JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Jnsdagen den 27de November, i Steden for den 20de, Kl. imellem 10 og 12 Slet, bliver Gaarden No. 22 i Skoemagergaden i Roeskilde med tilhørende 2de Jordlodder, Afgrøde og Jnventarier 3die og sidste Gang opbudentl absolut Bortsælgelse for Kiøberen afg Bryggerivend Derlen Nielsen Schoubres Boes Regning. Auctionen holdes i Postgaarden, hver og paa Auctionsstedet Conditionerne erfares. Jusdagen den 2de December, om Forunddagen Kl. 9, bliver, i Følge det Kongelige Generalitets og Commissariats Collegii høie Ordre, i det Kongelige Tøihuus holdet Auction over endeel gamle og ubrugelige Sager bestaaende af Ride=Sadler, Kiedes Schabraquer, Vognieler, Skuld Reqvisiter, Jnstrumente og Magazin Kister, Telt og Senged troner, Kiøller, Sloprykker, Brys duger, Buxer, Træetoler, Geværløb, Laase, Messing, Jnfanterie Sabler, store Gryder, med videre, som 2 Dage forinden Auctionen kan tages i Øiesyn. Tirsdagen den 26de November førstkommende om Formidda2 gen Kl. 9, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Blik, Porcellain, Steentøi og Glas, Meubler og Trævare, Linned, Gang= og Sengeklæder m. m., der tilhører afgangne Vertshuusholder Jens Ginderup og forhen afdøde Hustrues Stervboe, ved Auction bortsolgt: Stervboets til leiehavende Værelser i Huse No. 187 i store Fiolstræde, imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Procurator Langballe, boende paa Kultorvet No. 77, hos hvem de trykte Fortegnelser herover ere at erholde.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Fredagen den 29de November førstkommende, om Formid U dagen imellem 9 og 11 Slet, bliver afgangne Bodil Marie Terkildsen og forhen afdøde Mand Skipper Johanne, Philip Rustes fælleds Stervboes Huus No. 378 paa Christianshavns Torv beliggende, fierde og sidste Gang ved Auction opbuden, for til den Høistbydende absolut at bortsælges uden flere Auctioners Holdelse. Hvilket Huus, i Følge Vurderings=Forretningen af 5te denne Maaned, bestaaer: Ti Gaden af 4 Fag, 2 Etager høi med en Qvist, hvori en Loftsluge med Udlægger, samt Kielder under hele Bygningen, som er Muur= og Bindingsværk. En Bygning paa 2 Fag, en Etage med Halvtag, Muur= og Bindingsværk. Et Baghuus af samme Materialier, 4 Fag, 2 Etager med en Qvis over et Fag, Loftsluge og Halvtag. Et lidet Gaardsrum, hvori en fælleds Opstander med Jern=Pomperedskab, et en kelt Locum af Tømmer og Bræder. Til Stedet noget Brandredskab. Overalt i Værelserne forefindes 5 Jernkakkelovne, med hvad videre Muur og Nagelfast berørte Vurderingsforretning yderligere forklarer og Stedet med Rette tilhører. Stedet er i Stadens Brandkasse assureret for 1000 Rdlr. Vurderingsforretningen og Auctions=Conditionerne ere til Eftersyn hos Boets Curator Archivarius Eller, boende i Kronprindsensgade No. 11 Litr. D. D.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Forpagtning. Forpagtnings Auction over Baroniet Willestrup Hovedgaards i Avling med fuld Hoverie, samt Konge- og Kirke=Korntiender af Astrup, Rostrup og Storaarden Sogner saa og Konge Præste= og Kirke=Korntiende af 22 Skov=Beboere paa Hovedgaards Taxten, disses betydelig Korn-Avling bliver efter høie Vedkommendes Forlangende stillet ved offentlig Auction til Bortforpagtning udi 6 Aar, beregnet fra 1ste Maji 1806 til 1ste Maji 1812, udi Rold=Kroer, Onsdagen den 4de December næstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet, hvor Conditionerne ere henlagt til behagentlig Eftersyn. Ligesaa kan saavel Eiendommen som Conditionerne herefter blive foreviis, fra Willestrup Skriverstue. Og til videre behagentlig Efterretning meldes: at Eiendommen og især Tienderne er betydelige og gode af circa 748 Tdr. tiendeydende Hartkorn foruden af de 22 Skovhuse, de Lysthavende ville behagentlig bemeldte Tid og Sted give Møde. Ernstpriis, den 14de No. vember 