JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
De fra Armeen til Institutet permitterede Chirurger besøge Underviisningstimerne frit, og enkelte af dem kunne ogsaa erholde frie Bolig naar Plads gives. De Elever som underholdes paa Kongelig Bekostning maae forpligte sig til efter deres tilendebragte Studium og overstaaede Ex men, at tjene 8 Aar i Armeen, som Compagni og Eskadronschirurger. Ethvert ungt Menneske som ønsker at indtræde i Jnstitutet, maae: 1) fremlægge Testimonium Paupertatis. 2) være imellem 17 - 19 Aar gammel og ikke mangle fornødne Skolekundskaber, og der tages meget Hensyn paa Individets intellectuelle Evne til at kunne modtage en høiere videnskabelig Dannelse, da der i Jnstitutet bliver givet tilstrækkelig Anledning til ei allene at erherve sig de fornødne Humaniora til Lægevidenskabens Studium, men ogsaa til at vækkested. se mere og mere Sands for en human Uddannelse. Man er derfor meget streng i at prøve Ynglingen i de Skolevidenskaber han har bragt med sig fra Gymnasiet, og kun, naar denne Prøve er falden fordeelagtig ud, optages han som Elev af Jnstitutet, naar intet er at udsætte paa hans Sæder og legemlige Uddannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
J de tvende første Aar Eleverne tilbringe i Jnstitutet gives dem ved Forelæsning og Repetition sammesteds Leilighed til at uddanne sine Humaniora, ved egne dertil af Hans Majestæt beskikkede Lærere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Forelæsningerne og Underviisningsgjenstandene ere følgende: A. Almindelig videnskabelige. a) Sprog, Tydsk, Latin *), Fransk. b) Historiske Videnskaber, Historie og Geographe*) Af omstaaende Specimina c) Nationale Videnskaber: aa) den rene og anvendte Mathematik. by) Logik, Moral, Plychologie, Anthropologi, 8. Videnskaber, som ere nødvendige for Lægen: 1) i det 1ste Halvaar, Physik og Anatomie. 2) i det 2det Halvaar, Botanik, Naturhistorie, Chemie, Encyclopedie af Natur- og de medicinske Videnskaber. A. Llor Sulph 31. Ol Laurii Tj 8 Rad. ostelog. rot. 3) Mercur, prec. rubr 3 Ax. Uncam Pore. H. S. Ms. har, ad Unge. d. 8. til udvortes Brug. Rege de Muxtur Champhoræde vildad Vien. 3 mall des Tages Einen SpeiseLoffel zu nehmen Be Ung Opsthall. micum rub. 31 Kr. 3) i det 3die Halvaar, praktisk Anatomie og Phystologie. 4) i det 4de Halvaar, endnu Physiologie, Chemie, Pharmacie og almindelig Parhologie. Halvaar, almindelig Semfolk. 9) i det 8te Materia Medica, almindelig Chirurgie, Læren om primair mechaniske Beensygdomme og om Ban dager. 84 Tart. Emeti gr. A. Cinnamom 31. Md. Prackvand paa en gang at tage F. M... Stutios Chire. saaledes aftrykte efter Originalen, sees hvor suurt det maae falde de allerede i foregaaende Blade noksom omtalte raae Barbeersvende at exprimere i deres lønlige medicinske Praxis Recepter. At disse Jndivider, som før anført, kunne saa frit, ligesom de vare indbudne, strømme herind fra Mecklenborg og andre tydske Egne, kan man ikke fortænke dem i, da de her med langt ringere Udgivter kunne komme til engang at overstaae en heldig Examen. Jngen Dannemand har noget imod at de erholde denne frie Underviisning med Landets egne Børn, det er jo en videnskabelig Gjæstfrihed, tungt er det dog vel, at de ikke allene som Belønning foruden denne Velgierning tage Brødet af Munden paa Landets egne Børn, men endog kunne erholde Jndfødsretten naar de have udholdt Examen ved det chirurgiske Academi med en god eller udmærket Characteer. Lad dem, saaledes