JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Frankfurt, den 29de Mai. Efter de nyeste Beretninger fra Venedig og Udine ere de ved Adigofloden i Jtalien staaende østerrigste Tropper i Bevægelse henad Pofloden, og have slaaet Broer over nogle Kanaler. De forstærkes daglig; men deres nærmere Bestemmelse bliver en Gaade. Et Rygte fra Udine taler om en ny Jnddeeling af Jtalien, hvorved Mantua, Ferrara, Brescia, og selv Mayland og Lodi endnu kunde komme under Østerrig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
J vore Egne er det endnu roeligt. Det hyppigste Rygte er, at ved Kehl og Nederrhinen skulde dannes en fransk Leyr. Det sidste var maaskee alt skeet, havde ikke saa mange Tropper maattet marchere til Schvers, hvor de Franske synes at have gandske andre Hensigter; thi til at kue dette Land, behøvedes ikke saa stærk en Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Jtalien, den 27de May. Det stadfæster sig, at Jnsurgenterne i Kirkestaten ere slagne af de franske og cisalpinske Tropper, hvilke sidste commanderedes af General Lecchi. Man har frataget dem deres Artillerie, hvormed de 6000 Mand stærk beskiød Staden Pesaro hæftigen den 8de, og deres rige Krigs- og Mundforraad. Mange til Fanger tagne Jnsurgenter, og deriblandt adskillige af deres Anførere, ere arqvebuserede, og Roligheden er bragt tilbage i Perugias Egne, og Citta di Castello besat af 1500 Franske. J denne Stad lod de Franske alle Jnsurgenter springe over Klingen, da den derværende Municipalitet, Nationalgarderne o. s. v. vare myrdede af disse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Efter adskillige parisiske Courerers Ankomst ere næsten alle franske Tropper opbrudte fra Rom til Lombardiet, hvor et betydeligt Corps skal samles. Den romerske Besætning bestaaer nu af Polakker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Genua, den 19de Mai. J Forgaars seylede den hid tilbagekomne franske Convoi, efter at have taget Provision og Munition ombord, omtrent 100 Seylere stærk med 12000 Mand Landgangstropper under General Baraguay Hilliers herfra igien. Den gaae, hedder det, for det første til en Havn i Corsica, hvor ogsaa de franske Væbninger fra Civitavechia, Antibes, og Toulon skulle samles. De i Civitavechia samlede Tropper, der i Forgaars skulde gaae under Seyl, commanderes af General Desair, og paa Rustningen fra Antibes er ligeledes meget Beleiringsskyts indskibet. Det bliver overalt daglig sandsynligere, at de Rustninger, der skee i det middellandske Hav, ikke ere bestemte til at løbe ud i det atlantiske Hav, men mere til Levanten og det ægæiske, der at forstyrre Engellands Handel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Livorno, den 21de Mai. J vore Farvande har en engelsk Flode viist sig, efter Sigende, commandeert af Admiral Nelson, hvor stærk den er, vides endnu ikke. Den har allerede hidsendt tre riigtladne Priser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Paris, den 28de Mai. Først den 19de skal Floden være udløbet fra Toulon. Et Brev, der samme Dag er skrevet til Repræsentanten Tallien fra Orlogsskibet L'Orient, hvorpaa Buonaparte og Admiral Bru eis var ombord, indeholder følgende: Modvinde hindrede eene hidtil vor Flode fra at løbe ud; endelig er Vinden gunstig, og i Dag seile vi Otte Fregatter af Avantgarden ere alt tre Dage i Søen. Der er ingen Engelskmænd i middellandske Hav. (Heri var Talliens Correspondent, som man seer, ilde underrettet) Vor Søereise vil altsaa gaae af uden Slag. (Og i London fortælles allerede, dog uden Hiemmel, at de Franske alt skulle være slagne af Admiral Nelson). Hvad Egn vi end skulle lande i, love vi os ved Troppernes Mod det lykkeligste Held. J Gaar kom her fire spanske Fregatter, hvis Chef aflagde sin Beretning til Buonaparte, og blev meget venskabelig modtaget. De havde ingen Fiende seet underveis o. s. v." Poultier - og hvo ikke med ham, - udbreder sig i Gisninger om dette Togs Bestemmelse. Gaaer det ad Ægypten, Jrland, Skotland, Engelland, Jamaica, Lissabon, Neapel, Poultier tilstaaer sin Uvidenhed, men hælder dog meest til at antage, at det gaaer til Macedonien, og derfra til Asien. J