JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-30
Døbte. Den 11te, Brændeviinskarl M. Frederiksens Søn Frederik Michaelsen; Fadd., Pigerne A. C. Eriksen og M. Hansen, Ungkarlene N. Ottesen, A. Pedersen og J. Hansen. Den 2de, Korporal J. Hansens Søn, Peder Christian Hansen; Fadd. Pigerne A. K. Jacobsen og M. Hansdatter, Vagtmester P. Clausen og Korporalerne Heldager og Poulsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-30
Kopulerede. Den 31te, Proprietair Poul Joachim Schou og Jfr. Anna Dorthea Teisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-30
Døde. Den 1ste, Kjøbmand Tidemans Enke, Jsabelle Nielsen, 65 Aar. Den 2den, Jfr. Susanne Kirstine Broge, 84 Aar. Den 6te, Kleinsmedm. H. W. Schutzs Søn, Johan Henrik Peter Schultz, 5 Maaneder. Den 21de, Afdøde Trompeter Hansens Søn, Hans Peter Hansen, 17 Aar. Den 29de, Væver Wermuths Enke, Ane Cathrine, 82 1/2 Aar. Følgeblad til Fyens Stifts Adresse-Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Ne 56. 61 Aargang. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. og Adresse-Avis Avertissementstidende. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Redigeres, trykkes og udgives i Odense Mandagen. 2 April 1832. Jndhold. Om Krig og Fred (Flere Franske Troppers Ankomst til Ancona. Forventet engelsk Mægling). Jtalien. Krigsministerens Dagbefaling til Soldaterne. Betænkelige Frankerig (Det 35te Regiments Tilbagekomst til Grenoble. Carl Xs Forviisning). Storbrittannien. Symptomer i Toulon, Strassburg og flere af Rigets Egne. Om Krig og Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Endnu stedse staae Kjendsgierninger i Modsætning til de offentlige Raisonnements. Til hine hører, at det franske Linieskib Marengo og en Korvet i Midten af Marts Maaned endvidere ere ankomne til Ancona og have landsat 1300 Mr. Linietropper, 200 Artillerister og en Mængde Skyts at Fregatten Bellona ogsaa den 15de er afgaaet fra Toulon, til Ancona, hvor endnu flere Tropper ventedes; at Fæstningsarbeiderne her fortsættes; ligesom at Østerrig, paa Pavehoffets tre Gange gjentagne Opfordring, har besluttet at lade sine Tropper rykke frem, hvormed Begyndelsen sket den 17 Marts, for at besætte Rimini, Pesaro, Fand og Ur bind, og beskytte disse Provindser for Revolutionen, og at endelig deres Stridsmagt i Legationerne, ved Forstærkninger fra Lombardiet, snart vil være opvoxet til henved 12,000 Md., medens de Franske hidtil kun have havt noget over 3000 Md. i Ancona, hvor de leve paa deres egen Bekostning, og følgelig ikke i denne Henseende ere Paven til Byrde Til Civita=Pecchia er ogsaa afgaaet Forstærkning, uagtet he endnu ingen franske Krigskibe har ladet sig tilsyne, og Rygtet siger, at ifald det skeer, ere Østerrigerne betænkte paa at besætte Kom og Engelsburg. -Men, uagtet de sidste Depescher fra Wien ogsaa skulle lyde temmelig truende, og erklære Anconas Besættelse for net Brud paa Folkeretten, der nødvendig maatte blive Gjenstand for en europæisk Kongres; uagtet Paven ikke vil vige et Haarsbred eller give sit Minde til nye Jndret, ninger i sine Stater, førend de franske Tropper have forføiet sig bort (ifjor var det da ikke Hindringen); uagte Konstitutionel endog forud vil vide, at Keiseren af Rusland, skulde være bleven saa fortørnet over den franske Landgang ved Ancona, at han nu havde nægtet at ratificere den belgiske Traktat; ja uagtet Kleresiet i Spanien ogsaa skal være bleven heel perplex over samme Begivenhed, og vil have den - uagtet Al anseet for et Angreb paa Religionen selv; dette, troer Man, selv i Kirkestaten, ikke paa nogen Krig, men holder det Hele for blotte Demonstrationer. Jkke heller har de engelske Skibes Ankomst til Ancona stadfæstet sig Derimod synes det vist, at der underhandles i Rom, og i Wien tvivler Man saa lidet om et godt Udfald, at Statspapirerne atter ere betydelig stegne. Saasnart de italienske Anliggender, som det haabes