JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
J den nye græske Stat, hvis unge Konge, Otto, den 30 Januar ankom til Nauplion, er Alt endnu i sin Begyndelse. Regjeringsraadet har hidtil sysselsat sig med at bekjæmpe de misfornøiede indfødte Høvdinger med Landets Jnd deling, National-Kirkens Selvstændighed, Skolers Oprettelse o. s. v. De franske Tropper have forladt Landet, og Regjeringens fornemste Støtte er de hvervede bayerske Soldater. Athenen er udseet til Hovedstad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
Sverrig og Norge have nydt en uafbrudt Rolighed; Kronprindsens Reise gav Nordmændene Leilighed til at vise deres Hengivenhed for ham og den hele kongelige Slægt; men det sydlige Norge, især Drammen og Christiania, har været hjemsøgt af Cholera, der ogsaa har anrettet store Ødelæggelser i Portugal og Spanien, og endnu jævnligt kræver sine Offere i de fleste øvrige europæiske Lande. Ogsaa Amerika, især Mexico, har liidt af denne frygtelige Plage. Af berømte eller dog bekjendte Mænd har Døden bortrevet Crome, Plank, Cotta, Dalberg, Fenerbach, Jourdan, Savari, Wilberforce, Exmouth, Gambier, Treschow. Ligesaa urolig som Menneskene, har Naturen været. Hyppige Storme og Uveir have raset, fornemmelig i det nordlige Europa. Jsær have de orkanagtige Storme i Begyndelsen af September og November anrettet stor Skade paa Hav og Land, og Nordsøen er atter bleven mangen Søemands Grav. Kaste vi et Blik paa de andre Verdensdele, da lader det til, at Nordafrika atter skal hæve sig til den Vigtighed for Kulturen, som det havde i Oldtiden, og som det i de senere Aarhundreder kun har havt som dens Fiende. Ægypten, denne Kulturens Vugge, har begyndt et nyt Afsnit i sin Historie; med Forbauselse betragter Man den lange, vigtige Rolle, dette Land har spillet i det store Verdens=Drama, og saalænge Nil en vedbliver at yde sine Gaver, vil det aldrig ganske tabe sin Jndflydelse, hvilke politiske Omvæltninger end Skjebnen har forbeholdt det. Skulde den projecterede regelmæssige Forbindelse imellem Engelland og Ostindien virkelig komme istand, da vil ogsaa Landets Beliggenhed faae en Deel af den Vigtighed, der gjorde det saa mægtigt og rigt i Oldtiden og Middelalderen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
J Algier begynder en ny Kultur at fremblomstre; men Uvisheden om Landets tilkommende Skjebne lægger store Hindringer i Veien for dets Kolonisation, som kun vil have Fremgang, naar den engelske Regjerings Misundelse ikke længer afholder Frankerig fra den bestemte Erklæring: at det aldrig vil opgive denne Besiddelse, J den nordamerikanske Fristat have alvorlige Stridigheder truet Unionen med Opløsning; dog maatte Syd=Carolina, hvor et stærkt Partie rustede sig til væbnet Modstand imod den fælleds Regjering, snart give efter; imidlertid er det aabenbart, at den samme Fare let kan vende tilbage, saalænge Forskjellen imellem de sydlige og nordlige Staters Jnteresse endnu er saa stor, og Regjeringen kun har saa indskrænket en Magt. J de øvrige amerikanske Stater er Alt endnu enten Forvirring eller kun Begyndelse til borgerlig Orden. J Mexico raser Borgerkrigen endnu, imellem Bolivia og Peru seer det ud til et Brud, i Brasilien have Oprør, især i de nordlige Provindser, forstyrret Roligheden; heller ikke har Man været uden Frygt for, at Ex=Keiseren skulde gjøre Forsøg paa at bemægtige sig Tronen igjen. For vort kjære Fædreland har Aaret været et af de jævnt gode; Jordens