JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-01-14
Frankrig. "Den politiske Horizont - skrives der fra Paris - bliver dagligt mørkere, vort Cabinet synes meget uroligt over Resultatet af Underhandlingerne, især siden Ruslands og Østerrigs Ambassadeurer igjen istemme en høiere Tone. Saavel Hoffet i Tuilerierne som det i St. James synes nu at ønske at de havde skjænket Begivenhederne ved Weichselen større Deeltagelse. J Tilfælde af en Collision vilde vi i vort Forhold til Udlandet staae aldeles isolerede, hvis man ikke maaskee vilde politisk benytte den constitutionelle Bevægelse paa hiin Side af Rhinen." - Kongens Svar paa de Ønsker, der bragtes ham paa Rytaarsdag af det diplomatiske Corps, de forskjellige Autoricter o. s. v. lode alle høist fredelige; derimod forsikkres der, at han med en meget bekymret Mine skal have yttret til en Deputeret, at han ved de stedse fornyede Forviklinger i de udvortes Forhold med Tillid haabede, at Regjeringen kunde giøre Regning paa Kammerets Medvirkning. Ogsaa tyde flere Foranstaltninger hen paa at Regjeringen begribet det Farlige i Frankrigs Stilling. Saaledes arbeider Ministeriet underhaanden paa Afslutningen af et nyt Laan. Skjøndt man foregiver de fredeligste Udsigter, for at erholde gode betingelser, saa kan Anledningen dog kun være Frygten for Krig. En anden Foranstaltning, hvis Tendents heller ikke er fredelig, er Planen til en Leirs Oprettelse ved Strasburg i det næste Foraar. Det Mislige i Kongens Stilling er saa iønefaldende, at man endog nylig i Paris havde udspredt det Rygte, at han vilde frasige Thronen til Fordeel for Hertugen af Orleans. Med det Første vil i Frankrig udkomme en Opfordring til at nedsætte sig i Algier, hvorfor der loves Præmier. Saasnart dette Lands Colonisation og Civilisation have gjort de fornødne Fremskridt, agter man at ophøie det til et eget Departement.
Viborger Samler, 1832-01-14
Hertugen af Rovigo har befaling at erobre Bon tilbage og undertvinge alle oprørske Stammer. Hvis man kan troe Handelsberetninger fra Genua, saa har den sardiniske Regjering hos det engelske Cabine- og den ottomanniske Port gjort Forestillinger mod Algiers Colonisation, hvorved efter dens Paastand Jtaliens Handel vilde ødelægges. Grev Mornay, en Broder til Grev Sebastianis Spigersøn, er afgaaet til Marocco for at opfordre Keiseren til at knytte venskabelige Forbindelser med den franske Administration i Algier.
Viborger Samler, 1832-01-14
Roligheden i det indre Frankrig er ingenlunde fuldkommen sikkret. J Anledning af en nylig i de Deputeredes Kammer antagen Entrepot=Lov, hvorved, som det synes, Paris begunstigedes paa Søestæder nes Bekostning, har Regjeringen fundet det hensigtsmæssigt, betydeligt at forstærke Garnisonen i Nantes. Fra Hertugen af Orleans's Jndtog i Lyom den 3die Decbr. indtil den 28de f. M. have ikke mindre end 10500 Personer, blandt hvilke 6000 Arbeidere paa Politiets Befaling maattet forlade Staden. Dens Besætning bestaaer endnu af 10 Batailloner, Jnfanterie, 2 Regimenter Dragoner, et Regiment Chasseurs og 4 Batterier. Ubehageligt er det for Regjeringen, at just i nærværende Øieblik, hvor det debatteres over Civillisten og Budgettet, den nordamericanske Præsidents Budskab til Kongressen er indtruffet til Paris. Jfølge dette vil de nordamericanske Staters Gjæld kunne afbetales i det nu begyndte Aar, og Oppositionsbladene glemme ikke at udhæve den skjærende Contrast mellem dette Lands billige Regieringsform og Frankrig, hvor der forlanges en Civilliste paa 14 Mill. til en Konge, der af sin private Formue har 12 Mill. i aarlig Jndtægt. Nylig gave 150 Deputerede, de Fleste af Oppositionen, de flygtede Polakker et glimrende Maaltid i Lointiers Salon. General Lafayette der skulde have ført Forsædet, undskyldte sig formedelst Upasselighed i en Skrivelse til Hr. Laffitte, der traad i hans Sted. Salen var smykket med over 100 polske franske og americanske Faner. Dhrr. Odillon=Barrot, Salverte Lamarquc Bignon og Dupont, Generalerne Romarino og Langermann, Professor Lelewel o. a. Fl. holdt Taler. - En Oberst Baggianotte, der havde eftergjort den ulykkelige General Torrijos's Haandskrivt, for at aabne sig Credit hos Laffittes Huus er dømt til Brændemærke og 5 Aars Fængsel. Da blandt de øvrige Vidners ogsaa hiin Generals Navn opraabtes, gjorde det et meget dybt Jndtryk paa de Tilstedeværende.
