JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
J Fædrelandet hedder det: Efter Forlydende skal en dansk Skibsrheder og en for sit Mod og sin Erfaring bekjendt Skibsfører være blevne enig om at foranstalte en Expedition rundt og hele Jordkloden, blot indrettet for Passagerer, der i et Tidsrum af 2 Aar skulle anløbe alle 3 Verdensdele, og hvorved mellem 20 og 30 Passagerer ville kunne gjøre denne interessante og lærerige Reise for den billige Betaling af 5000 Mark Banco. En saadan Tour vilde frembyde en saa vigtig og hertillande saa sjelden Anledning til videnskabelige Forskninger og nautisk Uddannelse, at vi holde os overbeviste om, at Hans Majestæt med Glæde vil optage og kraftigen understøtte denne smukke Jdee, om hvis videre Fremgang vi haabe ret snart at kunne meddele vore Læsere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
No 73 af Corsaren blev i Onsdags lagt under foreløbigt Beslag, hvilket det Kgl. danske Cancelli i Torsdags har stadfæstet og beordret Redacteuren tiltalt for ved en i det nævnte N indeholdt Artikel: Det nye Krigsdampskibs Reparation, at have gjort sig skyldig i Overtrædelse af Trykkefriheds=Lovgivningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Nykjøbing den 12te Marts 1842. J Onsdags løb paa Hr. Kjøbmand J Sidenius's Værft atter en af Hr. Skibsbygmester Dresler bygget Skonnert af Stabelen. Dette smukke Fartøi, der er paa circa 40 Com. Læster og har erholdt Navnet Petrine, er solgt til Hr. Capitain Torvert. Kjølen er nu lagt til en stor Tremaster, og glædelig er det at betragte den vedvarende Virksomhed paa Værftet. Den kort for Nytaar afløbne Skonnert Ellida er nu næsten tiltaklet og er et særdeles smukt Fartøi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Udenlandske Efterretninger. Politiet i Paris har grebet en spansk Capuzinermunk ved Navn Casares, som skal være en hemmelig Agent for Espartero, og af hvem de mange Rygter og en nær forestaaende CarlistiskChristinsk Opstand i Spanien for største Deelen skulle være opdigtede og udspredte. Dog synes det at være udenfor al Tvivl, at oprørske Planer virkelig ere i Værk, og at de fordrevne Deeltagere i den sidste Opstand ruste sig og samle sig ved Grændsen; men det er derfor meget troligt, at Espartero selv har arbeidet paa at faae hine Rygter udbredte og forstørrede; og det er vist, at han og hans Ministre allerede have havt stor Nytte af deres Tilværelse, da kun den almindelige Frygt for en gjentagen voldsom Omvæltning i Landet har sat dem i Stand til at modstaae den kraftige Opposition i Cortesforsamlingen, ligesom disse foruroligende Udsigter have givet Anledning til, at de engelske Ministre Peel og Aberdeen i Parlamentet have udtalt sig meget fordeelagtigt om den nærværende spanske Regjering, og erklæret at ville understøtte dens Bestræbelser for Spaniens Uafhængighed og Lykke. Don Carlos har ved sin Secretair offentlig erklæret, at Rygtet og hans Forbindelse med Dronning Christine er en Opdigtelse af Pater Casares, og denne skal være forviist fra Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Forhandlingerne i de franske Kamre have i den senere Tid været uden Jnteresse, og man taler allerede om, at de snart skulle opløses. Det uvenlige Forhold mellem Frankrig og England er blevet forøget eller er i det mindste klarere fremtraadt ved en ubehagelig Ordstrid. Guizot havde nemlig i Deputeretkammeret sagt, at den engelske Udenrigsminister, Lord Aberdeen, havde erklæret forden franske Gesandt i London, at han (og den engelske Regjering) Jntet havde at indvende mod Frankrigs Besættelse af Algier, men dette har Lord Aberdeen i Parlamentet høitidelig erklæret for urigtigt, da hans Ord vare, at han for Tiden Jntet havde at bemærke derved. Heraf tage engelske ministerielle Blade Anledning til meget heftige Udfald mod Frankrig, og sige, at det algierske Spørgsmaal kun er stillet i Bero, og kan ved passende Leilighed optages igjen, hvilket ganske vil afhænge af Frankrigs gode Opførsel mod andre Stater og mod England; den engelske Regjering har ikke anerkjendt Frankrigs Ret til at besidde Algier, og denne Sag kan endnu faae Jndflydelse paa at afgjøre Europas Skjæbne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Storhertug Paul Frederich af Mecklenborg Schwerin er død den 7de Marts. Han er født 1800 og har kun regjeret i 5 Aar. Hans Søn, Frederich Franz, født 1823, følger ham i Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Ved Tallotteriets 1354 Trækning i Wandsbeck udkom: Reisende fra den 2den til den 9de Marts 1842. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Hr. Raspe; Regimentschirurg Dorph; Consistorialraad Lund; Madam Grandien. Med Personposten: Dhrr. Kromann, Mertins og Holm; Jomfru Radecke; Handelsfuldmægtig From. Udenfor Posterne: Naalemager Goldschmidt; Forpagter Bartholin, Skibsfører Torværd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Hr. Rosenhoff. Med Personposten: Dhrr. Torværd og Christiansen; Apotheker Hoffmann, Pastor Biering; Tømmermester Berg; Capitain Lund; Dhrr. Matzen og Kroyer; Consul Staal. Udenfor Posterne: Dhrr. Mackeprang, Redde lin, Hartvig og Steffensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
(Forlangte Jndrykkelser.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Det sidste Dobbeltnumer af Stiftstidenden (28 29) indeholder et glædeligt Beviis paa den levende Jnteresse, hvormed Bønderne her paa Falster betragte det forestaaende Amtsraadsvalg, og viser, at Forfatteren af Artiklen i No. 25 i det mindste har Ret naar han priser dem for det kraftige Opsving i borgerlig Selvstændighed og Deeltagelse for almindelige Anliggender, som de ved denne Leilighed lægge for Dagen. Saaledes bør det være: Liv og Røre tyder paa Sundhed, naar en saadan frisk Vexel virkning mellem et Blad og dets Læsere finder Sted, da først kan en Provindsavis blive hvad den skal være. Lad kun de modsatte Meninger skarpt udtale sig: Lidt Strid og Kamp skader slet ikke. Har man ikke kæmpet for Seiren, er der ingen Fornøielse, ved at vinde den, men har man kæmpet djærvt og ærligt, kan man ogsaa være bekjendt at tabe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Denne Skjæbne troer nærværende Jndsender nu rigtignok at maatte forudsige Kløverbladet i Dobbeltnumeret, men han troer ogsaa at de selv ville komme til at indsee, at deres og det Heles Vel vil være godt tjent med et andet Udfald af Valgkampen, end de have ønsket, og at de desuagtet ikke ville fortryde, at de offentlig have fremsat deres Mening derom. De, der saaledes selv have begivet sig ind i Striden, have nemlig mere Aarsag og Anledning end Andre til at høre de Grunde, som lade sig fremsætte og ere fremsatte for den modsatte Meening, og de ville med mere Opmærksomhed følge Amtsraadets Forhandlinger og lægge Mærke til alt det Gode, som deres Deputerede deri ville virke Jngen af de 3 Jndsendere havde – saavidt skjønnes - læst den grundige Artikel i No. 26, da de udarbeidede deres; med hvilken Omhyggelighed maae de ikke senere have gjennemlæst og gjennemtænkt den, og mon Jngen af dem derved allerede har begyndt at forandre sin Anskuelse? Forfatterne af det første og tredie Stykke fægte blindt i Luften, og ville neppe kunne virke synderligt, da den eneste Virkning, de kunde opnaae, maatte være at adsplitte den gode Enighed, og forhindre, at Nogen her fra Falster blev valgt, og det ville de dog neppe selv. Den nærmeste Hensigt med Prøvevalget var jo at fremstille en Valgcandidat for Falster, paa hvem man kunde vente, at ogsaa adskillige Valgmænd i Lolland vilde stemme. Dette er nu skeet, men vare ." og "Jeronimus og 11, 12 og en Landmand ikke fornøiede med Prøvevalgets Udfald, saa maatte de see at udfinde en anden Candidat, som de kunde forene sig om og paa hvem de kunde opfordre Andre til at stemme. Det have de ikke gjort, men kun declameret mod Geistligheden og det frie Hartkorn, uden endnu at fremføre mindste Antydning af de Tilfælde, hvori dette kunde komme i Strid med ufrit Hartkorn. G. er bleven indigneret over en Artikel i No. 25, som han nok har misforstaaet, da dens Forfatter jo kun for Valgmændene i Lolland har villet samle Resultaterne af det, som her