JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-06
Blandede Efterretninger. Paa Grund af derom indkommet Forslag fra Collegium academicum ved det Kongelige Frederiks=Universitet, har Regjeringen under 24de f.M. bifaldt, at de ældste Professorer i ethvert Hovedvidenskabs=Fag eller Facultet ved bemeldte Universitet, nemlig 1 af det Theologiske, 1 af det Juridiske, 1 af det Medicinske, og 3 af det Philosophiske, eller andre af ethvert Facultets Profissorer i de Ældstes Sted med disses Samtykke, for Fremtiden og indtil en Universitets-Fundats anderledes maatte anordne, sammentræde og udgjøre det Academiske Collegium, saaledes, at dettes Medlemmer kunde, naar det udfordres, tilkalde Enhver af de andre Universitets=Lærere eller dem Alle tillige, saa ofte der maatte indløbe Sager, som vedrøre det hele Universitet. - Efter Foranførte bestaaer nu Collegium academicum af Professorerne Skielderup, Rathke, Rasmusen, Platou, Hersleb og Lange. (Norsk Rigstidende.)J den Norske Rigstidende af 25de October læses følgende Spørgsmaal: Loven af 1ste Juli 1816 staaer, "Kornbrændeviin saavelsom Genever maa ikke for Eftertiden indføres til Kongeriget Norge fra andre Steder. Disse Ord ere saa tydelige og bestemte, som de kan skrives paa Papiret; men desværre, Man seer dog, at de kan omtolkes og at det benævnte Brændeviin tvertimod Lovens Bud indtages paa Toldboden, under Navn, af Transit eller Oplag, for igjen at udføres som Brændeviin, thi det kan jo ikke blive til Vand!!! Nu er det næsten 3 Maaneder siden denne Lov blev offentliggjort i Rigstidenden, og mangler saaledes ikke paa, at de i Danmark og Holsteen, som endnu føre Brændeviin hid, have været vidende om Loven, førend de forlode deres Hjem, men man har Aarsag til at troe, at de vil spilfegte med vores Lands Love. - J denne Anledning spørges: Om den, som fordreier en Lov, er Kongelig Mandats frivillige Overtræder, ligesaavel som den, der incompetent udgiver Lov; J London er udkommet et mærkværdigt Skrift, om Tiggerie, hvori fortælles Ting, som men maatte ansee for utrolige, dersom man ikke vidste at London er Underlighedernes Hjem. Saaledes er det med et Exempel beviist, at en Tigger, som betlede paa et vist Gadehjørne, fortiente 30 Shillings somtrent 25 Rbd.) dagligen. Man opdagede et Slags Skole, hvor en gammel Qvinde gav Børn Undervisning i at tige, og lærte dem det Sprog, de Gebærder og den Maade, hvorved man bedste opvækker Medlidenhed. J nogle Qvarterer af London er Tiggerie blevet til et Slags Speculation. Et Selskab af Assurandeurer paatager sig at føde Tiggerne i regnfulde eller meget kolde Vinterdage, paa det Vilkaar, at de af deres daglige Erhverv erlægge en vis Deel. Dette Slags Forpagtning skal indbringe mangen hæderlig Gentleman store Summer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-06
En Skrivelse fra Berlin af 29 Octbr. indeholder følgende: "Jmorgen vil Hr. Carl von Neanders niaarige Datter i Dyrehaven practisk løse det af det hamburgske patriotiske Selskab opgivne Priisspørgsmaal om den tilforladeligste, simpleste og af kjørende Fruentimmer eller Børn selv iværksættelige Maade, hvorpaa løbske Heste hastig kunne skilles fra Vognen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
