JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
General Mina har endnu ikke angrebet TrøensArmee, Reisende, som ere ankomne fra den Cataloniske Grændse, melde: at han ikke ail angribe førend alle de Bander, som sværme i Ryggen paa hans Armee, ere aldeles tilintetgjorte og Forterne Mequinenza og Balaquer, som ligeledes ligge bag ved den, ere tagne, saa at han med Sikkerhed kan danne et Reservecorps af de Tropper, som rykke bag efter. Jmidlertid søger han at trænge Jnsurgenterne foran sig sammen i Omegnen af Urgel og derved om mueligt bringe dem til Fortvivleise; da Egnen er aldeles udtømt paa Hielpekilder. Jnsurgenterne ere meget talrige i Castellet Agrømont og Solsona og befæste ogsaa deres Forsvarsleier ved Segre foran Urgel. Den samme Reisende anslaaer Minas Stridskræfter tilligemed Garnisonerne og de Stæder, som han var besat, til 16000 Mand, Jnsurgenternes Hær med Corpserne ved Tremo og Girona anslaae til 25,000 Mand, hvoraf de 16000 ere fordeelte i Regimenter. (Det giver sig dog heraf tydeligt tilkiende, at Jnsurgenternes Magt. er temmelig betydelig, at deres Angreb var bleven høist forligt, og at Constitutionen sandsynligviis vilde være bleven omstyrtet, dersom ikke det constitutionelle Parthie havde seiret i Madrid den 7de Juli. – Saaledes er nu Tilstanden i Catalonien; i de øvrige Provinser har det Constitutionelle Parthie fuldkommen Overhaand; en Afdeling af Jnsurgentere er den 13de October under Barrutia- og Zavalla trængte ind i Guispascon; men El Pastor har naaet dem ved Bergara og drevet dem ind i Biergene ved Onati, ogsaa tilstaae de roialistiske Blade: at de Constitutionelle Tropper have indtaget Hospitalet Valcarlos, som er en vigtig Position. Det bekræftes, at de Constitutionelle have erobret Fortet Jratti. Dette gik for sig den 15de October; det blev indtaget af 44 Compagnier af General Espinosas Division; men ikke uden Anstrængelse og Kamp. 300 saarede Jnsurgentere ere ankomne til St. Jean Pied de Port, efterat de først havde nedlagt deres Vaaben; i det Heele ere 600 Flygtninge ankomne til denne Stad, General Eguis har befalet dem at forsamles paa nye og trænge ind i Spanien; men det vil dog ikke blive dem tilladt at giøre det paa den Franske Side. Det er ellers mærkværdigt, at der meldes fra Bayonne, at en Coureer er passeret derigiennem, som var ankommen fra Madrid, og skulde afgaae til Regentskabet i Urgel; hvoraf man skulde formode, at der maar finde Underhandlinger Sted og hvoraf maaskee Langsomheden. i General Minas Operationer lader sig forklare.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
En telegraphisk Efterretning er ankommen til Lisfabon, hvorved meldes, at en offensiv og defensiv Alliancetractat er afsluttet imellem Spanien og Portugal. – Dronningen af Søgnien har opgivet sit forhen havte Ønske at giøre en Reise til Sachsen, det er vist, at hendes Helbred bedres meget og at de nye Ministres beroligende Ord have bidraget meget dertil. – De Cortes have indgivet en nye Adresse til Hs. Majestæt angaaende Landets nærværende Tilstand. – De Cortes have især beskæftiget sig med den nye militaire Lovbog; i den 55de Artikel ere de Tilfælde anførte, hvori ingen Militair maae adlyde sine Foresatte, nemlig: 1) naar Kongens hellige Person bliver fornærmet, 2) naar det frie Valg af Deputerede til de Cortes bliver forhindret, 3) naar de Cortes Møder blive standsede i den Tid og de Tilfælde, som Constitutionen har bestemt, 4) naar Militairen skal bidrage til at suspendere og opløse de Cortes Forsamling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Fiendtlighederne