JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-06-01
Den 30te Dito er ved det Jydske gevorbene Dragonregiment Secondmajor Obristlieutenant Palle Christian Trolle efter allerunderdanigste Ansøgning udi Naade dimitteret, og benaadet med Caracter som Oberst af Cavalleriet. Den 1ste Junii er Christian Kirchhoff allernaadigst confirmeret at være Stads-Jnstrumentist i Kiøbenhavn. Under Dato Fredensborg Slot den 4de Junii, haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst behaget at lade udstæde en Placat, hvorved alt fremmed Kruds Jndførsel til Danmark og Norge forbydes. Saasom FrederichsVærk i Sielland, og flere Krud=Værker i Rigerne kan yde nok, og forsvarligt Krud, forbydes at indføre fremmed Krud til Danmark og Norge, under Vahrenes Confiscation og Straf efter Told=Ordonancen, som for contrabande Vahre. Samme Dag er Jens Borring allernaadigst beskikket til Grændse-Controlleur ved Toldskiellet imellem Hertugdom met Slesvig og Jylland.
Berlingske Tidende, 1764-06-01
Den 6te Junii er ved det andet Smaalendske National Regiment til Fods det ved Capitain von Rohdes Forflyttelse. vacant blevne Landværns=Compagnie confereret til den ved det 1ste Bergenhusiske National-Regiment til Fods hidindtil standne Surnumerair=Capitain, Carl von Telleqvist, som virkelig Capitain og Chef. Den 8de Junii er Studiosus Mogens Ottesen Lassen. allernaadigst confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona for Rind og Herning Meenigheder i RiberStift. Hr. Jacob Scharschou ligesaa confirmeret at være Sognepræst til Astrup, Røstrup og Storarden Sogner i Wiborg Stift. Ligeledes er Peder Christensen allernaadigst beskikket at være Raadmand i Christiansand. Jørgen Nielsen Moe ligesaa. Den 13de Dito er ved den combinerede Bataillon af Livgarden til Fods Secondlieutenant Peter Ernst Frederich, von Colmar efter allerunderdanigste Ansøgning udi Naade dimitteret, og tillige forundt Caracter som Capitain af Jnfanteriet. Ved Hans Kongel. Høyhed Kronprinds Christians Regiment er Jngenieur-Capitain Dines Lemming efter Ansøgning udi Naade demitteret, og hans hafte Grenadeer=Compagnie confereret til den caracteriser. Capitain Johan Armil von Leyonstiern, som virkelig Capitain og Chef Ved det 1ste Oplandske National-Regiment til Fods er det ved Major Schulzes dødelige Afgang vacant blevne Compagnie confereret til den ved Landcadet Compagniet hidindtil som Secondlieutenant standne Capitain Johan Frederich, von Peucker, som virkelig Capitain og Chef. Under Dato 18de hujus har Hans Kongel. Majestæt allernaadigst udi tydsk Sprog udgivet: Declaration over Forordningen af 2den April 1764, angaaende de af de Kongelige Undersaattere paa fremmede HandelsStæder indgangene Contracters Attestation. (En indført i Uge=Avisen No. 51.)
Berlingske Tidende, 1764-06-01
Den 20de Dito er Major og Chef over Landcadet-Compagniet, Johan Frederich von Maas, benaadet med Caracter som Oberstlieutenant af Jnfanteriet. Samme Dag bleve de Herrer Grosserere og Tømmerhandlere her i Staden, Jørgen Thulstrup og Jens Sønnichsen optagne iblant Stadens ædle og velfornemme 32 Mænd. Den 22de Dito haver Hans Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt de Herrer Cancellieraader og Secretairer, ved det tydske Cancellie i Kiøbenhavn, Kirchhof og Steman, til virkelige Justiceraader, og den deputerede Borger Johan Hinrich Lubbeseder, i Segeberg, til Raadmand sammesteds. en Fortsættelse om Convocations=Rigsdagen m.m. Pohlen angaaende. Map 1764.