danske Sprog, som det, der i Berlin nyligen har dannet sig for det Tydske *), hvis Hensigt maatte være Modersmaalets videnskabelige Efterforskning i dets hele Omfang, Det danske Selskab kunde i det Væsentligste dannes efter det Berlinske, der er indrettet paa en meget forstandig Maade, og nu er i fuld Virksomhed. Dets Hovedbestræbelse maatte være: 1) Undersøgelse af Modersmaalets nuværende Tilstand, efter de forskjellige Mundarter i Tale, Skrift og trykte Arbeider; 2) Vurdering af det nuværende Dansk efter dets eiendommelige Mønsterbilleder, saaledes som det i det selv kan skues og erkiendes; 3) Bestræbelser for det danske Sprogs videre Uddannelse, og Almindeliggjørelsen af de for hensigtsmæssige erkjendte Sprogforbedringer blandt det danske Folk. Frugterne af alle disse Bestræbelser maatte være Forarbeider til en dansk Ordbog**), en Sproglære, og en Historie om det danske Sprog. Til den Ende maatte Selskabet holde Arbeids- og Raadsforsamlinger, og hvad der i samme af mundtlige Foredrag, Forelæsninger, bemærkninger og alle Slags Meddelelser, findes værdigt til Trykken, bekjendtgjøres i Selskabets Skrifter. Den ene Halvdeel af Jndtægten kunde tilfalde Stykkernes Forfattere, og den anden Halvdeel Selskabets Casse, i hvilken ogsaa Medlemmernes frivillige Bidrag kunde flyde. Denne Jndtægt maatte endvidere anvendes til at forbedre Underviisningen i Modersmaalet i vore Almueskoler ved hensigtsmæssige Skolebøger, sammes Salg til billige Priser, og frie Uddeling, og endeligen ved udsatte Priisbelønninger for Lærrebøger i Modersmaalet. Medlemmerne kunne være saavel indenbyes som udenbyes. *) Dette Selskabs Love haves under Titel: Gesetkunde der Berlinische Gesellschaft für die deutsche Sprache, Berlin 1816, 24 Sider. 25) Langt fra at miskiende den af Videnskabernes Selskab udgivne Ordbogs Fortjenester, troe, vi dog, at den her Anførte ikke vilde være overflødig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Bidrag til Nicolai Edinger Balles, Biographie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Uagtet vi allerede i Hofkobberstikker Lahdes Portrætsamling læse en Levnetsbeskrivelse af den høiærværdige Biskop Balle, saa har den ædle Oldings Beskedenhed, saaledes som det af dette hans Levnet sees, dog ikke tilladt, at Alt, hvad der kunde siges til hans Hæder paa hiint Sted, blev sagt. Desuden er allerede en Række af Aar forløben, siden dette Skrift udkom, og de Træk, hvorved han i det temmelig lange Mellemrum, fra hiin Biographie til hans Hedengang, har udmærket sig, kunde endnu indflettes som en skjøn Blomst i den Krands, der omstraaler hans ærværdige Minde. Vi bør haabe, at en med den Afdødes hele Liv fortrolig Mand, vil levere hans fuldstændige Levnetsbeskrivelse, der fortjente at gives vor Ungdom i Hænderne som et Mønster paa en med Rette almeenelsket Folkelærer og Menneskeven. Efterfølgende Skrivelse, som han lod tilstille de Herrer Jnstitutbestyrere Bing og Kalisch, er, deels et Bidrag til hans Biographie, deels et nyt Vidnesbyrd om, at det ene var ved Christi Sagtmodighed og Mildhed, at Balle, lig en anden Paulus, vilde opmuntre, belære og formane!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
J det af Hr. Bing og Kalisch Aar 1803 oprettede Jnstitut for den jødiske Ungdom her i Staden har jeg ofte bivaanet den offentlige Exammen, som af dem er bleven anstillet, og taget Prøverne af Skrift og Regning i Øiesyn. Jde ligen fandt jeg Aarsag, ei allene til at være fornøiet, men ogsaa til at lovprise den udviste Fremgang og Færdighed. Hiller aldrig fik jeg noget, enten at see eller at høre, som ei kunde bestaae med sand Moralitet, og i Særdeleshed med den varmeste Kierlighed til Konge og Fædreland. Sædelighed, Orden og Velanstændighed ledsagede overalt de anvendte Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Læseøvelserne