Københavns Adresseavis, 1784-07-20
Selskabets Priismaterier og Premier. Toretiske Materier. 1. J Følge Hs. Majestæt Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet behager allerhøistsamme atter igjennem Selskabet selv allernaadigst at udsætte disse Premier, For den beste Efterretning om Hør= og HampAvlens Tilstand i Fyn, hvormeget der omtrent saaes og avles, samt i hvilke Herreder, ja Sogner, den især drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold og Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne maae indsendes til Selskabet for 31 December dette Aar. 2. Videre bliver efter kongelig allernaadigst Foranstaltning ved det høilovlige Rentekammer følgende Selskabet. overdragne Premier atter udsatte: For en fuldstændig og grundig Afhandling om de tjenligste Størrelser for Bøndergaarde i Danmark saavel i Henseende til Staten som til Ejernes og Brugernes Fordeel, udsættes en Premie af 100 Rdlr. J saadan Afhandling maae tages i Betragtning den Jnflydelse Bøndergaardenes Størrelse, har paa Folkemængden, Kontribusionernes Udredelse og Oppebørsel, Gaardenes Drift, Beboernes Tilstand saavel i Almindelighed, som ved indfaldende Misvært, Qvægsyge o. d. Der maatte tillige af gode Grunde vises, om det er nyttigt, at alle Gaarde i en Provinds eller Egn ere lige store, eller om det kan agtes tjenligere, at de haver noget forskjellige Størrelser. De adskillige Bestemmelser, som kunde foraarsages af Gaardenes Beliggenhed i forskjellige Provindser, nær eller langt fra Kjøbstæder, maatte ikke forbigaaes, saavelsom andre Omstændigheder, som her kunde gjøre nogen Forandring, saasom: Om det er Selveier= eller Fæstegaarde, om de giøre Hoverie eller ikke, om de ere i Fælledskab eller have sine Jorder udskiftede paa et eller flere Steder, om Bruger er indrettet efter 3 eller flere Marker, om Bonden, tillige har andre Næringer af Fiskerie eller deslige og s.v. Det overlades Forfatteren at vælge hvilken Maalestok han finder beqvemmest til at bestemme Gaardenes Størrelse efter, saasom efter visse Ploug=Spænd, efter Kreaturers Antal o. d.; men der maae tillige vises, hvorledes den virkelige Strækning af Ager, Eng og Græsning derefter kan bestemmes paa god, middelmaadig og slet Grund. Man ønsker, at den, som foretager sig at afhandle denne Materie, maae have gjort sig bekjendt, hvad derom forhen er skreven hos os og andre, han maae og tillige nødvendigen besidde Erfaring nok i Landvæsenet til at skille de Virkninger, som væsentlig og nødvendig flyder af Gaardenes Størrelse, fra dem, som deels ikkun ere formodentlige og ved andre Midler kan hindres eller befordres; deels ere ganske tilfældige og beroer paa Gaardbrugernes Egenskaber. Skulde herover indkomne Afhandlinger, som vel ikke havde al den, til at vinde Hoved Premien udfordrende Fuldkommenhed, men dog indeholdt færdeles vigtige og paa fuldstændige Erfaringer og Jagttagelser grundede Anmerkninger eller Oplysninger i denne Materie, kan Forfatterne vente Belønninger efter Af handlingernes Værd fra 20 til 50 Rdlr. Afhandlingerne indsendes til Selskabet inden 31 October 1784. Paa samme Maade udsættes følgende Premie, For den beste og grundigste Afhandling om et Jordebrugs Jndretning i Henseende til Markernes Jnddeeling og Afvexling med Sæd=Arter, Høe=Avl, Græsning og videre, saaledes at den største og varigste Fordeel af et faadant Jorde brug var at udbringe, udsættes en Premie af 100 Rdlr. De adskillige Brugsmaadeer, som deels endnu ere vedtagne, deels i de nyere Tider ved ekonomiske Skrifter foreslagne, maatte med deres Følger tydelig beskrives, og af grundede Erfaringer og paalidelige praktiske Forsøg forklares, hvorledes den eller de Indretninger, som agtes meest fordeel agtige, med Nytte og Sikkerhed kunde anvendes her til Lands under forskjellige mødende Omstændigheder af Jordbundens Beskaffenhed og større eller mindre