JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Hvad der endnu er det sørgeligste, det er gjerne Folk af høi Rang, som falde i Zagarinernes Hænder. Disse Tagariner besidde en forunderlig Gave til iblant den Hob Slaver, der skal sælges, at udfinde dem, de kan vente størst Fordeel af En Fange af Stand kan ei nok tage sig i agt for disse Aagerkarles Undersøgelser. De anvende alle Slags Konstgreb indtil at bestikke deres egne Medfanger for at faae Underretning om deres Rang og Formue. Man vil undres over, at Slaverne ere her paa en Slags Maade meere anseete end de frie Christne. Disse sidste ere bestandigen udsatte for Fornærmelser af Tyrkerne, Culolierne, Folk der ere avlede af en Tyrk og en Morinde, og af Morerne, da man dog ei kan fornærme hine, uden at paadrage sig deres Patroners Hevn. En Fange begaaer ofte ud straffet mange Slags Forbrydelser eller faaer dog kuns en mild Straf, efterdi hans Herre ei gierne vil haardere at miste ham ved at lade ham indstevne for Retten Der herskee ialmindelighed en stor Liderlighed iblant de Christne Slaver og dette ryggesløse Liv har saa megen Behagelighed for dem, at mange ei bryde sig om at kjøbes frie. De blive kuns nige med deres Herrer om deres Løskiøbelse, og af betage en Deel af Summen for at hindre, at Herren ei skal sælge dem til en anden. Men de tage sig nok lagt for at betale alt paa eengang, hellere afbetale de maaned ligen noget lidet for at beholde Navn af Slave og derved forsikkre sig Dejens og deres Patroners Beskyttelse. Jndisk Maade at føre Krig paa. *)Man har bemerket, at Jndvaanerne de i de varme Lande ere Overhovedet. vellystige og feige. Arbeide, og Fare, ere Ting, som de frygte allermeest for Derfor ere de ganske uduelige til Krig. Og de Krige, som de føre, ere meere latterlige end alvorlige. Deres Krigshære stræbe at undgaae hinanden og man tænker kun paa at giøre Krigsfanger. Naar en Hob Peguaner giøre Jndfald i de Siamske Lande, saa isteden for at sende Tropper imod dem, skikke Sammerne et Partie ind i det Pegnanske og hvert af Partierne er tilfreds, naar det kommer tilbage. med et godt Bytte. Møde Partierne hendelseviis hinanden og Striden ei kan undgaaes, saa begynder man den med nogle Kanonskud, som man giør i Luften. Begge Armeer vogte sig, at de ei skyde lige paa herandre men noget høiere. Dette er en Vedtægt, som man ei kan bryde, uden at fornærme Folkeretten. Saale 7) Sammesteds. des skyder man ikke heller lige paa Fienden med Pile. Og deres Maade at skyde med Flinter er denne: De legge det eene Knæ paa Jorden og Flinten paa det andet og stille den saaledes, at Skuddet, falder fra oven ned paa Fienden, nu vende de Hovedet til Siden og klemme Geværet af. Saa snart nu et af Partierne. føler Pilene eller Kugleregnen, tager det strax Flugten. Og det er allerede meget, naar der bliver endog i den hid sidste Trefning 40 Mand. J agt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
De Kinesiske Keisere anstille undertiden paa Tartarisk Maade store Jagt øvelser, med hvilke det gaaer saaledes til Der udvælges omtrent 3000 Mand. af Livvagten, som bevæbnes med Bue og Pile og disse fordeeles saaledes paa alle Sider, at de endog indslutte hele Bierge og udgjøre en Kreds i det ringeste af 3. Mile i Giennemsnit. Herpaa rykke de sammen Skridt for Skridt, saa der afdenne store Kreds omsider bliver en mindre, der tilsidst har kuns omtrent 300 Skridt i Giennemsnit. Alle de Dyr, a) Sammesteds. der befandt sig i den første Kreds, fanges altsaa i den sidste som i et Garn; thi naar Soldaterne nærme sig, stige alle fra Hest og rykke