her uddannede, reise til fremmede Riger, med de Jndsigter, de have erhvervet sig her i Danmark, til Hæder for vores chirurgiske Skole, da nu flere af vore egne, tildeels fortrængte af dem, maae drage til Rusland og ande Steder. Da saamange academiske Borgere nu dyrke Chirurgien, maatte vel følgende Ord af Lovgivningen lægges paa Hjertet: "Billighed selv vil, at Landets Børn skal nyde Landets Brød, og Fordelene i Staten falde i dens Borgeres "Lod. Alle Tiders Erfaring har og lært, at i et Land, hvor Ungdommens Opdragelse besørges, mangler aldrig duelige Folk. See Jndføds=Retten 1776. 3) i det 6te Halvaar, endnu Materia Medica, speciel Pathologie og Chirurgie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Formularer og Therapie. 7) i det 7de Halvaar, theoretisk og praktisk Fødselsvidenskab, Therapie, Cursus operationum chirurgicorum, Øienlægevidenskab og Medicinaforensis. 3) i det 8de Halvaar, Clinicum medicum, Policlinicum, Clinicum chirurgicum & opthalmistrieum. Dette Jnstitut, som De selv ved Deres Ophold i Berlin har havt Leilighed til at kjende og hvor De har bivaanet vore philologiske Prøver, staaer, som forhen bemærket, i saa heldig Forbindelse med det Kongelige Universitet, at de fleste Professorers Forelæsninger ved Facultetet maae besøges af Eleverne, og disse høiagtede Læreres Testimonia holde vi for høist nødvendige for at overbevises om, at vore chirurgiske Elever have benyttet denne saa fortræffelige Leilighed til at forskaffe sig medicinsk Duelighed, og tungt er det naar man ved et Jnstitut maae gjøre den Bebreidelse, at Mængden af de Studerende sammesteds ikke studerer Videnskaben for dens egen Skyld, men kun for at tage Cramen og komme i Embede. Facultetets Lærere, maae have Deel med i Cramen; det modsatte er, som vi erfare, Tilfældet, ved det Kongelige chirurgiske Akademie i Kjøbenhavn, og da Akademiet ei er besat med egentlige medicinske Lærere, vil Mængden vel være ligegyldig for den egentlige Medicin, hvilket ei kan være Tilfældet ved vor Stiftelse. Vore Elever tør glæde sig ved at kunne med Rett være det hæderlige Navn Medico, Chirurger, og hvorfor skal Medicinens ægte Søster, Chirurgien, for en stor Deel søges blandt raae uddannede Chirurger, Non erudietur qvi non sapiens est in bono Ved dette nævnte Forhold med Facultetets Lærere, have vi og den Fordeel, at vore videnskabeligen dannede unge Mænd gjøre Tjeneste i Chartee, omgaaes broderligen med de egentlige Studenter, fordi begge have vandret tilsammen paa Latiums Mark, og enhver clinisk Øvelse bliver dem sammesteds tildeelt. Bort Bibliothek, over 10000 Bind, vor Samling af Apparater, Jnstrumenter og Maskiner ere saaledes ordnede og opstillede i det fornævnte ny Locale, at de ei allene kunne benyttes af vore Elever, men og af enhver anden Dyrker af vor Videnskab uden for Institutet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Alle medicinsk chirurgiske Tidsskrifter circulere blandt Lærerne i vort Jnstitut, og deponeres si(Fortsættes.) den i Bibliotheket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Blandede Efterretninger. Et engelsk Tidsskrift beregner at i den ny Verden bliver talt Engelsk af 11 Mill. 647000; Spansk af 10 Mill. 504000; Jndisk af 7 Millioner 593000; Portugisisk af 3 Mill. 740000; Fransk af 1 Mill. 242000 og Hollandsk Dansk Svensk af 216000 Mennesker. (Eberts Ueberl. 