JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Fredagen den 20de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver afg. Jeppe Andersen Holms kiøbte Huus i Farvegaden No. 57, ved offentlig Auction Tr E. DJ E og sidste Gang opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges. Huset bestaaer til Gaden af 4 Fag Muur, og til Gaarden Muur og Bindingsværk, 3 Etager høi med heel Spid med Luge, til Gaarden 2 Etager høi med Heeltag, et Sidehuus 10 Fag Muur og Bindingsværk, 2 Etager høi, Halvtag, med 2 Qviste, hver paa 3 Fag, i den underste Etage er 7 Fag indrettet et Brændeviinsværk, bestaaende af en indmuuret Kiedel paa 4 Tdr., med behørig Kobber Hat, Piber og Messing, Hane, 2 Ege Mæskekar, hver med 3 Jernbaand og Svaletønde med dito Baand, og giennemløbende Kobber Piber, et Blandekar med 2 Tragter og en Strippe, samt Ankere, og i Jorden, en Bærmehov. Et Baghuus paa 4 Fag, Muur og Bindingsværk, 2 Etager høi, Halvtag, Qvist paa et Fag, et Skuur af Tømmer og Bræder, beklæd og teglhængt, derunder 2 Locummer, og en Skarnkiste. J Huset findes 9 Kakkelovne, hvoraf en er ziret med 5 Messing Knapper, et maadelig Gaardsronbroelagt, deri en Portion fersk Pompevand, med Opstander og Jern Pomperedskab, alt efter Vurderings=Forretningen af 28de Decbr. t. A. dens nærmere Forklaring. - Efter at Huset er solgt bliver strax bortsolgt: 3 Favne Bøge Brænde, 3 Læster SteenKul, 15 Tdr. Hvede, en Bielke, et Spær, 5 Fyrre Planker, 16 Dito Bræder, en Korn-Harpe, bemelte Stervboe tilhørende Fredagen den 20de Januar. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 2 og 4 Slet, bliver afdøde Theehandler Abraham Schumachers og efterlevende Enkes fælles Huus Nr. 111. i Studiistrædet, Tre D J E og sidste Gang stillet til offentlig Auction og til den Høystbydende bortsolgt. Huset til Gaden er af Grundmuur og bestaar af 4 Fag 4 Etager høit med Frontespids over 2 Fag, og til Gaarden 3 Etager høit, som tilligemed begge Gau lene er Muur og Bindingsværk. J første Etage er en giennem gaaende Forstue 1 Fag, og i den bageste Afdeling er Trappen anlagt. J Gaarden er et Halvtag Baghuus 4 Fag 3 Etager høi med Kielder under, af Muur og Bindingsværk, til Kielderen er Nedgang fra Gaarden J Gaarden er anlagt en Trappe og Svalegang op til første Etage, under samme er et Locum. En Halvtag Sidehuus i Gaarden 5 Fag 2 Etager høit Muur og Bindingsværk, under 2 Fag er en Jordkielder. J første Etage er midt paa Huset en Forstue 1 Fag, i samme er Trappen anlagt Værelserne ere panelet og mahlet, samt gibset imellem Bielker, ne, overalt i Værelserne er 11 Stkr. Jern Kakkelovne, til Stedet er et Gaardsrum indhegnet med 5 Fag Plankeværk. J Gaarden er en fortømret Brønd med Opstander og Jern Pomperedskab, og er samme asseureret i Brand=Cassen for 3000 Rdlr. Conditionerne kan faaes til Eftersyn hos Procurator Schrøder, i Compagniestrædet Nr. 44.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Løverdagen den 21de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver Spekhøker Peder Berendt sens Fallitboes tilhørende Huse No. 287 og 288 i Dybensgade ved offentlig Auction FØ R STE Gang opraabt, for til den Høystbydende at bortsælges. Husenes Beskaffenhed kan af de opslagne Placater behagelig erfares; Conditionerne er til Eftersyn at bekomme hos Boets Curator Procurator Schrøder, boende i Compagniestrædet No. 44.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Løverdagen den 21de Januar. førstkommende, om Eftermiddagen imell. 