JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
J det til den hamborgske Børsenhalle-Liste hørende Bilag: "See=Berichten und Schiffslisten", Nr. 1 læser man fra Allexandrien: at der paa den Tid laae i Havnen Zwei Reiden Schlachtschiffe, circa 30 grose Fregatten c. Denne Efterretning er taget fra Lloydslisten, hvor der staaer : tro line- of- ba tile-Skips, to Linieskibe, som har faaet hiin løierlige Tyske Oversættelse. Et Brev fra den nylig til Frankrig ankomne Giraffe til hans forrige Herre Paskaen af Egypten, gjør i Paris megen Opsigt, da det paa en træffende Maade gjennemgaaer, egentlig gjennemhegler, Dagens Anliggender: f. Ex. Censuren, som overhovedet nu er Emmet for næsten Alt hvad der skrives i Frankrig. Aarsagen hvorfor Professor Riot har frasagt sig Censorembedet skal være, at General Dunfort, med hvis Datter han var for lovet, erklærede: Han kunde ikke være hans Svigersløn, og Consor paa eengang, og saa besluttede Professor en, at offre Politiken for Kjerligheden - og maaske tillige for Medgiften.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Medens der graves i Grunden under Themsen til Pillerne for den nye Londons Bro, har hyppig været fundet gamle Mønter og andre Oldsager; men tilsidst gik det saa ofte paa at man blev mistænkelig, og kom efter, at egennyttige Speculanter brugte Arbeiderne til at lade som ide fremhentede slige uægte Fortidslevninger, for at faae disse moderne Kunstsager udbragte til overdrevne Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Meddelelser af Napoleons Levnet, som skildre ham i hans personlige Eiendommeligheder og give et Beviis om hans Characteer. Af Sir Walter Scott.)(See Avisen Nr. 118.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Efter denne Brevvexling synes det, at Josephine reiste efter sin Gemal, under Junots Varetægt. J December 1796 var hun i Genua, hvor de af denne gamle Stat, som vare Tilhængere af den franske Jnteresse, modtoge hende med raffineret Pragt. Efterat Tractaten af Leoben var underskreven, og efterat den var ratificeret i Campo Formio, levede Josephine i huuslig Selskabelighed med sin Gemal paa det ved disse vigtige Forhandlinger berømte, smukke Landsæde, eller vel egentlig Pallais Montebello, beliggende nogle Miil fra Malland.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Her blev Josephine hyldet af Damer af høieste Rang, og hun vidste at modtage dem med en Anstand, som om hun var født til at blive en saa udmærket Mands Gemalinde, som Napoleon var. Underhandlingerne bleve fortsatte under Lyst og Glæde. De forskjellige Gesandtere fra Østerrig, Pavestaten, Neapel, Sardinien, Parma, Schweitz, og en Sværm af Generaler, Embedsmænd og Deputerede, dertil ) De Ord med hvilke Forfatteren bebuder Værket ere følgende: "Jeg har ifinde at skrive den forunderligste Bogsom Verden nogensinde læste - en Bog, hvori enhver Tildragelse vil være utrolig, og dog fuldkommen sand -et Værk, der vil gjenkalde Mindet og Begivenheder, som engang løb for den nu levende Slægts Ører, og det af vore Børn vil læses med en Beundring, der grændser, til Vantro. den daglige Ankomst og Modtagelse af Courerer, den Driven og Jagen til at befordre vigtige Forretninger, og nu en Afvexling af Festiviteter og Lystigheder, Baller og Jagtpartier - fremstillede billedet af et glimrende Hofhold, af hvilken Aarsag ogsaa denne Forsamling af Jtalienerne blev kaldet Hoffet Montebello.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
