JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
Kjøbenhavns Børs den 26 November. Cours. Hamb. 2 M. 630, a vista 640. Amsterdam 2 M. 686, a vista, . London 2 M. 28 1/2 Rbdlr. Spec. 650. - Specier solgtes til 32 a 39 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 pr. 100; Oblig. 76 1/2 a 77. Norske Sedler 26 a 27. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
Schous Udtog af Forordningerne, anden Udgave, 2den og 3die Deel. - Oeuvres de Voltaire, Hambourg, chen Fauche, 1792, 5te Deel, Pontoppidans Atlas, 2den og 7de Deel, ønskes tilkjøbs paa Nytorv Nr. 115, anden Sahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Om Underviisningsmethoden i Almueskolerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Ved en grundig og upartisk Bedømmelse af den gamle og den nye Undervisningsmethode i Almueskolerne, vil Resultatet udentvivl blive dette, at begge Methoder have visse Mangler, ligesom og visse gode Egenskaber; at meget Godt i den gamle Methode er bleven lastet, og meget Slet i den nye er bleven anbefalet. Siden Aaret 1781, da Skolelærer-Seminariet i Kiel blev oprettet, har den nye Methode vundet alt mere og meere Herredømme i Danmark, og den gamle Methode kan vel nu ansees, at være aldeles overvundet. Den gamle Methode blev almindelig angrebet, fandt intet Forsvar og blev forkastet. Den nye Methodes Seier var let, men derfor og lidet hæderfuld; thi, hvor Du slaaer og jeg faaer Hag, det er intet Slagsmaal," siger Plautus. Man kan ikke formode, at den nye Methade saa let lader sig fortrænge af nogen anden; thi den største Deel af de nuværende Skolelærere ere blevne dannede saaledes, at de maa overbevises ved tilstrækkelige Grunde, førend de forkaste en Methode, hvilken de hidindtil erkjendte at være rigtig. Den nye Methode har en Theorie, en systematisk Samling af Regler, og førend disse forsages, maa det bevises, at de Grundsætninger, hvorfra Reglerne ere afledte, ere urigtige, eller at der, ved at aflede Reglerne fra Grundsætningerne, er begaaet Feil imod Logiken. Om end enkelt Mand var af en anden Mening end Skolelæreren i Henseende til Skoleunderviisnings Methoden, vil denne dog derved ikke omstødes; thi Skolelæreren vil paastaae, og det med Ret, at der bør sættes Grunde imod Grunde; og dersom det er for denne Paastands Skyld, at Seminarister maae høre sig udskregne for Hovmod, da behøve de ikke at skamme sig; thi den blotte Myndighed fra en Foresats Side bør ikke og kan ikke frembringe forandring i Seminaristens Overbeviisning. Men om. Nogen indseer, det er: kan Nogen med tilstrækkelige Grunde bevise, at den Methode Skolelærer Seminarierne vedkjender sig er urigtig, da bør han offentlig fremsætte sit System, og da vil det gielde, om hans Grunde ere rigtige og om hans Raisonement er logisk rigtigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Man tør formode, at der gives endeel tænkende Mænd iblandt Almueskolelærerne, der vel vare istand til at bedømme den nye Methodes Theorie; men det er ikke at formode, at nogen Skolelærer, har den fornødne Tid, som udfordredes til, offentlig at fremsætte sit System. Det var derfor at ønske, om enkelte særdeles duelige og retsindige Skolelærere, enten ved offentlig eller privat Mands Understøttelse, bleve opmuntrede til at arbeide for Skoleunderviisnings Methodens Theorie. Denne Understøttelse maatte fornemmelig bestaae deri, at disse Skolelærere, ved at gives duelige Medhielpere til deres Embeders Bestyrelse, og ved at gives Adgang til Bogsamlinger, fik fornøden Tid og Leilighed til at studere og skrive. Enhver kjender det Vaklende i Meningerne om Methoden, ved Børns Underviisning i Læsningen, det Meget der er skrevet, for at udrydde den gamle Methode, og de mangfoldige Forsøg, der siden ere gjorte, for at skaffe en bedre i dens Sted; men Erfaringen lærer tillige, at alle den nye Methodes Konster, saavidt Læseøvelsen angaaer, ere forgjeves. Saavel ved Eftertanke, som