Viborger Samler, 1843-09-28
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Mere end nogensinde for viser Jrland ved høist foruroligende Symptomer, hvor critisk denne Øes Tilstand er. For at undskylde sine Repealforsamlinger, har O'Connell til de forhen 2 ham anførte Grunde føiet en ny. Tidligere sagde han engang, at disse Forsamlingers egentlige Hensigt var at tælle Næser;" nu derimod yttrede han med stor Vægt, at de vare en Ventil for Jrerfolkets sydende Mod; Folket forelagde ham nemlig stedse det Spørgsmaal, om det skulde fare løs paa Englænderne. Det synes altsaa, at han selv inddrømmer, at han nu har bragt det saa vidt, at der ved disse Forsamlinger udfordres hans personlige Jndflydelse for at forhindre en Rebellion. Et andet Symptom paa den betænkelige Tilstand, hvori Jrland befinder sig, er Organisationen af de Bander, der - efter nogle Beretninger - berøve Forpagterne deres endnu paa Roden staaende Afgrøde, for at gjøre dem det umuligt at udrede Forpagtningsafgiften til Godsherren. (Efter andre Beretninger skulle Forpagterne selv om Natten afmeie deres Korn for derved at berøve Godsherrerne deres Pant for Forpagtningsafgiften. Tanken og Repeal er ligesaa latterlig som forhen, men O'Connell har opsvinget sig til en anden Masaniello, og Agitationen er paa Nippet, til at blive en Revolution. Efter mange Taler, der alle vare rettede imod Dronningens sidste Tale, har O'Connell nu publiceret sit store Manifest til alle den engelske Krones Undersaatter; i dette søger han at godtgjøre, at det engelske Folk har negtet Jrerne sin Sympathie og sin Understøttelse. Haarde Lidelser har England bragt over Jrland, – Lidelser saa store og utallige, at man forgjeves søger deres Lige i Historien. Grundtanken for Unionen har været at sammensmelte begge Nationerne; men netop det Modsatte havde fundet Sted, og Skylden hvilede paa England, der ei havde holdt sit Løfte, og føiet nye Onder til de gamle. Jndustrien, Agerdyrkningen og Handelen, der blomstrede i Jrland førend Unionens Afslutning vare næsten ganske tilintetgjorte, og Jrlænderen var bleven nødt til at søge sit Brød i Udlandet. Den frygtelige om sig gribende Armod havde udbredt sig som en Kræft stade over hele Jrrland, og den var endnu forøget ved den trykkende Beskatning, som den engelske Legislatur havde paabudet. Dertil kom endnu Aftagelsen i Befolkningen i de sidste 10 Aar henved 700,000 Sjæle ; fremdeles den religiøse Undertrykkelse, ligesom og Tilsidesættelse for England i Udøvelsen af de vigtigste borgerlige Rettigheder. J England havde man Municipalvalgret, naar man betalte to Afgifter - Fattig- og Byskatten i Jrland derimod udfordredes 9 saadanne Afgifter for at kunne udøve Valgretten. Til disse Onder kom endnu tre andre store Ulemper: de rige Godseieres Fraværelse fra deres Godser, Forpagternes Forhold til Godseierne, og den anticatholske og antiirske Mand, hvorefter Embederne bleve besatte. Det irske Folk, hedder det derefter, som maa betvivle, at Parlementet nogensinde vil afhielpe Jrernes Besværinger, forlader sig paa sin Styrke, sin Fasthed, og venter ene og alene Hjelp og Lindring af et Nationalparlement. - Dette Manifest er aabenbart beregnet paa at fremture i Modstanden imod England, eller rettere imod den engelske Regjering. Manifestets svulstige Stil maa imidlertid svække dets intenderede Virkning; ligesom og den Sætning er nigjendrivelig, at Forfatningen i Jrland er forbedret ved Reformacten. Det maa være indlysende for Enhver, som hidtil har anseet O'Connell for at være sin Fædredes sande Ven, der kun agiterede for at anspore Regjeringen, at Folkets bittre, hensynsløse og blinde fiendtlige Stemning, til Redskab for hvilken O'Connell nu er bleven, snarere maa vanskeliggjøre end lette den practiske Forbedring i Jrlands Tilstand. Men saameget er vist, at kun practiske Forbedringer – saadanne, om hvis Erholdelse af England Jrland nu har opgivet Haabet kunne afhjælpe de mange, paa Jrland endnu hvilende Tryk, og forvandle til Velsignelse O'Connells Orakel, som nu bebuder Forbandelse; ligesom man da ogsaa nylig med høi Jubel har optaget den Erklæring af en indflydelsesrig irsk Godseier, at Tiden var kommen til at reformere de imellem Godsherren og dennes Forpagtere bestaaende Love. . . .