JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Landeiendom. Efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren lader Undertegnede, Løverdagen den 3die August næstkommende, Form. Kl. 11, hvis nogenlunde antageligt Bud skeer, ved Auction bortsælge min Eiendom Østerhaab, beliggende i Bryrup Sogn, Thorsting Herred, Skanderborg Amt. Denne, i en smuk og skovrig Egn – 3 Mile fra Horsens og 2 Mile fra Himmelbjerget og Silkeborg - beliggende Eiendom, hvis Bygninger afgive en smuk og hyggelig Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden, har et Jord tilliggende af omtrent 100 Tdr. Land Muldjorder, der ere matriculerede for 4 Tdr. 2 Skpr. 1/2 Alb. Hartkorn, og hører under Arealet 3de Englodder. Paa beqvemme Steder i Jorderne gives Mærgel, der er anvendt paa c. 60 Tdr. Land. Tienderne for den største Deel af Hartkornet ere indkjøbte. Nærmere Underretning om Eiendommen og om Conditionerne, der ville blive favorable, kunne forinden Auctionen erholdes hos Hr. Cancelliraad Prokurator Anchersen, i Veile, samt hos Undertegnede, der, om Nogen skulde ønske det, ogsaa afslutter Handel underhaanden. Østerhaab, den 19de Juli 1844. S. Rahlff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Creditorerne i Dødsboerne efter: 1) Constitueret Consumtionsforvalter Ernst i Skanderborg, og 2) Snedker Johannes Mide i Gjern Bye, Sogn og Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 11te Juli 1844. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Dampskibet Kønigiun Caroline Amalie, Capt. P. Jordt, afgaaer fra Kjöbenhavn til Aarhus Onsdagen den 24de Juli, Kl. 5 Morgen, fra Aarhus til Kjöbenhavn Torsdagen d. 25de Juli, Kl. 5 Morgen, medtagende Passagerer. Indskrivningen skeer hos J. H. Agerup. Aarhus, d. 20de Juli 1844. ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Dampskibet "Iris"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil fra Kjöbenhavn Löverdagen den 27de og afgaaer igjen til Kjöbenhavn Mandagen den 29de Juli om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til Aarhus, 21de Juli 1844. A. Thomsen, Mægler. FraIIANS IIOLII.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Silke- og Klædehandler, Östergade 36, arriverer til forestaaende St. Olufs-Marked et meget riigt Udvalg af de nyeste og smagfuldeste Mode og Manufacturvarer til Nutidens billigste Priser. Udsalget af ovennævnte Mode-Lager besørges af Undertegnede i Boutiquen i min Gaard paa det store Torv, hvorhos bemærkes, at det medførende Lager intet indeholder der kan passe for Bondestanden, ærbødigst Vitus Ingerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
J Stedet Ns 359 ved Mindeporten staaer til Salg 3 rundklappede Schatoller, 2 Dusin Stole med dreiede Been, 2 Servanter, 2 Sofaaer, 2 Himmelsenge med dreiede Stolper, 2 Klædeskabe, 2 Sofaborde, 2 Commoder, 4 Fløi borde, en gammel Sofa med Stole, og kan faaes til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Barbeer- og Friseurstue paa Himmelbjerget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Torsdagen 1ste August 1844. Undertegnede agter at indtræffe paa Himmelbjerget, og anbefaler min Barbeer- og Friseurstue til et æret Publicum, der godhedsfuld vil beære mig med deres Besøg ærbødigst Horsens, den 20de Juli 1844. C. F. Abel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
En Skolediscipel kan til næstk. 1ste October erholde Kost og Logis hos förste Lærer Aae ved Fruesogns Borgerskole i Aarhuus. Aarhus, den 22de Juli 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Til Salg. Flere brugte Klædningsstykker ere hos mig indlagte til Salg : en Borgeruniform, en Livkjole, flere Frakker og Beenklæder, hvoraf nogle Stykker kuns ere lidet brugte, og Alt sælges meget billig hos J. H. S. Søchting, Skræddermester. Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg i Løbet af 2 Maaneder at oprømme alle mine Handelsvarer, bestaaende af Galanterie, Jernvarer, Klæde, Multum, Coating, couleurt og blegede Lærreder, Silke= og Bomuldsbaand, Colonial- og Farvevarer, m. m. m., og vil benævnte Varer, for at opnaae en hurtig Realisation, blive solgt til yderst billige Priser, og en stor Deel langt under Jndkjøbspriis. Tillige bemærkes: at jeg gjør Jndkjøb af Landmandens Producter. Colding, den 26de Juni 1844. H. C. Duer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Nyt Chocoladefabrik. Udmærket god, billig samt smukt udstyret Chocolade fra 2 til 8 1/4 pr. 2 faaes i mit Fabrikudsalg, Hjørnet af Gothersgade og Grønnegade Nr 377 i Kjøbenhavn, hvor tillige erholdes Priis-Couranter over de forskjellige Sorter. Handlende gives Rabat. C. F. Rehlet junior, Chocoladefabriqueur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Et Sted paa Søballe Mark, Steenkjær kaldet, bestaaende af 7 Fag Stuehuus, 4 Fag Udhuus, Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr., med god Grøde, som kan tiltrædes strax, ønskes underhaanden bortsolgt. Lysthavende ville behage at henvende sig paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
J Stedet N 615 paa Vestergade er et Værelse til Gaden at faae tilleie for en eenlig Dame.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
J Undertegnedes Boglade modtages Subskription paa: Schillers samtliche Werke, gr. 8, in 10 Bänden auffeinem Velinpapier, geschmückt mit dem Portrait des Dichters in Stahlstich. Priis 1 pr. Bind. Første Bind er udkommen og er til behagelig Eftersyn. Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Paa Undertegnedes Forlag udkommer og Subscription modtages i alle Boglader (i Aarhuus i den Jessenske Boghandling af A. Basse og hos Wissing: Almindelig Brev-, Comptoir- og Formularbog, udgiven under Medvirkning af HALDUR R. GRNER, C. V. RIMESTAD, J. HELLMANN. og C. SCHACK af CHR. BARTHOLIN. Bogen vil komme til at bestaae af følgende Afdelinger: Ved Hr. BARTHOLIN, Forstander for Borgerdydskolen i Kjøbenhavn: A. 1. Kortf. dansk Retskrivningslære. 2. Bemærkninger om den gode Stiils Egenskaber i Almindelighed og og Brevstiil i Særdeleshed. 3. Særegne bemærkninger: Breves ydre og indre Anordning og Jndretning; Titulaturer o. s. v. 4. Anviisning til de forskjellige Brevarter med Mønsterbreve for enhver Art.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Ved Hr. HALDUR R. GRNEn, Bestyrer af det praktiske Handels-Academie: B. 1. Bogholderie nærmest bestemt for Detailhandlere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Foruden en kortfattet Forklaring vil der blive meddeelt et Schema, som viser, hvorledes Bøger skulle føres. 2. Handelscorrespondence: Hvad derved er at lagt tage saavel med Hensyn til Stilen som Jndholdet a) Forskjellige Circulairer. b) Vareforretninger. c) Consignationer. d) Speditions-Forretninger. e) Agenturforretninger. 1) Correspondence i Havarisager. g) Vexelforretninger. 3. Handelslære: a) Om Vexler, b) Om Connossementer. c) Om Biilbreve og Respondentiabreve o. s. v. d) Assurance og Havari. e) Almindelige forekommende Handelsudtryk. Ved Hr. RIMESTAD, Lærer ved Borgerdydskolen: C. Handelsgeographie. Danmark betragtet som Udgangspunkt. Underretning om Dampskibs- og Jernbanelinier, o. s. v. Ved Hr. SCHACK, Cand. jur. og Fuldmægtig; D. Formularer, der angaae Forhold i det daglige Liv og borgerlige Forhold, som Skjøder, Contracter, Testamenter, Gavebreve, Fuldmagter, Gjeldsforskrivninger, Reverser, Panteobligationer, Cautionsbeviser, Klager, Ansøgninger, Begjæringer, Regninger o. s. v. Ved Hr. HELLMANN, Fuldmægtig; E. Mercantil Adressebog for det egentlige Danmark, eller Angivelse af Firmaerne paa Handlende en gros og en detail, af Consuler, Skibe over 10 Commercelæster, Fabriker, Jndvaanere o. s. v. i enhver Kjøbstad i Danmark. Anm. Denne Meddelelse er et Uddrag af den af Hr. Hellmann bebudede "Mercantil Adressebog, hvortil Kilderne sterstedeels ere ham officielt leverede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
