JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Warschau, den 21de April Statstidenden beretter, at Breve fra det Augustowoste af 11te og 13de d. M. tale om store Fremskridt, som Jnsurrectionen giør i Litthauen. Schamaitterne have efter samme Breve angrebet et Russisk Corps, der bestod af nogle Tusinde Mand, og trængt dette tilbage til Kauen.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
J den Warschauer Tidende læses følgende Brev fra Brody i det Østerrigske Galicien, dat. 15de April. "I dette Øjeblik erholdt vi en Beretning, at den Polske General Diernick i Forgaars har vundet et stort Slag ved Tortzin. Levningerne af det Russiske Corps flygtede til Luck og afbrændte Broerne ved Floden, Stir. Efter Beretningen skal Elleve Tusinde Polakker og TrediveTusinde Russer have været paa Kamppladsen. De Polske Faner, vaje allerede i Radzivilow." (Et andet Brev fra samme Sted, og under samme Datum bekræfter Polakkernes Jndrykken i Radzivilow og Diernickis Sejer.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
De Warschauer Aviser indeholde adskillige Beretninger om de Polske Troppers større eller mindre Seiervindinger, dog meest som Rygter ; disses Bekræftelse eller Gjendrivelse kan maaskee ventes i Morgen.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Brody, den 19de April. I Gaar kom det atter til Kamp mellem Dernick, og Rüdiger. Den Kanonade, man her hørte, vedvarede uafbrudt, indtil om Middagen, Dernicki tiltvang sig ved Beresciska (tra Mile herfra) Overgangen over Stirfloden, erobrede nogle Kanoner, og tog omtrent 500 Mand til Fanger; 3,000 Rekruter lod han deels gaae hjem, deels stak han dem ind under hans Regimenter. Begge Partier droge sig derpaa tilbage; den første en Miilsvei fra Kamppladsen, den sidste til Dubno. Vor Bye er opfyldt med flygtede Russer.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Breslau, den 26de April. Privat=Efterretninger fra Warschau af 19de April melde, at den Russiske Armee har concentreret sig imellem Siedler, Miendzirzet og Lukow. Feldttmarskal Diebitschs Hovedqvarteer skal være i Zbutzyn, en Landsbye to Mile bag Siedler. Efter andre Beretninger skal han have tiltraadt Tilbagemarschen hermod Brese=Litewski, en Russisk Grændsebye, og hans Hoved quarteer være i Biala, en Bye, fem Mile fra Grændsen. General Dwernicki skal i Iilmarscher være fremrykket til Kizemienicen Bye i Wolhynien, og har derfra proclammeret denne Provindses Opstand; ifølge andre Efterretninger skulde dette først skee Kredsstaden Dubno. General Sierawsky stod i Nærheden af Lublin. Siedler, til hvis Beskyttelse Russerne der have anlagt Feldt forskandsninger, er forvandlet til en Vaabenplads, hvor man har opstillet det Russiske Beleiringsskyts. General Rosens Corps bestaaende af det Geismarske lette Rytterie og af den 24de og 25de Division Litthauer, som ved sin Arriergarde=Fægtning imod Skrzyneti havde liidt et betydeligt Tab, er efter FeldtmarskalkenAnkomst i Siedler ufortøvet bleven afløst fra Forposterne ved to nye Divisioner, som General Sievers kommanderer.