JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Foruden den Gjentagelse af Mechanikens Theorie, og de samme Experimenter med de smaae Modeller, dette giver Anledning til, udbreder jeg mig noget vidtløftigere om de speciellere Arter af Maschiner, da denne Bog just gaaer mere i det Enkelte om samme, hvilket følgende Jndhold viser: I. Om Vægtstangen: 2 Arter, 3 Benævnelser og 4 Anbringelser, nemlig som Vægtskaalsarm, Bismer, Trillebørarm og Ridderlandse. II. Om Tyngdepunktet, den Kunst at staae, og at gaae. III. Om Kræfternes Sammensætning og Opløsning. (Middelkraften. - Kræfternes Parallelograms Diagonal eller Kraften - Diagonalen Parallelogram Sider, hvoraf een er lodret paa det paavirkede Plan, en anden parallel med samme.) IV. Om Skraaeplanen, Læd der, Slæbested &c. (Loven for fritfaldende Legemers Hast tiltagende Ledene i den uefne Talrad, Gange første Hast.) V. Om Maschiner i Almindelighed. De bevægende Kræfter: Haandskraft, Heste, Vand, Vind, Damp, Lodder, Fjedre, og hvad der hindrer Bevægelsen og omsider standser den: Friction, Tougenes Stivhed, Luftens Middelets) Modstand, samt omJertien, der paa den ene Side ville giøre baade Bevægelse og Hvile umuelig, paa den anden gjøre begge evigvarende. VI. Om Veieredskaber, og at prøve deres Godhed. (Decimalvægt.) VII. Om Løfteredskaber: Vægtstænger, Brækjern, Menneskeskelettets Samlingsmaade og Musklernes Anbringelse paa samme, Tridser, Kraner, Vinder, Spil, Trædehjul, Kile, Skrue, Gier, Skruen Denne populære Bog er i Manges Hænder, da den bruges til borgerlig Militær-Exammen, og er befalet Lærebog ved Kunstacademiet; men just Mechaniken overspringes begge Steder, og det er dog den interessanteste og nyttigste Deel. uden Ende, Dunkraft. VIII. Om Transportere-Redskaber: Skibe, Slæder, Vogne af alle Slags. Midler for ikke at vælte, eller at komme til Ulykke ved løbske Heste, Kjørestole (Droisiner og Vogne, der gaae uden levende Kræfters Anvendelse. IX. Om Møller af alle Slags Indretninger og til forskjelligt Brug, f.Ex. til at male, stampe, sauge, tærske &c. X. Om hydrauliske Redskaber: Pomper, Sprøiter, (Dampmaschiner ere derved ogsaa beskrevne og een Sort aftegnet), Vandskruen, Paternosterværk &c. XI. Om Uhrene (hvorved er aftegnet og beregnet et 8 Dages Slaguhr med Lodder og et Lommeuhr).De fleste af de i Bogen beskrevne og aftegnede Maschiner kan jeg forevise i større Modeller af det Kongelige Landhuusholdningsselskabs Samling, hvilken jeg sædvanlig foreviser 4 af Tilhørerne hver Søndag efter endt Conversatorium og Foredrag Kl. 5. Foredraget holdes paa Gjethuset Mandag og Onsdag Aften Kl. 89. Man betaler ved Jndtegnelsen 1 Rbdlr. til Lys, forresten Jntet. De der have betalt 1 Rbdlr. for det tilendebragte Foredrag, have ei nødig at betale for dette. Naar Forklaringen over Vieths Bog er tilende, gientages Mechaniken 3die Gang i 4 Timer, efter eet af mig tabellarisk udarbeidet Qvartblad, der indeholder Navne, Læresætninger og Formler, samt Henviisninger til billedværker, f. Ex. Leupoldt og Kraft. Derpaa begynder et lignende Foredrag over Chemien, under Professor og Hofapotheker Bekkers Tilsyn og velvillige Understøttelse. Ønsker Nogen i andre Timer privat at høre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Forklaringen over Ussings Lærebog, efterat jeg nu slutter det offentlige Foredrag over samme, samt Anvisning at bruge det Saxtorfsk Buchmanske Apparat, da kan man samle sig i mindre eller *) J de sidste 6 Uger har mit Bryst været saa angrebet, at