JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1838-03-22
En til Constantinopel ankommen Tartar har overbragt Depescher fra Tabriz af 6te Jan. og fra Teheran af 2den Febr. Jfølge indløbne Efterretninger fra Schachens Leir befandt denne sig med sin Hær udenfor Herat og havde indtaget nogle Nabofæstninger. Beboerne af Herat traf store Foranstaltninger til Forsvar og havde erklæret, at de hellere vilde begrave sig under Stadens Ruiner, end overgive sig. De persiske Troppers Disciplin og deres temmelig gode Artillerie give imidlertid Schachen en stor Overvægt over Herats Jndvaanere, og Sandsynligheden, for et heldigt Udfald er paa hans Side, skjøndt Seieren ikke torde blive ham let. Handelen i Persien og navnligen den med Manufacturvarer har vundet i Liv, og man haaber derfor, at de persiske Kjøbmænd snart ville see sig istand til at afgjøre deres i Constantinopel indgangne Forpligtelser. - Jordskjælvet i Constantinopel var aldeles samtidigt med det i Bucharest.
Viborger Samler, 1838-03-22
Mehemed Ali har for Øieblikket opgivet sin til ØvreÆgypten bestemte Reise, og vil endnu forlænge sit Ophold i Cairo, hvorhen ogsaa de fleste Consuler og høie Embedsmænd have begivet sig. Der skal sammesteds finde en Forsamling Sted af alle Provindsgouverneurer og høiere locale Embedsmænd, for at raadslaae over nogle Forholdsregler af almindelig Jnteresse. - Den ægyptiske Armees Rustninger fortsættes med utrolig Driftighed. Paschaen søger ved alle mulige Midler at forskaffe sig Recruter, med det Gode eller med Magt; ogsaa holder han Flaaden ikke alene paa Krigsfod, men formerer den endog dagligt. Saaledes løb den 25de Febr. et nyt Skib af Stapelen, og paa tvende Andre arbeides der Nat og Dag. Naar disse ogsaa ere fuldførte, da vil den ægyptiske Flaade bestaae af 12 Linieskibe, og der skal da strax igjen lægges Kjølen til to eller tre nye Skibe af forskjellig Størrelse. Nogle paastaae endog, at Paschaen vil kjøbe en eller to, fuldkomment udrustede, Fregatter. Angaaende disse Rustninger veed man Jntet med Vished; dog er Talen om et Angreb paa Provindsen Bagdad. Jmidlertid er man enig i, at de europæiske Magter vistnok ville modsætte sig et saadant Foretagende. Ogsaa have allerede flere Consuler erholdt Jnstructioner i denne Anledning, deels fra deres Gesandter i Constantinopel, deels directe fra deres Regjeringer og den nye franske Consul, Hr. Cochelet, skal være traadt temmelig energisk frem for Paschaen og have sagt ham, at hans Hensigter ikke længere vare nogen Hemmelighed, og at Frankrig i høi Grad misbilligede dem. Det var taabeligt af ham at ville undskylde sig med Frygt for et Angreb af Sultanen, da denne i fem Aar ikke saaledes vilde have reduceret sin Armee, og ingensinde mindre end nu havde været tilbøielig til at begynde Fjendtligheder. Mehemed Ali, der ikke er vant til et saadant Sprog, skal i Begyndelsen have været meget overrasket; dog vedbliver han ogsaa efter den Tid at fortsætte sine Rustninger med største Jver. Gemytternes Gjæring i Syrien foraarsager den ægyptiske Regjering alvorlige Bekymringer, og de fra hiin Provinds indløbne Efterretninger ere ikke skikkede til, at adsprede disse. Man har i nogen Tid talt om partielle Opstande, der samtidigen have fundet Sted paa flere Puncter, og hvilke Jbrahim Pascha med alle til hans Disposition staaende Midler ikke har været istand til at undertrykke. Han skal endog have lidt nogle Nederlag, og derfor for enhver Priis forlange Forstærkninger fra sin Fader, da Desertionen, griber meere og meere om sig i hans Armee. Der er ogsaa allerede afsendt Tropper og Ammunition til Syrien; imidlertid tvivler man meget paa, at det vil lykkes at gjenoprette Roligheden og tvinge Syrierne til passiv Lydighed. Man forsikkrer, at Jbrahim har indskrænket sig til en defensiv Stilling.
