JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-03
Hvad Violinen angaaer, saa er den den musikalske KunstsiVidunder og dens høieste Fuldkommelse. Naturen har ikke givet noget Forbillede dertil, og derfor er den en beundringsværdig Opfindelse af det menneskelige Genie. En med Hestehaar bespændt Bue, gnidende paa Kattetarme, frembringer Toner til Forhauselse, som Paganini, Rode og Baillot have ladet os høre, Violinens Historie er en heele Kunsts Historie. Den er iblandt Strænge-Jnstrumenter, hvad Orgelet er iblandt Vind-Jnstrumenterne: Kongen og Mynsteret. Man kan ansee Violinen som det endelige Resultat af flere Aarhundreders Experimenter. Da den først kom i Concerter foragtede man den: alvorlige og melankolske Jnstrumenter var ene herskende. Luth, Theorbium og Viola, vare kun brugelige. Da man ikkun kunde frembring: haarde og skrigende Toner paa Violinen, saa banlyste man Jnstrumentet. Frankrig have vi at takke for Violinen fra først af; Jtalienerne have siden fuldkommengjort Jnstrumen, tet, og hvilken Mængde af verdensberømte Violinister have vi at nævne blandt Jtaliens Sønner, der have hævet dette svage, og i Førstningen saa ringe agtede Jnstrument til en saa umaalelig Høide, Det er vanskeligt at bestemme, ei alene hvor de musikalske Vanskeligheder, men ogsaa hvor den fremskridende Forhøielse af Octaverne paa Instrumentet og i Brystet, som giør vore Orchestere daglig lydeligere, vil ende? Sor ogst Carelli spille Overturer paa deres Guitarrer. Paganini giør, formedelst harmoniske Toner, et Slags Harmonica af sinsk Violin. Naar fordum det høiere C. skulde stryges paa Viclinen, saa kom hele Orchesteret i Oprør og raabte, bortimed dette C. Musik, som forhen Virtuoser vanskelig kunde udføre, f. Expl. Pleyels Qvartetter, spilles nu af Cleversk i 5te Classe. J 200 Aar er Orchesteret dets Diapassons stedse stegen høiere og høiere; Ensemble Musikken bliver Aars for Aar mere støiende; vort Cer hvad C har været is Dronning Elisabeths og E i Crompells Tider. Harperne og Violinernes Strænge spændes saa stramme som muligt i disse Strænges Toner ere vel klarere og tydeligere, dere s. Svingninger lettere at fornemme, men den harmoniske Ynd gaaer sikkert derved til Grunde, og istedetfor at gjøre Musik, gjøres kun Støi. Efterat flere Instrumenter og deres Virkninger i denne Afhandling ere beskrevne endes den som følger.)Men hvilke nye Instrumenter man ogsaa maatte opfinde, eller gamle bringe til større Fuldkommenhed, saa vil dog aldrig noget saadant opnaae den menneskelige Stemme. Hvor der vil lære at kjende den høieste Grad af Nydelse hvormed menneskelige Toner kunne beruse Mennesket, han maa reise til Tydskland og i Selskab med de mange omvankende, meget duelige Musiktrupper fare ned af Donaustrømmen. Da maa man drive paa Floden, naar Aftenens Friskhed har afkjølet en Sommerdags Hede, naar Stjernerne begynde at funke og den fladbundede Baad saa sagtelig henglider, naar Alting er tyst og stille, naar disse Musici da staaende synge i Chor og af Bølgerne udstrømmer en majestætisk, ædel, simpel og liflig Melodie, der staaer i Samklang, saavel med den herskende Stilhed, som Aftenens Skjønhed og i Skyggen, der udbreder sig henover Voverne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-03
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-03
