, for at række ham nogle Smaamønter, da just to Stadssergeanter indfandt sig og befalede den Bedende at følge dem. Kjøbmanden beklagede Stakken oprigtigt og blev staaende ved Døren. En af Sergeanterne spurgte Betleren om hans Navn og den Adspurgte svarte beskjæmmet: "Jerome Pertuis." Neppe hørte Bijouterihandleren dette Navn, saa henvendte han sig til de to Stadssergeanter og bad dem betroe ham Manden, han vilde med sin Formue indestaae for ham. Han førte nu den Fremmede ind i Stuen bag Boutiken, lod fra et Magazin i Nærheden hente en færdigtsyet Klædning, inviterede ham til Bords og viste ham omkring i sit Establissement. Den arme Mand troede at drømme, men frygtede for at paagne. Endelig spurgte Kjøbmanden ham, paa hvilken Maade han var bleven saa forarmet, og Pertuis fortalte, at han for omtrent ti Aar siden havde været i Begreb med at reise til England, men havde tabt sin Brevtaske med 150,000 Francs og var paa denne Maade bleven en fattig Mand. Den næste Dag læste man i et Handelsblad, at Bijouteri-Establissementet A . .... havde forandret sit Firma og fra den Dag undertegnede sig A. . . . 8 Pertuis. Læserne ville vist allerede have gjættet, at A. havde funden den tabte Brevtaske, havde med Pengene grundet sin Handel, erhvervet sig en anseelig Formue og nu anseet det for sin Pligt at deele sin Riigdom med Jerome Pertuis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
To Forbrydere, Brown og Bardsley, som ere dømte til Døden, holdes fangne paa Slottet York, og vente Fuldbyrdelsen af deres Dom, som et sælsomt Tilfælde har forsinket otte Dage. Jack Bloares, Skarpretteren, som, for en Forbrydelses Skyld, selv sad i Fængslet, er nemlig flygtet. Gouverneuren paa Slottet York er nu, ifølge sin Bestalling, forbunden til, enten at hidskaffe en anden Skarpretter, eller, samme Dag, den sidste Frist udløber, egenhændig at hugge Hovedet af de to Forbrydere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
En Smed i Bordeaux skulde reparere en Jern kasse for et Handelshuus. I et hemmeligt Rum fandt han 80,000 Fr. i Banknoter. Strax gik han, med sit Fund til Comptoiret. Dette var lukket, og nu ventede den ærlige Finder hele Natten igjennem udenfor Døren, indtil Kjøbmanden næste Morgen indfandt sig, for at overlevere ham hans Eiendom. J Løbet af samme Dag overrakte han sin Regning for Kassens Reparation. Den beløb 15 Fr. Hr. Seymour, hiin geniale Kunstner, som, under Navnet Phiz, har illustreret Bogs "Picknickpapers, har havt et meget tragisk Endeligt. Han var saa begeistret for sit Kald, at han, for at udfinde nye Karrikaturer, ofte stod hele Timer for Speilet og 4 gjorde Grimasser. Dette med Gru forbundne Studium bibragte ham tilsidst en dyb Afsky for hans eget Ansigt, og i et Anfald af Fortvivlelse skjar han Halsen over paa sig, neppe 28 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
Et fransk Blad fortæller: Hr. Scribe kunde ikke modstaae den Lyst, at lade sig maanetisere. Da han, efter tre Timers temmelig urolig Søvn, igjen vaagnede, bragte hans Venner ham et færdigt Lystspil, som han, under den magnetiske Søvn, havde dicteret. Man havde nemlig brugt den Forsigtighed, at sætte en Hurtigskriver ved hans Seng. Scribe tilstod, at Planen til dette Lystspil havde sysselsat ham i nogle Dage. Som et Beviis paa Dødsstraffes Uhensigtsmæssighed anføres, at ved en Henrettelse, som for ikke længe siden fandt Sted i Freiburg, blev, i Nærheden af Retterstedet, begaaet et nyt Mord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
Den største Bager i Verden er Bagermester Krager i Danzig. Han holder hundrede Svende og ligesaamange Drenge. Han bager aarligt over 5 Millioner Pund Tvebak. J Nürnberg lever en Kunstner, som nu paa sjette Aar har informeret sin Hund paa Violin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
J Frankfurter Zeitung" læser man: En isralitist Pige, som kan præstere mangehaande og meget Mere end Nogen tænker, ønsker at indtræde i en Modeboutik."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-10
J det Holsteenske er bleven arresteret en homoopathisk Læge Heinrichsen fra Rusland. Den russiske Gesandt i Khvn. er bleven opfordret til at komme ham til Hjelp.