Berlingske Tidende, 1762-01-01
Den 22de December haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning angaaende Consumtions= og Folke Skats samt Copulations=Penge Paabudet paa Landet i Norge, hvorudi Hans Majestæt giver tilkiende, at Han allernaadigst har eragtet for tienligt, Consumptions=Folke=Skats og Copulations=Penge-Paabudet udi Hans Rige, Norge, saavidt Landet, og ikke Kiøbstænderne, angaaer, efter nærværende Tiders Omstændigheder, at forandre, og udi adskillige Poster proportionaliter moderere, saa at, hvad Forordningen, om Consumptionens Oppebørsel udi bemelte Norge, dateret 24de Januari 1681, dets angaaende Jndholder, nu aldeles frafaldes, og ovenmelte Skatter derimod fra næstkommende Aars Begyndelse at svares paa efterskrevne Maade, nemlig: I. Post. Om Consumptionen. 1) De som eye en gammel Sæde=Gaard frie eller ufrie, og ikke ere Ødels=Bønder, item alle caracteriserede Personer, som hverken ere eller have været i virkelig Kongelig Tieneste, betale i aarlig Consumption af hver Person, som er i deres Huusholdning, over 12 Aar gammel, 1 Rdlr. 64 Skill., og af Stalden, 1 Rdlr., som den der i Fogderiet værende Foged skulle oppebære udi 2de Terminer, den ene halve Deel til det første, og den anden halve Deel til det sidste Ting, som for et hvert Sted aarlig bliver holdet. De Eiere, være sig Bønder eller andre, som under deres paaboende Gaarde bruge meere end een saadan Avels-Gaard, som alene kan underholde en Familie og udgiør et fuldt Jordebrug, hvoraf, efter Norske Lovs 3die Bogs 14de Cap. 26 Artic. dobbelte Skatter bør erlægges, betale tale det samme saavel af hver Person, som paa deslige Gaarde befindes, og ligesaa af Stalden; Men af mindre Gaarde=Parter, eller saa kaldede Underbruge og Tvebruge, som allereede til Gaardens fornødne Drift haves, betales intet, af hvem de end besiddes. 2) Alle Hans Majestæts Amtmænd, Laugmænd, Sogne Præster, Land=Kræmmere, og alle Slags Forpagtere, betale aarlig af hver i deres Huusholdning værende Person, som er 12 Aar gammel, 1 Rdlr. 32 Skill. og af Stalden, 1 Rdlr., deraf det halve i hver af forbemeldte Terminer erlegges. Men Præsterne blive for deres egne Personer frie, og betale ey heller for fleere end een af deres ordinaire Tieneste Folk, nemlig: en Dreng, men have de andre i Huset af deres Familie, eller Studentere, da betales deraf, med mindere det bevises, at de ere Fattige, og ey tiene for Løn, men af Charitte underholdes. 3) Sorenskrivere, Capellaner, Toldere ved Ladestæderne, som boe paa Landet, Fogder, bestaltede Procuratores, Laugtings-Skrivere, som ey boe i Huset hos Laug Mændene, betale for hver Person i deres Huusholdning 64 Skilling aarlig; men af Stalden erlægges det samme, som for er meldt. De Personelle-Capellaner, betale ikkun Consumption af et Tiunde, nemlig: en Pige, men de Residerende Capellaner betale af 2de, nemlig: en Dreng og en Pige. Af de øvrige Personer, som ey ere ordinaire Tienere, betale Capellanerne ikkun det halve af hver Person imod Sogne=Præsterne, alt i samme Terminer og under samme Condition. Klokkere, som have 150 Rigsdalers Jndkomme og derover, betale 32 Skill. aarlig af hver Person i deres egen Familie, som er over 12 Aar gammel, og en noget af deres Tieneste Folk; have de ingen Familie, betale de af dem selv og en Tiener, men af Stalden, som før er sagt. 4) Alle Sang Eiere betale aarlig 64 Skilling af hver Person, som bruges ved deres Sauger, og opholde sig paa Landet, enten han er i Lægd indskreven eller ikke. Heste eller Stald=Skatten betales af enhver Sang efter dens Qvantum, nemlig 10 Skilling af hver 1000de Bord, som derpaa er bevilget at maa skiæres. Dog exciperes herfra alle Bøygde- og Flom Sauger, som ved Amtets Attest bevise, ey at skiære uden til Bøygdens Fornødenhed, hvilke slet intet heraf betale. 5) De saa kaldede Borgere, Gastgivere, Strandsiddere, som boe paa LadePladser, Kræmmer=Leyer og Udhavne, og bruge Borgerlig Næring og Handel med Seilads Kiøb og Sall eller deslige, betale af hver Person i deres Huse, som de i 3die opho ommeldte. 6) Jngen betaler Consumption af flere end to Børn om han haver fleere. Alle Enker af de i ovenstaaende sphis omtalte Personer betale ligesom deres Mænd, naar de have Formue dertil, men ere de Fattige, som da med Amtmandens og Præstens Attester vil bevises, ere de derfor frie. II. Post. Om Folke=Skatten. 1) Folke=Skatten betales aleene af Tieneste Folk, og ey af Huusbonder eller Familie. 2) Forvaltere, Studentere, Skriver Karle, Timmer=Mærkere, Saug-Fogder og Laugtings=Skrivere, som ere i Huset hos Laug Mændene, betale aarlig 64 Skilling, halve Deelen i hver af foreskrevne Terminer. 3) En TienesteKarl eller Dreng betaler derimod ikkun 24 Skill., og en Tieneste Pige 16 Skilling aarlig, paa samme Maade som de forrige. 