JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Westeraalen og LoeforLoefoden Senjen og Senen og Tromsøen søen Wardehuus og Wardehuus og Findmarken Findmarken 10 7.) Fra Saltens Fogderie. 8.) Fra Westeraalen og Loe til Strinden 8 Ls. fodens Fogderie. Størdalen = til Strinden = 11 Lsl. Werdalen. Stordalen = 10 Indersen Numedalen Werdalen Jnderøen Helgeland Numedalen Westeraalen og Helgeland Loefoden. Salten Sensen og T. søen Senjen og 3 søen Wardehuus og Wardehuus og Findmarken Findmarken 9.) Fra Senjen og Tromsøens 10.) Fra Wardehuus og Fogderie. Findmarken. til Strinden = 11 Lsl. til Strinden = 15 Rdl. Størdalen = 10 =Stordalen = 13 Werdalen = 10 Werdalen = 14 Jnderøen = 9 Jnderøen = 13 Numedalen = 8 Namedalen = 12 Helgeland = 6 =Helgeland = 10 Salten = Salten = 7 Westeraalen og Westeraalen og Lo foden Loefoden = Wardøehuus. Sensen og TronFindmarken søen I øvrigt maa alle Breve, i Følge Forordningen af 13de December 1743, som underveis udi Fogderierne befordres, betales saaledes; nemlig, for et Brev, som befordres under 2 Miile, svares 1 Lsl. fra 2 til 5 Mille 2 Ll. og fra 5 Miile og derover = = 3 Lsl.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Den 23de April er Studiosus Jørgen Lang confirmeret at være adjungeret og succederende Sognepræst for Wilsle- og Hunderup Meenigheder i Riber Stift. Ligeledes er Premier=Lieutenant Carl Hans Heinrich von Pogwisch af det Danske Liv=Regiment Rytterie, og Premier=Lieutenant Nicolai von Wanger af det 2det Siællandske Rytter Regiment begge allern. bestilte til Secund Ritmestere. Ligesaa er Capellan Hr. Friderich Christian Krag confirmeret at være Sognepræst til Radsteds Meenighed i Lolland. Studiosus Mathias Jørgen Mathiesen beskikket at være Sognepræst for Rye og Sonnerup Meenighed i Siælland. Bye og Raadstueskriver Hans Henrich Eegberg beskikket at være tilligemed Raadmand i Fridericia. Hans Thomsen ligesaa Den 28de Dito har Hs. Kongel. Majestæt allern, bevilget, at Kiøbstæden Hobroe i Jylland maae deelagtiggiøres i de selvsamme Fordeele og Benaadninger, som de Jydske Stæder Aalborg, Aarhuus og Randers ved den Kongel. Forordning af 4de Novemb. 1776 ere forundte.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Den 30te Dito er Hs. Excellence Hr. General=Lieutenant von Køller Banner efter derom gjorte Ansøgning udi Naade forafskediget af Krigs-Tienesten, og tillige benaadet med Caracter som General af Jnfanteriet. Studiosus Frederich Rasch er beskikket at være residerende Capellan ved vor Frue Meenighed i Aarhuus og Hospitals=Præst sammesteds. Provst Hr. Thomas Georg Krog ligesaa at være Sognepræst til Wiigs Præstegield i Bergens Stift. Diaconus Petersen er beskikket at være Pastor til Drelsdorf i Landskabet Bredstedt.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Den 5te May har Hs. Majestæt allern, udnævnt den hidtil værende Secretair ved den Sleswig Holsteenske Land Commission Michael von Essen til Renteskriver udi det første Slesvigske Districts Comtoir paa Rentekammeret. Under Under Dato Christiansborg den 7de May har Hs. Majestæt allern. udgivet en Anordning, angaaende, hvorledes med Kiøbenshavns Gaders og Pladsers Renovation for Fremtiden skal forholdes, med videre.