JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Hos Collecteur Smith er endnu et lidet Partie Norsk Saffian, og Ruelæder, tienlig til Vestindisk Skoe Arbeyde at forhandle, helst under et, da meget got Kiøb bekommes. Maria salig Gornes Sted, beliggende i Skolemesterlængen, tredie Huus fra Adelgaden paa venstre Haand, er tilkiøbs at bekomme. Stedet er afdeelt i 5 Leyevaaninger, som alle udgiøre 19 Fag Forhuus, og lige saa mange Fag Baghuus, og ere forsynede med 25 Kakkelovne. Desuden ligger til samme Sted en meget smuk Frugthauge, hvori tvende Keglebaner, den ene med Tag over, og den anden aaben. Liebhaberne behage at melde sig hos Enken, som selv beboer Stædet. Udi Møllergade, op imod Volden, er paa sal. Jens Henrichsens Multum= og Filt=Fabrik at bekomme gode Multumer røde og hvide, samt blaa, grønne og røde Filter, og røde, gule, hvide og sorte Svanebayer.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
En Kareth til 3 Personer, som staaer paa lange Remmer, Hytter og Panner paa Hiulene, betrokken med Plyds og hele Glas i som er i god brugbar Stand, findes tilkjøbs hos Mester Arentsen, Sadelmager paa Nyetorv, lige for Raadstuen.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Hos Urtekræmmer Otho Jansen, boende i LandemærNB. ret, lige for Springgaden, er at bekomme i Partie sorte Rostokker Kirsebær, nye Svedsker, Catharina=Blommer, tør Succat, smaa Cardemommer, smaa Corenner, gesibte Cochsioneller, hvide Tyrkiske Bønner, Lollandske Mannagryn, hvid beste GenuiOlie, Jomfru=Olie i Glas, Dosinet 4 Rdlr., Cinober, Antioves, Oliver, Kapers, og nyelig arriverede store deelicate Flamske Sild, alt til billigste Priis. Thebohe 3 Mk. 4 Sk. Pd., Congo Thee 6 Mk. Pd., grøn The 6 Mk. Pd., Zion Zioung The 9 Mk. Pd., Caffebønner 28 a 30 Sk. Pd., Pudder=Sukker 9 Mk. Lpd., Sagogryn 2 Mk. 4 Sk. Pd., Risengryn 5 Mk. Lpd., gammel Rom 28 Sk. Potten, Citronsaft 2 Mk. 8 Sk. Boutellien, Citroner 24 Sk. Dosinet, Cacau Bønner 28 Sk. Pd., Jndigo 10 Mk. Pd., Soya 3 Mk. Boutellien; saa og Smør i halve Ottinger, Femmerske Gryn, Manna=Gryn, Perle=Gryn, og et Partie Ulden Garn er tilkjøbs i Porcellains=Boden paa Hiørnet af Hummergaden, hos Fischer.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Hos Adam Plum i Høybrostræde faaes gode Tællelys tilkiøbs for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Tvende Sirtses Senge og nogle Ostindiske Sirtser og Sirsaker falbydes. Her fra Contoiret gives Underretning, hvor en Baned Actio er tilkjøbs.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Et propert indlagt Sølvskab falbydes.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
En nye grundmuret Gaard, beliggende paa Torvet ved Vestervold, er underhaanden at faae tilkiøbs, hvorom Liebhaberne behager at melde sig hos Garver Copman. Paa Amagertorv i Hr. Platfods Gaard, hos Fiskeren, er gode Gisensels Karper 1 a 2 til 3 Pd. Stk. 24 Sk. Pd. En 2 a 3 Etage Kakkelovn begieres tilkiøbs. Døde, grønne og blaa Saffian Skind, got Vestindisk PudI dersukker 9 a 10 Mk. Lpd., beste Sort Risengryn 5 Mk. 8 Sk. Lpd., Manna Gryn 10 Mk. 8 Sk. Lpd., god gammel Røm 30 Sk. Boutellien, fine og grove Paklærreder er at bekomme hos Lind i Porcelains=Boden i Gottersgaden.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Et Bord=Servis af Holsteensk Steentøy kand sælges under et eller separat, og sælges ringere end hos nogen anden; saa og et dito enkelt Bordblad.