Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-27
Fædrelandet. Provindsialstænderne. Et Dobbeltnummer af den danske Stændertidende No. 22-23) giver tildeels yderst interessante Beretninger og Forhandlingerne i Møderne den 10de, 11te, 12te og 15de d. Jdet vi forbeholde os, nærmere at omtale de interessanteste Puncter, maae vi, for Rummets Skyld, idag indskrænke os til at meddele Følgende: De nye Forslag, som ere indkomne, ere: a) Fre Kammerherre Reventlow til en Petition om en ny Lovbestemmelse, hvorved den ugifte Bondekarl, naar han ha opnaaet en Alder af 25 Aar, befries for den ham efter den nugjeldende Lovgivning, ved Forpligtelse til at tage fast Tjeneste, paahvilende Jndskrænkning i hans personlige Frihed. Om dette (i Stændertidenden fuldstændigen meddeelte) Andragende yttredes forskjellige Meninger af Forsamlingens Medlemmer. Den kongelige Commissartus yttrede, at den forelæste Petition fornemmelig fortjente Forsamlingens særdeles Opmærksomhed, da den vidner om en dybtfølt Agtelse for Almuens Frihed, og Menneskerettigheder og har tillige taget omhyggeligt Hensyn til de Følger, som en saadan Lov kunde have for Landalmuens Kaar i Almindelighed. Ved Afstemningen om en Committee skulde nedsættes, blev Spørgsmaalet, med 36 Stemmer imod 29 besvaret med Nei. b) Af Grev Holstein om at Stænderforsamlingen vilde ansøge H.M. om, ved den kongelige Bankcommissair at henlede Nationalbankens Opmærksomhed paa flere Punkter, Bankens Regnskaber og Bestyrelse betræffende, hvilke vare: 1) De paafaldende betydelige Restancer af Heftelsesrenterne, hvortil Aarsagen ønskedes angiven; 2) Afregningen imellem Banken og Jnstitutet i Altona, hvorom ønskedes fuldstændigere Meddelelse i det trykte Regnskab; 3) At Bankbestyrelsen i næste Regnskab vilde give Oplysning om, hvilken Deel af Bankens Activer der kunde ansees for fuldkommen sikker; 4) Nærmere Oplysning om, hvorledes en saa ubegribelig stor Sum (90,583 Rbd. 13 s.) kunde være medgaaet til Omkostninger ved Bestyrelsen, og Seddelfabricationen, og b) en snarest mulig Afgjørelse af det vigtige Spørgsmaal, om det Beløb, som i Bankregenskabet til 31 Juli 1834 var anført som Resultatet af Afregningen imellem Banken og Jnstitutet i Altona, var Bankens fuldkomne Eiendom, eller om det tillige var Finantsernes, i den Betydning, at det skulde anvendes til Seddelinddragningen. - Et med Bank bestyrelsen fortroligt Medlem gav nu vigtige og interessante Oplysninger (der nærmere skulle omtales, til hvert enkelt Punkt, for hvilke Proponenten bevidnede sin Tak, idet han tilføiede, at han aldrig havde tvivlet paa, at Bankens Direction kunde give tilfredsstillende Oplysninger og Alt, hvad der angaaer Bankens Bestyrelse; men han vedblev dog sit Ønske, at lignende Oplysninger maatte indrykkes i Bankregnskabet, hvorpaa Actionairerne synes at have Krav, ligesom de maae interessere hele Landet, da man uden saadanne Oplysninger ikke kan gjøre sig noget klart Begreb om Bankens Status, hvorimod hiint Medlem bemærkede, at det ikke vilde være overeensstemmende med rigtige Grundsætninger, at indføre en saadan Detail i Bankregnskaberne, hvorved Opmærksomheden vilde blive henledet paa mindre vigtige Gjenstande. Den kongelige Commissair oplyste, med Hensyn til femte Punct, at Spørgsmaalet ikke er, om det Beløb, der aarligen af det Altonaer Bankinstitut afgives til Nationalbanken, er dennes eller Finantsernes Eiendom, da der ikke kan afstrides Banken fuld Eiendomsret over denne Jndtægt; men hvad derer Meningsulighed underkastet er, om den i Forbindelse med de 3/4 Dele af Bankheftelsesrenter af Jorder og Tiender i Danmark skal anvendes til den, ved Bankoctroiens Emanation verserende Seddelmasses Jndløsning, eller om denne udelukkende skal bestrides af hine 3/4 Dele, hvilket, om et mindelig Forening tilveiebringes, i alt Fald vil blive at afgjøre ved Høiesteret. Hiint Medlem tilføiede, at der ikke var fjerneste Grund for Banken til at sætte Spørgsmaalet under Afgjørelse, og flere Medlemmer yttrede, at det med Hensyn til Bankens Uafhængighed