1 og 3 Slet, bliver Anna Maria, afg. Kandestøber, Lars Thomasen Smidts Enkes Huus No. 225. i Frederichsberg. gaden ved offentlig Auction T R E DJ E og sidste Gang opbuden for til den Høystbydende at bortsælges, og befindes samme saaledes: Huset til Gaden bestaaer af 3 Fag Grundmuur, 4 Etager høi, med Spids over heele Huset: til Gaarden Muur og Bindingsværk 3 Etager høi, med en Qvist over 2 Fag, og en Jordkielder med Nedgang fra Gaarden. J Gaarden et Baghuus, 4 Fag Muur og Bindingsværk, 1 Etage høi med en Qvist over 2 Fag med Kielder under. Jmellem For= og Baghuset en Trappe anlagt, under samme et Locum. Et liden Gaardsrum broelagt. Udi Huset er 5 Kakkelovne, hvoraf en er med en Kobber Plade og to Messing Fødder, alt efter den derover under 29de December sidst skeedte Udlægs og Vurderings Forretnings nærmere Udvisende.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Mandagen den 23de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver ved Casernen i Rosenborg Hauge ved offentlig Auction bortsolgt imod contant Betaling endeel gammel Tømmer, Planker, Bræder, gamle Pompetræer gamle Vindver, Vindveskarmer, Porte, Dørre, samt en heel Deel gammel Blik, og er Indgangen til Pladsen hvor Auctionen skal fremholdes, igiennem Porten i Gothersgaden overst ved Volden. Dagen for Auctionen kan de Lysthavende behagelig tage Sortementerne i Øyesyn. Onsdagen den 25de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 12 Slet, bliver efter det Kongel. Rentekammers Ordre holdet offentlig Auction paa Børsen her i Staden over 38 Skpd. 3 Lpd. 2 Pd. 14 Lod gammel Kobber, 1 Skpd. 9 Lpd. 10 Pd. 28 et halv Lod Tin, og 16 Lpd. 4 Lod Jern, Hs. Kongelige Majestæt tilhørende, tvende Dage for Auctionen kan bemeldte Kobber, Tin og Jern besees paa den Kongel. Myndt, og Conditionerne erfares paa Civil-Etatens Materialgaard hos Dajon, Hs. Kongel. Majests Bygnings=Commissair.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Onsdagen den 25de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, lader Grosserer Hr. Thomas, Potter ved offentlig Auction F J E R De og sidste Gang opbyde, og til den Høistbydende absolute og uden videre AuctionsHoldelse bortsælge, et ham tilhørende Huus, beliggende paa Hiørnet af Overgaden over Vandet og Søndervoldsstrædet paa Christianshavn No. 193, som bestaaer til Overgaden af 10 Fag. og til Søndervoldstrædet af 6 Fag Muur og Bindingsværk 2 Etager høi, i Værelserne 4 Vindovne, med videre, og er Bygningen i Stadens Brand=Casse forsikret for 1000 Rdlr. Auctions Conditionerne er forinden at faae til Eftersyn hos Eieren, boende næst ved Stædet som sælges.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
De, som have noget at fordre udi afg. Henrich Nielsen Schalch, som har fahret for Constabels Math og Qvarteermester med det Asiatiske Compagnies Skib Ganges, og efterlevende Enkes fælleds Boe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof= og Stads Retten den 19de dito, indkaldet at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket end videre herved bekiendtgiøres. De, som have noget at fordre efter afg. Christian Frederich, Brunholt, der har fahret for Bouteller med det Asiatiske Compagnies Skib Dronning Juliana Maria, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Drebr. sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 19de dito, indkaldet at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; Ligesaa ere og bemeldte Afdødes Arvinger indkaldet at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. De, som maatte have noget at fordre efter afg. Matros Gunder Jensen, som er død paa en Ostindisk Reise med det Particuliere Skib Kiøbenhavn, ere ved Proclama, læst i Sielland Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 19de Dito, indkaldet at møde udi Hof og Stads=Retten Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa ere og bemelte Afdødes Arvinger indkaldet med lovlig Varsel at melde sig og legitimere deres Arve=Ret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre hermed bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 19de Dito, ere de som have noget at fordre efter afg. Peter Andersen, der har fab ret for Matros med den Østersøiske og Guineiske Handels Skib Kiøbenhavn, indkaldet at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer: ligesaa ere og bemelte Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Ober=Auditeur Peder Rosenstand Goiske, Bevilling, at maae ved Stevning i Aviserne for Høyeste=Ret indkalde de Paagieldende i en mod forrige Magistrat i Christiania anlagt Sag. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Procurator Os elskelig Oberauditeur Peder Rosenstand Goiske, som befalet Actor for Høyesteret, at udføre en Sag imod Magistraten i Vor Kiøbstad Christiania, saavel de det end. nu maatte være, som deres Enker og Arvinger, der have været i Magistraturen imellem Aarene 1764 og 1774, betreffende Ansvaret af 3000 Rdlr. af publike Midler i Brage næs, som afg. Oberauditeur Lange skal have forkommet med videre, maae for bemeldte Vores Høyesteret til nærmere Paakiendelse indstevne en ved Oberhofretten den 15de Junii forrige Aar afsagt Dom i berørte Sag, uanseet at samme Dom er over den Tid, inden hvilken den efter Loven. burde have været stevnt og paatalt. Dog skal saadan Jndstevning med forderligst skee, og Sagen derefter det snarest muligt er ved Retten udføres, saafremt denne Vores allernaadigste Opreisning nogen Magt skal have. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 28de Octobr. 1785. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, dateret 6te Januar. 1786, saaledes lydende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Olden berg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Peter og Georg, Heuch af Kragerøe i Aggerhuus Stift udi Vort Rige Norge, en deres paa egne og øvrige Med Arvingers Vegne efter deres Fader, afg. Halvor Heuch i fornævnte Kragerøe, herom, allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaaen digst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silen, tii, med Aar og Dags Varsel maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og Christiania Jntelligentz=Blade, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hmanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte Halvon Heuch, dermed at fremkomme, og saadan deres havende i Krav inden forskrevne Tids Forløb at melde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder "samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 6te Januarii 1786. Under Vort Signet. ((L. S. (R. A.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Peter og Georg Heuch af Kragerøe i Aggershuus Stift, Bevilling, ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne efter deres i bemeldte Kragerøe afg. Fader Halvor Heich. Lader herved Peter og Georg Heuch, boende udi Kragerøe i Norge, paa egne og deres Medarvingers Vegne efter deres afdøde Fader Halvor Heich, indkalde alle dem, som ville have noget at fordre efter bemeldte deres Fader, inden den i Loven foreskrevne Tid fra denne Bekiendtgjørelse at regne, sub pæna præclusi & perpetui silentii, at indfinde sig hos dennem i Kragerøe, og beviisliggjøre deres Fordringer, da bemeldte Peter og Georg, Heich, som bevisse sig om, at deres Fader ingen Gield har efterladt sig, ere villige til paa egne og Medarvingers Vegne, strax at udbetale, hvad nogen uventelig skulle have retmæssig at fordre; men de Fordringer, som ikke inden den bestemte Tid anmeldes og legitimeres, ansees som døde og magtesløse. Kiøbenhavn, den 9de Januarii 1786.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Paa de Herrer Peter og Georg HeichsVegne, som Commissionair, Jens Friderich Fuglang, Copiist, samt adjungeret og succederende Casserer i det Danske Cancellie.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Mandagen den 6te Februar. 