J Henseende til Vigtigheden kunde man virkelig kaldet det et Hof; thi her omhandledes intet mindre end at ordne Tysklands politiske Forhold og at afgiøre Sardiniens, Schweitzes og Genuas Skjebne. Disse vare alle bestemte til, at høre af Napoleons Mund de Betingelser, under hvilke deres Tilværelse skulde vedblive at bestaae, eller at ophøre. Men ikke mindre var Montebello Sædet for Forlystelser. Cheferne for de diplomatiske og militaire Corpser gjorde Excursioner til Lago Maggiøre, Lago de Como og de Boromæiske Øer og toge efter Behag de Viller i Besiddelse der omgive disse herlige Regioner. Ethvert Sted, enhver Landsby søgte at lægge særdeles Beviser paa Hyldest og Agtelse for Dagen for ham, som man kaldte Jtaliens Befrier. Disse Yttringer hidrøre for største Deelen fra Napoleon selv, som syntes at have tilbageskuet med varmere Erindring og behageligere Følelser paa dette Tidsrum af sit Liv, end paa noget andet. Dette Tidsrum var vistnok hans Livs lykkeligste. Han nød større Ære end noget kronet Hoved, og Æren havde dengang Nyhedens fuldkomne Tillokkelse paa et Gemyt, som to eller tre Aar iforveien endnu levede i sørgelig Indgetogenhed. Han havde Magten, uden at have udstaaet de dermed forbundne Bekymringer og Farer; overalt ventede man noget stort af ham, og disse Forventninger havde han endnu ikke skuffet. Han var i sin Ungdoms Blomstertid, og gift med en Hustru efter sit Hjerte. Frem for alting brændte han af Begjerlighed efter at opnaae større Vælde, og han havde dengang endnu ikke erfaret, at vore høieste Ønskers Tilfredsstillelse ender med Misfornøielse, og naar al jordisk Længsel og Haab er tilfredsstillet, saa er Skuffelse og Aandsfortærelse den umiddelbare Følge.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
J denne vidunderlige Mands omskiftelige Liv hvis Bedrifter vi beskrive, er der maaskee intet af saa megen Jnteresse, som den Forandring, der strax efter Vienerfreden fandt Sted i hans huusligge Jndretninger. Hovedaarsagerne til disse Forandringer fæste Rod. dybt i den menneskelige Natur, men der gaves endnu andre som hidrøre fra Napoleons eiendommelige Stilling. Ønsket, at have Efterkommere, endnu længe efter at vor jordiske Løbebane er endt, at vorde representerede af dem, som have os at takke for deres Liv og Forhold i det menneskelige Selskab, er dybt indgroet i vor Slægt. Til alle Tider og i alle Lande har man holdt det for en Velsignelse at have Børn, ligesom Ufrugtbarhed blev holdt for Vanlykke om ikke endog for en Forbandelse. Det Ønske at forblive i vedvarende Liv med Verden ved vore Efterkommer forhøies endnu mere, naar Lykkens Goder eller hi Anseelse ere at erhverve; og hvor forfængelig en denne Tanke mon være, saa gives der dog lid Menneskene med saa oprigtig Kjerlighed hænge ved som ved Udsigten til at see de Midler, de Fædrene have arvet, eller ved egen Flid have erhvivet, gaae i Arv til Børnebørnene. J denne Fol ligger saavel Hjertensgodhed som lidt Forfængelighethi Kjerligheden til vore Børn, som vi see og elske forplanter sig paa den Deel af Stammen vi m. skee aldrig faae at see. Kjerligheden til bortfjerne Efterkommere er i en vis Henseende den naturlige T. bøieligheds Metaphysik.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Keiserinde Josephines Ufrugtbarhed var nu ved R. turens Løb engang bleven til et Onde som ikke kun afhielpes, hvorover hun i haabløs Kummer næret megen Sorg; og da hun nu indsaae, af hvilke vi lende Omstændigheder hendes Forbindelses Varighed sy tes at være afhængig, saa fik stundom skinsyge Lun Jndpas hos hende. Hun var nu betænkt paa et Forebyggelsesmiddel at benyttede al den Jndflydelse hun hos sin Gemal hade, for at formaae ham til, formedelst det ubegrænsede Herredømme som den keiserlige Forfatning med førte, at udvælge sig en Efterfølger. Hun søgte nu turligviis at lede hans Valg paa Eugen Beauharnoihendes Søn af første Ægteskab; men dette fandt i tet Gehør hos Buonaparte.