JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Frankfurt, den 6 Julii. J Gaar Aftes blev den fangne franske Krigsminister Bournonville og de ligeledes fangne Nationalconontets Deputerede transporterte herhid fra Ehrenbreitstein, og indtil videre indqvarterte i Braunfels, for siden at bringes til Eger. – Fra Kønigstein er der bragt 20 Clubister til Ehrenbreitstein. Det Rygte, at der ved Udfaldet mod Marienborn var i Forvirringen sluppet 40 Clubister bort, bliver af General Kalkreuth selv erklæret for en uforskammet Løgn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Natten til den 4 hujus gjorde Beleyrernes Jldkugler igien en saadan Virkning i Maynz, at St. Albanskirken med alle tilstødende Huse lige til Dominicanerkirken stode i fuld Lue, og brændte til den lyse Dag. Dagen derpaa blev der fra begge Rhiin Bredderne fyret saa stærkt, at Franskmændenes blinde Leyr paa nogle faa Tælte nær blev ruineret. Natten til den 5te brændte det atter stærkt i Maynz, og der blev paa samme Tid gjort Begyndelse med at skyde Breche paa Alban-Skandsen. Kanonaden var skrækkelig, og varede den hele følgende Morgen. Øyen vidner forsikkre, at Alban Skandsen allerede er gjort ubrugbar, og at Franskmændene have fort deres Skyds derfra. – J afvigte Nat skulde ahlbach være taget fra Franskmændene, for fra alle Sider at drive dem ind i Fæstningen. - Ved Eltwill har man seet mange Pakker Papirer svømme forbi, og man havde reddet deraf hvad men kunde. Den største Deel af det biergede bestod i Handelsbøger fra de Maynziske Kiøbmænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Hanau, den 6 Julii. Rygtet og Commandantens Død i Maynz er ikke blevet bekræftet. Den franske Trompeter, som kom til den Preussiske Leyr, og, som man sagde, havde bragt Tilbudet om Overgivelsen, skal blot have begjært, at Slottet maatte blive sparet, da derpaa var indlagt henved tusinde Syge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Amsterdam, den 9 Julii. Den Russiske Flaade skal i Østersøen have havt et haardt Veyr, og en Deel af samme skal igien være indløbet i Reval. Kiøbenhavn, den 15 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Under Dato Frederichsberg Slot den 5te Julii er udgaaet en Forordning, om en forbedret Politie-Jndretning i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Under samme Dato er udgaaet en Forordning, som befaler, at enhver Dommer herefter skal, naar Retten hæves, underskrive i Protocollen det, som der er bleven forhandlet og indført.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Samme Dato er udgaaet en Forordning, hvorved fastsættes, at der, i Høyeste Ret, herefter skal holdes overordentlige Sessioner i de sidste Dage af Julii og Augusti Maaneder, for at afgjøre de dertil indstevnte Deelinqvent- og Politie-Sager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Samme Dato er udgaaet en Forordning, som forbyder, i private Sager, at exeqvere nogen underordnet Rets Dom, hvorved den dømte er bleven fundet skyldig til offentlig Arbeyde, forinden denne har erklæret, om han forlanger Sagen indstevnet til høyere Ret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Hs. Majestæt haver under 5te Julii allernaadigst udnævnt Premierlieutenant Hjorth til Capitain ved Christianshavns Qvarteers Borgercompagnie. Secondlieutenant Qvist til Premierlieutenant. Fændrik Jansen til Secondlieutenant. Fændrik à la suite Clasen til virkelig Fændrik, og Commandeer Sergeant Hendrich Jordan Geisler til Fændrik à la suite.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Barom. 17 Varme. N. V. 8 Juli. N. O. R. O. N. N. V. V. N. V. Udi afvigte Uge fra den 6 Julii til den 13 Julii, ere i denne Kongel. Residence-Stad copulerede 12 Par. Fødte Drenge 22, Piger 25, tilsammen fødte 47. Døde Mænd 23, Qvinder 12, Drenge 11, Piger 8, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Apoplexie 2. Brok 1. Brystsyge 8. Dødfød 1. Feber 1. Forraadnelses Feber 3 Hastig død 1. Jnflammation 2. Slag 12. Svindsoet 2. Tænder 1. Tærende Syge 8. Uangivne Svagheder 6. Tilsammen døde 54. Altsaa 7 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-15
