Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-16
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Børsen i Paris var den 5te August i stor Bevægelse. Man sagde, at Regjeringen havde faaet en Telegrafdepesche med Efterretning om at der var udbrudt en blodig Opstand i Madrid, som havde nødsaget Dronning-Regentinden at flygte bort med sin Datter. Ogsaa i Saragossa var der udbrudt meget alvorlige Uroligheder, og saavel der som i Mallaga var Konstitutionen 1812 bleven proklameret. J Mallaga skal det være lykkedes de Exaltados at bemægtige sig Staden, efter at Gouverneuren og Kommandanten, vare blevne myrdede, og Garnisonen traadt over til Oprørerne. J en directe, nogle Dage ældre Efterretning fra Madrid hed det, at det om Natten var kommet til blodige Slagsmaal imellem Folket og Soldaterne, og at nogle Huse vare stukne i Brand, samt at der var bleven raabt. Friheden leve, Ministrene døe, Det nye Caffehuus omtaltes som Middelpunktet for en insurrectionel Bevægelse. To af Ministrene vare om Morgenen komne ind fra la Grania og havde strax ladet bekjendtgjøre, at Dronningen vilde snart komme ind igjen til Hovedstaden, og ligesaa den udsendte Kolonne af Garnisonen, da, som der forsikkredes, de fjendtlige Troppehobe havde trukket sig tilbage igjen. Men Folket havde ikke villet fæste Liid til denne Bekjendtgjørelse og raabt ligefuldt: "Bort med Dronning Regentinden Ministrene døe, Friheden leve Ogsaa det er en vigtig Nyhed fra Spanien, at Cordova er bleven entlediget, og den gamle General Saars fjeld (der engang tilforn har kæmpet uheldig mod Carlisterne) blevet hans Eftermand som Overgeneral for Dronningens hele Armee. Man fortæller, at Cordova havde togange nægtet at adlyde en Ordre fra Krigsministeren om at angribe Fjenden, og givet til Svar: at har naldste selv bedst hvad han havde at gjøre. Tre af Ministrene havde desaarsag forlangt deres Afsked, hvis ikke Cordova blev sat fra Kommanden, og hvor nødigt Regentinden vilde beqvemme sig dertil (man veed jo, at Cordova skal være hendes Yndling, næstefter Capt. Munnoz) maatte hun dog gjøre det. Desuden har hverken Folket eller Soldaterne nogen Tillid til ham, thi hans Forhold har været høist mistænkeligt. Nylig lod han Carlisterne bemægtige sig Vittoria, uden at gjøre det mindste som at hielpe den. Carlisteneralen Villareal havde omringet denne ellers stærktbefæstede Stad med 12 Batailloner, 5 Escadroner og et stærkt Artillerie. Cordova havde just nogle Dage iforveien trukket sig tilbage derfra Egnen til Logrono. Villareal opfordrede Vittoria til at overgive sig. Den 29de Julii var man kommet overeens om, at hvis Cordova ikke undsatte Staden inden næste Middag, vilde den kapitulere. Cordova kom ikke, og denne vigtige Stad er, nu i Carlisternes Hænder. (Saarsfeld, der er en Jrlænder af Fødsel, haves det imod, at han er stærkt, forfalden til Drik. Hver Dags Middag Kl. 2 pleiereres og Madeira at have gjort en saadan Virkning, paa ham, at Armeen er uden Anfører indtil næste Morgen. Skildvagterne ved hans Dør have strængeste Ordre til, ikke at lade Nogen komme ind til ham saalænge. J den sidste Tid under hans forrige Kom mand havde man fundet paa at bore et Hul i hans Dør og skyde de vigtigste Depescher derigjennem, for naar der indtraf enkelte lyse Øieblikke, han da kunde benytte dem. Forøvrigt skal han være en meget dygtig Mand og holde en streng Mandstugt i sin Armee.) Cordova skal have samlet sig en uhyre Rigdom, og vil dermed, som der siges, begive sig til Frank Frankrig. Saasnart den ovenmeldte Depesche var indtruffen til Paris, var der bleven holdt et Kabinetskonseil i Thuillerierne og, som Rygtet fortalte, Marskal Soult udnævnt til Krigsminister. Der tales nu mere end nogensinde om en directe Jntervention, skjøndt Kongen endnu bestandig er derimod. Jmidlertid skal han dog nu have indrømmet saameget, at der skal sendes to nye Hjelpelegioner til Spanien, hver paa 5000 Md. - Fra den franske Flaade ved Tripolis er kommet Efterretning, at den ligger parat til Slag hvad Øieblik den opfordres dertil. Den tyrkiske Flaade lister sig deromkring, uden at man rigtig kan blive klog paa hvad den har i Sinde. Jøvrigt fortælles fra Paris at Regjeringen beskjæftiger sig alvorligt med et Slags Amnestie for politiske Forseelser. Der meentes, at den vilde blive bekjendtgjort den 15de August, Napoleons Fødselsdag. Paa samme Dag troede man ogsaa at Re vien skulde finde Sted, og at de 118 Fanger som ere gjorte i Algier skulle blive fremført, for Folket i et Triumphtog. - Paa Rhonefloden forliste nylig et Skib med 55 Passagerer og en betydelig Vareladning til Messen i Beaucaire. 23 Passagerer omkom i Bølgerne. - Selvmord tage frygteligt Overhaand i Paris, hvor der nylig paa een Dag (27de Juli) havde ombragt sig 7 Personer. (At aflive sig ved Kuldamp er for Tiden høieste Mode i Paris.) Sammesteds blev forleden Dag det ofte opkastede Spørgsmaal: om der hører mere Mod til en Duel end tilet Selvmord, opløst af en ung Mand, som af Frygt for en Duel styrtede sig ud fra tredie Etage og saaledes endte sit Liv. – J det sydlige Frankrig har man saadan Heede (30 Sr. i Skygge) at flere Mennesker, ere døde deraf. - Alle Beretninger fra Rhinen melde at man har al mulig Grund til i Aar at vente en udmærket og velsignet Viinhøst.