jeg ei kunde holde et samlet Foredrag en heel Time, derfor har jeg siden det 19de Conversatorium intet anmeldt, men dog hver Gang været tilstede, og underholdt de Mødende med afvexlende Experimenter. større Selskaber, som man kan have Timer tilfælleds, og vil fordeele Bekostningen. Naar jeg har 1 Rbdlr. Friepenge for 1 1/2 Time, er jeg villig til at læse hvor og naar jeg for min anden Brødfortjeneste kan komme. Paa samme Vilkaar foredrager jeg privatim andre Dele af de mathematiske og physiske Videnskaber, samt Geographien, forbunden med Naturhistorie og Landkorttegning. J. W. Bruun, Farvegaden Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Grundkundskabsskole. Ligesaa grundet, som almindelig er den Klage; Vore Børn undervises i for Meget, og lære derfor Jntet tilgavns!" - Dette Onde har især sit Udspring fra 2de Kilder, nemlig: I. Mangel paa forberedende, aandsandselig Sysselsættelse med Grundkundskaberne, i Barnets første menneskelige Udviklingstid, fra dets 4de indtil dets 7de Aar; II. Overvældelse i Skolen med alt for mange, uforberedte, videnskabelige Læregjenstande. paa een Gang, uden Afdelinger i visse Kundskabsrum, forbundne med Gjentagelsestimer i det allerede Lærte. Med Hensyn hertil, og ifølge Opfordring af mange agtværdige Stemmer, agter jeg, fra næstkommende 1ste October, at begynde en Grundkundskabsskole for Drenge- og Pige Børn, imellem omtrent det 4de og det 7de Aar. De Læregjenstande, som - paa en til den tidligste Barndoms Fatte Evne passende sandselig Maade ere bestemte til at foredrages, følge her: 1) Legemsøvelselæren; - 2) Billedlæren eller Forklaring over Afbildninger af de for Barnet meest underholdende Gienstande af Naturvidenskaben, Jordbeskrivelsen og Historien; 3) Tegning og 4) Skrivning: begge Deele først paa en fælleds Trætavle, siden paa Steentavler og tilsidst paa Papiir, - 5) Tænke-Øvelser; - 6) Regning, fornemmeligen i Hovedet; 7) Læsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Underviisningen i disse Grundkundskaber vil vorde given fra Kl. 9 til 12 om Formiddagen og fra Kl. 2 til 4 om Eftermiddagen. Betalingen for Samme fastsættes, til 1 1/2 Species, maanedligen for hver Lærling, med fuldkommen Fritagelse foralle andre i vore Skoler gjængse Udgivter, f.Ex. til Brænde o. s. v. Underviisningsstedet, der vælges midt i Byen, skal nærmere vorde anmældt. - Det beroer forresten naturligviis paa de fornødne Underskrivter, inden ovenmældte Tid, om denne, vist nok for Lærlingen ligesaa fattelige og almeengavnlige, som for Læreren ei lette Underviisningsplan, til en fast Grundvold for Menneskets Dannelse, kan iværksættes, eller ikke. De ærede Forældre og Foresatte, som maatte ville fremme og benytte den i Ovenstaaende grundtegnede Jndretning, anmodes derfor herved, at tegne Sig, inden 14 Dage, i min Bopæl, paa Hjørnet af Gothersgaden og store Regnegade Nr. 338, 1ste Sal, hvor de Vidnesbyrd, der meddeeltes mig paa min meer end 20 aarige huuslige og offentlige Lærerbane, ligge til Eftersyn. - Den 29de August, 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Blok Tøren,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Literatus. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse og understøttet af flere Medlemmer af den Kongelige Theater=Etat, har Undertegnede den Ære, Søndagen den 30te August førstkommende, paa den Kongelige danske Skueplads at opføre: Der Dorffbarbier, comisk Oper i 2 Acter af Stephani, Musiken af Schenk. Dernæst: Røschen und Christoph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
