JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Röde Vine, pr. Bout. Miis. Gl. Dry Madeira No. 7. Chateaux Margeaux 1 Dito Dito No. 24 Langkork . . . . . . 3 St. Julien, No. 1. . . 3 Madeira No. 3 . . 1 3 Dito No. 2. 28 - Hviid Portviin . . . 3 Margeaux No. 1. 2 4 Gammel deres . . . 28 Gl. Haut Sauterne . 3 Dito No. 2 . . 2 Medde No. 1. . . . . 112 Rbinskviin, Riidesh. 6 Dito Hochh. . . 3 Dito No. 2. . . . . 18. Muscat-Liinens . . . 2 Gl. Portviin No. 1. 6 Dito Rivesaltes. 2 8 No. 2. 4 Dito Portviin No. 3. . . 3 Picardan . . . . . . . 2 4 Roussillon. . . . . . 2 Graves. . . . . . . . 112 Gammel Viin . . . . 1 Tavell. . . . . . . . 2 Gammel Mallaga . . 2 8 i Ung Viin. . . . . . . 1 Röd Champagne. 11 Champ. Sell. mouss. 13 Bourgogne Mousseux 12 Dito Ay mousseur 12 Rhinskviin Mousseur 14 Dito almindelig. . 8 Af Spiritus: pr. Bout. pr. Bout. s. Cammel Cognae No. 3 Extra gl. Rum Nr. 16. Dito No. 2 4 Dito Dito No. 2 3 8 Dito No. 3 3. Dito Dito No. 32 8 Dito Arra. . . . 4 Gl. St. Croix Rum . 2s. (De ledige Flasker leveres, eller betales med 6 Rbsk. pr. Stk.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Hvem der tager i Partier fra 50 indtil 100 Flasker, eller i Ankere og Oxhoveder, gives en Rabat af 6 indtil 10 Ct., og solide Kjöbere 3 a 6 Maa J. F. W. Røse. neders Credit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Papiirs-Oplag. Mit Lager er i disse Dage bleven forsynet med Pro patria, flere Sorter billigt Concept Papiir, 4, 6 & 8 Pds. Carduus=Papiir samt Maculatur, hvilke sidste Sorter jeg i Særdeleshed maa anbefale, formedelst dets billige Priser. C. B. Fransing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Gode rene Boghvedegryn faaes til nedsat Priis hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Vadmel til Stampning ved Harlev Mølle modtages af C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
En Dreng af honette Forældre, helst fra Landet, som regner og skriver godt, kan strax blive antaget i Handelslære. Adressekontoiret i Aarhuus anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Abonnement fra 1ste Januar 1839 paa Den Berlingske politiske og Avertissements-Tidende, redigeret af M. L. Nathansen, modtages i Provindserne paa alle Kongelige Postcontoirer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
No. 204. den 17de December. Mandagen. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Tarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Nyheder fra Udlandet. J Bahia er udbrudt en ny Revolution. Oprørerne have bemægtiget sig Stadens Fæstningsværker, og proklameret Bahias Uafhængighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
J Canada har der staaet en 7 Timers blodig Kamp mellem Jnsurgenterne og de brittiske Loyalister, hvilke Sidste sloges tilbage, efterladende alle deres Saarede i en stor Lade, som blev stukket i Brand af Jnsurgenterne, hvorved alle de ulykkelige Mennesker, indebrændte. Den brittiske Anfører, Oberst Young, faldt i denne Træfning, gjennemboret af 7 Kugler. Jnsurgenternes Plan, at bemægtige sig Fortet Wellington, var dog endnu ikke lykkedes. Men det tegner til, at denne Kamp vil blive en sand Tilintetgjørelseskrig, hvori de franske og engelske Racer ville søge at udrydde hinanden. Den franske Stamme synes at finde Understøttelse hos Nordamerikanerne, den brittiske derimod hos Jndianerne, der ligesom Blodhunde betegne deres Vei med Jld og Blod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Den brittiske Flaade i Middelhavet, under Admiral Stopfords Kommando, har faaet Ordre at gaae til Malta og der indtage 4 Maaneders Proviant. Dens nye Bestemmelse var endnu ubekjendt. Man troer til Dardanellerne, i saa Fald den russiske Flaade forlader Sortehavet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