Beqvemhed, til visse Sæde Arter, af Græsnings=Mangel eller Overflødighed med mere. Betragtningen maatte henvendes saavel paa Hovedgaarde, der ere forsynede med tilstrækkeligt Hoverie, som paa mindre Gaarde eller Jordlodder, der drives ved egne Folk og Heste, samt derhos anmerkes, hvorvidt Dyrkning af Handels=Planter, som Hør, Hamp, Krap og Tobak kunde med Fordeel for Ejerne saavelsom for Staten finde Sted ved de beskrevne Brugsmaader. Udførlige Underretninger og Vexternes Avl, Jordens Behandling og øvrige Agerdyrknings=Arbeider, for saavidt de ere almindelige ved alle Jordebrugs=Indretninger, forlanges ikke i denne Afhandling Men hvad der i saadanne Henseender er at lagttage ved en eller anden Brugsmaade især maatte ikke forbigaaes. Afhandlingerne maae indsendes til Selskabet inden 31 October 1784. 4. For den ordentligste, nøjagtigste og fuldstændigste sysiskekonomiske Beskrivelse over en vis af Forfatteren selv udvalgt større eller mindre Landstrekning i Rigerne og Fyrstendommene, om hvilken en saadan Beskrivelse endnu ikke haves, udsætter Selskabet fremdeles en Premie af 500 Rdlr. eller dets anden Guld=Medalje. J Henseende til Planen, kunde Hr. Professor Strøms Beskrivelse over Søndmør ansees som et følgværdigt Mønster. Hvad Forslag til sande Forbedringer i samme maatte blive gjorte vil og altid være Selskabet behagelige. Dersom flere saadanne Afhandlinger skulde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlig Bekjendtgjørelse findes værdige. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste October 1784. 5. Da det vilde have sine gode Følger især for dem, som kunde finde Lyst til at nedsætte sig i Island, for at profitere af dette Lands store Fiskerier eller for at drive anden muelig Næring deri, om dette Land bedre og meere almindelig kjendtes i sin sande Natur og Forfatning end hidtil; saa udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje For en kort dog nogenlunde fuldstændig gevar fisk statistiskekonmisk Beskrivelse af Jsland. Her maatte Landets sysiske og politiske Forfatning vel anføres, men dog især haves Hensigt paa Sammenhænget med det Stats Nyttige i det borgerlige Liv. Religions Frihed, gode Love, Politie og Rettens Pleie, Planen i Paalæg og Skatter, Anstalter til Forsvar, mod Mangel og Nød m.v. hører, altsaa herhen. Men nøjagtigst ønsker man dog Efterretning om det Ekonomiste, om Folkemængden nu imod hvad den har været, saavit mueligt, om Landets Jore arter og Beqvemhed til Eng=Dyrkning og Have= og ei til Agerbrug m.v., om dets Natur=Produkter, dets Huus Kreaturer især, deres Avl, Tilstand, muelige Forbedring, Vare deraf, Fiskerierne i og omkring Landet, Fiskevirkningen, bekjendte Mangler derved, og lige bekjendte Raad derimod, Fliden i Landet, dets Vægt, Maal, Penge= og Kredit=Væsenet, Bygningsmaade, Tømmer=Mangel og Forsigtighed i den Henseende for Fremmede, som vilde der nedsette sig, Forsynets besynderlige Gave i Driv Tømmeret, Landets merkeligste Havne for Handelen, muelige bedre Transport i og omkring Landet, ind- og udgaaende Vare, Told= og andre Handels=Afgifter, Landets Sammenhæng med Grønland og muelige Fordeele derved, dets Afhængelighed i Handels Jndretning og Forsvar af Danmark, og følgelig dets Fordeele paa Grund deraf at behandles og handthæves, i øvrigt Jndvaanernes Karakteer, Videnskaber, Levemaade og Sæder, merkelige Forbedringer i de sidste Aar, om ikke allerede anførte, en almindelig Jgjendrivelse af Usandheder og Landet, om ei yttret tiltørn. Med et Kort kunde man desuden fra Selskabets Side zire Verket, som ønskes meere nyttigt end lærdt. For en saadan Beskrivelse, kan bemeldte Premie æskes til November Maaneds Udgang 1785. Sproget maatte være en almindeligst antagen god Stiil. Selskabet vil med Fornøielse forhøje Premien, dersom det finder sig i alle Henseender fuldkommen tjent med Beskrivelsen 6. Jngen