JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
Under mit Ophold i Tomboctu vil jeg begynde paa min Fortælling, og sende Dem den. Deraf vil De see, ved hvilket Forræderie jeg nær var bleven ombragt i Søvne; jeg vil ogsaa beskrive Dem de fireogtyve Saar, som Morderne bibragte mig; Fem Sabelhug paa Hovedet og tre paa den venstre Side under Øiet; den venstre Kind og Kindbenet blev spaltet af et eneste Hug; det var sandelig intet behageligt, og saa meget mindre da Øret ogsaa var truffet og hang ned over min Hals. Den høire Side under Øjet havde blot eet Saar, formedelst et alvorligt Skaar nederst paa Halsen, havde Luften nær fundet en anden Udgang, og saaledes mere; i det hele atten meget vanskelige Saar. Desuagtet befinder jeg mig dog temmeligen vel, og jeg haaber at berige England med en stor Deel geographiske Efterretninger, naar jeg har den Lykke at komme der igien. Kortene over Africa ere meget ucorrecte, og trods Alt hvad jeg har gjort forat forbedre dem tvivler jeg ikke paa, at der jo ere end flere Forbedringer fornødne." Da Laing skrev dette Brev, var han hos Side Mahomed Muctar. Den følgende Dag blev hans Vert syg, og døde i hans Arme. Laing kunde, førend Sidi Muctar kom, som var Søn af den Beskytter, han nu havde tabt, ikke fortsætte Reisen. To Maaneder henrandt, og han kom ikke til Tomboctu førend 18 Aug., hvilket erfares af følgende Brev, som han igjen tilskrev Consulen i Tripolis. Tomboctu d. 21 Sept. 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
Den brittiske Consul i Tripolis anstillede følgende Forhør med Major Laings Betjent, og fik derved nogen Underretning om den beklagelsesværdige Skjæbne, der var truffet denne Reisende. Hvad hedder Du? - Bungola. - Var Du Major Laings Tjeneste? Ja. Den Adspurgte fremviste herpaa en Seddel af følgende Indhold. Aaad, 2 Juli 1826. "Jeg forpligter mig til maanedlig at betale sex Pastre, til Overbringeren af denne Skrift, ved Navn Bungola, fra den 15 December 1825 indtil min Tilbagekomst til Ghadani, eller, i Tilfælde at jeg ikke igjen kommer gjennem denne Stad, indtil den 15 December 1826. Fra denne Sum vil jeg trække femten Dollars, som jeg har udbetalt, for at tilkjøbe den ovennævnte Bungola Friheden. Underskrevet A. Gordon Laing. Var du hos Major Laing, da han blev angreben den første Gang? – Ja, jeg blev saaret (han viste paa Hovedet). Blev Du med Din Herre hos Muctar? -Ja Ledsagede Du ham til Tomboctu?" – Ja. Hvorledes blev han optagen i denne Stad, Meget godt. Hvorlænge bleve I der. - Omtrent to Maaneder. Ledsagede Du Majoren, da han reiste derfra Ja Hvilken Escorte havde 3. - En Trop Arabere. Hvilken Retning toge J. - Jeg havde Solen paa min høire Side. Vidste Du, hvor J gik hen?" – Til Sun sanding. "Saae J Vand, Bleve J foruroligede paa Eders Vei." - Vi saae intet Vand, og vi reiste uforstyrret til den tredie Dag, da Landets Arabere om Natten angreb min Herre og ombragte ham. "Mistede ingen, foruden Din Herre Livet, ved denne Lejlighed?" – Jeg blev saaret, saa jeg kan ikke sige, om nogen anden foruden min Herre blev myrdet. saae J i Eders Telt? – Ja Hvormange Saar bebragte hans Mordere - Det veed jeg ikke. Mændene vare ham alle bevæbnede med Sværd, og da det blev Dag saae jeg, at de havde hugget Hovedet af min Herre. Hvo paatog sig, at begaae dette Mord?"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
Det gjorde Scheik Barbasch, der ledsagede os paa Reisen. Han kom med de i hans Tjeneste staaende, Sorte, alle bevæbnede med Sværde, og alle disse faldt paa engang frem over min sovende Herre. Hvad gjorde Scheiken bag efter. - Han gik til sit Land, en Araber bemægtigede sig mig, og førte mig til Tomboctu. Hvilke Pakker havde Din Herre, da han blev ombragt?" - Han havde to Kammeler, af hvilke den ene har Levnetsmidler og den anden Kufferter og Pakker. Hvor vare Din Herres Papirer." – J Pakkerne. Forsøgte Du at redde dem?" - Mine Saar, havde bedøvet mig saameget, at jeg ikke tænkte paa Papirerne. Bleve