i Dansk, Tydsk og Hebraisk fandt jeg ypperlige. Reen og tydelig Utale, forenet med klart Begreb om Mening og Jndhold, gjorde mig dem fortrinligt tækkelige. Naturhistorie, Fædrenelandshistorie, Jordbeskrivelse, deels Fædrelandets, deels den almindelige, snart efter Landkort, og snart af Hovedet, fæng lede i Særdeleshed min Opmærksomhed. Jeg havde som oftest riig Anledning til at glæde mig. Udmærket Skjønskrivning er allevegne indlysende og gangbar. Overalt fremstraaler Tilfredshed, Munterhed, og Lærelyst hos de kjere Børn. Lærerne fyldestgjøre deres vigtige Kald med Troskab og Jver. Gavnrig Oplysning og Hjertets Dannelse til uskrømtet Dyd besjeler deres Attraae. Jblandt disse har fornemmeligen Hr. Kalisch tildraget sig min hengivenhed. Med den utrætteligste Flid anvender han sine Lærregaver til Ungdommens Forfremmelse i menneskekierlig og virksom Retskaffenhed. Selv aldeles fremmed for Partiskhed og Egennytte, indgyder han ved passende Forestillinger uindskrænket Ærbødighed for Menneskeværd, og bortfjerner al Hang til Sekteriskhed. Hvad han stundom lider for god Sag, og hvad han med redelig Selvfornægtelse opofrer for det almene Bedste, erstattes ham allene ved hans egen samvittighedsfulde Selvbevidsthed. Men ogsaa denne Løn er ham den kjereste. Herren vor Gud velsigne ham, og alle hans trofaste Medarbeidere, baade her og hisset, Kjøbenhavn, den 10 Juni 1813. Nac. Edinger Balle."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
At Hr. Justitsraad Hans Junghans, forhenværende Borgermester, Bye- og Herredsfoged, samt Postmester i Colding, der endnu sammesteds lever i en Alder af nogle og halvfemtesindstyve Aar, har, som den Gang værende Forvalter paa et Gods i Lolland, staaet Fadder til den afdøde høiærværdige og almindelig elskede Biskop, Dr. Nicolai Edinger Balle, troer Anmelderen, som er en Dattersøn af Førstnævnte, at burde offentlig bekjendtgjøre, da det er et sieldent Tilfælde, at en Olding, som salig Biskop Balle, stædes til Graven og har en Gudfader, i Live.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Physiske og chemiske Forelæsninger. Mine i dette Blad allerede udførligen anmeldte Forelæsninger over Experimentalphysiken begyndes Mandagen den 11 November, og holdes hver Mandag, Tirsdag og Torsdag Aften, fra Kl. 6 til 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
De ligeledes allerede anmeldte Forelæsninger over den anvendte Chemie, bravndes Onsdagen den 13 November, og holdes hver Onsdag og Løverdag Aften fra Kl. 6 til 8. Timen til Forelæsningerne over den theoretiske Chemie er endnu ei bestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Samtlige anmeldte Forelæsninger holdes i Læsesalen i Thotts Palais. Adgangskort erholdes for 30 Rbdlr., enten hos Hr. Universitetsboghandler Brummer paa Østergade, eller hos mig selv, i min Bopæl i Dronningens Tvergade No. 401 Litt. B., nær Kronprindsessegaden. H. C. Ørsted. at Be(Jndsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Hos Hr. Blankensteiner paa store Kjøbmagergade er at faae en Beskrivelse over
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