af Regjeringen næppe vilde være den rigtigste Form, at andrage hos Hs. Majestæt Kongen paa de ovennævnte Oplysninger. Proponenten ønskede derpaa, at hans femte Punkt maatte afgives til Committeen for de forskjellige Andragender, Finantsvæsenet vedkommende, hvorpaa Spørgsmaalet om en Committee skulde nedsættes for de øvrige Dele af Forslaget, med 36 Stemmer imod 28 besvaredes benegtende. - c) Af Provst Birch om Forbedring i Landsby skolelærernes Kaar, hvilket han ledsagede med forskjellige Petitioner. Forslaget, (hvis enkelte Punkter siden skulde vorde meddeelte) henvistes til en Committee, bestaaende af: Biskop Mynster, Grev Holstein, Grev Bille=Brahe, Niels Nielsen og Proprietair Neergaard, til hvilken tvende, ved Sognefoged H. Larsen indleverede Andragender fra adskillige Skolelærere paa Landet og Forbedring i deres Kaar afgaves. - d) Af Mechanikus Gamst, om en Petition til Hs. Majestæt Kongen og Ophævelse eller i alt Fald Modification af Plakaten 23 Octbr. d. A., indeholdende Forbud mod, at danske Haandværksvende paa deres Vandring besøge eller opholde sig i Lande og Steder hvor Associationer og Forsamlinger af Haandværkere taales. Den kongelige Commissarius udviklede, hvorfor det formeentlig maatte ansees for mindre Hensigtsmæssigt, at andrage paa en Ophævelse af den nævnte, efter sit Jndhold blot interimistiske Anordning. Andragendet henvistes til en Committee: Justitsraad Salicath, Mekanikus Gamst og Etatsraad Hvidt. c) Ved Sognefoged H. Larsen et Andragende for Bønderne paa Baroniet Adlersborg om Ophævelse af de Renter, de have at svare af de Bekostninger, der i sin Tid ere anvendte til Udskiftningen, hvilket Andragende, som henhørende under Domstolene, 1) Ved Sognefoged Fr. eenstemmigen blev afviist. Jørgensen, betræffende forskjellige Anker og Ønsker fra hans Valgdistricts Beboere, om hvilket Andragende eenstemmigen afgjordes, at det ikke egnede sig til Antagelse. - 8) Ved Birkedommer Riber forskellige Andragender fra hans Valgistricts Beboere og Hoveriets Ophævelse, Jndførelse af den nye Matricul, Veiarbeidets Forandring, Betaling for Frieserne, faste Bestemmelser for Jndfæstningen, Løn til Sognefogderne, Huusmændenes Fritagelse for Ugedags=Arbeidet, og om Godtgjørelse for den i Fyen ved et Hagelveir anrettede Skade. Forsamlingen besluttede eenstemmigen, at de saaledes fremlagte Andragender ikke egnede sig til at tages i Betragtning. - b) Ved Sognefoged H. Larsen et Andragende fra Fæstebønderne paa Aggervolds Gods om fast Bestemmelse af Jndfæstning og Landgilde, hvilket tilstilledes Committeen ang. Hoveriets Ophævelse. - i) Ved Viinhdl. Hansen en ham fra Kbhavn tilstillet, med 1227 Underskrifter, forsynet, Petition og Stænderforhandlingernes Offentlighed. Efterat den kongelige Commissarius og flere af Forsamlingens Medlemmer havde yttret sig i denne Anledning, besluttede Forsamlingen, med 56 Stemmer imod 11, at udnævne en Committee af 5 Medlemmer til at tage Sagen under Overveielse, hvortil valgtes: Provst Birch, Viinhandler Hansen, Prokurator Haagen, Kammerherre, Rosenørn-Lehn og Grev Holstein. Viinhandler Hansen, fremlagde endvidere tvende Petitioner og samme Gjenstand, fra Odense og Nyborg, og Kjøbmand Sidenius et Andragende fra Nakskou om Stænderforhandlingernes Offentlighed, hvilke afleveredes til Committeen. - Endvidere bleve følgende Petitioner og Andragender henviste til vedkommende, alt nedsatte Committeer: a) Ved Kammerherre, Wegener fra Ringsted Klosters Godses Bønder, fra 38. Bønder under Tybjerg Gods, og fra samtlige Bønder under Eriksholms Gods om Fritagelse for Hoveriet in natura imod Erstatning i Penge. b) Ved Jørgen Mathiesen, en Beregning fra Rasmus Hansen i Weuslinge om forrettet Veiarbeide. c) Ved Proprietair Madsen fra Kattrup Godses Bønder og Ophævelse af Hoveriet imod Pengeerstatning. d) Ved Møller Petersen lignende Andragender fra Lekkende og Beddinge Godses Bønder. - Etatsraad Treschow, som alt er valgt til Medlem af 11 Committeer, har ønsket for Fremtiden ikke at vælges til Medlem af nogen Committee.