JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1799-11-04
J Følge hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevillag af 18de October d. A., som den 28de næstefter er læst ved kiøbenhavns Hof= og Stadsret, indkaldes ub pæna præclusi & permi silent, med Aar og Dags Varsel alle de, som formene, sig at have noget at fordre i Grosserer Peder Friderich Hansens Fallitbo, dermed at fremkomme og saadan deres havende grav inden foreskrevne Tids Forløb for og, som Commissarier, i Børt, at anmelde og beviisliggiøre i Commissionen, som holdes hver Torsdag Eftermiddag i Huset No. 263 i Boldhuusgaden. Commissionen i Brofferen P. F. Hansens Boe i Kiøbenhavn den 31 October 1799. M. Knugen, H. Friis. Oret Anditeur og Politie Assesset. Oresserer. las, 98 a 99) De, som maatte have noget at fordre, udi afgangne Strædermester Peter undersen Rønnes og efterlevende Enke Anne Balene Nørregaards fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, forat anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes. med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. 232 98 a 99) Deel som maatte have noget at fordre udi afg. Qvarteermester Christian Friderich Drevers og efterlevende Enke Marie Elisabeth Mortensens fælleds Ver indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringen, ligeledes indkaldes. med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. 93 a 99) De, som maatte have noget at fordre, udi afg. Skibskapitain Thomas Neergaard Papnais Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1799-11-04
(191799) Ved Proclama, læst i Siællands Landsting den 9de October 1799 og i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 21de f. M., ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Skoemagermester Johan Georg, Muhlbelus og forhen afgangne Hustrue Cathrine Margrethe Minhlbeins fælleds Boe, indkaldede at møde i Kiøbenhavns Hof og Stadsrets Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis udste Bekiendtgiørelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer i ligeledes ere med lovlig Varsel indkaldede fornævnte Johan Georg Mühlbelns og Catharine Margrethe Mahlbeins Arvinger for at anmeldt og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1799-11-04
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stadsretten den 7de October sidst og i Siellands Landsting den 9de dito, have vi som eneste og myndige Arvinger efter afg. Wilhelm Bentluforrige Borger og Aager her i Staden, indkaldet alle de, som maatte formene at have noget at fordre efter ham, at melde sig hos mig Bager Bentzon, boende i den sal. Mands tilhørt, Gaard paa lille Kiøbmagergade No. 57 A inden 12 Uger fra berørte Proclamatis Forkyndelses Dato, da enhver Fordring, som rigtig befindes, paa Anfordring skal blive betalt; men om nogen udebliver maae de tilskrive dem selv at paa deres Fordringer. efter bemeldte Tids Forløb ikke vorder an eet. Ligesaa er indkaldet de som skylder til Boet, at indfinde sig med Betaling inden forberørte Tids Forløb, for at undgaae Uleilighed. Kiøbenhavn den 21de October 1799. J. C. Benzen, J. W. Liunge. J Følge Kongelig Bevilling af 11te October 1799, som en læst i Hof= og Stadsretten den 21de næstefter, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsealle dem som maatte formene sig at bare noget at fødte i Gaaserer Peter Minans habitede, at fremkomme med deres de tale tranmelde og beviisliggiøre for de som Arnaadiistrats Commatier i Boet. siden. Administreter ved den danske Mai Stadstantain Gros. delsen sandet. eller Kongen allernaadige Bevining af 10 Oxeben, sidstleden ved alsbaandag har en tivetettenalle de teret paalæggende, indes de paa deres naar de paa marsende og gader som formene saare paaen storslagener Tiltal enten til den al de der, rer medet andet og havert Montanmerie paa St. Ara indien andet herme modes Sampens domodsatte han, deel, eller til fornandt Kiøbmand Renter den vægede førte Handel, dermed at fremkomme ogsamme at denninggiøre for bemeldte detter inden forante Tids Forlød. Kiøbenhavn den 28de October 1800. Paa de Herrer Robert Camel og Rebert. Morgemertes Vogne. dans P. Kostod. noministrationen for den Kongelige Porcelains Fabrik dekiendtgiør herved, et Onsdagen den 6te Røv, forat bliver udt, General Postamtets Gaard Nog og paa store Kiøbmagergade holden Auction over andre Kiøbenhavns Porcelain, bestaarn. de at Bord og Therrør, blaat og holdt at forskiellige Tegning ger, samt brogede Cassen Steil med adskilligt mere, hvorover de trykte Fortegnelser ere 8te Dage for Auctionen at bekomme paa Porcellaing: Fabrittens Contoir paa store Kiøbmagergade. No. 3, Porcellainet forevises Liebhaverne 2de Dage for Auctionen.
