JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-12
Paa Dampskibet Dania fra Kallundborg til Aarhuus den 4de dennes er af de Reisende bleven forglemt en Paraplye, som Eieren imod Ligitimation og dette Avertissements Bekostning kan blive udleveret af Undertegnede. Aarhuus, den 12te December 1836. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-12
En tigret Hønsehund med bruunt Hoved og en stor bruun Plet paa Ryggen, hvilken gaaer noget ned paa den venstre Side, samt en mindre bruun Plet paa Bagdelen, og som om Halsen havde et sort Læderhalsbaand, er bortløbet. For dens Tilveiebringelse betales en Douceur paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-12
Hos Undertegnede er Collegialtidenden for Aarene 1826, 27, 28 og 29. indlagt til Salg, eller til Ombytning med 1822, 23 24 og 1825. J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
den 13de December. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Vitseidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Forvirringen i dette ulykkelige Lander nu grændseløs. Madrid er atter sat i den største Bestyrtelse. Pludseligt var en saadan Masse af Flygtninger strømmet ind dertil, at det overgaaer al Forestilling. Alle Landeveiene fra Alcala og Toledo vare opfyldte med Vogne og Karrer, paa hvilke Flygtningerne havde reddet deres bedste Eiendeele. Den grusomme Cabrera, hed det, nærmede sig Alcala, 5 Le quas fra Hovedstaden. Den paniske Skræk var saastor, at ikke allene hele Egnens samtlige Embedsmænd men endogsaa de, virkeligt eller formeentligt truede Stæders Nationalgarde havde begivet sig paa Flugten ind til Madrid. Men ingen af dem Alle vidste med nogen Vished hvo eller hvor stærk den Fjende er, som de flygte bort for. Jkke engang Regjeringen vidste det. Al Kommunikation var spærret mellem Madrid, Murcia og Valencia. De faa Tropper som vare tilbage i Madrid ere afsendt til de truede Positioner saa Nationalgarden nu var allene tilbage til Hovedstadens Forsvar. J Paris troede man næsten almindeligt, at Don Carlos vilde snart holde sit Jndtog, i Madrid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Portugal. Dronningens Gemal, Prinds Ferdinand, har ved det sidste mislykkede Revolutions forsøg gjort sig saa forhadt af Folket, at endog hans personlige Sikkerhed er i Fare. Hvor han lader sig see bliver han forhaanet og gjort latterlig. Han har derfor besluttet at følge den engelske Ministers Raad, og reise bort fra Lissabon, indtil at det ham truende Uveir har agt sig. Under Paaskud af nogle Familiesagers Ordning reiser han for det første til sin Broder, Kongen af Belgien. Den arme Dronning bliver altsaa atter uden Beskyttelse. Men endnu vigtigere er den Efterretning, hvis den er sand, at det portugisiske Kabinet har protesteret mod Engellands Forhold og forlangt Lord Howards Bortfjernelse. Og som der forsikkres, var den portugisiske Gesandt i London bleven hjemkaldt. - J et Privatbrev fra Lissabon skildres Tilstanden sammesteds med faa Ord saaledes: "Taarer paa Slottet; Frygt og Skræk i Staden; Utilfredshed blandt Alle som have noget at tabe; Elendighed i Familierne; Creditløshed i Finantserne; Skjændighed i Kipperne, natlige Pøbelexcesser paa Gaderne; men Frihed til Overflod, thi Enhver gjør hvad han vil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Frankrig. J Paris tales meget om to russiske Diplomaters Ankomst. De tre store Magter, hed det, ville endnu inden Aarets Slutning tage en afgjørende Forholdsregel til Fordeel for D. Carlos, og tilsende ham Gesandter saasnart hans Tropper have erobret Fæstningen Bilbao. De nyeste Efterretninger fra Algier skulle ikke være gunstige. Flere Kavallerie=Esqvadroner vare blevne overfaldne og masakrerede af store Kabylværme. J Toulon ere 3 Regimenter blevne indskibede til Algier. Fra Triest var afseilet et Skib dertil med lutter Polakker. - Den fr. Regjering har anlagt Sag mod 14 Jndivider, der anklages for et Complot mod Statens Sikkerhed og Kongens Liv, og mod 3 som