comisk Jntermezzo med Musik af forskjellige Componister. Indgangen til Skuespilhuset aabnes Kl. 6, og Forestillingen begynder Kl. 7. billetter til denne Forestilling, nemlig hele Loger, 1ste og 2den Pladsloge, Parquet, Gallerie og Parterre, faaes fra Kl. 8 til 4 Eftermiddag hos Röpke, lille Kongensgade No. 93, første Sal. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads Fast Femtende Aargang. No. 70. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 September 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
Reisen til Frederiksværk. (Fortsat, see forr. No.) Den Egn, hvori vi nu befandt os, maa, førend Flyvesandet anrettede der Ødelæggelse, have været meget beboet, og nogle antage, at Hals næs i Oldtiden har været en Øe med Sanddyner, ved Jndløbet til Jsefjorden, og at Dynerne omsider ere blevne landfaste. Men man vilde tabe sig ialt for mørke Gisninger ved at indlade sig i vidtloftige Undersøgelser herom, som dog altid vilde blive lidet frugtbringende og høist usikkre. Men rimeligt er det, at de saakaldte Næssekonger holdt sig meest til Næsserne, hvor de sikkrest kunde anlægge deres Borge- og beqvemmest drive Vikingsfart eller Sørøverie. Ogsaa finder man hist og her de tydeligste Spor heraf. J Byen Torplille, nær ved Jsefjorden, er endnu en Bondegaard, der har dobbelt Hartkorn mod de andre Gaarde, og kaldes Kongsgaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
Man har villet slutte af adskillige herliggende Landsbyers Navn, saasom Tømmerup, Ullerup og Torpmagle, der have Lighed med Navnene af Byer paa Amager, og af Benævnelsen Dyvekes Agre og Dyvekes Stykker paa Ullerups Marker, at Dyveke, eller rettere hendes Moder Sigbrit, have besat disse Steder med hollandske Colonister, som have givet hine Landsbyer saadanne Benævnelser. Ganske usandsynligt er denne Mening vel ikke; thi allerede i det 16de Aarhundrede har Flyvesandets Dæmpning været en Gienstand for Regjeringens Opmærksomhed, og Sigbrit, som var fra et Land, der er omgivet af Vand og Sandbanker, kunde letteligen falde paa, ved saakyndige Landsmænd, at lade dyrke en Egn, der havde saa megen Liighed med hendes Hjemstavn. Jmidlertid har Krøniken intet opbevaret os desangaaende, men forholder det sig virkeligen saaledes, da er det et nyt Beviis paa denne forfulgte Kones store Tænksomhed og sjeldne Jver for at gavne Landet. Stort bevise de anførte Navne ikke; thi mangfoldige danske Landsbyer have i ældgamle Documenter den Endelse torp, og maale findes i flere Landsby navne i Sjælland f. Ex. Herlufmagle. Med langt større Vished kan man antage, at i de Dage, Sjælland beherskedes af mange Smaadrotter, der indbyrdes bekrigede hinanden, befæstningerne og Borgene maa have været mange i denne Egn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
Paa den sydlige Side af Arresøen findes endnu Spor paa Fæstningsværker, nemlig en bred Grav, omgiven af en konstig Forhøining, der siden er bleven til en Tørvemose, men endnu tydeligen viser, at den har været en Fæstningsgrav. Ogsaa findes endnu en liden Forhøining, eller lav Vold, og dernæst Høien selv, hvorpaa der fandtes mange Levninger af Muursteen eller Steenbrokker, som vække grundet Formodning om, at her engang har staaet en fast Borg. Høien benyttes nu som Agerland, og Norden for samme, ganske nær ved Bredden, af Arres, har man endnu i de nyere Tider op ryddet Grundstenene af en Bygning, som skal have været et Taarn. Stedet kaldes Margarethes Slot, og