Afgrode har hverken været ualmindelig rigelig eller meget ringere end sædvanligt; Handelen har gaaet sin rolige Gang, uagtet et af vore største Handelshuses, Fallit, Lovgivningen har ikke bragt betydelige Forandringer i Landets indre Tilstand; kun med Hensyn til Litteraturen, har Aaret heller ikke i Danmark fornægtet sin urolige Natur. Jblandt Dødens Offere bemærke vi, J. Møller, Broder, sen, Gamborg, Wleugel, Bille, Fischer og Stokholm. Hvad der meest udmærker dette Aar ere de hyppige. rørende Beviser, Folket har givet sin Konge paa dets stedse stigende Kjærlighed og Hengivenhed for ham. Allerede den 28. Januar og den 13 Marts gave disse Følelser ualmindelig Leilighed til at yttre sig; men især udtalte de sig med en Styrke. der vakte hele Europas Opmærksomhed og Beundring, i Anledning af den Fare, der truede Kongens Liv. Med hvilken ængstelig Bekymring lyttede Enhver af os til Beretningerne om Sygdommens Gang, med hvilken ubeskrivelig Glæde fornam vi Hans Helbredelse, Vel fik kun Hovedstaden Leilighed til at give Ham selv Beviser paa disse Følelser; men det var kun dens Lykke, ikke dens Fortjeneste, endskjøndt vi villig indrømme, at den Enthusiasme, der eletriserede dens Jndvaanere, og som yttrede sig med en hos nordiske Naturer ualmindelig Varme, var et værdigt Udtryk af den Glæde, der beste lede det hele Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
Døbte, Kopulerede og Døde i Kjøbstaden Odense, i Decbr. Maaned 1833.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
A. St. Knuds Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
Døbte. Den 1ste, Møllerkudsk R. Hansens Søn. Hans Frederich Rasmussen; Fadd. Frøken F. Bülow, Jfr. M. Paulsen, Overretsprokurator Rasmussen, Kjøbmand Crone og Kirkeværge P. Jørgensen. S. D., Dagleier J. Jørgensens Søn. Hans Jørgensen; Fadd.: Urtemand N. Rasmussens Kone, Pigen P. Rasmussen, Urtemand C. Jørgensen, Smaa kjører N. Jensen og Eskadronssmed P. Andersen. S. D., Muursvend J. H. Petersens Søn. Peter Joseph Langscherdel Petersen; Fadd.: Dagleier C. Rasmussens Kone, Pigen, H. Petersen, Kludesamler J. M. Tørring og Barnets Fader. Den 8de, Skomagermester J. Nielsens Søn, Johannes Nielsen; Fadd. Mad. M. Kornbech, Jfr. S. Jensen, Skomager mesterne Lieber Lund og L. Petersen, samt Muurmester J. Frederichsen. Den 15de, Skomagermester J. J. Schmidts Søn: Niels Johansen Schmidt; Fadd.: Pigerne K. Knudsen og Christian Jensen; Fadd. Pigerne B. K. Mortensdatter og S. Jacobsdatter, Dragon P. Larsen, Ungkarlene R. Nielsen og J. Rasmussen. Den 26de, Vægter Knud Knudsens Søn. Hans Knudsen; Fadd.: Skomagersvend J. Møllers Kone, Pigen N. Pedersen, Garver R. Petersen, Vægtervagtmester R. Plund og Skrædersvend O. Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
Kopulerede. Den 4de, Tømmersvend Franz Christian Schjötz og Pigen Ane Madsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
Døde. Den 5te, Tøibereder R. A. Stollbergs Datter, Al vine Cathrine Janette Schenitta, 1 Aar. Den 6te, Frøken L. E. Brown, 73 Aar. Den 14de, Kontrolleur H. S. Carstensen, 55 Aar. Den 15de, Smaahandler M. Corneliussens Enke, Ane Marie, 72 Aar. S. D., Almisselem 8. Franzdatter, 56 Aar. Den 17de, Kammerjunker og Kapitain M. B. Cederfeld de Simonsen, 5 1/2 Aar. Den 19de, M. Lindstrøms Søn, Johan Peter, 15 Uger. Den 21de, Snedkersvend C. Oswald, 24, Aar. Den 23de, afd. Urtemand R. Jensens Datter, Johanne, 9 Aar. Den 27de, Malersvend J. Ottesens udøbte Tvillingsøn, 3 Uger. Den 29de Møllerkarl J. Nielsens Datter, Christiane Frederiche, 3 Aar. S. D., Skomagermester F. L. Holst's Kone, Magdalene Brodersen, 71 Aar. S. D., Almisselem, Skomager H. Petersen, 85 Aar. S. D. og den 31te, Hvedebrødbagermester J. Østerbys tvende Døttre, Christiane Engelke, 5 Aar, og Ane Sophie, 2 Aar. B. Frue Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
