JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Sammenkomsten i Toplitz er nu tilende, uden at man erfarer noget og Resultaterne deraf. Alle de høie Herskaber vare nu reist til Prag, for at bivaane den østerrigske Keisers Kronning som Konge af Bøhmen Fra Prag vil Keiseren af Rusland reise directe over Warschau til St. Petersborg, hvorimod Keiserinden, begiver sig med sin Fader til Fischbach. Det er en gandske mærkelig Omstændighed, at Prindsen af Wasa havde været i Toplitz, som han, man siger paa Fyrst Metternichs Anmodning, ogsaa havde forladt før Keiseren af Ruslands Ankomst, hvilket i Wien paany har givet Anledning til adskillige Rygter. Norge. Ved et stort Festmaaltid som Christianias Jndvaanere nylig gave Kongen, udbragte Hs. Maj. en Togst til Christian den Fjerdes Minde, da denne Konge for 200 Aar siden netop paa denne Tid have de været i Christiania og med egen Haand afdeelt Byggepladser, og saaledes grundlagt Staden. Om Aftenen var Soire og Bal, hvilket Hs. M. Dronningen naadigst aabnede med Statsraad Voigt. Samme Dag blev paa Hs. M. Kongens Bekostning alle Fattige i Christiania Bye og Forstæder, over 2000 i Tallet, beværtede med et godt Middagsmaaltid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Ved et Extra-Ordens=Kapitel i Tronhiem havde Hs. M. udnævnt General Stabell til Ridder og Commandeur af de kgl. Ordener; 4 til C. af Sværdordenen; 14 til Riddere af f. Orden; 5 til Riddere af Nordstjernen, og 8 til dito af Vasaordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Handels=Efterretninger. Den engelske Kornlov, som naturligviis har mange Modstandere, har atter nylig faaet et Stød ved den Omstændighed: at al den udenlandske Havre som har været oplagt under Kongens Laas, blev med eet udspredt i hele Landet, og det i saa rigeligt Maal. at allene i London solgtes i næstforrige Uge 12000 Qvarter, Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Bladet Kjøbenhavnsposten er dennegang aldeles udeblevet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Af den holsteenske officielle Stænder=Tidende er nu udkommet No. 1, der indeholder en Fortegnelse over den holst. Stænderforsamlings Medlemmer, den kgl. Commissarius Conferentsraad Höpps Tale, samt Præsidentens Forslag til en Tak=Adresse. Efter nogle Discussioner og dennes Affattelse blev fremsat Spørgsmaalet: om Committeen, som det overdroges at affatte den, skulde have nogen Jnstruction desangaaende, hvilket Forsamlingen sagde Nei til. Committeen som blev valgt dertil bestaaer af dHr. Kammerj. og Borgermester d'Aubert fra Oldenburg, Kammerj. og Dr. juris Neergaard fra Ovelønne, samt Etatsraad og Prof. juris Falck fra Kiel. Derefter oplæste den kgl. Commissarius følgende kongl. Propositioner: Udkast til en Forordning om Jndførelse af en almindelig Myndighedstermin, om adskillige Formyndervæsenet angaaende Gjenstande; om Tilladelse for Haandværkere udenfor Laugene at arbeide paa Skibsbyggerierne; om Husering; og om Skatterestancers Jnddrivelse. For hvilke hver især der blev valgt en Committee. En Deputeret fremkom med Proposition om at der maatte besluttes en Petition om Forhandlingernes Offentlighed under de fornødne Modificationer; en anden Proposition angik de fremmede Handelsreisende, ligesom og en Petition overraktes om samme Gjenstand, fra Kjøbmændene i Preetz. Hermed blev den første Forsamling sluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Det Eckernforder Ugeblad No. 40 er den 6te ds. bleven lagt under Beslag af Politiet i Slesvig, for, som det hedder, en Artikel om den Jtzehoer Stænderforsamlings Aabning &c. (Apenr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Kieler Correspondent af 10de de er udkommet stærkt raa seret, med to hele blanke Sider. Redactionen beklager sig over, at Censuren har slettet Efterretninger ud deraf som have staaet i Altonas, Husums og Jtzehoes Aviser. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Med Hensyn til Udtrykket i den kongl. Commissairs Tale: Høiærværdige Medborgere!" bemærkes, at det i Stænder-Tidenden er rettet som en Trykfeil til Hæderværdige."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
J Dagen læses følgende Jndlæg i den af Hendrik Larsen mod H. v. Buchwald anlagte Sag: Hvis noget Lovbud kan tjene en Folksrepræsentants be plettede Rygte til Ly og Læ, hvad betyder da den kongl. Forordning, som til Folksrepræsentanter kræver Mænd af ubeplettet Rygte, Uagtet den Deputerede, Sognefoged Hendrik Larsens upaaklagelige Vandel nu vel bør ansees for forsvarligen documenteret, kunde og burde hundrede Andre fremfor mig have protesteret mod hans ikke upaaklagelige Rygte; thi hvad jeg desangaaende hørte og senere skrev var alt, under Valgforretningen i Svinninge, formeligen bleven anmeldt for Valgdirecteuren, og det ved to af Valg committeens Medlemmer. Under disse Omstændigheder maa vel Klageren endeligen have indseet, at han, ved at sagsøge mig, angriber et slemt Rygte i Strømmen, istedetfor at efterspore dets Kilde (som ikke vedkommer mig, der har tilstrækkelig Hjemmel for dets Tilværelse); thi nu tilbydes. mig Forlig under tildeels antagelige Betingelser, over hvilke jeg hermed vil forklare mig: Uagtet jeg ikke troer at have skadet Klageren, ved at have vakt ham, til itide at modbevise, hvad som vel ellers kunde være bleven omtalt den 1ste October - er jeg villig til at erstatte de ved mig foranledigede Omkostninger til hans Retfærdiggjørelse. Derimod indseer jeg aldeles ikke, hvad jeg kan have at tilbagekalde; og er ei heller oplagt til, at lade mig mulctere af en privat Mand, om end Landets Domstole ikke skulde kunne frelse mig for en ti Gange høiere Mulkt. "Le crime fait la honte, & non pas Lechaffand."H. v. Buchwald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
J den sjællandske Landsby Øde-Førsløv spøgte forleden et Par Bønderkarle paa Gaden med et Gevær. "Nu skyder jeg Dig!" sagde den Ene til den Anden. "Skyd Du kun!" svarte Denne. Hvor vil Du, at jeg skal træffe Dig?" spurgte Hiin. Her" raabte den Anden, idet han pegede paa sit ene Øie. Et Øieblik efter gik Geværet af, og den Ulykkelige styrtede livløs til Jorden. Jngen af dem havde nogen Anelse om, at det var ladt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Medens en Præst i en af Sjællands Landsbyer for ikke længe siden holdt sin Afskedsprædiken, havde nogle af hans Velyndere, som ønskede at give ham et Beviis paa deres Hengivenhed, foranstaltet en kostbar Present – et Taffeluhr - hensat paa - - Altret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Rector Qvistgaard i Slagelse har i Aar indbudet til sin Skoles Exammen ved et Program, som leverer adskillige interessante Træk til Biskop Balles og Professor Theologiæ Jens Møllers Biographie. Som bekjendt vare disse berømte Mænd demitterede fra Slagelse Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
