JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-29
For Godtkjøb faaes forskjellige Sorter Æbler, hvoriblandt Gravenstener og andre næsten ligesaa gode, 423 Mk. Skjeppen, betimmeligt og varsomt høstet, paa Reberbanen i Huset No. 93. For at forebygge muligt mødende Ubehageligheder, advares herved paa det venskabeligste Alle og Enhver at fraholde sig Udøvelse af Jagt paa mine indhegnede Markjorder; da saadant i Overtrædelsestilfælde vorder behandlet efter Jagtlovenes Bydende af: P. N. Schytte. Aalborg den 27de November 1823. Til Leie anvises til Paaske Fløttetid imod en meget liden Afgift en Beboelse for en skjekkelig Familie af Haandværks= eller Arbeidsclassen. Ligeledes er strax 8 Pakhuse til Leie at erholde i min iboende Gaard. Aalborg den 24de November 1823. Jacob Kjellerup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-29
Paa Sæbefabriken paa Nye Torv i Aalborg udsælges fra 1ste December d. A. fortrinlig god grøn Olie=Sæbe til følgende nedsatte Priiser 35 Rbd. pr. Tønde, naar der tages En eller flere Tønder paa en Gang, enkelte Fjerdinger 9 Rbd. og Ottinger 4 Rbd. 3 Mk., Halvottinger 14 Mk. 4 s. alt Sedler og Tegn, mod contant Betaling. Aalborg den 29de November 1823.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-29
J Skipper H. P. Lousens Huus i Skolegaden No. 346, slibes og poleres Barbeerknive og Saxer m. m., Alt til billig Priis. S. C. Krogsgaard. File til at borttage Liigtorne, efter en medfølgende tryk Anviisning, sælges for 24 s. Stykker hos Kjøbmand Lars Bøggild.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-29
Et blaat og hvidt hjemmegjort Forklæde, sammenbund, som en Pakke, er i Tirsdags tabt paa Gaden. Finderen bedes at melde sig paa Addresse-Contoiret, der anviser Eiern.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-29
Da Undertegnede er ansat som Gjordemoder i Nørre- og Søndertranders Sogne, men formedelst andre Bestemmelser, forbliver her i Byen og boer for Tiden hos Bødkermester Dokkedal paa Nørregade, saa anbefaler jeg mig til Enhver som maatte ønske at antage mig i slige Forretninger. Aalborg den 19de November 1823. Ottillie Gug, examineret og edsvoren Gjordemoder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-29
Alle Slags Lak til Fabrikpriser faaes hos Lars Bøggild.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-29
Licitation. Onsdagen den 17de December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver paa Aalborg Amtstue foretaget Licitation over Leverancen af resterende Skattekorn efter Forordningen af 19de Juli 1822, bestaaende af 164 Tdr. 4 Skpr. 2 1/2 Fdkr. Rug 178 Tdr. 1 Skp. 1/4 Fdkr. Byg og 3 Tdr. 4 Skpr. Vinterhvede, alt efter de Conditioner som paa Licitationsstedet vorde fremlagte, hvoriblandt er: at hver 20 Tdr. opraabes særskilt. Aalborg Amtstue den 26de November 1823. Wesenberg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-29
Auction. Tirsdagen den 2den December først Torstedlund, kommende om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Torstedlund, bortsolgt endeel Kreature, bestaaende af Heste, Køer, Qvier, Stude og Faar, samt en fernbeslagen Fjellevogn og noget Behave, som hos Torstedlunds Godses Bønder, er udpantet for kongelige Skatter; hvilket, saavelsom at Betalingen for det Kjøbte erlægges ved Hammerslaget, herved bekjendtgjøres. Nørlund pr. Hobroe den 15de November 1823. Bang.