JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
at vore Canonchalouper, under Capitain-Lieutenant Schønheider og Premier=Lieutenanterne Uldast- og Wulff. En halv Time efter Fægtningens Begyndelse fik Lieuten. Langes Canchaloupe et Grundskud, og blev derfor med sin Afdeling sendt tilbage til Langeland. Da Vinden efter en Times Fægtning friskede op, kappede Fregatten Anker og flygtede til de mellem Omøe og Vresen liggende Orlogskibe, forfulgt af vore Canonbaade. Men for at sikkre Lieut. Langes Chaloupe mod et Angreb af de Fartøier, som de mange Orlogsskibe, der omgave vor Roeslottille, havde udsendt, ophævedes Angrebet Kl. 12 1/2. Roeflottillen havde hverken Saarede eller Dræbte, og, paa det anførte Grundskud nær, intet liidt. Den fiendtlige Fregat derimod har liidt kjendelig, og maae, da den blev angrebet i saa kort en Afstand, have mistet mange Folk. Dens Chaloupe, der hængte agter uder bleven fraskudt og med Aarer og Seil bjerget paa Agersøe. En Mængde Splinter og Træværk er fundet drivende i Søen. - Capit. Lieut. Schønheider, Premier-Lieutenanterne Uldall og Wulf saavelsom de øvrige Officierer har H. M. Kongen til J Denne stærke Bedækning vidner noksom om, hvor meget de Engelske frygte for den Danske Sømagt, som de troede at have tilintetgjort, fordi de plyndrede vor Flaade og vore Arsenaler. Vi see her tillige med hvilke Bekostninger den Engelske Handel nødvendigen maa være forbunden, naar 70 Kjøbmandsskibe maa ledsages af næsten en heel Krigsflaade. kjendegivet Sin allernaadigste Tilfredshed. - Den 24 om Formiddagen Kl. 11 lettede hele Convoy-Flaaden tilligemed 3 Norden for Sprogøe liggende Orlogsskibe, men maatte om Eftermiddagen Kl. 5 atter ankre omtrent tvers for den Nordre Pynt af Agersøe. D. 25 gjorde Fienden Forsøg paa at angribe Egholmen, med 15 Chalouper og 2 Canonbaade. Den der commanderende Underofficier Ulrich satte sig med 16 Jægere af 1 Jydske Jnf. Reg. 2den Bat. i Skoven og da Fartøierne vare nær nok begyndte han at angribe. Capit. v. Guldberg ilede til med Lieut. v. Bentzen, 36 Jægere og 2 trepundige Canoner, fra Agers de By og passerede Veien, som adskiller Egholmen fra Landet. De bleve ved Overgangen beskudte af Fienden med Kugler og Kartætscher. Lieutenanten rykke de frem med Jægerne, og under en vedvarende Kartætschild begyndte nu den nærmeste Chaloupes Mandskab at springe ud i Vandet, medens der fra alle Fartøier blev vedligeholdt en stærk Geværild. Men Lieut v. Bentzen tvang Fienden til at ile fra Landet. Fienden delede sig i 3 Dele og fornyede Angrebet, men maatte atter vige, og efter 1 1/2 Times Fægtning skynde sig bort. Saaledes afslog et lidet Antal tappre Dansk Soldater 600 Fiender, som skjød med 24, 18 og 12 pundige Canoner. Vi havde det Held at kun en eneste Feldtartillerist blev saaret. H. M. Kongen har ladet tilkjendegive saavel Capit. Guldberg som de øvrige Offigierer og Manskabet Sin Tilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
Lübeck d. 24 May. Schill foraarsager os stor Urolighed. J Gaar hedte det, at han er en Fjerdingvei herfra, men det var ikke saa. J Ratzeburg har der imidlertid været et Schillsk Streifecorps og har udbredt sig i den hele Egn. - J Morges ere Kongl. Danske Tropper og en Afdeling Artillerie rykkede ind her. Schill skal være bleven paagreben af de Hollandske Tropper i Lübeck.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
Hofmekanikus Pløy har med sin Phystognomietract tegnet Hs. Maj. Kongens Portrait. Hs. Maj. har havt den Naade at sidde for ham, og dette Portrai af Allerholtsamme er det meest lignende, man har har havt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