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Kiøbenhavns No. Aar. Hr. Malling. sionens tittannien. Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Post-Tidender. Huus. paa Fredagen, den 19 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Livorno, den 26 Junii. Alle fra Barbariet og Levante kommende Skibe bringe den Tidende, at Kornhøsten overalt har havt et meget ønskeligt Udfald. J Forgaars kom fra Bona den første Ladning af denne nye Sæd, i alt 3000 Sække. Da denne Tilførsel ved den endnu vedvarende strænge Neutralitet, som Storhertugen fremdeles i Hensigt til de krigførende Magter har besluttet at lagttage, kan komme Franskmændenne vel tilpas, saa har den Engelske Gesandt i Florenz, Lord Hervey, i en Note til den Storhertugelige Statssecretair Terrestori erklæret, at denne Neutralitet vilde beroe paa, hvorledes de allierte Magter betragtede den; siden deres fælles Fiende derved kunde have Leylighed til at faae al muelig Understøttelse fra Toscana, imedens der opoffres saamange Undersaatter og Penge for at føre Krigen. J øvrigt vilde Gesandten ikke indlade sig i at besvare det Spørgsmaal, hvorledes Storhertugen kan bringe den Hielp, den Beskyttelse, ja selv den Partiskhed, han viser for en Nation, der er hans Broders Keyserens, hans Oncles Kongen af Spaniens, og næsten alle europæiske Souverainers erklærte Fiende, til at stemme med hans egen Værdighed og hans Staters sande Bedste Lord Hervey er gaaet endnu videre, og har i et Circulaire communiceret alle i Florenz residerende Gesandte det Skridt, han havde gjort, og det Engelske Hofs Misfornøyelse med Storhertugens Neutralitet, med det Tillæg, at Storhertugens Forhold i denne Henseende grundede sig eene og allene paa en eneste Persons Raad og Forestillinger, hvis Indflydelse og Magt over Storhertugens Tænkemaade fra hans Barndom af havde været meget stor.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Gens, den 29 Junii. Den sidste Affaire i Piemont den 12 hujus er ikke faldet ud til Fiendens Forliis, hvormeget man end søger at faae Folk til at troe det. Det er derimod vist, at der paa begge Sider er dræbt mange Mennesker. - General Kellermann synes at have foresat sig at lade sine Tropper bestige Bierget Cenis. J saa Fald vil man om faa Dage høre interessante Nyheder. Den største Deel af de Tropper, som stode der i Egnen, have allerede begivet sig paa Marchen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Genua, den 30 Junii. Af den i vore Farvande ankomne Spanske Flaade ere 4 Linieskibe virkeligen indløbne i vore Havne, og samtlige deres Officerer indbudne til Taffels af den Spanske Gesandt, hvorefter de den følgende Dag bleve Dogen forestillede i hans Palais. Om denne Flaades videre Operationer vil der ikke med Vished kunne siges noget, førend den er forenet med den Engelske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Stockholm, den 5 Julii. Regenten har, førend han i Forgaars tiltraadde Reysen med Kongen, overdraget Regierings Forvaltningen i hans Fraværelse til Hertugen af Ostgotland, tilligemed Rigsdrosten, Rigscanzleren, samt Præsidenterne Baron Kurk og Renterholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Linieskibet Dyden, ført af Oberstlieutenant Billing, er i Havnen ved Carlscrona sprunget i Luften. Da Skibet havde sine 64 Kanoner ombord, og var forsynet med sin fulde Eqvipage for at udløbe, saa anslaaes Skaden til halvanden Million Daler Sølvmyndt. 