JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Paa Lundøe i Fiends Herred under Halds Amt er Selveier, Peder Graversen ved Døden afgangen, uden at efterlade sig LivsArvinger, og som det ved den over Stervboets Eiende holdte Registerings Forretning er bleven tilkiendegivet, at fornævnte Peder, Graversen har, foruden de anmelte Tilstædeværende, efterladt sig følgende fraværende Ud=Arvinger: 1) en Halvbroder, forrige Birkeskriver ved Lerchenfeldts Birk afg. Søren Graversens 6 Børn, nemlig 3de Sønner Gravers-, Christen og Erich Sørensen, samt 3de Døttre navnlig Seger=, Jnger Johanna- og Christiana Sørens Datter, hvilke alle skal opholde dem i Kiøbenhavn, og 2) en Søster afg. Sophie Gravers Datter, som var gift med Feldbereder Ole Nielsen i Aalborg, hendes efterladte 3de Børn, nemlig en Søn Niels Olufsen, boende i Kiøbenhavn, en Søn Gravers Olufsen, Student opholdende sig i Sielland, men paa hvad Sted vides ikke, og en Datter Margrethe, gift med Feldbereder Gregersen i Aalborg saa vorder ovenanførte Ud=Arvinger, de Umyndige med Værger, saavel som Stervboets Credi= og Debitorer, herved 3de Postdage efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender indkaldede, at møde eller lade møde paa Halds Amts=Contoir her i Wiborg 6te og 12te Ugers Dagen fra denne Publications Dato, om Formiddagen Kl. 10 Slet, da Skiftet til begge disse bestemte Tider vorder foretaget. Wiborg, den 24de Januar. 1780. C. Urne.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Den 3die Decbr. 1779. er ved Døden afgangen Skoleholderen i Felballe Sogn i Sønder Herred udi Aarhuus Stift, sal. Friderich Lange, Stervboets Credi= og Debitorer, om nogen flere end de sig allerede have anmeldet, skulle findes, ville behageligst anmelde sig ved Skifte=Samlingen som holdes den 25de Februar. førstkommende i bemelte Felballe Skolehuus, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Lyngbye Præstegaard, den 2den Januar. 1780. Hans de Hemmer.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Paris den 21de Januarii. J Følge Breve fra Brest, har Floden under Don Gastor endnu ey været i rum Søe. Den kommer ventelig altsaa for sildig, til at kunde indhendte den Engelske Flode under Admiral Rodney, hvis denne virkelig, tilligemed Admiral Rosse Escadre, er bestemt til at kaste Suceurs ind i Gibraltar; men nu meene nogle, at Admiral Rodney allene er bleven af sendt for at bedække den Engelske Flode, som er 300 KoffardieSkibe stærk, til de Azoriske Øer, derfra gaae tilbage til Engelland, og lade Koffardie=Skibene paa deres øvrige Reyse blive under Escorte af 5 til 6 Fregatter. - Jmidlertid er man dog i Almindelighed af den Tanke, at hvis Admiral Rossallene skulde ville komme Gibraltar til Hielp, saa vil han finde den Spanske Søemagt ved Strædet alt for stærk til at han skulde kunde slaae sig igiennem den. - Alle Breve fra Bresmelde om Anstalter til et Campement paa nogle og 20000 Mand, som i Foraaret skal komme til at staae i Egnen sammesteds. - En Flode med Provisioner, som gik fra Nantes til Brest, er bleven adspredt ved Storm, og kun en Deel af samme er ankommen til sit bestemte Sted.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Madrit, den 11te Januarii. Man kan aldeles ikke forundre sig over Fortet San Fornando d'Omas Erobring, eftersom man først for nyelig havde gjort Begyndelsen til at anlegge samme, og adskillige Tilfælde havde forhindret Arbeydet. Det er ingenlunde rimeligt, at der i et Fort, som endnu ey var bygt færdigt, kunde a være Artillerie af nogen Vigtighed, eller et tilstrækkeligt An at tal Tropper til at forsvare samme imod et ordentlig Angreb. Derfore havde det Spanske Hof allerede for lang Tid siden sendt Ordre derhen, at sende alle Producter og Vahre, som maatte ankomme i Havnen sammestæds, ind i Landet. Hvad re de Kongel. Fonds angaaer, saa veed man, at der aldeles est ingen vare. Det var altsaa ikke Gouverneuren mueligt, at r. tilbyde noget af samme til Fortets Løsning. Ligesaa lidet er gaae de Fonds sædvanligen til Omoa, som sendes til Europa, og endelig have der i mange Aar ingen Skibe med Qvæg=Sølv meere gaaet til denne Provinds, eftersom den ey behøver dette. Heraf følger, at Engellænderne ey har kundet giøre de rige Priser, som deres Gazette melder om, og at man maa oppebie nøiagtigere og sandfærdigere Beretninger.