1805. Nissen, Auctions=Directeur. Ja Hans Kongelige Majestæt har bevilget en aarlig Fond til D Fabrik Indretningers Fremme paa Bergstaden Kongsberg saasom Pladehammere, Traadtrækkerier, smaa Söms Forfærdigelse, Knapfabriker, Messingværk, Kniplerier, Spaanskiærerier, Æskemagerie, Sye= og Knappenaals-Tabriker, Toisinederier, o. s. v., hvortil der paa Stedet er beqvem Leilighed formedelst Overflødighed af Vand til Maskiners Drivt, de omliggende Skove, hvoraf Træematerialier kan erholdes, og det store Antal Mennesker, som endnu ikke efter Sölvværkets Nedlæggelse have kunnet sættes i Virksomhed, saa bekiendtgiøres saadant herved til Efterretning for enhver, som maatte have den fornødne Duelighed, Eyne og Lyst til at giøre deslige Anlæg paa Kongsberg, angaaende den Understöttelse, som enten aar is eller een Gang for alle kan tilstaaes, indgives til Rentekammeret Arsögning beagt med gyldige viser om den Ansögendes Duelighed, Forfatning og Opførsel, da det uden saadanne Eev ser ikke nytter at melde sig. Weserven Christen Jacobsen Liunge af nye Sorøe Amts 56de de vægd, løbe No. 36, Kleinsmedsvend af Profession, der har havt Amtspas til Kiøbenhavn, blev ved sidste Landmilice Session udskreven som Soldat ved Hans Majestæt Kongens Regiment, i August Maaned modtog sit Jndruleringspas, og Ordre at indfinde sig ved Regimentet den 19 Septbr. sidst leden, men isteden for at gaae til Regimentet, skal have opholdt sig nogen Tid hos en Mand, navnlig Lars Gregorius, boende i No. 87 i Kielderen i Badstue ræde i Kiøbenhavn, og i samme Tid gaaer paa Holmens Smede=Arbeide, samt derefter gjort sig usynlig. Bemeldte Soldat Christen Jacobsen efter lyses herved, og om han nogensteds skulle antræffes, bedes tienstlig han maa blive anholdt, og mig derom meddeelt Efterretning, da hans Afhændelse strax skal blive besørget, og havte Omkostninger betalt. Frederichslund ved Sorøe, den 17de Novbr. 1805. B. Friis, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Natten imellem den 14de og 15de November skeede i Soderup, Vi Præstegaard Jndbrud, og borttoges en temmelig sein, noget brugt, rund Mandshat med blot Silkefoer og indvendig Skind=Beklædning, et Par næsten nye Halv=Støvler, kantede med sorte Fløielsbaand, et Stykke af et nyt guult og rødt blommet Sirtses Senge=Omhæng, 5 Pund hæglet Hør og nogle Piberør, blandt andre et med sorte og hvide Ringe; dette bekiendtgiøres, ikke saameget for at faae disse ubetydeligheder igien tilbage, som for at denne dristige Tyv, der rimeligviis er een af de saa ofte udbrydende Slaver eller Arrestanter, da der samme Nat og Natten derpaa paa flere Steder her i Egnen er skeet Jndbrud, kunde, ved at falholde disse Vare, blive røbet og paagreben. Skulde nogen kunne opdage disse bortstiaalne Ting, bedes de behagelig derom at underrette Præsten i Goderup pr. Roskilde, som lover en med det Opdagede passende Douceur. Underhaanden er en, her ved Rachschov Byes Skibsbroe lig U gende, lagt, drægtig 5 Commercelæster, i fuldkommen god brugbar Stand med behørig staaende og løbende Redskab af Seil, Mast og Tougværk samt Ankere og behørig Jnventarium, at faae tilkiøbs. Liebhaberne kunde, naar for godt befindes, tage den i Øiesyn og vente billigste Viltaar ved Kiøb slutningen, ligesom ogsaa strax at tage den i Besiddelse til Brug. Hos Eieren Nis Rasmussen paa Pronstelund ved Nachschov handles om Kiøbet. J Huus=Fæster Jens Rasmussens og afdøde Hustrue Johanne Larsdatters Boe fra Thorslunde=Maglebye, paa Kiøbenhavns Amt, holdes Samling til Boes Slutning hos undertegnede, som Befuldmægtiget af SkoleCommissionen i Frue latinske Skolebygning, Løverdagen den 28de December førstkommende Kl. 9 Slet, til hvilken Tid og Sted samtlige Boets Vedkommende saavel Creditorer, som Arvingerne ville møde. Kiøbenhavn, den 11te November H. C. Linderup, Overlærer og Casserer ved Kiøbenhavns Cathedral=Stole.