60 Mennesker have derved sat Livet til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Jmod nogle Rygter, som ildesindede Folk havde udspredet, har Regieringen ladet udgaae en Publication, hvori der paa det eftertrykkeligste forsikkres: At saadant ey allene ikke har ringeste Grund, men at Rigets Forfalning endog er saa god, som den efter en svær Krig og de paafulgte store Forandringer nogensinde kunde være. Hvad Forholdet til de udenlandske Magter angaaer, da leve vi i den bedste Forstaaelse med dem alle, og have ikke det ringeste at befrygte. - Betræffende Rigsgielden, da tiltager Crediten, Gielden bliver efterhaanden med flere Tønder Guld betalt, og Renterne til rette Tid svarte. – Ved Kongens Hof er indført den strængeste Oeconomie. - Ogsaa hele den Høysalige Konges Gield, der beløb sig over 150000 Rigsdaler, er afbetalt, og Hoffets Udgivter formindskede over 33000 Rdlr. - Videre hedder det: Omendskiønt der, i Henseende til Statens nærværende Forfatning, ey kan undværes noget af Contributionerne, kan man dog forsikkre, at der hverken vil behøves eller forlanges nogen nye Contribution. - Til Slutning tilkiendegives, at der, saalænge Kongen er mindreaarig, ey kan sammenkaldes nogen Rigsdag, da sligt vilde stride tvertimod den høysalige Konges Testamente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Wien, den 6 Julii. Keyseren har tilskrevet Paven et Brev, fuldt af det bedste Sindelag imod Hs. Hellighed og den største Ærefrygt for Religionen. Jsær beklager Keiseren, at Missionscollegierne i Frankerige ere blevne ophævede; hvorfor han, i fuld Overbeviisning om deres Nødvendighed, yttrer sig med at have fattet den Beslutning, igien at oprette dem i sine Stater, og derved godtgiøre Religionen den Skade, den ved formeldte Ophævelse havde liidt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
De oprettede 4 Husar=Divisioner til det Wurmsersk Friecorps ere allerede complette og i marchfærdig Stand, De udgiøre i alt 1360 Mand, have graae Pelise, med hvide Beenklæder og hvide Snoere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
J Nedressterrige var Kulden i forrige Maaned saa stærk, at Jsen kunde bære Fragtvognene, og at endeel Kalve frøs ihiel paa Greve Cobenzis Gods.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Paris, den 8 Julii. Den saa kaldte Velfærds-Commission, som alting for nærværende Tid beroer paa, og som er det store Hiul i Regieringen, har den 1ste d. M. ganske uventet givet Ordre til at skille Ludvig den Sextendes Søn og hans Moder ad, og det, som man troer, under det Paaskud, at det er Tid at indprente dette Barn de republicanske Grundsætninger. Efterstaaende Beretning viser, at denne Ordre er den 3die fuldført. Klokken 9 1/2 Aften forføyede vi os til Capets Enkes Værelse, bekiendtgjorde hende Velfærds-Commissionens Beslutning i Forgaars, og anmodede hende om at skikke sig deri. Efter nogen Modstand besluttede hun endelig at overlade sin Søn til os, hvorefter han blev bragt til det for ham bestemte Kammer, og overleveret til Borgeren Simon. Skilsmissen var forbunden med alle de Tegn paa moderlig Ømhed, som ved en saadan Leylighed kunde formodes; og Commissarierne viiste al den Mildhed, som kunde bestaae med det Alvorlige i deres Kald. Denne Udskrivt af Temple-Commissariernes Protocol var underskrevet af de Herrer Ende, Gagnant, Arnand, Veron, Collier og Deveze. Den sande Aarsag, hvorfor dette sygelige Barn er taget fra Moderen, er ikke let at giætte, især da man vedbliver at vise Mildhed og Agtelse for Dronningen, da Stadens Maire meget ofte besøger hende, og da man har tilladt hende at læse et tydske Blad, som hun havde forlangt. De, som ere af den Meening, at Velfærds Commissionens Hensigt med Skilsmissen har været at skaffe dette Kongelige Barn af Veyen eller at bortføre det, udspredede virkeligen i Forgaars, at det allerede var borte og ført i Triumph til St. Cloud. Men Sikkerheds=Commissionen sendte strax 4 Commissarier til Templetaarnet, og lod disses Udsigende bekiendtgiøre, efter hvilket Ludvigs Søn fandtes legende med hans Simon i sit eget Kammer. Samme Dag, da den forrige Dauphin blev ført bort fra sin Moder, blev ogsaa den indre Vagt i Taarnet trukket tilbage, og man lod Vandspringene i St. Cloud igien springe. Nogle ville heri finde et Forsøg af det herskende Partie til at udforske Folkets Meening i Hensigt til den forhen ommeldte Plan, at