JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Alle Statsmænd og Lovkyndige, som ret vil bedømme denne vigtige Sag, eie vel det samlede Aftryk i det Franske Sprog. Oversettelsen er vigtig for dem der ikke forstaae Fransk, og ikke kiende Constitutionen uden af enkelte Poster i Aviserne. 17) Versuch der Jesuitenorden in Bajern wieder herzustellen. Et herligt Forsøg 18) Schreben ans Berlin. Handler om den nye Preussiske Lovbog. 19) Marggraflig Bodensche Verordnung die Versorgang der Bastarte. betreffend. Jndeholder intet vigtigt. 20) Zwei Beispiele edler Handlungen. aus Schwaben. Den første bestod deri, at Baron von Münch, som dog var Luthersk, gav sine katolske Undersaatter en egen Præst, da de før maatte fare en lang og om Vinteren høistbesværlig Vei for at forrette deres Gudstieneste. Den 2den: at en fremmed Reisende i Paasyn af en Mængde raadvilde Tilskuere, trak sig af og svommede ud i Nargolden og redde et Barn, der næsten var druknet, uden enten at ville nævne sig eller imodtage de tilbudne Belønninger. 21) Eine for die Menschheit wichtige Nachricht. Findes i Ugebladet Nr. 13 og er en Maade at bringe druknede igien tillive. 22) Eine Anekdøte und eine Frage. 23) Merkurdige Auftaling der Rechte und Privilegien der Køniglichen. Familie von Grosbrittannien. 24) Aus einem Briese von Marburg. Forfatteren til dette Brev igiendriver. nogle beskyldninger man har gjort imod en vis Fyrste i Tydskland. 25) Schubart. En Lovtale over denne Afdøde. 3die Hefte. 261 Betrage zur Statistik der Deutschen Rechsstadte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Forfatteren angiver alle de Hielpekilder, hvoraf man kan lære at kiende disse Rigstæder, saavelsom og deres Regieringsform, deres Folkemængde og Næringsdrift og lover i de følgende Hee ter at fortsætte denne Materie. 17) Merkurdiges Testamment Kønig Friederichs 2, (des einzigen) von Preussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Dette Testammente vil vi i Ugebladet levere vore Læsere med det aller første. 28) Kønigl. Preussisch Land=Armen und Jnvaliden=Reglement, fur die Kurmark, am 16 Junii 1791. 29) Reise eines Detaschements des Löbl. Wirtembergischen Regiments in Hollandischen Solde, das am Kap der Hoffnung liegt, nach Java und Makkassar. Ogsaa af dette Stykke have vi leveret vore Læsere et Udtog i Ugebladet Nr. 14. 30) Zur Geschichte der Bomischen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Manufakturen. 31) So wird noch immer das Deutsche Publikum gebrandschagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Af dette Stykke haves et Udtog i Ugebladet Nr. 13, angaaende Almisser til Christi Grav. 32) Briese uber Frankereichs gegenwartige Lage. En Fortsættelse af N. 15. 33) Franzssische Anekdoten aus dem Zeitraum nach der Revolution. Disse gaae indtil Nr. 39. 40) Zur Statistik der Markgraflich Badensehen Lander. 41) Entwurf der Geseze einer mildtatigen Gesellsthaft, in Absicht aufErzieh= und Versorgang armer Weisenkinder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Dette Selskab bestaaer af endeel Menneskevenner, der have traadt sammen for at skaffe Staten gode og nyttige Borgere, af Fader= og Moderløse Børn, som ellers maatte opvoxe i Vankundighed og blive omsider raadne Lemmer i Staten. De have fastsat endeel Artikler, hvorefter saavel deres indvendige som udvendige Ekonomie bestyres, hvoraf følgende. ere de vigtigste: a) Ethvert Medlem betaler maanedligen for hver Billet 1 Gylden; han kan og tage kuns 1/2 eller flere alt efter Evne og Behag. b) Jngen omløbende Betler faae Deel i Selskabets