JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Trykkes og udgives Jtalien. Den franske Kommandant i Valetta paa Malta har anholdt om en 15 Dages Vaadenstilstand, da han saa ville kapitulere, om ingen Hielp imidlertid ankom. - Uagtet Genua blokeres, indkomme dog Tid efter anden Skibe med Levnedsmidler. - Den 12te f.M. holdt den russiske Admiral, Viinsvitsch, ledsaget af sin Generalstab og nogle tyrkiske Officerer, sit høitidelige Indtog i Ankona. - De exvenerianske Øer have oprettet sig en Jnterimsregiering, indtil Lodder er kastet om hvem af de koaliserede Magter de blive til Deel. -
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Paven holdt den 28de det første geheime Konsistorium, hvori han tiltalede Kardinalerne paa Latin, og gav derefter Andienz til adskillig fremmede Residenter og Agen Frankrig. Bonaparte har opgivet sit Forsæt, at kommandere Reserpearmeen ved Dijan i egen Person, for at tiene Fødelandet paa en anden Maade. Ved en Beslutning af 2 April er Krigsministeren, Berthier, bleven overdraget denne Kommando. Exdirektor Carnot er udnævnt til Krigsminister i hans Sted. J hin Beslutning siger Bonaparte: "Da de (Berthier) i Vinteren har bragt Krigsministeriummet paa en ny og bedre Fod, og sørget for Armeernes Fornødenheder, bliver Dem kun tilovers i Foraaret og Sommeren at føre Soldaterne til Seieren." Reservearmeen bringes til 80,000 Aand. - Gen. Massen har fra Hovedqvarterret i Genua d. 17 Marts meldt: at Gen. Gar danne den 14de detascherede 140 Karabinerer til at rekognosere Fiendens Styrke ved Diego; at de ved Nattetide overrumplede Østerrigerne der, saa at kun Officeren og 2 Mand undkom, de øvrige bleve dræbte og 25 Md. fangne. - Den hele Alarm om en ny Sammensværgelse imod Regieringen som de frie Menneskers P. F. Wandal. Journal havde saa travlt med, bestod blot deri, at manarretterede et artigt ungt Menneske, som havde skreven en anarkisk Pamphler, og hvoraf dette April Rygte kom i Omløb. - Forleden Dag saae man i Nationalinstitutet Bonaparte som, Præsident baade i den franske og den lærde Republik. Menneskenes Tilløb var ubeskriveligt. Om Aftenen ventedes Bonaparte paa Kamme dien. En Ubekiendt kom i en graa Rottinget og sagde, da han hørde, at man ventede den første Konsul: Det er stor Allarmomintet. Man fandt denne Yrtrelse uhøstig, man vil arrettere den Ubekiendte, og see! - det var Bonaparte selv, til Fods, uden følge. - Den i Paris i sit 87de Aar afdøde gl. General Montalembere var en Mand af udmerkede Kundskaber, og havde opoffret sit hele Liv til Militairtienesteen. Endnu 5 Dage før han døde skikkede han en af ham opfunden Kanonlavette til Brest. Hans Reputation steeg skiønt ved sit af 11 Dele bestaaende Verk: Dart desensis.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Sverrig. Den 3 April blev i Norkøbing Deres svenske Majesteters Kronning fuldbyrdet med al optænkelig Pragt og Høitidelighed, uagtet Veirliget ikke var gunstig. Baron Wrede har Kronningsmantelen paa en Fløiels Pude; Rigsskatmesteren Nøglen; Rigskantsleten Æblet; Rigsadmiralen Stepteret; en Overkammerherre Sværder, og Rigsdrosten den kongel. Krone. Kongen kom til Hest i den fyrstelige Kappe og med den Kronprindselige Krone paa. 8 Præsidentere, understyttet at 8 Oberster, bare en Himmel over Kongen. Dronningen kom i en med 8 Heste bespændt Vogn. Ved Kirkedørren bleve Deres Majestæter modtagne af Erkebispen, og Bispen af Linkøbing hilsede dem med de Ord: "Velsignet være den, der kommer i Herrens Navn". Biskop Lindholm prækede over 1 Krøn. Kap. 12, V. 18. Kongen barav sig derpaa hen til Tronen ved Alteret, for hvilket han knælede, aflagde Eden, og blev salvet af Erkebispen. Kongen satte sig igien paa Tronen, hvorRigsdrosten ved Hielp af Erkebispen satte Kronen paa ham, og de andre Herrer overleverede ham de øvrige Jnsignier. Da