JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Den 8 Maji hafve deris Maj. Maj. vores allernaadigste Konge och Dronning, samt Hans Majest. Her Broder Prinds Georg, med mange af de foræmmeste Kongl. Raad och Betientere, begivet sig her fra ofver ad Jntland til den almindelige Mønstring, som er bestæmt ved Kolding. Den 15. var Hans Arfve-Kongelige Majest. vor allernaadigste Herre, som af Altona berættes, forventet til Glykstad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Den 17. hafve Reysende fra Malmøe fornummet allevegne. store Stykker Is med mang Sælhunde paa drifvende i Søen. Och ved Søe-Siden paa atskillige Stæder finder mand endnu megen Is, saa at Farten for Kiøge indtil fornæfnte Dag berættes endoch at hafve været ligesom tilstoppet af Js. Hus som hafver været i den Meening at Jsen om For-Aaret skulde falde need til Haf-Bunden, kand i dette Aar befinde, at det er langt anderleedis. Brefve af Lifland mælde i lige maade der om at deres Hafne och Skiær ligge endnu fulde af Js.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Den 19. Maji er Hans Kongl. Maj. vor allernaadigste ArveHerre med det gandske Hof atter fra Glykstad afreyst ad NørreJudtland, och ere 3. gange 21. store Stykker løssnede i hans Bortreyse. Sammestæds hafve adskillige store Sendebudder, som Kæiserlige, Suenske, Polske, Chur-Brandenburgiske och Lyneburgiske været hos hannem, af huilke en Deel ere fuldte med til Mønstringen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Den 18. Maji er Hans Arfve Kongl. Majest. høyt-betroede Vice-Stadtholder i Norge Her OfveJuul kommen hid fra Norge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Den 22. Maji er M. Hans Bag Bagger, fordum Philosophiæ
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Professor paa det Kongl. Academie til Lund i Skaane, vied til rette Pastor til Vor Frue Kirke, och den 24. Maji indsat i Sal. M. Jacob Fabers, fordum Sogne Herres och Proustes i Sokke lunds-Herridt, Sted.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Den 23. Maji er Hans Kongl. Majest. af Engeland Extraordinaire Envoye Mons. Henschau, reyst her fra til Colding, at tage sammesteds hos vor Allernaadigste Arfve-Konge Afskeed.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Dissligeste hafver herfra udi denne Maaned sig paa HiemReisen begifvet General Staternes aff de Foreenede Nederlande Store Sendebud Herr Werkendam. Jtem Monsieur Polman extraordinaire Envoye, fra den Nedersaxiske Kræds.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Sverrig. Eftersom alle Raadslag ved Hoffet i Suerrig holdes saa hemmelige at ikke det allerringeste blifver Secretererne betroet, som af det Hertugdom Bremen berættes, saa er der och der af Riget intet i denne Maaned indkommen uden alleeniste (1) fra Stokholm: At Fældherren Wrangel var aldeelis fridsk igien, huilken 3 Kongelige Skibe laae færdige til at ofverføre til Pommern, och at Herr Græfve Bendix Oxenstiern var forordnet, som et Kongl. Stort Sendebud at gaae ad Wien i Østerige. (2) Fra Lifland: At det Kongelige Store Sendebud til Muskowien hafde været til Forhør hos Czaren (huilket af Stolnitze berættes at være skeed, den 9 Aprilis, med blot Hofvet oc uden Degn) och var med store Foræringer blefven begafvet. Hans Huerf var om Grændse-Skæl och Kiøbhandelen. (3) Fra Straalsund: At nogle Skibe vare didkomne fra Suerrig med meget Krigs Redskab och nogle 1000. Krigs-Folk, som