JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Paa Svancapotheket bekommes hvide Voxlys a 1 Rdr. 4 s. pr. Pd. og gule Dito 5 Mk. 12 s., nyelig ankomne krydrede Christiania Ansioser, Lybsk Peberrod nye Catrineblommer, friske Citroner, Figen, Cariestoff, Championer, Agurker og Agurkasia, Sago og Mannagryn, samt hvid og rød Champagne Viin m.m. alt til billige Priser hos Koster. Sammesteds er en stor 1 etage Vindovn at faae tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Den 12te Octbr. sidstleden døde Studiosus Christian, Bønsdorff, Sognedegn ved Dalbyeneder, Sødring og Aabye Menigheder; hans Boe er strax taget under lovlig Behandling. Thi indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel hans Creditorer at anmelde sig for undertegnede Skifteforvalter og beviisliggiøre deres Krav til dette Dødsboe, da dets usle Forfatning ikke taaler andet Proclama. Hald den 13de Novbr. 1806. N. Bruun, Provst i Nørre Hald og Gierlev. Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Mit iboende Sted der er beliggende her i Horsens ved Aaen under No. 186, agter jeg at sælge underhaanden, Gaarden bestaar af 8 Fag Huus til Gaden, den. J Baggaarden er der 4 Fag indrettet til Væ Muur og Bindingsværk, 4 Fag Qvistværelser til Gaarrelser, og 4 Fag indrettet til Garverie, i det sidste er der 7 Drivekar og i Gaarden 2 Strøckar og en Kalk kule, i Haven 3 Strøekar og 2 Kalkekar, samt et Halvtag hvor i Barktørrene kan tøres. De Lysthavende som vil tage samme i Øiesyn vil erfare at Jndretningen i det hele er fortræffelig for en Garver, Kiøberen ville behagelig henvende sig til S. T. Hr. Bønnelyche paa Torvet, som haver Commission til at slutte Kiøbet. Horsens, den 28 Nov. 1806. Søren Berggreen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Eskild Olesen i Weilbye har optaget et sortstiernet Hælmes, brændt paa Laarene Bogstaverne J. O. S.,med en Reebgrime paa Hovedet, den har været hos mig en Maaned. Eieren kan faae den imod at betale alle paagaaende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Fra Mogens Hansen i Grundføer ved Aarhuus er for end 8 a 9 Uger siden bortkommen 2de fortbruune Plage i Mærplag i 3die, en Hæstplag i 2det Aar med tyk Halle og Mann, uden noget andet Kiendemærke, hvem som om disse Plage kan give Oplysning eller tilveiebringe samme, loves en Douceur og Omkostningerne erstattet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Af Jacob Jacobsen Brabrand, boende paa Brabrand Mark, er den 3die Decbr. optagen, en rød Klod, med Stierne, og hvidrød Hale og Mann i 3die Aar, og 1 gammel sortebruun Hest, med et ukiendelig Klip paa den vænstre Lænd, Eierne ville melde sig jo før jo hellere, som da kan erholde dem imod en billig Douceur og Foderlønnens Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Fra Peder Pedersen i Foerløv Bye, i Skanderborg, Sogn, er for en 10 Dage siden fra hans Mark bortkommet 2 smaae Heste, den ene sortebruun, lidt holskreden paa den høire Hofte, den anden noget blakket med en hvid Snup paa Næsen. Hvem som giver Eieren, Oplysning om samme, loves al Uleilighed betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Fra Søren Jacobsen i Liisberg Bye, Væsterliisberg, Herred, er Natten til den 4de Novbr., fra hans Mark bortløben, en sort Hest, med 4 hvide Fødder, og en liden Stiern i Panden, 5 Aar gammel, nogle graae Haar paa den vænstre Side, i Sadelstedet, hvem som giver Eieren Oplysning om samme loves al Uleilighed betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Jeg undertegnede, boendes paa Badstuegade i No. 34, haver her paa Aarhuus lille Torv, optaget en Hæst som Smaaedrengene havde redet paa hele Dagen, uden at nogen Eiersmand fandtes til den, den er rødblisset lidet Studsmanket, med 2de hvide Bagbeen og lidet hvid paa den venstre Forfod, og staaer paa Foder hos Hr. Niels Mouritzen i Aarhuus, og kan bekommes naar bil Avertissements Bekostning og Foderløn, ogsaa tillige en dens rette Eiermand melder sig til ham, imod dette billig Douceur. Aarhuus den 2den December 1806. Niels Jensen Thisted. med Kliv paa venstre Side K. B. og paa Hoften af J en Tid af 13ten Dage haver en sorthielmet Koe samme Side et Kors, opholdt sig her. Koen er 10 Aar, kalver først i Julen, og er indsadt paa Fodder herved Gaarden. Eieren til samme kan imod Fodder og videre Udgivters Betaling afhente benævnte Koe hos mig. Collerup, den 2den Decbr. 