J Horsens Avis fortælles af en Jnds. følgende Anecdote fra Fredericia: "Ved en Confirmations=Handling var en Ungmøe i Begreb med at skulle aflægge det hellige Løvte, da Den, der skulle affordre hende det – om en prophetisk Aand i det Øieblik besielede Hs. Høiærværdighed, veed jeg ikke begyndte sine Spørgsmaal med: Om hun havde beraadt sig med . ., da han til Lykke erindrede, at hun endnu ikke va Brud. Hvad hun og Tilhørerne tænkte, var vist meget forskjelligt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Khvns Børscours den 13de Octbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista 203 1/2. Species 203 1/2 12 Mk. 3 3/4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Kjøbenhavns Havnepriser den 10de Octbr.: Hvede, holsteensk . 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. lollandsk . 4 – 3 – - s. a 5 – Rug, f. Provinds. 4 – 1 – - s. a 4 – 2 – - Byg, radet . . 3 – 3 – - s. a 3 – 4 – Havre . . . . 2 – 1 – - s. a 2 – 2 – . Erter, . . . . 3 – 3 – - s. a 3 – 4 – . Smør, jydsk, Fag. 13 - . - - s. a 14 – . - - Bøgebrænde pr. F. 8 - 4 - - s. a 9 – 4 – Ved den 1423 Trækning i Khvn, udkom følgende No.: Reisende. Fra Aarhuus til Callundborg: Lieutenant v. Wormschjold, Handelsbetjent Christensen, Mad. Jacobsen med Datter, Jfr. L. Hampe, Kobberstikker, Schjøler, Gaardeier Gram, R. M. Schmidt, Stud. theol. O. Lindhard, Contoirist Busch, Kjøbmand Galschjøtt, Capitainlieutenant Postmester Lund, Forpagter Hagen, Jomfru David, Enkemadame Bentzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Jndsendt. Da jeg seer, at man endnu i Aviserne stadig beskjæftiger sig med den Sag, som Hr. Kammerraad Dalgas's Annonce i denne Tidendes No. 86 har bragt i Omtale, og skriver og mig pro et contra, som om jeg i denne Sag var væsentlig interesseret, troer jeg, for fra mig at bortvende en saadan mig ikke tilkommende Opmærksomhed, imod mit første Forsæt her endnu at burde meddele et Par Ord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Den af Kammerraad Dalgas i Avisen No. 86 indrykkede Annonce, Regjeringens Foranstaltning med Hensyn til Pastor Wissing betræffende, vedkom mig kuns forsaavidt, som hans tilføiede bemærkning som Jngen kjender Noget til maatte, saameget mere som Kaldsbrevets rette Udtryk af ham ikke var anført, kunne fremkalde den for mig fornærmelige Formodning, at jeg ved den berørte gudstjenstlige Handling havde forkyndt, hvad der kunde tillægges mig som en Usandhed. Men efter at Kammerraad Dalgas, i Overeensstemmelse med min omstændeligere Erklæring i Avisens No. 109, ved sit Vidnedsbyrd i No. 138 har optaget Kaldsbrevets eiendommelige Udtryk "Alderdom, kan Sagen ei længere angaae mig, der er uden Ansvar for dette Dokumeent, og med Hensyn til den fratrædende Præst blot havde og blot har udført den Embedspligt at forelæse Kaldsbrevet som det ved Gudstjenestens Begyndelse af Capellanen blev mig overleveret. – At man i sidstævnte Attest i Forbindelse med Kaldsbrevets Udtryk Alderdom, tilføier "Svageligheddeer uden al, mindst for Nogen fornærmelig, Betydning, og saameget mere ligegyldigt, som Regjeringen, forsaavidt den har taget Hensyn til Pastor Wissings Ansøgning, nødvendig maa tænkes at have beskikket ham en Capellan paa Grund af Alderdoms Svagelighed og ikke paa Grund af Alderdoms Styrke. Hvis Kammerraad Dalgas til de i sidste Attest fra nogle Mænd i Jerløv Sogn anførte Udtryk "Alderdom og Svagelighed nu end, hvad dog synes tvivlsomt, turde lægge sin første bemærkning som Jngen kjender Noget til, – da blev selv Dette uden al Fornærmelse for mig, der i Kalds brevets Affattelse naturligviis har ingen Deel, ja hvem hele den af Kammerraaden i No. 86 omhandlede Sag fra først til sidst saa aldeles ikke har angaaet, at jeg om Denne aldrig har afgivet nogen mindste Erklæring, ja ikke engang har seet, end mindre meddeelt Betænkning over hiin Ansøgning fra Pastor Wissing (med hvilken Mand jeg – uberegnet et kortvarigt og den her omhandlede Sag aldeles uvedkommende Embedsforhold – aldrig har staaet i nogensomhelst Forbindelse), til hvilken Kaldsbrevet siger, der er taget Hensyn, forsaavidt Capellanen efter Denne beskikkedes. J denne Sag, hvori man synes at have gjort mig til en Hovedperson, er jeg altsaa ikke engang en Biperson, og efter at Kammerraad Dalgas har produceret oftmeldte sin sidste Attest i No. 138, er det Hele mig ligesaa uvedkommende som ligegyldigt. Gauerslund, den 13de October 1835. J. Thune. Erindring. for danske Deputerede. Er Høsten riig, giver Bonden gjerne Meget, og dog maa Alt, ligesom Tantalus, ofte lide Hunger ved Overflod. Er Hosten ringe, høster Bonden næsten slet Jntet, affordrer man ham efter Capitelstarten, hvad han ikke kan tilveiebringe, og nogle Stænder mædske sig under den almindelige Nød. Walther
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Bekjendtgjørelser. At Ligningen over Præstepengene pro 1835 er henlagt til Eftersyn i 8 Dage fra Dato hos Fæstemand C. v. Berger, bliver herved bekjendtgjort til Efterretning. - Aarhuus, den 14de October 1835. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
De ærede Forældre, som ville betroe mig deres Børn til Underviisning i Vinter, for til Paaske at vorde confirmerede, ville lade dem antegne daglig fra 912 Formiddag og 3 til 6 Eftermiddag hos Aarhuus, den 15de October 1835. Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
De Forældre der ønske Deres Børn indskrevne i Fruesogns Borgerskole, ville paa førstkommende Tirsdag, den 20de Octbr. Kl. 10 Formiddag, lade disse møde her paa Skolen og medbringe de befalede Døbe= og Vaccinationsattester. Fruesogns Borgerskole i Aarhuus, den 16de Octbr. 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Efter Reqvisition af Herrer Consul Bergen i Frederikshavn som Befuldmægtiget for vedkommende Eiere, samt Strandingscommissionair Rafn og Skibscapitain Smith, som Commissionairer for Skibscapitain Kloppenburg, der Natten til den 8de August sidstl. indstrandede her under Øen paa Reise fra Stettin til St. Malo med Kufskibet Harmonie af Elsfleth, afholdes den 20de dennes, om Formiddagen Kl. 9, og om fornødiges, følgende Dag, Auction paa det saakaldte vestre Nyland over den fra benævnte Skib ilandbjergede betydelige Ladning af nyt Skibs- og andet Tømmer, bestaaende af: 249 Stkr. Ege=Tømmer fra 10 til 40 Fods Længde, 8 a 16 Tommer i Kant, 50 dito dito Skibsknæer af forskjellige Størrelser, 387 dito dito Planker af forskjellige Dimensioner, og omtrent 6 Skokke dito Oxhovedstaver. Varerne, der ere ualmindelig gode, kunne forinden Auctionen tages i Øiesyn, og Conditionerne ville paa Auctionsstedet nærmere vorde bekjendtgjorte. Thi indbydes Kjøbere! Læsøe, den 5te October 1835. H. M. R. Ørum, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Ved Proclama, som er læst for vedkommende Over og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Enkemadame Holm i Skanderborg indkaldte til at anmelde og for undertegnede Executor test, at bevise deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus, den 14de October 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Ved Proclamaer, som ere læste for vedkommende Over- og Underretter ere Creditorerne i følgende Stervboer indkaldte til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteret, nemlig: Efter Aftægtsmand Jacob Jensen af Stautrup Ungkarl Jacob Sørensen af Astrup, Aftægtsmand Rasmus Eskildsen af Ingerslev. Ungkarl Thomas Rasmussen af Odder. Laurs Pedersen af Saxild. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hads og Ring Herreders Contoir, den 14de October 1835. Lang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Ved Proclama, som saasnart muligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Maren Sørensdatter, Enke efter ligeledes afdøde Søren Jørgensen af Skaarupgaarden, Nødager Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for undertegnede Skifteforvalter, inden fornævnte Tids Forløb og under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre disse. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder-Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 30te September 1835. Stephensen. Omtrent 500 Rbd. rede Sølv kunne strax, og 700 Rbd. rede Sølv, kunne til 11te December d. A., erholdes tillaans af Aarhuus Overformynderie. Da de henhøre under forskjellige Værgemaal, ønske Vedkommende ikke at de samlet udsættes. Aarhuus Overformynderie, den 5te October 1835. J. Jessen. P. Mørch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Kjøber til et Partie færsk Flæsk anviser Aarhuus, den 25de Septbr. 1835. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
En liden 1 eller tages Kakkelovn ønskes tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Et anstændigt Fruentimmer af sadt Alder, der kan paatage sig at forestaae en god borgerlig Huusholdning, og selv deeltage i de huuslige Sysler der forefalder i Huset, kan blive antaget til 1ste Novbr. her i Staden, naar man med gode Recommandationer melder sig hos Fæstemanden Hr. v. Berger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
For en duelig og ordentlig Møllesvend, der ikke er ukyndig i Møllebyggerkunsten, er en fordeelagtig Plads ledig til 1ste Novbr. i Aarhuus Mølle, men uden gode Anbefalinger nytter det ikke at Nogen melder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Prædiken holden i Roeskilde Domkirke ved Aabningen af Provindsialstændernes Forsamling den 1ste Oct. 1835, af Biskop Mynster, 1 Mk. Sonofferet. Novelle af Forfatteren til Constant og Elvire, 4 Mk. 8 s. Hasels Kirkehistorie. Oversat af Chr. Winther, 1ste Hefte 1 Rbd. Herschell's populaire Astronomie, Overs af Mag. Pedersen, 1ste, 2det og 3die Hefte, 15 Mk. Lærebog i Chemien af Cand. chir. Jacobi, 1 Rbd. m.m. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Mit 10aarige Forhold til det Kongl. Landhuusholdningsselskab i Almindelighed, og dets Præsident Cfr. Collin, i Særdeleshed. Tilligemed en beskeden Mening om Hs. Exellence, Geh. Cfr. v. Røepstorffs Færd som Overstutmester. Aff Generalkrigscommissair Neergaard, 3 Mk., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-16
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
No. 166. den 17de October. Løverdagen. Fr. med Brevposterne. Den til Forsendelse. Kongelig allernaadigst allene privilegerede. Vils-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
Blandinger. Et stærkt Jordskjælv har ødelagt en Deel af Staden Kaissarie i Karamanien. Trehundrede Huse styrtede sammen, og mange Mennesker omkom under Ruinerne. Ogsaa en halv Snees Landsbyer i Omegnen vare bleve ødelagte. Samme Skjæbne har Søestaden, Susa, i Tunis, lidt den 5te, 6te og 7de August. Og saa der vare mange Mennesker omkomne ved de sammenstyrtede Huse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
Et brittisk Skib, Georg 111, er forliist paa Reisen til Vandiemens Land med 220 til Deportation dømte Forbrydere. Et Hundrede og 35 af disse fandt deres Død i Bølgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