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Cleve, den 26de Januarii. Det var tilforladeligt, at den Russiske Gesandt i Versailles havde erklært, at hans Monarkinde holdte 60000 Mand Tropper og adskillige Skibe færdige, for at sende Engelland samme til Hielp. Disse Tropper skulde foreene sig med Hannoveranerne, for at giøre en Diversion til Engellands Beste paa det faste Land; men formedelst Negociationer, som havde den almindelige Rolighed til Øyemeed, er denne Beslutning bleven forandret. Græve Panin har ogsaa beviist i en, angaaende denne Sag, forfærdiget Memorial, hvor skade ligt det vilde være for Ruslands Jnteresse at udføre en saadan Beslutning; hvorpaa Hs. Russiske K. Majest. har ladet bekiendtgiøre den Resolution, at Hun i denne Krig vilde iagttage den strængeste Neutralitet.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Constantinopel, den 17de Decbr. For nogle Dage siden er den her værende Reis-Effendi, eller Store=Rigs=Kanzler Abdulasah, bleven afsat fra sin Værdighed, under Skin af en anseelig Forfremmelse. Han er en meget duelig og fornuftig Mand, samt derhos høflig og venlig mod alle, og de udenlandske Ministre vare særdeles vel fornøyede med ham. Efter den Russiske Krig var han Envoye, i Rusland, hvor han har afgjort mange Vanskeligheder; derfore meene nogle, at han er bleven mistænkt for, at han hemmelig var for meget paa deres Side, eftersom han ellers var alle Christne meget gunstig. Den gode Mand maatte altsaa blive en Bassa af 3 Heste Rumper i den store Provinds Aidin i Asien, hvorhen han er reyst meget bedrøvet, ligesom han og i Almindelighed beklages af alle, saavel Tyrker, som andre Nationer.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Constantinopel, den 19de Decebr. For at forhindre, at de krigende Magters Krigskibe og Kapere ikke skulle begaae Fiendtligheder herefter i Levante, hvilke skulde kunde tilintetgiøre de Tyrkiske Staters Handel med Christ, har Storherren ladet tilkiendegive Ambassadeurerne fra Hofferne i Versailles og London, at han havde fattet den Beslutning, at fornye det Reglement, som i Aaret 1744 i lige saadanne Omstændigheder, som de nærværende, blev gjort. Bemeldte Reglement fastsatte ved en Linie, som var trukken fra den vestlige Deel af Halvøen Morectil Havbugten ved Candia de Grændser, inden for hvilke det ey var de krigende Magters Krigskibe og Kapere tilladt at udøve Fiendtligheder, enten imod hinanden indbyrdes eller imod de neutrale Flag. Samme Reglement anordnede, at man skulde anholde de Krigs=Skibe og Kapere, som begik Fiendtligheder inden for disse Grændser; og hvis man ey kunde bemægtige sig dem, saa skulde man vende sig til den Magts Ministre eller Agenter, af hvilken disse Krigs=Skibe eller Kaperdependerte, for at faae den Skade gotgjort, som de havde foraarsaget. Ved denne Forsigtighed forskaffede Hs. Høyhed de neutrale Nationers Koffardie=Skibe Leylighed til at komme roelige og uden Forhindring til de Ottomanniske Havne og ligeledes løbe ud fra samme. - Ambassadeurerne fra Frankrig og Engelland anmodes i den Note, som Porten har samme indhændiget, for at underrette den om Hs. Høyheds Meening i ovenmeldte Sag, at give deres Hoffer Efterretning derom, paa det deres Souverainer kunde meddeele Commandeurerne paa deres Skibe og Armateurer befaling, er at udøve nogen Fiendtlighed inden for de i dette Reglemenfastsatte Grændser, eller der at forstyrre Handelen paa nogen Maade, og i Særdeleshed ikke visitere de Tyrkiske Skibe. - Efter Forlydende har den Franske Ambassadeur svart, da han lod