øvrigt synes Buonavarte forsætlig at indhylle sit Forehavende i al muelig Taage. Saaledes kalder han sig snart Engellands Armeens, snart Middelhavs Armeens General, saaledes har han nys skrevet til sin Kone, at de saaes snart igien. (Posselt yttrer endog den Tvivl, at det neppe er hans Alvor at gaae med Floden; men at han, naar han har electriseret Troppernes Mod, iler derfra igien. Efter hans Gisning skulde dens Bestemmelse være, enten selv at slippe forbi den engelske Eskadre, og da gaae af Jrlands Kyster, eller hvis den engelske Flode treffer den, og end- og slaaer den, da i det mindste derved at skaffe den spanske Flode Luft at komme ud fra sit Jndlager, og gaae til Brest. Vist nok synes alle disse Planer at være tilintetgiorte, saafremt Nelson er stærk nok til at binde an med denne Flode, da Parker ligefuldt kan fortsætte Cadixes Blokade).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
J Brests Havn ligge for nærværende Tid 31 Skibe færdige at løbe ud; hvoriblandt 13 Linieskibe og 8 Fregatter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Brüssel, den 31te Mai. Da man hvert Øieblik frygter igien at see de Engelske paa vore Kyster, føyes de kraftfuldeste Anstalter til deres Modtagelse. Jkke blot i Ostende, men og paa Landet omkring Staden sporede man revolutionnaire Bevægelser, medens Engelskmændene laae der. Regieringen har taget strænge Forholdsregler til at straffe Mytternes Anførere. Slusen, ved Slykens har liidt meget. Havde Minen gjort deres fulde Virkning, var hele Flandern kommet under Vand. Man har midlertid sænkt Fartøyet med Stene og Sand, for at hindre Oversvømmelsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Haag, den 2den Junii. Den engelske Landgang mellem Ostende og Blankenburg har gjort alle Kystboere, paa det faste Land meget opmærksomme. Vort Directorium vil, i Forening med de Franske, lade drage en anseelig Cordon mod alle videre engelske Foretagender. Selv vor Garnison her er forstærket. Man seer snart en Foreening af den hollandske Flode fra Vliessingen og den franske fra Dunkirchen imøde, og troer endnu stedse paa en Plan til en frygtelig Landgang i Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
London, den 2den Junii. Paa 3 Dage har Regieringen daglig faaet, og strax bekiendtgjort Efterretninger fra det ulyksalige Jrland. Man seer deraf, at det Onde var steget til det høyeste, men at Tingene paa tre Dage have taget ene for Regieringen gunstig Vending. Den 28de Mai ere 7000 Jnsurgenter i Grevskabet Kildare ved Curragh blevne omringede af Dun das's Corps, og gjorte til Fanger, ved Dunlavin blev den 26de et 3-4000 Mand stærkt Corps Rebeller aldeles adsplittet, og efterlod sig 300 Døde. Et andet Corps forfulgtes til Staden Baltinglas, og mistede 150 Mand. En tredie Fægtning forefaldt den 26de nordlig for Dublin paa Bierget Tarragh, hvor Rebellerne mistede 350 Døde. Uagtet alle disse Nederlag, have dog 4000 Mand Kongelige befaling at holde sig færdige paa første Vink at indskibes til Jrland. J Grevskabet Vexford have Jnsurgenterne 4000 Mand stærke afskaaret 100 Mand af Northeork Milicen. Det nordlige Jrland er lagt under Martialloven.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Kiøbenhavn, den 11 Junii. Under Dato den 4de April er udkommen en Octroy for et almindeligt Brand=Asseurance-Compagnie paa Vahre og Effecter i Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdømmerne, Staden Kiøbenhavn undtagen; faaes for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Under samme Dato er ligeledes samme Octroy udkommen paa Tydsk, faaes og for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
Vinden. Junii. 28. 7. 3 180 Varme. S. V. V. N. V. N. V. N. N. O. N. V. V. N. V. N. N.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-11
