JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Pastor Staps i Naumburg, hiin tydske Ynglings Fade som i sin sværmerske Enthusiasmus for Frihed og Fred vide myrde Napoleon i Wien 1809 og for saadant sit Forsafandt sin Grav ved Schønbruun, bekiendtgiør nu, at og saa hans anden og sidste Søn, hans Stolthed og Ald doms Haab, er hedenfaren.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Kiøbenhavn. Under 14de forrige Maaned er emaneret en konge Forordning, der hæver Uvisheden om, hvorvidt det i Fe ordningen af 31te August 1774 indeholdte Forbud mod Overformyndere indsidde med de Umyndiges Midler, de henhøre under deres Bestyrelse, ogsaa er anvendeligt p. Jorddrotter, forsaavidt disse ere Overformyndere paa res Godser. Under samme Datum er udkommen en alle høieste Forordning, der afgiør det Spørgsmaal, om ik Personer, der ere benaadede med Ordenstegn, med Ran Charge eller anden Værdighed, naar de tiltales eller sigt til at lide vanærende Straf, og unddrage sig fra at tag til Gienmæle for deres Værneting, bør som de, der maa præsumeres at have tabt den Grad af Følelse for Pligt: Ære, som bør findes hos dem, der ville nyde den qvalcerede Agtelse, Ordenstegn, Rang, Charge og Værd, hed medføre, og i Lighed med de Grundsætninger i Føl hvilke Anordningen og Trykkefriheden har gjort det i Pligt for enhver Embedsmand at fralægge sig Beskyldniger, og i Følge hvilket det er forbudt den Dommer, som paa sit ærlige Navn og Rygte søges og tiltales, at besid Retten, førend han, ved Dom, er frikiendt, foreløbige straffes med at miste den benævnte qvalificerede Agtel indtil den Paagieldende ved Dom fralægger sig den m. ham værende Præsumtion. Endnu aldrig have saa mange store Eiendomme paa et Tid været til Auction i Kiøbenhavn som i dette Øieb De store Gaarde synes ellers at have tabt meget i den Værd, fordi kun faa af dem, der eie Capitaler, skiøn om at udsætte sig for de med Værelsers Udleining forbund store Uleiligheder, og hellere anbringe deres Penge i Sta papirer, der næsten give lige saa gode Renter af sig. endomme af Middelstørrelse, især i gode, nærsomme i der, holde sig derimod endnu temmelig i Priis. - A døde Cancellieraad og Viinhandler Sørensens Gaard Hiørnet af store Kiøbmager- og Skindergaden, er ny solgt ved Auctionen for 20,200 Rbdlr. S. Den Deel af det forrige Reventlowske Palais i Norg gaden, der nu tilhører Herr Mac Evoy, istandsættes denne Tid meget prægtigen. Selv Vindueskarmene i Et Mahognietræ. Stalden bliver en af de stømmeste her Staden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Fra Cappeln er allerede for til Dage siden tii til tolv Skibe med Fødevarer, bestemt til Kiøbenhavn, udløbne, uden at de hidtil ere ankomne hertil. Men Man formoder, at de formedelst Jsen ere løbne ind i een eller anden Havn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Boghandler Beeken har neppe ladet et Blad flyve, før han tager fat paa et Andet. Saaledes anmelder han nu "Statsvennen, et nyt almeennyttigt Ugeblad, hvis Jndtog i Publikum er aldeles fordringsløst, da dets første No. kan afhentes uden Betaling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Man har nyligen læst en Efterretning om Papirfabrilanternes Tilstand her i Landet; men det er en beklagelig Sandhed, at uagtet de forskiellige Fabriker, der findes ger, maa det meste Trykpapiir, der forbruges hos os, dog hentes udenlands fra, nemlig fra Tydskland og Sverrig; thi det meste, som vore egne Fabrikker levere, er af det grovere Slags. Ubegribeligt er det, hvorfor Sverrig, mere skal see sig istand til at levere godt Trykpapir end Danmark. De Summor, der aarligen udgaae for udenlandsk Papiir, ere temmelig betydelige. Cours den 6te Marts. Hamb. 2 M. 259, a vista 62. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - Spec. 160. - Specier solgtes til 15 Mk. 9 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1820 70 1/2 a 71. Nationalbank Oblig. af Laanet den 4de Februar f. A.) 86 Rbd. r. S. eller 112 1/2 Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbdlr. r. S. NorskeRigsbanksedl. 17. Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Helge ses Sognekald i Aarhuus Stift, 120 Rbdlr. Seierøe Sogne Fald under Siellands Stift, 280 Rbdlr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Under General-Toldkammer og Commerce=Collegiet: Toldtrolleur Embedet i Rendsborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Nyborg, den 4de Marts. Formedelst den indtrufne strænge anden Art af Vinteren, E nu Færgeseiladsen med Smakker, saavel fra Skibsbroen, som Slipshavn, indtil videre standset, og da Drivisen i det vestre Sprogøe Belt næsten daglig er (i Søemandsproget) uoverseelig, samt for svag til at bære Jisbaadenne i for stærk at arbeide igiennen, stormende Veir fra Østen desuden lægger alle hindringer i Veien for ethvert Forsøg, re raske og ivrige Søemænd attraae at giøre, saa hindres Arved Posternes Gang. Saaledes ligger endnu den hertil den 1ste Marts ankomne Hamborger Brevpost paa Knudshoved, og den fra Kiøbenhavn den 30te f. M. afsendte Brevpost paa Sprogøe; begge ventende paa Leiligmed at kunne lande. Fra Sprogøe skal i Forgaars være kort et modigt Forsøg paa at naae Fyen, men da det paa anførte Grunde mislykkedes, maatte Baadene, 3 i allet, vende tilbage til Sprogøe igien, hvor de endnu ligge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Tirsdagen den 27de Februar fristede en Færgesmakke Fa Nyborg, ført af Skipper Jørgen Larsen, det Uheld, et maatte sidde 3 Timer i Driviis noget uden for Korsørs havn; kun ved Mandskabets fælleds Anstrængelse blev Fartøiet denne Jis=Qvarantaine frie, og kom lykkelig tillige til Slipshavn samme Dags Aften.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Døde. Mad. K. M. Seidelin, født Hinkeldey, 85 Aar, i Nykiøbing paa Falster. Mad. Jnger Hammer, fød Øst, 78 Aar, i Sundye Præstegaard paa Falster. Snedkermester W. F. Bruun, 74 Aar, i Roeskilde. Bagermester G. Hemmecke, 37 Aar, i Helsingøer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Ved Tallotteriets 1169de Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 25. 69. 44. 7. 35. (Meddeelt.) Newton Magellan Lindahl. Brudt er Livets Kjæde, Brustet er Dit Hierte, Endt er al Din Smerte. Vemodsfulde græde. Venner over Dig. Venlig Blomst i Vaar, Der saa frodig staaer, Du Dig hæved, lig. Herligt sig fremskjød. Blomsten; Knoppen sig Skjønt udfolded; rig Pragt den alt frembød; Den var Gartners Lyst, Om den ømt han hegned, Men snart mat den segned: Sorgfyldt blev hans Bryst. Faldt var fulde Knop; Thi brudt havde Stormen, Graved havde Ormen Blomstens skjønne Top. Endt var Gartners Glæde, Sorgfuldt var hans Hierte, Kummer kun han nærte Over Planten spæde. Som denne Blomst Du frodig stande, Var Lærers Venners Fryd og Lyst, Hver Last hver Feil var Dig forbanded, Og skyldfrit, ædelt var Dit Bryst. J Kundskab daglig Du tiltog, Du stedse Nytte deraf drog. Men svagt og dunkelt er vort Øje, Og skjult er Herrens vise Raad, Snart maatte Du Dit Hoved bøie, Dig stinged Dødens hvasse Braad. Forsvundet er vort Haab, vor