JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1841-08-27
Hvorledes Landsbyekirkegaarde meget ofte misbruges paa den uforsvarligste Maade baade for Smaakreaturer og endog til større Kreaturers Græsning, derpaa har man desværre altfor mange Exempler i Jylland, i hvorvel det maa indrømmes, at man dog i de senere Aar paa mange Steder har taget sig af disses ordentligere Pleie, idet man med Laas har faaet dem tillukkede for alle Uvedkommende. Om Kirkegaarden i Stege saae man nylig at en Jndsender havde bemærket i "Sjællandsposten, at Børn brugte den til Legeplads, ligesom Sviin omrodede, Gravstederne, da Feieskarn i en stor Mødding daglig ned bæres i det ligeoverfor beliggende Fattighuus m.m. At vedkommende Districtsprovster paa deres Visitats undgaae at gjøre Antegnelser i saa Henseende, er forunderligt det kan vel mulig forendeel komme deraf, at de Vedkommende i de Tage, Visitatsen finder Sted, afholde sig fra disse Uskikke. 4 1/2 - Landmilitair=Sessionerne i Jylland ville iaar bliver afholdte paa efterfølgende Steder og Tider, For 1ste District: J Varde fra 15de til 20de Septbr.; i Ribe fra 22de til 25de Septbr.; i Kolding fra 27de til 30te Septbr.; Fredericia fra 1ste til 4de Octbr.; i Veile fra 6te til 11te Octbr.; i Horsens fra 13de til 23de Octbr.; i Skanderborg, fra 25de til 28de Octbr.; i Aarhuus fra 30te Octbr. til 9de Novbr. - For 2det District, J Thisted den 15de, 16de, 17de og 18de Septbr.; i Fjerritzlev Kro den 20de Septbr.; i Nykjøbing den 22de, 23de, 24de og 25de Septbr. i Vestervig Tinghuus den 27de, 28de og 29de Septbr.; i Lemvig den 1ste, 2den og 4de Octbr.; i Ringkjøbing den 6te, 7de, 8de, 9de, 11te og 12te Octbr.; i Holstebro den 14de. 15de, 16de, 18de, 19de, 20de og 21de Octbr.; i Grenaae den 25de, 26de og 27de Octbr.; i Ebeltoft den 28de, 29de og 30te Octbr.; i Thorsager den 1ste og 2den Novbr. i Randers den 4de, 5te, 6te, 8de, 9de, 10de, 11te og 12te Novbr. - For 3die District, Viborg Amt. J Skive den den 15de, 16de, 17de og 18de Septbr.; i Viborg den 20de, 21de, 22de, 23de, 24de, 25de, 27de og 28de Septbr.; i Randers den 30te Septbr., 1ste og 2den Octbr. Aalborg Amt, i Hobro den 4de, 5te og 6te Octbr.; i Løgstøer den 8de og 9de Octbr.; i Nibe den 11te og 12te Octbr.; i Aalborg den 13de, 14de, 15de, 16de, 18de, 19de og 20de Octbr. Hjørring Amt, i Aalborg den 21de, 22de og 23de Octbr.; i Fjerritzlev Kro den 25de Octbr.; i Hjørring den 27de, 28de, 29de og 30te Octbr., 1ste, 2den og 3die Novbr.; i Frederikshavn den 5te og 6te Novbr.; i Sæby den 8de og 9de. Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1841-08-27
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-08-31
Flands, Udgivet af et Selskab. de Tirsdag d. 31. August 1841. Aarg. Dr. Dampe.
