Berlingske Tidende, 1805-05-06
Ved Proklama, som er læst i Siellands Landsting den 13de og i det Antvorskovske Distrikts Birketingsret den 26de Marts sidstleden, ere Kreditorerne i Huusmand og Koeprangs Knud Larsens Fallitboe paa Hemmeshøi Mark indkaldt med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter, hvilket herved end vide i den Berlingske Avis 3de Gange efter hinanden bekiendtgiøre Slagelse, den 28de April 1805. Bagger. rien. Land. Kon 4 For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Hampens hele og bedste Dyrkningsmaade og videre Behandling, grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøiagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Avl storerer, udsætter Selskabet en Premie af dets anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. J denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring om følgende: . 1) Hvorvidt Hamps Nedsænkning i Vander fornøden og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil er bedst? Hvor længe samme maae vare, og hvad derved er at iagttage Lamme indgangsaa 2) Om det er bedste, og i Hensigt til Veirligt Bondens Leilighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre Hamp i Solen og Luften, eller om det er fornødent og tienligt, at tørre den i Tørrehuse eller i Ovne J sidste Tilfælde, hvor stærk Varmen skal være? Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at mærke 3) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest for et saadant Tørrehuus eller Hørovn, og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og andet oekonomisk Brug? Her maatte tillige erindres de fornødne Tegninger, forfærdigede efter en tydelig Scala, samt et Overslag over Bekostningen. Afhandlingen maatte indsendes inden 1ste September Dersom nogen Forfatter maatte behage allene at udarbeide den Materie om Tørrehusets eller Hampovnens bedste Anlæg, da vil Selskabet modtage og efter sin Værdie belønne en saadan særskilt Afhandling. 5. Da man i de nyere Tider i adskillige Skrivter har draget i Tvivl, om den Nytte, som Jndgrøytninger og Jndhegninger med levende Hegn, nu, da Tøiring og Staldforring blive almindeligere, bringe tilveie, opveier den Skade, disse Indhegninger have til følge, deels ved betydelig Jordspilde, deels ved at tiltrække Jnsekter og Fugle, deels ved at forhindre Lufttræk, og derved giøre Jndhøstningen vanskeligere sig saa udsætter Selskabet sin forste en Guldmedaille frit 90 Rdlr for den som, efter at have veiet de forskjellige Grunde for og imod Sagen, og undersøgt hvad derom er erfaret og skrevet i Engelland og Tydskland, men især i Dannemark og Hertugdømmerne, giver den grundigste Beregninger et Nytion eller Tabet ved levende Hegn, og anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. for den næst vedste derom skrevne Afhandling. Egne og andres Erfaringer maatte bestandig lægges til Grund for Beviserne, og Hensyn tages til Dannemarks forskjellige Egne og de forsk ellige Arter af levende Hegne for saavidt de frede bedre eller slettere, lade sig lettere eller vanskeligere opelske mere eller mindre tillokke Fugle eller Jndsetter, og kunne være tienlige til Brændsel, Kurvemager-Arbeide og andet ockonomisk Brug. Afhandlingerne indsendes til December 1806. 6. At anvende tørre Stængler af Kartofler og Kaalrab, efter at de ere udblødte i Vand, til at forre Qvæg med, efter den i nogle Egne af Sverrig brugelige Maade, er vel ikke ganske ubekiendt her, men tilstrækkelige Erfaringer om dens Gavnlighed savnes dog endnu; Selskabet udsætte derfor en Premis af tredie Guldmedaille eller 25 Rd for den Afhandling som grundet paa Erfaring, bedst oplyser denne Forringsmaades Anvendelse, og hvorvidt den er fordeelagtig eller ei. Afhandlingerne indsendes i November 1806.