JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Fede Sviin, kan erholdes tilkiøbs paa Holsteinborg, Hovedgaard, naar man henvender sig til Avlforvalteren. Til Syltning anbefales. St. Martin Viin=Edige, 16 s. Potten. Bourdeaux Viin=Edige, 20 sk., 24 s. og 28 s. Potten, hos Slagelse den 2den August 1834. Julius Lorentzen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Et Fruentimmer, som med Duelighed forstaaer at beAvre en Landhuusholdning, kan faae en god Condition til 18 November d. A., naar fornødne Attester om Duelighed m.v. forskaffes. Bogtrykker Magnus giver værmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
For en honet Familie er paa en af Byens reelle Gader en beqvem Beboelsesleilighed at erholde tilleie til Michaeli Flyttetid. Bogtrykker Magnus anviser. At Undertegnede er flyttet fra Smedegade til Skov Sammested er søegade No. 56, bekiendtgiøres herved. en carmoisinrød Uniform med Guldtresser at faae tilkiøbs. H. A. Smidt, Skræddermester i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
For en duelig Avlskari er en Tieneste at erholde til 1ste November hos en Præst i Nærheden af Slagelse. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Nogle confirmerede Bønderdrenge, mellem 16 og 20 Aar, kan paa fordeelagtige Conditioner blive antaget ved Klædevæveriet paa en Klædefabrik, hvor de efter Kongelig Resolution er frietaget for Militairtieneste; men uden særdeles Flittighed nytter det ikke at melde sig; Hr. Kiøbmand Strande i Slagelse modtager Anmeldelse herom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Et Opstander Meerskums Pibetøi med Hornrør, er fundet imellem Slagelse og Sorøe den 3die Juli og er at erholde i Boutiken paa Hiørnet af Rigens- og Rosengaden i Kiøbenhavn, imod at betale dette Avertissement m.v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Extra godt Malt, Brunsviger Humle, Hollandsk Ost, Holsteensk dito, Boghvedegryn, samt Tømmer, Brædder og Lægter i flere Størrelser, bekommes billig hos Slagelse den 25de Juli 1834. A. P. Kierulff, paa Nyetorvet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Dansk Kommen og bruun Senop kiøbes i større og mindre Partier, til høieste Priser, af Slagelse den 25de Juli 1834. A. P. Kierulff, paa Nyetorvet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
En duelig Avlskarl, som er forsynet med et godt Skudsmaal, kan erholde en god Tieneste til 1ste November d. A. og anstændig Løn paa en Gaard i Nærheden af Sorøe. Bogtrykker Magnus anviser. Rapftøe i større og mindre Partier kjøbes i Nybrogaden No. 19. Jørg. Bech.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-02
Undertegnede, som i 20 Aar har fortsat sin afdøde Mands Bogbinder=Profession, anbefaler sig med alle Slaas Bogbinderardede, samt Skrivebøger i Folio og mindre Formater, saavelsom de almindelige Skolebøger, i store og smaae Partier, er altid at bekomme til de meest billigste Priser hos I. M. Hatting, Enke efter Bogbinder Hatting i Slagelse, boende paa Slottensgade No. 92.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 5te August 1834. 20de Aarg. No. 62.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene Store og berømte Mænds Overtroe¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
