JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Det er i det engelske Parlament almindeligt, at Debatterne om Takadressen aabnes samme Dag, som Trontalen er oplæst, men det er ikke almindeligt, at de, som denne Gang, sluttes samme Dag. J Overhuset erklærede Lord Wellington, ikke at ville modsætte sig det forelagte Udkast, oven kjøbet med den Yttring, at han sjeldent havde hørt en Trontale eller et Svar paa samme, der mindre opfordrede til Jndvendinger, end de her omhandlede. Lord Melbourne takkede for denne Yttring. I Underhuset fremkom vel et Medlem med et Amendement til Adressen, i hvilket Huset skulde erklære, at det var uundgaaeligt nødvendigt, at sætte begge Religions=Confessioner i Jrland paa samme Fod, men da Husets Utilbøielighed til at stemme for nogetsomhelst Amendement laae altfor klart for Dagen, tog han dette Amendement tilbage. Under Debatterne yttrede Hume, at Landet; vel ikke havde erholdt alt det af Ministrene, som det gjorde Krav paa; imidlertid var der dog ydet meget, og han for sin Deel vilde blive ved at støde dem i Nakken, for at faaes dem fremad. Adressen var altsaa, som sagt, samme Dag antaget og Mødet allerede Kl. 8 om Aftenen sluttet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Portugal. Efterretningerne gaae til 26de Januar, og man seer, at Cortes's første Møde, den 18de, er gaaet ganske roligt af. Talen, hvormed Dronningen aabnede dette Aars første Møde, af Cortes, der nu betegnes som en souverain Congrisk, giver en kort Oversigt over Portugals constitutionelle Forfatningers Historie, og i samme yttres Forhaabning om, at Cortes i Constitutionen af 1822 ville foretage saadanne Forandringer, som de nyere Tiders Erfaringer betegne som hensigtsmæssige, og at det vil lykkes Nationens Deputerede, i Forening med et efter nyttige Reformer stræbende Ministerium, at ordne Stats huusholdningen paa een i alle Henseender med Folkets sande Jnteresser overeensstemmende Maade. Dronningens Gemaal bliver med hver Dag mindre populair. Det er ikke nok, at man overalt, hvor man støder paa ham, hilser ham med spottende Øgenavne; d. 25de f. M. skal man endog have stræbt ham efter Livet. Attentatet skal være forøvet af en Franskmand, ved Navn Mercier, der tidligere som Fændrik havde staaet i portugisisk Tjeneste. Han kastede med en stor Steen efter Prindsen, dog uden at træffe ham, og beklagede, efter at være bleven fængslet, at han ikke havde havt noget Vaaben ved Haanden, med hvilket han kunde have opnaaet sin Hensigt. Tidligere havde den samme Mercier gjort Angivelse om en Sammensværgelse mod Dronningens Liv, men da alle Undersøgelser i den Anledning havde været frugtesløse, var han bleven holdt for de at være forrykt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Efterretningerne fra Algarve lyde endnu stedse foruroligende, og det synes, som om de miguelistiske Guerillas stedse udbrede sig mere; de have atter opfanget nogle Brevposter. de constitutionelle Tropper ere forlidet talrige, til med Held, ulat kunne undertrykke Jnsurrectionen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Nyeste Postefterretninger. Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Skibet Vixen. Som vi have seet, har Hr. Bell, en af Rhederne, i Bladet Morning-Chronicle" givet en Fremstilling af det med Skibet Vixen" i Sortehavet Passerede. Vi komme senere tilbage til denne Fremstilling, paa hvis Jndhold den engelske Regjering uden Tvivl vil grunde de Skridt, den i denne Sag agter at foretage. Vi optage for idag kun Hovedindholdet af Slutningen af den hele Fremstilling og vil ville see, at Hr. Bell meget godt forstaaer at berøre det Puncter, der vel med Rette kunne kaldes den engelske Politiks ømmeste Sider. Han beklager sig over, og haaber at høre denne Klage gientaget i Parlamentet, at der ikke findes et eneste brittisk Krigskib i det sorte Hav, uagtet Parlamentet ifjor bevilgede store Summer til den active Sømagts, Forøgelse. Sortehavet besøges nu af mange brittiske Skibe, og det bliver saameget mere fornødent at beskytte dem, som Ruslands Quarantaine=Foranstaltninger ved Donaumundingen true med at paalægge den brittiske Handel de tungeste Lænker. At det især er den brittiske Handel, der sigtes til med slige strænge Foranstaltninger, er tydeligt deraf, at de først bleve trufne for et Par Aar siden, da Englændernes Handel ved Donauens Bredder begyndte at udvides saa betydeligt, at den nu aarligen beskjæftiger 7 til 800 Skibe. Om Værdien af Handelen paa Sortehavet gjør man sig i England, efter Hr. Bells Mening, altfor ringe Forestillinger, men den russiske Regjering anstrænger sig, althvad den kan, for at hindre denne Handels Udvikling ved brittiske Kjøbmænd. Hr. Bell slutter sin Fremstilling, saaledes: "Jeg tager ei i Betænkning at erklære, at Rusland vil naae sit Maal, at see os ganske udelukkede fra dette Handelsamqvem og at gjøre Sortehavet til et lukket, Hav for os, hvis den brittiske Regjering undlader at fordre, fyldestgiørelse for den her omhandlede Voldsgierning; men, saafremt den bliver revset paa samme Maade, som lignende Voldsomheder altid revsedes paa i forrige Tider, saa vil den moralske Virkning af en saadan Energi fra vor Side upaatvivlelig være den, at der aabnes os en Handelsmark, der, rigelig vil erstatte os de Tab, som flyde af, at vore Varer, iøvrigt ere udelukkede fra Rusland. J al Fald kan jegle forsikkre, at vor Handel med den circassiske Kyst og med Donauen, vil kunne fortsættes med Kraft og med Fordeel, saafremt Regjeringen ikke undlader ved denne Leilighed at yde det brittiske Flag og brittisk Eiendom tilbørlig Beskyttelse. Hr. Beil synes ikke forgiæves at gjøre Regning herpaa, eithi i Beretningerne fra London seer man, at endog den engelske Premierminister har hyppige og lange Conferentser med den russiske Gesandt, og i en Skrivelse fra Constantinopel, ethedder det om denne Gienstand, at Lord Ponsonby fra London har modtaget Efterretning om, at den engelske Udenalrigsminister tager Sagen meget alvorligt og strax, efter at have erholdt Efterretning om Begivenheden, har udstedt Befaling til Lord Durham i Petersborg, ikke alene at reclammere Skib og Ladning udleveret, men tillige af den russiske Regjering at fordre tilfredsstillende Skadesløsholdelse baade for Eiere og Mandskab, for de lidte Ophold og Tab.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Blandede Efterretninger. Flere af de franske Journaler omtale, efter et Brev fra Wien af 3die Jan., et Mordanslag paa den tyrkiske Keisers Liv. Efterretningen derom skal, ved en Coureer, være loverbragt til Wien. Sultanen var - saa hedder det - fredet ud, da en forhenværende Janitschar, som med den øvrige Hob havde kastet sig til Jorden for Hs. Høihed, af trykkede en Vindbøsse paa Mahmud, som havde en pludselig Bevægelse af sin Hest at takke for sit Liv. Mordgeværet syntes at være af europæisk Fabrication, men de desangaaende blandt Frankerne anstillede Undersøgelser have hidtil ikke ført til noget Resultat. Gierningsmanden og 9 formeentlige Medvidere ere samtlige i en Sæk overgivne til Bosphorus's Bølger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Kjøbenhavn, den 11te Februar. Bulletins i Anledning af Hs. Majestæts Sygdom: Den 8de Februar. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt 15 Timers god Søvn og Allerhøistsammes befindende bedres.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Den 9de. "Hs Majestæt har sovet flere Timer i afvigte Nat, og Allerhøistsammes befindende er som i de senere Dage. Den 10de. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt flere Timers Søvn; Kræfterne og Appetitten som i den senere Tid. Den 11te. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt 4 Timers Søvn, Hosten har været mindre besværlig, Appetitten og Kræfterne vedblive.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
J Søndags Formiddags mylrede en ualmindelig talrig Menneskemængde frem og tilbage ved Toldboden. De fle1ste vare, som man erfarede, lokkede did af Nysgierrighed efter at see det Sted, hvor det i de sidste Dage saa meget somtalte, rædsomme Mord var foregaaet, Plankeværket, det Hul, gjennem hvilket Blodhundene vare komne ind i Gaarden, og isærdeleshed selve Hundene, der ikke, som man havde saat, ere blevne aflivede, men kun befriede fra deres natlige Vagthold (hvilket nu besørges af militaire Poster).De ere ogsaa virkelig i disse Dage blevne foreviste, som det hedder, især for at Folk kan overtyde sig om, at de ikke ved at udhungres ere drevne til den blodtørstige Grusomhed, de have viist. Man kan ei alene uden mindste Fare nærme sig dem, men de vise sig endogsaa venlige imod Enhver, Som man erfarer, skal den fra Veterinairskolen afgivne Erklæring gaae ud paa at de ere af en fortrinlig Race, som man ei kan ønske udryddet; brugte til natlige Vagthold ere de imidlertid i fri Tilstand farligere selv end vilde Dyr, der i Almindelighed tilkjendegive sig ved Skrig og Hyl, hvorimod disse Hunde stumme fare løs paa deres Nov. De Vogtere, hvis Mangel paa behørigt Tilsyn bidrog til Blodgjerningen, sidde endnu i Politiarrest, om Gangen af de ved Politiretten indledede Undersøgelser har man Jntet erfaret. Det ulykkelige Offer blev igaar stedet til Jorden, Kbhyst.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Her falbydes i disse Dage gen ganske ny og meget førgelig Vise om den ulykkelige Opvartningspige, som ynkeligen blev bidt tildøde og tildeels opædt af de glubske Hunde, der om Natten bevogte Pakhusene ved Toldboden, med mere, som denne sørgelige Sang indeholder." (Af Privatbreve erfares, at bemeldte Pige var meget afholdt for sin Godmodighed og agtet for sit sædelige Forhold. De glubske og blodtørstige Hunde havde bidt af hendes Bryst, Arme, Laar Lægge og Nakke, indtil hun havde opgivet Aanden.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
En ung Mand, af dannet Familie, der nylig er kommen til Kjøbenhavn, for at overtage en Bestyrelse, ønsker af Mangel paa Bekjendtskab, at indlede en Forbindelse med en agtet Damel. Den dybeste Taushed forsikkres. PaCommissionstidendens Contoir modtages Billetter desangaaende, mærkede L. L. Nr. 439. Avertissementer af Commissionstidenden: "En honnet Kone ønsker at hente Mad. Anvises i Teglgaardstrædet Nr. 195. - En Mand udbetaler 50 Rbd. til Den, der kan, skaffe ham Emploi som Ligbærer." - En fattig Borger ønsker at nogle gode Mennesker vilde overlade ham et Pa Buxer, da han ved Uheld har mistet Alt."