Berlingske Tidende, 1805-11-22
Formedelst Forandring af Næringsver agter jeg underhaanden. d) at bortsælge min iboende Gaard for faae Aar siden for største Delen af nye opbygget, den er beliggende i den reele Gads tæt ved Torvet og indrettet til Brænderie og Værtshuus i hold, og til samme forsynet med et complet Brændeviinsværk paa 5 2 Td. Størrelse indrettet til Steenkuul. Holbek, den 18de November 1805. N. Jensen.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Skrivelse fra Cadix den 24de Octbr. J det blodige Søeslag den 21de mistede Admiralerne Magon og Alava, 5 franske og 2 spanske commanderende Capitainer Livet. Admiral Gravina blev saaret. Af de Priser, Engellænderne havde taget, ere Linieskibene Alge siras, Neptunus og St. Anna undkomne. Det franske Linieskib Fougoueur drev paa en Klippe og forliste med heele Mandskabet. Overhovedet er ikkun 8 franske og 7 spanske Linieskibe at see her i Bugten, og af disse have 3 mistet Masterne. Af Engellændernes største Skibe skulle 7 deels have mistet Masterne, deels liidt betydelig Skade. J Na have Engellænderne brændt et spansk Skib. Efter en off ciel Liste bestod vor Styrke i dette Slag af 15 spanske og 18 franske Linieskibe, 5 franske Fregatter og 2 Brigantiner.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Skrivelse fra Mayland den 4de November. Vor officielle Tidende indeholder følgende: "En ikke meget betydelig østerrisk Piquet satte for 14 Dage siden over Etsch og trængte frem til Rovigo, Pontechio og Crespino, hvor den gjorde nogle Heste til Bytte og plyndrede Municipalitetets Archiver. Vicekongen har erfaret, at nogle Jndvaanere i benævnte Districter bevidnede en Glædeover Østerrigernes Ankomst, der aldeles strider mod den Hengivenhed og Troskab, de skylde vor høie Souverain; han har derfor strax befalet, at arrestere de Skyldige og stille dem for en særdeles Commission. Vicekongen har ligeledes forordnet, at en overordentlig Contribution skal hæves i Districter, hvis Jndvaanere have fremskundet Jnvasionen istedet for at modsætte sig samme. J Malcesina, hvor en slig Jnvasion ogsaa skeete, har Municipalitetet selv, i Følge adskillige indløbne Beretninger, yttret sin Glædeover Fiendens Ankomst. Der er givet streng Ordre, at undersøge slige Fopbrydelser og straffe dem paa en afskrækkende Maade.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Skrivelse fra London den 12te Novbr. I Gaar Morges forkyndte Kanonernes Torden en ny Seir. Endnu 4 franske Linieskibe, som under Contreadmiral Dumanoir vare afseilede fra Slaget ved Cadix den 21de, for at begive sig til Ferrol eller Rechefort, ere den 4de November blevne erobrede af Capitain, nu Contreadmiral Sir Richard John Strachan, som var detascheret imod den franske Rochefort=Eskadre. Følgende Rapport er desangaaende sendt til Admiral Cornmallis, for af ham at forelægges Admiralitetet:
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Linieskibet Cæsar, 264 Søemile vestlig f.