Berlingske Tidende, 1799-11-04
Onsdagen den 6te Novbr. først, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 bliver 3de og sidste Gang oponden for til den sælges Huset No. 218 i Adelgaden tilhørende forrige Acade høistbydende absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bort mit Forvalter ved Charlottenborg, afg. Joseph Brenner og sidste afdøde Hustrue Anne Marie Brenner fød Sørensen, der og fælleds Stervboe. Auctions Conditionerne kan erfares hos Boets Curator guldmægtig Colbiørnsen, boende i Skindergaden No. 13.
Berlingske Tidende, 1799-11-04
Fredagen den 3de Novbr., om Formiddagen Kl. 9, bliver i Gaarden No. 134i Pederhvitfelstræde ved Auction bortsolgt: endeel Gods og Løsøre, tilhørende afg. Muurmester Hans Maler og efterlevende Ente Anne Gortsens fælleds Boe, imod Betaling ved Tilstaaet eller naar paafordres til Borts Engrator Procurator Top, boende i Skidenstrædet Nr. 103, hos hvem Fortegnelse over det Sælgende faaes.
Berlingske Tidende, 1799-11-04
Onsdagen den 13de November førstkommende bliver foretaget offentlig Auction paa Antrorston Distriets Vittermanue i Slagelse over en førendeel Aar siden fra Landstran og d. Slagelsendsattet Selveier Bondegaard Stærregaarden kaldet: at har forner Tor 2 Stiepper andre som og har og Tde. a Skpr. Land grometrisk Maal, paa Gaardens Jorder ere hog gede 3 Huse, overaf svares, svenden de Kongelige Skatter 5. de og graves endeel Grøfter om Gaardens Marker Til Gaarden kan saagaarlig 6 a 7 Tønder Vinteklæd, 12 Tønder. den og 11 a 12 Tander havre, samt forres og græsses 6 Stkr. øster og 11 særshoveder, tilligemed nogle gaar. Forinden Auctionen blive Eiendommene de Lysthavende hver Dag fore som følge med de Berlingste Tidender, trykkes og ud Berling 2de Stykker, som samles af Arensen. ville af Eieren Hr. Hiørt, der tillige alver nærmere Underretning om Auction. Conditionerne. Staden 24de October. Auctions-Directeur i det Antverganske Diret : Frastrup privilegerede ometantede Gran indman. . Alderhuus at holland ter faa Aar at nat anden. nendsendes sidste et god disse de denne end de Gaarden bliver separat reiste eder saa faaes saaaart Babet er approberet. Salde den 21 Delader 1820. de Vedkommendes paa Formedelst et Børge og Gaarmaner ridender det. bens Kiønhed i Sielland haver opeldeaarige Bogen Sal. sammesteds hedens actionspandgade Gang Mand. den 18de Novemberggaden Hans Mandagen den andsdal og 3die Gang Mandagen dennaden December. Gang om Formiddagen Kl. 10 Slet, og naar antageligt Budstret vorder huset ved sidste Auction absolut bortsolgt efter og conditioner, som paa Auctionsstedet i samme paal vorder de kiendtgjort. Saasnart 3die Auction over Hasesertrandsdag rordet Barn tilhørende Engster ligeledes ved Amandere. solgt, hvilket til Lysthavendes Efterretning herved bekiendt. giøres. Holden den 22de October 1799. H. Cand. Auctions Forvalten.