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Udlandet. Frankerig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Den franske Konge fyldte den 17de November sit 68de Aar, og der var i den Anledning stor Cour ved Hoffet For Hertugen af Angouleme skal, efter kongl. Ordre, foranstaltes en glimrende Modtagelse. Uden slig befaling vilde Prindsens Beskedenhed eiheller modtage en saadan Hyldest. Hans Reiseroute er saaledes forandret, at han den 30te f. M. vilde overnatte i Tours, og istedetfor at komme til Orleans, være den 31te i Chartres og den 2den d. M. i Paris. Hs. K. H. har gjengjeldt den kostbare Kaarde, der af Stadsraadet i Madrid blev ham overrakt, med en endnu kostbarere med de skjønneste Diamanter besat Daase, der er bleven tilstillet Corregidoren. Man taler tu om, at Kamrenes Opløsning skulde gaae for sig strax efter Hertugen af Angoulemes Tilbagekomst. Hvad der i alle Parises Kredse i disse Dage giver meest Omtale, er Hertugen af Enghiens Henrettelse, som nu er oprippet ved Hertugen af Rovigos Skrivt. Han har der fralagt sig beskyldningen for Overilelse og givet Fyrst Talleyrand, daværende Minister, Skyld derfor, efter Bonapartes egne Yttringer. Det er der sagt: at Statsraad Real, som efter Napoleons Ordre skulde optage Forhør over Hertugen, kom først til Vinennes 2 Timer efter hans Henrettelse - Man troer almindelig, at den berømte Advokat Dupin, der i de sidste Aar ofte er optraadt som heldig Forsvarer for Anklagede af politiske Grunde, ogsaa her har fortjent sig Verdens Tak ved at afstøre dette Justitsmord og, at han er den egentlige Forfatter af Skrivtet. Hvad der især ere paafaldende Facta ved hans Dom og Henrettelse er: 1) At denne, som alle Militærdomme ikke havde de anordnede 24 Timer, inden den fuldbyrdedes. 2) At Greffier (Stordommeren) ikke havde underskrevet den og befalet dens Fuldbyrdelse, som anordnet er. 3) At Dom slutningen manglede baade Datum og en lovformig Affattelse, saa at man siden maatte opsætte den i befalet Form. 4) At Hertugen intet Forsvar havde ved det om Natten holdte Forhør, hvori han efter den ilende Kjørsel fra Ettenheim ankom i bedøvet Tilstand. 5) At han blev nægtet den begierte Samtale med Bonaparte. 6) At hans Grav allerede var gravet Aftenen før han blev dømt og henrettet før Dag. - Fyrst Talleyrand vil nu vist nok forsvare sig. Da den ulykkelige Hertug af Enghien var mistænkt for, at vide noget om Georges Mordanslag imod Bonaparte (dog kun efter 2 Medskyldiges Udsagn) bliver det let at tilregne Frankerigs daværende almægtige Hersker Skylden. Jmidlertid er det dog mærkeligt, at Prinds Murat, der ved denne ulykkelige unge Fyrstes Henrettelse skal have viist sig saa munter, netop siden fik den samme uventede Dødsmaade i Neapel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
En anden Begivenhed, der ogsaa gjør megen Opsigt, er et grueligt Mord, begaaet i Egnen af Paris, saavelsom et Andet, begaaet i London. Den, der i Paris var anklaget for Mord, og hvis Dom nu er faldet, er Dr. Samuel Castaing, 27 Aar gammel. Han blev anklaget for ved Substanzer, der kunde frembringe Døden, i de første Dage af October 1822, at have ombragt Hippolyte Ballet, og til samme Tid i Forstaaelse med August Ballet at have tilintetgjort et Testament, der indeholdt Hippolytes sidste Villie, endelig at han den 1ste Juni 1823 havde ved dødbringende Substanzer ombragt August Ballet. Castaing, der nedstammer fra ubemidlede Forældre, studerede Medicin, men var stedse i Pengetrang, som tiltog ved hans Forbindelse med en Enke, der fødte ham 2 Børn, og havde desuden 3 fra hendes forrige Ægteskab. J denne Stilling lærte han at kjende Familien Ballet, der da bestod af 6 Personer: Fader, Moder, Onkel, en Datter og 2 Sønner, begge Advocater