JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Siden Maskaraderne, efter 10 Aars Forbud, nu igien blive tilladte, er Paris intet andet end en stor Dandsesal, maskeret og umaskeret. - Exemplet af den store Oper, hvor for første Gang efter 10 Aars Forløb en Maskerade blev givet igien, og hvor den hele smukke pariser Verden var koncentrerer, havde Jndtogsdagen mange Efterfølgere. Hele Paris var intet andet end en stor Tandsesal. J hver Gade i det mindste et Bal, maskeret og umaskeret. Men blant alle Baller udmerkede sig det hos Minister Talleyrand. Sit hele opfindelsesrige Genie havde han opbudet, for at fortrylle Overkonsulen og hans Gemalinde, som bivaanede denne Fest. Der var ei blot Dands, men alle Kunster koppedes om at forlyste Giæsterne. Nogle dandsede, andre sang og Laharpe forelæsde saagar et Stykke af hans Oversættelse af det befriede Jerusalem. Blant Giøsterne vare ogsaa den fordum høie Adel, berømte Exdeporterede og andre anseete Personer. Bonapartes Gemolinde skinnede af Diamanter; han lod sig see i en simpe. Overkiole. Paa Maskaraden i Opertheatret udmærkede sig især to Masker. Den ene forestilde en prægtig klædt Mand, fulgt af 6 brogede Lakeier som raabde: Plads, Plads for Hr. Greven! Den anden var overhængt med omstyttede, tomme Pengeposer. Vore unge lystige Parisere fryde sig over at Overkonsulen udvider deres Fornøilser, og blive heelt de gamle Parisere igien. "Man konspirerer ikke (sigen den fordums Redaktør) naar man synger. Ville J. komme en Revolution afsted i Paris, saa luk Operen, til. Ville J tilveiebringe Freden der, saa aabner et Bal og lader synge og dandse. Vel see de strenge Republikanere surt til disse Lystigheder, men saa meget er dog sandt, at Pengene derved komme i Omløb, Haandverkerne fortiene dog noget, og da Krigen har standset Handelen, ere Fester og Lystigheder det eneste Middel til at opholde Fabrikerne. - Da Frotte blev ført til Pladsen, hvor Døden ventede paa ham, bemerkede en Grenadeer ham, at han ikke marscherede ordentlig eller holdt Skridt. "Du har Ret, svarede Frotte, jeg forglemde det." - Han marscherede derpaa ordentlig og annammede, ligesom hans Kammerater, Døden med aabne Øine. Alle faldt ved den første Kugleregn. - General Gardanne har opdaget adskillige af Chruanernes underjordiske Smuthuller, hvori fandtes mange engelske Vaaben, Munition, Uniformer, Papirer &c.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Til Marseile er ankommen en rig Konvo af 40 franske og genuesiske Skibe. - Emigrantlisten er nu sluttet, og de Udvandrede strømme ind igien. - Bladet: den franske Borger, siger, at Bonaparte kastede hele Listen med Kandidaterne til Præsektembederne i Jlden, fordi han med største Uvillie opdagede, at at skil lige Rænkemagere arbeidede paa at komme ind. Man giorde lange Ansigter ved denne Opbrændelse.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
London. Krigsministeren, Windham, har foreslaaet Underhuset, at fastsætte Armeen for det løbende Aar til 192000 Md. 1799 bestod den af 225500 Mk.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
- De rusiske Tropper paa Jersey ventedes at vorde indskibede endnu i Febr. Maaned til den forrehavende Expedition. - General Maitland og Oberste Tøys ere komne tilbage fra Vendeen, siden nu intet mere er at giøre for dem der. - De engelske Blade ere nu forbudne, at udbrede for tillige Efterretninger og vore Flaaders Udløb og Bestemmelser, hvoraf Fienden kan benytte sig. -