Lyst, Og forgfyldt er vort glade Bryst. Med Sorg vi til Din Gravhøi træde, Vi vemodsfulde mindes Dig; Med Venskabs stille Taarer væde Vi den; men Du er lykkelig. Nu nyder Du fortjente Fryd, For Godhed, Fromhed - for Din Dyd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Bekjendtgjørelser. Efter 9 Ugers Sygdom og 7 Dages Sygeleie, behagede det det algode Forsyn idag at bortkalde vor elskede Fader, Claus Vadum, Sognepræst for Moesberg og Hörmested Menigheder, i sin Alders 70de Aar. Fem uforsörgede Södskende og en uopdragen Broder beklage med mig Tabet af vor Fader, vor Ven og vor Velgiører. Med taareblændet Öie og sorgfuldt Sind saa vi Döden kræve sin Ret og Naturen yde sin Skyldighed, men hans Minde skal stedse leve blandt os i en kiærlig Frindring, medens hans Siel frydes i Evighedens salige Boliger, hvor vi eengang glade haabe at samles med ham. Moesberg Præstegaard den 9de Marts 1821. J. H. Vadum, paa Södskendes og egne Vegne. Til en Avis, der udkommer i Morgen (Tirsdag) modtages Bekiendtgiørelser til sædvanlig Tid. Albert Borch.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Kongelig Dansk Hof= og Stats-Calender for Aar 1821, heftet i Papbind 3 Rbdlr. 2 Mk. hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
2de umeublerede Værelser, omtrent midt i Byen ønskes til Leie til Paaske Flyttetid. Adresse-Contoiret anviser. Æble= og Pæretræer 3 til 6 Mk., tages 10 eller flere, faaes bedst Kiøb, alle ere opelskede og forædlede i den Have, hvor de staae, og ere af bedste Slags, Soelbær 8 s., Hindbær 6 s., Ribs 8 s., faaes i Prokurator Ravnkildes Have i Aalborg. imod Betaling ved Annammelsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Auctioner. Torsdagen den 5te April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, holdes offentlig Auktion paa Hovedgaarden Villestrup over circa 130 Tdr. Havre, afgangne General=Krigskommissair von Schuchardts Boe tilhørende, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. Hellum Hindsted Herreders Comptoir paa Kiellingberggaard, den 11te Marts 1821. Haasum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
J Følge Vedkommendes Begiering bliver Mandagen næstkommende 26de Marts Formiddag Kl. 10 slet hos Handelsmand og Dannebrogsmand Christen Jensen i Løkken foretaget Auction over følgende af den sammesteds indstrandede Skonnert Ludvig & Elise biergede Vare, nemlig: 101 Tdr. engelske Sild. 40000 Pd. blaa Farvetræe. 18 Sække Allehaande. Skibets Vrag tilligemed det af samme biergede Takkelage, Anker, Touge, Seil og øvrige staaende og løbende Redskaber, samt en Skibsbaad. 30 Stkr. Gage, og i Tilfælde at det Kongelige General-Toldkammer skulle bevilge samme: 400 Stkr. Madras Schavler. Varene kunne forinden Auctionen forevises af Christen Jensen. Sæbye, den 9de Marts 1821. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Løverdagen den 21de April næstkommende Formiddag Kl. 11, bliver ifølge Begiering fra Directionen for det forrige Kongelige danske Dugmanufactur, foretaget offentlig Auction til absolut Bortsælgelse, saafremt at nogenlunde antageligt Bud skeer, over den Hans Majestæt Kongen tilhørende Greis Mølle; der er beliggende i Nørvangs Herred, en halv Miil fra Veile, i en behagelig Egn og bestaaer af følgende Eiendomme: 1) Et Valkehuus bestaaende af 9 Fag 14 1/2 Alen dybt, 5 Etager høi, Grundmuur og teglhængt, med deri værende dobbelt hollandsk Valkeværk af 10 Hamre og alt hvad der for øvrigt henhører til et complet Valkeværk. 