saa tet sammen, at der ei bliver mindste Aabning tilbage, hvor igiennem Dyrene kan undvige. J snevre Rum jages saa længe og saa hidsigt, at de stakkels Dyr endeligen trettes, falde ned for Jægernes Fødder og lade sig uden Modstand Fange. Saaledes fangede man en Dag indtil 300 Heste og endnu en større Mængde Ulve og Ræve. En anden Gang bleve 1000 Hjorte paa denn Maade indsluttede og løb, da de ingen udvei fandt at redde sig, Jægerne selv i Hænderne. Ved samme Leilighed fældede man Biørne, Vildsviin og over 60 Tigre eller andre glubende Dyr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Rettelser. Den af Histor, polit. Magazin for Ju 8 Maaned i forrige Maanedstillæg, paa 80 ommeldte Reduction ved Sølv verket i Kongsberg er ganske igiendreven af Hr. Brynik, og hvad Reductionen paa Holmen i Kiøbenhavn angaaer, da skal vel efter Sigende nogle 100 Mand gaae af, men kuns efterhaanden, som de uddøe eller faae udtient.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Cancellie Circulaire. Det Kongelige Chirurgiske Academie her i Staden, har tilskreven Cancelliet, at der til samme er bleven indberettet, at adskillige høist ukyndige Folk, formodentligen Svineskerere, reise omkring i de Danske Provindser og lemlæste et betydeligt Antal Menneskeer, fornemmeligen Børn, under Foregivende at skiære dem for Brok, endskiønt det i de fleeste Tilfælde kan være uvist om noget Brok er tilstæde, da der gives adskillige andre Svagheder for den Deel af Legemet, hvilke kunne forlede slige i Chirurgjen aldeles uvidende Folk til at see Brok der, hvor intet virkeligen forefindes; og disse Svagheder derimod ofte med en ringe Hielp af en erfaren Chirurg, og sædvanligen uden nogen smertelig Operation, kunne hæves; ligesom i det ørrige den her omhandlede Legems=Skade selv, saavidt den findes hos Børn, altid kan, uden nogen saa kaldet Operation, helbredes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Da disse omflakkende Folks Foretagende, efter de indberettede Omstændigheder, baade strider mod Menneskeligheden og hindrer Folke=Formeerelsen: saa skulle man herved tienstligst anmode Hr. Stiftbefalingsmand, at ville advare Almuen om de farlige Følger, som deres Børn, eller andre, der betroe sig til Qvaksalvere og nerfarne Personer, i deslige Tilfælde udsættes for, Og ville de tillige med Alvorlighed, naar saadanne ukyndige befindes at have gjort sig skyldige, ved at paatage, sig deslige Operationer, lade dem, paa Justitiens Vegne, tiltale og behørigen afstraffe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Det Kongel. Danske Cancellie den 23de Junii Brandt. Schov. Colbiørnsen. Retersen. En Deel af det i Hollandsk Sold staaende, og paa det gode Haabs Forbierg liggende Würtembergske Regiments Reise til Java og Makasser, taget af Maanedskrivtet der Weltbürger for 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Ved dette Keiserlige Hof seer man den største Pragt. Hans Livvagt er paa det beste klædt efter Europæisk Maade. De have Europæiske Flinter, Sabler, Patrontasker, Trommer og Piber: hvert Compagnie bestaaer af en Capitain, 2 Lieutenanter, 2 Corporaler, 1000 Gemeene og 1 Fændrik med Fahnen. Mens kuns den første Rad har Musketter, de 2 bageste have Landser 25 Fod lange. Alle ere eensformigt klædt, men i Asiatisk Dragt. De Gemeenes Sabelfæster ere af Sølv eller forgyldt Messing; Officierernes af Guld og besat med Diamanter. Keiseren agtes saa hellig, som en Gud og Undersaatternes dybeste Underdanighed; lige fra Kronprindsen af overgaaer al Beskrivelse. Enhver Feil straffes paa det strengeste og i