Jyllandsposten, 1841-08-31
Dr. Dampe er født i Kjøbenhavn den 10de Januar 1790, og saaledes nu i sit 52de Aar. Allerede som Dreng yttrede der sig hos ham en ganske ualmindelig Fattevne, han havde baade let ved at lære og en sjelden Lærelyst. Medens Poesien tidlig tiltalte hans Gemyt, og han i en Alder af 10 Aar skrev ret flydende Vers, kastede han sig af al Magt over de døde Sprog og beseirede med et saa glimrende Held de Vanskeligheder, disses grundige Studium frembød i i en saa ung Alder, at han der snart overgik alle sine Meddisciple i Latinskolen, af hvilke Fleertallet vare ældre end han, og endog opnaaede i en Alder af 14 Aar med Udmærkelse at erhverve sig det academiske Borgerbrev. Han havde i sit 12te Aar forsøgt sig som dramatisk Forfatter og anonymt indsendt et Par Stykker til Theaterdirectionen. Ogsaa sildigere skrev han saavel Skizzer som Fragmenter af dramatiske Arbeider.
Jyllandsposten, 1841-08-31
De af Tiltalte imod Actor i hans under Sagen fremlagte Jndlæg brugte Udladelser mortificeres. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Dom lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Jyllandsposten, 1841-08-31
Nyheds Post. Overbygningsdirecteur, Conferentsraad Hansen har fornylig afgivet en Erklæring i "Dagen" i Anledning af Undladelsen af Opstilingen af Professor Freunds "Lucas, som istedetfor at erholde Plads enten i Nischerne i Slotskirken eller i Portallet paa Frue Kirke blev hensat i et lukket Locale paa Slottet, idet det heri hedder: "Freund kom hjem fra Jtalien, om jeg mindes ret i Aaret 1828, men leverede ingensinde de tre manglende Evangelister, og omtalte aldrig sin "Lucas." Hvis denne Taushed grundede sig paa en saaret Kunstnerfølelse, da maa jeg beklage den altfor overdrevne Delicatesse hos en Kunstner, hvis Talent ingen i større Grad erkjendte end jeg. Fra SlotsbygningsCommissionen var ingen directe Bestilling paa Evangelisterne udgaaet til Freund, og der var saaledes ingen Anledning fra min Side til at bringe Sagen paa Bane." Hvorvidt nu saadanne og lignende Erklæringer ville kunne ansees tilstrækkelige til at undskylde Tilsidesættelsen af en Kunstners Værker, som nu ei længere kan tale for sig, dette maa man lade staae ved sit Værd, men hvo glemmer ved denne Leilighed de Vanskeligheder, som opstod ligeledes i Frue Kirke ved Opreisningen af Thorvaldsens Billedstøtter og mon ikke ogsaa her de 12 Disciple kunde have været udsatte for Stuearrest, dersom ikke Thorvaldsen havde havt Magt til at beordre de Hansenske Rischer tilmurede og Figurerne opstillede paa fritstaaende Piedestaler, og hvo skulde nu ikke glæde sig ved, at den Hansenske Villie her ikke gik igjennem, idet disse herlige Billedstøtters Beskuelse først nu ved deres fritstaaende Stilling tilfulde kan nydes, og hvo vil ikke billige Freunds beskedne Adfærd, ikke at paatvinge sin Lucas, fremstillet, naar den engang var fordømt til Jndespærring, Dog denne Sags rette Sammenhæng vil jo vist ikke blive udfunden ved denne eensidige Bedømmelse af Hr. Overbygningsdirecteuren, da den jo sikkerlig maa være flere Kunstnere bekjendt. - Omnibussen la dame rouge, fra Hamborg ankom Søndagen den 22de f. M. med Dampbaaden ved Middagstid til Hovedstaden og faa Timer derefter faae man den allerede propfuld at foretage Toure paa Frederiksberg. Foruden 10 Personer, som sad inden Vognen vare endvidere 4 Personer placerede jevnsides hinanden ovenpaa Vognens Overdæk, hvilket ualmindelige Syn i Hovedstaden, meget tiltrak sig Publikums Opmærksomhed, da man her aldrig havde seet saadant før. Foruden bemeldte 14 Personer havde en Tjener bag paa en siddende Plads, ligesom Kudsken sin særskilte Plads foran, hos hvem der endog kunde sidde en Person. Naar de 4 Pladse ovenpaa Vognen engang blive besatte med 4 Damer, vil dette Befordringstøi især tage sig vakkert ud. Vognens Fjedring udviste en ny Mekanisme, der skal være meget hensigtsmæssig.