Porten vide ved sin Dragoman, at han skulde give sit Hof Efterretning om Hs. Høyheds Villie: At han tænkte hans Hof ikke skulde giøre nogen Vanskelighed i at opføre sig overeensstemmende med et saadant Reglement, hvis det kom i Stand. Den Engelske Ambassadeur derimod skal, da han har ladet Porten ved sin Dragoman erklære at han vilde indberette Hs. Høyheds Villie til sit Hof, tillige have givet at forstaae: at han troede ikke, at Kongen hans Herre vilde finde Forslagene til Neutralitet i Storherrens Søer antagelige, især, eftersom Franzoserne, efter hans Tanker, allene havde Fordeelen af samme.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
London, den 18de Januarii. Admiral Rodney har allerede indberettet, at han har tage en Fransk Kaper paa 28 Kanoner, 3 Franske Vestindiske Skibe og 1 Amerikansk Fregatte, som havde Depecher ind fra Kongressen til Hoffet i Versailles. - Capitain Goodal skal have taget 8 Hollandske Skibe, som vare bestemte til Toulon med Krigs=Munitioner. - Vores Krigs=Skib, Leviathan, er ankommen til Jamaika med 14 Fartøyer, som alle havde Provision og Munition inde. - Mylord Sandwich har i dito se Dage overlevert Kongen et Papiir, hvorpaa var optegnet, hvorledes vores Flode i Aar skal operere. Efter samme skulle vi i Kanalen faa 50, i Vestindien 36, ved Nye=Pork 3, i Ostindien 12 og i den Middellandske Søe 15 Skibe af Linien. - Spanierne have ophævet Blokaden for Gibraltar, og ere løbne ind til Cadix med deres Skibe.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Det Kongel. Kutter=Skib, the Kite, er ankommen til Portsmouth fra den Portugisiske Kyst. Man forsikrer, at det har medbragt den for ommeldte Efterretning, at de Spanske Krigskibe, som krydsede ved Jndløbet til Strædet ved Gibraltar, have begivet sig tilbage til Cadix, hvortil den Efterretning, at vores Flode nærmede sig, uden Tvivl har bevæget dem. Det heder, at imedens denne Beleyring, eller rettere sagt, disse Tilberedelser til en Beleyring vaerte, har Besætningen kun foretaget sig lidet imod Spanierne; den lod dem altsaa gandske roelig, uden i ringeste Maade at forhindre den derfra, oprette et Batterie paa en Høy; men da samme var færdigt, plantede Besætningen saa mange Kanoner imod Spanierne, at deres Værker inden gandske kort Tiid bleve skudte over Ende. - Forbemeldte Kutter Skib, Kite, har mødt vores Fregatte Sybilla, og af Besætningen paa samme faaet at vide, at Admiral Hyde Parker har borttaget 4 til 5 Skibe af Hr. de la Motte Pigets Escadre og opbragt dem til Barbados. Hof=Tidenden har vel endnu ikke bekræftet denne de bemeldte Franske Skibes Borttagelse, eftersom der ey endnu ere indløbne umiddelbare Efterretninger fra Admiral Parker, men uagtet dette kan man ey tville paa Rigtigheden i denne Tildragelse; thi den bekræftes paa nye ved Breve fra Jamaika af 23de November, hvilke med den sidste Postsæk derfra ere ankomne hertil. Den Efterretning, at Spanierne have ophævet Beleyringen for Gibraltar, og ere indløbne til Cadi med deres Skibe, bekræftes paa nye af en Venetiansk Skibs Capitaine, som har været 19 Dage i Cadix, og efter sin Beretning, har seet de Spanske Skibe løbe sammesteds ind. -
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Jmellem Admiral Parkers Escadre og den Franske under Hr. de la Motte Piquet skal paa Tilbagereysen fra Savannah til Martinique, førend de Franske Skibe bleve borttagne, være forefalden en skarp Træfning, og i samme skal bemeldte Hr. de la Motte Piquet have mistet Livet. - Efter en fra Vestindien, hiemkommen Hollandsk Skippers Beretning, havde vore Kongel. Skibe og Tropper i Vestindien udført et stort Foretagende med saa god Lykke, at de havde erobret en af de fornemmeste Franske Vestindiske Øer, men bemeldte Skipper veed ey rigtig at angive Navnet paa denne af Engellænderne erobrede Øe. - Efter et af vore offentlige Blades Forsikkring skal Lord North for nyelig have erklæret, at han havde det stærkeste