JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-08
Jfølge Dom og derefter passeret Udlæg, som ved Høiesteretsdom er stadfæstet, bliver efter Reqvisition af Procurator Ammittsbøll, som Curator i Krigsraad, Kiøbmand Aastrups Boe i Randers, offentlig Auction afholdt over den af Hans Peter Sørensen eiende Vandmølle, Lægaard Mølle kaldet, beliggende tæt ved Holstebroe, med Bygninger og tilhørende Jorder, hvilke sidste staaer for Hartkorn Mølleskyld 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr., og Jordskyld 2 Fdkr., og 1 Tde. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/1/2 Alb. frie Kiøbstædsford, samt en Tørveparcel af Hartkorn, 1 trefierdedeel Alb. i Hodsagger Sogn. 1ste Gang Mandagen den 28de April 2den Gang Mandagen den 12te Mai ( førstkommende 3die Gang Mandagen den 26de f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet. De 2de første Auctioner afholdes paa Hierm Ginding Herreders Tingsted i Holstebroe, tredie og sidste Auction i Møllen selv. Sidste Dag, efter de faste Eiendommes Bortsælgelse, fremmes Auctionen over det udlagte Jnd og Udboe, alt efter de paa Auctionsstæderne bekiendtgiørende Conditioner. Til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres at samtlige Møllens Jordeiendomme ere gode og veldyrkede, ligesom og Møllegaardens Bygninger af nye ere opførte og Møllehuuset vel vedligeholdt. Møllen har 2 Par Mølleqverne og et Pilleværk, og drives af 2de overfalds Vandhiul.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-08
J Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. bekiendtgiøres dette 3de Gange efter hinanden til Vedkommendes Efterretning. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstedroe, den 10de Marts 223. Fugl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-08
Auction. Jfølge Beslutning i Gaardmand Johan Ludvig Priises Concurs Boe, bliver den Stervboet tilhørende paa Veien Mark liggende Gaard af Hartkorn 2 Tønder, stillet til offentlig Auction der foretages saaledes: Første Auction afholdes paa Tingstedet i Hulvad Løverdagen den 26de April førstk. Formiddag Kl. 10. Anden Auction samme Tid og Sted Fredagen den 9de Mai førstk. Tredie Auction hvorved tillige noget Indboe og Besætning sælges, afholdes paa Gaarden selv Løverdagen den 24de Mar førstk. Formiddag Kl. 11. hvilket herved i Overeenstemmelse med Frd. 22de April 1817 til alle vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Catrinelund, den 22de Marts 1823. Schrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-08
Herved bekiendtgiøres om der forefindes nogen Arvinger efter forhen afdøde Christian Pedersen Skomagers Enke i Gredsted Bye, Jernved Sogn, Giørding Herred, Ribe Amt, de da ville anmelde dem i ovenmeldte Bye, hos hendes Svoger Niels Jacobsen. Huuset. bestaaer af 8 Fag, og dertil en liden Kaalhauge. Paa samme hefter 60 Rigsbd. S. M. Anmeldelsen maa skee inden 6 Uger. Gredsted, den 11te Martz 1823. Niels Jacobsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-08
Onsdagen den 16de April bliver Generalforsamling i Riber=Klub i Anledning af Directeurers Directionen. Valg m. a. M.