have fornærmet Kongens Person. - Trompeteren som angav Complottet i Vendome er til Belønning derfor bleven udnævnt til Underlieutenant, samt decoreret og tillagt en Pension af 1200 Fr. - Ludvig Philip har nu ogsaa frigivet Polignac og Guernon=Ranville, de to sidste Ex ministre der sad fængslede i Ham. Fyrst Polignac er reist til Engelland. (Hvor Forholdene hurtigt kunne forandre sig. Det er kun 6 Aar siden at Hovedmændene for det seirende Partie i den store Uge maatte opbyde al deres Veltalenhed, for at dæmpe den Heftighed, hvormed der fordredes Polignaes og de øvrige faldne Ministres Hoveder, og formilde de res Skjebne til borgerlig Død og Fængsel paa Livstid. Og nu kan L. Ph. løslade dem Alle, uden at nogen Stemme opløfter sig derimod.) Ved Posternes Afgang vare Loiren og alle nordligt beliggende Floder traadte over deres Bredder, og Seinen stege saaledes at flere Broer ikke vare til at passere. (Rhin Mosel og Lahn ligeledes, formedelst den uhyre Mængde Snee som laae mellem Bjergene og som nu er blever optøet ved de vestlige Storme og det længe vedholdende Regnveir.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Neapel. Man har en sørgelig Vinter i Neapel Cholera vedbliver at grassere der med en tiltagende Heftighed. Næsten alle Fremmede ere flygtede bort derfra, thi i Neapel har Cholera den Mærkværdighed ved sig, at blandt dens Offre er Totrediedeelen af de høiere Stænder. Først nu var den begyndt at angribe Soldaterne. Hver Dag maa disse marschere, Procession til Kirkerne for at bede Himlen om Hjelp mod den skrækkelige Gjæst. For at rense Luften bliver der hver Aften antændt Baal udenfor Kirkerne og affyret Kanoner paa de offentlige Pladser. Om Natten slaaes der paa Gongonger naar Liigvognen kjøre gjennem Gaderne, og hver som da har et Liii sit Huus maa sætte Lys i Liigstuens Vinduer, da saaden Døde uden videre bliver hentet ud derfra, og Sneseviis paa Gangen kjørt ud til de store Gravkuler udenfor Byen. Om Dagen høres hvert Øieblik den Klokkeringning som forkynder det hellige Sakraments Ankomst. Og da maa hurtig alle Hoveder blottes og alle Knæe bøies. J Wien gik det Rygte at Kongen var død af Cholera, men det gjendrives ved den nyeste Efterretning fra Neapel, ifølge hvilken Hs. M. Forlovelse med Erkehertug Carls Dat. ter er bleven officiel proklameret. Neapolitaneene glæde sig ret over at faae denne fortræffelige Prindsesse til deres Dronning, og formene, hun vil kunne bidrage meget til at mildne Kongens overordentlig heftige Sind. Dog har hun forbeholdt sig, at have sin Fader hos sig 3 Maaneder om Aaret. Denne giver sin Datter 6 Millioner Dukater i Medgift. - Det buldrer stærkt i Vesuv, og fra dets Krater udkastes Jld og Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Norge. Jfølge kgl. Befaling skulle Generallieutn. Fleischer, Contreadmiral Møller, samt Obersterne Borkenstein og Heyerdahl sammentræde i en Commission for at udarbeide en Plan til Norges Befæstningsvæsen. - Ved Norges Høiesteret er Lieutenant Rosen dømt til 3 Maaneders Fæstningsarrest, for respectstridige og fornærmelige Udladelser i Morgenbladet mod Generalmajor Sporck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Handels=Efterretninger. J den preussiske Stat tidende meddeles følgende Handelskrivelse fra London af 15de Novbr.: "Disse Linier modtager De fra mig, ifølg mit Løfte, strax at underrette Dem derom, naar der skuld blive nogen Udsigt eller Sansynlighed til, at de engelske Harne ville blive aabnede for Korn-Jndførselen, hvilket naturligviis til Foraaret vilde have stor Jndflydelse paa Vexel coursen. Udentvivl vil der finde en meget betydelig Jndførsel Sted af Korn og Meel for engelsk Regning, og da vi man formodentlig, imod en moderat Told, aabne Havnen, for Vaarkorn: Byg, Havre, Ærter og Bønner, maaske senere hen paa Aaret ogsaa for Hvede. Priserne ere stegnrask fra 40 til 54 og 56 Shilling for fiin Danziger und kongelig Laas, og for fiin Engelsk har man endog betalt 74 Shilling; saa at