JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-11-06
J Følge et imellem Borger og Bager Christian Jasmand, og hans nu afdøde Hustrue Bodil Maria Olufsdatter, den 13de Rovember 1770 oprettet og den 26de November 1779 allernaadigst commeret Tellamente, haver Enkemanden som nu aatte at begive sig i nyt Ægteskab, til Hof og Stads=Rettens SkifteCommission indbetalt til hans afdøde Hustrues Arvinger 10 Rdlr. vi indkaldes herved bemelte afdøde Bodil Maria Olufsdatter, Arvinger med lovlig Varsel, at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, med Beviis om deres Arve Ret, for at imod taae disse til demandleverede 10 Rdlr. De som have noget at fordre i Stervboerne efter følgende Afdøde: 1) Aasmus Jdsen Blach, al Christen Hansen, 1 Michael Thomsen; 4) unders Andersen; 3) Richarde Olsen, 6) Mis Rissen; 7) Leier Jørgensen Trøndlem og 3. Jacob Johan Egens, der alle have faret, den første som Kok og Matros og de varigt som Matroser, med forrige Østersøiske CompaaneStid, General Guld, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hals og Stads Actiens Skifte=Commation for at anmelde og bevise deres Fordringer : ligeledes indkaldet. og disse Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarp ander Shillet. De som have noget at fordre i Stervboerne efter følgende Afdøde: 1) Obertømmermand Magnus Aaarsen og 2, 3de Tømmermand Christian Nielsen, der begge have ladret med forrige Ostersiske Compagnies Stid, General Huld, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Høi og Stads Ret. tens Skifte Common, for at anmelde og bevise deres Fordringer, ligeledes indkaldes og de Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve Ret, og lagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde 2den Chirurans Christian Skiverin, der haver lavret med sort Østersøiske Compagnies Skib, Geheime Raad Gregers Juul i indkaldes herved med Torn liden Varsel, angaade i Høse og Stads Rettens Stuen Commission, for at anmelde og beviede. res Fordringer i ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Bevinsom deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. den Kongel. allernaadigst privilegerede Fiskebeens=Fabrique, L. Sidenstrædet No. 171, haver endnu som tilforn til Forhandling alle Sorter Fiskebeen, som holder Prøve med de allerbeste udenlandske, og det at forskiellig Længde fra a 2 til 16, 18 a 2 Qvarteer, og er Prisen 1 a 3 paas a 3 Mk. 4. s. pr. Pd., som alt er indrettet efter Længde, dog med Forsikring, at endver Kiøber herved erholder nogle pro Conto bedre, Kiøb, end hvad samme ere kostende paa udenlandske Stæder. C. A. Østergaard.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
London, den 27de October. Efter foregaaende Begiering fra Hertugen af Orleans om Fi Privatandlence hos Hs. Majestæt Kongen i Windsor, blev samme ham tilsaa i Fredags. Hertugen blev ledsaget derhen Viden Franske Minister, og Audienen varede over en Time. Mangfoldige ere Gisningerne om Aarsagerne og Hensigten af Birtugens Ankomst hertil. Nogle paastaae, at han i Engeland, er villet søge den Sikkerhed, hvorom han i Frankrige baKvivl. Andre mene, at han har begivet sig bort, for ikke at give Fraristokratiske Partie og den Kongelige Familie i Frank lige Anledning til nogen ugrundet Mistanke mod hans Person, og atter andre ville tilforladeligen vide, at hans Hensigt er, at foranstalte med vor Regierings og Par ments Tilladelse et anseeligt Pengelaan for Frankrige, 1 at stille alle sine Godser og sine store Jndkomster, der aar da skalle beløbe sig til mere end en halv Million Pd. Sterl., som Undervant for, at Renterne af de laante Penge skulle Haria blive erlagte fra Frankrige Side, indtil man bliver i Brand til at afbetale Capitalen selv. Kun Tiden allene kan giøre, om alle eller kun nogle af disse forskellige Meninger Frigtige. Med Prindsen af Wallis og Statssecretairen Pertugen af Leed, har denne Fyrste ofte Conferenser, og i Bergen ventes han ved Couren i St. James.