skulle ofver føres til Bremen. (4) Fra Bremen At samme Hertugdom var befalet at forsiune sig med Fætallie paa 2 Aar, och at Krigs-folkene droge der i Landet frem och tilbage och vare i saadan Stand och Skik, at de paa første Ordre kunde drage hen, huort de skulde. Men om dette Riges Forehafvende hafve vi denne Underrætning fra Amsterdam 25. Aprilis Majest. aff Suerrig hafver besluttet med Sværdet at befordre Fredden, eftersom de Kongelige Suendske Meglere, som nu saa længe hafve anvendt deris yderste flid paa at skaffe en u i en almindelig Fred til veye, hafver hid indtil intet kundet udrætte och vil til den ende lade 15000. Mænd ofverføres til Pommeren, foruden de Krigsfolk, som der och i Bremen allerede staae. Hvorfor Her Græfve Starenberg Keyserl. extraord. Stor Sendebud til Maj. i Suerrig, sig der fra hafver begifvet, thi hand fornam at samme Majest. vilde føre sine Vaaben ind i det Romerske, Rige til den Mynsterske och Ossnabrugiske Fordrags ved Magt och Lige-holdelse, och drifve der paa, at de Keyserl. skulle begifve sig tilbage igien fra Rhinen ind af Arfvelandene. Men Wiener Brefve ville at Her Græfve Starenberg vel fornøyet var derfra reyst, eftersom Majest. hafde i allemaader forklaret sig upartiisk.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Polen. Rigets Ofver-Feld-Herre Johannes Sobiessky er udkaaret til Konge, om Natten imellom den 20. och 21. Maji. NB. Huad denne Gang for det enge Roms skyld udeladis af Frankerige, Spanien, Engelland, og Holland, skal udi den næstfølgende Maanet indføris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Dannemark. Kiøbenhafn. en 20 Junii blefve alle Stykker paa Voldene. løsnede, som deris Maj. Maj. vor Allernaadigste Arfve-Konge och Dronning kom her ind i Byen, efterat høyest-bemældte Majest. i nogle Uger hafde været, ofver i Jydland och meeste Parten af samme Tid i Leyren, som stoed en Miil fra Kolding: Hvor mange Førstelige, Græfvelige och andre høye Personer, som vare reyste mange Mile Veys for at see denne Kongl. Leyr, som bestoed virckeligen af 16000 udvalde Krigsmænd, samme Tid befandtes. Som mand fornæmINum. 21. mer, hafver der været stor Lyst, at see paa de mange skiøne Krigs Øfvelser, Opføringer, SlagtOrdninger, Trefninger och Stormer, som der skeede, huilcke saa egentligen afginge, at mand kunde intet skilne imellom dennem och Fiendlige Fældt-Slagt, ninger, uden aleeniste at der fandtes ingen Døde och Udplyndrede paa Valstæden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Jblant andre Store Kongelige Sendebuder, Envoyes och Residenter, som vare sammestæds hos Hans Arfve-Kongl. Maj. vor Allernaadigste Herre, hafver och den Engelske Envoye, Mons. Henschau (som siden Hertug Richemonts Kongens af Engelands store Sendebuds Afgang, som døde i Decemb. 1672, hafver hafver altid her resideret) været til Afskeeds Forhør i Leyren och sig der fra paa Hiemreysen be gifvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Kongens af Frankerige store Sendebud Herre de Terlon, saavelsom Hans Chur-Førstelige Naades af Brandenborrig och General-Staternes Residenter ere komne hid tilbage igien til Byen, som og hafve været hos høyest bemældte Maj. i Leyren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Den 14 Junii hafver H. K. M. voris Allernaadigste Arfve-Konning och Herre af sær Kongl. Gunst och Naade til Ridere af Dannebroge, slaget: Den Welædle och Welbiurdige, Her Adam Weiher, til