JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-23
Min Moder mig til Verden fødte, for At alle Lidelser jeg friste skulde Saaledes blev jeg og tilmode, da Jeg hele Dagen havde glædet mig At Tryllefløiten skulde gives, See! Theater=Budet kom og meldte mig: At Jomfrue 3. med Hæshed var beladt, Og at man Stykket ikke kunde give. Saaledes Uskyld ofte lide maa, Og anden Trøst jeg heller ej kan faa 8de Scene. Springom og Parat. Springom. - Og Caroline Parat. Hun blev rasende. Hun skre, som om en Dolk man vilde stikke J hendes Bryst, hun Qvalme fik, og Hikke Og efter Hikken en Besvimmelse. Springom. Ol stakkels Pige, det var Sorgens Udbrud! Parat. Det troer jeg ei; thi før hun daanede Hun stampede med Foden barsk paa Gulvet Og sagde: Nu paa Lapsenborg jeg stoler, Naar alle svigte, han dog svigter ei. Springom. Jeg skal da Kalkens bittre Drik udkomme, Hvad gjør jeg nu, som sig bedst monne sømme? Maaskee jeg og besvime bør, dog Re Til Dynens bløde Duun nu tyer jeg Og der jeg Dagens Rædsler glemme vil, Thi hele Dagen Fanden drev sit Spil. (Dækket falder, og bag Scenen høres en stærk Snorken.) Ende paa Sørgespillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-23
Jndenlandske Efterretninger. J Randers Avis læses følgende: Ved Sønder-Aalum, nordlig for Agger Kirke, er atter nedfalden 16 Alen af Aalum Bjerg. Canalens Tilstand den 6te December var følgende: Paa den grundeste Banke, ude ved Havstokken, 1 3/4 Alen dyb, imellem de tre yderste Hager, 540 Alen bred og 6 Alen dyb, Vesten for hvor Landeveien har været for 7 Alen dyb, hvor Landeveien var senere, 8 Alen dyb, og Østen for Landeveien 8 1/2 Alen dyb, imellem de to østerste Hager, 7 1/2 Alen dyb og 160 Alen bred. Breden over Strømmen er den samme som forhen er meldt (omtrent 50 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-23
En Bonde, der havde været inde paa Amtstuen i Thisted, for at hente Douceurpenge, er det gaaet ret uheldigt. J sin Glæde over, paa engang, at see sig saa riig, havde han drukket sig en lille Ruus, og paa Hjemveien taget sig en lille Luur, men da han vagnede op igien, var baade Penge og Ruus forsvundne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-23
Blandede Efterretninger. Kjøbmand S. Sperling i Memel har opfundet og construeret en Redningsdrage, som fra et nær ved en Kyst strandet Skib kan udsendes, for at bringe en ved denne befæstet Line til Land, og derved have en Forbindelse med samme. Det Kongl. danske Admiralitets og Kommissariats-Kollegium overdrog Søe-Etatens Konstruktions- og Reglerings-Kommission at undersøge og bedømme denne Redningsdrage, og den har fundet, at der er Grund til at anbefale dens Anvendelse i passende Tilfælde. Saadan en Drage med Tilbehør er til Eftersyn i Skippernes Laugshuus. Den er ogsaa beskreven og med en Afbildning oplyst i sidstudkomne Nummer af Handels- og Jndustrie-Tidenden, (No. 101). Dette benævnte Tidsskrifts snart tilendebragte Aargang har indeholdt mange Afhandlinger, som ikke allene kunne have, men tildeels allerede have havt Indflydelse paa vore Næringsveje, saaledes nævne vi flere vigtige Forbedringer ved Bryggerierne. En i No. 82 med Afbildning ledsaget Beskrivelse af et londonsk Porterbryggerie, turde mueligen gavne mere end blot at meddele et anskueligt Begreb om disse uhyre Værksteder. Ligesom Handels- og Jndustri Tidenden har været første Aarsag til at den saa vigtige Gjenstand, Meelmøllers Forbedring, har i de senere Aar tiltrukket sig Opmærksomhed; saaledes