Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Udkast til en Historie om de Nordiskes især gamle Danskes og Norskes Klædedragt. (Fortsat fra No. 102 forr. Aarg.) Særke kændte vor Oldtids Fruentimmer neppe, for Linnets Brug blev almindeligere, og havde de nogen, vare de som Mandfolkenes Skiorter af Uld. Dog, om Natten brugtes ingen Særk, men Fruentimmerne, som Mandfolkene, laa i Sengennogne, en endnu paa Jyllands Vesterkant mellem Bondealmuen brugelig Sædvane, ja, det holdtes i ældre Tider end ikke for gode Tegn, naar en Dame laa i Sengen med noget en Skjorte eller Sark lignende Dække 192). Fruentimrets øvrige Dragter paa Kroppen vare Kappen eller Kaaben, ogsaa Mantel kaldet, Kjolen, Trøien og Skortet. Deres Kapper vare som Mandfolkenes, ofte hel kostbare, deels med, deels uden Ærmer, deels med et længere, deels med et kortere Slæb. J de gamle svenske Love nævnes en Armkappe, det er en Kappe med Ærmer, som en kostelig Foræring fra en 209) Rdsig Dentsche Alterthamer S. 616. Brudgom til sin Brud 112). J en Beretning fra Murberg om de tre gustavianske Prindsessers Udstyr og Hjemgivt forekommer en Mantel af Silke, foret med Sobel, og prydet med hvide og blaa emallierede Guldskifter, hvoraf hver Stift kunne koste tre Daler. Selve Tøiet kostede 22 Daler Alen, og Foretæt helt hundrede Daler. Desuden havde Prindsessen en Overkjole eller Livklædning med Faldblade omkring, hvori vare Guldsnore og Perler. Saa nævnes og Underkjoler, der vare baade med og uden Ærmer, maaske de i senere Tider bekændte Kontusser, eller Flasketrøier. Ogsaa omtaler Murling et Slags Skørter som han beskriver ved falske Kjoler, hvilket jeg maa tilstaa ikke at forstaa. 2) Til Kappen var enten en opstaaende smal eller en medhængende bred Krave, som fæ stedes med en Sølvknap, undertiden og med et Slags Agrafer. Berch vil have fundet, at en saadan Kappe kunde i det fjortende Sekel gælde 112) Vestgothel. Gift. Bælck 7 Kap. 111) Kgl. Vit. Hist. och Antig. Acad. Handl. 5 Deel. en 25 Mark Sølv. 22) Windre kostbare vare den ringere Stands Kaaber, hvortil kun brugtes fem til seks Alen, som tilsammen kostede tre Mark og en Skilling, og Skræderlon tolv Skilling. 12 Jhre omtaler et Klædemon under Benævnelsen Juppe, hvoraf maaske de følgende Tiders Sallopper. 117) J Polen bruge Fruentimmerne endnu Juper, thi det var med sin Jupe, at Møllerkonen dækkede den forfrosne i Aaret 1771 mordisk overfaldne og med Magt bortførte Kong Stanislaus August. Men flere nu ubekændte Navne paa de ældre Tiders Fruentimmerdragter forekomme, som Stanitza hos Jhre, Kathauble, Kafte, Kapake, som alle ere vanskelige nu at skielne og beskrive af Mangel paa Tegninger fra den Tid. Skjørtet med en Trøie synes at have været i et, og kunne hertil af almindelig Mand forbruges fem Alen Vadmel, som kostede 3 Mark og to Skilling 27).Men Fruentimmernes Skorter naaede i ældre Tider ikke længer ned end til Knæerne, og da derimod til samme Tid Mandfolkenes Bukser rakte lige ned til Anklerne, saa har vi i denne Fortidens Sæd Noglen til Holbergs i Peder Paars Ei op med Skorterne, med Bukserne herned! Saa gjorde Fædrene. Jeg derom ved Besked. Ogsaa Damerne havde deres Belte eller Gortel, Guldspan kaldes det stundum i Kæmpeviserne, som, naar Bruden Bryllupsaftenen førtes til Brudesengen, løsnedes af dem Hendes Slægtninger, der under Sang og Musik fulgte 112) Berch. S. 11617. 112) Skælskøers tit anf. Beskrivelse S. 342. 114) Fleischer de pelliceo veter. Dan. restit. 5. 3. P. A. 117) Skælskøers Beskrivelse p. 5. hende did. Et saadant Guldspan forærede en norsk Adelsfrue til Bottner i Aaret 1518 til det hellige Kors i Holands Frue Kirke. Dette Belte har da vist været af megen Værdi, som de da og stundum vare heelt kostbare af Silketøj broderede i Guld, og besatte med Smaragder, Rubiner og Perler Jntet Under altsaa om Afladshøkeren Tedel ogsaa havde Lyst til disse Damernes Guldspan, som til deres Slor. Ældre i Brug af Damerne end Handsker tor Muffer være, der dog oprindelig kuns var et uden al Konst sammenvikler loddent Skind. Ligesaa simple vare vist de ældste af ugarvet Skind forfærdigede Handsker eller Vanter, thi Bøndernes Belvanter ere nok ældre end Fingerhandsker. Disse sidste kom først i Brug, da man lærte at gjøre Skindet blødere og smidigere. Med Klædepragtens Tiltagelse syndes og nu Handsker af Silke, som udstredes med Roser og andre Figurer, og broderedes med Guld, Sølv, og Perler. Hvor pragtfulde, men og bekostelige saadanne Handsker bleve, er slutteligt af et Fru Sosle Brahes Brev til sin Søster, hvor hun taler om en Handske, der havde kostet et hundrede Daler, og to ParPerlehandsker, som hun pantsatte for et hundrede og fjorten Daler 147).