1806. Sielle. then Sogn. Er ved sidste Mechaeli Tider bortgaaet Fra Christen Christensen i Westerslev Bye udi Gal met begge uden Klip og en sort Hest 14 Aar, der ha en liden rød Qvie i andet Aar, en Dito lysblakket hiel ver nogle hvide Haar i Panden. Hesten havde Forskoe med afhuggen Søm. Og da jeg med Fornøielse betaler Udgiften paa disse Qvier og Hest, naar jeg om samme bliver bekiendt, beder jeg mig det tilmeldt. Christen Christensen. Werner Jensen i Heest, bortkommen en sortebruun Hingst Natten imellem den 21 og 22de October er fra olag, i 3die Aar, med en høire hvid Bagfod ved Hov den nod i Tøire tæt uden for min Haugeplads. Sam, skieget, som faldt lidet fra Mankstædet til Sadelstædet me Nat blev af mit Bryggers bortstiaalet 42 Alen Blaarlærred 5 Qvarteer bred og en Sæk med Navn W. H. Skulle nogen kunde opdage disse Ting, og vil tilkiendegive Eieren det, da loves dem en raisonabel Douceur. samt 2 brune Ører, for dens Tilveiebringelse loves en hvid Hønsehund, med 2de brune Pletter paa Ryggen, Jmellem den 23 og 24de Novbr. er bortløben en raisonabel Douceur, man melder sig paa AdresseContoiret i Aarhuus. Mikkelsdag bortløben, en sortgidet Qvie med hvide BagFra Christen Clemensen i Zopten, er 3 Uger efter fødder, Halen hvid i Enden, omtrent 4 Aar gammel, Hvem som giver Eieren Oplysning loves en god Douceur. med en liden hvid Fieder i Panden, 2 Aar i 3dit gl. For omtrent 3 Uger uden, er en sort Mærplag, bortgaaet fra Gaardmand Anders Hvass i Haslund Bye, Galthen Herred. Dersom nogen kan give Oplysning om samme loves en raisonabel Douceur af Eieren. Mærplag bortkommet fra Michel Jensen i Assentoft ved For omtrent 5 Uger siden er en rødblisset 4 Aars Randers, brændt med et latinsk A paa det ene Baglaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Hvem som kan give Oplysning om denne, ville enten melde det til Kiøbmand Hr. Niels Møller i Randers eller Eieren som derfor betaler alle Omkostninger og en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Natten mellem den 11 og 12te Nov. sidst er fra huus Amt, bortkommet 3de Mærplage 2 Aar, de 2de sorte Jørgen Johansen i Schoubye, i Framlev Herred, Aar med 2 hvide Bagfødder, og det ene med en stribet Blis ned af Næsen og det andet stiernet med en Snep ned af Næsen, og et bruun med en hvid Stiern i Panden, og det ene med en Klokke i Reeb, og klippet et Kors paa den venstre Hofte paa dem alle tre. Hvem som kan give Eieren Oplysning om disse Plage, loves Omkostningerne erstattede, og en raisonabel Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Enken efter den afdøde Skolelærer sal. Hans Tørslev, Mad. Maren sal. Tørslev fød Bram, Læremoder, ved den her værende Spindeskole, er i Forgaars den 25de ved Døden afgaaet og hendes liden Efterladenskab strax ved Registering og Forsegling, sadt i Sikker og Venner især de 3de umyndige Børns fødte Værger, hed; hvilket Dødsfald herved anmeldes hendes Slægt med Efterretning om: at 30te Dagen til Aabning bliver nødvendig formedelst Jule=Høitiden, udsadt til den 6te Januarii tilkommende Aar. Horsens, den 27de Novbr. 1806. Chr. Brøndsted,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
En Stud, blakbroget med en liden Klip paa den venstre Lænd tilhørende Jens Nielsen paa Justenborg, er bortkommen sidste Horsens Marked. Hvo som kan tilveiebringe samme loves foruden Omkostningerne en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Da den i disse Aviser til Efterlysning forhen aver terede Stud mk. L. paa høire Lænd, uagtet ald muelig Efterforsken, endnu ei har været at opspørge, saa anmodes atter herved enhver forekommende, som bemeldte Stud, maatte antræffe, samme at vilde anholde, og imod Gotgiørelse af alle havde Omkostninger derom be hagel. underrette Kragh Juel Wind Arenfeldt. Steensballegaard 1806 den 26de November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Fra Undertegnede er for 3 Uger siden bortgaaet Stude, den ene sorthielmet, 2 et halvt Aar gl., med hvide korte Bagfødder og klippet paa venstre Lænd med en Stræg af omtrent en Tommes Bredde og et Qv Længde, naar den betragtes nøie, den anden lysblakket noget større, 3 Aar gl., har tykke Horn. Hvo som kan give Oplysning eller tilveiebringe bemeldte Hoved kan vente sin Uleiligheden betalt. Malling, den 29de Novbr. 1806 Peder Øvlesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-06