ved engelsk Mægling, ere bilagte til almindelig Tilfredshed, skulle baade de østerrigske og franske Tropper rømme det pavelige Gebeet, og der vil da for Alvor igjen kunne tænkes paa den almindelige Afvæbning. - Al den Fredssnak har imidlertid givet Anledning til følgende lunefulde bemærkning: "Østerrig ønsker Freden, Frankerig ønsker den, Paven, Engelland, Preussen, Rusland, Alle sige de, Vi ville Freden, og dog holder Man en af disse Fredsvenners Mægling nødvendig, for at de andre Fredsvenner kunne beholde Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Den 25 Marts har Grev Orlow endelig forladt Haag og endnu samme Aften indskibet sig i Halvoetsluis paa et kongeligt Dampskib til London. En Koureers Ankomst fra Petersburg forsinkede hans Afreise i 3 Dage. Kongen af Hollands endelige Beslutning var forud afsendt, og skal gaae ud paa, at han under intet Vilkaar undertegner Traktaten, for den har modtaget Modisikationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Jtalien. At et Forsvar for de pavelige Tropper imod de haarde Beskyldninger, som forleden blev gjort dem, ikke vilde udeblive, kunde ventes, og læses nu i den romerske Tidende. Efter samme ere de englerene og deres ypperlige Mandstugt, Tapperhed og Taalmodighed kun alt for bekjendt. De siges her at bestaae deels af frivillig Hvervede, deels af Kommunernes Kontingenter. Alt hvad Man derfor har talt og skrevet om deres grusomme Plyndring og andre Udsvævelser, er opspundet "Løgn og sort Bagvaskelse af de ugudelige Oprørere." Herefter kan Man vente lutter Sandheder fra Kom siden Forbudet imod alle ikke italienske Aviser, hvorfra allene det diplomatiske Korps er undtaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
J sin sidstmeldte Tale i de Deputeredes Kammer gav Hr. Odilon=Barrot Ministrene nogle velmeente Raad om ikke at forvexle Kraft med Magt; men han maa nu tale saa aabent og tydeligt som han vil, saa vil Man altid finde skjult Gift derunder, og han deeler heri Skjebne med Hr. Nauguin, som i Forhandlingen om Algier blev overfuset af Krigsministeren, fordi han anførte, at Denne i sine Leverance-Kontrakter havde forudsat det Tilfælde: "hvis Regjeringen igjen skulde rømme Algier." Først nægtede Ministeren det reent ud; men da Hr. M. tilbød Beviis, tilstod han, at sligt et Forslag vel var gjort ham, men Kontrakten, kastet under Bordet, hvor Hr. Mauguin vel har ladet Stumperne opsanke. De aarlige Summer paa den algierske Expedition anslog Statsraads=Præsidenten til imellem 14 og 15 Millioner Fr., hvorfra dog matte drages 8 Mill., som Tropperne vilde koste alligevel, og Jndtægterne, hvilke beløb sig til 1,500,000 Fr. Søeministeren erklærede sig for Troppernes Forbliven i Grækenland, hvor den nye Monark snart vilde indtræffe og behøve en Eskorte." Efterat en Reduktion i Invalidernes Jndkomst endnu var forkastet da den vilde ramme Marskal Jourdan og flere af hans gamle Vaabenbrødre, kom Man til Ende med Krigsbudgettet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Den atter forhandlede Lov om Armee=Befordringerne blev og saa antaget med 175 imod 101 Stemmer, og Man gik nu over til Kornloven, hvormed Man dog neppe bliver færdig i dette Møde. Hr. Dupin viste i et vidtløftigt Foredrag Nødvendigheden af at veie Konsumenternes og Producenternes Jnteresser imod hinanden. Loven om Carl Xs Forviisning er dog nu af Pairskammeret antaget med 800 imod 30 Stemmer i dens nærværende Form, siden Ordet "Exkonge" er udeladt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
