JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Christiania den 22de December 1798. H. Wium Enroullerings ChelA. S. LangelanMynsterskriver. Aaret 1798 ere i Vor Frelsers Menighed i Chritziania: Ægteviede 44 Par; Fødte Drenge 69, Piger 78, tilsammen 147, af hvilke uden for Ægteskab 36; Dade af Mandkiøn 68, af Qvindekiøn 63, iblandt hvilke har været 9 paa nogle 80, 10 paa nogle 70, 12 paa nogle 60 te; Altsaa ere 16 flere fødte end døde, 9 Piger flere fødte end Drenge, og 5 flere Aa Aar og 7 da døde af Mand, end Qvindekiøn. P. M. Cornisch.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
di min Fraværelse er Procurator Gundelach i Christiania paa mine Vegne befuldmægtiget at oppebære og qvittere for Afgifterne og Grund-Skatterne af de under Opsloe Ladegaard henhørende Forpagtnings-Jorder og Grunde; Thi maatte det behage vedkommende Forpagtere og Grund siddere, at frietage sig selv for Ulejligheder, ved at lade betale disse Afgifter og Grund-Skatter til bemeldte Procurator Gundelach i rette Tid, og til de bestemte Terminer. Ligeledes finder jeg mig anlediget at igientage hvad jeg forhen i Aaret 1783 ved offentlig Publication har ladet tilkiendegive, at enhver der enten kiøber eller modtager Pandt i Huuse paa Opstoe Ladegaards Grund, ville til sin Sikkerhed i Forhaanden erkyndige sig hos Huusejeren om Grund-Skattens Betaling og lade sig forevise Grundeierens Qvittering derfor, da Grundeieren altid herefter som for nit anseer sig fortrinlig berettiget, og holder sig til Huuset for den indestaaende Grund-Skat. Trondhiem den 22de December 1798. S. M. Sehestedt.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Med høi Øvrigheds Tilladelse atter de hertil fra Kiøbenhavn ankomne Brødre Paulson om Løverdagen den 11te Januarii paa Raadstue-Sahlen at vise adskillige Legems Øvelser, saasom: 1) August Paulson paa slap Staal-Traad; a) Ballancerer en Pyramide af 2de Tobakspiber i Form af en Regnbue. b) Ballancerer en Kaarde paa Randen af et Viinglas, hvorpaa løber en Tallerken, med Lys illumineret. c) Ballancerer med et Glas paa hvis Rand løber en Specie, og ovenpaa samme en Kaarde som bærer en Tallerken, ligeledes med Lys illumineret. d) Ballancerer en Kaarde paa et spids Stykke Staal-Traad. e) Staaer Fontaine med 2 a 3 Citroner. f) Slaaer Fontaine med 1 Citron, paa Gaffel, hvorpaa han fanger Citronen i Luften. g) Viser det samme med 3 Citroner og 3 Gafler. b) Lægger sig paa Knæe paa Staaltraaden. i) Ballancerer en Pyramide af 12 Glas med 24 Lys illumineret. k) Viser den Keiserlige og Preussiske militaire Exercice paa Staaltraaden. 1) Slaar paa Trommen efter Musikken, og kaster Trommestikkerne i Veiret, med mere, uden at tabe Takten. n) Staaer med en Fod paa Staaltraaden, og svinger sig frem og tilbage. Alle ovenanførte Øvelser vises paa Staaltraden uden Ballance-Stang. 2) Henrich Paulson. a) Ballancerer med et Vogn-Hiul paa Tænderne. b) Ligesaa med toe Vogn Hiul. c) Ballanserer med et Viinglas paa hvis Rand staaer et Vogn-Hjul. Ballancerer med et Valdhorn, hvorunder han blæser et Stykke med Aacompagnement. e) Til Slutning viser han den berømte Straahalms Dands, hvorunder han sætter er Halmstraae paa Næsen, ballancerer med samme, og blæser det efter Musikkens Takt i Veiret, men fanger det hver Gang igien i Ballance. Fremdeles vises foruden Foranførte Mandagen den 14de og Onsdagen den 16de Januarii, hver Gang forandrede og afvexlende Legems Øvelser, hvortil Billetterne paa bemeldte Sted og til samme Priiser af de Lysthavende kan bekommes. billetter faaes hos Byens Vagtmester Hr. Michelsen og ved Entreen 24 sk. Stykket. for første Plads. : 48 sk. og anden Plads . . Christiania den 9 Januarii 1799. Henrich & August Paulsen.