var skeet og forhandlet (saaledes har i det mindste nærværende Jndsender opfattet hiin Artikel; og baade.", og Jeronimus kunne let udsætte sig for den Tanke, at de ledes af personlig Animositet modden for Falster opstillede Valgeandidat, hvilket dog forhaabentlig ikke er Tilfældet. Forfatteren af det andet Stykke, som behager at titulere sig flere Valgmænd, tager Sagen mere praktisk fat, da han til Sammenligning fremfører en ny Candidat. Naar saadan en Anbefaling skal have nogen Virkning og Vægt, maatte den imidlertid nødvendig være underskreven af de flere Valgmænd som agtede at give denne Mand deres Stemme, hvoraf Andre, som maaskee ikke kjende ham tilstrækkeligt, kunde troe, at det kunde hielpe noget at stemme paa ham; thi hvo troer just saa ligge en anonym Artikels Underskrift, især da Forfatteren ikke er vel underrettet, eller ikke vil være det, naar han siger, at Jngen ved Prøvevalget vidste, at Kammerraad Nyholm er blandt de til Amtsraadet Valgbare? Jndsenderen er mere end han ønskede kommen til at opponere mod de 3 Artikler, men ønsker dog i Sandhed ret ofte at see dette Slags Artikler i L. K. Stiftstidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
I Anledning af Hr. Pastor Hansens Foregivende i Stiftstidenden No. 24, at Hr. Pastor Ridder Giessing ved Prøvevalget i Nykjøbing blev valgt med en absolut Pluralitet af 8 Stemmer, maae vi bemærke, at dette er os vel bekjendt, saavelsom at Hans Rasmussen af Egense og Jeppe Andersen af Bødstrup bleve valgte med samme Pluralitet af hver 5 Stemmer og Peder Steffensen af Alstrup med 4 Stemmer; at der blev tillagt Pastor Giessing en eller to Stemmer hørte vi ogsaa tale om, men naar Forfatteren siger, at ingen Bonde fik mere end to Stemmer, saa kunne vi ikke vide, hvor de Andre ere blevne af, eller hvor de ere komne hen: de maae formodentlig være puttede i Lommen og glemte at tages op igien; eller maaskee man ikke mener, at Hans Rasmussen er en Bonde, der ogsaa fik Tillæg af Stemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Da man paa Prøvevalget begyndte at tale om, at der skulde dygtige Mænd i Amtsraadet, hvilket vi ogsaa ansee Præsterne for at være, og man siden kom frem med den Tale, at ingen Bonde her paa Falster for Tiden var dannet eller skikket nok til at tage Sæde i Amtsraadet, men først om 50 eller 100 Aar, saa kunde vi ikke andet end falde i dyb Forundring, naar der nu i vore Tider fremstode Mænd, som kunde forudsige hvad der skal skee om 50 eller om 100 Aar, og hvortil da blev svaret: om 100 Aar er Alting glemt. Pastor Hansen taler om, at der skulde Mænd i Amtsraadet, der vore besjællede af Sandhed, Retfærdighed osv.; man skulde tage Forordningen i Haanden og fortolke den, han beder og Tilladelse at tale aabenhiertigt; vi forlange ikke, siger han, at Bonden skal kjende Love og Anordninger. Dette troe vi ret vel, men saa vil det dog aldrig heller kunne fortryde Pastor Hansen at vi Bønder tale aabenhiertigt. Maae vi tillade os at spørge: Hvem har hjulpet os til den høie Capittelstaxt, som er trykkende baade for Kjøbmanden, Bonden og Huusmanden, Bliver Forordningen af 8de Januar 1810 dens § 7, Placaten, hvorved Tiendevæsenet i Danmark nærmere bestemmes, at der istedetfor de i førstnævnte Forordning bestemte 3 s. skal svares aarlig, Skjeppe Byg af hver Tønde Hartkorn, beregnet for hver enkelt Tiende, at erlægges, ikke in natura, men i Penge, efter hvert Aars Capittelstaxt, for Smaaredselstiende overalt efterlevet, er det rigtig fortolket af Vedkommende, eller er Forordningen efterlevet, naar man tager langt høiere Smaaredsel, Sandelig, skal dette kaldes Retfærdighed og Godhed, da ville vi, og vistnok de fleste af Yderne, bede om, at disse Goder ikke maatte komme os til Deel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Endnu maae vi bemærke, at dette Aar er saa trykkende for Bondestanden, da Høsten var saa maadelig, at mange af Tiendeyderne ikke kunde levere Korn in natura, som man vilde modtage, og man har hørt Adskillige at klage over, at de have maattet betale med 1 Mk. over den høie Capittelstaxt, hvilket heller ikke synes at vise megen Godhed, men at man vil gaae til det Yderste mod os.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