og Castaings Venner. Snart derpaa døde Forældrene, og efterlode deres 3 Børn en anseelig Formue. Hippolytes og Castnings Venskab blev stedse varmere, men det varede ikke længe, førend H., der var syg af Svindsot, døde den 5te October. Hans Liig blev efterseet, og Lægerne erklærede, at hans Død ligesaavel kunde hidrøre fra visse Gifter, som fra Svindsot. Det var tillige paafaldende, at C. i den sidste Tid havde nøiere studeret Gifterne, og havde nylig kjøbt 25 Gran eddikesuurt Morphium. Man søgte Hs Testament, men det var ingensteds at finde. C. angav da, at en forhenværende Skriver hos den gamle Ballet havde Testamentet, men forlangte 100000 Fr. for at udlevere det. Disse Penge leverede Man C., der da skaffede Testamentet, hvorved August blev Eier af en Formue paa 10 til 12000 Fr. Rente. Paa sammel Tid var og C. hjulpet, han havde nu 30000 Fr. at laane sin Moder, og 70000 at sætte i offentlige Fonds. C. gik videre. Han fik August til at gjøre et Testament til hans Fordeel, og fik ham kort efter til at kiøre en Lysttour med sig ud til St. Cloud. C. forlangte ved hans Ankomst der en halv Flaske varm Viin, hvori de begge kom Sukker og Citronsaft, og C. gik da hurtig bort i et opdigtet Ærinde. Da han kom tilbage, sagde A., at han sandt Vinen meget bitter, og havde ikke drukket den Altsammen. Han befandt sig fra den Tid meget ilde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Blandinger. Det engelske Blad Coureren bliver nu trykt med Maskiner, der i en Time levere 2000 til 2800 Exemplarer. Det skeer imidlertid ikke ved Dampapparat, men ved 2 Mennesker, der afløse hinanden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
I Petersborg kjørte Man i Kane den 10de November, Sneen var dog snart borte igien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
J Paris er nylig skeet et snurrigt Misgreb. En Person ved Navn Salomon lod sig nemlig forføre til at slaae Vinduet ind hos en Conditor og gjøre et vældigt Greb i en Kasse med forgyldte Bonbons, der ganske havde Figur og Udseende af Guldmynter og som han i sin blinde Jver holdt for virkelige Guldstykker. Ulykkeligviis blev han greben, og, uden Hensyn til hans ulyksalige Feiltagelse, dømt for voldsomt Jndbrud til 10 Aars Slaverie og Brændemærkelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Det naturhistoriske Selskab i Halle har bekjendtgjort et uskadeligt Middel til at holde Melken frisk og sød om Sommeren. Det bestaaer blot i at helde Vand over Peberrod og deraf komme en Skeefuld i en temmelig stor Qvantitet Melk. Derved kommer Melken til at holde sig længe, uden at hensættes i Kjældere, og ubedækket, ja endog om der er Torden i Veiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
J Petersborg er udkommen flere smaa Brochurer, hvis Tendents er: at virke imod Bibelselskaberne og Evangeliums Udbredelse. Nylig er igjen udkommen en saadan Pjece, hvori Bibelens Lærdomme ved eventyrlige Afbildninger og satyriske Riim travesteres. Man kjender vel endnu ikke Forfatteren; men troer dog at være paa Spor efter ham.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Danske Handsker, fornemmelig Fruentimmer Handsker, have paa dette Aars Frankfurter=Høstmesse fundet stærk Afsætning. De ordinaire Sorter ere solgte til saa billig Priis, at man ikke begriber, hvorledes de kunne leveres dertil.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