det allerede nu næsten vilde lønne sig at indføre og fortolde fiin rød Hvede. Man antager temmelig almindeligt, at Regjeringen, saafremt Priserne fremdeles vedblive at stige, vil lade den Hvede, som ligger under kongelig Laas, komme til Forbrug imod en moderat Told. Det store Mængde Hvede, som er opkjøbt i Danzig, Warschar og næsten i alle nordlige Havne, er samtlig for engelsk Re ning, og Besidderne saavelsom Speculanterne ville beg arbeide paa at drive Priserne i Veiret." – Et stort Handels huus i London, Douglas Anderson & Comp., er gaaet fallit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Fædrelandet. Odense, den 9de Decbr. Jog mere det maa interessere det Offentlige, at komme til sikker Kundskab om, hvorvidt Forbrydelser, der synes farlige for den almindelige Sikkerhed, opdages, glæder det Udgiveren, ved velvillig Meddelelse at være underrettet om, at Gierningsmanden til det Natten imellem den 19de og 20de f. M. forøvede Jndbruds=Tyverie hos P. Andersen i Bobjerg ved Svendborg, nu, som en Følge af Politiets Aarvaagenhed i Bogense, er opdaget og sidder arresteret i Flensborg. Ved nemlig at læse Bekjendtgjørelsen herom, fattede Stedets Byfoged, Hr. Baadsgaard, Mistanke til en Person ved Navn Casper H. Holm, der den 22de og 23de f. M. opholdt sig der i Byen med Pas fra Fredericia, og da det blev oplyst, at han her havde været i Besiddelse af de fleste af de efterlyste Klædningstykker, blev han fra Bogense forfulgt igjennem Fredericia, Kolding og 1 Haderslev til Flensborg, hvor han blev indhentet og af Politiet arresteret. Ved Paagribelsen befandtes han endnu i Besiddelse af de fleste Klædningstykker og en Ridehest, som han havde kjøbt i Bogense. (Hp. Av. Fra det Holsteenske. Tre Gange havde Lynilden hiin skrækkelige Nat den 29de Novbr., slaaet ned i Byen Langwedel. Den første Straale tændte et Huus, saa det afbrændte i Bund og Grund. Den anden Straale tændte ikke. Men ved den tredie hændtes den Mærkværdighed, at ligesom der var tændt Ild i Huset, slog en anden Straale ned og slukte Jlden, men ihielslog et ungt Menneske paa 22 Aar, Sønnen i Huset. Fra Husum meldes, at Himlen havde der bemeldte Nat seet ud som et Jldhav, det ene Tordenslag var fulgt paa det andet, og Lyn paa Lyn, saa at selv de meest behjertede Folk vare blevne ængstelige. Og fra Slesvig skrives, at det var som om Elementerne havde været i Oprør, og som om et Skybrud var brudt løs over Staden. Samme Nat var en engelsk Brig sjunket ved Støren, tilligemed hele Besætningen og en Lots.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Strandinger. Skibet Jdunna, Skpr. Hjernøe, at Horsens, er den 29de Novbr. stødt sammen med et andet Skib, og strandet paa den engelske Kyst, hvor det er løbet fuldt af Vand. Skibet Lammet, Skpr. Kruse, fra Præstøe, med Raps til Amsterdam, er strandet paa den hollandske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Et andet dansk Skib med Raps er strandet ved Zantvoort¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Bekjendtgjørelser. Prøvede haardt i mangen Livets Kummer, ramt os endnu Skjæbnens tungeste Slag, i det det algode Forsyn den 17de Septbr. d. A. bortkaldte til en bedre Liv, vores elskede dyrebare Søn, Avlsforvalter, Hendr. Sønnichsen, da han ved Høitiden paa Wiuffgaard den 14de Septbr. ved et Kanonskud mistede sit ene Been, og uagtet dets Afsætning, og 2de Lægers Hielp døde 3die Dagen derefter, i sin Alders 26de Aar. Hvor tungt det er for os, hans dybtsørgende Forældre, at have mistet en god og ædel Søn, vil Enhver, som kjendte den sal. Afdøde, letteligen indsee, især da vore Børn hidindtil udgjorde vor eneste Glæde herneden. Gjenforeningens Vished er vor Trøst. De 2de ærede Familier, der ved deres kjærlige Omsorg og Pleie, bidrøge Alt hvad der stod i deres Magt, for at lindre den sal. Hedengangnes sidste Lidelsers Timer; de ædle Mennesker, der ved kraftig Medvirkning saa tydelig lagde for Dagen deres venskabelige Deeltagelse i hans ulykkelige Skjæbne; og det talrige Selskab, der ledsagede ham til sit jordiste Hvilested, modtage herved hans Lybtsørgende Forældres og Sødstendes hjertelige Tak. Herslev pr. Fredericia. Nic. Sønnichsen. Bette Sønnichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Theatret i Aarhuus. Onsdag Aften opføres af det Beckerske Skuespillerselskab: Lumpacivagabondus, eller: Det lystige Kløverblad. Trylle-Farce med Sang i 3 Acter, samt et dertilhørende Forspil af Nestroy, Musiken af Müller. