JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Det hedder i en Skrivelse fra Athenen af 4de April, at alle græske Tidender ere opfyldte med Efterretninger om det Jordskjælv, eller rettere de mange enkelte Jordrystelser, som dengang i allerede mere end 14 Dage havde hjemsøgt Øerne, Hydra, Poros og Aegina, samt Halvøen Methana. At en stor Deel af Øerne i Archipelagus ere af vulcansk Oprindelse, veed man allerede fra Oldtiden, baade af Strahos og Qvids Skrifter, Ogsaa i vore Dage have Jordrystelser, fundet Sted i hine Egne, saaledes f. Ex. for omtrent 40 Aar siden, paa Øen Hydra, men om et Jordskjælv, der, kunde lignes med det her omtalte, har man ingen historiske, Efterretninger. Det var den 20de Marts om Formiddagen, Kl. 10, man i Athenen sporede det første meget heftige Stød, der siden, næsten daglig, blev fulgt af et eller flere, dog mindre heftige. J Mellemtiden erfoer man, at hiint første Stød fornemmeligen havde anrettet Skade paa Poros og Hydra. Paa sidstnævnte Ø, hvor Husene forstørstedelen ere af massiv Bygningsmaade styrtede mere end 50 Huse sammen; alle de øvrige beskadigedes meer eller mindre, 2 Mennesker dræbtes og Flere saaredes. Efter Rystelsen sporede man i nogle Minutter en utaalelig Svovldunst. Paa Poros revnede Havnedæmningen paa flere Steder, store Steen og Jord=Masser afsondrede sig fra Øens Kyster og styrtede i Søen. J Athenen havde Stødene ingen anden Virkning, end at nogle Mure af de Huse, der endnu siden Krigen, ligge i Ruiner styrtede sammen og at tomme Leerkar og andet let Huusgeraad faldt overende i Husene. Siden hiint første Stød i Athenen gientoges, som sagt, Rystelserne paa den argoliske Halvs uophørligt og i de første Dage af April havde man paa Hydra allerede havt meer end 70 saadanne Gjentagelser. Kongen har sendt Vicepræsidenten i Statsraadet, Georg Conduriotis, til benævnte Ø, for at bringe den fattigere Deel af Befolkningen Pengehjælp og foreslaae Regjeringen, hvad der videre kan være at foranstalte, i denne Nød, (her er Jordens Herskeres Magt - afmægtig). Dens ængstede Jndvaanere have imidlertid forladt deres halvødelagte Stad og tilbragt 14 Dage, deels paa det nøgne Klipper, under Bræddehytter og Telte, deels paa Skibe og Fartøier i Havnen. Det er at befrygte, at Hydra neppelvil reise sig igjen efter denne Ulykke, men at dette hæderlig Samfund, der vel var en bedre Skjæbne værdigt, vil opløssig aldeles, efterat det Eneste, der knyttede dets Borgere til deres Klippehjem, nemlig deres stadselige og velbyggede Huse, ere styrtede sammen eller blevne ubeboelige.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Kjøbenhavn, den 9de Mai. Bulletin i Anledning af Hs. M. Kongens Sygdom, Hs. M. Kongens bedre befindende er vedvarende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
J Fredags holdt 28de Mai Selskabet et Møde, for at tage de foreløbige Bestemmelser med Hensyn til den iaar forestaaende Fest. De Mænd, der forrige Aar have ført Præsidiet, Statsr. Ørsted, Justitsr. Guldberg og Directeur, Dunsfeldt, fremlagde det af dem aflagte Regnskab, hvorefter der var en Beholdning af 52 Rbd. 80 s., som vedtogesje, at skulle tilfalde Asylselskabet. Ligeledes fremlagdes Regnskab; over Salget af Taler og Sange ved Festen f. A., hvilket havde re givet et Overskud af 20 Rbd. 88 s., som ligeledes tilfaldt Asyl at selskabet. Forinden man dernæst foretog de sædvanlige Vatimed Hensyn til den iaar forestaaende Fest, fremsatte de fraaftrædende Præsidenter til Forsamlingens Overveielse et Forslag, lom, at det maatte vedtages, at herefter Jngen, der har ført Præsidiet, skal kunne, før efter et Aars Forløb, atter vælges til Præsident, i hvilken Henseende det blev yttret, at det, for slat vedligeholde Liv og Friskhed i Bestyrelsen, maa ved dette i Selskab, som ved enhver anden Administration, ansees hensigtsmæssigt, at der foregaaer en stadig Omvexling af de Mænd, til hvilke det overdrages at have Forsædet. Dette Forslag