Jyllandsposten, 1841-08-31
Imod Gigtdoctoren Hans Jørgen Hansen i Stærkjær i Gierning Sogn, Viborg Amt, seer man nu der er anlagt Justitssag, idet han efter Angivelse af en Districtslæge i Amtet er sat under Action som Qvaksalver men ved Skive Kjøbstads Extrarets Dom af 24de Mai d. A. frifunden for Tiltale. At denne saakaldte Mirakel doctor har helbredet Mangfoldige trindt om i Jylland for Gigt, er aldeles vist, idet hans Svedecuur i Almindelighed har viist de bedste Følger, hvorfor det ikke var at ønske, at ogsaa denne Mand, ligesom Thordahlsen i sin Tid, skulde blive nægtet at practisere, da Gigtsvage efter forgiæves, ofte i længere Tid at have brugt de Cure, som de ordinaire Læger, ifølge de gjældende Principer, anvende, ikke bør nægtes Brugen af en forskjelligartet Methode, som det sidste Haab om mulig Lindring. Bemeldte Dom er imidlertid af det Offentlige foranstaltet indanket for Landsoverretten, hvor man saaledes nu nærmere forventer Udfaldet.
Jyllandsposten, 1841-08-31
Det almindelige Held, der selv i de vanskeligste Sygdomstilfælde, her fra mangfoldige Sider høres og spørges af de Patienter, som have de uexaminerede Doctorer Mads Weis, Thordahlsen og Hans Jørgen Hansen at takke for deres Helbredelse, efterat være undertiden aldeles opgivne af de examinerede Læger, tyder umiskjendelig hen til det Resultat, at de fulgte Principer, der som bekjendt ogsaa ere underkastede Modens Herredømme, ofte virke i modsat og forfeilet Retning, naar de saakaldte kloge Mænd ved aldeles forandrede Cure, som de almindeligen opbygge paa Doctorregler, hentede fra ældre Tider og gamle Bøger, i visse, især Gigtsygdomme, forstaae at træffe i det Rette. At Lovgivningen derfor endog med gunstige Øine betragter de uexammerede Læger eller saakaldte Qvaksalvere er derfor vist med megen Grund, idet disse imidlertid underkastes adskillige Jndskrænkninger. Jkke sjeldent var det saaledes Tilfældet, at Patienter, som af Lægerne vare blevne opgivne alt Haab om et enkelt Lems Beholdelse, dog slap for dettes Afsættelse ved at tye til bemeldte Mænd. M. Weis var saaledes f. Ex. en svoren Fiende af den almindelige hede Grødspaalæggelse, som han paastod somoftest opkogte det syge Lem, istedetfor at det skulde levendegjøres ved frisk Circulation af Blodet. Naar saadanne Personer derfor med deres Grødbandager indfandt sig hos ham, skal han somoftest have kastet disse i Gulvet af Vrede og strax paabegyndt særegne Arm- og Beenbevægelser, hvortil han havde visse Remedier anbragte under Lofterne. Jnden faa Uger, ja Dage, skal derved Patienterne være blevne endog paa det ubegribeligste helbredede ved disse Forholdsregler, og have saaledes ligesom ved Trylleri gjenfundet de tabte Kræfter og det sunkne Haab. Thordahlsen, som saaledes ogsaa har reddet mangen ulykkelig Skabning endog fra den frygteligste Beenedder, som dog var erklæret aldeles incurabel, skal saaledes stedse vedblive at paastaae, at der ikke skal være død flere end 2 a 3 Personer under hans Cure, imedens han vist ikke uden Grund bemærker, at den Kunst, at helbrede Syge, som de examinerede Læger have opgivet alt Haab om, er større og ulige vanskeligere, end fra Begyndelsen af at forebygge Sygdommens Udbredelse. Hans Jørgen Hansens Fader var ogsaa bekjendt for en klog Mand- og blev hentet over hele Jylland til Gigtpatienter; denne var imidlertid ikke fri for dermed at forbinde visse Sympathikunster, som bestyrkede Bonden i Overtro, f. Ex. Linnedtøiets Nedgravelse i Jorden under den største Hemmelighedsfuldhed og Taushed, medens dog Andre stod i den Tro, at samme gik en anden Vei.
