JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Tredagen den 13de Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, vorder i paa Antvorskov Birk, Tingstue i Slagelse ved offentlig Auktion opbuden, til Bortforpagtning, deels paa 3 og deels paa 10 Aar fra 1ste Juni d. A. at regne, Passagepengene ved Bommen No. 11 ved Kindertofte paa Landeveien fra Roeskilde til Corsøer, paa de Conditioner som paa Auktionsstedet, nærmere blive bekiendtgjorte, hvilket til Lysthavendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Slagelse, den 21de April 1814. Birch. Auctionsforvalter. Formedelst anden Bestemmelse, agter undertegnede underhaanden at sælge en mig tilhørende og i Weile Byes Fiskergade beliggende Brænderiegaard. Den bestaaer af 14 Fag, 2 Etage Grundmuur til Gaden, hvoraf 7 Fag er indrettet til Brænderie, 2 Fag Port og 5 Fag til Væ reise, og paa Loftet en Kølle til 12 Tønder; et Sidehuus 7 Fag Bindingsværk, 1 Etage indrettet til Værelse og Kiøkken; et Baghuus i Gaarden 13 Fag, indrettet til 5 Heste og 28 Stude eller Køer samt Pakhuus; bag denne Bygning er desuden en avarte stor Gaardsplads, som grændser til den søndre Aar, hvorfra der baade kan lodses og lades med de ved Weile brugende smaa Gaade. J Geveden er en god Pompe. Gaarden kan faaes med eller uden Brænderieredskaber. Disse sidste bestaar af: 1 Kob er Brændeviinskiedel med Hat og Maskine af 11 til 12 Tdr. Storrelse, en dito Klarkiedel med Hat og Maskine af omtrent 8 Tdr. Størrelse, en dito Bryggerkiedel til 2 Tdr. et Støbekar til 30 Tønder, 8 Mæskekar, 2 Bry gerkar m. til Brænderiet henhørende Redskaber. Gaarden har desuden Græsningsret paa Weyle Sønder Mark efter dens Grundtaxt, og efter samme Maalestok aarlig Udviisning af Byens Skove. Den eller de som ønsker denne Eiendom tilkiøbs ville behage at henvende dem til mig selv. for derom at accordere. Stulle Gaarden med alt forbenævnte ikke underhaanden blive solgt, stilles samme til offentlig Auction Onsdagen den 15de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10 hos Giestgiver Schow i Weile, hvortil Lysthaverne ogsaa herved indbydes. Kieldkier pr. Weile den 7de April 1814. C. Halling, Brigarderinde. Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels= og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutninger af Februar Maaned 1814, i Følge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. hvede. Rug. Byg. I Havre. Danmark. pr. Tønder pr. Tønde for Tønde. 1 Rbd. t. Rbd. t. Rbd. Kiøbenhavn = 211 32 ( 12.