de bragte til Tomboctu?" – Jeg har ikke erfaret det. Cadien af Tripolis har legaliseret denne Protocol: En vis Bungola, Tjener hos den afdøde Major Laing, har i Dag været hos mig, og har efter den Muselmanske Troes Brug aflagt Ed, og udsagt, at han ledsagede sin Herre tre Dage efter hans Afreise fra Tomboctu, og har seet, hvorledes han blev angreben, og at hans Hoved siden efter var bleven skilt fra hans Krop. Undertegnet i Hs. Høiheds Ministerens Overværelse. H. D. Gies. Saaledes mistede den ulykkelige Laing Livet, efterat han først *) havde naaet et Maal, hvorpaa Geographernes Ønsker og Bestræbelser saa længe havde været henvendt, og som havde givet Anledning til saa mange Foretagender, der havde været mere uheldige end fordeelagtige; man har kun, høstet ringe Frugter deraf, og kjøbt disse ved Tabet af mange fortræffelige Mennesker. Det synes at have været en Bestemmelse for alle dem, som have bestræbt sig for at udforske Afrikas Grund, der at maatte miste Livet. Lykkedes det dem endo at komme tilbage fra en første Reise, saa dreve de Lovprisninger, der bleve deres Uforsagthed tildeelte i Europa, som overhovedet den særegne Tillokkelse, der følger med et kraftigt eventyrligt Levnet, dem til igjen at begive sig til dette barbariske Land, og kun sjelden undgik de da igjen Farerne. Hvad Major Laing angaaer er der dog et Skin af Haab om, at hans Papirer ikke skulle være aldeles tabte. En Araber, der har givet den brittiske Consul i Magador en nøjagtig Beretning om Majorens Død, har udsagt, at en af hans Venner var i Besiddelse af Bøger, der ikke vare trykte, men blot skrevne, hvilke havde tilhørt en Christen, og det er at forudsee, at Consulen vi gjøre alt Mueligt for at erholde dem. *) Caille kom senere end han til Tomboctu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
Regnskab for Bombebøssens 2de Qvartal 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
(Oprettet 1819 den 11te August.) - (See Skilderiet Nr. 30 for d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
Ved Bombebøssens 38te Aabning, den 8de Juli 182 fandtes i samme r. S. 100 Rbd. 40 s. S. og T. 59 Rbd. 64 s. Fremdeles blev taget til Jndtægt De Herrer Flagmænds og Søofficerers Bidrag for 1ste Halvaar 1829. og Admiral Browns Bidrag for samme Tid Ved en dramatisk Forestilling, opført til Fordeel forStadens Trængende og Bombebøssen, var indkommet For Contrabøgers Salg Huusleie til sidstafvigte Paaske Flyttedag af Stiftelsens r. S. 100 Rbd. 8. - 49 Al Eiendom udbytte for 2 Aar af 2de Actier i Badeanstalten Renter til sidstleden 11te Juni af Stiftelsens Obligationer 124 - 83 – 85 – 52 J alt r. S. 578 – 91 S. og T. 464 – 31 Bombebøssen eier nu 1. Gaarden Nr. 16, paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdie rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg af Conferentsraad Bruuns sidste Gave. Sølv. 3. Hofraad Meyers Legat i kongelige Obligationer, a 4 pC. 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligationer, a 4 pC. 5. Den af Pastor Walther og Hustrue legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. hvilke Renter ere bestemte til strandede Søefolk. W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. 16. Grev 7. Den af det oeconomiske Velfærds-Selskab skjenkede Capital i Obligationer, a 4 pC.. hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, ei kommer Bombebøssen til Indtægt. 8. Capital i Nationalbankobligationer 9. En af et Selskab af Venner skienket kongelig Obligation, stor 10. Af en Ubenævnt skjenket d. 28 Septbr. 1826 en kgl. Priis=Obligation. hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts 11. J Sparekassen, 12. Af Selskabet Holbergs Minde skjenket en kongelig Obligation. 13. Af en Anonym skjenket 2 Actier i Badeanstalten. Directionen haver besluttet, at en Udvidelse af Stiftelsen skal finde Sted til October Flyttetid. Den Understøttelse af Middagsmad, som de gamle Søemænd erholdt fra 12te Februar, ophørte d. 20de April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