imellem Portugiserne og Brasilianerne i Bahia ere begyndte. Prinsen selv har begivet sig til St. Paulo for at stille nogle Uroeligheder. Den Brasilianske Kongres er nær ved at blive forsamlet. Den Portugisiske Regiering, vil afsende en endnu større Expeditien til Bahia. Fra Suli skrives under 19de August. Chorschid Pascha havde for at indslutte os ladet Tahir Pascha og den afdøde Ali Tebelens Selichar blive tilbage. Vi sloge dem ud af Marken og tilintetgjorte dem, 1200 Vantroe laae slagne paa Bredderne af Glychys (Acheron). Da viiste sig pludselig Omer-Viionemed 15,000 Mand ved Foden af vore Bierge. Vi angrebe ham, vi trængte modig ind paa ham, men forgiæves, vi maatte trække os tilbage til vore Bierge. Dette bedrøvede os meget og det abnede os, at vor Undergang var nær. Da besluttede vi eenstemmigen at dræbe vore Koner og Børn og fuld af Fortvivlelse at styrte os ind paa Fienden for at finde en ærefuld Død. Men Gud har afvendt fra os denne fortvivlede Beslutning. Da vore brave Koner erfarede hvad der foregik, traadte de sammen og bad til Gud og den hellige Jomfrue at han maatte lade os frafalde dette skrækkelige Forsæt Derpaa raabte de til os: "J troløse Mænd, hvorfor ville J dræbe os, naar have vi nogensinde vægret os for at hielpe Eder med at lade Eders Geværer, naar J kjæmpede i Eders Forskandsninger. Hvor ofte have vi ikke styrtet os med Sværdet i Haanden midt imellem Fienden, istedet for at myrde os, saa giver os Vaaben og vi skulle vide at døe for Fiendens Haand. Denne Tale forandrede vort Forsæt, vi udvalgte 800 af de tapperste af vore Koner og gave dem Vaaben. Mændenes Antal udgjorde 3000. Den næste Morgen marscherede vil imod de Vantroe og paakaldede Guds og den hellige Jomfrues Navne. Gud Herren var med os og styrkede vor Kraft, saa at vi stoge de Vantroe, og forfulgte dem langt bort fra Suli. J denne Træfning fægtede Konerne, som vare bevæbnede, med Flinte og Slynger og gjorde 250 Fanger. Vi paa vore Side toge af de Vantroe 1100 Mand til Fange og 4 Kanoner. Af os faldt 167 og 17 af vore Koner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Keiser Alexanders Jndtog i Vervna den 15de October Kl. 1 om Middagen var meget høitide ligt, Hs. Majestæt sad i en Vogn, der var forspændt med 6 Heste og den Østerrigske Keiser ved Siden af ham. Om Aftenen var Staden prægtig oplyst og det dunkle gamle Amphitheater opvakte med sine colossale Former et meget imposant Syn midt under denne almindelige Oplysning. - Hertugen af Calabrien er endnu syg og skal lide af en Biensvaghed. Man tvivler paa at Kaugen af Neapel ankommer til Con sten. - Napoleons Moder, som fordum var en umpel Borgerkone i Ajaccio paa Øen Corsica har bekiendtgjort sit Testament, hvori hun har indsat sin Sønnesøn, den fordums Konge af Rom, som Hovedarving. Enhver af sine øvrige Børn har hun forresten skiænket 150,000 Skudi og Lucians fire Døttre, har hun foræret 24000 Skudi hver til Brudegave, sin Broder Cardinal Fesch har hun skiænket et prægtigt meubleret Pallast.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
