JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-05-22
Udenlandske Efterretninger. Storhertugdommet Posen. Det er efter de i Preuss. Staats-Anzeiger indeholdte Efterretninger temmelig klart, at det maa være lykkedes de preussiske Generaler v. Colomb og v. Puel at overrumple de polsk posenske Jnsurgenter. Chefen for disses Hovedcorps, Brezanskihar tilbudt sig at nedlægge sine Vaaben ved Schroda, og General v. Wedell har efter Gen. v. Puels Ordre opstillet Grundlagene for Capitulationen. Disse ere: Polakkerne nedlægge strax deres Vaaben; Emigranterne og Udlændingerne fra Kongeriget Polen, Galizien og Krakau bortføres til et Depot imellem Elben og Weserfloden, de, der ønske det, kunne erholde Passe til Frankerig, Mandskabet fra Storhertugdommet Posen ordnes efter Kredsene og føres under Bevogtning til deres egne Auctoriter, af hvilke de skulle afvæbnes; Landeværnsmændene, og Deserteurerne samles i en egen Afdeling og føres til Posen, hvor de anbefales til Kongen af Preussens særdeles Naade. – Endnu maa anføres, at Gen. Puel melder under 11te fra Posen, at Gen. Wedell har ved Pialkowaczarne, hvor Capitulationen skulde afsluttes, kun stødt paa 85 vaabenløse Jnsurgenter. Deres Brødre droge i enkelte Corps igjennem Landet, og de forfølges nu. Den 11te Mai var Mieroslawsky som Fange bragt til Posen, hvorfra han skal føres til Küstrin. – Den 10de Mai begravedes i Posen med stor Høitidelighed syv i deres Qvarterer snigmyrdede preussiske Soldater. – Hele den polske Grændse er stærkt besat med Kosakker og russiske Husarer. Ved Kalisch og i Egnen af Prisern staae 18000 Md. med 3 Batterier Artillerie og 800 Tscherkesser.
Viborger Samler, 1848-05-22
Frankerig. Moniteuren godtgiør, at efter den styrtede Regjerings Budget for Aaret 1848 vilde der have viist sig et Deficit af over 240 Mill. Fres. (Udgift 1610 Mill. og Jndtægt c. 1466 Mill. Fres.), medens efter det af den provisoriske Regjering udkastede Budget Udgifterne vel udgjøre c. 1642 Mill. Fres, altsaa næsten 32 Mill. Fres, mere, hvorimod Jndtægterne ere forhøiede c. 202 1/2 Mill. Fres. - Paa Pariserbørsen frygter man endnu stedse foren fransk Jntervention i Jtalien.
Viborger Samler, 1848-05-22
J Nationalforsamlingens Møde den 8de Mai erklærede Arago, at Republiken nu kunde stille 500,000 Md. Fodfolk, 85,000 Ryttere og 200,000 mobile Nationalgardister imod sine Fjender.
Viborger Samler, 1848-05-22
Jtalien. Efter de nyeste Efterretninger fra Neapel af 29de April er den politiske Crisis ingenlunde overstaaet, Kongen er fortvivlet, slaaer sig for Panden, beder og faster, og snart vil man faae at høre, at han er bortreist. Stærke Patrouiller drage igjennem Staden; man forlanger med Heftighed Constitutionen fra 1820. Nogle raabe: Ned med Kongen!"J det Venetianske gjøre Østerrigerne store Fremskridt; de have ogsaa indtaget Fæstningen Legnano; Bellund har den 6te Mai overgivet sig til Grev Nugent uden at gjøre Modstand. Denne østerrigske Feltherre har besluttet nu at angribe Staden Treviso, da det er lykkedes ham at forene sig med Feltmarschal Radetzkys Hær, hvis forreste Colonner kun staae 2 Stationer fra Verona. Jmidlertid beskydes endnu af Piemonteserne den af Østerrigerne besatte Fæstning Peschiera.
