JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
J et Brev af Fredrik den Anden befales de Fattighuus=Armes Forstandere, at naar de annamme nogen ind i Siele Boderne for deres Fattigdoms Skyld eller give dem anden Steds i Byen Almisse og Penge, saa skal deres Klæder og hvad de ellers efterlader deles blandt de andre Fattige, som igjen arve. Dette er uden Tvivl den første Lov, om at Fattigvæsenet ere de Fattiges Universalarving. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Fæstningen Schumla, som nu Alles Øine ere henvendte paa, ligger ved Foden af et klippeagtigt Bjerg, i en yndig Dal, der overalt er omgiven af Balkanbjergene og udbreder sig temmelig langt. Den er omringet af en udtørret Grøft og Pallisader. Over Grøften fører en Vindebro, og langt bag ved denne begynder først den egentlige Stad. I Nærheden af Broen er en Paschas prægtige Gravmæle. Staden er meget uregelmæssigen bygget og har saare ujevne bakkede Gader; man seer kun meget faa smukke Bygninger, paa den fornemste Moschee nær, der er massivt og meget skjønt bygget. Russerne have endnu aldrig erobret Schumla, men i Aaret 1774 indsluttede Feldtmarschal Romanzow her Storviziren med hans Armee, og tvang ham til at undertegne de Fredsbetingelser, som snart derpaa bleve fuldkomment antagne i KutschukKainardschi d. 21 Juli 1774). Den 23 og 24 Juni 1810 angreb den russiske General Kammensky den Anden Storviziren paa Høiene ved Schumla, hvorved Staden blev beskudt, men Russerne maatte trække sig tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Indenlandske Efterretninger. Søndagen den 9de d. M. var Skuespilhuset saa tomt, at de ældste Folk ikke mindes en lignende Tomhed, især ved et Syngestykkes Opførelse. Som Aarsag hertil angives, at der just samme Aften var Bal i adskillige Klubber, og gaves Forestillinger paa Nørrebroes Theater. Ogsaa den til Onsdagen derpaa anmeldte Concert af Hr. Capelmusicus Barth kunde, paa Grund af indtrufne Forhindringer, ikke gives, og maatte indtil videre udsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Kornudførslen er endnu bestandigen meget betydelig, og derved indkommer dagligen saa megen Banco, at der paa Børsen findes flere, der ville sælge end kjøbe denne Artikel. Nogle have villet vedde, at vor Cours vil gaae til 198 og at den Periode, som engang har været, atter vil indtræffe, at man udenlands vil betale Opgield paa vore Banksedler. Til Høitideligholdelse af, og tillige Minde om, Dagen den 1ste November, havde Dhrr. Justitsraad Schow, Doctor Neuber og Raadmand Frees i Apenrade aabnet Subskription, til at stifte et Arbeids-og Sygehuus, hvortil strax indkom ej uanseelige Bidrag, og som lover de bedste Følger i Fremtiden. Selskabet Harmonien vedtog hver 1ste November, saalænge det bestaaer, at opklæde tvende fat lige, sædelige og flittige Skolebørn. Borgerskabet var om Dagen samlet til en Skiveskydning, og om Aftenen til et glad Maaltid, hvorved de hjerteligste Lykønskninger udbragtes fordet kongelige Brudepar, og de Fattige betænk tes med tilsendte Gaver, i Mangel af Lokal til deres Bespisning. Kl. 4 blev Man, ved Hr. Postmester Petersens Foranstaltning, mindet om den høitidelige Vielsestime ved en Kanonsalve, der fortsattes med Minutskud indtil Kl. 5 1/2, da Jlluminationen begyndte, og strakte sig endog til fjernere Huse, f. Ex. Hr. Skovrider. Lausens Vaaning. Paa det skjønt oplyste Slot stod denne Transparent Jndskrift: "Margaretha sendte det Bud, min gamle Borg festlig smykkes skal paa denne for Riget saa høitidelige Dag! Kl. 10 lod Hr. Skibskapitain J. Jversen, afbrænde et Fyrværkeri, hvorved Hr. Amtssekretær Bruhn udbragte et Længeleve for Kongeslægten, J de omliggende Landsbyer var ogsaa Jllumination, Dands og Ringrenden, til hvilken Sølvpræmien var betegnet med 1ste November 1828. Den 2den var helliget Gudstjenesten, og Aftenen til glade selskabelige Sammenkomster, og den 10de, da, som Man havde erfaret, Hs. kongl. Hhd. Prinds Christian