JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
En Skipper N. C. Spor beklager sig bittert i "Politivennen, over Dampskibsføreren paa Frederik den 6te, hvem han tillægger en uædel Adfærd imod sig. Spor havde nemlig det Uheld paa Kjøge Bugt, med sin 10 1/4 Læsters drægtige Jagt at seile sin Mast overbord og maatte ankre og udkaste en Deel af sine indehavende Muursteen. J denne hjælpeløse Tilstand saae han Dampskibet komme, glædede sig til Hjælp, og da det løb tæt forbi ham, bad han om at maatte blive taget paa Slæbetoug; men Føreren svarede, at han hverken kunde eller turde gjøre dette. Da Dampskibet havde Kraft, nok til at tage et saalidet Skrog paa Slæbetoug, hvorved det ikke havde blevet forsinket mere end 2 Timer, saa havde Skipperen godt kunnet siger Spor og turdet!!! – hvo vilde vel formene en Mand at redde Mennesker i Havsnød, Passagererne skulde dog vel, om ikke andet end det ædle Navn Frederik den Sjette havde staaet dem for Øie, ei have sat dem derimod. Da dette Dampskib selv har lidt Bræk engang, hvad mon dets Fører da vilde have sagt, naar Man havde mødt ham i Faren og ladet ham staae i Stikken, Mig forekommer det som om Navnet Frederik den Sjette er høiligen misbrugt. flere ulykkelige Hændelser ere i denne Tid arriverede i Hovedstaden. Saaledes har en Haandværksmand styrtet sig ned fra Rundetaarn, en Svend er falden ned af et Stellads, og en Haandværksdreng, som havde et Kalktrug at bære, overkjørt paa Gaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
J Aarhuus Avis fortælles, at i Altona har en 86 aarig Olding givet et psycholigisk paafaldende Beviis paa, at Kjærlighed ogsaa giør Gamle til Narre, da han nemlig, paa Grund af forsmaaet Kjærlighed, har styrtet sig i Stadsgraven, men - blev reddet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Hr. Cancelliraad Hempel har i sin Avis fremsat en Yttring og Vigtigheden af et Landpoliti. Hr. Cancelli raaden har derpaa modtaget af en hæderværdig Olding, der med Sagkundskab forener mangeaarig Erfaring, en Skrivelse med et Udkast til en Jnstrux, denne Gjenstand, betræffende. Brevskriveren siger: "Det er uden Modsigelse, og som den daglige Erfaring noksom bekræfter: at der paa Landet foregaae mange Uordener, og udøves Handlinger, som ikke alene ere urigtige, men endog lovstridige og skadelige i sine Følger. Under disse henhøre især: Ufred af Kreaturer, baade paa Marker, Veie og Bygader; Betleri og Løsgjængeri, Krohold, saavel i som udenfor Byerne; Sogne- og Byveienes slette Forfatning baade Sommer og Vinter; Hørbryderi i Husene, tvertimod Lovene." Meddeleren drøfter nu Sagen udførlig, hvorledes alle disse Misbrug nemlig burde afskaffes, og paapeger alle Anordninger og Lovsteder, hvorefter allerede længe alle disse Uordener skulde være forebyggede, men som i Følge hans Yttring - uagtet den meest velgjørende Lovgivning endnu ei er lykkedes, hvilket den daglige Erfaring viser og bekræfter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
J det af Hr. Fr. Schaldemose udgivne Blad, "Helsingørsposten læses, blandt Bidrag til Ordforklaring, følgende Difinition paa Ordet Compliment, "Compliment hører til de Ord, der betyde Jngenting. At gjøre en Compliment, er at gjøre en Bevægelse med en Deel af Kroppen, hvorved Man bøier Ryggen og bevæger Foden; men egentligt har Forstanden og Villien ingen Deel heri. En Gjencompliment er saaledes en høflig Forsikkring om, at Man ogsaa kan krumme Ryggen, uden at mene Noget dermed. Af Ryggens Krumning kan Man dømme hvor fornemme de ere, der møde hverandre, og dette er næsten hele Nytten af Complimenter. Et Menneske uden Penge, han være saa klog og duelig som han vil, kan aldrig bukke sig dybt nok; thi han er den ringeste af alle Borgere i et Land Derimod har en formuende Mand Ret til at gaae saa stiv som en Pind, ja stundom endogsaa stivere, end den fattige Excellence. Complimenterne: "ydmyge Tjener, ydmygste Tjener, allerydmygste Tjener, betyde Jntet blandt Folk, der veed at leve, naar de bruge saadanne Complimenter under deres Breve, tænke