JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
i Engelland anordnede Blocade er d. 26 April udstædt en ny Ordre, hvori fastsættes, at alle Havne og Pladse, saa langt nordligen som Floden Ems iberegnet, under den Hollandske Regjering og alle Havne og Pladse under Frankriges Regjering, samt alle de Colonier, Establissementer og Besiddelser, der tilhøre disse Regjeringer, og alle Havne og Pladse i de nordlige Dele af Jtalien fra Havnene Orbitello og Pesato inclusive, fremdeles uden Undtagelse skulle være underkastede samme Bestemmelse i Henseende til Handel og Skibsfart, som om de virkeligen vare blokerede af den Engelske Sømagt; og at alle fra og til benævnte Lande, Colonier, Establissementer og Besiddelser handlende Skibe med alt ombord havende Gods og Vare, skulle tilkjendes Opbringerne som Prise. Endvidere skal denne Ordre sættes i Kraft fra den Dag af, at den er udfærdiget i Henseende til alle Skibe med deres Ladninger, der, efter denne Dag, tages paa saadanne Farter, der ved denne Ordre ere lovmæssige, endskjønt saadanne Farter, i Begyndelsen af samme, vare ulovmæssige og i Følge benævnte tidligere Ordre forbudne, og skulle derfor saadanne Skibe, naar de ere opbragte, frigives igjen, og i Henseende til alle de Skibe med deres Ladninger, der ere blevne tagne paa Farter, der efter ovennævnte Stæders Undtagelse vare tilladte, men ved nærværende Ordres Bestemmelse ikke ere tilladte, ei være underkastede nogen Condemnation, det maatte da være, at de førend Opbringelsen havde havt Kundskab om nærværende Ordre &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Om den Americanske Embargoes Ophævelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Vor Tidsalder er rig paa Særsyn saavel i den mercantilske som politiske Verden. Engellands og Frankriges Blocadesystem har ligesom Americas Embargo overskaaret alle Senerne i hele Europas Handelsvæsen. Vel kunde man forudsee, at disse Midler vare for voldsomme til, at de fra alle Sider skulle lige længe holde Stand, men ingen troede, at America saa hastig skulde forandre et System, der synes saa ganske at være grundet i dets Upartiskhed og dets Attraa efter at leve i Fred med alle Nationer. Man beundrede de Opoffrelser, som det fandt sig beredvilligt til at gjøre, uden at agte paa, at de rystede Grundstøtterne til dets Flor – dets Handel og Søfart. Men jo større den Agtelse var, man med Føie ydede denne Stats sjeldne Ugennyttighed, des mere overraskende maatte det være, at den med eet har forandret sit System, og, med nogle Jndskrænkninger, næsten ganske ophævet den Embargo, der var Europa Borgen for dens Oprigtighed. Medens den erklærer Handelen paa alle Lande, Frankrige og Engelland og de i deres virkelige Besiddelse værende Lande undtagne, for fri, seer man Engelland, bifaldende denne Erklæring, tilstede Americanerne fri Handel paa alle de Havne, som ikke befinde sig under stræng Blocade. Vi ville ikke undersøge her, om disse Beslutninger ere Frugten af en foregaaende Overeenskomst, men aabenlyst er det, at Engelland har fundet den Americanske Embargoes Ophævelse overenstemmende med sin Fordeel, eftersom det umiddelbar derpaa har begunstiget den Americanske Skibsfart i en saa fortrinlig Grad. Kan man antage, at Engelland, som er hele Menneskehedens Fiende, ikke beviser andre Stater nogen Bevaagenhed, uden at det venter at faae den betalt med Renters Renter, saa kan man ogsaa med Vished forudsætte, at det nu agter at bruge America's Flag som et Middel til at anmasse sig Enehandelen, og paatvinge Europa sine Colonialproducter og Fabricater, som det trænger saa høiligen til at blive af med. Jnd faldet er godt, men det kommer an paa, om Keiser Napoleon, der hidtil i alle sine Foretagender er bleven sin store Caracteer tro, vil finde sig fornøiet med den Americanske Embargoes Ophævelse paa den Maade skeet er. At blokere Engellænderne paa deres De og afskjære dem alt Handelssamqvem med Europa, har Frankriges