JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Ved det forenede Skydeselskabs maanedlige Øvelse i Tirsdags, paa dets Lokale ved Søemosegaarden, indtraf den høist sørgelige Tildragelse, at et vakkert ungt Menneske, og Søn af en retskaffen Borger her i Byen, blev skudt derved, at Pistolen, som han holdt ved Piben, gik af, idet han leverede den fra sig paa Skydepladsen. Da Kuglen var gaaet tvært igjennem Halsen og havde truffet Pulsaarerne, var han øieblikkelig død. Høist beklageligt, at denne uventede Ulykke skulde møde i et Selskab, hvor aldrig før er indtruffet mindste Uheld. Hvorledes det pludselige Sorgens Budskab virkede paa de bedrøvede Forældre og Sødskende, er let at forestille sig. Idag er den Afdøde stædet til Jorde med et hæderligt følge af deeltagende Slægt og Venner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Aarhuus, den 21de Juli. Sangeren Copello, der siden vi saae ham sidst, har ladet sig høre med stort Bifald i Udlandet, er indtrufsen hertil for at give Concert i forestaaende Markedstid. Ogsaa Hr. Kirchheiner, Tenorist ved det kugl. Theater i Khvn., indtræffer hertil i næste Uge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Viborg, d. 19de Juli. J Gaar Eftermiddags henimod Kl. 3 udbrød Jld i anden Etage af den saakaldte ny Vagt i Enden af Graven, Uagtet det brændte ud af Vinduerne, vare Brandfolkene dog en Time efter Mester over Jlden, der ved den blæsende Kuling af Sydvest let kunde have udbredt sig over den nordre Deel af Byen. De derboende Leiefamilier til deres Indboe for endeel spoleret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Hellevad, den 17de Juli. Mandagen den 10de, omtrent Kl. 2 Eftermiddag, brød her over Egnen et temmeligt frygteligt Veir løs, med Skylregn, Hagl, Torden og Lyn, der paa sine Steder anrettede stor Skade paa Kornafgrøden og Vinduer, især i Hellum Sogn. Haglene faldt saa store som smaae Fugleæg, Nogle sige, som Hønseæg, og tillige store Jisstykker, uden Form eller Figur. Beboerne ere næsten utrøstelige for deres Avl, der for Nogle er næsten ganske ødelagt. - Ogsaa ere Nogles, for ej at sige Manges Vinduer, især i Hellum By og paa Kirken, næsten ganske spolerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Blandede Efterretninger. Landhuusholdningsselskabet (der landwirtschaftliche Verein) i Bayern, har henvendt sin Opmærksomhed paa Silkeavlen, og udnævnt en Deputation i denne Henseende. Statsraad viHazzi holdt ved den Leilighed en Tale, i hvilken han gik imøde de Jndvendinger: "Bestrædelserne vilde være forgjeves, Silkeavlen vil ej lykkes, den passer ikke efter Klimatet." Efterat, sagde han, Olivier de Serres, som de Franske kalde deres Landskulturs Patriark, havde i Aaret 1600 udgivet et Værk over Agerdyrkningen, hvilket blev saa vel modtaget, at 13 Oplage strax efter hinanden vare nødvendige, blev han af Kong Henrik d. 4de og hans vise Minister Sully, kaldet til Paris, og sat i Virksomhed for Landbruget. Han fik af Kongen Tilladelse at udrydde de vilde Træer af de kongelige Haver, udplantede i sammes Sted 14000 Morbærtræer, og forskrev fra Jtalien en Mængde Silkeorme Æg, som rundtom bleve bortskienkede. Han blev Silkeavlens og Silkemanufakturernes Skaber i Frankrig. Sin Henrik den 4de og sin Olivier skylder saaledes Frankrig, at en af dens Velstands rigeste Kilder blev aabnet. Man regner Frankrigs Vinding ved denne Jndustriegreen, til 40 Millioner Gylden i Middeltal; hvoraf 10 Millioner for den første Production: Silkeavlen, og