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Samme Dag er Rector Wilsman i Hadersleben beskikket at være Diaconus til Kallinghuse i Amtet Rensborg. Den 9de Dito er Legations; Secretair Frederich von Hannechen beskikket at være virkelig Etats Raad. Den 12te Dito er Conference Raad og Land=Raad Johan Frederich von Arnoldt, Ridder, allern, udnævne til Geheime Raad; Junitz=Raad, samt Amts- og Told Forvalter i Sereberg Friderich Henich Steman til Etats Raad; Cancellie=Raad og Deputered i det tydske Cancellie, Friderich, Carl Kück til virkelig Justitz Raad; og Cancellie=Raad samt første Ervedtions-Secretair i det tydske Cancelli, Johan Conrad Müller til Justitz Raad. Ligeledes er Conferente Raad Hr. Bølle Wilhelm Lurdorph beskikket er at være heime Raad. Conferener Raad og Justitiarius Hr. Henrich Hielmstierne ligesaa. Etats=Raad Christopher Wilhelm Derner ligesaa at være Conferener Raad, at have Rang efter 2den Classe No. 16 i Rang Foror ningen Den 14de Dito er Cosserer Hans Tieclo beskikket at være Cancellie=Raad. Therbard Bueske ligesaa at være virkelig Justutz Raad.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Fra det Kongel General Land Orkonomie= og Commerce Collegii er under Dato 15de Mai udgivet i det tydske Sprog en Placat, angaaende Afgiften af saadanne fremmede Skibe, som paa de indenlandske Kyster ere strandede, og af Kongelige Undersaatter kiøbte, for efter deres Reparation at bruges som indenlandske Skibe. under dansk Flag.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Samme Dato er Diaconus Kirchhoff til Eckernførde beskikket at være Sognepræst sammesteds.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Jmellem Kiøbenhavn og Hirschholm, saa og imellem Helsingøer og Hirschholm, betales ikkun det halve af ovenmeldte Taxt, og lige saa meget, naar det skal til et nærmere liggende Sted, som fra Kiøbenhavn til Lyngby, men for hvad der skal længere end fra enten Kiøbenhavn eller Helsingøer til Hirschholm, betales fuldt. Hvad der ved Taxeringen beløber sig under Skl., betales med 1 Sk.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Med denne Agende Post befordres ingen Ting frit uden alleneste trykte Kongelige Forordninger.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Den 21de Dito er Cancellie-Secretair Peder Hersleb, Graah beskikket at være Landsdommer paa Bornholm.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Den 22de Dito haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt Kiøbmand Leon Bathedat i Bajonne til Consul sammesteds.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Fra den 26de April til den 31te Mai ere her i Staden copulerede 90 Par, Fødde 126 Dringe, 130 Piger, tilsammen 256, døde 86 Mænd, 65 Qvinder, 60, Dren, ge, 52 Piger, tilsammen 263 ; ere altsaa 7 fleere døde end fødde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 15. Barselseng 5. Blodstortning 1, Blodgang i, Brystsyge 33, Durkløb 2, Druknet 2, Dødfødde 2, Falder til Døde i, Feber 14, Forraadnelses Feber 7, Gicht 2, Halsyge 1, Hastig Død 2, Hidsig Feber 7, Jndvortes Svaghed 1, Jhietknuset 1, Jnflamations Feber 3, Kighoste 1, Krampe 1, Kræft 1, Langvarig Syge 1, Ledevand 1, Mavekramp 1, Obstruction 1 Ormeleber 1, Pleuris 1, Skiorbug 1, Slag 76. Stifflod 2, Sting 1, Svindsoet 11, Trødske 1, Tænder 1, Tærende Syge 23, unangivne Svagheder, 27, ulykkelige Hændelse 1, Vattersoet 5, Værk 2.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Udi Friderichs Hospital ere fra den 27de April til den 31te Mai af Patienter indkomne 186 udgaaet 157 døde 15, af Barselqvinder indkomne 38, udgaaet 38, af Børn fødte 41. Beslutning af de Grunde for og mod den nu værende Krigs Retmæssighed imellem Stor=Britannien, og sammes Colonier i Amerika, &c.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