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Berlin, den 1ste Mai. Ifølge Efterretninger fra Kønigsberg af 25de f. M. havde man der havt Sreve fra Wilna over Riga, hvorefter Alt den var roligt, og man saa meget mere var ubekymtet, som man hvert Øjeblik ventede Forstærkning af Garnisonen fra Riga did Fra sidstnævnte Bye meldes, at store Troppecorps ankom dertil, paa Struser (et Slags store Pramme). Fra Kauen mangle vi aldeles videre Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Den Kønigsberger Tidende beretter fra Tilsit under 22de April: Fra det Augustowoske hører man, at Jnsurgen hoben under von Puschet og Schou ere totalt slaaede. General Frickendrev en Afdeling paa 6,000 Mand foran sig, som trak sig til bage til Kauen. Ved Memelfloden lykkedes det 4000 Mand, at redde sig ind i Skovene; de øvrige bleve indsluttede og havde paa den ene Side Floden, paa den anden de russiske Jldsvælge som i kort Tid fældte Hoben med Kardætsker. Man antager at neppe 100 Mand have frelst Livet.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Jfølge Privatbreve fra Warschau af 26de f. M. havde man der faaet bestemt Underretning om, at Fjendtlighederne samme Dag igjen vare begyndte imellem begge Hoved=Armeer. Det Polske Hovedqvarteer, som den 25de var i Jakubow, skal den følgende Dag have været i Minsk.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Fra Memel berettes under den 24de d. M.: "Den Russiske General-Major Rennekamp, har virkelig udført det tilsigtede Angreb paa Dorbian. Efterat det Russiske Corps, under OberstBartolomos Anførsel var ankommen til Polangen, lod GeneralRennekamp, de til Angrebet mod Dorbian bestemte Tropper bryde, op om Natten imellem den 20de og 21de d. M. i to Afdelingen fra Polangen og Ritzen; i Polangen havde han efterladt en stærk Garnison til Byens Beskyttelse. Udenfor Dorbian stødte de Russiske Tropper paa en Masse af Jnsurgenter, der ingen synderlig Modstand gjorde, men trak sig tilbage til deres Hovedcolonne, Denne sidste, efter Forlydende 3000 Mand stærk, blev ufortøvet angreben og efter en haardnakket Modstand adsplittet. Mange Jnsurgenter bleve dræbte, og endeel Fanger, blandt disse to Geistlige, tilligemed en stor Jernkanon, hvoraf Jnsurgenterne havde betjent sig, ligesom ogsaa flere Vogne med Levnetsmidler ere falde i Russernes Hænder; Russerne have ikkun tabt to Mand og Adskillige ere blevne saarede. Dorbian og to mindre Byer bleve under denne Kamp lagte i Aske, om Aftenen vendte de Russiske Tropper tilbage til Polangen. Nyere Efterretninger om Russernes fortsatte Operationer fra Polangen ere endnu ikke indløbne, dog vil man i Gaar atter have bemærket meget Røg i Retningen mellem Krottingen og Dorbian og hørt Kanontorden.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Den Kønigsbergske Tidende melder. Ifølge Breve fra Liefland ere atter tolv Regimenter Russiske Veteraner marscherede gjennem Werro til Litthauen, der daglig med Postheste tilbagelagde 60 Werster somtrent 9 tydske Mile); paa enhver Station stode 500 Heste i Beredskab.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Samme Tidende beretter fra Memel, at Oprørerne have trukkesig ganske tilbage fra den Preussiske Grændse, og samlet sig efter Forlydende, for at marschere mod Kauen.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Jfølge paalidelige Efterretninger fra Warschau har det nye oprettede Uhlanregiment atter havt en ugunstig Fægtning. Ogsaa berettes, at Cholera har yttret sig i den Polske Armee.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Den Konigsbergske Tidende melder under 23de April, ifølEfterretninger fra den Polske Grændse, at en Afdeling af den Russiske Garde nogle Dage tilforn var rykket ind i Priisnie (imellem Mlawa og Pultusk).