de 30 Mill. for Fabrikationen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Bayern vilde man for 30 Aar siden, under Kurfyrste Carl Theodor, ogsaa søge Silkeavlen, indført. Nogle kurfyrstelige Directioner, Morværplantasier, Silkehuse, Silkefabriker oprettedes paa Statens Bekostning, Landeveiene beplante des med Morbærtræer, og store Summer anvendtes paa denne Gjenstand, som ikke havde Fremgang, fordi man skreg over de kostbare Administrationer, det ringe Udbytte &c. Hvad ville vida nu, spurgte Taleren. "Benytte Erfaringerne, undgaae Misgrebene. Vi ville, som man fordum gjorde i Grækenland, i Jtalien, i Frankrig, ligesom frembringe Silkeavlen af Jntet. Vort fælleds Valgsprog derved skal være. Jngen Regie, ingen Administration, ingen Betjente, ingen Omkostninger; Silkeavlen skal være populær - en Bisag en Bifortjeneste for Tyende, Børn, Fattige, gamle Folk. Derhos anbefale vi Damerne, efter Grækenlands, Jtaliens, Frankrig Exempel, at lade deres skjønne Hænder, ligesom spøgende sysle i en 6 Ugers Tid med selv, uden ringeste Bekostning, at tilvejebringe et for deres Klædning og Møbler saa vigtig Stof som Silke Den hele Silkeavl bestaaer blot 1, at man i sex Uger i Foraaret giver Silkeormene Morbær blade, og saaledes for en kort Tid gjør sig, hvad allers hele Aaret igjennem skeer i Henseende til Hunde, Katte, Fugle, en Fornøielse af at fore Silkeorme, holde dem reenlige, og lade dem indspinde sig, hvortil man overlader dem et lidet Rum i Værelset. Saaledes erholder man Silke Cocons, Pavillons, hvilke igien lægge Æg og dermed er den hele Sag sluttet, saasom Cocons allerede er en Handelsvare." Den hele Tale læses med Interesse. Den findes i Harls Archiv 1 B. 2 H. 284 o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Dampfarten til Jndien. Efter et Brev fra Kapitain Johnston varede hans Reise fra Falmouth til Cap 57 Dage. Han brugte Damp 35 Dage, forblev i St. Thomas 3 Dage, og seilede i 19 Dage. Jstedetfor inden Vendekredsen at holde sig vestlig, som Seilskibe pleie, holdt han sig meget nær til den africanske Kyst og fulgte dens største Krumning østvært. St. Thomas, hvor han opholdt sig, ligger under Æqvator og er i omtrent 100 Miles Afstand fra Fastlandet. Maskinen brugte dagligen omtrent 8 Chaldrons Kul. De Kul han havde medtaget fra England varede hele Reisen igjennem, men han beregner at han formedelst Nødvendigheden at omgaaes huusholderisk med dem, tabte 20 Dage, og anholder derfor Skibets Eier om at skikke 50 Chaldrons til Madera og 50 til St. Helena. Da han endnu ved sin Ankomst til Cap havde Kulbeholdning for 2 Dage, og han som anført i 35 Dage havde brugt Damp, saa er det Faktum vigtig, at et Dampskib, som ved stille Veir seiller 8 Mil i Timen, kan være saaledes bygget, at det har Kul ombord for 37 Dage. Den længste Vei han i en Dag lagde tilbage med Seil, udgjorde 190 Mile, med Damp 169, eller 7 Mile i Timen. Da Strækningen fra Falmouth langs de amerikanske Kyster beløber 7500 Mile, saa maae Skibet i Gjennemsnit dagligen have gjort 131 Mile, men 500 Mile skulde have været sparede, naar man fra CapRoko kunde have seilet mod Cap. Reisen fra Cap til Calcutta beløber sig til 6,800 Mile, og skulde efter samme Forhold kunne tilbagelægges i 52 Dage. Da altsaa Capitain Johnston vilde forlade Cap den 18de Oct., saa vilde han d. 9 Dec. naae Calcutta, og med Indbegreb af de fem Dage, som han tilbragte paa Cap, fuldende den hele Reise i 114 Dage. Ved Oplage af Kul paa Madera, St. Helene, Cap, Isle de