JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
J Politivennen er fremsat Ønske om Nedsættelse at udfinde den sande Aarsag til vor Vexelcours=Nød af en Komittee af 12 af Kiøbenhavns Handlende, for og Midler derimod. "Spørger man - hedder det danne have vi dog, hvad da dette Kourshexerie bety sammesteds - redelige agtværdige Kiøbmænd, thi saa der, trække de paa Skuldrene, og forsikre, at de Onde har sin Oprindelse hos os selv, at det kommer fra Mennesker, der med udansk Siel bære ter dride et Spil med vor Jammer. De forsikre os, Dansk Kjøbmands Navn, og hvis uomskaarne Hier at Hamborgerne selv faldt i Staver over vort split tergale Koursvæsen, men tænke som saa, ville J en delig ødelægges, saa kunne vi jo sagtens hielpe til. Naar en Nations Cours paa ren Postdag springer 30 til 40 Procent op, og om et Par Postdage ligesaameget ned, uden nogen begribelig Grund, saa kan vel Enhver see, at der maae spilles Kneb, og at nogle faa Mennesker have os Alle til Giælk og Malkekøer. Det stal være en Kiøbmand i London, der af den Engelske Regiering har forpagtet Jsland paa 7 Aar. Jørgen Jørgensen, som har spilt en Hovedrolle i det te Forræderie, har været Dansk Kaperkapitain, blev opbragt til Engelland og derfra antaget til Gouvernør over Jsland. J de af ham udgivne 2 heftige Proclamationer og Jslands Uafhængighed m.v. skal han erklære Fred med heele Verden; men det gaaer hersom i flere Tilfælde: man siger Et og mener et Andet; saaledes savnes Fredens Aand i det Hele. Al Gield til den Danske Regiering eller til Aaktorerne maae ikke betales, som overhovedet alle Danske Embedsmænd behandles som Forbrydere. Stiftamtmand Grev Trampe er arresteret og sendt ombord paa et Engelsk Orlo skib. Amtmand Stephanson slap Tide bort med en Skipper fra Jrsefiord.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Aalborg, den 8de October. Den 6te Octbr. ankom hertil som Engelske Krigsfanger: 1 Kapitain, 1 Styrmand og 5 Matroser, som ere strandede paa Skagens Rif den 19 Septbr.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 4de Octbr., fra Hasseris, Huusmand Simon Pedersens Datter Maren; Fadderne: Maren Jørgensdatter, Maren Andersdatter, Ander, Nielsen, Christen Jensen, Niels Andersen. G. D. Skibstømmermand Ole Peter Sørensens Søn Simon Peter; Fadderne: Barnets Forældre, Jordemoder Mad. Møller, Skibstømmermd. J. Sørensen. S. D. Arbeidemd. Guldbrant Lars. Mørchs Søn Hans Larsen; Fadderne: Mad. Hjorth, Jomfr. Thørring, Skoemager Haverslev, Smedemester Brandt, Lars Holm. Den 6te Octobr., Arbeidsmand. Friderick Gebeles Søn Henrick Christian; Fadd. Mad. Wuls, Jomf. Gerkner, Kiøbmendene Wigelsen og M. Galten, Bager Gyrsting, Handelsbetient Hans Sauerbier. Konulerede. Den 4de Oct., Enkemand Thomas Nielsen Lund og Pigen Ane Larsdatter. Hass. Den 6 Oct, Kopermatros Niels Mouritzen og Pigen Johanne Christensdatter.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Død. D. 4 Oc. i Hospital., Hospitalslem afg. Lars Thomasens Enke Ane Pedersdatter, 84 Aar.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Begravede. Den 3 Oct., afg. Skipper Fomsgaards Enke, 70 Aar. Den 4 Oct., Pastor Emerie tus Hr. Johan Budz, 82 Aar og 1 Maaned.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Prædiken paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Tallotterie. Ved 790 Trækning i Wandsbech udkom følgende Numte:
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Til 791 Trækning sammesteds faaes Lotteriesedler til førstkommende 16de October hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Avertissements. Til behagelig Efterretning for dem som hiærer Den Aalborgske Stiftstidende med deres Bekiendtgiørelser, anmeldes herved, at samme fra førstkommende Fredag af, og siden fremdeles, (indtil anden Bestemmelse skeer), udgives hver Fredag og Tirsdag Morgen. Aalborg den 8de October 1809. Peder Friis Wandall, Kongel. priviligerede Bogtrykker.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
