JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Frankrig. Her ere endnu Underhandlingerne med Schweiz om Prinds Ludvig Napoleons Forviisning den væsentligste Gjenstand for Dagslitteraturen, og da dette Theema alt har været behandlet i meget lang Tid, indseer man let at det forTiden ikke kan frembyde noget Jnteressant. Hvad forøvrigt Underhandlingerne ville lede til er endnu meget tvivlsomt, da i Schweiz Stemningen er afgjort mod Frankrig, der derimod samler Tropper langs med den schweizerske Grændse, og efter Vel underrettedes Mening, skulle disse Tropper anvendes mod Schweiz. Efter Forlydende skal Greven af Paris døbes i October, til hvilken Tid man ønsker at sammenkalde Deputeretkammeret for at det kan begynde sine Forhandlinger under Jndflydelsen, af de mange Naades-Uddeelinger, som ved denne Leilighed vil finde Sted, ogsaa er der Tale om at den unge Greve i sit Vaaben skal optage Lilierne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Foruden den brossardske Proces venter man endnu andre Processer der letteligen kunne give mindre gode Resultater for Regjeringen. Gisquet har nemlig truet med at ville saggive Journalen Messager for de mod ham fremsatte Bagvadskelser, og Regjeringen vil sagsøge La France formedelst et i den indrykket Brev om Dronning Marie Antoinettes Diamanter, og venter ene paa Montalivets Tilbagekomst. Den førstnævnte af Processerne troer man dog i Almindelighed at Regjeringen vil søge at hindre, da den ikke ønsker at see een af sine tidligere Politiministere stillet for Domstolene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Spanien. Dronningens Overgeneral Espartero har atter skuffet Alles Forventning og istedetfor at rykke frem mod Estella er han med hele sin Armee gaaet tilbage over Ebro Floden, en Begivenhed, der overalt har fremkaldt et meget ugunstigt Jndtryk. Paa samme Tid som Christinerne saaledes trække sig tilbage rykke Carlisterne frem og i Madrid frygter man saaledes for Stæderne Valladolid, Burgos og Valencia, der nu trues. Dronningen har nu udstædt et Decret, hvori hun bevidner det forrige Ministerium sin Tilfredshed. Det nye Ministerium spaaer man kun en kort Varighed, især da det er vanskeligt at faae en Finantsminister.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Jtalien. Keiserens Kronning i Mailand fandt Sted den 6te dennes og skal have været pragtfuld. Toget til Domkirken skeete efter forud bestemte Regler, og efterat Keiseren havde i Kirken hørt en Tale af Cardinal=Erkebispen af Mailand, og var traadt hen foran Alteret, oplæste han der knælende Kroningseden, hvorpaa han blev salvet, og hørte Pontifikalmessen. Understøttet af Cardinal=Patriarchen af Venedig paasatte Cardinal-Ærkebispen af Mailand ham Jern-Kronen hvorpaa han smykket med de øvrige Rigs-Jnsignier blev hilset af Tilskuerne, og Folket med megen Jubel. Om Aftenen var atter hele Byen illumineret ved hvilken Leilighed 2de med Brillanter besatte Transparenter skal have taget sig udmærket godt ud. J Rom smigrer man sig nu atter med, ved Østerrigs Mellemhandel, at faae Ende paa de religiøse Stridigheder med Preussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Schweiz. Her er alt i Bevægelse i Anledning af Frankrigs Fordringer og at fordrive Prinds Ludvig Napoleon fra Arenenberg, og de enkelte Cantoners Raad holde derfor i denne Tid Forsamlinger for at give deres Gesandter til Landdagen de fornødne Jnstruxer. Næsten overalt er Stemningen mod Frankrig, og flere Officeerkorpser have voteret Addresser, for at opfordre