Viborger Samler, 1843-06-08
Storbritannien og Jrland. J den Tale, hvormed Lord Eliot søgte i Underhuset (d. 29de Mai) af motivere den anden Forelæsning af den irske Bill of Arms, erklærede han, at billen fornemmeligen begrundede sig paa de udførlige, af irske Politichefer affattede Beretninger, hvori disse Mænd søge at godtgjøre det irske Landfolks Tilbøielighed til Voldsomheder, og den bydende Nødvendighed, ved strengere Opsyn med Besiddelsen af Vaaben at indskrænke Midlerne til saadanne Voldsomheders Udøvelse. Hovedforskjellen imellem den nye og de tidligere Vaabenbill bestod især deri, at, medens hidtil kun Jndregistreringen af de i Privatmænds Besiddelse værende Vaaben forlangtes, skal nu Tilladelse til at besidde Vaaden kun tildeles imod Caution af to Huuseiere, skulle Vaabnene nu forsynes med et indebrændt Stempel, skal Overtrædelsen af Loven nu endog efter Omstændighederne straffes med 7 Aars Deportation. Cramford og Lord Clements talte med Diærvhed mod Billen, og Sidstnævnte, som henleddede Husets Opmærksomhed paa den sørgelige, nyligen dæmpede Opstand i de engelske Manufactur= og Fabrik=Districter, paa det paa Drummond begaaede Mord ved høi lys Dag paa Londons Gader, og paa de flere Mordforsøg imod Dronningen, spurgte, hvorfor Ministrene under saadanne truende Omstændigheder ikke havde udstedet nogen Arms Bill i England. Derefter reiste Sheil sig, angreb med Varme den foreslaaede nye Bill, og talte med sin Veltalenheds hele Kraft til Fordeel forsit i saa mange Aarhundreder af England dybt krænkede og med det skjændigste Tyrannie behandlede Fædreland. Ei Mangelen af en saadan Bill, udbrød han, men den afmægtige Justitsforvaltning, de af Regjeringen begunstigede og hyrede Angiveres Færd, og den Uvillie, hvormed den mere intelligente Deel af det irske Folk røgtede deres rigtignok ubehagelige og byrdefulde Pligter som Eedsvorne i Assiseretterne, maae man tilskrive Jrlands nuværende Forfatning. En Bill of Arms tjener kun til at berøve den retskafne Mand Vaaben til Selvforsvar; Skurken og Forbryderen byde Loven Trods Men min Hovedindvending imod Billen støtter sig paa den Forskjel, Billen statuerer imellem England og Jrland, at Jrland behandles som et provindsielt Appendix istedetfor som en væsentlig Deel af Riget. Neppevilde nogen Englænder taale en Bill som den nuværende. J Aaret 1819 truedes England af en overhængende Fare store Sværme øvedes om Natten i Vaaben; Planen til en aaben Opstand var udkastet; Borgerkrigen fuldkommen organiseret. Under saadanne Conjuncturer foresloges en Vaaben bill. Dengang var Lord Castlereagh Underhusets Leder; men endskjøndt han havde gjennemgaaet sine Læreaar i Jrland, endskjøndt han havde seceret Jrland, førend han begyndte at operere i England, og endskjøndt hans Haand var fast og sikker, vovede han dog ei at foreslaae en saadan Lov, som J Ministre fordriste Eder til at foreslaae for Jrland. Her holder jeg i min Haand den engelske Bill, – den indeholdes paa een Side; men derimod er den irske Bill et Bind af Tvangsforholdsregler, hvori Tyranniet yttrer sig under mangfoldige Former. J den engelske Tvangsbill belægges Besiddelsen af Vaaben ikke med nogen Straf, efter den irske derimod kan en Jrlænder deporteres paa 7 Aar. Og saa moderat den engelske Bill end var, fordømtes den desuagtet af Lord Grev i Overhuset, og i Underhuset udraabte Henry Brougham ikke Lord Brougham – men Henry Brougham med Heftighed: "Er jeg en Englænder, Jeg begynder at tvivle derom, naar jeg seer, at man foreslaaer Huset en saadan Voldsomhed imod Englændernes Rettigheder, og Henry B. tilføiede dernæst, at han haabede at Folket vilde reise sig i Masse for at knuse den Regjering, der havde forsøgt paa at udøve et saadant Sacrilegium imod Forfatningen. Derefter skildrede Sheil Sir Rob. Peels inVendekaaberi, og anførte en officiel Skrivelse af 18de Juli 1837 fra Lord Russell til Jrlands daværende Lord lieutenant, Marquis Normanby, i hvilken Skrivelse det iblandt Andet hedder, at det er Hs. Majestæts Ønske at see Jrerne i den fulde Besiddelse af borgerlig og politisk Liighed, og at hun er fuldkommen overbeviist om, at hendes Throne vil vorde