JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Fra Jtalien, den 27 Maji. Republiken Venedig har besat sine Dalmatiske Grændser, med 11 Regimenter, og lader stedse flere Skibe udruste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Pachaen i Seutari, der, som det hedder, til Keiserens Bedste vil giøre en Diversion i Bosnien, har af sig selv sat de 2 Neapolitanske Skibe, som Dulcignotterne havde opbragt til Dulcigno, paa frie Fod igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Den 20de hujus afgik der atter 6 Millioner Liver fra det Maylandske Skatkammer til Wien. Hele Rom er i Bevægelse over et vildt nitten Aar gammelt Pigebarn, som midt i denne store og civiliseerte Stad er opfødt til en sand Skovtrold, og endelig nu opdaget i sin beklagelige Forfatning, da hun ikke kunde tale et eneste Ord. Hendes Historie er kortelig denne: En Schweitzer i Rom blev for 17 Aar siden Enkemand. Med sin eneste to Aar gamle Datter fløttede han hen til en afsides Kant i Staden, indspærrede Barnet paa et Tagkammer, og giorde i Døren blot saa stor en Aabning, som der behøvedes til at række hende sin daglige Føde igiennem, forresten talede han fra denne Dag aldrig med hende, ey heller gav hende den ringeste Underviisning. Saaledes gik 17 Aar hen. For kort siden blev Faderen syg, og kom i det saa kaldte Hellig Aands Hospital. Selv kunde han nu ikke længer bringe sin indspærrede Datter Mad, maatte altsaa sende een af Hospitalets Opvartere derhen, og denne opdagede allerførst dette ulykkelige, nøgne, besudlede, og med lange Kløer baade paa Hænder og Fødder forsynede Fruentimmer, som blot havde menneskelig Skikkelse, og ved at see Opvarteren tog til at skrige himmelhøyt. Qvarterets Præst og Øvrighed have ladet denne Ulykkelige eftersee og klæde, samt overladt hende til en bekiendt skikkelig Matrones Omsorg, af hvilken hun i sit nittende Aar nu skal begynde at lære at tale, og opdrages. Hendes ufornuftige Fader døde i bemeldte Hospital.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Fra Pohlen, den 2 Junii. Feldtmarschal Romanzow skal nu have aabnet Beleyringen for Bender, og Fyrste Potemkin er med 50000 Mand passeret over Bogfloden, staaer ganske nær ved Octakow, og venter kun paa de svømmende Batterier, for at begynde Beleyringen der fra Søesiden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Den Russiske Flaade ventes med første paa Rheden ved Danzig, for der at indtage Provisioner. Denne Stad har nyelig fra Keiserinden faaet en nye Formaning, om igien at foretage og bringe den gamle Strid med Preussen til Endelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Fra Donau, den 2 Junii. Den nye Ordre angaaende Recruteringen tillader vel, at der maa hverves Mandskab under det antagne Jnfanterie Maal, men befaler tillige, at Recruterne maae være sunde og stærke Folk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Det saalænge hørte Rygte, at den Russiske Gesandt i Constantinopel, Hr. von Bulgakof, skulde ved den Engelske Ministers Mægling have faaet sin Friehed igien, bliver nu fra Petersborg modsagt som aldeles falskt og opdigtet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Wien, den 4 Junii. Der er nyeligen atter herfra afgaaet 10 store Vogne med Penge til Armeen. Man forsikkrer, at Storviziren med sin Armee er Belgrad temmelig nær, og at denne Fæstning allerede fra ham har faaet 6000 Mand Hielpetropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Det Rygte, at Fyrste Ypsilanti, endnu førend han blev fanget, skulde have deponeret en Capital af halvanden Million Gylden i vor Banque, er vist falskt. Ligesaalidet kan man indestaae for de Rygter, at Fyrste von Lichtenstein og General Langlois for Svagheds Skyld maatte forlade Armeen, og at General Landon skulde have paataget sig Commanden i Croatien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Alle de 30 tyrkiske Officerer, som paa deres Parole fik Tilladelse at gaae til Zwornick, ere nu rigtig komne tilbage. Ved den sidste Træfning have Tyrkerne atter havt en stor Mængde glubske Hunde med sig, som de hidsede