Viborger Samler, 1838-03-22
Blandet. Hertug Alexander af Würtemberg er med sin Gemalinde (Ludvig Philips Datter) indtruffen til München.
Viborger Samler, 1838-03-22
Fra Coblenz skrives, at i den sidste Tid ere flere Børn af blandede Ægteskaber, der vare opdragne i den evangeliske (deres nu afdøde Fædres) Religion, i Stadens Kirker overførte til den catholske Religion.
Viborger Samler, 1838-03-22
Den østerrigske Keiser vil formedelst den russiske Keisers og Storfyrst Thronfølgers forventede Ankomst til Wien, for i Aar undlade sin bestemte Reise til et af de bøhmiske Bade.
Viborger Samler, 1838-03-22
Augsb. Allg. Zeit. meddeler følgende Skrivelse fra Leipzig af 6te Marts det var overraskende, i det til Regjeringens Approbation indsendte Lectionscatalog at see dennes Forbud mod Forkyndelsen af de af Professorerne Ewald og Dahlmann for det næste Halvaar bestemte academiske Forelæsninger (efterat det udtrykkeligen tidligere var tilladt dem at holde Forelæsninger i Egenskab af Privatlærere); imidlertid synes dog Anledningen til dette Skridt kun at have været Jagttagelsen af en Formalitet, som forbyder Anmeldelsen i Lectionscataloget af Forelæsninger, af Lærde, som ei ere bosatte her. Naar Tiden kommer, staaer der i det Mindste Jntet i Veien for de berømte gottingske Professorers Forelæsninger og disses Forkyndelse paa anden Maade, og vi troe ikke at burde tvivle paa vor Regjerings Selvstændighed.
Viborger Samler, 1838-03-22
J de badiske Landstænders Møde den 5te d. M. reiste Hr. v. Jstein sig og sagde: "Under 22de Juli f. A. fattede Kammeret den eenstemmige Beslutning, at Regjeringen skulde instruere sin Gesandt ved Forbundsdagen i Frankfurt, at Forfatningen i Hannover ei maatte udsættes for Fare. Hvad man da befrygtede, er imidlertid indtraadt, i det et kgl. Patent virkeligen har erklæret Forfatningen for opløst. Derved blev man endog ikke staaende; men desuden bleve Statstjenerne løste fra deres Ed, Mænd, der ærligt og aabent protesterede mod saadan Fremgangsmaade, forviste Landet, og Folkets Valg af Deputerede ved Cabinetsbeslutninger erklærede ugyldige. Disse hurtigt paa hinanden følgende Begivenheder havde bevæget ham til, at gjøre Hr. Udenrigsministeren det Spørgsmaal, om der ved det tydske Forbund fandt Forhandlinger Sted desangaaende, og om den badiske Gesandt ved Forbundsdagen var behørigen instrueret i Kammerbeslutningens Aand af 22de Juli f. A. Ministeren Blittersdorff vilde have denne Sag afviist som Kammerforhandlingerne uvedkommende; men den blev eenstemmigen antaget af Kammeret.