Cantons Raadene til ikke at give efter, men at stole paa Landeværnet. Ret characteristisk er den Afgjørelsesmaade, som et Schweizerblad foreslaaer nemlig, at lade Prindsen og Hertugen af Remours afgjøre Sagen. ved en Duel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Belgien. Addresser til Kongen om ikke at give efter og at lade Luxemburg og Limburg skille fra Belgien, vedblive endnu at indløbe, og Kongen har nylig modtaget en saadan fra Borgerskabet i Brussel. Om Conferencerne i London hører man endnu meget forskjellige Meeninger, og, medens nogle troe, at Stridighederne der ville blive afgjorte, nære Andre en modsat Anskuelse; dog paastaaes der temmeligt almindeligt at Forbundsdagen i Frankfurt bereder Alt for at frarive Belgien de omtvistede Provindser. Tydskland. Dersom de nu almindeligt circulerende Rygter ere sande, har Keiseren af Ruslands Reiser i Tydskland ikke været aldeles uden Resultat, thi efter hvad der nu paastaaes, skal Kronprindsen af Bayern være forlovet med den ældste Storfyrstinde Maria, og Arvestorhertugen af Sachsen Weimar forlovet med den anden Storfyrstinde Olga. - Om de hannoverske Anliggender har man endnu ingen nærmere Oplysning faaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
J en Skrivelse fra Göttingen, hvori fornemmelig Universitetet er omtalt, hedder det blandt andet: Over Politik og Statshuusholdningen bliver derikke læst lige saa lidet som over Politividenskaben, men de rige praktiske Erfaringer holde os skadesløse herfor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Fædrelandet. J en Bog af P. A. Munch, (udkommen i Christiania i dette Aar) kaldet Norges, Sverriges og Danmarks Historie, bestemt til Skolebrug, findes følgende Anti=Nathansonske Skildring af Danmark Tilstand: "Danmark har den hele Tid, skjøndt ei med Held, arbeidet paa at komme sig efter de lidte Stød. Dets Statsgjæld, som allerede i 1807 udgjorde 42 Millioner Rbd., er siden den Tid forøget til 150, og Statsudgivterne overstige Jndtægterne med mindst 1 Million. Skylden maa vel deels søges i daarlig Forvaltning, men ogsaa i det fra ældre Tider herskende og kun nylig lettede Undertrykkelses=System, hvorved de blot tærende Klasser begunstigedes paa de arbeidendes Bekostning." Vogen er, som sagt, til Skolebrug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
En Gavtyv af en Snedkersvend – meldes fra Haderslev den 3die ds. – kom paa en Reise nordefter for nogle Dage siden ind i Vonsyld Kro, hvorhan hørte at Værten for at betale nogle kjøbte Heste, talte om, at ville lade en Sum Penge afhente hos en Kjøbmand i Kolding. En Timestid derefter indfinder sig et Bud hos denne med et Brev fra Værten om at levere Overbringeren 50 Rbd. Kort efter faaer Kjøbmanden Tvivl om Sagens Rigtighed og lader et Jilbud ride til Vonsyld. Mistanken faldt paa Snedkersvenden, der med Pengene i Lommen blev greben paa Veien til Veile, og nu sidder arresteret i Kolding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
J Roeskildes Avis føres Anke over, at man nylig med en Bekostning af 400 Rbd. har opført et Krudttaarn til Opbevaring af Husar-Esqvadronens Krudt, der anslaaes til at udgjøre – en Fjerding. Jndsenderen, som paaviser flere existerende hensigtsmæssige Gjemmesteder, finder, at Communalbestyrelsen har ved hiin Leilighed ikke havt Sparsomheds Principet for Øie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Efter hvad der er meddeelt i Helsingøers Avis, skal den Person, som formeentligen har qvalt et logerende Fruentimmer i Antonistrædet