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Warschau, den 28de October. Man seer nu her en Skrivelse fra Prindsen af Nassau til de Majestæt Kongen af Sverrig, angaaende den Svenske Peretning om Træfningen imellem den Russiske og Svenske Valeislaade, der lyder saaledes : "Da Deres Majestæt nye da beviste mig den Ære at skrive mig til, sagde De til mig, i De vendte sig til en Fransk Ridder, som allevegne søgte et og Berømmelse. Ja, Sire, jeg skal, saa længe jeg vet, stræbe paa alle Maader at svare til Deres Majestæts Kanter; men, naar man søger Ære, saa taaler man intet, han kan giøre Troeskab og Oprigtighed fordægtig, og man bekundgiør intet, som ikke er sandt, og man ikke kan bevise for Berling. den hele Verden. Denne Tænkemaade er Aarsage til, at jeg ikke uden Misfornøielse har læst i de Hamborgske Tidender, en foregiven Beretning om Træfningen, som jeg havde den Ære at levere Deres Majestæts Galeislaade. Denne Beretning, Sire, synes at giendrive min ; er i mange Puncter tvert imod Sandheden, og jeg forundrer mig over den Dumdristighed, man har havt, at sætte et saa ærværdigt Navn, som Deres Majestæts, under et Skrift, der er saa fuldt af Urigtigheder og Usandheder. Jeg haaber, at Deres Majestæt er ligesaa opbragt derover, som jeg, og vil ikke nægte lig, at lade det blive undertrykket, og Sandheden vederfares Ret. Men dersom Deres Majestæt imod al Forventning skulde have authoriseret Bekiendtgjørelsen af en saa urigtig Beretning; saa vil jeg troe, at De paa en strafværdig Maade er bleven bragt bag Lyset ved de Efterretninger, som De har faaet, og at Deres Redelighed, een af Kongers fornemste Dyder, uden Tvivl vil bevæge Dem til, at misbillige og straffe de Officerer, som have aflagt Dem dette utroe Regnskab. Jeg føier til denne Skrivelse Jgiendrivelsen af denne ubegribelige Beretning, hvis samtlige Urigtigheder jeg opgiver. Min Ære er Borgen for, hvad jeg her siger. Mine Vidner ere de Fanger, vi have gjort, de Skibe, vi have bemægtiget os, den Flaade, jeg commandere, og som er saa lidet bleven ilde tilreedt, at den tvertimod i hele 18 Dage efter Træfningen har holdt Søen, uhindret krydset 12 Verster fra Lovisa, og ikke trukket sig tilbage, førend den havde udstaaet Stormen den 12te September. En Deel af denne Flaade er endnu i Søen, og skulde være færdig til at levere en nye Træfning; men den treffer ikke meer nogen Fiende. - Jeg er overbeviist, Sire, at Deres Majestæt kiender alt for ved Ærens Love, at De ikke skulde billige den Varme, hvormed jeg forsvarer min, som jeg holder for fornærmet, naar man endog kun et Øieblik kunde tvivle om den Beretnings Rigtighed, som jeg har aflagt, og som Hendes Majestæt, Keiserinden, har tilladt at bekiendtgiøre. - De selvsamme Øevæggrunde, som have dicteret mig denne Skrivelse i Pennen, og det Svar, som jeg haaber, ve uden Tvivl berettige mig giøre mig det ogsaa til en Pligt, at bekiendtgiøre den offentlig, til, ligeledes offentlig at igientage Forsikring om den dybeste, Ærbødighed, hvormed seg de a.St. Petersborg, den 20 Sept. sal. St.) 1789. C. Prinds af Nassau Stegen.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Carlscrona, den 24de October. Den Kongelige Orlogsstaade, som den 13de hujus alt tilSøes under Hs. K. H. Hertug Carls Commando, er den 22de smeden kommen tilbage her paa Reden. nien, den 28de October. Om Aftermanns Overgivelse til Russerne ved Capitulation. lases vor Hoftidende for i Dag følgende Efterretning : Efterat en Division af den Russiske Armer under Først Potemkin havde den 25de September grøvret Kauchan, og ved Dulester liggende Fæstning Palanta, slog den sin Leir for strax derpaa bestormet og indtager Karschldet saavelsom den Akiermann, og tvang den af 1500 Mand bestaaende Tyrkiske Garnison til at overgive sig den 9de October. Bemeldte Garnison blev tilstaaer en fris Asmarch, men maatte efterlade get