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Bøger og Skrifter. Anmærkninger over Norske Lovs 5te Bogs 5te Cap. 1ste Artikel, om Odels Gods, ere endnu nogle faa Exemplarer, af Forsøg, til en Juridisk Afhandling, angaaende Meddoms Mænd i Odels og Aaverks Sager i Norge, hvortil er føvet nogle Juridiske og Historiske Anmærkninger. Ligeledes nogle faa Exemplarer af nogle Anmærkninger, angaaende Land=Nam, i Anledning af den Norske Lov, er til Forhandling indlagt hos Frederich Knudsen i store Grønnegade, 1 det forrige Adresse=Contoir. Efterretning om en nye Orden, i visse Maader lig Frimurernes, kaldet: Abeliternes Orden, er kommen fra Pressen, og indeholder 1) Ordenens Vaabenstegn, stukket paa Kobber Titelen, 2) dernæst Underretning om Ordens Lemmernes Antagelse, Beskaffenhed, Ceremonierne i Logerne, og Ordens Stiftelsens Hensigt. Den er for faa Aar siden først stiftet i Gribsvald. Den er af saadan Beskaffenhed, at den har et stort Fortrin for Frimurer Ordenen, da Abeliterne ikke dølger deres Ceremonier eller Øyemed. Stiftelsens Sigte er saa got at en Konge- og Fyrste maatte ønske, alle hans Undersaatter vare Abeliter. Oversettelsen er dediceret til en af Ordens Lemmerne i Kiøbenhavn. Bogen sælges for 24 Sk. Exemplaret hos Forleggeren Bogtrykker Heiden, boende i Peder Hvitfeldtstræde, samt hos Boghandlerne Hr. Akkerman paa Kiøbmagergaden, og hos Hr. Rothe i Num. 8 paa Børsen.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Hos Boghandler Akkerman, paa Hiørnet af Kiøbmagergaden og Klareboderne, er nyelig fra Pressen udkommen: Hr. Doct. Eberhard David Haubers Vorbereitung, zu den Betrachtungen uber das ewige Leben, 8vo, 12 Sk. Eben desselben grundliche Untersuchung der ungewohnlich grossen Summen Geldes, welche der König David zu dem Bau des Tempels zu Jernsalem gesamlet und hinterlassen, har, 1 Chron. 22, 14. 800, 4 Sk.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Capitaler En Capital af 10 til 12000 Rdlr. er strax eller til 11 Martii, eller 11 Junii at bekomme imod got Huuspandt her i Staden; den eller de, der maatte behøve samme, vilde melde sig hos Procurator Sr. Flindt 7000 Rdlr. kand faaes strax imod antagelig Pandt og 5 proCento Rente. 2 a 400 Rdlr. forlanges imod suffisant Caution.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Conditioner og Tienester ledige. En skikkelig Kokkepige, som forstaaer hvad hun bør, og kand koge alle Slags Mad, samt har tient hos Herskaber uden Huusholderske, anvises en skikkelig Tieneste, saa og en Stuepige, som kand sye og vaske got, og derhos er forsynet med et got Skudsmaal, anvises ligeledes en Tieneste.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Et skikkeligt Menneske, som vil tiene for Amme, anvises strax der fra Contoiret en Plads. En Tiener, som er vant til Opvartning, og kand accommodere, forlanges hos et Herskab til næstkommende Paaske. Tienestaaende. En Person, som forstaaer det Juridiske Studiium, skriver baade Tydsk og Dansk, samt forstaaer begge Sprog, søger Tieneste paa Landet paa antagelig Maade. Et ungt frisk Menneske, af skikkelige Forældre og god Opførsel, opfødt og vandt ved Landvæsenet, som har lært Jæger Kunsten og tient for Skytte hos en Skoveider her i Landet, for naaer og meget vel hvad han bør, søger Condition som Jæger hos et Herskab enten strax eller til førstkommende Paaske. Et Fruentimmer, som forhen har conditioneret hos Herskaber, som Kammer= og Frøkenpige, og kand accommodere, søger Tieneste samme Qvalitet til næstkommende Paaske. Bortkomme og bortstiaalne Sager.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