J Spanien gaaer det endnu lige grueligt tilRepressaliesystemet griber meer og meere om sig. Cabrera har i Villaharmosa ladet skyde alle Børn af dem som havde taget Deel i Villamasesas Forsvar. Det ældste af dem var 12 Aar gammelt. J Herrera have Carlisterne skudt 30 Fanger, 10 Over= og 20 Underofficerer. Til Giengield har man atter i Saragossa skudt et ligesaadant Antal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
J det belgiske Repræsentantkammer er Krigsbudgettet bleven eenstemmigen antaget. Finantsministeren erklærte ligefrem, at det er Regjeringens Hensigt, at foretrække Krig for Afstaaelse; og Krigsministeren, sagde: Kammerets sidste Adresse har paalagt Regjeringen den Forpligtelse, hvert Øieblik at holde sig beredt til Krig." Denne Erklæring blev af hele Forsamlingen besvaret med stærkt bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Frankrig har sagt i sin Erklæring til de fire Magter som føre Conferentsen om den belgiske Sag. at skjøndt det af visse Grunde ikke kan underskrive den tagne Beslutning om de 24 Artiklers Udførelse, saa vil det dog ikke sætte sig derimod, men forholde sig derved passiv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Den russiske Sammensværgelsesplan beskjæftiger, endnu meget de franske og engelske Aviser. Ifølge deres Beretninger arresteres der endnu mange Folk i Polen som have taget Deel deri. De arresterede Polakkers Antal skal være over 2000. J Esth= og Curland havde man fundet 15000 Geværer og 9 Kanoner som vare indsmuglede dertil. Jfølge Breve fra Petersborg vaages der med stor Ængstelighed over Keiserens personlige Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
J Norge er for Tiden saadan Pengemangel, at Banken ikke længere vil discontere, hvisaarsag Kongen har bemyndiget Finantsdepartementet til at anvende Statskassens Beholdning i rede Sølv til Discontering. Den 6te Decbr. tiltraadte Kongen sin Reise fra Stockholm til Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Angaaende Lector Munchs Moderklæring til Oberst Brock i Randers, hedder det i Aalborg Avis, (af et Brev).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Det forekommer mig fast uforskammet af ham at forlange, at man skal nøies med hvad han har forsikkret blot paa Grund af Oplysninger, der alene ere ham bekjendte, og hvis Troværdighed ingen Anden kan kritisk undersøge, og det trods Udsagnet af en Mand, der levede midt i Begivenhederne, og som var meget indviet i dem. Det er meget besynderligt, at han som Videnskabsmand vil fremstille en Begivenhed for hele Verden og forbeholder sig selv Beviserne. Saalænge, disse ikke vare hjemfaldne til Historien, vil hiin det vel heller ikke. I en Skolebog syntes det især allermindst at høre hjemme."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Fædrelandet. Khvn., den 12te Derbr. Coursen paa Hamborg blev i Tirsdags noteret 196 pCt., og vi opleve da det samme glædelige Phænomen som i Tidsløbet 17941797, at vore Sedler staae nogle Procent bedre end Hamb. Bco., skjøndt disse ei ere erklærede realisable. Ogsaa nu ligesom paa hiin Tid staae vore Species meget høit i Priis paa Grund af den store Søgning af denne Mynt til Opkjøb af Slesvig=Holsteenske Producter, hvortil der iaar bruges langt flere Omsætningsmidler (Penge) end ellers, da Kornpriserne ere