Keiser hidtil anseet for det virksomste Middel til at knuse den Engelske Magt. Der gives i dette Øieblik ingen neutrale Stater i Europa, næsten alle have de erklæret sig mod Engelland og de, som endnu hælde til dets System, ere saa ubetydelige, at de ikke fortjene at komme i Betragtning. America har man siden Embargoen blev paabuden maattet betragte som en Stat, der ved Skibsfartens fuldkomne Standsning ikke stod mere i nogen directe Forbindelse med Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Men nu da det ophæver Embargen og Engelland favoriserer det fremfor andre Stater, træder det nødvendig ud af den Stand, hvori det befandt sig, det maatte da være at man vilde antage, at er Stat kan være neutral og desuagtet ligefuldt lade sig favorisere af Engelland. Embargoens Ophævelse lader sig kun tænke i det Tilfælde, at Americanske Skibe fritages for at løbe ind i Engelland, thi ellers vilde denne Ophævelse ganske forfeile sin Hensigt. Da den altsaa ene beroer paa en af Engelland bevist Faveur, der nødvendig maa være forbunden med dets Fordele, saa er det klart, at denne Ophævelse ikke kan antages gyldig af Europas vigtigste Fastlandsmagter, hvis Hensigt det er at skade Engelland paa enhver optænkelig Maade. - Den Fordeel som Engellænderne maa kunne høste af denne Ophævelse er stor og uberegnelig. Det bliver umueligt for de Stater, der have forbudt Engelske Fabricaters Jndførsel, altid at være viis paa, om de Vare, de foregivne Americanske Skibe medbringe, ikke ere Engelske, og for Engellænderne, som have hele Fabriker af falske Skibsdocumenter vilde det paa denne Maade være meget let, under Americansk Flag, at oversvømme hele Fastlandet med deres Artikler. En uundgaaelig Følge deraf vilde være den, at det vilde tilegne sig et Monopol, som det saa længe har kjæmpet for, og finde ny Hielpekilder til at vedligeholde Krigen i Europa. - Men er det rimeligt at den Franske Regjering, der for ikke længe siden paatalde det som en Misbrug, at tre Americanske Skibe tillodes at løbe ind i Triest, ikke vil gjøre Jndsigelse mod de Americanere, der, endog aabenbar favoriserede af Engellænderne, løbe ind i de med Frankrige forbundne Staters Havne? For vort Fædreneland vilde det i ingen Henseende være godt, at Americanerne skulde oversvømme os med Colonialvare og udenlandske Fabricater. Deels vilde det skade vor Cours, om ikke strax saa i Tiden, thi de Norske Producter vilde da vandre ud af Landet, og vi vilde ikke faae Penge for dem, men Luxus=Artikler, som forbruges i Landet selv. Deels vilde den gode Fremgang, den indenlandske Konstflid allerede har begyndt at gjøre, standses og saa at sige qvæles i Fødselen. De Artikler, Americanerne kunne bringe os, trænge vi egentlig ikke til, i det mindste ikke saa meget som Engelland trænger til Norske Producter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Caffe, Sukker og andre Colonialvarer vilde blive dyre, men hver sand Patriot vilde heller undvære disse eller betale dem dyre, end give Engelland, vor arrigste Fiende, Midler i Hænde til at bekrige os Americanerne sige nok, at intet af deres Skibe maa gaae til Engelland eller de Lande, der ere i dets virkelige Besiddelse, men de tie med, om ikke Engelske Skibe kunne gaae til America og afhente der de Europæiske Producter, de behøve, imod at bringe deres egne Varer did. - Det vilde være besynderligt, dersom Fastlandsmagterne skulle kjende saa lidet deres egen Tarv, at de uden Jndsigelse ville lade de af Engellænderne saa høilig favoriserede Skibe løbe ind og ud i de Havne, America og Engelland finde for godt at bestemme, og saaledes gjøre hele Europas Handel til et Americansk eller Engelsk Monopol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
