JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-11-13
Avertissemens. Siden mig uformodendes forekom et Defensions-Skrift, angaaende en Febris catharrhalis maligna cum Purpura alba & rubrahvilken dog aldeles nu omstunder ey grasserer, som og om en af den forrettet Aareladning, paa hvilken skulde væ Distance –re fulgt en smitsom Syge, hvilke Puncter jeg af Kierlighed til denne Regule Omnis Etatis Hommes Schola admittit, ey kunde lade fo die gaae, i sær da jeg af Cel. Hofm. Libr. de Febribus Sect. L. ca IX. pag. 214, som og af vores Høylærde og berømte D. BotticherTractat de morbis malignis pest. & Pestilent, ed. 1736. pag. 7. 21. har erfaren, at Forsvars=Skriftet har involveret contradictio nem in Adjecto, og Sygdomme med største gnorance ab utroqui tracteret, og det Medicinske Axiomma gandske forgiettet, A. cognitio Morbi sit Principium curationis, sær da den afdøde Kone hverken har havt Kopper eller gjort Barsel, udi hvilke Tilfælde vel en Feber purpurata rubra og vel alba kunde sig indsnige, men at aarelade udi Febri catharrhali maligna cum Purpura alba & rubra, vise og demonstrere anførte Authores, er gandske urimeligt, saa at det her maa være sandt: Nullum Ingenium fine Mixtura Demen til For det andet at efter Aareladning skulde følge en smitsom Syge er Idiorisk, ja imod en sund Fornuft, ja omendskiønt Plato havde Philonizeret, og Philo Plstometet, saa har det dog været uriimeligt at aarlade udi det første, og behøves Beviis mod mange nu bortdøde, at Febris catarrhalis maligna cum Purpura alba & rubr. har taget dem af Dage; men det sidste, neml. at efter Aareladning kand følge en smitsom Syge, bør stadfæstes med sunde Argumenter, som er umueligt, saa at dette Forsvar som et Hysteren Proteron gandske bortfalder, og ey nogen Purification havde havt fornøden, men heller det Juridiske Axiomatis Jagttagelse, udi nullus Actor, ibi nullus reus, saa havde ey heller Ordsproget fundet sted, non sunt facienda bona, ut inde eveniant mala. Albini.
Berlingske Tidende, 1750-11-13
Hos Sr. Christian Mouritzen i Homergaden, er 10 a 20 sk. Lodseddeler udi Børnehuusets Lotterie, og til tredie Classe fornyet at bekomme.
Berlingske Tidende, 1750-11-13
Da forrige Skoleholder i Grønholt skole i Borups sogn og Ran søe herred, Otto Biested ved døden er afgangen den 1 Sept. i in deværende aar, og hans efterladenskab er saa ringe, at der ikke kand bekostes noget ordentlig proclama, saa lader Provsten i Ramsøe Herred tillige med Assessorer, hermed 3de postdage efter hinanden indkalde alle, saa vel arvinger, som ere di- og debitorer, at de sig saa snart mueligt indfinde hos mig Provst Lemvig i Ørsted Præstegaard, saa vel med deres lovlige krav som skyld, da dem ved skiftets slutning, som foretages eengang i December Maaned førstkommende, skal vederfares, hvad lov og ret tilsiger. Tirsdagen den 8 Dec. førstkommende, om formiddagen kl. 10 slet, bliver udi Odense i afgangne Material=Forvalter Niels Christensens gaard, lige over for vor Frue Kirke, holdt offentlig auctil en, og om fornøyelig bud skeer, til den høystbydende bortsolgte: 1) Bemeldte den sal. Mands gaard lige over for vor Frue Kirke som er nye opbygt, og bestaaer af 2 loft høy til gaden, muur og dings verk, vel indrettede værelser, god stalderum og gaardsrum, skiøn hauge plads, samt fersk vand i gaarden og ellers meget beqvem til beboelse enten for en Adel familie, kiøbmand eller giefgiver. 2) En Lykke uden for Møllebroe Port beliggende, Rød Gaards Lykke kaldet, frie for all tynge, tiende undtagen, hvorudi fuldkommen kand faaes 20 tønder korn. 3) Et huus i Vindegaden med dertil hørende Urte hange. 4) Trende huuse eller leye paa ninger med haugepladser paa Graabrødre Kirkegaard, og 5) 2de dito huuse i Mynte-strædet; og tiener ellers iebhaberne til efterretning, at om nogen skulle ville kjøbe underhaanden, førend quctionen, ville de i saa fald behagelig addresserer sig enten til Hr. Fiscal Holm i Odense, eller Sr. Hugo Praem paa Rusinge Gaard udi Fyen.