Viborger Samler, 1832-01-14
Jtalien. Fra Wien skrives, at en keiserlig Cabinetscoureer, er afgaaet til Rom, for at bringe Paven det definitive Løvte om en militair Demonstration langs med Legationernes Grændse; Hensigten med denne Demonstration er at understøtte - i Nodsfald med Vaabenmagt - Pavens Anstrængelser for Lydighedens Gjenoprettelse i sine Provindser. Sagerne have nemlig taget en besynderlig Vending, saa at der næsten ikke meere tales om Anerkjendelse af den hellige Stols Autoritet, at den fra Amnestien undtagne Expræsident for den provisoriske Regjering, Viciniuden Betænkning er vendt tilbage til Bologna at man ingen Skatter udreder mere, og at Legationerne bære sig af som en aldeles uafhængig Stat. Cabinettet i Tullerierne skal have givet sit formelige Samtykke til disse Forholdsregler, selv til østerrigske Troppers Jndrykning paa det pavelige Gebeet, og aabent og officielt bevidnet sin Tilfredshed med Hs. Helligheds fuldkomne Gjenindsættelse i sine Herskerrettigheder. - Derimod forsikkres fra London, at Fyrst Talleyrand og Baron Wessemberg have den 29de December havt en Sammenkomst med Lord Palmerston angaaende de italienske Anliggender, hvori Baronen paa sin Regjerings Vegne erklærede, at den vilde intervenere, men fremkaldte herved hos den britiske Minister den bestemteste Misbilligelse af dette Skridt og den Yttring, at England i dette Tilfælde nodsagedes til ligeledes at intervenere.
Viborger Samler, 1832-01-14
Portugal. Ogsaa denne Stats Stilling torde bringe Europas Rolighed i Fare. Til Paris er der indløbet Efterretninger fra Madrid, der indeholder nærmere Angivelser om en diplomatisk Notification for det derværende Cabinet til dem i Paris og London og efter Forlydende ogsaa til de øvrige Hoffer, angaaende Don Pedros Fordringer paa den portugisiske Throne. Den spanske Udenrigsminister erklærer deri, at en spansk Armee ufortøvet vil marschere til den portugisiske Grændse, for at handle efter Omstændighederne, og i Nodsfald at intervenere overeensstemmende med en med hans allertroeste Majestæt afsluttet Tractat, fordi Spaniens Rolighed er afhængig af denne Kamps Udfald. Ogsaa var hans catholske Majestæt overbeviist om, at dette Skridt vilde finde hans Allieredes billigelse og i Nødsfald deres Understøttelse. - Fra den russiske Ambassadeur i Paris er den 31te December afgaaet en Coureer, til Lissabon, ifølge Nogles Mening med en formelig Anerkjendelse af den derværende Regjering og Løvte om Understøttelse mod Don Pedros Forsog. Den Sidstes Expedition var allerede seilfærdig, for at afgaae til Tercera, da pludseligen en Coureer, fra Marquis Palmelle indtraf i Brest, og Afgangen ifølge hans Ankomst blev udsat til Begyndelsen, af Foraaret.