1786, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver Skibs=Rederie=Jnteressentskabets Skib, Patrioten kaldet, drægtig 126 Commerce= og 186 og en halv Trælast. Læster, nu beliggende ved Holmen inden Drammens Fiord, ved offentlig Auction at bortsælge, udi Hr. Johan Bruuns Huus i Bragernæs; Skibet er bygt 1782 af Eeg med nogen Blanding af Furu oven Vandet og under Vandet Bøg; forsynet med Ankere og næsten dobbelt Stell=Seyl, samt øvrigt fornøden Jnventarium efter de trykte Listers nærmere Udvisende, som bekommes gratis hos bemeldte Brunn i Bragernæs og i Christiania; Bogtrykkeriet. Fremdeles bliver Jnteressentskabets andet Skib Drammen kaldet, drægtig 168 Commerce= og 250 Trælast Læster, og nu i Svelvig beliggende, den paafølgende 7de Februar ved offentlig Auction at bortsælge udi Hr. Reinert Bloms Huus i Svelvig, om Formiddagen Kl. 11; Skibet er bygt i Aaret 1782 af Eeg med nogen Blanding af Furu over Vandet, og under Vandet Bøg, forsynet med fire Ankere og enkelt Stell=Seyl med øvrigt fornøden Jnventarium efter de trykte Listers nærmere Ud visende, som bekommes gratts hos bemeldte Bruun i Bragernæs og i Christiania Bogtrykkeriet. Directionen for Rederie=Jnteressentskabet i Drammen, den 23de Decbr. 1785. Hans Kirkgaard. Petter Vogt Pay.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rei den 12te Decbr. sidstleden og ved Siellandsfars Landsting den 3 14de eje, ere Creditorerne i Guldsmed Johan August Rettig Bongs Fallitboe indkaldte, med deres Fordringer at anmelde og legitimere sig i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indens 12 Uger fra Proclamatis Publication, som herved 3de gange efelter hinanden bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-01-16
Af disse Tidender udgives ugentl.
Berlingske Tidende, 1786-01-16
London, den 20de December. Jgienkaldelsen af det forhadte Paa læg paa Kramboderne har endog sidst i forrige Uge meget beskieftiget de Londonske Borgere. Efter en Bekiendtgiørelse i Aviserne, forsamlede sig Fredags Aften i Viinhuset London et stort Antal Londonske Kræmmere, som nok beløb sig til 1500, iblandt hvilke Auctionatoren og Oldermand Skinner, som i denne Sag har ladet see stor Jver, præsiderede. Man fattede en Mængde Resolutioner, hvoraf vore offentlige Blade ere fulde, og som efter al Rimelighed ville blive frugtesløse. Den fornemste deriblandt var vel den, at Hr. Skinner, som man ved Slutningen af Forsamlingen bevidnede mange Taksigelser for hans viste Jver, skulde tilligemed nogle andre af de Tilstædeværende udvalgte Personer, giøre Hr. Pitt deres Opvartning, og conferere med ham om denne Taxes Ovhævelse. Dette er og virkelig skeet, og Hr. Skinner aflagde i Gaar Aftes i den nye sammenkaldte Forsamling sin Beret, ning om Udfaldet paa den med Hr. Pitt holdte Conference, Alting kommer kortelig derpaa ud, at Hr. Pitt har gandske aabenhiertig og frimodig erklæret, at han ikke agtede at lade Paalægget fare; at han ikke heller i Parlementet vilde giøre . noget Forslag til sammes Ophævelse; men at han meget mere i vilde sætte sig derimod, i Fald det skeete af nogen anden. 12 Han har og gandske imodsagt det Rygte, at han i Lorder Majors Gildet havde givet Haab om dette Paalægs Jgienkaldelse. Da Beretningen om dette trøsteløse Svar var es aflagt, og man i nogle Minuter havde hængt med Ho te, vederne derover, kom man efter nogle Debatter til den Beslutning, at forstærke Confoederationen med de øvrige Kræmmere i Kongeriget, og ved næste Parlements=Session at indkomme sel med en fælleds eftertrykkelig Ansøgning imod denne Taxe. en Om dette vil udrette noget, faaer man at see. Mange tvivle og derpaa. Hr. Pitt vil formodenlig derved giøre sig mindre een elsket iblant Folket, og Oppositionspartiet vil deraf tage Anet ledning til at ivre imod Ministeriumet, og fornemmelig at ophidse Folket imod samme. Virkningerne deraf maae Tiden udvikle.