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Rochefort den 4de Novbr. Sir! Da jeg var paa Høiden af Ferrol og om Aftenen den 2den seilede vestlig, bemærkede vi en Fregat i Nordvest, som gav Signaler. Jeg satte alle Seil til, for at kunne forene mig med Linieskibene Hero, Courageur og Namur, førend Natten faldt paa, som ogsaa lykkedes om Aftenen Kl. 11. Saasnart vi havde forenet os med samme, saae vi 6 store Skibe nær ved os. Capitain Backer meldte mig, at Rochefort-Eskadren havde været paa Jagt efter ham og at den nu var os gandske nær paa Læsiden. Vi glædede os derover, og jeg gav ham Ordre, at han skulde melde Skibs capitainerne, som vare agter ud, at de skulde følge mig, da jeg ufortøvet vilde giøre Angreb paa hiin Eskadre. Til den Ende seilede jeg strax foran med Cæsar og gjorde alle muelige Signaler, for at tilkiendegive vore Skibe vore Bevægelser. Maaneskinnet gav os Leilighed til at bemærke, at Fienden seilede bort i en tæt formeret Linie. Ved Maanens Nedgang tabte vi imidlertid den fiendtlige Eskadre af Sigte, og jeg var nødt til at tage Seil ind, da Hero, Courageur og Æolus vare de eneste af vore Skibe, som vi kunde see. Hele Natten styrede vi Ostnordost, og saae ved Dagens An brud Santa Margareta i Nærheden af os. Kl. 9 opdagede vi Fiendens 4 Linieskibe i Nordost med alle Seil til. Vi havde ligeledes sat alle Seil til og kom snart i Nærheden af dem. Om Aftenen saae vi 3 Seilere bag ved os, og Phoenix prajede mig om Natten. Jeg fandt, at den virksomme Capitain Backer havde afleveret mine Ordrer, og detascherte ham til Santa Margareta, for at hielpe til ved Angrebet. Ved Dagens Anbrud vare vi nær ved Fienden, og Santa Margareta havde begyndt et tappert Angreb paa Fiendens Arriergarde i Forening med Phoenix. Noget før Misdag, da de Franske saae at en Trefning var uundgaaelig, tog de deres smaae Seil ind og formeerte en Linie. Vi gjorde det samme, og jeg lod Capitainerne vide, at jeg vilde angribe Centrumet og Arriergarden Slaget begyndte Kl. 12. Kort efter vendte Fiendens Avantgarde sig imod os, og Trefningen blev almindelig og nær Namur stødte strax efter til os, da villigeledes havde vendt, og jeg beordrede dette Skib, at angribe Fiendens Avantgarde. Trefningen ophørte Kl. 3 1/2. Fienden viiste beundringsværdigt Mod i Slaget, og overgav sig ikke førend deres Skibe ikke meere kunde styres. Jeg har bevidnet Capitainerne min Tak, og de give deres Officerer og Mandskal den største Berømmelse. Saavel Officerer som Mandskabet paa mit Skib have viist det kiekkeste Forhold. Fiender, har liidt meget; vore Skibe derimod ikke meere end man kan rente ved slige Leiligheder. De kan slutte Dem til min Forundring, Sir, da jeg opdagede, at de tagne Skibe ikke vare Rochefort-Eskadren, men fra Cadix. Jeg har den Ære &c. R. J. Strachau.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
De fiendtlige Linieskibe Dugnay Trouin og Scipio havde mistet alle Master, Formiddable og Montblane havde blot deres Fokkemaster staaende. Vore Fregatter vare Santa Margareta, Æolus, Phoenix og Revolutionaire, hvilken sidste Fregat stødte til tilligemed Namur; men blev tilligemed de øvrige Fregatter paa Fiendens Læside. Man veed endnu ikke, hvad der er bleven af Bellona og de to andre Seilere, som saaes Natten den 2den.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
J den senere indsendte Rapport af 7de Novbr. har Admiral Strachan ikke endnu kunnet give nogen nøiagtig Liste over Fiendens Tab. Montblane havde 700 Mands Besætning, hvoriblandt 63 døde og 96 for det meste farligt saarede, og Scipio 111 Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Den franske Admiral Dumanoir le Pelley er haardt saaret, Capitainen paa Dougnay Trouin dræbt og den anden Capitain saaret. Vort Forliis er følgende: paa Linieskibet Cæsar 4 Dræbte og 25 Saarede; paa Hero 10 Døde og 21 Saarede; paa Courageur 1 Dræbt og 13 Saarede, og paa Namur 4 Dræbte og 8 Saarede. Paa vore 4 Fregatter er i alt : Mand dræbte og 14 saarede. Total=Forliset er altsaa 24 Dræbte og 111 Saarede.