JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-29
Auctioner. Formedelst anden Bestemmelse, agter Underteggede Enke efter afdøde Brændeviinsbrænder Nielsen her i Maribo, ved een Auction, dersom antageligt Bud skeer, som afholdes i Gaarden, Onsdagen den 2den Marts førstkommende, at bortsælge de hende her i Byen tilhørende Eiendomme, bestaaende af Gaarden under Matricul No 117, indeholdende 23 Fag Forhuus, indrettet saaledes: a) 13 Fag mod Torvet, til Beboelsesværelser, Vognremisse og Jndkjørsel. b) 10 Fag mod Østergade, hvoraf de 4 Fag ere indrettede til tvende Værelser og et Kjøkken, over hvilken befindes en Maltkjølne. 6 Fag til Brænderie paa circa 4 Tønders Størrelse, med dertil hørende complet Jnventarium, Alt i behørig Orden og saa godt som nyt. c) 8 Fag Baghuus til Loe og Lade. d) 6 Fag dito til Heste- og Koestald, Hakkelseloe, Karlekammer og Rullestue. c) 4 Fag dito Halvtag til Svinegel og Hønsehuus. Huset under Matricul N 118, vendende mod Torvet, beliggende jevnsides med ovennævnte 13 Fag, og bestaaende af 3 Fag, indrettet til Beboelsesleilighedfor en mindre Familie. Alle forbenævnte Bygninger ere opførte af Egebindingsværks-Muurtavl med Tegltag, og høre dertil en brolagt Gaardsplads med deriværende Brønd med Pompe, en god Have med adskillige Frugttræer, 7 a 8 Tønder Land bedste Jorder i Byens Nørremark. Stedet har en fortrinlig Beliggenhed for en Handlende. En Deel af Kjøbesummen kan forventes at blive indestaaende i Eiendommen; de øvrige Conditioner ligge til Eftersyn i Gaarden. Mariboe den 23de Januar 1842. Ana Nielsen. Som Laugværge. F. Plambock.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-29
Skov-Auctioner. Tirsdag den 1ste Februar i Fuglsangs Storskov, i Nærheden af Sundbye, over større og mindre Ege- og Bøgetræer, nogle Aunbøge, Vindfælder, m.m. Der begyndes Kl. 10 ved Jens Bryggers Huus ved Sundby Skov Onsdag den 2den Februar i Flintinge Byskov Kl. 10 1/2 i Nørremose, tæt ved Landeveien ved Grænge og Krungerup Skiel over endeel Bunker stort Elle-Udhug, Træer af Bog, Aunbøg, o. s. v. Sundbye den 28de Januar 1842. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-29
Tirsdagen den 1ste Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Hallerup og Folehauge Skovene, under Ourupgaard Gods, bortsolgt endeel Udhugst, samt Ege- og Bøge=Toppe; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Mødestedet er hos Skovfoged Christopher Olsen ved Hallerup. Falsters Birk, Nykjøbing den 20de Januar 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-29
Fredagen den 4de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Bjøruphauge Skoven under Ourupgaard Gods, bortsolgt endeel UdhugstBrænde samt Tjørne=Gjærdsel m. m.; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Mødestedet er hos Skomager Heberg i Bjørup. Falsters Birk, Nykjøbing den 20de Januar 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-29
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Kammerraad Suhr i Rødby, Bog handler Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Lollands Falsters 2 Tidende. Bi Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 13. Mandagen den 31 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har skjænket 100 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