J Belgrad er ankommen officiel Efterretning at Castellet i Corinth har maattet capitulere den 24de September. Besætningen, 4000 Mand stærk, som stod under Jussuf Paschas Commando er ankommen den 7de October til Larissa. Officererne beholdt, ifølge Capitulationen, deres Vaaben; men Mandskabet maatte strække deres. Tyrkerne røse Græ terne for at de have holdet nøie Capitulationen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Den Tyrkiske Armee er aldeles tilintetgjort. J Clarenza paa Morea var ankommen 1000 fangne Tyrker tilligemed 85 Kammeler. Fyrst Maurocordato skal have slaget Tyrkerne ved AgraphaSkibe som i 17 Dage ere ankomne fra Dichesme til Triest melde, at Grækerne have den 6te October ved Jpsara slaaet i aaben Søe den Tyrkiske Flaade og frataget den 2 Fregatter. Man beundrer Grækernes Dristighed at de med deres smaae Skibe vove at angribe de Tyrkiske Orlogskibe. En ældre Efterretning fra Triest melder: at den Tyrkiske Flaade havde, da den kom til Morea 20,000 Mand ombord, men da den forlod Patra havde den kun 2000 og Pesten rasede imellem dem, den 18de September tyede den ind i Bugten ved Napoli di Romania, her blev den omringet af Grækerne, men slog sig ud igien fra dem i Enden af samme Maaned hvorved den mistede 2 Fregatter og 3 Brigger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
En tydsk Expedition af 500 Mand ligger færdig i Marseille for at afgaae til Morea,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
J Mexico skal alt være roeligt og Jturbide skal have fuldkommen Magten. – J Bahia er Krigen begyndt imellem Brasilianerne og Portugiserne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
General Madeira har forsøgt at erobre Øen Taporica, hvorfra Staden faaer sit Grønt. Generalen detascherede den 28 August 200 Portugisere for at besætte den; men 80 af dem bleve tagne til Fange af Brasilianerne og maatte derpaa springe over Klingen. General Morales har foretaget sig en uheldig Expedition imod Maracaibo. – J Madras er en Sammenrottelse bleven opdaget, som han havt til Formaal at myrde alle Europærre. Mina staaer endnu i sin gamle stilling og holder Troens Armee i Klemme uden at angribe den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Der meldes fra Odessa følgende: Jfølge troeværdige Efterretninger maae det især tilskrives en Krigslist af den fra Porten frafaldne Selim Pascha af Erzerum, at Tyrkerne led det store Nederlag ved Trapezunt der forefaldt i Midten af September og som var saa fordærvelig for dem. Da han stod i Forstaaelse med Perserne, saa lod han som at han fortrød sit Forræderie og anmeldte fra Reghib Pascha at han var villig til at underkaste sig; denne vilde ikke tage Sagen paa sit Ansvar, men sendte Tatoret til Constantinopel for at forlange Forholdsregler. Sultanen viiste sin sædvanlige Halsstarrighed; men hans Yndling Haleb Effendi overtalede ham til at modtage Tilbudet, men neppe var Efterretningen og Selims Pardon ankommen til ham, førend han forenede sine Tropper med Regnib Paschas Armee og han vidste saaledes at blende ham, at denne med den største Tillid besluttede at giøre et sæl leds Angreb paa Perserne; disse vege i Begyndelsen tilbage, men snart kastede Selim Manden af og vendte sig nu pludselig mod Tyrkerne; der opstod et frygtelig Blodbad iblandt dem. Skræk, Forvirring og Fortvivlelse overfaldt dem, neppe 4000 Mand skulle være blevne tilbage; Paschaen blev haart saaret og hele Bagagen og Artilleriet blev taget. Efterretningen har opvakt en stor Bestyrtelse i Constantinopel og Divanet har allerede afsendt Deputerede for at underhandle og Fred med Perserne. Denne Krig foraarsager Porten fleere Bekymringer end den Græske Jnsurrection, 20,000 Tropper, som staae i Leir ved Bujukdere skulle have faaet Ordre til at bryde og mod Perserne og 10,000 Mand til at marscherte til Larissa. Perserne have imidlertid endnu ikke forfulgt deres Seier, men ere rykkede i Leier ved Trebizond, man formoder at at de først ville oppebie Bagdads Erobring som endnu forsvarer sig standhaftig. Den Østerrigske Jagttager melder, at Fyrsten