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Da nylig den vigtige Sag om Dyrtiden i England blev forhandlet i Overhuset, sagde Lord Aukland, at England lignede et Skib i Søen, som har Mangel paa Proviant, hvor Kapitainen og Officererne først maa knappe af, for at give Exempel for Matroserne til at spare. Lord Holland raabde da med Bitterhed: "Hvo har da ladet dette Skib som fattes Proviant, stikke i Søen, Ministeren fortiende Dadel at han havde tiet med en saa truende Fare over 2 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Blandede Efterretninger. J en stor Deel af Sveits nærer man sig nu alene af den rumfordske Suppe. Man under bedst den engelske Tillavningsmaade.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
J London maa Bagerne, i Hensyn til den dyre, Tid, ikke udsælge Brødet før det har været ude af Ovnen i 24 Timer, fordi der fortæres mere af nyt end gammet Brød. - J Birimingham har været en Opstand, anlediget af Kartoffelmangelen.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
De engelske Presser ere blevne meget indskrænkede, fordi de - mangle Papir.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
J Redousalen i Osen, hvor Erkeh. Palatinus og Gemalinde den 15de havde indfunden sig, udmærkede sig især 16 dandsende Par af den ofener Noblesse. Damerne vare maskerede, som Vilde, og Chapeanerne som polske Bønder. Ogsaa fremkom 9 Muser med deres ny hologiske Attributer, og øveraave D. K. Høiheder Digte i forskiellige Sprog, endog i det Franske. Paa 12 Aar at giøre, ere Viens Forstæder forøgede med nogle 1000de nye Huse, og i Staden selv ere mange lave Huse forhøiede til 3 a 4 Etager.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Det smukke Kiøn i Paris er meget vel tilfreds med den igien indførte Titel af: Madame, og have ladet Bonaparte forstaae, at Borgerindetitelen var upassende for dem, da de ingen politiske Rettigheder udøve.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
J visse Egne af Sveits har en Profetinde, Barbara von Tuffen, oprettet en talrig politiskreligiøs Sect, der anseer Revolutionskrigens Kaps som en Overgang til Lysets Rige, og til Menneskenes og Folkehiordenes Forenelse under Visdommens almene Hyrde - en Blanding af kondorcetisk Verdensforbedring og jakobbømisk Udsigt paa det tusindaarige Rige. Luftskipperen Blanchard kom i Livsfare, da han fra Nantes af gjorde sin 50de Luftreise, thi, i det han nedlod sig paa Marken, holdt en Bonde ham for er Gesandt fra Diævelen, og greb til Kniven for at giøre af med ham, hvori han dog af mindre Overtroiske blev forhindret.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Overgeneral Moreau siges, at ville egte en Datter af Banqverer Frank i Strasborg.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Den berømte Astronom, Lalande, tager Jnsuiterne offentlig i Forsvar, og paastaaer, at deres Afskaffelse ville være et bodeligt Tab for Menneskeheden. Derhos negter han ikke, at han selv er Atheist, uden dog at ønske Atheisme udbredt.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
J England har man leet meget over, at iblant Aarsagerne til den mislykte holl. Expedition ogsaa var angivet denne: at man tillige fattedes Salt, anmærkende, at det var Skade, da det just var i Slagtetiden. Muntre Hoveder ligne Nutidens Franskmænd ved trolløse Elskere, da de, uagtet edelig afgivne Kierligheds erklæringer, alt have slaaet op med tre, fire Konstitutioner. Den sidste have de blot bunden sig til ved Løvter. Spørgsmaal, om ogsaa Konstitutionerne paa deres Side altid have været de gode Franskmænd troe? J afvigte Aar ere i London 836 flere Fødte end Døde som der tegnes blant en af de største Sieldenheder.