Københavns Adresseavis, 1771-05-10
En Dreng af skikkelige Forældre, helst fra en af Provinzer ne, som got regner og skriver, kan strax blive antaget i Conditir hos en Urtekræmmer her i Staden; Anviisning skeer herfra Contoiret 33 Bortkomne og bortstiaalne Sager En ung brun Han=Hund af de saa kaldede Mynder elle Vindspillere med sort Læder Halsbaand med Messing Laas og Beslag hvorpaa 3de Bogstaver H. K. er sin rette Evere frakommen, der for samme betaler en billig Douceur, som herfra anvises Den 8 Mai er ved Gammel Strand af en Lomme borttaget en rød Brevtaske, derudi 3 Rigsdaler i Sædler og en Dee Regninger og Qvitteringer; Opdageren loves Pengene i Douceunaar Papiirerne tilbage leveres til Eieren Niels Jørgensen boen de i Læ strædet. I Dag er af min Lomme paa Toldboden bortkommet mit Tegnebog derudi et Borgerskabs Brev paa Wilsnach og Maale, brev paa Skibet Johanne Marie med flere Documenter paa Sendings Gods ic. Hvo samme kan opdage loves en god Douceuaf Skipper Wilsnach beliggende ved Gammel=Strand. Tirsdags den 6 Man er af et Kjøkken bortstiaalen en Sølv Spiseskee merket C. O. S. Guldsmedens Navn F. Skulde samme blive buden til Fals, ombedes tienstligst at melde det imod en Douceur til Dreyer=Mester Gericke boendes paa gl. Myn I Løverdags er tabt et Brev til Major von der Osten, som ombedes at melde her paa Adresse=Contoiret. En liden blaagaa Han=Hund med lidt hvidt paa de tæ Been er sin Eier bortkommet den 10 Man; thi ombedes alle og enhver som samme maatte forekomme, at levere den til Schunværende hos sin Fader Bundtmager Qvade i Pilestrædet 34 Fundenne og opdagede Sager. I Tirsdags Aften er en Gied indløben hos Kræmmer And Lorenzen paa Amager=Torv, som Eieren vilde behage at afhent imod dette Avertissements Bekostning. 35. J Morgen udgives med Adresse=Contoirets Efterretninger :Hr. Biskop Rottbølls og Hr. Pastor Münthers Dispisitioner for 6te Søndag efter Paaske. 36. Saa og udgaaer: Den Kritiske Journal Nr. 17. som indeholder: Recension af: Junior Philopatreias fem Anmerkninger, Dito fore Anmerkninger; Dito trende Anmerkninger; Pulitiske Grundregler, eller Kunsten at regiere; Philopatreias alvorlige Palinodie; Philalethi patriotiske Anmerkninge over Hr. Philopatreias; Bondens første Betænkninger om de Aarsager, som Philopatreias har anbragt for de dyre Tider, Den almindelige Recept for Daarer og Skrueløse Hierner forflyttet fra Paris til Kiøbenhavn; Samtale imellem Kaffe, kanden og Theepotten samt Kammerpetten; Forslag til Justitiens bedre Administration. Paa denne Maade, Høres Verken kan skee udset Bedragere eller udge Forseelse, blant Tilskuerne. trakte af de i Rollen indlagte Numere fra 1 til 90, som endelig afgiør, hvad de, som har indsat derudi, har vundet eller tabt, efter deres Jndskuds Beskaffenhed. II. Maaden at indsette paa, eller at spille i Tal=Lotteriet. Hvo som vil sette i dette Lotterie, udvælger et eller flere Numere fra 1 til 90, for at vinde den bestemte Priis efter sit Jndskuds Størrelse, ifald et eller flere af de Numere han har udvalgt, ere iblant de lykkelige, det er iblant de fem, som Drengen trækker ud. Men man kan udvælge Tallene til mange Slags Spillemaader, og enten giøre Jndskud paa Udtræk, eller paa et i Særdeleshed bestemt Udtræk, eller paa Amber, eller Terner, eller Quaterner, 1) Paa Udtræk. Jndsetteren udvælger et eller nogle Nummere, som ere forskiellige fra hinanden, for at vinde en Priis efter sit Indskuds Størrelse, ifald et eller nogle af de Tal, som han har udvalgt, ere iblant de 5 lykkelige. 