ParlichenToltz, Mülckentin, HawelvischaCommero, H. K. Maj. til Danmarck och Norge, &c. velbestalter General til Foeds och Gouverneur i Glückstad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Den Høy och Welbaarne Grefve, Her Otto Ranzau, til Bollerup, H. K. M. velbestalter Cammer her och Envoye Extraordinaire udi Franckrige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Den Høy-och Welbaarne Grefve, Her Wilhelm Friderich del, Grefve til Wedelburg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Den Høy- och Welbaarne Grefve, Her Otto Didrich Schach, H. K. M. velbestalte Cammerher, Stifts Befalings-Mand ofver Riberstift och Ambt-Mand over Riberhuus-Amt. Den Welædle och Welbiurdige, Her Carl von Arnstorf, H. K. M. velbestalter General-Lieutenant til Hest. Den Welædle och Welbiurdige, Her Friderich von Arnstorf, til Ofvergaard H. K. M. velbestalter Gen. Major, Obrister ofver Lif gaarden och det Sielandiske National Regiment til Hest och Assessor i Krigs-Collegio. Den Welædle och Welbiurdige, Her Niels Rosenkrantz, til Holbyegaard, H. K. M.velbestalter Gen. Major, Obrister ofver Lif-Regimentet til Foeds, Assessor i Krigs Collegio och Commendant i Kiøbenhafn. Den Welædle och Welbiurdige, Her Niels Juel til Bosterup, H. K. M. velbestalter Admiral paa Bremmerholm. Paa den anden Trefoldigheds Søndag, den 28. Junii, blef Højeste Ræt paa sædvanlig Maade indblæst, och Dagen næst efter i Hans Kongl. Maj. vores vores Allernaadigste ArveKonnings och Herres Nærværelse, begyndte, och holdes nu dagligen Høyeste-Ræt fra 6. indtil 12 slet om Formiddagen uden om Fredagen da den holdifra 12. indtil 5. slet om Eftermiddagen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Det Danske Ost-Indiske Retour Skib PHOENIX, (eller Magelss) som for Compagniet Anno 1672 udi November-Maaned blef bortskikket, er den 22 Junii til Kiøbenhafn lykkeligen hiemkommen med en rig Lading, saa som denne Opskrift eller CARGA udviser. 1370 Støcker huide Gences Lerrit. 180 St. sorte dito. 1060 St. huide Salampouris. 310 St. sorte dito. 160 St. Rolades. 349 St. skilderde Bordklæder. 207 St. Sparlagen med grøn og røde Stribet. 105 St. Gingang. 10 St. Seruet Gods. 2010 St. Halsklude. 28 St. Satsen. 404 St. Tafecelis. 28 St. Røed Bitilles. 31 St. huid dito. 45 oc et halff St. røed longi105 St. Bengalse longi. 48 St. blaa longi. 100 St. Røed Flag Dug.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
23. St. Surattiske Deckner. 31 St. Røed allesia. 177 St. pane negre. 13 St. Lansols. 100 St. Tørcklæder. 37 S. Mourissen. 10 St. Skørter. 12 St. Nat Kiolle. 20 St. Utisal. 100 St. Tapi toligrande 20 St. Gomittres. 40 St. Panne Commis. 1691 Pund Cattun Garn. 181 St. Damaster. 43 St. sort Atlask. 120 St. adskillige Silcke Stoffer. 25 St. dito med Guld oc Sølff udi. 5 St. stoppede Deckner. 1 Paulion om en Seng virket aff Guld og Silcke. 113400 Pund Peber. 14076 P. Indigo. 20203 P. Salpeter. 16286 P. Wirock. 3036 P. Rabarber. 6526 P. Gallagan. 448 P. Nilleker. 660 P. Caneel. 118 P. Cardemom. 110 P. lack. 3520 P. Tamerien. 27400 P. Puder Sucker. 200 P. Candi Sucker. 100 Potter insyltet Jngefer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
