Jyske Efterretninger, 1775-12-22
Under Dato Christiansborg Slot den 7. Decembr. acc. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, angaaende, at ingen maae paastaae eller tilegne sig Forkjøbs Ret til strandet Skib og Gods, som Eierne der paa Stedet lade bortsælge, saa det skal herefter være alle i Almindelighed og enhver aldeles formeent, og strengelig forbudet, at paastaae eller tilegne sig nogen Slags Forkiøbs: Ret til de strandede og biergede Effecter, derover de forulykkede Søefarende allernaadigst tilstaaes frie og uindskrænket Raadighed (dog at dermed forholdes efter Told Forordn., saa at de efter eget Behag kunde forhandle, sælge og afhænde dem til hvem, de finde for got, og paa den Maade, som de eragte at være meest fordeelagtig, - og bliver herved Forordning af 21. Mart. 1705, igientaget. (Fortsættelsen af Forordningen om det stemplede Papiir." 8) Alle andre Documenter, som ikke egentlig lyde paa Penge eller Pengesværd, men angaae deels Justitien og eller henhøre til andet Brug (undtagen Toldvæsenet samt Landbruget, hvortil det Fornødne udi efterfølgende Poster for sig selv bestemmes) skal skrives paa følgende til Anden Classe henhørende og udi 2den Post beskrevne stemplet Papiir, saasom: Paa No. 2 til 6 Skilling, alle Kalds Seddeler, Stevninger og Jndlægge til Byeting og andre Under=Retter. Præste Attester eller Extract af Kirkebøgerne om Trolovelse, Vielse, Barnedaab og Begravelse. Paa No. 3 til 12 Skilling; Opsættelser for alle Retter, saa og Extracter af samme Retters Protocoller, naar Parterne forlange samme beskreven. Skudsmaal og Passer for Tienestetvende af Qvindekiønnet, efter Forordningen af 19. Februarii 1701. Paa No. 4 til 24 Skilling. Stevninger til alle Ober=Retter og bevilgede Commissioner. Jndlægger til samme Retter. Alle Under=Rets Domme, de 3 første Ark. Besigtelser. Fuldmagter. Bekikkelser. Tingsvidner. Skudsmaal og Passer saavel for Enrollerede til Søe= og Land=Etaterne, som for Tienestetiende af Mandkiønnet, efter forbemældte Forordning af 19. Febr. 1701. Kiøbmands Regninger paa Vahre, som til en eller anden er afhændet, naar Summen er over 100 Rdlr., indtil 500 Rdlr. Assurance-Breve eller Policer, som udstædes af det Kiøbenhavnske Assurance-Compagnie, efter dets Octroy af 1. Julii 1746. saa og alle andre Assurance-Breve, som lyde paa mindre end 500 Rdlr. Forliig, som ikke lyder paa Penge, eller Pengesværd. Formynder=Regninger paa Umyndiges Midler, som ere over 300 til 800 Rdlr. Auctions=Forretninger, som udstædes, og hvorefter det følgte giør under 300 Rdlr. (hvorunder Auctions=Regninger ei er at forstaae) de 3 første Ark. Skiftebreve eller Registere, hvor intet bliver tilovers, naar Gielden er betalt, de 3 første Ark. Notarial=Instrumenter, som ey lyde paa, eller angaae udlaante Penge eller Pengesværd, men til anden Handling henhøre. Suppliquer til Os Selv, og Memorialer til Vore Collegier, efter Forordningen af 3. April. 1771. Paa No. 5 til 1/2 Rigsdaler. Domme for alle Ober=Retter og bevilgede Commissioner, de 3 første Ark. Testimonier. Raadstue=Vidner. Stævninger til Høyeste Ret, saa mange Ark, som saadanne Stævninger, efter det om Høyeste Ret udgangne Patent af 10. Novembr. 