Patriot tænker, paa det gamle forlorne Grønland uden han ønsker det igjen fundet. J hvor store Vanskeligheder Naturen hidtil kan have lagt for dette Ønskes Opfyldelse, saa synes de dog ikke at være uovervindelige. Kundskab om Strømmenes Gang og Virkning, den rette Udløbs Tid fra det bestemte Sted, er betydelige Omstændigheder, paa alle, især paa disse Farvande. Landes Opdagelse veed man desuden hænger og af Tider og Leiligheder. At der kan være merkelige Efterretninger om det gamle Grønland eller Øster=Bøgdens muelige Opdagelse forhaanden hos mange, som lever, hvilke enten have seilet paa disse Vande, eller handlet og talt med Grønlænder, eller andre paa Vester=Bøjøden og maaskee ved den Leilighed har erfaret adskilligt og en muelig Vei til de Østerdeele, det kan tildeels formodes, ligesom og maaskee mangen en kunde have Lyst til at meddele sine Tanker derom, naar han vidste at de forlangtes eller kunde blive til Nytte. For derfor om mueligt at bevare saadanne Efterretninger fra Undergang, udsætter Selskabet følgende Premier, For den beste og fuldstændigste især paa Erfaringer fra de sidste 30 Aar grundede Efterretning den Grønlandske Øster=Bøgd angaaende, og dens muelige umiddelbare Beseiling øster fra eller Adgang til samme fra Vester=Bøgden af, Selskabets anden Guld Medalje eller 500 Rdlr. For næst beste Selskabets første SølvMedalje eller 20 Rdlr. Saavit mueligt maae Afhandlingen eller Efterretningerne være geleidede med sikre Vidnesbyrd om den berettende Persons Troværdighed, naar samme er Selskabet ubekjendt. Oplyses det indsendte ved Korter, som ere tilforladelige, vil saadant forhøje sammes Priis. Premierne æskes til Udgangen af Aaret 1786, og kan Efterretninger indsendes i det Sprog man finder sig selv beqvemmest. 7. Da man af Erfarenhed, veed, at adskillige Proprietærer ønskede at befordre deres Bønders Beste, ved at hielpe dem til en større borgerlig Friehed, end de virkeligen have, og de derfor fornødne Regler dog maae kunde bringes i et Slags System til Oplysning om sandanne velmeente Hensigter, saa udsætter Selskabet en Premie af den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den udførligste Afhandling om den beste og beqvemmeste Maade, i Sammenhæng med Proprietærens Beste at befordre Bondens borgerlige Frihed, f. E. ved Arve=Fæsters Meddelelse, Hoveriets Forandring og Bestemmelse i Penge, m.v. Æskningen indsendes inden 1ste November 1785. 8, For den beste Afhandling, som giver den fuldstændigste Underretning om alle de Hielpemidler, som deels ere grundede paa Erfaring, deels kan udtænkes at være brugbare for med egen Gaards Besætning ved Hielp af det mindste Antal Arbeids=Folk samt ringeste Antal Arbeids=Bester, at kunne med allermindst Bekostning til største Fordeel bestride en stor Gaards Avlings=Drift, uden dertil at benytte sig af Godsets Hoverie; udsættes en Premie af Selskabets anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. Ved slig Afhandling maatte oververes alle de Hielpemidler, som kunde udtænkes til Avlings=Driftens og Arbeidets mueligste Forkortning og mindst Bekostning; saavel i Henseende til Kobbel Deeling og Brugsmaade, Dyrkningsmaade, Gjødskens Udførelse, Pløining, Harving, Saar ning, Hostning, Jndkjørsel, Tærskning m.v., hvorledes det meste kunde udrettes med det færreste Antal Folk og Arbeids Bester, samt Redskaber i den korteste Tid, da Beregning og tillige maatte stadfæste, hvad der vandtes i Tid og Arbeide ved de til slig Hensigt forbedrede Redskaber. Det samme blev og at overveie ved Høebjeringen, ligesom det og blev fornødent særskilt at opgive alle de besynderlige Forkortnings=Midler, som ved Korn og HøeAvl i vaade Aaringer maatte benyttes. I Hensigt til Stald=Forringsmaaden, Hegnets aarlige Vedligeholdelse, samt øvrige til Gaardens Drift henhørende Arbeider, maatte alt paa det nøieste overveies, og ved Beregning bekræftes hvad der vindes i Tid og Arbeide, Æskningen indsendes inden 1ste November 1785. 