Aalborg Stiftstidende, 1836-07-19
Christiania, den 11te Juli. Som sidst omtalt, blev Storting holdt Torsdag Eftermiddag Kl. 7, hvor da, tildeels inden lukte Dørre, reserere, des en Indstilling fra den om Formiddagen nedsatte specielle Committee. Der besluttedes, iblandt andet, at udfærdige en Adresse til Kongen, og til den norske Regjering blev seende en Begjæring om, at den fra Stockholm ankomne Statsraadsprotocol maatte saa betimeligen tilstilles Odelstinget, at der inden Stortingets Oplysning kunde i den Anledning ta siges de fornødne Beslutninger. Først Kl. 12 om Natten egik Stortinget fra hinanden og samledes atter Kl. 7 Fredag Morgen. Statsraadsprotocollen, der var reqvireret om Aftenen Kl. 8, kom Odelstinget ihænde først Kl. 10 om Formiddagen og overleveredes strax til en desangaaende udnævnt Committee, bestaaende af Dhrr. Sørensen, Riddervold, Foss, Assessor Holst og Falsen. Een Time efter afgav denne Committee sin Jndstilling. Pluraliteten (Riddervold, Foss og Falsen) foreslog, at det maatte forbeholdes et kommende Odelsting at afgiøre, hvorvidt Nogen af de kongelige Raadgivere skulde drages til Ansvar i Anledning af den Maade, hvorpaa Stortingets Opløsning af Kongen var besluttet; Minoriteten androg derimod paa, at Statsminister Løvenskjold, som af den modtagne Protocol synes at være enig i Kongens Beslutning, uden at Jndstilling fra den norske Regjering i Christiania, i Medfør af Grundloven, var indhentet, skulde sættes under Tiltale for Rigsretten). Ved Voteringen blev den principale Jndstillingspost med 39 Stemmer imod 33 ikke bifaldt, hvorpaa den subsidiaire eenstemmig blev antagen. - Rigsretssagen mod Statsminister Løvenskjold, skal efter Odelstingets eenstemmige Beslutning udføres af Advocat Sørensen som Actor, og der. Odelstingsmedglemmer, Høiesteretsassessor Holst, Falsen og Vogt, ere udnævnte til at danne den Actions=Committee, med hvilken Actor har at conferere. Statsraadsprotocollen godtgjorde, at de i Stockholm værende Statsraader Holft og Fasting havde gjort kraftige Forestillinger imod Kongens Beslutning og de ansees derfor ansvarsfrie. - Stortinget hævedes Kl. 12 1/2, efterat Statsraad Collett havde oplæst det kgl. Rescript samt den kgl. Tale i den Anledning. Nogen Deputation fra Stortinger, for paa sædvanlig Maade at complimentere Regjeringen efter Oplysningen, blev dennegang ikke afsendt. - Om Aftenen Kl. 10 bragte en talrig Mængde Mennesker, uden foregaaende Plan eller Overlæg, Advokat Sørensen et Vivat, som det opløste Stortings sidste Præsident. - Løverdag Eftermiddag Kl. 5 expederedes en Coureer til Stockholm. Stadsraads=Protocollen læses in extenso i den Con 1) Lagtingets Medlemmer tilligemed Høiesteret udgjøre Rigsretten, som i første og sidste Jnstants dømmer i de Sager, som af Odelstinget anlægges, enten mod Statsraadets eller Høiesterets Medlemmer for Embeds=Forbryde ser, eller mod Stortingets Medlemmer for de Forbrydelser de, som saadanne, maatte begaae. - J Rigsretten har Præsidenten i Lagtinget Forsædet. (Grundlov 8 80.) 1) Den kgl. Tale er saalydende: "Vi Carl Johann &c. gjøre vitterligt: Da Grundlovens 880 foreskriver, at et ordentlig Storting ikke kan forblive samlet over 3 Maaneder, uden Kongens Tilladelse, have Vi naadigst tillade nærværende Storting, at fortsætte sine Forhandlinger 2 Maaneder over denne Tid. - Vi finde det nu for det Almindeliges Vel tjenligt at opløse Stortinger, og erklære herved, i Overeensstemmelse med Grundlovens 880, Norges Riges 8de ordentlige Storting hævet. - Vi forblive Norges Riges Storting med al kongelig Naade og Hyldest bevaagen. Givet paa Stockholms Slot, den 2den Juli 1836. Carl