Nyelig hiemkommen friske og gode Mallaga Citroner bekommes til meget billige Priser hos Lars Smidt ved Mindet. Et Sted er utøve paa en af Byens retteste Gad Anviisning giver Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Udenlandsk. Under 5ted. M. er igiennem det danske Cancellie, udfærdiget en Forordning angaaende Amtsprovsters Beskikkelse i Danmark, af følgende Jndhold. Hs. Majestæt har, med Hensyn til de vigtige Fordeele, som kunne opnaaes for det Almindelige, naar alt, hvad i ethvert Amt er anbetroet Geistlighedens Omhu, henlægges under eet fælleds og stedse uafbrudt Tilsyn, fundet sig bevæget til allernaadigst at anordne følgende. 1. Der skal, Tid efter anden, i ethvert Amt i Danmark i Almindelighed, beskikkes en geistlig Embedsmand, til hvem Herredsprovsternes Forretninger i Amter kunne overdrages. I dette Øiemeed befales, at, naar et Herredsprovsteembede vorder ledigt, maae intet Valg paa nye Herredsprovst foretages; men de Forretninger, som have tilligget den Afgaaedes Embede, skulle, naar ingen Amtsprovst allerede er beskikket, indtil videre udføres ved den af Herredets Præster, som dertil af Stiftets Biskopconstitueres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
2. J Henseende til Stiftsprovstierne udenfor Sielland, vil Hans Majestæt, naar disse Embeder vorde ledige, nærmere bestemme, om de særskildt skulle vedblive, eller forenes med Amtsprovstierne. Derimod er det Hans Majestæts Villie, at Skiftsprovstiet i Sielland og Provstiet over Holmen og Garnisonen i Kiøbenhavn fremdeles, som hidtil, skulde vedblive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
3. Amtsprovsterne vil Hs. Majestæt selv allernaadigst udnævne, og tillægge dem, som dertil beskikkes, den Rang, som nu forundes samtlige Stiftsprovster i Danmark og Norge samt Provsten ved Holmen og Parnisonen i Kiøbenhavn, nemlig med Hs. Majestæts Hofpræster, efter Rangforordningens 5te Klasse No. 8.4. De Forretninger, som paalægges Amtsprovsterne skulde i Almindelighed være, at have et Overopsyn med Almueskolerne, med Fattigvæsenet, med Geistligheden, og dens Embedsførelse, med Kirkerne og disses Jndtægter, samt med Præsteboligerne, og endeligt, at varetage alle de Pligter, som ved Lovene og Anordningerne ere Herredsprovsterne paalagte; dog frietages Amtsprovsterne for at forrette Ministerialia hos Præsterne i Amtet; hvorimod det overlades til disse, enten selv, eller ved andre Præster, at besørge de i deres Familie forefaldende Ministerialia. (Slutningen følger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Digteren Ølenslæger har atter fuldendt et dramatisk Værk som hedder: Baldur hiin Gode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Fregatten Astraa, som var stødt paa Anholdt, er den 4de halet ind igiennem Bommen, for at udbedres der i Havnen, om dette ellers er mueligt, da den næsten er at ansee som et reent Vrag. Da den, med en Fart af 10 Mile i Vagten, stødte paa Revet, gik Stormast og Mesanmast overbord. Den var dog saa lykkelig at komme over, og for Fukkemast og Bogspryt at naae Sundet og Kbhvn, men er saa læk, at den maae have 60 Md. stændig til Afløsning ved Pomperne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Fra Tønningen meldes: at et dansk Skib sidder fast i Mundingen af Eideren og har kappet sine Master.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Det svenske ostindiske Compagnie bortsælger ved Auction den 8de Jan. 1807, sex China= og Ostindiefarere, hvoraf de 2 største ere henimod 500 K. L. drægtige. De ere alle kobberhudede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Aarhuus. Jndkomne Skippere. J. Hjorthøi fra Schielschiør. Udgaaet: R. Molboe til Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Exam. jur. F. C. Braunum, H. Frandsen, Præsten P. Jensen og Broder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