9) For den fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa, udsætter Selskabet, uagtet det allerede har belønnet en Afhandling om denne Materie, fremdeles sin anden Gul medalje eller 500 Rdlr. I denne Afhandling maatte især forklares: 1) Hvorvidt og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelagtigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv, og saaledes afpasses, at deres eget Arbeide ikke derover forsømmes, 2) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavidt de en reent kan afskaffes, kunde dog giøres ham saa lette som mueligt: 3) J hvilket Tilfælde Forstrekninger og Gaver af Korn, Foder, Penge, m.m. ere gavnlige for Bonden, i hvilke skabelige, og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives, for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Vestands Befordring, 4) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunne forbedre den, og derved hans Lykke, 5) Hvorledes kan Bondestandens skadelige Fordomme og herskende Overtroe best udryddes 6) Paa hvad Maade kan denne Stand best bevæges og opmuntres til største Flid i alle Landvæsenets Dele, og til alle Aarets og Dagens Tider, og dens Vilkaar saaledes forbedres, det Hele til fælleds og størst muelige Fordeel for Bonden, Proprietæren og Staten, 7) Hvilke bliver endelig de væsentlige Klogskabs Regler, som en saadan god Landvært i Sammenhæng med eget og Bondens Beste haver at lagttage ved sit Godses Bestyrelse, efter Tid og Omstændigheder af dets forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Rydning, Jordforbedring, Qvægning, Valg af Ager, Produkter, Jndavl, Skovbrug, Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kiøb og Salg, Opsigt og øvrige kloge Omgang med enhver paa Godset, m.v. Selskabet forlanger altsaa her allen en Underretning, til Veiledning for Jordegods=Ejere og Landmænd, om Godsernes beste private Forvaltning. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste October 1784. Da der er Omstændigheder, hvor en fornuftig Forvaltning i en Provinds maae være forskjellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jordegodserne i et enkelt Stift eller Amt. 10. Huusstandens Jndflodelse paa det Heles Beste, og en god Huusmoders Vigtighed for Huusstanden, er saa bekjendt en Sandhed, at den ikke behøver at erindres. Jmidlertid er der neppe en Afhandling, som Staten meere kunde behøve, eller som maaskee snarere skulle gjøre almindelig Norte, end en saadan ordentlig, kort, dog nogenlunde fuldstændig Underretning om de vigtigste Pligter, som en god Huusmoder, haver at lagttage i sit Huus under de merkeligste Omstændigheder i enhver Stand og efter det Sted, hun lever paa For den beste saaledes i en let, fattelig og god Stiil vel skreven Afhandling udsætter Selskabet sin anden Guld Medalje eller 500 Rdlr. For den næst beste dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den derefter den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Det er i en ekonimisk og saa kaldet huuslig Hensigt Selskabet især ønsker Afhandlingen skreven. Hovedsagen vilde altsaa blive at torestille den retskafne Huusmoder overalt i sit Huus, hendes Opmerksomhed, Orden, Forsynlighed, Erfarenhed i det til Huset og Huusholdningen fornødne, i Sparsommelighed, Reenlighed, Flid, Fromhed og Klogskab paa alle Steder i Huset, især i Kjøkken, Spiiskammer, Bagger, Bryggers, Malkestue, paa Loft, i Kielder, Vaskerhuus, i Henseende til de derhen hørende Ting, Personer og Forretninger, og de iblant i Henseende til Varenes Anskaffelse i rette Tid, Orden i Brug, deres Bevaring, Saltning, Røgning, Tørring, Syltning, betimelig Tilsyn m.v., Orden ved det Hele og Pligt mod alle, uden at glemme Spindestue, Gaard, Stald, Kjøkken= og Frugt=Haver, eller andensteds, Klogskab ved