Kronningen var forrettet, traadde Rigs herolden frem, og udraabte: "Nu er Gustav Adolph. den Fierde kronet Konge over det svenske og gothiske Rige med alle dertil hørende Provindser. Han og ingen anden." Folket saarede: "Kongen leve! = 448 Kanonskud bleve herpaa afforede. De samme Ceremonier havde Sted ved Dronningens Kronning, kun at for hende alene blev givet 360 Kanonskud. Derefter aflagde Rigekantsleren og de øvrige Excellenzer deres Troskabs ved paa Knæe, og kyede Kongen og Dronningen paa Haanden. Ved Tilbagetaget udsaaede Kongens Rentemester Kronningsmynterne blant Folket. - Efter en Beregning beløber de i Sverig nu levende Ridderskabs og Adels-stammer af alle Klasser til den Summa 1115. hvoraf tillige erfares, at Rigets Adel er nu 25 Rum mere ringere, end 1792. - Rigsdageforhandlingerne skulle gives en hidtil usædvanlig Publicitet. Nogle af Adelens Deputerede gaae endog saavidt, at de drive paa, at Finanternes hele Tilstand og Bestyrelse maae bekiendtgiøres ved Trykken. Adelen vil selv publicere sine Protokoller, for at betage Publitum de mange Fordomme, der herske mod denne Stand.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Blandede Efterretninger. J Nordamerika er det stor Forraad af Korn, og godt Kiøb derpaa. Paa Palmesøndag viisde Foraaret sig i sin hele Glands paa Promenaden i Hydepark ved London. Man saae hele Kolonner af qvindelige Skiønheder fra Pikkadilly indtil Kinsigtonshave. Tyre, og Hanesegtningen i England skal nu afskaffes. Man sagde, at kun Menneskine tilkom denne Rettighed.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
England vil herefter betale sine Subsidier og al andet, der har at svare paa det faste Land, i har Guld, saadan Overflod har det af denne Metal. J Vien er der allerede Velsignelse af engelsk Guld og Sølv.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Hertugen af Clarence beklagede sig den 4de April det engelske Overhuus, lunefuldt, at Billen om Egteskabsskilsmisse ville sætte mange i lige Forfatning med ham selv, da han ifølge samme ikke torde givte sig med den kongel. Familie. Dette Føleriesprog for en ulykkelig Forført tilskrev han det tydske Skuespil: Menneskehad og Anger. Et Sprog, som ret godt passede sig for Theatret, men ikke for et Parlement.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
J Vien have af de dueligste Hof= og andre Læger, efter Keiserens Befaling, holdt en medicinsk Beraadslagning over Erkehertug Carls Helbredstilstand, og denne har alt begyndt at indtage af den ham derved foreskrevne Medicin. Han reiser nu til Prag, for at nyde en Rolighed, der er ham saa tienlig.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Erkehertuginde Marianne var, end ikke af Keiseren selv, at overtale til at afstaae fra dendes Forsæt, at gaae i Kloster. Hendes Ansøgning om, at maatte stifte et Frøkenkloster, vilde Keiseren ikke bevilge, da slige Klostere sandsynlige nærmede sig deres ganske Ophævelse.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
En i 50 Dage vedholdende Regn i Jtalien har der anrettet mange Ødeleggelser. J Rom og Mayland bør det tillige stormet saa heftigt, at hele Huse ere indstyrtede. J Neapel her paa Jordskielv sterkt beskadiget Kirker og andre Bygninger.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Nordens største Digtet, Ridder Leopold i Sverrig, som nu er kaldet til Norksping for at være Kongens Haandskriver, arbeider paa en Udgave af sine poetiske og prosaiske Verker, der vil forskaffe den svenske Litteratur Agtelse endog i Udenlandet.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Bankererne Cohen, 2 Brødre i Berlin, have ry lig med deres Familier ladet sig døbe, og ere gaaede over til den reformerte Religion.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Den 5 April helligholdtes i Paris en Ungdoms og Foraars=fest.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
