Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-18
7. De fra Sognedistricterne i Falsters Birk indkomne Forslag til Regulativer for Biveiene fremlagdes med Birkedommerens Erklæringer. Med Hensyn til Veiene i Stadager og Vaalse Sogne besluttedes det at indhente nærmere Oplysninger, navnlig for det sidste Sogns Vedkommende i Henseende til den Strækning af Veien til den kongelige Redsle Skov og et derværende Udskibningsted, hvis Vedligeholdelse af Sognet Forstanderskabet havde modsat sig. Da Forslaget fra Aastrup Sogn, efter Politimesterens Bemærkninger, var aldeles ufuldstændigt, vedtoges det at remittere det til Omarbeidelse. De øvrige Regulativer approberedes for Aarene 1846-1848, dog med Tilføiende af de i Bi veienes Klasse overgaaede Strækninger, der forhen have henhørt til de mindre Landeveie. 8. Formanden meddeelte, at de af Jngenieurcapitain Dreyer optagne Taxationsforretninger over tilføiet Tab og Skade paa Jorder i Anledning af Arbeiderne paa de mindre Landeveie i Aarene 1844 og 1845 ere gjennemgaaede af den dertil nedsatte Comitee og paategnede til Afhjemling, samt at denne ved samme Leilighed har omhandlet et Andragende til Amtsraadet fra Gaardmand Rasmus Frederiksen i Radbjerg, hvori han anker over Utilstrækkeligheden af den ham ved Taxationen tilkjendte Erstatning for Sløifningen af en Gruusgrav paa hans Jorder, og begjærer denne forhøiet. Herpaa fandt Raadet ingen Anledning til at indlade sig. 9. J Anledning af den efter Amtsraadets Beslutning i Mødet den 2den Septbr. f. A. til Rentekammeret skeete Forespørgsel om, hvorvidt der i Henseende til det ved Udstolpe Byes Udskiftning foregaaede Magelæg mellem Besidderen af Grevskabet Hardenberg Reventlow og Eieren af Trudstolpegaarden maatte være afgivet nogen Bestemmelse, som kunde medføre en Forandring, i Forpligtelsen til at vedligeholde den mellem Slemminge og Vaabensted Sogne omtvistede Veistrækning, navnlig ved en Forrykning af Sognegrændsen, som maatte have til Følge, at Veien fra Vaabensted Sogn, skulde være overført paa Slemminge Sogns Grund, havde Collegiet under 13de December f. A. svaret, at det ved den anstillede Undersøgelse ikke har kunnet findes, at nogen Bestemmelse, som den omhandlede, er afgivet. Da der saaledes ei er oplyst at være foregaaet nogen Forandring i de respective Sognes Territorium, som i offentlig eller communal Henseende kan have nogen Virkning, hvilken ei kan tillægges et privat Mage læg af Jordeiendomme, maatte Amtsraadet ansee Vaabensted Sogn forpligtet til at vedligeholde Veien ligesom hidtil, medens det dog maa staae Sognet aabent at søge Spørgsmaalet afgjort ved Domstolene. 10 J Anledning af den, efter Amtsraadets Beslutning i forrige Møde, skeete Tilkjendegivelse til Sogneforstanderskabet for Radsted Sogn, at Grevskabet Hardenberg Reventlow maatte ansees forpligtet til at vedligeholde Broer og Steenkister paa de Biveie i Sognet, som det paaligger Hovedgaardene at vedligeholde, havde Forstanderskabet forespurgt, om ogsaa Sognets Beboere, skulle vedligeholde Broerne og Steenkisterne paa de dem tildeelte Veiparter, eller Vedligeholdelsen skal skee for Communens Regning. Herpaa besluttedes det at svare, at Vedligeholdelsen, ifølge Forordningen af 29de September 1841 § 28 paahviler Communen og ikke saaledes som Veiarbeidet egner sig til at fordeles imellem dennes Beboere til Udførelse in natura, samt at det forholder sig anderledes med Hovedgaardene, hvilke en særegen Forpligtelse til enkelte Veies Vedligeholdelse paahviler, da disse Veie saaledes ere udgaaede fra den Communen i Almindelighed paahvilende Vedligeholdelsespligt og de paa samme værende Broer og Steenkister, derfor ligesaa lidet kunne være Communen vedkommende. 