Aalborg. J Aaret 1832 bleve her ved Aalborg Toldkammer indiklarerede 735 diverse Fartøier, heri medregnet Fiskerkvaser, Brændefartøier, Frugtfarere a. (forrige Aar 790. Der udklareredes 753 f. A. 763. Af fremmede Nationers Skibe vare her 6 Englændere, 1 Hollænder, 2 Hanoveranere, 1 Helgolænder og 1 Preusser, samt 165 norske og svenske. Den meste Udførsel var Korn til Belgien og noget til Norge. Jndførselen af Trælast og andre Produkter fra Norge var ganske levende, derimod var den svenske Handel, som fornemmelig grunder sig paa Omsætning af Sild, yderst ubetydelig, saasom Sildfiskeriet atter dette Aar slog aldeles feil. Der kom saaledes næsten ingen Tøndestave, fra Sverrig, ingen Tøndebaand fra Holland, intet Salt fra i Portugal. Med Rusland, Hamborg, England og Frankrig var Handelen omtrent som sædvanligt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-03
Blandede Efterretninger. Den 22de December forsvarede Cand. med. & chir. M.M. Levy i Regents=Auditoriet sin Dissertation for Licenciatgraden i Medicinen: "De Balneis Russicis." Respondens var Cand. med. & chir. A. G. Sommer. Samme Dag forsvarede Candidatus C. Ramus paa det Borchske "Collegiums Auditorium sin Dissertation for Magistergaden: entamen de sunctionum formis. originihus et vagriationihus. Respendens Cand. L. S. Fallesen. I fyenske Aviser læses følgende Avertissement. Sielden Frammer en Ulykke, uden at den ogsaa har sin lyse Side. Saaledes skylder min Familie og jeg - næst Forsynet - den hurtige og kraftige Hjelp, der d. 21de D., selv langveis fra, ilede til det af Luer omspændte Christiansdal, at vi endnu kunne trøste os ved, at Hovedbygningen og en Deel af Jndboet er bleven reddet. Og ikke lidet mildnes Smeren over det lidte Tab ved de mangfoldige Beviser paa sand A 3 oprigtigt Venskab og Deeltagelse, vi saavel i Nødens Øieblik, som efter samme, have modtaget fra saa saare Mange. - Alle og Enhver, der saaledes have bidraget til at formindske, eller gjøre vort Tab taaleligt, modtage herved vor inderligste og skjønsomste Tak. - en Tak, vi vel ei med Ord formaae at udtrykke - men som dybt og varigt staaer indpræntet i vore Hjerter. - Odense, den 27de December 1832. C. Benzon.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-03
Vognmandstaxten for indeværende Kvartal er fastsat, for et Par Forspændsheste eller stemplet Postvogn med 2 Heste 5 Mk. Sølv pr. Miil, og for en mindre Vogn med Heste, eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand, 4 Mk. Sølv pr. Miil; men for Ringkjøbing Amt respective 5. Mk. og 4 Mk. 4 s. Sølv pr. Mill.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-03
(Jndsendt.) Saa glædeligt det for Almeenheden er at kunne see Meddelelser offentligt kundgjorte, der hentyde paa Fiskeriets Gjen oplivelse i Liimfjorden, saa meget maatte man paa den anden Side ønske, at saadanne Efterretninger ikke mangle den fornødne Hjemmel, og som halve Oplysninger snarere skade end gavne. Saaledes have adskillige Blade for ikke længe siden underrettet Publicum om, at der i Liimfjorden imellem Nibe og Aalborg er fisket en Deel Helt; men denne Beretning maa berigtiges derhen: at dette Fiskerie er skeet ved Udløbet af den store saakaldte Ny-Aa, der ligger omtrent midtveis imellem begge de nysnævnte Byer, i og ved hvilken Aa denne Fiskeart har kunnet leve, efterdi Liimfjordens salte Vand ved Agens Udløb har tabt meget af sin Salthed, og derved ei er saa dræbende for disse Fiske, saaledes som siden Vesterhavets Jndbrud i Aaret 1822 Tilfældet har været ved Hannis og Thyland, hvor Heltfiskeriet gjennem Aarhundreder har været af stor Betydenhed, men der, ligesom det vigtige Aalefiskeri, næsten er blevet tilintetgjort formedelst Vandets unaturlige Beskaffenhed, siden hiint ulykkelige Gjennembrud. Samme Aarsag maa man tilskrive, at