To Stettinske Galeaser ere den 15 opbragte til Stubbekiøbing. De ere ladede med Tømmer og Pibe staver, og ere blevne tagne den 14de under Vitmund, omtrent 6 Mile fra Møen, af Caperfører Lars Brandt af Kjøbenhavn. – Et Preussisk Brigskib med Ham- og Hørfrø, fra Kønigsberg, efter Foregivende bestemt til Amsterdam, er den 17de indbragt til Rønne. Det er blevet taget 1 Miil fra Bornholm af Caperfører Lars Holm af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
Commissariernes Dom i Sagen anlagt paa Justitiens Vegne imod de Herrer Greve Schulin, Etatsraad de Coninck og Sognepræsten Rønne, &c. (Fortsat, see No. 65.) - Hvad endelig den 6te Punkt angaaer, da, naar Actor selv tilstaaer, at den modtagne Constitution var ufornøden, og at de Tiltalt uden den ligefuldt kunde have gavnet deres Medborgere, naar det derhos ikke er beviist, at de have brugt den til nogen Mands Skade, og det derhos er øiensynligt, at det var nyttigt, at de havde den, sidde, den satte dem i en Agt hos de fiendtlige Tropper, uden hvilken de dog neppe skulde været i Stand, til, at udrette det til Beboernes Gavn, som de virkelig have, saa maae al Anke i denne Punkt bortfalde saameget mere, som den ikke gjorde dem til engelsk Øvrighed, hvorfor de heller ikke have udgivet sig, men blot satte dem, til at handle i de fraværende danske Embedsmænds Sted. - Under Sagens 2den Post tiltales de Anklagede, fordi de i Brevet af 22 August, til den commanderende General i Kjøbenhavn, havde indflettet adskillige Erindringer, der formeentlig vare upassende og utilbørlige, med Hensyn til, at dette Brev først skulde læses af den fiendtlige General. Dertil henfører Actor, 1) At det i Brevet hedder: at endeel af Sjælland var oversvømmet af en betragtelig Mængde af fiendtlige Tropper, og at det efter Sandsynlighed ikke vilde vare længe, førend det hele flad Land af Sjælland faldt i Fiendens Magt, videre. at der under da værende Omstændighedet var aldeles umuligt, ved en almindelig Opstand, eller noget som helst andet Middel, at bortfierne Fienden fra Landet, formedelst hans betydelige Styrke, det ringe Antal af vaabendygtige Mænd paa Øen, og Umuligheden af at kunne bevæbne og organisere sig hensigtsmæssigen, og 2) At det længere hen i Brevet hedder: Vi ansøge Dem, Hr. General, hvis der i Kjøbenhavns Fæstning skulde befinde sig Øvrighedspersoner fra det flade Land, da at vilde anmode disse, at vende tilbage til deres Poster. Hvad nu det første angaaer, da synes det vel, at disse Udladelser vare uforsigtige, fordi Fienden derved fik Efterretning om, at han ikke kunde vente at finde nogen Modstand, hvilket kunde være ham nyttigt at vide, og maatte styrke hans Mod; men naar man derhos betragter, at Landet ikke var saa forsvarsløst, som de Tiltalte indbildte sig, men at der samledes en ikke ubetydelig dansk Armee i Sjælland, saa kunde Efterretningen ikke være Fienden nyttig, men den kunde tvertimod, om han havde fæstet Troe til den, være bleven ham skadelig, da han, i saa Fald, og naar han troede sig sikker, kunde være bleven overrumplet af hiin Hær. Det skjønnes altsaa ikke, at de Tiltalte for disse Udladelser, der desuden ikke ere skrevne i Hensigt at give Fienden Oplysning, kunne ansees med Straf, ligesom saadan heller ikke kan paalægges dem for deres Begjering om, at Øvrighedspersonerne maatte anmodes, om at begive sig til deres Poster, da der i denne Begjering ikke sees, at have været noget ulovligt. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
Tyrolernes Opstand, som Østerrigerne synes at have stolet for meget paa, er sin Ende nær. Bayrerne, som trænge ind i deres Land, skaane ingen, som de finde med Vaaben i Haanden. Man venter hvert Øieblik, at Gen. Brede vil være i Jnspruck, medens et Corps under den Franske Gen Brautiont trænger ind fra Schwaben og nogle Divisioner af den Jtalienske Armee fra Sønden. Vicekongen af Jtalien vil forene sig med den fra Dalmatien fremrykkende Gen. Marmont og først besætte Triest og Kystlandet. Ogsaa et Schweizer Corps skal fra Graubunden rykke ind i Tyrol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