En Tyv, som havde stiaalet Lamper, Bordklæder, a. i det islandske Parlaments Overhuus, undskyldte sig ved Forhøret med: "Jeg hører, at disse Meubler om kort Tid ikke skulle bruges mere. Efter Unionen bliver intet Parlement i Jrland længere. J forrige Aarhundred ere i de kurhanoverske Lande 12 grevelige, 7 frihereelige og 78 Adels-Diplomer, bleven publicerte.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Helsingøer, den 15 April. Capitain Joh. Geo. Kinder, fra Portsmouth til Danzig, med Ballast, har stødt paa ved Vingøe, er meget læk, og skal være nødt til at reparere i Gothenborg. Den 13de havde vi her haard Kuling af O. S. O. og S. S. O., og med stærk sydlig Strøm yderlig stor og tyk Driviis. Alle Skibene, som laae tilankers, maatte kappe, og flygte ud til Horebæksbugten bag Lappen. Et Galleasskib, Capt. J. Havighorst, med Salt, fra Lissabon, til Memel, seilede her paa Reden, i haard og tykt Veir, saaledes paa et Jisstykke, at det strax sank med Forstannen, paa 4 til 5 Favne Vand. Een Mand er druknet. Tre andre Skibe dreve ind imod Landet i megen Jis; men den 14de kom de løs igien ved en Kuling af V. S. V. J Dag ere de fleste udflyede Skibe, med V. S. V. og aldeles seilbart Vande, komne igien ind paa Reden. Fra den 12 dennes til i Dag Middag Kl. 12 ere 15 Skibe blevne klarede, hvoriblant et Skib hiemmehørende i Flensborg fra Monaco til Kiøbenhavn med Frugt.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Indenlandske Efterretninger. Efter Forlydende er den kongel. spanske Gesandt i Kiøbenhavn Hr. v. Normanges, derfra tilbagekaldet.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Foruden de 2 Fregatter, som afaae til Viddelhavet, og Vestindien, er der endnu ikke givet Ordre til flere Ska les Udrustning end 2 Orlogskibe, Prindsesse Sophie Fridetika og Skiold, samt 2 Fregatter. De stationeres i Sundet indtil videre.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Endelig er der indløben Officiel Efterretning om Linie. kibet Oldenburgs Forulykkelse i Taffelbajen ved Godthaabs kapet i den heftige Orkan den 5te Nov. Masterne bleve sengte overborde, og Skibet redet fra sine Ankere og drer i Land. Samtlig Mandskabet blev reddet, og man haabede at bierge det meste af Skibsgodset. Skipschefen, Kommandeurkapitain Fisker, ventes hiem med en Ostindifarer.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
En probat Recept, hvorved Jomfruer kunne forskaffe sig Mænd, er nylig udkommen i Hamborg, og kan faaes for 4 Skilling i alle Avivexpeditioner sammesteds Professor Schlegel i Kiøbenhavn, som i det sidste Hefte af Maanedsskrivtet, Astraa, har meddeelt en Afhandling om Søeretten, og især om Grundsætningerne for Prisevæsenet, hvorhos er anført et Exempel af den senere svenske Konvois Opbringelse af Englænderne, er af hans kongl. svenske Majestet bleven tilsendt fra Norkoping en smuk guldDaase til Foræring, tilligemed en meget smigrende Skrivelse, som et Merke paa Hans besynderlige Velbehag overJndhviden af denne Afhandling.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Antallet af de Priser, som de franske Kapere have opbragt i nuværende Søekrig, beløber sig fra Aaret 1793 til Udgang 1799, ialt 3461 Skibe.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