En ung hvid Honsetæve Hund er bortkommet, hvilken af Finderen imod en convenabel Douceur leveres paa Jægersborg. Et Brevadresseret til Monsr. Winger i Hyskenstræde, er paa Posthuset eller paa Veyen derfra den 17 Januarii bortkommet: hvorfore Finderen af samme anmodes, imod en billig Douceur, at levere samme til Eieren. Af en Gaard i store Brøndstræde er i Onsdags Aften bortstiaalen en Øre, 5 toppede og 1 bruuslethoved Høne, hvilke Eieren mere for deres Skabnings Skyld end Værdien, ønskede opdagede.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Af en Vogn er den 18 Januarii imellem Nivaae og Kiøbenhavn tabt en Sæk, hvori var en Slafrok af gren Ulden Damast med rød Multum forret, et Par Støvler, 3 Par Skoe, Engelsk Læder til et Par Støvler, en Kiædel, en Haarpung, et Læder Geschir til en Pak=Saddel, og adskilligt andet, for hvis Opdagelse Finderen lover en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
En Fuseleer, navnlig Michel Brandt, har den 20 hujus gaaen bort af Citadellet Frederichshavn med en stor Theekiedel, og samme bortsolgt; hvo denne Theekiedel haver kiøbt, bedes jo før jo hellere at melde sig med den, da i saa Fald ey videre Uleylighed deraf skal flyde, end dette Avertissements Bekostning. Paa Veyen fra Ulfeltsplads igiennem Klædeboderne, Raadhuusstræde til Prinsensgade, er i Gaar Eftermiddags tabt et Sølv Lommeuhr med et rodt Baand og Sølv Signet, for hvis Opdagelse loves en billig Douceur. Tirsdags Aften i Mørkningen, er af en Vogn bortstiaalen en nye blaa perset Vadmels Kappe, og en Æske med nogle Dosin Piber i, som nærmere kand demonstreres, hvor mange; hvo samme maatte forekomme, bedes at anholde det mod en skikkelig Douceur. J Mandags den 21 Januarii er fra sin rette Eyere bortkommen en liden rødguul Hanhund med lange spidse Ørne; hvo samme maatte forekomme, vilde behage at levere den i Frue Grevinde Levetans Hotel paa Amalienborg, imod en billig Douceur. J en Gaard paa lille Kiøbmagergade er for nogen Tid siden af et Værelse i tredie Etage bortstiaalen nogle Fade af Engelsk Tin, paa hvilke stod et S. gjorte i Sverin; hvo som skulde falbyde samme, eller om de af en Kandestøber skulde vare omstøbte, ombedes at det maa blive meldet imod en Douceur. En stor hvid Soe med hele Ører er for 3 Ugers Tid siden bortløben af et Huus paa Christianshavn, for hvis Opdagelse loves en Douceur.
Københavns Adresseavis, 1765-01-23
Fundne og opdagede Sager. Herved bekiendtgiøres, at en af Holmens Tømmermænd har fundet et Sølvuhr paa Stormbroen, som er beliggende her paa Commando=Contoiret, og kand bekommes af Eieren imod en billig Findeløn, og dette Avertissements Bekostning.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Correspondence. Fremsatte Spørsmaale: 1) Om der er Steen i et Menneskes Blod, samt hvorledes den kand adskilles fra Blodet, og hvorledes den adskilt derfra kand bruges, 2) Spørges, hvoriedes uldenne Klæder, som ey daglig bruges, for Møl kand conserveres, 3) Hvilke ere de beste Midler og den beste Maade, hvorved en svag Hukommelse kand ophielpes og understøttes, 4) Om Publicum kand vente Continuation af den almindelige Reysebeskrivelses Udgivelse, eller Vederlag for Prænumerations=Pengene? 5) Raad imod sprukne Læber. 