til Collecten for Ribe Domkirke. Hs. Majestæt 50 Rbd., og det øvrige Kongehuus forholdsviis Landgreve Wilhelm har ikke givet Noget. (Fædrel.) Aalb. Av. beretter, at Lehmann har erholdt et ret hyggeligt Værelse i Gjældsarresten, der er bleven endnu hyggeligere ved hans Paarørendes og Venners Forsorg. Han har saaledes i sit Fængsel, fra Unævnte og Rævnte, Herrer og Damer, erholdt allehaande Præsenter, saasom en broderet Sovepude, en Slaabrok, Piber, TobakSigarer og 4 høie smukke Cactusplanter i Potter, hvis Bestemmelse, ifølge Giverindens Ønske, skulde være, at dække Jernstængerne i Fængselsvinduerne Man har udregnet, at hans Fængselstid udløber Dagen forinden store Bededag, og at Klokkeklangen, som bebuder den almindelige Festdag, tillige vil bebude ham Frihed og fornyet Liv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Man veed at fortælle allehaande morsomme og betegnende Træk fra den Lehmannske Sag og de dermed forbundne Omstændigheder. Til Exempel ville vi anføre Følgende: J sin Defension anførte Lehmann til sin Sags Forsvar nogle Citater af et Skrift, som Conferentsraad og Generalprocureur Ørsted havde skrevet i en yngre Alder, og da Generalfiskalen svarede hertil, at Ørsted i saa Henseende i en senere Alder havde forandret Anskuelse og ikke nu var af samme Mening som han dengang var, udraabte en stærkbygget Landmand, der hidtil havde været en rolig Tilskuer ved hele Acten: "Ja saa har han været meget fornuftigere i sin Ungdom end i sin Alderdom. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Under 20de Marts f. A. paalagde det kongelig danske Cancelli Lands-Over- samt Hof- og StadsRetten, at foranstalte Redacteuren af Kbhpst."F. Hansen, tiltalt for Jndholdet af det første Stykke i bemeldte Blads No 78. Efterat Procuratorerne Lihme som Actor og Secretair Schønberg, som Defensor, havde udprocederet den mod F. Hansen anlagte Action, blev han ved Hof- og Stadsrettens Dom af 27de Juli sidstl. frifunden for Actors Tiltale, og det Offentlige paalagt at udrede Sagens Omkostninger, derunder indbefattet Actor og Defensors Salairer med 40 Rbd. til hver Auditeur Liebenberg beordredes nu til som Actor at udføre Sagen ved Høiesteret mod F. Hansen, hvis Defension paalagdes Advocot Buntzen, og den den 28de Januar afsagte Dom er følgende: Frants Hansen bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes, at han betaler de af Actionen lovligt flydende Omkostninger, og derunder de ved Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom bestemte Salairer. Saa betaler han og i Salarium til Auditeur Liebenberg for Høieste(Dagen.) ret 20 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Redacteuren af Bladet Corfaren, Cand. phil. N. P. Mortensen, er under 24de d. M. beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til de i bemeldte Blads No. 6. for Fredagen den 21de de indførte Artikler: 1) Corsarens Beslaglæggelse i Forbindelse med Slutningen af Justitsraad Reiersen og Corsaren; 2) den sidste Charivari-Artikel Keglespillet og 3) Marseillaisen, in Specie Slutningen af samme. Ligeledes er han beordret tiltalt for de i samme No indførte Træsnit med Overskrift: "Folkets Haab og Jagtglæder. - Ligeledes er Redacteuren af Bladet Fædrelandet beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen for den i bemeldte Blads No 68 indførte Artikel Folkenes Erindring i Forbindelse med det i samme N indførte versificerede (Dagen.) Stykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Vi have senere erfaret, at Hr. Goldschmidt, ikke har anseet det fornødent at tilkjøbe sig Eiendomsretten til Bladet Sjællandsposten for atter at udgive det. Vi have tidligere citeret de Ord i hans Skjøde til afdøde Assessor Lützhoft, hvorved han har fraskrevet sig