JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Formedelst en Piges Sygdom, er en Tieneste hos et honet Familie her i Byen ledig til næstkommende 1 Novbr. for en skikkelig Bonde= eller Kiøbstæd, Pige. Anviisningen giver Adresse=Contoiret. A. En smuk Gaard her i Aarhuus, saa got som nye, beliggende paa en af de Gader hvor der falder med Passage, forsynet med 5 Jern Kakkelovne, og vel indrettet til en conditioneret Familie, med derved værende Gaard Rum og Hauge, hvori ere gode Frugttræer, er strax at aa tilkjøbs eller til Leie. Liebhaberne ville behage at henvende sig til Borgemester Rohde, som har i Commission herom at handle. Aarhuus den 18de October 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-25
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Beskrivelse over det forhen værende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet : Samme, uheftet og uillumineret Hoved=Mandtals Lister a Bog . . 1 Mk. 8 Sk. Af= og Tilgangs dito a Bog, 1 Mk. 8 Sk. Følge=Sedler til Brug for Lægsmær) a Bog 2 Mk. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 21de, 22de og 23de Oc løber lagde Orlogskibene Tre Kroner, Kronprindsen, Prindsesse Lovisa Augusta, Neptunus og Holsteen, samt Kongejagten Speideren ind igiennem Bommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Digteren og Capitain Abrahamson er ansadt ved Theater=Directionen i den afdøde Digter Storm Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Efter Forlydende vil den russiske Gesandt, Baron vor Krudener, snart tiltræde sin Reise herfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
J Hr. Dayles Fraværelse skal Hr. Crawford her besørge det engelske Hofs Forretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
En vis Franskmand, ved Navn Dubour, som ved sidste Oprør med Tømmersvendene havde forneret nog af dem med Penge, er ved en Kongelig Resolution forviist Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Den 16de October blev den høieste Gevinst i Classeletteriet, 40,000 Rdr. udtrukken paa det lave Tal 279.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Aarhuus. Den 27de October ankom fra Calundborg Smakskipperne: Lars Hansen, Peder Rasmussen, Jessen, og J. Thurøe. Den 28de afseilede r. Soede med Kreature for Peder Kieldsen, Lars Hansen med Dito for Christen Kiellerup. Den 29de Peder Rasmussen med Stude for Jens Knudsen og Jessen, med Stude for Peder Kielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken : Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue Kirke Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Prædikanterne paa 20de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Bechmann. Frue Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Magister Liisberg. Hospitals Kirken. Hr. Magister Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Udenlandsk. Krigen. Grev Clairfaits Hovedqvarteer er endnu ved Mühlheim og alt er der roelig, men Brændemangelen saa stor, at man af alle Huse med Magt har maattet tage det. Man smigrer sig der med den kiere Fred i det mindste taler man almindelig om en Vaabenstilstand og en snart derpaa forventende Fred. Paa Vinterqvarterer bliver der og virkelig arbeidet. Trompeterne imellem det Keiserlige og Franske Generali tæt gaae ofte hen og her. Den 13de October kom en fra Coln med 2 Franske Officerer, som levede lystig i Giestgiverhuuset med de Keiserlige Officerer. Den 11te October var en Keiselig General med en Trompeter i Cöln. Ved denne fredelige Stilling skeer ikke et Skud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
