Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
De frie Rigstæder Frankfurt ved Maynen og Wetzlar med deres Gebeet. c) Landgreven af Hessen Rhinsels=Rothenburg bekommer - 1) Den ved Lahnen liggende Deel af det Kurmaynziske. 2) Det som Kur=Trier besidder paa Lahnens venstre Bredde. 3) Staden Caub, med Alt hvad dertil hører; b) Landgreven af Hessen=Homborg bliver den friRigstad Fritzlar tiltænkt. Al. Hertugen af Würtemberg faaer 1) Grevskabet Hohenberg. 2) Alle i sine nærværende Lande indsluttede Fogderier og frie Rigstæder i den schwabiske Kreds. 3) Kurværdigheden. Viin. Markgreven af Baden faaer for sine saavel paa den venstre Rhinbredde som i Breisgau liggende Besiddelsen 1) den paa den høire Rhinbredde beliggende Deel af Bispe dommet Strasburg. 2) Grevskaberne Lichtenau, Wildstadt, og Lohr. 3) Landskabet Ortenau. 4) Rigstæderne Offen burg, Zelle og Gengenbach, med Abbedierne af samme Navne. 12. Huset Nassau giver til Gunst for Frankerig og Holland, slip paa sine Besiddelser paa den venstre Rhinbredde og Ems samt paa Herskabet Lohr, og faaer derfor - 4) Fyrsten af Rassau=Oranien=Diets forrige Arvestatholder) 1) Hertugdommet Bergen med Staden Dusseldorf, 2) Den Deel af Hertugdommet Cleve, som ligger paa Lippeflodens venstre Bredde. 3) Abbedierne Essen og Verden. 4) Det af Kurkølln afhængige Grevskab Rellinghausen. 5 Grevskabet Mark med Rigstaden Dortmundt. 6) En liden Deel af Kurkølln, som ligger paa den høire Rhinbredde, nordvest for Rønnenverr; hvori blant andet den lille StadKønigswinter befinder sig. 7) Kurværdigheden under den Titel Kurfyrste af Nassau=Bergen. Men denne Fyrste aftræder til de øvrige Linier af sit Huus sine nærværende Besiddelser. 3) De øvrige Linier af Nassau, nemlig: Fyrsterne af Nassau=Weilburg, Nassau=Usingen og Saarbruck, deele imellem sig 1) Grevskaberne Dietz, Usingen, Dillenburg og Beilstein. 2) Kongens af Preussen Besiddelser i Grevskaber. Savn. 3) Den Deel af Kur=Trier og Kølln, som strækker sig fra Lahnens høire Bredde lige til Nonnenerder. T. Hertugen af Brunsvig=Wolfenbuttel aftrædet sine nærværende Lande til Preussen, og faaer derfor: 1) Bispedommet Osnabrick, og en betydelig Deel af Bispe dommet Munster, blandt andet Staden af dette Navn (See Holland). 2) Den største Deel af Fyrstendommet Minden. og Grevskabet Hoya, en liden Deel af Hertugdommene Bremen og Verden, nemlig det som befinder sig paa den venstre Side af Weseren. - 3) Grevskaberne Lingen, Teklenburg. Diepholtz og Ravensberg. 4) Næsten hele Fyrstendomme, Østfriesland, det som ligger paa den venstre Side af Em(See Holland), 5) Kurværdigheden, under Titel: Kurfyrste af Vestfalen. Kl. Huset Schaumburg=Lippe aftræder Kongen af Preussen sine Besiddelser paa Weserens høire Bredde, og faaer derfor: 1) Hvad Landgreven af Hessen=Cassel besidder i Grevskabet Schaumburg=Lippe og Pyrmont. 2) Hvad der af Kurfyrstendommet Hannover ligger paa Weserens venstre Bredde, mellem Bispedommet Paderborn og Grevskaberne Schaumburg og Pyrmont, hvilket blant andet indbefatter de smaae Stæder Poll, Bodenerder og Lershain, samt Grevskabet Sternberg. 3) Den Deel af Abbediet Corvey, som ligger paa Weserens venstre Bredde. 4) Kongens af Preussen og biskoppens af Paderborn Besiddelser, nemlig. Lippstadt, Amterne Swalemberg, Oldenburg og Stoppelberg, Kll. Det Sachsiske Huus faaer, derved at det giver flig paa Markgrevskabet Lausitz; 4) Kurfyrsten af Sachsen: 1) Hele Grevskabet Mansfeld, Herskaberne Lorg og Klettenberg, og Saalkredsen, 2) De hannoverske Besiddelser i Grevskabet Hohenstein. 3) Rigstæderne Mühlhausen og Nordhausen. 