JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-03-02
Fredagen den 15de Marts d. A., Formiddag ved 10 slet, bliver ved offentlig Auction, hos Gaardmand Ole Kund sen i Miels, Ferslev Sogn, opbuden, for til den Høistbydende, om antageligt Bud skeer, at bortsælges til Eiendom. Bemeldte Ole Kundsens og hans fraskildte Hustrues, Jnger Villumsdatters, fælleds Boes Gaard i bemeldte Miels med tilliggende Jordeiendomme af Fart korn 5 Tdr. 7 Skpr. og den nedlagde Rugsæd 3 Tdr. Dersom Gaarden bortsælges, fortsættes Auctionen samme Dag over Gaardens Besætning samt Ind- og Udboe. Nibe, den 21de Februar 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Efterretninger fra Udlandet. Storbritannien.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Efter et af Ministeren Marquis af Londondern, fremlagt Overslag over Jndtægt og Udgift i det løbende Aar 1822 er Jndtægten anslaaet til noget over 55 Millioner Pund og Udgiften til lidet mindre en 50 Millioner, følgelig Overskud over 5 Millioner. Af Udgifterne gaae over 33 Millioner til Renter, 9 til Armeen og Artilleriet, 5 1/2 til Sømagten, 350,000 Pund Bekostninger ved Oprøret. i Jreland a. Overskuddet skal anvendes til Opkjøb af Statsobligationer, som vil have en Nedsættelse af Maltskatten til følge, af hvilken vil bliver afslaaet 1 Shilling pr. Bushel (14 Mark Tønden).Et nyt Kornsystem vil vorde foreslaaet, hvorved Høiden af Gjennemsnitspriserne for fremmed Korns Jndførsel vil forandres, eller og en passende Jndførselstold paalægges.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Storbritanniens Folkemængde er fra dette Aarhundredes Begyndelse stegen fra 10 Millioner 942,646. til 14 Millioner 379,677 Sjæle. Jreland er heri ikke medregnet, ligesom heller ikke Man, Jersen, Guernsen og Scilly. Jrelands sydlige Provindser, især Grevskaberne. Cork og Limerick, ere opfyldte med bevæbnede Oprørere, som anfalde, plyndre og afbrænde Huse, myrde Forpagtere, Tiendetagere og hvem ellers de bære Nag til, med meget mere Uvæsen. Paa Kirkedøren i Adair læstes forleden følgende Opraab: General Rock, Øverstbefalende over Frelands Armee, ønsker saa hastigt som muligt at indsætte en Regering for Grevskabet Cork, til hvilket Øiemed han befaler Følgende: At Enhver fra 16 til 40 Aars Alder opfordres i den irelanske Republiks Navn til ufortøvet at begive sig til Oprørernes Leir, for i Masse at marsere imod Jrelands almene Fjender og Tyranner, Englænderne hvis Tilintetgjørelse allene kan fremme gamle Hiberniens Uafhængighed og Velfærd. Alle have skyndsomst at rette deres Mars til Mac Croom eller Malo, og Forrædernes Skjebne vil ramme alle dem, som i disse slet. te Tider forblive hjemme. John Rock, Commander af Bath-Ordenen. (Denne General Rock er ellers ingen virkelig Person, men etslags Bussemand, i hvis opdigtede Navn de oprørske Jrelændere, de saakaldte "Hvide Drenge, udstede deres Proclamationer). Wellingtons Skjold. Allerede i Aaret 1814 besluttede Kjøbmands=Lauget i London af forære Hertugen af Wellington et Skjold til Minde, om hans krigerske Storværk. Dette er nu omsider, efter 8 Aars Arbeide, fuldendet af Herrerne Green, Vard & Comp. i London, og den 16de Febuar sidstleden høitideligen overbragt Hertugen. Dette kostbare Konstværk er ustridigen det eneste i sit Slags; de ypperste Sagkyndige ere derved tagne paa Raad. Skjoldet er af Sølv, rig forgyldt, og holder i Diameter 3 Fod 8 Tommer. Alting straaler af den mest skinnende Glands. Blandt de mange alegoriske Figurer sees en Fama, som pryder Helten med en Laurbærkrands. Under hans Fødder ligge tre omstyrtede Figurer, Vold, Despotisme og Ødelæggelse, bekæmpede ved hans Seire. Midt paa Skjoldet sees Hertugen tilhest omgiven af de fornemste britiske Generaler, alle hvilke billeder udmærke sig ved træffende Lighed. Man seer paa Skjoldet af de forskellige Slags Tropper han commanderede, engelske Grenaderer, skotske Høilændere, irske Letinfanterister, Seapoyer, Portugiser, Guerilla-Soldater. Hans Sejre findes afbildede i mesterlige Arbeid. 