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Udenlandske Efterretninger. St. Petersborg, den 25de Marts. J Anledning af Hs. Majestæt Keiser Alexanders Tronbestigelsee, blev igaar afstunget et høitideligt Tedeum i alle Residentsens Kirker. Om Aftenen var hele Staden, illumineret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Rygtet siger, at Hans Keiserlige Majestæt snart vil afreise herfra til Moskau, derfra til Choczim det Moldauiske og til Besarabiens Grændse for at mynstre det 2det Armeecorps. Det hedder endvidere, at det hele Keiserlige Huus næste Sommer vil residere i Moskan og at Storfyrst Michaels Formæhling skal der finde Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Storfyrst Constantin er reist tilbage til Warschau, London, den 1ste April. J Søndags Morges afgik Kongebaaden Ruff med Depescher til Madrid og Paris, og i Søndags Aftes ankom Kongebaaden, Vicke med Depescher derfra, Breve fra Bahia af 9de Febr. sige, at GeneralLabatur har intet Angreb gjort paa Staden, derfor har han ogsaa, som Beretninger fra Maranham meldte, intet Nederlag kunne lidt. Megetmere skiønnes af Brevene, at Besætningen i Bahia har lidt stort Tab og er ikke istand til at giøre Angreb; men maa blot indskrænke sig til Forsvar. En Trediedeel af Soldaterne laae i Hospital, Skatkammeret var udtømt, Lønningen ubetalt og Levnetsmidlerne slette og faa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
En Officeer, som i lang Tid har boet i Toulouse, har for kort siden forladt denne Stad, og er reist langs den Franske Kyst til St. Malo. Han fortæller, at omtrent 250 Englænder befinde sig i Toulouse, i hvilken Stad hersker den største Ulyst til Krig. J Rochefort ligger 6 Linieskibe, men hverken bemandede eller tiltakklede. I Brest befandt sig 21 Linieskibe, hvoraf kuns 1 var eqviperet. Brest med omliggende Stæder, og Byer vare ganske blottede for Tropper. En i de vestlige Provindser sammentrukken Troppemasse begiver sig til Flandern. 8000 Mand Tropper marscherede for kort siden paa deres Vei til Valenciennes, Cambrax, igjennem Rennes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Perpignan, den 22de Marts. Marschal Moncey, som indtraf hertil i Forgaars, hvor Chefen for hans Generalstab, Mareschal de Camp Depres, allerede Dagen før var ankommet, har udstædt følgende Dagbefaling: "Soldater, Kongen har behaget at betroe mig Commanden over det 4de Corps af Pyrenæer=Armeen, under Hs. K. H. Hertugen af Angoulemes Over befaling. Jeg har den Tillid til Edder, at J vil vise Eder værdige til at have en Neven af den store Henrich i Spidsen for Eder. Soldater, J skal ikke alleneste udmærke Eder paa Ærens Mark; J have ogsaa andre Pligter. Uden Krigstugt gives ingen Armee, ingen sand Hæder. Agtelse for Eiendom, de fredelige Beboeres Beskyttelse, Retfærdighed imod Alle, dette bør og maae være Eders Løsen. Lad os være besielede af lige Jver, lad os i vore Anstrængelser vise en Stand haftighed der holder Stand i enhver Prøve, og i vore Forbindelser, en aldrig svigtende Troeskab. Saa blive Hs. Majestæts Forventninger opfyldte, Leve Kongen. - Hovedqvarterret Perpignan, den 20de Marts Ogsaa Mairen har udstædt en Opfordring til Beboerne, hvori han opfordrer dem til høit og uhindret at yttre deres Glæde over deres Befriers nærforestaaende Ankomst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Den 22de forkyndte Kanonerne Hs. K. H. Hertugen af Angoulemes Ankomst. Den 23de lod han Tropperne passere Revne og idag afreiste han igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