- J Jtalien ere Østerrigerne saare uheldige. Efter en til Paris indløben Telegraphberetning, var den Jtalienske Armee d. 12 ankommen til Udino, og den fiendtlige Armee adspredt og paa Flugt. – J Hertug dommet Warschau har Erkehertug Johann maattet trække sig end mere tilbage. Medens de Franske og deres Allierede ved Tapperhed og Krigsnildhed ydmyge deres Fiender og befæste deres Hæder, arbeider Engelland paa ved ny Pengelaan og ny Helvedesmachiner, for at fortsætte en uretfærdig Krig. Overeenskomsten med America skal, som det hedder i Morning Chronicle, være indgaaet for at forberede et nyt Laan, som Skatmester Kantsleren nylig har foreslaaet Banken og Børsen. Des skal være betydeligere end noget af de forrige Aars Laan. Udgivterne til Armeen ere indeværende Aar bleven tre Millioner forøgede, medens de offentlige Jndtægter i samme Forhold formindske sig, da Tolden og Accisen dagligen lide mere og mere ved Handelens fuldkomne Standsning. - En Capt. Ouseley har opfundet en ny Helvedesmachine, der skal være endnu virksommere end Schrapells Bomber og Kongreves Raquetter. – J Rio Janeiro er Engelske Varer 10 PC. bedre Kjøb end i Engelland, saa stærkt oversvømmes man der dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
Ved Hann og Bergen samles nu to Leire, der synes at have en vigtig Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
Østerrigernes Plan skal have været følgende: Armeens Centrum, der strakte sig fra Passau til Brixen, skulde trænge frem mod Rhin, og den høire Fløi fra Bøhmen igjennem Franken indtil Frankrige. Den venstre skulde erobre Mailand. Bagefter disse Corps fulgte Commissairerne, der skulde stifte en almindelig Opstand i Tydskland, og i dette Øiemed var der allerede længe førend Krigens Udbrud sendt Krigscommissairer især til Tyrol, Franken og Hessen, som skulde stemme Folket. Allevegne befandt der sig bevæbnede Østerrigske Officerer, paa det Oprørerne strax kunde have Anførere. Grev Stadion skulde fra Erkehertugens Hovedqvarteer styre hele Opstanden. J Hessen havde en Mængde af den gamle Landgreves Agenter udbredt sig, for at lænde Oprørsilden. Man stolede paa, at naar Landgreven var med sit Fricorps ankommen i Hessen, vilde Hannover, understøttet fra Landsiden, ikke blive tilbage. Allevegne skulde der indsættes Østerrigske Statholdere, under StadionsBestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-30
Den i forrige Numer anførte Efterretning fra Rostock angaaende Sverrig trænger til den Berigtigelse, at Riget ikke, som der var anført, efter Hertugen af Sødermanlands Afgang, skal tilfalde Rusland. D. 10 Maji var den mærkværdige Dag, da Gustav IV. nødsagedes til at nedlægge Kronen. Efterat Hertugen havde ladet oplæse ved Hofkantsleren den af Kongen selv egenhændig forfattede Frasigelses-Act, skildrede Frih. af Manneerheim Sverrigs ulykkelige Stilling, foraarsaget ved Kongens egensindige Krigslyst, opsagde Kong Gustav IV. Adolph al Troskab og Huldskab og erklærede, at han og hans Livsarvinger for Nu- og Fremtiden ikke havde nogen Ret mere til den Svenske Trone. Da han derpaa spurgte Rigstænderne, om de gave deres Samtykke dertil, svarede de med et eenstemmigt og længe fortsat Ja! Derpaa tog Hertug Regenten Ordet og sagde blandt andet, at de nærværende Grundlove trængte til væsentlige Forandringer, at en ny Regjeringsform var nødvendig, at han imidlertid vilde ligesom forhen besørge Rigets Anliggender som Rigsforstander, men at der, indtil den ny Regjeringsforms Affattelse, intet mag foretages angaaende hans egen Person. Til Hr. F. C. Gundelach. Kun Lidet agter jeg at svare, Paa Din saakaldte Recension; For ikkun Dig at aabenbare, Hvor ringe jeg den agter, Hr. Patron, J Dødskamp vist Kritikken ligger, Naar Dig man beder, Dig man tigger Om Bistand, og om Hielp i Nøden For end at frelse den fra Døden. Din Smaaheds=Aand