Berlingske Tidende, 1786-01-16
Fra Nye=Pork er et Postskib inden 35 Dage ankommen.
Berlingske Tidende, 1786-01-16
De indløbne Efterretninger lyde ikke meget fordeelagtige for de nye Republikanere. Deres Handel ligger næsten stille; deres Skibe tør ikke formedelst Algiererne lade sig see i de Europæiske eller Afrikanske Vande, og en stor Krig med Jndianerne er nær ved at bryde ud.
Berlingske Tidende, 1786-01-16
J Kenthusky har et Partie Jndianere overfaldet et lidet Establissement, og ombragt alle uden Forskiæl af Kiøn og Alder, undtagen en eneste Mand og hans Kone, som i deres Huus paa en heltemæssig Maade saa længe forsvarte sig imod Jndianerne, indtil Major Buttler kom dem fra Naboelauget til Hielp, hvorpaa Jndianerne toge Flugten. Det er gandske ugrundet, hvad man i disse Dage vilde foregive, at et Partie Jndianere havde overfaldet Nye York, og lagt samme i Aske. Det lader sig dog ikke saa let giøre. Den Kongel. Preussiske Gesandt har i nærværende Tiid mange Conferencer med vore Statsministre.
Berlingske Tidende, 1786-01-16
London, den 23de December. Efter de nyeste Befalinger, som Admiralitetet har sendt til Portsmouth og Plymouth, skulle sammesteds blive udrustede 2de smaae Escadrer, af hvilke den ene under Commodore Geller bestemt til Ostindien, og den anden under CommodoreLeveson Gover til Østersøen. De Skibe, som overhovedet skulle udrustes til begge Floderne, ere 1 paa 50, 1 paa 44, 2 paa 36, 1 paa 28, 1 paa 24, 2 Skalupper paa 16 og en Kutter paa 12 Kanoner. Man seer af disse Skibes ringe Antal paa Kanoner, at de ere virkelige Freds=Flaader. Det 50 Kanonskib skal tiene den til Ostindien bestemte Commodore Gell til Flagsskib.
Berlingske Tidende, 1786-01-16
Commodore Leweson Gower, som skal commandere den til Østersøen bestemte Flotille, skal lade sit Flag vare paa en af de nye Todækkere paa 44 Kanoner, paa hvilket Kongens 5te Søn, Ernst August, en Prinds af 14 Aar, vil indskibe sig for at giøre sit første Krydstog. Som man for i Veien vil vide, skal denne Flode midt i April gaae under Seil fra Portsmouth, og efter en kort Krydsning i Østersøen seile til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1786-01-16
Fra Holland ankom i disse Dage en Paketbaad som Expresmed Depecher til vor Regiering, hvilke endnu samme Aften, som de ankom, foranledigede en Forsamling af de fornemste Statsministre, som følgende Dag blev igientaget hos en af Statssecretairerne. Man sendte dem derpaa med en Stafette til Kongen i Windsor. Jndholden af samme er ubekiendt. Handels-Tractaterne imellem os og Hollænderne skulle blive reviderte, og fornemmelig de, som bleve sluttede under Carl den Første. J Følge samme have de Hollandske Fartøier imod Erlæggelse af en liden Afgivt faaet Tilladelse til at fiske paa vore Kyster. Hollænderne have fisket til denne Dag; men Afgivten er forlang Tiid siden bleven forsømt Den skal igjen blive fornyet og bestemmes efter de høire stegne Priser. Om det er sandt, at man forlanger af Hollænderne den resterende ubetalte Afgivt tilligemed de opvoxede Renter, derpaa maae man næsten tvivle. En Mængde Guld og Sølv er bleven smeltet i Tower og støbt i Stænger. Det første er vist bestemt til at slaae Guineer og halve Guineer af, men om det sidste er bestemt til at præge nye Sølvpenge, som vi have saa høit nødig, derom tvivles meget, fordi Sølvets Priis er i nærværende Til alt for høi til, at det kunde myntes uden med stort Forliis.
