Berlingske Tidende, 1827-03-12
Hs. Kongelige Majestæt forbliver &c. Vi Carl Johan a. a. Gjøre vitterligt: J Forbindelse med Hs. Kongelige Majestæts naadigste Meddelelse til Norges Riges Storthing af Dags Datum og i Henhold til de Grunde, hvorpaa Hs. Kongelige Majestæts naadigste Propositioner af 28de Juli 1824, som i bekræftet Gjenpart medfølge bemeldte Meddelelse, ere byggede, skulde Hs. Kongelige Majestæt, paa den i Grundlovens §. 112 foreskrevne Maade, herved naadigst foreslaae, at Storthinget fatter Beslutning om, at 5 §. 17, 78, 79, 80 og 81 i Norges Riges Grundlov herefter skulle lyde, som følger: Kongen kan give og ophæve Anordninger, der angaae Handel, Told, Næringsveie og Politie; dog maae de ikke stride mod Constitutionen, og de (saaledes som efterfølgende J §. 77 og 70 bestemme) af Storthinget givne Love. De gielde provisorisk til næste Storthing, og naar de af dette ikke antages, kunne de ikke gjentages; men de om den deri omhandlede Gienstand givne ældre Love træde da paa nye i Kraft. Billiger Kongen Beslutningen, forsyner han den med sin Underskrivt, hvorved den vorder Lov. Billiger Kongen ikke Beslutningen, maae den ikke uforandret paa ny forelægges ham af det da samlede Storthing. "Storthinget forbliver samlet, saalænge det finder det fornødent, dog ikke over tre Maaneder uden Kongens Tilladelse. For inden Storthinget, efter at have tilendebragt sine Forhandlinger, eller efter at have været samlet den bestemte Tid, hæves af Kongen, underretter han Storthinget om, hvilke af de af samme fattede Beslutninger, han har stadfæstet eller forkastet, og opgive i sidste Fald, paa hvilke Grunde Kongen ei har fundet det tjenligt, at meddele sin Sanction. Alle Love udfærdiges i det norske Sprog og i Kongens Navn, under Norges Riges Segl og i følgende Udtryk Vi N. N. gjøre vitterligt, at Os er bleven forelagt Storthingets Beslutning af Dato saalydende: Vi Carl Johan a. &c. Giøre vitterligt: J Forbindelse med Hs. Kongelige Majestæts naadigste Meddelelse, til Norges Riger, Storthing af Dags Datum og i Henhold til de Grunde, hvorpaa Hs. Kongelige Majestæts naadigste Propositioner af 28de Juli 1824, som i bekræftet Gjenpart medfølge bemeldte Meddelelse, ere byggede, skulde Hs. Kongelige Majestæt, paa den i Grundlovens §. 112 foreskrevne Maade, herved naadigst foreslaae at Storthinget fatter Beslutning om, at H. H. 82 og 9 i Norges Grundlov herefter skulle lyde, som følger: Kongens Sauction udfordres ikke til de Storthingets Beslutninger, hvorved a) det erklærer sig samlet som Storthing efter Constitutionen. b) det bestemmer sit indvortes Politie. c) det antager eller forkaster de tilstedeværende Medlemmes Fuldmagter. d) det stadfæster eller forkaster Kiendelsen om Valgstridigheden. e) og endelig til den Beslutning, hvorved Adelsthinget sætter Statsraader eller andre under Tiltale. Til Embeder i Staten maae alene udnævnes de Norske Borgere, som bekjende sig til den evangelisk lutherske Religion, have svoret Constitutionen og Kongen Troskab, og tale Landets Sprog samt a) enten ere fødte i Riget af Forældre, da de vare Statens Borgere; eller b) ere fødte i fremmede Lande af Norske Forældre, som paa den Tid ikke vare en anden Stats Undersaatter; c) eller som den 17de Mai 1814 havde stadigt Ophold i Riget, og ikke have vægret sig for, at aflægge den Eed: at hævde Norges Selvstændighed; d) eller som herefter opholde sig i Riger, i 10 Aar, e) eller som af Storthinget med Kongens Sauction vorde nationaliserede. Dog kunne fremmede beskikkes til Lærere, ved Universitetet og de lærde Skoler, til Læger og til Consulen paa fremmede Steder. Jngen maa beskikkes til Overøvrighedsperson førend han er 30 Aar gammel, eller til Magistratsperson, Underdommer eller Foged, førend han er 25 Aar gammel.