Viborger Samler, 1848-05-22
Den svenske Regjerings Forslag til en Repræsentationsreform er nu forelagt Rigsdagen. Det er et meget vidtløftigt Arbeide paa c. 150 Paragrapher. Grundtrækkene ere følgende: 2 Kamre, det første paa 120, det andet paa 150 Medlemmer, der begge vælges, det første paa 9 Aar, det andet for hver Rigsdag. Til Valgret udfordres enten Besiddelse af fast Eiendom af 300 Rdlr. Rigsgjælds Værdi paa Landet og 450 i Kjøbstaden, eller Embede, Næringsskilling, academisk Grad o. desl., men denne Valgret er kun indirecte, undtagen forde større Eiendomsbesiddere og høiere Embedsmænd, der ogsaa foretage directe Valg af en Deel af 2det Kammers Medlemmer. Medlemmerne af 1ste Kammer, der skulle være 30 Aar, vælges af Aalgjuryer, een for hver Valgkreds. Det Hele er et meget combineret System.
Viborger Samler, 1848-05-22
Jndenlandske Efterretninger. Fra Helsingborg berettes i "Gresundsposten", Ordren er nu kommen hertil, at de til Danmarks Bistand paa Krigsfod satte svenske Armeecorpser skulle være færdige til at udskibes fra Landscrona og Malm i Løbet af nogle Dage. – Til Øverstcommanderende for Tropperne, hvilken Post det nok er uvist om General Cederstrøm vil modtage, nævnes ogsaa Landshøvdingen i Gothenborg, General C. G. Løwenhielm, og General Lefren. J de sidste Dage omtales iøvrigt General Boye, og foruden ham den hjemkomne Minister fra Paris, Grev G. Løvenhielm, som passende Personer til denne vigtige Post. - Foruden de Cavalleriregimenter, som ere udcommanderede i Feldten, siges en særskilt Feldtbataillon fra Skaane at skulle dannes paa 8 Esqvadroner, under Commando af Major A. Sjøkrona. – Fra Carlskrona hedder det, at Fregatterne "Desire", Gothenborg, Eugenie, hvilken sidste allerede den 13de har erholdt Besætning og er lagt ud paa Rheden, og "Josephine", samt Dampcorvetterne "Gefle og Thor", Corvetterne "Jarramas" og "Najaden", Briggen "Nordenskold, og Skonnerterne Actif, og Falken skulle provianteres for 3 Maaneder. – J Kalmar har man feiret en skandinavisk Fest, og givet en Afskedsdince, for de der garnisonerende Officierer, der nu skulle rykke i Feldten.
Viborger Samler, 1848-05-22
Den svenske Armee, som nu sammentrækkes i Skaane til Danmarks Undsætning, vil komme til at bestaae af: 26 Esqvadroner, 22 Batailloner, og desforuden 3 Batt. af Svea og Götha ridende Artilleri. Mr. Urquhart bad i Underhusets Møde den 11te Huset erindre, at han havde stilet et Spørgsmaal til den ædle Lord (Palmerston) med Hensyn til Danmark og havde faaet til Svar, at Garantien af 1720 ikke var anvendelig (did not apply); han udbad sig Tilladelse til at gjentage det samme Spørgsmaal under andre Omstændigheder. Jnvasionen paa selve det danske Territorium havde fundet Sted, og den ædle Lord havde anerkjendt den af Danmark effectuerede Blokade som legal. Han ønskede at vide, om Hs. Majestæts Regjering endnu stedse var af den Formening, at Garantien var uanvendelig. Lord John Russel svarede, at Hs. Majestæts Regjering var af den Formening, at Garantien af 1720 var uanvendelig.
Viborger Samler, 1848-05-22
Den 15de ankom til Kjøbenhavn med et af Jernbane togen en Afdeling Dragoner fra Jtzehoe, nogle og tyve i Tallet, anført af en Officier og to Corporaler. De have forladt den slesvig-holstenske Armee i Jylland af Misfornøielse, og forsikkrer at alle deres Kammerater gjerne havde fulgt med, hvis de blot havde turdet vove det. Her have vi altsaa et yderligere Beviis for den misfornøiede Stemning, der hersker i den slesvig-holsteenske Leir, og som blot venter paa det rette Øieblik til at give sig (Flvp.) Luft.
Viborger Samler, 1848-05-22
Da gjentagne Angivelser til Krigsministeriet have betegnet Hofjægermester Grev Bernstorff til Gyldensteen som den, der skjulte mistænkelige Personer, og det fra de Høistbefalende i Fyen tillige meldtes, at Rygterne herom let kunde føre til fredsforstyrrende Handlinger imod Greven, saa blev der paa Gyldensteen anstillet fuldstændige Undersøgelser, for at frie dets Besidder for enhver Skygge af Mistanke. At disse Undersøgelser have ført til det Resultat, at de omtalte Rygter have været aldeles ubegrundede, finder Ministeriet sig foranlediget til herved offentlig at Efter Krigsministerens Befaling. bekjendtgjøre. W. D. W. Lehmann, Adjutant.