1 B. 2 H. 203.) En fransk Bibliothekar har gjort den Udregning, at Voltaires samtlige Værker udgjør 35 Millioner 250000 Bogstaver. Den franske Oversættelse af Biblen kun 3 Millioner 566480 Bogstaver og Koranen kun 323016 Bogstaver. Hvor mange Greb maae ikke de Sættere gjøre, der skulle sætte en Luthers, eller en Joh. Jac. Mosers samtlige Skrifter. Saa lavt Vandet har staaet i Genfer-Søen i Foraaret d. A. har det et været i Mandsminde. De 4 Dampskibe som fare paa Søen stode paa Grundene uden Brug. Det største af alle Dampskibene i Schweitz, hvilket bygges i Lan sanne, skulde være færdig i Juli sidst. Det er til 60 Hestes Kraft, og beregnet at tilbagelæFarten fra Gens til Lausanne i 4 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Regnskab for Bombebøssens 28de Qvartal. (Oprettet 1819, den 11te Augusti.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
(See Skilderiet No. 56 for d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Ved Bombebøssens 26de Aabning, den 4de October 1826, fandtes i samme: rede Sølv 76 Rbd. 20 s. og S. C. T. 45 Rbd. 91. hvoraf 2de Femrigsbankdalersedler vare sammenlagte, der altsaa maa være givne af een Person. Forøvrigt er i dette Qvartal taget til Jndtægt, Dhrr. Flagmænd og Officerer af Søe-Etaten, deres Bidrag, hvoriblandt Hr. Admiral Browns med 6 Sølvdalere 229 - 62.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
J Bombebøssen paa Dampskibet Prindsesse Wilhelmine forefandtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Hr. Commandeur Sølling indleverede der ere ham tilstillede fra S., i Anledning af et vundet Væddemaal. Ligeledes indleverede Commandeuren 5 Tirigsbankdalersedler, der ere ham tilstillede fra H. Endvidere indleverede Commandeuren en Skrivelse af 28 Septbr. 1826, uden Underskrivt, til Directionen for Bombebøssen, hvori var indlagt en Kongelig Priisobligation, No. 10147, stor hvoraf Renterne, efter Skrivelsens Jndhold, skulle aarligen d. 22de Marts anvendes til et Maaltid varm Mad med passende Drikkevare til de 8 ældste Matroser i Stiftelsen, til et hæderligt Minde af den kjække og ædle Orlogscapitain C. W. Jessen. Dersom der i Stiftelsen, skulde være nogen af Orlogskibet Prinds Christian Frederiks Besætning fra Aaret 1808, ere disse nærmest berettigede til at deeltage i Maaltidet. Med bemeldte Skrivelse fulgte tillige. der er Renten for første Halvaar 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Foruden forannævnte Pengesummer har Hr. Conferentsraad Brun, Commandeur af Dannebroge &c., ved Skrivelse af 3die denne Maaned underrettet Directionen om, at 60 Par gode Blaarlærreds Lagener og 60 Hørlærreds Overtræk ligge i Beredskab til Bombebøssens Disposition. Jalt rede Sølv 428 Rbd. 60 s. og S. v. T. 103 Rbd. 7 Bombebøssen eier nu1. Gaarden Nr. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdi rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg, af Hr. Conferentsraad Bruns sidste Gave af 400 Rbd. Værdi Sølv. 3. Hofraad Meyers Legat, kongelige Obligationer a 4 pC... 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligation a 4 pC.... 5. Den af Pastor Walther og Hustru legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. 7. Den af det oeconomiske Velfærds-Selskab skienkede Capital i kongel. Obligationer, a 4 pC., til Beløb..... 8. Capital i en Nationalbankobligation........... 9. En af et Selskab af Venner skjænket Kongelig Obligation, stor 10. Af en Ubenævnt skjenket d. 28 Septbr. 1826 en Kgl. Priis=Obligation. 