Gryke har holdet sit høitidelige Jndog i Buchhar si, han har bragt 2000 Maa Tyrker med sig 10 skulle fordeeles i Landet. Hospaaren i Roldau skal den 1 Novbr. holde sit Jndtog Jasse, han har ogsaa bragt nogle nye Tyrkiske Trorper med sig, som ogsaa skulle fordeles i dette Land. Den Østerrigske Jagttager formener, at dette kan betragtes som at Tyrkerne have rømmet Fyrstendømmerne. - Chorschid Pascha er paa nye bleven slaget ved Sperchios; herpaa har han ladet myrde 3 Erkebiskopper og nogle Prælater, som han havde ladet kalde til Thessalien. Grækerne staae ved Larissa og Tyrkerne ere flygtede til Salonich
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Blandinger. Da for nylig i York de Eedsvørnes Navne bleve opraabte i Retten indkom flere Vidnesbyrd om Sygdomme, formedelst hvilke de Personer, som bragte disse Vidnesbyrd, ikke kunde møde. Een af de Eedsvorne overleverede selv sit, som lød paa en overordentlig Døvhed, hvorpaa Lord Overdommeren spurgte ham med lydelig Stemme; "hvor gammel er De? Jntet Svar. Lorden lidet sagtere. Hvor gammel en De Jntet Svar. Lorden ligeledes sagte: Deres Undskyldning bliver antaget; kan de høre det? Svar ja hvorpaa den Afskedigede bortfiernede sig; men blev ledsaget af den meest skingrende Latter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Canova i Rom har fuldendet Vashingtons Statue. Heften er fremstillet, som han skriver sin Afskedstale til Folket i de Forenede Stater. Han sidder paa en antik Steel, holder med den ene Haanden Pennefiær og med den anden en Rolle Papiir. Marskalstaven ligger ved Fødderne ligesom Sværdet, som har Lighed med de, som Romerne bare. Ogsaa Costumet er Romersk. Statuen er forarbeidet af hvidt Marmor, og paa de fire Sider af den er anbragt Basreliefs, som forestille de vigtigste Scener af denne store Mands Liv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
J Southampton i England bliver nu bygget et Skib af bare Jern som skal føre sex Kanoner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Det Linnæiske Selskab i Boston, i de foreenede Stater, har afgjort at den saa berygtede Søeslange, som har viist sig paa Østkysten af Nordamerika og saa ofte er talt om i de offentlige Blade er et virkelig Hav-Amphibium, og har givet den Navnet af Scoliophis aflanticus. Den udmærket sig ved at dens Bug og Hoved er bedækket med Pantsere og ved sin med Skiel besatte Krop, Hale og sin snoede Ryg. De overeensstemmende Vidnesbyrd af de Personer, som have seet den, tillægger den et sadt Hoved, som er bredere end Legemet; men som bliver smallere henimod Munden men denne er bred, den har store fremstaaende Øine, hvide Underklædebeen og den øvrige Farve er bruun. Den bliver angivet at være fra 40 til 100 Fod lang og den skal have 3 Fod i Omkreds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Man har bragt en Fisk til Hull, hvis Forhoved har megen Liighed med et Menneskes. Den er 3 Fod ling og 2 Fod bred og dens Hud er saa hvas som en Fiil; den blev fanget norden for Skotland og skal være den saakaldte Solfisk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