Døbte. Den 1ste, A. Hansens Datter Johanne Cathrine Jørgensen; Fadd., Pigerne M. K. og A. M. Nommesen, Brændeviinskarl A. Rasmussen og Ungkarl H. C. Hansen fra Fraugde. S. D., Sadelmager Muncks Søn. Johan Lauritz Munck; Fadd. Mad. Borch, Jfr. C. Delcomyn, Regimentssadelmager C. Falck, Eskadronssadelmagerne P. Jensen, N. Wind og C. Dichmann. Den 4de, Skomager M. C. Westrins Datter: Oline Andrine Westrin; Fadd.; Moderen, Pigen G. M. Knudsdatter, Bødkermester D. Hansen, Ungkarl M. Sy Knudsen og Faderen. Den 8de, Huusmand H. Madsens Datter i Gillestedhuus: Mette Kirstine Hansen; Fadd. Pigerne A. M. Hansdatter og M. M. Henningsdatter, Boelsmand H. Jørgensen i Bullerup, Ungkarlene P. Madsen i Trøstrup Korup og J. Henningsen paa Steegstedmark. Den 15de, Huusmand H. C. Jørgensens Søn i Gillestedhuset: Peter Hansen; Fadd.: Pigen K. Andersdatter, Tømmersvend P. Hansens Kone, Tømmersvend A. Jørgensen, Ungkarlene H. Petersen og C. Hansen. S. D., Guld-og Sølvarbeider H. A. Schjellerups Søn, Peter Tygo Herlow Schjellerup; Fadd. Mad. Ochlenschlager, Jfr. A. K. Petersen, Guld= og Sølvarbeiderne Bonnesen, Daugstrup og Harksen, samt Kjøbmand T. Thrane. Den 17de, adjungeret Postmester N. M. Lausens Datter: Antoinette Elisabeth Lausen; Fadd. Frue Kancellieraadinde Lausen, Jfr. Bang, Kancellieraad Lausen, Konsul Fugleberg, Kjøbmændene, Brodersen, S. Bang, C. Jürgensen og Petersen jun. Den 28de, Skrædermester J. Larsens Datter: Jensine Rasmine Wilhelmine Larsen; Fadd. Mad. Hansen, Jfr. Raahauge, Snedkermester H. Hansen, Skrædermester J. Rasmussen og Graver Schjøberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
Kopulerede. Den 4de, Skomager Peter Jensen Wiinberg, og Pigen Maren Johannesdatter. Den 6te, Snedkermester, Jens Frederik Johansen og Jfr. Dorthe Frederike Cecilie Møller. Døde. Den 6te, Brændeviinsbr. J. Petersens Datter, Petrine Jensine Petersen, 4 Aar 3 Maaneder. Den 7de, Hattemager svend Jens Dorch, 20 1/2 Aar. Den 10de, Muursvend Frederik Petersen, 67 Aar. S. D., Dagleier A. Nomesens Kone, Karen Hansdatter, 57 Aar. Den 16de, Hattemagersvend P. Olsens Søn, Niels Peter Petersen, 5 Aar 7 Maaneder. Den 2 de, Dagleier C. Christiansens Søn, Knud Christian Wilhelm Clausen, 2 1/2 Aar. Den 28de, Aftægtsmand Jacob Larsen ved Eibye Mølle, 79 Aar. C. St. Hans Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
Døbte. Den 1ste, Baadfører C. Olsens Søn. Jens Christian Olsen; Fadd.: Pigerne K. Pedersdatter og K. Jensdatter, Skipper H. Hansen og Ungkarl P. Olsen. S. D., Dagleier B. Andersens Datter: Ane Cathrine Bærtelsen; Fadd. Bødker H. Rasmussens Kone, Pigen K. Hansdatter, Bødker H. Rasmussen og Brændeviinskarl J. Hansen. Den 15de, Karethmager H. Andersens Søn. Hans Frederik Carl Chri bastian Andersen; Fadd. Mad. Midskou, Jfr. Nielsen, Selveiergaardmand J. Larsen og Smaahandler J. Sørensen. Den 29de, Tømmersvend H. Rasmussens Søn, Andreas Christian Rasmussen; Fadd. Mad. Nielsen og Paulling, Brændeviinsbrænder N. Jensen, Tømmermester Riger og Bager J. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