J Overeensstemmelse med det Høi Kongl. General Brev som Pakkepostens Afgang efter Vinterturen saaPostamts Ordre af 5 April 1800, forandres saavel ledes, at Jndleveringen til Brevposten tager sin Begyndelse Torsdagen den 19 d. M. til sædvanlig Tiid, og til Pakkeposten indleveres første Gang Mandagen den 23 næstefter og Formiddagen; hvilket til Vedkommendes behagelig Efterretning herved kundgiøres. Aalborg Poste Contoir den 5 Ocebr. 1809. Cornschou, Const.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Førstkommende 12te Octbr. om Formiddagen Kl. 10. Slet er en Skiftesamling i afg. Proprietair Christen Overgaards og forhen afdøde Kones fælleds Stervboe berammet at holdes paa Aalborg Raadstue, hvor da de anmodes at møde, som under dette Skifte endnu maatte have noget at fremme. Aalborg den 4de October 1809. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
En Skiftesamling udi afg. Kiøbmand Frederich Julins Brinchs Stervboe er berammet at holdes paa Aalborg Raadstue Fredagen den 13 Octbr. om Eftermiddagen Kl. 3 Slet hvilket herved til Vedkommendes Underretning bekiendtgiøres. Aalborg den 4de October 1809. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Mandagen den 9de Octbr. Formiddag Kl. 11, holdes Auction hos Hr. Viinhandler Simoni over 26 Tønder Tiære, 4 Kasser 4 Toms Spiger, og 1 Kasse 3 Toms Dito, samt 16 Par Haand, aarer. Af Skipper Sammel Brandts Ladning fra Drammen 25 Tylter 12 Fods Drammens Bord, 58 Dito 10 Fods, 19 Tdr. Tiære, 30 Tdr. Steenkul, 5 Tdr. Rommin 100 Lpd. Rotskiær, 200 Lpd Klipfisk, 5 Kasser 5 Toms Skibespiger, 5 Kasser 6 Toms Dito 2 Kasser 3 Toms Soma 6000 pr. Kaffe, 1 Dito 4 Toms Dito paa 4100 2 Dito 6 Toms dito a 2600 pr. Kasse. Aalborg den 7de Octobr. 1809. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Fredagen den 13 October førstkommende Formiddag Kl. 10 bliver i det Kongelig Pakhuus ved Toldboen her i Aalborg holdet Auction over Proviantet fra den erobrede Engelske Brig the Mine, nemlig 31 Sækker med Brød, 3 Tønder Flesk, 1 Tønde Kiød, 1 Fad Erter, et Ranion Fad med Flesk, et dito med Kiød, 3 Tdr. Meel, 2 Slumper dito, 1 Fustage Edike, 1 Fierding Smør, 2 Kasser Lys, 1 Td. Puddersukker; 1 Td. Rom, og 10 Tdr. Steenkul. Aalborg den 7 Octbr. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Formedelst Prisens Forhøielse ved de Kiøbenhavnske Sukker=Raffinaderier, bliver Sukkerne her ligeledes forhøiet til følgende Priser: fiin Top Sukker a Pundet 3 Mk. fiin Melis . . . 7 Mk. 4 s. gul Candi . . . 7 Mk. 4 s. hvid Puddersukker . 6 Mk. gul dito . . 5 Mk. 8 s. brun dito . . . 5 Mk.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Pand Sukker . 7 Mk. Candi Syrup. 5 Mk. 8 s. brun dito . 2 Mk. 8 1/2 s. dito i Partie 40 100 Pund.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Aalborg Sukker Raffine. e d. 5 Oct. 1809. Soetman.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
En Kiøber til et godt Klaveer anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Hos sal. Jochumsens Enke, kan bekommes gode Sitronæbler for 4 Mk., og Giemmeæbler for 1 Rd. Skieppen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Gode Æbler faaes Tønde, og Skieppeviis samt i mindre Deele hos Heibroch. N. B. Ved Auctionen i Skagen den 27de Septbr. d. A., har jeg tilkiøbt mig et Partie Extra gode Kafsebønner, som i smaae og store Partier hos mig kan faaes til Kiøbs; Ligeledes kan hos mig faaes gode Brunsviger Humle, fiin og stor Salt bruun Tran, Spigesild, gode Viinædike, Vindueglas, gode og ved konserverede norske Enebær, en Deel gode Ege Piber, Oxehoveder, Tønder, Ankere og gonstagier; alt til billigste Priis mueligt er. Hiøring den 25 Septbr. Alosius Hüche. Anders Jørgensen forhen Huusmand i Drag Bye paa Stamhuuset Restrup Gods i Aalborg An som for 5 a 6 Aar siden er bortgaaet, og ikke vide hvor hen, efterlyses herved at indfinde sig hos Und tegnede da hun ellers agter at erhverve Skilsmisse Efvilling og indlads sig i andet Ægteskab. Anne Kielsdatter.