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Christiania den 29de November 1798. Ernst Hiøring. Det smerter mig Ret inderlig. Hiørring. Publicum som nu er bevandt med min Aabenhiertighed i den for Hr. Hiøring fatale Lotterie Sag mellem Hr. O. Embretsen og han, maatte ikke længer forgjeves vente paa at saa læse Hr. HiøringsSvar til Notarial Beskikkelsen; det er et fuldkomment som indeholder lutter Usandheder og Tryglerie fra Begyndelsen til Enden. Min Fraværelse i Soløer, (hvor jeg og tildeels henbragte Tiden med en Medreisende til største Fornøyelse blandt Hr. Hiøringe forrige Venner) har hindret mig fra til denne Tiid at faae samme indrykket; jeg agter derfor i næste Uge-Blad at opvarre Publienm hermed, og da tilkjendegive Aarsagen, hvorfor det heller ikke skeer denne Gang; imidlertid vil den tiltagende Nysgierrighed forhaabentligen virke, at Publicum læser samme med saa megen større Agtvaagivenhed; men det er just dette, som jeg, til Bedste for Hr. Hiøring, saa meget ønsker, og jeg vil haabe, at ogsaa han takker mig herfor. Christiania den 4de Januarii 1799. Haldor Larsen.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Licitations-Placat. Mandagen den 21de Januarii förstkommende, Formiddag Klokken 10 slet, bliver i Følge OrdreNanstillet offentlig Liditation udi den almindelige Rettens Stue her paa Værfret, over efternævnte til Hans Kongelige Majestæts Tieneste og Stædets Brug i indeværende Aar udkrævende Materialier: Omtrent 160 Stykker forskiellige Fiile.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Et lidet Partie Stang-Jern og Lodde-Tin Circa 55000 forskiellige Spiger og Söm fra 6 til 2 Tomme. Endeel Rundkopper, Dykkers, Laase-Söm og Plathoveder, Et Partie lædsket Kalk og et Dito Engelske Steenkul 1 1/2 Skippund Beeg, 700 Alen Hör- og Blaar-Lærret. Endeel Furre-Tømmer fra 32 Fod, 20 Tom. i Midten til 11 Fod 13 Tom. Top, alt dygtig og Middelvrag 24 Fod 9 a 10 Tom. Top. Gran Tømmer, dygtig fra 26 Fod 6 Tom. Top til 18 Fod 7 Tom. Top- Ditto idr. - 20 - 10 - - til 16 Circa 3500 Stykker forskiellige Burre Sang Stokke, endeel durre- og Gran-Bræder, Vrag Bræder, Haandspiger, Baadshagstager, Juffer og 12 Alinger. Nogle Jern Kakkelovne og et Qvantum Brændeveed, hvilket sidste kan antages i hvad Slags Vedkommende har Leilighed at tilvejebringe samme, med videre. Som herved bekiendtgiøres til almindelig og især Lysthavendes Efterretning, da Vilkaarene, hvorpaa Leverancen kan erholdes, nærmere vil erfares ved Forretningen. Friderichsværn den 2den Januarii 1799. P: Tersling. Auditeur pr. pr.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
At min Fader Christopher Stenersen efter 7 Ugers Sengeleie omskiftede Tiden med Evigheden den 29de December sidstleden i sin Alders 80de Aar, det giver jeg mig herved den Ære paa egne og Sødskendes Vegne at tilkiendegive fraværende Slægt og Venner. Condolence frabedes. Hans Emaus Stenersen.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Den 29de d. M. behagede det Livets og Dødens Herre ved en salig Død at bortkalde min i Livet, elskelige Mand Peter Hannum efter næsten 2 1/2 Aars Svaghed; hvilket herved bekiendtgiøres paa mine og tvende Børns Vegne for vores Familie og Venner, frabedende os nogen skrivtlig Bevidnelse om Deres Deeltagelse i vores Tab, da samme ikkuns vilde forøge min Sorg, Bragernæs den 31te December 1798. Maren Sal. Hannums.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