betydeligt Krigsforraad. Seiervinderne tage derpaa da det hele Artillerie, der bestod af 60 Kanoner, og et me Fæstningen og Havnen i Besiddelse, og ere nu Mestere af Duiesteren paa begge Sider. Fæstningen Bender bliver paa nærværende Tid ordentlig beleiret. Den fra Prindsen af Coburg fra Leiren ved Gerlicien. med Denecher afsendte og i Søndag til Hs. Majestæt ankom de Cadet har medbragt en af de svære Jernlænker, af hvilke Storvisiten førte en stor Mængde med sig for dermed at belægge det Østerrigske Mandskab. Man fandt dem imellem Fiende, og nu tiene de som Vidnesbyrd paa hans Umenneske det Dytte, som vore seirende Tropper fratage den flagtende, lighed og Frighed. Disse Seierstegn, der opvatte Afskre, har Keiseren ved Hoftrigsraadet ladet forvare i Arsenalet. ført med sig 20 Vogne med saadanne Kinder, at enhver en Private Efterretninger føie endnu til, at Storpitien har kelt Halstinde var bestemt for 5 Mand, eiede 2 1/2 Centner og var 3 Wienske Favne lang. Prindsen af Coburg har uden forsit Telt ladet ophange nogle af samme til Stue, hvilket har gjort vore Tropper yderst forbitterede imod Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
af en Strivelse fra Wien, den 28de October. Siden Fæstningerne Attermanns og Palanens Jndtagelse. af Russerne, er Bender gandske indsluttet, og da dens Garnison ikke er stærk og man ikke vil udsætte sig for et saadant Menneskeforliis, som ved Octakom, skal denne Besætning, tvungen ved Hunger til Overgivelse. - Kun Havnen Mar som denden skal være slet forsynet med Levnetsmidler, bure, na, der er ligesom en Formuur for Constantinopel, er nu tilbage for Tyrkerne, siden Russerne et Attermann. Men blive Russerne ogsaa Mesters af denne Havn, er Constantinopel selv i Fare, hvor Forskrækkelsen allerede maae være meget stor, eftersom Divanet skal have sendt Ordre til Adda Pacha, at komme med sin Armee til Constantinopel, for at be skotte samme imod paakommende Angred. - Feldtmukkanden ventes hertil den 15de November.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Østerrige, den 28de October. Med det Belgradske District have vi og faaet Biergværk, men vi ville endnu bekommeflere, naar først Orsove, 30 nik, Ulenaa og Nuga ere blevne erobrede. Allene ved S. siddelsen af Delgrad tilfalder de Keiserlige Stater en Om ning af Naturprodukter fra Servien for en Million Sal.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Jblandt de undvigte Artillerister, som Landan lod opdabefandt sig en Corporal, for hvis Liv den forrige Commodant i Belgrad, Osmann Pacha, gjorde Forbøn, fordi var en duelig Karl, men Landon lod ham af den Aarsaa hange først. Bemeldte Orman Pacha er en forbund M. paa 40 Aar og taler meget godt Jtaliensk. - J forrige. besøgte Retteren Landens Gemadlinde, og forlangte, at skulde udbede sig en Maade. "Jngen for mig, naadMonarchl, saarede Damen, men for Publikum bedre der. Dette lovede Keiseren, saavidt det stod til ham, der siges, at af de 3 Millioner Gylden der vare bestemt. Belgrads Delering, og hvoraf kun 642000 bleve bru vil Hs. Majestæt anvende Overskudet til Kiød og Korne nes Medsattelse. Efter Delgrads Overgivelse tracter, Erkehertug Krans Feldtmarskal Landen og de øvrige Gene ler. Den første Plads var serveret med Guld. Da vare samlede, førte Prindsen Feldtmarskallen til det øver Sæde, hvilket dog holdten ikke vilde indtage, førend En hertugen faade, at det var Monarchens Villie.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Haag, den 31te October. En nye og vigtig Efterretning indløber daglig, ja næsten hver Time, til os fra de Bradantske Grændser, hvor Paterne nu gandske have taget Masken af, og opplantet bellionens Fabne. Det er fuldkommen vist, at de have mægtiget sig de tvende Forter, Lille og Lieskensboeck, som vi nogle Aar siden maatte afstaae til Keiseren, borttaget samt steds de Keiserlige Vaaben og igien opslaaet de Drab, Stænders. Jmidlertid synes dog de Efterretninger disse Patrioter vare allerede voret til 40000 Mand.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Borgerskabet i Gent, 16000 Mand stærkt, havde bet til Vaaben; og at den Keiserlige Garnison i Anton har maattet søge sin Tilflugt i Castellet, at være deel overdrevne, og deels at behøve en nærmere Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