Ved dHrr. BARTHOLIN, GRNER og SCHAGK: F. Anhang: 1. Brevpostgangen og Brevtaxten, Pakkepostgangen, og Pakkeposttaxten. 2. Om Maal, Mønt og Vægt, i Sammenligning med fremmede Staters. 3. Stempelpapirsforordningen. Det hele Værk vil omtrent udgjøre 30 Ark, trykt i stort 8, og leveres dem, som subscribere inden Septbr. Maaneds Udgang for 2 P. Bogladeprisen bliver 25 3/4 høiere. Subscribentsamlere erholde paa 6 Expl. eet og paa 15 Expl. tre Friexemplarer. De paategnede Planer bedes snarest muligt og senest inden ultime September d. A. tilbagesendt Forlæggeren P. G. Philipsen, Store Kjøbmagergade Nr 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-22
De udenlandske Efterretninger skulle følge i en Etra-Avis imorgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
No 132. Tirsdagen den 23de Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Nyheder fra Udlandet. De græske Forhold tage en meget truende Vending, skjøndt de ere blevne anerkjendte af Rusland, Hemmelige Selskaber underminere Regjeringen; den ulykkelige Monarks Autoritet respecteres neppe; Diplomatien er virksom, for at fiske i oprørt Vande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
J Gibraltar hed det, at Keiseren af Marocco havde overdraget Abdel Kader Overkommandoen over alle sine Tropper ved Grændsen, hvorimod der forsikkres i Toulon, at den franske Expedition vil snart blive tilbagekaldt, da Abderrahman, den maroccanske Keiser, havde indgaaet alle de ham foreskrevne betingelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Den spanske Regjering har beordret en Armee paa 6000 Mand imod Marocco. Man troer fuldt og fast i Barcellona, at dersom Striden mellem Frankrig og Marocco bilægges, da ville Sverrigs og Danmarks Flaader agere i Forening med den spanske. Polakkernes Udviisning fra Posen, som for nogle Maaneder siden blev suspenderet, kommer dog nu til Udførelse. Efter en ny befaling skulle de Alle i største Hast forlade Preussen. Det staaer dem imidlertid frit for at begive sig til Polen eller andre Lande, vel at mærke, saafremt de selv have Reisepenge til det sidste, hvis ikke, transporteres de tilbage til deres Fødeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
J Madrid havdes foruroligende Rygter om at Espartero vil fra Portugal af gjøre et Jndfald Landet. Udenrigsministeren Villum har taget sin Afsked og er bleven efterfulgt af General Narvaez der træffer store militaire Foranstaltninger, paa Grund af en foregiven opdaget Sammensværgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Den vestindiske Øe Dominica var ved de sidste Beretningers Afgang derfra i fuldt Oprør. Den sorte Befolkning var som ude af sig selv, og der befrygtedes en rædsom Massacre hvis der ikke kom hurtig Hjelp dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Fra de nordamerikanske Fristater haves følgende tre Nyheder: Præsidenten har formælet sig i Nework med den tyveaarige Miss Julie Gardner af Long Jsland. Et Dampskib er sunket paa Touren fra Detroit til Sandwich i Canada, hvorved endeel Passagerer vare omkomne. En Jldsvaade har i Staden Hudson ødelagt Huse og Eiendomme for 300,000 Dollars.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Jfølge Beretning fra London have Kulgrubear beiderne ved Tyne og Wear, over 20,000, taget den Beslutning: ikke at ville arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
J disse Dage have uhyre Trains – et af dem talte 43 Vogne – faret paa Jernbanen mellem Manchester og Leeds med lutter Børn. Disses Tal udgjorde over 20,000. Deres Lærere vare med. Paa alle Stationer vare store Masser af Nysgjerrige forsamlede, som hilste de smaa Passagerer, der førte deres egen Musikbande med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Den russiske Stad Kasan har været oversvømmet i den Grad, at 464 Huse stode aldeles under Vand. (Ogsaa paa flere Steder i Sverrig har man, paa Grund af den længe vedholdende Regn, lidt af Oversvømmelse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Fra den bohmiske Grændse meldes under 15de dennes: "Oprørsaanden strækker sig ud over hele Landet, navnligen hersker en ganske særdeles Forbittrelse mod Jøderne. J Prag er den vel dæmpet for Øieblikket, men flere Compagnier Militair maa dog endnu bevogte den Deel af Staden som beboes af Jøderne. Derimod reise Arbeiderne sig i alle de mindre Fabrik stæder, hvisaarsag Militairet er i en uafladelig Bevægelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