ved flere Aars Erfaring er Forfatteren heraf, for sin Deel, bleven overbevist om, at den nye Methodes Theorie i denne Henseende er aldeles falsk, og intet vilde være ham kjerere, end, om det var ham mueligt, at fremsætte Beviis for denne Paastand, og meddele en grundig Theorie for den Konst, at lær Børn at læse. - Men det vil blive ham umueligt at udføre dette Arbeide, om han ikke, enten ved offentlig eller privat Understøttelse, bliver sat istand til at holde en duelig Medhielper ved Skoleunderviisningen. Almueskolelærerne skylde Hr. Pastor Birk, som tilforn var Lærer ved Seminariet i Westerborg i Lolland, Høiagtelse og Taknemmelighed, fordi han, i sin Methodelære, bestrider den Fordom, at, ved Børns Underviisning i Læsning, det er ved Læseøvelserne, Meningen og Betydningen af de læste Ord bestandigen skal forklares; ligeledes har hans Afhandling den store Fortjeneste, at den indskjærper Skolelærerne Vigtigheden af, at lære Børnene at kjende de medlydende Bogstavers Lyd. Men denne Methode er endnu saa fremmed iblandt Almueskolelærerne, at en udførlig og grundig Afhandling om Methoden ved Læseøvelsen er aldeles nødvendig. Enkelte Vink og Regler forvilde og forvirre; thi de misforstaaes og maae misforstaaes, saalænge til de bringes i et ordentligt System. Maatte nu Hensigten af de her fremsatte Yttringer opnaaes, Maatte det blive anseet som et patriotisk Foretagende, om enkelt Selskab, eller enkelt Mand, som mener det vel med Almuen og ikke er indtaget af Fordomme imod denne Stand, opoffrede en liden Skjerv, som Bidrag til at fremme en Reformation i Methoden ved Almueskole underviisningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Literær Jndustrie. Lopez de Vega, der efterlod 1800 Lyst- og Sørgespil og 400 Autos sacramentales, alle paa Vers, skrev i det Hele saa meget, at man har beregnet, at han hver Dag af sit Liv har leveret 5 Ark, tilsammen 133,225 Ark. Men siden hans Tid har den literære Jndustrie neppe opsvinget sig til en større Høide end i Tydskland. Blandt andre har den engang med Rette yndede Romanskriver, August Lasontaine, drevet denne Jndustrie temmelig vidt, skjøndt langtfra ikke saa vidt, som hiin Spanier, men hvis Genie han ogsaa mangler. Til den første Roman, Lakontaine skrev, Romulus, kunde han kun med stor Møje og mod et ubetydeligt Honorer, finde en Forlægger; men nu er den tydske Læsehob saa graadig efter hans Romaner, at den slager dem saa varmt, de komme fra hans Blækhorn. Han anvender kun nogle Timer af Morgenstunden til dette Arbeide, og, i saa Hensyn, kan man med føje sige Morgenstund har Guld i Mund, om just ikke af det Guld, der fylder Hjernen, saa dog af det, der fylder Pungen. Røgende af sin Tobakspibe gaaer han op og ned i sit Værelse, og dicterer en ved Pulten staaende Skriver fine Romaner. Uden videre Gjennemsyn eller Filen bringes de saaledes til Trykkeriet, og Correcturen besørges af en Anden. Sædvanligen skriver han henved et trykt Ark hver Dag, og arbeider ofte paa to Romaner paa eengang. Det er saaledes ikke at undres over, at han, liig Silkeormen, spinder, for ei at sige væver, sin egen Konstrav. Jngen Forfatter er i nyere Tider blevet mere forgudet, især af det smukke Kjøn, end Lafontaine, men ingen tjener ogsaa mere end han, til et sørgeligt Beviis paa, at intet fordærver lettere et Genie, end overspændt og blind Tilbedelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Man erindres her om Aben i Fablen, der, af lutter Kierlighed, krammede sine Smaa ihiel Calderon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