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Efter Vedkommendes Reqvisition, grundet paa Pantsættelse, Forlig og Udlæg, bliver den Jørgen Christensen tilhørende Halvdeel af en i Tørring Bye, Wrads Herred, beliggende Gaard, hvis samlede Hartkorn er Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skp. 2 1/5 Alb. opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, paa følgende Dage: Løverdagen den 7de Januar, ) 1837, hver den 21de samme Maaned,) Dags Form. den 4de Februar ) Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Herredstingstedet i Brædstrup og 3die Auction udi Gaarden i Tørring. Conditionerne kunne, forinden Auctionen, erfares hos Procurator Anchersen i Weile. Denne Bekjendtgjørelse tjener saavel til vedkommende Panthaveres, som Lysthavendes Efterretning. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir, d. 3die De Wittusen. cember 1836. Saafremt nogenlunde antageligt Bud kan erholdes bliver ved een eneste Auction, som afholdes Torsdagen den 26de Januar næstkommende, paa Fredericia Raadhuus, følgende mig og Medarvinger efter afdøde Kjøbmand Marcus Koppel tilhørende Eiendomme bortsolgt, nemlig: 1) Gaarden No. 355 her i Staden, der bestaaer af 25 Fag til Gaden og 12 Fag Pakhuus med Kornlofter, Alt Grundmuur, og har en fordeelagtig Beliggenhed for Handel og anden Næringsbrug, hvortil hører en Jordlod i Marken. 2) Huset No. 261, bestaaende af 8 Fag til Gaden, og Udhuus samt Hauge, og beliggende i Nærheden af Torvet, hvormed ligeledes følger en Jordlod i Marken. 3) En Skovparcel, No. 15, udstykket fra Sønderbyegaard i Staustrup. Fredericia, den 9de December 1836. M. M. Koppel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Stedet No. 689 i Møllestien her i Byen er underhaanden at faae tilkjøbs af Undertegnede. Aarhuus, den 9de December 1836. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Undertegnede har, som practiserende Læge, boesat sig hos Gaardeier Chr. Christensen i Morsholdt, hvor man vil træffe mig fra næste Uges Begyndelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
J en flereaarig Ansættelse som Læge var jeg saa heldig at vinde mine Patienters Tillid, og jeg nærer det Ønske og Haab at den fremdeles maa blive mig til Deel. Asmussen, Den 11te December 1836. Garnisonsdirurg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Maskin-Chocolade, af Undertegnedes Fabrik, kan erholdes hos dHrr. J. Møller. Consul Hennings ) i Randers. Ryegaard i Holstebroe. Consul A. C. Husted, ) Chr. Husted, og ) i Ringkjøbing. C. Kastberg, C. A. Bruun i Horsens. Aarhuus, den 25de October 1836. K. B. Hoskjær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Undertegnede er bleven forsynet med endeel Apotheker Vare og Urtekramvare, som Alt sælges til Kjöbenhavnske Priser. Aarhuus, den 25de October 1836. K. B. Hoskiær, Biskop af friske Pommerantzer sælges til 2 Mk. 12 s. pr. Flaske hos J. F. W. Rose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Mahognie Meubler, bestaaende af: Spilleborde, Syeborde, Komoder, et Schatol, en Chiffonniere, et Hjørneskab, og en dobbelt Seng med Himmel, staaer færdig til Salg hos Chr. Theilgaard, Snedker, boende paa Kanskegaden. Paquetten. bliver færdig at afgaae til Kjøbenhavn saa snart Veirliget tillader den at indtage Ladning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
En aldrende, duelig Huusholderske, som kan forestaae paa egen Haand en Huusholdning hos en Præstesamilie, hvori Huusmoderen formedelst langvarig Sygdom ikke selv kan tage Deel, kan strax saae Empløi; men uden særdeles Anbefaling nytter det ikke at melde sig. Frankerede Breve mkt. K. aflægges paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
