JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Endnu Noget om den geistlige Stands Stilling. og Kaar, samt Midlerne til Forbedring for den. (Fortsættelse; see forr. No.) 4. Jkke heller har den i den sidste Deel af forrige Aarhundrede ved Flyveskrifter ogsaa blandt Almuen udbredte irreligiøse Tænkemaade ladet sig uden Virkning paa den geistlige Stand. Man begyndte at ansee den, ikke allene for en unyttig Statsborgerclasse, men og, da den modsatte sig den stigende Jrreligiøsitet, for en skadelig Lem i Staten. Jkke allene Foragt, men og Had sporedes imod den. Dette kunde ikke blive uden Indflydelse paa Standens Jndkomster, da disse næsten samtligen beroede paa Menighedernes Begreb om Standens Gavnlighed og Uundværlighed, og ikke vare bestemte, men aldeles tilfældige. Jndtægterne ved accidentelle Tilfælde bleve stedse mindre, og tilsidst ophørte de mange Steder aldeles. I Kjøbstæderne bleve Froprædikener afskaffede; med dem ophørte Tjenestetiendets Høitidsoffer og de ringere Classers Offer. Kirkegangskonens Jntroduction blev i Hovedstaden afskaffet, i de øvrige Kjøbstæder, afskaffede man den for det meste selv. Ligprædikener ophørte, ligeledes Betaling derfor. Andre Foræringer, som i gamle Dage af Menighedens Medlemmer ikke vare sjeldne, gik over til andre Classer af Borgersamfundet, og for Præsten ophørte de ganske, Qvægtienden og Smaaredsel bleve meget formindskede, og ydet med største Uvillie. Mangt et Landsbyesognekald tabte anseeligt derved, at de af Bønderne ikke mere fik Gaasetienden. Paa Korntienden opnaaede Præsten ikkun med stor Vanskelighed nogen taalelig Accord, og mange Steder maatte de overlade den for halvt Værd. Jo mere hans offentlige Agtelse og Indflydelse sank, desto mere sank hans Jndkomster. Kummerlig blev hans hele Forfatning, sørgelige hans Udsigter. Han maatte tie og lide, for ikke at gjøre Ondt værre; thi kunde han end ved Regjeringens Hielp faae en Bestemmelse for een eller anden Deel af sine lovmæssige Indtægter, saa tabte han det dobbelte igjen ved en anden. Han turde ikke engang yttre Misfornøielse med nogen Jndtægt eller med nogen Families Gave til ham, hvor ringe den end var, for ikke aldeles at miste den og forhaanes desforuden. Man troede sig berettiget til at sige ham enhver Uartighed og behandle ham med yderste Foragt. At tie og flye om han kunde, var oftest den eneste Udvei for ham, thi at betale Ondt med Ondt sømmede ham ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags Aftes gav Jomfrue Emilie Pohlmann, første Sangerinde ved det hamborgske Theater, en Concert paa det Kgl. Theater for fuldt Huus, og vandt overordentligt bifald. Hendes Stemme er ret nydelig, uden dog at være af stor Omfang, men hendes Foredrag fortræffeligt. Man taler om, at hun vil give Scener paa Skuepladsen. J saa Fald vil man maaskee faae større Aarsag til at beundre Skuespillerinden end Sangerinden, uagtet hun ogsaa i den sidste Egenskab har stor Fortjeneste. Ved denne Concert lod et ungt Menneske, Capel musicus Frolich junior, sig høre paa Violin, og opvakte herlige Forhaabninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
J Hr. Hempels Avis, af 29de f. M., læses følgende under Overskrift: (Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Fra St. Thomas angives som Aarsag til Jldens Opkomst den 12 Februar: En Negerinde havde af Overtroe sat Lys i en Tønde, for at brænde Forbandelse over de Personer, der havde stiaalet nogle Ænder fra hende. Hun gik ud og glemte Lysene; Tønden og Værelset tændtes. Jlden mærkedes først, da den slog ud af Huset, og rasede siden, som bekjendt, paa det frygteligste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