Berlingske Tidende, 1799-11-04
For nogen Tid siden lod jeg udi disse Tidender bekiendt. giøre, at jeg forinden Vinteren agtede ved offentlig Auction af lads bortsælge den mig tilhørende Jaar Karen Hinmelden kaldet: 22 Commercelæger drægtig ført at Skipper Hans Jørgensen, Bretter, hvilken Jagt er af nye ophugget i Aaret 1800 og bil ver denne Jagt solgt med altsaagen, og løbende modgad det renenene Auction og om antagelig Bud skeer Mandagen den 13. November førstkommende. Samme Dag og Tidnedersen geledes ved en eneste Auction om antagelig Bud skeer bortsælge. et mig tilhørende Kornmagasin, beliggende der ved Byens saakaldte Slotsgade, bemeldte Magasin bestaaer af 15 Fag Huus. Muur og Bindingsværk 2de Etager hørte hosendt er g Lofter, meget vel indrettet til at hænge Korn paa og meldes tinge at denne Bygning er frie for Consamtlags Svarelse, kan og med liden Bekostning blive indrettet til Beboelse for en gamilie Conditionerne hvorefter den Eiendommebliver børnalges har, paa Auctionsstædet nærmere blive bekiendtgiørt. Nativing paa galder den 24de October 1800. sal. Hingalder. Tirsdagen den 18 Nov næstkommand eller ger havn. Commissionen i Nørborg om Formiddagen Kl. 10 Slerbøde. offentlig Licitationer kunde Mulderprams Bygning med til dørende efter Tegning Overslag og Conditioner, som og undertegnede Byefoged i Forveien ere til Eftersyn. Aalborg den 31te October 1700 Fredagen den 29de Nor Kl. 10 bliver i saa St. Nielsens sen saasen paa sidde daad. A. ling, Selseng, naar paa sin Resom og talet et hiemkommen og samlen dannesen. torerpaa vaanernemeldenrødder. og kan Varerne forinden Auctionen siden dommener ling ikke tagelseralhuse og forerne at Fortalte Kands. 1ste Tid. aaret. entlig at Brødrene.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Jtal den 20de Det tabte Feltslag, og at man derved er bleven nødt til at forlade Schweiz har ogsaa havt Jndflydelse paa den italienske Armee. De Franske i det Savenske, saavelsom i det Genuesiske, lade intet uforsøgt, for at trænge frem paanye, og deres umiskiendelige Hensigt gaaer ud paa at falde ind paa 3 Pund, ter i Lombardiet. Det Feleslag, som forefaldt den 14de ved Enne var høist mordiskt, men uden Følge. Vi, saavelsom de Franske, have mistet særdeles mange Folk. De Franske ere og trykte frem igiennem det Genuesiske mod Trebia og true Plasenza, i hvilken Egn der med det første maae forefalde en Slag. - De blive og ved, at giøre Bevægelser fræde genuesiske Grændser, Novl og Bozul, tæt ved Alessandrin, have de og igien besat, og detacheret tillige fra det Genuesiske er Corps mod det Placenziske. Det synes, at disse Bevægelser, i Ryggen af Melas's Armee staae i Forbindelse med dem, som de fra det sydlige Schweiz af giøre til de maylandske Grændeser, og at de have den Hensigt, at deele den keiserlige Magt ved Cunco. Da de Franske saaledes igien true Lombardet saa skal og Melas allerede have bestemt nogle Tropper derhen, Det hedder, at den bekiendte Jnsurgent General Lahob er ved et Udfald af de Franske fra Ancona bleven drækJnspruc: den 23de October.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Den 13de October er det kommen til en heftig Fægtning imellem de beleirende Keiserlige og de Franske, som vilde hindre Billeringen, ved Cunco. Efter en officiel Beretning. som General Melas under 14de October har sendt fra sit Hobedqvarteer Morezzo til General Bürger i Pavia, bleve de Franske, efterat den keiserlige Arme var rykket frem til Leiten ved Margarithe, den 13de om Morgenen tidlig angrebne. ved Beinette og slagne paa Flugt. Samme Middag gjorde de Franske et haardnakket Angreb paa bemeldte Sted, hvil tet de 6 Gange igientage; men bleve bestandig slagne tilbage, og mistede derved 6000 Mand af Døde og Saarede. 300 Mand og 14 Officerer faldt i vort Fangenskab. Af en Skrivelse fra Bodensøen, den 25de Ottober. Sagerne synes paa eengang at have forandret sig, og de offensive Operationer mod Schweiz, som man ventede, at være blevne udsatte. Sammenkomsten imellem Erkehertug, Carl og Feldtmarskal Suwarow, som man ventede i Donaueschingen, har hidindtil endnu ikke havt Sted. Det hedder, at bemeldte Feldtmarskal skal forflytte sit Hovedqvarteer fra Egnen ved Lindau, som er meget udtømmet for Levnetsmidler, tilbage mod Donau. Det condeske Corps har forenet sig med Suwarow, og 6000 Balere skulle endnu støde til den russiske Armee.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