(See den Maanedlige Tidende for April Maaned.) Af Amerikanerne omtvistes og modsiges det ikke, at de Jndvaanere i Engeland, som er ere boesiddende, have er Frihed at udvælge Representantere i Parlementet. Dog vil man paastaae, at de dog paa en vis Maade, endskiønt ikke virkelig blive representerede. De ere betræaarde derved, at deres Med Jndvaanere bevillige Skatterne ved deres Representantere, og forvissede om at samme ikke mod Billighed blive dem paalagte, thi de Boesiddende maae ligesaavel svare de udskrevne Skatter, som de, der ey ere boesiddende. Amerikanerne derimod ere ikke saaledes betryggede ved de Skatter, som Engelænderne udskrive. Engelænderne kunde paalegge hvad de ville, de tager ingen Deel udi de Skatter, som de paalegge Amerikanerne. - Jrlænderne havde ligeledes deres eget Parlement, og uden dets Samtykke blive ingen Skatter dem paa tvungne. Da Jrland er ligesaavel en af Engeland erobret Provinz, som Amerika, saa er det ubilligt, at de Amerikanske Colonier under deres Representanteres Samtykke skulle bebyrdes med Skatter. Man finder i Kights af Great Britain ikke dette Argument igien drevet, saasom bemeldte Skrift er allene en Besvarelse paa General Congressens Declaration. Desaarsaa har jeg i understaaende Note Byttret mine Tanker derom, og haaber, at enhver upartisk Læser skal befalde med mig, at de Amerikanske Colonier, saavidt det første Spørsmaal. angaaer, med aabenbare Uret paastaae, at de, som frie Engelænder, i Kraf af den dem medfødte og af deres Forsædre med Gods og Blod handthævede Frihed, og formedelst de Engelske Constitutioner, Skikke, og Lands Forfatning, havde Ret til, ingen Love og Paalæg at taale i de erobrede Amerikanske Provindser, hvortil de ikke ved deres Representantere havde givet deres Samtykke. Det andet Spørsmaal. Om denne Ret er dem tilstaaet eet Denne Sikkerhed og Forviisning er ugrundet. Thi
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Udi det Skrift kaldet light oct. paastaaes, at Fædrenelandets Fordeele og Fortrin førte det saa med sig, ey at tillade Colonierne Manufacturer og frie Handling med fremmede Nationer. Det bliver tillige imodsigeligt beviist, at Parlementerne i Engeland fra Coloniernes første Oprettelse til nærværende Tiid have ofte øvet den høye Landsret, at give Colonierne Love og Forordninger. Da saadant ikke af Colonierne videre drages i Tvivl, saa sees deraf tydelig nok, hvor ugrundet deres Fordring i den Post er. Men hvad den Ret angaaer at udskrive Skatter, saa bliver Sagen noget betydeligere. Amerikanerne sige: de have fra deres Coloniers første Oprettelse til 1764, da man vilde paatvinge dem Stempel Papier, ingen andre Skatter svaret, end de, som de selv ved deres Representantere i deres Forsamlinger havde besluttet og bevilget. Hverken Kongen, eller Parle, menterne i England havde nogen Tiid foreskrevet dem Skatternes Summe, eller Maaden at have dem paa. De havde selv bestemt alt dette i deres Forsamlinger, og de Kongelige Gouverneurer havde givet deres Samtykke dertil. Allerede i Aaret 1625, da Kong Carl den Første bekientgjorte Virginierne sit Forehavende, at sætte dem en Gouverneur og et Regierings Collegium, havde de anseet saadant som en Fornærmelse af deres Friheder og Rettigheder, og gjort Forestillinger derimod. Derpaa havde Ministerium i England No. 1634 udi en Skrivelse forsikret og bekræftet Virginierne deres Privilegier og Rettigheder. Da udi Protectoratets Tiid en Gouverneur blev sendt med en Flode til Virginien, for at tage samme i Besiddelse, havde Virginierne i den 4de Artikel betinget sig: at de skulle være og blive fri fra alle Skatter og Paalæg, i hvad Navn de end havde, og at ingen saadanne skulle blive dem paalagte uden deres General Forsamlingers Samtykke."