For Familie og Venner maae jeg herved paa egne og nærværende Sødskendes Vegne sørgeligst bekjendtgjøre, at vores kjere Moder, Anne Thaulow, Enke efter afgangne Cancellieraad og Laugmand Hansen, er, efter nogle Aars Svaghed og et halvt Aars bestandige Sygeleie den 29de d. M. død i hendes Alders 74de Aar. Kubberød Gaard ved Moss, den 31te December 1798. A: C: Hansen, Enke af Købke.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Efter 2de Aars afvexlende Svaghed, behagede Overherren den 31te December f. A. at kalde til Hvile min meget elskede Mader Anne Cathrine Colbiørnsen, fød Samuelsen, som blev mig hendes eneste Datter til smertelig Bedrøvelse og uoprettelig Tab, der herved skyldigst bekiendtgiøres Slægt og Venner, fuld forsikkred om Deres ømme Deeltagelse udi min billige Sorg, Drøback den 2den Januarii 1799. Petro Hermana Colbiørnsen.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Nyligen hiemkomne super fiine & grove Klæder, super fiine moderne Couleurer C. H. Cassairer, alle muelige Couleurer Atlaser, Tafter &c. &c., tykke Sorter Silke tøyer til Underklæder &c. &c., alle Couleurer Strømpetøjer, dito Mands Strømper, af Pattent og Bomuld, dito fiine Dames og Börne dito, Bomuldstøyer, Demetys, Muselinets, moderne Q filtings & Svaneduns Væstetøier, Vetveuller & Tyksets, supefiine Gardin-Fryndser, meget lange couleurede Dames Silke-Vanter, dito 6 Salop Törklæder & mindre dito, halv Silke Nanqviner, dito foruden Silke, m: med & stribed, Klare & tette Cammerduger, Dames & Mands Filt, eller Bever Hatter, Börne dito, Thee & Caffe-Maschiner, Dames & Mands Ride-Sadler med pletterede Bixler, plettede & forgyldte Stenger til Vogne & Slæde Kanter, forskiellige pletterede Beslage til Sæhler &c. &c., forgyldte Lyse-Armer, pletterede & Messing Lysestager. Disse Sorter Vare kan bekommes i store og smaae Partier, foruden mange andre Sorter Klæder & Isenvare, som her vil blive for vidtløftig at specificere. Den der kiøber for en Sum fra 100 Rdlr. og derover, nyder for contant Betaling 5 pro Cento Rabat. 1 disse Dage er ligeledes hiemkommen et Partie af ganske nye Mynstre Museliner til Dame Klæder, saavel af couleurede som hvide. Ingen af disse Mynstre haver her tilforn været at bekomme, er for billigste Priser at bekomme hos Ole Ring. Christiania den 12te December 1798. sementmager Hr. Niels Møller, boende i Agersgaden, er av Borgerskabet valgt til lem af Forligelses-Commissionen, i Hr. Christian Schibsteds Sted, bekiendterved til almindelig Underretning: aae Dages Sygeleie behagede det Forsynet den 27de December at henkalde Jomfrue Anne abeth Flinthoug i hendes 70de Aar. Hvilket for hendes Paarørende og Venner herved giøres. Gilhuus i Lier den 29de December 1798. M. S. Stockfleth, Enke af Fahne.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Af Christianiæ Byes almindelige Fattigvæsekan 200 Rdlr. mod rescriptmessig Forsikring til Laans erholdes. Giøbs.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Skiftet efter forrige Ober-Jnspecteur i Laurvigs Grevskab afgangne Justitz Raad Fabricius bliver foretaget og sluttet i Laurvigs Byetingshuus. Torsdagen den 24de J nuarii førstkommende, hvilket herved bekiendtgiøres. Rasmussen.