Københavns Adresseavis, 1775-10-11
(Af de svenske Jnrikes Tidninger) Under det Navn Valsisk indbegribes gemeenlig adskillige Arter: Finsisken (halæna rusgaris ) har mindre og langt fastere Spek end Nordkaperen, og vover sig nærmere til Sønden, end denne og den egentlige Valfisk. Det er ikke sieldent, at de sees i den spanske Søe indtil Gibraltar og i Middelhavet. Deres, saavel som Nordkaperens Føde, bestaaer af Kabel jan, Torsk, Sild a.; de have Tænder i Kiæverne Fin fiskens Længde er imellem 10 og 20 Alen, og den rette Valsisk er meget længere, og 3 til 4 gange tykkere. Fin fisken giver kun 20 til 60 Tønder Tran. Den skilles fra de store Valsiske ved en Finne, som staaer op paa Ryggen henimod Rumpen. Nordkaperen (physe 1) har en tykkere Krop, ingen Finne paa Ryggen, og megen Spek. Den kommer sielden sydligere, end imellem Jsland og Nordkan, den indeholder 40 til 100 Tønder Tran Baade dens og Finsiskens Barder eller Fiskebeen ere meget slettere, end de af den rette Valfisk. Cachelotten eller Pottsisken har ingen Tinne paa Ryggen, og et eneste Hul i Panden. Af dens Hierne, som mestendeels udgjør 24 til 30 Tønder, giøres Valrav. Dens Tænder ere store og smukke, og bedre end Elfenbeen. Den giver 40 til 60 Tønder Tran, og er ikke let at fange, formedelst dens Gesvindighed. Den rette Valsisk (balæng verg, paa hvis Fangst Skibene gaae til Grønland og Strat David, har ingen Finne paa Ryggen, og ingen Tænder, Øynene ere ey større end paa en Ore. Den er fra 40 til 80 Alen lang og derover, giver imellem 120 og 300 Tønder Tran, ja undertiden med re, og haver 1500 til 2000 Pund Fiskebeen i Gabet. Struben er 4 Tommer stor, den kan umuelig leve af Fiske, men dets Føde bestaaer af smaae Jnfecter, der ligner Myg og ere af en olicagtig Substants. De findes ikkun ved Nova Zemblaa, Grøn and, Spitzbergen. Havet er fuld af den fra Bunden til Overfladen. Med sit store Gab sluger Valsiden Jnsecterne tillige med Vandet ind, og lader Vandet afløbelig ennem Barderne, paa hvilke ere Haar, ligesom paa en Hesterumpe. Derpaa sprøyter han Vandet ud igiennem tvende Huller i Nakken, og nedsvælger saa Jnfecterne. Udi dens Jndrolde findes aldrig andet, end disse Jnsecter. Naar Lykken vil føye, kan en Valsisk fanges i 2, 4 eller 6 Timer. Spekket, som sidder under et gandske tynde Skind, er 1/2 1/2 eller 1/2 Alen tyk, og undertiden tykkere. Hvor stor saadan en Fisk ogsaa er, bliver den dog i 40 Timer afspekket, Spekket ophidset, sønderhugget, i Fustagier indpakket, som i deres rette Orden sættes ned i Rummet Fiskebenet, som kan veye 2000 Pund, udhugget, renset, tørret, sammenbundet og bortlagt, saa at alting strax er reent og levig igien. Den rette Valsisk føder aarlig 1 til 2 Unger, som den giver Die. Hiernen er omtrent saa meget som 24 Tønder, men saa vidt bekiendt er, kan den ey bruges til noget, siden den er for løs og raadner snart. Valfiskens Natur er saaledes, at den 4 til 6 gange hver Time skal op, for at trække Aanden. Denne Omstændighed, og at den spømmer langsommere end Fiusisken og Nordkaperen, giør, at den kan fanges. Naar den er saaret med en Harpun, springer og svemmer den langt stærkere, hvorved den saaledes udmatter sin store Krop, at den maa snarere op igien, for at svale sig, herpaa bliver den atter saaret med Harpuner fra Chaluperne, hvorefter den sig altid meere udmatter, indtil den tilsidst ligger kraftesløs paa Vandet, da de med Spyde stikke den inden i Livet indtil den døer, hvilket kan være gjort med et lykkeligt Stød, men af Harpunerne kan den aldrig døe. Undertiden skiuler han sig imellem Jsen, og døer der Naar Fiskebenet er udhugget, og Spektet aftaget, løses Fisken fra Tougene, og driver saa bort for Strøm og Vind Kiøbet opædes deels af Biørne, Ræve og Ulve, deels at Fugle, deels ogsaa af en utrolig Mængde Fiske, saasom Hayer og andre. Var det mueligt at faae Fisken op paa Land, og siden at koge Kiødet til Tran, samt at nytte Tarmene og Jndvolde ne, som ere utrolig feede, saa kunde af dem og Kiødet er holdes meere Tran end af Spekket selv. Fangsten varer 6 til 7 Uger, og i denne Tid gaaer Solen paa disse Steder, ey ned, det vilde ogsaa være umueligt at foretage dette Arbeyde om Natten.