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Indenlandske Efterretninger J alle Østersøens Havne klages over Mangel paa Kornvare. J Liefland, Kurland og Estland er Udførselen af alle Slags Korn forbuden.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Borger Bourgning, der gaaer til Kiøbenhavn som fransk Gesandt, ventes med første til Haag. Politiemmesteren og Vicepolitiemesteren i Altona ere tilladte, herefter at bære den samme Uniform, som Politiemesteren i Kiøbenhavn har at betiene sig af.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Kammerherre bille er, efter Ansøgning, formedelst hans svage Helbred, tilbagekaldet fra sin hidtil med Berømmelse beklædte Post, som Chef for den danske Konvoierings=Eskadre i Middelhavet, og Generaladjutant Koefoed udnævnt til hans Eftermand, som til Foraaret afgaaer til denne Post.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Fregatten Havfruen, som havde den forhen ommeldte Affaire ved Gibralter, er ankommen til Livorno med en Konvoy af 6 danske og 3 svenske Skibe.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Den 11 Marts havde man 11 1/2 Graders Frost i Hamborg. 9 Poster fra England manglede.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Den 1 Marts kom en Kiøbenhavns Post over Beltet, fra Korsøer, hvorfra den med 4 Baade var afgaaet den 23 Febr., og kom om Middagen til Sprogøe; gik derfra bort igien, og kom efter en Time i Drivisen. 3 af Baadene, vendte om og kom til Sprogøe igien, men den 4de drev bort med Jsen og med Stormen. Fra Øen skikkede man dem en Baad med 8 Mand til Hielp, men kunde ikke naae dem, og maatte vende tilbage. Endelig anlagde Postforeren Jld paa Øen. Dette bleve de Nødlidende vaer, og med Anstrengelse af alle Kræfter arbeidede sig efter Lyset ind til Øen, hvor de ankom Kl. 12 om Natten, modtagne med meget Jubel af det øvrige Reiseselskab, som troede dem forlorne.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Efter en ongefærlig Beregning have de betydeligste Fabriker i Danmark og Norge i Aaret 1798, af inden og udenlandske Materialier, forarbeidet for 2629004 Rd., og deraf leveret Produkter for 3514679 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Fra Gothenborg har man nylig meldt, at Silden, som der var ganske forsvunden, begynder nu at lade sig see igien i Skiærene, saa man alt har havt 8 a 9 Baad fulde deraf.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
J Jversens Avis advares imod giftige Skampioner- og Muslinger, da der ere Skielnemerker imellem de giftige og de spiselige.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
J samme Avis læses og om, hvor nødvendigt det er for Kiøbenhavn, at have Hestemøsier, da Veiermøllerne i denne Tid, af Mangel paa Vind, længe ikke har kundet male, hvorover mange er komne til at savne Brødet.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Den i Kiøbenhavn anlagte Dampe=Maskine, at male Korn paa, har en Kraft, lieg 16 Hestes.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Ved Helgoland lige 5 engelske Paketbaade, som ikke kan naae Fastelandet for Jis
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