være arrefleret, men nægter endnu Gierningen; hvorimod den som fulgte med ham, har forklaret Sammenhængen i saa Henseende. Stikbrevets Oplæsning i et simpelt Værtshuus, hvor den Paagieldende netop befandt sig og derover faldt i Afmagt, skal have ledet til Opdagelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Hr. T. Mørch i Fredericia beretter i Jyllandsposten, at en virksom og brav Mand, som er Medsidder i Communeraadet, har til Hensigt at petitionere Hs. Maj. Kongen og det kongl. danske Cancellie og Bevilling til en Presses Anlæg i Fredericia, der da vist vil levere et Communeblad og en Avertissementstidende for Byen." Deputeret for Kjøbenhavn, Agent Hammerich, har paa Grund af Sygdom undskyldt sig for at deeltage i den nu forestaaende roeskildske Stænderforsamling, og som en Følge heraf er den 8de Suppleant Capitain Herforth indkaldt til Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Af Beskrivelsen af Universitetets Jndvielsesfest i Aaret 1836 i sidste Hæfte af Selmers academiske Tidender sees, at Universitetsbygningens Opførelse, Alt iberegnet, har kostet noget over 200,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Aalb. Avis fortæller, at Jfr. Andersen (fordeelagtig bekjendt fra Müllers og flere reisende danske Skuespillerselskaber) ikke skal have været heldig i sin Prøvedebut for den kgl. Theaterdirection, som Pariserdrengen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Ved et af de i Kjøbenhavn garnisonerende Regimenter skal være indledet Undersøgelse imod et stort Antal Underofficerer, for at have afpresset Penge af de dem underlagte Recruter i Exerceerskolen. Hvor skammelig end en saadan Handling er hedder det i den Frisindede og hvor lidet den end kan undskyldes med, at det stedse skal have været Skik saaledes, saa er dog den nærmeste Anledning til slige Uordener den, at disse Underofficerer, uagtet deres vistnok meget fatiguante Bestilling, ikkun tilstaaes et dagligt Tillæg af 2 s., skriver to Skilling dansk, saaledes at de, tilligemed deres Lønning, erholde 18 s. om Dagen. Det er indlysende, at en saadan Betaling er aldeles utilstrækkelig for en Lærer, som fra Morgen til Aften har den trættende Forretning at undervise Recruter, og i den Tid ikke kan have nogen anden Fortjeneste. Endnu mere forværres hans Stilling, naar han er gift og har adskillige Børn. Saavel for disse Lærere, saavelsom for Recruterne, som og for Tjenesten i det Hele, vilde det derfor være høist ønskeligt, menneskeligt og billigt, ifald Generalcommissariatet indkom med allerunderdanigst Forestilling til Hs. Majestæt om at forhøie disse trængende Underofficerers Tillæg, saalænge de som Lærere fungere i Exerceerskolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Det Tourniaireske Selskab ankom til Odense den 19de ds.; den talrige Mængde Vogne og Heste dannede paa Gaderne et af de største Optog af det Slags. Meest Opmærksomhed tiltrak sig nogle ganske smaae corsicanske og skotske Hingste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Thorvaldsen er af Selskabet for historiske Granskninger i Providence (Rhode Jsland i Nordamerica) i Foraaret bleven udnævnt til Æresmedlem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Under 30te August d. A. har Hans Majestæt Kongen allernaadigst udnævnt Premierlieutenant C.F. v. Schindel ved 3die jydske Jnfanterie=Regiment til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Under 8de de har det behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at approbere Valgene af