J Berga skal en Opstand have funden Sted, men skal være dæmpet af de Constitutionelle. Dog har den, som man siger, kostet meget Blod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Paris, den 1ste April. Jgaar kom Depescher fra Hertugen af Angoulleme, hvorefter Ministrene strax forsamlede sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Hertugen af Angouleme er den 25de fra Perpignan atter ankommen til Toulouse og vilde den 27de begive sig derfra til Bayonne, Hertuginden, hans Gemahlinde, siges nu bestemt at ville tiltræde Reisen til Bordeaux næste Onsdag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Fra Algier skrives, den 10de Febr. Vor Flaade, som for mere end et Aar siden afgik til Levante, for at understøtte Tyrkerne imod Grækerne, er endnu ikke vendt tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Tvistighederne mellem Spanien og Regieringen her, have endnu ikke havt alvorlige Følger, fordi den i det Middellandske Hav krydsende Hollandske Observations Eskadre beskytter det Spanske Flag imod Barbareskerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Neapel, den 13de Marts. Palermo er den 5te d. M. atter bleven hiemsøgt af et af de frygteligste Jordskielv. Kl. 2 om Eftermiddagen blev Himlen indhyllet af Skyer og tyk Taage; Stødene bleve heftigere, og henimod Kl. 3 gjorde Vinden Plads for en ængstende Stilhed. Kl. 5, 37 Minutter, fulgte 2 til 3 meget heftige Stød og umiddelbar derpaa endnu 2 andre, og disse forkyndte flere Taarnes og høie Tages Nedstyrtelse, som bedækkede hele Gader med Gruus. St. Nicolai og St. Antonio Kirkerne styrtede ind og det Kal. Kapel tog betydelig Skade. Det af Skræk bedøvede Folk styrtede skareviis til den hellige Rosalie, Kirke og forlangte Stadens Skytshelgens Reliqvier, for at ombære dem i Procession. Erkebiskoppen nægtede dette, men Folket vedblev deres Fordring og kuns de Østerrigske Patrouiller forebyggede Uorden. Jndvaanerne tilbragte for det meste Natten paa de omliggende Høie. 20 til 30 Personer skal være forulykkede. Qvægsolvet var i idelig Bevægelse og Thermometret stod 550 5, efter Fahrenheit. Messing har raset en heftig Jldebrand den 23de Febr. Skaden beløber sig til 1 Million Ducati.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Blandinger. J Rio Janciro uddeles nu Kaperbreve imod Portugal. Disse tilstede saavel Udlændinge, som Brasilianere Ret til at opbrænde, sænke og tilintetgjøre portugisiske Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
J franske Blade anføres som en nye bemærkning, at Magnetnaalens Kraft bliver ophævet, eller i det mindste svækket, naar den dryppes med Logsaft. Det fortiener at optegnes som en Mærkværdighed, der forkynder Tidens Aand, at der i Neapel er lagt saa høi en Jndførselstold paa fremmede Bøger, at en Boghandler der har maattet bekiendtgiøre, at han at den Aarsag maa ophøre med sin Handel, denne Indførselstold beløber sig til omtrent 3 Mk. Rbd. r. S. for hvert Bind i Octav eller mindre Format, 1 Rbd. r. S. for hvert Bind i Qvart og 1 1/2 Rbd. r. S. for hvert Foliobind. Fanatismens Skiændselsdaad. Hvorvidt det hør ansees for Kristenpligt, at hæve Rosten imod det rel i giøse Sværmerie, der under saa mange skuffende Skikkelser, som et af Nutidens sørgeligste Misfostre, reiser sit frække Hoved, og om retsindig, aarvaagen Øvrighed er beføiet til, ved sin Mellemkomst itide at qvæle enhver Spire til lignende Rædselsseener og forhaanende Misbrug af Kristuslæren, haaber Man, at følgende gyselige Historie, som midt i forrige Maaned har tildraget sig i Landsbyen, Wildispuch, under Sognet Trüllikon i det Zürcher, Overamt Andelsingen i Schweitz, vil kunne oplyse. Jsandhed passer her Skriftens Opfordring: Hvo som har Dren, han høre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Alt længe holdtes saakaldte andægtige Forsamlinger, hos en velhavende Bonde, Johan Peter, hvortil Husets voxne Døttre ogsaa havde Adgang og den Ene alt opnaaet Tilnavnet den hellige Margrethe. Alle Forestillinger af Præster og Øvrighed imod denne Uskik optoges som sædvanlig med Fortrydelse og som et Jndgreb i den frie Religionsøvelse (Sekterer ville disse Folk nu engang aldrig hedde). Den 12te Marts om Aftenen mærkedes udenfor det vel tillukkede Peterske Huus en besynderlig Støien og Larmen, som af bedende, raabende og hylende Stemmer, hvorimellem syntes at blande sig enkelte Øxeslag. Næste Dags Aften lod Overamtmanden ved Politiet Gadedøren opbryde, og omsider naaer han til et laaset Værelse, hvor Man fandt et Dosin Menneskeer af begge Kiøn fordeelte i Grupper, deels liggende over hverandre, deels knælende, hamrende og hylende som forhen. Som de foregave, vare de efter guddommelig Indskydelse sysselsatte med at fordrive onde Aander, med Gienføddelsen, a. Man lod det derfor atter blive ved gode Formaninger, og indberettede først Sagen til Politiet i Zurich, som da gav befaling til at anholde Hovedpersonerne, og efter Omstændighederne bringe dem i Daarekisten. Men det var for sildigt! Da befalingen indtraf, fandt man begge bemeldte Døttre myrdede og en Broder saa mishandlet, at han ogsaa var i Livsfare. Som deres Morder angav sig deres Svoger, nemlig Johan Peters egen Svigersøn, af Profession en Skomager (1) samt en 24 Aars ugivt Qvindesperson. Mordet var skeet og Aftenen den 15de med de Myrdedes egen Samtykke, udtrykkelige Begjæring og nidkiære Medvirkning. De enkelte Omstændigheder, derved ere af en saa kannibalsk Natur, at man maa gyse ved at nedskrive dem. Foruden Slag paa Hierneskallen, havde Man valgt Korsfæstelsens Form. Det græsseligste Optrin foregik imellem de 5 vedkommende Personer i et særskilt Kammer, og varede nogle Timer, hvorefter Uhyrerne vendte tilbage til Faderens Opholdstue, for at melde deres Daad og - styrke sig med et Glas Viin. Aftalen var, at Man skulde holde Alt taust i 3 Dage, for at see om der ikke imidlertid vilde skee et Mirakel og de myrdede Søstre igien opstaae, thi de havde forlangt at døe for Verdens Frelser, for selv at forløse mange tusinde Siæle, Uden at føle mindste Anger sige Morderne, at de igien ville døe for deres Venner, og bleve den 21 Marts førte til Kriminalfængslet i Zürich, hvor der nu anstilles Undersøgelser over deres skrækkelige Forbrydelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 7de April. Ved allerhøieste Rescript til Kiøbenhavns Magistrat af 19de f. M. er det, paa derom allerunderdanigst gjort Andragende, allernaadigst bestemt, at den Gade i Kiøbenhavn, der hidtil har ført Navn af Ulkegaden, herefter skal benævnes Holmens: Gade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Under 31te Marts er meddeelt allernaadigst Confirmation paa en af Kammerherre, Deputeret i det Kongelige Rentekammer og for Finantserne samt Medlem af Directionen for Statsgiælden og den synkende Fond, Hr. Adam Wilhelm Greve af Moltke, Ridder af Dannebrogen, udarbeidet Fundats for et af hans Fader, afdøde Geheime=Statsminister Joachim Godske Greve af Moltke, stiftet Legat, paa 10,000 Rbd. Sølv til Understøttelse for Embedsmænds Sønner, som gaae i Herlufsholms lærde Skole, eller derfra ere dimmitterede og fortsætte deres Studeringer ved Kiøbenhavns Universitet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Det unge Menneske i Kiøbenhavn, som i Fjor fogde at tilvende sig en betydelig Pengesum ved et falsk Dokument, hvorunder han havde efterskrevet Hs. Majestæt Kongens Haand og sat det Kongelige Segl, er nylig ved Høiesteret dømt til at have forbrudt Ære og Haand samt Tugthuusarbeide paa Livstid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Jfølge Kongelig Resolution af 25de Februar d. A. skal Amtsprovstiet over forrige Roeskilde Amt deles i tvende Provstier, saaledes, at Somme og