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Enken Ellen Christensdatter, der opholdt sig paa Garden Sande i Slaugens Annex Sembs Præst gield og Jarlsberg Grevskabs søndre Soren skriverie, er ved Døden afgaaet, og hendes Boe er strax af mig, som Skifteforvalter, taget under lovlig Behandling. Af de opgivne Arvinger, er en Søn ved Navn Anders Abrahamsen, som for 19 Aar tilbage skal være reist Udenrigs, uden man seenere haver haft nogen Kundskab om ham, og enten han er levende eller død. J Anledning heraf, bliver bemeldte Anders Abrahamsen herved indkaldet at melde sig inden Aar og Dag udi Boet - og i Tilfælde han maatte være død, da hans Arvinge - og ligeledes indkaldes samtlige Boets Debi Hermed for & Creditorer, de første at betale deres Gield, og de sidste at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Fjugstad ved Tønsberg. den 2den Januarii 1799. Dessen.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
Efter afdøde Svend Halvorsen Rolfstad, Ullensager foretages Registering og Vurdering til paafølgende Skifte og Deeling Fredagen den 25de Januarii førstkommende, hvortil alle Boets Vedkommende indkaldes at møde om Formiddagen Klokken 10 slet. Lundberg den 5te Januarii 1799. Koren.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
At de, ved Licitation den 30te November i A: over 549 Skippund 9 Lispund 3 Pund Ho- og 407 Skippund 14 Lispund 10 Pund Halm for det her værende Husar-Detaschement, gjort Bud, ere af det Kongelige Rentekammer under 22de f. M. approberede, bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
At den, den 3die forrige Maaned afholLicitation over 1072 Tønder Havre, ey er blev approberet, bekiendtgiøres herved til Leverander, rernes Efterretning.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-09
diger Tillæg.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Sedler.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Norske JntelligensNo. 3. Onsdagen den 16 Januarii 1799. Felix, qui potuit rerum cognoscere cansas, atque metus omnes & inexorabile fatin fubjecit pedibus, strepitumque Acherontis avari Her hviler CHRISTIANNMAGNUSDE-ALSEN forhen, Conferents-Raad og Justitiarius i Oberhofretten i Norge. Föd den 12 December 1719. Död den 1 Januarii 1799. Han tjente Sit-Land i 3 Kongers Tiid og lønnedes med. Monarkernes Tillid og Folkets Agt. Næsten i et halvt Aarhundrede holdt Han Rettens Vægtskaaler, og de glede aldrig i Hans Haand. Han udförte vigtige Ærinder med Klogskab. Nordboes Troefasthed., Fædrelandskjærlighed i og Tvillingriget høstede Gavn af Hans Arbeide. Han kjæmpede ofte med Skjæbnen i og gik med Seyer af Kampen Da sytti Vintre prydede Hans Isse unsaae Han Embedsmandens Bane fuldbragt. Han attraaede da Hvile. for at hefte Öyet paa hiin Side af Graven. Ned i den skuede Han uden Længsel og uden Skræk. Fader lad disse ukonstlede Linier ziire Din Urne Selv kaldte Du Din Sön til den Ære og Tiidens Rust skal Indskrivten trodse fordi den eyer det sjeldne Værd at dens Indhold i er Sandhed. . E. FASENBorger! Buchæderlige Mand i enhver Star, naar Retskaffenhed udmærke dine Handlinger, da bliver du nyttig for det Almindelige, agtværdig blandt dine Medborgere, tilfreds med dig selv. Saa var den, hvis Støv her giemmes Hr. A CHARIAS SIMENSENCARLSE: der blev Verdens Borger den 24 Junii 1771.