J Viborg Samler af 27de f. M. læses følgende under Overskrift: (Meddeelt.) Naturhistorisk Mærkelighed. J Marsvinslund Skov blev for 1 1/2 Aar siden fundet et Hvepserede i - Toppen af en Birk. Det var klistret paa 3 af de høieste fine Qviste saa fast, som om det var limet. Qvistene stak igjennem Redet, den ene oven ud, de to andre til Siden. Redet selv havde aldeles Figuren af et Æg med den brede Ende opad; det lignede et Strudsæg, men var dobbelt saa stort, og kunde vel rumme 3 Potter Vand. J den smalle Ende, som vendte nedad, var Hullet – lidet snævrere end et Bøsseløb - gjennem hvilket Beboerne droge ud og ind, uden Frygt for at Regnen skulde fordærve deres Kager. Denne Kube var - som andre - forfærdiget af en Materie, der seer ud som graat Papiir, og var pakket laqviis sammen til en halv Fingerstykkelse i det høieste. Lagene, som vare meget tynde, kunde ikke tælles, da de vare mangfoldige og saa konstig indslættede i hverandre, at man ei kunde faae dem rigtig adskilte. J Kuben selv fandtes nogle tomme Kager, og et Par Snese døde, eller maaskee blot hendaanede Hvepser. Det var hen i October Maaned, og denne forvovne Speculation - der seer ud som meer end Jnstinct i maae dog af een eller anden Aarsag være mislykket for disse Jordboere. At dette virkelige Luftcastel - som maaskee er det eneste i sit Slags - ikke er Satire, Allegorie eller nogen anden Opdigtelse, kan bevidnes af en Præst i Nærheden, som fandt det; af Gaardens Eier Hr. Hansen og endnu en tredie Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Blandede Efterretninger. De nordiske Kæmpehistorier, hvoraf den anden Deel er tilegnet den tydske Professor Gräter i Ulm og von der Hagen i Berlin, vare den første udenlandske Foræring, som die Gesellschaft der Dänenfreunde an der Donau har modtaget til at grunde et eget Bibliothek. Selskabet har derfor, til Beviis paa sin Taknemmelighed, strax i sit første Møde, d. 24 Mai 1824, udnævnt Forfatteren til sit Æresmedlem og ladet udfærdige Diplomet hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Allerede i A. 1823 bleve de Herrer Etatsraad Birger Thorlacius, R. af D., i Kjøbenhavn, og von Weisser, Comthur af Kroncordenen i Stuttgart, udnævnte til ordentlige Medlemmer. Selskabet arbeider vel endnu i Stilhed, men det er meget virksomt, og i Aar vil sandsynligviis udkomme et Bind af dets Skrifter. Nyligen mistede det sin Secretair, Hr. Andolin Rus, i en blomstrende Alder. Af hans Enthusiasme for det danske Sprog var meget at vente. Han efterlader, foruden adskillige Oversættelser af Digte, en næsten allerede til Trykken færdig Oversættelse af Nyerups antiquariske Optegnelser paa hans Reise til Ulm og München i A. 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
(Liter. Convers. Blatt No. 12, 1825.) Steffens, der tilbagevendt fra sin Reise i Sverrig, Norge og Danmark, holder forelæsninger her (i Berlin) Vinteren over, kunde, naar der blev ham fra alle Sider meddeelt factisk troe Efterretninger om dette Aars Naturbegivenheder, vel levere det største, poesterigeste og meest belærende Digt om denne Jordrevolution. (S. B. No. 13.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Ogsaa i Engelland gives Bibeludgaver, som, paa Grund af forargelige Trykseil, ere blevne til Sieldenheder. Et Sidestykke til den Cansteinske Bibel, som findes i Wolfenbüttel, og hvis Sætter, i det sjette Bud har udeladt Ordet ikke, er en under Carl I. Regjering trykt Bibel, hvori staaer: Thoushalt steal (Du skal skjele). J en anden fra samme Tid staaer: The fool had said in his hearth. there is a God (istedetfor No God, Psalm. XIV, 1.), en Trykfeil, der drog hele Oplagets Borttagelse og en Mulct af 3000 Pd. St. efter sig. Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