Forligelsescommissair og Stænderdeputeret, Cancellieraad Hempel samt Kjøbmand Jürgensen, som borgerlige Raadmænd i Odense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Kjøbmand M. G. Pluddemann i Colberg er bleven anerkjendt som Dansk Vice-Consul sammesteds, under det kongl. Consulat i Stettin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Jfølge Cancellie=Pl. af 20de dennes er Qvartalscoursen for Octbr. Qvartal fremdeles al Pari. Kjøbenhavn, den 21de September 1838. En Deputation af Kjøbenhavns Magistrat og Stadens deputerede Borgere, Justitsraad Borgermester Mundt og Oberstlieutnant Friedenreich, complimenterede igaar Thorvaldsen paa Stadens Vegne, og underrettede ham om, at han var bleven udnævnt til Æresborger i Kjøbenhavn. Diplomet vil blive overrakt Thorvaldsen i en Plenarforsamling af Magistraten og de 32 Mænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Nykjøbing. Den ostindiske Missionair Hr. Pastor Rosen ventes ifølge Breve dateret London den 5te dennes tilbage til sit Fædreland for der at søge geistlig Ansættelse, efter 20 Aars Fraværelse fra Europa og efter saare vidtløftige og besværlige Reiser hvis Resultater, som vi haabe, han i sin Tid vil meddeele det læsende Publikum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Ogsaa her paa Landet er i flere Nætter seet usædvanlige stærke Nordlys som skulle spaae en tidlig og stræng Vinter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Blandet. Under Overskrivt: "Om Departementschefer og Redacteurer findes i norsk Rigstidende af 8de ds. et Jnserat, hvoraf nedenstaaende Begyndelse torde interessere ogsaa udenfor Norge; "Det er i vore Dage og Dagens Blade noget ganske sædvanligt, at Redactionerne af disse, forsaavidt de gerere sig som halv eller heel oppositionelle, eller endog radicale, ville vide at forstaae Alting bedre end baade Departementscheferne, den norske Regjering, ja stundom Kongen selv. Dette er, for Conseqventsens Skyld, jo ganske i sin Orden; thi hvad vilde Oppositionen betyde, naar man ikke sagde imod? Men da man rimeligviis bør formode, at de, der troe at forstaae Alting bedre, ogsaa vilde kunne gjøre Alting bedre, saa var det meget at ønske, at enhver af vore Statsraader, i Qvalitet af Departementschef, havde en Redacteur af hine Blade ved sin Side, ligerviis som i sin Tid de fire Evangelister afbildedes med et deels jordisk, deels overjordisk Væsen ved Siden. (J Note tilføiet: Som bekjendt, ere disse Sidevæsener en Engel, en Løve, en Oxe og en Ørn. Vedkommende overlades Valget). Om end disse Redacteurer ikke kunne eller torde indblæse eller foreskrive Cheferne, hvad eller hvorledes de burde eller skulde tænke og udtrykke sig; de kunde og vilde dog sikkerligen, ved et Brølet Puf, et Hak, eller et Vink give Vedkommende at forstaae, naar disse tage Feil, ja allenfals, naar det gik altfor galt, støde Blækhornet overende paa Papiret, og derved bringe Chefen til at sandse sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Den 4de dennes steeg Hr. Green og fra London i den store Nassau=Ballon, for om muligt at naae en høiere Luftregion, end hidtil var naaet. Ballonen forblev henved 3/4 Time i Luften og dalede i Hertfordshire, 47 engelske Mile fra det Sted hvorfra den var gaaet op. Høiden, som Hr. Green opnaaede, var 18 til 19,000 Fod. J denne Høide havde Ballonen ved de forskjellige Luftstrømninger næsten tabt det Halve af sin Stigekraft, saa at Man maatte udkaste henved Halvdelen af Ballasten. J en Høide af 11,000 Fod sneede det saa stærkt, at Ballonens