De franske Tribunalers Kiendelser i Prisesager synes stedse meere at afsiges efter billige Grundsætninger. Civil tribunalet i Aar har nylig atter reformeret 4 ved Underretterne afsagte Domme til Fordeel for de danske Redere. En Kommission er nedsat, for at undersøge, og indgive Forslag om hvorledes Skadeligheden af det ved Kiel staaende Vand kan afhielpes Den almindelige Kollekt for Fattigvæsenet, hvortil Kiøbenhavns Jndvaanere saa goddærigen have tegnet sig, og bidtaget, skal herefter indsamles qvartalter, istedet for efter Planen ugentlig.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Den i Kiøbenhavn oprettede Søndagsskole for Haandverksdrenge besørges af Friderikskirkes Skoleforstandere, Adskillige have tilbuden, at ville uden Betaling give Underviisning i denne Skole.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Lieutenant Buchwaldt udgiver nu sin anden Præmie sang om Brændevinens Skadelighed, til Beste for et Korn magazin og en Skole i Tønsberg i Norge, Efter Rentekammerets Ordre, skal i dette Foraar af den kongel Planteskole ved Ledøie, til Lysthavende overlades 20000 Stkr. Pilestiklinger af forskjellige Sorter.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
J Kiøbenhavn falbydes nu bedste Mocca Kaffebønner for 38 a 32 s. Pd., blaa Kaffe 46 a 38 s., Java 40 a En Jomfrue, der taler fransk, søger Kondition som Selskaberske, er for Resten villig til Alt, anvises i Vimmelskaftet.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Efterretningen i den iversenske Avis senest om Amt mændenes og Herredsfordernes Uniformer, samt kurrente Bevillingers Udstædelse af de første, findes nu tilbagekaldet, som et ugrundet Rygte.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Aalborg, den 21 April. Jgaar blev af den tilvoxende Undom confirmerede ialt 3: Drenge, og 31 Piger; deraf i Budolphi Kirke, ved Hr. Provst Claudi 6 Drenge og 3 Piger, ved Hr. Henneberg 7 Drenge og 4 Piger, ved Hr. Mørch 9 Drenge og 10 Piger; i Frue Kirke, ved Hr. Stiftsprovst Schierup 4 Drenge og 1 Pige, ved Hr. Magister Bachs Drenge og 10 Piger, ved Hr. Aspach, 1 Dreng og 3 Piger. J Fredags afseilede herfra et Transportskib med 124 til Orlogeslaaden udkommanderede Matroser.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Samme Dag indtraf det Uheld, at et Fartøi med Brænde fra Hals kuldseilede her paa Fjorden i Venden gen og sank. Af 7 Mennesker, som vare omborde, druknede 2, en Mandsperson og et Fruentimmer; de øvrige 5 reddede sig. Fartøiet skal have været overlastet, og have for meget paa Dekket.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
J Søndags Eftermiddag Kl. ved 5 opgik her den forhen at meldte Luftballon fra Hr. Thygesens Slagter plads i en Mængde Tilskueres Nærværelse. Vinden var sydvestlig, og Ballonen tog sin Direktion til Nordost mod den østlige Kant af Vensyssel i en remmelig Høide. Et ved Ballonen anbragt Baand med en Seddel, vil i Tilfærde tilkiendegive hvorfra den er kommen, og at Finderen kan vente sig en Dourene for at bringe den uskadt tilbage.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Fra den 17 til den 19 April er ved Aalborg Toldbod, følgende Skippere indkomne og udgaaede. Jndkomne: Jens Halling af og fra Aarhuus med Brænde, saltede Hud der a. Udgaaede: Anders Gay af Aalborg til Christiania, Korn a., Peter Beck af Aalborg til Kiøbenhavn, Havre, saltet Sild a., Friderich Callesen af Aalborg til Tronhiem, Korn og Hudder, Peder Nisted af Aalborg til Bergen, Korn a., Peder Sand af Løgstøer til Bergen, Korn a., Peder Jørgensen af Sæbye til Fladstrand, Kiøbmandsvare.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Lotterie. J Tallotteriets 673 Trækning i Altona ere følgende Nummere udkomne.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Til den forestaaende 674 Trækning i Altona. kan daglig faaes Sedler paa Aalborg Postcontoir.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Til den forestaaende 674 Trækning i Altona, kan daglig faaes Sedler hos Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Død. J Wrensted Præstegaard den 17 April, af Kighoste, Sognepræstens yngste Dattet Jde FredericheSegeleche, 11 Maaneder gl.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Avertissements. Jdag Klokken 3 om Eftermiddagen, behagede Forsynet at berøve mig, min elskverdige Mand Student Christian Hamming, i hans 63 Aar, der bekiendtgiøres af hans efterladte Enke. Aalborg den 18 April 1800. J. M. Hamming, fød Frausing.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