meget er vist, at Magistraten i Antverpen har ladet J. gerne sammesteds formaae til Orden og Rolighed, m. Advarsel, at den Kølserlige Commandant i Titadallet Ordre, at beskade Staden, saamart den mindste Tum tilde sig. - De udvandrede Drabaniske Abbeder og Geistlige af Stand opholde sig ved Patrioternes Arm litair Dragt. Patrioternes Umform er deels blaa hvid, og Hovedrorpset skal virkelig var i Anmarch med verven, efterat det har erødret Lillo, Lieftensborg og dries Denrich, samt borttaget det for Lillehagende Kl. Vagtstid, og bragt samme uden Flaa og Vimpeltilget. landske Vagtskib, for derfra at paa videre til Derminer. At de ogsaa have bemægtiget sig Stæderne Tienhost og er endnu Stadfæstelse. - Af den Rotterdamske Con at meddeles følgende Rapport om forbemeldte Patrioters Hagelser og Operationer : ved den 24de October. "De udvandrende og saakaldte Brabantske Patrioter marde i Fredag, 25 til 2600 i Tallet, fra disse Egne til bant. Da de endnu vare 1/4 Miil fra Grændserne, gjorde daldt, stillede sig i Slagtorden, laddede deres Gevæbte, adslog deres Fahne, der er meget smuk, bar kostet 1300 den, og paa hvis ene Side der staaer en Løve af Guld, men. den anden Antverpens Vaaben, suttet i Sølv. Dermarcherte de til Høgstraaten, hvor de endnu fandt 600 land, og forbleve der til Søndags Eftermiddag, da det Corps brød op til Turnhuus og tog 10 Krigsfanger med Om Aftenen kom de eet Staden Lier uden at have truffet. eneste Reiserlig Soldat. Der siges, at disse have trukket sig bage, da Patrioterne nærmede sig. Allevegne, hvortrioterne kom frem, bleve de imodtagne med aabne Armee, Borgerne og med Høitideligheder af Langene. De, som de i Rosendal og Effen, have bemægtiget sig Fortet Lillo og itaget et Keiserligt Skib. De Brabantske Stænders og varer nu fra Taarnene, og man er beskjæftiget med at settage de Reiserlige Vaaben. Stænderne af Brabant ha og i Dogstraaten bekiendtgjort et Forbud mod at adlyde Rei us Defaling for Eftertiden og derved igjen aabnet Udfør en til Holland. Fra Brabant er allerede en Mængde Vog ankomne til det Hollandske.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
J Mandags fik de Brabantere, der vare i Hog Castel, lerretning om, at de Keiserl. Tropper under Hr. SchrøCommands nærmede sig, hvorpaa de begave sig til Turn set, og i Gaar kom de i Haandmænge med de Reiserl. Trop i denne Egn. Striden varede 14 Timer, og Patrioterne holdte Seieren. De Keiserl. Tropper mistede 3 til 4000 land, 4 Kanoner samt en Krudt og Ammunitions=Vogn, hermed 6 Fanger. Af Patrioterne ere kun 7 Mand, sine.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Ved Tal=Lotteriets 414 Trækning i Wandsbeck udkom No. 15, 87, 79. 73. 24. Skibene, Speculationen, Capit. P. H. Løve, og Da gode Frue Birte, Capit. D. C. Didrichsen, ere komne sig St. Croix i Vestindien med Sukker, Rom, Riis, Tobak og Farvetræe; Capit. J. F. Sandersen og L. Matthisen see, Collonierne i Grønland med Spær, Barder, Skind og Ederduun; Capit. G. Urhan fra Havre de Grace med Kast bønner; Capit. H. Jensen er gaaet til Middelhavet med Fil og Skibet De to Venner, Capit. H. Rasmussen, til Se Croix i Vestindien med Cargatson og Provisioner. Barom. Therm. Vinden. 2 Novembr. 28. 4. 7. 51 Varme. N. V. 3 - - i 27. 9. 3. 51 - - V. S. V. - 127. 10. 6. i 91 - - S. V. - - 127. 8. 7. 7 - - S. O. 6 - 127. 6. o. 7 3/4 - - S. V. 3 - - 127. 5. 4. 61 - - V. N. V. Tirsdagen den 17de November, Kl. 2 Eftermiddag Pafgaaer den Kongelige Erpresser til Norge. Passagerer Parter, Prætiosa, Penge og Banesedler anmeldes og imodtages samme Dags Formiddag, fra Kl. 8 til 12, puKiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Vexel=Cours, den 7de November. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 86 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - - s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt Dito i Courant 2 Maan. Dato a. C. 14 Dages Sigt. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato, 14 Dages Sige.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Avisk S. Ja andet gandskemarbeidede og forbedrede Oplag af Reise tydske Grammatik, faaes til Kiøbs hos ham selv, Etaplaret paa Trykpapiir for 5 Mk. og paa Skrivpapiir 1 Rdlr. 31. boende i No. 183 i store Larsbjørnsstræde, første Sal.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Hos Hoftogtrykker Møller i Friderichsberggaden Nr. 210, i det Maculatur Papir tilkiøbs for 4 a 5 Mark Riset.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
J allerunderdanigst Følge at Hans Kongel. Majests allergaadigste Bevilling, saaledes indende: Vi Christian den Syvende, at Glds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, gudi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenderg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Elias, Jarabi, Vores Justits Raad og Byefoged i Vor Kiøbaad reder, hans, som undersen Arving efter hans ved Døden Holstebroe, samt Herredsfoged udi Hierum og Giusina Deunderdamast giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigt, afgangne moder grue Anna Elgadrid garabt, herom aller dane bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, med Aar og Dags Varsel maae udi de Kiøbenhavnske Berat han ved Proclama ud pæna præclum & perpetursilentii. lingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den ditonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde me, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tide nævnte Frue Anna Elisabeth Jacobi, dermed at fremkom galle dem, som formene sig at have noget at fordre hos for Forløb for hannem at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gylskal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkom dig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog mende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme. at have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vartbenhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst a Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad. af Kiøbenhavn den 21de August 1789. Under Vort Signet. (L. S.). Efter Hans Kongel. Majess, allernaadigste Befaling. C.v. Brandt. P. Aagaard. Schow.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Justits=Raad og Byefoged Elias lacobi at Holstebroe, Bevilling at maae udi Aviserne indkalde hans afdøde Moders serne Anne Elisabord Jacobis Creditorer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aaren Dags Varsel, alle de, som formene da at have noget at fordre, des fornævnte min Moder, Frue Anne Elisabeth Jacobi, dermed at fremkomme, og laadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. Holtebroe, den 2den October 1789. Elias Jacobi. et Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, andt Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden berg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Cancellie Secretair Christian Kieruli, af Vores Kongel. Residende Stad Kiøbenhavn hans for Borger; Capitain og Kiøbmand Milliam Grals, af Vort Eyland St. Croix America, herom allerunderdanian giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigt have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama at pæna præ lunde garnereilentii maae indkalde alle hans Creditorer. et saavel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med i Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Al die, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig agerunderdaman have at rette og for Slade at tage vare. Givet paa Mort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Reudens Stad Kiøbenhavn, den 16de Octobr. 