saa høie; og denne Omstændighed er ogsaa anvendelig her, med Hensyn til den stærke Søgning af Sedler. Jmidlertid har den nærværende Stigen af Species=Mynt dog sine Grændser; thi Coursen kan ikke gaae synderligt høiere end 2 pCt. Avance, fordi Pengehandlerne i Hamborg ellers vilde lade ud mynte Species i Altona. Gandske anderledes er det med Sedler; deres Masse kan, til stort Held for Landets Velfærd, ikke vilkaarligen forøges, saaledes som Tilfældet var i hine Tider før Krigen. For Banken, som for Tiden er det største Banquier=Huus i Landet, kan det altsaa blive vanskeligt nok at skaffe Sedler tilveie, dersom der paa Børsen udbydes altfor mange Vexler paa Udlandet; thi vel kan Banken ved Discontering afvise en Deel Seddelvexler, men efter den Plads, den nu har indtaget paa Børsen, kan den ikke godt unddrage sig at kjøbe Vexler paa Hamborg, uden at frembringe en Slags Forlegenhed. Coursen paa Sedler kan altsaa gjerne forbedre sig endmere. Under disse Omstændigheder bliver det alt mere indlysende, at det er af den største Vigtighed, at det snart foretages noget med Hensyn til Sedlernes Realisation. (Berg. Av.)- Kornpriserne stige alt meer og meere, og især er dette Tilfældet med Hvede og Byg. Jmidlertid maae vi dog bemærke, at mangeaarig Erfaring siger os, at man især ved Kornhandelen maa være høist varsom og ikke spænde Buen for høit, da Priserne allerede nu ere meget gunstige for Landmanden; saaledes har man betalt Byg med 4 1/2 Rbd. og for Hvede forlanges endog 11 a 12 Rbd. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
–, den 14de Decbr. Species-Coursen er med Dags Hamborger=Post kommen 3 pCt. Avance, hvilket viser, at Mynten i Altona maa være saa stærkt beskjæftiget, at den ikke kan levere saa megen Mynt, som der for Øieblikket kræves i Hamborg; thi ellers var det, som vi allerede igaar have bemærket, ikke muligt, at Species-Coursen kunde gaae saa høit, Det hedder ogsaa, at Nationalbanken selv for Tiden lader opkjøbe Sølvbarrer i Hamborg for deraf at lade udmynte Species. (Berg. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
En af de allerfarligste Falsknere og Eftergjørere af Bancosedler, man har kjendt, er den for Tiden heftede Smed Niels Petersen, som var ansat ved Hammerværket paa Brahetrolleborg i Fyen. Denne Smed er et sandt mechanisk Genie; hans forfærdigede Apparater til Eftergjørelse af Sedlerne vise dette tilfulde, ligesom ogsaa hvor høist farlig han var for Landet, og hvor vigtigt det er, at Politiet ei allene har faaet ham paagreben, men ogsaa bragt ham til Bekjendelse af hans Brøde. Petersen er en Mand paa 44 Aar. J Mai Maaned kom han ned i Urtekræmmer Wraas Boutik for at kjøbe 2 Lod Saafran(hvert Lod koster 4 Mk.) og leverede en Ti=Rigsbankdaler=Seddel. Denne var saa skuffende eftergjort, at Svenden ikke fandt noget mistænkeligt ved den; men hvad der dog vakte Mistanke hos ham, var den Omstændighed, at han netop Aftenen i Forveien havde været hos en anden Urtekræmmer og der ligeledes for Kjøbet af 2 Lod Safran givet en Tidalerseddel til Vexling, og at Banken havde erklæret Sedlen for falsk. Fra Wraa blev der altsaa sendt efter Politiet, der anholdt Petersen. J hans Logis fandt man en Vadsæk, hvori der laae en Blikdaase og i samme 82 falske Tidalersedler uden Nr. og 42 med Nr., samt særskilt i en Tegnebog 7 Sedler, altsaa 1310 Rbd. Den Anholdte paastod, at samtlige Apparater vare tilintetgjorte, dog vidste den utrættelige Dommer ved idelige Forhører at faae Petersen til Bekjendelse: at de fandtes alle nedgravede under Fodstykket