de omtrent det Samme derved, som Paven, naar han underskriver sig servus servorum (Tjeneres Tjener.) Marmontel kalder Complimenter: "Verdens falske Mynt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Jndsendt. Tirsdagen den 17de d. M. døde den gamle, værdige Matrone, Mad. Karen sal. Brodersen, fød Reimer i Nysted, hos sin Datterdatters Mand, Hr. Skipper Klotz, i hvis Huus hun i 12 Aar har nydt den kjærligste Omgang og omhyggeligste Pleie. Hun var Enke efter en i Aaret 1796 ved Døden afgaaet Toldcontrolleur Brodersen hersteds. Hun opnaaede den høie Alder af 87 1/2 Aar, og for sin Godmodighed kaldtes hun af Alle ved Kjærnavnet: Bedstemoder. Den 18de blev hun jordet paa Nysted Kirkegaard, ved hvilken Leilighed Hr. Pastor Balsløv fra Kjettinge (i Hr. Pastor Winges Sygdomsforfald) i en smuk og hjertelig Tale tolkede den Afdødes Værd, ligesom dette ogsaa var Æmnet i en af Jndsenderen forfattet Sang, der ved denne Leilighed blev afsjunget ved Graven. Usædvanlig talrigt var Liigfølget ved denne Bedagedes Jordefærd; thi hun var almindelig agtet og elsket og de Fattiges Velgjørerinde, forsaavidt hendes Kaar og Stilling tillod det. Velsignet være hendes Minde, og held dem, der blidgjorde hende Livets Aften Den gode Hustrue, (Af Randers Avis.) Den Mand, der fandt en huslig Viv, som, kydsk og from, vil om hans Liv med Ægtetroskab frede, han bytter, hvis han har Forstand, ei Kaar med stjernesmykket Mand, ei Vraa med Kongesæde. Han om sit Bord med Fryd kan see udtrykt sit eget billede i munter Børneskare; thi Tugt og Reenhed i det Bryst, den diede, for Vee hans Lyst, for Værk hans Pande spare. Er han af Dagens Byrder træt, hun gjør hans Aften blid og let, og ham til Arnen lænker, Hans Hjem er ham det bedste Huus og aldrig smagte ham et Kruus, som det, hans Hustrue skjænker. Hun passer Huset og de Smaa har ingen Tid at tænke paa de tusinde Visitter, som giør, at mangen vever Viv, naar hun summeret faaer sit Liv, ei Andet seer, end Nitter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Den 21de Aug. solgtes Species paa Kbhavns Børs til 12 Mk. 10 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Bekjendtgjørelser. Hos adskillige i Grevskabet Knuhtenborgs Birk anholdte Personer ere følgende Ting forefundne, som skulle være stiaalne paa forskjellige Markeder i Mariebo, Saxkjøbing og Rødby, deels i Fjor, deels i indeværende Aar: En Stump ubleget Lærred, en Deel rødtærnede Bomuldstørklæder, nogle gule og røde Halstørklæder, en Stump rødblommet Sirts, nogle Alen Florbaand, adskillige Stumper tærnet Bomuldstøi og tvende Læder-Kasketter. Eierne til disse Ting anmodes, snarest muligt, at melde sig paa mit Contoir, hvor Varerne ligge til Eftersyn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Ligeledes anmodes de Skomagermestere, som paa ovennævnte Markeder maatte være frastiaalne Sko, at anmelde saadant for mig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Grevskabet Knuhtenborg Birks Contoir, Mariebo, den 25de August 1832. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Efter Fleres Ønske bliver Fredagen den 14de Septbr. d. A. afholdt en Fugleskydning her i Byen i Møller Appels til Grimstrup-Sø grændsende Vænge. Gevinsterne ere, for Brystpladen 12 Sølvspiseskeer, vog 48 Lod, for Halen en Sukkerskaal, indvendig forgyldt, vog 16 Lod, for høire Vinge en Kalotskee, indvendig forgyldt, vog 14 Lod, for venstre Vinge en Potageskee, vog 12 Lod, for høire Hoved en Kagekniv, vog 10 Lod, for venstre Hoved 6 Theeskeer, vog 6 Lod; for Sværdet en Stroeskee, indvendig forgyldt, vog 5 Lod; for Rigsæblet en Peberbøsse, vog 5 Lod, for høire Ring, en Flødeskee, indvendig forgyldt, vog 4 Lod, for venstre Ring en Theest, indvendig forgyldt, vog 3 Lod. Disse Gevinster ere fra den 2den Septbr. til Eftersyn hos Hr. Kjøbmand Brabrand her i Byen, hos hvem Circulairet er henlagt til Paategning af de ærede Herrer, som maatte finde Lyst til at beære Selskabet med deres Nærværelse. Et dobbelt No. koster 4 Rbd., et enkelt 3 Rbd. Lovene for Skydningen blive