1774, maae være. Jndlægge for Høyeste Ret, de 3 første Ark. Søe=Passer for saavidt Stædernes Øvrighed, er tilladt at udstæde. Kiøbmands=Regninger, som ere paa 500 Rdlr. og derover. Formynder=Regninger for Umyndiges Midler, som giør 800 Rdlr. og derover. Auctions=Forretninger, hvorefter det Solgte giør 300 Rdlr. og derover, de 3 første Ark. Bestallingsbreve for de Betiente, som Magistraterne i Kiøbstæderne (Kiøbenhavn undtagen) er tilladt at antage. Paa No. 6 til 1 Rdlr. Bestallingsbreve, som Magistraten udi Kiøbenhavn udgiver til de Betiente, som dem er tilladt at antage. Præste kaldsbreve, som af Proprietairer udgives. Bestallingsbreve for Birke=Fogder og Birke=Skrivere, som Grever, Frieherrer, eller andre Proprietairer, som Birke=Rettighed have, udgive. Degne kaldsbreve. Lærebreve. Testamenter. Geburtsbreve. Borgerskabsbreve. Det første og sidste Ark i alle Under=Rets Protocoller. Høyeste Rets Domme, de 3 første Ark. Kiøbmands Bøger i Kiøbstæderne overalt i begge Rigerne (Kiøbenhavn, Helstiania og Frederichshald undtagne) det første og sidste Ark, i singøer, Odense, Aalborg, Aarhuus, Bergen, Trundhiem, Chri Følge af det for Stæderne i Danmark ergangne allernaadigste Rescript af 31. Jan. 1738. Paa No. 8 til 2 Rdlr. Raadstue, Laugs- og Birketings samt alle Ober=Rets Protocoller, det første og sidste Ark. Opbud. Kiøbmands Bøger udi Helsingøer, Odense og Frederichshald, det første og sidste Ark. Ægtepagter, som ey egentlig lyde paa Penge eller Pengesværd. Paa Nr. 10. til 4 Rdlr. Kiøbmands Bøger i Kiøbenhavn, Aalborg, Aarhuus, Bergen, Trundhiem og Christiania, ligeledes det første og sidste Ark. 11) Jntet Skiøde paa Jordegods eller anden Eiendom, hvorom Kiøbe=Contract imellem Sælger og Kiøber forud er oprettet maae udi nogen Ober= eller Under=Ret antages til Læsning og Protocollering, med mindre Kiøbe=Contracten derhos forevises : og have da Rettens Betiente ved deres Paategning paa saadant Skiøde, om dets Læsning og Protocollering, tillige at bekræfte: at Kiøbe=Contracten dem er foreviist, samt befunden at være skreven paa det dertil efter Kiøbesummen forordnede stemplede Papiir. Skulle derimod et eller andet Skiøde angives, uden foregaaende Kiøbe=Contract, at være udstædt, bor det, til Beviis om Forholdets Rigtighed, være forsynet med begge vedkommende Parters, baade Kiøbers og Sælgers skriftlige Paategning og Forsikring, saaledes som de troste sig til, samme, naar forlanges, med Eed at stadfæste, nemlig : at ingen Kiøbe-Contract, skriftlige Conditioner eller noget andet saadant Document, om det Kiøb, som Skiødet indeholder, imellem dem, eller andre paa deres Vegne, har været oprettet; hvorefter saadanne pastegnede Skiøder, uden Contract derfor at æske, til Læsning og Protocollering kan antages. Ligeledes maae ingen Obligation eller noget Pantebrev af Pantebogerne ved nogen Ret udslettes, førend enten Opsigelsen, skreven paa behørig stemplet Papiir (hvilken Creditor, naar Capitalen af ham er opsagt, skal være pligtig, imod samme Capitals Betaling, til Debitor at levere) udi Retten er produceret samt paategnet at være foreviist, eller og Hoved=Documentet, være sig enten Obligation eller Pantebrev, af baade Creditor og Debitor, paa den Maade som Kiøbere og Sælgere udi foranførte andet Tilfælde er foreskrevet, er forsynet med saadan Paategning og Forsikring: at ingen Opsigelse er skeet; men i øvrigt følger af sig selv: at hvor en eller anden Obligation eller Pantebrev bestemmer en vis Tid, til hvilken eller visse Vilkaar, under hvilke Gielden skal betales uden videre Opsigelse, er samme under anførte ei at forstaae, og befindes da udi bemældte begge Tilfælde enten intet eller for ringe Sort stemplet Papiir at være brugt, holde vedkommende Betiente sig den herefter følgende 28, Post behørig efterretlig. (Meere følger.)