J Tydskland begynder man nu at bringe den spanske Digter Calderons Stykker paa Skuepladsen. Saaledes gav man nyligen i Berlin; den standhaftige Prinds, efter Schlegels Bearbeidelse, og i Hamborg Horoscopen, begge, som det synes, med bifald. Calderon var en Samtidig af Shakespear, men begyndte først at skrive, skjøndt kun 14 Aar gammel, et Aar førend hiin døde, nemlig 1615. Man har kaldet ham den spanske Terenz, og hans Lystspil sættes over Lopez de Vegas, da de udmærke sig ved mere Finhed og Regelmæssighed i Opfindelse, Udarbeidelse og Stiil, ved større Rigdom i Jntrigen og Forviklingen, og mere Fasthed i virkelige Chargeterers Udførelse. Han har leveret 127 Comoedier, foruden 95 Autos sacramentales, 200 Forspil og 100 Divertissementer. Den standhaftige Prinds ansees for hans skjønneste Arbeide. Dets Æmne er en gudfrygtig christelig Fyrste, der, for Troens Skyld, taaler al muelig Forhaanelse i et barbarisk Slaverie, og omsider segner i Kampen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, d. 29 Novbr. Pengemangelen, vedbliver at være stor og trykkende. Som en Følge heraf ere Priserne paa alle offentlige Papirer gaaede ned. Obligationer, som for en Maaned siden stode i 81 a 82, ere dalede til 77 a 78, Committeesedler, som den Gang stode i 96 a 97, ere gaaede ned til 92 1/2, og vakle mellem 92 og 94.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Coursen vedbliver at forbedre sig; men en Virkning deraf er, at Kjøberne paa de to sidste ved Auction solgte ostindiske Ladninger, have betalt de den Gang efter en høiere Cours beregnede Varer, alt for dyre. - Kornvarer ere endnu stidse i høi Priis, og en Pot Brændeviin staaer derfor nu næsten al pari med en Pot simpelt Rom. - Byg opkjøbes især af reisende Holstenere, Lybekkere, og endog forud af næste Aars Høst. Da alle Betalinger skee i Banco, saa har dette bidraget meget til at forbedre vor Cours. Geitzelbrechts Marionettheater kappes i den Grad med det store Theater, at en Billetsælger i forrige Uge bød to Parquetbilletter til Henrik den Femtes Ungdom, for een Billet til en Geisselbrechtsk Forestilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Natten imellem den 26 til 27 Nov. er ved Jndbrud bortstiaalet fra den østerrigske Gesandtskabscapel i Bredgaden en Sølvkalk, omtrent 18. Tommer, en mindre Dito; et Sølvbæger, et andet Sølvkar, to pletterede Lysestager, et Christusbillede, som sad paa et Kors, en rund Sølvplade 4 Tommer i Gjennemsnit, en liden Sølvskee. For Opdagelsen udlover den Keis. øster. Gesandt Sølvets fulde Værdie eller det Metals de stiaalne Sager bestaae af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Det nye Lystspil Masken, af Hr. B. Bang, gjør ikke nogen egentlig Lykke paa Skuepladsen. Det har en flydende Dialog, en temmelig rask Gang, især i de tre første Optoge; men Jnteressen aftager stedet for at stige, og den svækkes ganske ved den alt for stor Mangfoldighed af Characterer i femte Act, som ved den sidste Forestilling dog er bleven noget afkortet. Hovedpersonen, Masken, kan saa meget mindre interessere, som han i Stykket skal spille to Perioner, og Tilskueren fra Begyndelsen til Enden kan høre, at det kun er een Person.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Man venter fra een af vore Professorer en Betænkning i Anledning af Lystspillet Freyas Alters Forkastelse. Det har tilforn været Tilfældet, at dramatiske Arbeiders Forkastelse have, fra deres Forfatteres Side, foranlediget offentlig Paaanke, saaledes klagede engang Heiberg over Hofsorgens Jkke antagelse; men Freyas Alter er det første Exempel i vor Literaturs Aarbøger, at en saadan Forkastelse har opvakt en saa levende Jnteresse, og foranlediger en Kamp, hvori endog Upaagieldende deeltage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Norske Sedler ere nu gaaede ned til 26 PC., hvilket udgjør en Cours af omtrent 2,600 og altsaa er uden Exempel i Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Mariboe, den 26de November. Onsdagen den 20de dennes afbrændte en Gaard og et Huus i Skottemarke, under Kjerstrup Gods, samt alle deriværende Creaturer. Efter Sigende skal Jlden være opkommet derved, at man ved at spie slagtede Gjæs legde for meget Foder paa Skorstenen, der angreb og antændte en ved Skorstenen nærstaaende Dør. - Den 23de