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Ovenmeldte Efterretninger bleve allerede i Gaar Morges sendte til Lordmajoren og derpaa opslagne paa Loyds Kaffhuus.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Fra Admirat Collingord er hidtil ikke indløben nogen nærmere Efterretning. Fregatten Euryalus er imidlertid ankommen til vore Kyster med Admiral Nelsons Liig. Den franske Admiral Villeneuve befinder sig ombord paa denne Fregat. Garnisonerne i Plymouth eller Greenwich skal ved Ligets Ankomst rykke ud og modtage samme, og Artileriet skal give Sørgesalut. Gaderne skal paa begge Sider besættes med Soldater og Volontairer, hvis Faner behænges med Flor. Der skal ringes med alle Klokker, og det samme skeer i alle Stæder paa Veien til London. Hs. Majestæt har anordnet, at Nelsons Liigbegængelse skal ske paa offentlig Bekostning med al Militair= og National=Hæder. Bisættelsen skeer i St. Pauls Kirke. Prindsen af Wales og Hertugen af Clarence vil følge. Alle Gader til Kirken skal forsynes med Sørge=Emblemer. Thea terne skal lukkes og der skal ringes med alle Klokker. Office rene i Plymouth bære Sørgeflor om Armen.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Contreadmiral Sir Sidney Smith er i Dag afseilet fra Dover til Duinerne, for derfra ufortøvet at foretage sin Expedition mod Flotillen i Boulogne. Hans Flotille bestaaer af over 120 Skibe med mange Brandere og Explosions Maskiner. - Ved Efterretningen om Nelsons Død holdt Sidney Smith en Tale til sit Mandskab, hvori han yttrede det Haab, at han snart skulde have Leilighed til at kunne føre dem til Kamp og Hæder. Ved Seiersberetningen sammenskiød hans Mandskab strax Bidrag til Understøttelse for de Saarede i Slaget ved Trafalgaar.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
De 4 ved Ferrol tagne Skibe ere allerede ankomne til Plymouth. De bleve indbragte af Linieskibene Cæsar, Hero, Courageur og Fregatterne Revolutionaire og Santa Margareta. Admiral Strachan har igien forenet sig med LordCornmallis.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Hoftidenden indeholder en stor Befordring ved Marinen. Sir Sidney Smith, Sir R. J. Strachan og Prindsen af Bouillon ere udnævnte til Contreadmiraler: mange Admiraler ere stegne til høiere Flag, og det røde Flag, som ikke har været brugt siden Hollænderne under Admiral Ruyter insulterte det i næstforrige Aarhundrede, er nu igien oprettet efter Nelsons Seier.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Syv Linieskibe ere beordrede til Cadix, for at forstærke Admiral Collingwoods Flaade. Man troer, at 9 Skibe eller Priser fra Slaget den 21de skal kunne reddes. Vor Fregat Aigle paa 44 Kanoner blev for nogen Tid siden overfalden af et Vindstille for Cadix og angrebet af 9 spanske Kanonbaade, som den kiekt forsvarede sig imod. Den er nu kommen tilbage til Plymouth for at repareres.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Den fra Rochefort udløbne franske Brig Action paa 16 Kanoner og 126 Mand, som nylig er tagen af vor FregatEgyptienne havde en Oberst, Recruter, Vaaben og Mondurer ombord for et fransk Regiment i Vestindien.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Den ny Lordmajor, Hr. Shaws Tiltrædelsesfest fandt Sted den 9de. Ministeren Pittblandede sig i Toget, da Processionen vendte tilbage. Saasnaxt man blev han raer, spændte Folket hans Heste fra og trak hans Vogn i Triumph til Guildhall. Ved Taffelet blev efter de sædvanlige Skaaler drukket til Minde af den for Fædrenelandet faldne Helt. Man drak ogsaa paa Hr. Pitts Sundhed. Efter Breve fra Newyork af 30te Septbr. raser den gul Feber endnu i Philladelphia; dog har de Dødes Tal ikke forøget sig.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