Fra Brygger og Dannebrogsmand Jensen haver Stiftelsen atter i dette Qvartal erholdt 8 Td. Hr. Kjøb. d. 13 Juli 1829. M. Lütken. Langberg. Schack. L. Larsen. F. Duntzfeldt. Wilse. J. Møller. A. Rauberg. man annamenandam 2000000 naar man ogsaa man ogsaa Danmag
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
Blandede Efterretninger. To interessante Smaaskrifter af en i Danmarks Literatur bekjendt og hædret Mand, omtales i N.M. 19, saaledes: 1. Independence, poem be Charles Churchill, Selvstændighed, Oversættelse af P. A. Heiberg; Paris, hos Firmin Didot, 1828, stor Oct, 91 S. –2. Tre Aar i Bergen, autobiographisk Episode af P. A. Heiberg, Drammen, hos C. F. Rode, 1829. Oct. 68 S. Hvor forskjellige disse to Skrifter af vor berømte Heiberg end ere, med Hensyn til deres Indhold, have de dog den Omstændighed tilfælles, at begge kunne betragtes som Ungdomsminder. Det første udkom allerede 1798 i Kjøbenhavn, og gjengiver nu det dannede Publicum i en forbedret Edition, hel ligget den af vor Literatur højtfortjente Etatsraad og Profess. Kr. L. Rahbek, og mærkelig ogsaa derved, at det, saavidt Anmelderen bekjendt, er den første Bog i vort Modersmaal, der nogensinde er bleven trykt i Frankrig, og det med typographisk Skjønhed. Den engelske Classiker Churchill har her med rhetorisk Elegants udført det Theema: J Fornuftens Vægtskaal opvejer Adelskab ingenlunde Talentet, men vil Skialden (Talentet) gavne, da bør han være uafhængig, selvstændig, hvilket ene bevirkes ved Nøisomhed; en evig Sandhed, der ikke noksom kan indpræntes. Om Oversættelsen fældede i sin Tid den lærde, paa Ros sparsomme, Jacob Baden den fordeelagtige Dom: Saaledes oversætter en Digter den anden. Det andet Skrift, vi herved anmelde, er der intet Andet at udsætte paa, end at det er alt for kort, i det vi havde ønsket, at den aandrige, retsindige, med Hensyn til Grundsætninger og Handlemaade høist agtværdige Forfatter havde skrevet, istedetfor en Prece, en formelig Bog om sit Ophold i Norge i Aarene 1782. til 1780. Anmelderen har allerede for en Snees Aar tilbage hørt Adskilligt fortælle om den geniale Forfatters mærkelige Hændelser, ei allene i Bergen, men ogsaa i andre norske Byer, hvilket han ugjerne savner i dette Skrift; thi allerede i sin Ungdom blev Heiberg, ei allene, formedelst sin Aands Belevenhed, men ogsaa formedelst sin liberale Tænkemaade, agtet og æret i Norge. Af de Personer, Forfatteren i Bergens Stift og i Stavanger i hine tre Aar omgikkes, er maaskee ingen mere ilive; men deres Sønner eller Sønnesønner leve endnu, og ville med Opmærksomhed læse om Fædrenes Retsind, Munterhed, Skjebne og Færd ja enhver fordomsfri Læser vil med Fornøielse tilbagekalde Mindet om hin vort Fædrenelands lykkelige Periode, hvor, skjøndt under en uindskrænket monarkisk Regjeringsform, sunde religiøse og politiske Jdeer udbredte sig fra Thronen til Hytten, og hvor Nordmanden maaskee langt mere end nu hadede hine Lænker, Baand og Tvang, som altid bør hades af fribaarne ædle Sjæle, Fryd dig, brave Olding Heiberg, over dine henrundne, Sandheden og Friheden opofrede Dage, og vær for alle dine Aands beslægtede et opmuntrende Exempel!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
Kjøbenhavns Børs d. 11 Juli 1838. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 2s. Bant-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier, 150 1/2 Rbd. Sal. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. .... Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . 107 1/2 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. og 106 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 6 ) 62 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 66 66 1/2 L. Sterl. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
Nyeste kilderie a Kjøbenhavn. anandananananSexogtyvende Aargang. No. 68. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 Juli 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