1) Sejren over Maratterne den 23de September 1803 ved Assaye i Ostindien. 2) Slaget ved Vimefra 21de August 1808 hvorved Lissabon, befriedes. 3) Overgangen over Douro, 12te Ma 1809. Oportols Befrielse. 4) Sejren ved Torresvedras, 6te Marts 1811. 5) Badajoz tagen ved Storm, 6te April 1812. 6) Sejren over Josef Bonaparte ved Vittoria, den 21de Juni 1813. 7) Slag ved Pyrenæerne 1813. Staden Bordeaux hilser de britiske Hære og lader det gammelfranske Flag igjen vaje. 8) Indtog i Toulouse, 12te April 1814. 9) Wellingtons Ophøielse til Hertug 1814. - Da dette Skjolds Forfærdigelse allerede besluttedes 1814, er Seieren, ved Waterloo den 18de Juni 1815, som den berømmeligste af alle, ikke kommen med paa dette kostelige Skjold.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Blandede Efterretninger. I Gibraltars Havn ligger i denne Tid under Havarie Corvetten Herotna, 28 Kanoner og 1200 Mand, af Buenos=Ayres. Chefen Captain Marron, som forhen har været engelsk Søofficeer, lader endnu desforuden udruste et andet mindre Kaper fartøi sammesteds, uagtet Regeringen i Buenos Ayres har forordnet Kaperiets Ophør. Samme Corvette har paa Høiden af Rio Janeiro taget den spanske Orlogsbrig Maipo, som nu krydser udenfor Cadiz, og har desuden gjort flere rige Priser. Den spanske Consul i Gibraltar protesterede imod Corvettens Jstandsættelse i denne Havn, som tilhørende en Nation i Venskab med Spanien, men forgjeves.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Præsidenten i Port-an=Prince paa Hayti eller St. Domingo, General Boyer, har under streng Straf forbudet Udførselen af Guld og Sølv Jmod den forrige spanske Deel af Øen, der nylig erklærede sig uafhængig, lader han 12,000 Mand Soldater marsere, under Paaskud af at betage Frankrig Lejlighed til at komme der, som Ven og Bundsforvandt af Spanien, og faae fast Fod paa Øen.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Paa den ioniske Ø Jthaka stiftes et Universitet, uagtet Mange ansee den større Ø Santa Maura for mere passende. - Paa disse Øer hersker i det Hele megen Utilfredshed med deres britiske Skytsherrer.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
I Havanna indkom i forrige Aar 1322 Skibe, hvoraf 655 Amerikanere, 385 Spaniere, 128 Englændere, 72 Franske, 25 Nederlandske, 15 Bremere, 13 Danske, 9 Hamborgske, 6 Portugiser, 5 Svenske, 4 Sardiniske, 1 Preusser, 1 Hannoveraner, 3 Sørøvere som Priser, 96 Krigskibe. J Alt 46 mindre end Aaret før. Der laae ved Aarets Udgang 220 Skibe i Havne i Forventning af Høsten, J samtlige svenske Havne indkom ifjor 341 udenlandske Skibe, foruden 289 Norske. Svenske i samme Tid 1711.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
De spanske Stænder have forordnet Negerhandelens Afskaffelse under Straf af Skibets Confiscation, samt tiaarig svær Fæstningsstraf for Redere og alle Skibets Officerer. Samme Straf ere udenlandske Negerhandlere underkastede, som antræffes i spanske Havne.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Da der nylig skulde holdes Maskerade i Cassel, lod Churprindsen af Hessen sig gjøre en ny Domino, men da den ikke fandt hans Bifald, gav han sin Kammertjener den. Denne brugte samme Dominpaa Maskeraden og blev der af en Person i Capucinerdragt tracteret med et Glas Grog, hvoraf han strax fik Ondt og døde kort efter. Ved Opskjæringen fandt Lægerne ham død af Arsenik. Morderen er endnu ikke opdaget, men formenes at have været en Officeer, som længe har havt Fæstningsarrest, og som paa samme Tid pludselig er reist bort fra Staden.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