Spidse saavelsom Hr. Greens Klæder vare ganske hvide. J den umiddelbart derpaa følgende Luftregion var derimod Temperaturen saa varm, at Sneen øieblikkelig smeltede og faldt fra Ballonspidsen ned paa de Reisende, hvorved disse bleve ganske vaade. Qviksølvet i Barometret faldt i den omtalte Høide betydeligt, hvilket Phænomen man ikke havde bemærket for. En anden Erfaring gjorde Hr. Green, at nemlig hverken han eller hans Ledsagere i de høieste Regioner fornam den ringeste Besværlighed i Henseende til Aandedrættet, medens Humboldt og andre Reisende havde gjort den modsatte Erfaring paa betydelige Bjerghøider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
For Tugtpoliti=Retten i Paris stod i disse Dage en gammel Kone, som skulde aflægge Vidnesbyrd, om et Tyveri. Hun paastod, at have seet, at den Anklagede havde trukket Lommetørklædet op af Klagerens Lomme. "Men er J da ogsaa vis derpaa? spurgte Præsidenten hende. – "Saa vis. – svarede hun, som jeg er vis paa, at alle her nærværende er Christne og skikkelige Folk!" – J tager feil – faldt smilende Stats=Prokuratoren (Hr. Anspach) hende i Talen; han er nemlig en Mosait. - Hele Forsamlingen begyndte ligeledes at lee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
J et tydsk Tidsskrift læsles nyligt følgende: Under Gudstjenesten behagede det de allerhøieste Herskaber at bringe den Høieste deres Tak.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Kjøbenhavns Torvepriser den 22 Sept. 1838. Rug 4 Rbd. 40 s. a 5 Rbd. Hvede 6 Rbd. 40 sk. 5 8 Rbd. 16 s. Byg 2radet 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 72 s. dito beradet 3 Rbd. 8 s. a 3 Rbd. 16 s. Havre 2 Rbd. 48 s. a 2 Rbd. 80 s. Erter 3 Rbd. 64 s. a 5 Rbd. 32 s. Flesk røget Lpd. 2 Rbd. 40 s. a 2 Rbd. 64 s. dito grønsaltet 1 Rbd. 80 s. a 2 Rbd. 20 s. Smør Pd. 22 a 25 sk. Æg Snesen 22 a 23 s. sjællandsk Smør Fjerdingen 12 Rbd. 48 s. a 14 Rbd. 48 s.S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Kjøng Menighed i Sielland, J. H. Lautrup, beskikket til tillige at være Provst for Hammer og Thybjerg Herreder under Præstø Amt; hidtilværende Sognepræst for Ulsø og Braaby Menigheder i Sielland, J. B. Stanning, til Sognepræst for Herlufmagle og Thybjerg Menigheder sammesteds, allerhøieste Confirmation er udfærdiget paa det Cand. theol. C. B. John sen af Stiftamtmanden over Island meddeelte Kaldsbrev, som Sognepræst til Breidebolstad og Narvore Menigheder i Snefjeldsnæs Syssel under Jslands Vestant; Auscultant i Rentekammeret, Kammerj. H. C. A. F. Døring, beskikket til Amtmand over Cismar Amt; første dirigerende Borgemester i Altona, Etatsraad Behn, udnævnt til tillige at være første, og Raadmand sammesteds, Justitsraad Gahler, til tillige at være andet stemmeberettigede Medlem af Lottoets Justitsdirection; Generalrevisor ved Lottoet i Altona, Major M. A. G. Wiechmann, til anden General=Administrator ved bemeldte Lotto; Brygger i Kjøbenhavn, Cand. juris L. Møller, udnævnt til Agent med Rang . 6 i 7de Classe af Rangforordningen af 14de Octbr. 