(Af Hofraad Meiners i Gottingen historischeBergleichung der Sitten und Verfassungen &c. des Mittelalters, 3 Band, 1794, Side 316 og følgende. – De mange Beviissteder af de omtalte Personers Skrifter maae efterlæses i Værket selv, da det vilde blive for vidtløftig her at anføre dem, og desuden ere de for det meste meddeelte i det Latinske Sprog.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Reformatorerne i det 16de Aarhundrede forkastede med ligesaa meget Heltemod, som Aandsstyrke, den største Deel af de falske menneskelig Sætninger, hvormed Uvidenhed, og Præsternes Bedragerier havde i de foregaaende Aarhundrede vandannet den bedste af alle Religioner. Men dog kunde hverken Luther eller Melanchton befrie si fra de overtroiske Baand, som vare blevne paalagte de Europæeske Nationer ved Stiernetydere og Magier, (hvorledes vilde man ogsaa kunde forlange det, Oplysning og den bedre Jndsigt kan ikke komme paa engang; ethvert Menneskes Tænkemaade maae altid for en Deel bestemmes af den Tidsalders Beskaffenhed, og de Forhold hvorunder det lever. Jntet Menneske kan udrette alt det Gode paa engang, meget maae altid efterlades til Efterverdenen.) Melanchton har i en særskilt Afhandling holdet en Lovtale over Astrologien eller Stierneudtydningen. Han erklærede den for en vigtig Green af Naturkundskaben, og for en Videnskab, der var i høi Grad vigtig saavel med Hensyn til det daglige Liv, som for Sæderne. (Man veed af 30 Aars Krigens Historie hvor megen Tillid den berømte Wallenstein, satte til denne Overtroe.) Naar man, siger han i denne Tale, ikke skulde betragte disse Tegn paa det Forestaaende, hvorfor har da Guds Finger skrevet dem saa tydeligt paa Himmelen, og ligesom malet dem paa den, Da Gud har indtrykket disse Tegn paa Himmelen for at forkynde Rigerne og Staterne de Forandringer, som forestaae dem, saa er det ugudeligt fortsætlig at bortvende sit Gemyt fra dem. Hvad ere Eklipser (Formørkelser), Planeternes, Konjunktioner, usædvanlige Phoenomener paa Jorden og paa Himmelen, og især Kometer, andet end Guds Aabenbaringer og forestaaende Farer og Vanheld? Hvo som foragter disse, foragter Guds Advarsler. J dette Aar skriver Melanchion til en Ven, paa den Tid da Rigsforsamlingen blev holdet i Augsborg, ere mange underfulde Begivenheder forkyndte: J Rom skal en Mulæselinde have faaet Unger, (disse Bastarder ere ellers som bekiendt ufrugtbare) og Staden er bleven frygtelig ødelagt ved Tiberens Oversvømmelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Nyeste Post=Efterretninger. Skatkammercantsleren Lord Altborp har fremlagt Budget i det Engelske Underhuus. Deraf erfares, at i det Aar, som endtes med 5te Juli beløbe Jndtægterne sig til 46,914,586 Pd. Sterl. Udgivterne til 44,737,556 Pd. St., saa at der er et Overskud i Statskassen af over to Millioner Pd. St. For det begyndende Aar anslog han Udgivterne til 45,729,000 Pd. St., hvoriblandt 750,000 i Renter af de 20 Mill. Pd. St. for Vestindien. Han antog for dette Aar et Overskud af 1,815,000 Pd. St., og forkyndte derfor at flere Statter skulle ophæves og nedsættes, hvoriblandt Huusskatten til Beløb 1,200000 Pd. St. foruden nogle mindre vigtige Afgifter. - Efter nogle Discussioner bleve Lordens Resolutioner antagne i Committeen. - Lord Palmersion har erklæret i Underhuset, at Kronens juridiske Embedsmænd ere af den Mening, at Spanieren Moreno kan ikke med Rette drages til Ansvar i England. Den Jrlandske Tvangsbill er bleven antagen i Underhuset med 60 mod 25 Stemmer. Saasnart nu ogsaa Fattigvæsnets Bill er passeret, saa troer man at Parlamentet vil blive prorogeret. - Lord Melbourne har erklæret i Overhuset paa Greven af Winchelsens Spørgsmaal om den udenlandske Politik: at der ikke existerer nogen nye Administration, og at Ministrene ville følge de samme Grundsætninger, som de have fulgt i de sidste 3 1/2 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