J Sagen om Taarn-Sammensværgelsen er endelig den 20 Marts fældet Dom, hvorved de Anklagede vel bleve frifundne for et Komplot, men Tre alligevel dømte til Fængsel i 5 og 3 Aar. En af dem kom herover i slig Affekt, at han skreeg: "Døden eller Frihed. Saa belønner Man Juli-Kjæmperne!" Jdet de bortførtes, raabte de: "leve Napoleon, leve Republiken!" Uden for Rettens Palatkom det til Slagsmaal imellem endeel unge Mennesker, hvoraf et Par bleve hæftede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Storbrittannien. Efterat endnu nogle Rettelser i Formen vare anbragte, indlodes Reformbillen den 24 Marts i Overhuset. Den talentfulde Sir R. Peel vedblev sin Modstand indtil sidste Øieblik og trøstede sig ved, saaledes at have bidraget Sit til at afværge de slemme Følger. Den 20 Marts forlangte Hertugen af Wellington Fremlæggelse af nogle til den belgiske Revolution hørende Aktstykker, da han i en Tale, som Hr. Perrier havde holdt i de Deputeredes Kammer, fandt de anstødeligt: "at den franske Regjering havde beskyttet de belgiske Revolutionaire." Han ønskede lige saa meget som nogen Anden at leve i Fred med Frankerig; men det var urimeligt, blot at ville bevare Freden med Frankerig a. Grev Grey formaaede ham dog til at tage sit Forsig, som upassende, tilbage. Nogen Tid før havde Marquis v. Londonderry tilladt sig et glubsk Anfald paa Kantsleren i Jrland, Lord Plunkett, hvem han beskyldte for, med sin Familie at have 36,000 Pd. i aarlig Jndkomst, hvilket var utilgivelig for et Ministerium, der daglig bryster sig af sin Oekonomie." Da han omsider blev overtydet om sin Vildfarelse, slap han med en Undskyldning; dog varede det ikke længe, førend han atter forløb sig, ved at optage de af General van der Smissen paa Prent fremsatte beskyldninger imod Lord Ponsonby, for at have blandet sig i de belgisk oraniske Partiestridigheder; men det Vidnesbyrd, Grev Grey gav Ponsonbys Retskaffenhed, tilfredstillede Denne ganske. Den store Fastedag i London den 21 Marts løb roligt af, paa et lille Spektakel nær, hvortil Anledningen var, at den politiske Forening af de arbeidende Klasser i en foregaaende Forsamling havde tilsagt en Procession, hvorved der skulde uddeles Brød og Kjød til de Fattige. Henved 14,000 lasede Mennesker indfandt sig ogsaa, men Brødvognene udeblev, snart voxte Hoben til 25,000, som modtog de 1500 væbnede Politiebetjente, der bleve udsendte for at adsprede dem, med Steenkast; men omsider maatte vige, hvorved gaves flere Saarede og Nogle bleve hæftede. Den Skik, at gjøre fremmede Ambassadeurer Foræringer, er det nu ogsaa lykkedes Lord Palmerston at faae ophævet i Tyrkiet, hvorved Engelland sparer allene 6000 Pd. og i det Hele 30,000 Pd. Sterl. om Aaret. Ved en Kongel. Forordning er foreskrevet nogle Former i Henseende til Adressers Overlevering i Fremtiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
J forrige Aar ere allene 50,000 Mennesker udvandrede herfra til Canada, deriblandt meget agtede og velhavende Familier. Paa de vestindiske Øer ulmer det bestandigt. Saaledes ville de Blanke paa Trinidad i en Protest og et Bønskrift til Parlamentet og Kongen nægte at betale Skatter saalænge, indtil Geheimeraads-Befalingen af 2 Novbr. 1831, til Fordeel for deres sorte Brødre, er tilbagetaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Paa Jamaica har været en rædsom Opstand, der vel er qvalt, men ikke ganske undertrykt. 30,000 skulle paa engang have været under Vaaben; henved 2000 Hvide have mistet Livet, 500 omvanke i Skovene og over 150 Plantager ere ødelagte. Skaden paa Eiendommene allene anslaaes til 15 Millioner. En Krigsret var derpaa nedsat og mange Negere dømte fra Livet, Andre til at gives fra 100 til 500 Pidskeslag efter Brødens Størrelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Kjøbenhavns Børs-Kours den 30 Marts 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 215. Spec. 211. solgt til 12 Mk. 10 s. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. 155 a 154 Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 44 3/4 a 45 s. T. 4 pCt. Kongel. Obligationer (u. Rente) 89 1/2 a 90 R. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito ..... dito 84 a 84 1/2 Bco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Nation. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito 107 1/4 a 108 Rbd. Sedl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 PCt. norsk Laan 102 1105 B. 4 pCt. dito dito 98 ½ 4 -Bco. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 99 14100 r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Obligat. 59 a - Rd. Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 64 1461 3/4 L. St. Asiatiske Aktier - 4 - i Sedl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Bank-Discon. St. Næstkommende Onsdag holder Hr. Dr. og Stiftsprovst Faber Fastepræken i St. Knuds Kirke. Ved Toneskalden Fred. Kuhlaus Død. Himlen i sin Mildhed ham til Sandsers Regioner sendte Aanders rene Sprog at tolke paa den trange Jord, Men for tidlig til elysisk Hjem den Himmelske alt vendte, Hvor han jublende modtages i Seraphers Frydechor, Mens hans Muse sorgfuld hyller sig i Savnets Enkefor¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
AVERTISSEMENTS. At ifølge modtagen Efterretning, min kjære Moder, EnkeFrue Generalkrigskommissairinde v. Schmidten, fød Marcussen, efter mange Aars Svaghed, ved en blid og rolig Død, afvigte 24 dennes fuldendte sin jordiske Bane i Glud Præstegaard ved Horsens, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Rudkjøbing den 30 Marts 1832. Schmidten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Min inderlig elskte Kone Johanne Petrine Paludan fød Bang, døde den 26 Marts 1832. Med Rolighed og Gudsfrygt saae hun den Hvile imøde, som hun nu nyder. De Mange, som kjerligen mindede hende, helliges denne Bekjendtgjørelse fra Kjøbenhavn den 51 Marts 1852. J. F. Paludan, Sørgeligst maae vi melde Familie og Venner at det behagede Gud at kalde til det Bedre vores uforglemmelige Mode Marie Pedersen, fød Kaare, i hendes Alders 65de Aar, efter mange Aars tiltagende Svagheder; hun modtages i Evigheden af vores forudgangne elskede Fader. Dybt føler vi Tabet af en om og kjærlig Moder, naar vi ikke havde Trøst om en salig Gjenforening. Kjerteminde den 29 Marts 1832. paa egne og Sødskendes Vegne L. Pedersen. H. Pedersen. M. Pedersen. D. Pedersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Gaver. Til Skipper Enken Madame Brandt, som har mistet Mand og Forsørger med en haabefuld Søn, og nu sidder tilbage med 5 Børn - hvoraf det ene er Krøbling i trange Kaar og med et svagt Helbred (efter Anmeldelsen i Avisen Nr. 44), har Undertegnede endvidere modtaget: Fra B. 1 Rbd., i et Brev dateret d. 27 Marts 1 Rbd. og fra J. A. 5 Rbd., hvilket med de forhen anmeldte 41 Rbd. udgjør til Dato 46 Rbd. Gud velsigne de ædle Givere! Odense den 2 April 1832. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
At Odense Kjøbstads Kæmner- og Jndqvarterings-Regnskaber for Aaret 1831, i 14 Dage fra Dato, ligger til Eftersyn for Byens Jndvaanere hos Hr. Kasserer Haugsted, bliver herved bekjendtgjort. Odense Raadstue den 2 April 1832. Borgemester og Raad. Saafremt Veiret tillader det, bliver brændt Lyng paa Wan tinge Mark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Enhver, som sender Breve til Gudbjerg Præstegaard, ville behageligen forsyne samme med Adresse pr. Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Fra nu af modtages af Undertegnede til Bleeg i indeværende Sommer til muligst billig Priis. Thi advares alle og enhver at holde sig fra min Bleeghauge uden særdeles Tilladelse; i manglende Fald have de sig selv at tilskrive den deraf flydende Ubehagelighed. Jeppe Jacobsen, Bleegmand, Odense den 2 April 1832. boende ved Torveaaen No. 575.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
En skikkelig Dreng, som er konfirmeret og har Lyst til at lære Dreierkunsten, kan blive antaget som Lærling til Paaske hos Dreier Helt i Odense. Skipper A. Andresen afseiler sidst i denne Uge, og medtager Fragtgods og Passagerer til Kjøbenhavn. Man behager at melde sig paa Skibet i Odense Bassin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Et solid og smukt Dreierlad anvises tilkjøbs af Guldsmed Bonnesen paa Torvet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
