Viborger Samler, 1787-08-20
Fortsættelse af No. 33. Hor at faae en Sympathertisk Metal Pegestikkemaa man forfare saaledes: J Solens og Jupiters Time skal man sammensmelte een Deel Guld og 3 Deele fiin præpareret Tin, naar Veneris og Mercurii Time kommer, saa skal man og smelte 3 Deele stærk renset Kobber og Galme; med 1 Deel Regulo Martiis, som der kommes lidt Magnet under. Naar alt dette er sammenstøbt, trækkes det til en Traad, og deraf Pegestikken dannet, eller støbt i 2 Greene, og dannet som en Proportional Zirkel, og bruges som en Magnetisk Stikke. Dog skal alle Mennesker ikke være lige gode Pegere, men kuns de, som i deres Fødsels Time have Solen i første Huus i Trigono med Løven, eller Saturn i 4de Huus i Trigono med Vandmanden eller Maanen i 9de Huus i Trigono med Krebsen. Andre derimod sige, at Stikken slaaer beste for dem, som ere fødte i Januar før Klokken 12 om Middagen. J Februarii for 10. Marts for 1 Qvarteer paa 8 April imellem 6 og 7. Maji imellem 4 og 5 Junii 1 Qvarteer paa 3 om Morgenen, Julii 1 Qvarteer efter Midnat. August 1 Qvarteer paa 11 om Aftenen. September 1 Qvart. paa 9 om Aftenen. October. 1 Qvarteer paa 7 om Aftenen. Novembr. 1 Qvart, paa 5 om Morgenen, Decembr. 1 Qvarteer paa 3 Eftermiddag. Dog maa Saturn og Mars ikke staae i Fødselstimen i Qvadratur eller i Opposition; eller en af disse Planeter staae med Maanen i Qvadratur eller Opposition, Fremdeles skal Solariske, Jovialiske og Søndags Børn, ligeledes sangveniske og Phlematiske Temperamenter, som og de, som ere fødte i Januarii, naar Vandmanden gaaer op ved Solens Op Opgang, og de som ere fødte Kl. 1. Eftermiddag være de dygtigste hertil. Ved at afskiære eller brække en Pegestikke, maatte man betiene sig af følgende Formular: "Hildig, du ædle Qvist; med Gud Fader søger jeg dig, med Gud Søn finder jeg dig, med Gud den Hellig Aands Magt bryder jeg dig. Jeg besværger dig Stikke og Sommerspire ved den Allerhøyestes Kraft, at du vil vise mig, hvad jeg befaler dig, og det, saa viist og sandt, saa reent og klart, som Maria Guds Moder en reen Jomfrue var, da hun fødte vor Herre Jesum, i Navn Gud Faders, Søns og Hellig Aands, Amen." En saaledes brudt og tilbereed Stikke, skal i en ved sin Fødsel, duelig Pegeres Hænder, ikke allene have sin Nytte, 1 Ved Opsøgning af Ertsgange og Bjergarter, paa Bjergene, men og anvise paa Papiret, hvorledes Gangene stryge efter Plagas Mund, hvor dybt man maa gaae ned, og hvad som findes underveis: den skal og nyte 2. Til at opsøge Kilder og Brønde; hvorfra Kilden kommer; hvor dybt man maa grave efter den; Jtem, om Kilden er stærk eller svag. 3. J at forfærdige Miner og udforske de fiendtlige Miner. 4. At finde Vei og Stie til Lands og Vands, uden Magnet, og uden at spørge sig for. 5 At 5. At udfinde Skielsteene, Grændser og Veie, som ere forandrede fra, hvor de burde at være. 6. At udfinde hvor Skatter ere nedgravne, og tilsedefadte Penge og Klenodier. 7. At opsøge og indhente flygtende Tyve, Mordere og Misgiernings Mænd; At udforske hvem blandt mange er Tyven o. s. v. alene ved at skrive Navnet paa Bordet. 8. At finde forlorne og vildfarende Folk og Fæe. At vide om en god Ven som er paa Reisen er forbie, eller om han endnu kan være ventendes. 