- J Overhuset have 13 Peers, alle af de høi Torys, stemt mod Fattigvæsensbillen, Lordrantsleren er billens ivrigste Forsvarer. Han gaaer ud fra den Grundsætning: at Arbeide og Forsørgelse bør paa det nøieste være forbundne med hinanden, og at Forsørgelses-Jndretninger i Staten, ikke bør være saaledes beskafne, at Folket alt formeget stoler paa deres Biestand. Flere offentlige Blade, især Times, angribe Lordcantsleren paa det heftigste; men billen har fundet det største biefald i begge Huse. Det er rimeligt, at en hemmelig Egennytte, som frygter for at blive underkastet Jndskrænkninger, taler igiennem Bladene. Lordcantsleren har paa det kraftfuldeste forsvaret sig mod de mod ham gjorte beskyldninger; han har erklæret, at det er hans Grundsætning, at Fattigkassen aldrig bør understøtte Personer, som kunne arbeide. Jngen Grundsætning kan være rigtigere end denne; rækker man Almissen med den ene Haand saa skal man tilbyde Arbeidet med den anden. Det Engelske Folk har lidt længe og haardt nok under, at det ikke har erkiendet denne Grundsætnings Rigtighed.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Det Spanske Folk har ikke lidt mindre, forde man ikke har erkiendet i Spanien Oplysningens Vigtighed, og har ladet en blind og uforstandig Overtroe træde i Stedet for en hensigtsmæssig Uddannelse af Menneskets Fornuft. Folket opvaagner efterhaanden af sin overtroiske Søvn og forfalder nu paa den anden Side til de vildeste Excesser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Den Franske Regiering har erholdet følgende Depescher, daterede fra St. Jldefonso den 13de Julii. J Gaar og i Dag blev Roligheden i Madrid forstyrret paa den værste Maade. Da Cholera var udbrudt med den yderste Heftighed, saa indbildte Folkemassen sig, at de offentlige Spring vande vare blevne forgiftede, og tilskreve Munkene denne indbildte Forbrydelse. Tre Klostere bleve stormede og nogle Munke dræbte. Den 13de blev den bellige Jomfrue af Atochos Kloster angrebet; men den bevæbnede Magt drev de Stormende tilbage, og Roligheden er i dette Øieblik bleven tilveiebragt. - Fra Madrid meldes under 19de Juli, at Roligheden vedvarer; at de offentlige Authoriteter have grebet til de fornødne Forholdsregler for at forhindre Gientagelsen af disse Uordener. J Madrid skal berske en panisk Skræk og mange Familier have forladt Staden. Private Breve skildre Stemningen i denne Hovedstad som i høi Grad betænkelig, og mene, at det ultraliberale eller republikanske Partie vil erholde megen Styrke; dersom det ikke snart kan lykkes for Regieringen at giøre en Ende paa den Carlistiske Faction. De vildeste Rygter ere i Omløb. De offentlige Blade ere fulde af de bittreste Artikler mod Munke og Præster, og Jesuiter=Klosterne skulle ophæves for at tilfredsstille Folkestemningen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Den Franske Moniteur af 26de Juli indeholder følgende telegravhiske Depesche, dateret Bayonne den 24de Juli, Rodil har besat Onate, Salvatierra, Seaura og Atana; Zumala Carrequi har trukket sig tilbage til Alcazeca. Don Carlos synes at have forladt Hovedqvarteret. Han har den 21de spiist til Middag i Nærheden af Pamplona, og man siger, at han er nu i Elisondo eller Valcarlos. En af Rodils Adjutanter, som havde forladt ham i Estella, er ankommen med Depescher til General Harispe. (Men nu blev Telegraphens videre Efterretninger afbrudte af Nattens Mørke). Journal de Paris vil vide fra Madrid, at Dronningen vil i egen Person aabne de Cortes Forsamling. Man skriver fra Navarra, at Don Carlos og Zumala Carrequi ere i Bounda omringede af Rodils Tropper, og at en Hovedtræfning vil blive uundgaaelig; Rodils Armee skal bestaae af 16,000 Md. Jnfanterie og 1600 Md. Cavallerie. Den Franske Moniteur mener, at Don Carlos har trukket sig tilbage til Biergene, og vil paa ingen Maade lade sig lokke af General Rodil ned i Sletten; hvilken forresten skal have taget med Klogskab sine Dispositioner, og forventer med Sikkerhed et heldigt Udfald af dem. Han holdt sig i Begyndelsen, da