J Paris foreviste man engang en Elephant, som var Gienstanden for alle Samtaler i Staden. Længe talte man om den i et Selskab, hvor Duclos befandt sig. Endeligen kom ogsaa Dagens Begivenheder paa Bane. "Mine Herrer, raabte Duclos, lad os kun tale om Elephanten. Den er det eneste store Dyr, som det nuomstunder er mueligt, at tale om uden Fare."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
J det doppelte Hensyn, at fremme, til Tarv for Fædrelandet, det kjøbenhavnske østersøiske Handels Selskabs Fremskridt. og Virksomhed, og at forskaffe de mindre Formuende af Landets Børn, Leilighed til at tage Actier i Selskabet; vil en Mand, uden derfor at nyde noget Vederlag, søge at opsamle hos Flere en Kapitalfond, i Rbdalere rede Sølv, hvorved de som ikkun have Pengeevne til at indskyde en eller anden Andeel af Aksierne, kunde paa Vexel=Obligation, mod 5 pC. Rente, samt mod Underpant af Jndskudsbeviserne eller Actierne med 5 pC. Rentecoupons, erholde hvad der maatte mangle i det videre Indskydende. De, som paa foranførte Maade, maatte vilde enten laane, eller gjøre Udlaan, vilde paa Dagens Contoir, behage at faae Mandens Navn og Bopæl opgivne, for nærmere hos ham at faae mundtlig Efterretning om det Videre. Det anmærkes i øvrigt: at Manden ikke indlader sig i Modtagelse og Aflevering af Pengene, men blot at anvise Ud- og Jnd-Laanerne, for at de selv med hinanden kunde ordne det Fornødne, hvorved han i øvrigt ikke vil undslaae sig for, efter Evne, at virke med Raad og Daad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Aftvunget Svar til Herr Pastor Sal skiøt, paa hans i Skilderiet Nr. 32 for d. A. Jndrykkede, vil findes i Telegraphen Nr. 42 og 43 i Morgen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Kjøbenhavns Børs, den 3die Maj 1825. Hamburg 2 M.a vista 216. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Hamborger Laan af 1819 Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . .J. C. Lange. 19 3/4 19 1/4 Rbd. Sedl. 52 62 1/4 Rbs. Tegn. 94 1/2 95 Rbd. Sedl. 87788 i Banco. i Sedler. 99 1/2 99 3/4 Banco. 99 1/2 - Banco. 106 106 1/4 i Banco. 98 98 1/4 i Banco. 89 189 1/2 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Skilderie af Kjøbenhavn. Topgtyvende Aargang. No. 37. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 Mai 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
At denne Enkecasse stod under det høje Cancelliecollegiums umiddelbare Direction vilde vistnok være ønskeligt, ligesom og nødvendigt, naar Bispeembederne ophørte. Det andet Ægteskab formenes at burde aldeles Geistligheden forbydes. 7. Pensioner til Formænd maatte aldeles ophøre, Personelcapellaner beskikkes, hvor det fandtes nødvendigt, og kunde ingen faaes, maatte den ordinerede Catechet, hvis saadan en fandtes i Herredet eller i Nærheden, eller i Mangel deraf, de tvende nærmest boende Præster imod Messefald i de respective Sogne tilforordnes den virkelig affældige Olding imod fri Befordring. og fri Underholdning i den Tid Embedet blev varetaget, uden al anden Godtgjørelse. Jngen velsindet Præst vilde vægre sig derved. Beviser kunne hentes fra flere Steder herfor. 8. Da adskillige Leiligheder gives hvorved Præsternes accidentelle Jndtægter billigen kunde formeres og tjene til nogen Erstatning for de mange, de i den henvundne Tid siden Reformationen have tabt, og som ikke kunne gjenvindes, saa formenes, at det vilde være billigt, at han, ligesom den juridiske Embedsmand, nød noget for sit Arbeide. Lovene tillægge ham for mange Forretninger slet Jntet, og de yttre sig ikke sieldent derom saaledes, at det kan ansees som et Forbud, og af Mange bliver anseet som saaledes. Han skal mægle Fred mellem Ægtefolk og udstede derom anordnet Attest, naar de igjen ville samles skal han holde en Formaningstale til dem – men ham er intet Salarium derfor bestemt, og det er mig heller ikke bekjendt, at nogen Præst derfor