Viborger Samler, 1840-07-03
Dersom nu vore Tropper ere fortrinlig godt klædte, hvad Benævnelse vil man da tillægge, f. Ex. de preussiske Soldaters Paaklædning, En æret Deputeret sagde i Stænderforsamlingen, at næst Armatur vare Skoe det vigtigste forJnfanteristen. Jeg tillod mig at svare, at næst Skoe blev altsaa Skoe der passede, det vigtigste for Jnfanteristen. og jeg troer nu at kunne svare omtrent paa samme Maade: at næst Klæder, ere Klæder der passe og see skikkelige uddet vigtigste, og jeg har alt i Forveien anført det, hvorom vist Alle ere enige med mig, at et finere Spind giver et varigere ligesom et smukkere Klæde. – Naar, som Beviis for Officeer Klædets Godhed, som jeg forresten ikke vil bestride, naar Elegancen undtages, anføres, at det har stort Afgang, hvilket dog egentlig kun skal være Tilfældet med 2 uldblaat Klæde, da formener jeg, at dette ikke betyder meget; thi ingen Handlende kan falde paa at være assorteret med Varesorter, hvori han har en Kongelig Fabrik til Concurrent. Solgtes ei fra Usserød Klæde til Officererne, saa vilde der findes Kræmmere nok, der vilde give samme Credit, som Usserød giver, naar de fik Anviisning paa maanedlige Afdrag. Rigtignok vilde en Handlende forhøie Prisen saa meget, som Renten af den Capital var, hvorpaa han gav saa lang Credit, men dette behøver Usserøds Fabrik ikke at gjøre, da den Capital, der stikker i Kongelige Fabriker, ingen Renter bærer. Ogsaa var det vist ikke videre end billigt, at om Officererne nu nyde nogen Fordeel ved at tage Klædet fra Usserød, denne da maatte sikkres, Embedsmænd, der ere saa yderst knapt aflagte. – Naar jeg har yttret, at ved min private Fabrik, der vel er ligesaa stor som Usserøds, da den daglig beskjæftiger 200 Arbeidere, og derover, og nok har en større Produktions-Værdie end Usserød, er alt bestridt af mig selv, og siden af mine Sønner, indtil nu, da en Betjent er ansat paa vort Contoir, saa formener den Modstander, jeg stedse har for Øie, at noget lignende vel et vilde lade sig gjøre ved Usserød, og heri er jeg ganske enig med ham, vel at mærke saalænge denne Fabrik drives for Kongelig Regning, istedet for at en privat Mand. Forresten troer jeg, for at tage et mere passende Exempel, at Hr. Modevig selv, uden Mester, og al Fald uden et nogenlunde Usserøds lignende kostbart Personale, driver sin store Fabrik. At saadant er "ugjørligt og utilraadeligt ved Usserød, saalænge det er en Kongelig Fabrik indrømmer jeg; men dette er en af de meget vigtige Grunde, hvorfor ingen Fabrik bør være Kongelig, Naar en Fabrik er meget stor, antager den private Mand simple Arbeidere, som han tillærer i en enkelt Green af Fabrikationen, og lader dem, naar de ere blevne dygtige føre Tilsyn med denne. Men saadanne Folk kan man have for lidt over en simpel Dagløn, og de afskediges, uden Pension, naar man ei længere er tjent med dem. - Medens Collegiets Forsvarere opgive Beløbet af de Renter der bør bringes i Anslag, til 6440 Rbd. d. c. 48 af Capital 161,000 Rbd., bliver Renten af det Hele, efter Hr. Kammerraadens Beregning 25014 Rbd., og han erklærer dernæst"Disse høist forskjellige Resultater grunde sig paa følgende Afvigelser i Collegiets Forsvarers og mine Anførsler. Denne vil kun regne 4 af alle de forskjellige Capitaler, men en saadan Beregning er illusorisk. Af enhver Capital, der stikker i Værket og Maskinerne m.v. maa regnes en saadan Rente, at Capitalen i Virkelighed ikke formindskes. Nu vide alle Fabrikanter, at den Capital, der stikker i Jnventarium og Redskaber, vilde om visse Aar være aldeles tabt, om ikke hvert Aar en større eller mindre Sum anvendtes paa disses Vedligeholdelse. Hertil regner Collegiet 2, og Maskiner, og Redskaber skulde altsaa herefter kunne vare i 50 Aar. Dette stemmer dog aldeles ikke med andre Fabrikanters Erfaringer, hvorefter Maskinerne kun vare i 10 Aar, efter Andre i 16 Aar, men ud over denne Periode har jeg aldrig hørt Nogen regne Maskinernes Varighed. Jeg har her antaget, at de vare i 16 Aar og har derfor kun regnet 103 a