Min Mand har nu ogsaa en Selskabs-Jomfru uden for Huset, som han føder og klæder; men det vil sige, med min Tilladelse, for han siger, at en Mand af hans Stand umueligt kan være bekjendt, ikke at have sig en Kokkebine, som i Engelland og Frankrige enhver Skomager og Skræder har. Jeg har heller ikke villet negte ham denne lille Villighed, aldenstund han ogsaa har tilladt mig, at tage mig en Selskabs=Kavaleer, og sligt kun kaldes gem eent blandt gemene Folk. Vor huuslige Lykke lider intet Skaar derved, thi min Mand siger meget rigtig, at dersom det skulde være Tilfældet, maatte den huuslige Lyksalighed være langt sjeldnere end den er. Min ældste Søn Jeremias træder i sin Faders Fodspor. Knegten har ogsaa, saavidt jeg kan mærke, allerede en lille Kokkebine siddende ved Nørrevold, som han holder meget af. Min Mand mener, at det ikke siger noget, at Drengebørn ere lidt vilde og raske af sig; for, siger han, han har selv ikke været bedre, da han var ung, og er dog bleven til en holden og agtbar Mand. Kom dog ud til os paa vort Gods, kjere Hr. Udgiver, Vi skal fornøie Dem, saa meget det staaer i vor Magt, med alle Landlivets Behageligheder, Jagt, Fiskerie og Lystturer. De vil faae Leilighed nok til at tale om os, naar De først har seet, hvorledes vi leve. Men vil De komme, saa kom snart, for min Mand agter at gjøre en Reise til Per Munt, for at bruge Badet ikke fordi han er syg, for han er endnu, Gud skee Lov og Tak, saa karsk som en Fisk, men han synes det er saa gemeent og pøbelagtigt, altid at være sund J det mindste vilde han dog saa gjerne Folk skulde sige, at han har lidt Podagra. Fru Peersen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
Jndenlandske Efterretninger. Cancellie=Patent, indeholdende Bestemmelse af de Betalinger, som tilfalde Dommerne paa de adelige Godser, for at forelæse, forklare og attestere de imellem Godseierne og Godsbeboerne oprettede Contracter, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. "Da det ved Forordningen af 17de Julii 1805, angaaende Pligtarbeider, som paaligge Beboerne af Klosternes og Godsernes Grunde m.v. dens §. 14, er befalet Dommerne paa de adelige Godser, i Henseende til de Contracter, som indgaaes imellem Godseierne og Godsbeboerne om Besiddelsen af deres Gaarde og Huse, at forelæse og forklare disse Contracter for Godsbeboeren, i Retten, og at attestere paa Contracten selv, at Gods beboeren har erklæret sig tilfreds med samme, saa har det behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at resolvere, at der indtil videre, saalænge indtil et almindeligt Sportel-Reglement bekjendtgjøres, skal, i Henseende til det Dommerne for ovenmeldte Forretninger tilkommende Gebyhr, forholdes saaledes: 1) Foruden den Betaling, som i hvert Tilfælde tilkommer Dommeren for Jndførelsen i Contract Protocollen, nemlig 4 Ls. for Arket, skal for at forelæse, forklare og atte stere Contracten, betales i alt saaledes: 2) Naar Stedet overdrages til Eiendom, paa Arvefæste eller til Forpagtning paa ti Aar eller længere, skal Dommeren, dersom det er en heel, halv eller fierdendeel Gaard, nyde 24 Ls., og for et Huus eller Jnderste Sted 12 s. ) Er derimod Stedet overdraget til Forpagtning paa kortere Tid end ti Aar, skal Dommeren nyde for en heel, halv eller fierdendeel Gaard 12 Ls., og for et Huus eller Jnderste Sted 6 Ls. 4) Forestaaende Gebyhrer skulle af Godseieren og Godsbeboeren udredes, hver for en Halvdeel, med mindre Contracten selv indeholder anden Bestemmelse herom. Hvilket herved bekjendtgjøres for alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse. - Det Kongelige Slesvig=Holsteenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 8de Maji 1809. Mosting. Jansen. Jensen. Feldmann, Rothe. Hammerich. Spies. (L. S.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