Kopulerede. Den 4de, Ungkarl Rasmus Hansen og Pigen, Sophie Mathilde Hansen. Den 23de, Skomagersvend Johan Christopher Holm og Pigen Marie Kirstine Knudsen. Den 50te, Ungkarl Rasmus Mortensen og Pigen Mette Cathrine Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-02
Døde. Den 4de, Dagleier N. Nielsens Datter, Wilhelmine Amalie Rasmussen, 1 1/2 Aar. Den 17de, Korporal F. C. Lansens Datter, Caroline Sophie Larsen, 15 1/4 Aar. Den 19de, Korporal F. C. Larsens Søn, Peder Ferdinand Larsen, 7 Aar. Den 20de, Tjenestekarl J Hansens Søn, Carl Jørgensen, 2 1/2 Aar. Den 25de, afdøde Dragon P. Poulsens Søn, Poul Poulsen, 7 Aar. sit saa at i Anna Ant slag aa 3 3/4
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
63 Aargang. No. 3 Stikts Fyens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Fredagen. 3 Januar 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Jndhold. Almindelig Politik (Fyrst Talleyrands Ankomst til London. Udsigterne meere fredelige.) Portugal (GrevTaipas Arrest og Pairernes Jndsigelse derimod). Frankerig (Kongens Tale ved Kamrenes Aabning. De anklagede Republikanere frifundne. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Lovgivning. Skibs=Efterretninger. Tildragelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Da Oversigten af Aaret 1835 opteg mere end første Avis, og den helst burde læses i fortløbende Nummere, men Postdagens væsentligste Nyheder heller ikke kunde opsættes, saa skal No. 2 med Resten af Oversigten næst Gang følge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Almindelig Politik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Efter en stormende Reise over Kanalen indtraf den gamle Fyrst Talleyrand den 23 Decbr. om Morgenen Kl. 1 i bedste Velbefindende til London, og gav endnu samme Aften Lord Palmersion og det diplomatiske Korps en stor Diner. Hertuginden af Dino, som alt forud var indtruffet, har været indbudet til Deres Majestæter i Brighton. Fyrsten skal i fortrolig Samtale have gjendrevet det udspredte Rygte, at han om nogle Maaneder vilde udhvile paa sine diplomatiske Laurbær og trække sig tilbage til Jtalien. Tvertimod erklærer han, aldrig at have følt sig stærkere end nu; dog har de Reisendes Klub, hvor han pleier at tilbringe sine Aftener, viist ham den Opmærksomhed, at indrette en beqvemmere Trappe for ham, da hans høie Alder (den 2 Februar fylder han sit 80de Aar) gjorde ham Opgangen ad samme temmelig besværlig. Ved at prise den lykkelige Enighed, som nu finder Sted imellem Engelland og Frankerig, siger Globen, at den har udslettet de sidste Grundsætninger af en døende Skole, hvis Viisdom bestod i, at underholde et Nationalbad, der i en halv barbarisk Tidsalder har kostet saa meget Blod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Hvor meget de Londonner Journaler end paa den senere Tid have talt om Krigsrustninger, siger nu Koureren; "Vi have Grund til at troe, at Misforstaaelserne imellem Engelland og Rusland snart ville vorde bilagte. Østerrig har lige saa lidet som vi Lyst til Krig, og Fyrst Esterhazs Bestræbelser for at opretholde den fredelige Forstaaelse, synes ikke at have været uden Held." Disse Anskuelser stemme ogsaa overeens med den franske Konges Trontale (see nedenfor); thi siger den overhovedet noget, da er det, at vi beholde Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Portugal. J Lissabon vedvarer Partiekampen. En ubehagelig Scene forefaldt saaledes den 7 December, da Politiet, paa