Viborger Samler, 1835-06-14
England. J Wolverhampton er det i Anledning af Sir Francis Goodrickes Valg kommet til meget sørgelige Optrin. Den 29de Mai om Aftenen havde betydelige Folkehobe dannet sig sammesteds, og Øvrigheden lod Oprørsatten forelæse. Herpaa blev Militairet opbudt, for at adsplitte Pobelen, der vilde demolere et Værtshuus, hvori Tory vælgerne samledes, hvilket ogsaa skede uden stor Modstand. Ved denne Leilighed faldt flere Skud, om fra Folket eller Soldaterne, er uvist, i ethvert Tilfælde bleve flere Personer haardt saarede. Regjeringen har anordnet en stræng Undersøgelse af Militairets Opførsel, hvilket anførtes af tvende Oberster. En Deel af Jndvaanerne paastaaer, at Militairet havde været overflødigt, og at det havde gaaet for skarpt tilværk, men det synes afgjort, at Soldaterne paa den frygteligste Maade ere blevne overdængede med Steen, og af denne Mening var ogsaa den ene af de undersøgende Oberster, Sir George Teasdale, der høit spurgte, om Tropperne da skulde staae stille, og lade sig dræbe; hvis man kastede ham en Steen i Hovedet, da vilde han uden Videre skyde Gierningsmanden; ellers vilde Militairet føre sig op som gamle Kjærlinger, og man kunde komme til at opleve Scenerne fra Bristol paa ny. Jndvaanerne give sig ikke tilfreds med denne Undersøgelse, og en Geistlig ved Navn Roaf, har desangaaende i sine Medborgeres Navn henvendt sig til Statsecretairen for det Jndenrigske, Lord John Russell. Ogsaa i Valgstedet Lichfield gik det temmeligt uroligt til ved Sir Francis Goodrickes høitidelige Jndsættelse. Hans Procession blev stenet paa den ubarmhiertigste Maade, og han selv erholdt saadan en Hagl af Stene og raadne Æg, at han i al Hast sprang af Vognen og maatte bæres bort paa sine Venners Arme. Folkets Piben og Hylen var saa truende, at man maatte hidkalde Dragonerne fra Birmingham. J Underhusets Møde den 1ste Juni bragte Hr. Thorneley disse Uroligheder paa Tale. Han gav Militairet Skyld, for unyttig Voldsomhed og ønskede at erfare af Ministeren eller af Kronjuristerne, om Soldaterne vare lovligen berettigede til at syre paa Folket. Han ønskede, at Regjeringen vilde sende en Specialagent derhen, for at anstille Undersøgelse. Lord John Russell yttrede sin dybeste Bekymring over hine Tildragelser og erklærede sig beredt til enhver Undersøgelse, men gjorde den Jndvending mod Hensendelsen af en Specialagent, at denne ikke kunde beklædes med en legal Fuldmagt. Ligeledes advarede han Huset for, ikke alt for let at slaae Lid til eensidige Beretninger. Hermed vilde Hr. Villiers ikke give sig tilfreds, men meente, at Øvrighedernes, Militairets og Folkets Ære fordrede en stræng Undersøgelse, den man umuligt kunde overlade til Partierne selv. Derimod forelæste Hr. Forster i Sir F. Godrickes Fraværelse en af Dhrr. Clare og Hill, som Districtets Øvrighedspersoner undertegnet Beretning, hvori Pøbelens Opførsel skildres paa den ugunstigste Maade. Man seer deraf, at Folket havde barricaderet sig paa Torvet, og at Militairet først gav Jld, efterat en Hest var stødt ned. J det hele vare fire Personer saarede, men endnu Jngen død. Sir John Wrottesley erklærede, at han under sit 40-aarige Ophold som Magistratsperson i Districtet, havde lært Folket i Wolverhampton at kjende, og at aldrig Liv eller Eiendom der var bleven bragt i Fare. Han forlangte derfor øieblikkelig Undersøgelse, om og aa kun for at retfærdiggjøre Armeen i den offentlige Mening. Heri erklærede endeligen Lord Russell sig enig. – Et Medlem af Underhuset, Hr. Andrew Johnston, Deputeret for Fise, havde ved sin Udvælgelse forpligtet sig til at lajor. træde ud af Parlamentet, saasnart en J hans Committenter af Utilfredshed med hans Opførsel vilde opfordre ham hertil. Nu har bemeldte Medlem i det irske Kirkespørgsmaal stemt med det peelske Ministerium og er derfor af to Trediedele af sine Committenter erindret om sit Løvte, hvilket han imidlertid vægrede sig ved at opfylde. Pressen har derfor uden Skaansel væltet sig ind paa ham op beskyldte ham for at have brudt sit Ord. Selv i Underhuset er en Petition fremlagt imod ham, der opfordrer Huset til at tage en Sag, ved hvilken dets Medlemmers Ære staaer paa Spil, i Overveielse; tilsidst blev Bønskrivtet dog med Ministrenes Samtykke, lagt til Side; dog erklærede Hr. Johnsion, at han med første Leilighed vilde retfærdiggjøre sig. - Sir Charles Bagot er fra Wien ankommen til Paris, og man troer, at hans egenmægtige Afreise, uden at oppebie videre Jnstructioner, vil komme paa Tale i Underhuset. Vel paastaaer The Morning-Post, at han vender tilbage til England, fordi han er vil tjene det o'connellske Cabinet; men saa maa han - mener The Courier – lade sig betale af det wellingtønske Cabinet og ikke af Nationen.