Københavns Adresseavis, 1769-08-07
Hvad i Særdeleshed angaaer de saa kaldte Overdreve, hvori fleere Byer og Stæder ere Lodtagne, og som gemeenlig bruges til Creaturers Græsning; Da, naar een Bye eller de fleeste LodsEiere i Byen, eller og de, som ene det meeste Hartkorn i Byen, paastaae samme deelte, saa at enhver kan faae sin Anpart derudi, da, som det virkelig er, og i Længden af Tiden nødvendig maae blive til fælles Beste, saa skulle de øvrige Byer og Lods-Eiere ikke allene samtykte derudi, men de skulle og være forbundne at contribuere til de paa saadan Jnddeeling gaaende Omkostninger, og det i samme Forhold, i hvilken Overdrevet selv bør deeles, nemlig, efter Høvders lovlige Paaslag (eller i Mangel deraf, efter Hartkorn). Naar hver Bye eller Sted saaledes har faaet sin Andeel i Overdrevet udviist, og visse af dem derpaa ville lade samme fralukke og indhegne, da skulle de paagrændsende Byer og Stæder (hvad endten de ligeledes lade deres Anpart fralukke eller ey) tage halv Gierde med dem, for saavidt deres Grunde sammenstøde; men det Gierde, der, i saa Fald, tilfalder en heel Bye, lignes paa samtlige Lods=Eiere i Byen efter deres Hartkorn. Dersom de, hvilke det, i lige Tilfælde, tilkommer, at tage Deel i Aflukningen og Indhegningen, efter at de derom betimelig ere blevne advarede, vægre sig ved at besørge deres Andeel Hegn forsvarlig gjort og holdt vedlige; da maae de, som paastaae Aflukningen, lade samme i Standsætte paa deres Bekostning, og derover indgive Regning til Amtmanden. Naar da samme af Amtmanden og Landvæsens Commissarierne er billig befunden eller modereret, og derpaa af Amtmanden paategnet til Execution, maae den, uden videre Lovmaal og Dom, af vedkommende Rettens Betient eller Foged, ved Execution og Udpandtning, hos de Paagieldende inddrives. Paa samme Maade skal og forholdes, naar Vedkommende, ved Aars Oprensning og Mosers Udgravning, ikke forrette det dem ustridig tilkommende Arbeyde, Hvor Aflukningen, i disse og andre Tilfælde, maae skee ved Grøft og Dige, der skal Volden eller Diget, som giøres 3 a 4 Alen bred, eller meere, efter Grundens Beskaffenhed, sættes lige i Skiellet, og Grøfter, som i det mindste skulle være 2 Alen bree, de oven i, og halvanden Alen dybe, giøres paa begge Sider, hvorfra Jorden opkastes paa Volden eller Diget. Ved alle slige Deelinger og Indhegninger skal nøye i Agttages, at ingen almindelige Veye eller Vandsteder aflukkes, er heller nogen betages sin Rettighed til Tørveskiær og andet saadant alt efter Forordningen af 29 December 1758, dens 2den Artikels videre Formeldning. Ligesom Vi ingenlunde tvivle om, at jo de fleeste bland Vore kiære og troe Underdanere indsee saavel deres eget, som det almindelige Beste, saa holde Vi Os og Allernaadigst forvissede at de ville søge, jo før jo hellere, at faae de dem tilhørende Over dreve inddeelte og indhegnede. Men skulle Vores Amtmænd, efter eet attvende Aars Forløb, erfare, at der endnu paa de dem anfortroede Amter, befandtes Overdreve, som, uden at være inddeelte, henlaae i forrige fast unyttige og ubrugbare Stand; da skulle de, tilligemed Landvæsens Commissarierne der i Amtet, foreholde Lods=Eierne saadant, og formaae dem, saasnart mueligt, at lade slige Overdreve inddeele og indhegne, saasom Vores Allernaadigste Jntention og Villie er: At samtlige her i Riget befindende Overdreve, i det seeneste inden 4 Aar, fra denne Vores Allernaadigste Forordnings Publications Dato af at regne, skulle være deelte og fralukkede. Da vedkommende Lods