17463 Fuldmægtig ved Gouvernementet Tranquebar, Kammerjunker J. R. Sehestedt, beskikket til 3die Medlem af Raadet i Frederiksnager, samt Bogholder, Eqvipagemester og Auctionsdirecteur sammesteds, og Cand juris C. C. Rehling, til Fuldmægtig ved Gouvernementet i Trangebar Commandeurcapitain J. C. Falsen, Commandeur af Dannebrogen, efter Ansøgning meddeelt Afskeed i Naade af Marinen, som Commandeur og med Pension; ligeledes er Commandeurcapitain C. J. Lütken, Ridder af Dannebrogen, paa Grund af hans svagelige Helbred, meddeelt Afskeed i Naade af Marinen, som Commandeur, med Pension under Navn af Vartpenge; Capitainerne N. H. Tuxen, Ridder af Dannebrogen, og L. de Coninck, Ridder af Dannebrogen, udnævnte til Commandeurcapitainer; Capitain C. C. Paludan til Chef for 2den Divisions 2det Compagnie, hvilket Capitain J. Seidelin, Ridder af Dannebrogen, fratræder; Capitainlieutenant F. A. Paludan, Ridder af Dannebrogen, til Capitain og Chef for 1ste Divisions 1ste Compagnie, som Capitain C. F. Wilkens fratræder, og Secondlieutenant C. S. Feilberg til Premierlieutenant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Bekjendtgjørelser. Den Berlingske politiske og Avertissements-Tidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Da den Berlingske Tidende", der fra 1 October d. A. redigeres af Hr. Grosserer Nathanson, fra den Tid vil erholde en til dens Udbredelse passende Udvidelse saavel af inden, som udenlandske Nyheder, saa bedes de, som ønske fra Qvartalets Begyndelse, at holde dette Blad, at tegne sig paa Contoiret, Pilestræde 118, og i Provindserne paa de kongelige Postcontoirer. Prisen er 1 Rbd. 5 Mk. qvartaliter, og Abonnementet kun bindende for 3 Maaneder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Kjøbenhavn, September 1838. Dampskibet. Frederik den Siette vil sidstegang iaar den 28de September, paa Udreisen til Kiel, og sidstegang iaar den 30te September, paa Hiemreisen til Hovedstaden, landsætte og modtage Passagerer ved Grønsund og Gaabense Færgesteder paa Møen og Falster. Derimod fortsætter Dampskibet Frederik den Siette den directe Fart imellem Kiøbenhavn og Kiel indtil medio November Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Dampfartens Contoir i Kiøbenhavn, Kronprindsessegaden N. 395, den 17de Septbr. 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-25
Auction. Da det ved 3die Auction den 31te August sidste givne høieste Bud paa Handelshuset Weil 8 Ger sons Boes Gaard paa Hiørnet af Frisegaden og Badstebroestræde i Nyekiøbing, med Tilhørende og tilliggende Jordlodder, ikke af Skiftecommissionen, er approberet, bliver, efter Begjæring af Prokurator Tidemand paa Boets Vegne, afholdet 4de Auction over disse Eiendomme, i Gaarden selv, Fredagen den 12te October førstkommende om Middagen Klokken 12. Conditionerne erfares hos Reqvirenten. Nyekiøbings Auctions-Contoir paa Falster, den Møller. 20de September 1838. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-28
Lollands, Falsters Si Tidende. No 112. Fredagen den 20 September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-28
No. 165 af Alt. Mercur indeholder følgende Skrivelse fra Wien af 13de September. Hans Kongelige Høihed Prinds Christian af Danmark besøger med sin Gemalinde alle vor Stads Mærkværdigheder. - Ved den Kirkeparade, som i Forgaars fandt Sted af den herværende Garnison, og hvorved 10,000 Mand af alle Vaabenarter vare tilstede, indfandt Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian af Danmark sig incognito. Hofkrigsraadets Præsident General Grev Hardegg, befalede strax at hilse ham med Kongelige Æresbeviisninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-28