Viborger Samler, 1832-01-14
England.
Viborger Samler, 1832-01-14
Fra flere Puncter i England og Skotland bryde, Tropper op til Jrland, og i dette Land selv marschere afbrudt Infanterie og Cavallerie til det Jndre. Nylig brod sammesteds en bevæbnet Hob ind i et Privathuus, for at bemægtige sig nogle Vaaben. Overalt er Landmændenes Stemning høist betænkelig. Den bekjendte Oprørstifter Lawles har nylig gjort en Reise til det Indre, og den 27de December holdt den politiske Association for Jrland igjen en Forsamling i Dublin. - Den 3die d. M. skal Grev Grey være afreist til Brighion for at formaae Kongen til Udnævnelsen af nye Peers. - Choleretager paa en foruroligende Maade til i Nordengland; fra Gateshead hvor den raser stærkt, trænger den frem paa begge Sider af Tyre-Floden; i Durham og i Wales har der viist sig mistænkelige Sygdomstilfælde og i Skotland er Sygdommen udbrudt i Haddington.
Viborger Samler, 1832-01-14
Tyrkiet. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Syrien vidste man i Constantinopel, at den ægyptiske Hær under Jbrahim Pascha allerede havde bemægtiget sig Gaza, Jaffa og Chaiffa uden Sværdslag, og at deres Fortrav streifede indtil Nærheden af St. Jean d'Acre, Jmidlertid vil Porten endnu ikke troe, at Vicekongen er dragen i Marken mod dens Overherredømme, i det Mindste vedbliver man at bestræbe sig for at indbilde Folket, at hans Expedition ene og alene har sin Grund i hans Privatstrid med AbdullahPascha af Syrien. Overeensstemmende hermed udkom den anden Decbr. et strængt Firman mod begge Paschaer, hvori de opfordres til Lydighed og Underkastelse under Portens Befalinger. Men de nyeste Efterretninger fra Alexandrien give intet Haab om, at det vil lykkes Porten, at formaae Vicekongen til Lydighed; Rustningerne drives der alvorligere end nogensinde, Vicekongen har afsluttet uhyre Salg af Bomuld med 20 pCt. Tab, for hurligt at fylde sin Skat, og alle Anstalter vise tydeligt, at han bereder sig paa en langvarig Kamp. Men ogsaa i Constantinopel har man igjen begyndt Rustningerne for Alvor, paa Flaaden arbeides med Driftighed; det hedder, at den først i Marts skal være færdig at løbe ud, og da ville vi først høre om vigtige Begivenheder; formodentlig vil Kysten af Ægypten blive erklæret i Blokadestand; men det er Spørgsmaal, om de europæiske Soemagter ville erkjende denne. - Storvezieren har efter Scutaris Overgivelse begivet sig til Monastir; Krigstildragelserne i denne Deel af den ottomanniske Rige kunne for i Aar ansees for endte; med Begyndelsen af Foraaret vil Krigen begynde mod Bosnien hvis Porten til den Tid seer sig istand til at dele sine Kræfter.
Viborger Samler, 1832-01-14
Blandet. Fra Danzig meldes, at det er paalagt en Deel preussiske Officierer at escortere et Antal polske Officierer, der ønske at begive sig til Frankrig, til Saar louis. - Det hedder nu at Opsætsigheden mellem de polske Tropper i Elbing havde sin Grund i et at en polsk Oberst M. udspredt Rygte, at den russiske Regjering vilde ved deres Tilbagekomst inddele dem i Regimenter og forlægge dem til Sibirien; bemeldte Oberst skal til Straf være sat paa Fæstningen i Granden. - J Hamburg var der den 10de Januari kun to Cholerasyge tilbage.
Viborger Samler, 1832-01-14
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 10de Jan. Hamborg 2 M. - Avista 213. Species 211. - Specier solgtes til 12 Mk. 10 s. Obligationer (uden Renter, 80 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 3de Febr. 182. 102 a 102 1/2 Rbdlr. rede Sølv eller 107 ½ a 103 Rd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1832-01-14
Kjøbenhavn. Det Kjærligheds- og Agtelses-Minde, som nogle af den i Fjor snigmyrdede Grev Sponnecks Venner og Vaabenbrødre indsamlede Bidrag til, er nu opreist over hans Grav paa Kirkegaarden.
