Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Jndenlandske Efterretninger. Fortsættelse af Skolelærer og Kirkesanger Schølers Efterretninger om Huusflidens Tilstand i Hammel By. (See forrige No.) Hammel Bye, Udflyttere iberegnede, beboes, foruden Kirkens og Skolens Lærere, af 14 Gaardbeboere, ved saakaldte Halvegaarde, 1 Boelsmand, 20 Huusfamilier med Jord enten i Fæste eller tilLeie og 17 Familier ved jordløse Huse eller som Jndsiddere. Blandt dette Antal Familier findes og bruges ikke mindre end 18 Væverstole, hvoraf hos Gaardbeboerne 6, som tilligemed flere benyttes kun en vis Tid ikke stort mere end til Husets eget Brug; men 7 a 8 af disse Væverstole findes aldrig tomme eller ledige, undtagen naar Sygdom, Barselseng eller deslige hindringer gjøre en Undtagelse: disse Væverstole bruges alle, paa een nær, af lutter Koner og Piger, som i Almindelighed alle ere særdeles flittige, den eneste Mandsperson iblandt dem er en Dreielsvæver. At Byens Fruentimmere, maa bruge Rokken flittigt, og lade Hjulet løbe hurtigt, behøver vel intet videre Beviis. Vel fandt, paa disse Væverstole væves ogsaa Lærred og Tøi, hvortil Garnet er spundet andetsteds; men sligt Garn beløber sig neppe til saa meget som de 11 a 12 Væverstole forfærdige mere end til eget Huusbehov; desuden spindes ogsaa Garn her, som andetsteds væves. Dog min Hensigt hermed er ikkun, at sætte Mandfolkenes Virksomhed i et klevt Lys, Rummet tillader ei heller mere; den Slutning kan nok uddrages deraf: at Mandfolkene troligen lette Qvindekjønnet deres øvrige Huusgierning, siden disse kunne udrette saa meget med Rokken, særdeles naar man betænker, at Hørren, Hampen og Ulden ere af eget Avl, men Hvo veed ikke, hvormeget Arbeide Hør= og Hampaul fra først til sidst udkræver, Sieldent befatte Mandfolkene sig med egentlige Qvindegierning; undtagen med at karte Uld, hvor der findes mange Mandfolk især Drengebørn; men de have ogsaa fuldt op i de Slags Arbeider, som egentligen falder dem til, og disse forrette de ogsaa troligt. Talen vorder da her egentlig om Gaardbeboerne; men Hvo der kjender Noget til det Landlige, kjender ogsaa til Fornødenheden af de mangehaande smaae og store Redskaber af Træved en Gaard baade inden og uden, saavel paa Marken som i Gaarden; alle disse Redskaber forfærdiges af Gaardens Mandfolk i de allerfleste Gaarde; Hjularbeidet og Sadelmagerarbeidet gjøre blot en Undtagelse: Mange forfærdige endog selv deres Undervogne tilligemed Overvognen eller saakaldte Aasætter. - Alt Tøierreed til Heste, Køer, Ungfæe, Faar og Lam, Sviin og Grise forfærdiges i enhver Gaard saavelsom de fleste Huse, og det paa ubetydeligt nær af eget avlet Hamp og Hør=Skagblaar saavelsom ogsaa af Svinehaar og Hestehaar, alle disse Materialier til Reeb spindes paa Haandten af Mandfolkene Vinteraftener, og lægges i Reeb i Middagsstunden medens Hestene under Vaarpløiningen abe deres Bedefoder, eller om Søndageftermiddagen og ellers naar der falder beleilige Øieblikke, paa denne Maade forfærdiges hos de fleste ethvert brugeligt Neb, f. Ex. Tømmestrenge, Hammelteeb, Læssereeb o. s. v. Al Tækning saavelsom Reparation paa Bygningerne forretter Enhver ved Hielp af sine Folk selv. Naar Haandtenen er afbrugt seer man gjerne Tællestolen i Stuen om Aftenen; men naar Dagen mod Vaaren begynde at vorde længere, ophugger Manden gjerne sit Gavningstømmer af allehaande, som han kan pille ud af Udviisningen, han fik af Herskabet, eller af hvad Træ han kjøbte, for at have det i behørig Stand naar behøves: paa den Tid forfærdige mange ogsaa selv de fornødne Træskoe. Al Tækning ved Hovedgaarden saavelsom ved mange flere Steder uden for Bondestanden her i Sognet, forrettes af Gaardmænd her i Byen. Hvo, der nu vil give sig Tid til, at overveie alt det her opregnede Arbeide i Detaille, som disse Bønder og overhovedet Mandfolkene her forrette, foruden det, der egentligen og nærmest henhøre til Agerdyrkningen, og derhos betænke, at de ere hoverrigjørende Bønder, troer jeg, vil let kunne indsee: at de ere intet mindre end ørkesløse og fortjene paa ingen Maade hiin haarde Bebreidelse, der er gjort Mandfolkene i Almindelighed i Egnen. Hvo, der tvivler om Sandheden i denne min Beretning, kan jo selv gjøre sig Umage for at overtydes; jeg har intet sagt, uden hvad jeg hvert Øieblik kan bevise. Byen har stor Mangel paa naturlige Enge. Den egentlige Agerdyrkning drives her i det Hele med megen Flid og Kappelyst: at trykkende Armod stundom har svækket Modet hos En, og forføriske Prangeraand vildledet en Anden, er ikke at undres over, naar man seer tilbage til de nyeligt svundne Forstyrrelsesdage; men slige Undtagelser fra hiin Regel ere ogsaa saa sjeldne som mueligt være kan Jeg tillader mig endnu at anføre Følgende, som Beviis paa Virksomhed her, Midt under Trangen, for Mandskab fortiente Byens Beboere, ved skadeligt Vands Afledning, en Præmie af 80 Rdlr., tilkjendt dem af det Kongel. danske Landhuusholdnings=Selskab. Tvende Gaardbeboere, hvis Gaarde ere udflyttede paa de skarpere Jorder, hvor Rugen i forrige Tider lykkedes saare vel, men hvor Vaarsæden især i tørre Sommere saa ofte mislinge, have de sidste Aaringer, formedelst Rugens totale Ødelæggelse af Rust, for at skaffe Brød til mange Munde, paataget sig, i den ledigste Tid om Sommeren og Efteraaret, at drage til Frisholt, og der rødde og med egen Plov og Heste at bryde ubrudt Hedejord og Skovgrund for Hr. Nitmester Halling, som derfor har betalt dem med Korn i Skjeppen, fornemmelig Rug; hvis disse Mænd vare af de meget lade, paatoge de sig neppe saa besværligt et Arbeide; thi de drage et Par Mile fra Hjemmet, og der først rødde svære Enebærbuske, og derpaa pløie udyrket Jord, der er ujevn, fuld af Stene og Træstød, og siden om Natten vogte Hestene under aaben Himmel, er dog intet Legeværk. At dette deres Foretagende i Grunden ikke er valgt efter Klogskabsregler, er noget, de selv meget vel indsee. Hvo, der et Øieblik vilde sætte sig i deres Forfatning, vorder sikkert skaansom i sin Dom over dem, og, hvordan Sagen end endes og vendes, dog altid ansee dette deres Foretagende langt roesværdigere, end som mange Andres, der i den senere Tid offentligen føres saa svære Klagemaal over.