Viborger Samler, 1848-05-22
Tallotteriet har i Tirsdags faaet et dygtigt Smæk, idet der er vundet henved 100,000 Rbd. Blandt andre Gevinster er der vundet 3 Qvarterner; desuden en 1 Rbd. Terne - 5300 Rbd. hos Hr. Collecteur Arfast, alene i Hr. A. Henriques Collection ere 190 Amber og 12 Terner vundne til denne Trækning. Medens det paa den ene Side er beklageligt netop i denne Tid, at Finantserne nødes til en saa betydelig Udtælling, maa man derimod paa den anden Side glæde sig over denne for Spillerne saa heldige Trækning, da den upaatvivlelig vil blive en væsentlig Pind til Tallotteriets Liigkiste. (Flvp.
Viborger Samler, 1848-05-22
Landbygningernes Brandforsikkrings Regnskab fra 1ste October 1845 til 30te Septbr. 1846. Af det offentliggjorte Regnskab erfares, at Forsikkringssummen den 31te Marts 1846 udgjorde 139,703,080 Rbd. og deraf vare Kirkerne forsikkrede med 1,964,820 Rbd., de private Bygninger altsaa 137 3/4 Million Rbd. Brandcontingentet er 20 Rbs. af hver Hundrede Rbd. Erstatningssummen i Aarets Løb 18451846 udgjorde 192,952, Rbd., altsaa omtrent 1/2 pCt. af den totale Forsikkringssum: Status har altsaa i det omtalte Regnskabsaar forbedret sig, og anføres med 64,028 Rbd.
Viborger Samler, 1848-05-22
Under 21de April er udkommen en Placat angaaende Ligning paa Kjøbstæderne og paa Amtsrepartitionsfondene i Danmark af den Sum, der for Aaret 1847 saavelsom for den følgende Tid, indtil videre, vil være fornøden til Dækning af de i Forordningen af 15de Septbr. 1832, § 2 og 3, omhandlede Udgifter. Under samme Dato er udkommen Placat for Danmark, angaaende, at autoriserede Kort ved Afhændelser af Fæstegods og Udstykninger af Landeiendomme skulle følge Adkomstbrevene paa de paagieldende Steder og Parceller, m.v. (Bl. Td.) Under 7de Mai har en Dansk, der boer i Sachsen, til- Deres Ef et Forretningsbrev føiet Følgende: " terretninger have slet ikke gjort mig modløs, tvertimod har jeg nu, da jeg daglig faaer mere Jndsigt i Tydsklands Forfatning, meget mere Haab for vort Fødeland end før. De kan ikke troe, i hvilken jammerlig Tilstand hele Tydskland er, jeg lever i Midten af det og skaffer mig al mulig Kundskab derom. Danmark vil nok endnu længe kunne udholde Krigen; Tydskland ønsker nu allerede Freden, det kan ikke udholde nogen lang Krig, det maa døe af Sult. – Sachsens Forbundstropper, 10,000 Mand, skulde marschere mod den franske Grændse, for at beskytte Tydskland fra den Kant; men de kunne ikke, der er ingen Penge. To Mill. vare i Statskassen, da de nye Ministre tiltraadte Regjeringen; men de have, for at hele Befolkningen fra Erigebirge ikke skulde overfalde os, bestandig sendt Pengene derop, til Kassen er tom. Nu maae de lægge uhyre Skatter paa Alt; Borgerne ville ikke betale og spørge, hvor Pengene ere blevne af. Man seer de frygteligste Tumulter imøde. Det er Borgerne, der skulle beskytte Staden; thi Soldaterne lystre ingen Commando mere; de gaae paa Forelæsninger, hvor man lærer dem, at de ere frie Mennesker og ikke behøve at adlyde Officiererne. Dertil kommer, at her slet ingen Patriotisme er. Jeg har sagt til flere Bekjendte, at de skulde give deres Guld og Sølv for at redde deres Fædreland; men Sligt vil Jngen høre. Handelen ligger ganske, og hver Dag fortæller man mig om Fred med Danmark, hvortil jeg ikke kan afholde mig fra at forsikkre, at Danmark aldrig vil tænke paa nogen stændig Fred. Jgaar fortalte man mig med stor Glæde, at nu udrustede Hamborg, Lübeck og Bremen Skibe. Det skræmmede mig ikke; jeg beklagede de stakkels Skibe. Med dem einigen Deutschland, staaer det saaledes, at den ene Nabo hader den anden; Østerrig vil ikke im Bunde;" Bøhmen væbner sig mod de Tydske, som vil tvinge det til at deeltage i Forbundet. J Toplitz er der foregaaet rædsomme Excesser, og vi vente at faae Slavonerne at see her. - Det er den eneste Angst jeg har, at de Danske modløst skulle slutte Fred. – Vi have vore Kufferter pakkede, for at vi, naar Revolutionen udbryder, strax kan reise til – Rd. Av.)