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Politiministeren Fouche, sin Tids forvovneste paa tiske Jntrigant, havde snart indseet hvorvidt Keiseren tilsidst vilde gaae, og ved at gjøre de første Skrid, til en Handling ved hvilken Napoleon maatte skamme sig, syntes Fouche at vilde have befæstet sin Ynden hos Keiseren. Da nu den snue Fortrolige udforskede Napoleons Stemning, saa besluttede han selv at formaae Josephine til, at hun skulde raade Buonaparitil deres egen Skilsmisse og til et andet Ægteskab, som et Offer, der var nødvendigt for at befæste Rigets Vel og Keiserens Lykke. Josephine blev forfærdelig altereret ved denne Overraskelse; Taarer stode i hendes Øie; hun skiftede flere Gange Farve; hendes Læber opsvulmede. Dog sattede hun sig saa meget at hun kunde spørge F. med afbrudt Stemme, om Keiseren havde givet befaling til at der skulde tales med hende, i en saadan Tone. Han svarede, at han formeente det, og at han kun havde villet gjøre hende bekjendt med en Begivenhed som han kunde indsee bestemt vilde indtræffe.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Ved Sammenkomsten i Erfurt syntes Skilsmissen af have været en afgjort Sag, da en Forbindelse imellem Buonaparte og en af Storfyrstinderne alvorligen blev omhandlet. Den regierende Keiserinde og Keiserinde Moderen vare dog imod Partiet. Deres tilsyne ladende Grund var Religions-Forskjelligheden; men disse høit følende Fyrstinder forkastede Forslaget fornemlig for Frierens personlige Characteers Skyld. Forbindelsen med Marie Luise skal have været et Forslag fra den østerrigske Regjering, efterat denne havde bragt i Erfaring, at der havde fundet Vanskeligheder Sted i Napoleons Underhandling angaaende en ægteskabelig Forbindelse med Alexanders Familie.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Napoleon gjorde nu Josephine bekjendt med den grusomme Vished, at Skilsmissen var besluttet. Hun faldt i en lang og svær Besvimmelse, Napolen var me net angreben, men hans Beslutning var tagen og den kunde ikke forandres.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Napoleon og Josephine indfandt sig nu i Overværelse af Erkekantsleren, Napoleons Familie, og det hele keiserlige Statsraad. J denne Forsamling erklærede N., hvorledes National-Jnteressen absolut udfordrede, at han tragtede efter at vorde Fader; hvor nødvendigt det var at sætte Efterkommere i Verden der kunne indtage den Throne, hvorpaa Forsynet havde behaget at sætte ham, til hvilken Ende hans højt elskede Gemalinde Keiserinde Josephine havde besluttet, at offre Statens Vel sit Hiertes Følelser ved at ønske Ægteskabets Opløsning. Han var, sagde han, endnu først 40 Aar gammel og kunde vel endnu nære det Haab, at leve saa længe, indtil hans Børn, naar Forsynet pille skjænke ham saadanne, vare opdragne og skikkede til at udøve Regjeringskunsten. Han dvælede da længe ved den Troskab og Ømhed med hvilke hans Gemalinde havde forsødet deres 15 lykkelige Forenings Aar. Kronet som han, ved hans egen Haand, ønskede han, at hun maatte beholde en Keiserindes Rang saalænge hun levede. Josephine forsøgte at hæve sin Stemme, men ved afbrudte Ord, og af Taarer oversvømmende Øine udtrykte hun med faa Ord nogle at hendes Hjertes Følelser. Herpaa forlangte det keiserlige Par, at Erkekantsleren skulde affatte et Document, som tilkjendegav giensidig Tilfredshed med Skilsmissen. Nu begav Keiseren sig til St. Cloud, hvor han levede nogle Dage i Indgetogenhed. Josephine opslog sin Bopæl i den fortryllende Villa Malmaison, i Nærheden af St. Germain. Her henlevede hun næsten afbrudt sine øvrige Dage, som netop varede saa længe, at hun oplevede sin forrige Gemaals første Fald, en Begivenhed der maaskee ikke havde funden Sted, naar han havde været mere tilbøielig til at skjænke hendes Formaninger om Maadehold mere Gehør. Hendes Liv var offtet til de skjønne Kunster, men især til Botanikken, dog for Alting til Udøvelsen af veldædige Handlinger. Napoleon besøgte hende meget ofte og behandlede hende stedse med den Høiagtelse, hun fortjente. (Fortsættes.) Om Reenlighed og dens Jndflydelse paa Sundheden, dens Virkninger paa Velstanden og Tilværelsens Varighed. Paris 1827).(Om dette Skrift yttres i Memoire an 10 Siecie: Jngen nyttigere og hensigtsmæssigere Lommebog end denne er vel nogensinde kommen for Lyset. Det var at ønske den var i alle unge Koners Hænder, thi den lærer dem at blive længe unge og tillokkende. EnhveModer skulde anskaffe sig den og forelæse den for fin Døttre." Vore ærede Læsere ville tage til Takkemed nogle Steder uddragne af Skriftet.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Den fortrinligste Kunst blandt alle til at behage er Reenligheden. Hverken elegant Paaklædning, kombare Smykker eller kunstige Dufte ere det som gjøre tillofkende; hvidt Linned, et reenligt Ansigt, en klar Hud vækker vor Tilbøielighed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