vandt Forsamlingens bifald, og, efterat man havde besluttet, at en saadan Regel skal for Fremtiden iagttages, valgtes til Præsidenter for Festen iaar Prof. Clausen, Viinhandler H. P. Hansen og Justitsr. Salicath. Kbhp.,J forrige Uge ere her i Staden fødte 90 og døde 87, altsaa gere 3 flere fødte end døde. 1 er druknet og 1 har dræbt sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Redactionen modtager hyppigt Jnserater, der ikke egne sig til Optagelse, deels formedelst Form, deels formedelst Jndhold, der ofte kun har den Tendents at skade. Naar slige Jnserater des- foruden ere anonyme, maae Vedkommende saameget vissere vente, at de ei ændses af nærværende Redaction, men henlægliges eller tilintetgjøres. Naar derimod et Jnserats Jndhold: kan være saa vis paa at finde Gjenklang hos den upartiske Deel af Publicum, som nedenstaaende fra een af vore høit agtede Landboere, maa Redactionen finde en Fornøielse i at optage det. Naar Landboerne i disse Egne i længere Tid have svævet i Frygt for Brud paa Sikkerhed paa Liv og Eiendom, og med Bekymring seet, hvorledes Huusfreden, paa den meest oprørende Maade, er bleven krænket, uden at Ugierningsmændene opdagedes, saa maa man vide Aalborg Byes virksomme Politimester Tak for, at det, ved hans ufortrødne Bestræbelser og kraftige Forholdsregler endeligen er lykkedes at udrive Misdæderne af deres Smuthuller. Denne Tak ydes herved Hr. Cancellieraad, Byfoged Wølfferdt offentligen og i Manges Navn, med det Ønske, at det maa lykkes denne Justitiens nidkjære Haandhæver, at oprykke det Onde med Rode og at ødelægge den hele frygtelige Røverrede. - Den 10de Mai 1837. - En Landbo¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Blandede Efterretninger. Ved allerhøieste Resolution af 11te Marts sidstleden ere Hyllested Sognekald i Sjællands Stift, Gjøl Sognekald i Aalborg Stift og Vesterhornum, Hylleberg og Fleisborg Sogn nekald i Viborg Stift allernaadigst forundte Moderation i Skatter og Afgifter, istedetfor Nørhaa, Hundstrup og Øster lild samt Hjardemaal Sognekald i Aalborg Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
I Jteho har været en Festdag, blandet med Glæde og Bedrøvelse. Den gamle, almeenagtede Borgemester, Etatsraad Rottger, nedlagde den 26de April sit Embede for at henleve Resten af fine Dage i stille Rolighed. Hs. Maj. Kongen havde vidst paa den behageligste Maade at hædre den gamle Mand ved at udnævne hans dygtige Søn, Jutitsraad Rottger, Contoirchef i Cancelliet, til hans Efternand. Den almindelige Glæde og Deeltagelse yttrede sig om Aftenen ved et Fakkeltog og den meest levende Jubel. Paa Tilbagetaget fra Kbhvn, til Helsingør, skal det norske Dampskib "Prinds Carl, den 3die D., være stødt an imod et svensk med 11 a 1200 Tdr. Korn ladet Slupskib. Dette sank strax, kun Folkene og endeel af deres Tøi bleve reddede; Dampskibet har ikke taget synderlig Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Den 4de Mai indstrandede ved Krage, Hjørring Tolddistrict, Briggen Nornen, C. Ebbel, af Grimstad, fra Flekkefjord med 1807 Tdr. saltede Sild, bestemt til Riga. Besætningen, samt det meste af Ladningen og Jnventariet er bjerget, men Skibet er Vrag. Samme Dag og Sted indstrandede, uden levende Folks Medfølge, en Jagt. Jfølge de inddrevne Papirer var det Jagten Birgitte Christine, A. Thode, af Heiligenhasen, fra Stavanger med 236 Tdr. s. Sild, bestemt til Kbhvn. Da Skibet er aldeles sønderslaaet, Baaden, samt Skibspapirer, Gang= og Køieklæder ere drevne i Land, og der rasede en Storm af SV. med svær Sø saa maae man antage, at al Besætningen er druknet. Af Ladningen ventes ligesaa lidet som af Inventarium og Vrag noget bjerget.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