Jyllandsposten, 1841-08-31
– J Corsaren, Nr. 43 læses, Regjeringen har længe ikke viist sig saa ædelmodig imod Nogen, der fornærmede den, som imod "Journal for Jndustrie, Handel und Schiffart, der havde optaget det skammelige Stykke og Øresundstolden. Regjeringen har nemlig ladet sig nøie med at berøve nævnte Blad den Postforsendelsesret, som – det aldrig har havt. – Regimentschirurg Starck befinder sig nu, som det faaes af Striden i Kjøbenhavnsposten, mellem Professor Stein og en Annonymus, paa en Reise i Udlandet for endnu mere at uddanne sig i den Kunst at sætte nyt Kjød i Næsen paa Folk. Gid han kunde bringe det saavidt i Kunsten, at han ogsaa kunde sætte Been i Næsen paa Folk Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1841-08-31
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-09-03
Frandren. Udgivet af et Selskab. de Aarg. Fredag d. 3. Septbr. 1841. No. 67.
Jyllandsposten, 1841-09-03
Mærkelige Retsdomme. Det er en priselig Retsforskrift i danske Ret, at Ens nærmeste Slægtninge og Besvogrede samt Tjenestetiende ikke kunne kaldes til Vidnesbyrds Aflæggelse imod hans eller deres Protest, medmindre ingen anden Vidne kand haves. Uden denne Forskrift eller, rettere sagt, Dispensation fra en ellers almindeligt paaliggende Borgerpligt vilde det bevirkes, at enten Vidnet udsattes for at indvirke forstyrrende paa de intimeste Familieforhold og saaledes tilintetgjøre det, Staten med al Kraft bør værne om, eller at det fristedes til at krænke Edens Hellighed, naar det ei var stærkt nok til at vurdere denne høiere end hvad den antog at skylde Blodets Baand. Lovens 11316 siger derfor, at villige Vidner, saasom: Huusbond, Hustru, Børn, Tyende, Sødskende eller ligesaa nær besvogrede, skulle ei ansees."
Jyllandsposten, 1841-09-03
(Jndsendt.) Det ved Ulkiær i Ulfborg Sogn, 3 1/2 Miil norden Ringkjøbing og 1 1/2 nær Vesterhavet, iaar den 21de August afholdte Marked, kan vel kaldes mindre godt, især aarsaget af den Uvished, Kjøbere og Sælgere stode i om Priserne, som Følge af den vanskelige Høslet og Frygt for at Kornhøstens Udfald heller ikke skal blive godt. Jmidlertid var der et godt Antal Kreature tilstede og en ei ubetydelig Omsætning fandt Sted, meest med efteraarsbærende Køer, der solgtes til ret gode Priser, Køerne kostede fra 30 til 40 Rbd. og derover Stykket, der solgtes Nogle til Slesvig og Sjælland. Med Heste var der næsten ingen Handel, skjøndt ikke saa, især unge Dyr, vare til Forhandling.
Jyllandsposten, 1841-09-03
Paa Markedet fattedes især Trævare fra Skovegnen, hvilket vel fornemmelig var en Følge af, at Markedet ikke endnu er anført i Almanakken. - Det er nemlig først det andet afholdte Marked dersteds. - Ogsaa forarbeidede Trævare som Tønder, Fjerdinger, Melkebøtter, Ballier og Spande, m.m., fattedes næsten ganske; Noget, som vistnok enhver berettiget Landsby tømmermand maatte komme med. Jkke heller var der noget synderligt af hjemmegjorte Tøier og Lærreder, hvilke Varers Forhandling vistnok ogsaa maa være tilladelige paa et Landsbymarked, uagtet det ikke er Kram marked. Dog med Tiden ville slige Mangler nok blive afhjulpne, og det seer ud til, at det her begyndte aarlige Marked vil blive til Egnens Gavn.
