Berlingske Tidende, 1777-02-24
London, den 31te Januarii. Fra Hoverne, de 2 Brødre, ere endnu ingen nye Beret; ninger indløbne, og om Expeditionen mod Philladelphia, og Actionen, hvori Washingtons Armee skulde være slaget, er det igien meget stille. Jmidlertid troe dog Ministernes Venner, at en hastig Erobring af Philladelphia kan umuelig feile. De af det andet Partie ere derimod af den Meening, at benævnte Erobring, og overhovedet hele Americas Undertvingelse, ikke var saalet, som man havde bildet sig ind, og at den Kongel. Armee, som ved adskillige Detascheringer og indlagte Besætninger nu hist, nu her, er bleven svækket, ikke førend det tilkommende Feldtog kan foretage meere til Lands De sidste finde deres Meening bekræftet ved en Americansk Journal, som her i Tryk er kommet for Lyset, og melder om den Washingtonske Armees Operationer, fra September, Maaneds Begyndelse til midt i November, samt om Provincial Armeens Operationer i Canada, og dens Flodes Manøvres paa Laks. J denne Journal kommer virkelig adskilligt for, som aabenbare strider mod Sandheden. Men hvilke Beretninger af denne Art er vel Sandhed, naar Krigen giør partiske Skribentere, Noget er der dog deri. De af de Kongel. Tropper og Skibe erholdte Fordeele blive derikke benægtede; men man forestiller de Americaners Tab meget mindre, og det Brittiske meget større, end det her i Engeland er bleven bekiendt. Udi denne Journal heder det: At den store Armee under General Washington bliver for tilkommende Feldtog meget forstærket; at Provincialerne i Ticonderago og de Egne vare 10000 Mand stærke, og arbeydede paa, der at sætte sig fast, og bygge en Escadre, for udi de der værende Søer at modsætte sig de Kongel. Skibe. J Nye=Engeland skal et stærkt Corps være draget sammen, og i de sydlige Colonier bliver ligeledes samlet Tropper, for at tilintetgiøre alle de Expeditioner, som de Brittiske Officeerer, der, under Bedækkelse af de Kongel. Skibe, torde giøre Forsøg paa. Disse Beretninger synes saa meget mindre at være ugrundede, da de Americaner, i Følge seenere Beretninger fra Philladelphia selv, intet mindre tænke paa, end at underkaste sig. Man har ogsaa med de samme faaet en Afskrift af de 13 Americanske Coloniers, saa kaldte Confoederations- og stedse vedvarende Forenings Artikler. Disse ere 16, hvilke den 4de October bleve undertegnede af de Deelegerede paa General-Congressen, og sendte til alle Colonier, af hvilke ogsaa de fleste have givet deres bifald dertil. Canada, Florida og andre Egne i America, som ikke deri ere indbefattede, blive indbudne at tage Deel i denne Forening, med Løfte, at de skal blive deelagtige i alle de Privilegier som ere lovede til de forenede Provindser. Dette Stykke synes at være forfattet med megen Forstand. - Vore Ministre vil nu ufortøvet lade Parlementet forelegge en Fortegnelse paa de Omkostninger, som ere medgaaet til Krigens Fortsættelse i America. Disse Omkostninger ere, formedelst Landets Bortliggenhed, hvor Krigen føres, overordentlig store. Man taler om en overordentlig Subsidie til at sætte Hs. Majestæt i Stand, til at betale sit Huses Giæld, og om en aarlig Formeerelse af 200000 Pd. Sterl. til de ansatte 800000 Pd., hvorved det Kongel. Hof holdes. Alle disse Artikler tør maaskee foraarsage store Debatter. Efterdi de ordentlige Jndkomster, til dette Aars svære Udgifter, langt fra ikke strække til, saa skal der laanes 6 Millioner Pd. Sterl., og Ministrene skal desaarsag allerede have spurgt sig for hos vore Kiøbmænd og Banquiers, som have i Hænde store Capitaler for sig selv og for Fremmede, hvilke ogsaa have for maadelige Renter tilbudet ikke allene benævnte 6, men endog 10 Millioner.