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Helsingøer . . . . . . Holdes . . . . . . Kallundborg = = = = = Kiøge . . . . . . . . Corsøer = = 26 - Wordingborg = = = 16 64 Nestved = = = = 20 - Stege = = = = 16 64 Nakskov . . . . . . . Nysted = = 1 -
Berlingske Tidende, 1814-04-29
Nykiøbing paa Falster = = = Stubbekiøbing = = = = Nyeborg = = = 33 321 i 6 fol. Svendborg. . . . . . . 16 164 10 Faaborg . . . . . . - . - . - Rudkiøbing. = = 20 14. 10 - 5 Aalborg = = = = = = 17 = 7 48 Aarhuus = = = = 20 - 7 - (7. (a8 i Horsens = = 25. 20 - 8 - 4 Randers = 33 321 66. 66 a 32 Hobroe . . . . . = 16164 6 6. Thisted = = = = = = 30 - 1 13 - Ribe = = 26 14 . Klas 614 Weile = = 26 64 16164 7 - 4 Kolding . . . . . 24 15. 6 . . Fridericia = = = 26 64 16 6, 7 S. C. S. H. C. - S. 9. S. H. a. Hertugdommene. Rbd. 1s. Ab. 1 s. Rbd., 1s. Rbd. 8. Flensborg. = = 8. 6 24 a 4 Tønder . . . . 811 5 - (3 ".er 24 sk. 6 sk. 1 32 skas : des 145 paa . 64. Apenrade . . . . . . 6 16 . 48 2 6. Eckeenforde . . . . . - 61891. = = 191 Kiel . . . . . . . Rendsborg. . - . . . . . . Jveboe . . . . . . Sønderborg. . . 8 - 62. = 4 2 1/2 Altona Hvede, 240 a 250 Rbd. pr. Læst. Rug, 185 a 195 Rbd. pr. Læst. Dog, 90 a 100 Rbd. pr. Læst. Linn, 95 a 1000 Rbd. pr. Læst.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Lübeck, den 29de April. General Maison har erklæret sig for Bourbonnerne. Jfølge Efterretninger fra Basel er en Overeenskomst sluttet med Commandanten i Hüningen, hvorefter denne Fæstning den 22de skal besættes af de Allierede; den 30te skulle de Franske være ude af Staden. Man troer at Fæstningen vil blive sløffet. Naarden i Holland holder sig endnu. Admiral Verhuel har ikke erklæret sig. J Antierpen bekiendtgjorde Carnet den 16de dennes, at indtil han selv gav Signal til Forandring, skulde Alt blive i nærværende Stand.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Den 25de f. havde en Sammenkomst Sted i Altona mellem General Oppermann, Chef for Generalstaben ved General Benningsens Armee, og de franske Generaler Cesar de la Ville og Loison, og, som man erfarer, er der den følgende Dag bleven sluttet en Convention, ifølge hvilke Fiendtlighederne ved Hamburg ophøre i 14 Dage, i hvilken Tid Underhandlingerne skulle fortsættes. General Benningsen har forlagt sit Hovedqvarteer fra Pinneberg til den thorntonske Havi Nærheden af Altona.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Commandanten i Magdeburg har erkiendt den provisoriske Regiering. Commissairer skulle udnævnes til at modtage Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
- Man troer at Prindsregenten i Engelland for nogen Tid vil begive sig til Fastlandet, og at Keiser Alexander ligeledes for en Tid vil reise over til Engelland.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Berlin, den 21de April. Følgende er de allierede Hæres Dislocation i Frankrig : Sydarmeen indenfor Omfanget af Departementerne Montblant, Jsere, Rhone, Ain, Leman, Savne og Loire. Den schlasiske Armee : General Yorts Armeecorps i Departementet Pas de Calais; General Kleists i Sonnedepartementet; General Bülows i Departement du Nord; General Wormzows i Departement de Olse; General Langerons i Departement de i Aisne; General v. Sackens i Ardennes departementet.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Hovedarmern: de russiske og preussiske Garder og Reserver samt 6 østerrigske Grenadeerbatailloner og to Cavallerieregimenter besætte Paris, og erholde til deres Subsistents Departementerne Seine og Oise, Seine og Marne anviste. Det slette Armeecorps (under Rajewsky) i Marnedepartementet. - Det femte (under Wrede) i Vosges og Meurtedepartementet. - Det fierde (under Kronprindsen af Würtemberg) i Yonne= og Aubedepartementet. - Det tredie (under Feltmarschal Grulay) i Departementet Cots Or. - Den østerrigske Cavalleriereserve i Departementet Over marne. - De franske Tropper i Departementet Nederseine og de tilgrændsende Departementer. Samtlige Corps skulle ikke forblive i disse Cantonneringer over tre Uger, og nogle af dem kun 14 Dage. Efter denne Tids Forløb skulle de begynde at marschere tilbage ud af Frankrig.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
