Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-02-19
Om Napoli di Romania, for nærværende Tid det Græske Riges Hovedstad, beretter Forfatteren følgende: Dengang Venetianerne besadde Herredømmet over Morea, var den dette Kongeriges Hovedstad. Dens fortreffelige Havn, dens dominerende Beliggenhed og dens stærke Fæstningsværker giorde den i den sidste Krig til Hovedpunktet for alle Søeexpeditioner. Staden er bygget paa en klippefuld Jordtunge. Fæstningsværkerne omkring Staden, som ere anlagte af Venetianerne, kunne allene indtages med Storm fra een Kant, nemlig paa den smalle Jordtunge, som forbinder Staden med Fastlandet. Men denne bliver behersket af Castellet, som ligger paa en stril og høi Klippe, der ligesom Chrenbreitstein forsvares paa de tre Sider af lodrette Klipvevægge og paa den fierde af udstrakte Fæstningsværker. Den hellige Markus's bevingede Løve, som man seer paa forskiellige Punkter af Voldene, erindrer og Venetianernes fordums Herredømme; men de fleste Huse, en Moschee med en spids Minaret og nogle Marmor=Fontainer bebude Tyrkernes 400 aarige Regimente. Jntet Folk har, efter at have saalænge behersket et Land, efterladt saa svage Spor, som Ottomannerne. Jeg har siger Trant, vandret hele Grækenland igiennem, uden at opdage et eneste offentligt Værk, som kan forkynde Fremtiden at der har været Tyrker. De ødelagte de Lande, som de beherskede, uden at indføre nogen Forbedring; de ligne Græshopperne, som fordærve alt uden at efterlade noget Godt til Erstatning, og naar en velgiørende Storm har engang fordrevet dem af Landets Overflade, saa ville de kun mindes med Hensyn til deres Ødelæggelser. Siden Napoli er bleven Regieringens Sæde ere nogle Forbedringer foretagne: De rigeste Græker have bygget nogle gode Huse, ogsaa Kolokothroni havde dengang boesat sig i denne Stad. En anseelig Gaard var opført for Præsidenten som nu skal foreløbigen tiene til et Palads for Konge Orto) og i 1830 var man ifærd med at bygge en Caserne. Men Trant siger, at Staden især trænger til at der graves en Canal for at bortføre de Ureenligheder, som nu bedække Gaderne; thi han bekiender, at han aldrig har seet en saa skiden og ækel Bye. Dens Usundhed er bleven til et Ordsprog, og deri er ikke blot Jndvaanernes Ureenlighed og Mangelen paa et Gadepolitie Skyld; men ogsaa de moradsige Egne omkring Staden, de snevre Gader og høie Mure, som spærre Adgangen for de ellers saa velgiørende Søevinde (derfor bliver ogsaa rimeligen Regieringens Sæde forlagt til det sunde og mindelsesrige Athen.) Napoli havde i 1830 5000 Jndvaanere, kun et lidet Antal i Forhold til dens forrige store Folkemængde; men dog fuldkommen nok med Hensyn til dens ringe Omfang, som er indkneden ved Fæstningsværkerne. Napoli vil altid beholde sin Vigtighed som en Handelsstad og en Militairpost; men er ingenlunde skikket til en Hovedstad for det nye Grækenland, om man saa ikke vilde tage Hensyn til dens ringe Udstrækning og usunde Beliggenhed. Trant mener ogsaa at den nye Hovedstad bør anlægges i Athen. (Det maae komme Konge Otto underligt for at komme fra det folkerige, glimrende og høit cultiverede Mun chen til det fattige, tomme og klædelige Napoli; men han er i Ungdommens Alder som den Stat han skal beherske, og Ungdommens Alder er Haabets. Grækenland er fortræffeligt beliggende for Handel og for hurtigt at stige i Velstand, Folket er livfuldt, aandrigt og høist energisk, og trænger kun til at den Europæiske Cultur træder op som dets Mentor. Konge Otto skal besidde samme Karakteer, være en smuk, kraftfuld, indtagende Yngling. Folk og Konge passe fortreffeligt for hinanden og det beskiærmende Forsyn, som har fremkaldet det gamle Grækenland af sin Grav vil udbrede sin Velsignelse over det.)