den store Solformørkelse, som indtræffer d. 19 Novbr. 1816, tilligemed et Kaaber, stukken af O. O. Bægge, for 2 Rbmk. Denne Beskrivelse med Kaaberet, er fremsat i et saa klart og fatteligt Sprog, og saa oplysende, at Jndsenderen, - der stikker kun lidet dybt i Astronomien, - oprigtigen maa tilstaae, at han troer om sig, at have aldeles forstaaet Beskrivelsen, og ved den Oplysning, han derved har faaet, er hans Attrane efter at see denne saa sjeldne Sole, eller egentlig Jordmørkelse, voxet, og at han længes efter at see dette uudeblivelige regelmæssige Phænomen, hvis Veiret tillader det, med Uhret i Haanden, og at følge Maanens Bane, eller formørkelsens Til- og Afgang, fra 10 til 10 Minutter. Hvo Forfatteren er til hiin Beskrivelse veed Jndsenderen ikke, men dette veed han, at han ærligen yder Forfatteren sin Tak, fordi han meddeelte hiin oplysende Beskrivelse. Jndsenderen troer ikke at være for dristig, hvis han anholder hos Vedkommende, at der heises. et Signal fra Rundetaarn een a to Minuter for Begyndetsen af Formørkelsen Kl. 9, 15. M. Formiddag, for at enhver Mand kan derefter stille sit Uhr, og forvisse sig om Astronomernes Beregningers nøiagtigste Rigtighed. Ogsaa synes det Jndsenderen behageligt og nyttigt, hvis Publikum i Tide blev af en eller anden Kyndig underrettet om de meest besparende Midler, hvorved han kunde nyde dette sjeldne Syn, uden at hindres derfra ved Solens blændende Straaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Indenlandske Efterretninger. J disse Dage er udkommet: Fornødent Gjenmæle paa Hr. T. Thaarups Anhang, af Grosserer M. L. Nathanson (160 S.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Skriftet sælges paa alle Byens Boglader, samt hos Hr. Bogtrykker A. Seidelin, i store Kannikestrædet No. 46, for 1 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Kjøbenhavns Veiviser for Aaret 1816 og 1817, udgivet af Boghandler Ludvig Thiesen, er udkommen. Ved Slutningen af Bogen findes: 1) Stadens og dens Forstæders Politie-Assistentere, med de dem tillagte Qvarterer; 2) Stadens og dens Forstæders Rodemestere, efter deres Qvarterer; 3) Forsørgelses=Forstanderne ved Kjøbenhavns Fattigvæsen, med de dem tillagte Gader og deres Bopæle. Ogsaa denne nye Aargang har, saavidt Anmeld. ved Gjennemlæsning har kunne skjønne, vundet meget i Nøiagtighed og Fuldstændighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Fredagsselskabet har tilstillet Hs. Høiærværdighed Hr. Pastor Frechland og Hr. Cancellieraad, Politiemester Wedege, 100 Rbdlr. til Uddeling blandt Frederiksberg Sogns Fattige. Denne Gave er bleven saaledes anvendt, at 20 Almisselemmer have faaet hvert et Par nye islandske Uldstrømper, og et Par Træskoe med Beslag. De øvrige Penge ere blevne uddeelte blandt værdige Huusarme i Frederiksberg Bye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Udtog af en Skrivelse fra Sleswig af 8de Nov. 1816. Der sørges allevegne for at frede om de Dødes Hvile og at bevare deres Minde, men sørgeligt er det, at der gives Mennesker, som af lav Vindesyge søge at forstyrre denne Hvile. Saaledes har den 60aarige Degn Berwald ved den herværende Domkirke, flere Gange tilladt sig at begaae Ran i hiin Kirkes hvelvede Grave, og har saaledes viist, at den Mennesket i Almindelighed indprægede Ærbødighed og Frygt, for at forstyrre de Dødes Hvile, intet har kunnet formaae over ham. Overcriminalretten har nu for hans Forbrydelse dømt ham til at miste sit Embede og til Tugthuusarbeide paa Livstid, og denne Dom er allernaadigst bleven stadfastet af Hs. Kongel Majestæt. - Da Oversvømmelser og Misvært have foraarsaget Dyrtid paa flere Steder i Frankrig, Holland og andre Lande, saa opkjøbes meget Korn til Udførsel i Hertugdømmerne, hvilket har foraarsaget, at denne Artikel er stegen betydelig i Prisen. Jsær søges Boghveden meget, som forsendes til Holland. Et Pund godt ævret Herregaardssmør betales med 9 a 10 sk., som er henimod 7 