bekjendtgjorte paa Skydepladsen. Hr. Gjæstgiver Knudsen beværter. Mariebo, den 21de August 1832. P. Henrichsen, Guld- og Sølv-Arbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Auctioner. De afdøde Enke Elisabeth Pedersdatters Stervboe tilhørende 2de Gaarde i denne Byes Østergade stilles til 3de Auctioner, som afholdes paa Byens Raadstue Mandagen den 3die, 10de og 17de Septbr. d. A., Kl. 10 Formiddag. Den ene Gaard bestaaer af 15 Fag Forhuus, Egebindingsværk med Tegltag, samt 11 Fag Baghuus med Straatag, og hører dertil, foruden Gaards og Haugeplads, Brugsretten af 9 Tdr. Land og Græsningsret for 7 Hoveder paa Fæelandet. Den anden Gaard bestaaer af 9 Fag Forhuus, Egebindingsværk med Tegltag, samt 9 Fag Baghuus, og tilligger, foruden Gaards- og Haugeplads, Brugsretten af 10 Tdr. Land og 7 Hoveders Græsningsret. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Rødbye Byefoged-Contoir, den 25de August 1832. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Efter forud passeret Dom og Jndførsel og Udlægshaverens Reqvisition bliver den Christen Pedersen i Branderslev tilhørende Eiendomsbondegaard af Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. bortsolgt ved 3 offentlige Auctioner, nemlig: Tirsdagen den 25de Septbr.) Tirsdagen den 9de October, hver Dags Formiddag Tirsdagen den 23de October, Klokken 11 slet, af hvilke de 2de første afholdes paa Nakskov Raadstue og den 3die paa selve Gaarden; hvilket herved bekjendtgjøres, i Følge Pl. 22de April 1817, saavel til Liebhaveres som til Pantecreditorernes Efterretning. Conditionerne kunne erfares hos Procurator Hviid her i Byen. Rakskov, den 23de August 1832. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Fredagen den 14de Septbr. d. A., Formiddag Kl. 11, bliver, ifølge Bestemmelse paa Skiftet efter afdøde Muurmester Gottlieb Wehlast, her paa Comptoiret. afholdt offentlig Auction over den Boet tilhørende Grund No. 65 i Østergaden med derpaa værende Rudera. Conditionerne for Salget ligge her til Eftersyn, og Lysthavende indbydes. Mariebo Byfogedcomptoir, den 22de August 1832. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Creditorerne i følgende af mig under Behandling tagne Stervboer, nemlig: 1. efter Væver Jens Hansens Hustru, Sophie Elisabeth Sørensen, og 2. efter Væver Lars Jensen, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Mariebo Skifteret, den 22de August 1832. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 15de dennes, som læses inden vedkommende Over- og Under=Ret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle de, som maatte have nogen Fordring paa Kjøbmand Christian Andre sens og Hustrues, Antoinette Andresens, født Holst, fælles Stervboe her i Byen, til, inden bemeldte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Mariebo Skifteret, den 22de August 1832. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Ved Proclama af 18de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere alle og enhver, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter den her i Byen afdøde Enke Elisabeth Pedersdatter og hendes forhen afdøde Mand, Politiebetjent og Skoemager Peder Svendsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og legitimere deres Fordringers Rigtighed; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye, den 25de August 1832. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Ved Proclama, som er læst ved Nakskov Byting og som vil blive læst i den kgl. Lands-Overret samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Candidatus philosophiæ Knud Gjandrup her af Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for Nedentegnede, som Executor testamenti i ovennævnte Bo, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 18de August 1832. Bonnezen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Condition ønskes. En velopdragen Pige, 25 Aar gl., der har lært de finere saavelsom den simplere Madlavning i et herskab ligt Kjøkken, og senere bestyret saavel større som mindre Huusholdninger, ønsker sig antaget som