2) Paa et i Særdeleshed bestemt Udtræk. Jndsetteren udvælger et eller nogle Nummere, og bestemmer dem enten til det 1ste, eller det 2det, eller det 3die, eller det 4de eller det 5te Udtræk, som Drengen giør, for at vinde. ifald et af hans udvalgte Nummere ikke allene bliver udtrakt iblant de 5 lykkelige, men endog i det af ham bestemte Udtræk 3) Paa Amber. Jndsetteren udvælger to eller flere forskiellige Nummere, for at vinde for hvert Par af dem, som udkommer iblant de 5 lykkelige Numere. Men hvert saadant Par er allerede forskielligt fra det andet, naar der i det ene Par ikkun er et andet Numer, end i det andet Par 4) Paa Terner. For at vinde, saa ofte En af sine udvalgte Nummere finder 3 forskjellige iblant de 5 lykke lige. Men 3 og 3 Numere ere allerede forskiellige da, naar der saavel i de ene som andre Trener om endog ikkun et eneste Nummer forskelligt, f. Ex. 4, 13, 81, er en anden Terne, end 4, 13, 70. 5) Paa Quaterner. For at vinde, saa ofte Een af fine valgte Numere finder 4 forskiellige iblant de 5 lykkelige. Men et eneste Numers Forskiel giør strax 2 Quaterner, f. Ex. 9, 24, 60, 71, er en anden Quaterne, end Naar Jndsetterne vinder, saa farer de deres Jndskud mange Gange igien. Man vinder nemlig Indskuddepaa et Udtræk 15 gange, paa en Ambe 270 gange, paa en Terne 5300 gange, paa en Qugterne 60000 gange, paa et bestemt Utræk 70 gange. Denne Gevinst er altsaa desto mindre eller større, jo mindre eller større Jndskuddet er, hvorefter den retter sig. Efterat Indskuddet er betalt, faaer Jndsetteren en Billet, eller et Beviis, at han har indsat saa meget, og at Lotteriet, ifald han vinder i een eller flere valgte Spillemaader, skal udbetale ham Gevinsten efter ovenmeldte Proportion. Paa det at den bestemte Capital, som Lotteriet vil vove, med Hielp af Jndskuddet, til at betale formodentlige Gevinster, og der dog alligevel af Jndsetterne, eftersom de har forskiellig Formue og Lyst, kan voves, og altsaa ved en god Lykke vindes meer eller mindre, saa bliver i det Hele fastsat, At paa et Udtræk skal det ringeste Indskud være 2 Sk., og det høyeste 666 Rdlr. 4 Mk. en Amber det ringeste Indskud 2 Sk., det høyeste 40 Rdlr. - en Terne det ringeste Jndskud 2 Sk., det høyest 6 Rdlr. 4 Mik- en Quaterne det ringeste Jndskud 2 Sk. det høyeste 4 Mk. Paa et bestemt Udtræk, det ringeste Jndskud 2 Mk. det høyeste 100 RdiDog bliver intet Jndskud imodtaget, dersom det ikke i alt paa een eller forstilege Spillemaader beløber sig til 8 Skilling. Udlændinge kan indsette i deres Myndtsorter, og bekommer da Gevinsten efter ovenmeldte Regel i deres Myndt sorter, eller Værdien. H. Videre Oplysning om Jndskuddet, om Gevinsten, og om en Billet eller Lotterie=Seddeels Betydning Vælger eller tager Jndsettereren ikkun et Nummer, saa kan han ikkun giøre Indskud, spille eller sette paa et Udtræk, eller et bestemt Udtræk. Er hans Jndskud 2 Mrk, saa vinder han, dersom han har den forlangte Lykke, ved den første Spillemaade 5 Rdlr. Ved den anden 23 Rdlr. 2 Mk. Vælger