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Fredagen den 13 Octbr., bliver Ball paa Købs mandenes Compagni uur, som tag, sin Bro delse Kl. 6, og vedvarer saa langt ud paa Naten som Selskabet behager; De repective Hert- og Damer, saavel inden som udenbyre, der ma te finde Behag at deeltage i Fornøielserne, vi behage at lade deres Entree, billet afhente Jnteppeneuren Hr. Overbande ster Poulsen, feeneste inden Onsdag Middag den 11 Octor. for om mueligt at vide Antallet til Beværtning, paa denne Aars Tiid, imod 2 Rdlrs. Erlegefor hver Person; Børn som ikke ere confirmeret betaler 1 Rd. 4 Mk. for hvis Person. Aal. borg den 28 Septbr. 1819. N. Meller,
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Klubvært.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Torsdagen den 12te October næstkommende og i gende Dag, bliver hos Enke Mad. Steenholm her Byen, foretaget offentlig Auction over afg. En Frue Assessorinde Egebergs Efterladenskaber esta ende af: noget Guld, Sølv, en stor Deel gode Fruentimmer Gange Klæder saavel uldne som Lignede, Dærketøi og Lagner, et Sængested, Sænger Klæder, et Skatoll, 2 Dragkister, et Bord, Stole, med meget meere. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nibe den 28 Septbr. 1809. Bassesen. Auctions Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
En Gartner som godt forstaaer, at opvarte en Hauge, søger Condition som Gartner paa en Herre, gaard til 1ste Novbr.; Bogtrykker Wandall give nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Den Leilighed som Over Told Betient Gereken med Familie har haft i min iboende Gaard siden 2den August d. A., da de her til Byen ankom, og hvilken le lighed der bestaaer udi 3de Stuer, i stor Kammer : 1 stor Loft, 1 fuldkommen Kiøkken=Leilighed til Jndebrand, er mig i Dag ganske uventendes bleven opsagt, nu til forestaaende Fløttetid, uden nogen af mig i mindste Maade givne Andledning. Denne Leilighed kan strax faaes igien til Leie eller Kiøbs af Aalborg den 2den Octbr. 1809. Klitgaard.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Tirsdagen den 10 October om Formiddagen Kl. 11. bliver ved Auction hos Hr. Viinhandler Simoni bortsolgt 300 Tdr. smaa Salt og 120 Tdr. Finsk Tiære, Aalborg den 7 Octbr. 1809. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-10-08
Til Laans kan faaes til næste 11 Decembr. 567 Rd. 4 Mk. 14 s. Umyndiges Penge imod Sikkerhed og gangaae Rente; Hvem som vil have disse Penge, behager at melde sig jo før jo hellere hos mig. Aalborg den 8 Octbr. 1809. Lars Kiersgaard.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Udenlandske Efterretninger. Sverrig. Efter den med Rusland sluttede Fredstractat, bliver Grændseskiellet nu Aalandshavet, den bothniske Havbugt, Torneaa= og Monniofloderne; dog skulle alle de Aalandsøer, som ligge de svenske Kyster nærmest, gives tilbage af Russerne, hvorimod de større Aalandøer, som ligge næst ved Finland, indlemmes det russiske Rige. Kongen forpligter sig til, ikke meere at tilstede engelske Krigs- og Handelsskibe Adgang til de svenske Havne; dog har Hs. Majestæt forbeholdt sig, at aabne dem for engelske Koffardiefarere som overbringe Salt og Colonialvarer. Denne Tractat skal rat ficeres giensidigen i Petersborg inden fire Uger efter dens Dato, den 17 Sept.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