En Prøfve Sinesce Muscus, med andre smaa Prøfver af atskilligt. Disse Disse Vahre er berammet, at selges ved offentlig Auction den den 10. Aug och efterfølgende Dage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Den 2. Junii ere 16 Studenter efter foregaaendis Ofverhørelse och udstaaet, Prøfve gjorde til Philosoph. Baccalaurer paa det øfverste Auditorium i offentliHøylærdis och Studenters Samquem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Den 16. Junii er Doct. Erasmius Bartholinus Medicin. och Mathes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Prof. blefven Magnificus Rector i Mest. Jens Birkerods Theolog. P. P. Stæd Om Natten imellem den 23. och 24. Junii ere, som de, der hafve været ved Helenæ Kilde berætte, der med Liunet Hagel større end Erter i stoer mængde ved Kagerup needfaldne, som nogen Tid hafve ligget, førend de ere smeltede. Helsignør.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Den 14. Junii ere nogle, det Isslandske Compagnie tilhørende Skibe herfra til Seigl gangne med adskillige andre, som vare komne af Øster-Søen, iblant andre et Churlandsk Skib med 700. for Holland huerfvede Folck, ofver huilcke en Liflandsk Hermand, som hede Schedel, var Øfverst, eftersom de en rom Tid formedelst Modbør vare tiltvungene: at ankre her i Sunden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Jydland. Paa tredie Pintzedag er i Aalborrig aff Vaade-Jld et af de fornæmmeste Huuse afbrændt. Suerig. Den 20. Maji berættedes af Nokholm, at Søe-Hafnen sammestæds var da først blefven fri for Js, och at en stor Hob Skibe fra adskillige Stæder vare med stor Fare did indkomne, i det de hafde 8. gandske Mile haft Is-Bierge omkring dennem i Søen, hafde den allermindste Storm reyst sig, da hafde de allesammen været forlaarne. SammeTid laa de tu Krigs-Skibe Seigl færdige, som skulle hente den regierende Hertug i Holsten over til Stokholm. Samme Dag blef Her GræfveCort Christopher Kønigsmarks Lig med stor Stads och Herlighed begrafvet til Stade i Bremen. LigBegængelsens Beskrifvelse kand for Viitløftigheds skyld her ikke blifve indført.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
De Kongelige Suenske Meglere giøre ald deris Flid til at faa de stridende høye Parters Fuldmægtige tilsammen igien endten til Cøln eller en anden Stæd, paa det en almindelig Fred kand til veye bringes, huor om Her Græfve Tott, som er en af forberørte Kongl. Meglere, hafver personlig været hos Majestæten af Frankerige i Leyren for Dole i Burgundien. Huad Ærinde det Kongl. Suenske store Budskab, som gaaer af Wien til Kæjseren och er 100. Personer. stærk, stærk, hafver sammestæds at forrætte, er aldeelis ubevist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Tydskland. Af Østerige och de Kæiserlige Arfve Lande er dette indkommen. 1. Fra Wien, ere 10. Wogne med Penge needskikkede til Krigsfolket Befolding. 11. Hafver Hans Kæiserlige Majest. alvorligen ladet Chur-Mæntz och Brandenborrig, Biscopen af Mynster och den Stad Lyttik foreholde, at de de Frandske Residenter, som hos dennem ere, ville aff skaffe. Den Frandske Resident til Cøln Herre du Pree er efter Kæiserlig Order derfra forviist och med 2. Officerer leedsaget til Mastrict. 111. Den Mynsterske Biscops Skrifte-Fader er til Wien hos Kæjseren paa Biscopens vegne noget vigtigt at handle, som er endnu ukundbart. IV. Er en Chiaus fra den Tyrkiske Vezier til Offen didkommen, som begiærer 1. at de, som paa begge Sider endnu fangne. ere, maae vorde udvexlede, och binder for3. Tyrker 50. Christne Fanger. 