6) Videnskabernes Academie i Bourdeaux havde opgivet 2 Priis=Spørsmaal for dette Aar: 1) Hvorledes man skal blande Jord=Arterne med hinanden, for at faae frugtbar Jordbund, 2) Hvad der er rette Grund til Jndpodningen, og hvad Middel man kand udlede deraf, at denne Operation skal vel lykkes, og endnu stedse komme til større Fuldkommenhed, Da det første Spørsmaal ikke er besvaret efter Academiets Hensigt, saa er Prisen for samme udsat til 1766. For det andet Spørsmaals Besvarelse har Parlamentets AdvocaCabanis, Medlem af Ager=Bocietetet i Limoges, bekommet og vundet Prisen. For 1765. har Academiet opgivet det Spørsmaal. Hvad er Aarsag til, at Bierge ere opkomne, For dette Aar skal og de to Priis Spørsmaale, fremsettes, som forrige Aar bleve udsatte: 1) Om man ved Uldens Tilveredelse ikke kunde udfinde et Middel, til at bevare den for Mal og Utøy, uden derved at forderve Ulden, eller, om man ikke i det mindste ved Uldens Farving kunde blande noget iblant Farven, som havde denne Virkning, og dog ey gjorde Farven nogen Skade, 2) Om man iblant de Urter, og Vexter, som voxer i Europa, der dog undtagne, som benges til Mad Urter og Sallater, samt alle Slags Korn, ey kunde finde nogle, der, enten saaledes som de ere af Naturen, eller tillavede, kunde bruges i Stedet for Korn i der Tid, og tiene til en sund Spise? For 1767, udsetter Academiet Priser for følgende 2 Spørsmaale: 1) At tilkiendegive de pidemiske Sygdommes Art, der altid opkommer i den Egn, hvor man har udtørret en Morads, samt den Forsigtighed, hvorledes man kunde forebygge disse Sygdomme, og hvorledes Daglønnerne kunde bevares derfor, og endelig anvise en sikker Cuur, som et grundet paa Erfarenhed. 2) Hvad Aarsagen er til alle Slags og alle flydende Tings Størkning? De smukke Videnskabers Academie i Toulouse har som allerede er anmeldt i Aaret 1764, udsat til Priis Spørsmaal for 1765, Hvad der er de flydende Logemers Rivnings Love, naar de ere i Bevægelse? og for 1766. en tredobbelt Priis, som allerede i afvigte Aar er anmeldt: At anvise de Midler, hvoraf man kand kiende et Modstød i det menneskelige Legeme, og hvorledes sammes Følger kand forebygges, Da intet Priisskrift i dette Aar har bekommet Prisen, saa skal den legges til for 1767, som altsaa bliver dobbelt. Spørsmaalet bliver det samme, nemlig: At vise Tectosagernes Oprindelse og Beskaffenhed, samt den Deels Størrelse og Tilstand af Coltien, som de beboede, indtil den Tid, Romerne kom i deres Land, og deres Udvandringer. for denne Tid?
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Brev fra en Ubekiendt, indsendt til AdresseContoiret, dateret A. (formodentlig Apenrade) den 21 Dec. 1764. Det er mig kiert, at De tænker paa at giøre Deres Aviser nyttigere og behageligere, end de hidindtil har været; thi ofte har man ønskeet, at de maatte blive saa forbedrede, at man kunde læse dem med Fornøyelse; Jkke at tale om, at Papiir og Tryk er saa meget ringe, saa savnes ofte det, som kand fornøye og nytte Læseren, hvilket dog bør være og uden Tvivl ogsaa er Deres Øyemærke: Hvortil skal de Børne=Eventyr a. som derudi undertiden anføres, Hvad angaaer det Læseren hvem der har prædiket, eller formodentlig skal prædike den og den Dag i den og den Kirke? Mig synes ogsaa (om jeg uden Fortrydelse maae sige det) at det meget Fylde Kalk om Huse til Kiøbs eller til Leye, og adskillige Vare, kunde anføres paa de Blade, som blive i Kiøbenhavn, og udelukkes med Føye af dem som gaae om i Landene: Derimod hvad De anfører om Høyeste Rets Sager, om Tamper Netten, om Executioner og andre Retfærdigheds Virkninger, saa vel som ogsaa om Kierligheds Gierninger og gode Politie Anstalter, alt saadant har sin store Nytte, Om De finder for got at anføre dette Brev offentlig, bliver det et Beviis paa Deres Oprigtighed, og om det ikke behager Dem, maae det gjerne blive tilbage. Jmidlertid, da De har givet Lov til at indseende Spørsmaal, som De ville offentlig besvare, fremlægges her disse tvende, som ere vigtige i Henseende til disse Riger. Her maae dette Brevs ubekiendte Forfatter pardonnere, at vi ikke indrykker hans tvende anførte Spørsmaal, siden de ey sommer sig i et offentligt Blad; men for at faae dem besvarede, ville have ham henviist til behørige høye Stæder. Det øvrige bliver vor Pligt at besvare:
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
De Artikler, som den ubekiendte Forfatter behager at kalde fyldekalk i vore Blade, og vilde have henviist til et a parte Blad, ere alt for vigtige til at gives saadant Navn, og kunde efter den gjorte Indretning ey skilles fra Avisen, eller trykkes at parte. Det vilde være langt besværligere for os, derudi at fyldestgiøre vore udenbyes Læsere, end det er for dem, at overspringe de Artikler, som de ey gider læst. Lad de Geistlige springe Vexel Coursen forbi; de Handlende har Efterretning deraf. De Efterretninger, som anføres for dem, ere ey for de Lærde; ligesom de lærde Sager ere ey for Kiøbmændene, og saaledes er det med alt, hvad som anføres i Bladet; hvad der ikke nytter En, nytter en anden. Det blev umueligt, at indrette Blade ne efter enhvers Smag. Vor Bestræbelse har altid været, at giøre dem saa nyttige, som mueligt er. At Papiir og Tryk er ey altid saa got og ret, som ønskes, er imod vor Villie, men det staaer ofte ikke til at forandre. Ved det, vi ellers har lovet, i vore Blade at indrykke Spørsmaal og Besvaringer, har vi dog ingensteds, som Brevets Forfatter siger, forbundet os eller budet os til, selv at svare paa Spørsmaal, men sigter allene med den Artikel Correspondence til Læsernes ydermeere Nytte og Fornøyelse som ingen Tid skal gaae os af Sigte.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Adskilligt Nyt. Paa den Kongelige Danske Skueplads bliver Mandagen den 28 Januarii opført Comoedien. Den gifte Philosopeller Ægtemanden, som blues ved at være det, i 5 Acter, oversadt efter Mr. Destouches Philosoph maris, om le Marir honteux de Pletre. Samt 2de Balletter, der første Nye=Aars Gratulations=Balletten, for sidste Gang, Laurbær=Greenen kaldet. Den anden Vauxhall eller Spadseregangen i London. Begge inventerede og componerede af Balletmesteren Mr. Sacco.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
J Lavendelstrædet hos en Spekhøker har i afvigte Uge en af Artilleriet hængt sig.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
J Myntergaden er en Matros i disse Dage ihielslaget.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Den 15 hujus blev Rigs=Dagens Begyndelse i Stock holm ved Herolder paa de sædvanlige Steder i Staden, forkyndet.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Anmærkninger. Efterretning: Den meget berømte Hr. Pastor Schaffer, Evangelisk Præst i Regensborg, og Medlem af adskillige Videnskabers Academier har gjort en Deel Forsøg paa at giøre Papiir af visse Deele af Plante=Riget; det har lykkedes ham at giøre et fuldkommen got Papiir af Pappel=Uld og af andre Ting har han og frembragt et Papiir, dette har fundet det Churfyrstlige Bayerske Academies, adskillige lærde Mænd, ja Fyrstlige Personers bifald, som have anmodet ham til almindelige Beste at bekiendtgiøre sine Forsøg, derfor lader han ved en trykt Plan det occonomiske Publicum vide, at han allerede har, og endnu fremdeles vil giøre Forsøg med alt, hvad der synes at kunde forarbeydes til Papiir, (Tid efter anden og i smaa Bind) lade trykke: med hvad for Ting han har proberet det, hvorledes han har handthævet det, og hvad deraf er udkommet. Hver Bind skal indeholde 10 Forsøg, og ved hver Forsøg skal tilføies en naturlig Prøve saa stor som Bindet, tillige med den Plante, som dertil er brugt, paa en malet Kobber=Plade. Det første Bind skal allerede kunde modtages strax i det nye Aar under denne Titul: Versuche und Muster, theils ohne Lumpen, theils mit einen geringen Jusage derselben, Papier zu machen. De Forsøg og Mønster, som vil forekomme i dette Bind, er Papiir. 