have de Hrr. Udgivere ogsaa i nærværende Aargang fortsat med at bidrage til Øiemedets Opnaaelse, ved at meddele Beskrivelse og Afbildninger af flere engelske og amerikanske Jndretninger ved Meelmøllerne, som her ere ukjendte. Lysestøberierne trænge til Forbedring, ogsaa disse ville finde flere saadanne angivne; det samme er Tilfældet med Sukkerraffinaderierne m. fl. Som en Gjenstand, der griber ind i Borgernes daglige Liv, og er af Vigtighed for enhver, er Boligernes Opvarmen og Ventilering. Hvorledes dette kan skee, er ved flere Exempler oplyst, deriblandt ved den af Jnstrumentmager Marschal her i Stahen indrettede Ovn til at varme med en varm Luftstrøm. En Afbildning af den i flere Aar paa Frederiksværk brugte lignende Maade til at tørre Krudtet, maa hos enhver hæve Frygten for Fare ved denne Indretning. Jldens sparsommelige og hensigtsmæssigere Anvendelse er flere Gange i Tidsskriftet behandlet, og er lovet at skulle vedblive at være Gienstanden for Udgivernes særdeles Opmærksomhed. J Forbindelse hermed staaer Røgens Forbrændelse, ikke allene til Besparing for Vedkommende, men til større Behagelighed for Omboende. Kiærkomment for Mange maa være en simpel og praktisk nyttig erkjendt Indretning til at undgaae Røg i Værelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-23
Universitetet i Göttingen tæller i indeværende Halvaar 1460 Studerende; aatte flere end i Sommerhalvaaret. Deraf ere indenlandske 760, og Udlændinger 700. Efter Fakulteterne vare 352 Theologer, 652 Jurister, 284 Medicinere og 172 Studerende til det Filosofiske Fakultet hørende Videnskaber. Af fyrstelige Personer vare nu i Göttingen en Prinds af Würtemberg og en Prinds af Solms. (H. A. C. N. 199.) Efter en i Hall. Lit Zeit. for Sted. A. No. 217 givet tabellarisk Liste over atuderende ved Halles Universitet havde 22 Danske været der, blandt hvilke de 2, som Theologer, den ene som Mediciner. Vist nok har det været Studerende ertugdømmerne. Antal tallet af samtlige erende ved bemeldte Universitet var 1170, deriblandt 840 fra den preusiske Stat og 330 fra andre Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-23
Ved det Berlinske Universitet var Antallet af de Studerende i det forløbne Sommer Halvaar i alt 1602. Antallet af de Jmmatrikelerede i dette Aar 855. Promoverede en Doctor og to Licentiaker i Theol., en Dr. Juris, 125 Doct. Medic., 15 Doct. Phill. og 1 Magist. (Mere i Allg. 3. 306.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-23
Kjøbenhavns Børs, den 22 December 1826. Hamburg, 2 M.a vista 225 Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-23
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sal. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-23
Svenske Sedler Rbs. Tegn pr. Rdlr. Rigsgield. Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . 71 1/2 72 i Banco. Rationalbank Obligationer 100) 101 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 114 3/4 115 Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigs Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, 103 1/2 104 i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye..... i Banco Asiatiske Actier. i Sedler. L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-26
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. aa 8000000 Treogtyvende Aargang. No. 108. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 December 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-26