Voldborg, Herreder udgjøre eet Provstie, og Thune og Ramsøe, Herreder eet. Ligeledes er det allernaadigst bifaldet, at Sognekaldet til Roeskilde Domkirke maa forenes med Provstiet for Somme og Voldborg Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Ved Høitideligheden paa Academiet for de skiønne Kunster den 31te Marts, tolkede Hs. Høihed Prinds Christian Frederik Academiet sin Tak med ædel Varme ved følgende Tale: Academiets Elever ville være forsikkrede, at jeg hierteligen paaskiønner de Følelser, som den afsiungne, festlige Sang saa heldigen udtrykker. Den Foresatte, hvis eneste Formaal det er at virke Gavn, finder sig bedst lønnet, naar han modes med Glæde og Tillid, naar han seer sine Bestræbelser erkiendte og Frugterne af samme at modnes overeensstemmende med hans Forhaabninger. At denne vorder min Løn, og det alt meer og meer, skylder jeg fornemmeligen Academiets værdige Directeur og Embedsmænd, som nidkiær opfylde deres Kald, og ligeledes den talrige Hob af Kunstens Dyrkere, der ufortrøden vandre frem af Kunsteens Bane, og af hvilke flere retfærdiggjøre de Forventninger, Academiet nærer om dem. " Ja! sandelig, mine Venner, mellem Kunstens herlige Mindemærker under Jtaliens Himmel, mellem den nyere Kunstes Frembringelser i fierne Lande, var jeg end i Tankerne her tilstede, ei med bekymret Sind, thi jeg vidste at Academiet gik stadigen fremefter dets Hensigt; men nu jeg er her tilbage i elskede Kreds, hvor mine Forfædres og Kongens Velgierninger mod Kunsten og dens Dyrkere taknemmeligen erindres, og hvor jeg selv mødes med Hiertelighed, nu først er min Glæde fuldkommen, og jeg ønsker mig til Lykke til at kunne virke i Forening med Academiets ærede Medlemmer til Maalet for vores alles Bestræbelser: at fortiene vor Kongelige Velgiørers Tillid ved at forøge de skiønne Kunsters veldædige Indflydelse i vort Fædreneland. Bombehøssen eier nu i Obligationer ialt 3920 Mk. Bro. og 10,714 Rbdlr. 39 1/2 s. rede Sølv. Næstkommende Aar er Børsens Jubilæum. Dens Bygning blev begyndt 1622 og fuldendt 1624. Tre Jldebrande - 1728 - 1795 - 1807 - som fortærede saa mange af Hovedstadens Bygninger, skaanede Christian den 4des, som, for at bruge Nyerups Udtryk, af en Slags Ærbødighed for den dem iboende store Aand. At en saadan Bygning kunde blive færdig i det korte Tidsrum af to Aar, vidner om den Kraft og Virksomhed, der udmærker hiin store Konges hele Regiering. Pontoppidan mener vel, at den har været længer under Bygning, fordi der paa det østlige Portal staaer 1640; men den kan jo ikke have været det i 16 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Det kunde forekomme os besynderligt, at Kiøbenhavn - Kiøbmænds Havn - een af de første Handelstæder i Europa - ikke har havt en Børs førende Christian den Fierdes Tid, men det besynderlige der, falder bort, naar man betænker, at London, den første Handelstad i Verden, først fik sin Børs 1567, og Amsterdam sin 1613, eller kun ni Aar førende Kiøbenhavn. Hvad der nok nærmest gav Christian Anledning til at lade opføre i sin Kongestad denne Bygning, var erobringen af Calmar, 1611, hvor han forefandt en Børs, som han lod nedbryde, og saavel Taarnet, som de øvrige Steenbilleder, føre til Kiøbenhavn, og der bruge til Børsbygningen. Hvor meget Christian personligen bekymrede sig derom, sees af Kongens Brev til Cantsler Friis, hvori det hedder: De Kramboder paa Børsen skal fortinges, saa at Timret i Forraad kand tørres, og paa det de ikke skal løbe vild deri, da skal der giøres først tvende, hvorefter de dem siden kand rette. Hans Steenvinkel skal tilholdes at færdiggjøre en Afridsning til Portalet paa Børsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