Viborger Samler, 1832-01-14
Vor udmærkede Theolog, Prof. Clausen, skal have faaet et meget hæderfuldt Tilbud fra Berlin, men afslaaet det.
Viborger Samler, 1832-01-14
Sagen mellem Pastor Visby og Mag. Lindberg er allerede i fuld Gang. Procurator Hansteen, Pastorens beskikkede Sagfører, har i Mandags i forrige Uge indgivet sit første Jndlæg.
Viborger Samler, 1832-01-14
J mange Aar har vistnok ikke Dødeligheden været saa stor blandt Geistligheden hertillands, som i det nys tilendebragte. Jkke mindre end 46 Geistlige ere nemlig i Aarets Løb ved Døden afgangne, af hvilke 3 opnaaede en Alder af over 80 6 vare imellem 70 og 80 20 imellem 60 og 70, 12 imellem 50 og 60 og 6 imellem 40 og 50 Aar.
Viborger Samler, 1832-01-14
Den 2den Januar er Sukkerraffinadeur Johan Ludvig Surleauls Boe taget undet Skiftebehandling.
Viborger Samler, 1832-01-14
J Kornvarer paa Leverance passerer for Øieblikket saare lidet. Hvede af god Qualitet er det eneste, som undertiden sælges, og denne betales med 8 Rbd. Byg paa Leverance er flaut til 3 Rbd. 80 s. - 4 Rbd., hvorimod denne Artikel i disse Dage til Øieblikkets Behov har taget Faveur. Rugen er uforandret omtrent 6 Rbd. 4048 s. for tørret, og 6 3/4 - 7 Rbd. for utørret østersøisk. I Havre er intet foregaaet.
Viborger Samler, 1832-01-14
Under 2den d. M. har den Kongel. Slesvig=Holsten-Louenborgske Centralcommission i Slesvig udstædt en Bekjendtgjørelse, ang. at Hs. Majestæt allernaadigst har besluttet, at den endnu bestaaende Kontuma;-Anstalt ved Rendsborg skal ganske ophæves, og de militaire Poster, som have været opstilte paa bestemte Overgangspunkter, ved Eideren og Elben, inddrages. Dermed bortfalder tillige den hidtil foreskrevne Desinfection af Varer, Effecter og Dyr, saavelsom Breve og Aviser, der bringes over Kanalen og Eideren, hvorimod Forbuddet og Kludes Jndførsel i Hertugdommene udstrækkes til Sengeklæder og Sengefær, Haar af Mennesker og Dyr, og gamle Klæder til Handel. Ogsaa vedblive de senere anordnede Forholdsregler, i Tilfælde af den asiatiske Choleras Udbrud, at staae ved Magt, ligesom alle Reisende, der fra den sydlige Side ville over Eideren eller Kanalen maae være forsynede med behørige Sundhedspasse.
Viborger Samler, 1832-01-14
Oberst v. Lesser i Rensborg er bleven udnævnt til Postmester i Kiel.
Viborger Samler, 1832-01-14
Viborg. Under 4de dennes har det behaget Hs. Maj. Kongen allernaadigst at beskikke Cand. Theol. Jørgen Schjødte til Sognepræst for Vroue og Resen Menigheder i Viborg Stift.
Viborger Samler, 1832-01-14
Ved Tallotteriets 1225de Trækning i Altona den 10de Januar udkom følgende Nummere:
Viborger Samler, 1832-01-14
Copulerede i Ribe (hjemme i Huset) den 31te December: Provisor F. v. Stocten og Enkemadame Eilschou.