Berlingske Tidende, 1764-06-01
Den gamle Pohlske Eendrægtighed, christelige Kierlighed, og Gemytternes Enighed formaaer at bringe alt dette tilveye: Vi ere alle lige gode Sønner af Fædrenelandet; Vi høre alle til denne Republiques Stats=Legeme; Lader os da og have et Sind; Lader os være et Hierte og en Siæl, for at bøde paa vores Rigsforvaltnings Brøstfældigheder. Platonis Ord, dem vore Forfædre have vel iagttaget, ere os ikke heller ubekiendte: At Fæstninger og Slotte ere langt fra ikke saa god Beskyttelse for udvendige Anfald, som den der kommer af Hierternes Enighed imellem Landets Jndbyggere. Saadan vores Villies, Hierters og Beslutningers Enighed, skal bringe os saavidt, at vore Herligheder og Friheder, skulle bevares i deres Kraft. Retfærdigheden især behøver til den Ende kraftig Understyttelse, paa det at Lovene maa bevares i deres Anseelse, og Fornærmelserne imod Tribunal Retterne forhindres, de samme altsaa selv være sikre for Gevalt og Opstand, af hvilket intet vissere, end Guds Vrede og Straf over det hele Land, flyder. Ligesom vores Frihed nu er modtvillig, rasendes og utøy let, synes det at den behøver en Sagtnelse, og et Slags Lænke, paa det at den ikke maa løbe i sin egen Fordervelse strax, i sit første Udbrud, og forvandles til Slaverie. Saadan Slags Frihed er dog intet andet end sand Modtvillighed, og som denne i de offentlige Forsamlinger antaster Berandslagningerne paa det heftigste, saa var det vel fornødent, at den blev foreskrevet en vis Orden, til Lovenes Sikkerhed, hvilke og derved bleve bragte i Rigtighed, og vedligeholdte ved den, formedelst hossøyede Straffer. Rigsdagen er fornemmelig det Sted, hvor denne ubundne Frihed i fuld Raserie bereder os vores Undergang, den krænker os, trykker vores Frihed selv, kuldkaster vore Love, ja søger at hindre Retfærdigheden og Fædrenelandets almindelige Sikkerhed. Det er nu den beste Tid til at standse disse Foretagender, som ikke ere Egenskaber af Friheden, men af Modtvilligheden, dersom Lovene skulle forblive aldeles uforkrænkede; beholde deres fuldkomne Eftertryk og Sikkerhed; Dersom Rigstændernes Anseelse skal bevares uforringet; og vores hele almindelige Velfærd, saavelsom enhvers især iblant os, blive ved Magt. Er det ikke vist, at alt dette beroer paa Rigsdagens Vedvarende og Udfald? Ligesom derimod dens Forstyrrelse fører lutter Ulykke og Vanheld for Land og Folk med sig.
Berlingske Tidende, 1764-06-01
Paa 74 Aar kunde vi ikke tælle meere end en ordentlig Rigsdag, som har haft sin behørige Fortgang, de øvrige have været underkastede det bemelte Tilfælde. Paa det nu, at vi ikke skulle undergaae af Mangel paa gode Raad, saa lader os være betænkte paa Midler til at sætte de almindelige Be raadslagninger paa en sikker Fod: Hertil fattes os ikke tienlige og sunde Forslage, naar vi kuns først singe Smag paa dem. Lader os i det mindste anordne en bestandig Ret, og besætte den med Personer af begge Siders Rigstænder; Lader os overdrage den tilstrækkelige Straffer, at den kan holde Uretfærdigheden i Tømme. Min Tanke er ellers, at en Commission kunde nedsættes, og derover forfatte et Forslag, som den kunde holde færdig til den ventende Kronnings Rigsdag.
Berlingske Tidende, 1764-06-01
Venskabs=Forbunde med Naboe=Magterne ere for alle Ting nødvendige, paa det at Underhandlingerne kunde læt tes, naar vi maatte rage i Stridigheder paa Grændserne, eller vi maatte have Fordringer der.