paa vore Tropper. Man kan af følgende Exempel giøre sig et Begreb om Tyrkernes rasende Mod i denne Krig, Det var nemlig kun 40 Mand, som i forrige Maaned foretoge sig at bortføre vore 4 trepundige Kanoner paa Dæmningen ved Beschanie. De løb i et Løb lige imod Mundingerne af disse Kanoner, og uagtet vore Kartætsker nedlagde over Halvdelen af dem, opnaaede Resten dog deres Hensigt. I Almindelighed mandeurere Tyrkerne meget langsom med deres smaae Geværer, men sigte meget godt, og man er ey engang paa 500 Skridt ret sikker for dem. Deres Lantser og Sabeler have de ogsaa i deres Magt; men i at stille deres grove Skyds vise de kun liden Færdighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Fra det Østerrigske, den 4 Junii. Det er i hele Servien bekiendtgjort, at der ikke bliver givet nogen tyrkisk Soldat Pardon, med mindre han udraaber Løsensordet "Josephr. – De i Segedin værende 110 fangne tyrkiske Officerer fra Schabag give sig ret vel tilfreds, besøge dagligen Caffehuuset, og da den dem tilstaaede Gage blev dem første Gang udbetalt, og en Tolk erindrede dem om Keiserens Høymodighed, opløftede de alle Hænderne imod Himmelen, lagde dem derefter fors viis paa Brystet, og raabte eensstemmigen: "Joseph store Joseph Hvert af de 5 Corps d'Armee, som ere særskilte fra Hovedarmeen, for at agere i Buckowina, Siebenburgen, Bannatet, Sclavonien og Croatien, har sine Feldthospitaler. J det i Esseg i Sclavonien kan der rummes 1100 Syge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Ved Temesvar i Bannatet er der bygget et ligesaa stort Hospital paa frie Mark. J Gallizien og Buckowina er man næsten færdig med to andre, der give Plads for 1200 Syge. J Croatien ere deels Klostere deels andre store Bygninger i Agram, Carlstadt, Remetta og Lippoglava indrettede til Sygehuuse for 2500 Mand, og i Hospitalerne i Fogaras, Cronstadt og Hermannstadt i Siebenburgen kan der indtages over 1200. - Hovedarmeen har 2 store Feldthospitaler ved Neusatz, hvori der i det mindste kan rummes 6000 Syge. – Ved hvert Hovedqvarteer er der placeret en Feldtstaabschirurgus; og i det Keyserl. Hovedqvarteer dirigere Liv og Staabschirurgerne Gopferth og Brambilla den Yngere Hovedarmeens Medicinal væsen, under den gamle Brambillas Overdirection.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Hollingstedt, ved Schleswig, den 6 Junii. Sidst i forrige Maaned fandt Arbeyderne i en Tørvemose ved Dorpstedt nogle Romerske Sølvmynter, der meget ligne de saa kaldte Denarier, Præsten i Hollingstedt, Hr. Bendixen, har examineret tyve Stykker af disse Mynter, der gaae fra Vespasians til Antonins Tider, eller fra A. C. 69 til 161. De ere følgende: 1.) Vespasianus formodentlig den ældre; 2) Titus Vespasianus; 3 til 6.) Domitianus; 7 til 10.) Nerva; 11 til 14.) Trajanus; 15.) Adrianus; 16 og 17.) Antoninus Pius; 18 og 19.) vare noget ukiendelige; men have størst Liighed med Antoninus Pius; 20.) Faustina, Mare Aurels Gemalinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Wien, den 7 Junii. Om Storvizirens Anmarch melder denne Dags Hoftidende følgende: Han er ankommen til Sophia med 80000 Mand, og gaaer derfra til Widdin, hvorhen han allerede i Forveien har sendt Tropper. J Widdin staaer en Seraskier med 10000 Mand, denne gaaer derfra til Kladova, hvor der arbeydes paa en Broe, som Krajovaer og Czernezer Districtene maae levere Tømmer til. – J Czernes staae 1400, og i Krajowa 3000 Tyrker. – Fra Sophia er Pachaen af Rumelien marcheret over Nissa til Belgrad med 30000 Mand, hvorimod der igien fra Adrianopel ventes flere Tropper til Sophia. Saasnart Broen ved Kladova er færdig, marcherer Storherren med Resten af Armeen lige til Belgrad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Efter Rapport fra Semlin af 30te Maji stod Hovedarmeen endnu i sin Leyr. - Ved de andre Keiserlige Corps er der, paa nogle saa og ubetydelige Skarmydseler nær ikke forefaldet noget af Vigtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Haag, den 10 Junii. Den her ankomne franske Ambassadeurs Domestiquer, især hans Jæger, har adskillige