J Anledning af vor allernaadigste Konges og Kron prindses Fødselsdage, forsamledes i Nyekiøbing paa Morsøe, den største Deel af Byens Embeds= og Kiøbmænd tillige med en Deel af Geistligheden og Jordegodseierne paa Morsøe den 11 Februarii om Eftermiddagen Kl. 5. Forsamlingen bestod af nogle og tresindstyve Personer. Ved Spisebordet blev Kongens, Kronprindsens, og det ganske Kongelige Huuses Velgaaende ved Skaaler erindret, og passende Sange under Musik og Kanoners Løsning afsiungen. Selskabet fornøiede sig med Dands og Musik til om Morgenen Kl. 7 og saaledes offentlig erkiendte dets Glæde, Tak og Hengivenhed under Danmarks milde og vise Regiering. Fr.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Af Præsten Hr. Lindhavt i Liørslef blev følgende Sang forfattet: Mel. Til Glæde Jordens raske Sønner. Nu sagtens atter Krigens Luer, Men denne sagte Flamme truer og og At blusse stærkere igien Og ned ad faderløses Kinder Den tavse Veemodstaare rinder, Af uden Nytte rinder den! Dog ei udseet af Hævneren. Men danske Sletter hvile roelig Thi Freden skygger om vor Boelig Et Fiendehaand forstyrrer den Og er fra blodig Valglads skriger, Forældres Haab uskyldig Kriger Om Hævn eller Liv igien Nei vi et ødsle Livet hen. Her Fredens Døttre Fred og Glæde Udvalgte sig et roeligt Sæde Til gavnlig Daad og fører an J frugtbar Fuure Bonden gjemmer Den Sæd som Landets Rigdom fremmer Held vorde braven Bondestand, Der hædres i de Danskes Land. Her tvinger Søemand vilden Bølge. Og Dannerigets Fred ham følger: Fra Fædrestand til fremmed Havn. Han hen til fierne Kyster bringer Os Flidens Frugt paa Vindens Vinger Han vover Liv for Landets Gavn, Thi hædres duelig Søemands Navn. Foel Danske Mand den Danskes Lykke; Sig: hvem vel ferre Byrder trykke Hvo større Frihed har end han Foel det og glade Ønsker stige Til Jordens Gud for Danskes Rige, For Dannerkongen Christian Ja lenge leve Christian, Os alle Venskabsbaand omslynge Vor Glæde Oldingen forynge. Vor Daad oplive Ynglingen At hylde Dyd og Flid og Glæde, Han da engang som vi skal qvæde Held vorde Fredrik Fredens Ven Ja lenge leve Fredens Ven! Aalborg, den 17 Martii.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Den Jagt, som forleden drev bort igien fra Skagen, med Jsen, berettes at være strandet for Østerklit i Tversted, Sogn For nylig er og ved Kiul nær Hertshals strandet en stettiner Brig, kommen fra Frankrig, ballastet. Folkene biergede. Skibet skal være en engelsk Prise.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Fasteprædikener. Paa Onsdag i Budolphi Kirke Hr. Henneberg. Paa Torsdag i Hospitalskirken Hr. Klauen Kl. 11. Paa Fredag i Budolphi Kirke Hr. Provst Claudi. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Mag. Bach.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Avertissements. Hun er ei meer, vor gode og retskafne Moder EnkeProvstinde Cicilia Obel, fød Brask, en sagte og rolig Død, endte hendes virksomme Liv, men og hendes sidste næsten 2 aarige Lidelser den 13 huj. i hendes Alders 74 Aar. Skulle vi ønske hende tilbage til os, Nei - vi ville ikke hykle Følelser - hun gik bort til det bedre - Men Erindringer om hvad hun var os - Erindringer og vor gode ædle ale rede for længe hensovede Fader, skal stedse være os hellig og uforglemmelig, Ved at bekiendtgiøre dette for fraværende Slægtninge og Venner, udbede vi os, at de ville bevare hendes Minde i venskabelig Jhukommelse. Wisborg den 15 Martii 1800. Den afdødes efterladte Børn. Det meget smukke, nye opbygte, muntede og Teglhængte Sted, beliggende ved Forden i NørreSundbye, som nu beboes af Anders Kold, med tilhørende Lade, Stald og Færhuus, samt rummelig Gaardsrum, er underhaanden at faae til Kiøbs, og kan tiltrædes førstkommende i Maj Liebhaber til denne Eiendom, kan behagentlig henvende sig enten til Hr. Procurator Rommedahl i Aalborg eller og til Jørgen Kold i Nørre Sundbye, for om Kiøbet at accordere. En sort Hanhund med hvid Ring om Halsen og en hvid Stierne i Panden, og er langhaaret; er fra sin Eier bortkommen Fredagen den 7 Martii, hvem om samme kan give nogen Oplysning loves