lade Kongens Søn erklære for Dictator. Og, dette forudsat, troer man, at hele Skilsmissen er allene skeet, for paa nye at henvende Folkets Opmærksomhed paa Sønnen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Den 25 Junii have Spanierne efter en hæftig Modstand, erobret Fæstningen Bellegarde, efterat alle Voldene, Kasematterne, og de fleste Bygninger vare i Bund og Grund ødelagte, og Soldaterne ey længer havde noget Skjul imod Fiendens Bomber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Efter Barreres Forklaring har den franske Republik hver Maaned en Udgivt af 330 Millioner; altsaa aarlig 3860 og daglig 11 Millioner; hver Time 456333, hvert Qvarteer 114083, og hvert Minut 7606 Livres 11 Sous. Custine har under 2den hujus indberettet, at de franske Forposter vare blevne angrebne af et dobbelt saa stærkt Antal fiendtlige Tropper, men at disse allesteds bleve tappert afviiste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Hochheim, den 8 Julii. J Gaar Aftes Klokken henved 9 fik alle paa denne Side staaende tydske Tropper Ordre til at holde sig færdige til et Angreb imod Kostheim. Allerede ved 10 Slet begyndte fra alle Kanter en forfærdelig Kanonade, under hvilken Tropperne fordeelte sig til Angrebet. Tre Batailloner Preussere toge Centrum, 2 Batailloner Sachsere det venstre, og 2 Batailloner Hessere det høyre Fløy, imellem Castel og Kostheim, for at afskiære Franskmændene Retiraden. Overhovedet var det Hensigten at indspærre Kost heim. De fiendtlige Forposter bleve slagne, og Træfningen med de smaae Geværer varede i tre fulde Timer, indtil Tydskerne endeligen vandt Seyer. De toge Staden og de derved anlagte tvende Skandser med stormende Haand, erobrede 4 Kanoner, og gjorde 3 til 400 til Fanger, hvilke forstørstedelen havde forstukket sig i Kieldrene, og demolerede en Deel af den bedækte Vey, som Franskmændene havde anlagt fra Castel til Kostheim. Franskmændene forsvarede sig med megen Standhaftighed, siden Angrebet just begyndte paa den Tid, da Afløsningen fra Castel skulde skee, og Besætningen følgeligen var eengang saa stærk, som den ellers vilde været. Tabet har paa begge Sider været meget stort. Paa Gaderne i Kostheim laae der døde Franskmænd tæt ved hinanden. -
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Tydskerne fortfare nu med at beskyde Franskmændenes yderste Skandse paa Mayn Odden, for ogsaa at borttage den, og derved deslettere faae Bugt med Rhiinbroen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Frankfurt, den 9 Julii. Ved Landau have Franskmændene formeret en Linie forbi Herrheim, Rülsheim og Herd, og søge der at forskandse sig. De Keyserlige have det samme i Sinde, og trække sig sammen ved Germersheim. - Kostheim er tilstrækkeligen besat af Preussere og Hessere. En Tømmermand, ved Navn Schulz, har viist de tydske Tropper den bedste Vey derhen. Hele Gaarsdagen blev der skudt paa alle de franske Værker, og i dette Øyeblik hedder det, at Tydskerne ogsaa have erobret Skandsen paa Rhiin-Odden. Baade i Castel og i Maynz har det brændt meget stærkt, og Franskmændene maa begynde at fattes Krudt, siden de have greber til at tømme Minerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
London, den 9 Julii. De forhen ommeldte Tractater, som Hoffet, i Anledning af den franske Krig, har sluttet med Rusland, Sardinien og Hessen-Cassel, ere nu ved Trykken bekiendtgjorte. Deres Jndhold er allerede Publicum for største Deelen bekiendt; imidlertid fortiener dog følgende, som det vigtigste, her at meldes:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Den her i London den 25de Martii sluttede Tractat, med Rusland stipulerer begge Magters giensidige Bistand, i den retfærdige og nødvendige Krig med Frankerige, for hos Fienden at forskaffe sig Satisfaction, og garantere hinanden fælles Roe og Sikkerhed. Og vil ingen af begge Magter uden fælles Samtykke nedlægge Vaabnene. Ligesom de og begge ville nægte alle franske Skibe Adgang, til deres Havne, forbyde