London, den 23de October. De sidste Efterretninger fra Holland bekræfte, at vorde værende Armer skal om faa Dage være ganske indskibet og vende tilbage til Engeland. Til Plymouth ere blevne indbragte 2 spanske Fregatter, Thetis og Santa Brigada, hvilke seilede fra Havanna til Ferrol. Den første havde 1 1/2 Million og den sidste 3 Millioner spanske Dalere ombord. Begge have desuden en meget riig Ladning af Cochenille, Sukker, Kaffe, Cacao, Elfenbeen og Huder. Siden Sir Drakus Tid ere ikke saa rige Priser blevne opbragte til Engeland. Vore Blade paastaae, at Capitainerne paa de 3 Fregatter, som have taget disse Skibe, skulle bekomme enhver for sin Deel 50,000 Pund Priispenge. - Det hedder, at vort Hofhandler med Rusland om endnu 20,000 Mand Hielpetropper, hvilke tilligemed de andre skulle blive brugte til en Expedition mod Frankrige, hvilken en fransk Prinds torde bivaane. - Capitain Cuningham har ombord paa Fregatten Clyde recognoceret den franske Flaade i Drest, og fundet 43 Linieskibe og 16 Fregatter seilfærdige.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Paris, den 25de October. Vor italienske Armees Hovedqvarteer er paa nærværende Tid i Coni, hvor omtrent 20,000 Mand vare forsamlede.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Efter et Brev derfra af 14de Det har Divisionen Victer Dagen forhen segtet den hele Dag med Fienden, som meget alvorlig angreb den, og gjort 150 Mand af samme til Fanger, Inden 6 Dage skal nu vor Armee ganske blive trukket tilsammen paa Piemonts Sletter, og et Feltslag da leveret. Con og Mondovi ere omringede af vore Tropper, hvilke efter Tildragelserne i Holland og Schweiz forlange at blive førte mod Fienden. - Massena har under 16de Oct skrevet fra Zuria til Krigsministeren, at Suwarow forener sig ved Feldtiremed Korsakows Armee. Mod den 18de og 19de vil han (Massena) brække og mod Granbunden. - De i Schweierobrede Faner ere allerede ankomne til Paris. Det siges at Schweizer Regieringen skal allerede igjen blive forflyttet fra Bern til Lucern. - Der siges og, at Massena skal have Ordre, at trænge frem om mueligt igjennem Grandanden til Tyrol, og tillige at detachere saa mange Tropper som muelige mod det Manlandske, for at skaffe Championners Armee Luft Man taler om et Brev, som Championnet har skrevet til Directoriet, hvori han bevidner sin og hans Armees Glæde over Buonapartes Tilbagekomst, og tilbyder, at tage sin Dimission, paa det Buonaparte kunde komme i hans Sted, da han vilde tiene under ham og den italienske Armee komme til at blive sort fremad igien. - For nogle Dage siden traf Buonavarte og Moreau hinanden første Gang hos Directoriets Prosident Gohler. General, saade Buonaparte til Morean jeg havde nogle af deres Officerer hos mig, som ere fortraffelige Mænd Siden denne Samtale taler Duonaparte meget om Moreau, om hans Patriotisme, Beskedenhed. -
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Ved Buonapartes Afrelse fra Egypten bestod hans Armee endnu, efter vore Blade af 2400 Franske foruden Civil Betien. tere, Armeenler og Grækere. 100des Raadet vil give denne General og Moreau et prægtigt Giæstebud. Den 12te er tætved Air en Vogn, paa hvilken Buonapartes og hans Følges Bagage befandt sig, udplyndret af 22 bevæbnede Rovere. 2 Soldater, som geleidede Vognen, bleve afvæbnede: Paa samme befandt sig 32000 Franker i rede Penge, 4 Kaseroler, 4 Dusin Tallerkener, 24 Convertole, alt af Sølv videre prægtige tyrkiske Vaaben, kostbare Ringe, Stoffer, Shavler a. Roverne skulle ogsaa have borttaget mange andre Sieldenheder og vigtige Papirer. Endnugn anden Vogn, blev ogsaa plyndret, som tilhørte andre Reisende af Buonapattes følge, hvorpaa befandt sig og Franker, meget Sølvtøi, Ædelstene &c. Man siger at Berthier er bestem til Krigsminister og Mange til Minister for de indenlandske Sager. - Chouanerne, som nyelig havde indtaget Mans, er efter en Beretning til det longivende Corps