J Rusland har der i denne Tid paa flere Steder været nogle ødelæggende Jldsvaader. Den 2den Septbr. afbrændte næsten hele den smukke Jacobs stad i Finland, og i Kobrin, Gouvernementet Grod no, er 296 Huse, 83 Boutiqver, 120 Pakhuse, samt adskillige offentlige Bygninger blevne et Rov for Luerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
J Boston kom den 21de f. M. en Skonnert i Brand. Jlden udbredte sig med saadan Hurtighed, at Mandskabet, for at redde Livet, i Hast maatte forlade Skibet, og neppe var det skeet, før der paafulgte en skrækkelig Explosion, der slyngede bl. A. 5 a 600 Pd. svære Kister med Kobber vidt og bredt omkring. En af Dæksbjelkerne faldt ned paa Taget af et 4 Etagers Huus der laae 300 Fod borte fra Skibet. Explosionen kom af 5 Fade Krudt, der uden Capt. Vidende, og betegnede som et andet Slags Varer, vare bragte ombord. Mærkværdigt er det, at kun 5 Mennesker mistede Livet derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
J Nauplion er i denne Tid passeret følgende sørgelige Begivenhed: En Officeer stod i Kjærligheds forhold til en ung Dame. Han maatte forlade Nauplion og blev med sit Korps lagt i Garnison i Athen. Pludseligt faaer han Efterretning om, at hans Kjæreste har forlovet sig med en Anden. Uden Permission reiser han bort, styrter ind i sin Kjærestes Huus, og finder ulykkeligviis sin Medbeiler hos hende. J et Nu gjennemborer han dem Begge, saarer dødeligt sin Kjærestes Søster, tilligemed tre Gensd'armer, og kæmper med Vagten indtil han selv med dybe Saar segner omkuld. De to Forlovede døde strax efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
Fra Berner Høilandet fortælles følgende romantiske Efterretning: En ung rask Skotlænder, ved Navn Callender, som i denne Tid opholder sig i Jnterlaken, har friet til en derværende smuk Engellænderinde, som endog paa Fastlandet ikke har kunne fornægte sin brittiske Natur. Hun har lovet ham sit Ja paa det Vilkaar, at han først skal have besteget "Jomfruen." (Det bekjendte Bjerg, hvis Spidse endnu aldrig har været betraadt af nogen menneskelig Fod.) Medde største Anstrængelser har Skotten nu allerede to Gange, i Forening med tolv Førere, gjort Forsøg derpaa, dog uden at naae Toppen. Den anden Gang var han nær frosset ihiel i en Jishule, hvor han overnattede. (Vi ville ønske Skotten Held til sit Foretagende, og at han derpaa med Foragt vil vende den følesløse Coquette Ryggen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
Ved Øen Cuba har man fundet et Skib, Helena, fra Philladelphia, drivende i Søen uden nogen levende Sjæl ombord, men med en Sum i klingende Mønt af 21,000 Piastre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
For kort siden gaves der i London ved et Vaurhall et usædvanligt Skuespil: et Væddeløb imellem to Luftballoner, hvilket havde forsamlet en uhyre Mængde Mennesker. Der var en Person i hver Luftballon; de veiede Begge ligemeget, stege i Veiret paa samme Tid og fulgte meget kjønt hinanden. Det eneste ubehagelige Tilfælde der indtraf var, at de hurtigt forsvandt i Londons tykke Luft, saa at de mangfoldig Mennesker der havde væddet paa dem, ikke fik at see hvilken der vandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
Ved Clichy-Barrieren har man nylig i Seine Kanalen anstillet en - Hvalfiskefangst. For 10, 5 og 3 Fr. kunde Pariserne have den for dem gandske nye Fornøielse, bevæbnede med en Harpun, at vove sig i Kamp med Havuhyret, der ikke blot i sit Raa serie kastede store Vandstraaler i Veiret og stak under Vandet, men endogsaa tilsidst gjorde et Kunststykke, som ingen anden Hvalfisk vil være istand til at vise Mage til – den aabnede sig paa langs, for at Tilskuerne kunde tage Plads i dens Bug. – Denne mærkværdige Hvalfisk var skabt af Træe ved en Mechanikus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