Understyttelse, ligesaa lidet som Krøblinger; thi disse høre til Hospitalerne. c) Man sørger for, at disse Børn af begge Kiøn oplyses og anbringes til Haandverker eller Landvæsenet. d) Hvem der forlanger Hielp af Selskabet for saadanne Fædreløse, melde sig med en Promemoria; an die mildthatige Gesellschaft. c) Skulle nogen af Selskabet selv foreslaae et Barn, da undersøges det og afgiøres ved Stemmesamling. f) Cassereren maa aarligen giøre Regnskab over Jndtægt og Udgivt, hvilket maa trykt forelegges hele Selskabet. til Eftersyn. fra Manheim. 42) Brandversicherungs=Anstalt zu Oettringen in Schwaben. 43) Verdienstvolle Manner sollten. unsterblich seyn. Et godt Ønske, da disse dog ere saa sieldne og naar vi allermeest paaskiønne dens Verd og glæde os ved dem, berøver Døden os dem. 44) Sehr merkvurdige Anzeige auf befehl des regierenden Herzogs von Wirtemburg in die Stuttgarker Zeitungen, im Dec. d. J. eingeruckt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Herved opmuntrer Hertugen en Anonym Autor at vedblive hans Anmeldelser og lover ham en Belønning, dersom han personlig vil indfinde sig ved Hoffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Jen algem. Litteratur=Zeitung for Februarii Maaned. Kopenhagen b. Schulz. Forsøg til en fuldstændig Lærrebygning om Dyrenes Natur og Bestemmelse og Menneskets Pligter mod Dyrene af L. Smith 1791, 480 S. gr. 8. Nærværende Skrivt er en omarbeidet. og fuldstændigere Udgave af det med saa megen bifald optagne Skrivt, som Hr. Professoren udgav i Begyndelsen af Aaret 1789.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Kopenhagen b. Gyldendahl. Efterretninger om den Danske Søe=Etat i forrige Tider 1790, 478 S. gr. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Omendskiønt dette Skrivt, efter dets Natur, kuns har Jntresse for en liden Deel af Publikum, fortiener det dog at anmerkes som et af de Mindes merker og Publicitet, hvortil man kun kan opvise faa Magen. Altona, b. Hammerich, an entertalning improving and instructing. Miscellany in prose anpiverse etc. by John Commeadow, 1791, 8. (18 Gr., Vel gives der i Tydskland mange Samlinger af lignende Jndhold: dog vil denne blive velkommen for enhver Elsker af det Engelske Sprog, efterdi sammes Udgiver har med Smag valgt, saadanne Stykker, der have ei allene en reen flydende Siil, men endog i Henseende til Jndholden, der mestendeels er historisk, forskaffe Læserne en behagelig og lærerig Underholdning. Her finder man f. Ex. Beskrivelse over Tippo Saibs Hoff, over Hottentotterne, Kaffrerne c., Halle, b. Gebauer: Handbuch for Bücherfreunder und Bibliothekare. von dem Kønigl. Dan. Justiz R. Hein. Wilh. Lawætz. Dette bliver vel en kostbar Catalog; men kan være overmaade nyttig for dem, der vil anskaffe sig gode Bogsamlinger. Leipzig, b. Crusius. Johan Philip Franks System der Landwirthschaft. lichen Polizey, besonders in Hinsicht auf Deutschland. 3 Theile (jeder Theil 1 Rthlr.) Midt i den Overflødighed af Underviisninger over Polite ialmindelighed. og Stadspolitie isærdeleshed, manglede dog hidtil et ligesaa nødvendigt Fordrag over Landvæsenspolitie i dets hele Omfang og i systemmatisk Orden; thi deels vare i hine kuns anført enkelte. almindelige Grundsetninger af dette deels vare der kuns Afhandlinger over enkelt Gienstande til, uden Sammenhæng med det Hele. Denne Mangel skulle afhielpes ved nærværende System., Paa nogen Vidtløftighed nær, som Forfatteren har tilladt sig i at anføre enten uvedkommende Ting eller for lange Afhandlinger over bekiendte, roses han for Orden, Tydelighed og Fuldstændighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