J Bagpommern drives meget Uvæsen med mystisk Secteren og Religionsværmerie iblandt Almuen, hvorimod Geistligheden har maatte gribe til kraftige Forholdsregler.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Den Vossiske Avis i Berlin har holdt sit 100aarige Tilværelses Jubileum.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
J Nærheden af Wismar har 14 Fod dybt nede i en Mergelgrube fundet en Skildpadde.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Politiet i Paris har anholdt en uhyre Mængde Portrætter af Bonaparte og hans Familie i Steentryk. - J Nantes og flere Stæder ere Skuespilhusene lukkede efter de opdagede Sammensværgelser.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Fædrelandet. Den som Forfatter meget fordeelagtigen bekjendte K. Overrets=Advocat Fredr. Joh. Jacobsen i Altona er ved Døden afgaaet den 24de Februar i sit 48de Aar.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Skipper Fr. Pronk af Kjøbenhavn havde paa en Reise til Kallundborg den 26de f. M. den Ulykke, efter at have mistet Roer og Ankere, at strande med sin tilhørende Skonnert Postillionen paa den svenske Kyst under Skanders Dykkreries District, og blev bjerget med Livsfare af en Dykkeriebaad. Han fandt imidlertid der ædelmodige Mennesker, som udviste virksom Deeltagelse i hans Skjebne. Saaledes efter Skibsfarten begynder nu at oplives paa ny, og flere Fartøier ere allerede ankomne til Kjøbenhavn, fra Provindserne med Provisioner, holsteenske Sild &c., dog er Handelen i det Hele kun flau.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Skibet Frederik og Louise, Kapt. Nielsen, bestemt med Hvede fra Kjøbenhavn til Middelhavet, er den 7de f. M. indløbet med beskadiget Ladning til Plymout.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
J Schleswig=Holstein=Lauenburgsche Provindzialberichte læses atter en Afhandling om de kraftigste, Midler til at forebygge de Fattiges Formerelse, hvis Nødvendighed Alle indsee, kun at de maatte kunne udfindes, Noget sandt kan der vel være i, at den altfor store Omsorg for de Fattiges Boliger, Næring, Klæder, Helbredelse a. betydelig har foranlediget deres Tilvært, da de derved bleve ansporede til at forlange det af Rets Grunde, som tilforn blev givet dem af Medlidenhed; men har Manda glemt de gamle Klager fra hine Tider, da Gader, og Veie vrimlede af paatrængende Betlere, Han Man betænkt, hvad Følgen vilde blive, om Man paa eengang igjen ophævede alle Fattigforsørgelses. Indretninger, hvorved de Fattige bleve satte i Fare for enten at omkomme eller gribe til ulovlige Midler for at opholde Livet, Ved at bygge Kolonihuse paa Heder til de Fattige vil det Onde snare tiltages end formindskes, da Man nu næsten kan kjøbe en Bondegaard for hvad sligt et Huus koster, og Beboerne, dog stedse leve paa offentlig Bekostning. Det sikkreste Middel vil udentvivl være: 1) strænge Forholdsregler imod den aabenbare Ødeland og Dagdriver; 2) nøie at sortere de Trængende og aldrig sætte den Arbeidsføre i Almisselemmernes Klasse; 3) Opsyn med at Staten igjen høster muligste Gavn af Enhver, som tildeeles Understøttelse.