1789. lænder Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Efter Hans Kongel. Majess, allernaadigste Befaling C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved lul pæna prun & perpetursilentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre hos Hr. William Glas, Borger=Capitain og Kiøbmand paa St. Croix, i hvoraf saadant Krav end maatte derivere, dermed at melde sig hos ham selv paa bemelte St. Croix, inden foreskrevne Tids Forløb og deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 19de Octobr. 1789. Paa Hr. William Glasses Vegne, Kierulf. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret, Mandagen den 19de Octobr. 1789. C. Schifter. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Cancellie: Secretair Christian Kierulf af Vores Kongel. Residens Stad Kiøbenhavn, hans for Doctor Edmund Burke af Vort Eyland St. Thomas i America, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Doctor Burke maae ved Proclama sub pæna præclui & perpetui silentii, indkalde alle dem saavel i Vore Riger, og Lande, som Udenlands boende, der formene sig at have noget at fordre, ikke allene hos ham selv in specie, men og ler saavidt han har været Partiervant i Societetet under Firma af Burke og Omeare, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kjøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de i Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over og Under=Retter paa Vores Vestindske Enlande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte. Avis, indkalde alle hans paa fornævnte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig " allerunderdanige have at rette og for Skade at tage vare. a Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel Reandende Stad Kiøbenhavn, den 16de October 1789. under Vort Slanet le Efter Hans Kongel. Majets allernaadigste Befaling : C.v. Brandt. P. Aagaard. Søen.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
J Følge forestaaende allernaadigle Bevilling indkaldes herved lundne præclut & perpetui allertil med Aar og Dags Varsel. alle dem som formeene sig at have noget at fordre hos Hr. Datter, Sommand Burke paa St. Thomas, enten hos ham selen førere eller saa fat han har været Partinant i Soritetet under Firmeaf Hulle og O Meare, intet i nogen Maade andtagen, dermer at melde sig hos ham selv paa bemelte St. Thomas inden foreskrevne Tids Forløb, og deres Fordringer bepengalere. Kobenhavn, den 19de Octbr. 1789. Paa Hr. Doctor Edmund Barkes Vegne. gral. tæst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt trettellere. Mandagen den 19de Octobr. 1799. C. Sammer. ene og enhver, som til afg. Saanepræst Hr. Johanne Qnedensen Harboe i Hostrup, Haversted Amt, hans efterlag. denskab nogen retmæssig Tiltale, at hvad Grand deren maatte være, haver eller samme noget skuldenstaaer, maae sigt, de dei Fanen inden 6, og de udenfor inden 12 Uger, fra dette Proclamatis første Bekiendtgjørelse at regne, respective ved Stral af udelukkelse, evigt Stimende og dobbelt Betaling, hos Hr. Tingsskriver Bertelsen i Haderslev formaaden angive, al de Hænder havende ormaliter at forevisende Dokumenter ligeledende Gienparter ved Professions Protocollen tildaglade og de uden for denne Jurisdiction boende Procuratorumad Attadeskikke, ligesom det der skyldes udi samme Tid til Massen udbetale eller forvente Dom og Kiendelse, som Løven medfører. Haders led Herredsfogde, den 21de October 1789. J. C. von Jessen.
Berlingske Tidende, 1789-11-09
Arvingerne og Creditorerne efter den ved det Holstenske, Scalm at ved Døden afgangne Rytter elle Christensen, inddedes herved peremtorie, respective inden 6 og 12 Uger alle havn. min at melde sig med deres Fordringer for maa underskrev ne, da dem efter Byens ringe Jndhold skal vederfares hvad Ret er. Haderslet, den 4de Novbr. 1789. kanen.