i Alt sig viser Der hvor Du laster, hvor Du priser. Og, hvor Du Stavelser optæller, Og viser Trykseil mig og Bagateller. Dit Bifald stræbte aldrig jeg at vinde Jeg haabede en Mand at finde, Hvis Øie klarlig kunde skue, Fa Som følte selv en indre Lue Hvis Raad den nerfarne Skiald Paa Banen kunde gavne, lede, Naar i Begeistrings vilde Hede, Løsgjort fra alle Baand og Tvang Hans Muse vinkte ham til Sang. Saa er et skeet – det mig fortryder Thi at Du Dommersædet pryder, Det viser mig: Kritikens komme HusEr atter udfyldt – med et Nul!!!N. Fürst. C. S. J øvrigt takker jeg Hr. Gundelach for de saa Øieblikkes Moerskab Giennemlæsningen af hans Kretik har skienket mig, og andre Konstens Venner. Jeg har aldrig seet en Bedømmelse over Digte, i hvilken Kritikasteren – endogsaa blot i Henseende til Formen – mere stymperagtig udtaler sig, end i Hr. Gundelachs. – For den Grundforandring der maatte foregaae i min Natur, for at den kunne være Hr. Gundelach tilpas, frie mig Himlen og alle Guderne, Hr. Gundelachs Svar herpaa vil give mig Leilighed til at beviise hans Usselhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. me hos Kassa Sjette Aargang. No. 68. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Løverdagen den 3 Junii, 1809. Til Voltaires Talsmand i No. 67 af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
Man seer her hvad een af Voltaires egne Landsmænd har sagt om ham, endog ikke længe efter hans Død og i selve det Frankrige, der saa taabeligen har forgudet ham. Hvorfor skulde det være mindre tilladt at sige det samme om ham i Dannemark, Voltaire kan iøvrigt tjene til et lærerigt Exempel paa, at litterarisk Despotisme ligesom den politiske kun varer til en Tid, og at ufortjent Beundring maa ophøre med de blinde Beundrere. Efterverdenen er altid retfærdig. Det vare kort eller længe, saa styrtes dog Usurpateuren fra den tilranede Trone og Fortjenesten indsættes igjen i alle sine medfødte Rettigheder. Ved at stifte sig Partier, lade sig udskraale og nedsætte andres Fortjenester, for desbedre at hæve sig selv, kan man for en Tid tilliste sig den enfoldige Hobs tomme Beundring. Men tilsidst seirer dog det sande Store og Gode. En Shakespear, Spinoza, Saavedra, Holberg drages efter Aarhundreders Forløb frem igjen af den Forglemmelse, som en uskjønsom Tidsalder lader dem nedsynke i, og en Voltaire styrtes af en retfærdig Efterverden ned fra det Høisæde i Apollo's Tempel, som kun en frivol Slægt kunde sætte ham paa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
J Anledning af Hr. N. Fürses poetiske prosaiske Udbrud i Kjøbenhavns Skilderie No. 67. Bevæget ved min i lærde Efterretninger for dette Aar, No. 12, 13 og 14 indrykkede Recension over nogle af Hr. N. Først til forskjællige Tider i 2 Bind udgivne Poester, har bemeldte Person fundet Leilighed til, i Kjøbenhavns Skilderie No. 67, at anfalde mig med plumpe og ugrundede Jnvectiver. Med foragtende Taushed havde jeg anseet disse, hvis de blot mundligen vare fremførte, og med Foragt anseer jeg dem selv paa Papiret. Da imidlertid deres Sammenskribler, har havt Uforskammenhed nok til at forelægge Publicum disse Juurbanitetens Fostere i et Blad, af almeen Læsning, har jeg troet det Pligt modmig selv, i samme Blad at nedskrive disse Linier, kun for at forebygge mulig Mistydning af min Hensigt og Fremfærd, og dette saa meget mere, som man med Rimelighed kan antage, at Pluraliteten af Skilderiets Læsere ej befatter sig med Læsningen af lærde Efterretninger, og følgeligen af Hr. Fürst's yderst grove, skjøndt ubeviiste, og som jeg haaber – ubeviislige, Anke maa friskes til at troe, at jeg i min Adfærd imod ham maa have forgaaet mig. Jeg er hverken, efter Hr. Fürsts behagelige Udtryksmaade, bedet eller tigget, om at recensere hans saakaldte Digte, skjøndt det vel ikke havde været saa urimeligt, om man blot efter Anmodning havde paataget sig en Oprydning i denne qvasipoetiske Augias-Stald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