For nylig kiørte 4 Vogne fra Montrose til Dun den. Paa een af dem sad en Kone med et lidet Barn, som hun lod falde, da hun slap i Søvn, først da hun var kommen to Miil længere hen vaagnede hun og mærkede hendes Tab. Man kan tænke sig hvad hun maatte føle derved. Hun ilede tilbage og fandt Barnet ubeskadiget. Underværket i Zons, hvor klare Straaler og Flammer viiste sig paa et Mariebillede er nu opklaret. Lysphænomenene fremkom deraf, at der var bleven sat paa Kronen, som prydede Mariebilledets Hoved fire nye forgyldte Stierner, i hvilke Voxlysene paa Tabernakelet reflecteredes, hvilket sidste de Lettroende holdt for at være et himmelsk Phænomen. Aldrig, skriver man fra Cambrai under 2den October, har Handel, Manufacturer og Fabriker af alle Slags meere blomstrer i Picardie, Artois og det Franske Flandern end nu. J St. Quentin er opstaaet en nye Stad som er aldeeles bygget i den moderne Smag. De smaae Stæder og store Manufactur flekker i Sletten ved Lille giøre mange Affærer og Antallet af Husene, Værkstæderne og Magasinerne for mere sig dagligen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
J det nye Sardinske Reglement for den offentlige Underviisning bliver denne nu sat ganske under Geistlighedens Opsyn og den studerende Ungdom underkastes tildeels de strængeste Diciplinregler. De maae ikke komme i noget Kaffehuus, ikke oprette nogen Forening imellem sig, ikke besøge noget Stuespilhuus eller Dandsepartie, men de skulle derimod opfylde deres kirkelige Pligter med den yderste Nøiagtighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Jndenlandske Efterretninger. Overræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: da der sten nyes Leilighed til Forfærdigelse af det for Friemestene i Muurprofessionen ved Placaten af 26de Mai 1812 befalede Prøvestykke, eftere, nu ei saa ofte som for opføres nye Bygninger, hvori den i Placaten, som en Deel af Proven nævnte Nische anbringes, saa har det behaget Hs. Majestæt ved Rescript til os af 18de forrige Maaned allernaadigst at fastsætte: at det, naar Leilighed ikke gives til ommeldte i Placaten af 26de Mai 1812 84 for Kiøbenhavn befalede Prøvestykke for Frimestere i Muurprofessionen, maa tillades den der vil nedsætte sig som Friemester i bemeldte Profession, at forfærdige en Krydsgevælft med 2 a 3 Grader, dog paa Vilkaar, at Arbeidet skal udføres hos Oldermanden og Svenden selv tilveiebringer de til Prøven fornødne Materialier, hvorimod ingen videre Udgivet for denne bør finde Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Denne allerhøieste Bestemmelse kundgiøres herved til fornøden Efterretning for enhver Vedkommende. Kjøbenhavns Raadstue, den 1ste November 1822. Under Stadens Segl. (L. S.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Extraheret Oversættelse af Conferentsraad Dr. M. Stephensens Kloster-Post No. 9 for 1822.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
J afvigte Aars Kloster-Post har jeg af offentlige Beviisligheder uddraget blandt flere meget vigtige Resultater, det paalideligste: at ved Nytaarstider 1821 har Jslands hele Folketal beløbet omtrent til 48,551 Siæle, og at Antallet i 20 Aar er tiltaget her paa Øen 1,344. Men nu tæller man af Fødte i Island udi Aaret 1821 i alt af Mandkiøn 735, af Qvindekiøn 729, tilsammen 1464. Derimod døde udi 1821 af Mandkiøn 838, af Qvindekiøn 791, (de Dødfødte iberegnede) i alt Døde 1629, hvorefter 165. antages at være udi 1821 flere Døde end Fødte i hele Jsland, og dette Lands Folketal derved nu at være saaledes formindsket, at hele Antallet ved Nytaars Begyndelse 1822 nu beløber sig kun til 38,380 Mennesker. Danmarks Folketal see vi derimod af Statstidenden No. 32 at være i bemeldte Aar 1821 foroget om 9035 Mennesker, saavelsom i alt 35,812 fødtes i dette Rige, men 26,777 døde. Der bleve ægteviede i Aaret 1821 i alt 9301 Par. J Jsland derimod i bemeldte Aar kuns 320 Par.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