har erholdt noget, endskjøndt Forretningen er saare byrdefuld og ofte ledsaget med bittre Udeladelser af de haarde Hjerter, han vil søge at forene. Han skal udstede Døds Døbe= og Ægteskabs=Attester; Lovene tillægge ham intet derfor, og i de allerfleste Tilfælde faaer han intet. Jeg veed endog mange Exempler paa, at Præsterne hist og her maa tillægge det anordnede stemplede Papir uden Godtgjørelse. Ved Sessionerne har han i et Sogn af 4 a 500 Tdr. Hartkorn en 40 til 50 Attester af alle Slags at udstede, og jeg veed ikke at han nogetsteds derfor erholder noget Salar, ligesaa Skudsmaale, hvorfor han dog nu og da erholder Lidet. Noget kunde ham dog derved forundes, som var passende deels til Godtgjørelse, deels og for at forebygge, at Uvedkommende ikke skulle benytte sig af den fri Udstedelse af Attester af Kirkebogen til at drive Spok med Præsten og at sætte ham i Arbeide uden nogen Aarsag og uden anden Hensigt end den, at vise at de kunne tvinge ham til at udstede Attester naar forlanges. Jeg har oplevet et saadant Tilfælde. Vel ere de sjeldne, men alletider høist ubehagelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Saaledes har jeg fremstillet mine Ansyn af Sagerne. Skulde jeg feile, vilde det gjøre mig meget ondt. At Alle ikke dermed ville være tilfredse, indseer jeg vel. Jeg indstiller imidlertid Sagen til upartiske og kyndige Mænds velvillige Bedømmelse; - og den høist vigtige Omstændighed beder jeg ikke tabt af Syne, at de anførte Byrder jeg har nævnet ere alle Paalæg paa Embedslønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Det Asiatiske Compagnie. J disse Dage have vi atter seet offentlig Auction afholdes ved det Asiatiske Compagnie over Varer, hjemførte i Aarene 1818, 1820, 1821, 1823, af hvilke, som sædvanlig, de fleste bleve indeholdte, omendskjøndt mange af disse Artikler kunne kaldes opkogte for 12te Gang ved Auction, til liden Baade for Jnteressenterne i dette sørgelige Jnstitut. Af chinesiske Varer, solgtes for Rbd. 102,600., af ostindiske Varer, for Rbd. 6200. til Forbrug inden Stadens Volde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Efter Cataloget kunde den Masse af Varer, der kom til Auction, betragtes: Fra 1818 Rbd. 38,000 Værdie, hvorpaa hviler til Hovedstoel Rbd. 582, 400 8 Aars Rente kommer..... 141,620 tabte Renter, som følgelig forhøier enhver Artikel med en fjerde Part i det mindste, siden til China og Jndien hvorhen der handles, Sølv og Varer i Forveien anskaffes, og af Compagniet, som er i Gield, maa forrentes. Saaledes, naar man kjøber hos de Farende et Stykke Nanquin for 1 Rbd., eller et Stykke Damast for 54 og 60 Rbd., saa har Compagniet viist deres Betjente en særdeles Tjeneste; men Jnteressenterne kan vel neppe bifalde, at Nanquin nu koster dem 7 Mk. og 12 s. eller Damast 78 Rbd. ved at indeholdes. (2.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Jndenlandske Efterretninger. Odense, d. 3 Maj. Ved den jevnlige Regn staaer Alt i herligste Grøde, og flere Steder ere Køerne alt paa Græs. Efter at det i nogle Dage har været ganske lummervarmt, trak i Formiddags et Tordenveir over Byen, som begyndte Kl. 9 og med korte Ophold vedvarede lige til Middag. Uagtet Daglyset vare Lynglimtene gjennemtrængende; dog høres ikke til noget Nedslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Viborg, d. 30 April. J de sidste 14 Dage har Veiret været mere foraarsagtigt, end i de foregaaende Aar i Maj. Vinter= og Vaarsæden tilligemed Græsset frembryde ved den milde Luft, Regn og ingen Nattefrost frodigen. Den nødlidende Agerdyrkers Haab oplives paa ny ved den godgiørende Naturs skabende Aande til Liv. Havevexterne fremspire i Mængde. Frøerne synge deres Aftensang i de sidste 8 Dage, og endskjøndt Vinden springer ofte om i modsatte Hjørner, er dog Veiret egnet til at begunstige Planterigets Fremvext.