Viborger Samler, 1832-01-14
Paa 2den Søndag efter Hellig 3 Konger prædiker i Domlitien: Hr. Pastor Unsin. J Søndresogn; Hr. Pastor Friis. arrettesterressernesterteresseer-
Viborger Samler, 1832-01-14
Bekjendtgjorelser. At Hr. Told- og Consumtionsbetjent Ove de Schested Løverdagen den 7de Dennes, ved Døden er afgaaet i sit Alders 38te Aar, maa jeg herved forgeligst bekjendtgjøre for Familie og Venner, overbeviist om at han, under sit faarige Ophold i mit Huus, har nydt den omhyggeligste Pleie. Aalborg, den 10de Januar 1832. A. M. sal. Cordtsen.
Viborger Samler, 1832-01-14
Onsdag Aften den 18de Januari Kl. 5 afholdes i det dramatiske Selskabs Lokale den lovbestemte Generalforsamling for iværende Halvaar.
Viborger Samler, 1832-01-14
De Herrer, i eller uden for Byen, der senere end Generalforsamlingen i afvigte October Maaned have anmeldt sig til Jndtrædelse i Selskabet, og paa Grund deraf ere foreløbigen tilstædte Adgang til de allerede givne Forestillinger, vilde behage ved det her berammede Møde at lade sig paavotere ved een eller anden af Medlemmerne. Nyboe. som okonomisk Direkteur.
Viborger Samler, 1832-01-14
Varme Posteier faaes hver Søndag Formiddag Kl. 9 1/2 hos H. P. Høyer.
Viborger Samler, 1832-01-14
En sort Hest med Bidsel og Jerngrime er i Gaar Aftes optaget uden for min Gaard og kan af dens retmessige Eier afhentes hos R. Dous. Viborg 14de Januar 1832. Torsdagen den 26de dennes, Formiddag Kl. 11 bliver paa Jurisdictionens Tingsted i Viborg afholdt 4de Auction over det Dødsboet efter Maren Jensdatter, Ente efter Sognefoged Peder Schmidt, tilhørende Hus, med Hartkorn: 1 Tde., 1 Skpe. 1 Fdkr., i Mammen. Middelsen og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, d. 5te Januarii 1832. Rod. Do
Viborger Samler, 1832-01-16
andske Efterretninger. Frankrig.
Viborger Samler, 1832-01-16
Kongen modtog paa Nytaarsdag Kl. 11 de forskjellige Deputationer fra Kamrene, Tribunalerne o. s. v. tilligemed Ministrene, Marschallerne og Staden Paris's Cipilautoriteter; Kl. 2 indlodes Stabs officiererne af Nationalgarden fra Paris og Omegn, saavelsom Officiererne fra Linicregimenterne og Jnvaliderne, og Kl. 5 viste det diplomatiske Corps sig. Moniteuren meddeler de Taler, som ved denne Leilighed bleve holdte. I den pavelige Nuntius's Fraværelse forte den de Liberale saa forhadte neapolitanske Ambassadeur, Fyrsten af Castelcicala, hvem Julirevolutionen ei har kunne fortrænge fra hans Post Ordet, hvilken Omstændighed, som man let kan tænke sig, er af Oppositionsbladene udhævet som skjændig og oprørende. Den samme Fyrst Castelcicala tidligere bekjendt under Navnet Fabritio Ruffo og som Hertuginden af Berris Fortrolige, har ofterværet udsat for den parisiske Presses Angreb, og har for nogle Aar siden tabt en Proces mod flere Blade, det nævnte ham med hans oprindelige Navn, og erindrede ham om hans Deeltagelse i den neapolitanske Reaction af 1800. Ogsaa har man fundet det paafaldende at Kongens Svar ikke indeholdt nogen personlig Artighed mod Ordføreren, som eller pleier, at være Brug. J Almiteuren lydet Kongens Svar aldeles fredeligt; men man paastaaer, at der er foretaget Forandringer dermed og at man navnligen har udeladt en Phrase, hvis Mening var, at Kongen stedse vilde bestræbe sig for at opretholde Freden, saalænge denne ikke stred mod Landets Ære. Caar. Jranc. troer, at maatte berøre denne Omstændighed, ikke fordi den pleier at lægge nogen Vægt paa Sligt, men fordi den skildrer den nuværende Stilling, hvor et simpelt Ord, en tilfældigviis henkastet Pbrase, et paa Børsen udbredt Rygte hver ottende Dag forvandler Sikkerhedsfølelsen til Uroe, hvor den af Hr. Casimir Perier belovede Afvæbning opsættes fra Uge til Uge, fra Maaned til Maaned, fra Aar til Aar, hvorfor man vedbliver at betale et overordentligt Budget, der holder Hæren paa en truende Krigsfod, uden at kunne bortmanne den ved ethvert Rygte om Krig tilbagevendende Angst, ford Ministeriet eengang har opstillet det Princip, at Krigen maa drage Bankerot, Ødelæggelse og alle Rædsler efter sig. - Man beskylder Ministeriet for, at det saavel i de ydre som i de indre Anliggender betjener sig af Frygt som et Værktøi for Politiken. De Fleste af de Pairs, som vilde træde ud have betænkt sig, og nu synes kun 10 a 12 at ville forblive ved deres Forsæt.