Ret til i 6 Aar, fra den 6te Mai 1840 at regne, at udgive eller redigere noget Blad, og vi maae saaledes antage ham for aldeles uberettiget hertil, saa meget meere som den afdøde Eier af Bladet skal have givet en tredie Mand Panteret i samme. Det er bekjendt, at der fra det Offentliges Side er indledt Undersøgelse om, hvorvidt Hr. Goldschmidt er Jnteressent i Corsaren, og der vil saaledes, hvis Sagen i sin Tid faaer det Udfald, at han ansees for at være eller have været den egentlige Eier af Corfaren, kunne reises et civilt Erstatnings-Søgsmaal imod ham fra Asses for Lützhøfts Stervboes Side med Hensyn til hiin Clausul i Skjødet paa Sjællandsposten, saafremt han realiserer sit Forsæt at udgive sidstmeldte (Dagen.) Blad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
J tvende Numere af Fædrelandet har Hr. F. Schiern leveret en kritisk Anmeldelse af Dr. Paludan Müllers bemærkninger og Ove Høegh Guldberg som Statsmand." Med Hensyn til Guldbergs Manuskripter, hvilke upaatvivleligen maatte kaste meget Lys over Standpuncterne i Sagen, men som jo efter Familiens Vidnesbyrd ligge i Graven under den Dødes Hoved, siger Hr. Schiern, om nogle af dem i en Note: "J Østs Archiv for Psychologie, Historie, Literatur og Kunst, Kjøbenhavn 1821, 11., 182 læses følgende Notits: "Guldberg boede dengang hos Udgiverens Morfader, afgangne Stadshauptmand Jürgensen, paa Hjørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde. – Flere Gange ud paa Aftenen, nogen Tid for den 17de Januar, blev med et vist Signal ringet paa Huus klokken, Guldberg gik da ud, steg i en Kareth, som almindeligen holdt henimod Helliggeistes Kirke(Petersens Kloster ligger ligefor), og med de i Karethen værende Personer raadslages kjørende omkring i Gaderne. Revolutionsnatten gik Fru Guldberg i den største Ængstelighed og ventede paa nogle af hendes Mand angivne Tegn, som skulde tilkjendegive hende et heldigt eller uheldigt Udfald af Foretagendet. Et af Signalerne var, naar hun paa visse Tider saae en eller flere Trop Ryttere, komme forbi. J et af Geheimeraaden betegnet Tilfælde skulde hun flux brænde endeel af hans Papirer."J Anledning af det heldige Resultat, som PrøveBazaren havde givet, og med varme Ønsker om en stedsevarende Bazar i Hovedstaden, vare de forskjellige Haandværkere og Fabricanter, som havde havt Udsalg i den i Rosenborghaves Brøndsal saa smukt arrangerede interimistiske Bazar, blevne enige i at forsamles til et Festmaaltid. Dette fandt Sted, i Hotel d'Angleterre, Mandagen den 17de Januar. Deeltagerne havde til denne Fest indbudet Comiteen for Prøve=Bazaren: Dhrr. Professor Hetsch, Snedkermester Lasenius Kramp, Blikkenslager F. Meyer, Konstdreier J. A. Schwartz og Lector Wilkens samt Jndustriforeningens Formand Grosserer Danchel. Ved Bordet, hvor en glad og munter Stemning herskede, udbragtes Skaaler, for Konge og Fædreland, for Bazarcomiteen, forJndustriforeningen, for en levende Jndustri, for Handel og Søfart m. fl. Hr. Snedkermester Lasenius Kramp havde i Anledning af Festen forfattet nedenstaaende særdeles smukke Sang, der blev afsjungen med almindelig Begeistring: Mel. Vi Sømænd gjør ei mange Ord. Vort Liv er intet Planteliv J tankeløse Væren. Vor Aand har og et Skaber-Bliv Forinden Jordesphæren. Og - Hvad skal være stærkt og godt - Maa eie Kraft og Vælde; Alt Andet bliver mat og smaat Og døer i Tidens Ælde. Og Fliden, Moder i det Hjem, Der vinder Aar af Dage, Veed, Hvad ei gaaer med Tiden frem, Gaaer egentlig tilbage; Veed, Dorskhed, Tidens hvasse Rift, Forlænger evigt Pinen, Og, at kun Aandens raske Drift, Er Hjulet i Maskinen. Thi Brødre, det er Aandens Tid – Vor Tid – med Arv og Eie; Den som skal lønne Konst og Flid, Paa alle deres Veie. Ja, Konst og Flid – der har vi det; De fole haardt til Svien, At ei i Fædrelandet ret Vil trives Industrien. Men det og komme vil, saasandt Som alle gode Kræfter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