J dette Blads No 25 siger Forfatteren. De Tvivl, som Adskillige - ogsaa i dette Blad – have yttret om det Hensigtsmæssige i at vælge en Embedsmand, tør vel ansees hævede ved Pastor Hansens Artikel i forrige No. Og tillige anbefales at Valgmændene for Falster bør sætte Pastor Giessing paa sin Stemmeseddel. Derimod ere vi af en ganske modsat Mening. Vi mene, at Hs. Maj. Kongen har aabnet Veien for os til Amtsraadet; men Pastor Hansen stræber af al Kraft at gjøre det saa vanskeligt, at vi ikke skulle finde den. Dernæst bede vi vore kjære Medbrødre i Lolland, at de ikke ville lægge for megen Vægt paa Pastor Hansens Artikler, men lægge Mærke til, hvad der er indført i de forrige Rumere af Stifts tidenden i en modsat Retning. Nogle Bønder. paa den vestlige Kant af Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykiøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
AVERTISSEMENTS. Aar 1842, Mandagen den 28de Februar, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, afsagt. Dom, i Sagen No 2 suspenderet Kirkesanger og Skolelærer Jochumsen i Barløse contra Gaardmand Anders Jørgensen sammesteds. og saaledes kjendt for Ret:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Hovedcitanten suspenderet Kirkesanger og Skolelærer Jochumsen i Barløse bør for de paaankede, af ham om og imod Contracitanten, Gaardmand Anders Jørgensen sammesteds, brugte fornærmelige Udladelser, i Mulkt til Odense Amts Fattigkasse bøde 500 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen 27de September 1799 8 20 fastsatte Censur undergiven i 2 Aar. J Øvrigt bør Herredstingsdommen ved Magt at stande. Til det Offentlige betaler Hovedcitanten det Retsgebyhr og Skriversalarium der skulde have været erlagt, og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, der skulde have været forbrugt, saafremt Sagen ikke fra Contracitantens Side havde været beneficeret her for Retten. At efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Procurator Lange forelægges en Frist af 8 Dage fra denne Doms Afsigelse, inden hvilken han her til Retten har at indlevere Afskrift paa behørigt stemplet Papiir af de fra hans Side den 15de Februar, 6te September og 25de October f. A. fremlagte Jndlæg.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Ved den inden Baag Herredsret af Lands-Overrets=Assessor Bye- og Herredsfoged Buchwald, under 27de Marts 1840 afsagte. Dom, var saaledes kjendt for Ret:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
De af Jndstævnte suspenderet Skolelærer Jochumsen, saavel i den af ham udgivne trykte Piece, De 6 Helte eller den hemmelige Republik, som og i Baag Herreds Provsteret og ved skrivtlige Indlæg, om og imod Citanten Gaardmand Anders Jørgensen brugte fornærmelige Udladelser, der hentyde paa, at denne mulig har dræbt Hestepranger Jørgen Poulsen, bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke bør komme Citanten i nogen Maade til Skade paa Ære eller gode Navn og Rygte, og bør Jndstevnte for at have fremført disse Udladelser erlægge en Mulkt af 100 Rbd. Sølv til Odense Amts Fattigkasse, saa bør han og være Censur undergivet i 2 Aar, og for sin under denne Sag brugte utilbørlige Skrivemaade erlægge en Mulkt af 10 Rbd. Sølv til Amts Fattigkassen, og ligesaameget til Justitskassen; endeligen betaler han Citanten denne Processes Omkostninger med 15 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket bringes herved til offentlig Kundskab ifølge Forordningen af 27de September 1799 § 20. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn den 4de Marts 1842. Hoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Aar 1842, Mandagen den 28de Februar, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn af Dom, i Sagen No. 377 Byfoged i Svanike og Herredsfoged i Bornholm Østerherred, Jensenius Magnus Sommer, contra Procurator Christian Fog af Rønne, og saaledes: kjendt for Ret: Underretsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at endvidere de ovenfor omhandlede af Jndstævnte, Procurator Christian Fog af Rønne, mod Citanten, Byfoged i Svanike og Herredsfoged i Bornholms Østerherred, Jensenius Magnus Sommer, brugte fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Sidstnævnte til Skade paa Ære, Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade, samt at Mulcten fastsættes til 300 Rbd. Sølv. Saa betaler Jndstævnte og til det Offentlige Rettens Gebyhr, Skriversallair og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som til Sagen, saafremt denne ikke her ved Retten havde været beneficeret, skulde have været erlagt og forbrugt, saavelsom i Sallair til Citantens befalede Sagfører her ved Retten, Procurator Kraft, 40 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Ved den inden Rønne Byting af Krigsraad Bye og Herredsfoged Janus Andreas Garde under 3die Marts 1840, afsagte Dom, var i Sagen saaledes: Kjendt for Ret:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
De af Jndstævnte, Procurator Christian Fog af Rønne i hans Jndlæg af 19de November 1838 til Østerherreds Gjæsteret under samme Sags Procedure i Bornholms Avertissementstidende No 94, 95, 96 og 100 for 23de, 27de, 30te November og 14de December 1838, samt i hans Jndlæg her til Retten af 5te November 1839 om og imod Citanten, Bye- og Herredsfoged Sommer i Svanike og hans Embedsførelse, brugte fornærmelige Udtryk, Udladelser og Hentydninger bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten til Forkleinelse paa Ære, Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade, saa bør og bemeldte Procurator Christian, Fog, for sit i ovenmeldte Anledninger brugte Forhold, erlægge en Mulct af 200 Rbd. Sølv til Rønne Fattigkasse, samt være Censur undergivet i 2 Aar, og endelig bør han betale de Retsgebyhrer og det stemplede Papiir, som skulde have været erlagt og forbrugt, saafremt Sagen ei fra Citantens Side havde været beneficeret, saa betaler han og Citantens befalede Sagfører, Procurator Marchmann i Sallarium 40 Rbd. Sølv. Det idømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab ifølge Forordningen af 27de September 1799 a 20. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over, samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn den 4de Marts 1842. Hoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Aftenunderholdning. Da nogle Dilettanter et Par Gange i Vinterhave givet Aftenunderholdninger i veldædigt Øiemed, saa har undertegnede Direction formaaet Samme til at give endnu en Saadan, som vil blive givet i Hr. Thomsens Locale Tirsdagen den 15de Marts af følgende Jndhold: Avisfrieriet, Komoedie i 1 Act af St. St. Blicher. "Lodsen af Holst. "Skræderdrengens uheldige Skovtour, "Digterens Fataliteter efter C. Rosenhoff. "En Udflugt i det Grønne", Skizze i 1 Act, Billetter a 2 Mk. Stk. erholdes hos Skipper Møller, samt ved Jndgangen som aabnes Kl. 6, Begyndelsen skeer Kl. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Til Generalprøven Mandagsaften den 14de Marts Kl. 7, erholdes for Børn og Tjenestefolk billetter a 1 Mk. Stk. ved Jndgangen. Nykjøbing den 7de Marts 1842. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Hos Forpagter Wied paa Aalholm er at bekomme hvide Erter til Sæd af de tidlige, samt Kartofler og Hørfrøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
En Dreng kan blive antaget i Skomagerlære. til Paaske hos Skomager Høyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Chocolade, indpakket i Vignetter og Æsker, prydede med Orla Lehmanns Portrait, erholdes til 3 Mk. 8 Sk., 4 Mk. 8 Sk. og 1 Rbd. pr. Pd. hos Wilh. Jacobsen. Stubbekjøbing den 10de Marts 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Udmærket godt tydsk Sommer- og Vinter Klöverfröe kan om circa 14 Dage bekommes til billig Priis hos W. Jacobsen. Stubbekjøbing den 5te Marts 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Udsalg af Haugefrø. Hos J. F. Klein i Sarkjøbing faaes som sædvanlig alle Sorter Haugefrøe, flere Sorter Sukker- og Skalleærter, samt Stang= og Krybbønner, Bøgge Mølle er at erholde tilkjøbs eller Mangel deraf til Leie, naar man desangaaende henvender sig til Eieren Møller Skiøt paa Bogøe pr. Stubbekjøbing. 