nogen mange Nummere paa Udtræk til 2 Mk. saa maae han indsette ligesaa mange gange 2 Mrk, som der er valgt Numere af ham; Men han faaer ogsaa 5 Rdlr. for hvert af hans valgte Nummere, dersom de vinder, Vælger han mange Nummere paa et bestemt Udtræk til 2 i saa maae han ligeledes indsette saa mange gange 2 Mrk, men faaer 23 Rdlr. 2 Mk. igien, saafremt ikkun ret af hans Numere kommer ud, i det af ham bestemte Træk Vælger han mange Numere paa Amber til 8 Sk. eller 1 Rdlr., saa maae han saa mange gange indsætte 8 Sk. eller 1 Rdlr., som der ere forskiellige Par af Numere i det hele Antal af hans udvalgte Rumere. Den førende faaer da ogsaa for hver Ambe, som han vinder, hans enkelte i andet Fald 270 gange 1 Rdlr. Denne Gevinst faaer ha han vinder tre Amber, og s. v. Vælger han mange Nummere paa Terner, til 2 Sk., jo større hans Nummeres Antal er, desto flere Terner ere dermange Terner, nemlig for enhver især maae han indsette de mere ere 20 Terner. Hvo som vil spille paa alle de Terner, dem allesammen, eller betale det Jndstud, han vil giøre paa ogsaa for hver af disse Terner, som han vinder, det enkelte Anaterner findes der 35 i et Antal af 7 Nummere, som sit Jndskud, der vil spille og sette quaternemæssig paa alle 7 som han vinder, sit enkelte Indskud 60000 gange igienMen dersom nogen, som spiller qugternemæssig, ved besatte Quaterner paa engang tillige, saa ubetaler dette Lege, for en den sedvanlige Anaterne Gevinst. og Nummere. Udtræk Amber. Terner Quaterner - En Billet eller Lotterie Seddel skal altsaa hamed anførte Numere, sat paa Udtræk den første Priner den tredie, paa Quaterner den fierde Priis aller lige store eller og hinenden ulige, naar der ikkun bliver in indeholder altsaa efter Jndsetternes Behag ikkun een af disse dre igjen alle fire, Man setter, at nogen havde gjort Jnd 1 Mk., Terneviis til 3 Mk., Quaterbeviis til 4 Sk., saa Paa 5 Udtræk til 2 Mk. Sk. Paa 10 Amber til 1 Mk. Paa 10 Terner til = 8 Sk. Paa 5 Qvaterner til = 4 Sk. .Men han a) Naar alle 5 Nummere kommer ud 5 Udtræk til 15 gange 2 Mk. = 25 Rdlr. 10 Amber til 270 gange 1 Mk. = 450 10 Terner til 5300 gange 8 Sk. 441. = 4 Mk. 5 Quatern. til 60000 gange 4 Sk. 12500 = Extraordinair Gevinst. 30000 gange 4 Sk. Summa 18641 Rd. 4 Mk. b) Naar ikkun 4 Nummere kommer ud: 4 Udtræk til 15 gange 2 Mk. = 20 Rdlr. 6 Amber til 270 gange 1 Mk. = 270 4 Terner til 5300 gange 3 Sk. = 1766 Rd. 4 Mk. 1 Quaterne til 60000 gange 4 Sk. 2500 - Summa 4556 Rd. 4 Mk. Man og paa alle Jens Jnsk Bases for alle lige Collecteurer, og over hoved ikke forsømme at see paa og Beste, i den Henseende er til Publicums Silkerhed ikke forordnede Justitz=Direction for hver Trætning lovlig forsevise de faldne Gevinster, men den Kongelige General=Adpiede Modtagelses=Beviser til hver af de Herrer Collecteuskal benævnes Tallet paa deres indsendte Lister, og de derpaBrød i Penge. Det skal da staae enhver af de respectiModtagelses Beviser forlegge, og ved eget Øyesyn af forman kraftigere at kunne forebygge alle Underslæb og Jrringdesuden i de sidste Slutnings=Dage vil blive saa meget, at Wen en Billet eller Lotterie=Seddel beholder sin Gyldig Forløb hiemfalder Gevinsten til Lotteriet. Dog dersom Jndkrævelse, saa vil Lotteriet, efter Omstændighederse dedrings Rettighed.