En duelig Seminarist med gode Anbefalinger, der tillige har en god Sangstemme, kan strax erholde en Plads som Hjælpelærer ved en Almueskole, naar han derom henvender sig til Præsten Rützou i Assens pr. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Et betydeligt Udvalg af tydske Taschenbücher for 1837 er mig sendt til Forandling. J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-13
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-14
de den 14de December. Onsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stif-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-14
Fædrelandet. Hs. K. H. Prinds Christian af Danmark ventes i Januar Maaned til Paris, for der at tilbringe Resten af denne Vinter, og derpaa at begive sig til Engelland. Høistsamme skal have til Hensigt, i Paris at besee de nye Kunstværker og Mindemærker, og hiinsides Kanalen de store industrielle Foretagender, (Saaledes fortæller idet mindste en Parisertidende See H. C. No. 292.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-14
J disse Dage er faldet en Høiesteretsdom, som for den handlende Verden maa være af megen Vigtighed, da den nemlig angaaer hvad Retsvirkning Besiddelsen af et Connossement medfører. Ved Lands-Over- samt Hof og Stads=Retten var et Handelshuus (Fiedler & C.)der var Aflader af et Partie Vare (en Ladning Rug 1148 Tdr.) kjendt berettiget til efter Pl. 30te Novbr. 1821 i samme at gjøre Arrest og søge Fyldestgjørelse for sit Tilgodehavende i denne Anledning (10,790 Bcomk. 8 s.), da det Handelshuus (H. Hirsch i Hamborg) for hvis Regning de skulde været afsendte, imidlertid havde gjort Fallit. Et tredie Handelshuus, til hvem Connossementet af den fallerende Eier var endosseret og sendt, havde nedlagt Paastand paa den omhandlede Ladning; men denne Paastand blev ikke givet Medhold paa Grund af at dette Huus kun som Consignatarius for Eierens Regning skulde modtage og forhandle Varerne, og at der, skjøndt der paa den consignerede Ladning allerede var udbetalt en betydelig Sum som Forskud, dog ikke var tilveiebragt noget Beviis for, at Panteret i Varerne var det overdraget eller efter Handelscoutume tilkom det. - Efter at Grosserersocietetet paa Forespørgsel havde afgiver det Responsum at efter Handelscoutume maa den retmæssige Jhændehaver af et Connossement betragtes som Besidder af Varerne og som om han havde dem i sit eget umiddelbare Værge, gav Høiesteret ved Dom af 29de Novbr. det sidstnævnte Handelshuses Paastand Medhold. (Skibet laae paa Kallundborgs Rhed og var bestemt til Rotterdam i Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-14
Høiesteret har dømt en Person til 8 Maaneders Forbedringshuusstraf for begaaet Jndbrud og - Voldtægt. Ved Khvns Amts søndre Birkeret var Forbryderen dømt til 6 Aars Rasphuusstraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-14
Overkrigscommissair Øst agter fra næste Nytaar af at fortsætte Prams og Rahbeks i sin Tid frimodige Hefteskrift "Minerva. – "Af det anførte Mønster - siger Hr. Øst i sin Jndbydelsesplan - er det vel aabenbart, at Udg. ikke sigter til at stifte Misnøie mellem Regjeringen og Folket, eller søger Pengevinding ved talentbegavet Letsinds vittige Spot eller bidende Haan over offentlige Foranstaltninger og disses Udøvere; han ynder ikke Nutidens burschikose Sammenspind og Oppusten, og finder Beilen omPøbelyndest end uværdigere end Slikken efter Hofgunst For 40 Aars ubetalte Tjenester og Opoffrelser har Udg. vel fleregange erholdt Monarkens og offentlig Autoriteters Tak, men ingensinde, det han kan mindes, nogen Løn, Belønning eller Erstatning, end ikke paa et 9 Maaneders smerteligt Sygeleie, saameget som Værdien af et Glas Vand. Han har altsaa ikke havt, og ikke har nogen Anledning til at nedværdige sig, med Smiger eller Hyklen for Nogen. Faa Mænd ere vel, i det