J Torsdags Eftermiddag behagede det Hs. Maj. Kongen allernaadigst at besøge Dannebrogsmanden, Hofmekanskus Pløtz, og tage hans skjønne mekaniske Arbeider og Opfindelser i Øiesyn. Monarken gav os her et nyt Beviis paa den store Opmærksomhed og Naade, han bevidner indenlandske Konstnere og indenlandsk Konstflid midt under Krigsuroligheder, der i de fleste andre Lande bortskræmme enhver fredelig Konst syssel. Enhver upartisk maa indrømme, at Hr. Ploved sin Flid og sine Talenter virkelig ogsaa fortiente denne Kongelige Naade. Alle de, der, som Wessel siger, troe, "at der fødes Menneskeer kun i Engelland kunne hos denne vor talentfulde Landsmand overbevise sig om, at man med Danske Hænder, med Dansk Flid og ved Dansk Eftertanke kan frembringe Arbeider, der kunne sættes ved Siden, for ikke at sige over, Engellands forroste Mesterværker. Blandt Hr. Pløy's egne Opfindelser fortjene især at nævnes: en dobbelt Secretair, 2) en Secretair for Blinde, 3, en Logateur, hvormed en Plan eller et Kort nøiagtig kan copieres, 4) en Phystognomietras, hvormed man kan tegne efter Naturen, 5) en Model til en Væver stoel, hvormed man ved Hielp af en simpel Vinde kan væve et Stykke Klæde. Han arbeider ogsaa paa en Fodmaaler af ganske ny Opfindelse, hvormed man nøie kan bestemme en Flods Løb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
Fra Amsterdam meldes, at den Kongel. Danske Charge d'Affaires ved det Hollandske Hof, Hr. Schavenius, pludselig er afgaaet ved Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
Hs. Maj. Kongen har under 18 Nov. tilkjendegivet Geheimeconferenceraad Grev Rosencrone sin allerhøieste Velbehag for hans patriotiske Tilbud, at ville i de tre første Aar bidrage aarligen 1000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
til Uddannelsen af det under 28 Jan. oprettede Kongelige Museum. Reisende, som i disse Dage ere komne fra Norge igjennem Sverrig, meddele Efterretninger fra dette Naborige, der gaae til d. 12 Maji. Skrive og Trykkefrihed er atter bleven tilladt i Sverrig, og Forbudet mod Danske og Franske Skrifters Jndførsel ophævet. Til Gothenborg er der ankommen en Mængde Americanske Skibe, og som en Følge heraf ere de Varer, Americanerne kunne medbringe, faldne ganske overordentligen. Adskillige ere endog faldne nogle hundrede PC. Tobak f. Ex. er fra 28 s. gaaet ned til 8 s. Pd. En heel Deel Americanere med Papirer til Svenske Havne er i Kattegattet blevne opbragte af Engellænderne og førte til Engelland. Adskillige ville paastaae, at de forsætlig have ladet sig opbringe. – Rigsdagen er ikke, som det hedte i Kjøbenhavn, bleven opsat, men med stor Høitidelighed holdt til den bestemte Tid. Den 4 Maji forsamlede de af Borger= og Bondestanden valgte Fuldmægtige sig hos Rigsdrosten, Grev Trolle Wacht meister, der i Egenskab af Rigscantsler undersøgte deres Fuldmagter, hver i sit Værelse. Til Borgerstandens Talsmand udnævntes Rigsdagsfuldmægtigen for Stockholm, Grosserer H. U. Schwan, og til Talsmand for Bondestanden Rigsdagsfuldmægtigen fra Gothenborgs og Bohus Læn, Lars Olsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
Hofcantsleren, Friherre Christ. Bogislaus Zibet har under d. 2 Maji faaet i Naade sin Afsked, og Statssecretairen, Ridder og Friherre Gustav Lager bjelke, er f. D. igjen udnævnt til Hofcantsler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
J Sverrig er alle Livets første Fornødenheder langt dyrere end i Norge. For et Nattelogie og simpel Frokost maatte en Reisende betale 6 Rdlr. - Paa Grændserne sporedes ingen krigerske Bevægelser eller Rustninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
Udenlandske Efterretninger. Paris d. 9 Maji. Fjerde Bulletin, Hovedqvarteret i Braunau d. 1 Maji. Ved Overgangen over Broen ved Landshut beviste General Lacour Mod og Koldsindighed. Grev Lauriston har med Forstand placeret Artilleriet og bidraget - Vi til denne glimrende Affaires gode Udfald. skoppen og de fornemste Authoriteter i Salzburg ere komne til Burghausen, for at anraabe Keiseren om Naade for deres Land. Hs. Maj. har givet dem den Forsikkring, at de ikke skulle komme mere igjen under Østerriges Herredømme. De have lovet at vælge Forholdsregler til at lade de 4 Batailloner, som Kredsen har stillet, og hvoraf endeel allerede er adspredt og tagen, vende tilbage igjen til deres Hjemstavn. - Hovedqvarteret afgaaer i Dag d. 1 Maji til Ried. – J Braunau har man fundet 200 Rationer Tvebakker og 6000 Sække Havre. Man haaber at finde endnu mere deraf i Ried; Riedkredsen har stillet 3 Batailloner Landsoldater, men den største Deel deraf er allerede gaaet hjem igien. - Keiseren af Østerrige har været tre Dage i Braunan. J Scharding erfarede han Armeens Nederlag. Jndvaanerne bebreide ham, at han har været Hovedophavsmanden til Krigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