AVERTISSEMENT. Onsdagen den 13de Junii og følgende Dage 1. Kl. 9 bliver ved Auction i Pilestræde No. 83. solgt et Boes Effecter af Guld, Sølv, Porcelain, Meubler af Sophaer, Ottomaner, Stole, Speile, Skatoller, Stueuhre, Lysekroner, Senge, Gang= og Sengeklæder m.v., samt en heel Deel af alle Sorter Alne maals Kramvahre, mod Betaling til Procurator Dich. De trykte Fortegnelser faaes paa Auctionsstedet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Kiøbenhavns Aar. No. tian. Plantninspansk Post-Tidender. til huus. liti. Fredagen, den 15 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. Brünn, den 30te Mai. Ved Paswan Oglous Vaabenheld har man med Føye kunne see nye vigtige Begivenheders Udbrud imøde, og kun en overordentlig Omstændighed kunde hindre disse. Denne Omstændighed er og virkelig indtruffen, thi vore sidste Breve mælde, at en Commissair fra Constantinopel er kommet til Widdin, og man troer almindeligen, at hans Sending skal have fredsomme Underhandlinger til Formaal. Ved den første Samtale, som i denne Anledning havde Sted, besvarede Paswan Oglon Commissairens Bebreidelser om Ulydighed mod hans retmæssige Herre, og de hellige Love, om de ham tillagte Grusomheder og Udsuelser o. s. v. med den Forsikkring, at han tilbad Gud, ærede den hellige Alkoran og Propheten Mahomet, og elskede og agtede sin Landsherre. Ved dette Sindelag maatte altsaa enhver Slags Beskyldning falde bort af sig selv; men for større Paalideligheds Skyld tillod han Commissairen ved Trommeslag at indkalde alle Beboerne af hans Egn, og spørge dem paa deres Samvittighed, om han, som han beskyldtes, havde myrdet, skiændt, brændt, røvet, og undertrykt, og han var overtydet, at enhver, der endnu havde nogen Taknemmelighed tilbage, vilde træde frem, og raabe høit, Paswan Oglou er vor Fader, vor Velgiører. Mellem andre Ting, der ved denne Samtale ere komne i Bevægelse, skal Paswan Oglou ogsaa have besværget sig, at man har skilt ham ved 700 Punge (350000 Gylden). Da Commissairen alt er afreist fra Widdin, og siden den Tid ikke er hørt til Foretagender fra nogen af Siderne, formoder man, der er betinget en Vaabenstilstand. J Semlin gaaer det Rygte, at den ny Fyrste i Vallachiet er haftet med adskillige anseelige Bojarer, og bragt til Constantinopel; man beskylder ham for en forrædersk Forstaaelse med Paswan Oglou, som nu skal være fra Frankfurt Wien, den 30te Mai. Uroelighederne for Fremtiden ere endnu ikke gandske forsvundne. Dette har Jndflydelse paa Statspapirerne, saa de endnu bestandig gaae med et Tab af 22 Procent. Midlertid haaber man, at Freden maae nærme sig; thi man ønsker det. Men Udsigterne ere hidtil meere mørke end lyse. Den herværende cisalpinske Ministers Erkiendelse synes at være ny Vanskeligheder underkastet. Den Efterretning, den bekiendte franske Coureer her har medbragt, at istedet for Buonaparte, hvem Directoriet med velberaad Hu har sendt bort fra alle fremdeles Underhandlinger, Francois Neuschateau skal fuldbringe Fredsslutningen, giør Underhandlingernes Held igien tvivlsomt, og man begynder at ruste sig til Krigen, saa den var uundgaaelig. J Dag er Jngenieur General Lauer reist til Padua, og Fæstningsværkerne ved Legnand skulle anseelig forstærkes. Det ungerske Militair er samtlig i Bevægelse. Ogsaa Regimenterne i det østerrigske Schlesten og i Gallicien have befaling at holde dem marschefærdige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Til Jtalien føres meget svært Beleirings skyts. Landlysningen af Franske, Polakker, Jtaliener, o. s. v. vedvarer endnu. Blandt dem, der have maattet bort, ere Folk af de forskielligste Classer, Læger, Betienter hos Herskaber, Sukkerbagere, men især mange Fabrikanter, som tildeels alt 15 til 25 Aar have været boesatte her. Samtlige skulle have været nøye bekiendte med Bernadotte og hans Folk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Jtalien, den 26de Mai. De keiserlige Tropper have henne ved Ferrara slaaet tre Broer over Pofloden. Nogle troe, at de inden kort Tid ville gaae over denne Flod, for at tage nogle italienske Landstrøg i Besiddelse efter ny Aftale med de Franske. Dette Rygte har man alt i 3 Maaneder havt, men det har hidtil ikke stadfæstet sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Bern, den 24de Mai. Foruden de allerede i Wallis værende franske Tropper ere endnu 5 Regimenter Jnfanterie og 1 Regiment Husarer kommet efter, for at gaae over Bernhardsbierget til Jtalien. Paa 14 Dage drage fra Rhinen i største Hast halv hundrede tusende Franske