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Kjøbenhavns Torvepriser, den 11te Februar. Rug, 4 Rd. 24 s. a 4 R. 52 s., Ærter, 4 Rd. 32 s. a 4 R. 80 s. Hvede, 5 Rd. 80 s. a 6 R. 32 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 36 s. a 2 R. 48 s. grøns., 2 Rd. 4 s. a 2 M. 16 s. Byg, 2rad., 3 Rd. 36 s. a 3 R. 56 s. Ditto, Grad. 3 Rd. 20 s. a 3 R. 44 s. Smør, Pd., 1 Mk. 7 s. a 1 Mk. 10 s. Havre, 2 Rd. 56 sk. a 3 R. 84 s., Æg Snesen, Mk. 14 s. a 2 Mk. s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 10de Februar. Oblig. 1024 a 103 Rbd. r. S. Hamb. 2 M. - k. S. 202. Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101 s. Norske Speciessedler pr. 100, a 102 i r. S. Sp. 178 1/2 a 179 Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1834. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 1/2 a 102 i r. S. 18 1/2 a 48 3/4 Rbs. Tegn. 14 pCt. Dr. Dr. 101 ½ a 102 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 2 pCt. uopsigelige norske Stats Rente) 90490 1/2 Rbd. Sd. obligat. - a - i B. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 3 pCt. engelske Laan 73 Lst. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- Oblig. 8 a 92 1/2 i B. Hamborg, den 10de Febr. Bordeaur 1891. Petersborg. 9. 2 London 2 M. 13 Mk. 6 1/3 s.; k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. Madrid, 441. Cadir 45. Lissabon 48. Amsterdam 2 M. 35, 90, k. S. 35, 65. Kjøbenhavn 202. Species 1/2 pCt. Rabat. Louis d'orer, og Frederiks'orer 11 Mk. 2 3/5 sk. Stk. i Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Ledige Embeder. Et Copiist-Embede i den kongelige Landsoverrets samt Ho- og Stads=Rets Justitscontoir.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Befordringer og Afgang. Den 28de Januar er Exam. jur. J. B. Nyegaard beskikket til Procurator ved samtlige Retter i Aarhuus Stift; den 31te, Regimentschirurg ved det fyenske Regiment lette Drage ner, J. C. Jacobsen, R. af D., udnævnt til virkelig Justitsraad; ordineret Skolelærer paa Christianss, Cand. theol. D. Borgen, beskikket til Præst ved Garnisonen sammesteds; Cand. theol. S. P. V. Birchedahl til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Ringkjøbing; Cand. theol. P. A. Theilade til Sognepræst for Vinding, Bryrup og Vrads Menigheder i Aarhuus Stift; Lærer ved Friskolen i Aarhuus, J.J. Aae, til første Lærer ved Frue Sogns Borgerskole sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Blandede Efterretninger. Hs. H. Biskop, Dr. Faber i Odense har, med dialettisk Skarpsind, alsidig Opfatning og næsten overalt med lovertydende Klarhed aabnet Theologisk Tidsskrift, 1ste Bind, med en Afhandling om det kirkelige Sognebaand, som vistnok vil vække en særdeles Opsigt blandt de danske Præster. Ligesom Landets verdslige Interesser ere blevne gjorte til Gienstand for Drøftning af Deputerede, saaledes mener den høiærværdige Forfatter, at en Forsamling af den for Underviisningen arbeidende Stand maatte træde sammen, og Statens aandelige Jnteresser gjøres til Gienstand for sammes Raadslagninger. Til en saadan Forsamling maatte formeentligen fra hvert Stift indkaldes Biskoppen, en Provst, en Sognepræst og en Kirkesanger; Provsten og Præsten skulde vælges af Stiftets Geistlige, Kirkesangeren af sine Medcolleger. En Rector, en Overlærer og en Adjunct maatte tiltræde paa de lærde Skolers Vegne; Seminariforstanderne ligeledes. Tillige maatte Forhandlingerne bivaanes af en kgl. Commissair, nogle juridiske Embedsmænd og en theologisk Professor. Biskop Faber slutter med, at han har talt, hvad Hjerte og Samvittighed tilsagde ham, levende grebet af den Overbeviisning, at ligesom Mennesket skal gjøre Regnskab paa