11. Efterat de, ifølge Regulativet for Maribo er Amts mindre Landeveie, i Viveienes Klasse overgaaede Strækninger af Jngenieurcapitain Dreyer ere foranstaltede overleverede vedkommende Sogne til Vedligeholdelse fra indeværende Aars Begyndelse, havde han med sine bemærkninger fremsendt Overleveringsforretningerne hvoraf sees, at de fleste Sogneforstanderskaber have fremsat Jndvendinger mod at overtage Veiene i deres nuværende Stand, idet de deels ere forlangte belagte med Gruus, hvorom derhos et særskilt Andragende var fremkommet fra Karleby Sogn, og deels forsaavidt Veistrækningen imellem Ønsløv og Guldborg fra Sandby Be nordefter angaaer, af Stadager Sogn er forlangt grund forbedret af Amtet, førend den modtages. Disse Jndvendinger havde Capitain Dreyer imidlertid fundet ugrundede, undtagen forsaavidt en Mangel ved en Bro i Ringsebølle Sogn angaaer, hvilken han havde foranstaltet afhjulpen. J Henseende til Veien imellem Ønslev og Guldborg besluttede Amtsraadet at tage under nærmere Overveielse, hvorvidt nogen yderligere Jstandsættelse bør gives den, efterat Formanden i Forening med Capt. Dreyer har foretaget en nærmere Undersøgelse af dens Beskaffenhed; hvorimod Raadet ikke fandt Anledning til at lade foretage nogen videre Forbedring af de øvrige overleverede Veistrækninger, der maae ansees for at være i forsvarlig Stand og saaledes blive at vedligeholde af vedkommende Sogne. 12. J Anledning af den i Amtsraadets forrige Møde fattede Beslutning, at lade Grundforbedringen af 339 Favne af en vigtig Communicationsvei i Græshauge Sogn mellem Øllingsøgaard og Volshauge udføre i indeværende Aar for Amtsrepartitionsfondens Regning var fra Sogneforstanderskabet for Sandby Sogn, fremkommet en Besværing til Rentekammeret, hvori Amtsraadet sigtes for at have overtraadt Bestemmelserne i Forordningen af 29de September 1841 § 28 og tilsidesat Rentekammerets Resolution angaaende den omhandlede Veistræknings Jstandsættelse ved Hjælp af de tilgrændsende Sogne og hvori tillige ankes over, at den foreslaaede Forberedelse til Grundforbedring af en Strækning paa Nakskov-Taars Veien ikke er bleven approberet Fra Sogneforstanderskaberne for Kjøbeløv og Vindebo Sogne vare Besværinger af samme Art modtagne, og Sogneforstanderskabet for Halsted og Avnede Sogne havde i en Skrivelse underrettet Amtsraadet om, at det Princip, hvorefter den omhandlede Veistrækning er antaget til Jstandsættelse for Amtets Regning maa ansees for mindre heldigt, da det let kan drage til Følge for andre Veie. Ved at indsende samtlige disse Andragender til Rentekammeret besluttede Amtsraadet at gjøre opmærksom paa, at Bestemmelsen og Amtets Overtagelse af det omhandlede Grundforbedringsarbeide i Græshauge Sogn netop er foranlediget ved Collegiets Tilkjendegivelse i Skrivelse af 5te Juli f. A. om at denne Fremgangsmaade, som Raadet ikke tidligere havde troet sig bemyndiget til at følge, maatte ønskes foretrukket, eftersom alle forhaandenværende Omstændigheder dertil syntes at indeholde Opfordring, og at fornævnte Bestemmelse navnlig retfærdiggjøres ved Veiens Vigtighed for Amtet i Henseende til Transporten af Gruus fra Stranden til den mindre Landevei imellem Nakskov og Rødby, saa at den Collegiet træffende Beskyldning for Overtrædelse af Lovgivningen maa ansees for ugrundet. Hvad Nakskov=Taars Veien angaaer, da har man ikke opgivet noget