Viborger Samler, 1838-03-22
Paa Musards sidste Maskebal i Paris saae man en Mængde Masker klædte i det Costume, som forleden var foreslaaet og nær bleven antaget for de Deputerede, nemlig blaa Livkjole med Sølvbroderi, sorte Atlaskes Knæbeenklæder, hvide Silkestrømper, Sko med Guldspænder, trekantet Hat med Fjeder og Kaarde med Staalfæste. Ved nærmere Erkyndigelse bragde man i Erfaring, at en speculativ Skræder havde, dengang man troede at dette Costume vilde blive befalet, i en Hast ladet forfærdige et stort Parti deraf, for øieblikkelig at kunne forsyne de Deputerede. Jmod hans Forventning blev Sagen imidlertid forkastet, og den arme Skræder var saaledes nær ved at blive ruineret. J sin Nød faldt det ham ind at sende sine Uniformer til en Maske=Udleier; Sagens Nyhed gjorde Opsigt, og Deputerede-Uniformen blev siden een af de meest yndede Maskeradedragter.
Viborger Samler, 1838-03-22
Det americanske Blad the Star fortæller følgende: i sig selv simple, men dog ret snurrige Scene. Da Hr. Catlin forleden holdt en Forelæsning i en med over 1200 Mennesker fuld pakket Sal, og netop var kommen til det allerinteressanteste Sted, hævede en Mand sig paa Tæerne og tiltalede ham i alvorsfuld og høitidelig Tone saaledes: "Hr. Catlin, vil de ikke være saa god at holde og et Øieblik," Auditoriet saae forundret paa Forstyrreren, og Forelæseren standsede Foredraget. "Min lille Søn er kommen fra mig i Trængselen, vedblev hiin, og jeg ønsker at kalde ham til mig." Et Dødstille indtraadte. "Clark Peter!" raabte Faderen, og en svag Stemme svarede i den modsatte Ende af Salen: "Her er jeg, Fader;" En umaadelig Latter paafulgte; Man løftede Drengen i Veiret og rakte ham over Hovederne af Forsamlingen hen til den bekymrede Fader. Da dette var skeet, fortsatte Catlin Foredraget. Dem. Taglionii har ved en Benefice-Forestilling i Petersborg havt en Jndtægt af 60,000 Rubler, uden at regne de hende fra høie Personer tilsendte Foræringer.
Viborger Samler, 1838-03-22
Jfølge officielle Angivelser skal der i afvigte Januar Maaned i Jrland være deels sultet ihiel, deels ihiel frossen 51 Mænd, 42 Qvinder og 41 Børn.
Viborger Samler, 1838-03-22
Jndenlandske Efterretninger. Under 27de f. M. er der tillagt Hofmarschal, Grev C. O. Haxthausen, Storkors af Danebrogen og Danebrogsmand, Ordre til at indtræde i den under 4de Mai 1803 anordnede Commission angaaende Christiansborg Slots Gjenopbygning.
Viborger Samler, 1838-03-22
Det kgl. Mynt= og Medaille-Cabinet har i forrige Aar modtaget en betydelig Tilvært, nemlig en meget stor Samling af middelalderske Sølvmynter, fundne ved Grøftgravning i en Mose af Huusmand Hans Pedersen i Store-Taarnby under Valle Stift. Hele Fundet bestod ialt af 2251 Stykker, af hvilke Cabinettet ved Hs. Majestæt Dronningens Beslutning tillodes at udsøge 1580 Stykker. Rimeligviis er denne store Samling bleven nedlagt i Jorden i Begyndelsen af Svend Estridsøns Regjering ( 1076). Valløfundet bestod af 400 forskjellige Myntpræg, fordet Meste slagne i Udlandet, nogle fra fjerne Egne, som Bøhmen, Ungarn, Jtalien, Kalifatet i Bagdad o. s. v.; men den største Deel af tydske Keisere, Fyrster, Biskopper og Stæder eller fra Nederlandene og England; een Mynt fandtes af den norske Kong Harald Haardergade; 18 Stykker af den danske Kong Hardeknud; 65 af Knud den Store (alle slagne i England), og 51 af hans Forgænger i England, Kong Ethelred; hidtil ubekiendte Mynter fra Deventer og Utrecht o. s. v. (Berig Td.) Landsover- samt Hof- og Stadsrets=Procurator Buntzen har erholdt Tilladelse til at procedere paa Prøve for Høiesteret.