En i Mandsminde uhørt heftig Sirocco Vind, som pludselig optøde de uhyre Sneemasser imellem Alperne, er Skyld i den frygtelige Oversvømmelse i Overitalien, idet Fieldstrømmene derved voxte saaledes, at ingen Magt kunde modstaae dem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Fra Stutgardt meldes et sørgeligt Tilfælde med en derværende Viingaardmand, som var gaaet ned i sin Kielder, hvor der laae megen Viinmost under Gjæring, og bedøvet sank om paa Gulvet og qvaltes af Dunsten. Flere Forsøg paa at bringe Manden ud igjen, vare forgiæves, Jngen kunde holde det ud i Kielderen. Omsider lykkedes det dog at bringe ham ud; men han var allerede død og kunde ikke bringes tillive igjen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Churfyrsten af Hessen har forbudt enhver Fremmed at besøge Wilhelmshøbe, naar han ikke med Pas og Beviser kan godtgjøre sin Uskadelighed!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Det forrige spanske America udgjør over 350,000 - Mile med en Befolkning af 18 1/2 Mill. Menneskeer; Brasilien 256,000 1 Mile med 4 Mill.; og de forenede Stater 175,000  Mile med 10 Mill. Men naar disse 781,000 Mile engang bliver besatte blot med 500 Mennesker hver, o. 360 Mill., hvad bliver da af Europa I Douai har en Godseier nylig været under Tiltale forat have udladt sig med: "at Ludvig VIII gjorde bedre i at bede sin Rosenkrands, end at skikke Landets Børn til Spanien;" men slap, fordi han kun havde sagt det i et Posthuus=Kjøkken, der ikke kan henregnes til noget offentligt Sted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Den bekjendte moderne Diogenes Pittschaft har nyligen været i Leipzig, hvor han i en Tønde ønskede at tage sit Ophold i Hotel de Baviere; men Politiet, som ikke holder af denne Cynikers Philosophie, jagede ham ud af Byen. J en nærliggende Bondeby stimlede mange Tilskuere til, for at see og høre ham declammere Schillers tre Ord. Efterat han var bragt hen til et noget mere bortliggende Sted vendte han nogle Dage derefter igjen tilbage til Leipzig, men istedetfor at træffe her en Alexander, der vilde være Diogenes, dersom han ikke var Alexander, stødte han igjen paa et ubarmhiertigt Politie, der, trods al hans Modstand, holdt ham fast, til Man fik ham bunden paa en Vogn og bragt videre. - Saaledes have Tiderne forandret sig. Den gamle Diogenes kunde frit vælte sin Tønde omkring i Corinths Gader, sige til Verdensbeherskeren Alexander: at han træder paa hans Stolthed, og blev udødelig, den nyere tør ikke engang declamere Schillerske Vers, uden strax at blive forfulgt af Politiet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Kjøbenhavn. Viborger Samler No. 14 i indeholder følgende Berigtigelse til Efterretningen om Forestillingen af Opergen Skovens Sønner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Kjøbenhavn den 18de November. De urigtige Efterretninger, man i forskjællige af Provinds Tidenderne har læst om Modtagelsen af den til Hs. M. Dronningens Fødselsdag opførte, af Professor Oehlenslæger til Paers Musik fordanskede Opera, kunne naturligviis ikke bebreides disse Tidenders Udgivere, men allene dem, der fra Hovedstaden meddele slige uhjemlede Efterretninger. Disse fortælle, at hiint Stykke den anden Forestillings=Aften blev eenstemmigen udpebet, og er derfor henlagt for stedse. Det første er aldeles urigtigt, og det andet udentvivl ligeledes. Det er notorisk, og intet sanddrue og sindigt Menneske, som hiin Aften var tilstede og med friske Sandser iagttog hvad der foregik mellem Publicum, vil nægte, at hverken dette i Almindelighed, eller den Deel deraf, som man antager for den dannede og til at bedømme Stykkerne meest beføiede deeltog i Pibningen, der denne Gang næsten ene kom fra