Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-18
(Corresp.) Kjøbenhavn den 16de Novbr. Cancelliets Skrivelse af 4de dennes til Politidirecteuren, hvorved det er tilkjendegivet, at Trykkefrihedsselskabet uden videre Henstand vil blive hævet, saafremt det befatter sig med politiske Discussioner, har naturligviis vakt en Deel Nøre, og bliver meget forskjellig bedømt. Ligesom det ene Parti der seer en fuldkommen vel beføiet Foranstaltning mod politiske Klubber, saaledes seer det andet Parti deri et farligt Jndgreb i Yttringsriheden. Cancelliet omtaler vel i sin Skrivelse kun Discussionen om Lovudkast, og synes nærmest at have havt for Øie Forhandlingerne i Selskabets Generalforsamling af 16de f. M., angaaende Udkastet til den nye Trykkefrihedslov; men man antager dog almindeligt og vistnok med Grund, at den sande Aarsag til Cancelliets Skrivelse har været det Amendement, som ifølge Magister Monrads Forslag blev indskudt i Præmisserne til Selskabets Petition, og hvori det hedder: at man vel ikke tør vente noget heldigt Resultat for Trykkefriheden, saalænge de nuværende for Pressen saa ugunstig stemte Ministre indtage den Post, de nu beklæde. Man fik ved denne Leilighed ret et slaaende Beviis paa, hvormeget en enkelt Mand formaaer over en heel Forsamling, selv om den bestaaer af Medlemmer, om hvis Fleerhed man vel tør forudsætte, at det hverken mangler dem paa Dannelse eller Evne til at have en Mening om en Sag. Uagtet Forsamlingen ved nogen Eftertanke let maatte være kommen til den Erkjendelse, at det ligger udenfor Selskabets Formaal at udtale Daddel over Ministrene, og at Selskabet derved constituerer sig til en politist Klub, uagtet den ene af Bestyrerne, Dr. med. Ballin, gav et tydeligt Vink om, at det vilde være uklogt at slaae paa den Streng, gik dog Monrads Amendement igjennem mod en Minoritet af 3 Stemmer. Hvad iøvrigt Andragendet og Lovudkastet angaaer, da kunne vi vel indsee, at det maa være Regjeringen mindre behagelig at see sine Lovudkast gjorte til Gjenstand for skarpe Undersøgelser, men vi skulde dog mene, at hvis der erNoget, som vedkommer Trykkefrihedsselskabet, saa maa det dog vel være Trykkefrihedslovgivningen. Er der nu forelagt Stænderne et Udkast til en ny Lovgivning i saa Henseende, hvis Bestemmelser Selskabet finder betænkelige, ja maaskee truende for Trykkefriheden, hvad Ulovmedholdeligt kan der da være i, at Selskabet benytter sig af den Ret, som det har tilfælleds med alle andre Samfund, at henvende sig til Stænderne med en Petition, hvori det foredrager, hvad der efter dets Formening kan være at anføre mod Lovudkastets Ophøielse til Lov, Hvis der var paatænkt en ny Lov for Brandforsikkringsvæsenet, og Medlemmerne af et Brandforsikkringsselskab holdt sig for overbeviste om, at denne Lov vilde ødelægge Selskabet, mon da Cancelliet vilde have Noget imod, at Selskabet indgik med en ærbødig Forestilling mod denne Lovs Udstædelse? Cancelliet har ogsaa taget det ilde op, at Selskabet har gjort den Maade, hvorpaa Hof= og Stads=Retten sammensættes, til Gjenstand for sit Andragende. Vi erkjende gjerne, at Domstolenes Organisation i Almindelighed er udenfor Trykkefrihedsselskabets Virksomhed, men forsaavidt som der er opstaaet en vis ulovmedholdelig Praxis, ifølge hvilken en Domstol sammensættes paa en Maade, der i det Mindste kan give Anledning til Vilkaarlighed, kunne vi ikke finde noget formasteligt i, at Selskabet andrager paa en Forandring. i saa Henseende. J alle Tilfælde kan man da paa ingen Maade kalde dette Andragende et politisk.