At det har behaget den alvise Gud i Gaar Aftes ved Døden at bortkalde fra mig og 6 uforsørgede og umyndige Børn min inderlig elskede Mand Tobaksentrepreneur Frederich Christian Obel, bekiendtgiør jeg herved for alle hans og mine fraværende Slægt og Venner, forvisset om senhvers ømmeste Deeltagelse i denne min store Sorg. Aalborg den 6te Decbr. 1806. A. M. sal. Obels, fød Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Tillige bekiendtgiøres herved, at den af min sal. Mand førte og bestyrede Tobaksfabriqve og Handel bliver under hidtilværende Firma af mig fortsadt, og anbefaler jeg mig fremdeles til alle den Afdødes Handelsvenner, og forsikrer samme redelige Behandling, og hurtige Expedition som hidtil. Aalborg at supra. Som Laugværge, A. M. sal. Obels, Hans Kaarsberg. fød Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Prædikanterne paa 3die Søndag, i Advent. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Studsgaard. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Udenlandsk. Tydskland. Churfyrsten af Sachsen tilligemed Grev Marcoline er den 28 Novbr. ankommen til Berlin, hvor han afsteg i det Sachsiske Gesandtskabshøiel. Han var der endnu den 2 Decbr. men agtede med det første igien at afreise derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Den 16 Novbr., er paa Charlottenborg mellem Marschal Duroe paa den franske Keisers Side og Marqvis af Luchesini samt General von Zastrow paa Kongen af Preussens Side, bleven underskreven en Vaabenstilstand, af 6 Artikler, og som ifølge den sidste Artikel i det seeneste den 21de Novbr. skulle ratificeres i Grandenz. Men efter en sildigere Beretning fra Berlin af 2 Decbr. erfares nu at denne ikke er bleven ratificeret. Man troede at det samme Dag ville komme til et Slag i Polen. Statssecretair Maret er afreist til den franske Keiser, og Gen. von Zastrow til det Kongelige Hovedqvarter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Til de store Udgivters Bestridelse i Berlin, er aabnet et Laan af 2 enhalv Million Daler til 5 Procento, hvorfor Staden indestaaer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Under 21de Novbr. er i Berlin udkommen følgende Keiserlige Budskab til Senatet, Senatorer, Under den nærværende Stilling af Europas almindelige Tarv er det vor Villie, at lade Eder og Nationen erfare de Grundsætninger vi have kaaret til Regel for vor Statskunst. Vort yderlige Maadehold, efter hver af de tre første Krige, har været Aarsag til den Krig, som har fulgt dem. Og saaledes have vi havt at bekiempe en fierde Coalition 9 Maaneder efterat den tredie var opløst, 9 Maaneder efter hine glimrende Seire, som Forsynet havde forundt os, og som burde sikret Fastlandet en langvarig Rolighed. Men et stort Antal af Europas Kabinetter føler tidligere eller sildigere Englands Jndflydelse; og, uden en fast Fred med denne Magt, vil vort Folk ikke kunne nyde de Goder, der ere det første Maal for vore Arbeider, den eneste Gienstand for vort Liv. Uagtet vor seirrige Stilling, have vi derfor, i vore sidste Underhandlinger med England, ikke ladet os holde tilbage, hverken ved dets overmodige Sprog, eller ved de Offere, det vilde paalægge os. Den Malta, hvortil denne Krigs Ære faa at sige var heftet, og hvis tractatstridige Beholdelse af England var dens første Aarsag, havde vi overladt. Vi havde samtykket, at England forenede endnu Besiddelsen, af Godthaabs Forbierg med Ceylons og med Riget My fores. Men, alle vore Bestræbelser maatte strande, da vore Fienders Raad ophørte at besiæles af den ædle Ærelyst, at forlige Verdens Tarv med deres Fædrelands nærværende Velfærd, og denne deres nærværende Velfærd med en varig Velfærd. Og ei kan Velfærd være varig for England, naar den grundes paa en overdreven og uretfærdig Statskunst, der vil berøve 60 Millioner Jndbyggere, deres rige og tapre Naboer, al Handel og al Seilads. Strax, da Englands første Minister var død, var det os let at mærke, at Underhandlingernes Fortsættelse ei havde andet Øiemeed, end at være et Skiul, hvorbag man smeddede denne fierde i sin Fødsel qvalte Coalition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