- Breve fra Moldau af 23de vise, at den russiske Regiering nærer Mistanke om de tyrkiske Ministres sande Sindelag. J den russiske Deel af Moldau og i Bessarabien synes en stor Mængde Tropper at samle sig.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Wien, den 12te April. Pavens Tilbagekomst udbreder ubeskrivelig Glæde i hele Jtalien. Ogsaa i Tydskland har denne glædelige Efterretning været desto mere velkommen, jo mere overraskende den var, i det mindste nu for Øieblikket. Man erindret, hvorledes de troe Cardinaler for kort siden bleve adsplittede i Landflygtighed og Fangenskab; da det for den Efterretning udbredte sig, at den hellige Fader var ført til Savona, havde man endnu ingen Grund til at holde hans Befrielse for saanær. Det var den 25de Marts, om Formiddagen Klokken 10, da Hs. Hellighed indtraf ved Parma, forat overgive sig til Østerrigernes Beskyttelse. Generalerne Grev Nugent og Fyrsten af Stahremberg nøde den Lykke at ønske den hellige Fader velkommen i vor elskede Keisers i og de forenede Krigehæres Navn, i deres Navn som kiæmpe for Guds og Retfærd Sag, i det befriede og lykkelige Jtaliens Navn. Hvilke de Aarsager ere, der have bevirket, at Cardinalerne sidste Gang bleve forfulgte og adspredte, at den hellige Fader igien blev bragt til Savona, samt hvad der endelig foraarsagede hans Befrielse, alt dette er endnu ikke aldeles bekiendt. Eftertiden vil først levere den fuldkomne Udvikling af disse sex Forfølgelsesaars Historie. Men saameget er allerede nu vist, at Fienden aldrig har forregnet sig mere i nogen af sine fordærvelige Planer end da han ogsaa vilde underkaste GudsKirke sin stolte Egenraadighed. Af alt det Onde han i denne Hensigt foretog sig eller endnu havde ifinde at udføre, er, Tak skee Forsynet: ikkuns udrunden idel Godt. Hele Verden maatte erkiende og beundre den Standhaftighed, hvormed den hellige Fader udstod denne Forfølgelse; Jngen kunde længere tvivle om, at Forsynets Haand her øiensynlig greb ind i Styrelsen af de uden denne høiere Førelse saa vaklende Verdensbegivenheder, og hvo der nogensinde havde draget det i Tvivl, eller af Letsind foragtet og forglemt det, maatte nu bekiende, at ingen jordisk Magt formaaer at rokke de evige Grundpiller, hvorpaa Religionen hviler. Til alle Tider have Tro og Dyd ved Fristelse og Forfølgelse ikkun erholdt større Luttrelse og Kraft. Paa ny og paa det herligste har dette ogsaa viist sig nu, da Undertrytkelsens Bygning allevegne smuldrer i Gruus, og som i et Øieblik svinder den til sit forrige Jntet. Europa laae lænkebunden i en ængstelig tung Feberdrøm; men nu forsvinde Nattens Skyggebilleder; Verden er igien fri, og de befriede Folkeslag opløfte taknemmelige Hænder mod Himlen. Disse og lignende Følelser af Tak og Glæde ledsage den billige Fader, i alle de Provindser han betræder. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Parma befandt han sig, efter saamange overstandne Lidelser, i den bedste og lykkeligste Sundhedstilstand, og saamange Millioners varme Bønner for hans dyrebare og hellige Person ville ikke blive uopfyldte. Hs. Hellighed havde fortsat Reisen til sine Stater, og ventedes aller de i Bologna;