Blandt nogle flere Poester, hvilke jeg havde foresat mig at anmelde i lærde Efterretninger, faldt mit første Valg uvilkaarligen paa Hr. Fürste i dette Aar udgivne, af ham selv saakaldte, blandede Digte, og som en Følge deraf foretog jeg mig ogsaa i Forbigaaende korteligen at anmelde hans i 1806 udkomne Poesier, hvilke ingen Recensent i 3 samfulde Aar havde fundet sig foranlediget at behandle. Jeg fandt i dem tilhobe kun saare fattigt poetisk Stof, men stor Mangel paa sand og ægte Digteraand, og kun derfor var jeg nødsaget til, for størstedelen at opholde mig ved deres ydre Form, og mindst ventede jeg, at den Opmærksomhed, jeg beviiste dem, endogsaa i enkelte Biting, skulde lægges mig til Last.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
Det er, som bekjendt, ikke sjeldent endog de meest øvede og duelige Recensenters Skik, i Slutningen af deres Recensioner at anmelde Sprog og Trykfeil, disse ere i og for sig ikke Bagateller. Sprogets Grammatik bør jo endog en Skoledreng forstaae, hvormeget mere da den, der fremtræder som Forfatter, De førstes Hyppighed er hos en Jndfød stedse et Beviis paa dadelværdig Vankundighed, ligesom de sidstes paa uroesværdig Agtpaagivenhed. Skjødesløshed i Henseende til Stavelsernes Qvantitet og metrisk Correcthed er heller ikke nogen Bagatel, men - minima noncurat Prætor – Alt det overseer det sublime Fürstske Genie. Næsten skulde man fristes til at troe, at Hans Ubeskedentligheds Beskedenhed, der, som Naturen, gaaer over Optugtelsen, ei har lanseet sin poetiske Usselhed værdig den Attention, jeg har ydet den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Placat, udfærdiget den 24 Maji igjennem det Kongl. Rentekammer: "Under 20de i d. M. har Hans Kongelige Majestæt allernaadigst befalet, at de efter Forordningen af 9de Maji 1806 indtil 31 Dec. 1807 af den Kongelige Casse forskudte overordentlige Jndqvarterings- og andre Omkostninger, som endnu ikke ved de foregaaende Udskrivninger ere tilveiebragte og den Kongelige Casse erstattede, men, i Følge allerhøieste Forordning af 8de April 1808 endvidere blive at godtgjøre den Kongelige Casse, skulle reparteres paa Allerhøistsammes samtlige Riger og Lande, og at i Overeenstemmelse dermed, skal i Afdrag paa den Deel, som efter en derover opgjort Beregning, endnu tilfalder Hertugdommene Slesvig og Holsteen at udrede, og i Lighed med hvad ved Placaten af 4de Julii 1807 er anordnet om Udredelsen af en Afgivt af 4 Rdlr. pr. Ploug, paa de sædvanlige Betalingssteder erlægges af enhver Ploug sammesteds i Almindelighed og uden Undtagelse 3 Rdlr. 24 Ls. J Følge allerhøiest befaling bejendtgjøres dette herved til alle Hans Kongelige Majestæts Undersaatteres Efterretning med Tilføiende, at de herefter erlæggende Bidrage blive at udrede inden 4 Uger under Straf af Execution."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
Under 24 Maji er igjennem det Kongel. Rentekammer udfærdiget følgende Placat: "Over den Deel af de fra 1ste Januarii 1805 til 31te December 1807 medgaaede extraordinaire Jndqvarterings Omkostninger, med videre, som ikke ved de allerede skeete Repartitioner er erstattet den Kongelige Kasse, og som derfor, i Følge Forordningerne af 9de Maji 1806 og 8de April 1808, endnu skal reparteres paa Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande, er opgjort Beregning, og Hans Kongelige Majestæt har nu, ved allerhøiest Resolution af 20de i denne Maaned, fastsat, at for hvad, som deraf tilfalder Kongeriget Danmark at udrede, skal af alt saavel privilegeret, som uprivilegeret Ager og Engs, samt Skov- og Mølleskylds Hartkorn sammesteds, af hvad Navn nævnes kan, erlægges 64 Skilling pr. Tønde Ager og Eng og 32 Skilling pr. Tønde Skov- og Mølleskyld, det halve med dette Aars Julii og det andet halve med dette Aars October Qvartals Skatter, dog at Bidraget af Bornholms Land ikkun udredes med det halve Beløb."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