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Drammens 1792. Himmelens den 25 December 1798. Oprigtig var Da i Din Handel, derfor nød Du og Alles Agtelse. Kierlig mod Din ömme Egtefælle INGER RUGGE YACHARIASENderfor blev og hendes og 3de Børns Tab saa föleligt. Blid og hielpsom mod alle, derfor forögedes og Dine Venners Tal. Salige Vi kiendte Din Værd, ofte derfor dit Minde stille Taare og Himlen Sukke for Dine Efterladte. Om Fattig-Skatten. Jntet er rigtigere, end at enhver virkende Lem bør biedrage til den Fattiges Underholdning. De nødvendige Fond som udfordres til Fattige i Christiania, paalignes Jndvaanerne, ligesorandre Skatte. Det var derfor ønskeligt: at en oplyst og retskaffen Mand vilde bemøje sig med at forklare omstændelig: Hvilken Maalestok der er den retteste at følge ved Ligningen af Fattig-Skatter og hvilke Omstændigheder der nødvendig bør tages i Betragtning, for at giøre denne Skat saa proportioneret og billig som mueligt? Dette kunde maaskee forekomme en Hoben af de Misfornøielse som ofte høres efter Ligningen. Bragernæs den 12te Januarii 1799.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Fra endeel af de respective Jndvaanere er mig sendt til de Fattige anseelige Gaver til afvigte Høytid, som af mig til dette Steds Syge, Fattige og Huusarme, efter beste Skiønnende blev uddeelte Jule- og Nyeaars Aftener, efter det til Fattig-Commissionen aflagde Regnskab, til 5. Byens almindelige Fattiglemmer og 60 andre Syge og huusarme Familier, paa hvis Vegne, for denne med saa megen Mildhed tildeelte Hielp, det blev mig en behagelig Pligt at bevidne de ædle Velgiørere den Glæde, den uskrømtede Tak disse Nødlidende yttrede ved denne Leilighed - kun at jeg formaaede det? Men, en Handling som denne: at husvale den Syge, klæde den Nøgne og mætte den Hungrige er langt ophøyet over min Lovtale!! Mig tillade man da kun at aflegge pligtig og ærbødigst Tak. D: Dietrichs.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Bekiendtgiørelser: Mandagen den 21de Januarii 1799 afgaaer den Kongelige Norske Expresser herfra til Kiøbenhavn; Jndleveringen og Anmeldelse til alt hvad der henhører, er samme Dags FormiddaMessell. paa Klokken 8 til 11 slet.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Da det her i Tønsberg for Aggershuus Stift oprettede Skoleholder-Sem inarium, efter henved et Aars Tilværelse, har, ved anstillet offentlig Exammen, givet et velgrundet Haab om at kunne i Fremtiden opfylde sin Bestemmelse og tilfredsstille Patriotens Ønsker; saa har Hans Høivelbaarenhed Herr Kammerherre og Stiftamtmand von Kaas, efterat have bivaanet ovenmeldte Examen, besluttet sig til at ville udsætte en Præmie af 50 Rdlr. for den bedste Afhandling til Besvarelse af følgende Spørgsmaale: 1) Hvorledes kan det bedst blive mueligt at skaffe det for Aggershuus Stift oprettede Skoleholder Seminarium Vedvarenhed, og hvilke ere de Kilder, hvorfra man med Grund kan vente tilstrækkelig Understyttelse hertil, 2) Hvorledes kan de ved Seminariet oplærte Elever, efter fuldtendt Cursus, bedst ansættes til sin Bestemmelses Opfyldelse, og hvorledes skal saavel de som alle Skoleholdere paa Landet i Almindelighed kunne blive saaledes lønnede, saa de uden alt for megen Næringssorg kunne meddeele andre Underviisning? 3) Hvorledes kan Skolevæsenet paa Landet i Norge, med Hensyn til Landets locale Beskaffenhed og til Almuens Tarv, bedst indrettes, for at stifte den meest muelige Nytte, Hvem, som maatte have Lyst til at skrive over denne Sag, ville behage at indsende Afhandlingerne inden den 30te Junii næstkommende til S. T. Hr. Doctor Treschow og S. T. Hr. Magister og Conrector Rosted i Christiania, som efter Hr. Kammerherrens Forlangende have paataget sig at bedømme de indkommende Afhandlingers Værd. Afhandlingerne, som maae være skrevne i det danske Sprog, maae forsynes med en Devise, og derhos ledsages af en forseglet Seddel, som viser Forfatterens Navn og Opholdsted, Da Hr. Kammerherren til os har overdraget denne Bekiendtgiørelse, saa er det vi herved anmoder enhver, der tiltroer sig Kyndighed i denne Sag, om at fren sætte sin Mening herom.