Julefesten. Ære være Gud i det Høie Vor Gud han er saa fast en Borg Saa sang de Fædre kjære. De kosted tryg paa Ham al Sorg, Gav Ham allerne Ære. Gid vi i Fædres Troe Med Haab, med Sjæleroe, Maae ret af Hjertens Grund Høit sjunge alleenstund: Vor Gud alleene Ære, Fra Himlen høit det Budskab lod, Til Frommes Trøst og Glæde: J Dag er Dig en Frelser fød J Davids Stad tilstede, O Rost af Englemund. J Naadens rige Stund, Hallelig vor Gud Har sendt og Englebud. De Troende til Glæde, O saligt Bud, og salig Du Som hører Englestemme! Som kommer glad det Ord ihu Gud vil ei Sine glemme! Hans Ord opfyldes maa J Hal, i ringe Vraae Det lyder høit til Dig, Paa Naadens Fylde rig Og Hiertet Fryd vereder. See Krybbens Barn paa ringe Straae. Dog Himlens høie Herre! Af fattig Moder fød i Vraae, Han vil vor Byrde bære. Dit Ord Alverden naaer: Forsættelsen bestaar! Hvo haaber fast paa mig, Han vorde fattig, riig Han skal min Naade skue stes Frelser til os kom, Vil os et Sted berede Fra Herrens høie Helligdom, Guds Velbehag nedbede. Livsalig Trøstens Bud, Gaaer over Verden udTil alle Slægters Fred, Om Herrens Miskundhed Fra Hav til Hav gjenlydel. Den gode Hyrde kom til Jord, Han kalder sine Kjære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-26
Nu levende her Ordet gaaer Gid det her stedse være. Odvæl end ved vor Kyst, Det Troende til Trøst! Dit Tempel du opslaae J fromme Hjerters Vraae: At vi hos Dig maae være. Den stærke Kongesøn i Løn Kom nu fra Himlens Rige: Ja, Jesus Christ Guds egen Søn, Ned til os vilde stige, Thi sjunger Priis og Lov, Fra Field, fra Dal, fra Skov; Udbreder høit Hans Navn, Og iler til Hans Favn, Han Herren til Guds Ære! See, Konger knæle for ham ned Som Liv og Død mon raade! For ham som skjænker Trætte Fred Som bringer os Guds Naade. For Livets rige Væld Han - Gud Jmmanuel! For Guds og Davids Søn, For Himmelbarnet skjøn Hvert Knæe for Ham sig bøie, C. Mülertz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-26
Jndenlandske Efterretninger. Sidstkomne Post bragte Efterretning om to mærkelige Mænds Død, hvilke i den danske Literaturs Historie have begge som Digtere leveret skjønne Arbeider, nemlig: I. Kammerherre Adolph Wilhelm Schack von Staffelt. Han var født den 31 Marts 1770 i Kjøbenhavn, hvor hans Fader var Major. Opdroges paa Landkadetakademiet, og blev Lieutenant. Forlod Militairtjenesten og reiste 1791 til Göttingen, hvor han studerede i halvtredie Aar. Tiltraadte 1795 en Reise igjennem Tydskland, Jtalien, Schweitz, Frankrig og Holland. Kom tilbage 1800. Blev 1801 Assessor i Økonomie- og Kommerce-Kollegiet; 1807 opvartende Kammerjunker hos H. M. Dronningen. 1810 Amtmand i Cismar Amt, og 1813 Amtmand i Gottorff Amt. 1810 blev han Kammerherre. 1814 Overdirektor i Staden Schlesvig. 1824 Ridder af Dannebrog. Han døde 16 Dec. efter faa Dages Sygeleie. Adskillige Digte af ham ere adspredte omkring i Minerva, Samleren, Poulsens Nytaarsgaver, Nordia, Ei blod til Lyst, og andre periodiske Skrifter. - Digte, 1ste Bind. Khvn. 1803. Nye Digte. Kiel 1808. Liter. Tid. 1808 No. 24 og 25. (Lit. Ler.) 2. Malte Conrad Bruun. Han var født 1775 i Thye, hvor hans Fader Justitsraad Adolph Christ. Bruun var Proprietair. Han blev 1790 Student, og lagde sig ved Universitetet efter Theologie og de skjønne Videnskaber. J Tidsskrifterne Minerva, Samleren, Jris og Hebe, Tilskueren, Nordia o. fl., leverede han en Mængde deels poetiske, deels prosaiske Bidrag, og udgav ogsaa adskillige Smaaskrifter; men ved sin Frihedsaand tildrog han