De Keiserlige trække sig immer op af Rhinen, den 8de kom 6000 Mand til Düsseldorf. Den 11te trak de Keiserlige talrig ud til Skandsearbeide, og man er forsikret om, at de vil forsvare Rhinen. J Cöln er i det mindste 6000 Franskmænd. De har fordret en Contribution af 8 Millioner, som tildeels kan betales i Assignater. Alting er ellers bleven i sin gamle Tour. De Franske tillader, at de Skibe, som før laae ved Cöln, men nu ved Deutz, og ere ladte med Keiserlig Magazingods, der udlosser. De ved Deutz staaende Keiserlige, foruroliger ei heller de til Cöln bestemte Skibe som der udlosse. En hver Kiøbmand lader ubehindret sit Gods føre hiem i sit Huus, men alt fremmed Gods giør de Franske Beslag paa. Alt til Schweitbestemt Gods, er frie. De franske Forposter strækker sig fra Bonn til Andernach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Den preussiske Armee paa Hundsrich, har tilligemed det hohenlohiske Korps for største Deel forladt deres hidtil havde Position, og trukken sig nærmere imod Maynz. General-Feldtmarschal Møllendorfs Hovedqvarteer var den 14de i Wirestadt, Grev Kalkreuthers i Olgersheim, General Rücheels i Kreutznach og Arveprindsen af Hohenlohes i Pfeddersheim. Den hele Bagage er alt sendt over Rhin. J Oppenheim ere Magazinerne udtømmede, og Broen der, bragt til Maynz. Det hedder at Arveprindsen af Hohenlohe vil dække Maynz og Grev Kalkreuth Bingen. Til Cassel skal være ankommen befaling, at bringe Tøihuset over Rhinen. En fierding Vei oven for Maynz, ved Neumied, bliver anlagt 3 Batterier, som kan bestryge den midt i Rhinen liggende Øe, for der at hindre de Franskes Overgang. Den keiserlige General Melas, skal have faaet Ordre, paa det yderste at forsvare Coblenz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Det hedder, at den her af Steen byggede Moselbroe, skal optages, og at Karthaus med alle her værende Høie, skal besættes. Jmellem Bingen og Guntersblum skal den preussiske Armee have consentreert sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Arveprindsen af Hohenlohe staaer i Egnen ved Guntersblum. Man meener at et Slag nok tør afgiøre dette Feldtogs Udgang. Det preussiske Fourage og Meel Magaziin kommer til Offenbach og Bageriet til Maynz. Rigs=Insignierne fra Aachen er bragt i Sikkerhed til Erfurt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Hertugen af Yorchs Hovedqvarteer var den 15de October endnu i Geldern. De Franske som havde fatter Posto imellem Maatz og Waal er af Engelænderne fordreven, hvorved 400 Franskmænd er bleven fangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
J øvrigt bliver Efterretningerne fra Grændserne bestandig foruroligende. Franskmændene skal alt beskyde Breda og Grave, true Hensden og have opfordret Venlo. Fra Ostende skal de have beordret en Flotille i de Seelandske Farvande, med Mandskab og Skyts, hvormed de truer Viissingen og Middelburg. Mastricht er i den beste Forsvarstand, og har, foruden den hollandske Besætning endnu 8te Keiserlige Batallioner og 200 Kavallerister til Forsvar. Den 15de October beskiød Franskmændene Breda fra Kl. 7 til 10 med 3 Kanoner, og 2 Haubitzer, saa at adskillige Granater faldt ned i Staden, men vore Kanoner fra Voldene og Udenværkerne saavel som vore Jægere, der greb de fire Gang stærkere Franskmænd an, tvang dem til at retirere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Paa den Hollandske Grændse roullerer en Afskrift af en hemmelig Note som skal være bleven den Hollandske Gesandt meddeelt i Berlin. Datum paa saa me er ei bekiendt, men dens væsentlige Jndhold i følgende: "Efter Traktaten med Søemagterne, ske alle, ved Hielpetropperne gjorte Erobringer, være deres Fordeel, heraf sees tydelig, at Hans PreussiMajestæts Hensigt, ikke er at bruge sin Armee til dække og forsvare en Grændse som Keiseren selv største Jnteresse af at forsvare. De, paa de franNordgrændser, forenede coaliserte Tropper v. 20,000 Mand stærkere end de Østerrigske, og alle i denne combinerte Armee gjorte Erobringer vare sk. te i Keiserens Navn. Det vil være ubillig at p staae, enhver ikke maatte forsvare sit eget Land, det er imod al Sands at Keiseren skal have den be Fordeel, og kun svag bidrage til Armeens Formeerelse Keiser Joseph har havt 300,000 Mand paa Beenerimod Tyrkerne, og Keiseren har nu ikke ove 80,000 Mand til at forsvare sine Besiddelser imod de Franske Jnvasion. Naar alle Magter ville agere, Forhold efter deres Jnteresse og Kræfter, saa vil Coalitionen være frygtelig. De Østerrigske Trop maatte da forstærkes med 100,000 Mand og Preusen skulle