Møblering, Pynt, Tingenes og Tiden Anvendelse; dog at mulig Korthed herved lagttages, og Forholdet, Tænke= og Handlemaaden mere sees paa, end den yderste Konst i Ekonomien med Tingen, som andenstedsfra nøiere maae læres, skjønt noget af det vigtige uden for Kogekunsten dog vilde anføres. Egtefællens, den gode Moders Hovedegenskaber, ønskede man og her forteligen fremsatte, den oprigtige Vens mod sine Folk, som mod alle andre, især i Mangel, i Sygdom, Farer, kort den brave paapassende, alvorlige, dog fromme og godgjørende Kone i Tænke=Tale= og Handlemaade ved Arbeide og Fornøielse overalt i sit Huus, forudsat den altid højere Pligt at lagttage den Jndskrænkning, man i flere end een Henseende tilig bør tilvænne sig, for det meget man altid skylder det borgerlige Selskab, Fædernelandet, Øvrigheden, Regenten og sin Gud, hvilket man ønsker kort og i passende Udtryk først anmerket. En og anden Bog efter de højere og her især tilsigtede Pligter kunde og med Nytte erindres, og Huusandagt med sine Børn og Tvende, samt anden Læsning, dog i sin Orden paa bestemt Tid, tilraades. Som Standen og Stedet, hvorpaa en saadan Afhandling kan passe sig, er ulige, saa udsættes bemeldte Premier for det første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringere Borgerstands Nytte i Almindelighed; deels til disses Tieneste i Særdeleshed, efter Rigernes eller Provindsernes forskellige Huusholdings Handle og Livemaade. Høiere end 6 til 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk maatte Underretningen ikke vel være, for ei at blive for vidtlaftig, og for dets oftere endog af den opvoxende Ungdom i Tide at kunne gjennem læses. Jmidlertid bindes en Forfatter dog ikke hertil saa nøie. Efter Omstændighederne af et saadant Skrift, vil Selskabet endog baade forhøje bemeldte Premier og formere dem, naar Skriftet kunde fortjene det. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste November 1785. 11. Da Selskabet anseer det for mueligt, at Kjøbenhavn herefter kunde have en større Nytte af sine Felleder til Græsning end hidindtil; saa udsætter det sin anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. For den beste Efterretning om den beqvemmeste Plan og Jnddeeling til Kjøbenhavns Felleders fordeelagtigste Anvendelse til Græsning for Byens Kreature. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October, 1784. 12. Felledskabets Ophævelse er bestyrket ved saa mange Aars Erfaring, at man nu med Vished kan dømme om Nytten deraf. Selskabet udsætter derfor følgende Premie, For den merkeligste, derhos oplyselige og paa Erfaring grundede, Efterretning om de gode Følger, som Felledskabets Ophævelse har havt i større eller mindre Strekninger paa Agerbrugets, Høravlens og Qvægavens Forbedring m.v., den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr.;men dersom en saadan Efterretning indsendes fra en Landgods=Ejer, som selv har ophævet Felledskabet paa sit Gods, vil samme blive Selskabet saa meget meere behagelig, og i dette Tilfælde udsætter det derfor sin 3die Guldmedalje Efter de indkommende Beretningers Vigtighed i Hense, ende til deres Omstændelighed eller de forbedrede Strækningers Størrelse vil Selskabet forhøje denne Premie og bestræbe sig ved passende Belønninger at opmuntre enhver, som om denne Sag maatte behage at oplyse Selskabet. med Efterretninger fra sin større eller mindre Sirkel Premien maatte æskes inden 1ste November 1784, og de opgivne Forbedringer efter Omstændighederne og Ved kommendes Gotbefindende med Attester bestyrkes. 13 For en Agerdyrknings Have= og Skov=Kalender, som indeholder Tiden til Arbeiderne i Marken, Haven og Skoven, udsættes en Premie af den 3die Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næst beste Afhandling om denne Sag, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Selskadet ønsker en Kalender for Dannemark og en anden for Norge; og det vil endog belønne efter Omstændighederne Kalendere passende til mindre Strækninger baade i Dannemark og Norge; dog maatt ingen af disse Kalendere udgjøre meer end 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk. Premien er forfalden til 1ste October 1784. 