Gange, ved ikke at bære Orange, givet Anledning til Opløb. Ambassadeuren, som allerede eengang før havde hos Generalstaterne besværet sig over det, der var mødt hans Folk, sendte dem i Løverdags en nye Klage, hvori han paastod Satisfaction, fordi hans Jæger atter var insulteret. Svaret blev: "For Hs. Excellences personlige Sikkerhed, skulde der troeligen blive sørget; men hvad Hs. Excellences Jæger angik, da vilde man troe, at han ikke var vel nok underrettet om Sammenhængen, siden det af forskiællige Øyenvidner var beviist, "at Jægeren havde været Angriberen, og altsaa selv giver Anledning til det Paafulgte Man vil meene, at Greven efter et saadant Svar finder sig saa fornærmet, at han nødes til at begiære Rappel. Der siges ogsaa, at han allerede pakker ind. Generalstaterne, Statsraadet og det committeerte Raad have havt adskillige Conferencer om denne Sag, og der ere sendte Expresser til Paris, Lov Wesel og Venlo desangaaende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
London, den 10 Junii. Vore offentlige Blade ere opfyldte med mange utilforladelige Beretninger fra Frankerig, hvoriblant ogsaa findes denne: at Provindsen Bretagne er i Oprør, og at 500 Adelsmænd sammesteds have tilveyebragt og bevæbnet et Corps af 30000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Allerede for nogle Postdage siden hedde det, at vore i Russisk Tieneste værende Officerer vare meget misfornøyede med, at Paul Jones var udnævnt til Contre-Admiral, og at 60 af disse Officerer havde begjært deres Afsked Nu derimod veed man med Vished, at alle vore Officerer igien have betænkt sig, og taget deres Begiæring om Afsked tilbage, da en anseelig Russisk Officeer, som tillige er Medlem i Admiralitetet, har forklaret Keyserinden, Aarsagen til deres Misfornøyelse, og bragt det derhen, at ingen Engelsk Officeer kommer til at tiene paa Hr. Jones's Escadre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Altona, den 16 Junii. Et privat Brev fra Paris melder følgende ubehagelige Tidender: Dauphin ligger med Døden paa Læberne. Man har spurgt Doctor Petit til Raads, men han har reent udsagt, at al Hielp nu kom for sildig. - Provindserne Languedoc Dauphine og Bretagne skulle have besluttet, enten at giøre Forandring i Ministeriets Plan, eller og udsætte sig for den Kongelige Magts hele Strænghed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Alting er overhovedet nu i en saa critisk Forfatning, at man troer, Kongen vil see sig nødt til at sætte Sagerne igien paa den forrige Fod, hvortil Kongens ældste Broders Forestillinger meenes at giøre god Virkning,
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Kiøbenhavn, den 20 Junii. Under 11te Januarii d. A. er Consumtions-Controlleuren i Horsens, Janus Frydensberg, allernaadigst beskikket til Consumtions-Jnspecteur sammesteds. Den 16de Maji er Studiosus, Bernhardus Preen Wellejus, confirmeret at være Sognepræst for Næsbye og Tygelse Meenigheder i Sielland. Den 23de er Capellan, Hr. Christian Teilman, beskikket at være Sognepræst til Borge og Fosnæs Præstegield i Aggershuus Stift. Mag. Peder Estrup ligesaa at være Rector ved den latinske Skole i Randers, Præsten Hr. Lorentz Hansen Matzen, ligesaa at være Sognepræst for Giørding og Weyrup Meenigheder i Riber Stift. Den 30te haver Hs. Majestæt ophøiet GeneralLieutenant og Kammerherre, Hr. Johan Henrich von der Schulenburg, udi den Grevelige Stand. Den 6te Junii er Vice-Admiral, Hr. Carl Frederich de Fontenay, beskikket at være første Deputered udi Admiralitets- og Commissariats=Collegium. Den 13de er Capellan, Hr. Hans Jacob Wille, beskikket at være Sognepræst til Gryttens Præstegield i Tronhiems Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Under Dato Christiansborg Slot, den 11 Junii er udgaaet en Forordning om Qvæghandelen i Danmark, i Jylland især.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-20