Galleriet. Saavel Parterret som Parqvettet, der begge under Opførselsen eenstemmigen gave bifald tilkjende, forholdt sig roligt under hiin, maaskee neppe af ti Mennesker udførte Piibning. Ved denne Publicums sindige Adfærd opstod heller ikke noget saadant forargeligt Optrin, som ellers i senere Tider saa ofte er forefaldet i Skuespilhuset, naar to Partier søgde at overdøve hinanden, Optrin som have givet Anledning til at indskrænke den for Piibning fastsatte Tid fra til Minuter til fem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Det har behaget Hs. Majestæt at resolvere: at det maatte have sit Forblivende ved den Arrestanten Peder Hansen af Carise under 23 f. M. overgaaede Høiesterets dom. Denne Tiltaltes Forbrydelse bestod i, at han, blot for at undgaae at indlade sig i Ægteskab med et af ham besvangret Fruentimmer, som han ellers ingen Kjerlighed følte til, ved en eenlig Sammenkomst og Aftenen paa Marken qvalte hende med Haanden, efterat hun, paa hans gjentagne Vægring for at ægte hende, havde yttret, at hun saa var tilfreds, at hun var død. Tiltalte var iøvrigt 24 Aar gammel og efter sin Sielesørgers Attest bekjendt for at være opfarende, heftig og letsindig, men derhos godmodig, tjenstvillig og troe. Ei heller skal han efter sin Faders Erklæring have været hengiven til nogen Last og har ikke forhen været tiltalt eller straffet. Endskjøndt Delinqventen har siddet i Arrest uden for det Herred, hvori Sognet ligger, men Retterstedet er beliggende i samme Herred, er Spørgsmaalet, hvilken Sognepræst, det tilfaldt at berede ham til Døden og være hos ham paa Retterstedet, af Kancelliet afgjort saaledes: at det i nærværende Tilfælde bliver Delinqventens forrige Skriftefader, som har at udføre Forretningen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Viborg den 22de November. Krigsraad og Distriktschirurg Bagger blev i Gaar begravet. Mange ubudne, saavel fra Landet som Byen, fulgte hans Liig og bare det til Graven. - Der tolkede Hr. Provst Zahrtmann i varme Udtryk den Hengang nes Værd som Læge, lige omhyggelig for den Formuende og Fattige, lige ufortrøden til Sygebesøg endog under den sig nærmende Dødsperiode; mindede om denne den Fattiges kraftige Ven, naar det gjaldt om, at skaffe har Lindring og Understøttelse paa Sygeleiet, om denne ømme Mage og Fader og den heldige Læge. De Fattiges og Andres ved Graven fældte Taarer vidnede om, hvad Manden var og erkjendtes for af sine Samtidige. Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Den 29de November. Udclarerede, Skipper Benjamin Geneske til Kjøbenhavn med saltede Sild og Uld. Jens Jensen. til Østerriisøer. Mathias Jversen til Kjøbenhavn med saltede Sild. Mathias Olsen til Gothenborg med saltede Sild, Kjød og Uld. Ole Munch til Kjøbenhavn med saltede Sild, Smør og Uld.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
(Forlangt Jndrykkelse.) Forskjæl paa Spøg og Alvor.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 3die December gives Forestilling paa Theatret i Hr. Muurmester Ludewigs Gaard i Bispensgade. Stykket vil erfares af de udgivne trykte Placater. Billetter til første Plads a 3 Mk. og anden Plads a 2 Mk. Stykket kunne erholdes saavel hos Hr. Ludewig som hos mig i mit Logis hos Hr. Fibech i Maren Turisgade. Steiner. Skjøndt stridende mod Forordningerne og vore Rettigheder, har Landsbyesmedene hidindtil stedse ved ethvert Hestemarked eller anden Folkeforsamling falholdt deres Smedearbeide og da denne Handel endog i den senere Tid har tiltaget, saa advarer vi herved enhver saaledes til Smedearbeides Falbydelse her i Byen uberettiget Person, ikke dermed hersteds at indfinde sig, da de ville bliver strængelig paapassede, ligesom vi ere sindede mod dem at forfølge vor lovlige Ret. Hiørring den 23de November 1823. Søren Cordtsen. Peder Andersen. Laurs Christophersen. Niels Christensen. Smedemestere sammesteds.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