J sidstnævnte Land angives udi 1821, af Tvillinge Fødsler 15, af Trilling Fødsler ikkun 1, af Dødfødte 32 af Mandkiøn og 28 af Qvindekien, i alt 60, det er nu 1 af 24 a 25 Fødte, istedet for 1 af 35 i 1820. J Jsland befandtes 199 uægte Børn af de i 1821 Fødte, nemlig af Mandkiøn 92, af Qvindekiøn 107, faa at alt saa hvert 7de eller 8de Barn overhovedet var nægte; i 1820 hvert 6te eller 7de, J Danmark de hvere 10de eller 11te, men i 1821 hervt 11te eller 12te Barn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Nyborg den 23de October. Efteraars-Sildefangsten i Beltet er i Aar næsten ganske mislykkedes formedelst stedsevarende ugunstig Vind og Veir. Aalesiskeriet har derimod været noget heidigere, skiendt ikke svarende til de dristige Fiskeres Forventning. En tredie og hidindtil her i Farvandene. ubekiendt Maade at søge en Næringskilde fra Havet paa, er iværksat af en vindskibelig Mand, Skipper Anders Jensen her i Byen, som ved flere Forsøg i afvigte Sommer og Efteraar har beviist, at ogsaa i Beltet kan siskes store til Klipfisk skikkede Torsk, ligesom og allerede ved Prøver deraf, behandlet paa Norsk Maade, overtydet Kiendere om, at disse staae meget lidet tilbage for hine i Smag og Godhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Viborg. Ved Midsommers Tid blev i Nærheden, af Viborg, omtrent 3/4 Miil herfra, paa Aalemølle, Hede, der støder til en Mose ved Rindsholm i Sønderlyng Herred, opgravet Steen ved Foden af en liden Høi, som Eieren, Hr. Justitsraad Ridder Bruun lod anvende til sine Fabrikbygninger ved Aalemølle. – Man stødte ved den Leilighed paa 2de Gravsteder fra Oldtiden; af det ene er nu ikke at see mere end Jndgangen; men det andet har man herfra hele Sommeren gjort Besøg til, for at see dette saa mærkelige Oldminde. En Gang, opsat af svære Kampesteen, 8 1/2 Alen lang, 1 Alen 2 Tommer bred, 1 Alen 18 Tommer høi, fører fra Østsiden derind, selve Gravstedet er 6 Alen lang, Alen 12 Tømmer bred. Ved Jndgangen er det op at af svære Kampesteen af rundagtig Form, og er Høiden der 54 a 58 Tommer eller ikke fuldt 2 1/2 Alen, men inde i Gravstedet selv er Høiden almindelig kun 43 Tommer. Man seer deraf, at det ikke ved slige Leiligheder har faldet vore Forfædre tungt at bukke tig for at komme derind. Jmidlertid viser hele Strukturen tydelig Oldtidens Kraft og Kæmpestyrke, thi Loftet bestaaer kun af 2 svære Steen, ligesom og alle Stenene have en god Sammenføining, deres Størrelse uagtet. Der fandtes ikke andet i Gravstuen, end en Stridshammer af Steen og nogle sorte Potteskaar, som formodentlig have indholdt den Af dødes Aske. Det var imidlertid ønskeligt, om denne gamle Kæmpegrav vedligeholdtes i sin nuværende antike Form.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
J Mariboe Avis af 25de October d. A. læses følgende: J denne Tid har i Rørbeck ved Saxkjøbing i Lolland en Bondedreng, omtrent 12 a 14 Aar gammel, sat Livet til paa en saare ynkelig Maade. Sagen, efter Fortælling, er denne: Drengen var befængt med Fnat, af hvilken Aarsag Moderen greb til det sædvanlige Bondemiddel, indbalsammerede ham med Svovl og puttede ham ind i en heed Bagerovn, hvorudi man kort tilforn havde bagt Brød, og slog derpaa Fiellen for Ovnen. Efter nogen Tids Forløb begyndte Drengen at skrige paa det ynkeligste; hvilket den unaturlige (mon ikre snarere enfoldige,) Moder slet ikke ændsede; men inden man vidste et Ord deraf, var og blev han død. Lægen fra Saxkiøbing blev hentet. Alt omsonst J samme Avis læses følgende Bekiendtgiørelse; Skovrider Carl Siefert ved Fuglsang Prierskovs Godser, er Søndagen den 13de dennes, formodentlig om Morgenen for Kl. 8, bleven dræbt ved et Skud med Rendekugler