De sidste Uroligheder i Prag have været saa betydelige, at det ansaaes fornødent at to Batterier rykkede ud imod de oprørske Jernbanearbeidere, med hvilke en stor Deel af Stadens Pøbel havde forenet sig. 23 Personer havde mistet Livet i disse Spektakler. Nu var det roligt igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
J den hannoveranske Stad Goslar har været en stor Jldebrand, hvorved bl. A. var afbrændt den herlige gamle St. Mariækirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Den afdøde Konge af Hollands Enke, Grevinden af Nassau, født Comtesse d'Oultremont, staaer i Begreb med at formæle sig med en af hendes afdøde Gemals Adjutanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
De preussiske Aviser indeholde Efterretninger fra Petersborg af 11te Juli, hvori det hedder, at Prinds Christian af Glücksborg er kommen dertil. Om Storfyrstinde Alexandras befindende meldes Jntet. Døden har berøvet Universitetet i Heidelberg en mærkværdig Mand, en Personlighed, som er berømt vidt og bredt i hele Tydskland, nemlig Dr. Hofacker, den saakaldte Paukdoctor, der var uundværlig ved alle Studenterdueller. J Nord- og Sydtydskland leve mangfoldige Mænd, som nu beklæde de høieste Embeder, og som Hofacker har maattet flikke paa i deres Studenterdage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Kongen af Sverrig har befalet, at der skal tildeles Chefen for det Nordre skaanske Jnf. Regiment, Oberst Cederstrøm, extrajudiciel Straf, fordi det havde behaget ham at lade give en Soldat 15 Stokkeprygl, fordi han havde vovet at anmelde for den commanderende General, at han utilbørligen var bleven slaaet af en Lieutn. Broberg, som dog for sin Pryglelyst var bleven tilkjendt en Maaneds Arrest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Den russiske Escadre har i Helsingøer engageret flere derværende Lodser til at lodse samme ud af Kattegattet, og derpaa, efter en Krydstour nogle Uger i Nordsøen, at lodse den tilbage enten igjennem StoreBelt eller Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Fortegnelse over Underskrifternes Antal paa den til Hs. Maj. Kongen i Onsdags indgivne Petition om det danske Sprog i Slesvig, Kjøbenhavn 4,020 Underskrivter, Roeskilde 101, Kjøge 94, Helsingøer 189, Hillerød 105, Frederikssund 93, Holbek, 72, Kallundborg 43, Ringsted 133, Sorøe 70, Slagelse 34, Korsøer 72, Skjelskjør 24, Nestved 95, Præstøe 80, Storehedinge 10, Vordingborg 91, Stege 68, Rønne 33, Kjøbenhavns Amt 684, Frederiksborg. Amt 936, Holbeks Amt 1,924, Sorøe Amt 434, Præstøe Amt 569, Møen 224; Odense 276, Nyborg, 2, Svendborg 142, Faaborg 178, Assens 140, Middelfart 103, Kjerteminde 68, Bogense 133, Rudkjøbing 178, Odense og Svendborg Amter 522, Langeland og Thorseng 703, Nakskov 209, Mariboe 103, Saxkiøbing 12, Rodbye 31, Mariboe Amt 200, Nykjøbing 108, Stubbekjøbing 17, Falsters Land 429, Aalborg 214, Nibe 43, Frederikshavn 30, Hjørring, 41, Thisted 99, Nykjøbing 5, Aalborg Amt 304, Hjørring Amt 860, Viborg 30, Skive 43, Viborg Amt 87, Aarhuus 202, Randers 282, Hobroe 60, Mariager 22, Grenaae 23, Horsens 116, Veile 77 Kolding 184, Ribe 214, Ringkjøbing 36, Aarhuus Amt 196, Skanderborg Bye og Amt 466, Randers Amt 430, Ribe Amt 714, Veile Amt 1,404, Jndvaanere af Hertugdommene, som have underskrevet i Kjøbenhavn eller skrivtligen have tiltraadt Petitionen, 7. Tilsammen 20,069 Underskrivter. (B. Td.) Adresse til Hs. Majestæt Kongen. fra den jydske Stænderforsamling. "Allernaadigste Konge!