gjennem denne Canton, deels fra Solothurn, deels fra Nidau, deels fra Zürich, og deels fra de smaa Cantoner, for at begive sig til Vaadt landet, til Wallis, og efter Sigende derfra til Mayland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Basel, den 29de Mai. Som bekiendt, skulde efter det i Paris forfattede Udkast til den helvetiske Statsforfatning, ogsaa den hidtil med Schveits allierede Graubundnerske Republik indbydes at hæfte sig til den helvetiske Republik, som en egen Canton, Rhætien kaldet. Dens Forening udtryktes altsaa kun, som et Ønske, behandledes som et Værk af deres egen Beslutning. Men hvo veed ikke, at Overmagtens Ønsker ere befalinger for de svagere. Rhætien er, i Følge sin Stilling, mellem Frankerig, Jtalien, og Tydskland, til hvilke Stater den giennem sine Passer kan aabne, eller spærre Adgangen, af saa høy Vigtighed, at den store Republik, der allevegne med Sværd og Vinkel i Haand bestemmer sine Grændser, efter sin dristige Politiks Tarv, maae nødvendig vilde, at dette Land skal forene sig med Helvetien i samme den underordnede Masse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
J Fyrstendommet Neuschatel, det eneste Land i Schveits, der endnu hidtil har nydt nogen Rolighed, viser sig nu ogsaa revolutionair Spending. Det synes, en Deel af Jndvaanerne vilde gierne foreene sig med Frankerig, en anden med Schveits, og en tredie ønskede at bevare sin nærværende Forfatning. Efter Breve fra Rastadt underhandles virkelig mellem Frankerig og Preussen om dette Land.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Rastadt, den 1ste Junii. De herværende preussiske Ministre have, efter Forlydende, tilkiendegivet den franske Minister Bonnier, at de sidste franske Fordringer havde gjort meget levende Jndtryk paa Hs. Majestæt, at især den Fordring af Fæstninger paa høyre Rhinbred ansaaes af ham, som et offensivt og truende Skridt, der vilde nøde Kongen til at fortsætte Sikkerhedsanstalterne, og at det herved især kom an paa Ehrenbreitstein, der var fornøden til det nordlige Tydsklands Sikkerhed. Men tillige tilføyede de preussiske Ministre den Forsikkring, at Kongen ikke var sindet at indlade sig i en ny Coalition, saafremt de Franske frafaldt bemeldte Fordringer. Heller ikke vilde han foretage noget mod den fredelige Besiddelse af de Lande, Riget havde afstaaet paa venstre Rhinbred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Frankfurt, den 2den Junii. Det hedder, at Blokaden for Ehrenbreitstein torde blive ophævet. (Beretninger fra Coblenz af 26de May sige derimod, at den med det Gode neppe er at afvende, og at Commandanten derfor har tilkiendegivet, at han agter at skyde paa alt, hvad hans Kanoner kan naae). Maynz sættes i den frygteligste Forsvarstand. 600 Kanoner ere plantede der, og en overvættes Mængde Munition bragt did.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Basel, den 6te Junii. De tre Graubunders Kongres har bekiendtgjort de Depecher, den har faaet fra sine Gesandte i Paris. Man seer deraf, at de graubundtske Gesandte have paastaaet Vedligeholdelsen af deres Fædrelands politiske Tilværelse, men at Ministeren Talleyrand Perigord har svaret dem: Det syntes, som adskillige mindre schveitserske Cantoner vilde ikke skikke sig i Tingenes nye Orden, men formedelst nogle med den ny helvetiske Constitution forbundne Jnconveniencer selv danne een egen Republik. Men dette kunde ikke taales, da Schveits derved vilde tabe den fornødne Kraft, følgelig ansaaes Helvetiens Eenhed af det franske Directorium, som uundgaaelig fornøden. Graubundterne kunde, ved at forandre deres Grændser, ikke bedre betrygge deres Friehed, end ved en Forening med Schveits, og dette var og det franske Directorii Ønske. Mayland, den 24de Mai. De insurgerede pavelige Bønder ere, uagtet deres ved Castello og Urbino liidte Nederlag, opstandne paa ny, og giøre i Provindsen Romagna foruroligende Fremskridt, ere ogsaa faldne ind i det cisalvinske, og have allevegne begaaet store Uordener. Overalt, hvor de anfaldes, giøre de den meest haardnakkede Modstand. J Egnen ved Castello have de næsten gandske ødelagt et blandet af Franske og Cisalpiner