Viborger Samler, 1838-03-22
J Kallundborg Ugeblad No. 17 læses følgende indsendte Stykke, som vel turde gjøre Fordring paa Opmærksomhed: "En Soldat, som staaer paa Post i en saa streng Vinter som denne, afløses hver Time og er derefter fri i 6 Timer. Hs. Majestæt giver ham foruden sin Mundering en Kappe og godt varmt Fodtøi, for at kunne modstaae Kulden. En Matros ved Jisbaadene mellem Færgestæderne lønnes godt af den høie Generalpostdirection, som desforuden giver hver Mand et Par af udmærket godt Læder forfærdigede saakaldte Jse-Støvler. Toldbetjenten derimod, som i mange Kjøbstæder maa gaae næsten hele Natten Vagt paa Jsen, uanseet det sneer eller blæser, savner et saadant Klædningsstykke som Soldaten og Jisbaad-Folkene. Var det derfor ikke billigt, at det høie General-Toldkammer og Commerce-Collegium (hvis det er dets Villie, at Toldbetjenten saaledes skal gaae Patrouille næsten hele Natten og derefter passe sin Post om Dagen) ogsaa meddeelte enhver Betjent et Par Støvler og en Kappe, som jo kunde faae Navn af Patrouille=Støvler og Kappe, da de fleste af Toldbetjenternes Gage ikke er saa tilstrækkelig, at de deraf kunne anskaffe sig nævnte Ting. – En Jndstilling fra vedkommende Toldinspectorater til Collegiet vilde vistnok afhjælpe denne Mangel, og man gjør sig derfor det Haab, at hvis ikke saadant kan arrangeres i Aar, det da kan skee til næste Aar.
Viborger Samler, 1838-03-22
Odense, den 16de Marts. Det i denne Uge afholdte Fastemarked var talrigt besøgt, og Omsætningen af hjemmegjorte Varer skal have været temmelig betydelig. Ubleget Blaarlærred betaltes med 12. 11, og 16 s. Alen, ubleget Hørlærred med 16, 18 og 22 s., Vadmel med 36, 40 og 41 s. og Dynevaar med 24, 28 og 32 s. Den sidste Dag holdtes Priserne høist. – Paa Hestemarkedet skal Omsætningen ikke have været særdeles stor, ligesom Priserne i Almindelighed heller ikke vare animerede. Som en Mærkelighed ved dette Marked fortjener at anføres, at det var besøgt af Folk fra Samsøe, som vare komne over Jsen til Fyen, og agtede sig, uagtet det indtraadte med Teveir, samme Vei tilbage. J en af de sidste haarde Vinteraftener gik Huusmand, Søren Pedersen i Gudbjergskov, fra Gudbjerg By til sit Hjem; han foer vild; tilbragte hele Natten paa Marken og blev først om Morgenen funden og bragt til Gudbjerg, vel levende, men i en elendig Forfatning. Hans Liv er reddet, men han har mistet 4 Fingre paa den ene Haand og 4 Tæer paa den ene Fod. (Th. Av.)
Viborger Samler, 1838-03-22
Den 12te d. M. er i Kiel Deputeret Valget til Stænderforsamlingen for denne Stad afholdt. Etatsraad og Borgermester Jensen valgtes med 175 Stemmer til Deputeret og Senator Karstens med 148 Stemmer til Suppleant.