Huusjomfru eller Huusholderske enten nu eller til 1ste November, Hun er tillige ovet i Syening, Vaskning og Strygning og forsynet med de bedste Anbefalinger. En forsegle Billet, mærket: Huusjomfrue, bedes aflagt paa Stiftsavisens Contoir i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Et honnet Fruentimmer ønsker sig Condition til 1ste November som Huusholderske hos et Herskab, eller Mangel heraf, da at bestyre en Landhuusholdning af Meieri. Hun forstaaer perfect at koge og bage m.m. der henhører til at bestyre en herskabelig Huusholdning og kan forevise gode Anbefalinger fra de Herskaber, hu har tjent. De herpaa Reflecterende ville behage at af lægge en Billet paa Mariebo Addressecontoir, mkt. B.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
En Embedsmands Enke ønsker sin Søn i Handelslænhos en Kjøbmand enten strax eller til Efteraaret. Hvesom maatte behøve ham, bedes at henvende sig til Glarmester Bjørn i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Tjeneste ledig. For en duelig Huggemand, der forstaaer at forfærdigAvlsredskaber, er en Condition ledig hos Forpagter Hof paa Christianssæde til 1ste Novbr. førstkommende; men uden anbefalende Vidnesbyrd om godt Forhold nytter det ei at melde sig. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Snuustobak, præpareret mod Hovedpine efter Lægers Skrivter Denne for sin velgjørende Virkning erkjendte Tobafaaes i Glas hos undertegnede Herrer paa Lolland og Falster: Hr. M. Røepstorff i Nakskov, Hr. Brabrand i Mariebo, Hr. Hirsch i Nysted, Hr. Pohler i Rødby, Hr. Hansen i Sarkjøbing, Hr. Seligmann i Nykjøbing, Hr. Wulffs Enke i Stubbekjøbing, Med hvert Glas ere de medicinske Bøger, hvorefter denne Tobak er præpareret, citerede. Joh. Wilh. Schiøtz. Tobaksfabriqueur i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-28
Ved Tallotteriets 1188 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 4. 6. 89. 21. 52.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Serogtyvende Aargang. Rummer 70. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
Adskilligt. Man forsikkrer, at Kongen til Sverrig og Norge vil fra Norge begive sig til Skaane, og at Hs. Majestæt tillige derfra vil kunne ventes at gjæste Danmarks Hovedstad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
Den 25de Julii blev Martin Petersen af Lillehammer i Norge henrettet paa det Sted, hvor han røvede Posten og myrdede Postbonden. Omtrent 300 Mennesker vare tilstæde som Tilskuere, hvilke Alle bleve dybt bevægede af Hr. Pastor Wexels rørende Tale ved Skafttet. Postrøveren selv yttrede paa Veien til Retterstedet nogen Ængstelse og sagde, at han ikke havde troet, at denne Tour skulde være saa tung. Han kom sig imidlertid og havde megen Fatning til det Sidste, da han roligen svarede paa Præstens religiense Spørgsmaal. Uden Bind for Øinene, hvilket han afslog, vendte han Hovedet paa Blokken og stirrede stivt paa den bedende Præst, indtil det ved et hurtigt Hug faldt ned paa Marken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
En siden Julimaaneds Begyndelse, paa faa Dage nær stedse vedholdende Nordvestvind har medbragt saamegen Kulde i Øvre-Tellemarken, at den 16de og 17de Juli laae Fjeldene i Skaffe Anner til Moe Præstegiæld bedækkede med Snee. J et længere bortliggende Hein siges der, at baade Mennesker og Creaturer have tilsat Livet. Det tegner saaledes til et slet Aar i Norge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
Fra Sverrig skrives under 13de August: "Vi have et vedvarende varmt, regnfrit og aldeles ønskeligt Høst Veirligt, og Høsten vil i de til Hovedstaden grændsende Lehn svare til Landmændenes Forhaabninger." Fra Umeaa hedder det, at Laxefiskeriet i det nordlige Lehn er i Aar aldeles mislykket, hvorfor ogsaa denne Artikel er i Stokholm stegen fra 45 til 80 Rd. Td., ligesom Silden er gaaen op til 15 1/2 a 16 Rd. Td.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