2. At Hussarernis idelig Ofverlast och Motvillie, som de paa Grændserne imod Tyrkerne begaae, maa vorde dennem forbuden. Berætter, at et stort Sendebud fra den Tyrkeske Kæiser er paa Veye did. V. Kæiserens och Kæiserindens Fødsels Dage ere til Wien med Torneringer och Comoedier høitideligen holdte. VII. De Oprøriske i Ofver-Ungern beskyttes af Tyrkerne, som hafve indrømt Ennem nogle Landsbyer aff deris Quarteer, som de kundne opholde dennem paa. Kæjserens Tilbud (at det nemmeligen skulde være dennem allesammen, uden Hofvet Mændene, forladt hues forbrudt var, dersom de vilde lade sig bequemme, deris Grunde och Vaaninger skulde dennem igien gif ves och nogle Kirker til Zatmar, Onot och andre Stæder skulde vorde dennem tilladte) hafve de ikke villet annamme, men hafve gifvet dennem i Dræbning med det Kæiserlige Krigsfolk och mist sex gange saa mange Folk, som de Kæiserlige (af huilke de dog finge nogle høje Personer fangne) huor ofver de ere blefne meere forbittrede och hafve fængslet 4. af deris fornæmmeste Hofveder for den Mistanke de hafde til dennem, at de skulle holde med de Kæjserlige. Af Riget er dette indkommen. I. Fra Rigets Forsamling til Regenssborig, at (2.) af samme er besluttet at alle det Romerske Riges Krædser skulle udgifve de KrigsFolk, dennem tilkomme at udgifve, hvor om Kæjseren och hafver ladet befaling udgaa til de Krædserne udskrifvende Førster, med den Forordning, at en huer Kræds, som den er de Kæiserlige KrigsHærer ved Ofver- och Neder-Rhinen næst til, saa skal den och støde sine Folk til de Kæjserlige, uanseet det Romerske Riges Fældt-Herre Markræfven af Baden stoed paa, at en sær Krigs-Hær af Krædsernes Folk skulde oprættes. (2.) Ere Manheim och Frankfurt ved Ofver-Rhinen, och Cobolenz ved Needer Rhinen, foreslagne til Proviant-Stæder. (3.) Forordne. Wii. ordnet at all det Rommerske Jndbyggere alvorligen skal forbiudes at giøre Rigets Fiender nogen Forstrækning, huad Skin det och hafve kand, huor om Kæjseren och hafver ladet skriftelig en befaling udgaa til Mænigheden i Strassborrig, men Kongen af Frankerige tuert imod ved en venlig Skrifvelse ladet anholde hos samme Meenighed, at den vil som hid indtil, blifve ved at være upartiisk.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
11. Fra de Kæjserlige Krigshærer (1) Bourneville var paa Veye med noget Rytterie och vilde hafve undsat Navaigne, men det kunde ikke gelinge hannem, eftersom Conde med 14000 Heste var stødt til Bellefonds, samme Tid sloeg det Holsteiniske Regiment et Partie Frandsoser ikke ræt langt fra den Frandske Leyr. (2) Der Bourneville, som bleff beordret at gaae ad Pfaltz med 3000. Reyssnere, 600 Foedknecte och 6 Stykker, hafde lefveret Souches OfverHøfvets-Mandskabet, hafver Souches ført Folcket tilbage igien och ved Duren med Gen. Krigs-Commissario Caplier mønstret dennem, som da befandtes 22 andre sætte 27000 Mænd stærke, til huilke begge Generaler sagde, at de nu stode paa en Stæd, huor Folk och Fæ af mangel paa Underholding døde, men de skulde inden kort Tid komme paa den Stæd, hvor de skulde øse Penge med Hatte och bade i Viin. (3) Skulle de derfra igien være opbrudte och komme imod Lüttik, imellom huilcken næst ommældte Stad och Mastricht 3 a 400 Kæjserlige hafve nyligen slaget et Frandsk Partj af Mastricht, som var ude oc vilde røfve Qvæget bort af de næst omliggende Landsbyer. (4) Skulle Waldeck paa Hollændernes och Assentar paa Spaniernes Vegne hafve været hos bemældte Generaler och besluttet, huad videre skal foretagis: Denne Krigshær uder Sonches hafver 26 Stykker hos sig, af