han erfarede Dom Carlos Ankomst, passiv for at erfare hvilke Virkninger denne overordentlige Begivenhed vilde frembringe. J Staden Sebastian har man forjaget Dominikanerne af deres Kloster, og brændt Don Carlos billede in Effigie. – Man paastaaer, at Fyrsten af Talleyrand og Lord Palmersion arbeide paa en Tillægsartikel til Qvadrupel=Alliancen, angaaende en Jntervention i de Spanske Anliggender, dersom den skulde blive nødvendig. Nu lader den Franske Regiering sig nøie med at spærre Tilførselen af Vaaben til Carlisterne over Grændsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
J dette Aar blive kun to Juli Dage celebrerede i Paris, den 28de og 29de. Sexten Udstyr, hver paa 3000 Franker blivt tilstaaede Sønner og Døttre af Julie (1830), Juni (1832) og April (1834) Kiæmpere. Uddelinger blive foretagne i de 12 Pariser-Districter. Den 27de holdes en Sørge Gudstieneste for dem, som faldt i 1830. Kongen holder Mønstring over Nationalgarden og Garnisonen. Den 29de er frit Theater. - De utallige Selvmord som nu blive begaaede i Frankerige, og hyppig af Personer, som knap ere voxne, vidne om den sørgelige Usædelighed, som hersker blandt Folket, som er en Følge af, at alle høiere Pligter og Livets Bestemmelse og Vigtighed agtes ringe (og en Følge af Mangel paa en religiøs Opdragelse, i det mindste paa en ægte og fornuftig.) Nyelig har en Dreng paa 14 Aar dræbt sig, af Lidenskab for sin gifte Svigerinde. - En ung Poet ved Navn Lemercier vilde dræbe sig med sin Elskerinde Emma, fordi de vare for fattige til at gifte sig. Da et Glimt af Haab viste sig, opgav de dette Forsæt, men da dette slog feil, styrtede Lemercier sig i Seinen, efter at have efterladt et Digt til sin Elskede, hvori han havde skildret sin fortvivlede Tilstand, og taget Afsked med hende. For ikke længe siden kom en ung Kone paa 24 Aar til Paris, og steeg af i et lidet Hotel; en Time derefter hørte man et Skud og fandt, at hun havde med en Pistol aflivet sig selv paa sit Værelse. General, Greve Drouet af Erlon, er udnævnet til Gouverneur i Algier. En duelig Romersk Mineralog har opdaget vigtige Mineralier i de Staden Algier omgivende Bierge. De Franske Trop ver have anlagt nogle gode Landeveie, og arbeide paa flere. En Botanisk Have er anlagt, hvori Jndigoplanter, Sukkerrør, Kaffetræer o. s. v. tillægges; ligeledes en Cactus Plantage, hvorpaa Cochenille Jnsecten er sat, ogsaa er en Planteskole, for alle Træesorter anlagt. Hospitalerne ere i god Stand; man har betient sig af Moscheerne dertil, til stor Krænkelse for Mahomedanerne, som kun have beholdet 5 til 6 af Stadens 30. Sundheden har taget meget til, ved at man her afleder Vandet fra Moradserne; Politiet er maadeligt. Saavel i Algier som i de andre Steder nedriver man Moscheer og store Bygninger for at giøre Gaderne bredere, og erholde store Pladser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Den Østerrigske Jagttager beretter fra Konstantinopel under 8de Juli, at Sultanen har udnævnet Ameddschi Mustapha Redschid Bei Effendi til overordentlig Gesandt i Paris, ligeledes har Sultanen afsendt en Commissair til Bosnien for at holde Styr paa Bosniakerne, som tillade sig røveriske Jndfald i de Østerrigske Provinser. Endvidere har han afsendt en Commissair til Grækenland for at bære Omsorg for Salget af den Tyrkiske Eiendom der. Den Ottomanniske Moniteur omtaler den Ægyptiske Gesandts Halil Effendis Modtagelse og Afsendelse i de naadigste Udtryk mod Vicekongen. Gesandten fik en Daase besat med Brillanter, og Kaptainen paa den Ægyptiske Fregat, tilligemed Mandskabet en Present af 50,000 Tyrkiske Piastere, ogsaa afgik med Fregatten Mustapha Nasib Effendi som Gesandt fra Sultanen, til Mehemed Ali. De to Hospodare have havt Afskeds-Audience hos Sultanen, og erholdt Decorationer for dem selv og deres følge; begge Fyrsterne fik tillige Sultanens Portrait med en Jndfatning af Brillanter, (der skal herske Missvæxt i Moldau og Wallachiet.) Admiral Rowley har forladt Rheden ved Smyrna formedelst Pesten, og kastet Anker ved Øerne ved Vurla.