England (over Frankrig. Det er vist, at Hertugen af Portland gaaer ud af Ministeriet. Sandsynligt kommer Lord Grey derind og organisere: det paa ny. Man siger ogsaa, at de Herrer Canning og Castlereagh ville træde af, ja endog at der nylig har været en Duel imellem tvende Ministre.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Frankrig. Moniteuren tilføier General Wellesleys Rapport til Lord Castlereagh om de senere Krigstildragelser i Spanien, adskillige morsomme Noter. Blant andet siger Moniteuren: General Wellesley troede, at han havde kun med 10 a 12000 Franskmænd at giøre, men erfarede bagefter, at det ikke var 12000, men 70000 Mand, der vilde tage imod hans 20,000 Englændere. Man maa derfor rigtig undre over, at han ingen Spioner havde med sig fra et Land, som er saa vel forsynet dermed. - Længere hen spaaer han General Wellesley, at inden et Aar er omme, skal samtlige Englændere være forsagede fra Halvøen Spanien og Portugal, og den franske Ørn vaie igien paa Lissabons Fortresser. Tilsidst føier Moniteuren til: "Den Jdee, at holde sit Jndtog i Madrit, fordreieder Welleslens Hoved, saa at han ansaae de Franske som en Hof Cipayer." - Men endelig tilstaaer Moniteuren dog, at Englænderne sloges ved Tavalera som brave Karle, at Seieren blev uafgjort, og at de Franske formedelst en Række af Feiler, ikke vare istand til at bringe den engelske venstre Fløi til at vige. Lord Wellesleys sidste Depesche er dateret Trux illa, den 21 August, og slutter med de Ord: at Mangel af Proviant har nødt ham til at nærme sig Portugals Grændser, for at vederqvæge hans Tropper. Ogsaa klager han over den spanske Juntaes slette Anstalter for ham, hvorover alle hans Fordeele forspildtes.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Hertugen af Jstrien overtager, istedet for Prindsen af Ponto-Corvo, som er reist til Paris, Commanden over Armeen i Flandern, der nu skal hedde: Nordarmeen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Admiral Jøyeuse, som overgav Martinique, og Victor Hugnes, som aav Slip paa Cayenne, skulle drages til Ansvar for en Krigsret.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Den i Rochefort nedsatte Militair=Commission til at undersøge nogle Skibskapitainers Adfærd under Affairen ved Basques, har dømt een Capitain, som forlod sit Skib, til at hielskydes og en anden til at deporteres. Dommen blev strax fuldbyrdet.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Moniteuren har ogsaa indladt sig i Strid med den engelske Journal, the Globe, som nylig leverede en Udsigt over Europas Tilstand, hvori blant andet saadet: at Østerrig ikke kunde ansees saa ydmyget nu som efter Slaget ved Austerlitz; thi Talen havde endnu ikke været om nogen Sammenkomst i en Veirmølle.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Moniteuren paastaaer derimod, at der er en stor Forskiel mellem Østerrigs Stilling efter Slaget ved Austerlitz og efter det ved Wagram. Efter det første Slag var Østerrig endnu allieret med Rusland. Dette havde endnu nok en Armee ved Weichselen. Preussen kunde tage Deel i Krigen. Erkehertug Carls Armee, stod i Ryggen af den franske. Den vigtige Stad Raab var ikke besat, og Ungarn urørt. Sachsen, hørte endnu ikke til Rhinforbundet. Hertugdømmet Warschan hørte til Preussen o. s. v. Men nu er den hele østerrigske Armee overvunden (?). Den nye Armee under Johann, er for det meste kun Rekruter. Prinds Carls store Armte har i de mange Slage mistet sine bedste Soldater, og han selv, forskrækket over Jarrigerne og Uenigheden i Cabinettet, har nedlagt Commanden. Nu giør Østerrig sine sidste Anstrængelser. Nu finder man i mange Provindser, formedelst den stærke Udskrivning, ikkun Koner og Børn o. s. v. J Henseende til Englands store Tog til Zeeland, siger Moniteuren, at Chatham reddede den engelske Armee. Wellesley skulde sandsynligt have ført den i Fordærvelse, ligesom han gjorde ved Armeen i Spanien. Charam fik Vliessingen ellers for altfor godt Kiøb. Havde han havt at gjøre med en resolveret Mand, maatte han i mindste have opholdt sig 4 Maaneder for Staden. Et Bombarde, ment kan opbrænde Huse, dræbe Koner, Børn og Oldinge, men en Mand af Hierte (og NB. uden Følelser) maa ikke rynke sin Pande de over.