2) En Kornmølle 8 Fag 10 Alen dyb, 2 Etager høi, alt Muur, og Egebindingsværk samt teglhængt. Mølleværket bestaaer af 4 Qværne, nemlig en Rugqværn med Sigteværk, 2 Pilleqværne og 1 Boghvedeqværn. 3) Et Fabrikhuus, 8 Fag 15 Alen dybt, 1 Etage høi, Muur og Egebindingsværk, samt teglhængt. 4) Et Farveriehuus 16 Fag, 15 1/2 Alen dybt, Grundmupaa søndre og Bindingsværk paa nordre Side, samt te hængt. 5) Et Huus til Fabrik og Stald, 8 Fag, et Brændehuus Fag og et Ovnhuus 4 Fag, alt Bindingsværk. Med ovenanførte Eiendomme følger flere ved Møllen beligge de Tofter, samt en betydelig Deel Fabriks=Farverie-Mø Jnventarier. Conditionerne, der ere særdeles fordeelagtige for Kiøber ligger forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Sede lin i Fridericia, tilligemed en Fortegnelse over Eiende mene og Jnventariet. Veile den 16de Februar 1821. Hersleb.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Ved tredie Auction over Hovedgaarden Baggesva- og flere faste Eiendomme, tilhørende afgangne LandvæseCommissair, Proprietair Aagaards Stervog Opbuboe, Onsdagen den 28de Marts førstkommende, bliver til paa bemeldte Gaard bortsolgt, circa 350 Td. Rug og 200 8 Byg, samt 54 Stkr. 6aars Stude, berørte Boe tilhørenKornvarene kunne erholdes frit leverede i Løkken, LønstryKiul, Skagen, Frederikshavn eller Sæbye, og paa Kiøsummen saavel derfor som for Studene kan erholdes Er til 11te December dette Aar, imod antagelig Sikkerhed. Studene ere i særdeles god Stand, og kunne blive op fodrede uden Betaling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Efter nærmere Bekiendtgiørelse vil den ved Baggesvo værende meget betydelige Ind- og Udboe samt Besætnihvoriblandt 30 Stk. Stude, endeel Heste, Køer og Faar, v., iøvrigt siden vorde auctioneret. Hiøring den 28de Februar 1821. S. Poulsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Jfølge passeret Udlæg og Udlægshavernes Begiering vor nedentegnede Dage og Klokkeslet foretaget offentlig Auctioover et af Huusmand og Fisker Jens Knudsen beboenved Horer Odde, Sennels Sogn, beliggende Huus, Kron kaldet med underliggende Jorder, omtrent 4 Tdr. Sædelanumatriculerede, nemlig: 1ste Auction Tirsdagen den 27de Marts førstkommenKl. 10 Formiddag. 2den Auction Tirsdagen den 10de April førstkommenKl. 10 Formiddag og 3die Auction Tirsdagen den 24de April førstkommenKl. 10 Formiddag. første og anden Auction afholdes i Hillerslev Hundborg reders ordinaire Tingstue i Thisted Raad= og Domhuus tredie Auction i Huset selv. Lysthavende indbydes og Cotionerne erfares paa Auctionsstedet. Thisted den 13de Februar 1821. Lützhøft.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-12
Den afdøde Oberstlieutenant Bentzon forhen tilhøre Gaard heri Sæbye, bliver ifølge indgaaet Forlig med beren Skomager Mads Krogh som ikke har kunne be Kiøbesummen, stillet til 3de Auctioner: 1ste Gang Mandagen den 26de Marts d. A. 2den Gang Mandagen den 9de April og 3die Gang Tirsdagen den 24de April førstkomme, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner af des paa mit Comptoir heri Byen og 3die Auction i Gaarden. Gaarden er beqvemt beliggende for en Handlende og tiltrædes næste 1ste Mai. Conditionerne kan forinden ere hos Undertegnede. Hvilket herved ifølge Placaten af : April 1817 bekiendtgiøres. Sæbye den 3die Marts 1821. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