413 Rbd. 42 s. af Nykjøbing Kjøbstads Overformynderies Midler, kan, mod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes tillaans. Nyekjøbing den 6te Marts 1842. J. Sidenius, Overformynder. 401 Rbd. 4 s. tilhørende en umyndig under Bremersvold og Kierstrup Godsers Overformynderi, 300 Rbd. tilhørende Wester Ulsløv Sogns Fattigkasse, og 85 Rbd. 5 Mk. 5 s., alt Repræsentativer, tilhørende samme Sogne Skolevæsen, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans, naar man derom snarest muligt henvender sig til Bremersvold den 5te Marts 1842. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Onsdagen den 30te Marts d. A. Formiddag Kl. 11 bliver paa Raadstuen heri Byen afholdt Skiftesamling i afdøde Møller og Skipper Lars Andersens Boe. Hvilket herved bekjendtgjøres i Henhold til Placaten af 21de April 1824. Nakskov Kjøbstads Skifteret, den 10de Marts 1842. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Auctioner. Den over Jeppe Pedersens Gaard i Hollebye berammede Auction (see denne Tidendes No 15, 16 og 17 for indeværende Aar) tilbagekaldes herved. Nakskov den 10de Marts 1842. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Løverdagen den 19de Martii Formiddag Kl. 11 lader Kjøbmand Chr. Loye paa hans Boepæl her i Byen ved Auction opbyde til Bortsalg et Parti Rug, Byg, Havre, Erter, Kløverfrøe og Kartofler, med Credit for vederhæftige Kjøbere til Mikkelsdag d. A., hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 9 Martii 1842. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Jordegods-Salg. Ved en eneste Auction, som afholdes paa Falken steen Herregaard ved Slagelse Onsdagen den 30te Marts førstkommende Kl. 11 Formiddag, bliver bemeldte i Slagelse Herred beliggende Falkensteen Hovedgaard af Hartkorn Ager og Egn fri Hovedgaardstaxt 58 Tdr. 7 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb., med tilligende circa 396 Tdr. Land fortrinlig gode Jorder, samt Falkensteens Skov, stor 363 Tdr. Land, med Hartkorn 8 Tdr. 2 Skpr. Fdkr. 2 1/2 Alb., deels Ager og Egn deels Skovskyld, og Bøndergods med noget over 102 Tdr. Hartkorn, som er fordeelt paa 9 Gaarde, 4 Boelsteder, 51 Huse med Jordlodder og 11 Huse med Hauger, opbudne til absolut Bortsælgelse om nogenledes antageligt Bud skeer, og saaledes at Eiendommen tiltrædes 1ste Mai dette Aar. Med Hovedgaarden følger 20 Heste, 111 Qvægshoveder samt Jnventarium af Maskiner, Vogne, Plove, Harver og Seletøier med mere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-03-12
Salgsconditionerne ville fra den 12te Marts findes til Eftersyn paa Post- og Herbergeergaardene paa Routen imellem Kjøbenhavn og Kolding, saavelsom paa Postgaardene i Kallundborg, Aarhuus, Ribe, Viborg, Aalborg, paa Gjæstgivergaardene i Nykjøbing paa Falster og i Mariboe paa Lolland, ligesom og Liebhaverne paa Begjæring derom kunde erholde Exemplarer af Salgsconditionerne tilsendte fra Justitsraad og Godsinspecteur Richter paa Liselund pr. Slagelse, der tillige paaviser Eiendommen og meddeler de Oplysninger der iøvrigt attraaes. Gjenpart. Carl Gottlieb Aggerup, Cancellieraad, Birkedommen, og Skriver ved Grevskabet Christianssæde samt Birkedommer ved Baroniet Juellinge og Grevskabet Hardenberg Reventlovsvestre District, gjør vitterligt, at for mig har andraget Procurator Aagaard hvorledes han som befalet Sagfører for Ane Marie Christiansdatter i Øster Skjørringe skal indstevne hendes i 10 Aar fraværende Mand Niels Nielsen Hyllede til at faae det imellem dem bestaaende Ægteskab hævet. Thi indstevnes herved bemeldte Niels Nielsen Hyllede hvis Opholdsted ikke vides, i Overeensstemmelse med Frd. 11te September 1839 til at møde for Grevskabet Christiansædes Birketing ved Pederstrup Fredagen den 17de Juni 1842 Kl. 10 Formiddag for der og da Sigtelse og Saggivelse at modtage, Paastand at anhøre og Dom at lide. J Tilfælde at Jndstevntes Udeblivelse agter derhos Citanten efter foregaaende Vidneførsel at paastaae Dom i Sagen.