11. J Sparekassen. rede Sølv 850 Falt r. S. og Sølv 20,400 Rbd. 3988. Directionen for Bombebøssen i Kjøbenhavn, d. 8de October 1826. Dette Regnskab, saavelsom det forrige, beviser tilfulde, at Lysten ei slappes, men tiltager, hos vore Medborgere, til at bringe Friboligen for vore Veteran=Sømænds Fremtid til Fuldkommenhed. Ædlingen Constantin Brun - han har uden Bram, uden endnu engang at have ved et Besøg betragtet sine gode Gierninger, paa ny overrasket os med at skjænke til Stiftelsens Brug hen i Tiden det anførte store Qvantum Linned, Med Sø-Etatens Bidrag, som holder fast ved, have vi grundfæstet Stiftelsen, ligesom ved den øvrige frivillige Hjelp fra danske Sømænd, der ere i Farten, som bemærkes at tiltage i samme Forhold som de see Virkningerne af Directionens Bestræbelser at fremmes. For kun at anføre et Exempel, saa fandtes i Bombebøssen ved Aabningen 2 sammenlagde Femrigsbankdalersedler fra en udgaaende Skibscapitain, som er velbekjendt for sin Hengivenhed for SømandsFriboligen - den røde Bog vidner for Resten om flere lignende, og at Mandskaberne troligen hielper til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
J den Bombebøsse, som Hr. Grosserer Hagen godhedsfuld har ladet anbringe i sit Dampskib Prindsesse Wilhelmine, er d. 15 Aug. d. A. af hele Besætningen, ifølge Rhederens Proposition, udaf deres Bøsses Jndtægt, afgivet 10 Specier, som hver for sig laae i en Convolut med Udskrift: "Pr. Wilhelmine d. 15de Aug. 1816. Men mærkeligt er det, at der i et heelt Sommerqvartal, hvori flere Hundrede Reisende, tildeels galante og bemidlede Folk vare Passagerer, ei fandtes mere end 2 Mk. 10 s. r. S. og 2 Rbd. 32 s. i Sedler og Tegn, og hvoraf den ene Rbd. allerede blev lagt i Bøssen, da samme blev opsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Den 15de Septembr. Det til Fordeel forBombebøssen vundne Væddemaal af Hr. S., Huuseier i Nyhavn, hvorved var noget saa Originalt, at det sjeldent forekommer, kan fortjene en Plads her. En Bekjendter af S. meente, at det i Kjøbenhavn ei lod sig udføre, midt paa Dagen at kjøre ham i en Trillebør, begge iførte deres sædvanlige Klædedragt, til sit Hjem i Compagniestræde. Hr. S. meente jo og derpaa blev væddet de 5 Rbd. Hr. S. udførte det samtlig, og Passageren betalte. Vel mødte adskillige Nysgjerrige dem underveis, men det Værste af alt var dog, at Hr. S's. Hænder og Arme leed meget under Transporten, saa at han forlovede at lege Hest tiere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Den 29de Septbr. De 5 Stkr. 10 Rbd. Sedler blev givet af en af Statens fortjenstfuldeste Mænd, som paalagde mig Taushed. Øl er Stiftelsen gratis bleven forsynet med i den hede Sommers Tid, af Hr. Brygger og Dannebrogsmand Jensen med 6 Tdr., halvt Godt og halvt daglig Øl, og af N. N. 2 Tdr. Godtøi, saa at hver Mand har kunnet havt sin 1/2 Pot daglig, hvilket upaatvivlelig maa have hjulpet til at disse gamle Mennesker holdt dem saa friske. Formelys - 8 Lispd. 4 Pd., som koster os kun 18 s. pr. Pd. til Vinterbrug, har vi at takke Hr. Landfoged Meier for paa Færøe – ei heller bør forsømmes at anføre, at Hr. Amtmand og Ridder Løbner igjen har foræret 20 Færøiske Trøier og ligesaamange Par Strømper til Vinterklæder for Mændene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Hr. Becker, Lærer ved Opfostringshuset, har forfattet og ladet trykke 100 Exemplarer af en skjøn Morgen og Aftenpsalme for vore Gamle, og tilstillet os dem, de ere blevne modtagne med vedbørlig Paaskjønnende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Fra St. Croix spørges, at