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Fra Napoli di Romania tales vedvarende om en stor Disharmonie imellem Regentskabets Medlemmer, hvorved den Græske Minister Koletti, og den Engelske Resident Dewkins, skulde især vise sig virksomme. Grækerne skulle længes efter at Kongen kan blive myndig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Fra Missolunghi berettes: Der ere atter indtrufne Efterretninger og Begivenhederne i Maino, hvilke vi meddele saaledes, som de indeholdes i Breve fra Patras og Nauplion, med Hensyn til direkte Efterretninger fra Krigsskuepladsen. De forenede K. bayerske og K. græske Tropper vore rigtignok, som alt tidligere meldt, rykkede frem fra Kalamata over den dybe og tørre Flodseng ved Almyros, hvor Mainotter-Landets Erændse er, og havde underveis bemægtiget sig flere Taarne paa Høiene. Men den tredie Nat fik Mainotterne Hield fra de dybere tilbage liggende Kapitanerier, og de Angribende fandt sig om Morgenen selv afskaarne og blokerede i de af dem indtagne Stillinger og Taarne af omtrent 2000 Fiender. Paa Levnetsmidler og Vand var der aldeles Mangel, Heden var utaalelig og Fiendernes Antal syntes at voxe med hver Time. Man besluttede, med væbnet Haand at aabne Tilbageveien til Kala mata. Den første Afdeling stødte derved snart paa slige Hindringer, at Officerene fandt det nødvendigt at træde i Underhandling med Fienden. Mod en Sum af nogle hundrede spanske Daler, tilstod denne dem fri Afmarsch. En anden Afdeling maatte overgive sig De Fangne bleve afvæbnede, berøvede deres Klæder og derpaa sendte tilbage. Begivenhederne i det østlige Sporta, hvor der fandt et Angreb Sted paa Marathonist og derfra paa Fiendernes Stilling i Biergene, ere bekiendte; dog synes, at Major Winther ei har fægtet der, da han formedelst den Kolokottoniske Proces var blevet tilbage i Nauplion med sin Bataillon, men derimod Major Ott, som maatte lande i Bugten ved Maritonisi med sine Frivillige, og strax slutte sig til Expeditionen. Det manglede paa Proviant og Transportmidler, og selv her traf man paa en stærk og rustet Fiende, hvis Geværer, bare længer end Troppernes der brugtes imod dem. Derhos faldt Skuddene som fra Skyerne, da Fienderne enten vare skiulte bag Klippevægge, eller stode paa Klipperiffene, hvor man ei kunde naae dem. Siden hiin uheldige Udfald, nøies man med at lagttage Mainotterne, og da disse ei overskride deres Grændser, hører man forsikkres, at Alting er bilagt med Maina. Andre sige, at disse Røvere holdes blokerede i deres Bierge, og at Standret var forkyndt dem, hvorraa de havde underkastet sig og afleveret deres Vaaben. J Nauplion veed man rigtignok hvorvidt der kan stoles derpaa; imidlertid maa dog nøiere Efterretninger oppebies, da Overdrivelser saa let finde Sted. Men nu vil ingen have givet befaling til Angrebet der. General Lesuire skal have forlangt og erholdt sin Afsked; men Maurokodatos, Minister Raadets Præsident, skal være fritaget for sine Forretninger, og bestemt som Gesandt til München. Man tilføier, at General Heideck ønsker at vende tilbage til sit Fædreland, for at bruge Badet i Gastein. General Kolokotroni, hvis Dødsdom blev forandret til 20 Aars Fæstningsstraf, er 64 Aar gammel. Han skal være afført til Galeierne ved Poros.