Berlingske Tidende, 1750-11-13
Det giøres herved bekiendt, at Onsdagen den 18 Nov. førstkommende om eftermiddagen kl. 4 slet, skal ved offentlig auction 5te og sidste gang opbydes, een Rudolph Christian Trans forhen, men nu Hr. Biskop Pontoppidan i Bergen udlagde gaard, beliggende paa Christianshavn paa hiørnet af Torvegaden, og lille Amagergaden.
Berlingske Tidende, 1750-11-13
Hos Sogne-Præsten ved St. Nicolai Kirke Hr. Nicolai Brorsen, er til 11 Dec. førstkommende af Kiøbenhavns Ministerii Penge1411 Rdlr. 32 skl. at bekomme paa rente imod sikker huus pandt, hvilke penge altid kand blive staaende, saa længe pandtet agtes at være i forsvarlig stand. De af Høyædle og Velbaarne Hr. Obriste Helm, som Chef fordet 2det Aggershuusiske National Jnfanterie=Regimente i Norge, anordnede Skifte=Commissarier udi stervboet efter Hr. Capit. Gustav Wilhelm von Gienschouens afdøde Frue Birte Christine Juel, Velbaarne Hr. Capitain Nicolai Green og Volædle Hr. Regim. Qvarteermester og Auditeur Christopher Ravn, lader herved i de danske oviser 3de postdag efter hinanden bekiendtgiøre, at skifte og rigtighed efter bemeldte afdøde frue er berammet at foretages paa gaarden Kolbye i Ullensager Sogn udi Øvre-Rommeriges Fogderie i Aggershuus Amt i Norge Fredagen den 19 Januar, anstundende aar 1751. til hvilken tid og sted de som maatte have at fordre eller gielde vilde behage med lovlig beviis selv eller ved fuldmægtig at indfinde dem, da de kand vente dem den ret efter boets tilstand, som lov og forordninger medfører. Til efterretning saavel for de som allerede haver ladet sig subscribere, som end og for de som maatte indtræde i Participantskab udi det Jarlsbergske Sølv haltige Blye= og Kobber=verk meldes, at da adskillige have uddraget sig nogle tvetydige forstaaelser af Jnvitations=Planens 4 Art. og ellers imod den 7 og 10 Art. i henseende til den Greven forbeholdne Med=Direction og kurernes betalings maade, og derved havt adskillige objectioner, saa bliver Hr. Græv Wedel af Jarlsbergs uigienkaldelige declaration: 1.) at den 4 Art, saaledes skal have sin forstaaelse, at de 14 Rdlr. som af enhver kur efter Haars forløb skal svares, er en vedvarende recognition, som i steden for tiende skal erlegges; men af udbyttet skal Græven have den halve part, indtil de i verket havende 130000 Rdlr. dermed tilfulde er afdragen. 2) At Græven paa den i 7 Art. forbeholdne meddirection vil renuncere; og 3) At kurerne efter den 10 Art. ikke betales førend Participantskabets fastsatte antall eller kurer ere complette, som nærmere udi gazetterne vorder bekiendtgjort. Hvem som i dette verk vil lade sig subscribere, maatte behagelig melde dem hos Hr. Ober=Auditeur Wederkinch, boendes paa hiørnet af Amager=Torv og Høybroestrædet, hvor JnvitationsPlanen og nærmere efterretning om verket kand faaes. Niels Olufsen Aslou forhen sognedegn for Næsborg, Salling og Ondrup Meenigheder, er den 1 Sept. sidst afvigte ved døden afgangen tilligemed hans hustrue, Margrethe Eversdatter Roring, som døde den 30 Juni indeværende aarl, hvorfore skifterretten lader deres fraværende arvinger indkalde at møde udi stærvboen, Næsborg Degnebolig til 12 uges dagen, som er d. 24 Nov. førstkommende, samt eredi= og debitorer tilligemed bemeldte fraværende arvinger til skiftets slutning, som bliver den 8 Jan. 1751. da enhver af dennem skal vederfares, hvad ret er, men de udeblivende maa tilregne sig selv den forliis og skade, som dennem derover kunde forvoldes.
Berlingske Tidende, 1750-11-13
Hvo som til næstkommende 11 Dec. eller nu strax maatte behøve en Capital af 1000 Rdlr. paa første Prioritet udi forsvarlig huus pant imod 5 pro centorente, kand derom melde sig her udi bogtrykteriet, hvor nærmere anviisning derpaa gives.