blevnslagne af Generalerne Digonet og Gillet ved Silly og Parer, og adspredte; de have mistet en, efter andre 3 Kanoner, Angers var erklæret i Beleiringsstand. Mange Chouaner, med hvilke Krigen nu snart torde blive endt, have druknet u stiv for ikke at falde i Republikanernes Hænder. Et Skil med 230 Soldater og 2 Officerer af den forrige fransk Besætning i Corfu var bleven taget og opbragt af en algiersk Kaper men Deyen har strax friegivet samme igien tilligemed Mand, skabet. General Brune, som saa berømmelig har udmærket sig i Holland, er ingen lært Bogninter, som man hidindtil havde udspredt. Han var for Revolutionen en privatiserende. Lard og udgav i Aaret 1782 en føelsom Beskrivelse over en Reise fra Paris til Bordeaur, i hvilken man beundrede hans Aand, Philosophi og smukke Vers. Han var, ligesonBuonaparte, en stor Brundrer af Ossian. Efter Revolutionen 1489 kom han til Paris, kløbte sig et Trytterie, og skrev og forlagde selv en Journal, hvilket han dog 1790 ombyttede med Kaarden, og sterg siden den Tid i Militairtienesten. trinviis indtil hans nuhavende Grad. Factoren i hans forrige Trykkerie er endnu hans Fortroelige. - Siden i Forgaars er det vigtige Rygte bleven udspredt, at der var giort Beslag paa alle Skibe i de samtlige franske Havne, og at Bre ster Flaaden var i Begreb med at gaae til Søes. Ver Søemagt bestaaer paa nærværende Tid af at Linieskibe, 30 Fregatter, 42 Corvetter, 69 mindre Krigskibe, 14 Fløitskibe, 160 Kanonerskalupper og 174 Fartøier, som ere bygte til en Landgang paa Engeland. Dranden ligge 13 Linieskibe paa Verfterne, at hvilket med det første kunne løbe af Stadelen, tilligemed 12 Fregatter og 4 Corvetter. Republiken skal altsaa i Begyndelsen af Aarets have i virkelig Tieneste 56 Linieskibe, 60 Fregatter, Corvetter, 83 mindre Krigside og 144 Kanon og Landingsfartøier. Directoriet har befalet at bygge for Aaret Otte 15 Linieskibe, 17 Fregatter og 22 Brig, ger.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Donanschingen, den 23de Octbr. Nye Operationer ville, som det lader, for det første ikke have Sted. Det hele russiske Cavallerie trækker sig til Egnene af Redlingen, Alderff. Weingarten og Ravensburg, hvor de ville holde Vinterqvarteer. I Gaar er ogsaa den erkehertugelige Armer bleven lagt ind i Cantonerings Qvarterer. i de omliggende Landskaber.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Uim, den 26de October. Feldtmarskal Snaren har udstædt en meget forbindtlig Skrivelse til den herværende Magistrat, hvori han melder, at han vil trætte i Vinterqvartere i Overschwaden, og at han gjorde Regning paa Staden Ulm Understøttelse. Hans Hovedqvarteer skal komme til Riedlingen, og CantonneringsQvartererne skulle strække sig langs den høire Strandbred af Donau indtil den venstre Strandbred af Jler. - Man taler rasaa om Schwei skal af de trigførende Magter blive ertiæret for Neutral, og at der skal blive arbeidet paa en almindelig Vaabenstilstand.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Ravensburg i det sydlige Schwaden, den 26de October.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Siden den 24de vrimler det her i vor Egn af russiske Tropper. De trække i Cantonerings=Qvarterer imellem Donan- og Jller. Cavalleriet kommer meest til at staae ved DonanDisse Tropper blive paa nærværende Tid forsørgede fra det k. Magasin i Biberach.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Wien, den 26de October. Efter indløbne Beretninger fra Jtalien har General Chamgiennet 3 Gange efter hinanden, men alle Gange frugtesseangredet General Melas's Armeecorps ved Coni, for ganske at forhindre sammes Deleiring, som nu bliver fortsat med største Eftertryk - General Kienan blev ogsaa angreber ved Calaveri, men han har ere allene slaget Fienden tilbage, men endog forslatter sit Hovedqvarteer til Rapallo, 1 1/2 Mii fra Genua. Der behærsker han de skraas mod Havet nedløbende Bierge, paa hvilke han har ladet anlægge stærke Batterier. - Fra Glag og Klagenfurt derrettes, at Completeringstroppernes March til den italienske Armee var i forrige Uge været meget stærk. - J Gaar Eftermiddag kom her en Coureer fra Erkedertug Carl, som begav sig strax