J en Haandværksmands Huus i Wien indtraf den 9de d. M. følgende sørgelige Tilfælde: Faderen havde lagt en Vexel paa Bordet i det Værelse, hvor Mode Fredagen den 31 August 1832. ren badede et spædt Barn, og et andet Barn, en Dreng paa et Par Aar, legende sprang omkring. Dette Barn saae Papiret, tog det og var i Begreb med at rive det itu, da Faderen traadte ind af Døren, og, opbragt herover, med Haanden gav Drengen et saadant Slag paa Hovedet, at han bevistløs faldt omkuld. Moderen slap det spæde Barn, for at komme det andet tilhjælp, men fandt intet Livstegn. Fortvivlet over dette Syn, glemte hun nogle Øieblikke Barnet i Karret, og det var druknet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
J Paris er i Kirken St. Mery holdt en Sjelemesse, for den afdøde Hertug af Reichstadt; blandt de derved Tilstædeværende var ogsaa Hertugen af Bassano og General Bertrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
J Baden, hvor den keiserlige østerrigske Familie nu opholder sig, er et Attentat forøvet mod den unge Konge af Ungarn. Efter at have hørt Messen foretog Hs. Maj. nemlig med sin tjenstgjørende Kammerherre, Grev v. Salis, sin sædvanlige Spadseretour. Paa Veien affyrede en pensioneret Capitain en Terzerol paa Kongen, Kuglen traf paa det venstre Skulderblad, men tabte sin Kraft i Foderet i Overkjolen, og gav kun et let Stød. Nogle i Nærheden værende ilede hen, for at bemægtige sig Morderen, som bortkastede den ene Terzerol, og skjød sig igjennem Munden med den anden; men Kuglen blev siddende i Ganen. Han vilde derpaa skyde den, som var kommen ham nærmest, men den tredie Terzerol klikkede, hvorpaa han blev arresteret. Det Saar, Morderen har bibragt sig selv, er ikke dødeligt; overhovedet synes alle Geværerne at have været slet ladte. Kongen gik uforskrækket tilbage til Staden, umiddelbar til sin keirserlige Fader, for ved sin personlige Nærværelse fuldkommen at berolige Keiserhuset. - Gierningsmanden, et ved sin uordentlige Levemaade bekjendt Menneske, havde for noget siden bedet Kongen om en Understøttelse af 900 Gylden, og faaet 4000 Gylden til Skjænk, at han ikke fik mere, skal efter hans egen Tilstaaelse have forledet ham til denne Udaad. Efter det foreløbige Forhør, som han paa Stedet underkastedes, førtes han til Wien, og overleveredes til de militaire Retter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
J Berlin ere trufne store Forberedelser til de nu paabegyndte Hostmancouvre. Den 27de ds, rykkede Trop verne i Leiren, og vende først i Midten af September tilbage til deres Standqvarterer. Foruden Garden skulle 400 til 50,000 Md. tage Deel i Manoeuvrerne, hvorved der blandt Andet vil blive forestilt et af de sidste Feldttoges vigtigste Batailler. Der ventes forskjellige høie Herskaber til Berlin, og deriblandt en østerrigsk Erke-Hertug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
Cholera morbus hjemsøger især det ulykkelige Frankrig. Hvor skrækkelig den huserer blandt Jndbyggerne, sees af følgende, kun fra nogle Departements, indtil den 8de ds, indkomne Lister. Dep. Aisme: 10,171 Syge, 4,972 Døde. Eure: 1,418 Syge, 638 Døde. Nord: 6,339 Syge, 2,902 Døde. Dise: 7,052 Syge, 3,051 Døde. Pas de Calais: 6,952 Syge, 2866 Døde. Seine og Marne: 8,460 Syge, 3,606 Døde. Loire: 1,488 Syge, 799 Døde. J Marne-Dep. til Rheims: 6,914 Syge, 2,5520 Døde; til Vitrile Francois: 3,961 Syge, 1,380 Døde; til Epereny. 2,673 Syge, 980 Døde. Fra Paris skrives under 18de d. M., at der i de sidste 3 Cholera-Bulletiner meldtes 20, 26 og 42 Dødsfald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
J Dobberan døde den 14de dennes 5 og i Rostock 16 Cholerapatienter. Sidstnævnte Sted er siden Sygdommens Udbrud af 240 Patienter 140 døde. J Schnakenburg (ved Elben) og i Havelberg er Cholera udbrudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
J Amsterdam døde den 21de ds. 12 Cholerapatienter; den 20de døde i Haag og Rotterdam paa hvert Sted, 5 Personer. Fra Sygdommens Udbrud i disse 3 Stæder indtil de nævnte Dage ere i Amsterdam døde 49, i Haag 169, i Rotterdam 305, og i Schevenningen, indtil den 20de Aug., 254 Cholerapatienter. - Efter de officielle Bulletins var Total-Antallet af Cholerapatienter i England og Skotland (London undtagen) indtil den 17de dennes 32,071, af hvilke 12,003 vare døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
