Københavns Adresseavis, 1766-07-18
Besvarelser. Svar paa det fremsatte Occonomiske Spørsmaal, Omdet skulde være en Stact fordeelagtigt, der har omtrent 15 Millioner Jndbyggere, men kand føde 25, at fortiene Arbeyds=Lønnen ved at forarbeyde den raa Materie af de Vahre som forsendes uden Lands; og om ikke de Mennisker, som vorde brugte til dette Arbeyde, kunne ansees som Agerdyrkningen betagede, og følgelig som ligge saa mange Forhindringer for Folke=Mængden: Her maae skilles tvende Tilfælde: 1. Slig en Stat som fattes Havne, Kanaler og Floder som kunne beseigles, samt Veye for at udlosse dens Producter, og faae den betalte efter de Markeders Gang som den har om sig. - Denne Stact vilde visseligen finde en stor Fordeel ved at forarbeyde dem, da de vorde derved lettere at transportere, (saasom det er uden Tvivl lettere at føre de Vahre som Haandværksfolkene har været trende Aar om at forarbeyde, end at transportere dem, som samme Arbeydsfolk har fortæret i disse trende Aar. - Det er ikke at tvivle paa, at slig en Staet jo skulde Naturligviis forarbeyde Vahre, og finde Fordeel derved Saadanne Manufacturer, hvor forfærdigedes de Vahre, som kun henhøre til Overdaadighed (hvilke Vahre ere de eneste man kand afsette til Fremmede, saasom et hvert Land selv har dem, som henhøre til Nødvendighed, skulde for denne Stat være det eneste Middel til at sette dens Joede i Priis; - Og da Manufacturerne vilde voxe til og giøre dens Frugter mere afsettelige, saa vilde de forøge dens Rigdomme, og følgelig dens Folke=Mængde. - Men sliig en Staet kunde ikke ansees for nogen Ager=DyrkningsStaet, eller sterk og mægtig Stat ved sig selv. - Det blev en Staet, som, da dens Jndkomster stedse vare uvisse ikke kunde have uden en lidt tilforladelig Folke Mængde, der ikke skulde have mange Mennesker som man kunde stalte og valte over; - Det blev kun en Status Precarius, der stod gandste i dens Naboers Magt, hvilke kunde ophæve dens Tilværelse, saasnart det behagede dem at ikke bruge dens forarbeydede Vahre, eller at anskaffe sig selv Manufacturer, at forbyde Handel med dens Vahre ved hold af Ind= og Udførsel samt Privilegia exelusive, o. s. v. 11. Den anden Tilfælde er tvertimod med en Stact, de ligger under en lykkelig Himmel-Egn, hvis Jorde af Naturen ere feede og frugtbare, - som har beqvemme Veye, - som er afdeelt med store og gode Floder. der ere lette at beseyle, og haver Fælleskab med hinanden ved Canaler, og som haver endelig gode Havne, der giver den Sammenhæng og Fælledskab med alle Folk i Europa, for at kunde tilbyde dem Vare, og der forvisser den om Handel med de andre Deele af Verden. - Der er, tør jeg sige, ingen Tvivl, at jo Manufacturer, hvorpaa forfærdigedes udgaaende Vare, her naturligviis skulde finde Opkomst. - Og om man kom til at indføre dem her, maatte det skee allerne ved Remedia destructiva, nemlig ved at nedsette Prisen paa dens Producter og Frugter, og holde en lav Priis paa Arbeyds=Lønnen. Det er da klart, at i denne anden Fald Overdaadigheds Manufacturers Anlægning skulde vorde ufordeelagtig: a) Fordi den vilde afvenne Folk fra at arbeyde i det som var det frugtbareste da dens Producters Afgang, der er grundet paa Nødvendigheder af første Art, er stedse sikker, i det den allerstørste Product er en reen Gevinst, saasom Jorden frembringer Hundrefold af Agermandens Udsæd i det den giver den største Magt i Sammenhold med andre ved at efterlade brugbarere Rigdom. b) Fordi Forarbeydelsen bringer færre Jndkomster end Agerdyrkningen, følgelig mindre Folkemængde. c) Fordi det som kommer ud af denne Forarbeydelse er altid precarium qvid. d) Fordi de Mennesker, som ey ere bundne til Stavn eller til dens Producter, ved at eye Grund og Løsøre, men hvis hele Rigdom bestaaer i Vindskibelighed, ikke høre mere til denne Staat end til en anden. - Da de ere blevne Kosmopoliter (saasom de har ingen Rigdom der kand vises frem, saa ansee de det Sted for deres Fædreneland, hvor de vorde fordeelagtigt brugte, og følgelig kand man desaarsaae ikke vente den Kierlighed af dem, som har været Staterne saa stor en Frelse og Opkomst i de farlige og vaklende Tider.