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Madrid, den 11te April. Man har opdaget en Plan, ifølge hvilken alle de, der ere arresterede for politiske Meninger, paa eengang vilde bryde udaf Fængslerne. Een af Dommerne ved det Kongelige Tribunal, der havde vægret sig ved at underskrive en Dødsdom, blev strax afsat og kastet i Fængsel. Udeskrivelig er den Bestyrtelse, som hersker her.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Barcelona, den 15de April. I Dag vare vi Vidner til sex Henrettelser; tre Militære bleve ihielskudte, tre Borgere hængte. Alle Fængsler ere fulde. Om Natten imellem den 9de og 10de d. M. bleve Artillerieofficeere Giron, den agtede Billedhugger Baber, og adskillige andre Indi vidner sængslede. De beskyldes for at have deeltaget i en Complot til at omstyrte Regjeringen, og gjenoprette Constitutionen, Processen imod dem er allerede begyndt, og man spaaer den Døden. Omtrent 60 Constitutionelle, der havde taget Deel i Oprørenpaa Øen Leon, ere lykkeligen undkomne; de Fleste til Gibraltar, hvorfra de skulle transporteres til Malta; Nogle til Marocco, hvor disse saakaldte Patrioter - Officeerer, Studenter og Kjøbmænd, - ere blevne Muselmænd.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Haag, den 22de April. Det ulykkelige Belgiens politiske Blade søge, som man vel kan tænke, saa meget mueligt at bemykke det forefaldne; desuagtet indeholde de Skrækkeligt nok, og man mærker deres Skamfuldhed, over deres Stilling til Europas dannede Publicum efter alle deres Tirader om deres "skjønne Revolutions" Jomfruelighed. Sel Journal des Flandres, der, sin gamle Charakteer tro, stedse har ophidset og fanatiseret Pøbelmasserne til at forfølge Orangisterne, d. c. alle Formende, anstiller sig nu som en ægte Hykler forskrækket over det Skeete og melder Resultaterne af de nyeste beroiske Anstrængelser", ikke uden en vis Undseelse for den offentlige Menings Dom. - Den skrækkelige Mishandling, som udøvedes imod Hr. Voortmann, der saaret af elleve Knivstik, med Nød og Neppe i Fængslet fandt et Asyl og et Sted, hvor han roeligen kunde døe; fremdeles den Mishandling, man tillod sig mod en agtværdig Dame i Namur, som ernærede nogle Hundrede af Byens Fattige; hun blev trukken ved Haarene, og efterat have udstaaet Dødsangest, ligeledes slæbt til Fængselet; - slig Udaad er et nyt Minde og Belgisk Cultur. At Hr. van de Weyer og Hr. Tielemans ere Rædselsystemets Ophavsmænd og Styrere (ligesom den første allerede var det ved de græsseligste Scener i Brussel), er nu authentiskt beviist. Vi ville snart forelægge Publikum umodsigelige Vidnesbyrd om det, som man under Frihedens Navn i Belgien gjør og lader skee, og som "Ministere des Sanvages, (den ny Premierminister hedder, som bekjendt, Sanvage) deels stiltiende deels offentligen paatrykker Seglet. Endog Damer af de høiere Stænder hielpe villigen til det raae Haandværk, der vanærer deres Kjøn, og meer end een Eumeide med sminkede Kinder saae man, som fordum Merdemoiselles Levan og Duepeciaur, opmuntrede Røverbanderne. - En Ulykke er det, at ogsaa franske Carlistiske Blade tage Partie i vor Sag til Fordeel for den Hollandske Regjering og Drangisterne, ligesom de ogsaa blandede sig i de tydske Anliggender, udstrøe Sæden til Tvedragt imellem enkelte Regjeringer og imellem Regjeringerne og Folkerepræsenterne. Vor ædle Kong Vilhelms Sag er alt for god til at besmittes ved saadanne Mennesters Patiocinium, der (ved deres Venner, Klærkepartiet) saa længe have bedraget til at oppuste Oprørstuen i Belgien, som Carl Xde regjerede, og Theokratismen endnu kunde haabe en fuldstændig Sejer.