endnu mere sikker og hendes Folk endnu nøiere forenet, naar enhver forhadt Forskjel er aldeles hævet. – "See, saadant Sprog har den unge Dronning foreskrevet sin Minister. Hun har gjennemlæst Jrlands Historie; hun har - sikkert ikke uden at vorde dybt rystet – gjennemlæst denne Undertrykkelsens og Jammerens Fortælling; hun vidste, at der for gjennemgaaede store Trængsler tilkom os stor Godtgjørelse; hun følte mere end blot Glæde ved Synet af de velsignede Frugter, som vare fremgaaede af et Forsøg paa en retfærdig Bestyrelse, og hun overdrog sin Minister at forsikkre det irske Folk om hendes Omhu for dets Vel. Og hvor høist forskjelligt er nu Blikket paa den selvsamme Monarchinde, saaledes som den nærværende Premierminister fremstiller hende, Jeg kan ikke andet end antage, at De, Sir Rob. Peel, har af Dronningen erholdt en Paamindelse som Svarpaa det Raad, De har givet hende. Har Dronningen, og om ikke hun, har Deres egen Samvittighed ikke sagt Dem, at De skal kaste et Blik paa Jrland, og sammenligne sammes Forfatning under et Whigministerium med den under et Toryministerium, Er der ikke i Deres Jndre en Maner, der forelægger Dem mangt alvorligt Spørgsmaal, og deriblandt ogsaa det, hvad der vel kan være Aarsag til at De imod Jrland hylder en Politik, som de nyligen høihjertet har opgivet i Canada, Engang regjerede De Canada efter de Grundsætninger, De nu anvender paa Jrland; og hvad var vel Følgen? Had imod England, Vedhængen ved de forenede Fristater, lidenskabelig Tilbøielighed for Demperatiet, fordærvelig Partiaand, og omsider en blodig Opstand, Senere er De bleven belært af Erfaringen, og da jeg for føie Tid siden hørte Dem udtale de Grundsætninger, efter hvilke Canada fra nu af skal regieres, kunde jeg ikke undlade at udraabe: O, gid Jrland maatte vorde behandlet paa samme Maade. Denne Bøn gjentager jeg her: Drag hen, og gjør det Samme imod Jrland; kun gjør det uden Opstand, uden Borgerkrig! Udstød, Sir Robert Peel, af deres Raad den Faction, der hidtil har gravet Graven for ethvert Ministerium, som overgav sig til den Banlys fra Dublins Slot alle Orangister, hvor maskerede og formummede de end monne være, Søg deres Hæder deri end videre at udføre den store Forholdsregel – Catholikernes Emancipation, som De i sin Tid havde den Lykke at drive igjennem, Stil Jrerne ved Siden af hverandre, ikke imod hverandre, Reformeer Jrlands Kirke! Søg ved forsonlige Skridt at vinde Jrlands Geistlighed! See, – ved saadanne og lignende Forholdsregler vil De fratage Folket dets Vaaben, og jeg vil sige Dem hvilke Vaaben, ikke de, imod hvilke denne usle Lov er rettet; men de Vaaben, som Fornuften tager fra Sandhedens store Rustkammer." – Efter denne Tale, der ledsagedes af stormende, længe vedvarende Bifaldsraab, søgte Smith, Generalfiscal for Jrland, at vise, at Whigs ikke vare berettigede til at bekæmpe Nødvendigheden af the Arms Bill, da det forrige Ministerium selv havde trængt paa Sammes Fornyelse; men han blev slaaen af Marken med den Erklæring af Lord Russell, at Whigs havde overtaget Bestyrelsen, efterat Torierne i en Række af Aar paa det Skjændigste havde mishandlet Jrland; at den af Whigs indførte nye Tingenes Orden, støttet paa Upartiskhed i Administrationen og Justitsen, kunde i det mindste i Begyndelsen ikke undvære nogle Støttepuncter, til hvilke ogsaa Bill of Arms henhørte; men at Roligheden og Sikkerheden i Jrland var fuldkommen befæstet, da det sidste Ministerium fratraadte, og at, saafremt det nuværende Ministerium, istedetfor at henfalde til sine tidligere Principer og begrunde sin Regjering i Jrland paa et lille fantisk Partis - Orangisternes - Understøttelse, havde fulgt Whigpartiets Exempel, og haandhævet Regjeringen, med fuldkommen Upartiskhed, vilde enhver Nødvendighed af overordentlige Sikkerhedsforholdsregler have været aldeles forsvunden. Debatten udsattes til den følgende Dag, da en Hightory Ross henpegede til Bedste for Billen paa en Fortælling i Dommernes Bog om at Philisterne havde frataget Jsraliterne endog deres Agerdyrkningsredskaber, fordi de af samme muligviis kunde smede Spyd og Stridsøxer. Ogsaa denne Dag udsattes Debatten.