Viborger Samler, 1848-05-22
Kjøbmændene i Memel have lidt et Tab af over 600,000 Thaler i Skibe og Ladninger, der ere beslag lagte af den danske Regjering. De have derfor indgivet et Andragende til det preussiske Ministerium, at det vil anvende Alt, for at de kunne faae deres Skibe igjen, hvori det blandt Andet hedder: Hvor stor endog vor Sympathi for et enigt og stærkt Tydskland kan være, behøve vi dog ikke at bære utilbørlige Offre og stedse lide et tilsvarende Tab for enhver Fordeel, Tydskland opnaaer."
Viborger Samler, 1848-05-22
Flensborg, den 9de Mai. Til Valget af en Deputeret til den tydske Nationalforsamling er her i Dag afgivet 289 Stemmer, hvoraf 288 faldt paa Etatsraad Francke, og som vi erfare er samme igaar og idag ogsaa fleerstemmig valgt i Huusby og Schæferhuset, som med Byen udgjør det 3die Valgdistrict af Flensborg Amt, derer altsaa ingen Tvivl om Udfaldet, nemlig Valget af Etatsraad Francke. Af dette ringe Antal vælgere siges i de tydske Blade – seer man tydeligt, hvor liden Sympathi der hersker i Flensborg for den tydske Sag.
Viborger Samler, 1848-05-22
"Alt. Merc.", siger "Børsenh.", melder under 13de Mai, at det synes, at Hertugen af Augustenborg har været udsat for den Fare at opsnappes af de Danske; thi udentvivl havde man et Anslag for imod Hertugens Person, da de Danske overfaldt og førte med sig fra Stenderup, ikke langt fra den jydske Grændse, Jægermester, Kmhr. v. Krogh og Jagtjunker Schrader. De Danske satte over Vandet, da de troede, at Hertugen vilde i disse Jagt betjentes Følge komme fra Hadersleben. Men Hertugen, havde viselig ikke begivet sig med disse Herrer paa Jagt, men derimod til Kolding.
Viborger Samler, 1848-05-22
J Rendsborg vil man vide fra sikkre Kilder, at General Wrangel, paa Grund af den svenske Erklæring, har forlangt Jndkaldelse af det fuldstændige Contingent, af det 10de Forbunds-Troppecorps. – Fra Rendsborg, afsendtes til Fredericia 4 Stkr. svært Skyts, nemlig 284 Bombekanoner og 224 Fæstningskanoner. Man har indrettet det saaledes, at Transporten kan skee i 48 Timer. - Den provisoriske Regjering i Rendsborg har bekjendtgjort, at den Strækning af Jylland, som er besat af de tydske Tropper, skal med Hensyn til Toldvæsenet, stilles lige med Hertugdømmerne. Samme har afsat Pastor Boisen i Wonsbeck, Pastor Hertel, Justitsraad Lassen og Cancelliraad Hargens. - Wrangel har skrevet et alvorligt Brev til den Lauenborgske Regjering og forlangt, at samme ufortøvet stal stille sit Forbunds-Troppecontingent.