Dommens Dag for hvert utilbørligt, Ord han haver talet, vil han ogsaa kunne kræves til Regnskab for tilbørlige Ord han ikke har talet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Kjøbenhavnsposten skildrer vort Collegialvæsen, hvori den sønsker en Reform, paa en just ikke synderlig galant Maade: det kan lignes med en Olding, der er vant til at føre et stort Huus. Den gamle Mand er gjerne en Elsker af en smaalig Jagttagelse af Former; han tænker, taler og skriver, som man gjorde det i hans unge Dage, og giør man ham opmærksom paa, at det mulig kunde skee paa en bedre og nemmere Maade, bliver han vred; han holder meget af Opvartning og maa derfor holde meget Tyende; men da hans Jndtægter ikke saa ganske svare til hans Udgifter, saa maa han knibe paa Lønnen." Der formenes videre, at de latinske Jurister blandt Embedsmændene staae over de ustuderede Jurister, paa Grund af deres Kundskaber og den Aands gymnastik, hvori de fra Barndommen ere blevne øvede, men at begge Classers Antal snart bliver saa stort, at de latinske Jurister ville gaae om som Politibetjente og de danske nøies med at blive Vægtere.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Reisende. f. Aalb. m. Daqv. d. 12te. Til Aarh.: Hr. Heide. T. Rand. Lieutn. v. Satterup; Skibscapt. Sødring; Brygger Bernhardt; Student Davidsen. Til Hobro. Overbrandinspecteur Boss. - Med samme tilbage d. 13de. F. Rand: Lieutn. v. Satterup. Fra Hobro. Overbrandinspecteur Boss, Kond. Koppel; Skipper Bladt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Døde. C. M. Schwings, Enke efter afd. Major Schvings; A. 3. Liunge, 20 A.; R. A. Liunge, f. Bruhn, Enke efter Kamme. Liunge, 49 A.; W. C. L. Zahle, f. Bottger; Skrædderm. V. Aarup; 56 A.; J. F. Hillebrandt, 27 A.; H. A. Schytz, Justitsraad og Bureauchef i det kgl. General-Comm. Collegium, 52 A.; Exam. jur. J. F. Bolt, 36 A.; Fuldm. J. Pemperton i Alle i Kbh. Kjøbmand A. Borch, 48 A., i Holbek. C. S. Cruusberg, f. Lund, 76 A., i Kjøge. C. F. Jespersen, Toldbetjent i Assens. M. Teilmann, 16 A., i Sorø. Mad. A.S. H. Galthen, fød Mander, 86 A., i Randers. Dr. medic. M. Müller, i Christiansfeld.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Bekjendtgjörelser. At jeg fra i Dag af fortsætter min forhen førte Handel i min iboende Gaard ved Gammeltorv, tager jeg mig den ærbødige Frihed at bekjendtgjøre, saavelsom og: at jeg er forsynet med gode Varer af alle Sorter, hvormed jeg forhen handlede, og sælger til de muligst billige Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Idet jeg herved anbefaler mig til alle mine forhenværende Handelskunder, saavel inden, som udendes, hvilke jeg sikkerligen haaber igjen ville beære mig med deres Søgning, griber jeg Leiligheden til ogsaa at anbefale mig til enhver Anden, der vil forunde mig sin Handel, forsikkrende, at jeg stedse skal bestræbe mig for, ved reel og billige Behandling, at conservere den Tillid og Yndest, som jeg tor smigre mig med, i en Række af Aar at have nydt, saavel i Byen som Omegnen. Aalborg, den 7de Februar 1837. Ærbødigst. Ulrik F. Torm. Fiin, blaa Kaffe, lys Candis, fiin Melis, Kongo Thee, lys St. Croix Sukker, Caroline=Riis, Riismeel, bruun, Sago, Perle Ditto, Perlegryn, gode Rosiner & Svedsker, føde & bittre Mandler, Vanille Kryder=Chocolade, tørre, Kirsebær, engelsk Sennop paa Glas og pundeviis, Ei hammer=Oste, alle Slags præparerede og upræparerede Farvevarer, extra god Punsch-Extract og St. Croix=Rom, Kjøbenhavns og Flensborgs Aquavit og dansk Kornbrændeviin, Eider, Viin= og Øl=Eddike, meget god rød og gammel Viin paa Flasker, saavelsom i mindre Dele, Forme- og Spedelys, Bomuldslysegarn, fiin Rakitsker og flere Sorter anden god Hør, Hørblaar m. m. m., sælges til billige Priser hos Ulrik F. Torm. Aalborg, den 13de Februar 1837. Fortrinlig godt Malt sælges i tønde- og skjeppeviis af Ulrik F. Torm. Aalborg, den 13de Februar 1837. Tre store og to mindre Værelser i 2den Etage i min iboende Gaard kunne strax faaes til Leie paa billige Vilkaar, om det ønskes, de to smukt meublerede. Aalborg, den 13de Febr. 1837. Ulrik F. Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Bekjendtgjørelse. Efter modtaget Underretning, er ved Døden afgaaet i Antverpen, Peter Alnet, født i Jylland, Matros paa Skibet Jacobus, Capitain van Dyck, og Jens Niels, født sammesteds, Styrmand paa Skibet Marier, Capitain Nyestedt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Jfølge det kongl. danske Cancellies Skrivelse af 7de i d. M. bekjendtgjøres Foranstaaende til fornøden Underretning for bemeldte Afdødes, sig heri Provindsen mulig opholdende Slægtninge. Aalborg Stiftamthuus, den 13de Februar 1837. Som Constitueret. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Skuespil i Aalborg. Torsdagen den 16de Februar 1837 opføres (til Benefice for Titchen), Frierens Besøg, Lystspil i 1 Act af Scribe og Melesville, oversat af Prinzlau, junior, derefter: Alperosen, Patentet og Shawlet, Skuespil i 3 Afdelinger af Holbein. Forestillingen begynder præcise Kl. 6. Titchen & Kjørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Et ungt Menneske, der, ved flere Aars Opoffrelse i Handelen, har, saavel ved Duelighed som Opførsel, erhvervet sig sine Foresattes Tilfredshed, hvilket med de bedste Vidnisbyrd fra Vedkommende kan godtgjøres, ønsker sig enten strax eller til 1ste Mai Engagement i samme Fag. 3 Reflecterende ville behage at indsende Billet paa denne Tiildendes Contoir, mærket D. F.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
For en Handelslærling, som har nydt god Skole underviisning, anvises en Condition i Nykjøbing paa Mors af F. I. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Paa en reel Gade er en god Leilighed, bestaaende af 3 gibsede Værelser med Kjøkken, Spise= og Pigekammer, at erholde til Paaske. Adresse-Contoiret anviser. En anstændig og troe Tjenestepige af fat Alder, som er vant til at passe smaa Børn og i saa Henseende kan forevise gode Anbefalinger, kan til 1ste Mai d. A. faae en meget god Tjeneste paa en Herregaard i Vensyssel. - Regimentsskriver Westergaard i Aalborg giver nærmere Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Melk og Fløde kan faaes hos Svendsen i Slots Capitain Peter Dam, førende Sluppen Frederik& Marial, agter at afgaae fra Kjøbenhavn snarest muligt. Hvem der ønsker Varer med ham hertil bedes at indsende Ordre ufortøvet. Aalborg, den 11te Februar 1837. Hingsten Odin, som er indkjøbt for Overskuddet af de til Væddekjørslen ved Viborg ydede Bidrag, er opstaldet paa Sohngaardsholm ved Aalborg, og bedækker fra 1ste Marts 1837 mod en Betaling af 2 Rbd. Sølv for hver Hoppe og 4 Rbd. Sølv for de Hopper, som blive drægtige.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Hvor en ny færdigsyet Præstekjole er at faae tilkjøbs anviser Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Proclama. Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 17de October 1839, som er læst inden vedkommende Retter den 14de November og 6te December 1836, indkaldes herved Creditorerne efter afdøde Kjøbmand Søren Winkel i Aalborg, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, at fremkomme med Deres Paastand, og inden foreskrevne Tids Forløb for os, som myndige Arvinger, at beviisliggjøre Deres Fordringer. Aalborg, den 11te Februar 1837. Adolph Winkel. S. Køster. Peter Wibroe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-15
