Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-29
Krigsskuepladsen. Om hvorledes det egentlig er gaaet til med Trocaderos Jndtagelse, har Man været i Tvivl. Man har troet, at Spanierne enten have ladet sig snakke for eller henrive af Frygt. Men nu synes det at være klart, at de have ladet sig overrumple. Dagen iforveien havde der, sige franske Efterretninger, været Glæde i Cadix, og Jllumination om Aftenen, fordi Man, bedraget af, at de Franske om Morgenen havde skudt stærkt fra de nylig demaskerede Batterier for at prøve dem, og derpaa trukket sig tilbage, meente, at Fjenden havde opgivet Angrebet. De vare derfor i stor Uorden, da det uventede Angreb virkelig skeete. Jmidlertid skulle de dog have holdt god Contenance og bibragt de Franske et temmelig betydeligt Tab. - En Afdeling af Gen. Molitor Tropper er den 4de September rykket ind i Mallaga, hvorefter Riego da over Hals og Hoved flygtede ombord med sine Tropper. Men de bleve af de franske Krigsfartøier tvungne til igjen at gaae iland. Riegeskal efter nogle Beretninger være i Cadix; hans Tropper, som han forlod, have adspredt sig i Landet og forfølges nu af 4000 Franske. - Om Ballesteros hedder det, at Communeros=Partiet har krævet ham til Regnskab for hans Forhold, og at han har indsendt dem en Beretning om hans Forhold, hvoraf Man seer, at han, af Regjeringen ganske overladt til sin Skjæbne, havde været nødt til at skaffe al Underholdning for hans Tropper fra Provindserne, og at han ikke havde Magt nok til at virke i det Store, hvorpaa han, fordi han manglede Munition, saae sig nødt til at slutte en Vaabenstilstand med Gen. Molitor til den 24de August; men han havde desuagtet ikke antaget nogen Betingelse, der stred mod en ret constitutionel Mands Grundsætninger. - Ved Getafe skulle Troestropperne under Qvesada have nedsablet 40 Provindsialmilizer, der vilde gaae over fra de Constitutionelle, efterat de først paa Hines befaling havde nedlagt Vaabnene. Man nedgrov da deres Liig paa Stedet. Paa Santona er der den 21de f. M. gjort et Angreb af de Franske, hvorved Fjenden tabte en Officeer og 15ten døde eller saarede Soldater. Fæstningen skal den 11te d. M. have capituleret. - Fra Pampelona har Garnisonen, den 4de d. M., uagtet Forstæderne vare erobrede, gjort et Udfald, for at hindre de Franske i at oprette Batterier. Det skal imidlertid ikke have nyttet Noget, men kun foranlediget en mordersk Fægtning. Den 7de begyndte Jlden fra Batterierne, og de Franske kastede nogle Hundrede, Bomber ind i Staden, hvorved adskillige Huse bleve antændte, men snart igjen slukkede. Staden lider meest af Vandmangel, da de Franske have bemægtiget sig Argafloden. Den 10de ere Løbegravene blevne aabnede. 40 Vogne med Syge fra Pampelona og S. Sebastian ere ankomne til Bayonne. De lide meest af Blodgang, som de have paadraget sig ved at spise umoden Frugt. Nydelsen, deraf er derfor strængt forbudet. - Fægtningen for Tarragona den 27de og 28de f. M. beskrives allevegne fra som den blodigste og hidsigste i hele Krigen. Jsær har Divisionen Eroles i Fægtningen den 28de lidt saameget, at nogle Compagnier maatte 3 Gange have nye befalingsmænd. Det er mærkværdigt, at i Catalonien, der er den eneste spanske Provinds, hvor Kampen har været ført ret alvorligt, ere de 2 Feldtherrer, der staae imod Hinanden, i en meget høi Alder, Hertug Moncey er Senior for de franske Marschaller, og Gen. Milans er i det Mindste 70 Aar. - J Seo commanderer nu en Oberst Vigo, der forsvarer sig yderst haardnakket, det er utroeligt, alden Munition han daglig skyder bort til stor Skade for Staden. - Fra Barcellona have 11 til 1200 Mand seet Leilighed til at slippe ud paa Søesiden og ere landede ved Castillo, men de bleve der saaledes modtagne, at de maatte kaste sig ind i Bjergene. J Barcellona selv er en Spion bleven hængt i det høieste Signaltaarn. Forresten intet Nyt derfra; Tropperne synes oven paa Strabadserne at holde nogle Rastdage.