Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-03
Handels-Operationer og besynderlige Hændelser 1806 og 1807. De fleste Skibe jeg eiede 1806, vare deels ude paa Reiser, deels under Reparationer; Vindene og Tilfældene vare dem contraire og ugunstige, Skibene bleve opholdte, Reiserne forlængede, deres Ladninger, hvoraf endeel vare Fiskevare m., bedærvede, og hvad Naturens Ugunst ikke gjorde Hindringer. i og Skade paa, blev fuldbyrdet ved Engelændernes egennyttige, egenraadige Opbringelser af mine og andres Skibe uden lovlig eller billig Skinret, hvorved alt ei allene tabtes med forventede Indtægter, af de resiquerede Capitaler, men mange tusinde Rigsdalers Udtælling med nogle totale Forliiser, alt dette blev og maatte bestrides i Haab at indhøste Frugter næstkommende Aar. Et Skibs hele Værdie med betydelig Fragt mistede, og i London, fordi en alt for om Fader for sin medhavende syge Søn forglemte sine Pligter, som Tjener og Skipper, han blev er straffet, men engelsk Egennytte fratog mig Eiendommen for hans Forseelse. Et andet nyt Skib mistede jeg dobbelt, formedelst en nederdrægtig Skippers Skyld, den jeg havde hjulpet til Brød, eftergivet ham første Forbrydelse, reddede ham udaf sine Omstændigheder og satte ham i ny Vei; men min Belønning var, han kastede min Eiendom bort i Frankrige, forødede desuden circa 2000 Rdlr., Portugal lige saa meget, og i Jrland næsten 4 Gange saa meget, alt ved nedrig slet Levnet og Jndgreb i min Eiendom, og til Slutning blev han som Kieltring frajaget Skibet af Lastens Eiere, Skibet berøvet mig og bragt til London. Denne Skurk har turdet lade sig see igjen her, men kom ei for mine Øine, og er reist. Adskillige Gield bundne, som beklagede sine Uheld og søgte grædende Hjelp, kunde jeg ikke afvise, jeg tog Penge op hos frivillige tilbudne agtede Folk, og jeg hialp disse Trængende. Jeg calculerede min Formue, befandt mine Kilder tilstrækkelige baade at hielpe disse og at kunde bestride min Handel, Skibsbyggerie og Skibsfart m.m. - 1807 begyndte haardt med Storm og contraire Vinde for Søefarten: et Skib sk. Skade og kom siunken tilbage, J opholdte saa længe paa Reisen, at deres Ladninger Fisk bleve bedærvede, fik ei saa meget for alle Ladninger, som kunde betale Udgivterne. Vor Trælasthandel fik et haardt Knæk ved Aabningen af Memels Havn, man continuerede som før i det bedste og næsten rede ud til St. Croir, mit nye Skib. Niels Be Belle og Tornebusken, 120 og 113 Commercelæster, med Part Ladninger (maae anmærkes, at fra Kjøbenhavn og kyndige Venner blev mig tilmeldt, at dette var og blev den sikkreste Fart); disse to Expeditioner kostede mig mange Penge. Mit Skib Harmonien gik fra Jrland til St. Uebes at lade Salt, kunde ikke faae Salt der, gik til Terrevechia, kjøbte Ladning der og trasserede paa mine Commissionaires i London. To Engelske fik Eiendomme af mig og lode mine Vexler gaae med Protest tilbage, mit Skib Godt Nyt fik Skade i Skotland, fortærede dobbelt sin Fragt, kom med Salt m. for min Regning, gik til Kønigsberg, maatte løbe derfra, gik til Riga, hvor Lasten blev slet solgt og næsten fortæret. Dette Skib med nok et, Borgeren kaldet, som kom fra Stockholm, begge med gode Fragter, kom paa Kjøbenhavns Rhed den 11 Aug. at faae Passer, som de efter Mæg lernes Sigende ikke kunde faae hastig, og isteden for at seile hertil, lode de tossede Capitainer sig forlede at hale ind i Kjøbenhavns Havn, for der at fortære paa min Bekostning det meeste af Eiendommen, da andre, som laae paa Siden af dem, gik ubehindret hertil. Skibet Mercurius kom tidlig i Sommer til Kjøbenhavn fra Bordeaux, gjorde sig klar at seile i Ballast derhen igjen, men fordi Skibet var et engelsk Skib, skjøndt tilhørt i Kjøbenhavn i mange Aar, her som ny fortømret med Magistratens Reconstructions=Attest, som efter deres Sigende var i lovlig Form, men som de Herrer i Kjøbenhavn er vilde antage, blev Skipperen, negtet at faae Pas, og maatte seile hertil med Ballast, laae her med god østen Vind 8 Dage, fik sit Pas her, (hvilket lader contradictorisk, men er Sandhed), seilede derefter, men fik contraire Vinde, og havde en lang isteden for en kort Overrelse, kom til Bordeaux, fik Ladning for Kjøbenhavn igjen, seilede her forbi directe, for er at opholde Skibet og Lasten; men i Sigte af Sielland blev taget af de Engelske, uden at han vidste et Ord om Fredsbrud, havde han faaet sit Pas i Kjøbenhavn, isteden for at nødes at komme her for samme, havde han været en Maaned før i Bordeaux og losset, og borte for Røverbanden, præsenterede sig. Tung Skjebne. Briggen Fornøielsen fra Bordeaux blev indbragt paa Mistanke den 25de August sidstleden til Dover, skulde strax være fri, men blev opholdt, formodenlig i Haab af Røverbytte, ligesaa Skibet Harmonien, med en Ladning Salt, paa samme Maade, og nu formodentlig fordømmes af nedrig sindede Despoter. Mit Skib Tornebusken, skulde være færdig 2 a 3 Dage efter at Captain Pros gaard seilede fra St. Croix og kun skulde været opholdt for Folk, da han havde nogle Syge og hans friskeste bedste Mand blev taget fra ham til Fregatten Fylla Capt. Prosgaard ankom her først i Aug., min har jeg ventet med Længsel hver Dag, men nei, den kom ikke; endelig fik jeg fra Kjøbenhavn at vide, at han laae den paa Rheden som Prise, tagen den 27 eller 28 Aug. Mile fra Næsset, efter at være stoppet i Engelland og frigivet. Skibet assureret for Søskade, men ikke for Fiendtligheder, altsaa et toralt Tab for mig (saa nær sit Hjem. Skib, Fragt og Varer for min Regning ansættes for gode 20000 Rd. Skibet Mercurius, med Fragt i mindste 10000 Dito Fornøielsen. Dito Harmonten, med Ladning . 15000 Bekjendt Tab til Røvernes Fordeel 63000 Rd. Skulde den borttagne Mand være medvirkende eller virkelig Aarsag til mit Skibs Ophold i St. Croix, og Følgen deraf dens Erobring, blev mit Uheld dobbelt smertelig og beklagelig.