Torsdagen den 2den Marts førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver, efter Begjæring af Skifteretten, afholdt Auction i Gaarden Nr. 54 paa Vestergade ilover afdøde Fru Statsraadinde Preetzmanns efter tilladte Løsøre af Guld, Sølv, Kobber= og Jern=Tøi, Linde ned og Senge=Klæder, Uhre, Speile, Spille-Borde, SengeSteder og andet Boskab m.m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 14de Februar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-16
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-16
Endskjøndt Moniteuren gjør alle de omløbende Rygtet, af fra Strasburg til Usandhed, og forsikkrer, at alle Regjerintigens Efterretninger derfra have været gunstige, saa antaget man dog i Publicum, at Noget har ligget til Grund for de disse Rygter, om det end ikke har været af den foregivne Betydenhed. Man siger nemlig, at Borgerne og Garnisotenen i Strasburg have yttret Utilfredshed med det Lovforalslag, der vil statuere forskellige Forummer for Militaire og Civile i visse Forbrydelses=Tilfælde, i hvilke de forenede ere deelagtige. Denne Utilfredshed har man givet Luft paa mange Maader. Navnligen have mange Officerer af Garnisonen viist de Medskyldige i Attentatet af 31te October, som frivilligen have indfundet sig, for at lide Dom, megen Forekommenhed og taget Deel i et, dem til Ære, foranstaltet Festmaaltid. Disse Symptomer have vakt Bekymring hos Regjeringen og den har i al Hast sendt Gen. Nigretil Strasburg, skjøndt Regjeringsjournalerne paastaae, at det slet ikke er skeet af den Grund, men havde været bestemt, længe forinden man havde erfaret noget om den omtalte utilfredse Stemning. - En anden Grund til Utilfredshed i Strasburg søger man deri, at General Voirol, som længe har commanderet den 5te Militair=Division, og den 31te October var den, der standsede Opstanden, hvorfor han ogsaa af Regjeringen blev udnævnt til Pair, nu pludselig er kaldet fra sit Commando og har maattet indfinde sig i Paris, til hvilken Regjerings=Foranstaltning man endnu ikke kjender Aarsagen. Bladene i Strasburg udtale sig med megen Roes om benævnte General og nævne som hans Eftermand Generallieutenant, Baron Buchet, Storofficeer af Æreslegionen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-16
Tyrkiet. Den 4de Januar indtraf Efterretninger fra Persien til Constantinopel. Expeditionen imod de vilde og uafhængige Stammer i Norden er aldeles mislykket. Armeen har trukket sig tilbage; de uregulaire Tropper ere adsplittede og deel regulaire have Ordre at overvintre i Astrabat. Shahen harn forladt Armeen i benævnte Stad og er den 9de Decembers indtruffen i sin Hovedstad. Expeditionssarmeen har ikke havt, det Held at gjøre nogensomhelst Erobring. Den blev frygtelig medtagen af Horder af turkomaniske Ryttere, som overfaldt den om Natten, dræbte Tusinder af Soldater uden al Kamp og gjorde en stor Mængde Vaaben og Heste til Bytte. Alt imellem Fienden og Armeen liggende Land er saa frygteligt hæriet og ødelagt, at dets fuldkomne Erobring ved Turkomannerne ikke kunde have medført nogen værre Tilstand.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-16
De persiske Ministre tale om et nyt Felttog i Foraaret, men et saadant vil neppe blive muligt. Dette uheldige Udfald af det kostbare Tog har kastet Shahen paa Sygeleiet; han holder sig overbeviist om, at det var ond Villie, der fiks hans Raadgivere til at tilskynde ham til et Krigsforetagende, ved hvilket han i sit første Regjeringsaar har sat alle sit Riges Hjælpemidler paa Spil.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-16
Fædrenelandet.