Berlingske Tidende, 1750-11-13
En liden capital børne penge af Smørum Herred 89 Rdlr. er at udlaane imod sædvanlig rente, hvem samme maatte behøve, kand adressere sig til Matthias Wassard i Friderichsberggaden.
Berlingske Tidende, 1750-11-13
Eftersom en vis Under-Officiers Kone af det Holsteenske Regiment til hest den 31 Oct. 1750, i følge af 2de andre Personer, paa Kiøbenhavns Lande Vey nær ved Corsøer, har funden et Guld Lommeuhr, hvilket, i henseende derom til datum ikke er gjort efterspørsel, hos Regimentets Auditeur Hr. Stephani er bleven sat i forvaring; altsaa bliver til enhvers efterretning i de danske ovi ser herved bekiendtgjort, at i fald een eller anden maatte kiende sig ved, og legitimere sig at være rette eyere af det fundne Guld=Uhr, de da behagelig vilde addressere sig til benævnte Auditeur Stephani i Odense, hvor dennem nærmere forklaring herom skal vorde meddeelet.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Ære, 8. No. 92. Kiøbenhavnske Danske PostFibender.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Mandagen den 16 Novembr.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Algier, den 18 Oct. En Fregat og en Galey, som man nylig har taget fra Portugiserne, ere her til Caperie udrustede, og til den Ende udløbne i Søen, og der skal endnu 10 Bebeqver, følge efter. Alle øvrige Regieringens Skibe, endogsaa Orlogs-Skibene, skal inden 2 a 3 Uger udløbe. De Franske Patres, der ranzonere Slaverne, ere her ankomne, og de Spanske forventes endnu inden denne Maaneds Udgang. De første have allerede givet sig i Underhandling om 180 Slavers Løsgivelse, hvoriblant ere adskillige Qvinder og Børn.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Haag, den 6 Nov. Man løber her med en Tidende fra Paris, hvis Jndhold er besynderlig og meer end ordinaire, og, i fald den virkelig har Grund, kand den i det mindste tiene til at forøge de Bedrageres Historie, der have forestillet en Person i Verden, som de dog ikke have været. Sagen er denne Kong Stanislaus skal have faaet et Brev fra en Person, som giver sig ud for en legitime Søn af Kong Carl XII i Sverrig, og opholder sig i et Naboe=Land, hvilket dog ikke nævnes. Forfatteren af dette Brev skal derudi blant andet have aabenbaret for Kong Stanislad, at Kong Carl Kil havde indgaaet en formerlig Ægte Pagt med hans Moder, skiønt hun havde været af ringe Herkomst. Han var født udi samme Aar, da Slaget stod ved Pultawa, og det førend Kong Carl havde givet sig paa Marche, for at styrte Czar Peter den Første ned fra Thronen, nemlig Aar 1707. Han skal have lagt dette til, at Kongen, som elskede ham høylig, havde taget ham med sig, og efter det ulykkelige Slag betroet ham til en Jøde fra Wallachiet, af hvilken han siden var bleven opdragen. Endelig skal han ved Slutningen af hans Brev end- ogsaa have tilbudet sig at afstaae all sin Prætension paa Sverriges Rige til Kong Stanislaum, og at give ham alle fornødne Beviser i Hænde paa hvad han havde meldet. Den betænkeligste ved den heele Kram synes imidlertid at være dette, at denne foregivne Konge-Søn har levet saa længe in Obscuro, og træder nu først frem paa den offentlige Skueplads, da næsten et halvt Seculum er forløbet.