En smuk Pige uden Reenfærdighed er en Perle paa en Mødding. Hvilken Stand eller hvilke Forhold hun ogsaa monne tilhøre, enten hendes Formue tillader hende at uddanne Talenter, eller hun af Armod nødsages til at sysle med grove Arbeider; enten hun tjener eller tjenes; enten hun tilbringer sine Dage i Høisalen eller i et Meierie, hendes Bestemmelse er stedse den samme: Naturen har skabt hende til at være Hustru og Moder. Denne dobbelte Standpunkt har i lige høi Grad kaldet hende til at styre en Huusholdning med Aarvaagenhed, at behage sin Mand og at opdrage deres Børn; og af alle Bestræbelser til dette Øiemeds Opnaaelse er Reenfærdighed den første og uundværligste. "En Mand, der vender tilbage fra sit Arbeide og kun møder Uorden og Ureenlighed, kan umueligt finde Behag i Hjemmet. Jkke det som Manden erhverver og fortjener fører til Beqvemmelighed og Velstand, men det som Konen sammensparer. Men gives der vel Sparsommelighed uden Orden, ligesaalidet gives der Orden uden Reenfærdighed. Et ubetydeligt Exempel er tilstrækkeligt at bevise Sandheden. Naar Linned, der længe har været brugt, bliver fugtigt, saa skjørnes det. Vaskes det siden, saa kan man ikke uden stor Anstrængelse og stærk Gnidning faae det reent, hvorved det altsaa sønderslides for Tiden. "Ligesom Reenlighed maa være Sielen i Huusstyrelsen, saaledes maa ogsaa Konen være reenfærdig i sit Væsen. For at vedligeholde sin Mands Tilbøielighed, maa hun stedse vise sig med et behageligt Udvortes og her er atter Reenfærdigheden Hovedsagen. Hun søge derfor at undgaae Alt hvad der ved Ureenlighed er Sandserne modbydeligt. Hun maae nu og da, især efter de periodiske Krisis, bruge Bad, hvilket saa meget 7) De la proprete, de son influence sur la sante, des ses effets sur le bienzetre et de la durke de Pexistener. Paris 1827.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Hvor 200 Rbd. Sølv kan erholdes til Laans paa første Prioritet i en Land=Eiendom, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Skipper Nicolai Koefoed, nu i Nyhavn, afseiler bestemt til Aarhuus paa Mandag. Reflections-Speile, med og uden Beslag, samt Sveilglas af forskjellige Størrelser, kan faaes for billigste Priis hos Glarmester Knachergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Proclamata. Ser Rigsbankskilling Sølv. N. 2 s. 200000 ocobetales med 1/2 Deel mere. Anden Klasse 10 Johan Ludvig Schmidt, for Sum fra 100 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Kongelig Majestæts virkelige Ju til 200 Rbd. Sølv incl. J stitsraad og Byefoged i Aalborg p. p. tocoGjøre vitterligt: at efter Begjering af afgangne Vertshuusholder Niels Jensen Storvordes Enke, Dorthea Marie Jensdatter her af Byen, og paa Grund af en hende under 29de Juni d. A. forundt allernaadigst Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel den eller dem, der maatte have ihænde en til bemeldte afdøde Niels Jensen Storvorde af Skipper Claus Albretsen, Bach den 13de Juni 1808 for 492 Rd. 3 Mk. 8 s. D. C. udstædt og til 394 Rbd. 6 s. Sølv omskreven den 20de Juni 1809. tinglæst Obligation, med 1ste Prioritet i Debitor eller nu hans Enkes Huus og Have i Slotsgaden No. 530 her i Byen, hvilken Forskrivning er Creditrix frakommen, at møde for Aalborg Byetingsret paa Raadstuen, den første Mandag Formiddag Klokken 9 i December Maaned 1828, for dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da derpaa eller erhverves Mortificationsdom. Forelæggelse og Laddag kan efter Forordningen 3die Juni 1796, ikke ventes. Under mit Navn og Segl. Aalborg, den 6te August 1827. Schmidt. (L. S.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