France, og Colombo paa Ceylon, ved hvilke Afstande, Reisen beqvemt lod sig deele, lod Dampkraften sig anvende uafbrudt, og Tiden skulde derved indskrænkes til 84 Dage eller 12 Uger. Dette er omtrent 3 af den Tid som Seilskibe bruge, thi en Reise fra England til Calcutta varer almindeligen 17 til 18 Uger. Men i det hele troe vi ikke, at Meget kan vindes ved Dampskibsfart til Indien, naar man vil følge den sædvanlige Cours. (Pol. Journ. Junii.) Nagler af Christi Kors. Det er en gammel Sædvane at samle og holde i Ære Levninger af mærkværdige Personer, især Helgenes; og dermed drives en ei ringe Misbrug; et ei lidet Bedragerie. Allerede Rasmus af Rotterdam skrev blandt Mere om de saa kaldte Kors partikler eller Splinter (fragmenta ligni crucis),at man havde saa stor en Mængde af dem, at, naar alle disse sammensankedes paa et Sted, skulde de neppe kunne rummes paa et Fragtskib. Og saa af Naaler af Christi Kors gives en Mængde. Saaledes traf Anmelderen, paa Reisen igjennem Franken, en i Bamberg, og Ledsagerne fortalte, at paa sidstnævnte blev aarligen en egen "Nagelfest, høitideligholdt. En anden Nagle af Christi Kors gjæmmes i Trier, tilligemed Christi Kjole, som et høist kosteligt Klenodie. Jblandt Foræringer for Adelstan, Angelsaxisk Konge, var Konstantin den Stores Sværd, og i sammes Knap en Nagle af Christi Kors. Hvo der nu er i Besiddelse af samme vides ikke. (Forkortet af Hesperus Juni S. 567.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
I St. Petersburg, det meest tørre Sted i Europa, falder aarligen 12,8 Tomme Regn; i Wien, det meest regnfulde Sted i Europa, 44, 8 Tomme; i Philladelphia, det meest tørre Sted i Nordamerika, 30 T.; i Charleston i Sydcarolina 71,4 T. Endnu fugtigere er Vestindien og Sydamerika. Tallet af Regndage er i Europa meget større, hvorimod Regnen i Amerika nedstyrter i større Masser, og skader Sundheden mere. (North American Review. Boston 1821. No. 30 S. 56. - J Ostindien faldt i Breykulla i Statholderskabet Bombay, i Regnmaanederne Juni til Oct. 1817, 104 T. – i Aaret 1818. 81,16 T. - i Aaret 1819, 77,34 T. Regn. (Asiat. Journal 1821, Juli S. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Af Hesperus Juni d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Det i Münster hidtil værende theologiske philosophiske Fakultet, som i Aaret 1825 talte omtrent 400 Studerende, er, efter høje Foranstaltning indsat i et Akademies fulde Værdighed med Navnet: Maximilianea Fredericiana. Statuterne ere vel ei udkomne, men Valget af Ret tor og Dekant fandt allerede Sted 24 Nov. f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Til Rector valgtes Domkapitular og Professor Dr. Kistemaker, der ved Virksomhed i lang Række af Aar har gjort sig meget fortjent af Stiftelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Kjøbenhavns Børs, den 25 Juli 1826. Hamburg 2 M.a vista 229 Species 230 Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 169 170 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Svenske Sedler 923,622 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 4 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-25
