Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-12
Udenlandsk. Russisk-tyrkiske Anliggender. J Følge Skrivelse fra Constantinopel af 11te f. M., har den ny Storvezir opslaaet sit Hovedqvarteer ved Aldos, hvor der arbeides paa en forskandset Leir. Halil Pascha, som er Chef for alle de regulaire Tropper, har ligeledes begivet sig derhen, hvorimod Hussein Pascha er med de irregulaire Tropper forbleven ved Schumla; men Tschapan Oglu er med 10 til 15,000 Mand brudt op til Rustschuk. Samme Tid var det ikke langt fra Hovedstaden leirede Armeecorps draget i Casernerne i Ramis-Tschiftlik og Dand=Pascha og Storherren beboer Sultanindens, hans Søsters, Pallads i EyubProphetens Fane varede endnu stedse i Ramis-Tschiftlik og der droge stedse Troppeforstærkninger fra Asien igjennem Hovedstaden, til hvis Havn den Flaade, som sidste Sommer havde Station i Bosphorus, var vendt tilbage. Som Beviis paa med hvilken Anstrængelse Sultanen, nu paaskynder den almindelige Væbning, tjener, at alt conscriberet vaabendygtigt Mandskab i hele Bosnien skal have faaet Ordre til at begive sig til sine respective Capitainers Faner. Kun i det Huus, hvor der er over 5 Mand, maa Een blive tilbage. (Hvilken Forskiel altsaa paa Sultanens og Keiser Nicolaus's Anstrængelser, saasom den Sidste nylig kun lod udskrive 1 Mand af hver 500.) Sultanen skal endvidere have befalet, at dersom Nogen vægrer sig ved at drage i Feldten, maa de Øvrige dræbe ham og strax deele hans Formue. Stor Mufti har, den Tid Prophetens Fane blev plantet, udstødt Forbandelse over enhver Musselmand, der vægrer sig ved at drage i Kampen, giver Fienden Par den, eller lader sig tage til Fange. (Man erindre sig, at ved Mufti forstaaes den tyrkiske Overpræst og til Fredagen den 12 December 1828. lige Overhoved for de Retslærde. Han bliver raadspurgt i alle vigtige Rets- og Statsanliggender og har Rang næst efter Storveziren.)J Følge Efterretninger fra Wien af 28de November, skal Russerne have ophævet Beleiringen af Silistria og Tropperne paa den høire Donaubred have tiltraadt Marschen til Hirsova. Aarsagen til dette Tilbagetog angives at have været: hæftige Storme, ledsagede af Sneefog og en for Aarstiden usædvanlig Kulde af 8 til 9 Grader, som besværede Fortsættelsen af de der værende Beleiringsarbeider, samt lagde store Hindringer i Veien for Tilførsel af Levnetsmidler for Beleirings corpset. Privatbreve fra Bucharest af 20de November, men hvilke man dog ikke endnu bør skjænke Tiltro, paastaae endog, at Beleiringens Ophævelse foranledigedes ved Bevægelser af den ny Storvezir, Jzzed Mehemed Pascha, i det han opererede over Basardschik til Hirsova. Ogsaa til Hermannstadt var den 22de f. M., ved nogle der igjennem ilende Estafetter, bragt Efterretning om Silistrias Beleirings Ophævelse, samt at Beleirerne havde for Afmarschen fornaglet alt mangelfuldt Skyts og opbrændt de Materialier, som formedelst de overordentlig slette Veie ikke kunde transporteres. Selv fra Leipzig heed det den 1ste December, at Silistria var undsat af Tyrkerne. Da imidlertid ingen af disse Efterretninger ere officielle, saa bør man ikke ubetinget tro dem, og meget muligt er det dog, at det Hele har sin Grund i aldeles falske Beretninger fra selve Tyrkerne, eller, hvilket man ofte ved lignende Leiligheder have erfaret, formedelst vindelystne Kjøbmænds Speculationer. Hvorlidet der bor fæstes Tillid til slige Fortællinger, overbevises man bedst om, ved at tilbagekalde i Erindring hvad der forrige Postdag meddeeltes om den franske Expedition i