bestaaende Corps paa 500 Mand. De Franske blev ikke længe uhævnede. Et Corps paa 5000 Mand, deelt i tre Colonner, omringede en Massa Bønder, og anrettede et rædsomt Blodbad mellem dem, saa ikke 20 kom derfra med Livet. Ogsaa ved Perugia leed Bønderne et stort Tab, og bleve slagne af de foreenede Franske og Polakker. J Forgaars brød adskillige franske Batailloner op herfra til Romagna, og flere skulle følge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Paris, den 3die Junii. Efter den nyeste Coureertidende angaaende den toulonske Flode, skulde denne den 23de Mai have været i de corsicanske Farvande, foreenet sig der med Rustningerne fra Genua og Civitavecchia, og derved være blevet 4500 Seilere stærk, hvorpaa Kiernen af vor italienske Armee befinder sig. Den toulonske Flodes Udløb var ikke gunstigt. Thi uagtet Vinden var god, var dog nær Admiralskibet L'Orient, hvorpaa Buonaparte er ombord, og der commanderes af Exrepræsentanten Casabianca, strandet; det drev virkelig paa Grund, men havde blot Vindens Styrke at takke for, at det kom løs igien, en Fregat kom derimod virkelig paa Grund. Floden har taget sin Cours mod Østen, og altsaa videre ind af det middellandske Hav, og vil vel – efter Poultiers Formodning - ikke saasnart gaae derfra, da den, hvis den vilde passere Strædet, maatte slaaes med Lord St. Vincents ulige stærkere Flode. Man vedbliver da endnu at troe, at den er bestemt til Ægypten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Da de engelske Krigskibe sværme talrige paa Kysterne fra Texelen af, indtil Brest, hvorover mange frygtsomme flygte fra Søestæderne, har Regieringen føyet frygtelige Anstalter til at tage mod Fienden, hvis han, som ved Ostende, skulde prøve en Landgang. Jndløbet i Militairhavnen Brest er forbudet alle neutrale Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Havnen Barfleur, der trues af de Engelske, er sat i Beleiringsstand. Vor Flottille i Havre, under Contra admiral Lacrosse, er udløbet; men to Corvetter af den ere af to engelske Fregatter efter hæftig Fægtning jagede paa Grund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Der tales om en ny Rustning, der skal løbe udfra Toulon, og hvortil de venetianske Skibe skulle bruges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Cadiz, den 14de Mai. De Engelske krydse endnu for vor Havn 22 Linieskibe og 6 Fregatter stærk. Den tiende er Admiral Nelson med 6 Linieskibe og to Fregatter gaaet ad Middelhavet; man veed endnu ikke hans Bestemmelse. De Engelske synes at vilde bombardere os paa ny, og vi giøre os færdige – til Forsvar. To Tredækkere skulle lægges ved Jndløbet af Havnen, og tiene, som svømmende Batterie; ogsaa giøres mange Chaloupper færdige. Just nu erfarer man, at Admiral Parker med 8 Linieskibe er gaaet bag efter Nelson af Middelhavet, saa at altsaa den engelske Flode, der skal opsøge den franske Toulons Eskadre, bestaaer af 14 Skibe. (Derimod erfarer man ikke, at den spanske Flode, der bestaar af 22 Skibe, har nyttet denne Leilighed til at binde an med de engelske tilbageblevne 14 Skibe.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Kiøbenhavn, den 15 Junii. Under Dato den 4de April er udkommen en Octroy for et almindeligt Brand-Asseurance-Compagnie paa Vahre og Effecter i Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdømmerne, Staden Kiøbenhavn undtagen; faaes for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Under samme Dato er ligeledes samme Octrov udkommen paa Tydsk, faaes og for 100 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
Under Dato den 31te Mai er udkommen en Placat, som forbyder Apothekere, at sælge Brækmidler, de saa kaldte blodrensende Draaber, og andre drastiske eller stærktvirkende Purgeermidler, med mindre den, der begierer disse Slags Medikammenter, foreviser Recept dertil af en legitimeret Læge, m.v., faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
J Tallotteriets 641 Trækning i Altona, den 12te Junii, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-15