Eiere have sig selv at tilskrive de ubehagelige Følger, det for dem kunde have, om de ikke holde sig denne Vores Allernaadigste og vel meente Advarsel efterretlig. Hvor tvende eller fleere Byers Marker sammenstøde, og ved ved Markeskiel ere deelte og betegnede, men ikke ved Hegn fra skildt, saa at de have fælles Græsning sammen, og een af Byer, ne, eller de fleeste Lods Eiere, eller Eierne af det meeste Hartkorn i Byen, paastaae Byens Mark fraskildt og indhægnet, saa at Byen kan faae sine Græsning for sig; da maae de øvrige Byer, og Lods Eiere ikke derimod, men de Paagrendsende skulde, efter der, som forher om Overdrevene er meldt, være forbundne til at tage halv Gierde med dem, for saavidt deres Grunde sammenstøde og bestandig, hvad enten den paagrændsende Mark ligger i Vang eller Fælled, holde samme ved lige. Træffer det sig, i slige Tilfælde, at den ene Bye haver Aare eller smalle Strimler Jord ind paa den anden Byes Mark, som giøre, at Gierdet eller Diget ikke kan gaae lige, da skulle Amtmanden og Landvæsens Commissairierne see at foreene vedkommende Lods=Eyere derhen, at de, for disse Agre eller Strimler, Jord, tage Vederlag paa et andet og beqvemmere Sted, som ikke hindrer Gierdets eller Digets regelmæssige Gang. Dersom enten de fleeste Lods=Eyere, eller Eierne af det meeste Hartkorn i en Bye, finde tienligt, at Byens Marker og Jorder inddeeles, saa at enhver Lods Eier faaer sin Jord for sig, da, som saadan Jnddeeling er befunden at være til heele Byens og samtlige Lods Eieres virkelige Nytte og Fordeel, saa bør de øvrige Lods Eiere ikke være derimod, men skulle være pligtige til at befordre denne saa nyttige Hensigt og at tage Deel i de derpaa gaaende billige Omkostninger. Dersom een eller tvende Lods Eiere allene forlange saadan Deeling, da skal det og være dem tilladt; men dermed forholdes efter den første sph. Formeldning. Ved saadan Deeling af en Byes Jorder skal allene sees paa hvad og hvormeget enhver Lods Eier er i Besiddelse af, og haver i Brug, uden at undersøge, hvad Adkomst han haver dertil, saasom dette sidste er en Sag, der, for sig, maae udgjøres ved Lands Lov og Ret, og ikke vedkommer saadan Deeling hvorved Hensigten ikke er, at fravinde eller tilvinde nogen noget, men allene, at enhver Lods Eier kan samlet, og paa eet Sted, faae al den Jord, han tilforn har havt adspreed og paa adskillige Steder. Altsaa, naar en Lods Eier, ved saadan Deeling, paa et Sted mister et Stykke, da skal ham, paa et andet Sted, derfor igiengives ligesaa megen og ligesaa god Jord. Skulde den Jord, som han faaer igien, ikke være i alle Maader, ligesaa god, som den han mistede, da skal ham derimod igiengives meere og et større Stykke Jord, saa at han, i Størrelsen faaer Vederlag for det, han tabte, i Henseende til Jordens Godhed. Træk fer det sig, at den Jord, som een faaer igien, ikke just for Tiden er saa god, som den han mistede, men dog af den beskaffenhed, at den ved god Behandling og Dyrkning, kan, efter nogle Aars Forløb, blive ligesaa god; da skal saadan Een, paa visse bestemte Aar, tilstaaes noget aarlig i Vederlag for den meere Bekostning, Arbeyde og Møye, han, i samme Tiid, maae anvende paa at forbedre den bekomne nye Jord. Overalt skulle Vore Amtmænd og Landvæsens Commissarier, ved saadan Deeling, see at foreene Vedkommende, og at jævne de derved forefaldende Vanskeligheder, paa det at Deelingen, som sigter til samtliges fælles Beste, ikke, formedelst en eller anden ubetydelig Omstændigheds Skyld, skal gaae overstyre.