Viborger Samler, 1832-01-16
Østerrig. De store Trængsler, som i det nu forløbne Aar især have truffet de østlige Provindser af Monarchiet, begynde paa en høist følelig Maade at mærkes. De store Grundeiere i hine Provindser lide især derunder, og da de tildeels ere meere eller mindre forgiældede, saa befinde de sig nu ude af Stand til at betale deres Terminer. Blandt disse nævnes ogsaa Fyrst Esterhazi, den største Grundeier i Ungarn, maaskee i hele Europa. Saa meget er factisk, at paa Rygtet om, at den forestaaende Termin ikke kunde clareres, faldt bemeldte Obligationer, med hvilke der, skjøndt de ikke anføres paa den officielle Coursseddel, drives en betydelig Handel, pladseligen 10 pCt.
Viborger Samler, 1832-01-16
Adskilligt. Talle. holden fra Retterstedet af Ole Vovehals. Høistærede Venner og Medborgere, Helten døer paa det store Blodtheater, Tyven paa det lille Begge træde larmfuld og med Opsigt fra Skuepladsen, begge tilvinde de sig Krandsen, den en om Jssen og den anden om Halsen. Hvo vil da vel ei misunde mig den skiønne Død jeg her gaaer imøde, Men J som have Mod til at trodse Skiebnens Uretfærdighed ved dristige Mestergreb J som fole det høie Kald i Eder, med smidige Fingre at komme den dvælende Fortuna i Forkjøbet, lader Eder af forfængelig Hædersyge ikke anspore til at følge mit Exempel, men practiserer med Forsigtighed, saa Lykkens Stige ei skal vorde Eders Galge stige. At stiæle er nu engang for en ærlig Mand, der ei er nogen Dosmerpande, den hurtigste Ven til en glimrende Carriere. Men en usling er den der troer, at Tyveriets hele Praxis bestaaer i et smidigt Fingerspil. Nei, mine Venner, Tyvene deele sig i to store Classer, de som blive hængte og de som ikke blive hængte. De sidste drive deres Haandtering under Retfærdighedens vide Kaabe, den Vede vandre fører sikkrere til Maalet end den almindelige Gavtyve=Landevei, hvis Udgang er spærret af Skafotter. Betragter hine høie Herrer, der lader mig vederfares den Ære at overvære min Tronbestigelse (Ska fortet), Med hvilken philosofisk Sjelero see de ikke optil mig, Med hvilken Kjækhed spadsere de ikke tærforbi Skafottet uden engang at tænke paa at de staae nærmere dertil end jeg. Hvor mange Procent, som de skulle regne i Statskassen, forregnede de ikke i deres velspækkede Pulter og vidste at indrette det saa methodisk at 10 fra 100 alligevel altid udgjorde 100. Eller betragter engang hiin Forsørgelses-Directeur; der fra sin glimrende Statskareth (jeg siger ikke Stadskareth) seer paa mig med sine Briller med psychologisk Kiendermine. Naar de Døde kunde tale, de vilde raabe: Vi vare hungrige, men Du har er mættet os; vi vare nogne, men Du har ei klædet os; vi vare syge, men Du gav os ingen Lægedom. -Men lykkeligviis ere de Døde tause, og de, der kunne tale, har den stoppet Munden paa Betragter hine Fallitmagere, hine Kornpugere, hine Aagerkarle, betragter den største Deel, som nu prunke i Guld og Silke, ere de ikke alle i Klasse, med de store Taskenspillere, for hvem der ikke haves Bøddeløre eller Strikke! O, mine Brødre hører en døende Broders sidste Raad: Stjæler, men stiæler med Mancer og paa de tilladte Veie, da er det ingen Synd, men det er Synd at blive grebet i at stiæle. Og nu lever vel mine Venner, Græder ikke, maaskee vi sees igjen i en bedre Verden, hvor man kan tilfredsstille en uskyldig Naturdrift uden Frygt for Steiler og Hjul. Men, skulde der egsaa bisset gives saadanne, nu saa tager jeg det føde Haab med i Graven, at de store Skjelme der paa Jorden gik fri for Straville for Ærens Skyld have Fortrinet i Straffen, hisset fremfor os simple Gavtyve. Endnu engang løfter jeg mit Hoved iveiret fra Bøddelens Øxe med de Ord: speiler Eder i mit Exempel.