der, hele Liimfjorden igjennem, vrimler af de stygge Brændvabler, der tilligemed en Mængde Søorme, som ei heller saa hyppigt gaves forhen, fylde Fiskegarnene og tildeels ødelægge disse Den daglige Erfaring bekræfter, at siden Havets Jndbrud er disse væmmelige Vandlegemers Mængde tiltaget gradeviis, ligesom Fiskeriet, saavel paa Helt og Aal som især paa Sild aftog; og naar undtages nogle i de inderste Kroge af Liimfjorden værende Indvige, hvori tildeels store Aaer udflyde f.Ex. Halkjær-Aa, og hvor ubetydeligt af Sild endnu fiskes, er det, forhen saa velsignede, Sildefiskeri ogsaa næsten aldeles forsvundet. Vandets forandrede Beskaffenhed, efter Jnd brudet, har fremdeles foraarsaget, at Torsken, Sildens naturlige Fjende, tillokket af Vandets større Salthed, findes i store Masser at staae, ei allene udenfor Jndløbet ved Hals, men endog aldeles mod Sædvane, hyppigt fiskes inde i Fjorden, og saaledes forhindre Sildestimlenes Adgang til samme, for der, paa de for deres Natur passende Stæder, om saadanne endnu findes, at kaste deres vordende Yngel. Tabet, der udstrækker sig i saa mangfoldige Grene, er ligesaa uberegneligt som overordentligt for Landet. Jmidlertid synes et Glimt af Haab at vise sig, idet Naturen, som man mener, vil komme sig selv til Hielp ved med Tiden gat lukke Aabningen, i hvilken Anledning man ei kan undUlade at yttre det Haab, at naar hensigtsmæssig Understøttelse af Kunst og Erfaring kom Naturen til Hielp, vilde det dybe Saar, hvorved Liimfjordens Beboere længe have vaandet sig, muligen kunne vorde lægt, og derved vækkes nyt Liv og heldbringende Virksomhed. Hvor inderligt vilde Folket ikke velsigne og prise de virksomme Foranstaltninger, som til sligt velgjørende Øiemeds Opnaaelse snarest muligt maatte blive iværksatte.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-03
Bekjendtgjørelser. Drewsens Patent Concept Nr. 2 har været savnet en Tid af 3 Maaneder, men faaes nu igjen uden mindste Forhøielse til Fabrik=Priis, 13 Mk., tages flere Riis da gives Rabat hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-03
J mit Pakhuus Nr. 483 i Kongensgade ved Fjorden ere gode Loftleiligheder og Pakboder billig at faae til Leie. Aalborg, den 31te Decbr. 1832. H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-03
Auctioner. Da ingen af de ved tredie Auction gjorte Bud paa de Mads Pedersen Frosts og afdøde Hustrues Mariane Christensdatters Bo tilhørende Parceller Nr. 13 og 14 af Tvergaarden i Beistrup, af Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 3 Fdkr. 21 Alb., med paastaaende Bygninger, og Hovedparcellen Nr. 1 af den Pastor Ras forhen tilhørende, af Fæster Niels Christensen tidligere beboede, Gaard i Hauerslev, af Hartkorn 2 Td. 3 Fdkr. 1 ½ Alb., alle beliggende i Øster=Han=Herred og Hjørring Amt, ere approberede, bliver ifølge taget Bestemmelse i fornævnte B., Onsdagen den 16de Januar førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, en 4de Auction afholdt over bemeldte Eiendomme, der ved samme agtes absolut bortsolgte. Auctionen holdes i Beistrup By paa den førstnævnte Eiendom, og Aucutionsconditionerne ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 27de December 1832. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-03