Haab til at bringe Tvistighederne med Amerika til Ende paa en ligesaa tilfredsstillende Maade, som de med Jrland vare blevne bielagte, da han, som han skal have føyet til, har erholdt Commission fra de Deputerte, som Kongressen har sendt til Europa, til at udvirke denne Forsoning enten paa en eller anden Maade. - Efter et Rygte, som er gaaet i Paris, skal General Washington den 27de Novbr. være død i Philladelphia. - For nærværende Tiid udrustes en Observations=Flode, som skal være 24 Linieskibe og adskillige Fregatter stærk, samt færdig til at løbe ud ved første Ordre. - Her ere ankomne Breve fra Georgien, som indeholde, at der siden Græv d'Estnings Afreise fra samme Provinds, ere dertil ankomne henimod 20000 Mand, Qvinder og Børn fra begge Landene, Carolina, hvilke med største Beredvillighed have soeret Kongen Troeskabs Eed, for at nedsætte sig i bemeldte Provinds Georgien. - Som man hører, saa har General Clinton en delig erholdt Tilladelse til at komme tilbage fra Amerika, og skal virkelig allerede være paa Tilbagereysen til Engelland.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Wien, den 19de Januarii. Der skrives fra Ungarn i Egnen ved Belgrad, at den 25de i forrige Maaned, hen imod Kl. 12 om Natten, reyste sig sammestæds en stærk Storm, hvilken allene paa de der værende Kyster har ødelagt meere en 20 store og middelmaadige Fartøyer, der for største Deelen vare bestemte til Kiøbmændenes Brug, og mange af dem havde deres fulde Ladninger inde iblant samme var et Fartøy med 20000 Oka Meel og mange Cæsimakker, som ligeledes ere gaaet til Grunde, paa mange Stæder ere Palisaterne, som vare satte til Skilsmisse imellem Ungarn og Tyrkiet, revne ud af Jorden, og mange Huus Tage, Planker og Gierder ere blevne fordærvede.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Amsterdam, den 25de Januarii. Af den Relation, som vores Admiral, Græv von Byland har indsendt til Prindsen, Arve=Statholderen, som Republikens General=Admiral, om den bekiendte Tildragelse med den Engelske Escadre under Commandeur Fielding, sees saavel, hvor fornødent det var for bemeldte Admiral at give efter for den saa meget overlegne Engelske Magt, som og Urigtigheden af det ved nogle Blade udspredt Rygte, at denne Action skulle have kostet mange Matroser paa de Hollandske Skibe Livet.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Fra det Brandenborgske, den 29de Januarii. Man veed nu gandske vist, at det Russisk Keiserlige Hof har fattet den Beslutning ved den nærværende Krig at lagttage den strængeste Neutralitet. Det har altsaa ingen Grund, hvad nogle Beretninger fra London melde, at der skulde være bleven sluttet en Tractat imellem bemeldte Keyserl. og det Stor Britanniske Hof. Spydeberg imellem Christiania og Frederichshald, den 24de Januarii.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Den 13de Jan. Kl. 6 om Morgenen viiste det Reaumurske Thermometer her 25 1/2 Grad under Fryse=Punkten, og saaledes blev ved til den 14de, da den fra Morgen til Aften tog at til 3 Grader under Fryse=Puncten. Man erindre sig, at Varmen sidste Sommer steeg her til 26 Grader over Fryse=Puncten i Skyggen. Disse Grader i Frost og Varme ere de største man har her befundet i 11 Aar, og gamle Folk her erindre sig ey heller stærker.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Colding, den 29de Januarii. Paa denne Hs. Kongel. Majestæts vor allernaadigste Konges høyst glædelige Fødselsdag, blev her i Byen paa adskillige Steder, saavel af Kongelige Betientere, som Borgerskab og andre allerunderdanigste Glæde=Fryd udviist, hvorved Hs. Kongelige Majestæts, Hendes Majestæts Dronningens Kronprindsens, Arveprindsens, de Kongelige Prindsesser og det gandske høy Kongelige Arvehuses høye Velgaaende med inderlige Ønsker bleve erindret.