huilke den halfve Part huert af 4 Heste och den anden halfve Part huert Stykke af 2. Heste fremdrages. (5) General Caprara er med de Kæjserlige och Saxiske, som en Tid lang hafve staaet i Pfaltz, stødt til de Lothringiske och Schneidauiske 6 Mile fra Strassborig (eftersom Hertugen af Lothringen, der hand icke kunde komme igiennem Suitzerland og undsætte Burgundien, gick tilbage igien med sine Folk) er siden geradet i en 7 Timers Fæstning med de Frandske under Turaine imellem Sinsheim och Wiseloch i Pfaltz, i huilket Slag de Frandske paa Valstæden beholdte Ofverhaand, dog med fleere Folkes Forliissning, end som de Tydske miste, thi disse miste kun 800, hine ofver 2000.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
(2) J Kæyserens Tieniste hafver General Post paa høyest-bemældte Biscops Vegne overført 7000 Mænd Mynsterske Folk, huilke Marck-Græfven af Baden paa Kæyserens Vegne hafver annammet. VII. Fra Lüneborg: Eftersom Spanien ikke vilde Samtykke at gifve sin Anpart af de af Holland Samtykte Opmuntrings Penge og siden til Folkene den rictige Maaneds Sold, hafver Førsten af Lüneborg beordret hans Folk at gaae hiem igien til deres Quarteerer fra Münster Pladsen til Witzendorf. Førsten af Hanower vil och endnu blive upartiisk.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Engeland. I. De høye Betienter i dette Rige staa i en underlig Stand-Hertugen af Lauder dale er kommen i saa stoer Betænkning hos Maj. at hand inden kort Tid skal giøres til en Første i dette Rige. II. Majest. gaar daglig i Raad med sig self, om hand skal lade Parlamentet sammenkaldes for den bestæmte Tid eller ikke: Hafver imidler Tid besluttet, at ingen KrigsSkibe i dette Aar, uden alleeneste Convojer, skulle udrustes. III. Høiestebemældte Maj. drifver paa, at mand skal giøre en allmindelig Fred, skal och hafve befalet Ritter Temple at lade Majest. af Spanien vide, at samme skal enten ufortøfvet giøre Fred med Frankerige, eller tage imod en Engelsk Feide. IV. De Engelske begynde och at drifve derpaa, at Hollænderne skulle stryge deres Flage paa alle Strømme for Kongens Skibe af Engeland, saa den Engelske Fregat, der hafde de Engelske Fuldmæctige paa, som hafde været i Cöln, skøed trende gange skarp efter Flagen paa den Fregat, som førde de Hollandske Fuldmægtige ofver til Engeland, førend de engang kom af de Hollandske Strømme. Disse Hollandske Fuldmæctige vare til Forhør hos Maj. och Hertugen af Jork den 28 Maji. V. Høiest bemældte Maj. hafver befalet Statholderen af Jrrland at afskaffe alle Catholske Præster i samme Kongerige och sætte Calvinske i deris Sted. Som Kæyseren tvert imod fordrifver alle Lutherske og Calvinske Præster i Ungeren og sætter Catholste ind igien, hvor af sammestæds dagligen større Oprør tilvoxer. VI. Den gemeene Mand til Londen tog en Kiste bort, som Pawen sende Hertuginden af Jork med nogle Helgenes Lefninger i och hug det altsammen i stykker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-02
Spanien. I. Joseph Centeno en velforfaren Søe-Heldt er gjort til GeneralAdmiral over Floeden; Søe-Magten under hannem er 22 (andre sætte 30.) store Krigs-Skibe och 64. Ga leyer stærk. Huor af alle Galleyerne och 10. Skibe ere gangne af Catalonien, Resten, som siges, skal støde til Hollænderne. II. Landmagten under Græfven af Sanct Germain, som den af Frandsoserne beskrifves at hafve været, der den i den 8. Timers Fæstning needlagde de Frandske under Herr Bret i Roussilien 17. Maji er 16000 Foedfolk, 4000. Ryttere och 2000. Capiteti stærk. Siden ere der 500. Heste fra Toledo stødte til dennem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-02