sig een fiskalsk Altion efter en anden, indtil han i Aaret 1800 ved Høiesteretsdom af 19 Dec. blev Landsforviist. Fra den Tid af var han boesat i Paris, og erhvervede sig et høit hædret Navn, som Skribent især i det geografiske Fag. Han nævnes og som Medarbeider ved Tidsskriftet: Journal d. JebatsHan døde af et apoplektisk Tilfælde. (See Lit. Lex.) Af et Brev fra Rudkjøbing d. 16 Dec. Sygdommen i Sønderherred har desværre bortrevet Mange; Vi forvisse os om at den ved kraftig Foranstaltning vil standses. - Om den nye Havn her til Byen skal du snart faae Underretning, som vil interessere dig. Det er et Arbeide, som er ligesaa fortjenstfuldt for Vedkommende, der har sørget for at det kom istand, som det er gavnligt og behageligt for den Handlende og Søefarende. Det er virkelig en stor Vinding for Byen og et frydeligt Skue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-26
De høie Priser paa Kornvarene, særdeles paa Byg og Ærter, saavelsom paa Rug og Havre, alt over Hvedeprisen f. A. have Landmændene i Nærheden af Hovedstaden bedst benyttet; hvortil da og den brugelige Dyrkningsmaade har været dem meget behielpelig; thi Hvedesæd bruges ikke der, og da der i Almindelighed ikke heller bruges Brakgrøfter, saa lægges meest Vind paa Vaarsæden, som er bleven saa overordentlig dyrt betalt, helst for de i Nærheden værende, der daglig underrettes om Torve priserne. Driftsmaaden er ellers elendig nok, og de fortrinlige Jorder som Kjøbenhavns Amts søndre District, tilligemed tilstødende Roeskilde Amts Jordbrugere besidde, maatte ved bedre Driftsmaade lønne Dyrkerne meget bedre end nu. Man seer derfor og i vaade Sommere disse jevne skjønne Jorder saa vanddrukne, at Sæden svømmer i Vandet; men derimod har den forrige tørre Sommer, med flere foregaaende Some som og saa vare sparsomme med Fugtighed, fravundet dem overvættes stort Udbytte, som rigtigt anvendt vilde gjøre disse heldige Landmænds Kaar misundelsesværdige. Men desværre Vellevnet og især den fordømmelige Maade, at tylde sig med Kaffe, Thee, Liqveurer, Punsch og Viin, tilligemed Overdaadigheden i Klædedragten, da man seer de fineste Harehaars Hatte, saavelsom de fineste udenlandske Klædesorter m.v. bruges til Mandfolkenes Dragter; ligesom Kjønnet behængt med et halvt Qvarteers brede, meest kostbare, brillante Silkebaand fra Hoved til Foden, bærer de fineste Klædesfrakker – meest udenlandske, hvilken afskyelig forødende Mode da ogsaa findes udbredt overalt i Landet og Riget – opsluger alt og levner os intet andet end Fordærvelse. Handelsballancen kan paa saadan Maade umulig faaes eller gjenvindes. Her hielper vist ingen kristelig Ascetiskhed, ingen Mystiskhed, ingen Philosophi; Religion og Moral behøve lang Forberedelse, Forestillinger formaae intet. Forbud maatte dog vel kunne bevirke Maadehold og Mange maatte dog for Anstændigheds Skyld ikke byde Lovene Trods. Men i det hele kan vel ingen fuldkommen Opfyldelse ventes, med mindre den exekutive Magt anderledes fuldbyrdedes end i saa Henseende har været Tilfældet forhen. Maatte man ikke ønske al skammelig Overdaadighed given offentlig til Priis. Beskæmmelsen, især af den kaade Ungdom, vilde nok vorde det rigtigste Motiv til Forbedring; thi saadan Forfølgningsmaade kan man være vis paa blev virksom og ustandselig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-26