Jyllandsposten, 1841-09-03
Det morede Jndsenderen, paa Markedet, at see saamange hundrede Mennesker forsamlede, især da der herskede den skjønneste Stemning og Orden. Det var imidlertid ikke Politiet, der tvang Folket til Orden, thi her var alene Politimesteren og een Politibetjent men Folket bliver dog efterhaanden klogere og roligere; man føler det Ubehagelige i, at see sig bevogtet som Fæ eller omgiven af en Mængde, med Stokke forsynede, Personer. (Jo færre Vogtere, jo mindre Spec takkel.)
Jyllandsposten, 1841-09-03
Jndsenderen mener, at en liden Uorden, der fandt Sted i Kroen om Aftenen, efterat Markedet var erklæret ophævet, nemlig en Uenighed imellem 2 Personer: Jens Christian Bendesgaard af S. og Christen Jensen jun. af M., for Exemplets Skyld, fortjener at omtales. Disse to Personer bleve uenige, nok om deres eget Jntet, og fik i Trevlerne paa hinanden; men hvad det Værste var, de vare Begge uforskammede nok til ikke, idetmindste ikke som de burde, at adlyde den humane og gode Politimester, der endnu var tilstede, ligesom enhver Andens Tale til dem om Rolighed vare spildte Ord. Uagtet Sagen er af ringe Betydenhed, saavelsom Personerne selv, lider Jndsenderen dog ikke slige Optøier, der saalet kunne aarsage større Uorden; han har derfor tilladt sig at anføre de nævnte Urolige, for at deres Færd kan blive saa almindelig bekjendt, som den fortjener.
Jyllandsposten, 1841-09-03
Nyheds Post. Jgjennem Rentekammeret er emaneret en Placat, hvorved indskærpes det i § 1 af Forordn. 15de Febr. 1820, samt i 5 af Forordn. 3die Decbr. 1828 indeholdte Lovbud, at alle Ansøgninger, som indgives enten til Hs. Maj. Kongen eller til noget af de kgl. Regjeringscollegier eller Departementer om benaadninger og Dispensationer fra Loven og Anordningerne, eller til Overøvrigheder om nogen af de kgl. Bevillinger og Expeditioner, som Samme ere bemyndigede til at udlevere, skulle i alle de Tilfælde, hvori særskilt Undtagelse ikke er forundt, skrives paa det anordnede stemplede Papiir. J modsat Fald ændses Ansøgningen ikke, med mindre den er bilagt med behørig Attest om Supplicantens Uformuenhed; hvilken Attest de Vedkommende have at meddele uden Betaling. Den samme Ret, som Generalpostdirectionen under 20de Juli tilstod Ribe By, nemlig at dens Jndvaanere, uden Hensyn til Veilængden, maatte leie Befordring udenfor Vognmandslauget, er under 10de de, bleven frataget Viborg By, hvor der nu, med Generalpost-Directionens Approbation, oprettes et frivilligt Vognmandslaug paa 6 Ruller, imod at Lauget, foruden de nu havende Reqvisiter, nemlig 6 Postvogne med Agestole paa Staalfjedre, 1 Wienervogn og 1 Fjedervogn, anskaffer sig endnu en forsvarlig Fjedervogn af idetmindste 2 Alens Sporvidde og en Kalesche.