Ligeledes er under samme Dato udgaaet et SportelReglement for Rettens og andre publique Betiente i Norge, Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af OmeThorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saa dant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer Beskrivelse over Egypten og Nubien, hvilket Skrive er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Voyage d'Egygte & Nubie Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal. Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden, de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Kiøbenhavns No. hu allan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Juli. annamen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Post-Tidender. paa ne. Mandagen, den 23 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Fra Tyrkiet, den 28 Maji. J den lange Tid, Storadmiralens af henved 350 Seglere med Stort og Smaat bestaaende Flaade laae stille ved Bujuldere, lignede den en stor Skov, og man kunde ikke noksom forundre sig over den Mængde Krigsfolk, den havde ombord. Denne Flaade er, efter deres Dom, som forstaae sig paa den Ting, alt hvad Porten kan udrede. Dens Bestemmelse sigter derfor ogsaa ikke til ringere, end det tartariske Riges Jgienerobring; og lykkes det ikke denne Gang, saa vil det vel aldrig lykkes. Paa dette Projects Udførelse er Storherren og den hele tyrkiske Nation altsaa med god Grund mere opmærksom, end paa alt hvad der foregaaer ved Donau og Sau. Som Aarsagen til Storadmiralens Langsomhed angiver man, at han først ventede Efterretninger fra Lesghierne og Tartarerne, som, imedens han gjorde Landgang ved Staden Baly-Klava, skulde angribe Halvøen Taman med en talriig Hær.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Rom, den 28 Maji. Tyrkekrigen foruroliger ogsaa Kirkestaten, og Paven skal paa den Efterretning, at Pachaen af Negroponte har ladet sig see med sin Flaade i det Adriatiske Hav, have befalet, at Havnen ved Ancona skal befæstes og forsynes med en Garnison af 3000 Mand. Ja man frygter, at den sædvanlige Sommer=Messe ved Sinigaglig vil gaae i Løbet over disse Krigsrygter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Pohlsk Grændse, den 4 Junii. Man har nu Efterretning, at den tyrkiske Stor admirals Flaade er ankommet til Høyden af Koslow i det Crimmske, formodentlig for der at forsøge en Landgang, hvilket vil blive en stor Diversion for Russerne der vilde beleyre Oczakow. - Paa den Russiske Flaade som er bestemt imod Ocakow, er Prindsen af Nassau ombord. - Contreadmiral Paul Jones er allerede den 18de Maji afreyst fra Petersburg til Cherson, for at tage Commando paa Flaaden der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Fra det Østerrigske, den 7 Junii. Keiseren skal nu egenhændig have tilskrevet Feldtmarechalerne Haddick og Landon, at de maatte holde sig fær J og omkring dige at gaae til Armeen paa første Vink. det Wienske Tøyhuus arbeydes der saa ivrigen, at man hverken Dag eller Nat kan høre Ørelyd. Skarpskytter og Bagersvende komme fra alle Verdens Kanter, for at sendes til Hovedarmeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Efter en authentique Liste bestaaer den Keyserlige Hovedarmee og de 5 særskilte Corps overhovedet af 218200 Mand Jnfanterie og Cavallerie, hvorunder dog følgende 57000, nemlig: 2000 Staabsinfanterie, 7000 Artillerie og Bombarderere, 10000 Jægere og Skarpskytter, 1000 Jngenieurer, 4000 Minerere, 1000 Pontonerere, 1000 Tschalkister, 25000 ved Stykvæsenet, 4000 Proviant bagere, og 2000 Chirurger, ikke ere beregnede. Altsaa er det rette Tal (foruden Friecorpsene, Arnauterne &c.) 275000 Mand. Foruden Beleyrings- og Fæstningsartilleriet bestaaer Feldtartilleriet af 645 Trepundiger, 645 Sexpundiger, og 215 Haubitzer, tilsammen 1505.