saa Fald er Keiseren ret sindrig i at opfinde nye og unaturlige Straffe. Af de 300 Friller, som han holder foruden sine 3 virkelige Gemahl. inder, bleve 2 ham utroe og bleve afstraffedede paa en Maade, som ville fornærme Europæiske Øine og Ører, om jeg fortalte det, som tilgik. Sultanen paa Java, ved hvis Hof ligesaa stor Pragt og Underdanighed sees, har 2 Eskadroner Dragoner, hvortil man kuns tager Piger. De ere klædte som Mandfolk. Vi saae dem exercere og beundrede dem. Deres Vendinger, vare fortreffelige: de fyrede med Pistoler og Karabiner saa ordentligen, at man hørte kuns et Skud. Ja alle deres Vendinger og Øvelser, skeete med saadan Nøiagtighed, som man kan vente det endog af Europæiske Dragoner. Dette Corps bestaaer af 250, Piger, som mestendeels ere smukke og alle tillige Keiserens Medhustruer. Deres Dragt bestaaer i røde Vester med Guld, grønne lange Buxer, saavelsom ogsaa en rød og grøn gesvint Ungersk Kappe. - Jeg efterlod mine Folk og nogle Officierer paa Samarang, efterdi Officieren der paa Stedet ville saa have det, og gik med de øvrige til Batavia og derfra til Gothaabsforbierg, hvor vi kom den 4de April 1791. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
- Da Erkebiskoppen i Paris begierede, at NatForsaml. ved nogle Deputerede vilde bivaane Processionen paa Chrisli Legems Fest, blev dette Forlangende afslaaet paa den Grund, at derved erklæredes en vis Religion som herskende i Frankereg, hvilket var stridende imod Constitutionen. Ligeledes blev ham af det Parisiske Municipalitet nægtet de forlangte Nationalgardere, fordi disse ikkun vare forbundne til at stride for Lovene og den offentlige Sikkerhed, men Religions=Ceremonier vare dem uvedkommende. – Generalerne Luckner og Fayette ere i Forening rykkede ind i Flandern, og have besat Stæderne Courtrav, Ypern, Menin og Fur nes. De ere Østerrigerne langt overlegne i Antal af Tropper, og de Franske fegte nu, efter Gouvions Exempel ved Manbenge, anderledes end forhen ved Mons og Dornick. Rimelig er Gent og Ostende allerede i de Franskes Hænder, især da man i Brest og Dunkirken havde allerede udrustet Skibe til at angribe sidstbenævnte Stad. Jmidlertid var Paris, som har Jndflydelse paa hele Riget, i en uroelig og forvirret Tilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Tydskland. Hs. Apostoliske Majestæt, som ved Kronningen i Osen har tilstaaet Ungarerne den omtvistede Punkt i Henseende til den bestemte Tid, inden hvilken den nye Konge skal krones, agtede ved sidstafvigte Maaneds Udgang. at begive sig paa Reisen til Frankfurt. - Ved de Franskes Jndtrængelse i Flandern have de Østerrigske Tropper maattet vige for den overlegne Magt, dog ikke førend efter tapper Modværge. Den Franske Armee vil uden Tvivl blive forstærket ved Tilløb af de forrige Jnsurgentere, og Hr. Bethune=Charost, denne Flanderske Prætendent, har allerede forenet sit Partie med den. Man frygter derfor at høre ubehagelige Efterretninger fra den Østerrigske Side, saa meget meere, da den sidste Hoftidende fra Brussel udeblev. - Om det er sandt, at der er forlangt Giennemmarsch i det Tyrkiske Rige, for et Russisk Corps af 16 til 20000 Mand, der skulde gaae til Rhinstrømmen imod de Franske, og at der i Schlesien formedelst Polens kritiske Tilstand stod en Preussisk Armee af 40000 Mand, vil Tiden snart udvise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Polen. Lykken synes ikke at vilde blive de Polske Vaaben gunstig. J Litthauen ere de Polske Tropper blevne nødte til at trække sig tilbage og Russerne have allerede besat dette Lands