nu da Sukker høsten er falden saa velsignet ud, at man regner den paa 23000 Fade, foruden Rum, hvoraf circa det Halve bestemt hertil med 21 Skibe er ankommet, hvis Bemanding af 300 Søfolk fører disse Varer over Havet til Realisation, saa vil Flere uopfordret ei staae tilbage hverken for et St. Thomas, Jsland, Færøe eller Skagen, men give sine Bidrag til, om disse Sømænd som farer derpaa og skulde blive gamle, at de saa kunde leve. Man faaer nu at see, om der var noget i dette Rygte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
J Løbet af Qvartalet er i Beligen død Niels Hansen Lund, som blev ført ud til sit Hvilested paa Skibskirkegaarden i den simple Ligvogn til 1 Rbd., med det Danske Flag over Kisten og ledsagedes dertil af 12 af sine Kammerater. Præsten Michelsen holdt en Tale over ham. Stue=Etagen er opsagt og bliver afbenyttet til Spise- og Sygestue, hvorved Boutiqven i Stiftelsen faaer Afsked og bliver tilmuret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
En værdig Festdag til Minde om vor afdøde Contre-Admiral Carl Wilhelm Jessen, er stiftet af en hæderværdig Medborger, som ved denne Handling har givet første Anledning til en aarlig Høitidelighed for en dansk Søyelt, men hvortil i ældre Tider neppe var saa passende en Leilighed, da endnu ingen Stiftelse existerede for vore gamle Sømænd, Det var mig derfor en Sjeleglæde, den sidste Dag i Qvartalet at modtage den hertil bestemte Gave, som i Regnskabet er nævnt. Jessens Fortjenester som Søhelt vil Annalerne tale omHans ædle Hjerte kjendte Enhver. Jeg vil her kun berøre, at denne min Ungdoms og Manddoms Ven var min trofaste Medhielper i Stiftelsens Begyndelse. Waterschouts-Contoiret ved Holmens Canal. No. 256, d. 8 October 1826. P. N. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Kjøbenhavns Børs, den 17 October 1826. Hamburg 2 M.a vista 225. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Specier solgtes til 18 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler 159 159 1/2 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 596 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 78 179 Rbd. Sedl. i Banco Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. 1145, 114, Sedler Dito Dito 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 9000 Rbd. 16. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 103, 108. i Bant ved Hambro & Søn. 89,90 i Bance. 4 pC. Dito nye.... i Sedler. Asiatiske Actier. L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 2000 Ra Treogtyvende Aargang. No. 84. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 October 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-21
Det medicinsk chirurgiske Studium i forskjellige Stater. Oplyst i en Række af Breve. (Fortsættelse; see forr. No.) II. Mere angaaende chirurgisk medicinske Skoler i Berlin, tildeels uddraget af et Brev fra Hofraad R., i P...... Eleverne ved vort chirurgisk medicinske militaire Academie blive strengt og upartisk prøvede af Academiets chirurgisk medicinske Medlemmer, og tillige underkastes. de en practisk Prøve i Chariteen. De kan endog efter aflagt Prøve gjøre Rede for deres høiere videnskabelige Uddannelse, ved at skrive en Doctordissertation paa Latin, forsvare den offentlig, og blive creerede til Doctores Medicinæ. Saaledes er for nærværende Tid mange subalterne Læger i Armeen Doctore medicinæ et chirurgiæ legitime promoti. Men hverken en overstaaet Examen rigaro. sum ved Academiet, eller den nok