Den 25 Maji er igjennem det Kongel. SlesvigHolsteenske Cancellie udfærdiget følgende Patent: "Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere: at de Landmilitair-Reserver, som med Udskrivnings=Alderen, er ved deres Forældres Død, komne i Besiddelse af disses Gaard maae frietages fra Tjeneste ved de ældre Batailloner, og derimod strax overtræde til de annecterede Batailloner."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
Den Norske Regjerings=Commission har, for at afhielpe den ogsaa i Norge herskende store Mangel paa Smaamynt, ladet udmynte en forholdsmæssig Sum af Kobber i Een- og Fireskillinger til 280 Rdlr. pr. Skipp. Kobber. Præget er paa den ene Hs. Ma Kongens Navn i Træk med Krone over, og paa den anden Side den Jndskrift: 4 (1) Skilling Kouran1809. Regjerings=Commissionen har befalet, at disse Courantbetalinger skal gaae og gielde samt antages af alle og enhver for deres paalydende Værdie. - J Kjøbenhavn har Mangelen paa Smaamynt i disse Dage begyndt at blive høist følelig. J Boutikerne maa Kræmmerne lade Kjøberne gaae bort fordi de ikke see sig istand til at bytte Bancosedler. Adskillige have, ligesom i Provindserne en Tidlang har været Tilfældet, begyndt at udstæde Beviser. Paa Banken har i disse Dage Trængslen efter at faae Smaamynt været stor Der er ingen Tvivl om, at der snart vil blive raadet Bod paa denne Mangel, der foraarsager saa store Ubehageligheder. Ogsaa vilde det være at ønske, at Forbudet mod at smelte indenlandsk Skillemynt maatte blive fornyet og efter Omstændighederne skjærpet. Ligeledes kunde det maaskee ikke være af Veien, at der blev fastsat en alvorlig Straf for enhver, der overbevises om, forsætligen at have tilbageholdt Smaamynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
Kiøbenhavn, d. 2 Junii. Hertil indløbne sikkre Efterretninger melde, at General Major v. Evald med det under hans befaling staaende Danske Troppecorps d. 29 er brudt op fra Rostock for at forfølge den berygtede Schill, som havde indskibet endeel af sin Bande i Rostock for at søge Stralsund, men at tvende af de dertil brugte Transportskibe ved Warnemunde tillige med Besætningen ere faldne i de allierede Troppers Hænder. – Endvidere har man i Dag følgende Efterretninger, der grunder sig paa et Udsagn af Besætningen som forefandtes paa en Rostokker Galease hvilken ved Dragøe i Dag er bleven anholdt, paa samme befandtes tvende Officierer af Schills Trop tilligemed 12 Mand og et Fruentimmer, hvilke som Gidse, medførte en Fransk navnlig Dupen, samt en preusisk Baron v. Hagen. Disse forlode Høiden af Rügen den 31 om Aftenen, efter at en saaret Ritmester af det Schillske Korps, som tilligemed flere andre var flygtet fra Stralsund, havde udsagt, at samme Dag de Danske Tropper havde overrumplet Stralsund paa en Tid da Schill med Kavalleriet var fra værende, at derpaa Schill ved Lyden af Skuddene var ilet derhen med bemeldte Kavallerie, og at omsider efter en meget haardnakket Fægtning i Gaderne, det Schillske Korps var aldeles slagen og adspredt, samt Schill, efter nogles Sigende undkommet, haardt saaret, med 5 Mand, og efter andres Udsagn, dræbt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren leverer den 7 og 8de Bulletin, begge udfærdigede i Wien. De indeholde intet egentligt Nyt men levere et interessant Malerie af de Optrin, der gik foran for Capitulationen. Erkehertug Maximilian, Keiserindens Broder, en ung hidsig Prinds, havde paataget sig Commandoen i Wien, hvor man havde føiet alle Anstalter til at forsvare sig. Erkehertugen indsluttede sig med 20 Batailloner, hvoraf de 10 vare Landværn, og de 10 øvrige Linietropper, ialt 15 til 16000 Mand.