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Brussel, den 26de April. Le Courier beretter, at Hr. Rogiers Sendelse hertil fra Hr. Lehon i Paris, andengang, har bekræftet den franske Regjeringe ubetingede Samtykke af Protocollen af 20de Januar, men at man med Viished veed, at det Belgiske Ministerium vedbliver sin Protestation mod hiin Prorocol, og at Hr. Rogier vil komme tilbage med uforrettet Sag. Han reiste den 25de om Aftenen igjen til Paris. Man vil vide, at Congressen skal sammenkaldes i indeværende Uge.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Paris, den 27de April. Fra Lissabon meldes under 9de d. M., at Don Miguel havde erklæret, at han ikke vilde beqvemme sig til nogensomhelst Fyldeste gjørelse; den franske Consul gjorde sig derfor rede til at reise bort. Efter le Temps havde den Portugisiske Regjering paa hiin Dag endnu ikke officielt besvaret Consulens Forestillinger; han havde sat Regjeringen en peremtorisk Termin af 11 Dage; efter dens Udløb vilde han indskibe sig, men dog tøve en føje Stund, paa Tajo. Hvad der især forbittrede Miguelisterne, var den Omstændighed, at de britiske Marineofficeerer paa Dronning Marie de Glorias Fødselsdag, den 9de d. M., havde givet de franske et Gilde, under hvilket gjentagne Gange saluteredes med Kanoner; endeel af Lissabons Jndvaanere, som ikke kunde dølge deres Glæde derover, bleve fængslede. – I Dag læses i Moniteuren: "Efterat vor Regjering er bleven underrettet om den Portugisiskes Adfærd og om den Mishandling, nogle franske Borger have maattet friste i Lissabon, er udstædt befaling, at de to Fregatter Melpomene og Armide skulle afseile til Tajo og forene sig med Krigsbriggerne Endymion og Egle, for at fordre den fyldestgjørelse og den Skadeholdelse, som de forefaldne Begivenheder kunde kræve. Cheferne paa denne Station have nu vidtudstrakt Fuldmagt til at tage de Forholdsregler, som ere nødvendige til at haandhæve vort Flags Ære." Ogsaa i Toulon ere fire Linieskibe efter høiere befaling gjorte seilfærdige; man troer, at ogsaa de ere bestemte til Lissabon. Gjæringen i Vendee truer alvorligen med et Udbrud. Chouansbandernes Tal forøges med gjenstridige Conscriberede. Een Hob staaer under en vis Fromandideres Kommando; han kalder sig Oberst.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Det er Characteristiskt, at, med Undtagelse af Journal det Debats, som dog ikkun har 6,000 Abonnenter, alle de meest læste Blade ere stemte i mod Ministeriet; Constitutionel med sine 30,000 Abonnenter og Courier francais med sine 15,000, staai Spidsen. Messager, der skriver for Ministeriet, kommer ikke Manges Hænder og den hidtil ministerielle Temps synes nu at sadle om. Følgen deraf er, at Femsjettedele af de Franskmænd, der bekymre sig om Politik, misledes til et falskt Synspunkt, og dersom deres sunde Menneskeforstand ikke hjelper dem, neppe vilde komme til den Erkjendelse, at et Ministerium, som det nærværende, er til deres sande Gavn. Dersom Paris laae i den sydlige Frankrige, saa vilde Aviserne ikke føre det Sprog, som nu. Frankrige deeler sig nu i to store Hemisphærer; det Sydlige kan man kalde en Handelstat; det Nordlige er Militairstat.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