General Dumourier indskiber sig i Dag, for at gaae til det faste Land og der at bruges som Milita Kongens tydske Dragoner blive indskibede.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
J Surinam er udbrudt et Mytterie blandt det sorte Jæger=Regiment, som skulde beskytte Plantagerne imod Busk Negerne. De have paa en forskrækkelig Maade skilt deres Officierer ved Livet. Oberst Hughes er marscheret med dem for at bringe dem til Lydighed.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Beretningerne fra Ostindien er modsigende; efter nogle forestilles Roligheden som tilveiebragt og andre derimod ansee Holkar langt fra ikke undertvungen og at han kan vente Understøttelse af Scindigh og andre. Skiøndt Freden med Rajahen af Bhurtpoore er stadfæstet, er man dog ikke sikker for Holkar, og i Hindostan, Guzzerat og Dekan maa man bestandig holde Observations Armeer. General=Gouverneuren Marqvis Wellesley skal i August Maaned være gaae ombord paa Fregatten Howe til Europa. Lord Cornmallier allerede ankommen til Ostindien. Med Hs. Majestæts Øiensvaghed er det i Bedring. Lægen Phipps giver det bedste Haab. Stocks: 3 per Centred. 58. 3 per Cent cons. 59 3/8. Omnium 5.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Skrivelse fra Bøhmen den 12te Novbr. Vor Keiser er ankommen til Brünn med sin hele Familie. Wien capitulerer og faa Dage. Den 9de forefaldt et blodigt Slag ved St. Polten, hvori Russerne seirede og Fienden mistede 6000 Mand. Den 10de gik Resten af den forenede Armee over Donau.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Skrivelse fra Paris, den 13de Novbr. Den italienske Armees 5te Bulletin, dat. den 5te No. vember: "Efterat Armeen havde udhvilet sig nogle Time i Montebello, forfulgte den Fienden til Vicenza, hvor Stadens Porte vare tilmurede. Fienden blev opfordret at rømme Staden, men afslog det. Marschall Massena, som af Menneskekierlighed havde opfordret Staden, maatte nu tiltvinge sig Giennemmarschen og lade Kanonerne stille mod Portene og ulykkeligviis ogsaa mod Staden selv J Dagbrækningen rykkede viind i Staden. Fiendens Flugvar saa hurtig, at han efterlod 1000 Saarede og nogle Levninger af Magasiner i Staden. Vi gjorde 800 Mand til Fanger Østerrigerne retirerede paa Veien til Bassona, Vor Armee forfulgte dem og angreb uophørlig deres Arriergarde. Fienden tog Veien til Treviso og afbrændte Broen, ved La=Palu. Byen St. Pierre i Gu var besat af et stærke fiendtligt Corps, der blev modig angrebet. Byen blev erobret efter en Trefning, hvori vi gjorde 600 Mand til Fanger og erobrede 1 Kanon. Virykkede til Brenta. Vor Avantgarde ankom i det Øieblik, da Fienden vilde ødelægge Broen. Der begyndte en heftig Kanonade, som varede til Aften. Armeen tilbragde Natten under aaben Himmel. Næste Morgen Kl. 4 lod Marschallen nogle Cavallerieregimenter, som havde Voltigeurerne med sig paa Hestene, sætte over Floden, imedens man reparerede Broen. Strax derpaa defilerede Armeen derover og vi ankom i rette Tid til Cittadella, for at opsnappe Fiendens sidste Post. Om Aftenen Kl. 