Berlingske Tidende, 1811-06-28
Kongen af Spanien er kommen hertil for at bivaane den sidste Høitidelighed. Jeg har bevilget ham Alt hved nødvendigt og tienligt var, for at forene de forskellige Folk færde Jnterisk og Aand i hans Provindser. Siden 1809 ere de fleste af Spaniens faste Stæder tagne efter mærkværdige Beltringer. Jnsurgenterne ere slagne i et stort Antal formelige Batailler. Engelland har indseet at denne Krig nærmer sig sin Ende, og at Rænker og Penge ikke meere vare tilstrækkelige til at redligeholde den for Fremtiden. Det har seet sig nødsaget til at forandre dens Natur, og er nu bleven, istedet for en Hielpemagt - Hovedmagten i Krigen. Alt hvad det her af Linietropper er sendt til Halvøen. Engelland, Skotland, Jrland ere blottede for Tropper Det engelske Blod er endelig rundet i store Strømme i at skillge for de franske Vaaben ærefulde Fagtninger. Denne Kamp mod Corthago, som syntes at maatte afgiøres paa Oceanets Balplads eller paa hiin Side havet, skal altsaa herefter afgiøres paa den spanske Halvøes Slutter. Naar Engelland er udtømt, naar det endelig selv har følt de Onder, det med saamegen Grusomhed i tyve Aar har udbredt over Fastlandet, naar Halvdelen af dets Familier er skjult med Sørgefior, til et Torder slag giøre Ende paa Øens Anliggender, paa dets Armters Skjebne, og hævne Europa og Asia ved denne anden puniske Krigs Slutning. Mine Herrer Deputerede fra Departementerne i det lovgivende Corps. Jeg befaler Min Minister at forelægge Dem Regnskaberne for 1821 og 1810. Ditte er den egentlige Gienstand, for hvilken jeg har samlet dem. Skiøndt Jeg for 3 Maaneder siden har givet 100 Millioner overordentligen til Min Krigsministers Raadighed, for at bestride de nye Rustnings Omkostninger, som den Gang syntes fornødne, saa finder Jeg mig dog i den lykkelige Forfatning er at behøve at paalægge Mit Folk nogen nye Byrde. Jeg vil ingen Afgivet forhøie, thi jeg har intet Paalægs Forøg behov. Efterat Mødet var til Ende, reiste Hs. Majestæt Sig under lydeligt Fryderaad. Allerhøistsamme vendte med sit Følge tilbage til Thuillerierne. Da Kriseren tog bort, hørtes Artilleriesalver saavelsom ved Hans Ankomst til Thuilleriernes Palais. Den 20de Juni. National-Kirkeforsamlingens første Møde, aabnedes den 17de efter de gamle foreskrevne Former paa en høitidelig Maade. Cardmal Fesch, Erkebiskop i Lyon og Galliens Primas, præsiderer i samme. Efter Evangeliets Læsning rakde en Underdteconns den celebrerende Cardinal den aabne Evangelid og til Rys, hvorpaa Biskoppen af Troves beste Prædikestolen og prædikede over den catholske Religions Jndflydelse paa den selskabelige Orden. Den celebrerende Cardinal fortsatte der paa Messen. Herpaa gave alle Biskopperne hinanden Haanden og gik 2 og 2 til Communionen, som de imodtage af den Celebrerendes Hænder. Efter Messen holdtes adskillige Bønner for at paakalde den Helligaands Bistand; tilsidst Veni Creator. Den celebrerende Cardinat bad først for Pavin, dernæst for Keiseren og for Forsamlingen. Biskopperne, Kirkemødets Secretairer, nærmede sig den Celebrerende og hilste ham; der samme gjorde derpaa Fædrene, som imodtoge de Decreter af hans Hænder, der skulle publiceres i denne Session. Biskoppen af Nantes besteg derpaa Prædikestolen og publicerede i det latinske Sprog, følgende Decret for Mødets Aabning : Oplyste og høiærværdige Herre, høiærværdige Fædre, behager det Dem, til Ært og Priis for den hellige og udelelige Treenighed, Faderen, Sønnen og den Helligaand, til den christelige Religions Formerelse, samt for Kirkens Freds og Eendrægtigheds Skyld at erklære, at National-Kirkeforsamlingen har taget sin Begyndelse? Alle Biskopperne svarede, en efter den anden, JørNu sagde den celebrerende og præsiderende Cardinal: Decretet har behaget Fædrene, vi erklære derfor at National-Kirkemødet er aabnet. Herpaa blev Te Drum afsiungen og dernæst et nye Decret publiceret om Fremgangsmaaden ved Mødet. Derefter opraabtes eller Fædrene ved Navn, hvortil enhver svarede: jeg er her, Medlemmerne aflagde derpaa deres Troesbekiendelse, og saaledes var den første Sessien til Ende. Kirkeforsamlingen skal formere sig i særdeles Congregationer, Genekalcongregationer og Gineralsessioner. De særdeles Congregationer, mer Matron, uden høire da Sagen fortale, hermed Enkel samlingen bestiæftiger sig. Smeralcongregationerne undersøge og overveie hine Arbeider, for at danne Dicreterne. Generalsessionerne i publicive Decriterne, som ere udkastede i Generalcongregationerne. J Sessionerne finde ingen Discussioner Sted. De Keiserlige Kongelige Commissairer have Sæde i Mødet lige over for Præsidenten. Conctiiet modtages med samme Houmurs som de store Statscorpser, Dets Segler et fors i et Feldt med Bier med den Omskrivt: Consilium Nationale Parisiis, Anne 1811. Antallet paa de Biskopper, som bivaane Conciliet, beløber sig til over 100. J Forsamlingens Loca ligger Evangeliebogen paa en Throne, og ved Siden deraf Biskopskorset paa en Piedestal, - Grev Montission er med almindeligt bifald bleven udnævnt til Præsident i det lovgivende Corps.