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Jdet Nørre-Jyllands Provindsialstænder atter tiltræde deres Virksomhed, føle de Trang til, ved en allerunderdanigst Adresse at tolke Deres Majestæt de Følelser og den Stemning, hvoraf de som Folkets Repræsentanter ere gjennemtrængte. Vi bringe Deres Majestæt Folkets Tak, fordi Deres Majestæt ved et os forelagt Udkast til almindelig Værnepligt har besluttet at komme det gjennem Stænderne tidligere yttrede Ønske imøde; og vi skulle nu tage under samvittighedsfuld Overveielse, om den Maade, hvorpaa Udkastet har søgt at løse denne vigtige Opgave, er stemmende med Landets sande Tarv og Folkets almindelige Ønsker. Vi takke Deres Majestæt for, at Stændernes Andragende om Forskud til de nye Hovedlandeveies, Anlæg er opfyldt, idet vi holde os overbeviste om, at dette Forskud, hvorpaa Nørre-Jylland har særdeles Krav, og hvortil samme i høi Grad trænger, fremdeles aarlig vil blive anviist til udelukkende Anvendelse i denne Provinds, indtil Øiemedet er opnaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Ved den af Deres Majestæt besluttede Opførelse af de til Retssikkerhedens Haandhævelse fornødne nye og hensigtssvarende Straffeanstalter vil et længe følt Savn kunne ventes afhjulpet, og vi tillade os i denne Anledning at udtale vor Tak til Deres Majestæt, fordi Stændernes Andragende om Udgifternes Tilveiebringelse er taget til Følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
J forrige Session tillod Forsamlingen sig at indgive til Deres Majestæt en allerunderdanigst Adresse, i Anledning af den ved Begivenhederne i Hertugdømmet Slesvig hos det danske Folk fremkaldte Stemning og Bevægelse, og Deres Majestæt har i den allernaadigste Bekjendtgjørelse til os givet den Forsikkring, at der skal blive iagttaget Alt, hvad der findes fornødent og tjenligt til at hævde Statens Eenhed og alle Undersaatters Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Vi ere vel fuldelig overbeviste om Deres Majestats landsfaderlige Hensigter i denne Henseende; men, allernaadigste Konge! vi vilde svigte vor Pligt imod Deres Majestæt og Fædrelandet, dersom vi ikke her frimodigt udtalte, at, uagtet en i Hertugdømmerne paa mange Maader fortsat statsopløsende Partivirksomhed, har det danske Folk i det siden forløbne Tidsrum ikke alene forgiæves ventet paa enhver til dets krænkede Nationalitets Beskyttelse og den truede Statseenheds Opretholdelse sigtende Foranstaltning fra Regjeringens Side, men endog maattet see denne tage Forholdsregler, hvorved Folkets Bekymring for disse dyrebare Goder maatte forøges. Derfor er den bevægede Stemning hos Folket, som Provindsialstænderne i den ovennævnte Adresse tillode sig at skildre for Deres Majestæt, gaaet over til en ligesaa dybt følt som almindelig Misstemning, og navnlig har Sprogpatentet af 29de Marts d. A. fremkaldt en levende Utilfredshed og Smerte hos det hele Folk. – Vel have Hertugdømmerne et retfærdigt Krav paa, at de Mænd, som stilles i Spidsen for deres Administration, ere saadanne, af hvilke de med Tillid kunne vente deres særegne Jnteresser behørigen varetagne; men det danske Folk har ikke mindre Krav paa, at hine Mænd ogsaa besidde prøvet Hengivenhed for den bestaaende Statseenhed, og reen og kraftig Villie til at modvirke statsopløsende Bestræbelser, og til at haandhæve Alle, saavel Danske som Tydske, i deres naturlige og lige Rettigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Den almindelige Misstemning hos Folket har desværre ogsaa for en stor Deel sin Rod i andre administrative Forhold, og sigte vi herved især til Finantsforvaltningen. Stænderne have ligge siden deres første Sammentræden som vi haabe med Grundighed og overbevisende Kraft behandlet dette vigtige Anliggende, og fornemlig have de andraget paa gjennemgribende Besparelser i visse Hovedudgivtsbrancher, navnlig til de mange og store Hof holdninger, Militair Etaterne, Pensionsvæsenet, Naades=Secretariatet og det udenlandske Departement, men idet vi skjønsomt erkjende, at der er indført fuldstændigere Offentlighed i Finantsernes Bestyrelse, maae vi paa den anden Side beklage, at Stændernes Bestræbelser ikke have havt den tilsigtede Virkning med Hensyn til Besparelser, da Udgivterne ere tiltagne, istedetfor aftagne. Folket føler sig ei beroliget derved, at de forøgede Udgivter ere dækkede ved den under særdeles heldige Conjuncturer forøgede Jndtægt, da denne for en Deel maa ansees som tilfældig, og kunde have anden almeengavnlig Anvendelse. Og ved denne Sag