Mk. Dansk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Mariboe, den 4 November. Til Markedet den 31 October her i Mariboe strømmede en heel Hærskares Mangfoldighed saavel af Kjøbere, som af Sælgere; og da endeel Landmænd havde allerede forvindlet endeel af deres Korn til en Masse af Rigsbanksedler N. V., saa herskede der temmelig Liv og Virksomhed i Handelen. Et Slagtenød, der vriede 18 Lpd. med 2 Lpd. afsmeltet Tælle udi, kostede 80 Rbd. Jblandt Tonekonstnere og musikalske Virtuoser indfandt sig, som sædvanlig, den blinde Kone fra Hunsebye Sogn og en blind Mand, samt en Cosmopolit eller Verdensborger af det mosaiske Troessamfund, der spillede paa Cithar, men udmærkede sig i det Hele ved en sjelden Busstemme. - Dagen efter var Marked i Nyested, hvortil der indfandt sig saa stor en Mængde Mennesker, som man neppe i Mands Minde kan erindre sig; og med hvilket endeel Sælgere ligeledes vare meget vel tilfredse. - Ved opemeldte Mariboe Marked blev 64 Rbd. bortstiaalne fra en Haandværksmand her i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
J Nakskov betales nu en Tønde Hvede med 28 Rbd., i Mariboe med 26 Rbd., ved Bandholm, med 27 Rbd.; en Tønde Byg med 12 Rbd. og for en Tønde meget god Havre bydes 8 Rbd. det øvrige vedbliver den ene Kornpranger at overbyde den anden. Hele Poser fulde af Specier udvandrer fra Holsteen hertil, som igjen afmarscherer herfra til det store Centralpunct, Kjøbenhavn, for at omvexles med Rigsbanksedler til at kjøbe Korn for. - Jdag blev den ældste og i sin Tid særdeles agtede og elskværdige Borger, Jørgen, Petersen, Vævermester her i Byen, begravet, efter et langvarigt Sygeleie og Alderdoms Svækkelse. Han var 80 Aar gammel. - Formedelst det stille Veir hersker her i denne Tid en stor Brødmangel, saa at man under saadanne Omstændigheder, fuldkommen føler Svien af 2 til 3 ved Magle mær Aaen nedlagde Vandmøller. (Mariboe Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Nakskov, den 2den November. Fra den 26 October til den 2den November ere ved Nakskovs Toldkammer følgende Skibs-Capitainer ind- og udclarerede: R. Jensen fra Kjøbenhavn med Stykgods. C. Thomsen fra Kjøbenhavn med Stykgods. A. Christensen fra Kjøbenhavn med Stykgods. A. Petersen fra Rostock med Salt. J. Diderichsen, fra Kiel, baglastet. Clausen fra Kjøbenhavn, baglastet. L. Andersen til Lübeck med Ærter. Jesper Stang til Lübeck med Havre. Jesper Friis til Kiel med Byg. Jens Andrea fra Kjøbenhavn med Stykgods. R. Jensen til Rendsborg med Havre. Alle af Nakskov. - Ch. Weiløe af Nyested fra Kjøbenhavn med Stykgods. - N. Bruun, senior fra Kiel, baglastet. N. Bruun junior fra Kiel, baglastet. J. Brandt til Kiel med Byg R. Raahauge til Kiel med Byg, H. H. Kron mann hertil, baglastet. Levin Kronmann hertil baglastet. Alle af Marstall. - A. Larsen af Svendborg til Kiel med Byg. - Den 2den November bleve her i Byen ægteviede: Hr. Kjøbmand Guldborg og Jomfrue Midlerkamp. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Udtog af et Brev fra en Reisende. Med Fornøielse har jeg gjennemreist i forskjellige Directioner nogle af Danmarks skjønneste Provindser, hvortil især regnes Øerne. Hvad der har tiltrukken sig min Opmærksomhed er de skjønne Veianlæg, især udmærket sig Øen Fyen ved en ypperlig Vei, der saavel ved dens smukke som faste Anlæg, ved dens Broer og Vandledninger, røber ligesaamegen Flid som Kyndighed hos Directeurerne. Hvor lykkelige ere ikke de Lande, hvis Regjering lader sig saadanne Jndretninger, til det almene Bedste, være angelegne; thi hvad