Johann. fitutionelle. – Statsraaderne Fasting og Holst have efter den erindret imod den kgl. Beslutning, iblandt andet at Kongen ingensinde tilforn i de 22 Aar, siden Grundloven blev givet, havde benyttet den kgl. Myndighed at hæve Stortinget efter 3 Maaneders Forløb, men ladet samme forblive samlet til dets væsentligste Pligter vare opfyldte, og en saaledes intet af de foregaaende 7 ordentlige Storting bleven opløst efter saa kort Tids Forløb. Statsraaderne oplyste, dette, ved at anføre de forskjellige Stortingstider, og paa samme Maade godtgjorde de, at den kgl. Proposition om Budgettet, som er Stortingets væsentligste Gienstand - da Skatter, Told og andre offentlige Byrder ikke gjælde længere end til 1ste Juli det Aar, i hvilket et nyt ordentlige Storting sammentræder - stedse havde været 5 a 6 Maaneder under Behandling. Det maatte vel erkjendes, at Stortinget, ved at gaae ind i alt for stor og undertiden lidet passende Detail og ved vidtløftige og tildeels smaalig Discussioner, spilder en Deel af den Tid, som hensigtsmæs sigen kunde have været anvendt paa nyttigere Sagers Behandling; men dette er en Ufuldkommenhed, som klæber ved enhver Jnstitution af den Natur og - maatte man ogsaa kunne bebreide Stortinget, at det ikke i alle Tilfælde har viist den Moderation, som havde været at ønske, saa kunde man dog ikke vove at paastaae, at det ved nogen af det hidtil fattede Beslutninger havde gjort Jndgreb i den executive Magts Rettigheder. Det maatte fremdeles komme Stor tinget tilgode, at siden Aaret 1816 intet Storting har været forelagt saa mange og saa vigtige Arbeider som det nærværende. - Budgettet og Skattevæsenet vilde desuden gjøre Sammenkaldelsen af et overordentligt Storting uundgaaelig nødvendig, hvilket baade vil være til forøget Uleilighed og Tidspilde for Medlemmerne, samt paaføre Statskassen er betydelig og ikke paaregnet Udgift. Paa disse og flere Grunde indstillede Statsraaderne, at Stortinget idet mindste maatte forblive samlet til denne Maaneds Udgang for derved at faae Leilighed til at ordne Budgettet og Skattevæsenet, Kongen var imidlertid urokkelig i den engang tagne Bestemmelse. Han anførte, iblandt andet, at han har under de forløbne 22 Aar endnu ikke havt at beklage sig over de Fortolkninger, som man har villet give enkelte Grundlovsbestemmelser, som i den senere Tid har været Tilfældet, og hvilke ere lige stridende imod Lovens Aand som imod dens Bogstav. Om Hs. Majestæt undertiden har overseet urigtige Anskuelser og Vildfarelser og Grundlovens rette Forstaaelse, og om han hidtil har tilladt Stortinget at forblive samlet over den legale Tid, burde denne Opmærksomhed, istedetfor at anvendes som et Argument, hellere vise Nødvendigheden af, at Hs. Maj. i Fremtiden ikke bør tillade nogensomhelst Afvigelse fra de constitutionelle Grundsætninger. Det er at forvente, at et overordentligt Storting, der rigtignok udgjøres af de samme Mænd, som nu have Sæde paa det ordentlige Storting, dog naar dets Opmærksomhed udelukkende henvendes paa et mere indskrænket Antal og meere bestemte Forretninger, med Sindighed vil behandle de for det Almindeliges Vel fremsatte Gjenstande, og søge at undgaae lige indtil Tanken om at 4 ville gjøre Indgreb i Folkets eller Kongens Rettigheder Desuden tillader Resolutionen af 17de April sidstl. Stortinget kun indtil videre at forblive samlet. - Den derpaa følgende befaling slutter med at paalægge den norske Regjering, at afgive Betænkning med Hensyn til de nødvendige Foranstaltninger i Anledning af Resolutionen og Stor tingets Oplysning, uden at Skattebestemmelserne og Budgettet maatte være afgjorte. (Dagen.)