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Den Rommerske Ret, som følges ved Admiralitets Retterne i Engeland hvorunder Colonierne staae, udkræver til et Lands høye Rettigheders og Regaliers Hævd, i sær til Skattefrihed en utænkelig lang Tiid. Folke=Retten veed i Almindelighed ingen vis Tiid at bestemme til Hævd. Grotius de Jure Belli et Pacis Libr. II Cap. 4. H. 7. udfordrer til rigtige Rettigheders Høvd uden Forskiæl saa langen Tiid, som ingen af de Levende kan erindre, hvilken udgiør næsten et Aarhundrede. En saa utænkelig Tiid, hvorud Amerikanerne have selv bestemt deres Skatter, er fra 1709 til 1764 endnu ikke forløben, men det er ikkun 55 Aar, og enhver gammel Mand paa 70 Aar kan erindre sig, hvad som er skeet i hans 18de Aar. Desuden ere Skatterne i Amerika udi samme Tiid blevne udskrevne paa saadan en Maade, at Kongens og Parlementernes høye Rettigheder ikke desaarsag kunde forfalde, om endog et heelt Aarhundrede derimellem var forløbet. Thi til de Skatter, som ere opbragte i Amerika, have de Kongelige Gouverneurer altid givet deres Samtykke, efterat Assemblierne have bragt samme i Forslag. Heraf følger, at de Kongelige Gouverneurer have kundet misbillige bemeldte Skatter, og at Colonierne ikke imod Kongens og Parlementernes Villie, maae opbringe samme iblant sig. Men deraf følger ikke, at og Kongen og Parlementerne ingen Skatter kan paalegge Americanerne mod deres Villie. Men saasom den souveraine Magt i Engeland, nemlig Kongens og Parlementernes, til den Tiid kunde være fornøyet med de Skatter, som de Amerikaniske Colonier selv havde foreslaaet, saa var det dem ligegyldig, og virkelig det samme, som om de selv havde foreskrevet Amerikanerne disse Skatter, uden deres foregaaende Forslag Det var en blot vilkaarlig Sag, som beroede paa deres eget Behag, og overalt ingen Hævd er underkastet.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
Man har uden Tvivl indtil Ao. 1764 ladet Colonierne beholde nogen Frihed i Skatte væsenet, af den Aarsag, fordi de endda have været svage i Tilvext, have ingen klingende Myndt havt, men maattet behielpe sig med Papier Penge. Men efter at de nu siden sidste Krig have saaet fleere Kræfter, saa skeer dem ingen Uret derudi, at fleere Skatter blive dem paalagte. Amerikanernes Hoved Vilfarelse bestaaer derudi, at de meene, at en erobret Provinzes Jndvaanere, skulle have de samme Fordeele og Privilegier, som Erobrerne selv i deres eget Land. Dette er den ureene Kilde til alle deres øvrige Fordringer, og selvtagne Friheder. Undersaaternes Frihed endog i en uindskrænket Republik bestaaer ikke derudi, at enhver Jndvaaner udvælger sine Repræsentantere, som give deres Stemmer til Landets Love og Paalæg, men den bestaaer derudi, at den er underkastet en retfærdig og viis Regiering, og at den Lovgivende, Dømmende og ersecutiviske Magt ikke beroer paa een eneste Persons eget Behag. Men ellers bliver i second Appeal den Bebreydelse, som man giør Amerikanerne, at de allerede for lang Tiid siden havde strebt efter Jndependence, temmelig grundig igiendrevet. Forfatteren beviser, af de Engelske Gouverneurers indsendte Beretninger til Parlementet, at de eensstemmig have meldt, at Amerikanerne vare allene ved de ny Paalæg først blevne opbragte og missor nøyede.