At det har behaget den alviise Gud sidste 19 April, at bortkalde min i Livet elskede og kiære Mand Hans Chr. Beyer, forhen Kiøbmand her i Byen, i sit Alders 36 Aar, det bekientgiøres sørgeligst af mig for hans og mine Slægt og Venner. Aalborg den 21 April 1800. Maren Fierslev, sal. Beyers. Man ønskede at vide, om Hr. Jversen, naar nan i sin Avis Nr. 45 optager Stykket fra Aalborg, endnu ikke veed at omgaaes rigtig med Jnterpunktionerhe, eller om maatter hans Tankestreger og Udraabstegn kun skulle, som Forbilleder, give noget værre tilkiende? Sognedegnen til Stoervorde og Seilflod Menigheder Hr. Christian Lund, døde den 16 April. Dagen derpaa skeedte Forseglings Forretningen. Til Boets Aabning er bestemt Fredagen den 16 Mai Kl. 10 Formiddag, til hvilken Tid alle de som ved dette Boe have noget at erindre, ville mode i Stoervorde Degneboelig. Sandrup den 18 April Tetens, Provst i Herredet. Meget godt, sund og frisk Skaftehavre, saa og meget godt Høe, kan faaes til Kiøbs hos Prokurator Rommedahl.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Paa en Gaard udi Vensyssel staaer endnu en 50 Stkr. meget gode Stude usolgte med Foeder til 6te Maj. Hvorsamme maatte behøve, ville derom behagentlig henvende sig til S. T. Hr. Ritmester Lassen til Nipstrup.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Jndsendt til Arbeidsanstalten den 18 April til Uddeeling, til de Fattige i begge Fattighusene, hver 8 s., og det overblevne til andre Syge og Sengeliggende, hver 2 Mk., fra en Ubekiendt, som gjerne ønsker sig Guds Bistand og Velsignelse, 8 Rd., hvorfore disse Fattige med den meget godgiørende Giver ønsker sit Attraaede opfyldt, og derfor aller skyldigst takker. Aalborg den 19 April 1800. D. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
En Dreng fra Byen eller Landet, som har Lyst til Tømmerprofessionen, kan strax blive antaget i Lære hos Jens Poulsen Hoese, Laugstømmermester i Aalborg. Foruden hvad der ved Auction hos Forpagter Holst paa Restrup i sidste Fredags Avertissement er bestemt at sælges, bliver endvidere den 28 April bortsolgt nogle faae Tønder, Rug, og 80 Tdr. Foderhavre, som herved bekiendtgiøres. Onsdagen den 23 April bliver paa Asdahl holdet offentlig Auction paa en Deel Parceller af bemeldte Asdahl Mark, af forskiellige Størrelser fra 5 og indtil 200 Tdr. Land. Til Parcellerne er forholdsmæssig og meget gode Enge. Samme Dag og Sted, bliver solgt endeel Bygninger, som formedelst at Gaarden er bleven mindre i Avlingen er der nu unødvendig, ligesom og en stor Deel Bygnings Materialier af Tømmer og brændt Steen, at m. Asdahl, Kirke og endeel Jordegods; og end lig en betydelig Besætning af Bester, Kiør og Sviin, samt endeel Mejerieridskaber. Gaards= og Avlingsredskaber. Til Liebhaberne behagelige Efterretning meldes, at Kiøbesummen kan blive staaendes til Snapsting. 1801 imod suff sant Caution. Endvid re meldes at endeel af Parcellerne er besaaet med Rug, som følger Kiøbet, lig som og mid enhver Parcell følger betydelig Giødning efter Parcellernes Størrelse. Endeel af Parcellerne er befaaet med Kløver. Jordiene er i Amind lighed meget gode og beqvemme til ald Slags Sæd. Conditionerne er at faae til Eftersyn fra den 10de April hos S. T. Hr. Bye= og Herredssog d Brandt i Hiøring, hos Hr. Procurator Rommedahl i Aalborg, hos Hr. Rasmussen paa Wand sted og hos Hr. Hunderup paa Asdahl, som tillige foreviser Eiendommene. Mit tilhørende Sted i Tiendeladen kan enten bekommes til Kiøbs eller og til Leie, og straxen til Beboelse antages, naar Liebhaverne derom melder sig hos Eieren. Mathias Widsted, Mesterbødker, boende i Kattesundet.