Hovedstad, Wilna. Den gamle Polske Uenighed begynder og igien at opvaagne, og i Litthauen oprettes allerede Confoederationer som ville giøre fælles Sag med Russerne. J Podolien stod den Polske Krigshær i sin forrige, Stilling ved Lubar, og dens Anfører, Poniatowsky, synes at vilde vove et Slag. Jmidlertid gik Rygtet, at der snart blev sluttet Vaabenstilstand imellem Rusland og Porten, og man troede, at Følgen heraf blev den nye Constitutions Afskaffelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Storbrittannien. Parlementsforsamlingerne bleve den 15de Junii ophævede og udsatte til den 30te August, saa at hverken den Hastingske Process, eller Slavehandelens Afskaffelse blev afgjort i denne Session. Cantsleren Lord Thurlow har nu virkelig nedlagt sit Embede, som endnu ikke var besat, men forvaltedes imidlertid af 3 udnævnte Juridiske Commssarier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Observations=Flaaden kommer ikkun til at bestaae af 6 Linieskibe og 9 Fregatter under LordHoods Command. - De Engelske Tropper, som vare bestemte til at oprette en Leir den 3die Julii, skulle nu først forsamles den 23de; Ligeledes skulle Tropperne i Jrland paa forskiellige Steder trække sammen, fornemlig i Nærheden ved Dublin. - Det til China bestemte anseelige Gesandtskab afseiler fra England i næste Maaned; Gesandten, Lord Macartner, tager med sig mange Kunstnere og andre Personer, som kunne giøre denne Reise interessant, og til Tolke 2de Chinesere, som have opholdt sig 18 Aar i Europa, meest i Rom og Neapolis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
For at skaffe Ministerium en vigtig Stytte i Overhuset siges Hr. Dundas at skulle ophøies til Pair under Titel af Lord Mellville. - Den Æres=Pension af 4000 Pund Sterling aarlig, som blev tilstaaet Admiral Rodney efter den Seier over den Franske Flaade, er det vigtigste Arvegods, som Sønnen, Lord Rodney, erholder efter sin Fader, da denne anseelige Pension blev, for at giøres desto meere ærefuld, udstrakt til Søn og Sønnesøn. Hvor stor aarlig Pension den afskedige Lord Thurlow faaer, er endnu ubekiendt; da han er uden Børn, har han erhvervet Bevilling, at hans Værdighed som Lord kan gaae over til hans nærmeste Slægtning. - Man troer, at det Londonske Hof driver Underhandlinger for at stifte Fred imellem Frankerig og de imod samme foreenede Mag Sverrig, Dødsdommen over Greverne Horn, Ribbing og andre i Kongemordet Medskyldige var endnu ikke i forrige Maaned udført, ei heller var nogen vis Dag endnu bestemt til dens Udførelse. - Man frygter, at det ikke staaer ganske sikkert til med Roligheden i Stokholm, da 2de Regimenter fra den Norske Grændse ere i største Hast efter befaling afmarscherede derhen, hvilket opvækker saa meget meere Forundring, da der allerede var oprettet en Leier af adskillige Regimenter ved benævnte Hovedstad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
J Kiøbstæden Laurvig opkom om Morgenen, den 17de Julii en heftig Jldebrand, hvorved 52 Gaarde og Huse afbrændte. Den Skade, som herved er skeet paa Bygninger, ansettes henved 50000 Rdlr., uden at regne indehavende Boeskab, Midler og Vahre, hvoraf den største Deel blev et Rov for Jlden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Den imellem Hadersleb og Ribe fra 17de til 30te Junii oprettede Lystleir bestod af de i Fyen, Jylland, Slesvig og Holsteen liggende Regimenter, nemlig Cavallerie: Livregimentet Ryttere, det Slesvigske Rytterregiment, det Holsteenske Rytterregiment, Livregimentet Dragoner, det Jydske Dragonregiment, det Fyenske Dragonregiment, 2 