Frederik giver de høie Rygivte en Fest, havde adskillige af Byens Jndvaanere foranstaltet en Glædesild paa den saakaldte LehnsnakBanke østen for Byen, som tændtes Kl. 7, vedvarede under Minutskud til Kl. 9, og dannedes af eet Hovedbaal med 2de derfra udgaaende Arme, hver bestaaende af 10 mindre Bagl, hvilket afgav et overordentlig smukt Skuespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Blandede Efterretninger. Til Erindring om de Forelæsninger, som Alexander v. Humboldt i Løbet af forrige Vinter har holdt for en talrig og glimrende Forsamling i Berlin, have hans Tilhørere ladet præge en Guldmedaille, hvoraf han har faaet tilsendt et Exemplar, ledsaget af en meget smigrende Skrivelse, fra den til Medaillens Forfærdigelse udnævnte Committe, i Spidsen for hvilken Hertug Carl af Meklenborg stod. Hum holdt har derpaa takket Hertugen i et meget skjønt Giensvar af 13 Mai 1828, hvori forekomme følgende Yttringer: "Menneskets aandige Bestræbelser kan ingen værdigere Løn blive til Deel, end den Bevidsthed, at have vakt en levende Jnteresse hos Fædrenelandets Ædleste og meest Dannede. - Hvor mange udmærkede og fortjente Mænd have ikke maattet lade sig nøie med denne Løn, Men Skade, at de Ædles og Dannedes Tal sædvanligen er forholdsviis saa ringe i de fleste Lande. J. S. J. Bausset, Napoleons Palaispræfect, fortæller i sine Memoirer, at Ex-Keiseren, i det Øjeblik han indsaae, at hans Herredømmes Undergang var uundgaaelig, havde taget Gift, men hvilken ikke virkede. Denne Forfatter, som havde den bedste Leilighed til at vide Saadant, siger med Bestemthed, at Napoleon i adskillige Aar har baaret en lille Pung paa Brystet og at denne paa den Dag, Talen er om, fandtes udtømt i en Kopp i Natbordet. - Uagtet nu hiin Gift ikke har virket strax, saa er det dog mueligt, ja endog høist sandsynligt, at den med Tiden langsomt undergravede hans Sundhed, og blev en Medaarsag til hans Død. Ellers er det intet Nyt, at store Erobrere førte Gift med sig, især var dette Tilfældet med Friedrich den Store i Syvaarskrigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
En rig Capitalist i Paris har ladet i sin Gaard anbringe et Trapperækværk og Vindueskarme af blaa Crystal. Niels Brok i Kjøbenhavn, der efterlod henved 1 1/2 Mill. D. C., lod sig nøie med at have et Trapperækværk af Mahognietræ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Pariser Moders Ælde i Kjøbenhavn. Det er mærkeligt nok, at man allerede for henved 200 Aar siden var yderst indtagen af Pariser Moder her i Kjøbenhavn. Charles Ogier fortæller, at da han, som Gesandtskabs secretair hos den i Aaret 1634, i Anledning af Kong Christian den 4des Søns Bryllup, fra det franske Hof hidsendte Gesandt, Greve d'Avaux, havde Leilighed til ved et Caroussel at tale med Kongens Døttre og andre høie Damer, lod Hertug Philip af Holsteens Gemalinde ham spørge, ved en Tolk, om hun var klædt efter den franske Mode? Jeg svarede, skriver Ogier, ja, skjøndt jeg ikke synderligen forstod mig paa Pyntens Finheder. Er jeg, spurgte hun fremdeles, friseret paa Moden, Bruger man nu saadanne Halstørklæder, Passer en saadan Klædning sig, Synes De godt om denne Farve Hun vendte imidlertid Øinene bort fra Caroussellet og lod Franskmanden betragte hende. Havde hun levet nu, saa kunde den første den bedste Modehandler have besvaret hende alle disse Spørgsmaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Burchardt, den berømte Rei seende. Johan Ludvig Burckhardt var det ottende Barn af Oberst Johan Rudolph Burckhardt, i Kirschgarten i Basel og Fru Sara Rohner. Han blev født den 26de November 1784 i Lausanne, hvor hans Forældre tilfældigviis opholdte sig paa en Reise, men han fik sin første Opdragelse i Basel selv, indtil han, i sit femtende Aar, traadte ind i en Opdragelsesanstalt i Neufchatel. De politiske Begivenheder, som den franske Statsomvæltning bragte over Europa og især over Schweitz, bestemte Obersten til at forlade sit