Viborger Samler, 1848-05-22
J Anledning af det af den fjendtlige Armee foretagne Bombardement paa Middelfart har Commandeur Bille tilstillet Wrangel en Skrivelse, hvori han foreholder ham dette og bemærker, at den danske Marine er istand til at udøve en grusom Hævn paa Østersøens Søstæder. J sit Svar erklærer Wrangel, at han for hvert Huus, den danske Marine skyder i Brand paa de tydske Kyster, vil afbrænde en jydsk Landsby. "Og, hedder det, mit Navn borger Dem for, at det vil skee. (?) General Hedemann har nu faaet det Svar fra Gen. Wrangel, at han (W.) med Hensyn til Fangernes Ud verling ikke kan gaae ind paa de af Gen. H. stillede Betingelser.
Viborger Samler, 1848-05-22
Da Prindsen af Noer for nogle Dage siden kom til Veile, skal han have spurgt Byfoged Hersleb og Jndvaanerne ikke syntes bedre om at slutte sig til Schleswigholsteinismen. Hersleb svarede, at det Spørgsmaal maatte han ikke gjøre nogen af Jyderne. "Ja ja," sagde Hertugen, "Sie konnen ja die Sache ansehen, hvorpaa han vendte sig og gik. (Kp.)
Viborger Samler, 1848-05-22
Ribe, den 14de Mai. J den Gravro, hvori vi nu længe have befundet os, uvidende om Begivenhederne i Verden, gjorde sidste Nat en Afbrydelse. Medens Byen laae i sin gode Ro, indfandt sig nemlig et Rytter-Commando under en Ritmester og en Lieutenant, som omringede Stiftamtmandens Bolig og efter en Times Ophold førte Kammerherre, Stiftamtmand Grev Sponneck bort som Arrestant til Kolding. Aarsagen var, som det lod, den, at han ikke havde været villig til at præstere alle de Udskrivninger, som Preusserne forlangte og navnlig bestemt havde afslaaet deres Reqvisitioner om Leverance af 300 Cavalleriheste. Hos vor Borgmester, Overauditeur Stricker, slog man et Fag Vinduer itu, fordi man ikke gesvindt nok kunde komme ind og man vilde forsikkre sig hans Person, dersom Stiftamtmanden ikke var hjemme; da han endelig selv, halvpaaklædt lukkede op, bemægtigede man sig ham strax og trængte endog ind i hans Kones og hans Sovekammer, for ikke at slippe ham af Syne medens han klædte sig paa. Alle de Mennesker, som, vækkede af Lax men, kom ud i deres Gadedørre, bleve strax transporterede op paa Torvet, hvor de bleve bevogtede til Toget drog bort igjen. Man reqvirerede Skinker, Brød, Viin og 1 Kiste Cigarer, hvorfor man gav Tilstaaelse, men ingen Penge eller Anviisning. En Karl af Commandoet affyrede sin Pistol, fordi han i Halvmørket, som det var Kl. 2, troede at see Porten af et Fort og en Mand dersom lagde an paa ham. Dette gav stærk Røre i Commandet og man truede Byen svært, men lod sig dog overtyde om, at Porten ikke var til et Fort, men til Gyden Rykind og at det Rimeligste var, at Karlen havde antaget Vægteren med sin Morgenstjerne under Armen, for en bevæbnet Mand. Saaledes endte denne Skræk med Tabet af vor Stiftamtmand, hvem vi dog vente snart at have igjen. - Paa en Herregaard i Vesteregnen har Fjenden borttaget 50 Stude og paa en anden 40 Fjerdinger Smør, og derfor givet Tilstaaelse. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1848-05-22
Postfarten imellem Varde og Nibe er standset som Følge af Fjendens Besættelse af Gredstedbroe, hvilket skete i Tirsdags.
Viborger Samler, 1848-05-22
Horsens, den 18de Mai. Efter Forlydende har et Detaschement af den fjendtlige Hær igaar foretaget et Streiftog ind i Bjerre Herred og der borttaget fra Herregaarde og Bøndergaarde henved 100 fortrinlige Heste.