Berlingske Tidende, 1764-06-01
Titulaturen, som Hofferne i Petersborg og Berlin skulle tilkomme af vores Republik, har mødt store Vanskeligheder, hidindtil, saasom disse Hoffer ikke have villet beqvemme sig til de udfordrende Reversalier; Men Vanskelighederne ere tildeels allerede hævede ved det sidste Gesandtskab, deels opdragne de extraordinaire Gesandtere, at bringe i Rigtghed, med Rigstænderne, saa at nu Sammenhandlingerne herovet af den nærværende Rigsdag, hvilke paa nye ere berammede, saavelsom Grændse-Commissionen med Rusland, kunde 4. De til Forsendelse med Posten allene prikandsluttes. Ageledes er det og forstaden at afgiøre Commisens= og Grændse=Retterne med det Berlinske Hof, hvilkeligesom de og allerede ere forslaane kunde lattelig komme i Stand, saasom man har spurgt, at Gesandtskaberne fra Rusland og Preussen have dertil Fuldmagter fra deres Hester. høyskatten, hvilken er besværlig, og kan hellere kaldes en rer Thekisk Trian, end en christelig Stat, om den blev afskaffet, og i dens Sted Consumtions Ancisen, som forhen har været bragt i Forslag, fandt Sted, holde jeg det tienligt. dersen, at i denne findes de allerbilligste og tillige de alletilstrækkeligste Anlæg til Indkomster, af hvilke de offentlige Bekostninger kunde bestrides og Republiquins Mage vedligieldes. Landets Jndkomsters Forvaltning, og for nærværende Tid, de Summers Indfordring, som indnu staae tilbage hos den forrige Skatmesters Arvinger; En Commissions Nedsættelse, som efter andre Hoffers Exempel skulle arbeide paa Handelens Udvidelse, Understyttelse og Bestandighed, saa og undersøge Jødernes Opførsel, Rigdomme og Antal i Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender a. Landet, at sammen Kilder, af hvilke maatte finde devigtig ste Indkomster; Endelig, at Mandtstæderne bleve oplade igien, og efter andre best indrettede Lande : Exemeel, bleve overdragne til et Selskab af de mørst velhavende Personer af bragt Nationer, til Forpagtning : Disse ere de allervigtigst Pester, hvilke man har at beraadslaae over ved nærværende Rigsdag, da det hele Fædrenelands Vilfærd berger paa dem.
Berlingske Tidende, 1764-06-01
Der ere endnu andre Materier, denne Rigsdag nedkom mende, samt ere Maal for denne Forsamling, og hensigtende paa den Konge, som efter Guds Raad og Villie skab regiere over et Eftertiden, saasom at fastsætte Rolations=Landdagene, som skulle følge paa denne Rigsdag, at beramme Tid- og Sted til Valg Rigsdagen. Angaaende den Kongelig Valg Capitulation, tænker jeg, at man kunde udnævne du lige Personer af Senarer og Ridderstander, at de kunde en den ventende Valg Rigsdag være færdige med deres Udkaftil den. Flere Materier skulle ved Leylighed af deres For tagende blive at berøre. Forfærrelsen følger i den ugentlige Tidende.) Jern. Aag linn Td. . 2 Rd. 1 L. Dansk Td. . Nr. 2 Mk. 45 Holstensk Hvede Td. . Laalands T. . En Tønden. 3 Rdlr. 6. Senn Tand. 3 Rdlr. 2 Mk. Malt Tønder. 2 Rdlr. 5 Mk. Haver Td. 1 Rd. 2 M. 33 1 Rdlr. 3 Mk. Gran Tønd. 6 Rd. 4 Mk. 4 Rd. 4 Mk. Boghvede Gran Tønd. 3 Rdlr. 2 Mk. Stter Tønden. . . 52de Vahre. Inds salted kammele Tønder Flerøget Lispd. Ade Nr. 2 Rd. 3 Mk. 3. Oste kanske Skov. . 11 a 12 Rdlr. Holsteensk Skpd. . 15 a 15 Rdl. Smer Fansk Td. 24, 32 a 32 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1764-06-01
Sællandsk T. 34 Rd. Tælle Aar. 2 Rd. 1 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. 2 s. Eren Sæde Ditin, 2 Adlr. 1 Mk. 2 s. Sk. Bergens Fis Sted. 12 Rdlr. Graasen saltes Td. tør Skiep. 3 a 6 Rdlr. tresisk Skpd. . 13 Rdlr. Nørsk Torsk saltes Td. 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1764-06-01
Islands Td. Islandstør Fisk Skpd. 10 Rdlr. 3 Mk. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. Heste Sild Td. 4 Rd. 4 Mk. ørst Sild Td. No. 2 Mk. 4 Rd. Tran Tønder . 13 Adlr. Sal. til Prinz. norsk Tønd. 3 Rd. 4 Mk. 13 Rd. 1 Mk. Spansk Tønd. 3 N. 2 D. Fransk Td. ven.