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Amsterdam, den 6 Nov. Den store Landsbye Sardam, som er bekiendt deraf, at dens Jndbyggere udi mindre end 6 Ugers Tid have byg 6 Orlogs-Skibe, den Tid Holland understod sig, at give sig i Kast med Frankrige og Engelland paa eengang, giver Verden nu et nyt Skuespill. Jndbyggerne i denne Bye, som ellers henhøre under Marggrævskabet Waterland, vil ikke længer ligge derunder, men have besluttet, at erkiende ArveStatholderen for deres Herre og Mester. Den fameuse Raap, Oprøreren i den bekiendte Tumult her i Staden, da Magistraten blev afsat, befinder sig paa nærværende Tid i bemeldte Bye, og har kommet Jndbyggerne til at underskrive en Memorial, hvori de bede Prinzen ydmygeligen, at antage dem iblant sine Domainer og i hans besynderlige Beskyttelse. Man er meget nysgierig for at fornemme, hvorledes denne Sag vil spænde af. Jmens man her seer skævt til saadant, som indenlands passerer, saa yttre sig udenlands saadanne Projecter, som med Tiden kunde bringe os stor Skade. J Bryssel pønser man paa at bringe en fuldkommen Communication imellem Ostende og Antwerpen til veye, hvortil ikke meget udfordres, saasom det formedelst nogle Canaler til Brygge kand udrettes, at ladne Skibe kand igiennem Floden Ruppel komme i Schelden.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Regensborg, den 1 Nov. Forleden Løverdags Nat skeede her et forskrækkeligt Mord, saasom een, navnl. Johan Ecker, barnfød i det Saltzburgiske, som havde lært Tømmer=Haandverket, og just staaet sin Tid ud, har ey allene grummeligen myrdet en Qvindes Person, som formodentligen lavede til Barsel ved ham, men ogsaa derforuden paa en voldsom Maade brudt Hull paa Stads=Muuren, og kastet det døde Legeme der igiennem ud i Donau-Strømmen, hvor det endnu ikke er fundet igien. Blodet er seet længere end paa 100 Skrit omkring, og det er ikke nok at undre paa, hvad Force han har brugt til at faae Hull paa Muuren. Jmidlertid er denne Ugudelige rømt; dog skal han ventelig ikke undgaae sin velfortiente Straf, saasom Magistraten har ufortøvet skrevet allevegne omkring, for at faae ham arresteret, hvor han kommer.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Hannover, den 10 Nov. J gaar Morges, Kl. 7 Slet har vores Allernaadigste Souverain, efter en Sejour af 6 Maaneder og 6 Dage, under Escorte af en Detachement Grenadierer af Garden, Tiltrandt sin Tilbagereyse til Engelland udi en Chaise, hvorudi Hr. Baron og Cammer-Herre von Wedel sad hos Hans Majestet til Opvartning.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Hamborg, den 11 Nov. Breve fra Petersborg melde, at den Kongel. Danske Minister ved det Russiske Hof, Hr. Græve af Lynar, har sammesteds med de Store-Fyrstel. og Hertugl. Holsteenske Ministrer sluttet en Convention om Deserteurers og Rømningsmænds Udvexling. Hr. Hendrich Thomas Stuart, som med Kongel. Preussisk Allern. Bevilling og Octro har paataget sig det Kongel. Preussiske Asiatiske Handels Compagnies Jndretning i Staden Embden, har her ved de offentlige Gazetter ladet bekiendtgiøre, at bemeldte Compagnies første Forsamling skal holdes i Embden den 16 Nova. c. hvor da i Anledning af de for de fleeste Actier indtegnede Jnteressenter skal udvælles Hoved Participanter og Bewindhebbere, samt de øvrige Betieninger til Compagniets Behov indrettes og bestemmes, hvilke Hoved Paticipanter og Bewindhebbere skal altid være Kiøbmænd, udvalte af Jnteressenterne, som dertil efter de bestemte Aars Forløb skulle skiftes. Indtegningen skeer her i Hamborg hos Hr. Henrich August Philipsen og Jan Cornelis Beets.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Osterrade, kort fra Rendsborg, den 5 Nov. Da her ved Cluvensieck Gaard skulde anlegges en ny Byg ning, fik man iblant den Mængde Cimbriske, eller, hvilket synes troligere, Sachsiske Monumenter her i Egnen, for nemmelig en Høy i Sigte, som formedelst sin runde Top syntes des meere merkværdig, jo fleere deslige Antiqviteter endnu her i Nabolaget findes. Efterat mangfoldige paa en besynderlig Maade hensatte Steene vare deels sprengede, deels røddede af Veyen, fandtes endelig et Arnested, som syntes af smaa Steene og Leer med største Flid at være forfærdiget.