Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-27
J Sammenligning med Jyllands Stifter kan Man vel forganske vist antage, at Fyens Stifts Skolelærerkald høre til de bedre aflagde; men derimod i Sammenligning med Sjællands Stift, taber Fyens Stifts Skolelærerkald upaatvivleligen ikke Lidet ved Parallelen. Som beviisførende Grund herfor, skal jeg tillade mig in ixtenso at anføre en Annonce indført i Ove Thomsens Avis No. 190 for 1843, saalydende: "Med Glæde have vi læst de første 4 Hefter af Skole-Calenderen for Sjællands Stift, idet vi deraf have erfaret, at faa eller saagodtsom ingen Skolekald der ere reglementerede, hvilket er et godt Tegn, der hverken tyder paa Regjere eller Beskjærelyst, men paa et conservativt Sind i en god Retning og en velvillig Aand mod Skolen og dens Lærer. Vi ville her anføre et Exempel, ikke af de bedste Levebrød, men af dem, hvoraf der til Ære for Autoriteterne og til Glæde for Skolelærerne - findes mange i Siælland. J Oppesundby Skole med 218 Tdr. Hartkorn er den faste Løn: 20 Tdr. 3 1/2 Skp. Rug, 20 Tdr. 3 1/2 Skp. Byg in natura, 50 Rbd. Sølv Skoleløn, 40 Rbd. 5 Mk. Huusmandstiende og Julerente, 10 Rbd. Kirkesangerløn, 5 Favne Brænde og 20 Læs Torv, 218 Lpd. Høe og 763 Lpd. Halm, foruden Bolig, den befalede Jord samt Offer og Accidentier. Her haves altsaa, foruden den reglementerede Løn, Offer og Accidentser uden Afdrag, 100 Rbd. i fast Jndtægt, mere Brændsel og betydeligt mere Fourage. Sædvanligt ere de gamle Degne-Jndtægter bi beholdte, og af Naturalier leveres endnu mangfoldige Steder: Brød, Gjæs, Æg, Ost, Flesk o. s. v. Det bemærkes, at de færreste Skoledistricter i Siælland have det normerede Antal Tønder Hartkorn, men selv om de fattes 100 Tdr., yde de dog ofte den fulde reglementerede Løn, ja selv derover. Brænde leveres næsten overalt i Forbindelse med Tørv, og som oftest mere end befalet er, ligesom ogsaa Fourage. Sammenligne vi nu Skolekaldene i Sjælland og Fyen, da forekommer det os, ved at tage Middeltallet af de bedre Embeder i begge Provindser, at de i Siælland maa afgive i aarlig Jndtægt fra 50 til 100 Rbd. i Gjennemsnit mere end her i Fyen, hvilket vel fornemmelig maa tilskrives den usalige Lyst til at ordne, regelere og reglementere o: beskjære, hvilken navnlig for en Deel Aar siden gjorde sig gjældende her. Havde man sparet sig den Uleilighed og ligesom de fleste Steder i Sjælland ladet de gamle Degne-Jndtægter og Leverancen af Naturalier vedblive efter Bondens Ønske og til Lærerens Fordeel, havde man navnligen bevaret for Skolerne alle de gamle tildeels nu solgte Degnejorder, hvori Fyen havde et stort Fortrin - da skulle denne Provinds nu have været i Besiddelse af et forholdsviis større Antal gode Skolekald end Siælland, og Hielpekassen her i Fyen (thi een bør der kun være) kunde da af disse bedre Embeder til evige Tider havt en Extraindtægt af 2 a 300 Rbd. aarlig. Vi see altsaa af Ovenstaaende, at som Grund til at Skole kaldene i Fyens Stift i Godhed ikke kan maale sig med Sjællands Stift, anføres, og det vistnok med Rette, den usalige Lyst til at ordne, regelere og reglementere og beskjære, hvilken navnlig for en Deel Aar siden gjorde sig gjældende her i Stiftet. Ja Kjære, det har i længere Tid været gjeldende her, og gjelder desværre, paa sine Steder, endnu den Dag idag. Ja netop i denne Tid er Man her i Egnen ifærd med eet af disse, for Skolen og dens Lærere, uheldbringende Foretagender, nemlig at skjære et stort og godt Stykke Jord bort fra et af de gode gamle Degneembeder, for derved at gjøre det til et af de ringere, og saaledes ved Amputationen give det et Saar, det aldrig vil kunne forvinde. Er dette ikke skjændigt? Sandelig, jeg kan - i dette Øieblik, da Tanken om Vedkommende, som gjøre sig fortjente og bekjendte i denne Retning, sysselsætter min Sjæl - ikke finde mildere Udtryk at slutte disse Linier med, end ved harmfuld at udbryde: Saadanne ufolkelige, uadelige og uværdige Skolepatroner arbeide dog virkelig indirecte paa, at reise sig en Skamstøtte paa deres egen Grav, thi lad endogsaa en saadan Handlemaade under stedfindende Forhold – kunne kaldes lovlig, jeg vilde dog meget forundre mig over den Mands Maade at tænke, tale og handle paa, der vilde finde den billig! Nu først indseer og erkjender jeg tilfulde det Ønskelige og Gavnlige i, at saadanne Patroners Navne og Handlinger, blive stillede offentlig til Skue, for at blive bekjendte og komme i Omtale i en videre Kreds; men, jeg troer dertil her at have sigtet temmelig godt - ligesom jeg nu og antager for denne Gang at have sagt nok. H. Michelsen. Ørbek Skole pr. Nyborg.