Berlingske Tidende, 1764-06-01
En Ane Rhinsk Viin 62 a 32 Rdlr. 2den Riis 3 a 3 Rake. Et Orchv. ved Vaa . 6 a 4 Rdlr. aden Riis. 24 a 32 Rdlr. Et Orset. Fransk Viin. 40 i 14 Rdl. 2den Riis. 22 1 30 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Brands=Vaa 14 4900 Rdlr. den nii. 15450 Rdl. Samle. Brunsviger, Sild. 4 a 50 Rdlr. Garter 14 a 36 Rats. Nørsk Jern Skippd. 11 Rd. 3 Mk. a 12 Rd. Tiære Tønden 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 3 Mk. Høe Skied. 2032235 Rd. efter dens Reen Ham; Skpd. 21 a 23 Rdlr.) Bouttes. Band. Favnen. Lemmerk for. 3 Rd. 3 Mk. Lommersk Bo. 3 Rdlr. 3 Mk. Holstes. adskenkelt vensk St. d. 24 Rdlr a 2 Mk. sæt. Nr. 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1764-06-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb, for Jndvaanerne. Brænde. Et Bande Læs . 1 Rd. 41 Rd. 344 A. et læs Tørv. 5 Mk. 4 Rd. 3. tal Tønder . . 2 Mk. 4 s. Forring. Høierfor Læs. Dito minde. 1 Ad. 214 Mk. paa 32. N. 41 Rd. Hans og Fiederværk. Kakkanske gamle Parret ange Parret Cavaner fæde er Pr. 1 Nr. 4 a 3 Mk. med et Par hans gamle Parret unge Parret. skyllinger et Aar i Maar Ender et Par Mr. Dage et Pa 1 Mk. 8 s. En en Sace.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Petersborg, den 8de Mai. Man læser her i en trykt Tidende en Note, som Stor lizieren i Constantinopel har tilstillet den Russiske LegationsSecretair den 23de Febr., angaaende Milicens Bevægelse Provincerne Romelien og Oczakow, hvori Porten paa det henligste erklærer, at de til bemeldte Bevægelse givne Or rer sigte til intet andet end at forbedre Fæstningsværkerne led Oczakow, og at Porten er langt fra at ville foretage toget, som i mindste Maade kunde fornærme Tractaterne, eller det gode Venskab imellem begge Hoffer. HandelsFractaten med Preussen er ratificeret i disse Dage af Keigrinden, og Afskrifter af den skal allerede være sendte til sidskillige Hoffer. Paa nogen Tid have adskillige Persoler af Rang, befundet sig angrebne af Upasseligheder, at hvilke de, efter Facultetets=Skiønnende ikke kunde blive læ lede i Rusland, men vel i fremmede Lande. Hr. Jancke, om paa nogle Aar har forrettet Legations=Secretariatet her, de Sverrig, skal gaae til Stralsund, som Regierings=Raad. Paris, den 18de og 25de Mai.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Jesuiterne lade ikke af at overhænge Parlementet for at fries fra at rømme Riget, efter den dertil givne befaling, og Parlementet afviser dem, at de skal gotgiøre de mueligheder i at efterleve befalingen, som de beraabe sig na. Denne 18de have saaledes 25 af de faaet afslaa ende Svar, efterat deres Grunde have været undersøgte. br. Rousseau, forrige Borger i Genf har skrevet et Brev til at bestride Erkebispens af Auch Pastoral-Jnstruction, vori han erklærer at den Forhaanelse, som Parlementet ar lagt paa hans Bog om Opdragelsen, er billig, da Bo. sen strider imod Kongerigets Forfatninger, og er farlig for steligionen og Sæderne. Han paastaaer og, at i Henseense til Jesuiterne, har Parlementet ikke kundet eller burdet angaaes anderledes, end skeed er. Den 18de blev Parle hentet her underrettet og 2 Brevetter som Paven har skreset, det ene til Konge Stanislaus, hvori Hs. Hellighed hrmaner ham til at beskytte Jesuiterne; det andet til Erkeskoppen af Paris, hvori denne roses, for hans sidste