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Ved et under 18de Februar 1797 oprettet og den 30te Juni 1816 confirmeret Testamente havde af gangne Tømmermester Johan Wilhelm Zahraf Kjøbenhavn fastsat, at hans Midler, naar visse Personer, som først skulde nyde Godt deraf, vare bortdøde, skulde tilfalde en af Familien, som dertil maatte være trængende. Den nærmeste af disse, Capitain Laurentius Collstrup, har nu, da Capitalen er løbet op til den betydelige Sum 13000 Rbd. Sedler., forfattet Udkast til en Fundats, hvorefter allene Renterne af Capitalen skulle uddeles, og dette Legat bestandig føre Navn af det zahnske Legat for værdige Trængende. Da den aarlige Rente udgjør omtrent 500 Rbd. Sedler, saa deeles samme i 3 Portioner, den ene paa 250, den anden paa 150 og den tredie paa 100 Rbd. Sedler, hvilke Portioner uddeeles til saadanne Personer af begge Kjøn, der med troværdige Attester godtgjøre, at de ere værdige og trængende dertil, og som derefter vedblive at nyde samme paa Livstid. Nærmest Adgang til denne Understøttelse har og beholder afdøde Grosserer og Tømmerhandler Andreas Collstrups Familie, som ogsaa overtager Bestyrelsen, af Legatet, saaledes at samme bestandig tilfalder den Ældste i den nedstigende mandlige Linie. Hvad der ved Besparelsen af ledigblivende Portioner i et Halv aars Løb vindes til Fordeel for Fonden, oplægges, for, naar det udgjør 100 Rbd. Sedler, eengang foralle at tildeeles en ung fattig Begynder i Haandværksfaget m.v.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Ved at anmelde sin 45 aarige Medarbeiders og Vens, vor herlige Prams, Dødsfald, yttrer Tilskueren det Haab, at der dog endnu vil findes ikke Faa, hvem en Samling af denne Digters udvalgte poetiske Arbeider vil være en kjerkommen Gave, uagtet dennes egen Jndbydelse til Subskription paa en forbedret Udgave af hans samtlige Værker for faa Aar siden fandt en saa lunken Modtagelse. Da Digteren allerede for flere Aar siden har overdraget ham, i Tilfælde at han blev den Længstlevende, det Hverv at udgive den portisk-æsthetiske Deel af han Værker, er det, at han minder Publicum om ikke at lade ogsaa denne Leilighed slippe forbi, at det ei skal gaae os, som hiin Oldtidens Tarqvin, hvem en Sibylle faldbyd ni Spaadomsbøger til en Priis, han fandt for høi og altsaa vægrede sig for at give; hun gik nu bort, brændte de tre og kom igjen at byde ham de øvrige 6 til samme Priis; da han atter vægrede sig, gik hun igjen bort og brændte endnu tre. Først, da hun derpaa kom igjen med de sidste tre, gik han i sig selv og kjøbte disse til den samme Priis, hvorfor han i Begyndelsen havde kunnet blive Eier af dem alle niHattemagerne i Viborg Kjøbsted have ved Reskript af 6te f. M. faaet Tilladelse at oprette et Laug sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Aalborg Torvepriser, den 2den Marts. Oxekjød fra Landet, 4 a 5 sk. Pd. Flesk, 1 Rbd. 8 s. Lpd. Kalvekjød, 6 a 7 s. Pd. Talg, 18 a 19 s. Pd. Herregaardssmør 16 a 18 s. Pd. Bønder dito, 12 a 14 s. Pd. Rug, 3 Rbd. Td. Byg, 1 Rbd. 5, Mk. Td. Havre, 6 a 7 Mk. Td. Byggryn, 4 Mk. a 4 Mk. 12 s. Skp. Æg, 10 a 12 s. Snesen.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
(Jndsendt.) Motto: Egennytte bør aldrig, mindst hos en riig, Mand, være Alt !!! Hvorfor har en Kjøbstæd, eligerede Borgere; Hvad er man berettiget, at vente sig af disse? Og efter hvilke Gierninger fortjener en Mand, at udslættes af disses hæderlige Samfund? Disse Spørgsmaale, ønskes gjerne, i den cimbriske Mercur, udførlig besvarede af den Guds Mand, Sandhedens, Retfærdighedens, Frimodighedens og Gartnernes Ven, Herr Pastor Thisted, som vist fremfor Andre kan gjøre det; thi "Stedse De synger med freidig Hu Herren har hjulpet, han hjelper endnu Hvad skal de Taarer, bort med dem, Herren skal hielpe videre frem! Han vist og hertil, vil hielpe Dem !!!