give 60,000, da var Anstrængelsen tilfor leds. Men det er umuelig at fordre af Hans Preussiske Majestæts Hielpetropper, der vel bliver betalt men dog svække hans Armee, og tiener blot til at forsvarede Østerrigske Besiddelser, imedens den østerrigske Armee, de den giør sig kun halv Anstrængelse, fuldkommen skal ner sig. Man maatte altsaa beslutte gienstidig Forstærkning eller og alle giørende Erobringer, selv de tabte Land maatte tiene til Nytte og Forstørrelse for den Magt som erhvervede dem. Til den Tid at denne Punkt nøiagte er bleven stibuleret, holder Hans Preusiske MajestSubsidictractaten for ophævet, og forbinder sig til, ik at trække nogen Fonds, førend en fuldkom en For ning er truffen. Dette gaaer dog i ingen Maade Tra taten af 1788 an, og Hans Preusiske Majestæt forbi der sig til, saameget som hans Forfatning tillader det at levere de til sine Alieredes Landes Forsvar fornøne Tropper, og at medvirke til deres Roe, Velfærd, Udvidelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Den Seir, som den Russiske General von Fers den 10de erholdt over den Polske Armee under Kociusko, skeede ved Slottet Madziewice, 12 Mile for Warschau. Der blev 16 Kanoner derved erobret Russernes sidste Angreb, skal efter et Øievidnes Udsaei allene være skeet i den største Orden; men med et gyselStille og Raserie. Alt blev nedsablet uden Skaasel, med det Udraab: Det er for Warschau. De saarede Kosciusko, skal, da hans Hæst blev skudt uder ham, være taget fangen med de Ord i Munden, Finis Polonie. Kosciuskos Nederlag har havt de lykkelige Følge, at den polske General Madalinskyhrømmet Vestpreussen, og skal nu med sit Korps var sluttet. Man glæder sig nu i det visse Haab, at de Preussiske Stater imod Polen, skal ved dette Feldtlogs Ende være sikker og roelig. Man venter og nu daglig Efterretning og Russernes Ankomst til War som. Fyrst Gallitzin har med 8000 Russer besadt Georgenburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Frankrig. Den 8de October blev Cambaceres kalgt til Præsident i Conventen, og den arbeidsomme Gregoire aflagde en meget mærkværdig Rapport bestreffende de Belønninger og Opmuntringer som ere tilstaaede Lærde og Konstnere; han har i Følge sin Rap hort foreslaaet, at fordeele 100,000 Daler imellem de Verde og Konstnere som have været Republiken nyttig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
General Moulins blev udnævnt til General en Chef forAlpearmeen og Dumas, der hidtil har commanderet den vestlige Armee, til General en Chef for Armeen paa Kysten af Brest. Den 7de dømte RevolutionsFribunalen, 7 med Rojalisterne i Vender Sammensvorne, til Døden. Denne er den største Henrettelse ser er skeet siden den nye Jndretning. Den 6te blev decreteret at Lyon ikke meere er i Rebellionsstand og at den skal antage sit forrige Navn Lyon i Steden for Bille Affranchie. General Canclaux er nu udnævnt til hef for den vestlige Armee som gaaer til Wender, for paa eengang at ende Krigen der, om hvilken Bar ere saa ofte i Conventen sagde: Wender er ikke meer. Revolutionsretten i Rennes har guillotineret 30 ubeedigde Præster, og arresteret 600 Bønder som have huuset dem. Slige Behandlinger udbreder Misfornøielse i denne Egn, og forstørrer Antallet af Chouans, der søger at giengielde de mod Rojalisterne i Vende udøvede Gruesomheder. Man begynder nu overalt i heele Frankerig at arrestere og nedtrykke de hidsig 1ste Hoveder blant Jacobinerne. Fangernes Tal i Pa fris er nu 4698.