November blev en Jndsidder i Stokkemarke Bye, under Grevskabet Knuhtenborg, arresteret for, ifølge Undersøgelses Forhøret, at være befunden i ulovlig Besiddelse af otte Humlestænger og tvende Knipper tørre Æbler, samt sigtet for attenteret Tyverie paa en Gase. Under Forhøret benægtede han Alt, men da han blev arresteret og havde frossen i 2de Dage og Politiemesteren, i Gaar Morges forføiede sig til hans Kone, der ei kunde møde her, saa, af Frygt for hendes Forklaring, kom han under det tredie Forhør til sine Syders Erkiendelse, med Undtagelse af Gasen. - Jmod Sædvane har Vinteren ikke allene indfunden sig i Aar meget tidlig, men vedvarer endnu med megen Strænghed. Jgaar var det særdeles og meget gjennemtrængende Lolt af en S. V. Jndsøerne ere allerede tilfrosne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Vinterfornøielserne med Skøiteløben have allerede taget deres Begyndelse. Jgaar vandrede en Mand fra Søeholt over Søndersøen her til Mariboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
J Dag er her kjøbt en stor Mængde Hvede for 29 Rbd. Tønden. Ligeledes er i disse Dage fort en stor Mængde Korn til Nakskov. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Nakskov, den 23 November. Fra den 16 til den 23 November ere ved Nakskovs Toldkammer følgende Skibs=Capitainer ind- og udclarerede: J. Diderichsen fra Kiel baglastet. N. Diderichsen, til Kjøbenhavn med Hvede. L. Andersen til La beck med Ærter og Havre. Alle af Nakskov. C. Rohauge til Holsteen med Byg. J Brandt til Flensborg med Byg. - Begge af Marstall.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Kornpriserne ere i denne Tid paa Axeltorvet: 1 Tønde Hvede 30 Rbd. 1 Tønde Bya 13 Rbd. 1 Tønde Havre 7 Rbd. 1 Tønde Ærter 16 Rbd. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Odense, d. 22 Novbr. Hs. Excell. Hr. Geheime-Konferentsraad Bülow til Sanderumgaard. har fornylig skienket Stiftets literære Selskab følgende Stykker som Grundlag til et Kabinet, for nordiske o. a. Oldsager: 2 forskjellige Steenexer, hvoraf den ene fundet i Værdalen ved Stiklestad, hvor hellig Olav faldt, 30 forskjellige Steenkiler, hvoriblandt en af grøn Serpentin, 6 Steenknive, 5 gamle Jernknive eller Dolke, 3 gamle Sporer, hvoraf den ene forsynet med Krone og vel conserveret, en Stigbøile, 2 gamle Hænge laase, et Stykke af en Urne, et Stykke Beegkrystal forarbeidet som et Englehoved med Vinger, en Figur af Metal, en formeentlig Brikke til et gammelt Skakspil, hvorpaa staaer med gothiske, Bogstaver Karlamagn, m.m. Til denne Samling har Hs. Excellence tillige lovet at skienke et Skab. - Da det er bekjendt, at slige enkelte Styk ter af Oldsager for sig selv kun have liden videnskabelig Værd, men i Samlinger derimod ofte blive af den største Vigtighed, saa tør Man udentvivl med Føie haabe, at saavel Selskabets Medlemmer som andre Videnskabeligheds Velyndere, som maatte eie slige Stykker uden selv at gjøre Samlinger, ville ved at skienke samme hertil di drage til dette Anlægs Forøgelse. Som bekjendt findes i hele Danmark ingen offentlig Samling af nordiske Oldsager uden den i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Odense, d. 26 Novbr. Da Elben allerede er næsten ufremkommelig formedelst Driviis, pleier det ikke at vare længe inden det bliver ligesaa med Beltet. J Odense Fjord er allerede megen Drivis. Denne en Maaned fortidlig indtrufne Vinter ligner vore fordums Vintere, som pleiede at bringe os da ogsaa tidligt Foraar. Mueligen vi nu engang igien komme i Orden med vore Aarstider. Jmidlertid dersom Vinteren skulle blive liggende, ville mange Landmænd komme i Forlegenhed for Vand til deres Creaturer, som allerede er Tilfældet paa adskillige Steder, uagtet den vaade Sommer og det vaade Efteraar vi have haft. At Jorden alligevel er tør, er maaskee en Følge af den megen saakaldet skadelig Vandsafledning, som vore Stue-Oeconomer saa længe have præket om, og allene burde indskrænke sig til hvor det staaer paa Agerland; men at aflede alt det Vand der er mueligt at aflede af Søer, Damme og Moser, kan ikke andet end udtørre Jorden, og omsider tilveiebringe Vandmangel. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Aalborg. Efter megen Ustadighed i Veir ligget igjennem den første halve Deel af November Maaned, der lod ikkun et svagt Haab tilovers at faae den store Solformørkelse at see, hvorpaa saa Manges Forventning var spændt, begyndte Luften dog med den indtrufne nordlige Vind at klare sig op den 17de, og en temmelig alvorlig Frost at indfinde sig, da Thermometret om Morgenen var 5 Grader under Frysepunktet og om Aftenen 78. Den 18de viste det 6 1/2 om Morgenen og 3 om Aftenen. Vinden, som imidlertid var bleven sydostlig, syntes atter at bebude en Forandring i Veiret, desuagtet vedvarede Frosten med 3 Grader og klar Luft den 19de, saa at man fik hele Formørkelsen at see fra Begyndelsen, til Enden. For Aalborg indtraf Begyndelsen Kl. 9. 6 VI Tommer vare formørkede af Solen Kl. 9. 41. Midten af Formørkelsen. . . Kl. 10. 16. VI Tommer endnu formørkede. Kl. 10. 51 og Enden Kl. 11. 26. hele Verigheden var 2 Timer 20 Minuter for Aalborg. Uagtet der i Formørkelsens Midte blev neppe 1/2 Deel tilsyne af Solen, udbredte denne dog et saa stærkt skjøndt skummelt Lys, at man ikke med al Anstrængelse af det blotte Øie kunde blive nogen af de betydeligste Firstjerner vaer, som var oppe over Horizonten paa samme Tid, endog ikke Copella, paa den nordlige eller Arcturus paa den sydlige Himmel. Hvad der i øvrigt har været befrygtet ved dette Phænommen, synes at være aldeles uden Grund, da Maanens virkelige Skygge rammer ikkun afvexlende en saa liden Deel af vor Jord, medens en Deel deraf oplyses meer eller mindre af Solen og den største Deel beskinnes ganske af den, og ingen Formørkelse seer. Desuden indtræffet der næsten aarlig slige totale, skjøndt hos os usynlige Formørkelser, over eet eller andet Strøg af Jorden uden nogen videre skadelig Følge. - Hvad der i Adresse-Contoirets Avis No. 147 fortælles os, som noget man vilde lægge Mærke til: at Formørkelsen maatte indtræffe saa meget senere her, end den i Almanakken er beregnet for Kjøbenhavn, fordi der er en Middags Forskiel af 2 39 i Bue mellem disse to Stæder, forholder sig just modsat, da den nødvendige derfor maa indtræffe noget tidligere, efter som Maanen gaaer fra Vesten til Østen, og Aalborg ligger vestligere end Kjøbenhavn. Da et Uhr, stillet efter Budolphi Taarn-Uhr, angav Kl. 9. ved Formørkelsens Begyndelse, behøvede dette sidste en betydelig Cotrection for at angive den rigtige Middeltid. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
En Hr. Erichsen til Hovedgaard tilhørende Stud af overordentlig Størrelse, er denne Tid solgt i Kjøbenhavn for 550 Rbd. (Aarhuus Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Den i Viborger Samler (Skilderiet No. 95) lovede omstændeligere Underretning om Uveiret paa Rydhauge, følger herved: "Den 13de Nov. Kl. mellem 9 og 10, indtraf paa Rydhangs følgende Begivenhed: Strax oven paa blid og klart Veir, reiste sig en mørk Skye med Hagel og Regn og fra samme nedfoer en Lynstraale eller rettere umaadelig Jldmasse, som syntes at indslutte ald med Jld, der medfulgte øieblikkelig en Torden, som i Styrke overgik flere forenede Kanonskud, og en stærk Røg fra Stædet hvor det slog ned, samt en stærk Svovllugt, saavel i Gaarden som i Væretserne. Lynstraalen foer need i et Taarn som et 7 Etager, adsplittede en svær Ege-Fløistang, smeltede Jernet ved Seiervækket og nedrev Spaantækkes for en stor Deel, opbrækkede endeel af Gulvet 1 3die Stokværk og i underste Etage brækkede en svær Kampesteen, som udkastedes tilligemed endeel af Muren. Paa samme Tid gik Lynet ind i et Værelse af Side=Fløien, som ligger østen for Taarnet, men ikke af dets vestre Vindue, derimod af dets nordre Vindue for østen, som blev svedet og en Stormkrog i samme