1.) Af Pappel=Ulo. 2) Vespe Reder. 3.) Høvle=Spaaner. 4.) Sang=Spaaner. 5) Bøge. Træ. 6.) Humle Ranker. 7.) Skov=Ranker. 8. og 9.) Moos. 10) Pile-Træ. Siden der af disse Forsøg og Mønstere ikke forfærdiges flere Exemplarer, end der af Liebhaberne udtrykkelig bliver forlanget og bestillet, saa har Forfatteren ved denne offentlige Efterretning tillige vildet anmelde, at de, som vilde tage Deel deri, jo før jo hellere vilde behage at indsende deres Navne. For at lette Liebhaberne deres Umage, tør de ikkun behageligst indsende deres Navne til Adresse=Contoiret i Kiøbenhavn, dog inden 14 Dage, hvorfra en Ven vil besørge den Hr. Schæffer tilstillede, og saa snart mueligt Exemplarene udleverte.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Befordringer. Ved det Jydske Curasseer=Regiment er den caracteriserede Oberst Lieutenant Conrad von Holstein efter Ansøgning udi Naade dimitteret med Caracter som Oberst af Cavalleriet, og hans havde Compagnie confereret til Second=Lieutenant af det Sædlandske gevorden Dragon Regiment Wilhelm Matthias von Scheel som virkelig Ritmester og Escadrons=Chef. Ved det Oldenborgske dito Regiment, er den caractiserede Oberst=Lieutenant Detter von Ahlefeldt efter Ansøgning udi Naade dimitteret, og hans havde Escadron confereret til den ved Regimentet staaende Second=Ritmester Rochns Grev af Lynar som virkelig Ritmester og Compagnie Chef. Ved Hans Kongelige Høyhed Kron=Prins Christians Regiment er Premier=Major Johan Daniel von Kreber til virkelig OberstLieutenant i Regimentet bestilt. Den 26 April 1764. haver Hans Kongelige Majestet allernaadigst beskikket Kammer Junker Andreas Scheel til at være Kammer=Herre Den 24 September er Rasmus Winding allernaadigst beskikket til at være Hof=Junker. Den 16 Novemberger Abraham Schulz allernaadigst beskikket at være Vice Raadmand i Bergen. Den 4 Januarii 1765. er Hr. Palæmon Hjort allernaadigst confirmeret at være SognePræst til Faareweile og Draxholms Menigheder i Sædland naar samme lovlig ledig vorder. Den 11 Dito er Cammer Assessor Oluf Wahl allernaadigst beskikket til at være Vice=Raadmand i Trundhiem. Den 15 Dito er Hof=Skriver Friderich Adam Müller allernaadigst bestilt at være Forvalter over det stemplede Papiir i Danmark og Norge. Den 16 Dito er General=Major og hidindtil værende Ober=Krigs=Secretair samt første Deputered udi det Kongelige General=Krigs Directorio Hr. Andreas von Hauch, Ridder, vanceret til General=Lieutenant af Jnfanteriet, og beskikket til Commandant paa Cronborg Festning. Ligeledes er Kammer=Herre samt 3die Deputered, udi det Kongelige General Krigs=Directorio Oberste Caspar Hermann Gottløb Grev af Moltke, til GeneralMajor af Cavalleriet avaneered, samt confereret Liv=Regimentet Dragoner som virkelig Oberst og Chef, og tillige anfortroed Jnspection over de i Førstendommene beliggende Cavallerie Regimenter, udi hvis Sted den ved den combinerede Liv=Garde til Hest staaende Oberst=Lieutenant Kammer=Herre Hans Adolph von Ahlefeldt til Med Deputered udi det Kongelig General=Krigs-Directorio er bestilt. Den 18 Dito er Andreas Christian Friedlieb ligesaa beskikket at være Vice=Raadmand i Trunhiem. Den 21 Dito er Christian August Kunad udnævnet til at være Cancellie=RaadVargneer. Det Kongel. Danske Slots=Præste=Embede i Kiøbenhavn. Trinitatis Kirkes Sognekald ibid. Søndre og NørreOnsilds Sognekald i Aarhuus Stift, 200 Rdlr. Viborgs Con rectorat. Soggendals residerende Capeaanie i Christiansands Stift, Woorgo og Wium Sognekald i Ri Jndkomsterne vides ikke. der Stift, 190 Rdlr. Borgemester og Byefoged Embedet i Nyekiøbing.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