Blandede Efterretninger. En af de mange religiøse Processioner, som Qvito bruges er besynderlig. J den lille BeGuapuld, omtrent en halv Miil fra Staden, er et Jomfrue-Maria Billede, som de tro stærke Jndvaanere i Quito tilskrive, at de forbleve beskjermede for de Jordskjelvs ødelæggende Virkninger, af hvilke Riobamba og Tacunga bleve ødelagte; derfor blev den Beslutning taget, at man vilde to Gange aarligen holde en Fest Hovedstadens Kathedralkirke, Billedet til Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-26
Det madridske Hof blev tillige ansøgt om, at Processionens Høitidelighed maatte forhøies ved at det samtlige der værende Militære maatte deeltage i samme. Den kongl. Naade lod det ikke beroe ved at bevilge den underdanige Ansøgning, men gik end videre. Hans katolske Majestæt gav nemlig Guapulo-Jomfruen formeligen det Embede, at være General-Kapitain over de spanske Tropper, med Rettighed til alle til den ne Charge hørende Privilegier, og Lønning forde ti Dage dens Ophold er i Quito. Naar derfor dette Billede til Festens Høitidelighed bæres til Hovedstaden i Procession, af nogle af de fornemste Jndvaanere, forud for hvilke en Deel af Domkapitlet gaaer, saavelsom Magistraten, da staaer det hele Militære i Parade i Gaderne, og under Trommens Rørelse præsenterer Gevær. Billedet selv, som jo da er i Tjenesten, bærer en General-Kapitains Statsuniform, med Chargens Broderie, det har paa Hovedet en stor med Guldtresser og rød Fjederbusk ziret Hat, og med Kommandostav i Haanden; Ogsaa Jesusbarnets Billede deeltager i denne Ære. En guldtresset Hat, en liden Guldsabel, og en liden rød Kappe smykke den liden Heros, og i saadan Pynt bæres det til Kathedralkirken; men her iklædes det de sædvanlige Klæder, ligesom og Mariabilledet, som dog beholder Kommandostaven i Haanden, saalænge til det har forladt Staden. (Af Stevensons Reiser.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-26
Næste Løverdag udkommer 1 1/2 Ark, saa a det manglende 1/2 Ark derved erstattes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Nyeste Skilderie af Kr. havn. som oomoommanTreogtyvende Aargang. No. 104. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 December 1826. Forsvar for den Dinterske Skolelærerbibel, i Anledning af den saakaldte christeligderve (rettere, bierarchiskeherenhutiske Erklæring fra Bibelselskabet i Dresden, imod samme, i det af Hr. Doct. Rudelbach udgivne Theologiske Maanedskrift, for November 1826. Dette Forsvar bestaaer i en Skrivelse fra en Præst i Kongeriget Sachsen til en hans Ordensbroder i Storhertugdommet Weimar. Den er aftrykt i Generalsuperintendent Rohrskritische Predigerbibliothek, Vil Band, S. 18745, og leveres her noget forkortet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Jeg for min Deel holder mig til Reinhard, Motto: Non me eusqvem mancipavi, nullius nomen fero, multum magnorum virorum judicio, aliqvid et med vindico. - Rigtig nok en det Hedningen Seneca's Ord, – men Reinhard har dog ikke taget i Betænkning at bruge dem til Motto, og det paa Titelen af en christeli Moral, nu, saa maa det vel og være mig tilladt at nære denne Tanke i min christelige Studere, stue og paa Prædikestolen. Du veed, jeg er ikke oplagt til at være Forfatter, nu gjør det mig ondt. Besad jeg den litteraire Verden nogen Credit, saa vilde jeg nu bruge den, for at hielpe til at besvære og fordrive den Obscurant Dæmon, som man nu ogsaa vil lade rumstere i mit kjære Sachsen, Du gode Gud, kommer det Allermindste af det meget Locale, Temporaire, Orientalske, Jndividuelle, som dog virkelig staaer i Bibelen, kommer det