Berlingske Tidende, 1786-01-16
De sidste fra Maryland i Nord=America ankomne trykte Tidender melde, at den ved sidste Krig saa ødelage Stat, Georgien, som ved den paafulgte Fred havde kun 300 Jndbyggere, tæller nu i et eneste af sine Districter allerede 3000 Mandspersoner. - Gouverneuren af Hispaniola har forbudet Jndførselen af Spermacet=Lys og Meel, samt Udførselen af Caffe og Sukker ved fremmede Skibe. Ame rikanernes Handel lider ikke lidet derved. - J Staten, Syd=Carolina, Staden Charlestown undtagen, hersker det største Anarchie. - J Philladelphia lod man i September Maaned en smuk og kostbar Lufthold stige i Veiret, som faldt ned igien i Provindsen Jersey. - Den Spanske Gesandt i Philladelphia, Don Gardoqui, har sammesteds for nyelig med megen Høitidelighed lagt Grundstenen til en Katholsk Kirke.
Berlingske Tidende, 1786-01-16
London, den 27de December. Hr. Eden har taget Afskeed ved Hoffet, for at tiltræde sin Gesandtskabspost ihenseende til den i Paris sluttede Commerce=Tractat. Man paastaaer, at det Portugisiske Hoer meget misfornøiet over, at man under en nedsat Told vil tillade Jndførselen af Franske Vine i Storbritannien; ja der gaaer endog det Rygte, at man i Portugal næsten gandske vil forbyde Jndførselen af vore Manufacturvahre sammesteds. Men dette er vel kun et Sigende, som ingen Grund har. Portugiserne kunne ikke undvære vore Manufacturer, og dersom de ikke vilde tage samme umiddelbar af os, saa skulde de Franske, understøttede ved den sluttende Commerce Tractat, rigelig forsyne dem dermed, omendskiøndt dyrere, og fra anden Haand, og altsaa vor Afsætning kun lidt lide derved. Skulde imidlertid Portugiserne virkelig være bekymrede for, at deres Vine maatte i Fremtiden finde mindre Afsæt. ning i Engeland, saa er denne Bekymring ganske ugrundet. Man regner, at det ene Aar beregnet med det andet blive fra Porto 14000 Tønder Viin indførte i Engeland, og at der aarlig under dette Navn forbruges i Riget 50000 Tønder. Skulde nu endog Frankrige afsætte 30000 Tønder af sine Vine til os, saa vilde dog Portugal beholde meere tilovers, end det hidindtil har kunnet levere, for at forsyne os dermed. Joseph Brand, den saa kaldte Jndianske Konge, er i Jndiansk Dragt bleven indført for Dronningen. Neppe skulle vi troe, at det Foregivende var grundet, at denne Mand var kommen hertil, for at søge om vor Bistand i den Krig, som Jndianerne have i Sinde imod Amerikanerne. Vor nærværende Regiering er alt for viis til, at den aabenbaskulde indlade sig deri. De Franske skulle visselig i dette Fald giøre Amerikanerne al muelg Understøttelse, og det kunde let give Anledning til nye Krige, i det mindste i Amerika, da vi dog ere hiertelig trætte af samme, og efter vor nærværende fornuftige Regieringsplan hellere agte, om mueligt, at formindske vor Nationalgield, end at vi ved nye frugtesløse Krige skulle giøre den endnu større.