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Den 15de April. En Skrivelse fra Modena af 31te Marts indeholder endvidere følgende Efterretninger: Den 27de Marts var for og en skiøn, uforglemmelig Dag. Uformedentlig hørte man, at den hellige Fader endnu samme Aften vilde ankomme til Modena, og virkelig gik ogsaa dette glædelige Budskab i Opfyldelse. Kl. 7 om Aftenen ankom Hs. Hellighed, trukken af Folket, som allerede i en Afstand af halvanden Miil havde draspændt Hestene, til Cathedralkirken. Her uddeelte Hs. Hellighed Velsignelsen, og og indt det biskoppelige Pallads, hvor alle de Tilstædeværende fik Tilladelse at kysse hans Fødder. Alle vare henrykte over at see den hellige Fader ved saa godt Helbred efter saamange Lidelser og Ulykker, og efter te Besværligheder, han havde maattet udstaae paa Reisen. Alle takkede Forsynet for dette øiensynlige Beviis paa dets uendelige Magt og underfulde Godhed. Hs. Hellighed skulde allerede afreise om Mandagen, men oppebiede General Bentinks Komme. Han inderaf hertil igaar, og havde en 20 Minuters Conferents med den hellige Fader, hvorpaa Hs. Hellighed sagde: "imorgen reise vi til Rom, hvilket ogsaa skere den før gende Morgen Kl. 7 over Bologna. Saalænge Hs. Hellighed opholdt sig i Modena var Pladsen opfyldt med en Mængde Mennesker, som ventede paa den hellige Faders Velsignelse. Hs. Hellighed viste sig daglig fire til fem Gange, og det Jndtryk Synet af hans Person efterios i Alles Hierter vil aldrig kunne udslettes.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
- Jgaar blev Besættelsen af Frankrigs Hovedstad høitideligholdt i Metrapolitankirken St. Stephan med et Te Deum, som Hs. Majestæt vor allernaadigste Kriserinde bivaanede tilligemed den Keiserlige Familie. En stor Mængde af alle Stænder toge Deel i Festen, det som sædvanlig ledsagedes af en tre Gange gientaget Salve af det i Nærheden af Kirken paraderende Militair og Kanonerne paa Voldene. Hs. Aajestæt mødtes allevegne af Folkets Jndelraab. Festen forherligedes ved det skiønneste Veir.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Hs. Keiserl. Kongelige Majestæt anseer Kirkens Overhoveds Befrielse for en af de første og lykkeligste Følger af den Kamp, som hans Vaaben saa heldig har bestaaer i Forening med hans høie Allieredes. Hs. Majestæt har havt den Naade egenhændig at udstæde følgende Skrivelse til Stats- og Conferentsminister Grev v. Zich, som Conferentsens Præsident. "Kiære Grev Zichy Som en af de lykkeligste Følger af nærværende, for Europas Lykke og Rolighed foretagne Krig, anseer jeg Kirkens Overhoveds Befrielse. Efter aarlange Lidelser er Paven endelig nu bleven frigivet af den franske Keiser, i det Øieblik, da ingen Deel af Frankrig mere var tilbage, som havde kunne tiene ham til sikkert Opbevaringsted. De har at tilkiendegive vedkommende Øvrigheder min Villie, at der ufortøvet i alle Kirker i mine Stater skal holdes en høitidelig Takkefest for Kirkens Overhoveds Befrielse, hvilken samtlige verdslige Øerigheder have at bivaane. Dion, den 5te April 1814. Franz m. p.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
London, den 12te April. To Kongelige Jagter, Royal Charlotte og Royal Souvereign sættes i i Deptford i Beredskab til at føre Ludvig den 18de og Følge over til Frankrig. Hs. Majestæt har for nærværende Tid et Anstød af Podagra, som man dog haaber snart vil forgaae. Han ventes i London, hvor Grillens Hotel i Albemarlestreet allerede er gjort istand til Hs. Majestæts Modtagelse. Hertuginden af Angouleme, Erkebiskoppen i af Rheims og andre høie Personer ledsage ham til Frankrig. Dunkirchen, Boulogne, Calais &c. ere aabne. Vi høre ikke andet end Glædesild. Vi kunne ogsaa see det hvide Flag vare.