J Tidens Fylde værdigt fandt Et Maal at stræbe efter. Den dristige og raske Aand. Vil selv sig bane Stien, Og sønderbryde hvert et Baand, Som hemmer Jndustrien. Ja, hvad der nyligt virket er, Bliker Fædrelandets Borgen, At Jndustrien hilser her Sin skjønne, klare Morgen. - Nu vækket er den indre Sands Og Livet vakt af Døden; Snart straaler der en Middagsglands, Hvor nu staaer Morgenrøden. Og hvad der er Nationers Kraft, Og hver sin Dyrker lønner, Hvad der er Frugtens bedste Saft, Det nyde Danmarks Sønner. Sæt Priis paa, frem alt Jndenlandsk Tag Honning selv fra Bien! Saa tømme vi paa ægte Dansk En Skaal for Jndustrien! Da Klokken var henimod 12, forlod Forsamlingen Hotel d'Angleterre og ledsagede derpaa den for Konst og Haandværk saa varmt følende og virkende Prof. Hetsch over til Charlottenborg, hvor man i Erkjendelse af hans Fortjeneste af Staten og sine Medborgere bragte ham et tre Gange Leve til Af(Dagen.) sked.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Under 27de Januar har Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, i Anledning af Student Brøchners Forespørgsel om, hvorvidt det theologiske Facultets Adfærd, ved ikke at tilstede ham Adgang til theologisk Examen, har været lovlig, tilskrevet Consistorium, at Directionen maatte aldeles bifalde det theologiske Facultets Fremgangsmaade i denne Sag, og derhos anmode Consistorium om at tilkjendegive Student Brøchner, at der ikke kan tages noget Hensyn til hans Andra(S. Bl.)gende. Jerndampskibet Hekla paa 200 Hestes Kraft, er under Bygning i England og vil i Sommerens Løb blive færdigt. Premierlieutenant O. Suenson er med en Skibsbygger=Qvarteermand og 2 Smede i England for at have Tilsyn med Bygnin(Archiv for Søv.) gen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
J Anledning af det tidligere omtalte skandaløse Optrin, der skal have fundet Sted i et Værtshuus i Bommerlund, og ved hvilket et Menneske skal have tilsat Livet, fordi nogle unge Adelsmænd, af Kaadhed overvældede ham med Spirituosa, blandede med Tobakssaft og andre skadelige Jngredientser, yttrer Jtzh. Wochbl. af 13 f. M., uden at gaae ind paa Sandheden eller Usandheden af denne fra andre Sider modsatte Fremstilling, sin store Forundring over at der fra det Flensborgske Amtmandskabs Side Jntet er foretaget til Sagens Oplysning. Efterat Hr. v. Bjelkes Jnserat i Flensb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Wochenblatt havde gjort opmærksom paa Rygtet derom, blev der, maaskee 8-14 Dage sildigere, ansat et Forhør over ham desangaaende. Men siden er der Jntet videre skeet i Sagen; hverken ere de som Gierningsmænd betegnede bleven forhørte, eller den Dødes Liig blevet synet. Er det nu et Under tilføier bemeldte Blad – at i vort Land Mord, og Tyveri tage Overhaand paa en Maade, der vækker Forfærdelse, naar Autoriteterne vise sig saa ligegyldige, hvor det angaaer Opdagelsen af svære Forbrydelser, Det nævnte Rygte har i Kirkesognet Bau og Omegnen foranlediget en Sensation, som man ikke veed Mage til. Men hvad giver navnligen de lavere Klasser en større Jnstigation til Forbrydelser, end naar de see, at de høiere begaae lignende uden at blive straffede derfor