En nys til Aarhuus ankommen Reisende fra Kbhvn, beretter, hvorlunde der anden Paaskedag til Aftensang har stedfundet Optrin, hvortil man sielden seer Mage, i Trinitatis Kirke, hvor Pastor Thisted prædikede, idet Folk nemlig i egentlig Forstand sloges om Pladserne indenfor, medens Gudshuset udenfor var beleiret af en utallig Menneskemasse, hvoraf Jngen kunde finde Rum derinde. Tilhørerne skulle endog have staaet i Hobetal lige under Kirkehvælvingen, paa Loftet af tredie Etages Pulpitur. Mange bleve bragte afmægtige ud; Nogle siges at være komne tilskade. Ordet gaaer nu, at Hr. Thisted indtil videre ikke prædiker, mere, hvilket vil bedrove Mange, da han er den eneste Prædikant i Hovedstaden, for hvis Tilhørere Kirken er for liden. Naar han prædiker, er Guds Huus propfyldt en Time før Tienesten begynder, og paa den her omtalte Dag var Kirken slet ikke lukket imellem Høimesse og Aftensang, da Folk allerede strømmede, did, da Klokken ringede 12. Nogle sige, han skal forflyttes til Kastellet, Andre, at han aldrig har tænkt paa, at søge dette Kald. - A. K. Holm, Ridder, er bleven Holmens Provst; Michelsen rykket op i Dennes Sted, og Candidat B. Münter, en Søn af Siællands Bisp. har igjen faaet Dennes Embed. Frechland, nævnes som tilkommende Sognepræst i Gladsare, og Schjødte til Garnisonskirken, som Dennes Eftermand i Frederiksberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Kiøbenhans Børs, Cours d. 8de April. Hamb. 2 M. 244, at vista 247. Specier 248, solgtes til 14 Rbmk. 14 s. Oblg, (med Renter fra 11te Decbr. 1822) 76 enhalv a 77. Nationalbankobligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820., 10, enhalv Rbd. r. S. (uden Renter, eller 126 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rbksedl. 15 enfierdedeel Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Disconto 5 Pe. Svenske Sedl. 59 enhalp s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Ved Tallotteriets 1025 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 87. 75. 35. 74, 90,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Prædikanterne. I Domkirken, 2den Søndag efter Paaske, Cand. Theolog, P. Tang. J Cathrine Kirke, Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Copulerede; J Cathrine Kirke, den 11te April, Enkemand Hans Peder Loft og Anna Dorthea Schantz. Begravede, Paa Cathrine Kirkegaard, den 11te April, Skomagermester Julius Berboms Søn, Gunder, gen
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Onsdagen den 16de April bliver Generalforsamling i Kiber=Klub i Anledning af Directeurers Directionen. Valg m. a. M.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Placat, J Følge Bestemmelse ved en Skiftesamling i Tugthuusfangen Hans Jørgensens og Hustrues Fælledsboe, bliver sammes tilhørende Selveiergaard med tilliggende Eiendomme af Ager og Engs Hartkorn 6 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. og Skov 3 Fdkr. 1 Alb i store Welling Bye Smidststup Sogn under Veile Amt, opbuden til Salg ved 3de Auctioner første Gang den 30te April, anden Gang den 14de Mai, begge paa Fridericia Raadhuus Formiddag Kl. 10, og 3die Gang den 31te Mai næstkommende i den sælgende Gaard Formiddag Kl. 11, Eiendommen ligger i Middelpunctet mellem Colding, Veile og Fridericia i en ypperlig Egn, har i Forhold til sit Hartkorn et betydeligt Areal, baade af Skov, Eng og Ager, som overalt er indhegnet. Conditionerne, der vil blive indrettede saa fordeelagtige for Kiøberen, som mueligt, publiceres ved enhver Auctions