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Næstkommende Fredag begynder Paqvetbaadfarten mellem Dover og Calais. Mange franske Emigranter ville betiene sig af denne Leilighed.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Den 19de April. Den 11te d. forefaldt et stort Slag ved Toulouse mellem Lord Wellingtons og Marschal Soults Hær. De Franske fægtede med roesværdig Tapperhed, men ikke med heldigt Udfald. De maatte, efter meget Blodsudgydelse, rømme Toulouse, som strax erklærede sig for Bourbonnerne. Af de Franske er Divisionsgeneral Taupin blevet; Generalerne Harispe og Bourot ere haardt, Berlier og Gasqvet let saarede. - Nu er Marschal Soult bleven underrettet og Forandringen i Paris, og ifølge Bleve fra Dieppe af 15de d. er han beredt til at lyde den provisoriske Regierings Befalinger. Han siger i en Proclamation til sin Hær, at Keiseren har frasagt sig Tronen, og at Ære og Pligt fordre at underkaste sig den midlertidige Regiering. - Fra Bordeaux havde man den Efterretning, at alle de paa Gronde liggende Skibe, 100 i Tallet, hvoriblandt mange Americanere, have overgivet sig, og at Engellænderne vare i Begreb med at giøre en Bevægelse fra Bordeaux til Anion og Limonsin. - Til America skulle 25000 Mand og 30000 Geværer, Sadler, o. s. v. afgaae. Krigen skal fortsættes med Eftertryk, da den nordamericanske Præsident, Madison, hverver 54 nye Regimenter forat erobre Canada. - Man venter om kort Tid Lord Wellington til Engelland.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
- Ferdinand den 7de er i Slutningen af Marts ankommen til Catalonien; han befandt sig, ifølge de sidste Efterretninger, i Girona Paris, den 9de April.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
21. Kongens Person er hellig og invioladel. Alle Regieringens Actstykker skulle være forsynede med en Ministers Underskrivt. Ministrene ere ansvarlige for alt det de af dem underskrevne Actstykker maatte indeholde stridende imod Lovene, mod offentlig og privat Frihed, og mod Borgernes Rettigheder. 22. Samvittighedsfrihed og Gudstienestens frie Udøvelse garanteres. Alle Religioners Sjelesørgere nyde lige Beskyttelse og Behandling. 23. Trykkefriheden vedbliver at være i Kraft, med mindre Forbrydelser skulde afstedkommes ved dens Misbrug. De af Senatet nedsatte Commissioner til Opretholdelsen af Presse- og Personalfrihed, skulle vedblive. 24. Statsgielden garanteres, og Salget af Nationaldomainerne er uigienkaldelig stadfæstet. 25. Jngen fransk Borger kan drages til Ansvar for Meninger eller af ham yttrede Ønsker og Betænkninger. 26. Enhver fransk Borger har, uden Undtagelse, Ret til at overrakke til hvilkensomhelst beskikket Autoritet Ansøgninger med sig Navns Underskrivt. 27. Enhver fransk Mand kan søge om ethvert civilt eller militalt Embede, hvortil han er duelig 28. Alle for nærværende Tid bestaaende Love forblive i Kraft indtil de paa lovmæssig Maade forandres eller afskaffes. Den civile Co der skal for Fremtiden have Navn af "De Franskes borgerlige Lovbog. 29. Dette Udkast til en ny Statsforfatning skal, i en Form som endnu bliver at bestemme, forelægges det franske Folk til Antagelse Ludvig Stantslaue Xaver skal udraabes til de Franskes Konge, saasnart han med Eed har antaget denne Constitution, og underskrevet den i en egen Ret med de Old: "Jeg antager Constitutionen; jeg sværger trolig at efterleve den og lade den efterleve." Denne Eet skal gientages paa den høitidelige Dag, paa hvilken de Franske skulle sværge ham Troskabseden. Fyrsten af Benevent, Præsident. - Ludvig Stanislaus Xaver, Frankerigs nærværende Konge, en Ludvig den 16des Broder. Han blev efter Faderens Død født den 17de November 1755, og er altsaa nu 59 Aar gammel. Efter Grundloven: "Frankrigs Konge døer ikke, er han retmæssig Efterfølger af Ludvig den 17de, som døde i Temple.