Paral-Jnstruction. Publicum er jo længer jo mere fornøyet med General=Controlleurens for Financerne, Opførsel, paa hvis Forsigtighed og Uegennyttighed det grunder sit Haab og Rigernes tilkommende Velstand, Han afslaaer standhaftig det, som Kongen har skiænket ham for sit Ta sel, han har afskaffet store Feil i Hoffets Taffel-Udgifter, saavelsom i Henseende til andre Overflødigheder; Han pønser paa Reformer i Staldene og; Han arbeyder sildig og tidlig paa at udfinde Midler til at betale Kronens Gield, uden at plage Undersaatterne; han vil selv være oplyst om alting, og har befalet Kiøbmændenes Formand, Hospitals Forstanderne, og General=Forpagterne at tilstille ham nøiagtige og redelige Lister over Jndtægter og Udgifter i hvers Departementer.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
London, den 18de og 25de Mai. J Ny-Jersey har man opdaget et særdeles riigt Jernværk, hvis Jern meget overgaaer det Svenske i Godhed. Det er meget bøyeligt under Hammeren, og kan hærdes næsten som Staal, saa at det især er tienligt til skiærende Redskaber. Man siger og at den Forraad som kan leveres fra denne Mine, er tilstrækkelig at forsyne hele Engeland. En berømt Astronomus vil have opdaget 2 Pletter i Solen, af hvilken den ene skal være efter Øyesynet saa stor som et lidet Æble, og af Figur see ud som et brændendes Huus.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Man venter nu snart den Kongel. Svenske extraordinaire Gesandt ved vores Hof, Hr. Baron von Nolken, ligesom og vores Hoffes Minister ved det Svenske Hoff, Ridder, Gooddrik, er anlanget til Stockholm den 25de April. Man fornemmer ikke, at disse Ministeres Afsendelse har anden Hensigt for det første, en til Venskabs=Tegn; ikke til nogen særdeles Underhandling, uden det skulle være i Henseende til Handelen, at et eller andet kunde blive aftalt til begge Nationers Fordeel. Den Kongel. Franske Ambassadeur er den 20de reyst herfra til Frankrige, hvilket var hastigere, end man formodede. J denne Sommer skal 4 Krigs-Chalouper ligge paa de nordvestlige Kyster af Skotland, for at have Tilsyn med Fiskeriet, samt at afholde de Skibe, som intet gyldigt Ærinde have der. Lord Clives Reyse til Ostindien er berammet til den 30te. J Compagniets sidste General=Forsamling er hans aarlige Løn fastsat til 5000 Pd. Sterl. J samme Forsamling er og fastsat ved 475 Stemmer imod 285, at ingen i Compagniets Tieneste staaende civil eller militair Betient maa enten her eller udenlands modtage Gave eller nogen Slags Belønning, uden Compagniets, eller dets Raads i Ostindien, Samtykke." De Herrer Young, Alexander Græme, Hunt, Stuart og Wynne, ere udnævnte til Commissarier, at forrestaae Auctionen over Jorderne paa Øerne Grenade, Grenadinerne, Dominiqve, St. Vincent og Tabago. Sagen imod Hr. Webb, beskyldt for Meen=Eed i Wilkes Sag blev behandlet den 22de, og han dømt Sagesløs.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Edimborg, den 12te May. Øvrighederne i adskillige Skottlandske Stæder have ved Anordninger advaret Qvaksalvere og Markedskrigere, ikke herefter at lade sig finde i deres Districter under Straf og Forhaanelse.