London, b. Cadel, ObservationsandRemarks made during a Voyage. tothe Islands Tencriske, AmsterMaria Jslands, Otaheite, Sandwich Blands, Fox Islands, Tinian and from thence to Santon, by I. H. Coxe 1791, 71 S. 4. Man tager med Glæde imod enhver Reisebeskrivelse som denne, der giør os nærmere bekiendt med de for Cooks Reiser ubekiendte Lande i Sydhavet. Paris, b. Buisson. De la Ballance du commerce et des ralationscommerciales exterieures de la France. dans toutes les parties du globe, Par Mr. Annould, 3 Tomes 1791. En saa rigtig og fuldstændig Beskrivelse over den Franske Land= og Søe. handel med alle Folk, som Forfatteren, her af tilforladelige Kilder forelegget. Publikum, var hidindtil undført, ja ganske undførlig, saa længe Regieringen med en ængstelig Ombyggelighed. søgte at hindre al Oplysning i dette Fag. Men Forfatteren, som Under directeur ved Handelsballance Directionen, havde de beste Kilder aabne for sig og har tillige forstaaet at bruge, dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Stuttgart, b. Cotta: Amalien Erholungsstunden. Dentschlands Töchtern geweiht von Marianne Chrmann 1790, 91. Jede Jahr gang 12 Hefte, 6 Bog stark, mit Kupsern a., 8, (2 Rthlr. 16 G.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Det bifald, som nærværende periodisk Skrivt af Læserinder have erholdet, er ei ufortient; thi Forfatterinden og hendes Medarbeider stræbe med Flid at undervise og fornøie deres Publikum ved at vælge intressante Materier. J en afvexlende Rekke staae Fortellinger, Levnetsbeskrivelser, Carakteerskilderier. Efterretninger og forskiellige Folks Sæder og Skikke, Anekdoter, alvorlige og lunefulde Opsatser over Gienstande henhørende til Levnetsphilosophie, over Kierlighed, Egteskab, det huuslige Liv, Efterretninger af Modens, Politikens og Literaturens Rige, Vers og Prosa. Not. Hvor var det at ønske, at det elskværdige Halvkiøn lagde sig efter saadan Læsning i Steden for de fordervelige. Føelsomhedsromaner, der sedvanligen udgiøre deres Hovedlæsning, og saa ofte skaber Sigvardinder af dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Frankfurt u. Leipzig: Bemmerkungen, auf einer Reise von Gotha nach Mainz bey Gelegenheit der Kaiserkronung Leopold 2. 1791, 144 S. 8. Disse Jagttagelser ere affattede i Breve, som ret godt lade sig læse og levere gode Efterretninger og nogle Stæder, som Forfatteren paa sin Reise passerede. Overhovedet er hans Domme over de Gienstande, der forekom ham paa denne Reise, frie og mestendeels rigtige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Martii Maaned. Paris, b. Buisson, Mirabeau peint Par luimme, Recueil des Discours, quilaprononces, des Motion, quil a faites tant dans le sein des Communes que Passemblee nationale constituante etc. 1791 4 Vol. 8, 412, 526, 478, Denne Mand er saa merkværdig, har spillet saa udmerket en Rolle og givet Anledning til saa mange forskiellige Domme, at det nok lønner Umagen, nøiere at undersøge, hvad Plads den tilkommende upaatiske Historieskriver. vel skulle anvise ham. Denne Undersøgelse kan allerede nu anstilles, da hans Løbebane er endt og hans offentlige Handlinger nu ere bekiendte. Overordentlig mange Mennesker ere i Frankerig indtagne for ham indtil Svermerie. Endog nogle af dem, der ei tilskrive ham nogen sand Patriotisme, ære dog mange hans Talenter, som et Hoveds af første Rang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Berlin, b. Vosse William FranklinsBemerkungen auf einer Reise von Bengalen nach Persien in den Jahren 1786 und 87, mit einer kurzen. Geschichte von Persien, seit dem Jahr 1747. Aus dem Englischen uberz. mit Anmerkungen von J. R. Førster, 150 S. 8. 