Jyske Efterretninger, 1800-04-21
Sædegaarden Lille Refstrup, beliggende i Gadberg Sogn, Tørrild Herred, Weile Amt, bliver i Følge af Enken Madame Lang, som Eier af Gaarden, hendes Begiering og Erklæring til Panthaverne de høie Herrer Directeurer for Aarhuus Stift publike Midler, stillet til offentlig Auction saaledes 1ste Auction foretages i min, Bye og Herredsfoged Langes Gaard her i Weile, Onsdagen den 16 April næstkommende om Formiddagen Kl. 11, 2den Auction, der holdes til samme Tid og Sted, foretages Løverdagen den 19de næstefter, og 3die og sidste Auction, hvorved Gaarden, absolutt, og uden flere Auctiones Holdelser vorder bortsolgt, foretages paa Gaarden Lille Reistrup selv, Onsdagen den 23 April nestefter og Eftermiddagen Kl. 2, alt i Over enstemmelse med de Conditioner som paa Auctions Stæderne fremlegges, og forinden kan faaes til Eftersyn paa Stiftskontoiret i Aarhuus; hos Enkens Laugværge Hr. Landvæsens=Commissair Steenstrup paa Giøddingaard, og hos undertegnede Auctionsdirecteur i Weile. Til behagelig Oplysning tiener at Gaarden, som haver frie HovedgaardsTaxts Rettigheder og Herligheder, staaer for Hartkorn, Ager og Eng 6 Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb., at dens Jorder er af fortinlig Godhed til al Slags Sæd, at dens aarlige Udsæd, kan ved et ordentlig Jordbrug blive 12 til 14 Tdr. Rug, 6 a 8 Tdr. Byg, 25 a 30 Tdr. Havre, og 7 a 8 Tdr. Boghvede, at der kan aples aarlig af godt Eng og Ager Høe 45 til 50 store Læs, gresses og fores 16 til 18 Kiør, 20 Stkr. Faar, og de fornødne Arbeidsheste, at Gaardens Bygninger ere nye og gode, og Stuehuuset, som er teghængt især vel indrettet med mange og beqvemme smukke Væelser, til anstændig Boepæl for enhver honet Familie, at godt Vand haves i og ved Gaarden, at Kirken ligger i Nærheden, at til nærmeste Kiøbsted Weile, haves ikun 2 smaa Miile og at fornøden Skov til Jldebrendsel og Gierselhugst haves i en af Gaardens Lykker, og Tørv desuden i en anden. Weile den 29 Martii H. M. Lange, Byefoged i Weile og Herredfoged i Nørvangs Tørriis Herreder. Auction, vorder foretaget Mandagen den 28 April førstkommende Kl. 9 Slet Formiddag, i Stervboegaarden Qpidselholt i Dronninglunds Sogn, over den sammestæds værende gode og betydelige Jndboe af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Meubler, Sænge= og Gangklæder med videre, samt Besætning og Udboe bestaaendaf Vogne, Plove, Harver, Hæstetøi og andet Avlings Redskab, samt adskillige Træe Vahre, item eddeel gode Bæster, Kiør, Stude, Unghovder, Faar, Sviin med meget mere, som alt vorder bortsolgt efter de paa Auktionsstædet bekiendtgiørende Conditioner.