Paa Rønberghage ved Limfjorden under Bjørnsholms Gods agtes til næste Foraar anlagt et Fiskerleie for 12 Familier, som hver erholde Jord til en Koe og 2 Faar. De Fiskere, som attraae der at boesætte sig, ville melde sig paa Bjørnsholms Skriverstue, hvor Conditionerne erfares. At Priserne for den paa Aalborg Klædefabrik forfærdigede Klæde (hvoraf fremdeles skeer Udsalg i Gaarden No. 49 paa Vestergade) endvidere er betydelig nedsat, bekjendtgjøres herved.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-01
En lille Kaag er bjerget af nogle Dagleiere og oplagt ved Nordal. Dens Eier kan erholde den mod passende Bjergeløn- og denne Underretnings Betaling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-04
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-04
Spanien. Den spanske Konge har den 13de November Kl. 2 holdt sit høitidelige Indtog i Madrid, der længe iforveien havde forberedt sig til denne Høitidsdag. Man havde bygget for Kongen en Triumphvogn i antik Smag af gigantisk Størrelse, over 25 Fod høi. Kongen og Dronningen steeg op paa denne Vogn, der blev trukket af 100, eens og meget elegant klædte Mennesker. Grupper af Mænd og Qvinder, klædte som Dandsere, sang og dandsede omkring Vognen, og dannede de meest afvexlende Qvadriller. Det hele havde noget Theatermæssigt. Folket elsker slige Festligheder lidenskabelig. Man bemærkede blandt det talrige Militairfølge nogle nye spanske, paa Fransk organiserede Regimenter. De kongl. Frivillige, der ere det Samme for Madrid, som Nationalgarden for Paris, ere talrige, have en god Holdning og gode Anførere. De franske Tropper, der gave denne Fest en imposant, majestætisk Glands, betragte Spanierne, hedder det, med Beundring, og vise dem en med Ærefrygt blandet Tilbøielighed. Ogsaa fra Naboestæderne vare Jndvaanerne komne for at bivaane Kongens Jndtog; Enthusiasmen var almindelig, Man hørte intet Andet, end det tusindgange gjentagne Udraab: "Leve Kongen, leve Frankerig, leve de Allierede, Om Aftenen var Jllumination, alle Husene vare behængte med røde og blaae Drapperier. De Rige have havt uhyre Udgivter, for at lade Forsiden af deres Huse drappere og forgylde. Kongen kunde om Aftenen, skjøndt dette hørte til Etiketten, ikke gaae omkring, og besee Jlluminationen, fordi Veiret var saa slet. Paa En af de skjønneste Trisumphbuer læstes paa spanske Vers under det spanske Vaaden. Han kommer, han, der har Arveret, at være Souverain af Castilien. Flyer hid, J Uraknemmelige: trindt om hans Trone, thi det er saa født at høre fra hans egne Læber: Jeg tilgiver dig!" og under det Franske: De komme, Ferdinand og Amalie, for atter at forene os, og give os Freden tilbage til Spaniens Held og Frankerigs Hæder. Dette Øieblik være det undertrykte Oprørs sidste Aandedrag!" Dagen efter var der stor Revne over alle franske og spanske Tropper. Den 15de gjorde en stor Mængde Personer af den høieste Distinction Kongen deres Opvartning, hvoriblandt og befandt sig Staben af den franske Hær, der blev modtaget med særdeles Velvillie. Om Eftermiddagen kjørte den kongl. Familie en Tour i Prado. Alle Statssecretairer og Medlemmer af Regentskabet vare reiste Kongen imøde til Aranjuez, men Grev Pozzo de Borgo var ikke reist, fordi han efter Kongens befaling skulde have Andients i Madrid, og det meget høitidelig. Ogsaa Grev Bourmont har gjort Kongen sin Opvartning i Aranjues.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-04