Berlingske Tidende, 1777-05-01
AVERTISSEMENTS. Pis Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, i 5 Acter, at Vi Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. for Tryk=papiir og 2 Mk. paa Post=Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Forfatteren til de Philosophiske Drømme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv Papiir 12 Sk. hos Mad. Godiche paa Gammel Torv Nr. 141., er nyelig fra O Pressen udkommen det andet Oplag af Carl Gustav Boyer, erfarne Svendske Landmand, som indeholder 45 Kapitler, Huusholdningen angaaende, oversat af det Svenske paa Dansk ved Hr. Assessor Jens Essendrop, men nu ved dette nye Oplag forbedret med et Tillæg og Kartoflers Avl og Brug, samt Hør og Hamps Saaning og Behandling, til enhver Jordbrugeres Tarv og Nytte, og faaes sammesteds til Kiøbs for 3 Mk. paa Trykpapiir. Tillægget sælges ogsaa separat for 6 Sk. Gellerts Moralske Forelæsninger 1ste Deel 5 Mk., 2den Deel 4 Mk. faaes tilkiøbs hos Brødrene Berling og hos Boghandlerne Pelt, Rothe og Gyllendahl. Fruentimmerets Pligter, skreven af en Dame og oversatte at 2) P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet, samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler GyllendaltSilkegaden for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1777-05-02
Bourdeaux, den 10de April. Her er ankommen fra Philladelphia en Brigantin paa 13 Canoner, som paa sin Seplads har optaget 2 Engelske Fartøyer af hvilke der ene var ladet med Smør og det anden med Steenkull. Det sidste har den sat Jld paa, men bragt det første med sig hertil. Capitainen paa Brigantinen har sat begge Skibes Besætning i Frihed, og er reyst til Paris, for at overbringe Depecher til Hr. Franklin.
Berlingske Tidende, 1777-05-02
Rotterdam, den 19de April. Man erfarer fra London, at Regieringen har igien løsgivet det Hollandske Skib, Enighed kaldet, som var bragt til Dunen, og at samme Skib har fortsat sin Seylads med en Ladning Krudt for det Spanske Hofs Regning til Sevilien.
Berlingske Tidende, 1777-05-02
Fra de Spanske Grændser, den 3die April. Kort forend Marquis von Pombal afreiste fra Lissabon, skal paa Porten af hans Pallads have været skrevet følgende Ord paa Latin: Mine Dage ere borte, mine Tanker adspredte, mit Hierte er beklemt. Han skal og have seet et billede, hvorpaa han blev forestillet med Haanden under Kinden, sigende: jeg er forløren. Hans Gemahlinde svarende: det er din egen Skyld. Hans ældste Søn, hvad vil der blive at mig, og endelig hans yngste Søn, jeg har Guld og meget Sølv, ja mange Edelsteene, jeg bekymrer mig ikke derom.
Berlingske Tidende, 1777-05-02
Paris, den 15de April. Om den til America hemmelig afgangne Marquis de laFayette veed man nu at han er fra Bourdeaux afseylet med en Engelsk Fregat, som han havde kiøbt i London, og forsynet med dygtige Matroser. Med ham fulgte 2 Capitainer af Cavallerie Regimentet Lothringen, af hvilke den eene en Grave von Luigne. Disse havde indsendt Ansøgning om deres Dimission, men Obersten har, i Stædet for at sende samme til Krigs=Ministeren, ansøgt hos ham om Frihed paa 2 Aar for dem, hvilken han og har erholdet. Man vil imidlertid siden bemeldte Marquises Afreise forsikre, at den Kongelige Ordre, som forbød ham, at gaae til America, er afsendt med en Corvette, og bekientgjort ham ved de Spanske Kyster paa Høyden af St. Sebastian, hvorpaa han og er gaaet i Land der. Da denne unge Herre har saaledes seet sig nødt til at adlyde, er han afgaaet til Marseille, for der at oppebie sin Svigerfaders, Hertugens af Apen Ankomst, som inden faae Dage vil med Grævinden af Tesse, hans Søster, afreise herfra derhen, for med nogle andre fornemme Herrer at gaae om Bord paa den Fregat, som skal bringe Baron Tott til de adskillige Havne i den Middellandske Søe, men med hvilken Fregat Grævinden af Tesse og Hertugen af Apenførst skal afgaae til Sicilien.