al Udførsel fra deres Havne til Frankerige, og overalt saameget mueligt søge at skade Frankeriges Handel, for at tvinge det til at indgaae billige Fredsbetingelser. Videre ville de formaae de ikke i Krigen indvikklede Magter til i denne for enhver civili feret Stat saa interessante Anledning ikke, i Følge deres Neutralitet, at favorisere Frankeriges Søehandel. Til Slutning stipuleres et Udkast til en Defensivalliance Handelstractat, og er Commercetractaten fra 1766 fornyet paa 6 Aar, indtil den nye er bragt i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Tractaten med Sardinien er dateret den 25de April, og fastsættes deri, at Sardinien, saalænge nærværende Krig varer, skal holde 50000 Mand til sine Staters Forsvar imod Frankerige, og Engeland en Flaade i det Middellandske Hav, at Engeland skal aarligen, saalænge Krigen varer, betale Sardinien 200000 Pund i Subsidie, og ey slutte Fred med Frankerige, førend Sardinien har faaet de allerede mistede eller endnu mistende Stater tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Efter Subsidietractaten med Hessen-Cassel af 10 April overlader Landgreven Engeland i tre Aar 8000 Mand af sine Tropper, og faaer for en Cavalleristes Equipering 80 Crowns (hver til 4 Shilling 9 3/4 Pence), og for en Jnfanteristes 30 Crowns, foruden en aarlig Subsidie af 225000 Crowns.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Næste Mandag bliver der atter indskibet 970 Mand af Garden til Ostende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Kongen af Spanien skal være saa misfornøyet med Republiken Venedigs Neutralitet, at han skal have truet med at kalde sin Gesandt tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Til Dublin er der ankommet en Expresser fra Dingle med den Efterretning, at der sammesteds har været et stort Oprør, som allerede havde kostet mange Mennesker Livet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Subscriptionen til Bedste for Enker og Børn efter de Soldater og Matroser, som ere dræbte i Krigen, er allerede voxet til 18000 Pund Sterling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Cøln, den 11 Julii. Bombardementet imod Valenciennes er saa stærkt, at Vinduerne ryste i Mons, som dog ligger 4 Mile derfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
General Custine har ladet trykke et Brev til sin Armee, og uddeelt det iblant hans Tropper. Han beskylder dem deri for Skiødesløshed i Tienesten; at Forposterne og Patrouillerne ey giøre deres Pligt, at de Gemene, i Stedet for at holde sig roelige og ordentlige i Leiren, streise omkring i de nærmeste Landsbyer, for at finde Levnetsmidler, og at kunne fortære disse mageligere end i Leyren. – Alle disse Misbruge vil han derfor have afskaffet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Kiøbenhavn, den 19 Julii. Hs. Majestæt har behaget, efter Ansøgning, i Naade at tilbagekalde den ved det Maroccanske Hof staaende Consul Classen, og igien i hans Sted at beskikke Secretairen ved det udenlandske Departement, Blicher Olsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
J Tallotteriets 508 Trækning i Wandsbeck, den 16 Julii udkom følgende Nummere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-19
Godt Maculatur=Papiir er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-22
Kiøbenhavns J de, i No. Aar lig ud muur, Juul, duun, Januari.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-22
Post-Tidender. ne, Mandagen, den 22 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høyffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-22
Constantinopel, den 10 Junii. J Fredags ankom den franske Gesandt Deschorches med et lidet Følge. Han har ey fundet det raadeligt at tage sin Boepæl i Pera, hvor alle fremmede Gesandte pleye residere, og har derfor indlogeret sig hos en Franskmand, ved Navn le Boeuf, i Forstaden Galatha, hvor han giver sig ud for en fransk Kiøbmand. Endog denne Deschorches's Modtagelse viser, at Porten ey vil erkiende den franske Republik, førend de øvrige store Hoffer i Europa have gjort det. - Efterretningen om, at Russerne have besat Grændsefæstningen Kaminieck, har her gjort stor Opsigt, og man troer, at denne Omstændighed vil maaskee giøre et Ophold i den Russiske Gesandts Hidreise.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-22