14. Foren paa nogle Aars Erfaringer grundet Afhandling omden beste Maade at bevare Gjødningen i Møddings=Stedet. for Veirligets skadelige Indflydelser, uden at betage samme dets fordeelagtige Virkninger, udlover Selskabet sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne herom indsendes inden 1ste October 1784. 15. For den, som meddeler Selskabet den fuldstændigste Efterretning om de fleste Steder i Kongens Riger og Lande, hvor Mergel eller Kalkjord ikke tilforn er bekjendt eller meddeelt Efterretning om, i Mængde falder, og hvor tillige Leilighed gives til at betjene sig deraf. For den merkeligste Efterretning og Oplysning herom Selskabets første SølvMedaie eller 20 Rdlr. For den næst beste Efterretning Selskabets anden Sølv=Medalje eller 100 Rdlr. Det er noksom bekjendt, at disse Jordarter kjendes derpaa, at de brusser eller skummer med Skeevand. Med Efterretningerne om deres Opdagelse maae følge Prøver og en omstændelig Beskrivelse over ethvert Steds Beliggenhed, med Efterretning om det, for enten paa Stedet. at nyttes eller i Mængde at kunne andensteds transporteres, ligger langt fra Strandbredden eller ei, om det ligger i Fælledskab eller ei; om den opdagede Jordart falder i Egnen vidt omkring eller ikke, om der i Nærheden falder nogen Slags Kalksteen eller ikke, om Stedes Ejer m.m. Premie=Æskningerne indsendes inden 1ste November 1784. 16. Hostplønningen bruges med stor Fordeel og Rytte nordenfields i Norge. Man troer, at i den hostpløyede Jord gaaer Tællen tiligere af Jorden. at Vaarfæden derfor kan lægges tiligere, at en saadan Ager bliver i det mindste 14 Dage tiligere møden, og har intet at befrygte for Efteraarets Natte=Frost, som saa ofte tilintetgjør den norske Landsmands beste Haab, m.v. Efter indkomne Efterretinger skulde Selskabet ligeledes formene, at den maatte være gavnlig Søndenfield, og for derom at erholde Vished, udsætter følgende Premier: For den, som ved de paalideligste Erfaringer Søndenfields viser Sammenligninger imellem lige stort og lige got hostpløiet og ikke høstpløyet Agerland med til føjed omstændelig Beretning om Størrelsen, Dyrkningsmaaden, Udsæden, Jndavlen, og Hostplønningens Fordeel eller Skadelighed, alt efter sikre og velbevidnede Forsøg, udloves den tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. For de næst beste Efterretninger og Erfaringer herom, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Premierne æskes inden 1ste November 1784. 17. For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Hampens hele og beste Dyrknings Maade og videre Behandling, grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landets, eller paa nøjagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Anl florerer, udsætter Selskabet en Premie af dets første SølvMedalje eller 20 Rdlr. I denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring og følgende: 1.) Hvorvidt Hamps Nedsænkning i Vand er fornøden og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil er best? Hvor længe samme maae vare, og hvad derved er at lagttage, 2) Om det er best, og i Hensigt til Veje liget, Bondens Leilighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre Hamp i Solen og Luften, Eller om det fornødent og tjenligt at tørre den i Tørrehuse eller i Ovne, J sidste Tilfælde hvor stærk Varmen skal være, Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at merke, 3) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest for saadant et Tørre huus eller en Hørovn, Og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og anden ekonomisk Brug, Fortsættelsen følger.)¬