9. At finde alle Slags forlagte og tabte Ting, i Huuset: Man skriver kuns Værelserne med Kride paa Bordet, og søger saa med Stikken i Værelset, hvor Stikken har slaget paa. 10. At vide og erfare, hvor denne eller hiin har sadt; hvad han har vedrørt; hvor han har lagt i Sengen o. s. v. 11. Om en er levende eller død, om han er hiemme eller ikke, om han er syg eller frisk, om han er een gunstig eller ugunstig; om en Koneersvanger eller ikke, om hun gaaer med en Søn eller Datter; hvem som er den Kjæreste, hvem derskal have Bruden o. s. v. 12. Hvad Klokken er. Hvor langt der er fra et Sted til et andet; hvad denne eller hiin Vare koster, naar en er født, eller bleven givt. 13. At vide alle Slags naturlige og konstige Ting, f. E. Hvor langt Solen er fra Jorden; om Sina ligger 500 Mile nærmere, end den er ansat i Landkorterne; om Planterne ere beboede eller ikke, o. s. v. om det er sandt eller falsk, hvad visse Philosopher og Historiker foregive. Fremdeles: At erstatte Defekter i Historie Bøger. Formedelst anstillede Spørgsmaale, at skjelne og dømme i Historisk Tvistigheder om Aarstal, Personer o. d. . 14. Om denne eller hiin Hellige er til i Rerum Natura eller ikke. 15. At finde Spoer af vilde Dyr, Harernes Leie o. s. v. Jtem, hvor Fiske eller Krebs staaer i Vandet. 16. At faae at vide, om den Jord man vil bygge, paa har god Grund eller ikke. Hvor der er Steen eller Leer. Om paa det Sted, hvor man paa Kirkegaarden vil grave en Grav, er uforraadnet Liig, eller ikke. 17. Hvor denne eller hiin Mand f. E. en Biskop, Luther, o. s. v. er begraven; om en foregiven Reliqvi er virkelig, eller opdigtet; om en Bog er den Mands Arbejde, hvis Navn den bær, eller en andens. Fremdeles tiener Pegestikken at skjelne paa en Valplads mellem fornemme Herrer, Generaler og andre, skiøndt de ere gandske ukjendelige. 18. At recognoscere Fienden, og at sætte efter ham. 19. At opsøge i Havet, hvor spanske Sølv Floder ere sjunkne. 20. At combinere Pegestikken, og konstig deraf at udfinde alle Slags Maskiner, Perpetua Mobilig, og anto mate f. E. at kunde ombinde en Person en Flyve=Anstalt o. s. v. (Resten følger, Landstinget. den 15 Augustii. Jndstevnte Sager. No. 1 Jomfrue Lausen i Haderslev med Curator, indstevner til Underkiendelse og bedre Rets Nydelse en paa Bechmarch over Bechmarch Gaard og Gods den 18, 19de og 20 Decemb. f. A. holdte Auctions Forretning med de derunder afgivne Decisioner, af Auctions Directeuren Hr. Bye og Herredsfoged Bræmer i Lemvig, Thi uagtet Citantinden, ved Fuldmægtig, ved Auctionen skal have ladet begiære og paastaae, at Bechmarch Hovedgaard for sig, og hver Bondegaard for sig, separat maatte opraabes, for derved at udbringe samme til Høieste Priis, skal dette dog, saavel af første Prioritets Panthaver S. T. Hr. GeheimeConferenceraad Hvitfeldt til Clausholm, som Auctions Direkteuren aldeles være bleven nægtet; hvorved Appellantinden som 2den Priori ets Panthavere formener sig fornærmet. 2. Birkedommer Søren Lund i Lundsgaard, indstevner til Underkjendelse een af Herredsfoged og Birkedommer Høyer inden Vestervigs Closters Birketings Ret den 19de Februarii sidst afsagt Kiendelse med paafulgte Dom, imellem Mad. Jlum af Bubbel paa den ene og Birkedommer Lund paa den anden Side, angaaende at Appellanten efter rigtig Haandskrift hos Mad. Jlum har til gode, for en hende solgt Hest, 27 Rd. 4 Mk. 4 Sk. 3 Raadmand og Procurator Tolstrup efter tillagde Ordre, indstevner til Stadfæstelse en Dom som Herredsfoved Bang og Meddomsmænd sidste 23 Maji ved Tørsting, Vrads Herreders Ret har afsagt, i en Sag som Publihar været anlagt mod Søren Pedersen af Vorrit, fordi han den 9 Julii f. A. forsætlig har myrdet sin er lovede Maren Tordensdatter.