Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Lollands Falsters BefaTidende. No 3039. Torsdagen den 15 Mai. Om Hovedstadens ulige Beskatning. Hensigten med disse Linier er fornemmelig at gjøre opmærksom paa, og knytte nogle bemærkninger til, en interessant Afhandling, der, under ovenstaaende Titel, findes i 1ste Hefte af Prof. Davids Hefteskrift: "Nytstatsoeconomisk Archiv, og har til Øiemed at godtgjøre: at efterat Kjøbenhavn efterhaanden har mistet de Monopoler, hvormed en ensidig Handelspolitik tidligere havde forlenet den, og paa mange Maader er berøvet de Handelsfortrin, hvoraf den engang var i Besiddelse ligeoverfor de øvrige Kjøbstæder, bør Staden ei længer bære den større Skattebyrde, som i sin Tid blev den paalagt. Er Hovedstaden ei længer den særdeles Begunstigede, bor den heller ikke længer være den særdeles Beskattede. Men at den virkelig er den særdeles Beskattede stræber Professoren at bevise ved at nævne de Afgifter, og Byrder, som uforholdsmæssigen, eller alene, betynge den. Hertil regnes Bygningsafgiften, som han antager at beskatte Hovedstadens Jndbyggere høiere end Kjøbstædernes med 60,000 Rbd.; Brændeviinsproductions-Afgiften, Formalings- og Redskabsafgiften, der formenes at bebyrde Kjøbenhavn med en Meerudgift af 105,000 Rbd. Formalingsafgift af Malt til Øl og Edike fremdeles med 15,000 Rbd., foruden 2,900 Rbd., som Malepengene paa den kongelige Malt mølle overstige Beregningen efter de private Møllers Taxter, Consunitionsafgiften, alene paa 6 Artikler, nemlig Kjød, Smør, Flesk, Torv, Brænde og Fjærkræ med næsten 62,000 Rbd.; Brændeafgiften med omtrent 16,000 Rbd., som dog, efter Resolution af 2den December 1840, strax for en Deel, og i Fremtiden ganske, gaaer over til at blive en Communalafgift; Lastepenge med 4,200 Rbd.; høiere Gebyhrer og Sportler for en Deel retslige Handlinger; Udgiften til Politiet, og det ei alene Bye, men ogsaa Stats politiet, hvortil Stadens Kasse i de senere Aar har afgivet aarligen over 38,000 Rbd., medens Politindgifterne i Kjøbstæderne for det meste bestrides ved de Sportler, som maae betales for Udførelsen af visse Forretninger; og endelig Pasintraderne. Hvad Hovedstadens Communalafgifter angaaer, gjør Forfatteren opmærksom paa, at Fattigskatten, saasom Kjøbenhavn faaer en stor Tilvæxt af sine Fattige, som den maa forsørge, fra Provindserne, ikke, som i de øvrige Kjøbstæder, kan betragtes som en reen Communalafgift, og desuagtet bidrager Statskassen hertil ikkun aarligen 25,000 Rbd. Men foruden den directe Fattigskat, 150,000 Rbd., som Stadens Jndvaanere maae betale, ere de ogsaa i denne Henseende betyngede med andre Afgifter, som ere ubekiendte i de andre Kjøbstæder, saaledes med 1 pCt. til Fattigkassen ved faste Eiendommes Salg. Tilsidst beder Forfatteren ikke at oversee, at Hovedstaden paa mange Maader maa bidrage til de Jnstituter, som skulle underholdes af Statskassen, saaledes aarligen flere Tusinde Rbd. til Universitetet paa Grund af Regentsens saakaldte Liigbærer Privilegium, aarligen til Metropolitanskolen omtrent 1200 Rbd., under Form af en Afgift, der hviler paa Begravelserne, og til Samme endvidere omtrent 1000 Rbd. aarligen under Navn af "Brudevielsespenge", aarligen 100 Rbd. til Fødselsstiftelsen, 2000 Rbd. til den polytechniske Læreanstalt og 1625 Rbd. til den Kongelige Kasse, hvilke 3de Summer det monopoliserede Adressecontoir maa erlægge for det samme meddeelte Privilegium, hvorved Taxten for Jndrykkelse af Avertissementer forhøies for Byens Jndvaanere, aarligen 200 Rbd. til Veterinairskolen, en Afgift til Frue-Kirkes Bygningsfond, nogle Hundrede Rbd. til Academiet for de skjønne Kunster, og en Afgift af Cataloger, som trykkes i Anledning af Auctioner i Kjøbenhavn, der efter Bestemmelsen skulde tilflyde offentlige Stiftelser.