Jyllandsposten, 1841-09-03
J Anledning af Anmeldelser i offentlige Blade omLuftballoners Anbringelse til Dampskibe, hedder det i Nyt Magazin for Kunstnere og Haandværkere, Skulde en meget betydelig Vægt loftes i Veiret med en Luftballon, eller ene opveies, saaledes som f. Ex. et Dampskib, vi ville tage til Exempel et af de større, om ikke de allerstørste f. Ex. det engelske Dampskib Meden paa 210 Hestes Kraft, hvis Drægtighed er 807 Tons eller 1807,680 engelske Pd. Men en Montgolfiere, der skulde have en saadan Stigekraft maatte have en Diameter eller Tværlinie af næsten 433 Fod, en Charliere af over 359 Fod. Men disse Dimensioner vilde langt overskride Skibets Længde. Dog uden alt Hensyn til alle practiske Vanskeligheder, som ville stille sig imod Frembringelsen af en saadan Ballon, eller som vel egentligen ville gjøre samme umulig, uden aldeles at afvige fra den nuværende Construction og Materiale, og uden Beregning af Bekostningerne, hvilke vi ene kunne nævne som uhyre, ville vi dog let erkjende, at det Hele vilde være en Uting, og at Luftballonen heftet til Skibet, aldeles vilde tilintetgjøre dets Fortrin, som Dampskib, at gaae mod Vinden. Lad os antage et Skib med en saadan Ballon af 400 Fods Tværlinie. Denne Ballons Gjennemsnitsflade vilde være 125,664 Qvadratfod, og Vinden vilde altsaa virke paa en saa stor Flade, men Skibet vilde saaledes dreies aldeles i Vindens Retning med en Kraft, der langt oversteeg den Kraft, som Dampmaskinen kunde udøve. Det var altsaa hiin, ei denne, Dampskibet vilde lystre, eller Maskinen maatte blive aldeles uvirksom.
Jyllandsposten, 1841-09-03
Skibsbyggeriet i Troense (paa Thorseng), der i de sidste 20 Aar er gaaet saa betydeligt fremad, staaer nu Fare for at lide en Jndskrænkning, idet Besidderen af Øen har lagt en ikke ubetydelig Afgivt paa denne Næringsvei, hvortil der dog kun bruges en til anden Afbenyttelse aldeles uskikket Strimmel af Strandbredden, saa smal, at det Halve af de byggende Fartøier staaer ud over Vandet. Som Grund for dette Paalæg angiver Besidderen, at der er indtruffet "Omstændigheder, der gjøre det nødvendigt for ham at have Disposition og Raadighed over Strandkanten med Hensyn til hans Forstrandsret, men foruden at det maa være enhver Fornuftig uforklarligt, hvilke Omstændigheder der enten ere indtrufne eller kunne indtræffe med Hensyn til denne Forstrandsret paa et Terrain, der indsluttes af Svendborg Sund, med mindre det skulde være Skibsbyggernes egne Materialier, der ofte ved Høivandbortskylles og muligt af Strømmen igien kunde føres tilbage, er det fremdeles ubegribeligt, at en Ætling af Danmarks berømte Niels Juul, der sikkert vilde have anseet ethvert af de fortrinlige Fartøier, der byggedes paa hans Eiendom, som en Perle i den danske Krone, paa den fjerneste Maade vil lægge Hindringer i Veien for ommeldte Virksomhed. En Jndsender opkaster i denne Anledning i Hempels Avis det Spørgsmaal, om Besidderen af Øen Thorseng under saadanne Omstændigheder kan være berettiget til at exercere sin Eiendomsret i den Grad, ved den paalagte Afgivt at standse eller fordyre en almeennyttig Erhvervkilde, eller om Afgivten ikke i alt Fald, istedetfor at være vilkaarlig Bestemmelse undergiven, bør fastsættes af uvillige, af begge Parter uafhændige, kyndige Mænd, med særligt Hensyn til de Fordele, Terrainet efter sin Beskaffenhed ellers kan afgive.