Efter Begjering af Procurator Møller, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Jens Michael Lassen tilhørende Sted i Nørresundby, der er indrettet til Beboelse for flere Familier, med tilliggende 2de Have pladse, opraabt til Salg ved 3de Auctioner, der afholdes: . 1ste Auction Fredagen den 18de Januar 1833, . 2den Auction Fredagen den 1ste Februar 1833 og 3die Auction Fredagen den 15de Februar 1833, hver Dags Formiddag Klokken 10. De 2 første Auctioner holdes paa Bytingsstuen, men 3die Auction i selve Stedet. renten. Conditionerne ligge til Eftersyn hos AuctionsreqviHvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Aalborg, den 19de Decbr. 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Holland. - Belgien. . Den 24de December om Eftermiddagen Kl. 4 har Besætningen i det antverpenske Citadel afleveret deres Vaaben til Franskmændene, efterat have defileret forbi disse. Et fransk Regiment var opstillet i Linie og sammes Musikcorps spillede, medens Hollænderne marscherede forbi med Trommer og Horn, anførte af Oberst Farauge. Marschal Gerardstilligemed de franske Prindser og hele Generalstaben var tilstæde. Enhver Bataillon opstillede sine Geværer i Pyramide, efterat den havde defileret, og vendte derpaa tilbage til Fæstningen. J de Franskes Rækker herskede dyb Taushed, Overleveringen fandt Sted paa Glaciet mellem Lunerterne Kiel og St. Laurent. Omtrent paa samme Tid besatte, de fem til Citadellet hørende Forter: Tste de Flandres Burcht, Zwyndrecht, Austruveel og Callao. Det sidste befandtes ganske øde og i Zyndricht udgjorde Besætningen kun 16 Mand. I Citadellet fandtes 1 Million Patroner og 100000 Kilogrammer Krudt 1200000 Pd.) samt Levnetsmidler for 6 Maaneder, derimod bemærkedes tillige en Ødelæggelse, som maaskee sielden er bleven seet i en beleiret Plads. Da Marschal Gerard tilligemed begge Prindserne kort efter Vaabnenes Aflevering gik hen at besøge General Chasse, kunde de neppe komme frem gjennem Ruinerne til den Casematte, hvori han boede, og Chasse omtaler selv denne Ødelæggelse i sit Brev til Krigsministeren, som siden skal anføres, hvor i han melder denne, at han har seet sig nødt til at begjære en Capitulation. Den 26de holdtes Citadellet besat af 800 Franske og den af væbned hollandske Besætning bivouakerede i Midten; man ventede imidlertid i Brussel, at samme den 29de skulde af gaae til Frankrig i fire Transporter, hver paa 1000 Mand, thi Kongen af Holland har vægret sig ved at rømme Forterne Lillo og Liefenshoek og Besætningen faaer altsaa ikke Tilladelse til at vende tilbage til Holland. Besætningens Tab under Beleringen angives til 900 Mand, Beleirernes derimod erklæres for mindre, begge Deele rigtig nok efter belgiske Beretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
(J Brussel var Kongen af Hollands Vægring bekjendt den 28de.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Efterretningen om Citadellets Overgivelse naaede Paris meget hurtigt, nemlig allerede den 24de om Eftermiddagen, da en Salve af 21 Kanonskud fra Jnvalidernes Hotel bekjendtgjorde denne Begivenhed for Hovedstadens Beboere.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Formedelst det taagede Veir var den telegrafiske Depesche kun indtruffen faa Timer før Courererne. Glæden herover var almindelig og Staden og Aftenen illumineret, ligeledes var samme Aften stor Lykønsknings-Cour hos Kongen og man bemærker, at den russiske Gesandt, Grev Pozzo di Borgo, var den første, som ved denne Leilighed indfandt sig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Fra Brussel meldes iøvrigt, at der allerede den 26de indløb gen Depesche fra den franske Krigsminister med Ordre til den franske Nordarmee ufortøvet at forlade Belgien og indtage de samme Stillinger, som den holdt besatte inden sin Jndmarsch i dette Land og tillige sætte sig i Forbindelse med de øvrige