den der stikkende Capital, som dog vel ikke skal staae i Fabriken uden at være rentebærende. Men selv i det utroelige Tilfælde, at Usserøds Maskiner kunne vedligeholdes med en Reparation af 2, skal da aldrig nye og forbedrede Maskiner anbringes der, Og ville da ikke disse rigelig sluge de 108, Besvares disse Spørgsmaal med, nei, saa vil enhver Sagkyndig vide, at denne Fabrik kun staaer, fordi den er Kongelig; det vil sige fordi den skal staae, og fordi den har Landets Kasse i Ryggen. En privat Eier vilde snart være banqverot. – At Ulden, naar den henligger et Aar, taber, især om den kjøbes frisk, som nok er Tilfældet, 2, er vist ikke for høit regnet, og at Driftscapitalen, denne hvoraf hele Fortjenesten fremkommer, men hvorpaa ogsaa hele Risicoen hviler, bør anslaaes til en Rente af 5 8, vil vel neppe nogen Sagkyndig bestride. Ved Usserøds Fabrik skal desuden ligge Jorder, som jeg har hørt anslaaes til en Værdi af 20,600 Rbd. Disse maatte anslaaes til en Rente af 800 Rbd., om hiin Taxation er rigtig; men om disse Jorders Jntrader bringes i Beregning, og hvorledes, er mig ganske ubekiendt. Et Spørgsmaal, der vel er værd at opkaste, er: Svarer Usserøds Fabrik Skatter og Afgifter til Staten, Eller gaaer det hermed som med Renten, at saadant har ingen Jnteresse. Endvidere kunde spørges: Betaler Usse røds Fabrik de Pensioner, der bevilgedes, da Fabriken for nogle Aar siden igjen overtoges for Kongelig Regning, Det vilde altid være et interessant Bidrag til de Kongelige Fabrikers Historie at vide dette, ligesom hvor store vel de Pensioner kunne blive, som vi have i vente, naar denne Fabrik om kortere eller længere Tid faaer en ny Eier. – Nu fortælles forresten i denne Tid, at den til at undersøge Usserøds Fabrik nedsatte Commission skal ikke, i det mindste endnu ikke, være kommet til det Resultat, som vistnok Almeenheden har imødeseet. Som en Grund derfor anføres, at Commissionen har forespurgt sig hos Landets Klædefabrikanter, om til hvad Priis disse kunne levere Klæde, af de forskjellige Sorter, der nu leveres fra Usserød, og at disse have forlangt, om end forskjellige, saa dog høiere Priser, end de, hvortil Usserod hidtil har efter foranførte leveret Klædet. Høraf skulde jo nu sluttes, at denne Fabrik dreves i med saadan Kundskab og Kraft, at den stod over alle de Fabriker af samme Slags, der drives af Private. Men da jeg har seet et af disse Breve, saa undres jeg ikke over, at Svarene ikke ere faldne heldige ud. Alt det, hvorom en Fabrikant ved saadan Leilighed spørger, fattes deri, uagtet jeg igjen indrømmer, at Commissionen ikke vel kunde, ifølge sin Competence, gaae videre, end den er gaaet. Fabrikanten kan ikke deraf see, hvor stor en Leverance der overdrages ham, ligesaalidet som Vilkaarene, hvorpaa dette skal skee. Han veed ikke, hvor og naar han skal levere, eller naar han faaer sin Betaling; ei om man vil sluttte en aarlig Accord med ham, eller om han skal binde sig for flere Aar. Det han veed, er, at det er det Collegium, der nu styrer Usserød, der kommer til at bedømme og modtage Klædet, og at han maa være belavet paa den strengeste Dom, at den store Masse er rødt Klæde, som han, om noget casseredes, ei kan afsætte, og hvorpaa han altsaa kan komme til at lide betydeligt Tab. Desuden have Fabrikerne for Øieblikket mere Arbeide, end maaskee i de sildigere Aar har været Tilfældet. Bondestanden er i de to sidste Aar kommet godt i Veiret, og det er ikke at undres over, at mangen nye Kjole er kommet istedetfor den gamle og luvslidte, deri mindre heldige Aar maatte benyttes. Nu er det indlysende, at ingen Fabrikant, naar han har Arbeide nok, vil, paa en saadan Forespørgsel, strax gaae til sin laveste Priis, eller tænke paa at udvide sin Virksomhed, uden at have mere for sig. Den Omstændighed, at en Deel Fabrikanter have givet mindre gunstigt Svar, end maaskee forventet, synes derfor ei at bevise noget imod den Paastand, at under lige Omstændigheder maa den private Fabrik kunne arbeide for bedre Kjøb, end den Kongelige Fabrik.