bort, naar man hænger et Klæde derfor, saa Folk ikke see det, Og om nu ogsaa den nærværende Generation lader sig af dette Klæde føre bag Lyset, den følgende vil vistnok mærke Uraad, river det bort, og staaer da igjen paa den Punkt, hvor Forfædrene vare for 30 Aar siden, og ved disse 50 Aar har J skilt Verden, J symbolske Exegeter! Saavidt den sachsiske Præst. Hvo der haver Øren at høre med, han høre Huldas Fødsel. Uagtet Gorm den grumme havde udryddet de saakaldte Næskonger, saa vare der dog endnu Nogle tilbage, som vel i Grunden ikke kunde ansees for andet end et Slags Herremænd, *) For kort Tid siden er udgaaet en Subscriptionsplan paa en original Roman: "Thyras Datter Hulda, eller Londons Beleiring af de Danske i Begyndelsen af det 11 Aarhundrede, kaldet, af Elisabeth Hansen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Det var Skik i de Tider, at Digtere, de saakaldte Skialde – besang deres Forfædres eller Fædrelandets Historie i Vers. Hvad de saaledes sang, har vel ikke Præg af vor Nutids Digterkunst, men ved disse historiske Hentydninger, bleve store Begivenheder og udødelige Heltes Bedrifter opbevarede for Efterverdenen, da de paa den Tid kjendte kun lidet til Skri J Kong Knuds Døbenavn. verkunsten, men slet intet til Bogtrykkerkunsten. Disse Skialde vare enten Konger selv, eller de største Mænd i Landet. Hvad disse Helte sang om Krigs- og Statskunst, var et Exempel forandre Stænder. Munken sang om Religionen; Sømanden om de vilde Storme; Elskeren om sin Kjærlighed; den unge Møe om sine Forhaabninger, og den ømme Kone om sine huuslige Pligter og for at behage sin Mand. Ved Bordet blev Daggert anmodet om at sjunge. Han var villig dertil, og bad om et Emne, som han til Danmarks Ære kunde besjunge. Da sagde Prinds Knud til ham: "besyng de udødelige Jyder Hingest og Horses Bedrifter, de Angler og Saxers Høvdinger, da de for 600 Aar siden droge i Leding mod de Picter og Skotter!" Da sang Daggert: Og det var Britaniens Konning Vortigerus var det forsand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Jndenlandske Efterretninger. Viborg. J Slutningen af Decbr. har Veiret været taget, uden Frost og uden synderlig Regn. Paa Tamperdagen den 20de Decbr. var Vinden Sydost og siden Sydvest uden Nedfald, men med tyk Luft, Natten til den 22de har det frosset, som og paafølgende Dag med klart Veir og Nordvest. - Sildefiskeriet har nu begyndt ved Sallingsund og her have derfra været ferske Sild, dog ikke saa store som de fra Ribe, for 36 tz. Oelen. Det i Aar saa usædvanlig rige Heltfiskerie i Liimfjorden fra Hjarbek og til Salling, har dog endnu ikke ophørt; men Helten som nylig solgtes for 6 s. Parret, kostede i Torsdags 10 sk. Parret, uagtet de nu ere magre. Aborrene fiskes og endnu, de begynde endog at lege, eller ere rognsatte, der er usædvanlig tidligt. – J disse Dage har det vilde Pebertræe, (Daphne mezereum) blomstret her, det pleier ellers almindelig at skee om Foraaret. Uagtet det er saa nær mod Juul, har man dog daglig i Værelserne meget næsviise og besværlige Fluer. – Fra Mariager vare i Torsdags Muslinger paa Torvet, der ere de første i Vinter og pleie at bebude Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Priserne paa Korn- og Fødevahre vare i Dag, Jule-Løverdag: Rug Tdn. 6 Rbd. 64 s., Byg Tdn. 6 Rbd., Havre 4 Rbd. 32 s., Kartofler 2 Rbd. 16 a 32 s., Oxekjød Lispd. 