AVERTISSEMENT. Mandagen den 18de Junii førstkommende H. H. om Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Kniplinger, Silkestrømper, broderede og effene Dametørklæder, Mands Halsklude, Musseliner, Nettelduger, Nonne skier, Linon, Nansuk, Taniebs, fine Casser, Hørlærreder, Hampelærreder og andre fine Lærreder, couleurt Kasimir, Klæde, Velp, ostindiske og andre Sirtser, Alla dys, Tafter, Jllystringer, Vestetøier, Bolstere, Tørklæder, beste Congo og Compothee, hvid Arrak, Nød viin, Taffelknive, Florer, Frakketøi, Voxdugs Hatte, kiøbenhavnske og andre Porcelainer, Betilles Tørklæder, engelsk Læder, moderne Dametøier med Silkestriber, Piche, Bandenes og ledige Bouteiller. Jtem: endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv og engelsk Plet af Maskiner, Platdemenager, Chirandoller, Taffelstager, Taffelknive og laqverede Sager, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jern og Bliktøi, engelske og andre Viinkarafler og Viinglas, Meubler af Mahoni Chatoller, Skabe, Servanter, Speile, Commoder, Skriverborde, Sengesteder med og uden Omhænge, Sophaer, Ottomaner og Stole, samt adskillige andre Træevare, Linned, Gangklæder, Sengeklæder og Madratser. Saa og 2 prægtige Taffeluhre, et Stueuhr, pletteret Hestegeschir, en Diabel, 3 Postvogne, 2 smukke engelske Gulvtæpper, 3 Klaverer, en Davids- og en Pedalharper, Angora Lamper, Couchylier og Mineralier, Bogbinderstempler, Kobberstykker i og uden Rammer og Bøger, m.v., ved offentlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende skal bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, især af Ubekiendte, eller naar forlanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 4 Sk. til de Fattige. Og meldes til Efterretning, at de som staaer tilbage med deres Regningers Betaling fra andre Auctioner, ikke kan vente at faae nogen Credit paa denne Auction, forinden de har betalt deres skyldige Regninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-18
Kiøbenhavns Aar. No. Au stillet. animus. Post-Tidender. Juun, Muur. plads Mandagen, den 18 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-18
Basel, den 2den Junii. Lovgivningen i Arau. har decreteret, at de vaadtlandske Tropper, som 300 Mand stærke tapperligen have fægtet ved de franskes Side mod deres Landsmænd de nu overvundne Vallisere, have gjort sig vel fortiente af Fædrelandet. Overvalliserne have maattet indgaae alle dem foreskrevne Betingelser, Constitutionens Antagelse, Vaabnenens Aflevering, og Udbetaling af 600000 Livres o. s. v. Borger Ochs er hidkommen fra Arau, hvorhen nu den herværende Garde for Lovgivningen er rykket. Det hedder, at Cantonerne Basel og Solothurn skulle foreenes, og ved Zürich en fransk Leyr anlægges. Theodor Lameth var hæftet i Vaadtlandet, men fik, efter at have vendt sig til Mengand, sin Friehed igien (!) Man vil nu - hedder det - lade politisk Missionairer reise giennem hele Schveits, for at omstemme Folkeaanden, hvor det giøres behov. Constitutionen - hedder det i et schveitfersk Brev – er nu allevegne antaget i Schveits; men vi ere endnu en ny Republik uden lutter ny Republikaner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-18
Madrid, den 17de Mai. De sidste Efterretninger fra America mælde, at de Engelske ruste en anseelig Expedition mod Portoricco.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-18
Den afdøde Hertug af Orlegiis tre Sønner ere nu under Navn af Comminges Havannah, og søge Leilighed at komme over til deres Moder i Spanien (medens alle andre Emigranter forvises derfra, endog fra Majorca, som dog først var dem indrømt).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-18
J Sevilla have været alvorlige Almueuroeligheder, i Anledning af en Tyrefægtning. Mange Mennesker ere saarede, og nogle endog dræbte. Hoffet har befalet paa det nøieste at undersøge denne Sag. J Ribaden, en Havn paa Asturiens vestlige Kyst, er det ligeledes gaaet meget uroelig til. En Hob af 5000 Mennesker begav sig til det Huus, hvor Den Raymondo Antonio Ybane efter Regieringens befaling lod adskillige Ting forarbeide til Artilleriet, og de brændte dem allesammen. Det samme skeede og ved hans Vaaningshuus, der er ogsaa udgydet Blod ved denne Leilighed, og man har ikke kundet opdage den sande Aarsag til denne Begivenhed.