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1 - Rbd. r. S. Dito Dito. .... 116 1/4 116 1/2 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 91 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 103 1/2 - i Banco 89 1/2 - i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier...... 3 pC. nye danske Oblig. 53 153 3/4 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mon og mool at Treogtyvende Aargang. No. 60. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 Juli 1826. Morten Luther. mod Verden dan lod som en Kæmpe saa hold"Mod Verden og Diævle tillige Thi Gud var hans Værge og Gud var hans Skjold For hvem skulde Kæmpen da vige? For Gud han sig bøied saa ydmyg i Sind, Og liden som Barnet i Sal han gik indDer vorde ham Fjedre i Vinge Grundtvig. Saa er det dig du Jesu Christi Kæmpel. Som stander hist med Aandens stærke Sværd; Men dog kan Hjertet ei et Suk neddæmpe: De Christne jo miskjende vil din Færd? Er du nu bleven da saa plat forandret At dine Brødre selv dig kiende ei. Hvad heller er vort Stade saa forandret, At vi ei veed den rette Maal og Vei. Du sønderhug den Mørkets stærke Lænke, Som overspændte Herrens Naades-Ord: Du bød den frie Aand selv fri at tænke, Og lærte Christne søge Herrens Bord. Du Bogen aabned for det fromme Øie Saa vide Christne bygge paa vor Jord, At de kan trøstig skue mod det Høie Og søge Herren i hans eget Ord. Hans eget Ord!" Ei Menneskenes Tanke, Det var din store klippefaste Tro: At hvor end Christen Brødre maae omvanke, Han - Herren - skal dog midt iblandt dem boe, Men gav Fornuften du den Ret at prøve Gud-Herrens Ord, og forske ud hans Vei Og ved sin Kløgt Enfoldigheden døve? Det sige de - vi svare: nei, o nei Thi grandt du vidste, at naar Dæmring falder Kan Øjet ikke meere skue grandt - Naar Synden Hjertets Tanker til sig kalder, Vi ei kan dømme, hvad er evig sandt, At Syndens Børn vi alle, alle ere, At reent vor Roes er tabt for Lysets Gud Det med Apostlerne du monne lære, Om Lyset end ei gandske sluktes ud. Gud Herren faae til faldne Jord i Naade. Og sendte til den ned sin egen Søn, At vi skal lade ham og Aanden raade: Og kun i ham forvente Naade Løn. Hvor kan da Støv Guds høie Raad begribe, Hvor kan vor Jordkløgt tolke Herrens Ord? Saalidt som Ørnen kan til Solen stige, Skjøndt Vingen hæver ham fra mørke Jord. Nei, kun ved Herrens Aand dit fromme Øie, Kan søge, finde Kraften i Guds Ord; Og i en salig Stund imod det Høie Opsvinge sig i Aanden fra vor Jord: Didhen, hvor Lysets Aand i Kraft omstraaler Den Korsets Helt i Seiers Klædebon, Hvis Glands et jordisk Øie ikke taaler, Hvis Glimt beruser saligt fromme Aand. Didhen, Didhen, de fromme Christne skunde, Hvor Luther gik, den fanddrue Herrens Mand, Hvor Davids, Kingos Harper udi Lunde Ejenlyde født i Fredens skjønne Land. O hielp os Christ, trods Jord og Støvets Trængsel – O hielp os Herre i Din Kjerlighed! Naar Aanden løses af sit Jorde=Fængsel Vi da maa samles i Din Salighed!! E. Mülertz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Det er forunderligt, at Prof. Bloch, der forsvarer Fornuftens Brug i Religionen, og det 18 Arhundredes heterodore Teologer imod de symboliske Ortodore, vil at vi i Ortografien skal tage Fornuften fangen under Troens Lydighed, og hylde den uforstandige Brug og hans Retskrivningslære, og erklærer endog, at han, som Lærer for Ungdommen, anser sig forpligtet til at forsvare den almindelige Skrivemade, saa længe til Pluraliteten af de Skrivende antage den ny, og det ikke fordi Prof. Rask har foreslaet den, men fordi den virkelig er rigtig. (!)Er det tilmed den højeste Grundsætning for Retskrivning, at vi skal følge vor dannede Udtale, sa kan vi deraf drage den betydelige Følge, at det er en urimelig Fordring, at alle skulde skrive ens. Nar Nordmanden f. C. skriver jerne og maaske og den Danske gerne og maske, sa