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Jnspectionen for Aggershuus Stifts Skoleholder-Seminarium i Tønsberg den 9de Januarii 1799. J. Wulfeberg. Lerche. Hopstoch. Man troede her, at den rigtigste Maade hensigtmæssig at kunne faae anvendt de af Hans Kongelige Nr Majestæt til Fabrik=Indretningen i Aamodt skiænkede 2000 Rdlr., var, naar et lignende Anlæg til Publicums Nytte og Fædernelandets Hæder derved blev oprettet i en folkerigere Egn, og paa et beleiligere Sted, - var derfor glad, at den Patriot fandtes, der ville paatage sig samme. Men da den anonyme Bekiendtgiørelse udi disse Blades No. 37 f. A. har havt til følge, at den brave og udmærket virksomme Mand, som havde besluttet sig dertil, siden har frasagt sig det, og vil nu ikke befatte sig dermed; Saa maa jeg endnu henvende mig til de højstærede Herrer Medlemmer med ærbødigst Anmodning, at de behagentlig ville fatte en afgiørende Beslutning i denne Sag, da den hverken kan eller bør længere henstaae uafgjort. Behager De at modtage den heele Beholdning af Jnventarium, Manufaktur-Redskaber og Penge m.v., mod at tilbagebetale her værende Selskabets Lemmer deres Fabrik Jndskud (det første Jndskud kommer ikke i Betragtning; thi det var en Gave) da troer jeg nok det bliver indgaaet. Regnskabet er ikke ført af mig, jeg kan derfor ej aflægge det, men veed, at Rigtighed og Regnskab for alt forefindes ved Fabrikken, hvor det kan faaes til Eftersyn og bedømmes; thi det ville blive baade for vidløftigt og bekosteligt at indrykke i de offentlige Blade. Ærbødigst forventer jeg de Højrespektive Herrer viser mig den Gunst og Godhed at bringe Sagen til Endskab paa hvad Maade De Selv behager, da baade Embedspligter og mine tiltagende Aar, samt Omhue for min Efterladende, tvinger mig til at frasige mig al videre Deel herudi, uden hvad det henhører til dette sørgelig mislykkede Anlægs endelige Opløsning. Aamodt Præstegaard den 2den Januarii 1799. A. Wulfsberg.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Tirsdagen den 23 Januarii næstkommende holdes Concert i Halvdans Klub. De Herrer og Damer som agte at forblive til Aftensmaaltid, ville behagelig lade afhente Billetterne i det seeneste samme Dag til Klokken Et Slet for 2 Mk. Stykket, hos Thoms. Svar. Til Spørgsmaalene, fremsadt af W. U. i Uge-Bladet Al. 2. Til første: Jol Hr. Hiøring tilbød sig selv at reise Expresse til Hr. Embretsen, da jeg armodede ham om at opgive mig Addressen til Gaarden Sonsterud for at affærdige en Expresse til Hr. Embretsen, at underrette ham om, at han var bleven Vin Og deren af de 50,000 Rdlr. Til andet: Lotterie-Sedlen No. 3993, hvorpaa i 5te Classe blev vundet 50,000 Rdlr., har Hr. Embretsen selv hos mig til 1te Classe udtaget og ligeledes selv til 5te Classe i fornyet. Biltzing. Jaa er der da for mig endnu ingen Aflösning; men formedelst höflig Anmodning er jeg endnu bleven bunden til det nye Raadstue-Arbeide. Dette giver mig da tillige Adgang til herved offentlig at takke Enhver som uden i Hensyn til Fordeeler haver bidraget til Arbeidet, og i Betragtning den Redebonhed brave