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
J Fædrelandet hedder det: Statholderen i Hertugdømmerne, Landgreve Frederik af Hessen, søger, saavidt man veed, i denne Tid om Entledigelse, og man anseer det ikke for usandsynligt, at Hs. K. H. Prinds Ferdinand muligt kunde blive hans Efterfølger, ifald denne kostbare Post behøver at besættes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
J Kjøbenhavnsposten proponerer en N. v. S. det danske Militair at give slip paa Tillæget von. J en Stund - siger han - som den nærværende, da vor lille Hær staaer og venter paa at lade sig decimere, halvere eller brøkere - hvordan det nu end bliver, skulde den da ikke være redetil endnu een lille Opoffrelse, og derved ei alene hjelpe paa Finantserne, men ogsaa paa Danskheden; skulde den nemlig ikke ville give Slip paa tre smaa Bogstaver, jeg mener det tydske von? Søetaten har dog hidindtil ret godt kunnet hjelpe sig foruden dette Prædicat, skulde Landetaten da ikke ogsaa kunne det? Jeg kjender dog Mangen, der heller end gjerne giver sit lille von til Priis. Vi have dog, hørte jeg forgangen, hverken Glæde eller Gavn deraf. Prætorianere ere vi jo ikke; det Slags Folk ere jo og, som vel er, ganske af Moden. Privilegier skjænker det os eiheller. Kan jeg Lars von Larsen vel opvise, hvor Grevskabet, Baroniet, Herskabet Larsen egentlig er beliggende. Og nu jeg - den ulykkelige Forfatter til dette Forslag - jeg Napoleon von Smørumnedre, hvormegen Ulempe har jeg dog af mit pokkers von hvor gjerne expedeerte jeg det derfor - i Selskab med alle mine Kammeraters Vonner – til de Fyrstendommer, quasi Hertugdømmer og andre Dømmer, der ligge med eller uden Grændsestene sønden for Koldingaa og Fyen, hvor de saa pænt, saa sigfred-von-lindenbergsk, kunde fare i Hof- og Land raader, Fuld- og Halvblodsheste, Racebunde &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Det maa see forfærdeligt ud med Tyverier i Corsøer, hvis man kan troe Corsarens Beskrivelse, der lyder saaledes: "Man stiæler Etatsraadens Kalkuner, Skolemesterens Ænder, Fuldmægtigens Peng og Dagleierens Buxer, kort Tyvene ere aldeles republikanske, og dog bliver saagodtsom ingen Tyv opdaget. Man mener derfor, at det ikke vil blive bedre, for Tyvene gaae til det Yderste og stiæle Byfogeden selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Frederikshavn den 22de Januar. Jgaar indkom her i Havnen: Jern-Dampskibet Dronning Caroline Amalia, hjemmehørende i Flensborg, kommende fra Hull, hvor det er bygget, ført af Capt. P. Hjordt, og bestemt til Fart imellem Flensborg, og Kjøbenhavn. Skibet tilhører det Flensborgske Dampskibs=Compagni, er efter Sigende mellem 80 a 90 Hestes Kraft. Dette skjønne Skib, der i alle Henseender er vel udrustet, samt propert og elegant udstyret, synes særdeles at egne sig til Passageer fart. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Under 19de d. M. er det allernaadigst bifaldet, at Bestemmelsen i allerh. Rescript af 5te Novbr. 1813, angaaende Enkesæders Oprettelse for Præste Enker i Lollands=Falsters Stift, ophæves. (Og.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Paa et i Aarhuus Avis indført Spørgsmaal, hvorfor Postmesteren i Grenaae ikke bærer den anordnede Uniforms=Frakke, svarer nu Skrædermester Oppenheim i Randers, at Frakken først den 18de de. blev færdig og Dagen derpaa blev ham tilsendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