Bayonne, den 29 Junii. Man vil her have Efterretning, at Spanierne ere i Egnen ved Andraye blevet angrebne og slagne. Spanierne vare blevne attaquerte af tre Colonner, og troede, at Franskmændene vare 30000 Mand stærke, da de dog i alt kun udgjorde 12000 Mand. De spanske Tropper derimod beløb sig til henved 20000. Endnu veed man ikke de Dræbtes Antal. Fangerne beløbe sig i alt til 16, og Byttet, som Franskmændene ved denne Leylighed have gjort, til 60 Telte og 2 Kanoner, foruden Munition og andre Sager. Spanierne havde trukket sig tilbage fra Andraye, ødelagt Fortet, nedrevet Bygningerne, og vare derefter marcheret ind paa deres egen Grund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-22
Tours, den 1 Julii. Her er ankommet en Coureer med den Efterretning, at Jnsurgenterne paa to forskiellige Steder paa eengang ere blevne angrebne, nemlig fra den eene Side af General Biron, og fra den anden Side af Armeen ved Nantes. De skal have mistet henved 15000 Mand (udentvivl et Rull formeget) og 30 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-22
Paris, den 8 Julii. Den Caenske Armees Avantgarde har allerede naaet Pas sy og Vernon, og er altsaa denne Stad paa 12 Mile nær. Bataillonen fra Jsle og Vilaine er paa Marchen, for at forene sig med denne Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-22
J Anledning af den sidstommeldte Skilsmisse imellem Ludvig Capets Søn og dennes Moder, har man i Dag i vore patriotiske Annaler gjort følgende Spørgsmaale; Hvorfor skulde Sønnen endeligen skilles fra Moderen, Var denne Skilsmisse absolut nødvendig, Kræver maaskee den almindelige Sikkerhed saadant, Har man een eller anden Hensigt med Moder eller Søn, Hvorfor har den offentlige Velfærds-Commission ey underrettet Conventet om sine Bevæggrunde til dette Forhold, Er det maaskee noget, som Nationen ey maatte vide, eller var det farligt, ved denne Leylighed at tage Nationen i Raad med sig, Man forsikkrer, at der paa Slottene Versailles og St. Cloud giøres store Tilberedelser, og at man saaledes stræber at faae Værelserne istandsatte, som om de strax skulde beboes. Ligeledes har man taget Luxemburg i Arbeyde, og det, som man siger, for der at indslutte de arresterte Deputerte. Men de fleste af de decreterte Deputerte have jo listet sig bort, og de øvrige synes ey at have nogen Appetit paa at flygte. Ere vi maaskee nu saa forlegne med vore Penge, at vi skulde nødes til at anvende dem paa at reparere de forrige kongelige Bygninger, London, den 9 og 12 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-22
Vi længes nu alle efter nye Tidender fra Vestindien. Udrustningerne i vore Havne drives med fordobblet Jver. For at faae Lord Howes Flaade bemandet, har man presset Matroserne paa alle de fra Ostindien ankomne Skibe, og i Greenwich er der atter den 9de indskibet 1000 Mand, for at forstærke Hertugen af Yorks Armee. Krigen skal fortsættes af al Magt. - Paa Skibsværfterne i Deptford opkom der i Søndags Nat en farlig Jldsvaade, som man troede var anlagt, men som dog til Lykke i Tide blev slukket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-22
Admiral Crosby melder fra Gibraltar, at Krigskibet Egmont har erobret en Fransk Fregat paa 42 Kanoner, og opbragt den, tilligemed et meget rigt spanske Registerskib, som den Dagen før havde taget, til Gibraltar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-07-22
Stockholm, den 9 Julii. Kongen og Regenten have den 3die spiist hos Baronesse Ørnskjold i Nyksping, og vare den 4de om Aftenen ankomne hos Kammerherre de Geer i Finnsprung, hvor de havde beseet Maleriecabinettet, Bibliotheket o. s. v., og vare den 6te reyst videre.