Fødeland paa nogen Tid, hvorfor han i Aaret 1800 fulgte sin Søn til Universitetet i Leipzig, hvor den unge Burckhardt studerede i fire Aar og begav sig derefter til Gottinger. Hans gode Opførsel, hans Æresfølelse, i Fort ning med hans udmærkede Talenter for Videnskaberne, skaffede ham allevegne Agtelse, ligesom hans sjeldne Munterhed, Godhed og jevne Sindsstemning gjorde ham til hans nærmere Bekjendtes fortrinlige Yndling. J 1805 vendte Bur hardt tilbage til sin Moder i Basel, og da det franske Herredømmes Udbredelse paa Fastlarde, ikke behagede ham, tog han det sidste Farvel Tid sin Fader i Frankfurt, og reiste med mange raa tige Anbefalinger til London. Her tilbød Bur hardt sig at tjene det africanske Selskab, som allerede havde understøttet Houghion, Mungs Park og Hornemann paa deres Opdagelsesreiser i Africa, og Selskabet antog ham gjemme. Det korte Ophold i London og paa Universitetet i Cambringe benyttede han til at udvide sine Kundskaber i Astronomie, Chemie, Mineralogie o. .v.; ja han dyrkede endog Medicin og Chirurgie, og stræbte at forøge sine Kundskaber i de østerlandske Sprog, hvormed han allerede har sysselsat sig i Tydskland. Fremfor Alt som han dog ved legemlige Anstrængelser at kan sig mod alle de Besværligheder, som ventet ham. Han lod Skjægget voxe, gjorde barbenitmange Fodreiser i den største Sommerhede, le paa den blotte Jord og levede af Plantespiser og Vand. Burckhardt var kortsynet, medens kan opholdt sig i Cambringe klattrede han engang op i et høit Træ, og kastede derfra sine Briller, ned paa Jorden, for ogsaa at skille sig ud dette Tran paa europæisk Blødagtighed. Den fjerdFebruar 1806 indskibede han sig til Malte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
J orientalsk Dragt, som indisk Kjøbmand og Mahomedaner ved Navn Jbrahim J Aal lad) ankom han mod Slutningen af Juli til Aleppo, med Anbefalinger til den engelske Com sul Barker. Saavel her, som i Damascus, tilbragte han endnu den største Deel af sin Tid mid forberedende Studier og især ved at vænne sig til de arabiske Sædvaner og Skikke. Som en Sprogøvelse oversatte han Campes Robinson, Crusoe paa Arabisk, eller omformede den rettere efter det arabiske Eventyr Du el Babar (Søt perlen). Ogsaa nu underkastede han sig gjerne ethvert Slags Hærdelse og undværede med Fornøielse Alt det, som andre Reisende ansee for Nødvendigheder, blot for at kunne leve meere uafhængig og uhindret for sit store Kald, hvis Opfyldelse han saae imøde med beggeistret Forventning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Et Brev fra hiin Tid, 16 Januar 1811, til hans Forældre, indeholder en Reisebeskrivelse, hvor man allerede seer en Reisende, som er vant til østerlandsk Colorit. Endog Reisen, i Ørkenen, alene, omgiven af Mennesker, om hvis Troeskab man maa tvivle, uden ringeste Beqvemmelighed, plaget af Hede og Utøi, har sine store Behageligheder. See den Reisende. Hans Ledsagere vække ham længe før Daggry han forlader Teltbeboerne, velsignende dem for et gjæstfrit Natteleie og et rigeligt Aftensmaaltid. Kamellerne tiltræde tause deres møisommelige Vei, og bane, igjennem Ørkens Mørke, allerede i betydelig Afstand den Stie, man skal tage til næste Aftenleir. J ubeskrivelig Majestæt fremtræder nu Solen over Ørkenens Sandhav, og hvis Hjerte kunde vel være saa følesløst, at det ikke her skulde prise sin Skaber, hvis Godhed og Forsyn ledsager den Vandrende endog i Arabien, Morgenluftens Køling varer kun kort, allerede tre Timer efter Solens Opgang gløder Luften i Straalernes Hede; men den forsigtige Reisende er forsynet med en tyk Kappe, som optager Straalerne, og hans trofaste Lastdyr bærer Vandflasker, som tillade ham øieblikkelig at stille sin Tørst. Araberne hilse som oftest den opgaaende Sol med Sang og munter Samtale, men Alt tier, naar nu Solen nærmer sig Middagen, trøster sig med Haabet om den kelige Kilde, hvor man tænker at opslaae sit Natteleie. Undertiden giver Anføreren, i den