For Kokkedal Gods blev ved sidste Auction buden 80500 Rbd. af Hr. Forpagter Boggild paa Toftegaard, paa Handelshuset Frølichs Vegne, men det blev ei approberet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Reisende. fra Aarhuus til Kallundb. Regimentsqvarteermester og Auditeur Timm; Fru Timm; Comtesse E. v. Holstein; Baronesse, de Juel; Frøkenerne C. Roepstorff, Fischer og N. Jahn, Mad. Eilertsen med Barn og Pige; Studenterne A. Elmquist og C. Lorenz; Fru Fog med Datter, Viinhandler Raaschou med Kone og Søn, Proprietairerne van Deurs og Foss. - Fra Kallundborg til Aarhuus: Kammer, Capit. v. Krieger; Baroni, v. Rosenkrantz; Doctor Brock, Proprietair Herschind; Mad. Nissen, Pastor Petersen, Kobbersmed Møller; Mad. Kroyer Jfr. Meyer, Nue, Boetmann og Hassenfeld; Lieutenant v. Høhling: Uhrmager Rigtrup; Cand. juris Lassen; Pastor Jacobsen; Fru Lindeburg; Kbd. Bay med Kone, Mad. Bayer, m. Datter, Veiopsynsmand Walsøe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Døde. Kunstdreier A. B. Werner, 39 A.; Skrædersvend J. A. Hiese, 39 A.; Tobaksfabrikeur J. J. Smidt, 63 A.; Guldsmedmester C. J. Ekeroth, 55 A.; Alle i Kbhvn. Proviantsforvalter i Sø=Etaten C. F. Tilkjær, 35 A., paa Alsted ved Sorø Cancellieraad C. S. Jessen, 78 A., i Nakskov. Jfr. N. C. Høst, 92 A. Kirkesanger C. N. Møller, 38 A., i Høe ved Varde. Overst J. W. C. v. Bibau, 79 A., paa Pedersborg. ved Sorø.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Hals Skibsliste. Jndk. D. 5te Mai. J. H. Gülstoff f. Sæby, ball. Amundsen og J. Jacobsen f. Grimstad, H. N. Lykke f. Lilles. Alle m. Træl. I. Christensen, O. Blom, P. Lorenzen og Al Nielsen; Alle f. Læss m. Hørfrø. A. Torst f. Sæby, ball. G. Foss f. Christians. m. Flytteg. D. 6te: N. Willadsen f. Rudkjøbing m. Hvede. A. Moglestue f. Lillesaand, og d. 7de: Bang f. Frederichsstad, H. T. Madsen f. Grimstad, K. Olsen, f. Holmestrand, H. Sørensen f. Sandefj., C. Andersen og Ma Rasmussen f. Grimstad; Alle m. Træl. P. C. Pettersen og O. Cornelius f. Helsingør, ball. B. Geneske f. Sæby m. Stykg. D. 8de: P. R. Pettersen f. Brevig m. Træl. Udg. D. 6te : S. Laue t. Grenaa m. Kornv. A. T. Thomsen t. Horsens m. Kalk. D. 7de : O. Blom t. Læss m. Styk J. Hansen t. Kolding m. Flytteg. D. 9de B. Balleer t. Bremen m. Hørfrø.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Bekjendtgjorsløer. Førstkommende Løverdag, den 13de d. M., agte vi at aabne vor Læsestue i Leiebibliotheket paa Nørregade.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Der vil henligge 2de Blade, som ikke holdes af Andre her i Byen, og et Blad, som vi fremlægge tidligere en sædvanligt, samt de nye Bøger, vi allerede have faaet med det Første erholde. Læsestuen er aaben til gratis Afbenyttelse for de faste Abonnenter til 4 Rbd. aarlig, alle Byttedagene, nemlig Tirsdag, Torsdag og Løverdag, fra Kl. 9 til 12 Formiddag og fra Kl. 2 til 3 Eftermiddag. Andre, som ei ere faste Abonnenter, kunne ogsaa erholde Adgang imod 2 Rbd. aarlig. Aalborg, den 11te Mai 1837. Lorenzen. Satterup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
At Hestehandler Schiøn fra Kjøbenhavn ikke, formedelst indtrufne Omstændigheder, som ei have kunne forudsees, kan møde i Hjørring og Hjallerup Kro den 16de og 17de Mai, for, saaledes som tidligere er anmeldt, at kjøbe Heste for det lette Cavalleri, bekjendtgjøres herved, til behagelig Underretning for den eller de, som maatte have reflecteret paa hiin foreløbige Anmeldelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Modehandlerinde Bine Cohn, for Tiden opholdende sig i Kjøbenhavn, for ved sin Hjemkomst at kunne medbringe de allernyeste og sidste Facons, vil om kort Tid arcrivere med et udvalgt Assortement af alt til ModepyntHenhørende, saasom de smagfuldeste Silke= og Straahatte, Pynte= og Morgenkapper, af propreste Arbeide, og skal alt Nærmere i denne Henseende ved hendes Hjemkomst vorde bekjendtgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Den Beboelses=Leilighed i den saakaldte Gabels Gaard, som Fru Consulinde Falck for Tiden beboer, der bestaaer af 5 smukke større og mindre Værelser, med Kjøkken og øvrige dertil hørende Beqvemmeligheder, er