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Fra Østerrig have Efterretningerne endnu omtrent den samme Frem= og Tilbagegang, som tilforn.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Den 21de ankom General Bubna til Schønbrunn og overbragte et Brev fra Keiser Frands til Keiser Napolev i. Den 23de vendte Generalen tilbage til To tis i Ungarn, Keiser Frandses nærværende Residents. Om Hovedartiklerne skal man være enig.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Tyrolerne synes at ville giøre deres hele Land til en Fæstning. De forskandse ethvert Pas og ladde Klippevæggene derved med Krudt, for at kunne ved et Angreb fordne store Fieldstykker, som de have til boret, ned i Dalene. De oprette ogsaa et nyt Korps af alskens Johan Hageler fra Østerrig, Jtalien &c.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Rygtet siger ellers, at Storhertugen af Würsburg, skulde faae Tyrol, og Kongen af Bayern derimod skadesløsholdes i det Würsburgiske; men da Tyrol er saa vigtig en Militairpost mellem Jtalien og Tydskland, finder dette Sagn endnu liden Tro.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
til Hannover ankommer et portugisisk Regiment let Infanterie. Man troer det skal marschere videre mod Norden.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Adskilligt. Sammenligner man - skrives der fra Franken - Nutidens og Fortidens Maade at føre Krig paa, vilman finde en meget stor Forskel. Vel have i den nærværende Krig mellem Frankrig og Østerrig adskillig Stæder ved Donau liidt meget, men Provindserne hvor Krigsskuepladsen var, lede dog i det Hele ku lidet. Man gaae derimod tilbage til Trediveaar(Religions-) Krigen fra 1618 indtil 1648. En gang lod Hertugen af Saxen i Weimar stikke Jld paa 300, og Kong Gustav Adolphligesaa paa 400 Landsbyer i Bayern og Schwaben. Den svenske General, Adam v. Pfuel roeste sig af, at allene ha havde lagt 800 bøhmiske Byer og Steder i Ast(Derfor sagde Holberg med rette: Det er uvist om Gustaf Adolf rev flere Stæder ned, end Christian af byggede opd. For de ulykkelige Beboere blev der intet andet tilbage, end med deres Koner og Børn af følge Armeerne og selv at tage Kriegstieneste. Sa ledes havde engang den østerrigske Armee under Gallatkun 80,000 Stridere stærk, et følge af 60,000 Mennesker af enhver Alder og Stand. Da Til 1630 forstyrrede Magdeborg, omkom derved 19,000 Mennesker, som af Croaterne først bleve udplyndrese og siden myrdte. J hele Bøhmen var der ikke en Stad, ikke et Slot, ikke en Landsbye, som jo i den ne grusomme Krig, blev udplyndret, brandskattet eller lagt i Aske. Jntet Under altsaa, at der tilsidst raf de Hunger, Pest, Oprør a. J Aaret 1634 tællede Augsburg 80,000 Menneskeer; i næste Aar, da det beleiredes af Østerrigerne, og forsvaredes af 7000 Svenske, var der ved Stadens Overgave endnu 18000 tilovers, de øvrige havde Hungeren og Pesten bortrykket.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Gouverneuren i Salsburg har, i Anledning af Andreas Hofers Proclamation til Tyrolerne skreven den salsborger Landsadministration et advarende Brev til, hvori Hofer kaldes en afsindig Profet, som har søgt at lokke Folk til Oprør og Forbrydelser, under Religionens hellige Kappe.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Blandt de fangne Tyrol er fandtes en saakaldet Katein, den man dog ikke skulde have erkiendt derfor om man ikke havde faaet Øie paa et Papiir, der var hæftet ham paa Ryggen, og hvorpaa stod de Ord: Herr Kaptein. De fleste tyroler Officerer lignet ellers de forrige Sansculotter (Buxeløse).