Escadrons Husarer, Feldt=Jægercorpset. Jnfanterie. Dronningens Livregiment, det Fyenske Regiment, det 1ste Jydske Regiment, det 2det Jydske Regiment, det 3die Jydske Regiment, det Oldenborgske Regiment, det Slesvigske Regiment, det Holsteenske Regiment, det Slesvigske Jægercorps, det Slesvig=Holsteenske let Infanterie, og et Detaschement Artillerister omtrent 1300 Mand. De camperede Tropper vare omtrent 20000 Mand og 5000 Heste. Den 16de Junii afreiste Hs. Kongelige Høihed Krondprindsen og Hs. Durchlauchtighed Prinds Friderich af Hessen fra Kiøbenhavn til denne Leir og ankom der og Aftenen den 17de. I Høistsammes Følge vare Statsminister General Huth, Geheimeraad Marschal Bülow, Kammerjunker, Krogh, Generalkrigscommissair Hasler, Oberstlieutenant Meklenburg, Generaladjutanterne Lindholm og Kirchhoff, Capitainerne Rømeling og Ries, samt Livchirurgus Bodendyk. Efterat Tropperne den 30te Junii havde brækket op fra Leiren, fulgte Hs. kongelige Høihed Kronprindsen med de Holsteenske Regimenter, som paa Tilbagemarschen vedbleve at fortsætte deres Krigsøvelser, til Rendsburg. I Leiren fik enhver Gemeen daglig sin bestemte Portion af fersk Kiød, hvortil hver Dag 20 Stude bleve leverede. Af fremmede Officierer var den Svenske General von Toll nærværende ved Campementet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Hs. Kongelige Majestæt har behaget at deele Superintendenturet over Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, og udnævnt Hr. Doctor og Professor Theologi samt Tydsk Hofprædikant, Hr. Jacob Georg Christian Adler til GeneralSuperintendent i Hertugdommet Slesvig, og Sognepræsten i Odelslohe, Hr. Callisen, til General Superintendent i Hertugdommet Holsteen. Den første skal boe i Tønder, og den sidste i Rendsburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Copulerede. Hs. Excellence Hr. Generallieutenant og Baron von Haxthausen, Commandant i den kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, og Comtesse von Holstein Lethraburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Dødsfald. Odense den 20de Junii Hr. Oberstlieutenant Falck Daniel von Castonier, 58 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
J Egnen ved Horsens Hr. Justitsraad Bertelsen, forhen Kirke=Jnspecteur, 87 Aar. Suckow af det første Jydske Regiment.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
J Leiren ved Hadersleb, Hr. Capitain v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Bekiendtgiørelser. Gra Dags Dato 6te Julii 1792 sælges Suk G kere og Sirupper ved det Odenseiske Sukker=Raffinaderie, saavelsom udi Oplags=Stæderne hos Hr. Doctor Hoffding i Fridericia, Hr. Bertel Larsen i Nyborg, i Major von Westens Gaard i Svendborg og Hr. Friderich Christian Bech i Assens. Som følger: Top=Sukkere. Fiin Fiin Pundet 40 sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Fiin Raffinade Raffinade = Melis Lompen Pande=SukkerCandiser. Hvidt. 40 sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Lyse=Guult = Lyse=Bruunt = Bruunt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Pudder=Sukker. Hvidt Guult Bruunt Sirupper. Bruun 100 Pund 7 Rdlr. og for Tønden = 1 Rdlr. Bruun dito. Lispd. 