Jndenlandsk. Den kongelige slesvig-holsteen lauenborgske Central commission angaaende Cholera er ophævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
J "Børsenhalle, og derefter i "Vib. Samler, læses Følgende: Til det slesvig-holsteen lauenburgske Cancelli have Slesvigerne, og blandt dem et ei ubetydeligt Antal af Advocater, indsendt en Ansøgning om fuldkommen Trykkefrihed, i Overeensstemmelse med Rescriptet af 14de Septbr. 1770.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
J kieler Correspondentsblad spørges, om det ikke er et Misbrug af Embedsauthoritet, naar en Bondefoged, med eller uden Authorisation, forhindrer Circulationen, af en Rundskrivelse fra Private til Private, ja endogsaa borttager selve Skrivelsen, hvori der var opfordret til at fremkomme med Beviser for formeget opkrævede offentlige Afgivter, Et saadant Tilfælde er i de første Dage af denne Maaned indtruffet i Amtet CismarDen nyligen udnævnte Chef for Liv-Regimentet lette Dragoner, Oberst von Bardenfleth, blev modtagen med megen Pomp, da han kom til Jtzeho den 9de ds. Han blev af de i Garnisonen tilstædeværende Officierer, indbuden til et Middagsmaaltid i "Stadt Hamburg, hvor ham tilkjendegaves den inderlige Tak, som Regimentet følte for Hs. Maj. i Anledning af dette Valg. Om Aftenen gav Underofficiercorpset ham et Fakkeltog, og overleverede ham et i Anledning af Dagen forfattet Digt, som under Accompagnement af Musik blev afsjunget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
J "Vib. Samler læses under Jndsendt Følgende: Hvad kan vel Grunden være til, at Lübeck, Rostock og flere nærliggende, af Cholera smittede Steder, af Qvarantaine=Directionen ikke erklæres for smittede, og Skibe derfra ikke underkastes samme Qvarantaine, som de Skibe, der komme fra England og andre bortliggende Lande, hvorfra Smitten ei er saa truende, og det paa en Tid, da den sidste Cholera-Anordning indskjærper de hidtil gjældende Qvarantaine=Regler, og paa en Tid, da Man seer, at selv Lande, hvor Cholera har grasseret og hvor Man altsaa maa kjende den, nemlig Finland, ved strænge Qvarantaine Bestemmelser søge at sikkre sig imod denne Sygdoms Tilbagekomst, Var det ikke ønskeligere, anstændigere, og for Publicum meere beroligende, at erfare Sundhedstilstanden her i Landet af egne officielle Beretninger, end, som nu Tilfældet er, af fremmede Blade, private Efterretninger og Naborigets Qvarantaine Bekjendtgjørelser?"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-08-31
Natten imellem den 17de og 18de August udbrød i Hr. Kjøbmand S. Cohns og dertil stødende Assessor Thorlacius's Pakhuse i Ringkjøbing pludselig Jldebrand, som først bemærkedes om Morgenen Kl. 3. J dens Voldsomhed tiltog i den Grad, at kun liden Sandsynlighed var for at faae samme standset uden Antændelse og total Ødelæggelse af de svære og gode Forbygninger, og maaskee mange flere Gaarde. Jmidlertid lykkedes det saavel ved Brandpersonalets som den almindelige Anstrængelse at standse Jlden og indskrænke Ødelæggelsen til benævnte Pakhuse og det deri værende Varelager, Brændsel m. m., samt 2de Sidebygningers Beskadigelse tillige i Assessor Thorlacius's Gaard. Uden Anskuelse af Vedkommendes Tab, var den almindelige Deeltagelse og Virksomhed et sjeldent behageligt Syn I Ditmarsken vil Man paa adskillige Kornmarker have bemærket, at det saa høist farlige Moderkorn er i Sommer igjen kommet tilsyne. Det seer ud som et langt enkelt sortebruunt Korn, der voxer ud af et Ax og viser sig paa Straaet som om derpaa sad en Flue. Alle Korn paa et saadant Ar ere meer eller mindre fordærvede, kommer af dette Moderkorn i Brødet, kunne deraf de værste Sygdomme opstaae, der næsten ligne en Forgiftelse. J Aaret 1771 rev en deraf opkommen Sygdom mange Mennesker bort, navnlig i det Pinnebergske, ved Segeberg og ved Pløen.