Københavns Adresseavis, 1777-11-05
Af andre spiselige Planter nævner Forfatteren første Tamarinde Træet. Det er meget smukt og høyt, og tiener ey allene til en behagelig Skygge, men har ogsaa en angenem syrlig Frugt, som enten spises raa, eller med kogende Vand tilberedes til en styrkende, kølende og lindt afførende Drik. Friske og Syge bruge den, og den giør i de her sædvanlige Febere meget god Nytte. Frugterne indsyltes ogsaa i Sukker. Batatten (convolvnlus hara tas) er en Art af Convolvulus, hvis Ranker løbe hen ved Jorden og fæste Rødder i samme. Dens Rødder, som ere fulde af Knuder, ere det samme i Vestindien, som Kartoflerne i Europa, og ligne dem af Anseelse, men de ere større og have en bedre Smag. Saavel Negere, som Blanke spise dem ofte og med Fornøyelse. Nogle Botatter veye indtil 7 Pund. Alle Creature endog Hunde og Katte æde dem gjerne; med Bladene foeres Heste, Faar, og Sviin. Denne Vext forplantes ved afskaarne Stykker af Rankerne eller Roden, og har i 3 Maaneder fuldkommen store og modne Rødder. Snart enhver Plantage Eyere har i sin Have saa mange Caffetræer, som han behøver til sit eget Brug. Paa St. Jan findes de fleeste, og heele Alleer af dem. Dette Eyland driver ogsaa nogen Handel med Caffe. Blomsterne, hvoraf Grenene synes saa hvide, at man skulde tænke, at de vare bedækkede med Snee, have en meget behagelig Lugt. Frugten ligner Kirsebær i Farve, Form og Størrelse; indvendig sidder Kiernen, som bestaaer i to Bønner. Det kiødagtige af sondres fra Bønnerne ved en Haandqværn, eller afgnies imellem Hænderne, efterat de først ere blødede i koldt Vand. Herpaa tørres de i Solen og renses tilsidst fra den tynde hvide Skal. Caffetræerne voxe saa høye som Kirsebertræer, og blomstre efter Jordbundens Beskaffenhed og eller tre Gange om Aaret. Tomato (Solanum locopersicum, som i Europa er bekiendt under Navn af Erskovs Æble kommes her i Supper og paa Kiød, og giver en behagelig Smag. Camittræerne (hylophyllun) ere 30 til 40 Fod høye, og bære runde Frugter som Ærler, der ere indvendig hvide og meget føde. Bladene ere paa den ene Side grønne og paa den anden brune. Den ypperlige Frugt Ananas har her ret hiemme og voxer ofte i Mængde paa udyrkede Steder iblant store Steene. Dens gule Frugt omgiven med lange smalle Blade og prydet med en grøn Krone, giver et meget smukt Syn. Den er 6 til 9 Tommer lang, og har i Henseende til Smagen og Lugten, Fortrin for alle andre Frugter. Smagen er sød, viinsyn lig og aromatisk, den har noget af Muscat, Persikkener, Renetter, og gandske modne Mark=Jordbær naar de spises med Sukker og Viin, og desuden noget meget behageligt, som er den allene egen. Den er ligesaa sund som velsmagende. Achras mammosa som her har Navn af Mispeltræ, bærer en rund Frugt saa stor som et Eg, derer bruun som en Mispel, den ligner en Bergamottpære i Smag og er meget saftig og sød. Druetræerne (Coccolopa uvitera) ere saa tykke som Egetræer, og nedlade deres Greene indtil Jorden. Frugten ligner en Viindrue. Den bliver over en Fod lang, og der sidde over 100 Bær i en Drue. De ere mørke violette, velsmagende, føde og saftige, men Kiernen udgjør det meeste. Bladene ere store runde og saa blive som stærkt Pergamment med rødagtige Aarer. Disse Træer trives best ved Stranden, midt i Landet blive de ikkun til lave Buske, som bære faa og tørre Frugter. Avogato Træet Caurus persica) er høyt og dets mange, store, ovale, og læderagtige Blade give det en smuk Anseelse. Frugterne see ud som Pærer. De ere indvendig grønagtige, ligne i Smagen en haard kogt Eggeblomme noget og spises med Peber og Salt. Naar de nydes maadelig, ere de sunde. Adskillige Creature æde dem ogsaa. De største ere 5 1/2 Tomme lange og 3 1/2 Tomme tykke. De høye Locus=Træer (hymenaa con baril, bære Bælger der ere bredere og haardere end Tamarindernes, og maa slaaes i Stykker. Jndvendig sidde 3 Bønner, som ere meget tørre og meelagtige, men søde. Gummi Animæ, som naar det lægges paa Gløder, giver en meget angenem Lugt fra sig, kommer af disse Træers Rødder. Caschu eller Acaju=Træet(Anacardium accident.) er saa stor som et Æbletræ Det udbreder sine Grene meget langt, og de hænge snart indtil Jorden. Frugten er af Størrelse et Gaase=Eg, og ligner nogenledes en Pære, oven paa sidder udvendig en Nød eller Kierne. Nødden er grøn, og Frugten guul eller rød, den er fuld af Saft som smager sød, og dog tillige er noget beesk og sommentrækkende. Dens Smag er alligevel behagelig og Virkningen følende og sund En Drik som laves af den, bruges til at styrke Jndvoldene, Frugten selv holdes for et Middel i Svindsoet, og Bladene koges med Barken til en Drik, som er tienlig imod Blodgang. Denne Frugt har en meget god Smag, naar den koges, den syltes ligeledes i Mængde. De