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Jblant de derpaa liggende Kull fandtes en Dolk eller Kniv, som en anden gang skal noget nøyere beskrives. Dog, ikkun lidet derom at melde, da er denne Dolk af en hvidagtig Horn-Steen, eller, som man her siger, af Flint, ved en jævn Banken forfærdiget. Klingen, som bestaaer af eet Stykke med Grebet, er 7 Hamborger Tommer lang, Breeden er for neden 2 Tommer, og løber for til i en Spids, paa begge Sider ægget og takket. Grebet er 2 og tre fierdendeel Tomme lang, og 1 og en fierdendeel Tømme bred. Klingen er ikke meer end en fierdendeel Tomme tyk, Grebet, derimod en halv Tømme. Formedelst Steenens Haardhed giver den heele Dolk en Lyd af sig, ligesom den var af Metall. For Resten haaber man, at opdage herefter endnu smukke Antiqviteter iblant den Mængde af Monumenter, som her i Egnen findes.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Helsingør, den 16 Nov. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 13de hujus. Peter Jaspersen af Flensborg, fra Riga til Rotterdam, med Hør=Frøe; Jens Rasmusen af Kiøbenhavn, fra Stege til Drammen, med Rug; Peter Jørgensen af Kiøbenh. fra ibid. til Christiania, med Thee.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Kiøbenhavn, den 16 Nov. Da Vinteren tilstunder, saa var i Tirsdags, den 10 hujus, første gang, og Torsdagen derefter, den 12te, anden gang Apartement ved Hoffet, hvilket herefter skal coninueres hver Tirsdag og hver Torsdag.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Stift-Amtmandskabet over Riber=Stift, som nylig ble vacant, er nu igien besat, i det Hans Kongel. Majeshar Allernaadigst behaget, at gratificere Hr. CammeHerre Friderich Græve af Ørtz dermed. Og til Told Consumtions-Jnspecteur ved Kiøbenhavns Told-Cammei afgangne Hr. Etats-Raad Ramsharts Sted, siges H. Justitz=Raad Flohr i Bergen at være udnævnte Frederichs-Festen, som Monarchens Allerhøyeste Navne Dag, blev i Løverdags, som sidstleden meldt er, solennisere af det Asiatiske Compagnie, Hans Majestet behagede med af anseelig Svite at begive sig om Morgenen Kl. 9 Sl. til Gan mel=Holm, hvor Allerhøystsamme traadde i den Kongl. Chalouppe, og lod sig sætte over til det Asiatiske Compagnies Plads paa Christianshavn. Ved Monarchens Høye Ankom blev fyret tredobbelt Dansk Løsen af de dertil plantede Canoner, hvilket blev igientaget, da Skibet Wilhelmine Carolin udi Hans Majestets Allerhøyeste Nærværelse udløb fra Stabelen, hvorved Sogne-Præsten til vor Frelseres Kirke, Velænværdige Hr. Christopher Holst, holde en vel udarbeydet Tale og ver de Ord af Pl. 77. v. 20. Din Vey var i Havet, og din Stie i de store Vande, dog bliver dine Fodspor ikke kiendte; hvoraf han tog Anledning at vise, at Gud ofte viser Vey, hvor ingen Vey er, for at lære os, at han er allene den rette Veyviser; hans Vey er i Havet, og hans Stie i de store Vande, for at lære baade Skipperen og Styrmanden, at, naar de omsider lykkelig ere komne i Havnen, de da skal kiende denne store Himmelens Gud for Ober-Styrmand, og takke ham for beholden Reyse. Efter at denne Act var lykkeligen endt, tog Monarchen under lige Salutation, som ved Ankomsten, derfra til Nye=Holm, og efter et kort Ophold retournerede over Gammel-Holm til Residenz-Slottet Christiansborg. Ved Compagniet bleve ellers endeel Høye Stands-Personer samt de høye Herrer Directeurer, af Compagniets høye Præses, Hans Høy Grævel. Excellence, Hr. Geheime Raad og Ober-Hof-Marechal, Græve af Moltke, magnifiqvement tracterede.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