en passende Toseur. Aalborg den 12 Martii 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Hvor en Ladefoget, forsynet med gode Skudsmaale, kan paa en Herregaard, i Nærheden af Aalborg, til anstundende 1ste Maj, erholde Tieneste, derom giver Bogtrykker Wandall Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Et Merschums Pibehoved med Sølv Beslag samt Rør med forsølvet Beleg, er Fredagen den 14 Martii imellem 4 og 5 Slet, tabt paa Gaden fra Kiøbmand Thranums Krambord og ligge hen af Algaden til den saakaldede murede Broe, hvem som haver funden samme ville imod en god Doseur aflevere den enten hos bemeldte Kiøbmand Thranum eller i Bogtrykkeriet. Aalborg den 15 Martii 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Bedste Slags Jslandsk Plattfisk, Christiania Ansiovis, saa og, endeel got Halm af sidste Aars Avl. Kan faaes til Kiøbs hos. And. Chr. Brink En liden sort og hvid spansk Hanhund reenlig ef Art, er mig sidste Løverdag Middag imellem 11 og 12 frakommen formodenlig bortstiaalen, da Hunden aldrig var vendt til at gaae fra Huuset: hvem som kan tilveiebringe, eller give mig nogen Oplysning om bemeldte Hund skal af mig erholde en god Belønning. Aalborg den 17 Martii 1800 Klitgaard.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Een Sæk Rug, som den 13 Martii blev funden paa Væsteraarsgade, er indlagt udi Gaarden No. 132, sammesteds, hvor den imod dette Avertissements Bekostning kan blive Eieren udleveret.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Hangeurtefrøe af alle her brugelige Slags, kan nu som forhen bekommes ved Podemæster Søren Thisted, boendes ved Cattesunsport. Refstorp, en meget god Bondegaard beliggende i Thisted Amt, Thye Land, Ydbye Sogn, paa Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 2 Fk. 1 Alb., er underhaanden til Kiøbs, og kan tiltrædes enten strax eller til Michaeli næstkommende. Den kan bekommes med og uden Sæd, med og uden udenders Besætning. Kiøbesummen kan blive staaende til Snapsting 1801 imod antagelig Sikkerhed. Eiendommen er een deels; der kan aarlig saaes en 60 Tdr. Korn, avles imellem 20 og 30 Læs Enghøe, græsses imellem 40 og 50 Stkr. Fæe og Bæster, 20 a 30 Par Faar. Jngen Manel haves paa Jldebrændsel, enten af Skottorie, Flattorve og Lyng, er heller paa Mærgel, som er den bedste (en Sammenblandelse af Krit og Leer) og kan nem faaes, da der paa sine Steder er ikke over et Qvarteer til det. Ved Gaarden er en prægtig Have, som til Foraaret bliver indlukket, hvorudi kan græsses 60 a 70 Stkr. Gies. Liebhaberne ville behage selv at tage alt i Øiesyn. Vorder det ikke solgt underhaanden, stilles samme til Auction den 3 April førstkommende paa Hassing og Refs Herreders Ting, hvor saa Gaarden vorder bortsolgt om fornøielig Bud skeer, paa de da oplæsende Conditioner. Sælges den forinden Auctionen, skal samme blive bekiendtgjort af Eieren paa Gaarden. Reistorp den 17 Febr. 1800. P. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
J Thisted Kiøbsted er ved Døden afgangen Kiøbmand Christen Schaarup uden at efterlade sig Livsarvinger; ved den i Boet foretagne lovlige Behandling, er det befunden at den Afdødes Arvinger skulde være: 1) En Heelbroder Peder Schaa up boende i Christiansand. 2) En Halvbroder Peder Christensen, forhen Raadmand i Christiansand, død og efterladt sig 4 Døttre se. ad Anne Cathrine gift med Hr. Lieutenant Hagerup. b) Døretheg gift med Kiøbmand Peder Mørch, c) Christiane Helvig, med Kiøbmand Damel Jsaasen. d) Hartvine med Skipper Niels Randulf; alle i Christiansand. 