En nye jernbunden Egekjerne, tjenlig ved et stort Meierie, kan faaes tilkjøbs hos Forpagter Møller paa Lundegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Hvor god og tør Favnebrænde er at erholde tilkjøbs, anviser Adressekontoiret. et En Slup eller Dæksbaad med Ruf, drægtig 110 Tdr. Korn, ansat til 5 1/2 Kommercelæst, i god og forsvarlig seilbar Stand, med alt Tilhørende af staaende og løbende Redskaber, er underhaanden at faae tilkjøbs for en meget billig Priis, naar man derom henvender sig til Undertegnede, der paaviser Fartøiet, som er bygget af gode Ege=Materialier i Aaret 1819 og beliggende her i Havnen. Nyborg den 27 Marts 1832. S. Dahl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Mandagen den 9d. M., Formiddag Kl. 10, bliver, ifølge Vedkommendes Reqvisition, afholdt Auction ved Odense Kanal bassin over en Ladning Trælast og Bord, bestaaende af cirka: 700 Stkr. diverse Bielker og Tømmer, 46 Tylt Lægter, 126 Tylt Brædder. Endvidere bortsælges ved samme Auction 400 Pd. raspet Bruunspaan, Kjøberne tilstaaes 2 Maaneders Kredit. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Odense den 2 April 1832. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Tirsdagen den 3 April førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver ved offentlig Auction bortforpagtet til Dyrkning i indeværende Aar 6 Lodder af Byens Jorder, hvoraf 5 ere beliggende i Grønløkken og 3 i forreste Exerceerplads. - Ved samme Auction bortsælges endvidere endeel gamle Materialier. Auctionen begynder i Grønløkken. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Odense den 30 Marts 1832. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
De, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Dagleier Jørgen Hansens Enke, Maren Pedersdatter, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Plakaten af 26 Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Krav for undertegnede Skifteret. Odense Raadstue den 26 Marts 1832. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Da det gjorte høieste Bud paa Skomagermester Hans Holbechs Huus No. 218 her i Byen ei er antaget, saa bliver bemeldte Huus stillet til en 4de og endelig Auction Mandagen den 9 April d. A., Kl. 11 Formiddag. Kjerteminde den 30 Marts 1852. Thaulow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Torsdagen den 12 April næstkommende, Formiddag Kl. 11, biver ved offentlig Auction, som afholdes i den Tranekjær Slot tilliggende Staldbygning, bortsolgt nogle Hs. Excellence Generallieutenant Grev Fr. af Ahlefeldt-Laurvigs Stervboe tilhørende Kjøre- og Ride- samt Arbeids- og Materialheste, hvoriblandt et Spænd af 4 graae Skimler. Ved samme Leilighed forauctioneres et Muulæsel, 2 Arbeidsvogne, en Deel saavel pletterede som andre Seeletøier, flere Sadler med tilhørende Ridetøier, Skydegrimer, Skabberakker, Dækkener med flere Staldreqvisiter. Thi ville de Lysthavende behage at give Møde til Tid og Sted. Langelands Herreders Kontoir den 28 Marts 1832. Schmidten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
De endnu uanmeldte Arvinger efter den i Longelse her paa Langeland afdøde Tjenestekarl Jørgen Rasmussen indkaldes herved med Aar og Dags Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Langelands Herreders Kontoir, Rudkjøbing den 27 Marts Schmidten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-02
Bekjendtgjørelse. De, som maatte have noget at fordre efter den i Orte afdøde Fæstegaardmand Hans Larsen, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Pl. 26 Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel til at anmelde deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Baag Herredsskontoir, Assens den 31 Marts 1832. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-03