i Thorebye Fredskov, nær ved Grænge Skiel, og ikke langt fra Stranden. – Den dobbeltløbede Bøsse, som Skovrideren førte med sig i Skoven, og som var saaledes indrettet, at begge Løbene, der laae ovenpaa hinanden, lode sig dreie rundt, saavelsom et fladt Krudthorn, maa af den eller de Myrdende være borttaget, da disse Ting savnedes ved den Dræbte. - Hvo der, i Anledning heraf, kan meddele saadan Oplysning, at Gierningsmanden opdages, tilsiges herved en Douceur af Hundrede og Halvtredsindstyve Rigsbankdaler rede Sølv. – Saxkiøbing, den 23de October 1822. – Hartmann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Nyborg. Løverdagen den 26de October mod Middagstid blev Man her en betydelig Jldebrand, var bag Holkenhavns Skov. Senere erfaredes, at det var 15 Gaarde i Langeble, under Holkenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Uagtet flere Sprøiter her fra Byen og Omegnen strax ilede til Hielp, kunde Man ikke standse de fortærende Luer. Den Mand, hos hvem Jlden udbrød, fik næsten Jntet, den Anden kun lidet Boehave reddet. Dette Uheld er saa meget mere at beklage, da de begge vare velhavende Familier, bekiendt for deres Virksomhed, og ingen af Gaardene vare assurerede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Natten imellem den 28de og 29de f. M. er ved Jndbrud hos Hr. O. B. Brockdorff ved Lyngbye bortstiaalet en stor Deel Sølvpenge og andre Prætiosa, hvorhos Tyven havde sønderstaaet et Taffeluhr, for at medtage Værket. For Opdagelsen af Tyven udloves en Douceur af 30 Rbd. Sedler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Fattigkolonien Frederichsgave i Pinneberg bestaaer af 2 Rader Huse, liggende paa begge Sider af en 57 Fod bred Landevei. Her bygges 20 Koloniehuse, af hvilke 8 ere færdige og beboede. Samme have en Afstand af 324 Fod imellem hverandre. En Jnspektørbolig og et Skolehuus ligger i Koloniens Midte. Anlægget har havt det Vanheld, at den først ansatte Jnspektør var et uvidende og forsømmeligt Menneske. Den nuværende roses derimod. J en liden som Manuskript udgivet Beretning af Professor Wendt antager Forfatteren med Føie, at Huusflid maa blive en ufravigelig Fornødenhed i slige Kolonier, og foreslaaer desaarsag at Beboerne skulle forfærdige Nürnberger Legetøi, Kurve og Koste, flette Maatter a.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Befordring og Afgang. Den 18de October er Præst i Citadellet Frederikshavn samt ved Frederiks Hospital og Fødsels-Stiftelsen i Kiøbenhavn, N. G. Wolff, beskikket til Lærer ved det Grønlandske Seminarium for de sig til Missionairer dannende Candidater. Den 23de, Copisterne J. C. Heiberg og J. D. Olsen samt Exam. juris C. M. Schow og Cand. juris J. G. H. Gamborg, de to første til Fuldmægtiger og de sidste til Copiister ved Kiøbenhavns 2 citeret og Politiets øvrige Forretninger. Den 25de, Lands Over- samt Hof= og Stadsrets-Asses for M. Lenge til Assessor i Høiesteret. Den 19de October er C. A. F. Aschenfeldt udnævnt til Copiist i Assignations-Expeditions- og Bogholder-Contoiret. under de Deputerede for Finantserne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-09
Litteratur. Fra Pressen er udkommet: Bidrag til den danske Skuepladses Historie i dens første Aarhundrede, fra den aabnedes, den 23de September 1722, indtil dens Jubilæum den 23de September 1822, ved Hr. Prof. K. L. Rahbek. - Professor og Rector Dr. S. N. J. Blechs Græsk Læsebog. – Breve fra Kolding, en topographisk Skifte, udgiven som Jndbydelsesskrift til den offentlige Examen i Kolding lærde Skole, af Professor og Directeur C. G. Tauber.