Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-10-15
Centralkommitteen i Brussel er egentlig et Udvalg af den provisoriske Regjering, bestaaende af Hr. de Potter, Ro gier, v. de Weyer og Grev Merode. Den har paa sin Side erklæret de velgiske Provindser for en uafhængig Stat, og befalet at en Nationalkongres skal sammenkaldes, for at iagttage de forskjellige Provindsers Jnteresse. Ligeledes er en Kommission udnævnt, som skal befatte sig med Udkastet til en Forfatning, og hvori Hr. v. Meenen og de Gerlache blandt Andre have Sæde. Statholderen i Luxemburg er det blevet erklæret, at Provindsen vil blive taget i Besiddelse, men at Fæstningen selv vil blive æret som Forbundsfæstning, saalænge den ikke sender Tropper udenfor Fæstningen, eller blander sig i Landets indre Bestyrelse, hvilket vilde blive anseet som et Brud paa National afhængigheden, og retfærdiggjøre andre Magters Mellemkomst. Den provisoriske Regjering fortsætter iøvrigt sine Udnævnelser; saaledes er Hr. v. Muelendere bleven Gouvernør i Østflandern, og Grev Vilain V i Vestflandern; Grev v. Robiano er udnævnt til Statholder i Provindsen, Antiverpen, General Edeline til Kommandeur for Kavalleriet, og Hr. Rouppe til Borgmester i selve Brussel, hvilken Udnævnelse han dog ikke har modtaget. General Mellinet, som kommanderede det hele Artillerie, har ogsaa taget sin Dimission. Om Hr. Baron v. Stassart fortælles, at han levede rolig paa sine Godser i Nærheden af Namur; men da han erfarede, at der var udgaaet Ordre, fra Regjeringen til at fængsle ham, ilede han til Brüssel, og helligede sig fra nu af ganske den belgiske Sag. Jngen Embedseed skal mere finde Sted, men Embedsmændenne blot love med Troskab at ville opfylde deres Forpligtelser. J Brussel er udstædt en stræng Politieanordning om Anmeldelsen af Fremmedes Ophold i Staden, og mellem Lüttich, Mons og Doornick er oprettet en Telegraflinie. Fangernes Udvexling i Masse, som af Prinds Frederik var tilstaaet, er forkastet af den provisoriske Regjering, og et andet Forsøg paa Overeenskomst i samme Anliggende har ogsaa været forgiæves. Jmidlertid er Hr. Ducpetiaux sat paa frie Fod, paa sit Æresord om, at han ikke vil forlade Antwerpen. Nogle paastaae, at han har havt en lang Audients hos Prindsen af Oranien, og er derefter afgaaet til Brussel. Til Minde om de Faldne i de 4 blodige Septemberdage er holdt en offentlig Høitidelighed i Gudulakirken. Regjeringen begynder at blive bestormet med Bønner og Anmodninger, og har i den Anledning anbefalet Alle den Nøisomhed, som en Artillerist viste, der blot ansøgde om et nyt Træebeen, da han frygtede for at det gamle ikke vilde holde ud. Den engelske Gesandtskabssekretair Hr. Cartwright har i 4 Dage gjort Reisen 3 Gange mellem Haag og Brussel, hvor Man atter venter en formelig Storm paa Staden af General Cort=Heiligers Korps fra Syden og Prinds Frederik fra Norden, hvilken Sidste for Øieblikket befinder sig i Haag. Byen holdes derfor i fuldkommen Forsvarsstand, og nye Barrikader anlægges. Men skjøndt 300 Belgiere ere ankomne fra Engelland, som paastaae at udgjøre Fortropperne af den belgiske Legion fra London, maae dog Brusselerne indskrænke sig til at gaae forsvarviis tilværk, og Frygten i Antwerpen for, at de muligen kund forsøge et Angreb paa denne Bye, er intet mindre end grundet. J Brussel siges for Øieblikket at være tree Partier: et demokratisk med de Potter i Spidsen, et andet for Prindsen af Oranien, og et tredie, meest bestaaende af Franskmænd, som vil have Hertugen af Nemours til Konge. De belgiske Blade give, vel tildeels overdrevne, Beretninger om enkelte Træk fra Ødelæggelsens Tid i Brüssel. Damerne skulle saaledes have revet Blyet af Tagen og støbt Kugler deraf, en Baronesse fortælles at have fyret med paa Tropperne, og andre Fruentimmer gjort Patroner, som de bragte deres Mænd.