af hans Huus paa Brahetcolleborg. Af Politiet bleve altsaa paalidelige Folk afsendte til Fyen, og ved de der i Arrestantens Huus anstillede Undersøgelser opdagede man alle Redskaber, baade Pladerne og Formen til Papiret, videre Apparater til de intenderede Forfalskninger af de nye blaae Femdalersedler, der, hvis de vare bragte til Udførelse, vilde være blevne de meest skuffende af alle, gjorte med en høi Grad af Kunstfærdighed, og endelig to paabegyndte Hurtigpresser og nogle andre mechaniske Arbeider. Papiret havde han selv forfærdiget og ligeledes Vandmærkerne; Navnene vare ikke efterskrevne, men skuffende paatrykte. Antallet af de falske Tidalersedler vare omtrent 200 Stkr., af hvilke endeel vare udgivne, og des foruden har han fabrikeret 150 af de gamle Femdalersedler, der alle vare udgivne. Sagen er sluttet ved Politiretten og verserer nu for Landsoveretten, hvor han ligeledes har vedkjendt sig Forbrydelsen. (Brig. Av.)- Der er for Tiden, som bekjendt, endnu en lignende Sag for Politiretten, hvori flere ere implicerede, og, skjøndt den større Deel af disse har tilstaaet sin Deelagtighed i Forbrydelsen, er dette dog hidtil ikke Tilfældet med Hovedforbryderen; men Dommerens bekjendte Duelighed lader os haabe, at han ogsaa bringer de Øvrige til Bekjendelse. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
- Planen for Classelotteriet i næste Aar er ikke, som man havde ventet, bleven forandret, og indeholder saaledes atter de mindre hensigtsmæssige Bestemmelser, at der i Gevinsterne rabatteres 10 a 15 pC., og at de Vindende i de 4 første Classer ere forpligtede til at tage nye Lodsedler til de følgende. Efter en allerhøieste Resolution af 1835 skulde den almindelige Folketælling i Danmark, som sidste fandt Sted den 18de Febr. 1834, gjentages hvert 5te Aar, og altsaa igjen have været udført i næste Aar. For imidlertid at opnaae Eenhed i saa Henseende med Hertugdømmerne, hvor Folketællingen sidst foregik i 1835, er den i Danmark bleven udsat til Februar (ET.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
– J den Roeskildske Stænderforsamling er Sagen om "Mosaiternes Valgbarhed bleven afgjort saaledes (med 32 Stemmer mod 30, at der indgives en allerunderdanigst Petition om: at der allernaadigst maa tilstaaes de mosaiske Troesbekjendere i Danmark Valgbarhed til Stænderforsamlingerne lige med de Christne." Den nedsatte Committees Majoritet (Mynster og Treschow) havde fraraadet, og Minoriteren (Algreen-Ussing) tilraadt Petitionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
J Tirsdags paakiendtes i Høiesteret to i Forening procederede Sager, hvis Documentation osv. medtog henved 14 Dage. Den ene Sag angik udelukkende den suspenderede Borgemester i Randers, Justitsraad Reckelmann, der tiltaltes for at have benyttet sin Embedstilling til at tilvende sig Pengefordele osv. (Defensor var Advocat Schæffer.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Commissionsdommen blev i det væsentlige stadfæstet, og efter den skal Tiltalte udrede en Mulct af 1000 Rbd. Sølv til Randers Fattigkasse, samt tilbagebetale circa 2350 Rbd. i ulovligt oppebaarne Summer, der ligeledes skulle tilfalde bemeldte Byes Fattigkasse. Endvidere skal Tiltalte udrede alle Actionens Omkostninger. – J den anden Sag var samme Embedsmand saavelsom flere indviklede, men den gjaldt nærmest Kjøbmand Michael Jsaacsen, actioneret for Assurancesvig, hvorfore han dog blev frifunden for videre Tiltale. Handelsbetjenterne Hald og Severin ligeledes. Justitsraad Reckelmann og Byeskriver Kyhnel ere derimod i denne Sag aldeles frifundne. (Af B. T. og Hls. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Jgaar Aftes vare flere Malerier udstillede i Kunstforeningens Locale, blandt hvilke især to fortræffelige tiltrak Opmærksomheden, nemlig: en neapolitansk Familiescene af Marstrand, og en romersk Familiescene" af Küchler, begge Bestillinger fra Kunstforeningen. (S. Bl.)– Sagen mod den berygtede Ole Kollerød er i Tirsdags incammineret for den Commissionsret, der er nedsat for at undersøge og paadømme hans og Consorters utallige Forbrydelser. Det herculiske Arbeide at være Actor i denne Sag, er overdraget Landsover- samt Hof= og Stadsretsprocurator Klein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
1 Ole Kollerøds Defensor er Kammerraad Ph. J. Knudsen. De Øvrige defenderes af Procuratorerne Bang, Raaslof, Elstong og Wassard. Commissionens Medlemmer ere Landsover= samt Hof= og Stads Td.) rets=Assessorerne Tetens og Mourier. Hs. Exellence Generallieutenant v. Bulow, skal, som det hedder, være meget syg. Generalgou(Md.) verneur v. Scholten ligeledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Den nye Opera "Puritanerne" vedbliver at gjøre megen Lykke. Danske Reisende, som have seet denne Opera i Paris, forsikkre, at Mad. Simonsen, staaer i sit Syngeparti ikke meget tilbage for den be(Md.) rømte Omslle Grist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Fra Pressen er udkommet en ny Novelle af Forfatteren til en Hverdagshist, under Titel af: "Maria.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
- Paa Østerbroe hændtes i Torsdag det sørgelige Uheld, at en Kone med et spædt Barn blev overkjørt, og gandske lemlæstet bragt paa Hospitalet. Barnet døde kort derefter. Kudsken blev af en utallig Menneskerimmel fulgt til Politikammeret. (Md.)– Til Nytaar faaer "Dagen" atter en ny Redacteur, nemlig den af sin literaire Virksomhed bekjendte Secretair A. Bøye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Adjunct Paludan Müller har endvidere bekjendtgjort følgende:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
At et Rygte har tillagt Hr. Generalrigscommissair, v. Abrahamson Andeel i Hansens Sendebrev til Hr. Biskop Faber, er ikke blot notorisk, men hans og Hr. Stiftsprovst Ortveds Jnserat siger det jo reent ud Vistnok burde Hr. Generalrigscommissairens offentlige Erklæring nedslaae enhver Tvivl; men den almindelige Mening, forsaavidt den er bleven mig bekjendt, synes af være haardnakket nok til endnu ikke at lade sig berolige idet den fortolker hiin Erklæring som vedkommende fen Herrer, af hvilke de Fires Deeltagelse i Skriftet aldrig har været Gjenstand for noget almindeligt Rygte. Maaskee ere der endnu de, der ikke ansee Erklæringen for aldeles tilfredsstillende med Hensyn til Hr. Generalkrigscommissairen, endskjøndt den, saavidt jeg skjønner, er saa bestemt, at den burde være afgjørende. Undertegnede anseer det da for Pligt, at give ham Leilighed til at fra lægge sig enhver Andeel i Hansens Skrift paa en saadan Maade, at Rygtet ikke skal have nogensomhelst Udflugt mere. Derfor tillader jeg mig herved at opfordre Hr. Generalrigscommissair v. Abrahamson til endnu engang at afgive en offentlig Erklæring om, at han hverken middelbart eller umiddelbart har deeltaget i Forfattelsen og Udgivelsen af Proprietair Hansens Sendebrev, til Hr. Biskop Faber. Og Stænderdeputeret Hansen (ogsaa bekjendt af sin Strid med det fyenske Veivæsen) ligeledes: Nærværende Dage, i hvilke jeg er ifærd med at afgjøre mine, en stor Deel af