varmeste Time af Dagen, Tegn tilat udhvile; da leire Kammelerne sig i en Kreds omkring sine Herrer og Bagagen, og Enhver søger, i sin Kameels Skygge, og indhyllet i sin Kappe, at nyde et Par Timers forfriskende Søvn. . (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Kjøbenhavns Veiviser angaaende. De af Jndvaanerne, som finde nogen Forandring eller Rettelse fornøden med deres Adresser i Veiviseren for 1829, ville behage at henvende dem til Undertegnede med saadant, i det seneste inden denne Maaneds Udgang, ligeledes anmodes de, der ønske Veiviseren for næste Aar, at tegne dem snarest muligt, for derefter at kunne bestemme Oplagets Størrelse. L. Thiesen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Børsen Nr. 12. Redactionen finder sig foranlediget til her at bemærke, hvor særdeles vigtigt det er, at Enhver, der forandrer Bopæl, betimeligen tilkjendegiver Udgiveren det, og at Adressen skrives saa fuldstændig som mueligt. Dette maa ikke allene lette Arbeidet betydelig en, men tillige give det den Fuldstændighed, som udgjør en saadan Veivisers første Fortjeneste. Ogsaa vilde det være godt, om de, som ønske at eie Bogen, forud vilde bestille samme, da derefter Oplagets Størrelse kunde bestemmes og ikke, som Tilfældet har været i Fjor, alle Exemplarerne saa hastigen skulde blive udsolgte, at ei alle Lysthavendes Ønske kan tilfredsstilles, da der af en Bog, som denne, naturligviis ikke trykkes et større Antal Exemplarer, end man med Vished kan gjøre Regning paa, at der vil blive afsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Literatur. Etuibibliothek for Damer, Nr. 1, indeholdende. Ørnens Rede, ny Fortælling af Joh. Schopenhauer. 44 Sider, 16 Skilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Under ovenstaaende Titel (Etuibliothek for Damer) udkommer en Række af de nyeste og meest udmærkede, sig til Damelecture egnende Fortællinger og Noveller af Udlandets fortrinligste Forfattere, hvilken vil udmærke sig saavel ved et overordenligelegaant Udvortes, som ved en almindelig billig Priis. Samlingen bliver trykt paa det fineste Velintrykpapiir i stort Lommeformat med smaa, men tydelige Typer, og udgaaer i Nummere, der ikke blot ville være en Prydelse for ethvert Toiletbord og Sy kasse, men ogsaa beqvemt kunne medføres paa Spadseregange og Reiser. Hvert Nummer bliver circa 40, til nogle og tredsindstyve Sider stort, og udkommer omtrent hver tredie Uge. Paa Grund af de smaa Typer, hvormed Samlingen trykkes, vil hver Fortælling, saafremt den ikke er af et alt for betydeligt Omfang, kunne rummes i eet Nummer. Fortællinger, som alerede ere oversatte, ville ikke blive optagne i Samlingen. Prisen for hvert Nr., ziirligt indheftet, vil i Forhold til dets Størrelse bliver fra 16 til 24 Skilling, og Arket, følgelig, efter Afdrag af Betalingen for Omslaget og Jndheftningen, ikke meer end lidet over 4 Skilling. Jkkun ved en meget stor Afsætning vil det være muligt at levere Samlingen til denne forholdsviis yderst billige Priis, og det er derfor ene under Forudsætning af en saadan, at den vil kunne udgives. Subskription modtages i Bogladen No. 148 i Fortunstrædet og dens Commissionairer i Danmark og Norge, og er ikke forbindende for noget bestemt Antal Nummere, men kan til enhver Tid fratrædes. Fortællingerne ville ogsaa kunne erholdes hver for sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
For at Enhver paa Landet eller i de Stæder i Danmark og Norge, hvor ingen Commissionairer haves, kan anskaffe sig Samlingen til ovennævnte Priis, uden videre Omkostninger, er man, uagtet Prisen er sat saa lav, endydermere villig, naar flere forene sig om at kjøbe et Antal Expl., at tilstaae paa hver 6 Expl. det 7de frit, eller og godtgjøre sammes Beløb i Penge, hvorved Portoen kunne bestrides.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Kjøbenhavns Børs d. 18 November 183. Hamburg 2 M. - a vista 205, Species, 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 s. Vank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . . . . Nationalbank=Obligationer Dito Dito. . . . . . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. ved Hambro & Søn Dito lydende paa r. S. 149 140 Rbd. S. 63 Rbs. 2. 81 1/2 Rbd. S. i Bance. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 101 1/2 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt norsk Laan, 4 pCt. nye norske Obligat. ved 4 pCt. Dito Dito. . . . . . . feilet. phensens at tilføie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-18