4) Fledførringer under 60 Aar gamle, som uden Fornødenhed opgive deres Gaarde for Fremmede, og forbeholde sig frie Underholdning paa LivsTid, it. Jnderster og alle Løse og Ledige, som ere dygtige til at antage Tieneste, men hensidde paa deres egen Haand, og ingen Huusholdning føre, betale aarlig: Mands Person 2 Rdlr. og Qvinds=Person 1 Rdlr., med mindre de ved Rodmesterens og Lehnsmandens Attest bevise at have søgt, men ey kundet saae Tieneste, og skal saadant af dem for Sogne Præsten anmeldes, at han om saadanne Personer i Mandtallet kan giøre den rette Forklaring. Og de, som søge at skiule saadanne løse Folk, ved at sige, at de ere i deres Brød og Tieneste, betale 6 Rdlr. for hver Person, om det dennem overbevises. Dog undtages herfra alle Syge, Vanføre og forældede Mennesker. III. Post. Fra Consumption, Folke, samt Heste Skat at betale, exciperes følgende: 1) Alle Bønder, som ey besatte sig med andet end Bonde=Avel og Handtering, ere for disse Skatter. Skatter, saa vel for deres egne Personer, som Familie og Tieneste Folk, befriede. 2) Af Huusmænd, der arbeyde som Tieneste Folk paa Gaarden for deres Huusbond, men dog have deres egen Boepæl og Huusholdning, betales ey heller noget. 3) Kiøbmænd, Haandverksmænd, og alle andre, som, formedelst Fattigdom, kan være kommen fra deres forrige Næring, og siden søge deres Ophold ved Gaarde=Brug paa Landet, naar de ingen anden Jndkomster have, men sig ved Gaards-Brug som en anden Bonde ernære. 4) Gastgivere, som ere Bønder, og ey bruge anden Næring end med det Fornødne at forpslæge de Reysende. 5) Haandverkere, der forarbeyde de til Bondens Brug fornødne Ting, ere og som Bønder til Befrielse at ansee. 6) Jligemaade Skoleholdere og Klokkere, der for Ungdommen i Sagnene holde Skole. 7) De virkelig i Krigs Tieneste staaende Officiers af National-Regimenter, som beboe en Bønde=Gaard, og deraf udreede de sædvanlige Skatter, saavelsom de afskeedigede Officiers, der intet andet have at ernære sig af end deres Gaards-Brug; Men dersom saadanne dimitterede Officiers have Midler, eller efter Ansøgning ere dimitterede, da betale de efter denne Forordnings 1ste Post 28. 8) De enroullerede Matroser ere fri, med mindre de bruge en anden Næring med Gastgiverie, Vertshuusholden, eller deslige, da de skulle betale Folke=Skat, men for Consumptionen ere de dog befriede. 9) Alle privilegerede Fabriqueurs og Manufacturister ere for sig, Familie og Tieneste Folk aldeles fri. 10) Ligesaa fattige Enker af alle Stænder. 11) Endelig exciperes og alle de, som ved særdeles Bevillinger eller Resolutioner matte bevise sig herfra at være fritagne. 12) De udi ovenmelte 10 Puncter til Befrielse erciperede ere ey længere for disse Skatter fri, end de i denne deres her benævnte Stand forblive. IV. Post. Om Copulations=Penge. 1) Alle de som ere i Rangen betale 50 Rixdaler. 2) Adelen, og de som eye Sæde=Gaarde med Privilegier 20 Rdlr. 3) Officiers, som ingen privilegerede Sæde=Gaarde eye, til Cornetter og Fændriker inclusive, samt RegimentsQuarteermestere og Feldtskiærere 4 Rdlr. 4) Sogne=Præster, Laugmænd, Sorenskrivere, 6 Rdlr. 5) Capellaner, Fogder, bestaltede Procuratores, Land=Kræmmere og Toldere ved Lade=Stæderne 4 Rdlr. 6) Laugtings=Skrivere, Studentere, Skriver Karle og Klokkere 2 Rdlr. Fabriqueurs, Berqverks=Betiente, Under-Officiers, Soldater, Matroser og Bønder ere herfor befriede, saavelsom alle andre, som herfra allereede maatte være exciperede. Hvilke Copulations=Penge Brudgommen erlægger til Fogden i det Fogderie hvor Vielsen skeer, og maa ingen Præst forrette nogen Copulation hos dem, der efter denne Forordning bør betale forinden Fogdens Qvitering for disse Penge hannem af Vedkommende forevises. V. Post. Udi de Fogderier, hvor foranførte Consumption, Folke=Skat og Copulations=Penge med Kiøbstædernes ere bortforpagtede, der oppebæres de af Forpagterne, efter den gamle Consumptions Forordning og de udstædde Contracter, paa sædvanlig Maade, indtil Forpagtningen for samme Stæder er udløben, da det for Eftertiden med disse Contributioner efter denne Forordning forholdes. Den 6te Post foreskriver hvorledes Sogne=Præsterne skulle 6 Uger for ommældte 2de Terminer forfatte til Fogderne indsende deres Mandtaller over de entribuerende Personer i deres Meenigheder hvorudi Medhielperne Klokkerne, Lehnsmændene og andre Vedkommende skulle gaae dem til Haande med Underretninger; samt hvorledes Fogderne, efter disses Medfør, skulle forsatte Hoved=Mandtal, faae det attestered af Amtmanden, og prompte indfordre Skatterne af Vedkommende, levere Pengene til Cassereren eller Stifts-Amtskriveren, og Regnskab til det Kongel. Westindiske og Guineiske Rente, samt General-Told Kammer. Den 28de Dec. er den deputerede Borger Christian Frederich Jordening allernaadigst beskikket til Byefoged og Auctions Forvalter i den gamle Stad Schlesvig.