J vore Salons taler man endnu stedse om at afgjøre Tvisten angaaende Luxemborg venskabeligen med en Pengesum, ved at opfylde Grev Sebastianis Ønske, efter hvilket Holland skulde sælge hiint Storhertugdømme til Belgien. Men hvilken Forvirring vilde ikke opstaae i den europæiske Politik, dersom Belgien tildeels blev en tydsk Forbundstat med Sæde og Stemme i den tydske Forbundsforsamling. Ogsaa taler man om, at Premierministeren vil foreslaae Kongen omtrent tredive Medlemmer af det prorogerede Deputeretkammer, for paa denne Maade at tilveiebringe Ligevægten i PairsKammeret, hvori der, som man paastaaer, ere 55 Carlister.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Det hemmelige Politie i Frankrige, der i Aaret 1829 kostede, halvanden Million Fr., koster nu halvfjerde Mill.; omtrent ligesaa meget, som under Keiserdømmet. Det sidste Deputeretkammer har bevilget denne Sum.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Fra den Preussiske Grændse, den 25de April. De Protestationer ere for omtalte, som den Franske Befuldmægtigede i Frankfurt ved Mayn har nedlagt imod Executionsforholdsreglerne i Henseende til Luxemborg ved de tydske Forbundstropper. Men siden ere Tilbageskridt skeete, der tydeligen bevise, at hiin franske Befuldmægtigede dengang handlede efter Jnstructioner fra Lasittes Ministerium og nu har befaling til at gaae mæglende tilværks; han anbefaler stor Forsigtighed, at Frankrige ikke skal nødes til at træde ud af sin fredelige Bane. Man maa lade Frankriges nuværende Premierminister, Hr. Casimir Perier, vederfares den Retfærdighed, at han meget grandt har sattet Frankriges Stilling og Europas politiske Forhold. Bliver han ved Statsroeret, saa er neppe Grund til at frygte Fredens Afbrydelse; falder han, og dette vil beroe paa de forestaaende Valg af Deputerede og paa hvorvidt Associanterne i Frankrige griber om sig - saa gaaer det Europæiske Statssamfund en mislig Krisis imøde. Saaledes beroer Freden i dette Øjeblik paa een eneste Mands Skjæbne. - For det første vil Luxemborg neppe vorde besat af det tydske Forbunds Tropper. Jmidlertid har Fyrst Talleyrand, faaet befaling til at undertegne de Londonske Protocoller, der angaae Begien og Luxemborg, i Frankriges Navn.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Efterretninger af blandet Jndhold. Den berømte Læge, Dr. Abernethy i London, er død.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs=Cours, den 3die Mai 1831. Hamborg 2 Mk. - a vista 211. - Species 210. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 80 1/2. Dito uden Renter i Sedler 85. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i r. S. 102 Rbd. Dito i Sedler, 107 Rbd. Norske Speciessedler 156 a 156 1/2 Rbd. Svenske Sedler 46 3/4 a 47 s. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske, Laan ved Wilson et Comp. 58. Norske Laan til 6 pCt. 101 a 101 1/2. Dito dito til 4 pCt. 96 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 97 1/2 a 98. 4 pCt. uopsigelige Norske StatsObligationer lydende paa Norske Species - 4 pCt. Rigsbanks Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 109 1/2 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Kjøbenhavn, den 5te Mai. Dampskibsposten ankom i Gaar Eftermiddags Kl. 5 1/2.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Efter den Mandagen den 2den Mai 1831 foretagne offentlige Trækning af det 84de Kongelige Kiøbenhavnske Klasselotteries 2den Klasse er, overeenstemmende med Planen, udkommet følgende Gevinster, nemlig : Amben: 88233 med 40 Rbd. hos Coll. Christiani i Kiøbenhavn. - 83233 - 40 - hos Coll. Gether i Kbh. - 41233 - 200 - hos Coll. Mohns i Jtehoe. 9233 - 100 - hos Coll. Eibeschuz i Kbh. 76200 - 40 - hos Mad. Eichel i Kbh. - 67200 - 40 - hos Coll. Klein i Kbh. 8320000 - 30 - hos Mad. Cohen i Kbh. 31200 - 100 - hos Coll. Friberg i Kbh. 39,200 - 40 - hos Coll. Richter i Jtzehoe. 66109 - 100 - hos Coll. Bohn i Kbh. 36109 - 30 - hos Coll. Gether i Kbh. 46109 - 200 - hos Coll. Friberg i Kbh. 27332 - 100 - hos Coll. Beck i Aalborg, 12332 - 30 - hos Coll. Barfoed i Storehedinge. 31332 - 100 - hos Coll. Wolders i Horsens. 2133. 40 - hos Coll. Badstuber i Præstøe. 