1791. Hr. Franklin var en overkomplet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Officier ved det Bengalske Etablissement, som gjorde sig bekiendt med det Persiske Sprog og havde det endnu forud for andre Reisende, at i de 8 Maaneder han opholdt sig i Schirach, levede han saa fortroelig i en Nationalfamilie, som om han hørte den til., Berlin, b. Voss. Briese eines Einwohners von Paris an seine Freunde in der Schweiz und in England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Ueber die Begebenheiten vom Jahr. 1789, 90, bis zum 4ten April 1791, 500 S. 8. (1 Rthlr. 10 Gr.), ans den Franzssischen ubergetetet, (von Hr. Hofrath Zimmerman). Verket bestaaer af Breve, som synes virkeligen at være skreven paa de anførste Tider. Det andet Brev, som er det længste, er det beste. Det indeholder en Fortelling om Revolutionen fra 14de Julii 1789, skildret med alt det Liv, som man kunne vente af en, der selv har været Øievidne."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Paris : Examen de la Revolution, Francaise, relativements la justice. et i P interet du peuple, 1791, Denne Bog indeholder overordentlig meget godt - næsten alt deri fortiener at roses. Hamburg, b. Hoffmann. Erfahrungen, von Joh. G. Busch, Professor ibd. 1790, 1 B. 223 S., 2 B. 344 S., 3 B. 404 S. 8. (S. Rthlr. 22 Gr.) Bøger som disse Erfaringer fordre, med rette at man ei blot eengang læser. den; de bør studeres og det vigtige, Stof, som de frembyde til egne Betragtninger, den just ei hyppige men desto sundere og kraftigere Sieleføde, som de give, forskaffer dem en billig Ret til at opstilles i de udsøgteste Bogsamlinger, nogen Mand af Cultur eier. Halle, b. Gebauer: Charakteristiedler und merkurdigen Menschen, nedst einzelnen schönen Charakterzuge. Eine Fortsetzung der Feddersenschen Rachrichten von dem Leben und Ende gutgesinnter Menschen: von Fr. Wilh. Wolfrath, Prediger in Rellingen, 1ste Theil gr. 8. 344 S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Det er godt, at nogen har paataget sig Fortsettelsen af saa nyttig en Samling. Biographier, der skrives med streng Sandhed uden Smigger over verdige, virksomme, nyttige Mennesker, frugte ofte meere end theoretiske. moralske Skrivter, og uendeligen mereend idealske, romantiske Skildringer over opdigtede Dydsheelte, der oftest gaae indtil det urimelige og uopnaaelige. I Dette Bind ere 15 Levnetsbeskrivelser og 25 skiønne Carakter trek., St. Gallen, b. Huber u. Comp.: Leonard Meisters Schweizersche Spaziergange 1789. 248 S. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Enhver Naturven vil vist geleide Forfatteren paa disse Spadseregange.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Enhver Læser af Smag vil hierteligen takke Forfatteren for denne lille Bog og gjerne oversee det, om hist og herer moralsk Betragtning skulle synes noget triviel, slap eller stemt for meget i en Ugeskrivtstone. London, b. Robinson: The son ofEthelwolf, an historical Tale. In two Vol. by the Anthor of AlanTitz-Osborne. (Anna Fuller) 1789, 235, und 209 S. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Hvad der giør denne Roman læselig frem for vore fleste nyere Folsomhedsromaner, er, at den er tagen af Middelalderens Historie og følgeligen leverer andre og stærkere Carakterer end blot Kierlighedsrollernes. Kønigsberg, b. Hartung: D. Georg, Chr. Pisanski Entwurf der Preuss. Litteraturgeschichte 1791. 