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 31te Juli. J Formiddags Kl. 10 begyndte det Kongl. Skydeselskab og Danske Broderskab den aarlige Kongefugleskydning paa den Kongl. Skydebane. H. M. Kongen, H. K. H. Prinds Christian og H. D. Prinds Wilhelm til Hessen beærede Broderskabet med deres høie Nærværelse. Ved Ankomsten modtoges H. M. Kongen af en Velkomstsang (digtet af Dr. B.), til Nationalmelodien: "Kong Christian stod ved døien Mast. Saavel Skydehuuset som Gangen fra samme op til Skydepladsen vare smagfuldt decorerede med Festonner og Æreporte (med passende Emblemer) af Løvværk og Blomster. Paa Skydehuset var anbragt Aarstallet 1542 (Samfundets Stiftelsesaar), og paa 5 forskiellige Æreporte læstes: "28de Jan. 1768" (Kongens Fødselsdag), 14de April 1784. (Dagen da Hs. M. tog Sæde i Statsraadet); "13de Marts 1808" (H. M. 's Thronbestigelsesdag), 28de Mai 1831 (da H. M. gav Tilsagnet og Provindsialstænder) og 15de Mai 1834, (da Stænders Anordningerne udkom.) Det behagede saavel Kongen som Prinserne, som sædvanligt, selv at giøre Skud til Fuglen, hvorefter de, i Forening med de øvrige Jndbudne og Selskabets Medlemmer, toge en Dijenner i den store Sal. Togster udbragtes, til de i den Anledning forfattede Sange, for D. M. Kongen og Dronningen, samt for Kogehuset, og det behagede Hs. Maj. dernæst at udbringe en Skaal for det danske Broderskabs Velgaaende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-08-05
Efter Dejeuncen toge Hs. Majestæt Kongen og Prinserne, med Suite, bort, og Selskabet fortsatte Skydningen. - De indtil iaften Kl. 6 faldne Gevinster vare følgende trende: Ringen (Gevinst en Sølv=Flødekande, indvendig forgyldt) og Hovedet (en Sølv=Kaffekande, der begge bleve vundne af Hr. Procurator Haagen, ved Hr. Lieutenant Groths Skud, samt venstre Vinge (en Sølv Sukkerskaal, som vandtes af Hr. Hosekræmmer Ravn, ved eget Skud. - Den 1ste August, H. M. Kongens Nærværelse ved Skydeselskabets Kongefugleskydning erholdt iaar et dobbelt fesiligt Præg derved, at Dagen (den 31te Juli) var den samme, paa hvilken H. M. havde feiret sin Formæling og Kroning; hvilken Omstændighed ogsaa gav den fratrædende Fuglekonge, Hr. Justitsraad og Høiesteretsadvocat Salicath, Anledning til nogle passende Yttringer og Ønsker til terat Velkomstfangen ved Hs. Majestæts Ankomst var bleven afsiungen. Ved Dejeuneen bleve ligeledes Tosterne, efter Sædvane, udbragte af Fuglekongen. - J den store Sal var i den festlige Anledning anbragt en af Hr. Prof. Hetsch særdeles smagfuldt arrangeret Decoration, idet at deri den i Salens Baggrund værende Nische faaes tvende Piedestaler med D. M. Kongens og Dronningens Buster, omsnoede med Myrtber; Baggrunden var beklædt med rødt Taft, og det Hele omgivet med en dobbelt Bue af grønt Løvværk og Blomster, i hvilken man, som Overskrift, læste Dagens Datum: "Den 31te Juli og Aarstallene: "1790" (D. M.s Formælingsaar) og 1815 (Kronningsaaret), eet paa hver Side. Saavel den af Hr. Prof Bang digtede Velkomst fang, som de til Toasterne forfattede Sange, findes aftrykte i Kiøbenhavnsposten No. 153. Ved Dineen om Aftenen blev desuden afsiungen en af Hr. Prof. Bang forfattet Sang, til det Kgl. Kiøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab fra den fratrædende Fuglekonge, og Selskabet udbragte dennes Skaal til en Sang, digtet af Hr. Prof. Ochlenschlager. - Skydningen tilendebragtes iaftes; de øvrige 3de Gevinsten bleve nedskudte i følgende Orden: Halen (Gev. en Sølv Theepotte) Hr. Musikhandler Olsen, ved Hr. Lieutnt, og Guldsmedmester Christensens Skud, høiere Vinge (en Sølv Sukkerskaal, indvendig forgyldt) Hr. Lieutn. og Muurmester Aagaard, ved eget Skud, og Brystpladen (et Par trearmede Sølv-Lysestager, ved Hr. Lieutnt, Groth, for Overpræsidenten Hr. Geheime-Etatsraad Kierulff, der saaledes for det nye Aar blev Selskabets Fuglekonge. (Kbhvnsp.)