J denne nye Stilling have vi sat det til en ufravigelig Regel for vor Fremfærd, ikke at forlade Berlin, eller Warschau, eller de Provindser, som Vaabenvælde lader falde i vor Magt, førend den almindelige Fred er sluttet, før de spanske, de hollandske og de franske Kolonier ere tilbagegivne, før den ottomanske Magts Grundvolde ere gienbefæstede, og dette store Riges fulde Uafhængighed, denne vort Folks vigtige Tarv, er utilbagekaldeligen helliget. Vi have sat de brittiske Øer i Blocade, og anordnet Foranstaltninger imod dem, der vare vort Hierte imod. Det kostede os Tvang, at lade Privates Tarv hænge af Kongernes Trætte, og efter saa mangeaarig Menneskehedens Forædling, at rykke tilbage til Folkesamfundnes første Barndoms Barbarie. Men vi nødedes, for vort Folks og vore Allieredes Vel, at bruge mod den fælleds Fiende de samme Vaaben han betiener sig af mod os. Disse Bestemmelser, den en retfærdig Giensidig heds Følelse bod, indgaves et af Lidenskab, ei af Had. Hvad vi tilbød, efter at have sønderslaget trende Coalitioner, der havde bidraget saameget til at forherlige vort Folk, det tilbyde vi end i Dag da vore Vaaben have vundet nye Triumfer. Vi ere rede at indgaae Fred med England, Vi ere rede at indgaae Fred med Rusland, med Preussen; men den kan ikke sluttes uden paa saadanne Grundvolde, at disse et tillade nogensomhelst, at tilegne sig en Overmyndigheds Ret i Henseende til os, at Freden giengiver Moderland deres Colonier, at den tilsikrer vor Handel og vor Kunstflid det Velgaaende der bør opnaaes af samme. Og om disse Foranstaltninger, tilsammentagne for nogen Tid fierne Gienstiftelsen af den almindelige Fred, da skal sligt Ophold, hvor kort det end er, synes vort Hierte langsommeligt. Men vi ere visse paa, at vore Folk skiønne vore Statsaarsagers, Viisdom, at de dømme med os, at en parciel Fred kun er en Stilstand, der lader os tabe alle vore vundne Fordele, for at give Sted til en nye Krig, og at endelig Frankrig kun kan vorde lykkelig i en almindelig Fred. Vi befinde os i et af disse for Nationernes Skjebne vigtige Øieblik, og det franske Folk vil vise sig den Skjebne værdig, som venter det. Det Senat-Consult, som vi have befalet at foreslaae eder, og som bringer os til Raadighed, i de første Maaneder af Aaret, den Udskrivning for 1807, som under sædvanlige Omstændigheder kun skulde stilles i September, vil vorde efterlevet med Frighed, af Fædre som af Børn. Og i hvilket skiønnere Øieblik kunne vi vel kalde de Franske Ynglinger til Vaaben, For at ile hen under deres Faner er det vore Fienders Hovedstæder de have at giennemvandre, og hine Valgpladse dem deres ældre Brødres Seire gave herlig Navnkundighed. Givet i Berlin d. 21de Nov. 1806.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Napoleon. Festningen Plassenburg ved Culmbach, har den 25de Novbr. overgivet sig til de franske Tropper. Under 28 Novbr. har Divisionsgeneral Michand bekiendtgjort i Schwerin, at de Mecklenborg-Schwerinske Lande ere tagne i Besiddelse af den franske Keiser. Hertugen af Mecklenborg har forladt Schwerin. Næsten daglig komme der store Afdeelinger af Cavallerie, Infanterie og Artillerie fra den hollandske Armee, fra Lüneborg til Artlenburg, hvor de gaaer over Elven paa den der byggede Skibsbroe, og tager for det meste Veien over Lauenburg til det Mecklenborgske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Troppemarscherne giennem Cassel til Elven var og sidste i November meget levende. Foruden en Bataillon Corsikaner komme talrige Detaschementer af Jnfanterie og Cavallerie derigiennem som skal forstærke Marschal, Mortiers Armeekorps, medens endnu 10000 Mand ventes fra det indre Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Den 2 Decbr. afreiste det engelske Krigskib Pincher, fra Curhaven, med alle der paa Rheden Uggende Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Polen. Den 25 Navbr. erholdet General Dombrowsky Efterretning