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Fridericia, den 26de Januarii. For at bevidne den rørende Glæde, som troe Undersaatter føle ved at høytideligholde Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges Fødselsdag, indbød denne Stads eligerede Mænd og Borgerskabs Officerer, de høye Standspersoner her af Staden tilligemed geistlige og verdslige Kongelige Betiente saavelsom Stedets Magistrat til Ball paa Raadstuen den 29de sidste leden Kl. 5 mod Aften, hvor denne høyanseelige Forsamling, lod sig paa det beste beværte, og under Maaltidet erindrede Hs. Majestæts og det Kongelige Huses allerhøyeste Velgaaende, ved under Trompeters Lyd at udtømme Pocalen med de allerunderdanigste Lykønskninger over Hs. Majestæt, samt det gandske Kongelige Huus, og til Tegn paa deres Glæde lode affyre 3de gange 9 Skud med Kanoner, som til den Ende vare plantede paa Raadstue Pladsen. Selskabet vedblev Ballet indtil Morgenen, da de alle glade forlod Forsamlingen. Corsøer, den 4de Februarii.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Jndkomne: Den 31te Jan. Kongel. agende Post med 5 Læ hertil og 6 herfra, 2 Grønlandske Commandeurer Groth og Petersen med Styrmænd og nogle Matroser fra Holsteen til Kiøbenhavn. Den 2den Febr. Kammerjunker Buchwaldt med Frue, 2de Svenske Herrer von Faber og Schans fra Hamborg til Stock. holm, Professor von Westen fra Odense, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Udgaaet: Den 30te Jan. Kongel. agende Post med 1 Læs, Pastor Jacobsen fra Kiøbenhavn til Fyhn. Den 2den huj. Jom frue Dissel fra Slagelse til Fyhn. Den 4de hujus tvende Franske Kiøbmænd Hr. Paulett og Sendos fra Kiøbenhavn til Hamborg.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Kiøbenhavn, den 7de Februarii. Den 8de Decbr. 1779 ere Premier=Lieutenanterne Detter, von Werner og Jens von Leegaard af det andet Aggershusiske Jnfanterie Regiment, og Capitain-Lieutenant Hans Gottfried Fabian von Eppinger af det 2det Trundhiemske Jnfanterie Regiment benaadede med Caracter som Capitainer af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Da de Kongel. Prindser nyligen med megen Opmærksomhed besaae Indretningen og Fremgangen af den Kongel. Porselins=Fabrike, har Høystsamme ikke alleeneste derover yttret Deres særdeles naadigste Velbehag for Direktionen; men Hans Majestet Kongen har og i samme Henseende den 5te Febr. allernaadigst behaget at give Hr. Conferens=Raad Theodorus Holm som Med=Direktør Ringen: Pro Merito, for hans til Fabrikens Opkomst især udmærkte Nidkierhed og Bestræbelser; og desuden blev fra Hans Majestet Kongen ved Hans Kongel. Høyhed Arve=Prindsen ham naadigst overleveret en prægtig Guld=Daase rigeligen besat med Diamanter og med et Sindbillede i Emallie paa Laaget, forestillende Fædernelandet overrækkende den fortiente Borger Coronam civicam. Fabrikmesteren, Hr. Frantz Henrich Müller, er og i den Anledning for sin utrættelige Fliid bleven herefter Fabrik=Inspektør med Justits=Raads Charakter, og fik en kostbar emallieret Guld=Daase med 1000 Rdlr. udi. Ligeledes er den hidtil værende Fuldmægtig ved Fabriken, Hr. Christopher Knoblauch, for sin trolige Tilsyen, udnævnt til herefter at være Magazin Forvalter.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Det Naturforskende Selskab i Berlin har, ved Diplomaaf 23de November 1779, udnævnet Hr. Hans Strøm, Sognepræst i Eger, til Medlem af Selskabet.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 105.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Comtesser Anthonette Conradine og Sophia Magdalen von Tramp, contra Oberste Græve Friderich Christopher vor Tramp. Nr. 113. Niels Moe, som Commissionair for Frue Jørgensen og Comp., c. Magistraten i Christiansand. No. 147. Proc. Schønheyder, som befalet for Politiet i Bergen, c. Jørgen Jørgensen, Cornelins Poulsen, m. s. No. 142. Dito, c. Jørgen Jørgensen og Johan SimorSchleger. No. 143. Dito, c. Henrich Giesen. No. 144 Proc. Skibsted, for Politiet i Bergen, c. Niels Benderen. Nr. 152. Levin Jørgen Rohde, c. Joseph de Windt. No. 153. Dito, c. Joseph & John de Windt, som Fuldmærtiger for Præsten Varnerins Knedels og Agent de Windt.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