Jyllandsposten, 1841-09-03
- De af Justitsraad Ræder i Horsens i Fædrelandet fremsatte Forslag til at lette Opdagelsen af falske Rigsbanksedler, ere saa hensigtsmæssige, at man sikkert kan vente, at de tages til Følge. Jkkun med Hensyn til Sedlernes Underskrifter, at det nemlig vilde være rigtigst, at Navnene skreves saa tydeligt som muligt, kunde man være af anden Mening. Jndsenderen har havt Leilighed til at see flere falske Banksedler og to saadanne, en 5 og en 10 Rbd. Seddel, ligge for ham, og paa begge disse, saavelsom paa de fleste andre, der ere komne ham forØie, ere netop de utydeligst skrevne Navne de, der allermindst ere lykkedes Falsknerne. Et smukt og tydeligt skrevet Navn giver Falskneren Sikkerhed og Lethed i Afcopieringen; men ved det, han aldeles ikke kan læse og som har noget Særligt i Træk og Manerer, gaaer han til Værks med Usikkerhed, og Udførelsen bliver mere keitet og stiv og opfatter sjelden det Eiendommelige i Haandskriften. At Straffe=Trudslen paa de gamle Courant=Sedler aldeles er udeladt paa de nye, er neppe rigtig. Man har hørt sige, at Almuen deraf ikke blot har draget den Slutning, at al Belønning for Falskneriets Opdagelse nu falder bort, men endog at Straffen selv er ophørt, eller idetmindste ikke længer er af saa stor Betydenhed.
Jyllandsposten, 1841-09-03
- J Bladet Dannevirke læses Følgende fra Sønderborg den 24de August: "Jgaar Eftermiddags holdt det herværende Skyttelang et overordentligt Møde paa Raadhuset. En Deel af Selskabets Medlemmer vare tilstede og der delibereredes over følgende tvende Gjenstande, først, om Selskabet iaar, ligesom forhen, skulde anrette et Aftensmaaltid og Bal i Anledning af det saakaldte Efter skyden. Dette blev saaledes antaget, at de Medlemmer, som ikke havde Lyst at deeltage deri, kunde blive frie og følgelig frie for at betale Noget. For det Andet: om Selskabet, saaledes som det har gjort 2de Gange, ved Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborgs og Families Ankomst hertil fra Badet d. 31. ds., skulde gjøre Parade. Der herskede forskjellige Meninger herom. Nogle faa Medlemmer, som nyde Godt af det hertugelige Hof, ønskede naturligviis pligtskyldigst, at dette maatte skee. Andre troede derimod, at en slig Parade slet ikke var nødvendig, og anførte som Grund herfor, at Hertugen var Æresmedlem af Selskabet. Flere Medlemmer yttrede, at Selskabet ikke med Fornøielse kunde vise en saadan Honneur, og burde undlades, næsten hele Byen blev haardt trykket af de mange i de senere Aar uddeelte hertugelige Concessioner osv. Tilmed havde ethvert Medlem ved saadanne Optog ikke alene endeel Pengendgivter, men maatte ogsaa derved tilsidesætte Næringsforretningerne. Efter en lang Deliberation fattedes følgende, af den ældste Oldermand foredragne, Beslutning: "Selskabet vil i Aar for sidste Gang vise en slig Honneur." Ere nu de Medlemmer, som ikke have Lyst til at paradere, og de, som ikke vare tilstede ved Forsamlingen, pligtige til at betale til de Udgivter, som en saadan Parade foraarsager og som er udenfor Selskabets Statuter, Vi troe, at de som bevise en saadan Honneur, bør selv betale de Omkostninger, der flyde deraf. Sapientii at – Fra Thisted meldes: Det Titchenske Skuespillerselskab vedbliver her at give Forestillinger for et talrigt Publikum. Jsær vandt Dramaet "Preciosa, forleden Aften ved det gode Sammenspil fortjent Bifald, og Jfr. Andersen fremkaldtes som Preciosa. Herfra agter Selskabet at begive sig til Nykjøbing paa Morso.
Jyllandsposten, 1841-09-03
- Om Høsten i Hads Herred hedder det i Horsens Avis: Da det nu er falden i smukt og stadigt Veir, er Rug høsten her i fuld Gang, paa de fleste Steder endog tilendebragt, men giver ikke nær det Udbytte som forrige Aars Høst. Byg= og Havrehosten er ogsaa paa en Deel Steder, begyndt, hvoraf man venter en riig Høst; dog er sidste tynd og kort i Straaet, men forsynet med en god Top. Ærterne tegne til paa de fleste Steder at blive daarlige. Raps høsten er for længere Tid tilendebragt og har givet en god Høst, dog foraarsagede den megen Regn under Tærkningen forøget Arbeide, saa meget gik tabt paa Ageren.