Forleden hørte nogle Jægere fra Miranda, i Frankrig, et frygteligt Skrig, der kom fra en nærliggende Skov, og da de tilte dis, fandt de en Ulvinde i Begreb med at sønderrive en Frøken Rieutort, medens hendes lille Broder var flygtet op i et Træ, hvor han sad og græd. En af Jægerne, ved Navn Dutour, lagde strax an paa det glubende Dyr og saarede det men i samme Øieblik styrtede Ulvinden sig over ham. Da Dutour imidlertid var en stærk Karl, lykkedes det ham at qvæle Dyret, efter at det havde bidt ham slemt i Armen. Frøkenen, hvis Ansigt og Bryst va gandske opflænget, havde imidlertid opgivet Aanden, Hendes Brudom, Hr. de Cours, skjød sig en Kugle for Panden. Næste Dag blev den ulykkelige Dutour greben af Vanvid, kastede sig over en af sine Venner ved Navn Duclos, der var kommet for at see til ham slog ham ihiel, søndersled ham med Tænderne og sugede hans Blod ud. Den Ulykkelige befinder sig nu Auch i stræng Forvaring; men i fuldkommen ga Tilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
Sidstl. 12te Septbr. bøiede en Pariser Hyrekudsk, hvis Vogn var belæsset med Silke=Baller, ind i en snever Gade, for at kjøre en Gjenvei til Gaden Fauborg St. Martin. Neppe var han kjørt et Stykke før han stødte paa nogle Huller som vare gravede til Anlæggelse af Afløbningskanaler, og hvorved man for at hindre Ulykke, havde opstillet Lygter, Da Vognmanden ikke kunde komme længere, rykkede han tilbage men Vognen stødte mod en af Lygterne, denne gik itu Flammen greb fat i Ballerne, og Vognen brændte op tilligemed hele Læsset. Skaden var over 100,000 Fr. Pariserne more sig i denne Tid med at drille Theater=Censuren. Saaledes blev der nylig tilsendt denne i Manuscript et mindre bekjendt Stykke af Corneille, som kom rigtigt til Vedkommendes store Glæde tilbage med Censurhuller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
Den 2den Septbr. skjød sig et ungt Menneske i Paris, og bibragte ved samme Skud forsætligen sin Kjæreste et farligt Saar. Medens hun sov havde han nemlig lagt sit Baghoved op til hendes Bryst, derpaa taget Pistolen i Munden og trykket af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
Den Pragt og Glands der udfolder sig i Töplitz skal være ubeskrivelig. Eqvipager og Livreer, straale af Guld. Alle bohmiske Fyrster og Majoratsherrer ere komne dertil. Eierne af pragtfulde Slotte maa nøies her med smaabitte Værelser; Damerne have neppe et Kammer hvori de kunne gjøre deres Toilette. Levnetsmidler ere stegne til uhyre Priser. En Skjeppe Havre f. Ex. betales med 3 a 4 Daler Cour Man har i Berlin det Rygte, at Kongen af Preussens Brodersøn Prinds Adalbert skal giftes med Keiseren af Ruslands Datter Olga, og derpaa maaskee udnævnes til Konge af Polen. (Hvilket vel for Øieblikket kunde synes et smertestillende Middel!) Lystleiren i Kalisch blev sørgelig for endeel høie Militaire og andre Embedsmænd som bleve transporterede ligge derfra til Siberien, da Soldaterne ved deres Skyld havde lidt Mangel paa Levnetsmidler. "Og dette skeete lige under Herskernes Øine - tilføies der: hvorledes gaaer det da der, hvor der kan anvendes den gamle russiske Trøst: "Vorherre er høit oppe, og Czaren langt borte!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-17
Keiseren af Rusland har befalet, at den unge Prinds Alexander Liewen, som Keiser Alexander var Gudfader til, skal kaldes tilbage fra Siberien.