Fra Wordingborg har en Bondeven meddeelt Kjøbenhavnsposten" følgende: Som det var at vente, allarmeredes Godseierne forskrækkeligt over de Discussioner, der, saavel i som udenfor Stænderforsamlingerne, ere førte angaaende Frigivelse af Hoveriet in natura, og man kan derfor ikke forundres over, at de paa allehaande Maader søge at vanskeliggjøre billige Overeenskomster i saa Henseende. En Godseier i det sydlige Sielland, der tillige er Stænderdeputeret, Kammerherre Raben Levetzou til Beldringe, har saaledes troet at sikkre sig ved at tilføre alle nye Festebreve den Clausul at dersom Hoveriets Frigivelse skulde vorde befalet eller Eieren af egen Drift bestemme sig til Frigivelsen, da skal Fæsteren i begge Tilfælde yde som Vederlag 40 Rbd. Sølv aarlig, men Fæstebreveneindeholde Jntet om at Bonden er berettiget til at fordre Frigivelsen mod samme Vederlag. Dersom en slig Forudbestemmelse kan tillægges Retsvirkning er det indlysende, at Hoveriet aldrig kan ventes ophævet og det vil staae i Godseierens Magt, ved at frigive Hoveriet, at ødelægge Fæstebonden, især naar hiin opskruer sin Fordring endnu høiere. Man kan formeentlig kun tænke sig Hoveriets Ophævelse mulig enten ved Udnævnelse af en Commission til at mægle Parterne imellem eller ved en frivillig Overeenskomst imellem disse, men derkan ingen Mægling tænkes lige saa lidt som frivillig Overeenskomst er mulig, naar den ene af Parterne allerede er lænkebunden ved sin Underskrift. Det var derfor vist ikke uden Nytte og til Beroligelse for de ængstede Bønder, om denne Sags Retsgyldighed blev underkastet offentlig Drøftelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-28
J alt Fald vil denne gjøre Fæsterne meere forsigtige i at indgaae Forpligtelser mod Herremænd, der kun pønse paa at gjøre dem troskyldige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-28
Bladet "Dagen", der fra sin nye Redacteurs Bestyrelsestid har taget sig en fast utilgivelig Frihed i at fremkomme med betydelige meningsforstyrrende Feiltryk, har for denne dens Skjødesynd oftere været dadlet af Kjøbenhavnsposten, til hvilken den nu har rettet en Replik, der synes bestemt til ogsaa for andre at være en varslende Trudsel, og hvis Begyndelse lyder saaledes: "Vi have nu en saa betydelig Mængde Smaating (og mange Bække smaa, gjør en stor Aa) at afgjøre med vore Samtidige, at med mindre vi begynde at indløse endeel af vore Obligationer, er det sandelig tænkeligt at vi (Dagen) ikke ville blive istand til at indfrie det hele Beløb i 60 Aar. Det gjælder altsaa om at vise vore Høistærede Samtidige, ligesom ogsaa vore ærede Samtidige (de slet og ret Samtidige gjemme vi til i Morgen eller Overmorgen, eller en eller anden følgende Dag, ja muligt til den sidste Dag) at vi have sammensparet et lidet (quod fieri potest per pauca non debet sieri per plura) synkende Fond, til Kapitalens gradvise Afbetaling. Lad os begynde med Kjøbenhavnsposten. For dem, der ere uindviede i Dagens Terminologie, bemærke vi, at Samtidige er Dagens stadige Betegnelse af Bladredacteurerne. For de slet og ret Samtidige er forøvrigt den varslende Morgen ikke kommen, ligesom "Dagen" selv endnu ikke er bleven fri for Trykfeil Den anden Udgave af Wigfus Erichsens juridiske Stat er nu udkommen og af denne seer man at der siden Universitetsfundatsen af 1788 udkom, have ialt 1618 Jndivider underkastet sig den fuldstændige juridiske Exammen, men da flere af disse have taget Exammen 1 a 2 Gange igjen er der i det nævnte Tidsrum ialt kun bleven 1449 Candidater. J Anhanget om de saakaldte danske Jurister ere de anførte, som ere ansatte i juridiske Embeder enten som Dommere eller Skrivere i eller under de kongelige Collegier med flere Steder, dog med Undtagelse af Toldkammeret, da det i dette Collegium er en Sjældenhed, at nogen har juridisk Examen, naar man undtager de Enkelte, der have den latinske juridiske.