har formodentligen ikke været andet end en Borgfæstning mod Venderne og andre Vikinger, som her saa let kunde gaae i Land og plyndre. Mueligen har det blot været et Lystslot, ligesom Gurre; thi at det var befæstet kan ikke modbevise dette, da alle Slotte i de Tider vare og maatte være det. Der lader sig saaledes intet med Bestemthed sige om Hensigten af dette Slots Opførelse paa dette Sted, ja end ikke om den Margarethe, der lod det bygge, just var hiin Valdemars store Datter, da der have været flere af dette Navn. Tæt ved Stranden, en Fierdingvei fra Tibikirke, har Asserbo Slot staaet. Skjøndt nu intet Spor deraf er mere tilbage, eiedes det dog endnu i Kong Hans's Tid af den rige Rigenshofmester Poul Laxmand. Slottet blev ødelagt tilligemed de omliggende Landsbyer af Flyvesandet. Hvad der har givet Anledning til Benævnelsen Assersbo, er vanskeligt at bestemme; det kan enten have været en Mands Navn, eller og sigtet til Aserne. Om den i Holbek 1253 ihielslagne Adser-Præst skulde have havt sin Bolig der, eller om Stedet i de hedenske Tider maaskee har tjent til Asernes Dyrkelse, kan ligesaalidet paastaaes som benægtes. Men at Ar res skulde ved det tilskyllede Sand efterhaanden være bleven skilt fra Havet, og derved fra en Fjord forvandlet til en Jnds, er noget, som med større Grund kan benægtes end paastaaes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
At en Jndsøe kan blive til en Fjord ved Havets Jndskylling, lader sig tænke, men at en Fjord skulde blive en Jndsø ved Sandets Tilskyllen, er i det mindste høist usandsynligt. Arresø er iøvrigt den største Jnds i Sjælland, og i Omkreds fem Mile. Den har, ligesom Esromsø og Gurres, formodentlig, fra Arilds Tid af været Jndsø. Ligesom Vesuv ved sin sprudende Jld har ødelagt Herculanum og Pompeji, saaledes har her Flyvesandet udryddet hele Byer og Borge fra Jorden. Kun en Gjenklang er endnu tilbage fra hine i Sand undergangne Steder, som Benævnelserne Thors og Noers Gadekiær, der endnu haves i Nærheden af Asserbo's fordums Borg, og synes at minde om hedenoldet. Den Tid kan mueligen endnu komme, da, ligesom nyligen i Skotland, en Stormvind vil opdække her Byer og Bygninger, som Aarhundreder have skjult. Jnteressant vil det da være at see en nordisk Old verden opstaae fra Flyvesandets Skjød. Skagens Kirke er bleven for endeel begravet i Sandet, og mueligen ville tilkommende Slægter igjen see den opstaae af sin Grav. Var det end kun en fød Drøm, saa er det dog en behagelig Tanke, engang i den Egn, hvor Flyvesandet her findes, at see et længst forsvundet Olds Sæder og huuslige Jndretning vise sig i Virkeligheden for vore Øine; at finde et nyt Lys i Historien antændt selv i Sandets Dyb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
Ved Landsbyen Tiesbirke ligger den mærkværdige St. Helene Kilde, som fra Aaret 1251, da der begyndte at gaae Ny af dens vidunderlige Lægekraft, lige indtil nu, har bevaret sin Anseelse blandt Almuen. De her ved Helena's Grav plantede Kors med Paaskrift af dem, der ere blevne helbredede, de henflængte Krykker &c., forflytte os ganske til catholske Lande og catholske Tider. Man skulde næsten ikke troe, at man befandt sig i et evangelisk luthersk Land, naar man staaer ved denne Kilde. Fra langt bortliggende Stæder kommer man hertil, for i det nittende Aarhundrede at finde Lægedom hos en Helgen fra det trettende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