61 Aargang. Nr. 57. Stifts Fyens Kongelig allene privilegerede Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-03
Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Tirsdagen. 3 April 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-03
Jndhold. Pohlskerussiske Anliggender (Kongeriget Pohlens Jndlemmelse i Rusland). Tydskland. Udenlandske
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-03
Blandinger. - Fædrelandet. Lovgivning. Videnskabelighed. Blandinger. Nyborg. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-03
Pohlske russiske Anliggender. Den provisoriske Tilstand er ophørt, Som særskilt Stat existerer der intet Pohlen meere, men samme er forenet med den russiske Keiserstat. Den 25 Marts, nogle Dage efter den nye Statholder Fyrst Paskewitschs Ankomst til Warschau, blev bekjendtgjort et Keiserlig=Kongeligt Manifest af 25 Februar, hvori det blandt andet hedder: "Ved Keiser Alexanders Høimodighed fik det i Aaret 1815 ved Ruslands seierrige Vaaben erobrede Kongerige Pohlen ikke allene sin National-Existents igjen, men ogsaa særskilte Love, som vare helligede ved det forfatningsmæssige Charte. Dog kunde disse Velgierninger ikke tilfredstille de evige Fiender af al Orden og retmæssig Magt, som endog vovede at drømme om Løsrivelse fra det russiske Scepter. Blodsudgydelse var en Følge af disse Rænker; i en Borgerkrig og almindelig Øde læggelse forsvandt den hidtil nydte Rolighed og Lykke. Det russiske Scepter paa ny underkastet, vil den atter opblomstre i Fredens Skjød. J sin faderlige Omhu har Hs. Majestæt været betænkt paa, ved alle i sin Magt havende Midle at forebygge lignende Ulykker, og desaarsag ved et allernaadigst organisk Statut anordnet en ny Form og Orden for Kongeriget Pohlens Bestyrelse, &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-03
De væsentlige Bestemmelser i ommeldte organiske Statut, ere følgende: 1) Kongeriget Pohlen bliver for stedse forenet med det russiske Keiserdømme, og udgjør en integrerende Deel af samme. 2) Kongeriget faaer en særskilt Bestyrelse, sin egen Civil- og Kriminal=Lovbog, og Stædernes og Kommunernes Love og Privilegier forblive i Kraft. 3) Keiserne af Ruslands og Kongerne af Pohlens Kroning skeer i Fremtiden i Moskau ved en og samme Fælleds=Akt. 4) Guddyrkelsens Frihed er garanteret; den katholske Religion nyder, som de fleste Jndvaaneres, Regjeringens særdeles Beskyttelse. 5) Den personlige Frihed sikres. Uden de i Loven foreskrevne Former maa Jngen hæftes, og skal saa Fald inden 3 Dage stilles for en kompetent Ret. 6)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-03
Konfiskationsstraffen kan kun anvendes ved Statsforbrydeser af første Klasse. 7) Pressen bliver underkastet nogle fornødne Jndskrænkninger. 8) Kongeriget Pohlen bidrager forholdsmæssig til Keiserigets almindelige Udgivter. De til Novbr. 1830 gieldende Paalæg vedblive. 9) Kongerigets og Keiserrigets Handelsforbindelser fastsættes overeensstemmende med de giensidige Jnteresser. 10) Der gives i Fremtiden kun en Armee for Pohlen og Rusland. 11) Begge Landes Jndbyggere kunne giensidig naturaliseres. 12) Den øverste Bestyrelse tilkommer et Administrationsraad, hvis Præsident Statholderen er, og som desuden bestaaer af General-Direktorerne, en General=Kontrolleur og andre af Souverainen beskikkede Medlemmer. 13) Administrationsraadet foreslaaer Kandidater til Erkebiskopper, Biskopper, General=Direktorer o. s. v., hvilke kunne vælges uden Forskjel mellem alle Hs. Majestæts Undersaatter. 14) Desuden bliver der et Statsraad, som befatter sig med den administrative Lovgivning. Alle almeenvigtige Love, saavelsom Budgettet, indsendes til Revision og Stadfæstelse af Keiserdømmets Statsraad. 15) Alle Regjerings-Anliggender forhandles i det pohlske Sprog. 16) Landets gamle Jnddeling vedbliver, ligesom Wivodskabs=Kommissionerne, Adelens Fosamlinger, Kommunal=Forsamlingerne og Woivodskabsraaderne.