Viborger Samler, 1832-01-16
J No. 44 af "Juridisk Ugeblad 31te Decbr. f. A., læses følgende fædrelandske Curiosum: "En mærkværdig Præste=Attest. En Person, navnlig Hans Hansen, var i f. A. sat under Justitiens Tiltale, og blev der af vedkommende Dommer indhentet de, angaaende Tiltaltes vil ante aclaeller hans foregaaende Vandel, fornødne Oplysninger. Blandt disse forefindes en fra en Landsbypræst indkommen Skrivelse, der for sin Originalitets Skyld udentvivl vil interessere mine ærede Læsere. Skrivelsen, eller rettere sagt, Attesten lyder saaledes Ærbødigst! Paa ærede af 2den Mai som jeg Dags Dato har modtaget; maae jeg giensvare: angaaende bemeldte Hans Hansen; at Gaardmand Christen Christensen og hans Hustrue heraf Byen, have givet mig denne Forklaring: som Vogter i deres Tjeneste, har de ei funden Utroeskab hos ham, at tilliste sig noget, men derimod han var en lystig vilter Krabat, af dem man almindelig siger om, ovenud; - saalunde da han foruden Gaase og Lamme Vogt var sat til nogen Qviers Flytning, Vanding, o. s. v.; - hvad skeer, - ventelig er han raget uklar med en af disse Qvier eller dets Hoved ei passer til hans; - nok kan huder eller rettere slaaer til det, formodentlig med Tøirekollen, afslaaer det ene Horn skeet Gierning har angret ham, han sætter atter Hornet til; - nok det lykkes; - Hornet klæber ved groer til, og som Koe seenere havde begge sine Horn, dog med den Forskjel, det ene Horn viste den modsatte Vei af det andet; - saa han ikke ved Fastgjørelsen havde passet rette Stilling; dette er et og alt Folkene vidste om ham."
Viborger Samler, 1832-01-16
Da den literaire Strid, som Cpt. Bloms Skriv foranledigede, nu, Gud skee Lov, synes endt, foreslaaes i Politivennen "som passende ved det ny Aar, i Vennelag at gjentage følgende Skaaler, der udbragdes 1809, da Enighed til fælleds Forsvar var vor Pligt og vor Losen: "Søkrigernes Skaal, Gid den ældste Sømagt, og tillige den navnkundigste i Europa, snart opleve sin Gjenfødelse, Gid Danmarks sande Stolthed, dens Søkrigere, snart paa en ny Flaade maae lade dets uplettede Flag speiles i de Vande, der skummede under Knuders, Valdemarers, Absalons, Trolles, Ruds, Store Christians, Juls og Tordenskjolds vældige Snekker. - Landkrigernes Skaal, Dannebrog i Fanen kappes med Dannebrog i Flaget, Hver Feldtherre vorde en Daniel Ranzau, hver Commandant en Schak, hver Borgeranfører ligne Frederikshalds udødelige Colbjornsønner!