5rykkede vi ind i Castelfranco, vore Jægere havde allerede besat Salarunda og Albaredo. Paa vor Marsafra Montebello have vi gjort over 1800 Mand til Fanger Vor høire Fløi marscherer til Padug, hvor den rykker ind Dag. Vor venstre Fløi marscherer til Bassano, som den besætter i Morgen. - Armeen rykker frem mod Piave. Erkehertug Carl, der hidtil har gjort Marschall Massens Terrainet stridigt Skridt for Skridt, kan nu ikke meere trække sig tilbage igiennem Karnthen og Steyermark, men blot igjennem Nedre=Krain og Østerrigsk Croation. Ved længer, Modstand er han i Fare for at miste sin hele Armee.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Den store Armees 18de Bulletin, dat. Linz, den 5te Novb. "Prinds Murat taber ikke Fienden af Sigte. Fienden havde efterladt 3 til 400 Mand i Ebersberg, for at forhale Passagen over Traun; men General Walters Dragoner sprang i Baade og angrebe Staden under Beskyttelse af Artilleriet. Efterat General Walter havde passeret Traunbroen, rykkede han frem mod Ens. General Millot tra Fienden ved Byen Asten, slog ham, forfulgte ham til En og gjorde 2000 Mand til Fanger, hvoriblandt 50 russiske Husarer; 20 Russer bleve dræbte. De østerrigske Troppers Arriergarde, der blev understøttet af det russiske Cavallerie, blev slaget allevegne. Det 21de og 22de Jæger regiment under Obersterne Latour Manbourg og Durosne, have udviist største Tapperhed. Prinds Murats Adjutant, Flachant, fik en Kugle i Armen. Den 4de Novbr. gik v. over Ens. J Dag forfølger Prinds Murat Fienden - Marschall Davoust ankom til Steyer den 3die Novbr. Næste Dag erobrede han Staden og gjorde 200 Mand til Fanger. Fienden syntes i Begyndelsen at ville forsvare sig General Beaumonts Dragondivision har atter indlagt sig Ære; Generalens Adjutant er faldet. Begge Broerne over Ens ere istandsatte. Ens kan ansees som den sidste Linie, der forsvarer Wien. Man forsikkrer, at Fienden vil holde Stand og forstandse sig bag St. Pölten, 10 Mile fra Wien. - J Linz har man fundet mange Magasiner og en stor Mængde Klæde og Kapper i det keiserl. Manufactur. - Den østerrigske Oberst von Graffen og den russiske Oberst Golowkin bleve dræbte i Trefningen ved Lambach.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Den store Armees 19de Bulletin, dat. Linz, den 6te November. "Den bayerske General Deroy har ved Lowers slaaet Avantgarden af 5 østerrigske Regimenter, som kom fra Jtalien. Østerrigerne havde besat en nesten utilgiængelig Defilee der paa begge Sider havde spidse Bierge, hvor de tyrolske Jægere vare posterede; 3 Forter gjorde Angrebet nesten umuligt. Desuagtet fordreve Bayrerne Fienden efter en heftig Modstand, erobrede 2 Kanoner og Forterne og gjorde 600 Mand til Fanger. General Deroy blev saaret af et Pistolskud. Han er en gammel Officier, der har indlagt sig stor Ære, og er Churførsten, som regner ham iblant sine Venner, aldeles hengiven. Bayernes Tab bestaaer af 12 dræbte eller saarede Officierer, 5 dræbte og 250 saarede Soldater. - Prinds Murat har atter forfulgt Fienden efter Overgangen over Ens. Den russiske Armee havde posteret sig paa Bakkerne ved Amstetten.
Berlingske Tidende, 1805-11-25
Prinds Murat lod General Oudinots Grenaderer giøre Angrebet. Slaget var temmelig haardnakket. Russerne bleve fordrevne fra alle deres Positioner og lode 400 Død ligge paa Valpladsen. Vi gjorde 1500 Mand til Fanger. Prinds Murat roser især General Ondinot. Hans AdjutanLagrange blev saaret.