De høye Herskaber, som Sommeren over have opholdt sig deels paa deres Gods, deels andre Steder paa Landet. have nu mestendeels indfundet sig igien her i Hoved-Staden. Jblant andre arriverede endnu den 13de hujus Deres Excellencer, Hr. Geheime Conferenz-Raad von Levezor fra Jydland, og Hr. Geheime-Raad Desmerciers fra Holsteen.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Skibet Dronningen kaldet, destineret til China, har i Dag lagt ud fra det Asiatiske Compagnies Havn.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Ved begge Theatris Anatomicis her i Staden, saa ved det Medicinske som det Chirurgiske, er paa nærværende Tid den største Leylighed til Øvelse for de Studerende, saasom hvert Theatrum har paa en kort Tid faaet tvende Cadavera fra Citadellet, efter den Allerhøyeste Anordning om Akkernation, som bliver nøye efterlevet.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Med Jydske Breve er indberettet, at Hr. PræsidenWorm udi Ribe er den 7de hujus ved Døden afgangen, og at hans Frue har 2 Dage derefter, nemlig den 9de, fulgt ham udi Evigheden.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Udi forrige Uge, fra den 7 Nov. til den 14 dito, ere her Staden copulerede 27 Par, fødde 31 Drenge= og 28 PigeBørn, tilsammen 59, døde 9 Mænd 8 Qvinder, 76 Drenge og 78 Piger, tilsammen 171; ere saa 112 fleere døde end fødde.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende Skippere indkomne: Den 13 Nov. Hans Nielsen fra Nykiøbing, med Rug; Rasmus Houman fra Stege, med dito, og endeel feede Vahre. Den 14de: Hans Jacob Smidt fra Lybek, med Stykgods. Udgaaene. Den 13de Niels Riis til Bandholm; Joch. Carbuhr og Bertel Jacobsen til Fehmern; 3 Dasser. Den 14de: Jan Jansen og Claus Geertsen til Dragøe; Asmus Ludvig og Lorenz Asmusen, til Cappel; Hans Pedersen til Fehmern; And. Thomas. til Fladstrand; Niels Jespersen til Rørvig; Peder Jansen til Naschov; Jens Hansen til Bornholm.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Efter Kiøbenhavns Priis=Courant af 14 Nov.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
er Vexel=Coursen: Hamborger Banco 17 1/2 a 17 1/2 pro Cento. Amsterdam 10 1/2 a 10 3/4 pr. Cento. London 4 Rixdaler 39 a 40 L., et Pd. Sterling. Priisen paa Korn-Vahre. Rug Dansk Td. 1 Rdr. 1 mk. a 1 Rdr. 1 mk. 4 sk. Hosteensk Hvede Td. 2 Rdlr. 1 mk. 8 sk. Laalansk Td. 1 Rdlr. 5 mk. 8 a 12 sk. Byg Td. 5 mk. 8 sk. a 5 mk. 12 sk. Byg=Gryn Td. 3 Rdlr. Malt Td. Rdr. 3 mk. Havre Td. 3 mk. a 4 mk. Havre=Gryn Td. 3 Rdlr. Boghvede Gryn Td. 4 Rdr. 2 mk. Erter Td. 1 Rdlr. 3 mk. af 1 Rdlr. 4 mk.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Feede Vahre. Jslandsk salted Lammekiød Td. 8 Rdr. Flesk røget Skipd. 19 Rdr. 2 mk. a 20 Rdr. Oste Fynske Skipd. 6 Rdr. 4 mk. Holsteenske Skipd. 12 Rdlr. Smør Fynsk Td. 24 a 28 Rdlr. Sællandsk Td. 30 Rdr. Tælle Lispd. 1 Rdlr. 3 mk. a 1 Rdr. 4 mk. Grøn Sæbe Ottingen 2 Rdr. 4 sk. Fisk. Bergens Fisk Skipd. 10 Rdlr. Graasey tør Skipd. 5 Rd. Klipfisk Skpd. 13 Rdlr. 2 mk. a 20 Rdr. Norsk Torsk salted Td. 3 Rdr. 4 mk. Jslandsk Td. 7 Rdlr. tør Fisk Skipd. 12 Rdlr. Dansk Vaar Sild Td. 3 Rdlr. 2 mk. Norsk Sild Td. 3 Rdlr. a 5 Rdr. Tran Td. 15 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 3 mk. Spansk Td. 4 Rdlr. Fransk Td. 3 Rdlr. Viin. J 40 Rdlr. En Ahme Rhinsk Viin 55 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Viin 24 a 30 Rdlr. 5 20 a 25 Rd. Et Oxehoved Fransk Brændeviin 6 Rdlr.) 46 Rdlr. Humle. Brunsviger Skppd. 50 Rdlr. Garleb Skopd. 40 Rdr. Norsk Jern Skpd. 9 Rdlr. 3 mk. a 10 Rdlr. Tiære Tønden 3 Rdlr. 3 mk. a 4 Rdlr. Reen Hamp Skippd. 15 a 18 Rdlr.) efter dens Bonite. Hør Skippd. 15 a 36 Rdlr. Brænde. Pommersk Fyr 2 Rd. 4 mk. Holsteensk Bøg 3 Rdr. 2 mk. a 2 Rdlr. 4 mk. Jydsk enkelt. 3 Rdr. 2 mk. Elle 3 Rdr. a 3 Rdr. 1 mk. Avertissemens.