mener jeg, de skrive begge rigtig, fordi de skrive begge saledes som de tale. Brugen har ingen lovgivende Magt, til at befal den ene at skrive som den anden. Uagtet jeg ser Pluraliteten af vore Skribentere skriver 8 med og efter det latinske octo, sa skriver jeg det dog med a, fordi jeg synes tydelig at kunne høre den Lyd, nar Ordet udtales enten af mig eller af andre. Med Fornøielse ser jeg, at de Svenske og skrive atta og Jslænderne atta. Jeg ma ved denne Anledning erindre, at jeg anser det for blot Spidsfindighed af Prof. Bloch, nar han fortæller, at de først Skrivende have i deres Skrift tilkjendegivet Ordenes fra Udtalen forskjellige Væsen som jeg ellers forstar hans dybe Metasysik). Jeg mener tvertimod, at de først Skrivende have været forlegne med at anvende det latinske Alfabet pa deres gotiske Ord, og sa har man skrevet Ordet atte med o, efterdi Romerne intet a kjendte, just saledes som vi hidindtil have betjent os af et ø til at betegne to forskjellige Lydde. Af samme Grund har man da og fra Begyndelsen skrevet fremmede Ord, saledes som de Fremmede skreve dem, fordi man ikke sa tydelig kunde høre, hvad Bogstaver de burde skrives med. Fuldkommen Overensstemmelse i vor Skrift vil derfor aldrig kunne op nes. Den fandt heller ikke Sted i det latinske Sprogs gyldne Alder. Cicero og Virgilius, skreve endog cassus og divissiones istæden for casus og divisiones Qvintil. J. O. I. 11), som dog ikke fandt Efterfølgelse, saledes som caulla og jussi for causa og just. Romernes Skrift var virkelig forvirrende, fordi de manglede i og v. Saledes skreve de f. C. inno og læste jano, dini- og læste divi. Lev vel og elsk fremdeles Deres And. Gamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 25de Juli. Efter et Par Dages Fraværelse i Kjøbstæderne Faaborg og Svendborg, indtraf Hs. Kongel. Høihed, Prinds Christian Frederik, atter i Gaar Aftes omtrent Kl. 7 her til Byen, tilligemed sin høie Gemalinde, Hs. Kongel. Høihed Prindsesse Caroline Amalia. J Forventningen aff denne det elskede Fyrstepars forenede Ankomst, havde Byens Jndvaanere hidtil udsat den længselfuld attraaede Stund, da ogsaa de kunde bevidne Deres levende Deeltagelse i de flere indtrufne frydefulde Anledninger for Høisamme, saavelsom vort dyrebare Kongehuus og hele Landet. Hvorledes dette udførtes ved Modtagelse af Æres-Eskorter fra Regimentets og Borgermilitairets Side, ved Glædesskud, ved opførte Æresporte og en overordentlig smuk Jllumination, som D. K. H. naadigst behagede at tage i Øiesyn ved at kjøre igjennem alle Gader m. m., forbeholder man sig i et følgende Nummer nærmere at omtale, Viborg, den 24de Juli. Høsten og Rugen, er begyndt her og i Omegnen, et sjeldent Tilfælde i Mandsminde. Havren og Bygget er i det Hele heromkring saa kort, at det kun kan blive Rivelse. - Rugen kostede i Løverdags 3 Mk. a 3 Mk. 4 Sk. Skjeppen. Af Kgl. Magasinkorn kunne de Fattige nu faae den for 3 Mk. Skjeppen. Med Hundedagen er atter den trykkende Hede med Nordvestvinden begyndt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Efter en Jndberetning af 1ste Juli var Canalens Tilstand ved Agger følgende: Paaden grundeste Bank indenfor det faste Land i Havet 1 1/2 Alen dyb, mellem de to yderste Hager omtrent 300 Alen bred og 4 1/2 dyb, Vesten for Landeveien 7 Alen dyb, hvor Landeveien har været 9 1/2 Alen dyb, imellem de to østreste Hager 7 1/2 dyb og imellem Samme 140 Alen bred, længere ind i Canalen i Fjorden 4 1/2 Alen dyb og over Strømmen omrtent 50 