Folk haver udviist, tør jeg fremdeles haabe Understöttelse, hvilket vil giøre det taaleligt for mig at vedblive. Ilde var det, om ikke Borgerskabets Önsker inden den forhaabede Tiid skulde opnaaes, Men her vil meere til end blot Huus, önske ligt derfor, om en eller flere af denne Byes unge Mænd vilde paatage sig at samle Subscribtion, for deraf at anskaffe tarvelige Beqvemmeligheder og Indboe; Jeg Vil troe gode Medborgere ikke mindre ville anses dette, end de Bestræbelser som tilforn her i Byen ere skeede, til Liir, til Nytte og til Velgiørenhed; Er dette da et hædret Borgerskab ikke imod, men hellere Deres Attraae, som jeg vil troe, da behager Be efter denne Indbydelse derom at samles med mig udi den nye Raadstue, nestkommende 30te Januarii Klokken 10 Slet Formiddag. Bragernes den 10 Januarii 1799. Gören Suur.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Med høi Øvrigheds Tilladelse og taknemmelig Erkiendelse af det bifald, hvormed Stædets respective Publicum allerede har beæret mig ved min første Concert, opfører jeg atter næstkommende Fredag den 18de Januarii en Jnstrumental-Concert paa den Halvdanske Klubs Concert-Sahl, hvortil Musikken er tagen deels af de bedste fremmede Autores og deels af egen Composition, og gives i den Orden, som aparte trykte Bekiendtgiørelser nermere udvise. Concerten begynder præsice Klokken 6 om Eftermiddagen, og billetter bekommes i mit Logis hos Maddame Grubbe, samt ved Entreen for 48 Skilling Stykket.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Christiania den 16de Januarii 11799. Henrich Poulson, Russisk Keyserlig Kammer Musikus.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Man har ej kunnet udtænke nogen anden Aarsag, hvorfor det ej har behaget Hr. Provsten Wulfsberg at svare paa det i disse Blade angaaende det Aamodske patriotiske Selskab ham tilmeldte, end den, at han maaskee ei erkjender sig for samme Selskabs Regnskabsforer, og altsaa er som saadan har villet tage til Gjenmæle. En maa der dog være. Tingene kan ej være sig selv overladte. Er Hr. Provsten ei selv Manden, saa maa han dog kunne opgive, hvo det er. Forinden han det har gjort, forgriber han sig uden Tvivl om han gjør nogen Foranstaltning, hvortil han ej har samtlige Deeltageres Samtykke. De Christianiensiske Jnterressentere ville altsaa herved have igientaget, at hvis Hr. Provsten ei selv kjender sig pligtig at staae for Regnskabet, han da vilde navngive den, til hvem man i saa Maade har at holde sig, førend han gjør noget videre Skrit til Tingenes Omveltning. Han maa de hos naturlig kunne forestille sig, at enhver Jnteressent, endog uden Hensyn til hans Jndskud, dog gjerne maatte ville vide, i hvis Hænder og under hvilke Vilkaar, det heele skulde overlades til en tredie Mand, saa at enhver kunde sige sin Mening, om han kjendte Manden baade beqvem og værdig dertil.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Christiania, den 15de Januarii 1799.
Norske Intelligenssedler, 1799-01-16
Licitations-Placat. Mandagen den 21de Januarii förstkommende, Formiddag Klokken 10 slet, bliver i Følge OrdreNanstillet offentlig Liditation udi den almindelige Rettens Stue her paa Værfret, over efter nævnte til Hans Kongelige Majestæts Tieneste og Stædets Brug i indeværende Aar udkrævende Materialier: Omtrent 160 Stykker forskiellige Fiile Et lidet Partie Stang-Jern og Lodde-Tin Circa 55000 forskiellige Spiger og Söm fra 6 til 2 Tomme. Endeel Rundkopper, Dykkets, Laase-Söm og Plathoveder.