Poul Fechtels Hospital eller Hamborger-Sjæle-Boder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
Af Jonges Kjøbenhavns Beskr., den anden utrykte Deel, med Tillæg.) Denne Stiftelse, beliggende paa den østlige Side af Myntergaden, har sit Navn af Stifteren, Poul Fechtel, som var Myntmester under Kong Frederik d. 2den. Hans Levnetsbeskrivelse læses i danske Magasin 1 Deel S. 161. o. fl. Kong Frederik 2den skienkede Grunden til Stiftelsen, og bevilgede, at den maatte nydes frit. Den laae ved St. Clark Kirke, og op imod Muren til Myntergaden, og mod Østervold; hvilke Ord findes i Kong Frederik d. andens Confirmation paa Stiftelsen; see danske Magasin 2 D. S. 170. Stiftelsen er fra 1570, og Fundator bestemte, at de 3000 Species Daler, som han gav til samme, skulde til evig Tid staae paa Rente i Staden Hamborg hos Magistraten sammesteds. Dens Obligation er udstædt in Octavis Michaelis 1594, og findes indført i danske Magasin I. c. Af samme Renter er siden opvoxen en Kapital paa 1000 Rdl. bestaaende i Kjøbenhavn, hvorpaa er udstædt Fundats af 4 Jan. 1661. Dette Hospital blev opbygt 1599. Det har faaet Navn af Hamborger Sjæleboder, af at Kapitalen som meldt stod paa Rente i Hamborg. Efter Jldebranden 1728, i hvilken den gamle Bygning afbrændte, blev en ny Bygning opført, bestaaende af femten Fag Grundmuur til begge Sider. Deraf ere de syv Fag til Gaden, foruden et Stykke Muur, hvori er en Port til Indgang med den Jnscription, Poul Fechtels Hospital 1732.) J Bygningen blev inddeelt otte Værelser, af hvilke de syv ere belagte hver med to Lemmer, og det ottende bruges til Sygestue. Lemmernes Antal er 14, og hvert nyder efter Fundatsen 24 Skilling ugentligen. Der er, foruden hine Værelser, et niende, som Spindestue for dem samtlige, og til sammes Varmeholdelse er lagt aarligen fem Favne godt Bøge-Brændeved. J samme Stue hænger en Messing Lysekrone, foræret dertil af den kongl. Confessionarius Johan Fraun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
Tillæg. En ny Fundation for Stiftelsen blev forfattetid. 18 Marts 1784 af dens da værende Bestyrere, som alle vare af Stifterens Afkom og Svogerskab, denne Fundats, confirmeret af Kongen 18 Juni 1784, kan læses i Fogtmanns Reser. Samling. Ellers om Stiftelsen i Thaarups Journal for Kjøbenhavnere 1 B. 15221. Stiftelsens Administratorer ere: Dhrr. Overkrigskommissair, og Assistentshuusforvalter Harboe, og Prof. Dr. Medic. Klingberg. Forstanderen er Hr. LandsOverrets, samt Kjøbenhavns Hof= og Stads=Rets Prokurator Hansteen. Poul Fechtel var fød i Lybek, og forestod Mynten i Danmark i Kongerne Frederik den før2) Denne Jnscription findes nu ikke længere. Er det ret at borttage Jnscriptioner. stes, Christian d. tredies, og Frederik den andens Tider. Han skal have opnaaet en Alder af henved et hundrede Aar, og levede endnu 1599.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
Et lidet Bidrag til Christian 6tes Tids Historie. Stormægtigste Konge, allernaadigste Herre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
De Committerede udi Oberbergamtet forestille ved hoslagte Skrivelse, hvorledes ved Sølvværket skal gaae i Svang en høist skadelig Uorden, i det Bjergfolkene, førend de opnaae deres mandelige Aar begive sig i Ægteskab, som ei allene skal forvolde at slige Folk tildeels, inden de passere deres 30 Aar, allerede ligesom have fuldendet deres bedste Dage, og blive som magtesløs tilat forrette det dennem paaliggende Berg-Arbeide, men endog foraarsager baade Sygdom og Dødsfald, hvorved Berg=Kassen idelig med adskillige Udgivter til Medikamenter og Pensioner for Enker, samt fattige fader og moderløse Børn betynges, og siden de Committerede til saadan Uorden at forebygge ikke finde bedre Middel end at ved Sølvværket blev befalet, at ingen af Berg folkene maatte understaae sig med nogen udi Ægteskab at indtræde, førend de først med Attest af Ministerialbøgerne for Oberbergamtet beviiste, at de i