1331 - 40 - hos Coll. Berendt i Kbh. 62381 - 40 - hos Coll. Mulvad i Kbh. 15331 - 40 - hos Coll. Forbærk i Corsøer. 133. - 20. - hos Coll. Berlin i Altona 89195 - 40 - hos Jfr. B. & C. Bie i Kbh. 11195 - 40 - hos Coll. Klein i Kbh. 73195 - 40 - hos Coll. Witzel i Elmsborn. 65195 - 30 - hos Coll. Riber i Svendborg. 34195 - 30 - hos Coll. Beck i Aalborg. ment sig ved et Angred paa de Russiske Husare ; efter de Sal redes Udsagn havde Vore erobret fire Kanoner. Alle de, den boe mellem Liwiec og Weichselen, begive sig til denne Side af Floden. Fra i Gaar af drage lange Rækker af Qvinder, Oldinge og Børn med deres ringe Eiendom igjennem Warschaus Gader, da de ikke anden Gang ville udsætte sig for Krigens Rædsler. General Krukowiecki udvikler sin hele Virksomhed, for at skaffe disse Ulykkelige Hjelp paa deres Reise gjennem Hovedstaden. - J Forgaars ere atter Sexten franske Læger ankomme hertil.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Berlin, den 2den Mai. En Skrivelse fra Memel af 27de April beretter: EfteraJnsurgenterne vare adsplittede i og ved Dorbian, vendte de russiske Tropper tilbage til deres Leir ved Polangen; imidlertid vare de ikke ørkesløse i de følgende Dage, men besatte Russisk Kron tingen, løde Indbyggerne paa nyt sværge den russiske Keiser Hyldingseden, fordreve Jnsurgenterne fra Schoden og have gandske renset Egnen mellem Krottingen og Dorbian. Jnsurgenternes Hoved masser siges at have vendt sig mod Telschen og Rossienne, for der at concentrere sig. Jmidlertid er Generalgouverneuren von der Pahlen marscheret fra Mitau mod Schawl med 4,000 Mand, sex Kanoner og 160 Heste, har slaaet Jnsurgenterne mellem Janischai og Kalwa paa Flugten, og er maaskee allerede rykket ind i Schawl. Med ham skulde en Afdeling af Polangens Besætning forene sig, som allerede er brudt op i denne Retning Den russiske General Schirmer skal være marscheret fra Dünaborg mod Wikomitz med 2,000 Mand og allerede have slaaet nogle Jnsurgenthobe. Jfølge senere Efterretninger er den første Uhlan-Division under Fyrst Chilkow, 5000 Mand stærk, og 16 Grenadeer=Batailloner, fra Militærcolonierne, paa Marschen mod Litthauen. - Nogle Jnsurgenianførere ere blevne ihielskudte af deres egne Folk, som havde dem mistænkte, og efter al Sandsynlighed vil Opstanden i Litthauen snart være dæmpet. Den forrige Marskalk Billucki fra Telschen, der har underskrevet alle de af den provisoriske Jnsurgentregjeringer udstædte befalinger som dennes Medlem, er flygtet, fordi Jnsurgenterne havde fatte Mistanke til ham og forfulgt ham som Fjende. - Den russiske Post er i Dag Morges Kl. 7 atter kommen til Søes hertil med Dampskibet fra Liebau, hvis Commandeur, Capitain Klickow, har berettet, at en russisk Orlogsbrig paa sexten Kanoner, med 60 Mands Besætning var ankommen paa Rheden ved Liebarfra Reval, og at dennes Chef havde yttret, at adskillige Orlogsskibe vare udrustede i Havnene ved Reval og Kronstadt og kun ventede paa Keiserens Ordre til at løbe ud, men deres Bestemmelse var ham ubekjendt, ligesom han selv kun havde befaling af seile til Liebaus Havn. Det russiske Grændse=Toldsted i Polangen er i Gaar gjenoprettet og Mange reise gjennem Byen frem- og tilbage, derimod er Garden endnu ikke besat af Russerne.