til anstundende Michaeli Flyttetid at erholde til Leie, hvorom man paa Eierindens Vegne, behageligen ville henvende sig til Cancellieraad og Apotheker Strøyberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Nyeste engelske og franske Sirtser ere idag hjemkomme hos Jacob Philipson. For omtrent 12 a 14 Dage siden er en liden Pakke, indeholdende 10 Skudsmaalsbøger for Fruentimmer, bortkommen. Den var adresseret til Hr. Provst Lund i Lunderlager og er formodentlig afleveret paa et urigtigt Sted. Den bedes godhedsfuldt sendt efter Adressen eller til Undertegnede. Aalborg, den 9de Mai 1837. Rottbøll Sadolin. Udmærket fede, røgede Lax; Horfro, for hvis Godhed indestaaes; Kløverfro; Hør og Blaar af bedste Qvalitet; god Bøgaske, er atter arriveret og udsælges, som sædvanligt, meget billigt hos N. Warberg. Hvedemeel, lextra fiint og frisk, i disse Dage arriveret, sælges billigt Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns 2 Bamp-Chocolade=Fabik, Elisabetsminde ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriser hos Th. v. Spreckelsen i Aalborg. Hr. H. S. Karup i Frederikshavn og Hr. S. C. Ilöeke i Hjørring. Det bemærkes, at Chocoladen fabrikeres i dobbelt tillukkede Maskiner, som opvarmes ved Bamp og drives ved groterende Hjul. Ligesom det derhos paa det Omhyggeligste paasees, at Ingredientserne ere af bedste Sort og staae i et passende Forhold til hverandre, saaledes er der ogsaa i enhver Ulenseende sörget for Fabrikatets smagfulde Ud styring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Et ungt Menneske ønsker at undervise nogle Børn i Fransk og Tysk. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Søndag Morgen, den 7de Mai, er tabt et Fildt=Under dækken paa Veien fra Aalborg til Skalborg, som Finderen, ville tilbagelevere mod en Douceur. Adresse-Contoiret, anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
100 Lpd. Rugtag kunne faaes tilkjøbs i Nymark, sammesteds er en stærk Arbeidshest tilkjøbs.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Proclama. Muurmester Mads Christensen Lykke og Hustru Elisabeth Nielsdatter af Løgstør ere ved Døden afgangne og deres Fællesbo taget under Behandling af undertegnede Skifteforvalter; - thi indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, Creditorerne i fornævnte Afdødes, Bo til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Herredscontoiret i Løgstør, den 1ste Mai 1837. M. J. F. Svanenskjold.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Proclama. Creditorerne i Dødsboet efter Enkemadame Johanne Jæger, født Thorning, og tidligere afgangne Mand, Controlleur Christian Jæger af Løgstør, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligesaa indkaldes, med lovligt Varsel, fornævnte Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Herredscontoiret i Løgstør, den 1ste Mai 1837. M. J. F. Svanenskjold.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Skifte=Jndkaldelse. J afgangne Muurmester Mads Christensen, Lykkes og ligeledes afgangne Hustru Elisabet, Nielsdatters Fællesbo af Løgstor bliver, Løverdagende 3die Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, her paa Contoiret afholdt en Skiftesamling, ved hvilken Bestemmelse agtes taget om Adskilligt, Boet betræffende, og hvortil herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 182452, alle Vedkommende indkaldes at møde. Herredscontoiret i Løgstør, den 1ste Mai 1837. M. J. F. Svanenskiold.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Skifte=Indkaldelse. J afgangne Enkemadame Johanne Jæger, født Thorning, og tidligere afgangne Mand, Controlleur Christian Jæger af Løgstør, deres Fællesbo bliver, Løverdagen den 3de Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, her paa Contoiret afholdt en Skiftesamling, ved hvilken Bestemmelse agtes taget om Adskilligt, Boet, vedkommende, og hvortil herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824 82, saavel Arvinger som Creditorer indkaldes at møde. Herredscontoiret i Løgstør, den 1ste Mai 1837. M. J. F. Svanenskjold.