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Den 18de April. Erkehertuginde Marie Louise ankom den 12te d. til Rambouillet. Keiser Franz afgik den 16de tidlig om Morgenen til Versailles. Man troer at han vil have en Sammenkomst med sin Datter, og at hun skal beherske Parma og Placenza som Storhertuginde.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Marschal Augereau (Hertugen af Castiglione) ankom den 11te d. til Lyon, og havde den hvide Cocarde paafæstet. General Marchand i Saveien skal, efter en med Grev Bubna sluttet Vaabenstilstand, have gjort det samme. - En af den provisoriske Regierings sidste Beslutninger var, at alle Krigsfanger i Frankrig skulle tilbagegives. Ved den franske Hæn skal af Jnfanteriet en Tiendedeel, af Cavalleriet, Artilleriet og Jngenieu corpset en Femtendedeel hiempermitteres. - Erkebiskoppen i Paris, Cardinal Maury, er bleven afsat. Den berømte Lovgiver Lain er af Hertugen af Angouleme udnævnt til Præfect i Girondedepartementet.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
- Greven af Artois har, som bekiendt overtaget den provisoriske Regiering i sin Broders Sted, indtil denne selv ankommer til Frank tig. Uagtet han ingen Fuldmagt har dertil, tvivler han ikke paa, at Kongen, hans Broder, jo vil billige dette Foretagende.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Kiøbenhavn, den 2den Maj. Vagtskibet i Sundet, Briggen Samsøe, som fører 18 Kanoner, er lunder Capitain Flensborgs Commando lagt ud igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Capitain James B. Bennet af og fra Plymuth er ankommen med Viin og Stykgods.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Capitain James Vilson af Leith er kommen fra Newcastel med Steenkul.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Det Kongelige General=Land-Occonomie og Commerce=Collegium er bleven meddeelt fra det Kongelige Departement for de uden landske Sager følgende Samme officielt tilstillede Kundgiøtelse fra den svenske Regiering.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Hs. Kongelige Majestæt har herved villet erklære og for Alle bekiendtgiøre, at Norge er blokeret saavel til Søes som til Lands Ethvert til Norge bestemt Fartøi bliver ifølge heraf, om det et lastet med Krigsfornødenheder, Korn eller Levnetsmidler, opbragt af de Kongelige bevæbnede Skibe og erklæret for god Prise. Er Fartøiet kastet med andet Kiøbmandsgods, skal det den første Gang afvises med Underretning til Skipperen og Paaskrivt paa Skibbers Papirer sat, ifald det derefter forsøger at indløbe, bliver det opbragt og behandlet efter Prise=Reglementer. - Alle fra Norge udgaaende Fartøier blive ligeledes opbragte uden Hensyn til den indehavende Ladning, og indtil hvidere lagte under Seqvester, for siden at behandles efter Omstændighederne.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Hs. Majestæt Kongen har under 25de Marts allernaadigst bestallet: "at Gaardforpagtninger, som ere afsluttede i Overeensstemmelse med Forordningen af 15de Juni 1792 §. 11, maae, i Henseende til Fritagelse for Krigstienesten, medføre de med Gaardfæste ) sog Eiendom forbundne Rettigheder; hvorimod saadan Fritagelse skee 3 tilkommer Forpagtere af Præstegaards Jorder, eller dem, som have forpagtet paa kortere, end den i Forordningen af 15de Juni 1792 fastsatte Tid.