Berlingske Tidende, 1818-04-10
Jnsdagen den 6te Mai, om Formiddagen Kl. 9, lader S. T. Dhrr. ( Watt & Cordon ved Auction paa Börsen bortsælge: i Rigsbankpenge rede Sölv. paa 3 Maaneders Credit, fölgende, med Skibet Anna Dorothea, Capt. H. Schildknecht fra Batavia hidkomne Vare, nemlig: 3263 Sække Jawa-Caffe, 1132 Sække Risengryn, 30 Læggers og 14 Ankere Arrac Apie. 5016 Boutellier dito dito i 38 Kasser, circa 25000 Pd. Tamarinder i 46 Fade, 12000 Pd. Snorrottinger. 24000 Pd. Sapantræe, hvorover de trykte Fortegnelser erholdes nogle Dage forinden AucHyllested & Sanne. tionen hos Mæglerne Auction over Hovedgaarden Roygaard. foretages, efter Reqvisition af Døm= og Udlægshaveren Madam Karberg, 3die Gang Løverdagen den 16de Mai næstkommende, og afholdes paa Gaarden selv, samt begynder om Formiddagen Kl. imellem 10 og 11 Slet. Gaarden, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Album, ufri Hovedgaardstaxt samt Skovskyld 2 Fdkr. 2 1/2 Album, liggeni Giesten Sogn under Aanst Herred i Ribe Amt, henimod 3 Mile fra Colding, og dens Bygninger ere indrettede til en Familie udenfor Bondestanden. Saasnart Gaarden er bortsolgt forauctioneres ligeledes Gaardens Besætning, forsaavidt samme er udlagt Reqverenten, hvoriblandt bemærkes 4 Heste, 14 Køer, 9 Unghøveder, 1 Tyr, 6 Faar og 1 Væder, 4 Sviin, 3 jerndeflagne Vogne, 2 Plouge, 2de Harver, 4 Sæt Hestetøi og 2 Folkesenge. Herredscontoiret i Colding, den 4de April 1818. Vestengaard. Slutningen af Fortegnelse paa de Opgaver, for hvis Besvarelse, og Foretagender, for hvis Udførelse, det Kongelige Danske Landhuusholdnings=Selskab i Aaret 1818 udsætter Præmie, og Opmuntringer. (See Nr. 25.) Selskabets Præmier. 4. Uagtet Selskabet erkiender Vigtigheden af, at enkelte Dele af Agerbrugeforbedres, at Steengierder sættes, sumpige Steder udtørres, Hør, Hamp og Humle dyrkes m. m., hvorfor man saavidt muligt søger at paaskiønne saadanne Foretagender, saa vilde dog den Mand af Bondestanden fortrinligen tildrage sig Selskabets Opmærksomhed, hvis hele Agerbrug vidnede om lige saa meget Overlæg og Kundskab, som Stræbsomhed, da Jordens uafbrudte Dyrkning efter en rigtig lagt Plan er et af de vigtigste Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst, ligesom der Modsatte er en af de vigtigste hindringer derimod. Selskabet har derfor ved sin første Præmie søgt at opmuntre Landets erfarne og kyndige Landmænd til at skrive en kort og tydelig Anviisning til at inddele og dyrke en udskiftet Bondegaards Jordlod, og i Aaret 1812 udgivet en af Hr. Statsraad Zeuthen forsaltet kort Anviisning til Opdyrkning af raa Jordlodder. J den Forudsætning, at der gives Bønder, som deels ved egen Eftertanke, deels ved de Exempler, de have seet i deres Nabolaug, beflitte sig paa et forbedret Agerbrug, ønsker Selskabet at hædre saadanne Mænd, og det udlover derfor efter Omstændighederne een af dets Guldmedailler eller et af dets større Bægere, eller Pengebelønninger paa 100 til 400 Rbdr. N. V. for den Bonde, som beviisliggiør at have sat sin Eiendom i udmærket Stand, ved sine Jorders kloge Inddeling og Dyrkning, ved et rigtigt Sædskifte ved Brakjordernes ombyggelige Behandling eller ved Vexelbrug, ved Avl og Salg at vægtigt og velrenset Korn; ved en, i Forhold til hans Jords Udstrækning og Beskaffenhed, betydelig Qvægbesætning, ved Frugt og Urtehaves Anlæg m. m. Til dette vigtige Øiemeds Opnaaelse, Bønderjordernes hensigte mæssige Dyrkningsmaade, har Hs. Majestæt Kongen desuden skiænke, Selskabet en Capital af 40000 Rbd. N. V., hvis Renter for det første skal anvendes i Sielland. En udførlig Bekiendtgjørelse derom vil skee ved Circulairer til Embedsmændene, og i de offentlige Tidender. 5. J de senere Aar har Danmark erholdt et betydeligt Antal af Huusmands pladser med 2, 3 indtil 6 Tønder Land. Disse smaa Lodder kunne, naar de bleve behandlede paa en rigtig Maade, vorde af største Nytte for Staten, ikke blot som Kilde til en gavnlig Folkemængde, men tillige ved at give Anledning til en stor Forøgelse af Naturalproduktionen. Jmidlertid har Erfaring viist, at denne Hensigt med slige Lodders Anlæg er ikke ganske opnaaet, og den vil aldrig lopnaaes for deres Besiddere indføre en ganske anden Dyrkningsmaade, end den som sædvanlig følges. Selskabet har derfor sørget for, at en grundig og paalidelig Anviisning til Huusmændslodders rette Behandling er bleven meddeel udskiftede Huusmænd i afg. Provst Høegde Anviisning til et vel indrette Jordbrug, hvori en Huusmandslods bedste Dyrkning omstændelig er fremsat Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Selskabet udsætter derfor følgende Præmier : For den udskiftede og