offentlig Gade arresterede den bekjendte Forfatter til Brevet til Don Pedro, Grev da Taipa; men underveis flygtede han ind i Grev Ficalhos Huus, som ikke allene nægtede at udlevere ham, men truede endog med at skyde Politiebetjenterne, hvis de ikke pakkede sig. Man forskaffede imidlertid da Taipa Tilflugt paa det brittiske Admiralskib Asia, hvor han blev til næste Dag. Jmidlertid forsamledes flere Pairs, hvorimellem Keiserens egen Svoger, Marquis Loule, Hertugerne af Tercera og Palmella, som opsatte en ærbødig Adresse til Don Pedro, hvormed de begave sig i Pairs-Kostume til Palaiet. Keiseren, som intet vilde vide af den hele Sag, hørte med Opmærksomhed Adressen oplæse af sin Svoger, og lovede Pairerne Fyldestgjørelse. Men efter en afholdt Ministerforsamling, læstes den 10de i Chroniken bemeldte Adresse under Navn af en Ansøgning, tilligemed Justitsministerens Erklæring: at Arrestbefalingen som lovmæssig blev bekræftet; iøvrigt stod Retten aaben for den Anklagede og hans Kolleger og deres Uforkrænkelighed skulde iagttages; men efter Chartet vare Alle lige for Loven. Herimod have Pairerne atter udstædt en Protest, hvorefter Sagen ikke blot angaaer en vis Klasses Prærogativ, men enhver Portugisers lovlige Frihed. Denne Protest læstes den 17de i Chroniken med et Svar af Jndenrigsministeren, hvorefter Chartets Fortolkning ene tilkom Kamrene, hvisaarsag Keiseren vil lade Protesten forelægge Cortes, saasnart de blive samlede. Hvad der siden er blevet af Grev Taipa, veed Man ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Frankerig. Talen, hvormed Kongen den 23 Decbr. aabnede Kamrenes Møde, begynder saaledes: "Frankerigs Rolighed er bleven uforstyrret siden Deres sidste Møde: det er i Besiddelse af de Velgierninger, som ere en Følge af Orden og Fred." Disse lykkelige Resultater tilskrev Hs. Majestæt alle Rettigheders Haandhævelse, alle Jnteressers Beskyttelse og en maadeholden Politik. Jmidlertid behøvedes endnu uafladelig Aarvaagenhed, saalænge afsindige Lidenskaber og strafværdige Maneuvrer stræbe efter at ryste den selskabelige Orden og angribe Friheden, idet Man foregiver at forsvare den;" men Man vilde modsætte dem Kamrenes loyale Medvirkning, Magistraturens Fasthed og Nationalgardens og Hærens Patriotisme samt Nationens Forstandighed. Saaledes vil Frankerig sikre den konstitutionelle Ordens Triumph og dets Fremskridt i Civilisation. Folke-Underviisningen havde ved Kamrenes Medvirkning havt heldig Fremgang og Hs. Majestæt havde Grund til at haabe, at Chartets Løfter i denne Session ville gaae Opfyldelse. Om de udenlandske Forhold udlod han sig saaledes: "Det glæder mig at kunne sige Dem, at mine Forhold til alle Magter og de Forsikringer, som jeg modtager om deres Sindelag, ingen Tvivl levne om Almeenfredens Opretholdelse. Halvøen har været Skuepladsen for alvorlige Begivenheder: med Portugal har jeg allerede knyttet mine diplomatiske Forbindelser siden Dronning Marias Regjerings=Tiltrædelse. Jeg har ilet med at erkjende Dronning Jsabella 11, i Haab om at bevare Spanien for truende Konvulsioner. Vor faste Forbindelse med Storbrittannien giver Haab om at see Definitiv=Traktaten imellem Belgiernes Konge og Kongen af Nederlandene sluttet. De øieblikkelige Misforstaaelser i Schweitz ere hævede ved Regjeringens Fasthed, og jeg har ilet med at vise den slige Tjenester, som den kunde vente af en troe og uegennyttig Allieret. Det ottomanske Rige har store Farer truet. Jeg har søgt at fremme Freden og vil fremdeles stræbe efter at sikre den. Samtlige disse Begivenheder have gjort mig det til Pligt, at holde Hæren paa den Fod, som Statens Sikkerhed, udkræver."