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Paris, den 9 Junii. Endskiønt Parlementerne i deres Modstand imod Hoffets Planer finder sig understøteet af Adelskabet i forskiellige Provindser, synes Hoffet dog at have besluttet, ikke, endog af de hæftigste Skridt, at lade sig bevæge til at give efter. Man nævner Marechal de Vaux som den, der i Provindsen Bretagne skal commandere et Corps af 12000 Mand. J Versailles bliver der virkelig arbeydet meget hemmelighedsfuldt i Krigsdepartementerne. Disse og flere Tidender omkrigerske Udsigter maae naturligviis bedrøve dem, der ønske Sagen afgjort i Mindelighed, og da man kan vente sørgelige Følger af Hoffets Beslutning, at drive sine Planer igiennem med Magt, saa maa man virkelig beklage den General, der ved en saadan Leylighed paatager sig Commandoen. Skulde Adelen i flere Provindser formere en Coalition med Parlementerne, og Modstanden følgelig blive almindelig over hele Kongeriget, saa vil det blive Hoffet vanskeligt at træffe de samme Messurer paa alle andre Stæder, som nu ere trufne i Bretagne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Magistratspersonerne af Parlementerne i Franche-Comte Dauphine og Languedog, have allerede faaet deres Lettres de Cachet, ere forviiste og adsplidte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Greve Agoult, som hidtil har havt Commandoen over de til Palaiets Bevogtning bestemte Detachements, skal være afløst af en Capitain i den franske Grenadeer-Garde. Jmidlertid beholder han dog Opsynet over Palaiet, og de fornødne Ordres hentes i hans Huus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Den Procurator, som den 3die hujus vovede at plaidere i Chatelettet, og med forrevne Klæder og uden Paryk maatte pakke sig, hedder Cornichet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Man fortæller, at da Greve Thiars gav nogle Adelsmænd i Rennes det Raad, ikke at underskrive den concipeerte Memoire til Kongen, har Vicomte Ponthual svaret ham: "Adelen vil uderskrive den, om det ogsaa skal skee med dens Blod." Videre, da bemeldte Greve betydede Adelsmændene, at deres Forsamlinger vare lovstridige, siden Adelen ikke uden Kongens Tilladelse maatte in corpore forsamle sig, svarede Adelens Dechant, Greven af Guer ham: "Dengang Engelskmændene gjorde Landgang ved St. Cast og St. Malo, marcherede Adelen imod Fienden, uden at oppebie Kongens Ordres, og denne Adelens Forening til at bortjage Fienden og forstyrre hans Anslag tog Kongen ikke ilde op. Hs. Majestæt vil altsaa, naar Han bliver tilgavns underrettet, ikke heller tage det ilde op, at Adelen nu forener sig for at afværge de Stød, Nations hemmelige og i dens eget Skiød værende Fiender søge at bibringe Constitutionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Jblandt andre haarde Stæder i Parlements=Arreterne hedder det i et Arret fra Parlementet i Toulouse: "Siden Folket ikke længer har noget Skytsværn imellem sig og Kongen, saa har Folket nu ikke andet end sin egen Styrke at stole paa Den 13de Junii. Man har den ubehagelige Efterretning, at den i de fleeste Provindser herskende Misfornøyelse allerede har givet Anledning til Blodsudgydelse, især imellem Advocater og Officerer, af hvilke sidste een er dræbt. En ung Lieutenant, som paa sin Post fik en Steen i Hovedet, holdt Soldaterne, som vilde hævne sig, med disse Ord tilbage: "Jeg vil heller lade mit Blod end Borgerblodet flyde. For denne fornuftige Opførsel er han benaadet med Ludvigskorset. -De indrykkede Soldater ligge endnu paa Halm i Kirkerne, da Borgerne ikke ville huuse dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Wien, den 9 Junii. Man vil nu meene, at det, formedelst de daglige tyrkiske Angreb, vil næsten blive umueligt at fuldføre Digebygningerne ved Beschania, især siden alle vægre sig ved dette Arbeyde, da de hvert Øyeblik ere usikkre paa Livet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Efter den nu overstaaede Jnfluen befinder Hs. Keyserlige Majestæt Sig gandske vel, og expederer fra den tidligste Morgenstund Selv alt det nødvendigste. Hovedarmeen forbliver indtil videre i sin forskandsede Leyr paa denne Side Saufloden, siden Spionernes Udsigende kommer deri overeens, at den tyrkiske Armee ikke tager den Vey man hidtil har troet. Det er derfor besluttet, at lade det beroe med Overgangen over Sau, indtil man faaer fuld Vished om Storvizirens Armees Hensigt og sande Styrke, for at kunne sende en tilstrækkelig Magt til Bossnien, ifald Storvizirens March skulle giøre dette nødvendigt. Overalt vil dette