hele Rige, saa uafhængige som han, og denne Uafhængighed skabte han sig selv ved en uafbrudt Flid og Forsynets Veldædighed. Har man endog ofte været uretfærdig imod ham, skal heller ikke dette mislede ham til en foragtelig Hævnlyst. Man kan lægge ham ubelønnet og miskjendt paa Baare; indtil den Stund gaaer han hver Aften nøisom og uden Avind til Hvile med sin 40-aarige Grandison ske Grundsætning: "at vi vel ei skulle foragte Verdens Domme, men kun bør betragte dem som vor anden Bevæggrund." Hefteskriftets Farve bliver et hvidt Omslag. Det lader til, at en længst uddød Strid vil komme tillive igien. Capitain August Baggesen har nemlig, dreven af en vis Pietetsfølelse, der maaskee gjør hans Hjerte meere Ære end hans Forstand, ved flere Leiligheder, naar hans afdøde store Faders Skyggesider ere blevne omtalte, offentlig søgt at gnide Pletterne af Urnen. Senest er han i en saadan Anledning kommen i stridbar Berørelse med Professor Sibbern, der nu truer med, til Giengield for at Baggesens Sønner have ladet aftrykke Alt hvad Baggesen i hiin fameuse Tid skrev mod Oehlenschlæger og Tylvten, at udgive en Samling af Alt hvad Modpartiet, hvis Røst maaskee heller ikke nu fortjente aldeles at hendøe, dengang skrev mod Baggesen. (Hp. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-14
Kammerraad Michelsen begyndte i Onsdags sine landekonomiske Forelæsninger med et Foredrag over de nyere Opfindelser og Erfaringer som Landmanden kan gjøre Brug af i et fodertrangt Aar. Han har ingen god Tro til Kæmpe=Kaalen. "Jeg tænker - siger han blandt andet: at det gaaer dermed som med de endnu ikke forglemte "Arrakaske Kartofler, der jo ogsaa skulde være underfulde Kæmpe=Knoller, men som bleve til almindelige store - Svine Kartofler. Jmidlertid vil Forskjellen mellem den Gang og Nu bestaae i, at Kæmpe=Kartoflen var indenlandsk, pr. Veile, medens Kæmpe=Kaalen er udenlandsk, og altsaa maa have Skinnet meere for sig, indtil Virkeligheden blotter det Hele." (Hr. Franckel, som har indsendt det mærkværdige Frøe til Hs. M. Kongen, har engang staaet her ved Prinds Fordinands Dragonregiment som Esqvadronschirurg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-14
Som en af de hurtigste og heldigste Søereiser, derer foretaget af et Kjøbmandskib, kan man vel ansee en nylig af Mr. Bowlby, forhen Officeer i den engelske Marine, med Skibet Ganges, foretagen Fart fra Hull til St. Petersborg og tilbage, hvorom vi her, da det vel kan antages at interessere flere, meddele følgende korte Underretning. Den 2den Novbr. afgik han fra Hull, den 6te var han paa Helsingøers 1 Rhed, og den 29de f. M. kastede han igjen Anker derpaa sin Tilbagefart med en fuld Ladning Tælle, som han havde indtaget i St. Petersborg. Da han lettede paa Helsingøers Rhed havde han Vind og Veir med sig, saa at man kan antage, at han paa 5 Uger havde gjort Reisen frem og tilbage imellem Hull og St. Petersborg, samt ind- og udladet to fulde Ladninger. Hans Fragt frem og tilbage anslaaes til en Værdie af 2500 Pd. Sterling, og selv skal han, som er sit førende Skibs Rheder, paa denne Fart have fortjent 15 til 16,000 Rdlr. (Dan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-14
Skibscapt. Rieck, som klarerede i Helsingøer den 4de Decbr. paa Reisen fra Liverpool, har meldt hvorlunde han den 29de f. M. havde i den svære Storm, under Orkney-Øerne, truffet paa en norsk Galease, paamalet Stavanger, i synkefærdig Tilstand. R. have de gjort alt muligt for at redde Besætningen, og dette Øiemed affiret sin Baad i en Trosse for at faae Communication med Galeasen; men de 7 ulykkelige Mennesker ombord i samme vare saa afkræftede og modløse, at de ikke saae sig istand til at benytte dette eneste Redningsmiddel. Efter 4 Timers frugtesløse Anstrængelser fra R. Side faldt Mørket paa. Han gav Signal til Galeasen at heise Laterne, hvilket rigtignok skeete, men strax efter forsvandt Lyset, og de Hielpeløses Skrig ophørte pludseligt - Galeasen var sjunket med Top og Tavl.