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Engeland. Lord Hoves Fløde har ikke lidt stort i den sidste Storm den udholdt, siden den, den 11te igjen er udløben fra Torbay, hvorfra Admiral Mac bringes Escadre og er udgaaet, for at krydse paa de franske Kyster. Vores Aftentidender taler om en Geheim Underhandling som skal være paa Tapetet imellem de fornemste Kiøbmænd i Amsterdam og de franske Commissarier, om at kiøbe den franske Armee til at række sig ud af det hollandske Gebeet, med en Summa af 200 Millioner Gülden, hvorimod Holland strax vil afstaae fra Alliancen mod Frankrig og forbinde sig med Conventen. Dette Rygte synes imidlertid kun at være en blot Børs=Tidsfordriv. Apotheker Higgins og Fouteralmager le Maitre, Smith og Upton, som er beskyldt for Complot imod Kongens Liv, var den 10de, sidste Gang i Forhør for Ministrene, og blev derfra indtil videre henført hver i sit Fængsel, men le Maitrovirkelig som Høiforræder. Formedelst de tvende Høi forrædere Watt og Dorine er der gaaet befaling til Edinborg at de blot skal hænges, Hovederne derpaa afhugges og sættes paa Stager. J sidste Retsholdelse i Chester, blev en 13ten Aars Dreng for Hestetyverie dømt til at hænges. Alles Nysgierrighed er henvendt paa det store Criminalforhør i Oldbaily, som snart skal holdes der, over de 12 Høiforrædere. Galleriet bliver der forstørret, saa det kan rumme 300 Mennesken mere. Paa Martiniqve indrettes nu alt paa engelsk Fod. Regieringen har annulleret de udskrevne Contributioner saavel som og de Fraværendes Godsers Confiscation. General Gran venter Forstærkning fra Hali Tyrkiet. To Caraveller, en paa 60, den anden paa 40 Kanoner er vel ankommen fra Constantinopel, til Smyrna, men det lader ikke til at de vil holde saa god Orden til Søes som Cara Osman Oglu holder der til Lands. Et Antal omsværmende Franskmænd har kiøbt en Kirlangers (hurtigseilende Fregatskib) og bevæbnet den med 12 Kanoner og 120 Mand, hvormed de er gaaet i Søen paa Kaperie, og giør stor Skade. Alle forundrer sig over, at befalingsmændene paa Caravellerne har tilladt dette Neutralitatsvidrige Forhold, ligesom og at de ingen Krydstog holder, men bliver immer liggende i Havnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Adskilligt. Efter Privatbreve fra Holland, har Staterne af Friesland ikke ladet det blive ved den til Haag sendte Deputation, der anholdt om et Forlig med Frankrig, men efter at denne Deputation er tilbagekommen med utilfredsstillende Svar, har Staatenforsamlingen, skiønt under Prottestation af 2 Stemmer, besluttet: "At skille sig fra Unionen, opsige Statholderatet, erkiende den Franske Republik og af samme forlange Fred, samt Bestemmelse for deres tilkommende Indretninger. Nærmere Omstændigheder, om det Tilforladelige i denne yderlige Beslutning staaer i Vente. Borgervenen og Folkets Taler, er 2de Dagskrifter, som af Tallien og Freron skrives med megen Heftighed. Freron anvender alle Træk af sin Veltalenhed imod Billand, Colot, men fornemmelig imod Barrere, denne decemviralske Camæleon, som han i et af sine Blade tiltaler saaledes: Man siger at du giør Anstalt med din Maitresse at emigrere; velan, skynde dig, og befrie Friehedens Grund fra en af de gruesom ste Undertrykkere; gaae hen, og slæb de Millioner sammen, som du har skikket ud af Landet under Forevending at bruge til politiske Operationer og Levnetsmidler; gaae til din Ven Dumouriet; J to maae i det ringeste være sammen, for at kunne bære den tunge Last, offentlig Foragt; gaae og døe langsom af Samvittighedsnag, Guillotinen var for lemfældig en Død for saadan en Skielm som du er. De fra Mayns til Naney bortførte 16 Gidseler, saavelsom de fra Bieberich, Weilburg, Neustadt o. s. v.er nu kommen tilbage. Det hedder at Franskmændene har løsgivet disse Tydske Gidsler, for at hindre Udvandringen af de Egne, hvor de fremtrænge, og derved formaae de rige Jndvaanere at blive tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
J Byerne i Baroniet Breda giver Franskmændene, for alt hvad de der tage i Reqvisition Vexelbreve paa Enken Nitelle og Søn i Brüssel. J Amsterdam har der været en Slags Tumult, som dog strax ved Hielp af de Militaire blev dæmpet. De under Navn af Collegier der holdne Clubs ere forbudne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Den 10de October var der i Colln en ualmindelig ringen med Klokkerne, som man troer, var i Anledning af, at de aflagde Troeskabs=Eeden. J øvrigt er alt stille og roelig der, og Gudstienesten uforstyrret. Alle Vahre som Franskmændene kiøber, betaler de med Assignater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Bekiendtgiørelser. Hvor en Capital stor 