saa hæderlig erhvervede Doctor Værdighed giver disse Medico Chirurger Ret til selvstændig at udøve nogen Slags Praxis hverken i Militair, eller Civil-Etaten. Det er Dem jo bekjendt, at hos os kommer det kun an paa Qualifications-Documenter (ifølge allerhøieste Forordning af 8 Febr. 1818) og ikke paa Doctor Titel, thi Doctor Titel er slet ikke en væsentlig Betingelse til privilegium practicandi. De har jo selv været tilstede ved den yderligere practiske Prøve, som alle, saavel Doctores som Candidati medicinæ et chirurgiæ, under Navn af Stats-Prøvelse maae underkaste sig. Hvorledes det skal forholde sig med denne Prøve finder De meget fuldstændigen anført, som før nævnt, i Rust's Magazin für die gesammte Heilkunde, 21ste B. 1stes H. Skole- og Facultets Prøver viser Candidatens videnskabelige og theoetiske Kundskaber; men vores Statsprøve er en Prøve, som Staten med Krav paa Undersøgelsen af Dueligheden til practisk udøvelse i hvilkensomhelst Green af Lægevidenskaben foretager *). Samtlige Stats Prøver blive enten fuldbyrdede af den øverste Prøvecensur, som fører Titelen: "Medicinsk Over-Examinations-Commission eller af Medicinal-Collegierne i Provindserne, eller af specielle (særegne) Prøve-Commissioner. Naar Candidaten har under OverExaminations-Commissionen absolveret meget godt det ham paalagte Cursus, erholder han en Attest, hvori Directionen giver ham sin Charakteer, godt, eller fortrinlig godt. Han staaer fra den Tid ikke videre, hvad hans Befordring angaaer, under *) Hos os er ogsaa allerede gjort et Skridt til en lignende Examen for Physici i Hertugdømmene Schleswig og Holsteen, ivfr. den allerhøieste Forordning (Jnstruction for det Schleswig-holstenske SanitetsCollegium den 8de Junii 1804. §. 28).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-21
Enhver Doctor med. eller Cand. med som attraaer et ledigt Physicat, maae først underkaste sig en streng Physicat Examen eller Collegium, og naar Sundhedscollegiet saaledes har prøvet og fundet ham duelig, er han først qvalificeret til at søge Embede. Det var vel ogsaa høiligen at ønske at man ved det chirurgiske Academie ikke lod det beroe ved den sædvanlige Examen, og at ikke enhver Candidatus Chirurgiæstrax efter aflagt Examen stedtes Adgang til Praxis, for paa Lykke og Fromme at prøve paa Rigtigheden af sine erhvervede theoretiske Kundskaber paa hans Medborgeres Helbreds og Livs Bekostning. Academiet har endnu ikke, som anført, været betænkt paa at give de Studerende, ved et velindrettet medicinsk og chirurgisk Clinicum, de saa høist nødvendige praktiske Kundskaber og Færdigheder. Kan man derfor fortænke de nogen medicinsk Authoritets Jndtig delse, men har, naar han vil nedsætte sig som en practisk Læge paa et eller andet Sted, eller attraae et Embede, at henvende sig med denne Attest til det Kongel. Ministerium for de geistlige Undervisnings- og Medicinal-Anliggender. Enhver Medico Chirurg bliver strengt prøvet i hans practiske Duelighed, og vil jeg her især blot anføre, hvorledes der forholdes med de liniskechirurgiske Prøver for promoverede Læger, som tillige ere Chirurger, og for Medica Chirurger, eller Chirurger af første Classe. fleste unge Chirurger i, at de blot skynde sig at blive færdige medderes theretiske Examen, og ikke spilde, som de formene, den Tid de saa høiligen behøve til at færdiggjøres af deres Manuducteurer, ved at tage Deel i de medicinskeliniske Øvelser, som de kunne have fri Adgang til paa det Kgl. Frederiks Hospital, thi et egentligt chirurgisk Clinicum gives der ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-21