det fyenske Publikum bekjendte vidtløftige Termins=Affairer som Fabrikant og Landmand, levne mig ikke Tid til, med den tilbørlige Eftertanke og Sinds=Rolighed, at tractere et Product, af en saadan Natur, som Hr. Paludan-Müllers, og det fornemmeligen med Hensyn til den dybe Agtelse, et udbredt Publikum og jeg personligen nærer for det hæderlig bekjendte Paludan-Müllerske ikke allene Navn men indre Værd, og den personlige Agtelse jeg tillige nærer for den heri ungdommelig handlende Adjunct Paludan Müllers bekjendte retskafne Characteer og Tænkemaade. Mine vigtigste Terminsforretninger venter jeg at rede fra mig i denne Uge, og haaber da at kunne forelægge Publikum mit Svar paa den stedfundne Tiltale af PaludanMüller."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Paa Hollufgaard i Fyen er i disse Dage bleven slaatet et Sviin som veiede 32 1/2 Lpd. Elleve Mand havde Møie med at faae det slæbt til Karret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Til Rendsborg var den 6te Decbr. kommet 4 Ordre at en Troppe, Afdeling, bestaaende af 60 Mr. Infanterie og 40 Md. Cavallerie, under Capt. v. Jrmingers Kommando, skal afgaae til Ditmarschen, hvor det skal indtræffe den 25de og kantonnere i Meldorf og Heide. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Det adelige Gods Wulfshagener=Hutten i Holsteen, er solgt af Hr. Rowohl til Hr. Ahlefeldt Dehn for 89,000 Rdr. Courant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Toldkontrolleur Henningsen i Ottensen, der var tiltalt for Embedsforseelse, er ifølge Commissionsdom bleven aldeles frikiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Haderslevbladet "Dannevirke fortæller en mærkværdig Ægt." (Befalet Kjørsel) En Bonde blev nemlig beordret at kjøre i Ægt fra Feldum til Østerskov. Han mødte med Heste og Vogn, og maatte kjøre med Intet, undtagen en lille Hammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Gjennem Veile passerede i Fredags en Sulte af 9 Vogne, der førte 23 Foustager med klingende Mønt fra Banken i Aarhuus. Samme Dag løb der en af Skibsbygmester Gylding bygget Jagt paa 800 Ti af Stabelen. Det nye Skib blev kaldet Fortung. (V. A.) Den en Fjerdingvei fra Hobroe beliggende Schousgaard er i denne Tid solgt af Hr. Friis til Hr. Overkrigscommissair Secher (forhen Eier af Julianeholm, for 9600 Rbd. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
J Randers havde man afvigte Torsdag den ualmindelige Nydelse efter som det hedder i Randers Avis) at høre en i vor Midte fremstaaet ViolinVirtuos, Hr. Simonsen, og derved at overbevises om, at den Roes, der fra flere Steder er bleven ham til Deel, retfærdiggjøres ved hans udmærkede Spil. Fra Aalborg er Hr. Simonsen bleven opfordret til at give der endnu en Concert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Decbr. Hestemarkedet, som afholdtes i Kan ders i de første Dage af forrige Uge, var besøgt af ikke faa Kjøbere, hvoriblandt 3 fra Frankrig og 4 fra det Hanoverske. Af simple Arbeidsheste blev endeel solgt til 70 a 80 Rbd.; men af de gode, store, saakaldte franske Heste kjøbte de franske Hestehandlere ikkun 10 Stykker, hvoriblandt en lysbruun Vallak fra Glemstrup, som, skjøndt den allerede var i niende Aar, betaltes med 132 Specier. De samme Mænd kjøbte ogsaa nogle Dragon=Remonter, som de betalte til en Priis fra 80 til 110 Rbd.; men Jnd kjøbet af de flere hundrede større Heste, som de endnu havde ønsket, maatte de opsætte til Hamborger Marked, hvor gode, store Vognheste bedre træffes end her i Jylland. De franske Hestehandlere