Københavns Adresseavis, 1786-09-15
J Aaret 1772 kjøbte Herr Kanselliergaden Østerbye, gaard, beliggende under Riberhuus Amt, Riber Stift, tilligemed 69 Tønder Hartkorn Bøndergods, som derunder laae, og skulde bedrive Gaarden. Denne Gaard var i saa slet Drift, at der ei gaves meere i Forpagtning deraf end 120 Rdlr. aarlig, efter Afdraa af Bøndernes Landgilde og Afgifter. Bønderne betalte ikke engang de opdinaire Kongelige Skatter og Contributioner. Ved Antrædelsen fandt Hr. Kansellieraaden allene her og der nogle af de høieste Steder paa Marken plarede og dyrkede. De ved Gaarden værende store Heder og Skove bleve af Forpagteren brugte til Græsning, saa de neppe kunde avle saa meget Korn, som de behøvede til deres liden Huusholdning, thi Udsæden var ikkun 2 til 3 Tønder Rug, 4 til 5 Tønder Havre, 2 til 3 Tønder Byg og 1 til 2. Tønder Boghvide, og Hoeavlingen henimod 80 Læs. Paa hele Marken fantes ingen Jndhegninger, undtagen her og der nogle smaa Enge som vare omsatte med Riis gjerder. Skjelgjerderne om Marken vare slette og mestendeels ligeledes Riisgjerder. Engene, saavelsom det nu værende Agerland, stode meest under Vand. De vare begroede med Vidie=Buske og Siv, og den i Markeskjellet løbende gamle Konge Aar var saa med Vidie=Busk, Rør og andet Sligt tilgroet, at den paa visse Steder er var at see, og mindre kunde træke det fornødne Vand. Det første Herr Cantellieraaden under disse Omstændigheder foretog sig ved disse Marker var at opmaale dem, og at afsætte saa meget som han agtede at dyrke deraf, og dernest giøre sig en Plan, hvorefter de skulde bruges. J Følge, denne, skulde Markerne inddeeles i 9 Kobler, og hver Kobbel indeholde 34 til 50 Tdr. Land, hvilke siden Tid efter anden ved Oprødning, Vands Afledning og Jndhegning skulle sættes i Stand. Det første Aar begyndte han altsaa med den længst bortliggende Kobbel af omtrent 50 Tdr. Land, og lod den paa de tvende Sider indhegne med doppelte Diger og levende Gjerder. Paa de andre Sider var den indhegnet med Agen, hvilken han, saavidt Kobbelen naaede, lod opkaste 4 Alen bred og 3 Alen dyb. Vidie=Bustene bleve udrøddede, gjennem sumpige og sure Steder blev gravet Grøfter til Vandets Afledning og 12 Tønder Land opbrudt, for at brugerneste Aar. Som Gaardens Bygninger gandske vare forfaldne og for Kansellieraadens Plan alt for indskrænkede, saa besluttede han efterhaanden at opføre gandske nye Bygninger og paa et beqvemmere Sted. Til den Ende anlagde han i samme Aar et Teglbrænderie, hvori hver Gang kunde brændes 30000 Steen, og Tømmeret lod han komme fra Flensborg, for at skaane hans egne Skove. Endan samme Aar overlod han de med Garden kjøbte, Fæstebønder deres Frihed og Eiendoms Ret til deres Gaarde under Forbehold af Herligheden, i Overeensstemmelse med Forordningen af 13de Mai 1769, 2de Gaarde undtagen, som vel fik Hoveriefrihed men ikke Eiendom, i Betragtning af Skov og Mose samt Nærliggenhed ved Gaarden; dog har den ene siden faaet Arvefæste= og den anden Eiendoms=Ret J de følgende Aar lod han det opbrudte Land tvende Gange pløie, noget deraf, som var mosigt, gjøde og Sand paaføre, og derefter besaae med Havne og Boghvede, men kan med liden Lykke, ikke desmindre blev han sin Plan troe, og begyndte derfor at lade opføre den første Lade af Brandmuur 60 Alen lang og 24 Alen berd. Fremdeles en Stald til 100 Stykker Fær=Høveder, og endelig et Hollænderie Huus 60 Alen langt og 16 Alen bredt, alt af Brandmuur, og i øvrigt alle vel indrettede og beqvemme til Hensigten. I Henseende til Agerdyrkningen blev dette Aar foretaget følgende Forbedringer: Engene lod han gjennemgrave med Grøtter, og Elle Buskene oprødde. Den forbiløbende Aar, lod han, for saavidt forhen et var skeet, overalt opgrave 4 Alen brerd og 3 til 4 Alen dyb, og lod i Agen sætte 3de store Sluser, hvorved han nogenedes fik Vandet i sin Magt, og kunde lade det løbe af og paa Landet, naar han vilde, ei at tale og fleere Indretnuger til Vands Af= og Paaledning til Frugtharhedens Forøgelse, formedelst hvilke Engene nu giver firedobbelt saa meget Høersom tilforne. J Aaret 1774 kjøbte Herr Kansellieraaden en ufrie Gaard, navnlig Wamdrupgaard beliggende i Colding. huus Amt, tilligemed 224 Tønder Hartkorn Bøndergods foruden de 11 Tønder Hartkorn, som Gaarden contriberede af. De 85 Tønder Hartkorn Bøndergods havde allerede under Herr Kansellieraadens Jnspeksions Tid faaet Hove iefrihed og Eiendom paa deres Gaarde, og nu overlod han og de øvrige Hoveriefrihed imod 3 Rdlr aarlig i Landgilde og Hoveriepenge af hver Td. Hartkorn, foruden 4 Dage Haandarbeide og 3 Ægter af hver heel Gaard, Gaardene selv overlod han til en Forpagter i Arvepagt med Vilkaar, at han arligen skulde gjøre visse ham foreskrevne Forbædringer. Med Fælledskabets Ophævelse blev over hele Godset, gjort Begyndelse. Ti Byer bleve udskiftede, saa at enhver fik sin Jord for sig, og 6 Gaarde og nogle Huse udflyttede. Som Høeavlingen øjensynligen tiltog, saa anskaffede Kansellieraaden dette Aar 60 Kjør, som han den Gang bortleiede til en Holsteener for 10 Rdlr. Parret. Ved Plønning, Giødning og Sands Paakførsel blev han ved at forbedre det opbrudte Land, indhegnede den anden Kobbel og afledte Vandet fra en Mose paa omtrent 500 Tønder Lands Størrelse.