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Viborg. Jkke allene faldt en tæt mild Regn Voldborgaften og Nat; men i Gaar, den 1ste Mai, faldt en Maimaaneds Skylregn om Eftermiddagen Kl. 5, der rullede Kampestene med sig af Gader og Render. Samme Dag saaes Svalerne at være komne. Frugttræerne ere nu i Udspring, selv Nøddetræet har udfoldet sine første Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Blandede Efterretninger. Af et Brev fra London. (Slutning; see No. 35.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
En protestantisk Geistlig, V. G. Gilly, Rector ved North Fambringe i Esser, har udgivet et Qvartbind over sine Reiser i Piemont, ledsaget af historiske Undersøgelser angaaende Valdenserne: Narrative of an excursion to the mountains of Piemont and researches among the Vandois or Waldenses. Denne Bog er tilegnet Kongen, der, som en Ven og Beskytter af Tolerance, kun vil finde liden Smag i den forhadte Jver, hvormed en Geistlig af den engelske Kirke forfølger den Catholske. J det han angriber denne sin Fiendes fanatiske Jntolerance under en lignende Tænkemaade, taber det Sande i hans Beskyldninger al overbevisende Kraft, og hans eget Exempel er den bedste Undskyldning for de Feil og Ufuldkommenheder, som han forekaster hiin. Den Deel af dette Værk, som handler om Valdenserne, er af det Hele det Bedste. Denne Deel anbefaler sig ikke alene ved mange nye og interessante bemærkninger over denne ulykkelige Sect og den Egn, som den beboer, men oplives ogsaa af en ædel Enthusiasme for de undertrykte Medkristne i Ørken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Der har nylig her dannet sig et Selskab for Chemien. Hver fjorten Dage forsamle dettes Medlemmer sig til Forelæsninger, Samtaler, og andre Meddelelser over Chemiens Gjenstande. Derhos skal tillige Experimenter foretages. Et Læseværelse og et Bibliothek staae i Forbindelse med dette Selskab, og ere ugentlig 5 Dage aabne for Medlemmerne. (L. Conv. Bl. 260.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
En videnskabelig Reise paa Sprogforskning bliver foretaget af Doct. Sjøgren, som var forhen Amanuensis ved Aabo Universitet, og sidst Bibliothekar hos den Russiske Rigskanzler GrevRumjanzow (Rumanzow) - den af Ruslands Magnater, som gjør de største Opofrelser for Videnskaberne, og som med en særdeles Opmærksomhed omfatter de skandinaviske Oldsager og Sprog. Reisen foretages paa den russiske Keisers Bekostning; den fortsættes i flere Aar, til en Begyndelse paa 3. De uralske Folkestammer ville saa meget sikkrere blive et af Formaalene, for Doctor Sjøgreens Efterforskninger, som det er bekjendt, at man med Kiendskab til det finske Sprog kan forstaae og gjøre sig forstaaet af Flere blandt dem. - Doctor Sjøgreen er allerede bekiendt ved flere, tildeels særskilt trykte Afhandlinger; blandt andet ved en i Aaret 1821 udgivet, der fører den Titel: Angaaende det finske Sprog og dets Literatur. Han har i flere Aar forberedet sig til denne Reise. For at antyde hvad man af denne Reise tør vente sig, maa nævnes, at han - foruden et saa nøiagtigt og fuldstændigt Studium af alt hvad der findes trykk paa eller om det strianske og de øvrige Sprog af den tschuckiske Stamme, at han har forfattet Sproglære for flere af dem - nylig i Petersborg af indfødte Tatarer har ladet sig lære deres Sprog. For de nordiske Lande er det imidlertid af den største Vigtighed, at han besidder udmærkede Jndsigter i den ældste nordiske Historie, samt i Norræna Sproget - hvilket han for en Deel har lagt for Dagen ved en i Manuskript færdig Afhandling om Varegerne, forfattet med den nøieste Kiendskab til de skandinaviske, russiske og bygantiske Kilder. Hans Reise vil saaledes komme til at udbrede meget Lys over Nordens Historie i de Tider, da Novgorod var en varegisk Stad, og Rusland ved sine Fyrster, ved sin Stilling, og mange andre Berøringspunkter udgjorde en integrerende Deel af det nordiske Forbund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