3) En Halvsøster Karen Schaarup, gift med Kiøbmand Jens Rasmussen her i Thisted, død og etterladt sig: a) En Søn Christian Nicolai Rasmussen, hvis Opholdsted ikke vides. b) En Datter Helvig, gift med S. T. Hr. Raadmand Hüberz i Aalborg. c) En Datter Christine, Enke efter Degnen Raae i Størring opholder sig efter Sigende i Kiøbenhavn. 4) En Halvsøster Helvig, gift med Sr. Haslund i Mariager, død og efterladt 3 Sønner. a) Niets Haslund. b) Christen Haslund. c) Anders Haslund. Alle her benævnte, og om flere Arvinger maatte være efter den hendøde, Enker med Langværger og Formynder for de Umyndige, saavel som enhver anden der kan have noget ved Skiftet efter bemelte Afdøde at erindre, hvorfra det end maatte hidrøre, indkaldes herved at møde eller møde lade, inden den i Loven bestemte Tid, og bliver Skiftets videre Fremme foretaget den 19 Martii førstkommende. Thisted d. 14 Jan. 1800. Brøndlund, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Hvor et Qvartum godt Forderhavre til billig Priis er at faae, derom giver Kiøbmand Jeeg i Aalborg Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1800-03-21
Trykkes og udgive,
Jyske Efterretninger, 1800-03-21
Tyrkiet. Efter Jndtagelsen af El=Arisch er Storvizirens Leier brudt op til Saliche, et Sted, som kun ligger 3 Dagreiser fra Catro. Jmidlertid, hedder det, at Storviziren staaer i Underhandling med Gen. Kleber, hvoraf Udfalder, efter en senere Beretning, indløben til Vien fra den engelske Gesandt i Konstantinopel, skal have været en 4 Ugers Stilstand, for at Storvizieren i dette Tidsrum kunne indhente nermere Forholdsotdre fra Porten. - Smyrna er nu opfyldt med europa iske Handelsvare, som ere bestemt til Konstantinopel. Paa samme skal nye Afgivter legges for dermed at bede paa den store Mangel i Statskassen. - Paswar Oglu holder sig nu ganske roelig. Han har kun frataget Naboe Pascherne nogle Steder igien, som hørde til hans Gouvernement.
Jyske Efterretninger, 1800-03-21
Tydskland. Keiseren har forøget Gen. Melas's Befoldning med 8000 Gylden aarlig paa Livstid, hans Gemalinde nyder samme efter ham, ifald han døer føren hun. - Ligesaa har Keiserinden skienket Gen. Kray en kunstig gjort guld Daase, hvorpaa læses: "Heri er skiult, hvad der endnu venter paa Dem." Ved at berøre en hemmelig anbragt Springfieder, aabner sig et skiult Giemme, hvori en ny Laurberkrands kommer for Dagen.
Jyske Efterretninger, 1800-03-21
- Den 4de Marts afreisde Gen. Kray fra Vien, for at paataae sig Overkommanden ved Rhinarmeen. Over 100 svære Kanoner, samt en sterk Pengetransport paa 8 Vogne, hver bespændt med 10 Heste, er afgaaet til Jtalien. - Den 3die ankom atter en fransk Kourier til Vien. Hans Depesker bleve overleverede til Ministeren for de udenlandske Sager. - Overgen. Moreau ankom den 5te til Navnts Han bereiser den hele Militair Linie. J Strasborg havde han en Samtale med den preuss. F. Wandall. Gesandt i Frankfurt Hr. Formey, som var reist derhen. - Man forsikrer nu, at fredsunderhandlingerne ere reent gaaede over Styre, fordi ingen af Parterne vilde beqvemme sig til at rømme noget Land. Frankrig havde forlangt, at Keiseren skulle rømme Piemome og hele Jtalien, saa nær som Lombardiet og det Venetianske: Keiseren fordrede derimod, at de Franske skulle forlade Sveits og den hele venstre Rhinbred, og trække sig bag Marsen. Dette vilde ingen af Parterne forstaae sig til. Sweits. J Zürch insurgerede nylig en heel Bataillon Franske, fordi den hverken fik Sold eller Kiød. Gen. Lecourbe hug ind paa 2 Soldater, styrtede dem mod Jorden, og bragde ved sin Raandsnærværelse Roligheden tilveie igien. Paa Konstantersøen oprette de Franske ligeledes en Flotille.