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Placat, angaaende nærmere Bestemmelse af den ved den 2den 5 i Forordningen af 13de Mai 17769 givne Tilladelse til Bøndergaardes Afhændelse fra Hovedgaardene i Danmark med Forbeholdelse af Herligheden. Hs. Kongelige Majestæts til Danmark &c. &c. Præsident, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer=Collegio bekiendtgiøre herved til alle Vedkommendes Efterretning, at den ved den 2den 5. i Forordningen af 13de Mai 1769 givne Tilladelse, hvorefter en Eter af en fri og complet Sædegaard i Danmark, naar har til samtlige eller nogle af fine Fæstebønder afstaaer Eiendomsret over deres i Fæste havende Gaarde paa de Vilkaar, at de bestandigen til ham og følgende Hovedgaardseistre skulle erlægge en vis bestemt aarlig Afgivt, kan forbeholde sig og Hovedgaarden Herligheden til de afhændeds Bøndergaarde af Jagtrettighed, Sigt og Bagefald, Birkerettighed, Ret til at forrette Skifter, med videre, har det allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt ved allerhøieste Resolution af 10de i d. M. nærmere at bestemme saaledes, at de Eiere af complette Sædegaarde, som for Eftertiden ved Bøndergodses Afhændelse ville benytte sig af denne Tilladelse, bør lagttage, at de Bønder, til hvis Gaarde Herligheden paa ovenmeldte Maade ved Afhændelsen forbeholdes, skulle vedblive i det mindste at svare de samme Penge= og Korn-Afgivter af Gaardene, som hidtil, dog at de, uden Forøgelse i de tilbageblivende, Fæsteres Hoveri, blive aldeles hoveriefrie, da vedkommende Rettens Betiente, naar Skiøder paa slige med Forbeholdenhed af Herligheden afhændede Gaarde tinglæses, skulle være pligtige til strax derom at underrette ikke alene Amtstuen til Efterretning ved Skatternes Oppebørsel, men ogsaa Amtmanden, for at denne kan paasee Androningernes Opfyldelse i denne Henseende. Rentekammeret, den 30te Marts 1814.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Under 22de April d. A. er igiennem Cancelliet udfærdiget en Befaling til Oberste Behmann, General=Krigscommissair d'Auchamp, General=Adjutant=Lieutenant Rømer og Justitsraad Herbst, at som mentræde i en Commission for at tage under Overveielse og snarest mueligt nedlægge Beretning om, hvorvidt det maatte være fordrelagtigt for det Offentlige, at Spinderiet for det militaire Uldmanufattur, i Særdeleshed af den finere Uld, fortrinligviis overdrages til Tugt, Raspe og Forbedringshuset i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Byefoged-Embedet i Varde, samt Herredsfoged Embedet i Øster og Vester Herreder under Ribe Amt. Af Embedets Jorder nyder Formanden for sin Levetid Brugen, af 33 Tønder Land, og i aarlig Pension udredet Eftermanden 18 Tdr. Rug 9 Tdr. Byg, det halve af de Embedet tillagte Fogedoste og 225 Rbdlr. S. V.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 16de April er Kammerraad og Toldinspecteur i Kiøbenhavn, J. C. S. Muttersbach, 19de April er den i Naade entledigede første Gouvernements= og Ju samt Toldskriver H. Boye udnævnte til virkelige Justitsraader. Den stits-Secretair, samt Notarius Publicus i Trankebar, C. TullinBvalt, udnævnt til Justitsraa.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Under Rentekammeret: Den 7de Marts er det ledige Sognefoged og Diggreve Embede i Fogderiet Herzhorn forundt Jndvaaner sammesteds R. Schacht. Den 15de April er Copisterne i Rentekammerets danske Cancellie O. Vidsteen og J. A. Hofreth efter deres Ansøgninger i Naade entledigede; Exam. juris H. Thorgrimsen til constitueret Sysselmand for Kjøse og Guldbringe Sysler i Island. Den 16de Forvalter ved Sorøe Academies Godses søndre Distrikt, T. R. Thiele, udnævnt til virkelig Kammerassessor.
Berlingske Tidende, 1814-05-02
Huus-Auction. Den 28de April blev Grunden No. 231 paa Nørregade ved 6te Auction solgt for 2 Mk. 4 1/2 s. Rbd. D. V. pr. Alen til Copiist P. Rohde.