udflyttede Huusmand i Danmark, som ved paalidelige Attester godtgiør, at have dyrket sin Mark og Have paa den bedste Maade, og af samme udbragt den største Fordeel Selskabets største Bæger, eller tredie Guldmedaille, eller 100 til 200 Rbdlr. N. V. For den Huusmand, der næst efter har virket det Meste, det andet Bæger eller Værdien i Penge. Selskabet har nævnet Høegho Plan, som den bedste i det Hele. Men de saavel Loddernes Størrelse, som Jordernes Beskaffenhed og andre særegne Omstændigheder kunde i nogle Egne gjøre en anden Behandlingsmaade nødvendige saa vil Selskabet ikke antage noget vist Mønster, som Betingelse ved Præmiers nes Æskning. Følgende Punkter ville fornemmelig komme i De ragtning i 1. At saavel haven som Marken er godt indhegnet 2. At Agerlandet i det mindste er inddeelt i som Marker 3. At Huusmanden har anlagt en liden Have for de nyttigste Kiøkkenurter og Frugttræer. 4. At der faaes Foderurter, og bruges Staldforing i Sommermaanederne. 5. Plantning af Ask, Popler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, Haven og paa Grøvtvoldene, Bieavl, Kartoffelavl, Dyrkning med Spaden paa de mindre Lodder o. d. vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Præmie. 6. a. For den Dean eller Skoleholder paa Landet, som, efter at den sædvanlige Skole= eller Byelæsning er tilende, for Stedets Almue, og især dens Ungdom, oplæser og giennemgaaer een og handen nyttig og passende bekonomisk Bog, og saaledes uden Forsømmelse af fine Embedspligter, viser Flid i at vibringe Ungdommen gode Kundskaber og Agerbrug og Havedyrkning udsaates Selskabets andet eller tredie Bæger, eller Værdien i Penge. b. Ligeledes udlover og Selskabet en passende Belønning for dem, som oplære Almuen i nyttigt Haandarbeide, saasom i Agerdyrknings-Redskabers Forfærdigelse, i Kurvefletning, i at snoe Reeb f Ex af Humleranker, forfærdige Aurve saavel af Langhalm, bunden med Skinner, som af Vidier; binde Biekuber, sno Hamp paa Haandtenen til Reed og selv forfærdige disse, ligeledes paa Haandteen at snoe og sammentvinde Jamp til Hampeseler og Grimer, og at væve og forfærdige samme; inde Snorer af Langhalm eller Star til Brug ved Tækning istedet for Tækkegarn, og til Sædens Binding paa Marken istedet for Hsbaand. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes ville anvende Flid paa, heri at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplysning. Attesterne maa indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æskendes anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte. 1. Da det er bekjendt, at et af de første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det stadelige Vands Afledning fra Agre, Enge, Moser, Veie m.v., saa udsætter Selskabet sin første Guldmedaille eller Værdie i Penge: For det i Aar ved skabende Vands Afledning forrettede største og tillige betydelige Arveide. For det næst største den anden Guldmedaille eller Værdien i Penge. For det næste derefter det første Bæger eller Værdien i Penge For at gjøre Samæskningen desto almindeligere, har Selskabet intet bestemt Antal af Grøvter m. v. villet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de gjorte Arbeider, hvorfor Præmie æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv, som i Ligning til de andre. J Attesterne maatte dog ei allene Grøvternes Længde, men og Bredde og Dybde nøie angives, paa det sammes rigtige Forhold derefter kan beregnes. Saa maatte og deri meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme, uden hvilke Omstændigheder der ikke paa Æstningen vil blive agtet. Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vandledning saaledes, at visse Enge og Moser, til Frugtbarhedens Forøgelse, kan sættes under Vand, og igjen befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed, ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Hvad Bornholm angaaer, saa maae de derfra i denne Anledning indkommende Anmeldelser være forsynede med en Bedømmelse af Bestyrelsescommitteen for det bornholmske Selskab for Efterslægten. Proprietairer kunne ikke æske disse Præmier med andre, undtagen de ved Attesterne ville tilstrækkeligen bevise, at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet have forrettet. 3. Da der gives overalt i Danmark, fornemmelig i Jylland, skarpe Egne, som ei ere passende til Rødkleveren, og det dog er ikke mindre vigtigt for disse, at der lægges Vind paa en tienlig Foderørt til Høe og Græsning, udsætter Selskabet 50 til 100 Rbd. for Dyrkning af engelsk Raigræs, Spergel, Boghvede til grønt Foder, samt andre Græsarter og Foderurter, som ved Erfaringer og Forsøg befindes at være tienlige paa skarpe Jorder.