Aalborg Stiftstidende, 1831-12-17
Parlamentet aabnedes, som forhen bestemt, den 6te Decbr., af Kongen i egen Person, med følgende Tall: Mylords og Gentlemen. Jeg har sammenkaldt Dem for uden Tøven paa ny at sysselsætte Dem med Opfyldelsen af de vigtige Pligter, som paa Grund af Tidsomstændighederne kræve Deres umiddelbare Opmærksomhed og Jeg beklager oprigtig de Besværligheder, som De maa finde ved en saa snar Fornyelse af Deres Arbeider og efter en saa kort Hvile fra den forrige Sessions Besværligheder. Jeg lanseer det for min Pligt at anbefale til Deres omhyggelig 1ste Overveielse de Forholdsregler, som ville blive Dem forelagte i Henseende til en Reform i Underhuset. En hurtig og tilfredsstillende Afgjørelse af denne Sag bliver daglig vigtigere for Statens Sikkerhed og mit Folks Tilfredshed og Velfærd. - Alvorlig beklager jeg den Nød, som endnu finder Sted i flere af Landets Egne og til hvis Afhielpelse Opretholdelsen af Roligheden i det Jndre og Freden med Udlandet vil være det bedste og virksomste Middel under Forsynets Velsignelse. Jeg er overbeviist om Deres Tilbøielighed til at iværksætte alle udførlige Forholdsregler, til hvis Understøttelse De altid vil finde mig beredvillig, saavel til at rydde Aarsagerne til Næringsløsheden af Veien som til sat formilde dens Virkninger, frembragte ved Handelsforlegenheder og den deraf oprundne Afbrydelse af den sædvanlige Virksomhed. Efter at have berørt disse tvende vigtige indenlandske Anliggender gaaer Kongen over til at tale om den i Sunderland udbrudte Cholera. Om denne siges, at det er luvist, om den er opstaaet i Landet selv eller indbragt udenlands fra, men at den hverken er saa smitsom eller saa ødelæggende som paa Fastlandet (imidlertid er der dog allerede død 113 Personer) samt at Regjeringen ikke destomindre har truffen hensigtsmæssige Foranstaltninger til at hindre dens videre Udbredelse. - Derefter omtales Urolighederne i Jrland og den der stedfindende systematiske Vægring ved lat erlægge Tienden, i hvilken Anledning Kongen anbefaler Nationens Repræsentantere at sørge for, at Eierne kan beskyttes i Henseende til deres Rettigheder og paa den anden Side de nærværende Anledninger til Besværinger ryddes af Veien. - J Henseende til de udenlandske Anliggender nævnes først Portugal. Med dette Land har England endnu ikke kunnet indlade sig i diplomatiske Forbindelser formedelst den portugisiske Regjerings Opførsel og de jevnlige Fornærmelser, som denne har viist imod England. Den mulige Tvist angaaende Arvefølgen, som kunde opstaae deraf, at den ældre Linie af Huset Braganza er vendt tilbage til Europa vil fortjene den engelske Regjerings største Opmærksomhed, da ikke alene Portugals Sikkerhed, men ogsaa Europas almindelige Jnteresse derved kunde komme i Fare. - Kongen af Nederlandene har endnu ikke antaget den af de 5 Magter afsluttede Tractat, men Kongen haaber, at den Tidspunkt ikke er langt borte, da denne Souverain vil indsee Nødvendigheden af at tiltræde en Overeenskomst, hvori de 5 Magters Repræsentanter enstemmig have taget Deel og som er affattet med upartisk Hensyn til begge Parters Jnteresser. - Med Frankrig er afsluttet en Convention ihenseende til den africanske Slavehandels Undertrykkelse; iøvrigt glæder Kongen sig ved den gode Forstaaelse, der vedvarende finder Sted imellem ham og Europas øvrige Magter. Til Slutning omtales Urolighederne i Bristol, ved hvilken Leilighed Kongen erindrer Huset om at henvende sin Opmærksomhed paa en bedre Indretning af Politiet i Stæderne.