er et Land uden fremkommelige Veie, et Legeme, i hvis Aarer ingen fri Cirkulation kan skee. Kun Et undrer mig, og maa undre enhver Fremmed; det er at Man med al denne Omhyggelighed for Veianlæg tillader, at der færdes paa disse med saa uhensigtemæssigt Kjøretøi. Hjulfillene ere smalle og beslagne med skarpe Søm, hvorved den bedste Vei og den bedste Steenbroe lider, ogsaa Hestene giver Man Hager og skarpe Sømhoveder paa Beslaget. Paa Afveiene fra Chausseen findes ogsaa paa nogle Steder ret vel istandsatte Veie, paa andre Steder ere disse aldeles forsømte, hvilket Man for en Deel tilregnede Politiets Ligegyldighed eller Beboernes Uformuenhed. Ogsaa disse Veie sporer Man at lide betydeligt under Brugen af Kjøretøiet, om end Hovedveiene, ved deres overordentlig stærke Bygning, længere kunde modstaae den Ødelæggelse disse uhensigtsmæssige Hjul paaføre dem. Hvorfor lader ikke Overdirekteuren ved Veiene udgaae et almindeligt Mandat, der paalægger Enhver over hele Riget, under haard Straf, at indrette Kjøretøiet efter Veiene med et heelt eller halvandet Qvarteer, efter Vognens Størrelse indrettede, bredHjulfil, og glatte Hesteskoe; thi ligesom det er vist at maadelige, ja endog gode og stærke Veie, især i dette Klima, umueligen kan konserveres uden ved Brugen af brede Hjul, saaledes vil ogsaa unægtelig disses nødtvungne Brug, absolut medføre Nødvendigheden af at gjøre Veiene nogenlunde istand. - Anmelderen heraf, der troer at disse en fremmed Reisendes bemærkninger ere ikke ganske ugrundede, og derfor yttrer dem offentlig, maae dog med Hensyn til den Skyld, der paalægges Politiet, bemærke, at det ikke altid er saa let som Mange troe, for den Mand, Landpolitiets mange Forretninger nærmest paaligger, at varetage Veienes nøiagtige Jnddeeling og Jstandsættelse. Det kan her ikke komme i Betragtning, (saalidet som det bør antages), at der mueligen i Fortid og Nutid kunde gives en enkelt Politiemester, hvis Embedsforvaltning var af den Natur, at Jurisdictionen kunde formodes eller ansees bedre faren - ganske uden Politie. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Odense, d. 6 Nov. Veiret vedbliver endnu at holde sig i det milde Hjørne; men dermed følger og en usund, fugtig og taaget Luft, som i nogle Dage har især været stærk Morgen og Aften. Et andet Onde, som uophørlig klages over, er den skrækkelige Pengemangel, som har de slemme Følger, at Mange glemme Redeligheds første Bud, at betale Hver sit," og frembringer en Standsning i Næringsveiene, der kan blive følelig for den arbeidende Klasse. End et ubehageligt Savn er Mangelen paa mindre Rigsbanksedler, der gaaer saavidt, at Man har meget Ondt ved at faae en Heel, eller Halvhundreddalersseddel omvexlet. Og Penge til daglige Udgivter kan dog umuelig undværes, om det ogsaa kun var for at kunne sedet bekiendte Keiserlig Kongelige Voxkabinet, med hvis høie Nærværelse Odense alt igjen finder sig beæret. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
J Jversen Avis af 5 Nov. læses følgende: Noget, som ikke vedkommer Politiken eller kan lade sig indføre under de sædvanlige Rubriqver: Det angaaer den Tid vi nu lever i, Jndslagtningstiden, der beskjæftiger hvert Huus, og de fleste Huusmødre i saa høi en Grad, som om vi levede i en Fæstning der under Beleiring maatte opvække Frygt for Hungersnød. Dog maae det i forrige Seculum have været værre da Englænderen Wraralskrev i sin Reisebeskrivelse i Danmark lever man som paa et Skib der skal gjøre en Reise omkring Verden; saltet Kjød og røget Flesk er