Viborger Samler, 1838-03-22
J et i N. 3 indrykket Brev fra det Slesvigske af 4de Marts yttres, at flere Deputerede i Hertugdømmet Slesvig skulle være i Begreb med at indgive deres Dimission, ledede til dette Skridt af den Overbeviisning, at de ei ere deres svære Opgave voxne, Fremdeles menes, at ogsaa Suppleanter ville paa flere Steder følge dette Exempel. Denne Adfærd mener Brevskriveren at burde rose. "De skulle – siger han - tage Deel i Lovgivningen, af dem skulle tildeels de Love fremkaldes, der ere bestemte til at begrunde eller fremme Folkets Vel, i Sandhed en vigtig Forretning, en vanskelig Opgave, hvortil der rigtignok fremfor alt hører en ædel, dygtig Character, men ogsaa Jndsigt, politisk Dannelse, Kundskab til Folket og Forholdene. Men disse Egenskaber ere ikke givne Hvermand, hos os, hvor et offentligt Liv og virksom Deeltagelse i de offentlige Anliggender endnu er i sit første Stadium, findes de kun hos meget Faa. Dertil kommer, at vor Valglov holder sig strengt til en vis Grundeiendom, at altsaa vel endnu Fleertallet af de intelligente Statsborgere ere udelukkede fra Valgbarheden, og at Vælgerne, paa den Tid det første Valg skeete, i endnu langt mindre Grad end nu kjendte dem iblandt Grundeierne, der egne sig til Repræsentanter. Naar derfor Valget maatte være faldet paa mangen Upassende, og denne, ifølge den under første Diæt gjorte Erfaring, nu selv indseer, at han ikke med Ære og til Held, for Folket indtager sin Plads, skulde han da ikke for den Resignation, hvormed han giver Affald paa en Post, der dog endnu stedse er en Ærespost, fortjene stor Agtelse, fremfor den, der maaske af pure Egennytte – han kunde jo ved sit Ord, ved sit Bo tum drive en Lov igjennem til Fordeel for sin Stand, for sin Haandtering - eller af latterlig Forfængelighed søgte krampagtigen at holde fast ved sin Plads Fortjener ikke ogsaa den Mening, hans Valgdistrict, har om ham, Repræsentantens Opmærksomhed, Fortjener han ikke ogsaa Agtelse, naar han tænker derpaa og retter sig derefter, Jo visselig, Mænd, deraf saadanne Grunde træde tilbage, fortjene al Agtelse og ville erholde den, hos Regjeringen saavel som hos Folket.
Viborger Samler, 1838-03-22
AVERTISSEMENTS. Aar 1838 den 12te Marts blev i den Kongelige LandsOver- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt følgende Dom i Sagen.
Viborger Samler, 1838-03-22
Gjestgiver Murdock her af Staden, contra: Frederich Hergetius, Kjendt for Ret. og saaledes: Jndstevnte Frederich Hergetjus bør for de ovenomhandlede af ham i de forommeldte Stykker i Bladet Sandhedsfaklen for sidst afvigte Aar No. 157 og 159 mod Citanten Gjestgiver Murdock og dennes Hustru fremførte fornærmelige Udladelser, til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rigsbankdaler Sølv, samt være den i Forordningen 27de September 1799 § 20 og Placat 1ste November 1837 § 3 fastsatte Censur undergiven i 3 Aar. Processens Omkostninger betaler Jndstevnte til Citanten med 20 Rigsbankdaler Sølv. Det Jdømte udredes inden 13 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes, Alt under Adfærd efter Loven. Jndstevnte forelægges en Frist af 8te Dage fra denne Doms Afsigelse til at besørge det af ham under 6te November forrige Aar indgivne Jndlæg afskrevet paa behørig stemplet Papiir. Hvilket i Overeensstemmelse med den 20de § i Forordningen af 27de September 1799, herved bringes til offentlig Kundskab. Justitscontoiret i ovenmeldte Ret, den 17de Marts 1838. Hof.
Viborger Samler, 1838-03-22
Marked ved Hadsund. Jfølge kongelig Resolution af 28de Marts 1837 skulle 2de Markeder afholdes aarlig, for det Første i 4 Aar, fra Begyndelsen af Aaret 1838 at regne, paa begge Sider af Mariager Fjord ved Hadsund Færgested, det ene om Foraaret, det andet og Efteraaret, til Forhandling af Heste, Fækreature, Korn, Trævare, hjemmegjort uldent Tøi og Lærred samt Pottemagervarer.