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Fra den 25de Februar til 1ste Marts 1822, ere ved Aalborg Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede:
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Jndkomne. Den 25de Februar, Johann P. P. Dittmer fra Frederikshavn med Stykgods. Den 1ste Marts, Daniel Petersen, fra Flensborg med Kornbrændeviin m. m.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Udgaaede. Den 25de Februar, P. P. A. Høyer til Frederikshavn, med Stykgods. Den 26de, Aanon Davidsen til Christian fand med Kornvare. Den 1ste Marts, Joh. P. Dittmer til Frederikshavn med Fløttegods.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Aalborg Kirkenyt. (Af Budolphi Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Døbte. Den 23de Februar, A. Bohns Søn, Hans Christian; Fadderne: Mad. N. Rodschou, Jfr. Langtved, Coffardiecapitain Pallisen, Snedkermesterne Mørck og Møller, Skoemagermesterne Schon og Engelund, Bossemagermester Wilsen, Malermester P. Rodschou, Kammagermester Kneil, Handelsbetjent Plaate, Hattemagersvendene Henrichsen og Lindholm. - Den 24de, Boghandler og Bogbinder Vogelius's Søn, Magnus Andreas; Fadd.: Barnets Forældre, Mad. M. Worm, Skoemagermester Kierulf, Blikkenslagermester Bægnal. - S. D., M. Sørensens Søn, Søren; Fadd. Mad. Fischer, Jfr. Engelbrethsen, Overbrandinspecteur Boss, Garvermester Peterson, Toldbetjent Michelsen, Snedkersvend J. Bech. - S. D., Styrmand F. Hermansens Datter, Elisabeth; Fadd. Mad. N. Hoffmann, Jfr. Henrichsen, Coffardiecapitainerne Andreasen, Berg, Christiansen, Hansen og Nissen. - S. D. Gaardmand P. Skammelsens Søn, Lauritz; Fadd. Gaardmand C. Nielsen og Kone, Pigen Jnger Jensdatter, huusmand S. Nielsen, Ungkarl A. Jensen. - Den 1ste Marts, Kjøbmand Krags Datter, Anne Sophie Augusta; Fadd.: Enkemadame Krag, Jfr. Møller, Adjunct og Cand. theol. Fogh, Viinhandler Schünneman, Kjøbmændene Winther, Jlum og Kieldsen.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Ægtevied. Den 1ste Marts, Herr Apotheker S. Johnson og Enkemadame L. W. Berger.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
(Af Frue Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Døbte. Den 24de Februar, Muurmester L. Wangs Søn, Adolph Siegfried; Fadderne: Barnets Forældre, Gjordemoder Mad. Klammer, Gartner Lycke. -S. D., Arbeidsmand Chr. Aabyes Søn, Niels Christian; Fadd.: Vertshuusholder S. Mølgaards Kone, Pigen Karen Sørensdatter, Vertshuusholder M. Torp, Snedker Hvorup, Tjenestekarl Georg. - Den 3die Marts, Skipper A. Holms Søn, Christen Hou; Fadd. Mad. Nisted, Jfr. M. Giebelhausen, Skibscapitainerne O. Pallisen, R. Staugaard, S. P. Hansen, Svare og Berg. Fredag i Frue Kirke Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Bekjendtgjørelser. Tart, hvorefter Slagterlauget i Aalborg indtil videre skal sælge deres ferske Kjød:
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Orekjød. De bedste Stykker Brystet og næst Brystet, som afhugges efter Kjøberens Forlangende, a Pundet 7 Skill. Tegn. Tyndstegen og Høiribbenene, som i smaat hugges, at Pundet 6 Skill. Tegn.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Kalvekjød. Bagparten, a Pundet 9 Skill. Tegn. Forparten, a Pundet 8 Skill. Tegn.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Svinekjød. Mellemflesket, a Pundet 10 Skill. Tegn. Forparten og hele Skinken, a Pundet 8 Skill. Tegn. Frieslagterne skulle være forbundne til at sælge Pundet af hvert Slags Kjød en Skilling Tegn ringere end foranførte - og have saavel Laugs, som Frieslagterne, at holde sig forestaaende Taxt efterrettelig, under Straf af 4 Rbdlr. Sølv, i Følge de allernaadigste Slagterlaugs-Artiklers Bydende. Aalborg Raadstue, den 1ste Marts 1822. Magistraten.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Haugefrøe og forskjellige Sorter gode Frugttræer m., kan bekommes i Urbansgade for billigste Priser; dog bemærker jeg: at Frugttræerne ikke ere tyske. S. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Bedste Hørfrøe, samt rød Kløverfrøe faaes for billig Priis. hos Hans Kaarsberg. Fiin hegled Hør, Dito Blaar og hegled Hamp, faaes for billig Priis hos N. Schibbye. Starcke er flyttet til Algaden ved Siden af Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Nylig hjemkommen frisk og godt Haugefrøe, er at bekomme hos Podemester Lars Levisen. uden Aalborgs Vesterport.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
de Hauge og Blomsterfrøe gode Frugt- og Plantagetræer, forskjellige Sorter Buskværter samt flere Slags Blomsterværter, saavel i Potter som til frie Land, m. m. m., kan nu og fremdeles faaes hos mig til de billigste Priser. Aalborg, den 23de Januar 1822. Henr. Beck, Handelsgartner.
Jyske Efterretninger, 1822-03-04
Som fædvanlig udsælges nu hver Dag i Foraaret Haugefrøe og Frugttræer, af friske, ægte og bedste Slags, for billige Priser af S. Thisted.
Jyske Efterretninger, 1822-03-07
Nyeste Postefterretninger.
Jyske Efterretninger, 1822-03-07
Tyrkiet. Med Hensyn paa Rusland lyde Efterretningerne nu igjen gunstigere, og man har de bedste Udsigter til Fredens Vedligeholdelse. J Moldau og Vallakiet hersker Hunger og Elendighed i den høieste Grad og disse af Naturen frugtbare Lande ere saaledes medtagne, at de seent ville være i Stand til at forvinde det. Storherren skal have bestemt med det Første at udnævne Hospodarer eller Statholdere der, ligesom der var før Oprøret, og derved opfylde ældre Overeenskomster med Rusland. Nogle Janiskarer under Salih Paschas Commando skulle have tvunget ham til igjen at lade føre noget Skyds til Jasse efterat samme allerede var bragt tilbage til Donau. - J Grækenland have de tyrkiske Vaaben, god Fremgang. Corschid Pascha skal have bragt den gamle Ali i yderlig Knibe. Denne har paa sin Klippeborg kuns en Haandfuld Mennesker tilbage, med hvilke han skal være sindet at sprænge sig og sin Borg i Luften, naar han ikke længere kan forsvare sig der, paa det at hans Hoved skal efter hans Død komme til at pryde Storherrens Slotsport. Corsched staaer i Underhandling med Sulioterne og lykkes det ham at drage denne tappre Folkestamme over paa sin Side, hvilket er meget sandsynligt, da er et vigtigt Skridt gjort til Oprørets Dæmpning i Grækenland. Paa Halvøen Peloponneses eller Morea have Grækerne erobret: Korinth, derimod ere de med stort Tab slagne tilbage af Tyrkerne ved deres Angrebe paa Napoli di Romania og Koron, men især har Fyrst Maurokordatos lidt et frygteligt Nederlag, da han vilde angribe Tyrkerne i Patros, og hans hele Armee er moxen sammenhuggen af Tyrkerne.