Alen bred. Strømmen løber lige ud, som før er meldt, ef rer Gjettrup Kirke. Canalens Længde, fra Havstokkene og til den østreste Ende af samme i Fjorden, er 3,500 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Ved Silkeborgkanten skal Lynilden forleden have antændt en stor Hede, saa at den brændte i flere Dage. I Allingskov ihielsloges en heel Flok Faar, og i en Bye nær derved blev ligeledes en Kone dræbt af Lynilden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Blandede Efterretninger. Philippinsk Literatur. Ogsaa de philippinske Øer have en Literatur. Et Værk skrevet paa Philippinerne, trykt paa Manilla, og handlende om Philippinerne, fortjener vist nok, skjønt skrevet paa spansk, at kaldes philippinsk, ligesom Armings og Coopers og saa saare mange andre Værker, skjønt skrevne paa godt engelsk, dog høre til nordamerikansk Literatur. En Oberst Don Jldefonso de Arragon har udgivet en geografisk og topografisk Beskrivelse over Den Luzon, den vigtigste blandt de philippinske Øer. Manilla, Hovedstaden, hæver sig paa en Jordtunge imellem Havet og Floden Passig, der gjennemstrømmer en henrivende skjøn frugtbar Flade. Staden er befæstet. Et stort Antal prægtige Kirker og Klostere give den Glands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Universitetet er under Dominikanernes Opsigt, og ligesaa det saakaldte Collegium St. Johan af Lateran, hvor de fornemste Indiers og Mestigers Sønner opdrages. Tæt ved Staden ligger en stor Tobaksfabrik, i hvilken 2,000 Fruentimre (sigareras) ere sysselsatte med Sigarers Forfærdigelse. Chinesiske Skippere, som daglig ankomme hertil, opslaae Telte paa Bredderne af Floden Passig, og derved ligesom opstaaer en anden meget luftig Stad. Rundt omkring udbrede sig Haver og Enge i den skjønneste Prydelse af et evigt Foraar. Med Orangelunde afvexle rige Plantasser af Sukkerrør, Marker med Riis og tyrkisk Hvede. Den største Naturmærkværdighed paa Philippinerne er Grotten ved San Matteo. Indgangen danne Marmorklipper i Form af en gothisk Portal. Hvælvingen glimrer af de skjønneste Stalaktiter, og i Baggrunden rasler en Kilde. Det øverste af Bjerget, som omringer Grotten, bærer herlige Skove, gjennemstreifede af talrigt Vildt. Honning, Vox og Røgelse indsamles her. Ogsaa finder man i Bjergene smaa Stykker gedigent Guld. Sukkerrør, Tobak, Cacao, Jndigo, Vanille trives godt. Mange Medicinalurter voxe her. J Bjergene omvandre nogle vilde Stammer, kaldte Actas, uden Hjem. Don Aragon holder dem for Luzons Ur-Beboere. De ere sorte, smaa, magre. Paa Høsttiderne komme de ned fra Bjergene, for at tiltuske sig Klædninsstykker og Cigarer imod Vildt, Fisk, Honning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
J Nærheden af Rosoboso ere rige Gruber af Jern og Platina. Jern findes og i Provindsen, Balacou nær ved Overfladen; ligesaa gedigent Kobber. Floderne føre Guldfand ned. J Bjerghulerne samle Jndianerne Fuglereder, som i China henhører til de fineste Lækkerier. - J et andet Værk over Philippinerne, trykt i Manilla 1820, opgives de philippinske og Marianske Øers Befolkning til 2,200,000 Mennesker. (Mere i Lit. Conv. Bl. Juni No. 129.) Mere endnu end Kampser og Thunberg har i sildigere Tider M. Titsingh bidraget til Oplysninger om Japan. Han har med en beundringsværdig Standhaftighed og Flid, understøttet ved en lykkelig Iagttagelsesaand, og et langt Ophold i Landet selv, hvor han i 14 Aar levede som hollandsk Resident i Nangasakt, havde mange Forbindelser, og levede i fortroligt Forhold med de vigtigste Personer, erhvervet litterære Samlinger af alle Slags. Man see Memoires & anecdotes sur la dynestie regnente des Diogouns, soverains de Japon, ave la description des feres & ceremonies &c. Quvrage orne de planch, grøvees & colories, tire des originaux Japonois par M. Titsingh, publie ave des notes et eclarelse var M. Abel Remusat. Paris 1820, 8, rec. Gött. gelert. Ang., April 1826, No. 57.