Sverrig og Norge. Ved Linkiöping skal der først i Sommeren holdes en Lystleir, hvortil Kongen og hans Søn selv ville indfinde sig. - En Underofficeer Hellstrøm og en Kiøbmand Lebenhagen ere i Gothenborg blevne fængslede for falske Banbsedler, hvortil Pladen skal være gjort af en Person, som i kommen did med et Pas fra Kiøbenhavn, lydende paa Student C. Nordwall. - Tæt ved Jonköping har so unge Pigebørn myrdet og plyndret et ældre Fruentimmer paa offentlig Landevei. - J Sverrig begynder Man nu at bortspille Huse, Gaarde og Jordegodser i Lotteriet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
J Bergen og dens Omegn sporedes et ikke ubetydeligt Jordskjælv Natten til den 3die Februar, Klokken imellem og 2, hvorpaa fulgte Uveir fra Vest med Haglbygger hele Dagen. Den 4de var Veiret stille og smukt før Middag, men Klokken 12 1/2 skede en af de heftigste Jordrystelser, Anmelderen har følt; den varede sikkert i Minut, og Klokken om Aftenen skede atter 2 Stød, omtrent 6 til 8 Mi guter mellem hvert, hvoraf det Første var det stærkeste, dog ei som hiint ved Middagstid. De syntes alle at trække sig fra Nord til Syd. Natten gav en stærk Nordvest-Ku ning med svære Jlinger. Disse hyppige Jordskjælv, saa strax efter hverandre, synes, som Natursieldenheder her i landet, at fortiene almeen Bekiendtgiørelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
Engelland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
J den store Trængsel, Kongens Nærværelse paa Drulanetheateret nylig afstedkom, savnede en Person plud skelig sit Uhr og anholdt Een, der stod ved Siden af ham, som den formeentlige Tyv. Denne overrakte ham ogsaa strax et Uhr med Bøn, ikke at giøre ham ulykkelig ved Anholdelse. Han slap ham altsaa; men hvor forundret blev han ikke, da han ved sin Hiemkomst fandt sit eget Uhr, som han havde glemt at medtage, og paa denne Maade var kommet til et fremmed af henved 50 Punds Værdie. Skelettet af William Klarke, sædvanlig kaldet den stenede Mand, blev af Sir Edward Barry foræret til Universitetet, Dublin, og er nu at see paa Collegiets Anatomiekammer. Forstenelsen af dette stakkels Menneskes Muskler og Sener begyndte allerede i hans Barndom. Han blev henved 300 Aar gammel. Skelettet er en eneste Beenmasse, lige fra Hovedet til Knæerne; thi der er ingen Naaddinger at see i Hierneskallen og alle Kroppens Sener og Lemmer ere aldeles forstenede, saavel som mange hele Muskler og Perler ved Knæerne og Fodanklerne. Ledemodene allene ere forsaavidt uforstenede, at de lade sig lidt bevæge men af Jnd voldene eller Brystet er intet bleven til Steen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
Blandinger. Det er en bekiendt Sag, at Christian den 6te afskaffede Torturen i Danmark, men mindre bekiendt er hans Bevæggrund dertil. Tingen forholdt sig saaledes: Tre Fod gardere gik en Søndagsaften ud ved den gamle Kongevei, paa Frederiksberg, til et lidet afsidesliggende Vertshuus, spillede Kegler til Klokken 12, gik saa derfra til Skovsodde og bemægtigede sig en Fiskers Baad, for at desertere over til Sverrig. Men da de ikke forstode at styre Coursen, kom de i Land i Stevnsherred, hvor de bleve paagrebne af Bønderne og førte til Kiøbenhavn. Selvsamme Nat gik tre Soldater ud til samme Huus, hvor de ventede, at Manden havde samlet sig en Deel Penge. De kom kort efter de Andre ind i Huset og ihielsloge Mand, Kone, Datter og Pige. Den Ene holdt paa Døren, medens den Anden ihielslog disse Mennesker med en Kanonkugle i en Strømpe og den Tredie holdt paa de Ulykkelige. Morderne, fandt kun 24 Rdlr., dem deelte de imellem sig og vendte mod Morgenstunden tilbage til Byen. Om Dagen gjorde dette gruelige Mord stor Opsigt i Staden, og da nu Bønderne samme Dag bragte hine tre Deserteurer