ynde vel vore jydske Heste, formedelst deres stærke Been; men dadle derimod meget deres uregelmæssige Fodskifte, samt ikke elegante Hoved og Hals, der som oftest ikke er vel reist nok, hvortil Mangelen paa Elegance hos vore jydske Hingste, maaskee i Forening med Bøndernes lave Stalde, sikkerlig for en Deel bidrager. Skulle vore store jydske Heste herefter directe indkjøbes. af franske Hestehandlere, hvorved naturligviis en høiere Priis opnaaes, maa der anskaffes stærke Halvblodshingste; og maaskee var det tillige tilraadeligt, at der af de 3,000 Rbd., som Hs. Majst. Kongen udsætter paa den jydske Bane, anvendtes 1,000 til Præmier, for brune 4 Aars Vallakker, hvilket muligt vilde bevæge den jydske Bonde til, ikke at sælge sin gode Hest før i det femte Aar. Paa det her omtalte Marked kan der antages at være solgt henimod 300 Heste til Udførsel. For Markedet i Aarhuus vilde det være af stort Gavn, om Tiden til dets Afholdelse forandredes derhen, at samme bestemtes til anden Torsdag og Fredag i December Maaned; thi i dette Øieblik ere alle de fremmede Kjøbere allerede ude af Jylland, da de neppe ville vente her i 8 Dage ør(Rd. Av.) kesløse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
J det sidste Randers Marked indtraf det sjeldne Tilfælde, at en Fader forlangte sin Søn arresteret og straffet som Hestetyv, fordi han havde laget en bruun Hoppe ud af Stalden, foregivende: for at ville ride til Viborg; men i det Sted var redet til Randers med den og solgt den. Bonden anmeldte da for Politimesteren, at hans Hoppe var bleven ham frastiaalet, og at den befandtes i Slagtermester Bergs Stald, hvor Politiet ogsaa reqvirerede og fik den udleveret. J det i denne Anledning optagne Forhør kunde Sønnen, der forøvrigt bestyrer Faderens Gaard og skal være en meget skikkelig Karl, rigtignok ikke godtgjøre, at Salget var skeet med Faderens Samtykke, og denne vedblev derfor, al anvendt Overtalelse uagtet, sin Paastand om at see Sønnen behandler som Hestetyv, indtil vedkommende Kjøber, der mærkede at det vel her fornemmelig gik ud paa et Prelleri, betalte ham 5 Rbd. mere, end den Priis, for hvilken han havde afkjøbt Sønnen Hoppen, og dermed var hiin da tilfreds, og Handelen fra hans Side stadfæstet. Den unaturlige Fader, som saaledes vilde have styrtet en brav Søn i Ulykke for en Difference af 5 Rbd. paa et Hestekjøb, er den meget bekjendt Hans Smed i Reistrup, der næsten aldrig sees Randers uden med en jernbeslagen Skovl eller Gre paa Nakken og en Kniv i Haanden. Det vilde være en sand Velgierning, om hans Herredsfoged, Hr. Kammerraad Roed i Viborg, vilde tage sig lidt af denne Person, og, for hans meget skikkelige Børn Skyld, enten faae ham gjort umyndig eller sat under Politiets Opsigt; thi da Sønnen bestyrer Gaarden og følgelig vel ogsaa maa besørge Salg af Creaturet og Korn, hvor let kan det da ikke falde en saadan Fader ind, for en Bagatels Skyld at gjøre sin Søn (Rd. Av.) ulykkelig for stedse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
J Gravlev By, ved Ebeltoft, er, formeentlig ved Misbrug af Lys under Hakkelseskæring om Aftenen, afbrændt en Gaard. Alle Bygningerne bleve et Rov for Luerne tilligemed 6 Heste, endeel Fækreaturer, hele den indavlede Sæd, m. m. Kun Gaarden var assureret; det Øvrige ikke. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-17
Skibs=Efterretninger. Paa Bornholm er indstrandet en svensk Galease med Trælast. Skibet er Brag Paa Anholt er forulykket en Galease fra Stockholm, bestemt til Chatam med Jern osv. Skibet er sjunket.