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Efter Talens Slutning lød et "Leve Kongen!" hvortil paa Hr. Viennets Opfordring føiedes et Leve for Dronningen, idet Kongen vilde begive sig bort. Det fattes her som allevegne ikke paa Allarmblæsere. Saaledes var denne Gang udspredt det Rygte, at Hr. d'Argenson strax efter Trontalen vilde reise sig og erklære Kongen for at have forbrudt Tronen, ved at overtræde Forfatningen og de Franske derved løste fra at adlyde ham. Hr. Dupin er atter bleven udnævnt til Præsident med 220 Stemmer, hvorimod General Lafalette kun havde 39, Hr. Lafitte og Odilon-Barrot hver 11, og Hr. Dupont fra Eure kuns 7 Stemmer. Til Vicepræsidenter udnævntes Dhrr. Schonen, Benjamin Delessert og Etienne, hvilket Alt tyder paa, at Oppositionen ikke faaer meget at betyde i det forestaaende Møde. Som Man ventede, bleve de for deres republikanske Tænkemaade Tiltalte den 22 Decbr. frikiendte af Juryen, hvis Svar paa alle 55 Spørgsmaale lød: "Nei, de Anklagede ere ikke skyldige." Af Sagførerne bleve derimod Hr. Dupont, Pinard og Michel for fornærmelige Udtryk imod Magistraten dømte, den Første til et heelt og de to Andre til et halvt Aars Suspension. De Frifundne bleve strax løsladte, paa Raspail og to Andre nær, hvilke ere tiltalte i andre Henseender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Udenlandske Blandinger. Rusland. Den 14 f. M. indtraf Keiseren igjen fra sin Moscau=Reise til Petersburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
J Anledning af Hs. Majestæt Keiserens og Kongens Navnefest har Fyrst=Statholderen skjænket 50 Personer, som havde deeltaget i de nyere Forsøg paa at stifte Oprør i Pohlen, Tilgivelse og tilladt dem at vende tilbage til deres Hjem. Derimellem befinde sig flere Godseiere, en praktiserende Læge, en Krakauer Student &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Norge. Fra den 20 til 21 Decbr. var for Christiania kun anmeldt een helbredet Cholera-Patient, men for Moss fra den 16 til 19 Decbr. endnu 2 Tilkomne, 2 Døde og 2 Helbredede og for Moss Jernværk fra den 12 til 19 Decbr. 4 Tilkomne, 4 Døde og 1 Helbredet. For hele Norge var Antallet 1974 Anmeldte, 1131 Døde og 772. Helbredede, deraf for Christiania og Aggers Præste gjeld 1401 Anmeldte, 801 Døde og 589 Helbredede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Fædrelandet. Lovgivning. 20 Decbr. 1833. Bekjendtgjørelse fra den Kongelige Direktion for Universitetet og de lærde Skoler, angaaende Bestemmelser i Henseende til Rektorer, og Andre, som dimittere til Universitetet Saadanne, der befindes ikke at have den tilstrækkelige Modenhed." (Jndholdet skal i en af de næste Aviser vorde meddeelt.)- S. D. Bekjendtgjørelse fra bemeldte Direktion, angaaende nærmere Bestemmelser i Henseende til Præliminær-Examen for de Studerende, som uden at underkaste sig Examen artium og Examen philosophicum ved Kjøbenhavns Universitet, agte ved dette at indstille sig til Embeds-Examen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Skibs-Efterretninger. Til Stavanger er indkommet under Havarie den 6 Decbr. Jagten Augusta, H. Davidsen, af og fra Nykjøbing til Newcastle med Kornvarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