3 a 4 Mk. fersk Flesk Lspd. 1 Rbd. 64 s., røget Ditto 2 Rbd. 32 s., Smør Pdt. 12 a 14 s., Ost Lpdt. 1 Rbd. 64 s., Æg Snesen 18 s., Boghvedegryn Skpn. 1 Rbd. 16 s., Byggryn Ditto 1 Rbd. 32 s., Sigtemeel Ditto 1 Rbd. 32 s., Talg Pdt. 14 s., ferske Sild Delen 3 Mk. 4 s., Helt Parret 10 a 12 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Af et Brev fra Aarhuus af 21de Decbr. Vi have nu baade i Gaar og i Dag seet Roat gaae frem og tilbage fra det store Torv over Raadhuset og ind af et Hul paa Kirketaarnet. Ligesaa kunstig som det er, ligesaa rædsomt er det at see, da han var paa det høieste, stod han stille, hældede sig til Siden som om han vilde falde, gik derpaa baglænds videre. Ogsaa med tilbundne Øine og en Sæk over Hovedet som blev bunden om Livet gik han samme Vei, hvorpaa han oppe i Taarnet tømte en Flaske Champagne med nogle gode Venner og derpaa spadserede ned uden Sæk og tilbundne Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Blandede Efterretninger. Det er ikke mange Aartiender siden den saa betydelige Deel af Jordkloden, som de nyere Geographer have tillagt Navnet Polynesien, endnu var os ubekiendt. Førend Cooks Opdagelser, havde man kun ringe Kundskab om de talrige i hine fjerne Have omstrøet liggende Øegrupper, uagtet mange af dem vel kunne forhen have været besøgte af europæiske Søfarende. Polynesten strækker sig fra Sandwichs-Øerne i den nordlige Hemisphære indtil Nyseeland i den modsatte, og fra Amerikas Kyster indtil Venskabs Øerne. Det omfatter Archipelagus af Selskabs Øerne, Marquesas og forskjellige andre, der hverken regnes til Asien eller Amerika. Linien fra N. til S. udgjør omtrent 5000, fra Ø til V. omtrent 4000 (engelske Mile. J det man har af denne hele Samling benævnt en særskildt Verdens Deel, har man ei blot et paa Beliggenheden og andre reen geographiske Hensyn, men især paa disse Landes fysiske Beskaffenhed, Grundens Producter, Clima, og fornemligst paa den høist paafaldende Analogi, der viser sig overalt i deres Beboeres samtlige karakteristiske Træk, Skikke og Sæder, Religion, Regjeringsform og Sprog, kort i ingen anden Verdensdeel, under en saa adspredt Befolkning, og af et saa stort Omfang findes saa sikkre Tegn paa en fælleds Nedskamning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-30
Sandwichs-Øerne er en Gruppe af ti Øer, af hvilke de aatte ere beboede. Af deres Flade Jndhold, ansat til 5050 Qvadrat-Mile, kommer 5 paa Øen Haonaii (ogsaa kaldet Owhyhee), saaledes at den er fire Gange saa stor som alle de øvrige. Jndvaanernes Antal opgives forskjelligt af de Reisende. Cook ansatte samme for hele Ø Gruppen til 400,000, men efter senere Underretninger fra Amerikanske Missionairer, som nu i nogle Aar har opholdt sig paa Øen, kan det hele Beløb ei ansættes høiere end 130,000, af hvilke de to tredie Dele paa hiin største Øe. Sandwichs-Øerne ere hyppigere end nogen anden af Polynesiens Øegrupper besøgt, deels formedelst den Overflødighed samme har paa Sandel-Træet; deels fordi Beliggenheden giver en beqvem Station, eller et behageligt Forfrisknings Sted for de Skibe, som gaae imellem Asien og Amerika. Englænderne og Nordamerikanerne have, for Handelens Skyld, ansat Agenter der, og den bestandige Forbindelse de Indfødte har faaet med civiliserede Nationer, har allerede bevirket betydelige Forandringer i deres Sæder og Skikke. Ny Nødvendigheder har og givet Jndustrien nyt Sving; men det som frem for alt maa virke, er en ædel og luttet Religion, som kan opklare de moralske Begreber, og give dem det hellige Præg, der maa forudgaae en virkelig Civilisering.