Berlingske Tidende, 1798-05-04
Paris, den 20de April. Redacteuren for i Gaar indeholder følgende: "Nogle Journaler have forkyndt, at vort Directorium har forlangt af Dannemark 24 Millioner, 6 Linieskibene. Det skulde velvære undvendigt, at giendrive saadanne urimelige Rygter; men da deres Hensigt, som bringe saadanne Rygter i Omløb, kunde desuden misbruge den Omstændighed, naar samme ikke blev igienddrevet; saa er det tienligt at give tilkiende, at der er ette er sandt Ord i dette Rygte. - Efter samme System, og med lige Letsindighed, om ikke med samme Troeløshed, har man opsnappet Udtryk, som bleve yttrede i den rømerske Friheds første Varme, for siden at udsprede, at den franske Armer marcherte mod Neapel; at der førend dens Afmarch var blevne gjorte de meest bydende Fordringer, og at den franske Flaade allerede var indløbet i Steilianske Havne, tørt for at tillægge vor Regiering de meest fiendtlige Densigter med et forsønet Gouvernement, ret ligesom man havde gjort sig det til en Forretning, at bevise, at der aldrig var slattet Fred med Republiken, da man dog ikke havde afladt, at være Republiken troe og bestandig i Venskab, i dens politiske Forbindelser saavelsom i de Krige den har havt at forre. - Endelig er den Gens bleven forenet med vor Republit. Vor der værende tes, har bekiendtgjort Directoriet dette ved en officiel Ste Præsident og Regierings=Commissair, Borger Feli Desper, velse, hvori han beretter, at han paa Borgernes udtrykkelsge Forlangende har ladet 12 Mand franske Tropper rykke ind i Gens, men at allerede den halve Deel vare vendte tilbage igien til deres Cantoneringer i Carrouge og Fernen. On Den St. Marcouls Erobring er endnu intet officielt bekiendt Jmidlertid siger Pultier i sit Blad for i Gaar. Det Rygte, betræftes, at den St. Markan er bleven erobret af den fir Cherbourg udløbne Flotille Repræsentanten Tallier giø sig, efter vore Blade, færdig til at følge med Buonapart paa hans store Expedition. - Pultier anstiller nu en Sammenlignelse imellem Buonaparie og Lndvig den ellige Efterat den sidste, siger han, havde taget Afsked med de hellige Marturer og overleveret Regentskabet til sin Moder, reste han med sin Gemalinde, begge sine Brødre, mange Prindser, Prælater og Hoffolk fra Parie erholdte i Leden pavelige Velsignelse, seilede derpaa ned af Rhone og indskibede sig den 28de August 124 i Algues Mørtes. Den 17de Septeinder ankom han paa Cypern. Sammesteds tilbragte har Vinteren, for at vente paa sine øvrige Tropper Har vilde erobre Ægypten og det forlettede Land, og havde tager mange Kunstnere, Manufactur sterge med sig. Dette To blev foretaget til Jesudere, og ansten var endda befolke med krigerske Jndbyggere. Nu har Expeditionen en anden Hensigt. Endskiøndt Foretagender mod England er farligt: bliver Pultier ved, er dog sammes lyttelige Udfald vist d. det bliver foretaget af Franske. Men der gives en Plan som er endnu større i sine Resultater, og endnu frygteligere for Engelænderne, nemlig Expeditionen til appenge. Hvilte Vanskeligheder staae os i Veien ved denne Credition. . Tyranner, bekiendte under Navnet Begge trykke Landet Kan. Buonaparte, naar du fører vore Tropper til Millen, en udisciplineret Soldataske af 8de Mand opholde sig Alerander undertvang fordum Anen, og Romerne eredrede Verden. Gaae endnu videre. Buonaparte, stor hele Ver den frie og lykkelig. Det kan og maae det. Herter af Ægypten ere vi Herrer aff Syrien, af det rige Jndien o.