har det saaledes maaskee meere indlysende end ved nogen anden viist sig, hvor liden Jndflydelse de stændiske Andragender have paa den høiere Administration, og hvor vigtigt det i Særdeleshed maa være, at der gives Stænderne Leilighed til en kraftigere Jndvirkning paa Finantsernes Bestyrelse. Forsamlingen har derfor med Bekymring erfaret, at Deres Majestæt ikke har fundet Anledning til at gaae ind paa Stændernes gjentagne Andragende om Forelæggelsen af et to-aarigt Finants-Budget; men end større Bedrøvelse vækker det hos os, som det vil vække i hele Nationen, at Deres Majestæt for Tiden ei har seet Dem istand til at foretage Noget til Udvikling af den stændiske Jnstitution, i hvilken Henseende Folket har knyttet saa store Forventninger til Deres Majestæts Regjering. Dog denne Bedrøvelse er tillige blandet med Haab, det Haab, at en Konge med det Folkesind som Deres Majestæt, der sætter den høieste Priis paa at lykkeliggjøre det Folk, som er anbetroet Deres Scepter, vil, omgivet af et folkeligsindet Raad, forberede og gjennemføre den af alle Fædrelandsvenner attraaede friere Udvikling af vore sociale Forhold. Dertil give Gud Deres Majestæt sin bedste Velsignelse, og lade Deres Regjering over et trofast Folk vorde lang og lykkelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-23
Den slesvigske Stænderforsamling. Forsamlingens andet Møde aabnedes med en Tale af Præsidenten, Etatsraad Falck, i Anledning af den i den kal. Bekjendtgjørelse indeholdte Daddel til Stænderforsamlingen, og udtalte derpaa i dennes Navn følgende Erklæring: "at Forsamlingen vel havde følt sig smerteligt berørt ved det mod den yttrede allerhøieste Mishag, endskjøndt den kun havde ladet sig lede af Hensyn til 4 det, der efter dens samvittighedsfulde Overbeviisning kunde bidrage til Almeenvellets Fremme, og da den var sig bevidst, ikke at have af eget fra sin Rets og Pligtens Vei, og at den altid havde fulgt sin samvittighedsfulde Overbeviisning, og maatte derfor søge sin Beroligelse i Bevidstheden derom. Stænderforsamlingens Medlemmer kunde efter den modneste Overveielse ikke indsee, at der fra Forsamlingen var udgaaet Yttringer og Andragender, som overskrede de samme anviste Grændser, og det saameget mindre, som der i den allerhøieste Bekjendtgjørelse ikke var nærmere betegnet saadanne Yttringer og Andragender. Forsamlingen havde den Bevidsthed, at den bestandigt tog Hensyn til Fædrelandets Vel og Ære, og altid efter Evne havde pligtmæssigt viist sin Birksomhed. Paa Præsidentens Spørgsmaal, om Forsamlingen var enig med ham i denne Erklæring, reiste alle Medlemmerne sig og tilkjendegave saaledes eenstemmig deres Bifald. Sluttelig fandt Præsidenten sig foranlediget til den Erklæring, at han, ogsaa med Hensyn til sin personlige Stilling ikke troede at have givet Anledning til den Bebreidelse, at han ikke havde opfyldt sine Pligter; han vidste jo rigtignok, at hans Evner vare fuldkomne, men dog holdt han sig forvisset om, ikke at have bidraget til, at Forsamlingen havde overskredet Grændserne for sin Competence. Derefter blev henstillet til Forsamlingens Afgjørelse, om den Deputerede for det 14de Landdistrict, (Landinspecteur Tiedemann) kunde tillades at give Møde, skjøndt han var sat under Fiskalens Tiltale. Resultatet af denne interessante Discussion blev det, at Tiedemanns Adgangsberettigelse anerkjendtes med 23 Stemmer mod 13. Blandt dem som talte for ham vare isærdeleshed Hertugen af Augustenborg, Advocat Storm, Dr. Steffens, Hr. Berwald &c. Commissarius, som derimod holdt sig til Lovens Ord, blev understøttet af Etatsraad Luders, Grev Reventlow og Dr. Gülich. Derpaa skulde man til at discutere om en Adresse til Kongen, men Proponenten, Dr. Gülich, tog sit Andragende tilbage, paa Grund af den Forsamlingen tilstillede kongelige Bekjendtgjørelse og de deri indeholdte dadlende Yttringer &c. Blandt de mange allerede i dette Møde anmeldte interessante Propositioner er atter den om en Forening af begge Hertugdømmernes Stænderforsamlinger, og en af Dr. Gülich om en slesvig-holsteensk Constitution.