Det er især St. Hansdags Nat, at adskillige hundrede Syge endnu hvert Aar besøge Kilden, og for at blive helbredte sove en Nat paa St. Helenas Grav. Man tager endog Vand af Kilden hjem med, for at nyde det, som en Lægedomsdrik. Mueligen havde Vandet i ældre Tider indeholdt mineralske Dele, og dette bevægede maaskee Munkene til at foregive, at Kilden var udsprungen paa det Sted, hvor Helena var bleven begravet. Men at Kilden er ældre baade end Helen og Munkene, det sees deraf, at den tæt derved liggende Landsby Thiesveld d. c. Tisas, Væld. Af Tisa kommer, som bekiendt, Tirsdag. Allerede 1617 var hiin overtroiske Skik bleven forbuden, og de paa Helena's Grav værende Kors og Billeder borttagne, men endnu efter to Aarhundreders Forløb, og efter saa store Omvæltninger i Jdeernes Rige, vedbliver Almuen dog, om just ikke at dyrke St. Helena som en Helgen, saa dog at holde hendes Kildes vidunderlige Kraft, i Agt og Ære. Saa stærk er Overtroens Magt; Systemer gaae under og nye komme frem; Riger forsvinde og andre opstaae i deres Sted; men er Overtroens Trone eengang grundfæstet, saa kuldkastes den ikke mere af nogen menneskelig Magt. Saasnart man kommer til Sandhuset, der ligger en Fjerdingvei fra Vinderød, ophører Flyve sandets Herredømme, og Flora med sit blomster fyldte Overflødighedshorn, gjør atter her sin Ret gieldende. De grøderige Marker, de grønne Enge og den fjerne Skov, som smillede os her i Møde, vare saa meget mere overraskende, som Overgangen, fra den øde Sandslætte til frugtbart Agerland, gjør Contrasten mere paafaldende. Maaskee der kun gives faa Steder paa Jorden; hvor Ufrugtbarhed og Frugtbarhed begrændse hinanden saa (Fortsættes.) nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
J Anledning af Artiklen om Avertissements tidender i No. 69.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
Hensigten med enhver offentlig Kundgjørelse, den komme fra Regjeringen eller Private, er uimodsigeligen: at gjøre dens Jndhold saa bekiendt som mueligt. Midlet, hvorved man i nyere Tider, i alle Lande bedst har troet at kunne opnaae denne Hensigt, ere offentlige Tidender. Saa vist som det altsaa er, at Enhver, der lader noget bekjendtgjøre, ønsker det læst af saa mange som mueligt, ligesaa vist er det, at der ikke kan være for mange af de Tidender, der bekjendtgjøre det. Paris, London, Wien, Berlin, Hamborg og de øvrige europæiske Hovedstæder have alle forskjellige Tidender, der optage offentlige Kundgjørelser, Kjøbenhavn er maaskee den eneste Hovedstad, hvor der, i Forhold til Befolkningen, gives saa faa; thi af egentlige Avertissementstidender have vi kun to: Statstidenden og Adresseavisen. Men begge læses langt fra ikke af Alle, og de Fleste anvende ikke altid den tilbørlige Opmærksomhed paa deres Læsning, da disse Tidender indeholde mange Artikler, der umueligen kunne interessere Alle. Meget læses flygtigen, endeel overspringes ganske. Selv de, der læse dem med Opmærksomhed, kunne let faae saadant Forfald, at de forsømme at læse eet eller andet Nummer, og da er det ikke altid vist at det læses siden. Tidsomstændighederne og andre Aarsager kunne ogsaa bidrage til, at den ene Tidende ofte læses almindeligere end den anden. Ubilligt vilde det altsaa være at fordre, at de, der ønske Noget bekjendtgjort, skulle indskrænke sig til een Tidende, og lige saa ubilligt at paastaae, at Alle skulle lade sig nøie med at læse een eller i det Høieste to Tidender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