1 Rdlr. Hvid dito = Pundet 25 sk. Meldes til behagelig Efterretning at enhver Kiøber, naar tages 50 Pund og derover, gives 3 pro Cent Rabat paa alle ovenmeldte Sukkere, imod Contant Betaling, de Handlende Godtgiøres 4 pro Cent Rabat, og de med Sukker, handlende, Kiøbmænd her i Byen 3 Maaneders Credit, hvis forlanges. Top=Sukkerne Mk. O. S. R. (n Baadfører paa Eilandet Fange i Riberhuus- Amt Peder Povelsen er den 26de Martii i dette Aar ved Døden afgangen. Stervboet er strax taget under lovlig Behandling. Den allerede anmeldte Gield stiger langt over Boets Jndtægt. Jkke destomindre og da der formodentlig kunde være flere Creditorer end de allerede Anmeldte; saa bliver de herved offentligen indkaldte at melde sig i Stervboet i lovbefalet Tid. Riberhuus Amts Contoir den 18de Junii 1792. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Skulle en ugift Officier, eller anden eenlig honet Person, behøve et smukt og anstændigt Logis, bestaaende af 2 Stuer og 2 Kamre, da anviises samme berfra Adresse=Contoiret, og tiener til behagelig Efterretning: der til disse Værelser er en egen Indgang fra Gaden uden Fælledskab med andre, det kan og blive deelt for 2de logerende uden Communication og hver have sin Indgang, Huset ligger i een af Byens reeleste Gader, samt medt i Byen, og at Værelserne kan tiltrædes forestaaende Michelsdag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Da en Skoleholder Tieneste, hvorved vil kunne - haves tilstrækkeligt Levebrød, her i Colding er ledig, saa bekiendtgiøres saadant herved. De som agte at søge denne Tieneste, ville indfinde sig her den 16de Julii førstkommende om Formiddager Kl. 10, for at aflegge offentlig Prøve paa Duelighed, samt medbringe Vidnesbyrd om deres Forhold Colding Skole=Jnspection, den 13 Junii 1792. C. Volqvartz. H. J Bang. K. Bruun. H. Diechmann Tredagen den 6te Julii førstkommende, Formiddag 2) Kl. 10 Slet, bliver efter Madame sal. Birkedommer Christensens Enke hendes Begiering, foretaget Auction i hendes iboende Gaard, hvorved hun vil sælge, uden flere Auctioners Holdelse, fornævnte hendes paaboende Gaard Skiern Mølgaard i Skiern Sogn, Bølling Herred i en god Egn, denne Gaard er godt bygt, beqvem indrettet, bestaaer at dre Længder Ege Bindings murede Huse, og indrettet meget vel til en heel Familie; dens Eiendomme baade Ager og Eng er uden alt Fælledskab med nogen beliggende for sig selv indlukke de tæt omkring Gaarden, har ogsaa fornøden Heede og Foerte, der og nu er udskiftet. Gaardens Besætning hidtil at været 3 a 4 Bester, 6 Køer og 6 andre Fær Høyder, 20 Faar, og den heele Gaards Eiendomme svarer Skat ikkun af 2 Tdr. 2 Skp. 1 Fdkr. Alb. Ved den samme Auction sælger Mad. Christensen den hende tilhørende Skiern Mølle, som ligger ved bemelte Mølgaard, og er af betydelig Jmportance, i god Stand baade paa Bygning og Mølleværket, der ogsaa privilegeret Grubbeværk og baade ved Gaarden og Møllen er Fiskerie, Aal, Gieder og Aborrer, den Skatter af Mølleskyld over 9 Tdr. Gaarden kan med dette Aars hele Jndavl af Kiøberen tiltrædes til næste Michelsdag, og sælges i alle Maader paa meget billige Conditioner. Ringkiøbing, den 22de Maji 1792. Bork.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-06
Da man af Ribe Stifts Ugeblad Nr. 13 seer, at en Bogbinder i Faaborg søger og et fordeelagtigere Opholdsted, saa tilkiendegives ham, at derfor nærværende Tid ingen Bogbinder er i Veile, og at en skikkelig Mand gierne der kan ernære sig. Man vil endog, naar han kan stille Caution for sig, eller forskaffe sin nærværende Øvrigheds Attest og sit skikkelige Forhold, i behøvende Tilfælde tiene ham med noget Forskud Vedkommende ville derom henvende. sig til Sognepræsten sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-13