J Henhold til Placaten af 13de October f. A. indkaldes herved samtlige de til Artillerie-Corpset henhørende Mandskarer, som have gjort Tjeneste i Aarene 1813, 1314 og 1815 og som formene at have Douceur- og Undermunderingspenge fra denne Tid tilgode, eller deres Arvinger, til, inden 12 Uger fra denne Bekjendtgjørelses Datum, under Tabet af deres Fordringer, at melde sig paa Hjøring Amts Contoir heri Byen, og medbringe de i Placaten ommeldte og ved min tidligere Bekjendtgjørelse for det øvrige Mandskab fordrede Beviisligheder, hvorefter Afregningsbeviserne vil blive dem udleverede ; dog bemærkes det, at Afregningerne for de Kudske som have tjent ved Trainstalden i Rendsburg og ved Batterierne og Tropperne i Holsteen, endnu ikke ere modtagne. Hjøring Amthuus den 2den August 1827. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Creditorerne i Boet tilhørende de separerede Ægtefolk Jens Skak Steensen og Hustrue heraf Byen, som ifølge deres Begjæring er taget under Skiftebehandling, indkaldes herved i Overeenstemmelse med Placat 26de October 1792, til forinden 12 Uger at anmelde og beviisliggjøre Deres havende Krav, for undertegnede Skifteforvalter. Thisted den 26de Juli 1827. Lützhøft.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Licitation. Onsdagen den 15de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Byetings-Stuen afholdt offentlig Licitation over Leverancaf 1000 Potter blank Hav=Kalvs-Tran til Brug ved Byen, Gade Belysning i forestaaende Vinter. Aalborg den 8de August 1827. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Auctioner. Fredagen den 17de August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver i Gaarden No. 471 paa Hjørnet af Nytor- og Braskensgade, ved offentlig Auction bortsolgt, afgangne Smedemester Brochmanns Enkes Stervboes Løsøre og Effecter, bestaaende iblandt andet af, Sølv Senge= og Gang klæder, Linned, Dækketøi, Meubler og en Deel Smederedske ber m.v., efter Conditioner som nærmere paa Auctionsstede, bekjendtgjøres; thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig bemeldte Tid og Sted. Aalborg den 3die August 1827. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Tirsdagen den 21de Dennes og følgende Dag lader Undertegnede, formedelst Forflyttelse, ved Auction, som begyndes hver Dags Formiddag Kl. 10, bortsælge det ham tilhørende, vesten for Byen beliggende Huus, Hauge og Skovanlæg, Wilhelmsminde kaldet, en Parcel paa Byens Mark og den saakaldte Røghauge ved Fjorden, samt en stor Deel Jndboe og Besætning, bestaaende af: Borde, Stole, Sengesteder, Chatoller, Dragkister, en stor Mahognie Skriverpult, et dito Reisechatol, Kobber, Tin og Messing, en Deel gode Jagtgeværer, et Claveer, Heste, Køer, Post- og Arbejds vogne, en Kane med Tæppe og Klokker, Plove, Harver, et pletteret Bringtøi, en 2 Etage Kakkelovn med Kobber Tromle, samt en Deel høstet Korn og en Ager Kartofler; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres, samt at fortegnelse over det Sælgende er til Eftersyn hos mig. Nørre-Sundbye, den 7de August 1827. Spies.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Jfølge passeret Dom og Udlæg, bliver de den Kongelige Direction for den almindelige Enkekasse udlagde Stendrupsgaarde i Moesberg Sogn, stillet til trende offentlige Auctioner saaledes: 1ste Auction Løverdagen den 8de Septbr. førstkommende, 2den Auction Løverdagen den 22de f. M. 3die Auction Løverdagen den 6te Octbr. hver Dags Formiddag Kl. 10. De to første Auctioner afholdes paa Tingstuen heri Byen. Den tredie Auction bliver afholdt paa selve Eiendommen, der staaer for Hartkorn 6 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Det høieste Bud beroer paa Directionen for Enkekassens Approbation. - Ved den tredie Auction bortsælges tillige en Deel udlagt Besætning, Ind- og Udboe. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Dette bliver herved bekjendtgjort, deels overeenstemmende med Placaten af 22de April 1817 for Pantecreditorerne, og deels for Liebhaverne. Horns Herreds-Contoir, Frederikshavn, den 30te Juli 1827. Flindt
