Berlingske Tidende, 1804-02-24
St. Domingos Uafhængighed er proclammeret. Jnd satte i vor oprindelige Værdighed have vi proclammeret vore Rettigheder. Vi sværge, aldrig at afstaae dem til nogen Magt paa Jorden. Fordommens skrækkelige Slør er for stedse sønderrevet. Vee den, der nogensinde vil vove, at forene dets blodige Stykker igien. O J Plantangeriere paa St. Domingo, som vanke om i fremmede Lande, vi have, i det viproclammere vor Uafhængighed, ingenlunde til Hensigt, at forbyde Eder, at vende tilbage til Eders Eiendomme. Langfra os være en saa uretfærdig Tanke, Vi vide meget vel, at nogle iblandt Eder have aflagt deres forrige Vildfarelser, af svoret deres udsvævende Fordringers Uretfærdighed og erkiendt den Sags Retfærdighed, for hvilken vi i de sidste 12 Aar have udgydet vort Blod. Jmod disse Mænd, som lade os vederfares Ret, ville vi handle som Brødre; de kunne stedse være forvissede om vor Agtelse og Venskab; de kunne evende tilbage til os. Den Gud, der beskytter os, de fri Menneskers Gud, befaler os, at udstrække vore seirende Arme imod dem. Men de, der berusede af en haarlig Stolthed, ere egennyttige Slaver af en strafværdig Gridskhed, og saa forblindede, at ansee sig for Kiærnen af den menneskelige Natur, og at troe, de ere bestemte af Himmelen til at være vore Herrer og Tyranner, de maae vogte sig for at nærme sig til St. Domingo, Komme de hertil, have de blot Lænker og Transportation at vente. De kunne altsaa forblive hvor de ere, og plagede af deres vel fortiente Elendighed og alle Retskafnes Foragt, imod hvilke de kuns alt for længe have udspyet deres elendige Haan, stedse blive al Medlidenhed berøvede. Vi have svorret, ikke at ville behandle nogen, der fordrister sig til at tale med os om Slaverie, med Naade. Vi ville være strenge, maasker endog grusomme imod alle Tropper, som forglemmende den Gienstand, for hvilken de siden 1789 udfladelig have kiempet, endnu kunde komme fra Europa, for at bringe os Død eller Slaverie Mennesker, som man vil frarive den første af alle Lyksaligheder, ansee intet for at være for kostbart og alle Midler ere dem tilladte. Maatte de end lade Strømme af Blodflyde, maatte de, for at forsvare deres Frihed, sætte de syn Ottedele at Jordkloden i Jld og Lue; de vilde dog blive uskyldige for Forsynets Domstol, da dette ikke har skabt Menneskene for at see dem sukke under en haard og beskiemmende Trældoms Aag Dersom nogle Jndvaanere, over hvilke vi intet have at klage, ere ved de indtrufne Jnsurrectioner blevne Offere for et lidet Antal Soldaters og Plantagedyrkeres Grusomhed, hvilke vare ved Erindringen om deres udstandne Lidelser alt for forblindede til at kunne adskille de gode og menneskeklerlige Plantageelere fra de følesløse og grusomme, saa begræde vi med alle sølsomme Hierter et saa sørgeligt Endeligt; og vi erklære Verden, i hvad endog ryggesløse Mennisker ville sige derimod, at disse Mord ere udøvede imod vort Ønske. Det var umuligt, at hindre disse Afskyeligheder, fornemmelig i den Erlsis, hvori Colonien var. De, der besidde mindste Jndsigt: Historien, vide, at et Folk, som lever i indvortes Uroligheder, stedse overlader sig til alle Slags Excesser, og at Anførernes Autoritet, som stedse er svagt befæstet i Revolutionstider, ikke kan straffe alle Strafværdige, uden hvert Øieblik at møde nye Vanskeligheder. Men da Fredens Morgenrøde nu forskafser os Udsigt til mindre urolige Tider, da Seierens Rolighed nu er fulgt paa en skrækkelig Krigs Ødelæggelse, maa alt paa St. Domingo antage en ny Skikkelse og dens Regiering maa i Fremtiden være Retfærdighedens Regiering De ugunstige Efterretninger fra Ceylon ere desværre blevne bekræftede ved en officiel Depesche fra den brittiske Gouverneur North, som melder: "At Hovedstaden Candy er den 24de Junii 1803 bleven angrebet af de Jndfødte, som Dagen efter, da Garnisonen havde capituleret, paa en forræderske Maade og med koldt Blod myrdede samme, Den lille Eskadre, som blokerte Boulogne er atter bleven fordreven fra sin Station ved en stærk Storm; men endnu har Flenden ikke giort Forsøg paa at afseile fra hiin Havn. Baadenne faa Orlogskibet Gollath, som vilde afskiære en Skib fra en Havn ved Rochssort, kom for faa Dage siden i en haard Træfning, hvorved Lieutenant Kent og 1 Mariner Officeer tilligemed endeel Matroser og Søesoldater bleve dræbte og saarede. Lieutenant Kent døde Dagen efter.