Feldttog ikke give Anledning til nogen Hovedbataille, saalænge Tyrkerne lade det blive ved at agere defensiv. Keyserens Hovedøyemeed er at beskytte sine Stater imod Fiendens Streiferier. Derfor bliver Fyrste von Lichtenstein ved at forskandse sig, siden Tyrkernes Antal i Bosnien tager dagligen til. En Deel af hans Forstærkningstropper har igien forladt ham, for at ile til Kyststæderne, der frygte for fiendtlige Besøg over Dalmatien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Den 11te Junii. De til Beskyttelse og Troppernes Forstærkning i Bannatet giørende Foranstaltninger ere afpassede efter den Fare, denne Provinds trues med af Fiendens Anfald. Det hedder, at Pachaen i Nissa har ved Widdin, ladet slaae en Broe over Donau, for med 50000 Mand at indtrænge sig i Banatet. Der skal ogsaa allerede være 5000 Mand af Storvizirens Armee ankomne deels til Nye=Orsowa og deels til Kludowa. Paa første Efterretning herom begav General Papilla sig fra Schupanick til Mehadia til Greve von Wartensleben, som strax afsendte en Adjutant med Rapport til Keiseren i Semlin, hvorefter Hs. Majestæt ufortøvet har ladet giøre de fornødne Anstalter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Det er nu afgjort, at der ikke skal arbeydes mere paa Dæmningen ved Beschanie, førend Armeen er gaaet over Sau, da den bliver fuldført, for derfra at kunne slaae Broer over Floden, at Bagagen og Artilleriet kan faae en kortere Vey til Armeen. Semlins befæstning fortsættes med en utroelig Jver, og man forundrer sig over, hvorledes Menneskehænder i saa kort en Tid have kunne udrette saameget. Jmedens Hovedarmeens venstre Fløy næsten hver Dag foruroeliges af Tyrkerne, øver det høyre Fløy sig i nye Manoeuvrer for at modstaae Fiendernes vilde og rasende Angreb, som vort Jnfanterie ved Vanen møder med koldt Blod, og lader Tyrkerne ligesom det vildeste Qvæg løbe selv ind i vore Bajonetter. Ved Dubicza greb Fienden sig saa stærkt an, at de i en Tid af 8 Minuter havde afkappet 40 Husar- og henved 200 Croat-Hoveder; derimod kom der af 200 Spahis, som vilde brudt ind i vor Quarree, ikkun 20 derfra med Livet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Efter Prindsen af Coburgs Rapport fra Feldtleyren ved Rukzin, er den med 4 Divisioner Infanterie og Cavallerie fra Jassy paa Recognoscering udsendte Oberstlieutenant Kostolany den 29de Maji blevet, ved Vassuli, i en tyk Taage overfaldet af 400 rasende Spahis, men har værget sig saa tappert, at Fienden maatte tilsidst retirere udi Vassuli-Floden. Vort Forliis herved bestod i 5 Døde og 2 Saarede, men Fiendens i 17 Døde og 30 Saarede, foruden de, der ere druknede under Retiraden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Fyrste von Lichtenstein melder under 4de hujus, at Oberst Frøhlich, som havde foretaget en Diversion paa tyrkisk Grund, stødte paa en tyrkisk Caravane af 150 Øxne og 19 med Korn belæssede Heste, som han gjorde til Bytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Samme Dag var der fra Agino Perto igien indrykket 2000 Tyrker i den fiendtlige Leyr ved Dubicza, med mange Heste, samt stort Bagage og Fourage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Hs. Kongel. Høyhed, Erkehertug Franz ventes fra Triest her til Staden, for at besøge sin Gemalinde, og derpaa strax gaae til Semlin igien. Nogle ville forsikkre, at næsten hele Hovedarmeen kommer til at marchere til Panczowa, for at holde Tyrkerne i Ave.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
De til Militair-Tienesten udtagne Jøder skulle ikke formere noget særskilt Corps, men, saasnart de have lært at exercere, stikkes ind under Friecorpserne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-06-23
Fra Donau, den 11 Junii. Paa det Handelen fra Triest til Smirna, Constantinopel, Salonichi og andre Havne i Levante, ikke gandske skulde standses formedelst Tyrkekrigen, har det Triesiske Handelshuus Plattner fragtet 6 neutrale Skibe under Engelske, Franske, Svenske og Venetianske Flag, for hver 6te eller 8de Uge at afgaae med Ladninger for samme Fragt som i Fredstider.