til Keiseren. i Luremburg. Erkehertugen melder fra Donauschingen under 19de October den allerede bekiendte Fremtrængen af de Franske i Egnen af Mannhelm. - Coureer : Vexlingen imellem her og St. Petersborg har i 14 Dage været stærkere. end tilforn, og man erfarer, at samme har til Grund en overordentlig Formerelse af de russiske Øielpetropper. Foruden de allerede paa March værende Russer, vil det petersborgske Hof sende endnu 150000 Mand mod Frankrige, og allerede i førstkommende Januar skal en stor Deel af samme begive sig paa March. - Af det allerede ommeldte 60000 Mand stærke russiske Corps, ere 24,000 Mand indtrufne i Gallitien.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Mannheim, den 28de October. General Lecourde er kommen tilbage i Gaar fra den i Forgaars anstillede almindelige Recognocering. J den franske Armees Stilling er paa nogle Dage ingen væsentlig Forandring gaaet for sig; kun paa Siden af Bruchsal synes de franske Tropper at være rykte noget frem, og have paa nye besat denne Stad, som de forlode den 20de, da Posten igien i Dag. er indtruffet derfra hertil.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Darmstadt, den 29de October. Det fra Heilbruun mod den franske Rhin=Armee anrykkende Cavallerie commanderes af den keiserlige Feldtmarskal lieutenant Prinds Carl af Lothringen. Erkehertug Carl forbliver vedvarende i Positionen imellem Donau og de schwelderske Grændser for at observere Massens Armee, hvilken synes ogsaa ved Basel at ville sende Tropper over Rhinen mod Schwaden. J Egnen af Basel ere endnu 6000 Franske, meest Grenaderer, ankomne. Den 14de har Massena selv været i Basel.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Maynz, den 29de October. General Lecourde har paataget sig Overcommanden over Rhin=Armeen under den Betingelse, at samme skal blive formeret i det mindste til 30 eller 35000 Mand. En heel Division af Massenas Armee skal støde til ham. De Tropper, som General Müller for 4 Uger siden maatte afgive til General Brune, ere og allerede paa Tilbagemarchen fra Holland. J Coblenz og Trier ere Qvarterer blevne tilsagte for disse Tropper. Ved Rhin=Armeen staae nu de beste Cavallerie-Regimenter, hvilke General Hauspoult commanderer, den samme, som i Foraaret blev anklaget af General Jourdan. General Lecourde har igien sat paa frie Fod de Gidsler, som vare tagne i Mannhelm. Egnen af Neckerau ved Manheim bliver igien forskandset og sat i den den var for den 13de. September.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Hanau, den 29de October. J Manheim er ved Parolen bleven bekiendtgjerdt, at General Massena var i Over Granbunden passeret Rhinen, og allerede trængt temmelig frem i Granbunden; dog angives ingen Datum. - De russiske Tropper, som stode ved de sydpreussiske Grændser, forsamle sig efter de offentlige Blade, ved Riga til en nye Expedition.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Helsingøer, den 3de November. Den 5te ankom den engelske Fregat Jris, Capit. Brisk, og Sloop af Warren Ranger, Capit. Camplill, første fra London og sidste fra Ørkenerne. Jkkun saa af de med dem fulgte Skibe ere ankomne, da de formedelst haardt Veier ere blevne skildte ad. Et Skib ankom i Gaar, hørende til en Convoraf 3 Skibe, under Anførsel af det armeerte Skil Good design fra London, fra hvilken det blev skildt ved Skagen. Conveien søgende Norge.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
Kiøbenhavn, den 8de November. Den 1ste November er udkommet en Placat, hvorved Udførsel af indenlandske Kornvarer fra Norge forbydes, og Jndførsel af fremmede Kornvarer til Norge toldfrie tillades indtil videre.
Berlingske Tidende, 1799-11-08
J det Kongel. Videnskabers Selskabs Møde den 1ste Nov. forelagte Hr. Professor Münter Jndholdet af en fra Hr. Hof rand Tychsen i Rostock til Selskabet indsendt Afhandling, om en meget omtvister phonicisk Legende paa nogle gamle Mynter, slaane paa Øen Malta. Hr. Oberhofmarschal Hauch forelæste en Beretning om den Maade og Indretning, som han holdt for tienligst og beqvemmest til at flere de Kongel. Skibe i Søen for Lynild. Kiøbh. d. k. d. Vidensk. Selskab den 2den Nov. 1799. P. C. Abildgaard.