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Indenlandske Efterretninger. Ribe d. 30 Sept. Vor Smaahandel lider i denne Tid meget ved den store Mangel paa Skillemynt. Man kan næsten ikke sælge noget, undtagen man vi give det paa Borg, og naar maa da skal have sit Regning indkasseret, kan man ikke faae den betalt, fordi man næsten aldrig seer sig istand til at vexle er Seddel. Det vilde være at ønske, at Banken i Kiøbenhavn vilde sende et klækkeligt Antal af de ny Tolv og Otteskillingssedler omkring i Provindserne, paa det ogsaa disses Beboere kunde nyde Godt af denne nyttig Foranstaltning.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Helsingøer, den 3die Octbr. Over Sverrig, erfare vi nu nogle nærmere Omstændigheder angaaende den imellem Rusland og Sverrig sluttede Fred. Den er ikke, som man forhen havde sagt, bleven undertegnet den 12te, men først den 17de f. M. i Frederichsham. Sverrig lukker sine Havne saavel for engelske Krig som Koffardieskibe og tiltræder det at de forbundne Magter antagne System imod den engelske Handel og engelske Varers Jndførsel. Finland Aalands Øerne, en stor Deel af det svenske Lapland og en Strækning af Westerbotten indtil Torneaaflaaden, ere afstaaede til Rusland. Fra Svensk Side have General Stedingk og Oberst Skiøldebrand ført Underhandlingen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Helsingøer, den 5te Oct. J Dag have vore Kanonbaade taget en Amerikaner i Sundet. Ved denne Anledning blev af de svenske Kanonbaade skudt paa vore.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Kiøbenhavn, d. 6te Octbr. Under 24 Sept. sidstleden har det behaget Hr. Majestæt Kongen allernaadigst at udnævne Hr. Secondlieutenant Carl Ludvig Henrich v. Flindt af Husarregimentet, som ved en Jndberetning af Hr. Excellence Hr. General=Lieutenant v. Ewald var anbefalet til Hs. Majestæt, for, ved Stralsunds Erobring, at have særdeles udmærket sig, til Ridder af Dannebrog=Ordenens 4de Klasse.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Reisende fra Sverrig fortælle, at der er bekiendtgjort, at den 12te d. skulle alle Svenske Havne være spærrede for Engelske Skibe. Penia No. 18 f. d. A. har følgende Mærkelighed; Skolelærer Wilhelm Johan Gehl underkastet sig Exammen i Gymnastikkens Theori, Praktik og Methodik den 12te Aug. 1809, i Overværelse af en af det Kal. Danske Cancellie til den Ende udnævnt Kommission bestaaende af Konferentsraad og Storkors af Dannebrog Malling, dette Blads Udgiver, Professorerne Engeltoft, Saxtorft og Nachteaall. Efter Sensorernes ensstemmige Dom blev ham tilkiendt Hovedkarakteren: "Meget duelig." - J Betragtning af at bemelte Skolelærer Gehl ved en, i det Gymnastiske Jnstitut holden, Svømmeprøve, d. 8de Juli d. A. har svømmet 6600 Alen i Længden uden at hvile, har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst befalet Professor Nachtegall, som Jnstitutets Forstander, at tilkiendegive ham Allerhøistsammes Tilfredshed med hans udviste Færdighed; ligeledes har det Kongelige Danske Cancelli skiænket ham et Reiseskrin, forsynet med alle Fornødenheder, lige indtil et Signet, med hans Navn paa. Paa en Plade, som af Sølv fandtes paa Skrinet, var følgende Jndskrivt: "Skiænket af det Kongl. Danske Cancellie til Skolelærer W. J. Gehl for udmærket Færdighed i Svømmen d. 12te August 1809, som et Beviis paa Kollegiets Tilfreds"hed med hans udviste Flid og Anstrængelse ved bemelte Svømmeprøve."