Berlingske Tidende, 1776-11-08
London, den 22de October. Af en Skrivelse fra Long=Island den 6te Sept., som en indløbet med Skibet Brittannia, erfares, at den Americanske Generalissimus Washington ikke er afreyst til General Kongressen, men er bestandig ved Armeen. Han giør selv alle Anstalter til at forsvare Staden og Halv=Øen Nye=Pork, og i sær har han ved den Kongebroe, som er der, hvor Øen hænger sammen med det faste Land, ladet opkaste stærke Batterier, for vel at imodtage de Kongelige Tropper og Skibe, dersom de der skulle ville giøre Angreb, hvilket kan skee fra 2 Sider. Længere ind i Landet ere og mange Værker vel besatte, og imellem Long=Island og Nye=Pork, kan adskillige Barterier fra Nye York lange Overfarten. Endskiønt udi den Americanske Armee ere nogle 100 Syge, hvilket man i sær tilskriver de stærke Stradbadser, da de den heele Sommer have camperet, saa er den dog endnu henimod 30000 Mand stærk og det af Folk, som kan sægte, og ere fordeelte i Staden, og adskillige Verker. Udi en her i Trykken bekient gjort Skrivelse, som de herværende Kiøbmænd Champson- og Dickenson skal have faaet fra Long=Island, meldes iblant andet: at de Americanske Generaler havde nogle Dage sø rend de Kongelige Troppers Landgang der paa Øen, udi et holdt Krigs Raad besluttet, at trække 3000 Mand bort derfra, og ikkun lade 5000 Mand blive der, saasom de holdt dem i Stand til at besætte og forsvare Passen til Høyene. Men man havde forsømt at besætte Passen. Derudover havde de Americanske Tropper maattet vige. Deres Forliis af Døde beløber sig til 800 Mand, af Fangne derimod omtrent saamange, som de have af Engellænderne, hvoriblant befinder sig 3 Grenadeer Compagnier. Udi en Skrivelse fra Ticonderage, som giver et Begreb om Provincialernes Søemagt, under Commando af Horatio Gates, heder det: vor Søemagt bestaaer af 8 Gondeller og 4 Schooner. Vi gaae herfra ned af Søen, for igjen at borttage St. Johns, som Bourgøyne nu har i Besiddelse. Vore Folk have meget Moed, og jeg tviler ikke paa et lykkeligt Udfald af dette Foretagende. En seenere Skrivelse fra Jndependent Point beretter følgende: trende Skooner ere gaaet ned af Floden, og 6 til 8 Gondeler skal inden faae Dage følge efter. ToHundrede Tømmermænd Lygge fleere Fartøyer paa Delavarernes Maade. Vi haabe snart at have en mægtig Flode i Søen Champlain, og ere overflødig forsynede med Artillerie. Carleton og Borgoyne ere ligeledes i Arbeyde med at sætte en Flode i Stand. En af vore Venner melder os, at disse Generaler havde ladet Canadierne vide, at de vilde i Sept. Maaned gaae over, for i Vinter at være i AlbanySaadant kan vel være deres Hensigt; men jeg er forsikret paa at de ikke skal opnaae samme. Krigen til Søes imellem de Kongelige Skibe, og de Americanske føres med afvexlende Lykke. Snart giøre de første, og snart de andre Priser. Man seer derover nye Lister. Det merkværdigste er at Americanerne altid holde sig got til Søes. Vi skal dog have mistet henimod 50 af vore Koffardie Skibe, som meestendeels havde kostbare Ladninger inde. Udi de Sydlige Colonier giøre Jndvaanerne nu, da de ingen Kongelige Tropper have imod sig, i god Rolighed hvad de vil. Men de sætte sig dog stedse i bedre Forsvars Stand, og lade fleere Tropper afgaae til en Side af Nye=Pork. Creeck Jndianerne skal nu og have slaget sig til de Virginiske Tropper. Paa Long Jsland maae dog ingen Overflødighed af Levnetsmidler være, thi saavel herfra som fra Jrland afgaae stedse Provisions Skibe til Armeen. Efter Breve fra Paris vare der ankomne 2 Americanske Deputerede. Saalænge ingen Forandring skeer i vort Ministerio, holder man et Forlig med Colonierne for umueligt.