Jyske Efterretninger, 1822-03-07
Paa Øen Kandia blokeres Staden Kanea af Sfachioterne som nylig have erkæmpet sig en Seier lover Tyrkerne i det platte Land. Statholderen i Egypten er ved at udruste en Orlogseskadre med Landtropper for at tage denne skjønne Ø i Besiddelse og føje den til sit Statholderskab. Baade han og Regenterne i Tripolis og Tunis have sendt Eskadrer til Undsætning for Storherren, paa hvis egen Orlogs 3 flodes Udrustning ogsaa arbeidedes med megen Jver- Øen Thasos i Archipelagus har allerede benyttet sig af Storherrens Amnestie og vendt tilbage under hans Herredømme.
Jyske Efterretninger, 1822-03-07
Fyrst Demetrius Ypsilanti har ladet endeel af sine underhavende Tropper udraabe sig til Hellenernes Keiser, men ved disses General-Congres, som holdes i Wrachori fik han ikke synderlig mange Stemmer for sig. Øboerne paastode, at de ikke vare komne sammen for at stifte en almeen Regeringsform, men blot en Forening af Stater, liig den i Nordamerika, saa at enhver Provinds kunde lade sig regere efter sit eget Sind. Sulioternes Afsendinger, ligesom og de fra Achaia og Thessalien, vare af samme Mening, og de sidste vilde ingen anden Overherre erkjende end Odysseus. Samtlige Albaneser stemmede for Ali Pascha, som og selv har to Afsendinger ved Kongressen. Endelig blev det vedtaget, at National-Congressen kuns i Krigs= og Freds=Anliggender skal være den høieste Magt. Enhver Feltherre maa i det Mindste korteligen forelægge der sine Planer, og Jngen maa udføre et forehavende, som den har misbilliget.
Jyske Efterretninger, 1822-03-07
Blandede Efterretninger. Misforstaaelsen imellem Keiseren af Marocco og den svenske Consul skal hidrøre fra stødende Udtrykke i et Brev fra denne til hiin, og disse være foranledigede ved Translateringen til Arabisk, hvorfor og Translatøren, som har begaaet Feilen er arresteret. Ligesom visse politiske Secter i Jtalien vare bekjendte under Navnene Kulspiere (Carbonar) og Kjedelslikkere (Calderar), saaledes kalde oprørskindede Sicilianer sig nu Garvere (Conciatori). Ogsaa have de antaget Benævnelsen frie Europæer.
Jyske Efterretninger, 1822-03-07
Fra Alicante i Spanien er nylig afseilet et Skib med 300 Krigsmænd omborde, efter Foregivende bestemte til Grækenland, men da disse Folk næsten allesammen ere Neapolitaner, som flygtede efter Revolutionen, og for det meste endog af høi Stand og Anseelse, har man Grund til at nære Mistanke om at der kan stikke Andet under, og at denne Expedition kan staae i Forbindelse med de sicilianske Garverier.
Jyske Efterretninger, 1822-03-07
Kongen af Neapel har ophøjet den østerrigske Feltherre Frimont til Fyrste af Antrodocco med en meget anseelig Dotation. Saa har han og faaet Januarius-Ordenen og Storkorset af den nye Militær-Orden St. Georg af Gjenforeningen. Hans Hellighed Paven har givet den nylig døbte Osman Aga Titel som Fyrste af Nettund og General ved de rommerske Tropper.
Jyske Efterretninger, 1822-03-07
General Riego skal efter de nyeste Efterretninger være kommen til Madrid i al Stilhed ved Nattetider. J Zamora har været Uroligheder, hvorved især Fruentimmerne vise sig virksomme. Soldaterne qvade Nidviser og Kongen.