Viborger Samler, 1848-05-22
En stakkels Bonde, der pløiede paa sin Ager, skal man have frataget de for Ploven spændte Heste, der vare de eneste han eiede. Hvert Sted, hvor Fjenden har taget Heste, skal han have beordret en Karl til at besørge dem sydpaa efter nærmere Anviisning. Nogle Soldater af nævnte Detaschement anholdt igaar en Stafet, der reed med Breve for en Embedsmand. Man afførte ham alle hans Klæder og undersøgte dem; da man Jntet fandt, lod man ham klæde sig paa og drage med Fred. Men Fyren havde Brevene i sin Kaskjet, som man uheldigviis havde glemt at undersøge. Fienden skal have besat den søndre Side af Veile Fjord. - Hvor behageligt det maa være, især i denne Tid, at lade sig betjene af tydske Forvaltere, derpaa giver Følgende et Exempel. Forvalteren paa Nissumgaard ved Skanderborg (saavidt vides ved Navn Willumsen) sympathiserede saaledes med sine Landsmænd, Slesvigholstenerne, at han nogle Dage efter at Fienden var kommen til Veile, Natten mellem Søndag og Mandag den 7de og 8de De, sadlede den bedste Hest (en Halv blods), som fandtes i hans Herres Stald – og reed dermed sin Vei. Om Tirsdagen var en Karl i Veile i denne Anledning, men sporede hverken Rytter eller Hest. (Hr. A.) Skanderborg, den 21de Mai 1848 (Aften). Det under Fremrykning værende slesvig-holsteenske Cavalleri, c. 300 Mand, der i Løverdags Eftermiddag ved Egeberg, 1 Miil nord for Horsens, deeltes i tvende Colonner, have i Hads Herred saavelsom i Skanderborg Amt borttaget et ikke ubetydeligt Antal Heste og have dertil presset Folk til at føre de saaledes røvede Heste til Veile. J Bjerre Herred have de røvet ialt 220 Heste, hvoraf de udsøgte 55. Resten joge de bort. J Aarhuus Amt skal de ligeledes have røvet et betydeligt Antal Heste. Den fjendtlige General Wrangel har udstædt en ny Proclamation til Jyderne, der gaaer ud paa at udskrive en Skat af Jylland af 4,000,000 Rigsbankdaler i rede Sølv og er i bemeldte Proclamation givet tilkjende, at saafremt disse fire Millioner Rigsbankdaler rede Sølv ikke ere betalte inden den 28de Mai, ville de Embedsmænd, der nægte at udskrive disse Skatter af Hartkorn m. m., blive afsatte og andre beskikkede i disses Sted.
Viborger Samler, 1848-05-22
Randers, den 20de Mai. J en Laxegaard her østenfor Byen blev forleden Dag fanget en Stør af 4 1/2 Alens Længde og 16 Lispunds Vægt. Varmen er nu allerede saa stærk, at Badningen i de sidste otte Dages Tid har været i fuld Gang her. (Rd. Av.) Thisted, den 18de Mai. For omtrent 14 Dage siden sank en med Muursteen ladet Baad her paa Fjorden, hvorved en Huusmand fra Westerassels tilsatte Livet. Herover er Konen bleven saa tungsindig at hun nu har aflivet sig ved at overskjære Halsen med en Ragekniv. (Thist. A.) Viborg. Paa en Tid som nærværende, da Folk er saa spændt paa Begivenhedernes Udvikling og med reen Begjærlighed higer efter Efterretninger fra den ene Postdag til den anden, er det harmeligt at komme til Kundskab om at et Postcontoir kan udvise en slig Negligence som Tilfældet har været med Aalborg Postcontoir sidste Torsdag, idet man nemlig dersteds har ladet de med "Jris" om Morgenen ankomne khavnske og hamborgske Aviser henligge i diverse Timer og maaskee nærmere et halvt Døgn forinden disse befordredes videre. At en slig utilgivelig Efterladenhed har kunne finde Sted i Aalborg, er saameget mere paafaldende, som der dersteds, efter hvad vi have hørt, skal opholde sig en fra Generalpostdirection udsendt Embedsmand, hvis Hverv skal være at paasee Post gangens hurtigst mulige Fremme.
Viborger Samler, 1848-05-22
Fallitter. Grosserer Ekiba Marcus Melchior, Silke=, Ulden- og Klædehandler Jocob Sophus Morgenstjerne Moesbøll og Bagermester Hans Bull Fahnøe, Alle i Kjøbenhavn. Kjøbmand Wilhelm Fleischer i Hillerød. Kjøbmand Christian Laurits Harreschou i Korsøer, Kjøbmand W. Møller i Bogense. Kjøbmand Niels Gjørup i Hjørring.