Der gives desværre Exempler nok paa at unge Examinati Chirurgiæ snart efter tilbagelagt Examen, ei allene rask og selvtillidsfuld have kastet sig ind i Praxis; men end- og søgt at erholde Embede, som de, som aldeles uerfarne i det egentlige Practiske, endskjøndt med Character erfaren i Lommen, ikke engang kjende, og rigtig vide at behandle en simpel Koldfeber. - Jkke at tale om at de skille den ubemidlede Syge, ved deres praktiske Uvidenhed, ved mange Penge, da de, raadvilde og uenige med dem selv, idelig forandre Medicin, og skrive nye og tildeels dyre Recepter. Her gielder J. B. Menckenii Spøgevers om slige Practici. Si vis sanari de morbo nescio quali, Accipias herbam, sed qvam vel nescio qualem Ponas nescio qvo, sanabere nescio qvando. Tæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-21
Forskjellen imellem den klinisk chirurgiske Prøve for promoverede og ikke promoverede, Chirurger bestaaer blot deri, at der hos de første maa fordres mere theoretisk og høiere videnskabelig Kundskab, end hos de sidste. D. den klinisk chirurgiske Prøve. Denne maa følgende underkaste sig: a) promoverede Læger og Saarlæger, tillige, b) blot promoverede Læger, e) ikke promoverede Medico Chirurger eller Saarlæger af første Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-21
Enhver, han være Læge eller Chirurg, som skal udholde den klinisk chirurgiske Prøve, maae, under Veiledning og Opsyn af to hertil udnævnte Medlemmer af Prøve-Commissionen, tage to Syge af den chirurgiske Afdeling, i Hospitalet Chartte i Behandling; i Commissairernes Nærværelse bestemme Sygdommens ætiologiske Forhold, sammes Diagnost, Prognose, ligesom og Cuurmethoden, derpaa skriftligen ordne alt dette uden fremmed Hielp i Form af en Sygdomshistorie, saaledes som det er foreskrevet ved Fuldbyrdelsen af den klinisk medicinske Prøve, dog i det tydske Sprog, og vedblive med dagligen at føre Sygdomsjournalen til Prøvetiden, er til Ende. Ogsaa ved den kliniske Prøve maa Commissarierne søge at overbevise sig om Candidatens Duelighed i at kjende og rigtigen at adskille pathologiske Hævelser, Forhærdelser, Udartninger, Øiensygdomme, Forvridninger, Beenbrud, alle Slags Brok og andre chirurgiske Tilfælde, isærdeleshed ogsaa de forskjellige Slags veneriske Sygdomme, og derfor benytte enhver Leilighed som tilbyder sig, paa hvilken det ei kan mangle i et saa stort Hospital, for ogsaa at kunne prøve Candidaten i andre Sygdomstilfælde, end de, som ere ham overdragne til speciel Behandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-21
Den Hædersmand, der i vor chirurgiske Academies Historie bør have uforglemmeligt Minde, oftnævnte Bodendick, havde og intet høiere Ønske end at Academiet stedse maatte gaae Fuldkommenhed mere og mere i Møde. Da nogle biographiske Noticer om ham vist nok ville læses med Jnterresse, saa meddeler jeg dem herved for største Deel efter det korte curriculum vit skreven med hans egen Haand, der er funden blandt hans efterladte Papirer. Min Fader Bodendick, skrev han, var en gudfrygtig og stræng Mand; han practiserede som Chirurg i Byen, og da han havde erhvervet sig en lille Formue i sin tidligere Alder brød han sig ikke stort om Praris. Han var temmelig bevandret i det latinske Sprog, overhørte mig selv i Grammatiken; jeg maatte nøiagtig analysere, naar han overhørte min Latin i Cornelius Nepos.