Viborger Samler, 1841-11-02
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Allerede den 23de Octbr. vidste man Paris, at Gen. Rodil var den 21de om Morgenen rykket ind i Bittoria. Montes de Oca er skudt, Bilbahar den 20de Octbr. underkastet sig Gen. Rodil. Efter Efterretninger fra Bayonne af 22de Octbr. ere mange landflygtige spanske Officierer, hvoriblandt Urbistondo, 2 andre Generaler og 3 Brigadiers ankomne dertil. Hvert Øieblik indtræffe nye Flygtninger; Esparteros Tropper have besat Grændsen ved Navarra; den 20de Octbr. har O'Donnell befalet at rømme Citadellet i Pampeluna. Fra Perpignan meldes, at Juntaen i Barcelona har fuspenderet Oprettelsen af et Fricorps, for ei at lægge Hindringer i Veien for Huinta Udskrivningen. (Der berettes nemlig under 19de Octbr. fra Staden Pau, at den spanske Regjering har decreteret en Udskrivning af 150,000 Md., og at man i Aragonien allerede er sysselsat med denne Udskrivning.) - Denne Junta har tilsendt Regjeringen i Madrid 1 Million Realer. – Jfølge et af Espartero udstedet Decret er hele den cantabriske Kyst fra Castro de Urdiales indtil Fuentarabia, med Undtagelse af disse Havne og de 3 Hovedhavne Guetaria, San Sebastian og Passagerklærede i Blokadetilstand. Gazeta af Madrid af 15de Octbr. indeholder ligeledes et Regentskabsderet, ifølge hvilket Regenten byder, at 3 Krigskibe skyndsomst skulle udrustes; Dampskibet Jsabella 11 krydser allerede ved den biscaiske Kyst. – Efter Observat. des Pyrendes af 20de Octbr. ere Communicationerne med Frankerig standsede ifølge Esparteros Befaling. Saaledes synes det da, at man tør antage, at Opstanden i Spanien er fuldkommen endt. Ligeindtil de sidste Dage have de franske Telegraphdepescher erklæret sig imod Esparter; der berettedes, at Alcala trak sig tilbage for Urbistondo, at Santona havde overgivet sig, at Galicier var i Opstand, at Fæstningen St. Sebastian havde lukket sine Porte for Regentens Tropper, at Folket skareviis strømmede til O'Donnell og hans Officierer, at Provindsialdeputationerne proclamerede en Opstand i Masse, at O'Donnell som Seiersherre havde holdt sit Jndtog i Estella og Puenta de la Reyna, og pludselig - efter saamange telegraphiske Triumpher – er det ude med Jnsurrectionen. Alle de vigtige Pladser, til Ex. Vittoria, Bilba- og Citadellet i Pampelung, der vare besatte af Jnsurgenterne, ere næsten uden Sværdslag, i det mindste uden nogen alvorlig Kamp, atter faldne i Regjeringstroppernes Hænder. Hovedet for den provisoriske Regjering er skudt Christines Feltherrer søge deres Frelse i Frankerig, og O'Donnell kan være glad, saafremt det lykkes ham at naae den franske Grændse. – At Espartero har lagt Energie for Dagen, kan ikke bestrides. Organet for det republicanske Parti i Madrid, Journalen el Huracan, opfordrer Regjeringen til at gaae frem med største Strenghed imod de Sammensvorne, da deres Foretagende er en Krænkelse af Nationens Majestæt og et Høiforræderi imod Folkets Souverainitet. Denne Journal mener dernæst, at man lægger for stor Vægt paa de tvende unge Damers (Jsabella den Andens og Jnfantindens) Existents, og paastaaer, at det ikke alene vilde have været den (el Huracan) ligegyldigt, om man havde bortført disse unge Damer, men at endog Espartero skjøndt af ganske forskjellige Grunde – vilde have ønsket at blive de kongelige Børn qvit. Endelig er Journalen af den Formening, at Jsabella ei vil komme til Regjeringen, om hun endog opnaaer den engang fastbestemte Alder. Artikken ender med den Trusel at appellere til Folkets Hevn, saafremt Lovene ei ville straffe de Sammensvorne.