Jyske Efterretninger, 1800-03-21
Jtalien. De Keiserlige ere nu i fuld Bevægelse mod Genua, som skal angribes fra alle Sider til Vands og til Lands. J Staden er Mangelen stor. Den franske Kommandant har ladet proklammere, at en frygtelig Armee var i Anmarsch fra Frankrig, og at Penge og Levnetsmidler kom efter i Mængde. - 2 keiserlige Kourerer foer den 23 f. M. igiennem Verona til Melats Hovedvarteer. Den sidste havdre Ordre at inhente den første, førend han fik fine Depesker afleverede. - De forsikanske Kapere giøre Middelhavet usikkert. Nylig have de taget 14 neapolitanske Sibe, bestemte til Livorno.
Jyske Efterretninger, 1800-03-21
Frankrig, General Brune melder, at have allerede 10000 Flinter i Magazinet, som blot ere sammenbragte i Morbihandepartementet. Gen. Avril forfølger Divisionscheferne Beauregaard og Henry, som endnu haadnakkent begrer sig for at underkaste sig Republikens Løve. Bønderne opstaae nu mod disse Chouaner, og slaae dem ihiel, hvor de træffe dem. Mange Exchouanet træde nu virkelig i republikansk Militairtieneste. - De amerikanske Gesandter Eleworth og David ankom til Paris den 1 dennes. - Af 11000 franske Fangne i England ere i en Tid af 3 Maaneder kun 34 døde af Sygdomme. - Det spanske Hof har ladet de neutrale Magter erklære, at en Blokade mod Gibraltar var paa nye forinstaltet. - Gen. Dumouriz skal være traadt i russisk fris. Tieneste. - De engelske Kattelskibe ankom. me nu forden lig til Calais og hente Breve, Aviser, 2. fra Frankrig. De franske Fartøier, som gaae til De ver, gjøre det samme. - Listerne paa de af Bonaparte til Præsikker udnævnte Personer ere nu at see.
Jyske Efterretninger, 1800-03-21
England. Den 24de f. M. aabnede Minister Pitt, sin Budget og beregnede dette Aars Stats Udgivter, til 39 1/2 Millioner (omtrent 200 Millioner Rdlr.) De staaende Jndrægter vare kun 19 Mill., altsaa behøvedes et Laan af 20 1/2 Millioner, hvoraf 2 for Jlland, og for at dekke Jnteresserne af dette Laan, foreslog han nyeTaxer paa de bedste Theer og paa inden og udenlands Brændevin. Han bemerkede derhos, at nogle maaske hellere ønskede at Brændeviinsbrænderierne bleve ganske indstillede, men at denne Materie høide under et andet Møde. Jøvrigt sagde han, at Englands Stilling var sat blomstrende, at det ikke kunde andet, end med Fordeel fortsætte den Krig, der var indviklet i. - Tierner traadde op imod Ministeren. Han lignede ham ved en Forøder, som rærer paa sin tilkommende Arv, og tvinger Banken til, at forskyde hom 3 Mille uden Rente paa 6 Aar for Fornyelsen af dens Privilegium, der endnu havde mange Aars Løbetid, og han overlod at betænke, om Benaparte vilde skrækkes, naar han fik Ministerens Pengeforlegenhed at vide. Forslaget om Laane, blev imidlertid samtykt. - Lordmajoren indleverede s.D. i Underhuse en af ham og Menighederne i London underskreven Ansøgning om, at der maatte sluttes Fred. Efter nogle Debatter angaaende Underskrivten, blev forordnet, at Ansøgningen skulde legges paa Bordet. - Bendiaxten er nu forhøiet til 16 1/2 Pence for et 4 Punds Brød J Skotland er Mangelen i saa høi en Grad, at man befrygter en Hungerenød. Kullene er i London, over dobbelt saa dyre, som ellers. - Det samtlige Militaire i Jrland bestaaer af 126500 Mand. Regieringens Argumenter for den irlandske Union ere meget solide, og man tvivler ei mere paa, at den jor kommer i Stand.