Viborger Samler, 1848-05-22
Ledige Embeder. Embedet som Skriver ved Kjøbenhavns Søret. Opslaaet vacant den 9de Mai. – Veilby og Homaae Sognekald i Aarhuus Stift. Gl. Angivelse 176 Rbd. Søebymagle og Kirkerup Sognekald i Sjællands Stift. Ny Ansættelse 270 Rbd.
Viborger Samler, 1848-05-22
Holmsland Sognekald under Ribe Stift. Gl. Angivelse 340 Rbd. Alle disse tre Sognekald ere opslaaede vacante den 9de Mai. - Embedet som ordineret Catechet ved St. Petri tydske Menighed i Kjøbenhavn. Det forbeholdes, at det i Bestallingen gjøres Catecheten til Pligt, at han i Kirkens offentlige Skole daglig skal give en Times Underviisning efter Sognepræstens Anviisning, ligesom at udføre alle de Embedsforretninger i og udenfor Kirken, som Præsten ved samme maatte paalægge ham. Opslaaet vacant den 10de Mai 1848.
Viborger Samler, 1848-05-22
Copulerede paa Store-Rugtved, den 14de Mai. Proprietair J. F. Faurschou til Frederiksminde og Jomfru H. Steenild, Fædrelandske Gaver. At det lille Sogn Fuurland i Liimfjorden ikke staaer tilbage med at yde sin Skjærv paa Fædrelandets Altar, vil sees af Nedenstaaende, der er stillet til Krigsministerens Disposition: Af Tjenestepiger 13 Rbd. 2 Mk. 6 s. – Karle . . . . . . . 25 - Enker jordløse Huusmænd. . . 12 – 1 – : - en Handlende . . Hartkornsbrugere og Andre 141 – 1 – 10 – Tilsammen 223 Rbd. - Mk. - s. foruden 20 Tdr. Rug og 40 Tdr. Havre.
Viborger Samler, 1848-05-22
Det ryster i Danmarks ærværdige Grund, Høit svulme Nordhavets Vover; En Friheds=Accord lød trindt gjennem Land, Sært blandet med Brag af Kartover. Vildt Hekla buldrer og Luxen gaaer Og Geiser sprudler og Sværdet slaaer, Saa det drøner i Kæmpernes Høie. Det lød først længe med hæse Skrig Fra Cimbriens sydlige Lande Af Advocaters snadrende Flok Og Hertugens hele Bande.
Viborger Samler, 1848-05-22
Men lang Tid blev det ved Løgn og Blæst Og Raab i Øster og Raab i Vest: Nu gjælder det blodige Pande, Thi Hertugen med hans hele Slæng, Frækt kastede Oprørs=Handsken. Og haanende Dannebrogs hellige Kors Forraadte sin Broder Dansken. Saa blev der skrevet, saa det sat klask Paa slesvigholsteenske Pandebrask Med blodrøde danske Runer. Eia hvor de rendte, Hertug og Prinds Med hele Forræder=Skaren, Men Hiin tog Fart over Elben afsted At klage sin Nød over Faren. Og Preussens kronede HarlegninTog glad sig en Snaps og sendte herind Sine Slagtere folkeforhadte. Hvor Godtfolk er, kommer Godtfolk til, Og Krage søger sin Mage: Fast halve Tydskland forslugent nu vil J danske Kjødgryder rage. Ei sandt, det smagte Jer altid godt, Hos Danmarks gjæstfrie Folk og Drot At sidde tilbords og fedes, Ei sandt, du Tydsker, det hved Dig godt, Hos Danias gjæstfrie Sønner. At samle Dig Guld, blive mæsket og trind Og derfor kløgtig Du skjønner, At Danmark er dog et herligt Sted, Derfor vil Du flytte vort gamle Leed, For uden Forlov at tage. Derfor Du sneg Dig som mæglende Ven Under Fredens hyklerske Maske, Besudled vor Frelsers hellige Fest, Om Du kunde os overraske. Du skjænded' Dit Navn, To Tre mod En, Og dog det voldte Dig blodig Meen Dernede ved Dannevirke. Du byder Dig selv nu hos Jyden til Gjæst. Vi sige blot Velbekomme. Vær skartig kom nærmere, Stude nok Vi have for sultne Vomme. Faae blot ingen Been i den gale Hals Naar Cimbrernes Æt fra Skagen til Als Dig byder et Velbekomme.