De berømte Frivillige fra Wien, der bleve slaae de ved Landshut, ere atter kommen igjennem her, i det de kastede deres Vaaben fra sig og ilede af alle Kræfter til Wien. – Den 21 April kundgjorde man i denne Hovedstad et af Souverainen udstædt Decret, som erklærer, at Havnene igjen skulle staae aabne for Engellænderne, at Forholdene med denne gamle Bundsforvandte atter ere gjenoprettede, og at Fiendtlighederne med den fælles Fiende begynde. - Gener. Ondinot har imellem Altham og Ried taget en Bataillon af 1000 Mand til Fange. Denne Bataillon var uden Cavallerie og uden Artillerie; da vore Tropper nærmede sig, vilde den begynde en Geværild, men da den fra alle Sider saae sig omringet af Cavallerie, strakte den Geværet. - Ho Maj. lod i Burghausen adskillige Brigader Cavallerie passere Revne, blandt andre den Hessen-Darmstadtske, som han bevidnede sin Tilfredshed. General Merlatz, under hvis Befaling Tropperne staae, har fortrinlig anbefalet dem. Hs. M. har tilstillet ham adskillige Æreslegionsordener. - General Wrede har fundet hosfølgende Breve og Actstykker, som vise den Skræk der sætter Monarkiet i Bevægelse. Af disse Breve er 1) fra en Søn til Moder i Braunau, dat. Wels d. 25 April. Det hedder deri, at Efterretningen om Armeens nye Uheld have saaledes nedslaaet hele Ungdommen at den løber som Afsindige frem og tilbage, at hele den Østerrigske Armee i Bayern havde været tilintetgjort, dersom Erkeh. Carl var gaaet over Jun hvilket de Franske ventede, istedet for at han trak sig tilbage til Donau, at han ved Regensburg forenede sig med Bellegarde og opholdt den venstre Fløi af den Franske Armee, at Carl har sagt han maatte angribe denne Armee to Gange, endskiønt det er faldet ulykkelig; at de Franske havde tre Gange saa meget Cavallerie som Østerrigerne; at Uordenen ved Tilbagetoget var saa stor, at Østerrigerne brændte over 1000 Vogne og kastede Vogne fulde med Krud og Kugler i Vandet, for ikke at opholdes paa deres March, at Carl ved sin Overgang over Donau skal have skrevet til Keiseren, at han kun endnu vilde udføre en eneste fortvivlet Streg, men at naar den mislykkedes ham var Alting tabt. No. 2, dat. 20 April, siger, at Chasteller vil, som man siger, forlade Tyrol med sit Corps og en Deel Tyroler, for at falde de Franske i Ryggen, at den Ungerske Jnsurrection er paa Marchen og den første Collonne allerede ankommen, St. Pølten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
No. 3 er Keiser Frands hemmelige Jnstruction til Sr. v. Aichholdt, Regjeringspræsident i Salzburg. Heri hedder det, at i Fald Fienden skulde rykke frem mod Wien skal Staden Pest være Middelpuncten for alle Monarkiets Foretagender, og til denne Punct skulle alle Casser i de truede Provindser og den offentlige Skats hele Eiendom hensendes. Keiseren udnævner for hun Tidspunct et Conseil, som skal have sit Sæde i Wien, staae i Forbindelse med Nedre=Østerrige, og saavidt mueligt med alle øvrige af Fienden besatte Provindser. Denne Jnstruction blev besluttet d. 26 April. Den i Middags ankomne Estaffette har medbragt følgende: Paris d. 9 Maji. Hertugen af Abrantes ventes her i Aften, men han vil opholde sig her incognito, ikke som Gouverneur over Paris. Gen. Valence besørger endnu bestandig hans Post. - Det Rygte, at den Russiske Ambassadeur vil reise til Keiser Napoleon, har ikke stadfæstet sig. Breve fra Bayonne, tale om ny Fordele, som Hertugen af Bellun har til kjæmpet sig ved Sevilla, hvor de Polske Tropper under Gen. Valence skulle især have udmærket sig. - Senateuren, Gen. Colland, der længe har commanderet i Tydsklard, skal igjen sættes i Virksomhed. – Grev Metternich er her endnu. - Den Persiske Ambassadeur venter kun paa sin Eftermand, for at reise hjem. Paa Slottet i Besancon befinde 1500 Munke sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