En af Ruslands høieste Embedsmænd stor i Literaturen og en grundig Kiender af de nordiske ældste Oldsager og Forhold – er nu sysselsat med et Arbeide, som i nysnævnte Henseende vil give megen Oplysning. Dette er nemlig en ny, kritisk Udgave af Pravda Ruskaja, eller den af Jaroslav Wladimirovitsch i Aaret 1035 udgivne Lov, forsynet med Paralelsteder, af de svenske Love, af de longobardiske Love, samt af de Love, de Svenske bibeholdt fra Nationer af skandinavisk eller germanisk Oprindelse. En udmærket, ofte næsten ordlydende Lighed, skal findes i Særdeleshed imellem de svenske Landskabslove og denne, Ruslands ældste Lov. (Arg. 33.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
J Asturien er ikke et eneste sikkert Fængsel. Estremadura har kun faa Fængsler, og de ere høist usunde. I Arragonien ere de eneste sikkre og sunde Fængsler i Alcaniz, Calatagud og Zaragoza; de øvrige ere alle saa slette, at det falder vanskeligt at bestemme, hvilket der er det sletteste, og desuden have 1280 Steder og Byer aldeles ingen Fængsler. hele Kongeriget Valencia, som har en Million Beboere, er neppe eet eneste sikkert og fundt Fængsel. J Katalonien have ligeledes mange Districter slet intet Fængsel; Antallet af dem, som kunne kaldes blot nogenledes taalelige, beløber sig til 45, dog have de intet Fond til deres Fangers Underhold. De sletteste ere paa de balleariske Øer, mauriske Fængsler kaldede, hvori Stanken, Fugtigheden og Mangel paa frisk Luft foraarsager større Dødelighed, end den heftigste Pest. Det var Cortes forbeholdt, at forbedre denne Fængslernes gruelige Tilstand, og saaledes at begrunde Menneskehedens herligste Værk. De underjordiske Huller bleve forkastede længer at afbenyttes til Fængsler, som derimod erholdt Dagslys og frisk Luft. Der herskede ogsaa forhen i Spanien den skiendige og barbariske Grundsætning, at overlade Fængslernes Bestyrelse til den Høistbydende, og saaledes at gjøre dette til en Gienstand for kjøbmandsagtig Speculation. Dette blev ogsaa ophævet, og saaledes væsentlige Forbedringer iværksatte. Skuepladsen. Mandag (9de Mai). Ungkarlen og Ægtemanden; og Diderik Menschenskræk. Jmellem Stykkerne: En Entree.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Kjøbenhavns Børs, den 6te Mai 1825. Hamburg 2 M.a vista 216. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier, Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. 1102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito . . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-07
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier ...... 19 1/2 19 3/4 Rbd. Sedl. 52 62 1/2 Rbs. Tegn. 94 3/4 95 Rbd. Sedl. 87 3/4 88 i Banco. i Sedler. 99 3/4 100 Banco. 99 199 3/4 Banco. 106 106 1/2 i Banco. 98, 98 1/2 i Banco. 89 89 1/2 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 38. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 10 Mai 1825. Optegnelser til Søekadet Akademiets Historie Søekadet Akademiet i Kjøbenhavn regner sin Stiftelse fra 7 Mai 1701. For den foregaaende Tid finder man enkelte Spor af en Navigationsskoles Tilværelse i Hovedstaden. *) Det vigtigste Literaturen har om denne Stiftelse er: Samlinger Søe-Etaten i Almindelighed, og Søekadetacademiet isærdeleshed vedkommende. Udgivne af C. Fr. Dichman, Lærer i Philosophien og de skjønne Videnskaber ved det Kongel. Søekadetakademie, 1ste Samling. Khavn 1801. Trykt paa Boghandler C. L. Buchs Forlag, hos N. Christensen, 340 S. 8. Mere udkom ikke.