(Corresp.) Kjøbenhavn den 28de Januar De to Hoved=Æmner, som i denne Uge have beskjæftiget Kjøbenhavnerne, ere Orla Lehmanns Person og Figaros Vaurhall. Vi ville begynde, som billigt er, med den Første: Hr. Lehmann har det i enhver Henseende meget godt. Han er særdeles munter, og hans Befindende er saaledes, at han venter, senest om 8 Dage, at komme paa Benene. Hans Fængsel er meget hyggeligt og yderst comfortabelt indrettet, ganske som hjemme hos ham selv. Slutter og Medfanger vise ham den største Opmærksomhed. Han har hyppige Besøg, og er bleven overrasket fra flere anonyme Personer med Gaver af Sovepuder, Blomster o. s. v., men, naar man fortæller, som skeet er, at der er bleven sendt ham 4000 Specier fra Holsteen, saa er det at gaae for vidt. Sendt ham ere de rigtignok, men NB. i Egenskab af Curator for et Bo, i hvilket denne Sum er indbetalt som Kjøbesum for en Bondegaard. Han beskjæftiger sig iøvrigt med at udarbeide sin Defension i Høiesteret til Trykken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Hvad det andet Conversations-Æmne, Figaros Vaurhall, angaaer, da er Publicum i Almindelighed enig om, at det var ganske udmærket arrangeret. Vi sige i Almindelighed, thi der findes jo altid enkelte gravne Personer, der have Noget at udsætte paa Alt. Jblandt Andet er det os bekjendt at en Kammerjunker, foruden adskilligt Andet, fandt Publicum for crapult og Betalingen for ringe, med hvilket sidste vi imidlertid tør antage, at Hr. Kammerjunkerens Pung har været ret vel tjent. Jmidlertid - den langt overdrevne Deel af Publicum var tilfreds, og vi mene ogsaa, at man ikke uden den største Eensidighed og Ubillighed kunde være andet. For vor Part maae vi tilstaae, at Arrangementet overtraf vore Forventninger, og vi troede os virkelig for et Øieblik hensat i et Trylleslot. Den østerlandske Maneer, eller Costume, hvad man nu vil kalde det, var udmærket vedligeholdt, men fremfor Alt var Belysningen – 3 a 4000 Stearin-Lys af alle Farver i henved 100 Kroner og Kandelabrer anbragt med stor Effect. Man har sagt, at Hr. Carstensen skulde have lidt Tab ved Vaurballet, men det kunne vi ikke troe. "Dagen" vil vide, at det Hele har kostet 4500 Rbd.; endskjøndt nu vel neppe deri er indbefattet Udgiften for den 4de extraordinaire) Aften, saa har dog vist den hele Udgivt ikke synderlig oversteget 5000 Rbd. Den første Aften skal der have været 2000 Mennesker, og de følgende Aftener henimod 3000.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
om man nu end fradrager 2400 Fribilletter, som skulle have været uddeelte de tre første Aftener for den fjerde Aften gjaldt ingen Fribilletter, saa tør man dog vel antage, at der har været 16000 betalte billetter hver Aften til 1 Rbd. pr. Stk., hvilket maa have givet et ret anstændigt Overskud. Man siger, at Hr. Carstensen nu søger om at faae Tilladelse til at give en Maskerade i Ridehuset, hvortil han da vil kunne afbenytte det Meste af Apparatet til Vaurhallet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Man har i disse Dage talt meget om, at Statsraadet skulde forøges ved Optagelsen af to anseete høie Embedsmænd, en Lovkyndig og en Finants mand. Sligt skal virkelig have været under Ventilation, men det skal være opgivet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Jomfru Rosenhoff, en Søster til Udgiveren, af den Frisindede, som nu er Redactrice af dette Blad, er bleven sat under Tiltale for to af de sidste Numere af dette Blad. Man vil saaledes ventelig paany faae den Fornøielse