4) Eichsfelden og Erfurt med dets Gebeet, som hører til Kur maynz. 5) Den Deel af den frankiske Kreds, som ligger paa Egerflodens venstre og Maynflodens høire Bredde nemlig: en Deel af Bispedommet Bamberg, Würzburg og Markgrevskabet Bapreuth, fremdeles Rigstaden Schwein. furth. 3) De andre Linier af det sachfiske Huus deele mellem sig Kurhusets af Sachsen Besiddelser, og Landgrevens af Hessen=Cassel i Fyrstendommet Henneberg. Klll. Kongen af Danmark aftræder Øen Bornholm og Rettigheden i Sundet (11) til Sverrig, og faaer derfor: 1) Det paa Elbens høire Bredde liggende Hannoverske (nemlig Hertugdommet Lauenburg). 2) Rigstæderne Hamburg og Lübeck, samt bispedommet af dette Navn. 3) Kurværdigheden, som Hertug af Holsteen. Klv. Sverrig faaer: 1) Den Deel af Hertugdommet Pommern, som ligger paa Oderens venstre Bredde. 2) Øen Bornholm og Friheden i Sundet. V. Schweitz skal til Frankerig aftræde Mühlhausen, som er indsluttet i det Overrhinske Departement, og den paa Birseflodens venstre Bredde liggende Deel af Kantonen Basel, Fyrstendommet Neuschatel og Staden Genf med dens Gebeet henimod den paa den venstre Rhinbredde liggende Deel af Breisgau. den forrige Herrug af Modena faaer til Skadesløsholdelse: 1) Den i Breisgau indsluttede Deel af Markgrevskabet Baden. 2) Stor=Priorens af Maltheser ordenen Godser, som har sin Residents i Heitersheimi Breisgau." nover den tydske Konstitution. 1. Den tydske Keiser vælges af Kurfyrsterne, som ere udi Tallet, nemlig: Kurfyrsterne af Bøhmen, Brandenburg, Bayern, Sachsen, Würtemberg, Hessen=Cassel, Vestfalen (Hertugen af Brunsvig=Wolfenbuttel), Holsteen (Kongen af Danmark), Nassau=Bergen (forrige Arvestatholder). 1. Keiseren har Forsæde ved Rigsdags=Forsamlingen, som ikkuns beraadslaaer over de Fordrags Haandthævelse, som ere gjorte mellem Rigets Stater og af dem, over Krig og Fred, og overhovedet over Gienstænder, som angaae den almindelige Jnteresse. Ul. Rigs=Forsamlingen udgjør kuns et Kammer, og bestaaer af: 1) Keiseren, der som Keiser og som Kurfyrste af Bøhmen, har sex Stemmer. 2) Kurfyrsterne, som hver har fire. 3) De Fyrster, hvis Jndkomster beløbe sig til 2 Millioner Livres, som hver har tre Stemmer. 4) De, hvis Jndkomster beløbe sig til een Million Livres, hvoraf enhver har to Stemmer, 5) De, hvis Jndkomster beløbe sig til 300,000 Livres, og af hvilke enhver har een Stemme. 17. Alle øvrige umiddelbare Rigstænder, hvis Jndkomster ikke beløbe sig til 300,000 Livres, blive under de deres Lande nærmest liggende Kurlandes Landshøihed. V. Enhver Rigstand, som har Sæde og Stemme paa Rigsdagen, kan uden Rigets Samtykke giøre Fordrag, være sig med Medstænderne eller med udenlands Magter, som med Hensyn til deres Medstænder angaae deres respektive Besiddelsers Grændseberigtigelse, eller deres Sikkerhed og Handel. V. Enhver Rigstand kan oprette Høiskoler, Akademier a. i sine Lande. Ull. Jkkuns Kurfyrsterne, og de Fyrster, hvis Jndkomster beløbe sig til to Millioner Livres, kunne mynte og have Ret de non appelland. Ulll. To Kur=Lande kunne aldrig blive forenede. 13. Skalde et Kur=Huus ingen Efterfølger eller lovmæssig Arving have, saa skulle Kurfyrsterne vælge samme af de Stænder, som have Sæde og Stemme paa Rigsdagen. De øvrige Fyrsters Stater, som ingen Arving efterlade sig, skulle forenes med den dem nærmest liggende Kurfyrstes Lande, som ligge i samme Kreds med dem. A. Der skal oprettes en høieste Rigsret, hvis Lemmer blive udnævnte af Rigsdagen, hvilken bilægger de Stridigheder, som reise sig imellem Rigstænderne. Kl. De Stænders Undersaattere, som ei nyde Retten de non appelland, kunne appellere til den høieste Rigsret.