Rettelser. i Banco. i Banco. r. S. i Bance. 3 pCt. nye danske Obligationer 160, 60 1/2 L. Stal J Hr. Profess. Det Larsens Jndbydelet, No. 91. S. 1451 Lin. 15, den Trykseil: i tigste, istedetfor rigtigste. J No. 92 første SaL. 1 fra oven skal i Digtet: d. 2den Nov. Lin, læses ist. Danmarks: Dannemarke. I Liin, fra oven læses ist. Frederik: Fredtis. Uden disse Rettelser er Hexametrets Aysmus fo J No. 91 S. 1447 er i Stykkefra Treskoping blandt de Huse der i Særdelished mærkede sig ved Transparenter og andre i ziringer Amtsforvalter Seizers og Pastor S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-22
Under disse saa farlige Omstændigheyer hørte vien barsk, mandlig Stemme: det var Jeannette Carstairs, en kæmpemæssig Qvinde med brun Hud, robuste Lemmer, graae og funklende Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-22
Jndenlandske Efterretninger. Under 17 Novbr. har Hr. Skolelærer J. Frederichsen skrevet nogle Ord i Anledning af at det den Dag, tillige Hs. Exs. Hr. Generallieutenant Greve af Ahlefeld Laurvig, Storkors af Dr. og Obr. etc. hans Fødselsdag, var 25 Aar siden Skolen i Trancker blev indviet; den smukkeste Landsbyeskole i Stiftet." Grevens ædle Bestræbelser og Opofrelser for Langelands Almueskolevæsens Forbedring er, siger han, en af Grevens mange Fortjenester, som Efterverdenen aldrig vil forglemme, fordi Forbedringen er en sand Velgierning ikke blot for det enkelte Sted, der umiddelbar nyder godt deraf, men tillige, formedelst Exemplets Magt, ogsaa for Verden." H. A. 180.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-22
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-22
Reise-Regler. Et Hjelpemiddel der er ligesaa uundværlig som Anbefalinger og Præsentationer er følgende. Man maa kjende sin Vei og hvorledes den er fremkommelig. Det kan kun skee ved Hjælp af Kaarter. Af disse samle man sig altsaa et Forraad, inden man forlader sin Havn. Naar jeg siger Kaarter, saa forstaaer jeg det i Ordets vidtløftigste Betydning - ikke blot Landkaarter og Reisebeskrivelser, men ogsaa de nyeste Reisendes smaa Anmærkninger, Henviisninger, Erindringer og Skitzer, hvoraf man lærer hvilke Klipper og Farer kunne og skulle undgaaes paa den Vei, man har valgt. Lord Blayney f. Ex., kan anvise Eder de bedste Bugter til at indtage Vand og Levnetsmidler; Skade, at han ikke foretog sin Pillegrimsreise imod Syden, en Art af Terra incognitaa for den videnskabelige Spiser - hvor han havde kunnet opdage Gjæstgivergaarde eller anlægge nogle for Efterverdenen. Mistiiss Starke er en Antoritet for Prisen paa Linned og - Malerier. Af Eustatius kunne J lære, hvorledes man tager Luven fra en Franskmand og opsnapper en Antiquitet. Dog ere Bøger i Almindelighed kun Raadgivere for høie Festdage, Parademagere i Hofstaten, ikke andet end Landmatroser; man maa søge Mennesker, som see med egne Øine; som, naar de reise, reise bedre end deres Kufferter, naar de seile, give Agt paa, at de ikke løbe paa Grund; hjembringe lette Pengepunge, men en fyldt Hukommelse, og kunne snakke i tre Timer uden at opvarte med et større Antal Løgne. Er saadan En at opspore i nogen Bye, saa bringe man ham til sig ved ethvert redeligt Middel, man har i sin Magt. Man fængsle ham til sig, byde ham tilbords, give ham god Mad og endnu bedre Viin. Jndtil Klokken Tolv tales kun lidet, men saa bestormes han med Spørgsmaal: det er Sandhedens Time - tre Flasker ere tømte - Henrykkelsen er kommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-22