for indeværende Aar paatænkt Grundforbedringsarbeide, men kun undladt at søge den fornødne Steenleverance til det Arbeide, som i Aaret 1847 skulde udføres, anteciperet, idet man antog, at Stenenes Leverance og Slagning nok kunde skee i samme Aar som de skulde bruges, og Størrelsen, af de øvrige Veindgifter ikke tillod i indeværende Aar at anvende den dertil beregnede Sum af henved 5000 Rbd. paa den omhandlede Vei foruden Tilendebringelsen af det tidligere begyndte Grundforbedringsarbeide og dens fornødne Vedligeholdelse. Forøvrigt kunde Sogneforstanderskaberne ingenlunde erkjendes competente til at bedømme den af Amtsraadet approberede Plan for Arbeiderne paa de mindre Landeveie i indeværende Aar, som er afpasset efter enhver Veis Fornødenhed, hvorom de maae antages at mangle den nødvendige Kundskab. Justitsraad Stampe bemærkede særskilt, at han, i Hensyn til hvad han havde tilladt sig at udtale i et foregaaende Amtsraadsmøde, fremdeles ikke kunde billige, at det nævnte Veiarbeide i Græshauge Sogn udføres for Amtsrepartitionsfondens Regning, men at han derimod formeente, at bemeldte Veiarbeide i Overeensstemmelse med Forordningen af 29de September 1841 s. 28, bør udføres af de omkringliggende Sognes Beboere, og Forpligtelsen til samme i intet Tilfælde udstrækkes udenfor Herredets Grændser. 13. Gaardfæster Jørgen Ringsing i Fjelde havde i et til Amtsraadet indgivet Andragende anholdt om at forhjælpes til Erstatning for et Areal, som afhans Gaards Jorder i sin Tid, efter Begjæring af Grevskabet Hardenberg Reventlows Besidder er indtaget til den mindre Landevei imellem Maribo og Nysted istedetfor den oprindelig udlagte Grund af tvende andre Gaardfæsteres Jorder. Efterat Jngenieur=Capitain Dreyers Erklæring var modtaget over denne Sag, hvoraf fremgaaer, at den forlangte Erstatning maa antages at tilkomme Jørgen Ringsing for flere Aar og at han vil frafalde al videre Fordring i denne Anledning mod een Gang for alle at udbetales en Godtgjørelse af 100 Rbd., hvilken Capitainen anseer for passende, besluttede Amtsraadet at samtykke i, at denne Godtgjørelse udbetales, mod at Jørgen Ringsing meddeler en Declaration, hvorved han frafalder alt videre Krav paa Erstatning fordet afgivne Areal, og denne Declaration for Grevskabet Hardenberg Reventlows Vedkommende gives Paategning om, at dette ligeledes frafalder enhver Fordring i det omhandlede Tilfælde mod at beholde det Areal, som oprindelig var udlagt til Vei. 14. Da det af flere indløbne Klager var bragt i Erfaring, at Biveiene ikke overalt i Amtet holdes i den tilbørlige Stand, og det i det Hele fandtes hensigtsmæssigt, at bevirke en meere planmæssig Fremgangsmaade i denne Deel af Veivæsenet, samt for at Amtsraadet og Stiftamtet kunne være istand til at udøve det fornødne Tilsyn med dette, saaledes som foreskrevet i Anordningen af 13de August 1841 § 17, og stedse have en Oversigt over Biveienes Tilstand, blev det, efter Formandens Forslag, besluttet, ved et Circulaire til Politimestrene og Sogneforstanderskaberne at foranledige, at der aarlig for hvert Sogn indsendes en skriftlig Plan til Biveisarbeiderne i det løbende Aar tilligemed en Udsigt over de i det foregaaende Aar udførte Arbeider og hvad der staaer tilbage at forrette for at bringe alle Viveiene i forsvarlig Stand. Disse Planer og Beretninger blive i Begyndelsen af hvert Aar at aflevere til Jurisdictionens Politimester, som derpaa inden Midten af Marts Maaned maa indsende dem til Stiftamtet, for at de kunne forelægges i Amtsraadets næstpaafølgende Møde.