Samfærslen mellem Mailand og Venedig er fuldkommen fri, og Vicekongens Hovedqvarteer var d. 4 Maji rykket frem til Treviso. - J Slottet Ebersberg skulle nogle 100 Østerrigere være opbrændte. - Madrid d. 26 April. Gen. Lapisse, der var brudt op med sin Division fra Salamanca, for at forene sig med Hertugen af Bellune, stødte i Alcantara paa et Corps Jnsurgenter, der vil ødelægge denne prægtige Bro, som de ikke kunde forsvare. Gen. Lapisse angreb dem med Heftighed. Mange maatte springe over Klingen. 600 bleve tilligemed Artilleriet tagne, og Broen reddedes. Herpaa forenede Generalen sig med Marchallens Armee. Han vil snart høste store Frugter deraf, hvis Resultat vil være hele Andalusiens Besættelse. - Leipzig d. 10 Maji. Her er bekjendtgjort en Officiel=Beretning om den Polsk Sachsiske Armees Operationer, hvori det til Slutningen hedder: "Førsten (Pontatowski) har nu ladet sin Armee tage en concentreret Stilling paa hiin Side Sterrock, paa den venstre Bredde af Bug, hvor han er istand til at komme Praga, naar det trues, til Hielp, forurolige Fiendens Operationer ved Oberbug, falde ind i Galligien, naar Omstændighederne tillade det, og række Russerne Haanden, som ville giøre fælles Sag med os. Dresden d. 10 Mai. Den Polske Armee er lykket ind i Gallizien. Hertugdommet Warschau skulde rømmes af de Østerrigske Tropper, der igjennem det Østerrigske Schlesien drage til Bøhmen. –J Aftes kom vor Garnison tilbage fra sin Recognesering paa Grændsen. Den har fundet alting roligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
Første Primas er reist fra Frankfurt til Aschaffenburg. 250 opsætsige Vestphalske Conscriberede ere under Escorto bragte fra Frankfurt til Maynz. – D. 9 var Schillske Tropper i Arneburg. J en Affaire d. 7 ved Nedre-Dodleden ikke langt fra Magdeburg mistede han 3040 Mand og 7 Officierer. Paa den anden Side er Oberst Gautier stærkt og hans Broder let saaret. – General Providoteren i Dalmatien har udstædt en Proclamation til Dalmatierne i Anledning af Krigen med Østerrige, hvori han siger, at Dalmatien vil ved Napoleons Seiere faae sit Gebeet forstørret og sin Velfærd sikkret. – J Bayern oprettes en Land milits, deels for at sikkre Landeveiene mod Marodeurs og bortrømte Krigsfanger, deels for at beskytte Grændserne mod den Bøhmske Landmilits's Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
Petersborg den 29 April. Den Østerrigske Ambassadeur Første v. Scharsburg er endnu bestandig her. - Colonialvarene stige atter i Prisen. - Freden med Sverrig synes endnu ikke saa nær som man i Begyndelsen troede. De Svenske Deputerede ere, som det hedder, reiste herfra med uforrettet Sag. - Stockholm d. 2 Maji. Overadjut. de la Grange kom her tilbage d. 30 April og medbragte den Franske Keisers Svar, som er forfattet i de forbindtligste og venskabeligste Udtrykke. London d. 29 April. Linieskibet Victorv og Menotaur ere med Skibet Over og Glandøver, i Forgaars afgaaede til Saumares's Flaade i Østersøen. Oporto er d. 29 bleven tagen med Storm. 22 Skibe, hvoriblandt 16 Engelske og 6 udenlandske, ere faldne i de Franskes Hænder. – Feldtmarchal Beresford bryder fra Lissabon op til det nordlige Portugal. Jmellem Chineserne og Engellænderne skal der være opstaaer Misforstaaelser, fordi de sidste har taget Macao i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
General Hills Division, 6000 Mand stærk, er ankommen til Lissabon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-20
Berigtigelser i Anledning af Hr. Doctor Clausens Svar i Skilderiet Nr. 62.