No. 126. Etatsraad Bernt Ancher, som Værge for afgangne Cancellieraad Mathiesens Børn, c. Creditorerne i Fru Kammerraadinde Sierdrups Fallitboe.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Fra den 29de Jan. til den 5te Febr. h. a. ere her i Stader, copulerede 10 Par. Fødte Drenge 29. Piger 28. Tilsammen 57. Døde Mænd 18. Qvinder 6. Drenge 6. Piger, 13. Tilsammen 43. Ere saa 14 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 5 Blodstyrtning 1. Brystsyge 5. Falden til døde 1. Feber 3. Forraadnelses=Feber 2. Hidsig Feber 4, Krampe 1. Kræf1. Obstruction 1. Slag 12. Svindsoet 1. Tænder 1. Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 2. Døde.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
J Aalborg den 23de Jan. Frue Bispinde Antonette Magrethe Riese, sal. Biskop Brorsons efterladte Enke, - Aar. I Horsens den 24de tj. Kiøbmand Sr. Pete, Panck Høstmark, 30 Aar. J Kiøbenhavn den 1ste Febr. Sr. David Carstie Uhrfutteralmager, 81 Aar; den 2den er Mad. Karen Holst, fød Peters Datter, 80 Aar; den 6te er Frue Emilie Caroline Christiane, Grævinde af Schimmel, mann, fød Grævinde af Rantzau, 28 Aar.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften. AVERTISSEMETS.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Subskriptions=Plan. Da Hs. Høiærværdighed Hr. Doctor Bastholm haver færditil Trykken en nye Oversættelse efter Grundsproget af det Nre Testamentes Skrivter, som allevegne er under Texten forsynet med oplysende Anmærkninger til Skrivtens Forstaaelse for den Ulærde, saa vil jeg, for nogenledes derefter at kunne bestemme Oplagets Størrelse, herved indbyde dem blant det høist ærede Publikum, som ville et dette Værk, til at lade deres Navne tegne hos mig inden Martii Maaneds Udgang. Hele Værket vil udgjøre tvende Tomer stor Octav Format, som begge levere: paa eengang til Sudskribenterne for 3 Mk. Alphabetet paa Tryk og 5 Mk. 8 s. paa Skrivpapur, hvilket for det hele Værk ikke vil overgaae 2 Rdlr. For dem, som ikke fudskribere, vil Prisen, blive noget høiere. Værket skal udkomme saasnart mueligt i dette Aar, og jeg haaber, at Publikum vil være saa meget begierligere efter det, som der er det eneste Nye Testamente, vi have i Modersmaalet med Forklaringer til Tertens Oplysning. Kiøbenhavn, den 28de Jan. 1780. Goldendal, i Silkegaden Nr. 66. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til ) Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hering, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige CratRaad von Hemert & Sønner af Vores Kongel. Rendene, Stad Kiøbenhavn, deres for Executores Testamme udi afg. Kiøbmand John Wangtes Stervboe paa Vort Eyland St. Croix i America, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og dermed bevilge og tillade, at de ved Proclama ind pængræclusi & peter, Deren maa indkalde alle bemelte afg. John Wallades Treditorer, saavel i Vore Riger og Lande som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er næst ved Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Atonaiske Mertur, og sigeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og UnderRetter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde aste hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende og allerunderdamst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 1 13de Januar. 1780. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Langel. Mærsts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1780-02-07
Etats Raad von Hemert et Sønner af Kiøbenhavn paa Efcutorum Testament udi afg. Kiøbmand John Wallace Stervboe paa St. Croix, deres Vegne, Proclama til ud Aviserne at indkalde samtlige bemelte afg. John Wallaces saa vel uden som indenlandske Creditorer. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protestere Mandagen den 17de Januar. 1000. Schifter.