Viborger Samler, 1838-03-22
At dette Marked i indeværende Aar vil blive afholdt paa den søndre Side af Fjorden i Randers Amt den første Torsdag i Maji og October Maaneder, og paa den nordre eller Aalborg Amts Side Dagen efter, bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende. Randers Amthuus, den 6te Marts 1838. Lorentz.
Viborger Samler, 1838-03-22
Den mig tilhørende Gaard i Ans, der er indrettet til Beboelse for 2de Familier uden for Bondestanden, især godt indrettet for Enker eller Pensionister, kan enten samlet eller separat faaes tilleie fra førstkommende Maidag. Det fornødne Jldebrændsel, ligesom 1 a 2 Køer græsset og forret kan faaes, om forlanges. Ans Kroe, den 14de Marts 1838. A. Finderup.
Viborger Samler, 1838-03-22
Vanille-Jis faaes idag hos H. P. Høyer. De i Sparekassen indestaaende Summer, som ere indskudte inden Udgang 1832 og forrentes med 4 Procent aarlig, blive herved – ifølge Skrivelse til os fra den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond af 24de forrige Maaned – opsagte til Udbetaling i 11te Juni Termin dette Aar, nemlig fra Kl. 8 til 12 Formiddag og fra 2 til 5 Eftermiddag, paa følgende Dage: Onsdagen den 20de Juni med Sparekassebøger fra No. 1 til No. 13 in clusive.
Viborger Samler, 1838-03-22
Torsdagen den 21de Dito med Sparekassebøger fra No. 132 til No. 232 inclus.
Viborger Samler, 1838-03-22
Fredagen den 22de Dito med Sparekassebøger fra No. 233 til No. 311 inclus. og Løverdag den 23de Dito med Sparekassebøger fra No. 315 til No. 431 inclus. Hvorvidt Jnteressenterne ønske disse deres 4 Procents Capitaler udbetalte eller ikke, derom udbedes Anmeldelse til Bogholderen inden 11te Mai førstkommende, og ville benævnte, nu opsagte, Capitaler – ifald de ikke afhentes senest inden 3die Juli dette Aar igjen vorde indskudte i Sparekassen, hvor de fra 11te Juli af ikkuns blive forrentede med 3 Procent aarlig Rente. Dersom 4 Procents Capitalen skal udtælles, da bedes, ligeledes inden 11te Mai, Contrabogen – forsaavidt de oplagte Renter deri ikke maatte være tillagte foreviist paa Bogholder-Contoiret til Berigtigelse.
Viborger Samler, 1838-03-22
J Analogie med Jndbydelsens 4de og 5te Post kunne Opsigelsen fra Directionens Side kuns ventes indrykkede een Gang i denne Tidende, og herefter retter Directionen sig. Men for at lade Publicationen vorde saa bekjendt som muligt, besørges dette indrykket 3de Gange.
Viborger Samler, 1838-03-22
Directionen for Holstebroe og Omegns Sparekasse, den 13de Marts 1838. S. A. Fielstrup. T. Smith. Petersen. J. Gjeding. J. Dahl. O. Krarup. H. Faber.
Viborger Samler, 1838-03-22
De to Værelser, som i sidste Stændertid Proprietair Hastrup beboede, ere i den forestaaende at erholde til Leie af Adjunct Wesenberg.
Viborger Samler, 1838-03-22
Tvende smukke meublerede gibsede Værelser, med tilhørende Soveværelse, beliggende i Nærheden af Stænderhuset, kunne i anstundende Stænderforsamlingstid erholdes til Leie for en billig Betaling hos Undertegnede. Th. Schive.
Viborger Samler, 1838-03-22
Sukker=Kartofler er at bekomme til 2 Mk. 8 s. Skjeppen hos J. C. Theilgaard.
