Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-17
J Sydney ere to Skoler for Drenge og for fader og moderløse Piger, den sidste blev aabnet siden 1800, er ikke nogen anden end Vaisenhuset, nogle private Skoler, endelig en New-South Wales-Sunays School og et anilieary bible Society, aabnet siden 1817. To Skoler for Drenge bleve oprettede efterat det qvindelige Vaisenhuus var stiftet og forsynet med offentlige Jndtægter. J 1811 blev en Lankasterskole stiftet for Drenge, dog bærer Regieringen meest Omsorg for den qvindelige Opdragelse; thi den veed, at Mændene give Lovene og Qvinderne danne Sæderne. Foruden disse to offentlige Skoler i Sydney, som indeholdt tilsammen, ifølge de sidste Efterretninger derfra i 1819 224 Børn, gives der Frieskoler i ethvert folkerigt Sted i Kolonien. Skolelærerne erholde fast Gage af Vaisenhusets Fond. J Begyndelsen vare visse Afgifter; nemlig paa Kul og Tømmer, som endnu bestandigen kaldes Vaisenhuusafgifterne anviiste hertil; men de bleve befundne at være utilstrækkelige, hvorpaa Begyndelsen, og siden 1 af hele Koloniens Jndtægt blev anviist dertil, hvilken sidste kan anslaaes til 2500 Pd. St., og kan vist ikke anvendes paa en bedre Maade til Koloniens Fordeel. To Jnstituter for at udbrede religiøse Kundskaber, vedligeholdes alene ved frievillige Gaver og ere stiftede af private Personer: a) det omtalte Bibelselskab, som ved Hielp af det brittiske og af de udenlandske Bibelselskaber uddeler Bibelen enten for det første Jndkiøb eller gratis til fattige og værdige Personer b) Søndagsskolen, som er stiftet for at veilede Mennesker af enhver Alder til at kunne læse Bibelen. Disse to Jnstituter bestyrres af en General Kommittee, som har sin Sekretair og en Kasserer. J Sydney og i andre Dele af Kolonien ere forskiellige gode Kost- og Opdragelses-Jnstituter for formuende Forældres Børn. Det bedste er i Distriktet Castlereagh, omtrent 40 Engelske Mile fra Syd ney, og stiftet af Præsten der, Henry Fulton, som er fortrinlig skikket, saavel med Hensyn til sin Karakteer, som til sin Duelighed, til at forestaae et saadant Jnstitut. Drengene erholde en regelmæssig klassisk Underviisning, og Betalingen er ligesaa billig som i England. En Olaheiter ved Navn Tapeon blev i 1809 og 1820 oplært i London i Boroughroadskolen og særdeles nøie underviist i indbyrdes Underviisning. Han afgik i 1811 til Sydney og indførte der den nye Lærremaade ved Hielp af Skolemesteren Croks der paa Stedet. Han fik af Tapeon mange Bøger og Tabeller. Han udvidede Skolen fra 25 til 100 Elever og nedsatte Skolelønnen til (hvad giorde han nu med de 100 Børn, naar de havde giennemgaaet Tabellerne?) Han skrev, at han ved Hielp af en Aftenskole kunde udstrække den velgiørende indbyrdes Underviisning til den hele Kolonie dette maatte da skee ved af forplante den naar man vilde understøtte ham Selskabet sendte ham et fuldstændigt Sæt af alle muelige Skolereqvisiter og anbefalede ham til større Hielp og Understøttelse. Skolen giorde megen god Fremgang med 50 Elever (altsaa ikke 100; det somme kunde ogsaa en anden Skole have gjort med et saadant Antal Børn) og fik en høiere Bestemmelse i 1813, da Missionairerne paa Sydhavets Øer bestemte den til deres Centralskole. Directionen for Missionsvæsenet i England besluttede, at ingen Missionair skulde forlade England, som ikke nøie havde lært at kiende den indbyrdes Underviisning i Britisk and foreign School Society i Normalskolen, i Boroughroad. – J 1814 var Skolen i Sydney, lidt i Aftagende formedelst Mangel paa Tavler og Tabeller, som bleve opslidte, men Britisk Society sendte i 1815 alt det Fornødne dertil for 200 Per souer. – Sildigere anlagdes i Sidney endnu en Skole for den indbyrdes Underviisning; men endnu var der ingen Frieskole og Jntet gjort for de Voxne. Men i 1819 fik den indbyrdes Underviisning et nyt Sving ved General Gouverneur Macquaries Beskyttelse og Skolelæreren Smiths Nidkiærhed. Smith afseilede i 1819 med et Fangeskib fra England, og underviste Fangerne paa Veien, som lykkedes godt. J August 1819 kom han til Sydney og anthoriseredes af Gouverneuren til at anlægge en Frie skole for Underviisningen, som han havde studeret i British and foreign School Sacietys Nomalskole i Boroughroad i London, snart aabnede han Skolen med 95 Elever. J 1820 lod Gouverneuren begynde paa at opføre en stor Frieskole for 500 Drenge og 200 Piger, og med et anlægge Aftenskoler efter indbyrdes Underviisning for Voxne. – Denne store Skole er ogsaa bestemt til at blive en Normalskole, for de Jndfødtes Oplærelse, og Gouverneuren lod i 1819 anlægge en saadan Skole efter den indbyrdes.