Corps, der ere opstillede paa den franske Øst grændse, for saaledes at oppebie de fremtidige Begivenheder. Dette stadfæstes ogsaa fra Paris selv; om Kongen af Holblands Vægring ved at rømme Forterne Lillo og Lieskenhoek, hvilken dengang endnu ikke kunde være bekjendt i Paris, skulde bevirke nogen Forandring heri, maa snart erfares. I det Øieblik Krigernes Virksomhed standsede, er Diplomaternes - som sædvanligt - bleven desto livligere. Den preussiske Gesandt i Paris og den franske Minister for det fludenlandske have uafladelig Forretninger med hverandre; ligeles have de tre store Fastlands Magters Repræsentanter, havt en Sammenkomst med Lord Granville, og den 26de fandt et diplomatisk Møde Sted hos Conseilpræsidenten, i hvilket den østerrigske, preussiske og belgiske Minister deeltoge. Det hedder, at den østerrigske Minister nu især drihver paa en snar og fredelig Tilendebringelse af de belgiske Anliggender, fordi hans Hof befrygter, at de orientalske nart maaskee kunde tage en alvorlig Vending. Jhvor glad man iøvrigt i Paris er over, at denne Sag er heldig overtaaet og det endog hurtigere, end man havde ventet, dølger man dog ikke, at der endnu ere Vanskeligheder nok tilbage, thi - skrives der - ved Citadellets Jndtagelse er Schelden ikke bleven fri, og Temps siger: "Pas paa vi falde atter tilbage under Protocollernes Herredømme F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Kjøbenhavn. Den af Politidirecteuren heri Staden efterlyste islandske Student, Hogne Einardsen, blev den 27de f. M. funden druknet i Kanalen, skraas for Skippernes Laugshuus. Det var allerede forhen godtgjort, at han den 24de Novbr. om Aftenen havde været inde hos en Restaurateur i Boldhuusgaden, Berg, som samme Aften begyndte sit Værtskab, og efterat han der havde været i Klammeri, ja endog Slagsmaal, er det af Vedkommende forklaret, at han skulde være gaaet derfra Kl. omtrent 9 om Aftenen, fra hvilken Tid ethvert Spor af ham forsvandt. Det varede ikke længe inden de meest modsigende Rygter udbredtes angaaende denne hans Forsvinden; saaledes fortaltes til forskjellige Tider: at han skulde være reist paa Landet for at cureres, for han igjen viste sig - at han skulde være funden ved Langebro med 7 Knivstik i Brystet - at han skulde være falden udover Rækværket ved Stranden, men, istedetfor at falde i Vandet, være truffen paa en holsteensk Jagt, som i samme Øieblik (Kl. 9 om Aftenen!) var afseilet, og havde bragt ham til Cappeln - at han var gaaet ombord paa en Nordamericaner og havde fra Gothenborg skrevet hertil - at een af hans Venner af hvilke han dog neppe havde nogen paa Stedet, da de fleste angivne Personer vare Haandværksvende o. s. v.) skulde have faaet ham ud, og sat ham paa en Trappe, imedens han gik hen at hente en Droschte, men at E., da den indtraf, ikke var at finde - ikke at tale om de mange Steder her i Staden, hvor han vilde skjule sig, indtil han var helbredet. Disse Rygters Ugrund er nu fuldkommen godtgjort. En Syns- og Obductionsforretning er Dagen efter bleven foretagen. Kjøbenhavns=Posten.