Bekjendtgjørelser fra Øvrigheden bør kunne læses i flere Blade, naar de skulle opfylde deres Bestemmelse, og man bør endog være den Udgiver forbunden, der i et almeenlæst Blad, især uden Betaling, søger at befordre deres Offentlighed. Vare Love og Anordninger bekiendte for Alle, saa vilde deres Overtrædelse maaskee være sjeldnere. Det er endog hver Journalists Pligt, naar hans Tidendes Natur og Rummet tillader det, at optage enhver for det Almindelige vigtig Lov in extenso, thi hvor rigtigen og nøiagtigen end et Udtog af en Anordning er forfattet, kan den dog aldrig virke det Gavn, i Udtog, som, naar den anføres efter sit fuldstændige Jndhold. Han bør optage den, om end hans Handling skulde blive mistydet af galdefulde Mennesker, der i deres Travelhed, at feie for Andres Døre, glemme at holde reent for deres egen, og i deres Omhu for at kræve Andre til Regnskab, give sig kun alt for god Tid til selv at aflægge det. Om Svendborg Skolevæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
Naar Forfatteren af Forslaget om St. Hans Sognekalds Nedlæggelse i Odense, indført i Skilderiet Nr. 63, blandt andet melder: "Det var gavnligere den gamle Klosterkirke i Svendborg, blev nedreven, og dens Jndkomster bleve anvendte til Byens mageløs forfaldne Skolevæsen, da røber han derved sit Ubekjendtskab med Svendborgs Skolevæsen. Man kan ikke sige en Ting er forfalden, med mindre den forhen har været bedre, og dette kan ikke om Svendborg Skolevæsen oplyses. Byen har nu tre offentlige Skoler, i hvilke fire Lærere, undervise; de tvende ere Studenter, de tvende andre ere Seminarister. Børnene undervises i alle de Fag, den nye Skoleforordning befaler. Fra 1809 er der holdt halvaarlig Examen i Skolerne, Børnene inddeelte i Classer, Skolerne forsynede med et fuldstændigt Jnventarium, og en god Samling af Bøger og Landkort for Lærlinger og Lærere. Tvende af Lærerne nyde fri Boelig med Hauge, den tredie Huusleie. Til hver Skole leveres aarligen tre Favne Brænde, og de tre Lærere, nyde anstændig aarlig Løn; kun den fierde, som Medhielper, Extralon. Da nuværende Biskop i Fyen foretog sin første Embedsreise i Landets Kiøbstæder, fandt han ingensteds Skolevæsenet bedre organiseret end i Svendborg, Kierteminde og Assens undtagen. Klosterkirkens bedre Anvendelse har ikke undgaaet Regieringens Opmærksomhed. 1805 blev en Kongelig Commission nedsat, for at indkomme med Forslag derom, 1809 og 1817 har nuværende Præst til St. Nicholai Kirke i Svendborg indgivet Forslag, at faae denne Kirke med sin Formue anvendt til Skolevæsenet, og om mueligt Kirkens Bygning til Skoler, og den strax vedliggende gamle latinske Skolebygning til fri Boelig for Lærerne. Fyens trykte Landemods=Act for 1813 oplyser, at Skolevæsenet i Svendborg ikke bestyres med Ligegyldighed. Af disse sandfærdige Oplysninger vil Forfatteren erfare, at Svendborgs Skolevæsen ikke er forfaldet, men maaskee bedre end i de andre Landets Kiøbstæder, da Byen har tre offentlige Skoler, medens de andre, Odense undtagen, kun have een. Vel har den ingen grundmuret Skolebygning, ei heller Voltiger Maskiner, derimod har den gode Svømme-Anstalter, som nok ere ligesaa nyttige. Byens Jndvaanere have mere Smag for dette Nyttige end Glimrende, og ønske hellere at deres Børn maae lære noget, og deres Penge anvendes dertil, end til Steen og Kalk. Svendborg, den 20de August 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