372 S. und 44 S. Vorrede in gr. 8. Dette Skrivt udgjør 2 Bøger, hvoraf den 1ste afhandler Lærdommen Tilstand i Preussen for det Kønigsberg. ske Universitets Stiftelse: Den 2den Bog beskæftiger sig med Lærdommens Tilstand i Preussen (at sige Østpreussen; thi de fra Polen erobrede Lande eller Vestpreussen omtales her ikke) fra det Kønigsbergske Universitets Stiftelse til Enden af det 16de Aarhundrede." Joh. Reinh. von Patkuls, ehemaligen Carischen Generallieutenants a. Berichte an das Carische Cabinet in Moscan von seinen Gesandschaftsposten bey August 2 Kønige von Polen, nedst Erklarung derchiffrirten Briese, erlanternden; Anmerk., Nachrichten von seinen. Leben und andern hieher gehørigen. Betrachtungen in zwey Theilen. Erster Theil, meleher die Berichte, bis Mart 1705 inthalt gr. 8. Berlin, (1 1 Rthlr. 20 Gr.) Dette Skrivt udbreder ei ringe Lys over en interessant Deel af Historien, over dette Aarhundredes Begyndelse og giør, Læseren bekiendt med Ting, som ellers gjerne forblive ubekiendt i Kabinatternes og Arkivernes indre Giemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Disse Efterrettninger ere aftrykte efter Patkuls egenhændige Udkast eller forbeholdne Copier, de begynde med P. Reise fra Moscau 1703 og ere skrevne deels til Peter den store selv, deels til Greven af Gollowyn som Chef for de udenlandske Sager. Under dette Gesandtskab gik alt vigtig igiennem Patkuls Hænder, efterdi August havde stor Fortrolighed til ham og da P. havde desuden Underhandlinger med andre Hoffer, især det Danske og Preussiste, saa forekommer og meget læseverdigt om disse Hoffer. Jena, b. Cunos Erben. Samlung, der merkwurdigsten Reisen in den Orient, in Uebersetzungen undAustugen, mit Kupfern und Charten, auch mit den nøthigen Einleitungen, Anmerkungen und collektiven Registern, herausgegeben. von Prof. Paulus. Prisen paa ethvert Bind 1 Alphabet sterk er 1 Rdlr. og de Neiser, som findes i det allerede udkomne 1ste Bind, ere Maundrells Reise fra Aleppo til Jernsalem, Belons Reise fra Cairo til Palæsting igiennem de Arabiske Ørkener og d' Anvilles Kaart. over Palæstina og Jetusalem, forbedrede af Udgiveren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
April Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Bayreuth, in der Zeitungsdruckeret: Aufklarungen in der Geschichte undDiplomatik von Phil. Ernst Spiesea. 1790. 306 S. 4. Forfatteren har, som Opsynsmand. over et meget vigtigt Arkiv, tjent ikke. blot sit Fædreneland, men det hele diplomatiske og historiske Publikum med saadan Redelighed og Almeennyttighed, at de mange Fordeele for Videnskaberne, som man har hans lærde Tienstiver at takke for, kan ei andet end opmuntre andre Arkivarier til ogsaa at anvende deres Tid og Flid paa at meddele Læserne lignende Samlinger; London, Anna Stilves, a Novel by Thomas Holcroft. 7 Vol. 1792, 8. Resenten anpriser denne, som en afde læseverdigste Romaner, han kiender. London, b. Forbes: Travels in variors parts of Europa, Asia and Africa during a Series of thirty Vears and upmards, hy John Macdonald 1790, 404 S. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Forfatteren har som Tiener reist med adskillige Herrer igiennem disse forskiellige Verdens Dele og uden at være lærd, indeholder denne hans Reisebeskrivelse, mange gode Efterretninger. Winterthur, b. Steiner a. Comp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Briefe litterarischen, moralischen. und religissen Jnhalts, die, gelesen zu werden, bitten. 1ste Hals te 1789. 