Berlingske Tidende, 1791-05-23
J denne Adresse maatte tillige forestilles, at Fæstningen Oczakow med dens omliggende Udørkener var ingen skiællig Aarsag til at erklære Rusland Krig, hvad enten man betragtede Sagen fra Commercens eller Politikens Side. Han understøttede dette Forslag med en Tale, hvori han forestillede de Fordele, som Engeland trak af Handelen med Rasland. Han søgte tillige at bevise, at en Alliance med Keiserinden, havde været meget tienligere end en med Preussen. Da Stor canzieren, som Overhusets Taler, havde oplæst dette ForSlag, hørtes en almindelig Tanshed, der varede omtrent i 3 Minutter, og blev omsider afbrudt ved den nye Statssecretair Lord Grenville. Jndholden af hans Svar var det sædvanlige, nemlig at vedligeholde den indbyrdes Ligevægt imellem de europæiske Magter. Rusland vilde blive for mægtig og maaskee tilsidst faae Overhaanden i det græske Archipelagus og Middelhavet. Han troede, ligesom mange andre af Ministerialpartiet allerede have sagt, at Handelen til Østersøen ikke vilde lide synderlig ved Krigen, da samme ved en Omvei kunde drives paa det sorte Hav. - Lord Rawdon var af den modsatte Mening. Krigen var imod al Politik, skadelig for Handelen, og det var billigt, at lade Keiserinden beholde Oczakow, for at være betrygget imod Tyrkernes Streiferie og idelige Anfald. - De Herrer Mulgrave, Stormont og Lansdown talede af selvsamme Tone. Fornemmelig talede den sidste med megen Eftertryom Krigens Følger, som nødvendig maatte ødelægge Landet. Han berettede, at Krigen i Jndien, hvis Udfald var meget uvist, havde allerede kostet 12 Millioner. - Ministeren Lord Hawkesbu, understøttede Statssecretairen, men igientog blot hvad denne havde sagt. Endelig blev der stemmet over Lord Fitzvilliams Forslag og samme forkastet med en Overvægt af 67 Stemmer. - Matrospresningen fortsættes her uafbrudt saavel paa Koffardieskibene som til Lands igjennem alle Grevskaber. - Det sidst meddeelte Svar angaaende Skibsfartens Sikkerhed i Østersøen har sat det russiske Compagnie i Forlegenhed. Mange vide ikke, hvad de egentlig skulle giøre deraf. Jmidlertid ere mange af vore Koffardieskibe hiemkomne fra Østersøen deels med halve Ladninger og deels med Ballast, eftersom de frygtede for at blive anholdte i de russiske Havne, hvor de opholdte sig. - De sidste Efterretninger fra Jndien melde, at vor store Arme har leiret sig i Nærheden af Combatore. Veiret har i sidst afvigte October og November Maaned været meget fugtigt saa at man ikke har kunnet foretage noget synderligt. Ofte har Armeen været Tippo gandske nær, men han holdte ikke Stand og vilde ikke indlade sig i nogen afgiørende Trefning. Ofte vidste ikke engang vor Armee, hvor han opholdte sig. J November Maaned havde man i Sinde at passere Ghauts, hvor indenfor Tippestod med sin Armee. At 4000 Mand af vore beste Tropper under Oberste Floyds havde, som man veed, lidt meget; at de i 2de Dage vare blevne forfulgte af Tippo, der havde fra taget dem 6 Feldtstykker tilligemed en Mængde Bagage, har ikke opvakt synderligt Mod ved vor Armee. Tippo har stre fet Landet Wimbatore igiennem, og enten borttaget eller ødelaat alle vore Magaziner og Forter, som General Maadows havde tilbragt 3 Maaneder med at anlægge. Bemeldte General skal ikke være fornøiet med, at Lord Cornvallis viselv antage sig Commanden over Armeen, og har erklæret, at saasnart han ankom, vilde han nedlægge sin Post og vende tilbage til Engeland. - Under Autoritet er nyelig udkommen en Liste over den kongel. Marine, saaledes som den befandtes ved Slutningen af April Maaned dette Aar. Efter samme bestaaer den hele brittiske Søemagt af 160 Linieskibe Skibe paa 50 Kanoner, 137 Fregatter, 108 Slupp Kuttere &c., tilsammen af 484 Krigsfartøier.