J Anledning af Bekjendtgjørelsen om det til Arendal indkomne Skib fra Assens med Byg, som maa losses, er Redaktionen for Handels= og Jndustrie=Tidenden anmodet om at gjøre opmærksom paa, at de Kornvarer, som fra Assens forsendes til længere bortfjernede Steder, i Almindelighed forud blive tørrede paa den derværende Tørremaskine. men at dette ingenlunde har været Tilfældet med det her omhandlede Partie. Den derværende Tørreovn er aldeles betryggende mod Bedærv paa Reisen, hvilket ogsaa nu saa almindeligen erkiendes her i Landet, at i sidste Efteraar ikke mindre end 11 saadanne Maskiner ere forfærdigede i Assens for de første Kornhandlere i Provindserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Tildragelser. Natten imellem den 21 og 22 Decbr. forøvedes paa Steengaarden i Gladsaxe Sogn et Mord af et særdeles grusomt Slags. Et ungt Menneske, neppe 20 Aar, bondefødt og af et meget godmodigt Udvortes, ved Navn Hans Henriksen, havde i afvigte Sommer været Tjenestekarl paa bemeldte Gaard, men afskedigedes afvigte 1 Ste Sens November, som han meente, ved Jnsinuationer af Gaardens Avlskarl Frederik Andersen Eilskov, Soldat af Hs. Maj. Kongens Regiment. Efterat have formedelst Forfalskning af sit Skudsmaal, umiddelbart efter Afskedigelsen fra sin Tjeneste, været hensat i Kjøbenhavn paa Vand og Brød, løslodes han af Arresten om Aftenen den 21 Decbr. og begav sig saa at sige øieblikkeligt derefter til Steengaarden, for at udføre sin Hævn paa sin nævnte Medtjener. Lidt over Kl. 10 den 21 Decbr. vandrede han saaledes ud af Nørreport, og træt og mødig naaede han Steengaarden, hvor denne Vandring og den umiddelbart foregaaende Straf i 5 Dage paa Vand og Brød, nødte ham til at søge sine Kræfter styrkede ved at kaste sig i noget Høe over Hestestalden, i hvis Kammer hans Offer ene slumrede for lukte Dørre. Denne Hvile benyttede han ikke blot til at samle Kræfter, men tillige til at overveie, hvorledes han vilde lokke Frederik Andersen ud og dræbe ham. Efterat have taget Kniven af en Hakkelsekiste, som han der fandt, stiger han endelig ned i Stalden, slaaer en Hest løs og jager den ud forbi Staldkammervinduet, for derved at vække Avlskarlen. Denne iler rigtigt ud, og idet han triner ind i Stalden med Hesten bag sig, staaer Morderen i Krogen og bibringer ham med Bagen af Hakkelsekniven et Hug i Hovedet, saa at han segnede uden en Lyd. Derpaa knuser han ved flere Stød Hovedet og overskjærer Struben, hvorpaa han graver Liget ned i Møddingen udenfor, og selv bemægtiger sig den Dødes Nøgler og med hans ubetydelige Klæder og Penge kaster sig paa den omtalte Hest og naaer saaledes tilbage til Kjøbenhavn. Man mistænkte ham imidlertid strax som Gierningsmanden, og paa Anmeldelsen, om det Passerede fik Stedets Politiemester ham strax udleveret af Kjøbenhavns Politie. Allerede paa Udreisen til Steengaarden bekjendte han Alt. Had og Hævnlyst synes at have været hans eneste Bevæggrund til Mordgierningen. (Kbhyst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Til Arresten i Randers indbragtes den 27 Decbr. tvende Bønder fra Giessing Sogn i Sønderhald Herred, der sigtes for at have forfærdiget og udgivet falske Rigsbankdalersedler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-01-03
Den 23 f. M. fandt en Duel paa Pistoler Sted imellem to Kieler Studentere, hvori den Ene, Søn af en Embedsmand i Holsten, blev saaret og døde Natten til den 28de. (De flere opsatte saavel uden som indenlandske Efterretninger skulle snart vorde indhentede.