smeltet, men ikke en Rude knækket. En Person som stod i dette Værelse blev kastet omkuld og først efter et Par Minutter var han istand til at kryde ud af Døren. Lynet foer i underste Værelse, Cabinettet, hvor det anløb Forgyldningen, som blev sort, men ikke sveed de tæt ved hængende Gardiner i Vinduerne, derfra i Salen, hvor det nedrev i modsat Retning, store Stykker af Gibsningen og sveed Gibsrørene, saa i hosliggende Kaffestue ligeledes, hvorved den Besynderlighed, at af et der staaende ægte Porcelains The-Stel, ikkun een eneste Overkop er beskadiget med et Hull som en Kobber Sexskilling, uden Revne. Lynet gik dernæst ind i Vestibulen, splittede et Par smaa Stumper Træ af en Pedal-Harpe som stod midt i samme og anløb et Kobberstykkes Ramme, sort, samt gik ind i Væggen, dog ikke dybt. Gibs dækket tog Skade og et enkelt Hul, saa stort som et Svanehagel, sees paa Væggen mellem Vestibulen og Dagligstuen, i hvilken aldeles ingen Spor af Uveiret befindes, skjøndt det saaes fare igjennem den ind i det lidet Sovekammer ved Siden af samme, hvor flere Mennesker vare forsamlede, forbi hvilke Jlden foer til Kakkelovnen, sved en Hunde pude under samme og tændte Hundens Haar i lysLue, indtil den krybende til en Stoel fik Jlden slukket og nu fattes intet. J den gibsede Kielder Etage er en stor Deel af Gibsdækket nedfaldet, 2de Skorstene ere revnede, alle Vinduerne ere knuste i Vaaningshuset, Fløibygningen, Taarnets og dets vestre grundmurede Huus ud til Borgergaarden, og et Fag Vinduers Træværk i Vaaningshusets øverste Etage er svedet, men ikke een Rude er beskadiget i Vaanings- og Fløi-Huset for Østen eller Norden, ligesom ei heller i det vestre grundmurede Huus for Vesten. - Flere Uveir havde efter al Formodning samlet sig - og Øienvidner, som befandt sig paa den Tid, næsten enfjerdedeel Miil fra Rydhauge, forsikre, at de saae Lynet nedkaste sig som en stor Masse af Jld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Viborg Samler.) Viborg, d. 25 Novbr. Frosten indfandt sig atter med endeel Snee i Forgaars efter 1 1/2 Dags Tøe. Paa Søen her stangede man, før Sneen kom, en usædvanlig Mængde Aal. Skibsfarten, paa Liimfjorden og meget Markarbeide er ved denne tidlige Vinter standset. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Kjøbenhavns Børs den 29 November. Cours. Hamb. 2 M. 622, a vista 630. Amsterdam 2 M. 578, a vista - . London 2 M. 27 Rbdlr. 88 s. Spec. 640. - Specier solgtes til 38 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 92 1/2 a 93 pr. 100; Oblig. 77. Norske Sedler 26. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. Disconto 10 PC. In memoriam NICOLAI EDINGERI BALLEI Episcopi olim Sælandiæ vere Apostolici. Hudi mira demi, seelis memoranda futuris: Balleus æris inops moritur, muneribus amplus Omne dedit patriæ, contentus vivere parvo. Orphanos, viduas, inopes, nudasque Camoenas Consiliis, nummisqve suis, protexit et auxit. Ceu pastor sidus vulpes ab ovilibus arcens Dilectam Christi nutrivit dogmate gregem. Lucratus colis animas ad sidera fessus Curis transivit, fult hæc saa meta laborum. OLives Cives, numen vos poscite pares Pastores, functum vita qvi passibus qvent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Die 26 Octobr. æger & moestus posuit C. J. Thorkelin. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i stor Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Borea Med Trettende Aargang. No. 97. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 December 1816. Prolog, bestemt til at fremsiges ved den sidste Geitzelbrechiske Forestilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Vor sidste Gang vi her med vore Dukker, Det danske Publicum fornøje vil; J Aften man vort lille Tempel lukker, Forbi er da hvert Geiselbrækkerspil. Med Pik og Pak vi drage ud af Landet, Fra Herthas Lund til Rhinens grønne Bred; Dog, mens vi atter flyve over Vandet, Vi mindes Tiden, som blandt Jer hengled.