232 S. 2de H. 1790, 299. S. 8. Von Joh. Jac. Stolz. Disse Breve bede at maatte læses og vi haabe de bede ei omsonst; thi de ere formedelst deres Jndhold, Afvexling og Tone indtagende nok. Forfatteren viser sig som en verdig ædel og sandhedselskende Mand, der har Lyst til at stifte godt, St. Petersburg, b. Müller: Versuch einer Beschreibung der Russisch=Kasserlichen Residentzstadt, St. Petersburg und der Merkurdikeiten der Gegend, von J. G. Georgi 1790, 2 Bande 596 S. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Den her beskrevne Stads=Vigtig og Størrelse saavelsom Beskrivelsens, Grundighed giør dette Verk til et af af de interessanteste i sit Slags. For 16 Aar samlede Hr. G. Materialier foren Typograph over Petersburg, og endeligen, da ingen anden fandtes, besluttede han selv at fortiene dette Navn, prøvede desaarsage de allerede trykte, Efterretninger og valgte det Sande: hvorved det allerede bekiendt erholder. nye Verd, Tilforladeligheds Verd for Publikum., Strasburg: Reise von Jerusalem. durch Syrien ans dem Jtalienisehen ubersetzt 1789, 1ster Theil 344 S. 2ter Theil 189 S. gr. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Forfatteren af disse Reiser er den berømte Mariti, som har opholdt sig i Østerlandene fra 1760 til 1767, fornemmeligen af Lyst til antiqvariske Undersøgelser, hvoraf han ogsaa har meddeelt os et stort Forraad i hans Reiser over Øen Cypern, igiennem Syrien og Palæsting, Paris, b. Røyet: Fables et Contes Indiens nouvellement traduits, aver un discourspreliminaire et des notes sur la religion, la litterature, etc. des Hindoux, par L. Langle, Officier etc. et Volontaire de la Garde Nat. Parisienne 1790. 295 S. 12. (4 Livr. 4 S.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Hr. L. har allerede ved sin Oversettelse af Timurs Stats- og Krigs=Underretning fra det Persiske og sin Udgave af den Mantschuiske Ordbog ud merket sig som en stor Elsker af den østerlandske Viisdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
J nærværende Verk søger han at bevise, at Jndianerne ere det ældste og tidligste dannede Folk, fra hvilket Kineser og Egypter, Jøder ved at efterabe disse sidste, Græker og Romere, ja endog Christne selv have deres Sæder, Læresetninger og Troe." Not. Dog heri gaaer vel Forfatteren. for vidt, En Sonnerat og flere har og været af den Mening, at Jndianerne maae meddeelt den behørige gamle Verden deres Rel. Meeninger og betragtede man Mose blot som en profan Lovgiver, da kunne man vel antaget, at meget af hans Jndretninger var Jndiskt; men at udstrekke Jndianernes Lære til den Jødiske og Christel. Rel. ialmindelighed det gaaer neppe an, med mindre man har Hensyn blot til visse udvortes lidet betydende Skikke, som Eremitlevnet, Fa steen, Renseelser a., disse kan nok have sin Oprindelse fra Jndien, dog lønner det vel Umagen at udforske denne ældgamle Nation ved enhver Leilighed, som bydes; altsaa ogsaa nærmere selv at prøve nærværende Forfatters Meeninger og Beretninger. Minerva. Junii Maaned. 1) Om Negerhandelen. Denne Afhandling kan ansees som et Supplement af historiske Beviser til Udtoget af Forestillingen til Kongen, angaaende Negerhandelens Afskaffelse, som findes i Minerva for April: Forfatteren samler her af de troverdigste Kilder nogle af de Grusomheder, som have geleidet Slavehandelen, for at vise, hvilken sand Velgierning det er imod Menneskeslegten, at den ophæves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