12000 Rdr. (enten samlet eller separat) og en Ditto 700 Rdr. er til Laans at bekomme i næste Wiborg Omslags Termin, imod antagelig Sikkerhed og lovlig Rente, derom giver Kiøbmand Henrich Langballe paa Vestergade Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Fineste Hvedemeel til 9 Mk. Lpd. er at bekomme hos Henrich Langballe paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Auction. Mandagen den 3die November næstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction over en betydelig Deel Bøger i adskillige Sprog og Videnskaber, hvoriblandt er et herværende Læse Sælskabs Bøger, Maanedsskrivter a. for Aarene 1792 og 1793. Neste Dag den 4de November continueres med Auction over en Deel Pantegods og andre indleverede Vahre, saasom: Borde, Stole, Gang Klæder, Sænge Klæder, Linnet, Kaaber, Tin og andet Boehave, samt Kiøbmands Vahre med videre; hvilket alt absolut skal bortsælges for høieste Bud. Skulle der endnu være flere som ønsker at faae Vahre indsat paa Auctionen, maae de derom melde dem inden den 25de October nestkommende hos undertegnede. Aarhuus den 18de October 1794. Ingerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
En nye Vaanings= eller Stuehuuslængde paa 21 Fat af Muur og Bindingsværk, skal næstkommende Sommer opbygges i Gammelbye Præstegaard; Thi bliver efter allerhøieste og høie befaling og Foranstaltning over samme Bygnings Opførselse tilligemed Materialiernes Anskaffelse, holdet offentlig Licitation førstkommende 20de November om Formiddagen Kl. 10 i bemeldte Gammelbye Præstegaard, hvor de, som ville paatage sig Arbeidet, da behagelig ville Møde. Og ere Conditionerne 14 Dage forud at eftersee hos Hr. Herreds Foged Borch paa Boller, hos mig undertegnede Herreds Provst, og hos Præsten Hr. Momme selv Gammelbye, hvor tillige foreviises fuldstændig Tegning over Bygningen og dens Jndretning, tilligemed det derover gjorde Overslag, ligesom han og om alt giver fornøden Underretning. Naarup Præstegaard den 25de October 1794. H. F. Plesner. Hiermislevgaard i Vensyssel, dens Hovedgaard Avling med tilhørende betydelige Enge, bliver til Bortforpagtning paa 6 efter hinanden følgende Aar, udi Hr. Viinhandler Hansens Huus i Aalborg, ved offentlig Auction opraabt den 6te November og Formiddagen Kl. 11 slæt, og om antagelig Bud skeer, til Høistbydende bor forpagtet, paa de Conditioner, som paa Auctions Stedet, skal blive bekiendtgjort, og forinden til Eftersyn af erholde hos Hr. Viinhandler Hansen i Aalborg, samt paa Birchelse og Hiermislevgaard. Hovedgaardens Mark, foruden derunder brugende Aadersgaards Jord, der for sig selv er matriculeret for 11 Tdr. Hartkorn, ere inddeelt i 6 Vange eller Jndtegter, voraf 3 bruges og de 3 udlægges til Hville, disse Aars Brug, bestaaer af en Kierv Rug, i Kierv Byg og 1 Kierv Havre, og er ethvert Aars Grøde omtrent inddeelt paa 50 til 60 Tønder Bygs Udsæd; til Gaarden kan avles fra 6 til 7000 Læs Høe, og derover. Forderes om Vinteren 150 til 160 Fæehøveder, 100 Faar, 20 a 2 Bester, og om Sommeren græsses et langt større Antal formedelst den betydelige Græsning i Vildmoesen. Baade Korn og Fedevare afsettes med god Fordeel til Aalborg og Handelstæderne Lyken eller Blochhuusene. Ved Gaarden kan anlægges et godt Hollænderie, der med god Fordeel kan drives. Liebhaberne ville til bemeldte Tid behage at indfinde dem, da Conditionerne nærmere som meldt, paa Auctions Stædet skal blive bekiendtgjort. Hiermislevgaard den 15de October 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Paa Hiørnet af Rosensgade og Volden er tilkjøbs Efgelske Støvleskafter med Suck udi. Løgstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
En Dreng af skikkelige Forældre, som har Lyst at lærApothekerkunsten, kan anvises Tieneste, naar man derom melder sig paa Adresse=Contoiret i Aarhuus. Beskrivelse over Kiøbstæden Ribe fra sin Begyndelse til nærværende Tid, forfattet af Mathias Galthen, Resid rende Capellan til Domkirken sammesteds, faaes paa AdresseContoiret i Aarhuus for 3 Mark Exemplaret paa Try og 4 Mark paa Skrivpapiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-29