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Seilbargjørelse af Over-Ems. For en stor Deel af Tydskland er dette en høist vigtig Sag, fordi derved Handelen for RhinEgnene, hele Westphalen o. fl. meget vil befordres. Fra hannoversk Side ere allerede store Summer anvendte herpaa. En Kanal fra Staden Meppen til Staden Lingen, med flere Sluser, bliver snart fuldført, og da vil Søfarten, her blive aabnet. Fra preussisk Side maatte endnu en seilbar Forbindelse af Over-Ems med Lippe bringes istand; hvilket, formedelst Strækningens Høider, men fremfor alt formedelst Mangel paa Vand i den høieste Egn, vilde have store Vanskeligheder; hvorfor det maatte være mere anbefaleligt, at man derfra, hvor Ems begynder at blive seilbar, anlagde en Kunstvei eller Jernbane til Lippe. Naar saadan Forbindelse blev bragt istand, vilde den tydske Handel fra Rhinen og Westphalen a. kunne undgaae de nederlandske Toldafgifter og Transitpaalæg, og Tydskland erholde en fuldkommen fri, egen tydsk, Handelsvei ud til Verdenshavet. (Hesperus. Juni 559.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Nordsøens Middeldybde er omtrent 31 Favne; den største Dybde synes at være ved de norske Kyster, hvor man ved Sonderinger har fundet Dybden at være 190 Favne. Dybden aftager fra Sønden mod Norden. Sandbankerne indtage en ikke ubetydelig Deel af Nordsøens Strækning. Den hele Flade af Nordsøen beregnes til 153,709 (engelske) Qvadratmile; og deraf har 27,443 Qv. M. (lig omtrent 1/2 af hele Englands og Skotlands Areal) Sandbanker. Middelhøiden af Sandbankerne er 73 Fod. Man kan derefter beregne Kubik-Jndholdet af hine uhyre Sandbanksmasser. En stor Deel af dem bestaae af Kiesel, i Form af Sand, af forskjellig Kaliber, blandet med Koraller og knuste Muskelskaller. En særdeles vigtig Afhandling: Om the Bed of the german Occan, og North Sea, by Rob. Stevenson læses i Memoirs of the Wernerian Natural histor Society, vol. II p. 414 o. f. Dermed følger et Kort, og Profiler over Nordsøens Dybder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Det ny stiftede Universitet Virginia i de nordamerikanske Fristater (som hvis Stifter forhenværende Præsident Jefferson kan betragtes), er i Charlotteville, i en Afstand af omtrent 200 engelske Mile fra WeslingtonDet danner en heel ny Stad, bestaaende af de pragtfuldeste Bygninger, i hvilke de Kjønnesaf Bygningskunstens Værker, som Alderdommen kan fremvise, ere efterlignede. Alle Grene af Videnskaberne, med Undtagelse af Theologien, læres ved dette Universitet. Hver Professors Lønning skal være 1500 Dollars, foruden en fri og beqvem Embedsbolig, og naar de Studerendes Tal stiger, efter den Forventning, man nærer, skal Lønnen fordobles. Nogle Professorer ere allerede udnævnte, blandt hvilke to fra Oxford, en fra Cambringe, en fra Wolwich, tre fra Glasgoro og Edinburg. Alt giver Udsigt til at dette Universitet skal naae en skjøn Flor. (Hall. L. 3. Juni. 145.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-29
Kjøbenhavns Børs den 28 Juli 1826. Hamburg 2 M.a vista 230 Species 230.