Anecdot. Der var engang en Mand, der havde den besynderlige Jdee, at det aldrig var reent nok for hans Naboers og Gienboers Døre. Han anskaffede sig derfor ikke allene selv en Kost, hvormed han ideligen feiede for Andres Døre men af Frygt for, at hans Naboer og Gjenboer skulde tage ham det ilde op, forklædte han sig endog stundom, og gav sig under denne Formumming til at feie af alle Kræfter. Aldrig saasnart opdagede han den mindste Ureenlighed for Nogens Dør, førend han var ved Haanden med sin Kost. Man skulde heraf troet, at det var intetsteds renere end for denne feielystene Mands egen Dør; men ingenlunde, tvertimod laae der uden for samme meget store og gamle Bunker. Da nu Gadecommissaren opfordrede den ivrige Feier at feie for sin egen Dør, saa vare Bunkerne saa store, at han med al Anstrængelse ikke kunde faae dem bort til den bestemte Frist. Han blev nu opkaldt for Borgermesteren, og skulde betale Bøder for sin Forsømmelse; men han undskyldte sig med, at han havde havt saa meget travelt med at feie for Andres Døre, at han ikke fik Tid til at feie for sin egen, og meente, at hans Patriotisme i saa Henseende fortjente snarere Belønning end Straf. "Naar", svarede Borgermesteren: "J ikke gjør hvad J skal gjøre, og derimod gjør hvad J ikke skal gjøre, saa fortjener J allene derfor at betale Bøder. Den Mand, som havde saa meget at udsætte paa Andres Reenfærdighed, maatte nu betale Mulct for sin egen Mangel paa Reenfærdighed, og blev endnu oveni Kjøbet udlet. Fra nu af blev det et almindeligt Ordsprog; Enhver gjør bedst i at feie for sin egen Dør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
(Jndsendt.) Det som Landmanden i Slagelse Avis (Skilderiet Nr. 65) ønsker angaaende en passende Folke løn efter Pengenes Værdie, kunde ogsaa ønskes for Kjøbenhavn. Endnu vil en Tjenestepige have 30 Rbd. eller mere, og en Karl 50 Rbd. N. V. om Halvaaret. J gode Tider fik en Pige, som forstod sit Arbeide, 6, 7, høiest 8 Rd. Courant, og en Karl 16 a 20 Rd. Cour. halvaarlig; det synes derfor, at 6 a 8 Specier halvaarlig for en ferm Pige, og 14 a 15 Spec. for en Karl, kunde være tilstrækkelig Løn; thi da Alt, hvad et Tjeneste tiende behøver til Klædningsstykker, haves nu for det halve og mindre, og Fødevare og Huusleie, som ikke staaer i Forhold til Pengenes Værdie, vedkommer ikke Tienestefolkene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
J Anledning af Hr. Forpagterens Jndrykkelse i Slagelse Avisen (Skilderiet Nr. 65) angaaende Folkelønnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
(Jndsendt.) Meget ubesindigt og urigtigt tænkt synes det dog at være, at for Exempel en Arbeidskarl skulde trælle et heelt Aar igjennem for de omtalte 31 Rd. rede Sølv, eller 40 Rbd., da for en stakkels Karl, i Forhold til nuværende Priis, kan, efter den rigtige Regning, det hele Aars Løn gaae til Fodtøi, hvor skal saa alle de øvrige Fornødenheder komme fra, naar han skal ernære sig paa en lovlig Maade? Dersom saadan urimelig Bestemmelse skulle tages i Betragtning, kunde der ventes en slet Fremtid, hvis nærmeste Følge vel blev Bedragerie og Tyverie. - Om Forsynet tildeelte Forpagteren den Bestemmelse, selv at tjene for sig Brød, saa vilde han vist gjøre et mere passeligt Forslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-01
Jndenlandske Efterretninger. Under 12 August har Hs. Majestæt Kongen, med Hensyn til afg. Grosserer og Proprietair H. P. Kofoeds Enke, Marie Kofoeds mange og store Opoffrelser for det Almindelige, af sær Kongelig Naade tildeelt hende Prædikat af Statsraadinde, samt Rang med No. 3 i 3die Classe, af Rangforordningen af 14de October 1746.