Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Den, som ikke har Leilighed til at indrette ordentlige Saltpander, kan betjene sig af støbte Jerngryder, helst flade, af maadelig Dybde. Jo videre de ere i Omkreds, desto hastigere skeer Ud dampningen eller Jndkogningen. En saadan Gryde eller Pande fyldes med Søevand, og holdes ved Jldens Kraft bestandig i stærk Kog. Medens den koger skummes den nøiagtig og flittig, og der tages tillige op alt, som sætter sig paa Bunden. Ligesom Vandet uddamper heldes der bestandig til afet Forraad Søevand, som haves ved Haanden. Denne Jndkogning, under bestandig Afskumning, vedbliver man saa længe, indtil Soolen bliver gar, det er, indtil der viser sig Saltkrystaller paa Overfladen, hvilke falde tilbunds. Saasnart Saltet saaledes viser sig, maa Jlden dæmpes, og Panden eller Gryden renses med en Øse fra alt det, som har lagt sig paa Bunden. Derefter vedbliver man at indkoge Solen ved en sagte jevn. Jld. Nu sees Saltet Tid efter anden at skyde an i Krystaller paa Overfladen, og synker derpaa tilbunds. Efter 4 til 6 Timers Forløv optages Saltet forat tørres, hvilket bedst skeer ved at lægge det i en Ovn, der er saa varm, som naar Brødene ere tagne ud af den, eller om Sommeren i Solen paa Klæder. Efterat Saltet er optaget, bliver der en Saltlage tilbage, kaldet Moderlud, den er bitter af Smag og maa kastes bort, for at Panden eller Gryden kan blive behørig reengjort, og ny Kogning derefter begyndes. Denne Maade koster meget Brændsel, som kan spares betydelig, naar man vil koge om Vinteren; thi da kan anvendes den saa kaldte Js-Gradering, det er, at lade Søevandet første fryse. Dertil tager man tog almindelig store Kar, sætter det ene saa meget høiere end det andet, at der kan tappes af det ene i det andet. Derpaa fylder man det, som staaer høiest, med Søevand og lader det fryse, naar der er brav tykJs paa det, tages Tappen, som forud maa være sat i Bunden, af, for at det under Jsen værende salte Vand, som ikke fryser, kan løbe i det lavere staaende Kar, hvori det atter bliver hensat for at fryse. Derefter tages Jsen af, og Soolen øses i en Gryde eller Pande, for at koges til Salt, som ovenfor er anført. J Mangel af to Kar kan man behielpe sig med et, men da maa Jsen, som fryser oven paa, flere Dage i Rad tages af og kastes bort. Paa denne Maade kan man forøge Vandets Saltstyrke til det Tredobbelte, nemlig Søevand af 4 Graders Styrke kan blive til 14 Graders, og af 3 Potter Søevand kan faaes 2 1/2 Lod Salt; bringes det derimod ved Frysning til at holde 12 a. 14 Grader, virkes omtrent 8 a 9 Lod, og Tid og Brændsel spares. Vil man gjøre et Anlæg i det Store, er det bedst at indlede Søevandet i fladt Damme med flakke Bredder, og der at lade Søevandet vorde stærkere ved den Gradering Soel, Luft, Blæst og Frost bevirker efter Aarets Tid. Danmmene beklædes med Leer. Man kan med temmelig Vished antage, at i 14 Dage vil Vandet i Dammene stige fra 2 til 12 lødig; det er da saa stærkt, at det kan bære et Æg eller en fersk Flynder, og i den Tilstand bruges til mange Ting i Huset, ligesom og med liden Anvendelse af Brændsel indkoges, med Fordeel til Salt. Slige Anlæg kunde tilvisse vel betale sig i Norge og i de nordlige og vestlige Amter af Jylland, hvorman er rigelig forsynet med Tørv, og fortjentender at prøves. Man maa ikke med Ligegyldighed og Fordom betragte denne Sag. De gamle Scandinavier virkede Salt paa den Maade; Norske Lov omtaler at koge Salt af Søevand, der gives Egne i Skotland, hvor der koges Salt af Søevand til Forhandling; i det Sydlige af Engelland virkes Baysalt, ligesom i Frankrige, Spanien og Portugal, nemlig ved at indlede Søevandet i flakke Damme, for at gra deres.)*) Udgiveren kan ikke undertrykke det Ønske, at oven anforte Stykke maatte finde en Plads i det forAlmuen saa hvistvigtige Tidsskrift SømdagsAftens Læsning, udgivet af vor fortjente Landsmand Pastor Klarup. Paa dette Blad, som fortjener saa stort et Publicum som mueligt, kan subskriberes paa alle Postcontoirer. Til Understøttelse for uformuende Studerende have følgende tegnet sig for aarlig Bidrag. Tømmermester Wah. 5 Rdlr. Hr. Kjøbmand Agerskov Tvermoes, Ridder af Dannebrogen 5 En Ubenævnt Hr. B. D. B.