J denne Tingenes heldige Tilstand i Danmark, kan den Franske Revolution ikke indskyde nogen anden Jnteresse hos os end ganske allene den først ommeldte Agtpaagivenhed paa store historiske Tildragelser. Forfatteren af de tydske Breve har forglemt blant de Classer af Menneskeer, som interessere sig ved den vigtige Stats=Crisis i Frankerig, disse politiske bemærkere, hvortil vi Danske fornemmelig bør henhøre, og som med største Upartiskhed og meest koldblodige Skiønsomhed kunne bedømme hiin merkværdige Begivenhed. Næsten ingen, som taler eller skriver om den Franske Revolution, og lige saa lidt Deres tydske Brevskriver, finder jeg at have beholdt Traaden og Sammenhængen af Begivenhederne, eller at have bemærket, hvorledes et Partie stedse har fortrængt det andet. Uden denne historiske Sammenhæng kan dog umuelig nogen grundig Dom, afsiges, eller Drivefiærene skiælnes til de afvexlende Begivenheder. Jeg har hverken den fornødne Tid, eller alle behøvende Materialier ved Haanden for at erstatte denne Mangel med fuldkommen Nøiagtighed. Men saavidt dette lader sig giøre i et hastigt affattet Brev efter den blotte Hukommelse, skal jeg forsøge at sammenknytte denne historiske Leedetraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-13
Det er egentlig med den i Aaret 1787 holdte Lit de Justice at Revolutionen begynder, og Hertugen af Orleans, som indtil den Tid ikke var bekiendt for andet end for den yderste Jmmoralitet, begyndte ligesom dermed hans politiske Løbebane. Parlamenternes Paastand at forestille Stænderne var den Tid kommet til det høieste; Statens Forlegenhed ved sin uhyre Gield gav dem det Haab at giøre sig vigtige nok ved Remonstrancer og Registrerings=Benægtelser af de nødvendige Finantz=Operationer, at Hoffet skulde give efter. Til den store Lit de Justice *) blev Rigets Pairs tilsagte; Hertugen af Orleans, som een af disse, søgte nu først at vinde Lovkappens (la Robe) Partie. Han udmærkede sig den Dag ved hans Modstand, og han var blant dem der følte Hoffets Mishag over deres usømmelige Opførsel imod Kongen. Hertugen, og Parlaments Raad Dupresmenil declammerede høit om Despotisme. Hoffet erkiendte Nødvendigheden af at bringe, Finantserne i Orden, for ikke at falde under Parlamenternes Registrerings=Aag, og dette 3) I de ældre Tider, førend Bogtrykkeriet var opfundet, brugtes de kongel. Anordningers Registering i Parlamentet til deres Samling i dette Archiv. Det blev omsider en Publications=Maade og den sidste Formalitet til Lovenes Gyldighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-13
De roligere Borgere vovede sig endog ikke i Kampen, og de heftigeste Demokrater, som kiendes under Navn af Jacobinere, bestemte almindelig Valgene, som faldt paa deres egne Medlemmer, hvoriblandt der findes de ublueste Libellister, Mænd uden Eiendom af Gods eller Reputation, der aldrig kunde tabe noget, men have alt at haabe og vinde ved Statens Omstyrtning. Begivenhederne under denne lovgivende Nat. Fors, ere saa nye og enhver saa bekiendte, at jeg ikke behøver at anføre den Kiæde af Jntriger og Constitutions Brud, hvorved Tingene ere førte til den Yderlighed, at en nye Omstyrtning synes uomgiængelig, og som den sidst afsatte Minister for de indenlandske Sager i sit Brev til Kongen ikke skiuler, naar han siger, at en nye Revolution er allerede gjort i Gemytterne, og at den vil fuldbyrdes ved Blod. Derfore maatte Linietropperne og de første Nationalgarder føres til Grændserne, imod en med Flid søgt Fiende, derfore maatte Kongens Garde forafskediges: saa at 20000 Mand tilligemed Pobelen kan give nye Love i Paris og overvælde den svage Levning af Hovedstadens Nationalgaarder. Hertugen af Orleans er endnu engang virksom, og Udfaldet vil opklare dette dybe Anlæg. Jeg er med megen Agtelse a. a. Politisk.