- Dette Skrin blev ham overleveret i Cancellipræsidentens og Kommissionens Overværelse af Kommissionens Formand. J det Skudsmaal, som de examinerede Lærere meddeles af Profesfor Rachtegall, blev han opmuntret til at lade det høitidelige Beviis, han har nydt paa Hs. Majestæts Kongens og det Kongelige Danske Cancellies Tilfredshed, være en Opmuntring for ham, til i hans Stilling, med Jver og Kraft, at udbrede saavel Gymaastikken i Almindelighed, som den saa almeennyttige Svømmekunst i Særdeleshed. - Saare behagelig maae denne Hans Majestæts og et høit Kollegiums Opmærksomhed for denne i saamange Lande endnu, og indtil for faa Aar siden ogsaa her, ubegribeligen forsømte menneskefrelsende Kunst. Det bør haabes, at dette nye Exempel paa den Priis Kongen sætter paa Spømning vil have det Jndtryk paa samtlige høie Oprigheder og alle mærkelige Statsborgere i alle vore Provindser og Stæder, at vi faae Srømmenskaber, som det Kbhavnske i et tilstrækkeligt Antal, og at Svømmekunstens Opmuntring ikke blot indskrænkes til Kiøbenhavne.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Den 3 October var Kiøbenhavnske Banco=Noter, 337 p. Ct. slettere end Spec. Banco i Hamborg. Aalborg, den 13 October.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Næstkommende Onsdag reiser H. H. Hr. Biskoppen for at foretage Kirke= og Skole=Visitats udi Hvetboe og Øster Hans Herrederne i følgende Orden: Den 19de og 20 October paa Giøl; den 21 og 22 i Jetsmark, den 23, 24 og 25 i Jngstrup den 26, 27 og 28 i Saltum; den 29, 30 og 31; i Leerup; den 1 og 2 Novbr. i Aggersborg; den 3, 4 og 5 Hauerslev; den 6 og 7 i Torslev; den 8, 9 og 10 Broust; den 11 og 12 paa Øeland og derfra tilbagetil Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Den 12 October afreiste herfra til Fladstrand, af Krigsfangerne, som Frigivne: en Skipper, en Styrmand og 7 Matroser.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Afsagte Dømme i Priisretten for Aalborg Stift. N. 89. Sagen, den Natten imellem den 19 og 20 Sept. d. A. paa Skagens Rif indstrandede engelske Slup the Peggies, paadømt den 6te Octbr.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Det paa Skagens Rif Natten imellem den 19 og 20 Septbr. d. A. indstrandet Slupskib thePeggies kaldet, hiemmehørende i Leith med dets Tilbehør og indehavte Ladning, eller den Værdie som deraf maatte udkomme, bør være Kongens Kasse hiemfalden.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 3 October fra Sophiendahl, Huusmand Søren Pedersens Datter, Karen; Fadderne: Niels Bonderups Hustrue Johanne Jensdatter, Jacob Mortensen, Niels Binderup, Niels Jensen. Den 12 October, Proviantsforvalter til Kays Carl Friderich Langboll, datter Frideriche; Fadderne: Frue Krug, Jomf. Henchel, Kaperkapitainerne Torste og C. Sødring, Handelsbetient L. Juul.