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Nyeste Morgenpost, vil fra Nytaar blive fortsat underTitel af Kjøbenhavns Universal=Tidender. Et Prøvenummer er udkommet. Man seer deraf, at det vil blive udgivet i større Format og trykt paa bedre Papir end dets Forgjænger: "Morgenposten; men en Jernførelse med Den danske Bil, som Redactionen, ved en Priis=Sammenstilling forudsætter, hjemler dets Udvortes dog ikke. Om Jndholdet hedder det, at selve Red, ikke kan være aldeles ansvar lig for at det kommer til at svare til Bladets Udvortes. Skal man dømme efter Prøvenummerets Jndhold, vilde dette Ansvar ogsaa blive af de meget vovelige. Red, lover rigtignok saameget som muligt at sørge for at Bladet bliver alsidigt; men Provenummerets Artikler vise kun en eensidig Tendents, og mærkeligt nok er det, at medens Ned. paa samme Tid forsikkrer aldrig at ville bidrage til Bladets større Publicitet ved en uværdig Polemik gaaer netop hiin eensidige Tendents ud paa en, imod andre kjøbenhavnske Blade, og fornemmelig imod Universalbladets egen Forgjænger: "Morgenposten, stilet Polemik, som vist Jngen uden Red. selv vil kunne finde værdig. Troer Red. virkelig at ville kunne danne Kjøbenhavns Universal=Tidende, til get Organ for humane Stemmer ved deri at indføre Raahedens og Inhumanitetens Sprog? Da er dens Tro unegtelig stærk. Vi henvise her kun dens egne, paa selve Prøvenummeret og dets (anonyme og ikke an me) Jndhold mærkeligt anvendelige Ord: "Hvormange Forfattere kunne have Lyst til at see deres Arbeider paraderes paa et Sted, som er Skuepladsen for enhver literairs Dognskrivers Smørerier. - Bemeldte Prøvenummer er gredigeret, udgivet og forlagt ved N. Müller, Cand. phill. (Samme Blad.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Mag. Lindberg, der i de sidste Aar har staaet paa en saa polemisk Fod med de danske Bladredacteurer, agter nu selv at slutte sig til deres Tal. Magisteren vil nemlig fra Nytaar udgive et Ugeskrift, under Titel af: "Den Nordiske Kirke=Tidende. Det, skal være helliget Kirken og Skolen" og dets Bestemmelse er, at blive et Organ for det gjenopvaagnede christelige Liv i Norden. Afhandlinger og histofriske Beretninger ville vexle, uden derfor at udelukke nogensomhest Form, som Medarbeiderne maatte agte passende for deres Meddelelse, og ethvert Bidrag, som har nogen Betydning, hvis Formaal stemmer med Skriftets Plan, og som ikke er anonymt, vil med Fornøielse blive optagen, naar Forfatteren kun agter det Grund-Christelige, og altsaa ikke strider imod Daabs=Pagten og Jndstiftelses-Ordene ved den den hellige Nadvere. (Samme Blad.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Musikdirecteuren ved Kongens Regiment, Simonsen, gift med en Datter af forlængst afdøde Viinhandler Haagen, Hagen, er bleven Overkrigscommissair. Efter Forlydende vil han, naar Saisonen er sluttet, forlade Capellet, hvor han er ansat som Violinist.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Hs. Excell. Generallieutnant og Generaladjutant v. Bublow, som i længere har været syg, har atter faaet et slemt Tilbagefald af Podagraen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Kjøbenhavns Havnepriser, den 29de December. Holst. Hvede 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Sjell, Hvede 5 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Østers. Rug 5 Rbd. 4 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Byg, Lrad. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, brad. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Havre 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Ærter 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Holst. Smør 160 Rbd. - Mk. - s. a 6 1 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Dito 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. 2 s. Sjell. Ditto 54 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 12 Rbd. - Mk. - s. a 13 Rbd. - Mk. 2 s. Formedelst Helligdagen er i Kbhvn, ingen Cours noteret. Hamborg, den 1ste Januar. Bourdeaux 188 3/8. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 10 s., k. S. 13 Mk. 11 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/8. Lissabon 43 1/2. Amterdam 2 M. 35, 50, k. S. 35, 35. Kjøbenhavn 219. Species 3 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Odense. Efter hvad der ved Forhørerne nu er oplyst, maa det antages, at Jlden paa Christiansdahl virkelig er opkommen i den store Tærskerlade, og formodentlig indvendig fra, uagtet den udbrød omtrent en Timestid efterat Tærskerne vare gaaede derfra og Maskinen standset. Hr. Forpagter Hansen er saa meget mere at beklage, da han ved Policens Udbløb, 14 Dage for den Gaarden overgaaede Ulykke lod Assurancen paa Sæden nedsætte fra 8000 til 5000 Rbd. En Deel af samme var vel udtorsket; men af uudtorsket Korn fandtes dog endnu i Laden 12 1/2 - istedetfor at sidste meldtes 8 a 9 - Gulve, størstedelen Hvede og Rug, foruden Kløverhø af omtrent 70 Tdr. Land, samt omtrent 150 Læs Enghø, hvilket i Forening med Halmfoderet i Værdi vil overgaae Assurancens Beløb. Kvægbesætningen, bestaaende af 113 a 114 Høveder, 17 Heste og omtrent 20 Sviin, var forsikkret til 2500 Rbd., Avlsredskaber, Maskiner og Værker for 1500 Rbd. Hvad der heraf reddedes skal godt gjøres i Assurancen, og Tabet af alle Heste, Sviin og Faar bliver for Forpagterens Regning. Hvad Avlsredskaber, Maskiner m. m., der Alt uden Undtagelse brændte, angaaer da er det ligesaa uerstatteligt: en for kort Tid siden opført, Tærskemaskine, henved 6 Fag Huus, der har kostet over 700 Rbd., 7 complette Arbeidsvogne, 10 a 12 Plouge, 4 nye Skovslæder, fuld Besætning af Slæder, Knive m. m. til to store Rapsseil, alt Seletøi, Kornrendsemaskiner, Harver, Tromler, 15 Marklede, Rygterhuse med mangfoldig, flere Ting, der høre til en saa betydelig Avlsgaard, brændte: Og endelig mistede Forpagteren, som aldeles ikke assure, ret, en næsten ny Vienervogn, en kun et Par Gange brugt 3 sædig holstensk Vogn, en ny 2 sædig Fjellevogn, 4 Folkesenge a. - Hvo ønsker ikke den virksomme Mand og Familiefader usvækket Kraft og Held til at bære og forvind en saa tung Skjebne! Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
J det nu fuldendte Aar ere i St. Mortens Menigheds Kjøbstads- og Landsogn copulerede 14 Par, confirmerede 65 Drenge, 64 Piger, ialt 129, Fødte af Mandkjøn 105, af Kvindek. 107, ialt 212; Begravede af Mandk. 82, af Kvindek. 75, ialt 157, altsaa flere Fødte af Mandk. 23, af Kvindek. 32, ialt 55. Den anmeldte Tilgang har været 269 og Afgangen 276, altsaa afgangne fra Menigheden, 7 flere end tilkomne, saa Folkemængden i afvigte Aar kun har erholdt en Tilvæxt af 48. - Ved de Fødte bemærkes: at 29 Børn, 19 Drenge og 10 Piger, eller henimod hvert 7de Barn er født udenfor Ægteskab. Blandt samtlige Fødte vare 5 Par Tvillinger. 2 Mandspersoner fandtes druknede i Fjorden; 1 Mandsperson og 1 Fruentimmer havde ombragt sig selv. I de 12 Aar fra 1ste Januar 1821 til 31te Decbr. 1832 er Folketallet forøget med 543 Fødte, og 738 Tilkomne, ialt med 1281 Personer, hvorunder dog Jngen af den herværende mosaiske Menighed er indbefattet
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Blandede Efterretninger. Den 13de D. er Hs. Durchl., Prinds Frederik af Augustenborgs Gemalinde, paa Noer, lykkelig bleven forløst, med en Prinds. Den Durchl. Moders, saavelsom den Nyfødtes Tilstand er beroligende.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Hs. M. Kongen har allernaadigst forundt Fattigforstander, J. Sort i Eride, under Landskabet Stapelholm, samt Politibetjent J. Grimm i Tønningen Dannebrogsmændenes Hæderstegn.