at see Antallet af de censurerede Damer forøget. Ligeledes er Fædrelandet for i Onsdags lagt under Beslag, fordi det havde meddeelt den allerede tidligere omtalte kongelige Resolution i Trykkefrihedssagen. Naar man nu lægger dertil, at den sidste Corsar", Commissionstidenden og Morgenbladet (Red. C. Larsen.) ere stoppede, saa maa man tilstaae, at hverken Cancelliet eller Politiet i denne Uge have ligget paa den dovne Side. Det skal virkelig forholde sig saa, hvad andetsteds har været meddeelt, at Cancelliets Majoritet skal være for Stænderinstitutionens Udvidelse. Det maa være en stor Ærgrelse for Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Af en Militair er der tilstillet Fædrelandet 100 Rbd., som Hjelp til Haandhævelsen af den danske Nations Selvstændighed ved lovmæssig Anvendelse af den offentlige Presse til Almeenaandens Oplivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
J Politivennen, klager en Skræddersvend der ingen Laps er med lyst krøllet Haar at hans Kone 2den Juledag blev ude om Natten til Kl. 1, og siden endogsaa ganske har absenteret sig i to hele Nætter. Han beder vedkommende Laps at lade hans ægteviede Hustrue i Fred, og ender saaledes: Sidste Gang var hun ude i Mandags Nat. Næste Gang bekjendtgjøres Navnet i alle Aviser og Blade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Kjøbenhavns Børscours den 28de Januar 1842. Hamborg 2 Maaneder – a vista 200 1/2. Species 200. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 100 1/2 Rbd. a 101 Rbd. Sedler. Nationalbank Actier 105 a 105 1/2 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Kjøbenhavns Torvepriser den 29de Januar 1842. Rug, 5 Rbd. 24 s. a 6 Rbd. 24 s.; Hvede, 6 Rbd. 48 s. 3 8 Rbd. 56 s.; Byg, 2 radet 3 Rbd. 32 s. a 3 Rbd. 72 s.; dito 6 radet, 2 Rbd. 76 s. a 3 Rbd. 16 s; Havre, 2 Rbd. 2. s. a 2 Rbd. 60 s.; Erter, 5 Rbd. 40 a 7 Rbd. 48 s.; Flæsk røget, Lpd., 1 Rbd. 92 s. a 2 Rbd. 20 s.; dito grønsalte, dito 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd., 20 a 24 s.; Æg, Snesen, 26 a 30 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 11 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 48 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Ved Tallotteriets 1352 Trækning i Wandsbeck udkom: (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-31
Den 8de Januar var jeg paa en Reise fra Nykjøbing til Maribo med en Pakke fortoldede og stemplede Vahre; men da jeg var kommen imellem Vaavensted og Maribo kom mig en ubekjendt Person imøde, og der uden videre anfaldt mig for at fratage mig min medhavende Pakke og videre Udplyndring, hvilket jeg naturligviis benægtede ham, og for at undgaae dette ulovlige Angreb retirerede jeg ind til Gaardmand Niels Andersen i Vaaben sted, for der at søge Understøttelse, men forgiæves. Min Angriber forfulgte mig ind i bemeldte Mands Stue, og der, efter en langvarig Strid og Kamp, i Forening med en i Vaabensted værende Skrædder ved Navn Smels, fratog mig min Pakke med Vold og Magt, og dermed hurtig bortfjernede dem uden videre. Efter hvad Rygtet senere har sagt mig, saa skal det have været en Toldbetjent ved Navn Lasene fra Saxkjøbing, forhenværende fransk Hattemager i Ringsted. Men det kan jeg umulig troe; thi en Toldbetjent, antager jeg, maa bedre kjende til sine Pligter, og ikke agere Straten røver. For det Første er det Passerede nu meldt for det kongelige General-Toldkammer, og dernæst vil Sagen ved Retten videre blive forfremmet. Nykjøbing den 27de Januar 1842. J. H. Lublin.