dets Jndvaaneres meeste Føde o. s. v. Rigtignok gjør et saa vel besat Saltmadsfad, som i forrige Tider, især i Jylland, om Søndagen bragtes paa Bordet for den hele Uges følgende Dage, noget til at gjøre dets bestandige Nydere dorske og dovne, (dog just ikke dumme som Wraral er uforskammer nok at paastaae med mere impertinent Anvendelse) men den værste Skade vi have efter Saltmadsfadet er nok fra den diætetiske Side betragtet især for Folk af siddende Levemaade. - Naar man betænker, hvor lidet det er raadeligt at nyde stedse et Slags Kjød; hvor ilde haardt, saltet og røget Kjød passer sig for Folk, der ikke slide som Dagleiere, naar man veed hvor aldeles Saltets Overflod i Kjødet gjør det menneskelige Legems Vædsker tilbøielige til Forraadnelse og til Skjørbug; naar man overveier: at der fattes os om Vinteren paa syrlige Frugter og Haugeværter, der kunne modstaae de herpetiske Skarpheder som det saltede Kjød frembringer i Legemet; hvor faa af dem der meest nyde saadant Kjød formaae nu at drikke Viin nok til deres Mad; hvor ilde saadanne ufordøielige Spiser passe sig i fugtigt og taaget Veir, som vore fleste Vintre medføre, og hvor lidet Sennop, som det næsten eneste man nyder dertil, formaaer at forbedre Saltmadsfadets slemme Virkning; saa vil man letteligen kunde skjønne hvad Skade den slemme Vane med saa store Forraad af Kjød til Vinterhold, hvoraf de hele Vinteren igjennem, uden tilstrækkelig Afvexling af andre Spiser, tære, og derved fordærve deres og efterfølgende Generationers Vædsker, at hvert Foraar maae blive frugtbart paa saadanne Sygdomme, som ere naturlige Følger af fordærvede Vædsker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Aalborg. Hs. Kongelige Majestæt vor elskede Dronning Marie Sophie Frederikes og Hos. Kongelige Høihed Kronprindsesse Carolines høie Fødselsdage, bleve i Mandags den 28de October, høitideligholdte i Klubben Enigheden i Aalborg, ved Assemblee forenet med Bal Øverst i Salen var en smuk Jllumination, hvori Hs. Majestæt Dronningens og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsessens Navne vare anbragte, hvorom brændte 200 Lamper. Under Aftensmaaltidet, blev en til Dagens Høitidelighed af Hr. Pastor Henneberg forfattet skjøn Sang afsjunget, tillige blev Hs. Majestæts, samt Kronprindsessens Skaaler udbragte. Ballet vedvarede til næste Dags Morgen, og Selskabet skiltes ad mad de bedste Ønsker for vores elskede Kongehuses bestandige Velgaaende. (Aalborg Av.)Man fortæller om Wessel, at han reiste engang en Tour paa Landet i Selskab med en VenDet traf sig just, at Præsten paa Stedet skulde ofres ved en Leilighed, hvor Wessel ikke kunde und slaas sig for at være med; men da han kun har en Serskilling hos sig, kniber han en Tiskilling fra sin Ven, lægger begge Skillingerne i et Stykke Papiir og offrer dem saaledes paa Alteret. Jnden i Papiret havde han skrevet: "Som udi andre Ting, saa og udi min Gave. Fra de gemeene Folk jeg mig adskille vilDe offre Lidet af det Meget, som de have, J og offter Dig Alt mit og - lidt af Andres til."At Sammenhængen snart til fælleds Moerskab opdagedes, forstaaer sig selv. (Viborg Samler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Kjøbenhavns Børs den 8 November. Cours. Hamb. 2 M. 634, a vista 645. Amsterdam 2 M. 585, a vista, . London 2 M. 28 1/2 Rbdlr. Spec. 665. - S. cier solgtes til 40 a 40 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 92 a 93 pr. 100; Oblig. 77. Norske Sedler 30. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. Disconto 10 PC.