fra Rigsmarschal Davoust, at et fransk Streiscorps paa 100 Mand Cavallerie blev den 22 Novbr. angreben i Lowitz af 5 til 600 Mand Cosakker. Fogtningen varede fra Morgen til Aften, Franske mændene har gjort Fienden tapper Modstand. Mange polske Adelsmænd har tagen Deel i denne Fegtning, og een, af disse, blev efter at have nedlagt 5 Cosakker, blandt de Døde paa Valgpladsen. Dagen derpaa om Aftenen rykkede General Milhaud ind i Lowitz, efter at han i Forveien havde udsendt Streiscorps paa den anden Side af Lowitz, henimod Warschau, hvor Fienden trak sig tilbage, Den franske Armee er i fuld Marsch mod Warschau. Jo længere den kommer frem, jo mere overtydes den om, at Polakkerne fortiener igjen at indtage den anseelige Plads, som de forhen vedligeholdt blant de andre Nationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
General Dombrowsky har i en Proclamation opfordret alle forhen i Militairtieneste standne Polakker til at gaae i Tienesten igien, med Tillæg, at de som af Koldsindighed mod Fædrelandet eller anden Privatintresse, lader sig afholde derfra, vil upaatvivlelig blive straffede paa Formue aller Person, som uværdige Sønner af Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Staden Danzig har over 14000 Mand Jndqvartering. Den 25 Nov. befandt sig hverken russiske eller franske Tropper i Nærheden af den. Men Thorn blev da beskudt af Franskmændene fra den anden Side af Weichselen. Broen er afbrændt af Preusserne og Weichselfarten ophævet. Kongen befinder sig i Osterode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Blandede Efterretninger. J Lübeck er i nu værende Omstændigheder, til Pengeomløbets Befordring, oprettet en Laanebanke, hvor man modtager tilladte Vare i Underpant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Hendes Majestæt Dronningen af Preussen og øvrige kongelige Familie, er for nærværende Tid i Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Hendes Høihed Hertuginden af Braunschweig er den 27de Nov. afreist fra Malmøe til Stralsund, for derfra videre at fortsætte hendes ved nærværende uhældige Omstændigheder i Tydskland foranledigede Reise. Begge hendes Sønner, Prindserne Carl og Wilhelm ere tilligemed Hovmæsterinde von Worschner og Major Fleischer, bleven i Malmøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
J den Harlemmer Courant læses følgende Efterretning fra Marburg: Overskuddet af den Churhessiske Skat, har man funden i en underjordisk Hvelving i Wilhelmser, der beløber sig til en Summa af 18 Millioner Rdr. foruden et Guld- og et Sølv=Service.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
I Dresden lode Franskmændene strax efter deres Ankomst forsegle den saakaldte grønne Hvelving, der som bekiendt indeholder en stor Mængde Kostbarheder og Kunstværker af alle Slags. Provindser, som Keiser Napoleon i mindre end en Maa ved har erobretel et beladt, henimod 10 Millioner Jndvaanere og over 4000 Stæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Sidste Torsdag den 4de Decbr. om Morgenen Kl. enhalv opkom Jld i et Huus i Hasle Bye, som greb hastig hele Overdelen an, og i en meget kort Tid fortærede det meste af samme; men ved hurtige Anstalter blev Jlden snart dæmpet, saa at den ei kom til at gribe videre om sig. En Lykke var det, at Veiret, var stille; thi ved en stærkere Blæst havde Præstegaarden, hvorpaa Jlden bar, unægtelig bleven et Rov for enen, da der var kun 4 Favne imellem samme og det antændte Huus, og da havde tillige den største Deel af Byen staaet i Fare. Jlden skal være opkommen af at tørre Hør ved Ovnen hvilket nu er temmelig almindelig blant Bønderne, uagtet de Kongelige Anordninger saa strængelig forbyde denne Maade at tørre Hør paa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-12-10
Bekiendtgiørelser. Fortegnelse, over henliggende uindløste Breve paa Aarhuus Postcontoir. Fra Kiøbenhavn, Jens Andersen Malling, Dito, Anne Kierstine Schou i Aarhuus Dito, Peder Simonsen i Helnes Dito, Skolelærer Slotved, Dito, Jens Salling Dito, Lieutenant Fogh. Dito, Lieutenant Clemens v. Marcussen a Schelsted, Kgl. T. Roeskilde, Mad. K. sal. Krog i Aarhuus.