Berlingske Tidende, 1777-05-02
Den 21de April. J Forgaars Eftermiddag Kl. 5 ankom Keiseren under Navn af Græven af Falkenstein her til Staden, og i Gaar afreiste han igien til Versailles, hvor Allerhøystsamme ved sin Ankomst den 19de hujus begav sig strax til Deres Kongelige Majestæter.
Berlingske Tidende, 1777-05-02
Af Breve fra London, den 15de og 18de April. J en Sammenkomst af Bath=Orden, som Kongen holdt den 11te i St. James, beklædede Hs. Majestæt GeneralMajor Clinton med det røde Baand af denne Orden. Samme Dag blev der affærdiget nye Jnstructioner til den Hannoverske Regiering i Henseende til de føyende Anstalter, i Fald Hs. Majest, skulle blive nødt til at bruge et Corps af Hs. Churfyrstel. Tropper, medens Stridighederne med Colonierne vedvare. Om Aftenen indløb med et Skib fra Nye York Depecher baade fra Admiral og General Howe. Men til i Dag den 18de er slet intet af samme blevet bekientgjort: man siger blot, at Hoffet venter hvert Øyeblik 2 Fregattet med nærmere Depecher fra General Howe. Græv Bukke ley, som med Kongens Tilladelse af Frankerig, har forladt sin Tieneste ved de Franske Jrlandske Brigader, for som Volontair at gaae til America i vor Konges Tieneste, blev den 17de forestillet Hs. Majest. paa St. James, og særdeles nandig modtaget; og i Dag har denne Herre, tilligemed General Clinton, Lord Pelham Clinton, Hertugens Sønner af Nevcastle, og adskillige andre Officeerer tiltraadt Reysen herfra til America. Kongen af Frankerig har, som man hører, tilladt alle sine Officeerer, som have Lyst dertil, at tiene ved Kongens af Engeland, hans Broders Tropper, for at understøtte samme imod Jnsurgenterne. J Lord Germaines Stats Sekretariat, ere, som man forsikrer, Depecher indløbne fra den Kongel. Commandant i Fortet Chartres ved Mississipi paa Grændserne af Virginien og Lovisiana, hvori berettes: at Spanierne anlegge en nye Colonie ved Floden, Missoury; at et Jnfanterie=Regiment har der taget sit faste Qvarteer; og at de have begyndt paa samme Sted at bygge et vigtig Fort. Der bliver lagt til, at de have med saa stor Omhue befæstet alle Stæder, som ere af nogen Betydenhed ved Mississipi, at, om der opkom Krig, saa vilde, ikke allene de Brittiske Eiendomme ved den venstre Kant af Floden, men ogsaa en overmaade stor Strækning Land uden Sværd og uden Møye falde Spanierne i Hænderne. Spanien har, heder det ellers, i Nye=Orleans Tropper, som gaae op paa Ohie=Fløden, for i Rykken af Pensilvanien og Virginien at kunde støbe til de opsætsige Americaner. Men disse Efterretninger ere rimelig viis overdrevne; thi der, hvor Mississe pi og Messoury løbe sammen, have vi ved Jlinvis=Floden en befæstet Post, som kaldes det gamle Fort. - J en GeneralForsamling af vor Ostindiske Compagnies Directeurer, er den 11te, dog kun med en eneste Stemmes Overvægt, bleven besluttet, at suspendere Raadet i Madras, formedelst dets Forhold mod Lord Pigot &c.