3. Søndag efter Hellig 3 K. prædiker formodentlig: Aftensang.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Høymesse. Hr. Prof. Kramer. Slots=K., Hr. Qvist. Mr. Faber. Frue K., Mr. Zimmerman. Hr. Tybring. Holm. K., Hr. Provst Hec. Hr. Schiøth. Nicolai K., Hr. Lemming. H. G. K., Hr. Hansen, Hr. Wulff. Trinit. K., Hr. Juul. Hr. Mag. Olrog. Mr. Schiønheder. Petri K., Hr. C. R. Rohn. Hr. Trøyel. Chr. H. K., Hr. C. R. Brorson. Mr. Andersen. Frieder. K., Hr. Past. Lorck. Hr. Manthey. Garnis. K., Hr. Pribst. Weys. K., Hr. Provst Lindegaard. Mr. Dressing. Ref. K., Tydsk. Hr. Past. Wilhelm. Fransk, Hr. Pasto Eyrandt. Musiqven opføres til Høymesse i Nicolai Kirke for og i Helliggeistes Kirke efter Prædiken.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Copulerede. Hr. Johan Peter Kiærulf. Cantor ved vor Frelseres Kirke paa Christianshavn, og Jomfr. Ulrica Sander, cop. her i Staden den 23 Januarii. Sr. Jørgen Pedersen Schønberg, Bødker, og Mad. Else Catharina Knudsdatter paa Christianshavn, cop. ibid den 23 Jan.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Dødsfald. Her i Staden. Mad. Sophia Nielsen, fød Schiøth, død i sit Alders 40 Aar. Sr. Ole Sørensen Giestgiver i Huset Skibet paa Vestergade, ligeledes den 23 Januarii i sit 58 Aar.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
J Provingerne. Frue Kammer=Herreinde Eleonora Francisca Numsen fød von der Osten, har den 18 Januarii i Aarhuus forladt det Timelige. Frue Cancellie=Raadinde Elertz, ligeledes paa Holte Gaard i Sædland.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Bekiendtgjørelse. J. F. Da jeg formedelst Reparation paa mit Æddikeverk har havt Mangel af min sædvanlige Viinæddike, og des Aarsag ikke efter Ønske har kundet fornøye mine Kiøbere paa nogen Tidlang; saa averteres hermed til alles Efterretning, at der nu, som tilforn, kand bekommes extra god Viineddike i mit iboende Huus paa Hiørnet af Boldhuusgaden og Stranden a 10 og 12 Sk. Potten, og i halve og hele Ankere a 9 og 11 Sk. Johan Foltmar.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
NB. Med Auction paa Bøger erbyder jeg mig at continuere een Gang hver Maaned, og dermed strax at giøre Begyndelse, saafremt Vedkommende vilde indlevere Bøgerne i allerseneste inden denne Maaneds Udgang; da Auctionen først i tilkommende Maaned kand holdes. Kanneworff. Logerer første Huus i Landemærket ved Muren hos Meelhandler Carelsens Enke.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Til den almindelige Handelsbod kand nu indleveres hvad paa Adresse=Contoirets sidste Torsdags=Auction ikke blev solgt, om Eierne saa behager, ligesom og i samme Boutiqve kunde indsettes, hvad ellers en eller anden kunde have at vilde skille sig ved, og som Adresse=Contoirets Avisen kunde bekiendtgiøres at være til Fals indsat i den almindelige Handelsbod i Gottersgaden, paa Hiørnet af Børregaden, hvor Jssenboden er.
Københavns Adresseavis, 1765-01-25
Da en af den Jødiske Nation, som har tient hos Marcus Moses Valentin af den Hebraiske Portugisiske Nation, i disse Dage ikke har været at finde, saa ombedes han herved, at vilde indfrie nogle Vare, som han paa et Sted for andre Vare har efterladt sig.