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Haag, den 18de Mai. Paa nogle Dage har man her under Haanden læst en Skrivelse som Generalstaterne have tilskrevet Hs Durchl. Landgræven af Hessencassel den 1ste hujus, hvis fornemmeste Jndhold er denne: "At deres Høymægtigheder havde erfaret med Forundring, at de Grunde, som en vidtløftig Forklaring, der er forfattet for at retfærdiggiøre den Hefsencasselske Regierings øvede Haardhed imod Græven af Wartensleben, indeholder, og til hvilke Hs. Durchl. med saa stor Tillid henholder sig, for at undskylde sin Regierings Opførsel imod bemeldte Minister, svarede saa lidet til de Løfter, som man herom havde gjort deres Høymægtigheder, at det var langt fra, at de dermed kunde være tilfreds At de befunde, at Regieringen, i det den vil forsvare sig, stræber kuns at forvende Hoved Spørsmaalet, ved at indvikle alle Spørsmaalene i hinanden, for at sætte saavel Staterne som Publicum Blaar for Øynene; da de forebringe grove Mistanker, Gisninger og Frygt, sigtende til at paabyrde bemeldte Minister uforsvarlig Opførsel, alt forat indtage Gemytterne til hans Fornærmelse, og at omdreie Generalstaterne fra Hoved=Spørsmaalet; uden at tale om, at disse foregivne Handlinger og Beskyldninger imod Græven af Wartensleben ikke have været avlede eller opdagede førend efterat han havde været arresteret, og var reyst fra Cassel. At deres Høymægtigheder, efter at have overveyet alle de Hessiske Grunde, befundet, at den Casselske Regiering havde viget fra saavel de civile Love, som Keiserdømmets Constitutioner og Folke=Retten. At deres Høymægtigheder, overladende den civile Sag til sin vedbørlige Dommer, holdte sig ikkun til den offentlige Fornærmelse som var tilføyet Staten saavelsom alle Regentere i Almindelighed At deslige offentlige Jngreb i den Ret som Nationer i Almindelighed ere hinanden skyldige, bør ikke have Sted, ik ke taales, ey heller besmykkes. At deres Høymægtigheder forlange en ligesaa offentlig Opretning, som Fornærmelsen har været, hvilket Forlangende de aldrig ville frafalde, men lade Hs. Durchl. Landgræven vide, at hans Afslag vil drage slemme Følger efter sig, saa meget mere, da han har love dem Opretning, dersom de ikke funde den i hans Regiering Forsvars=Skrift. At de, for at vise Sagtmodighed, vil ikke gaae yderligere med Paastanden om Opretning, en at Hs. Durchl. offentlig misbilliger sin Regierings=Opførse- og Haardhed, og forsikrer, at alt det som er skeed, har aldeles ikke sigtet til at vise nogen Mangel af Agt for Staten, eller til at overtræde dens Rettigheder, for hvilke He Durchl. erklærer sig at have Høyagtelse. Endelig fordre de res Høymægtigheder, at en Minister af første Rang, fo synet med Fuldmagter og Jnstruxer i god og tilbørlig Forn bliver af Hs. Durchl. sendt til Haag, for der formelig at giøre Undskyldninger, og misbillige Regieringens Forhold Tilsidst erklæres at de ikke ville frafalde nogen Punct af denne Beslutning, som de have tilstillet Landgræven.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Fra de Pohlske Grændser, den 21de og 23de May. Saa usikre som Sagerne ere i Pohlen, saa forsigtige gaade confordererede Stænder til Værks i at udføre deres Plan og hidindtil med saa god Fordeel, at det er at beundre, hvor ledes man i saa kort en Tid har kundet komme saa vidt Man har sørget for at den Litthauiske Confoederation, hvi ken er erkiendt for retmæssig, ikke skal seyle Penge, som ere den tillagte af det Litthaulske Skatkammer, og Stor skatmesteren der paalagt