ind, troede Enhver, de vare Morderne, især da Naboerne vidnede, de havde seet dem paa Banen langt ud paa Natten. Fodgarderne bekiendte, at de havde villet desertere, men ingenlunde at de vare Morderne. De bleve bragte paa Pinebænken. Den Ene døde under Piinslerne, den Anden blev en Krøbling for Livstid, den Tredie bekiendte, naar han blev piint, men nægtede Alt, saasnart Man holdt op at martre ham. En Dag stode Tvende af Gierningsmændene Vagt udenfor Stokhuset. Da de hørte hine Ulykkeliges Jammersraab, sagde den Ene: Nei, Broder, det holder jeg ikke ud. Han løb ind og angav sig og sine Medskyldige. De bleve radbrækkede. De to Andre, som levede, fik en anseelig Pension, og Kongen ophævede Torturen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
Den 14de Januari døde Jens Zetlitz, Sognepræst for Hvidesøe Præstegield i Øvre-Tellemarken, under Christiansands Stift i Norge, især bekiendt i Literaturen af sine muntre Sange. Han var født den 26de Januari 1761 i Stavanger, deponerede fra Bergens Skole 1780, blev personel Capellan i Lye paa Jæderen i Christiansands Stift 1790, Sognepræst til Vigedal i Nyfylke 1800 og til Hvidesøe 1811. - Allerede 1788 debuterede han som Digter ved Digtet Grevskabet Karenlyst, og 1789 udgav han Poesier, 1ste Samling. Det berømteste af hans mindre Digte er: en norsk Høst, Kiøbenhavn 1800. Han havde stort Hang til og ikke ringe Talent for Satiren. Hans Vise "At Slyngler hæves til Ærens Top", &c. var skreven i en saa fri Tone, at Man i en Trykkefriheds procedure endog beraaber sig paa den til Retfærdiggiørelse for en paatalt Sang. Jøvrigt roses han som en Mand hvem Dyden var hellig, og hvis Harpe altid var stemt til de reeneste Toner. Følgende Træk beviser, hvor langt man endnu i Frankrig er tilbage i at forfærdige achromatiske Kikkerter. En adelig Herre kiøbte en achromatisk Telescop hos Dollond, og medbragte den til Paris. Object Glassene bleve tagne fra hverandre og Overfladernes Radii med største Omhyggelighed maalede af et Selskab af Lærde, uden at deraf lærtes noget. De Pariser Lærde og Optiker havde saalidet opdaget Methoden at eftergiøre dem, at de endog ikke kunde sammensætte dem igien. De maatte sendes tilbagetil Dollond, for atter at blive sammensatte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
En Kiøbmand ved den tyrkiske Grændse sendte en af sine Handelsvenner i Wien et stort Parti smaa røde tyrkiske Huer, en anden et Partie tyrkiske Tøfler. Begge kunde længe ikke blive af med dem. De skrev derfor til Principalen, at det ikke var muligt at faae Varene afsatte Han gav dem Ordre at forsøge i det mindste at omtuske dem med andre Vare. Hændelsesviis kom de mienske Kiøbmænd, som ellers ikke kiendte hinanden, engang sammen, afsluttede en Tuskhandel om Huerne og Tøflerne, og tilmeldte derpaa strax deres tyrkiske Correspondent denne lykkelige Affaire.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
En fransk Dronning lærte at kiende Sultan Saladin paa hans europæiske Reise og forelskedes i ham. Med samme Følelser fandt hun ham igien i Østerland. Han viste sig for hende under Muren af Ptolemais og udfordrede de kristne Riddere til Kamp. Hun gienkiendte ham og lod ham komplimentere. Han svarte saa galant, at Dronningen ei kunde modstaae sin Længsel efter, at komme den elskværdige Muselman et Skridt nærmere. Hun indbildte sig, eller stillede sig i det mindste saa, at det ved en Sammenkomst vilde være hende let at omvende ham, og fra snakke ham Jerusalem og den hellige Grav. Hun vidste, at giøre sin Gemal