Hos Thøger Kiersgaard er godt lybsk Peberod at bekomme for 6 s. Pd. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Beskrivelse over det forhen værende Kongel. Slot, Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet Samme, uheftet og illumineret
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 25de Octbr. lagde Orlogskiene Kronprindsesse Maria og Prindsesse Sophie Friderica ind igjennem Bommen. Samme Dag gik Fregatterne Havfruen og Tritton under Seil til Østersøen. Den Franske Generallieutnant von der Visch, Commandant i een af de Franske Fæstninger, er i disse Dage ankommen hertil, og forbliver her nogen Tid for sin Sundheds Skyld; han er en født Dansk, og forlod den Kongelig Tieneste som Capitain Grev Ad. Moltkes Reise til Mainz er i Følge Jntelligensblat der Litteraturzeit. No. 109 i Wien kommen med paa Listen over forbudne Bøger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Aarhuus. Jndpasseret. Den 31te Octbr. Lieutenant Schested og Guldenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Den 30te October ankom Skipper Ole Clausen og Skipper Berenzen fra Kiøbenhavn. Samme Dato fra Callundborg Smakskipperne: Lars Hansen, Peder Rasmussen, Christen Soede, Søren Michelsen, Peer Raae. Til Norge afseglede Skipperne Jens Moss, Sent Michelsen og Hans Prinds med Kornlast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
J Hr. Magister Liisbergs Forfald formedelst Ministeriet forretninger i sine egne Meenigheder prædiker i Hospitalet Hr. Hører Krammer, i Frue Kirke til Aften ling Hr. Studiosus Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Udenlandsk. Krigen. Fra Neuwied skrives at Franskmændene paa den anden Side af Rhinbrædden sværmer omkring talrige Skarer, glæder sig, dandser, skraaler, raa ler og paa mange Steder Forposterne til, at de skal komme over til dem. J Bonn er ingen Soldater inqvartert hos Borgerne, men paa det churfyrstelige Slot ligger nogle 1000de Mand, de øvrige camperer. Cöln er gandske sperret. Det der forefundne i Magazinerne skal Franskmændene have solgt til Borgerne for Skamkiøb. Ved Bonn giorde de Forsøg paa at slaae en Broe, men blev af de Keiserlige Kanoner derfra forhindret. J Maynz seer man vigtige Optrin i Møde, som tør indtreffe i Nærheden. Den hele preussiske Armee, staaer i en Linie paa 9 Mile omkring denne Festning og er bereed til Slag, ifald Franskmændene skulle have et Angreb for. Feldtmarschal Møllendorfs Hovedqvarteer kom den 17de October til Niederolm 2 Mile herfra. Den 20de October blev den preussiske Commando i Maynz overleveret til de Keiserlige, som skal have besadt den med 20,000 Mand. De Franske marscherer i 2 Coloner løs paa samme. Den Franske Armee som staaer ved Worm, har meget Beleiringsskyts med sig. Jmod Coblenz rykker de og frem i 3 Colonner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Grev Clairfat hvis Hovedqvarteer den 18de Octbr. var i Merrem, ikke langt fra Mühlheim, har befaling paa alle Maader at forsvare Rhinen. Franskmændenne viser sig i Mængde og har en stærk Leir. Den 13de October begyndte de at arbeide imod Slottet, Stamheim, men et Keiserlig Kartetschskud, nedlagde 7 Mand, hvorpaa de andre løb derfra. Efter dette Skud, blev paa keiserlig Side al videre Skyden forbuden. De Franske campeerte den 15de talrig ved Neppes, og arbeidede hist og her i Marken ved Opkastninger. Frankfurts Forfatning bliver hver Dag betænkeligere. Den faaer en Garnison af 10,000 Mand, og den preussiske Garde forventedes der den 22de Octbr. Den 19de October var Møllendorfs Hovedqvarteer i Marienborn, en Miil fra Maynz, og de franske Forposter stod endnu 4 Miil derfra. Det preussiske Lazareth fra Maynz blev i Dag bragt igjennem Frankfurt, til Friedberg og den 20de fulgte mange syge Officerer. Krigskassen og Commissariatet er og gaaet her igiennem til Offenbach. Den preussiske Armee skal deels trække i Leir ved Flørsheim ved Maynz, deels ligge som Garnison i Frankfurt. Krigsminister Grev Schulenburg, skal for det første blive der som Gouverneur.