det mindste havde opnaaet en Alder af 5 Aar, for derefter at nyde Oberbergamtets Tilladelse at maatte givte sig, saa anmode de os, at vi herom vilde udvirke Eders kongl. Majestæts allernaadigste Edikt, eller og Forbud til vedkommende Præster, at de ikke uden saadan foregaaende Tilladelse maatte troelove eller copulere nogen af Bergfolkene, paa det derved, som de melde, en saa betydelig og høistskadelig Sædvane kunde vorde hemmet, og Sølvværkets Bedste udi mange Tilfælde befordres. Til dette Forslag anfører Oberbergamtet at have taget Anledning af hvis ved Militær Etaten angaaende Soldaters Givtermaal er introduceret, at ingen uden Tilladelse af hans Foresatte maae træde udi Ægteskab; men da det med Bergmænd, som et frit Folk, har langt anden Beskaffenhed end med Soldatesken, der har undergivet sig en vis Tvang, saa finde vi ikke, at de med hinanden herudi kan komme i nogen Lighed; og holde vi desuden saadan Anordning, endog udi andre Henseender, meget betænkelig deels efterdi den Frihed, som ellers enhver af Eders Majestæts Undersaatter, ja endog til den allerringeste, haver, at maatte selv udi slige Tilfælde sørge for sin egen Velfærd, vilde herved for disse Folk blive meget indskrænket, hvilket kunde forvolde baade en almindelig Fortrydelse, saa og betage dem Lysten til at arbeide og stræbe for sig, men deels og fornemlig i Henseende til den Uorden, som heraf kan flyde, da unge Folk, som have Lyst- og Begjerlighed til Ægteskab, naar det dennem vorder formeent, lettelig forfalde til Uordentlighed, og Extravagancer, hvorved de ei allene kan paadrage sig mere og farligere Svagheder, end Oberbergamtet formener at skulle foraarsages af tidlige Ægteskaber, men endog overtræde baade Guds og Eders Majestæts Love, som de derimod ved lovlig Ægteskab bedre kunde vogte sig for, og overalt kan det ingenlunde være skadeligt, men langt mere nyttigt for Landet, at Undersaatterne ved Ægteskab formere sig; thi de, som ikke bruges ved Berg værkerne, kan til anden Eders Majestæts og Landets Tjeneste være at employere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
Efter disse Omstændigheder understaae vi os da ikke at bifalde dette Oberbergamtets Forslag, helst den Nytte, de Committerede deraf promittere, efter vores Allerunderd, uforgribelige Tanker ikke er at ligne imod de onde og skadelige Sviter, som deraf kunde flyde; men det submitteres dog i allerdybeste Underdanighed Eders kongl. Majestæts eget allerhøieste Overveiende, og velbehagelig allernaadigst Resolution. Vi forblive til vor Død Eders Kongl. Majestæts Rentekamret d. 29 Juli 1744. allerund, og troepligtskyldigste Tienere von der Osten. O. Thott Adtzlew Basballe. Munck. Bærens. Leth. Dreyer. Barck mann. Mule.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
Eftersom Bergfolkene paa Kongsberg staae udi vores Tjeneste, og altsaa ikke dependere af sig selv, saa approbere vi i saavidt allernaadigst dette af de Committerede udi Oberbergamtet gjorte Forslag, at ingen af disse Bergfolk maa herefter uden Oberbergamtets Tilladelse, begive sig udi Ægteskab, eller af nogen Præst, uden ham derfor saadan skrivtlig Tilladelse forevises, enten troeloves eller copuleres. Men, hvad den øvrige Proposition, om at foresætte Bergfolkene visse Aar, inden hvilke de aldeles ikke maatte træde i Ægteskab, betræffer, da finde vi er nødig, at derom noget meldes eller foreskrives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
Frederiksborg Slot den 3 Sept. 1744 Christian R. von der Osten. Thott. Adslew. Mule.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