Herfra reiste han, i Februar og Marts 1813, omkring Nilen, fra Assuan (Syene) indtil Dan el Massas paa Grændserne af Dongola, fremad paa den østlige og tilbage paa den vestlige Bred. Hans Hovedhensigt hermed var at opdage de mærkværdige Mindemærker om gammelgræsk Bygningskunst og at dechifftere græske Jndskrivter, især i Templerne i Phille. Herefter drog han, fra Marts indtil Juli 1814, igjennem Nubiens hidtil kun lidet bekiendte Egne. J en Karavane, hvor han ufravigelig iagttog det strængeste Jncognito og sin gamle simple Levemaade, igjennemdrog han hele dette Strøg, først i sydlig Retning indtil Berber og Schendi, dernæst, i nordlig, indtil Souakin paa den vestlige Bred af det røde Hav, hvorfra han drog over til Dschidda i Arabien. Sygdom afbrød nu hans Reise, men saasnart han følte sig frisk igjen, foretog han en Udflugt til de bekiendte Valfartsteder Mecca og Medina. Et Brev til hans Moder, fra Cairo den 2den August 1815, indeholder en kort Beskrivelse over denne Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-22
Følgende historiske Notitser over et Slag ved Varna, som Sultan Amurath 2den i Aaret 1444 leverede Wladislaus, Konge af Polen og Ungarn, og hvori sidstnævnte Konge mistede Livet, vil sikkert, i Anledning af de nyeste Tids begivenheder læses med Interesse. Amurath saa sig, ved den i Slutningen af Aaret 1443 udbrudte Opstand i Karamanien, nødsaget til at samle betydelige Stridskræfter til Rebellernis Undertvingelse, hvilke han personligen vilde gaae imøde; han havde derfor iforveien knyttet Underhandlinger med Wladislaus, med hvem han var i Krig, og hvis Krigskarer under Anførsel af den berømte Ungarer Johannes Hunyades, Fyrste af Siebenburgen, stedse havde tilbageslaaet Osmannernes gjentagne Angreb med betydelige Tab. Efterat Amurath havde bragt det til en tisaarig Vaabenstilstand, *) som Wladislaus havde besvoret ved Evangeliet, og Amurath ved Koranen, satte han sig i Marsch imod Rebellerne i Anatolien. Jmidlertid vilde Pave Eugen d. 6te ikke erkjende Vaabenstilstanden, som uden hans Medvidende var afsluttet, men sendte Cardinal Julius Cæsarinus, som Legat, til Wladislaus, for at foranledige ham og de polske og ungerske Magnater til at bryde Forbundet, uagtet det var, som sagt høitideligen besvoret af begge Parter. Cardinalen var befuldmægtiget til at løse Kongen fra sin Ed, efter den Grundsætning, at en Ed given Christenhedens Fiende ikke kunde have forbindende Kraft. Wladislaus lod sig af den pavelige Legats Jndskydelser overtale, og stillede nu en talrig Armee af Ungarer, Polakker og Wallaker i Marken, og deriblandt 40000 Mand Cavallerie. Han selv personligen, tilligemed nogle Biskopper og en Mængde Magnater gik i Felten; Cardinalen stod i Spidsen, for de af Geistligheden stillede Tropper. Overbefalingen over den hele Hær blev given til Johannes Hunyades. Da Sultan Amurath erfarede, hvorledes Sagerne stode, maatte han vel opgive sinen forhen lagte Planer, for i Jlmarscher at naae det thraciske Bosporus, hvor, 50 af en venetiansk Cardinal **) befalede Galeier skulle giøre ham Overgangen stridig. Dog, mod Enden af Oct. var denne Flode ved Storm adspredt, og ved Sultanens Ankomst kunde han uden Modstand iværksætte Overgangen med omtrent 100000 Mand, og saaledes ankomme mod den fiendtlige Leir i Thracien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-22
Kong Wladislaus, den tredie af dette Navn i Polen, var kun 25 Aar gammel, da han døde. (Dette Stykke er saaledes taget fra den Preuss. Statstidende. Vi kunne ikke nu sammenligne Fortællingen med Hammers osmann. Geschichte; fr. Molbechs nord. Tidsskr. 2 B. 3 H. S. 465 o. s.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-22
Den nu regierende russiske Keiser har befalet, at der til Minde om den tapre polske Monark Wladislaus's Fald skal i Warschau tolv af de i Varna erobrede Kanoner anbringes. Jndfald.