Jblant andre Stæder, som af denne Spanske Magt i Roussilien skulle være indtagne ere disse. Villa Franche, Maurellas, Cerer och Belle garde. Den Spanske General hafver ladet udraabe, at alle de, som udi 15. Aar ere aftakkede fra Krigs-Hæren, skulle under Lifs Straf indstille sig igien. III. Den Frandske Agent la Borde er forviist af Spanien; disligest er en Forordning udgaaen, at alle Frandsoser i Spanien skulle angifve sig for Stædernes Øfrighed, hvor de boe, enten de ville bie eller drage bort, thi begge Parter skulle staae dennem fri fore. IV. Guberneuren til Cadix hafver ladet alle Fræmmede Consules saa kaldes de Fuldmægtige som Compagnierne hafve paa fræmmede Stæder) forstaae, at hand vil efterdags lade alle Fræmmede Skibe, naar de indkomme, med Vact besætte, Godset igiennemsee, og alt det, som befindes ikke at være angifven, tage til Skatkammerets Beste, eftersom hid indtil er skeed alt for stor Underslæb. V. Den Spanske Stadtholder i Nederlandene Græfven af Monte ree hafver, det beste hannem mueligt var, forsiunet alle Fæstninger i Flandern och Braband, men hvor stærk den Spanske Krigs-Magt er i disse Lande foruden Besætningerne er ubevist. Fornæfnde Græfve hafver ved Lifs Straf ladet forbiude at mand ikke skal giøre de Frandske Ofverløbere noget Ondt, men heller bevise dennem alt Got, paa det mand dis meere kand forsvække Fienden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-02
Prindsen aff Oranien staar med de Hollandske Undsætnings-Folk, som ere X iii. ere fleere end 30000. Mænd, 2. Mile fra Bryssel, och hafver faaet en stor Mængde af Krud, Lod, Stykker och Vogne til sig af Holland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-02
Portugal. Hofvetmændene, for det imod den Regierende Konge anrættede och igien need dæmpede Forræderie, ere, som deres Fæderne-Lands Fiender, straffede nogle med Suerd, andre med Galie.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-02
Holland. 1. Grønningen och Ommeland hafve for deris tro Tieniste i Krigen huer faaet een Stæmme i Generalitætet, da de begge tilforn hafve ikkun haft en Stæmme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-02
Som Ofver-Yssel och Utrect, Holland for dens Magt skyld tu, Friesland Se land och Gelderland huer een. II. Der Floden skulde gaae ud, som var 168 Seigle sterk, var først Prindsen af Oranien och der efter Staternes Fuldmægtige paa den med Ordre til Admiralerne, huor paa den hafver den 15. Maj. lættet Anker, och er gaaet ad Søen. Om anden Dagen kom Admiral Bankert til dennem med den Seelandske Flode, och ere de saa tilsammen gangne af Canalen (det ænge Haf imellom Engeland och Frankerige) hvor de finge Modbør och maatte en Tid lang blifve liggende for Anker ved Cingeln. Jmidlertid blefve 12. Krigs Skibe och 10. Fløjter, ofver huilke den unge Rytter blef sat til Admiral, derfra udskikkede, men ingen veed huort hen. Siden Floden gik ud af Canalen hafver mand ingen Underrætning fra den, uden alleeniste (1) at Græfven af Horn i en Skrifvelse til hans Gemahl berætter, at 15. Matroser af Floden vare satte i Land i Picardien, som sandt Husene leedige och de Frandske saa forskrekkede, at de 8. eller 10. Mile Veys runden omkring ringede alle Stormklokkerne. (2)