Viborger Samler, 1838-03-22
Nogle Skr. Rug- og Byg Halm er at bekomme hos J. C. Theilgaard. W. J Løbet af April Maaned d. A. bliver ved offentlig Auction bortsolgt paa Wischum Hovedgaard pr. Viborg 35 Stkr. gode Meierie-Køer, nogle Qvier og Tyre, Vædere af spansk Race, en stor Deel Meieriebotter, Vogne, Plove og Harver m. m. m. J Følge Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver den af Christen Andersen eiende og paaboende Gaard, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr., i Leyring Bye og Sogn, Lysgaard Herred, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 30te April d. A., Mandagen den 14de Mai d. A. og Onsdagen den 30te samme Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa mit Contoir, men den 3die i selve Gaarden. Hvilket herved, overeensstemmende med Placat 2de April 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 20de Marts 1838. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1838-03-24
66 Aargang. No. 39. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 24 Marts 1838. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1838-03-24
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Spørgsmaalet om en Supplementarcredit af 1 1/2 Mill. til de hemmelige Fonds debatteredes med megen Varme i de Deputeredes Kammer den 13de, 14de, og 15de Marts. Uagtet alle Oppositionens grundede Angreb paa denne Forholdsregel seirede dog Ministeriet med en Majoritet af 249 mod 133 Stemmer. Dette Udfald skyldtes Doctrinairernes Understøttelse, af hvis Formænd Jau bert og Guizot, under Forhandlingerne behandlede Ministrene paa den haanligste Maade. Under sit Forsvar for Ministeriets Handlemaade blev Ministeren, Montalivet den 14de syg paa Talestolen og besvimede pludseligt, hvorpaa Præsidenten ophævede den Dags Møde. – J Committeen for Lovforslaget til Jernbaners Anlæggelse er det kommet til levende Discussioner. Arago gjorde et heftigt Angreb paa Forvaltningscollegiet for Broerne og Veiene, en Autoritet, under hvilken ogsaa Jernbanerne ere henlagte. Thiers paatog sig Forsvaret; men Udfaldet var ugunstigt for Ministeriet, og Lovforslaget forkastedes med stor Stemmefleerhed. Committeen var af den Anskuelse, at den nuværende financelle Tilstand ikke tillod Staten den umiddelbare Udførelse af Jernbanerne; og saa beraabte den sig paa den - vistnok ikke ubetinget gjældende Sætning - at Staten arbeider langsommere og dyrere end Private.
Viborger Samler, 1838-03-24
Spanien. Breve fra Saragossa skildre det Nærmere angaaende Stadens Overrumpling af Cabaneros Bande. Denne trængte den 4de Marts ind i Saragossa gjennem tvende Porte, der ved Forræderi vare aabnede for dem. Hurtigt besatte de flere Puncter af Staden, og forkyndte under Trompetskrald, at Kong Carl V tilstod alle dem, der nedlagde Vaabnene, fuldkommen Amnestie. Ved denne Allarm opvakte af deres Søvn, ilede National gardisterne, halvpaaklædte, uden Anførere, ud paa Gaderne og kæmpede overalt, hvor de traf Fjenden, saa godt, som de kunde. Bestyrtede over denne uventede Modstand, begave Carlisterne sig paa Flugten. Kl. 8 om Morgenen var allerede Alt forbi; 715 strakte deres Vaaben, 200 vare faldne og 41 saarede. De tappre Nationalgardisters Tab beløb sig kun til otte Døde og nogle Saarede; men Nogle, som altfor hidsigt forfulgte Fjenden ud igjennem Portene, maatte bøde for deres Jver med Fangenskab. – Ved en Telegraphdepesche af 14de Marts erfarer man, at General Caratala igjen provisorisk er bleven Krigsminister, og at Pardinas den 27de f. M. har ved Castril total slaaet den carlistiske Bandefører Tallada og bibragt ham et Tab af 1000 Mand og 2 Kanoner. Derimod har Basilio Garcia borttaget Fortet Puerto Llano. J Saragossa herskede Rolighed. Fra Provindserne havde man indtil den 10de Jntet hørt af Vigtighed.