Udenlandske Efterretninger. Et nyt Skrift er udkommet under Titel: Danmarks Riges Historie af Gustav Ludv. Baden. Første Deel. Fra gamle Gorm til Waldemar Atterdags Død. Forlagt af J. H. Schubothes Boghandling 1829. 592, S. 8. - Venner af Fædrenelandets Literaturs Hæder modtoge med Fornøielse den Efterretning, at den lærde, i den nordiske Historie saa vel bevandrede, Hr. Det. G. L. Baden vilde udarbeide en Danmarks Riges Historie med nogen Udførlighed. Siden Holbergs Værk, hvis første Deel udkom 1732, har den nordiske Historie faaet for en stor Deel et nyt Udseende ved de mange vigtige Undersøgelser og Berigtigelser, som skyldes en Gram, Langebek, Luxdorff, Carstens, Kofod Ancher, J. H. Schlegel, Suhm, Abr. Kall, Nyerup, Münter, P. Er. Müller, Engelstoft, J. Møller, Werlauff, Molbech, Jahn o. fl. og til den nyere Tids Historie, fra den Tid det Holbergske Værk slipper, har man de rigeste Kilder, men Literaturen savner et godt Værk, hvori hver Mand kunde læse Resultaterne af hine Granskninger, Opdagelser og rige Samlinger, og man kunde ei andet end ønske en sammenhængende Fremstillelse af Begivenhederne i Fædrenelandet fra de ældste Tider ned til vore Dage. Da nu et saadant Værk fra Hr. Det. Badens Haand bebudedes, og dette vel omtrent kunde antages at vorde hans lange literaire Banes Maal, saa kunde man haabe, at Forfatteren vilde anvende al Flid, for at gjøre Værket til et opuconsummatum, og ei allene udstyre det med sine udbredte Kundskabers Fylde, men og lægge Vindpaa at give det de Egenskaber i Behandling, Sprog g Tone, den almindelige Stemme fordrer, og Sandhedskjerlighed og Upartiskhed byder. Her haves Begyndelsen af Værket, som skal bestaae af tre Dele, denne første Deel begynder, efter tog Siders Jndledning, med Gorm den Gamle, og gaaer til Waldemar Atterdags Død 1375. Den anden Deel, som endnu i dette Aar skal kunne ventes færdig fra Pressen, vil gaae til Christian4des Død, den tredie Deel skal indeholde den følgende Tids Historie, og saavidt Forfatterens høist vage Øine vil tillade det, udkomme til næste Aars Udgang." Denne første Deel faaes i den schubotheske Boghandling hæftet for 4 Rbdl. 1 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
En liden Prøve af Værket er i forrige Nummer, af dette Blad givet, og i øvrigt være det Læseren, overladt at sammenligne Værket med Forhaabningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
Man har flere Gange havt Anledning til at nævne Mangler og Urigtigheder ved den 1825 udkomne Schlegelske juridiske Encyclopedie. S. 486 nævnes om Sø-Assurance og Bodmeri gamle engelske Værker af Weskett, Magens, Park; derimod ikke Essay on Average by Robert Stevens, en Bog, der gjør hine ældre Skrifter overflødige, og som i England har nydt saa god Modtagelse, at den, uagtet den høie Priis af 12 Schill. Sterl., i Aaret 1822 trængte til 4de Oplag, og der formedelst dens store praktiske Gavnlighed er oversat paa tydsk af F. C. Schumacher i Hamburg. Skriftet bliver nu oversat i Norge af Hr. Dispacheur Bjørn i Christiania og vil udgjøre 12. til 15 Ark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-21
Fra Kiel fortælle vore Blade, at af mere end en tredie Deel af de der Studerende blev d. 18de Juni feiret, "Mindedagen om Slaget ved Waterlod." Efterat de Studerende om Morgenen, Kl. 4 under Jubel og Sang, fra den nærliggende Skov havde hentet og prydet sig med Egeløv, forsamledes de om Eftermiddagen Kl. 2 i den academiske Bygning, hvorfra de med Musik, høitideligt Optog, prydede med Egeløv, begave sig til Torvet. Her blev affunget af hele Forsamlingen, under Musikens Accompagnement, en til den festlige Dag passende Sang, hvorpaa En af de Studerende (denne Gang Stud. Jversen fra Plon) istemmede et Hurraraab for Friheden, det tydske Fædreland og begges Venner, som besvar tes af Mængden. Nu gik det ned til Havnen, hvor Forsamlingen hilstes af Kanontorden fra de til dens Modtagelse bestemte Baade. Man seilede derpaa ud til Dusternbrock, hvor der paa en rummelig Høi var antændt et stort Blus, om hvilket Forsamlingen dannede en Kreds, for at høre en Tale, som holdtes af En af Medlemmerne (Hr. Jversen), og dernæst blev atter, under Musikens Ledsagelse, afsjungen en Sang. Høitideligheden endtes med et muntert Bal i Værtshuset i Dusternbrock, hvori de fleste Professorer og mange Honoratiores deeltage. (R. A.)