Begyndelse, hvilket herved bekiendtgiøres med det ved Placaten af 22de April 1817 befalede Varsel. Herredscontoiret paa Hvilsberggaard, den 31te Marts Monrad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Ved Proclama, som overeensstemmende med Fr. af 2den Junii 1819 læses ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, samt Eldboe Brusch og Holmanns Herreders Ret, indkaldes med 12 Ugers Varsel samtlige Creditorer og andre Vedkommende der maatte have noget at fordre, eller Anliggender af hvilken som helst beskaffenhed i Tugthuusfangen Hans Jørgensens og Hustrue Birthe, Madsdatters Fælledsboe i Store Melling der er taget under Skiftebehandling til Deeling imellem dem, efter at deres Ægteskab i Følge allernaadigst Bevilling er ophævet, til inden Forløb af saadan Bekiendtgiørelse at opgive og for undertegnede Skifteforvalter at ligitimere deres Krap under aldeles Tab deraf. Med Tilforende: at Fælledsboets Eiendomsgaard i bemeldte Store Welling Bye bliver opbuden til Salg ved 3die Auction den 31te Mai næstkommende Formiddag Kl. 11, og at en Skiftesamling i den Anledning bliver foretaget i Boet samme Dags Formiddag Kl. 9, hvor Creditorerne tillige indkaldes at møde for at yttre deres Meninger, deels over de af Skifteforvalteren fremsættende Auctions Conditioner, og deels for at ventillere om det derefter giørende Buds Approbation, i hvilken Henseende de Udeblivende antages at samtykke hvad de Modende i Forening med Skifteforvalteren maatte antage og beslutte. Herredscontoiret paa Hvileberggaard, den 31te Marts Monrad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Ifølge passeret Dom og Udlæg, samt efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver det Niels Mortensen tilhørende og paa Fuglsang Mark i Egtved Sogn Jerlet Herred, Veile Amt, beliggende Selveiersted Svaneberg kaldet, staaende for Hartkorn Ager og Eng 6 Skpr. 1 Alb., Skovskyld 1 Alb., 3de Gange stillet til offentlig Auction, som afholdes her paa Contoiret den 1ste og 15de Mai og paa Stedet Spaneberg den 29de Mai næstkommende, hvergang om Formiddagen Kl. 10, hvilket i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Herredscontoiret i Colding, den 5te April 1823. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
4de Auction. Da intet Bud skeete ved de over Jens Nielsen Wittrup, Malt Herred, hans Arvefæstegaard afholdte 3de Auctioner, der ere publicerede i disse Tidenders Nr. 83, 84, og 87 f. A., saa bliver bemeldte Eiendoms Arvefæstegaard med tilhørende Jordeiendomme af Hartkorn 1 Td. 2 syvottendedeel Alb., ifølge det høikongelige danske Cancellies Resolution stillet til 4de Auction der afholdes paa Eiendommen selv Tirsdagen den 6te Mai førstk. Formiddag Kl. 10. Hvilket herved i Overeenstemmelse med Frd, 22de April 1817 til Panthavernes og andre vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. cum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-11
Det mig tilhørende Arvefæste Landboel, Kiempergaard, beliggende i Bastrup, Sognet Vamdrup, af Hartkorn 7 Skpr. 1 Alb., er jeg tilsindt underhaanden at bortsælge, i hvilken Anledning Lysthavende indbydes at henvende sig til mig selv paa bemeldte Kiempergaard, der kan modtages til Maiddag. Kiempergaard, den 26de Marts 1823. Dorthe Kirstine Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1823-04-15
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 4de April. Den 2den afreiste Hertuginden af Angouleme til Bordeaux, den 1ste modtog hun Afskedsbesøg af Hertugen og Hertuginden af Orleans, af alle den Kal. Families Prindser og Prindsesser, Ministrene o. s. v.