strax at udbetale behøvende Penge begge Feldtherrerne af Litthauen have edelig erklæret sig for Fyrsten=Primas, at ville understytte og beskytte den, ville være Republiqvens confordererede Stænder hørig Den 16de har man i Senateur=Stuen handlet over at ophæve de stridige Partier; over den Sag, angaaende frenmede Troppers Tilstædeværelse; over hvorledes Berraadslag ningerne paa Rigsdagen ville blive at afgiøre ved de flest Stemmer. Den 17de er taget i Overveielse Kronskatten Tarp, angaaende den ind- og udvortes Sikkerhed, derove skal holdes Conference med de fremmede Ministere i Capiciner=Klosteret. Kronstorfeldtherren med Kron=Armeen ha trakt sig bag ved Floden Pilitz, og af samme Flod borttag, Broerne, samt ladet Prammene nedsiunke. Ved hans An mee mærkes dog nogen Forminskelse, da 6 Fahner har gaaet fra ham til Warschau. Det Spørsmaal. Hvem bliver Konge, er vel ikke saa mørkt for mange, som det har været, men at bestemmenget vist derover, lader sig saa meget mindre giøre, som de er vist, at meget uformodentlig kan tildrage sig fra nu af indtil Valgdagen, ja ved Valgdagen selv; thi man me vente, at 2 Partier, som nu ere hinanden imod, naar i mærke at deres egne Haab slaae feil, kunde i en Hast for ene dem, for ligeledes at til intet giøre et tredie Partie Haab. Græve Poniatowski er hidindtil den, som har man ge Stemmer. Til Partiernes Forsoning er intet Haab en nu, hvilket viser at de alle maa være forsikrede om kraftiUnderstyttelser. Tartar-Chanens Gesandt, hvis Følgeske udgiør over 150 Personer, skal endnu opholde sig hiKronstorfeldtherren.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Berlin, den 24de Mai. Den 22de marcherede den hele Garnison, samt de tilkomne Infanterie= og Cavallerie=Regimenter, atter ud ved Tempelhoff, hvor de, i Kongens Nærværelse, og til Hans Velbehag, igien gjorde adskillige Excerciceer, og i Gaar marcherede de samtlige tilkomne Regimenter, item den fra Bernau indrykkede Bataillon, tilbage, til dens Standhvarteerer.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Helsingøer, den 3die Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne; Den 31te May J. Didrichsen af Dragøe fra Riisøer til Præstøe med Tømmer. P.H. Rohoff af Apenrade fra Frederichshald til Kiøbenhavn med Bræder. O. P. Kylling af Kiøbenhavn fra ibidem til Jsland med Provision. H. P. Holm af Flensborg fra Christiania til Helsingøer med Kalk. Den 1ste Junii : H. M. Holst og N. Petersen begge af Apentade fra Danzig til Mallaga med Staver. A. C. Carl af Horsen fra Liebau til Horsens med Hør. Den 2den Dito. R. Rasmussen, af Nykiøbing fra Bergen til Danmark, J. Lauritzen af Ærøeskiøbing og N. Poulsen af Nyborg begge fra Bergen til Østersøen, disse med Sild. S. Sammelsen af Drøback fra Drammen til Helsingøer, med Boutellier. P. Hals af Kiøbenhavn fra Danzig til Arendahl, med Rug. A. Krog af Holmestrand fra Helsingøer til Holmestrand. med Baglast.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Kiøbenhavn, den 4de Junii. Den 21de Mai haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst beskikket Frederich Wilhelm Conrad Græve af Holck. til at være Vey=Adjutant, og derved at have Rang, Sæd og Gang med Hof=Junkerne. Den 28de Dito haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Niels Elstod til at være Veyermester ved Bergens Toldsted.