Berlingske Tidende, 1777-05-02
Vor Operations Plan til det forestaaende Feldttog skal være følgende: Carleton skal blive i Qvebee, eller, dersom han vil, komme tilbage til Engeland; og Bourgoyne skal commandere Armeen; men han skal giøre den Maneuvre, som om han vilde trænge ind langs med Mohawk=Floden, og imidlertid skal den største Deel af Armeen marchere til Ticonderago; General Howe skal trænge frem mod Philladelphia, og Boston skal angribes til Søes. - De Americanske Efterretninger bekræfte stedse, at Washington ingen anden Hensigt har, end at svække de Kongelige Tropper ved smaae Skiærmydsler, hvortil den nøye Kundskab om Landet er ham til stor Fordeel. Dette meldes og iblant andet i en Skrivelse fra Nyeyork af 15de Febr. Den 22de April. Den 19de hujus blev sendt Ordre til Marinens Commissarier udi adskillige Havne, det snareste mueligt at haste med de Skibes Udrustning, som skal udgiøre en Observations=Flode. Denne Flode maae den 15de Mai være samlet i Spithead. J Gaar ankom til Stats=Secretairen Lord Germain en Expresser fra Lord Howe, som strax blev sendt til Kongen udi Dronningens Pallads. Vi have nu America 30 store og smaae Krigskibe, som ere bemannede med 15000 Matroser, dog skal nyelig 40 Seylere, og deriblant adskillige Americanske Kapere fra Philladelphia være gaaet i Søen, og andre saadanne Kapere have nyelig optaget igien nogle af vore Skibe. General Lee var, da de sidste Efterretninger afgik, endda i Nyeyork, og blev der anstændig behandlet. Man siger, at han var allerede bragt om Bord, men da General Howe fik en Expresser fra General Washingtou, blev han igien bragt i Land.
Berlingske Tidende, 1777-05-02
Constantinopel, den 18de Mart. Capitain Bassa har af Storherren erholdet udtrykkelig Ordre, ufortøvet at udruste en Escadre, saa at samme i det seeneste inden 2 Maaneder kan være færdig at afseyle til de sorte Hav. Hvor stærk samme skal være, og i hvilken Her sigt den skal gaae derhen, vides endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1777-05-02
Rom, den 7de April. Jblant den store Mængde Klostere, som blive beboede : fremmede Munke, have vi ogsaa et Jrlandsk FranciscanKloster, som ikke erkiendte nogen anden Konge af Storbrintannien, end Prættendenten af Huset Stuart, hvilken de ogsaa altid har hyldet som sin Skytsherre. Men nu har Munkene nyelig saaledes forandret deres Tænkemaade, at de have fattet den Beslutning, at afsige denne Skyts, og en kiende den sande Konge af Storbrittannien derfor. Den have de ogsaa virkelig forebragt hos den her nærværende Hertug af Gloucester. De fornemste iblandt dem forføyede sig i den Hensigt til benævnte Prinds, og modtog Høystsamme dem, hvilket man let kan formode, meget naadig, og belønnede deres tilsagte Troeskab med de beste Opmuntringer; en Begivenhed, som var Hs. Storbrittanniske Majest. ligesauventelig som behagelig, paa en Tiid, da saa mange 100 Undersaatter i en anden Verdens Deel have opsagt just den ne Monarch Lydighed.
Berlingske Tidende, 1777-05-02
Fra de Sachsiske Grændser, den 12te April. Af de Sachsiske Tropper havde adskillige trukket sig sammen, og gjort Mine at ville sætte sig mod de Keiserligen March. Dog skeede dette ikke; men de første trak sig tilbage da de sidste rykkede ind i de Schønburgske Grævskaber. J Fo ge heraf have og de Tropper, som havde staaet i Reserve ved Platen, begivet sig igien i deres Qvarteerer. Jmidlertii hverver man stærk paa Chur=Sachsens Side, og afviger der endog fra det ellers vedtagne Maal, for ikkun at complettere Regimenterne med brugbare Folk. De Churfyrstelige Ka ser ere ligeledes flyttede fra de Bøhmiske Grændser længere ind i Landet; men de tvende øverste Ministre ved dette Hof have faaet deres Dimission.