Franske vide at tillave en behagelig Drik af denne og andre Frugter, Nødderne kan spises raa, men smage bedre, naar de stegges paa Gløder. Skallen indeholder en brændende skarp Olie, hvis Røg skader Øynene og foraarsager Hævelse i Ansigtet, men Kiernen er meere velsmagende end Folk som efter en udstaaet Feber ey kan faae deres Kræfter igien, pleye hver Dag at spise en Haandfuld af dem. Der bages ogsaa smaa Kager af dem. Af Træet kommer et Gummi næsten som det arabiske. Træerne have tillige modne og umodne Frugter og Blomster, hvilket her sees paa mange Træer. En Frugt som her kaldes Kirsebær (Melpighie spec.) har 3 Stene, er mørkerød og smager mestendeels som sure Kirsebær i Europa. Syltede ere de meget gode. Træet ligner Kirsebærtræet flet intet. Saa snart Frugterne ere modne, blomstrer det igien, og bærer saaledes fire Gange om Aaret Frugter. En Frugtsom her kaldes Blommer, har faaet dette Navn, fordi den noget ligger denne europæiske Frugt, men Træet er gandske forskjællig, og i Frugten sidder en stor Kierne. En Art er guul (Spondias Mombin) og den anden mør kerød, (Spondias Myrobala us) begge ere runde og ey meget store. De gule ere især gode og meget styrkende, naar de syltes. Guiavetræerne (sitium priserun) bære ovale gule Frugter som Pærer, med saadan en Krone som paa Granat=Æblene, ikkun mindre. Jndvendig ere de røde og fulde af smaa Steene. De spises saavel kogte som ukogte, og ere omtrent to Tommer lange. GranatÆbler findes paa disse Øer hist og her i Haverne. De have smukke lystrøde Blomster. Frugten spises med Sukker. Af Skallen giøres en sort Farve og en Drik som bruges i Blodgang. Kakos chrysol alanus scaco) voxe paa Buske, de ligne meget Blommer, undtagen at de ere noget kantede. Farven er mørkebruun, rød, eller hvid. Kiernen smager som Mandler. Disse Frugter indsyltes ogsaa i Sukker. Mamay Træer (mammen americana) blive over 50 Fod høye, og ere meget gode til Alleer, for deres tætte mørkegrønne Blades og lige Stammes Skyld Frugten er rund og bruun, indvendig mørkeguul. Dens Smag ligner nogenledes gode Qvæder, og er meget behagelig, men de ere ikke let at fordøye. Paa andre Øer nære Vildsvinenste sig af dem. De største ere 5 1/2 Tomme, tykke. Paa disse Træer sees altid Frugter og Blomster tillige. Frugten af Snsacktræet (Annona muricata) er uden paa fuld af bløde Pigge og kegledannet. Jndvendig er den gandske hvid og saftig, og har en behagelig syrlig Smag, som stiller baade Hunger og Tørst. De ere overen Fod lange og halv saa tykke, sunde og kølende, og voxe vilde. De kan snart hele Aaret igiennem haves i Mængde, og Negerne, især Maron=Negerne eller de undløbne Slaver leve ofte allene af dem. Supperne som koges af dem, smage som Viinsupper. Printappel (Annona squamsa) ligne uden paa en Fyrretap og ere gule, indvendig ere de hvide. De ere overmaade søde og kan derfor let blive vemmelige, dog spises de af Negerne og mange Blanke, og ere kølende. Custardappeltræet (Arona reticulata) har store hiertedannede Frugter, som ere mørkegule og føde. Gingambo (nibiscus esculentus), en Plante, som ligner Kat=Ost, og voxer to Alen i Høyden op i Veyret, bærer grønne bløde og krumme Bælge, som ere 7 til 8 Tommer lange. Jndvendig ere de fulde af Frøe, som ligner Vikker, af disse bliver den vestindiske Ret Calelu saa klebrig, at den kan trækkes ud som Traade. Pindarnødderne Carachis hypogæa) ere en Finger lange, og voxe ved Roden af en Plante, der ligesom Batatterne kryber paa Jorden, og fæster overalt Rødder. I enhver Nød sidder nogle ovale Bønner, som ligne Hasselnødder i Smag. Heele Aaret igiennem kan et Slags grønne Ær ter haves, som kaldes Vendubønner (Cytilus cajan), de sidde paa Buske, som voxe over Mandshøyde, i Bælge, som Ærtebælge, ere sunde og velsmagende, og en almindelig Spise for Blanke og Sorte. Papagoverne og Rotterne æde dem gierne. Paa St. Jan findes mange Cacaotræer i Haverne. Frugterne ligne de store gule Agurker. Skallen er en halv Tomme tyk, indvendig sidde 27. til 30 Bønner i en hvid Hinde. En Art har røde Frugter, Frugterne sidde umiddelbar paa Stammen fra øverst til nederst og paa Grenenes tykkeste og stærkeste Deele, ellers vilde Grenene knap kunde bære deres Tyngsel. Det samme findes ved andre Træer, som bære tunge Frugter, saasom Papay, Cocos og flere. Chocolaten, som laves af Cacao=Bønnerne, var allerede i Brug hos Americanerne, førend Spanierne kom til denne Deel af Jorden. Den knudede Rod af Tannier (Arum esculentum) er en ligesaa god og sund Spise for Negerne som Batatterne. Jndiankaal, hvis spæde Blade bruges som Spinat, er meget lidet forskiellig fra Tannier=Planten. Jo oftere den afskiæres, jo bedre voxer den. Paa St. Croix sees smaa Agere, som ere beplantede med den. (Fortsættelsen følger: Nyheder.