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-09
Løverdagen den 11te August førstkommende Kl. 10 slet Formiddag, lader Eieren af Kyøe, ved offentlig Auction paa Kiøopbyde til Bortforpagtning paa et eller flere Aar, KiøSalterbod med tilhørende Jnventarium samt 6 Stkr. Fiskestader i Kyøe Bredning. Løgstøer den 31te Juli 1827. Westenholz.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-11
Brasilien. En Præliminær Fredstractat er ved den Argentin ste Minister Don J. Garcia afsluttet imellem Brasilien, og Buenos Ayres, og denne Minister afgik den 7de Juni med den Engelske Orlogsbrig Heron fra Rio Janeito til Buenos Ayres med Keiserens Ratification. Betingelserne vides ikke endnu. Man troede, at Keiseren med det første agtede sig til Europa for fuldkomment at gjenoprette Roligheden, Portugal.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-11
Middelhavet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-11
Efterat Lord Cochrane var den 7de Juni indtruffen til Spezza fra sin Krydstogt i de Joniske Vande, brød, han nogle Dage derefter op med Fregatten Hellas og 22 andre Seilere, hvoriblandt 8 Brandere, til Alexanrien. Den 16de Juni om Aftenen viste han sig i Sigte af denne Havn under Østerrigsk Flag i den Tan ste, at hans Eskadre skulde blive anseet for en Convoraf Østerrigske Skibe under Dækning af Fregatten Bellona og at det saaledes ved denne List skulde lykkes ham at komme ind i Havnen. Men den Egyptiske Vagtbrig ved Havnegattet kjendte Fienden og søgte at komme indenfor, hvilket dog ikke lykkedes, saasom den som paa Grund paa en Banke, men Mandskabet reddede sig i Baadene op til Staden. Da Lord Cochrannu engang saae sig kjendt, sendte han en Brandet mod bemeldte Brig, og da denne fortærede sig selv den at gjøre nogen Skade paa Briggen, sendte han Een til, hvorved endelig dette forladte Vagtskib blev deelagt. Hellas ankrede op ret udfor Gattet. Brig derne og Branderne gjorde Mine til at trænge ind i Havnen. Alt dette foregik den 17de aarle om Morgemen. Vicekongen havde efter Sædvane tilbragt Natten i Moharrem Beis Landhuus ved Kanalen. Der fik han Efterretning om Lord Cochranes Besøg. Strax lede han ind til Staden, besteg en nylig fra Marseille erholdet liden Brig paa 16 Kanoner, lod 10 større Skibe gaae under Seil og foer ud af Havnen lige imod den Græske Eskadre, som ikke vovede at holde Stand. Da Vicekongen saae Lord Cochranes Flugt afgjort, vendte han tilbage med sin Brig og lod fem andre Skibe støde til de Forfølgende. Disse gav han befaling at forfølge den fiendtlige Flode til Archipelagus. Den samme Dag indløb en Convoy af tolv Egyptiske Førselskibe under Bedækning af tre Orlogs brigger, kommende fra Karamanien og Syrien, i Alexandriens Havn. Disse Efterretninger ere komne med den Franske Ever (Gabarre) Lamproie, som den 23de Juni afgik fra Alexandrien og den 30te ankrede paa Smyrnas Rede. (Østerr. Jagtt.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-11
Franske Blade melde derimod fra Corfu under 3die Juli, "Den 25de Juni havde Lord Cochrane ved Can den en Fægtning med den Egyptiske Eskadre, bestaaende af 120 Seilere. Efter en meget levende Kanonade, som vedvarede i 48 Timer, lykkedes det ham omsider at adsprede den og at bore nogle af Skibene i Sænk.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-11
Den Græske Eskadre bestod af 80 Seilere. Egypternes Flode havde Tropper og en stor Det Munition omborde. Den Tyrkiske Eskadre er vendt tilbage til Navarin. En Engelsk Paketbaad mødte den 5te Juni ved Kofalonien en Tyrkisk Flode af 17 Skibe, af hvilke Et førte Admirals- og et Andet Contre=Admirals-Flag Norge.