J Aranjues skal Kongen, hvilket og før har været anmeldt, have udstædt adskillige Decreter, men som Man ikke med Sikkerhed kjender. Den engelske Courier nævner Tvende, hvoraf det Ene skulde indeholde en Gjenkaldelse af det bekjendte Decret af Pto S. Maria; det Andet en Anerkjendelse af den indtil de fremmede Ministres Afreise fra Madrid contraherede Statsgield, for hvis Authenticitæt Bladet iøvrigt ikke vil indestaae. Man taler ogsaa om Forandringer i Ministeriet, dog ogsaa uden tilstrækkelig Sikkerhed. Jfølge et Decret af 30te October skulle, hedder det, Alle de, der have været ansatte ved den constitutionelle Regjering og have fulgt den til Sevilla og Cadix, afsættes, dog, tilføies der, kun provisorisk, da Kongen vil forbeholde sig igjen at ansætte dem, der maatte fortjene det. Morgenen til den Dag, da Kongen holdt sit Indtog, bleve 21 Medlemmer af det constitutionelle Stads raad arresterede. Paa Navnelisten, som udkom over dem, var og Grev Nobleias, den Førstnævnte var Marqvis Sta. Cruz. En Deputeret fra Folket, der i Sevilla havde stemt for Regentskabet, er bleven arresteret i Granada og hængt. Man siger og, at Gen. Morillo er arresteret. Man forsikkrer, at D. Vict. Sae; modsætter sig Gjenindførelsen af Jnqvisitionen, ligesom det og efter de forbundne Magters Ønske skal være afgjort, at Kapitlet af Tolede skal have dette hell. Tribunals Fuuctioner, hvad treligiøse Bøger o. s. v. angaaer, Functioner, der før Jnqvisitionens Jndførelse tilkom Biskopperne. - Fra Guadalaxara berettes, vistnok endnu ikke med den største Paalidelighed, om en gruelig Handling af Pøbelen, at den nemlig ved at bryde ind i Fængslet havde bemægtiget sig en fangen Officeer af Empecinados Korps, havde afklædt ham, slæbt ham med en Strikke om Halsen gjennem Gaa derne, revet ham Øinene ud, hugget Næse og Øren og tilsidst Hovedet af ham. - Angaaende de i Spanien fangne franske Overløbere skal der være udkommet kongl. Befaling, at Fuldbyrdelsen af deres Dom skal udsættes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-04
Det hedder endnu stedse, at Gen. Bourmont skal have Overcommanden over de franske Tropper i Spanien. Disse Tropper skulle have Sold fra Frankerig, derimod skal Spanien skaffe dem Levnetsmidler, Brændsel, og Naturalpræstationer, og Man mener, at det er for at underhandle herom, at Gen. Guilleminet endnu bliver i Spanien, skjøndt han vel og kan have et andet Ærinde der, Den franske Livgarde bliver i Madrid i Vinter. En stor Deel af 7de Division skal under Navn af "Divisionen af Overebro" og under Baron Jamins Commando besætte Santona, S. Sebastian, Guiposcon og en Deel af Navarra, og have Hovedqvarteer i Vittoria eller Tolosa Af det af Marschal Lauriston tilforn commanderede 5te Armeekorps skal 2/5 blive i Catalonien og Resten gaae til Frankerig. Marschal Lauriston ankom den 19de f. M. til Paris. Naar Hertugen af Angouleme, der den 18de Novbr. var i Vittoria, kommer tilbage til Paris, skal, hedder det, Stafettjenesten, der har kostet 60,000 Fr. maanedlig ophøre, dog skal 3 ugentlige Courerer beholdes til Armeens Tjeneste.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-12-04
Jfølge en officiel Jndberetning har Grev Molitors Tropper den 5te f. M. besat Carthagena i den spanske Konges Navn, ligesom de ogsaa have besat Fæstningen Peniscola.