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere, efter Bestemmelserne i Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, indkaldte Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Malermester Poulsens Enke, Eline Nielsdatter, og forhen afdøde Mand, med deres Fordringer, at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foranførste Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at godtgjøres, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 8de Mai 1837. Paa Borgmesterens og egne Vegne Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere, efter Bestemmelserne i Plaacaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, indkaldte Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i i Kjøbmand Christian Nielsens Fallitbo, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foranførste Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at godtgjøre; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 10de Mai 1837. Paa Borgmesterens og egne Vegne Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Formedelst Salg af Gaarden Haverholm, lader Madame Bodelsen, ved Auction sammesteds, Tirsdagen den 23de Dennes, bortsælge en Deel Besætning og Løsøre, saasom Heste, Vogne, Plove, Harver, Møbler, Sengeklæder og andet Boghave. - Auctionen vil blive begyndt om Formiddagen Kl. 9. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 8de Mai 1837. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Onsdagen den 17de Mai førstkommende, om Formiddagen Klokken 9, bliver afholdt offentlig Auction over de Boet efter afgangne Huusmandsenke Karen Larsdatter og forhen afdøde Mand, Christian Geertsen, af Thorup=Ullerup, tilhørende faste Eiendomme, nemlig et Huus i bemeldte Ullerup, med Tilliggende, af Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr., samt Parcellen Nr. 8 af Peder Christensen Skræders Gaard i Kliim, af Hartkorn 1 Fdkr. 1 1/3 Alb. Auctionen, hvorved Eiendommene agtes absolut og separat bortsolgte, afholdes i Stervbohuset i Thorup=Ullerup, og Auctionsconditionerne samt Adkomstdocumenterne ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 30te April 1837. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-10
Auction. Thidemansholm i Taars Sogn, Borglum Herred, Hjørring Amt, beliggende 3 Mile nær Kjøbstæderne Frederikshavn og Sæby, samt 2 Mile nær Amtsstaden Hjørring, har Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 17 Tdr. 4 Skpr. - Fdkr. 1 7/8 Alb., Skovskyld 2 Tdr. 5 Skpr. - Fdkr. 1 1/4 Alb., med et Areal af 410 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf omtrent 200 Tdr. Agerland, 100 Tdr. Eng og Resten Kjær og Hede; det Hele samlet i en tregulair Figur omkring Gaarden, af god Bonnitet og til r deels hegnet med dobbelt Steendige. – Gaardens Udsæd er for Tiden: circa 40 Tdr. Vinterrug, 21 a 22 Tdr. Byg, 60 Tdr. Havre, hvilke sidste, naar den indførte Brak naaer sin Bestemmelse, som skeer næste Aar, vil blive ticirca 80 Tdr. - Gaardens Eng=Hvavl er aarlig 180 a d 200 Læs, foruden Klover paa et Aarsgrøde, og Besætninnigen, som kan fødes og græsses ved Gaarden, er 80 Køer, foruden 20 andre Fækreaturer, 40 Faar, 12 Heste. Gaardens Bygninger ere gode. J søndre Side af disse ler en privilegeret Vandmølle, som har sit Tillob af Gravene omkring Hovedbygningerne; den har Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt Mølleskyld - Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. Forbemeldte, ualmindelig gode Eiendom bliver bortsolgt, ved offentlig Auction paa selve Gaarden Onsdagen den 5te Juli førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa rimelige Bealingsvilkaar, hvoriblandt, at af Kjøbesummen ei endeligen forlanges udbetalt før til Juni Termin 1840. - De Lysthavende vilde behage, forinden Auctionen, at tage Eiendommene i Øiesyn, hvilke forevises af Eieren, Proprietair Albrechtsen paa Gaarden. Børglums Herredscontoir i Hjørring. den 8de Mai 1837. i Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-13
Udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. tes Enke. - Redigeret af Capitain v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-13
Gudstjeneste. Første Pintsedag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke ingen Gudstjeneste. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fogh. - J Hospitalet Kl. 9 Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-13
Anden Pintsedag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald. - Til Aftensang Budolphi Kirke ingen Gudstjeneste; Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 9. Messefald. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Foght, Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-13
England.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-13
Det var den 5te D., at Premierministeren, Lord Melbourne, ifølge Dagsordenen i Overhuset, androg paa, at Huset nu skulde constituere sig til en Committee, for at drøfte den irlandske Municipalreform Bill. Torverne holde limidlertid endnu Stand. Hertugen af Wellington, der riallerede ved Billens første Læsning havde erklæret det for raadeligst, at udsætte Discusionerne om Billen, af den fore afgivne Grund, at de øvrige Biller, som angik Jrland, endnu ikke vare indbragte i Huset, men egentlig, fordi LodLyndhurst ikke kunde overvære Debatterne, formedelst sin Datters Sygdom, androg nu igjen paa at opsætte Discusionerne. (Lord Lyndhurst er nemlig igjen i Paris hos sin dødelig syge Datter.) Hertugen gjentog, at han ikke kunde give Billen sit bifald og allermindst Maaden, hvorpaa den skulde sættes igjennem. Det var her et ganske andet Tilfælde, end med Municipalreform Billerne for England og Skotland, ved hvilke Betalingen af Skatter og Afgifter er taget til Rettesnor for Anstilling og Valgbarhed. Da denne Bill ikke indeholder lignende Bestemmelser, saa vil i Jrland Veien til Magten staae aaben for den laveste Classe, af Befolkningen og navnligen ogsaa for dem, som have forbundet sig mod den herskende Kirke, hvilken Jnstitution det dog hidtil stedse har været Englands Politik at opretholde. Men nu har Regjeringen desuden den Hensigt, at foreslaae andre Forandringer med Hensyn til Jrland; disse maae man nødvendigviis først kjende og for at vinde Tidtil at drøfte Alt derhen hørende, foreslog han, som Amendement til Motionen, at Billen først skulde discuteres den 9de Junii.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-13
Lord Melbourne erklærede herpaa, at han vedblev sit Andragende, da han aldeles ingen Grund saae til at udsætte Debatterne, og da det var at befrygte, at Overhusets fortsatte Modstand kunde foranledige Underhuset til ligeledes at udsætte de fornødne Pengebevillinger. J Ministerens Aand talte ogsaa Lord Brougham; heller ikke han kunde finde nogen Grund til slige Opsættelser, med mindre man ved dem havde den hemmelige Hensigt, paa denne Maadelat underminere Billen selv. Da Hertugen og hans Venner havde erkjendt Billens Princip og erklæret, at vilde bringe Amendements til den i Forslag i Committeen, maatte en Opsættelse af 5 Uger forekomme ligesaa unødvendig som synderlig. Begyndte man først at give slige Exempler paa forhalende Udsættelser, vilde man sandsynligviis snart see Underhuset følge dem i de vigtige Forhandlinger, der ere dette overdragne, og da vilde det see galt ud. Lord Haddingen ton yttrede sig med Beklagelse over, at Lorderne Melbourne og Brougham havde tilladt sig slige Yttringer, der let kunde see ud som Raad til Underhuset, ikke at bevilge de fornødne Penge, hvilket vilde bringe hele Landet i Forvirring. Efterat han og en Lord Roden havde talte for Nødvendigheden af Udsættelse, blev dette Hertugen af Wellingtons Amendement antaget med en meget betydelig Majoritet. Ved Postens Afgang var imidlertid Antar, let af Stemmer endnu ikke bekjendt.