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Et Brev fra Tilsit af 16de April indeholder Følgende: En i disse Dage fra Wilna hidkommen Reisende beretter, at den fuldkomneste Rolighed hersker i Wilna og at den derværende Gouverneur har føjet kraftige Foranstaltninger til sammes Vedligeholdelse. Derimod skulle nye Uroligheder være udbrudte i den Trockiske Kreds, der hører til Gouvernementet Wilna. - Hiin Reisende havde taget Veien fra Wilna over Grodno og Lick og overalt mødt russiske Tropper paa Landeveien hiinsides Grodne lige indtil den preussiske Grændse, under hvis Beskyttelse har uhindret havde kunnet fortsætte sin Reise. For nogle Dage siden holdtes en Træfning mellem 1,000 russiske Curasserer under General Fricken, og et Jnsurgent=Corps, der anførtes af Gods ejeren van Puftet, i Egnen af Mariampol. Jnsurgenterne skulle i Begyndelsen have havt en meget fordeelagtig Position i en Skov men ved Russernes Maneuvrer ladet sig forlede til at trænge for langt frem og opgive det for dem fordeelagtige Terrain. Derved lykkedes det Russerne, deels at ødelægge, deels at adsprede helJnsurgentsværmen. Anføreren v. Pustet reddede sit Liv ved en hurtig Flugt gjennem Skoven. - Efter Forlydende hersker nu almindeligen stor Utilfredshed og Ulyst til Kamp blandt Jnsurgenterne, især naar den raa Hob en Dag maa undvære Brændeviin. Mange Bønder ønske, at vende hjem, og holdes kun til bage af Frygt for Galgen, da Anførerne uden Omstændigheden lade enhver vaabenfør Mand hænges op, der vægrer sig ved at tage Deel i Oprøret. - J Aften har man herfra langs med Grændsen fra Georgenborg til Tauroggen seet Røgskyer opstige, men endnu veed man ikke Aarsagen dertil.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
I Gaar er der officiel. Efterretning indløben, at Cholerdesværre atter er udbrudt i Moskow. Den 12te April vare ikke mindre end 14 Personer syge, 10 i Hospitalerne og 4 i Privathuse.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Man tvivler her aldeles ikke om at Cholera yttrer sig i Varschau, hvor den i Særdeleshed udbreder sig i de snevre Gaden, dog har den endnu ikke antaget den værste Charakteer. Her nærer man den Frygt, at den ved Transporter til det forestaaende Uldmarked kunde forplantes hid. Man taler meget om, at en Sundhedskordon skal, efter Ansøgning fra vor Overpræsident i Posen, drages paa Grændsen.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Et tredie Selskab af franske Læger er reist herigjennem til Warschau. De forpligte sig til, at antage de russiske og polstSaarede og Syge med lige Omhu.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Breslau, den 29de April, Ifølge Privatefterretninger, som dog trænger til Bekræftelse skal den 25de et for Polakkerne udeldigt Slag have fundet Ste imellem deres og den russiske Armee i Egnen ved Kalutzin, hvilket har opvakt meget Bestyrtelse i Warschau; Armeens Bagage, Feldtbagerierne, ja endog det svære Skyts er i største Hast trandporteret over Weichselen, og tillige Befaling udstædt, saameget som mueligt at ile med Pragas befæstning.
Berlingske Tidende, 1831-05-05
Fra den Galiziske Grændse, den 20de April. I dette Øjeblik faae vi den Efterretning, at General Rüdiger skal den 18de d. M. ved Bordmel i Nærheden af Floden, Stier, i Wolhynien, have leveret den Polske General Dwernick, et Slag og under samme gjort 1000 Mand til Fanger. Tillige have Russerne ødelagt Broen bag ham, paa hvilken han var gaaet over hiin Flod, saa at Tilbagetoget let kunde afskjæres ham. - General Roth er med en Deel af sit Corps i Kamienier, Podolsk. - General Kaissaroff staaer med det tredie Armeecorps i Dubno; fire Regimenter, der danne hans Avantgarde, ere allerede i Kizeminiec. Altsaa kan man vel med Føje holde de Russiske Stridskræfter i Wolhynien og Podolien for meer end tilstrækkelige til at hindre Polakkernes Fremskriden i disse Egne. Overhovedet synes Polakkerne, efter Alt, hvad vi erfare fra Wolhynien, aldeles ikke at gjøre hurtige Fremskridt i denne Provinds; deres Bestræbelser for at ophidse Jndvaanerne have hidtil kun havt ringe Held.