Jyske Efterretninger, 1800-04-25
Trykkes og udgives 2 Gan England. Førend Lord Bridport forløb sin Station ved Brest og gik hiem, opdagede den 6 spanske Linieskibe, foruden Fregatter, som da de ikke kunde komme ind til Brest, vendte om igien, formodenlig til Ka dir, for at tage flere Skibe med sig. Nu skal Lorden, ufortøvet gaae til Brest igien med 36 Linieskibe. - Den fra Deal den 8de udløbne hemmelige Erpedition, hvis Tanover kommanderes af Gen. Piger, bestaar af 4 Linieskibe og 7 Fregatter. Den styrede vesterpaa, men Modvind nødte den til at gaae tilbage. - Den franske fra Canalen kommende Armee skal konvoieres af en brittisk Eskadre, for at hindre den fra at afgive Forstærkning til Malta. Den er endnu 1500 Mk. stærk. - J O stinden have 2 smaa franske Kapere taget 2 engelske Ostindletarere og 15 Kystskibe. Ved Bombay ere i en Orkan den 3 Nov. 2 engelske Skibe og nesten alle Fartøierne kan den versiske Havbugt gaaede til Grunde. - Asie runske Tropper i England skulle være hiemkaldte, da der skal være indløbne besynderlige Omstændigheder, angaaende Manglig, som Englænderne ville tilegne sig. -
Jyske Efterretninger, 1800-04-25
Den engelske Nationalgield beløbet nu 2258 1/2 Millioner Rigsdale, har af den aarlige Rente bedtager over 99 Mill. Rdr.
Jyske Efterretninger, 1800-04-25
Frankrig. General Dupont er Chiffor Ber thiers Generalstad, og Generalerne Mura for Victor, ere hans Lientenanden. Resenvearmeen skal bestaae af 6 Diotsioner som kommanderes af Generalerne Dubem, Chamberlhae, otion, Rønder, Chabroen og Watrin - Til Dison ere 300 Bagere og ligesaa mange Slagtere ankomne. - Ved Kolmar kom 2 franske Halvbeggader i en blodigivered med hinanden Anledningen var et Afregn, som Bonaparte havde bevilge den ene Halvbrigade at ba=Tidender, æggeren P. F. Wandal. re paa Hatten, for dens besynderlig udviste Tapperhed i Jistlien.
Jyske Efterretninger, 1800-04-25
Jtalien. De ved Ankona liggende franske Krigsskibe vente paa deres videre Skjebne, da det endnu ikke er udgjøre, hvem de skulle høre til. - Keieseren har skreven Paven meget venlig til, og sendt ham 30,000 Dukater. J Venedig vrimler det af Bisper og Prælater, som strømme derhen, for at bevidne Paven deres Ærefrygt. Een Bisp har alt faaet Kardingshatten. - Den 1 April aflagde Paven et Besøg hos Erkehertuginde Marianne i Nønneklosteret di St. Lacenzo. Alle Nønnerne bleve tilladte, at kysse den hellige gadet paa Føden.
Jyske Efterretninger, 1800-04-25
- J den overorden lig beskedne Kale, hvormed Paven, aabnede det første Konststorium, siger han blant andet: Med Gysen tænke Vi paa Kirkens høieste Overhoveds Pligter, især nu, da Menneskene ere aldeles usædelige, fornegte al guddommelig og menneskelig Ret, foragte Præsteskabet og holde Kirken i Fængsel. Og dog have J (Kardinalerne) troet, at Vige saa susende Storme ville kunne regiere Petri Skib, og med vore Kræfter bære en, selv for Engelskuldre, trygtelig Byrde? Hvorfor have J overgiver Kirken til en Udriaten i disse stormende Faret? Jkke til Vox, men til Guds Ære ville Vi sige: Gud vorde hos Edet i Eders helligste Hierter, og Os allene var der, maatte vælge. Hvorfor, Omendskiønt Vi maaskes synes større i Eders Øine, synes V. dog i Pude Øine, som den vageste blant alle ofterdi sinde hans Kirkes Regierine stedse betiener sig af de Svager Rand, for at forvilde de stærkes Hovmod. men jo svagere midlerne ere, han bruger, jo mere seer men efter Chrysstomus's Lære, at Kirken er rødfæstet i timmelen, og at Gud beskytter den allevegne. Erindrer Eder kun Kirkens Oprindelse a. - 800 Franske have paa et Strølferog mod Leve gjort nogle 100de Oxer til Bure.