Sagen saa troværdig, at den svage Konge tillod hende, forsynet med et Pas, at begive sig til Jerusalem, forat begynde Omvendelsesværket. Den skiønne Missionairinde reiste, prægtigt klædt, og Sult nen undlod ikke, at komme hende imøde udenfor Stadens Port. Til Lykke havde Kongen givet sin Gemalinde en meget brav Ridder, ved Navn Chauvigny, til Ledsager, og Æresvogter. Denne fandt sig slet ikke opbygget ved det første Møde, thi det kom ham netop for, som om to Elskende efter lang Skilsmisse saae hinanden igien. Men da nu Dronnningen tog Bladet fra Munden og erklærede nu behøvede hun ikke hans Nærværelse meer, da hun maatte lukke sig inde med Saladin, for ret at omvende ham, saa nærmede Chauvigny sig hende og hviskede hende i Øret: Vil J paa denne Maade redde en Siel, da kunde det vel hende sig tilsidst, at Eders egen foer til Helvede- Med disse Ord tog han hende paa Armen, foer ud med hende, op paa sin Hest, og galopperede bort i strakt Carriere. Ved Tilbagekomsten til Europa lod Kongen sig skille fra hende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
J Regieringsskredsen Coblenz havde en Mand paa 4 Aar, ved en heftig Forkiølelse, paadraget sig Gigt, og det i den Grad, at han ikke kunde bevæge sig, og hverken bringe Mad eller Drikke til Munden. Hans Kone, med hvilken han just ikke levede i den bedste Forstaaelse, benytede sig nyligen, da der var kommen en Kurre paa HymensRosentraad, af denne hans værgeløse Tilstand, og pryglede ham bruun og blaa med en Alen. Manden, en Secrates i Taalmodighed, bad Tantippen, med Taarer Øinene, om Skaansel; men forgieves. Hun vedblev at tærske paa ham. Men Alting i Verden har sine Grændser: selv en Ægtemands Taalmodighed. Forbittrelsen, gav den mishandlede Mands Lemmer nyt Liv og ny Kraft Han reiste sig, maalede sin kiere Ægtemage med hende egen Alen, indtil hun, ganske mørbanket, maatte lægge sig. Manden derimod kom ved den stærke Siels= og Legemsrystelse ganske til sin Helbred igien, og denne Alen lignede i Kraft Achilles's Spyd, der baade kunde læg og saare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
Paa Malabarkysten frygter Man meget for en grøn gi tig Slange, der er saameget farligere, som den har samme Farve som Bladene, under hvilke den lurer paa de Forbigaaende. Reisende lade derfor paa snevre Veie en Tiene gaae foran: han maa slaae i Buskene med en Stok og allenfals give sig til Priis for den første Fare. Den grønn Slange er temmelig lang, men neppe saa tyk som en Finger. Man fortæller, at en Reisendes Følgesvend engang pludseligt blev angreben og omslynget af et saadant tyndt Uhyre, der krøb ind af hans ene Næsebor og ud af det Andet, saa den hang ned paa begge Sider. Den Ulykkelig døde paa Stedet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-03-13
Paa Øen Ceylon findes en Slange ved Navn Pimberg, der undertiden sluger en heel Hjort. Men saa stikke Takkerne den igjennem Maven og den døer af sit Rov Spanierne vare stedse en brav og uforfærdet Nation En vis Acunha væbnede sig hastig, fordi Æren kaldte har paa Kamppladsen. Svenden, som spændte Hans Hielm paa, har sig heel avet af derved. Acunha klagede over en heftig Smerte i Øret og forlangte, han skulde løse Hielmen og sætte den anderledes paa, men Svenden blev ved at paastaae, den saa som den skulde sidde. Ridderen vilde ikke opholde sig for denne Bagattels Skyld: han gik, fægtede, seirede, kom tilbage, kastede Hielmen med samt det ene Øre paa Bordet og sagde ganske koldt til Svenden: Seer du nu, at den sad galt? Fædrelandet.