2) Breve fra en Dansk Reisende fra Oxford. Jndeholder gode Jagttagelser over Universitetet i Oxford og sluttes med en Optegnelse paa Danske, som have studeret. i Oxford. 3) Efterretning fra en Ven i Jtalien. Beretter, at en Engelsk Maler, som har gravet 12 Mile fra Rom efter Antiqviteter, har funden Levningerne af den ældgamle Bye Gabii og tillige mange skiønne Oldsager. 4) Et Par Ord til dem, der have Sands og Følelse for det almindelige Beste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Jndeholder Efterretninger og en unævnt Embedsmands Fremgangsmaade, som roses. 5) Endnu et Par Ord om almindelig Oplysning. En Sag, som saa meget er at skrive om, men saa vanskeligt at iverksette. 6) Tvende Digte af Hr. Haste. Hvoraf det første kaldet: Eremitten, og hans Ven er en baade moersom og Lærerig Fabel. 7) Littaraturartiklen for denne Maaned er frugthar paa indenlandske Produkter. Slavernes Tilstand i Algier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
de Barbariske Stater, især i Tunis og Algier drives Søtrøverie som et ærligt Haandverk. Regieringen bevilger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Enhver, der har Formue, Tilladelse til at udruste Skibe, hvormed de gaae ud Røverie. Naar disse Søerøvere have borttaget et christeligt Skib, giøre de Mandskabet paa samme til Slaver, og disse sælges for Penge. Dejen eller Kongen bær en særdeles Omfor for de Slaver, der tilhøre ham selv. Han udsøger de Yngste af dem, for at bruge dem som Pager. De underholdes og klædes godt, og de, der komme til Hove, giøre dem store Foræringer. Nogle af de øvrige bruges ved Kasernerne, hvor de behandles overmaade mildt af de Tyrkiske Soldater. De øvrige ere i Bagner eller offentlig Huse, som tilhøre Staten. De have et Kapel, hvori der læses Messe og de ere utvungne i deres Religionsøvelser. Man giver dem dagligen kuns 3 smaa Brød; men de kan ved egen Flid fortiene sig noget mere. De der have lært et Haandverk, kan gaae ud af Bagnerne og de 2 Trediedele af hvad de fortiene, beholder Deien, det øvrige lader han dem beholde. De Slaver, der intet Haandverk have lært, gru ges til offentlige Arbeider. De have vexelviis en Arbeids= og en Hviledag. Ere a) Af Vorstbungen zur Erweckung der Aufmerk samtet und des Nachdenkens. de syge eller foregive det, saa lader man dem i Roe. Men naar Opsynsmanden, seer at de misbruge denne Føielighed, saa lader han dem haardt afstraffe og sender dem hen at arbeide. Hver Aften gaae de tilbage til Bagnerne, hvor man efter en foregaaende nøie Undersøgelse tillukker Dørrene for dem omNatten. Man tager immer et Antal Fanger med paa Korsarskibene og naar de opføre sig vel, lader man dem tage Deel i Priserne. Andre faae Tilladelse at holde Vertshuus og ved denne Næringsvei, berige sig saaledes, at de i en Tid af 6 Maaneder kan af Gevinsten allene betale deres Løsepenge. Deres Skiebne, der tiene som Slaver hos enkelte Algierer, er uvissere. Vel holdes ialmindelighed de godt, der føre sig godt op; men de liderlige og gienstridige paadrage sig en haard Medfart. Dog alligevel hænger deres Lykke eller Ulykke gjerne ganske af deres Herrers Tænkemaade og Luner. Rige Folk tage flere i Tieneste og sette en Ære, i at klæde dem zirligen. Naar de ere fornøiede med deres Opførsel, saa lade de dem spise ved deres eget Bord, sove i deres Kammer og holde dem som deres Børn. De ere meest at beklage, som falde i Hænderne paa Tagarinerne, der nedstamme fra de Spanske Morer; thi disse kiøbe kuns Slaver for igien at sælge dem og aagre med dem. Disse vindesyge Tyranner bruge dem til haardt Arbeide uden at lade dem nyde ringeste Fordeel deraf. Føde dem slet og behandle dem overmaade strengt, allene i den Hensigt, at forskaffe sig en stærkere og hurtigere Løsepenge.