Københavns Adresseavis, 1765-10-02
Tanker som et Brev til Forfatteren af de occonomiske Tanker over Jsland, til høyere Betænkning. Første Brev. Min Herre! Det er en vigtig Sandhed, at det menneskelige Hierte vil alletider være beskieftiget med noget, og det er udenTvivl Aarsagen, hvorfor man saa ofte søger Lærdom og Kundskab paa een forvoven Maade, som naar en Plinius maae døe for sin Begierligheds Skyld, at ville see et Jld sprudende Bierg Ætna. Men denne Begierlighed bliver langt større, naar Sagen er interessent, og den Fornøyelse der sandses ved hvert et Skridt man giør, bliver desuden jo stærkere, jo færre man seer at være Meddelere af sin lykkelige Grandskning. Dette er en Sandhed, som har drevet mig til ved alle Leyligheder at søge et Fortrin forandre mine Landsmænd i Jsland, det ubekiendte Jslands nærværende Handel og Huusholdning. Den største Drivefieder til at sette det i Værk har været den Høyst=Kongelige og Faderlige Omhue for dette arme Land, som Hans Kongelige Majestet har lagt for Dagen, og hvorfor skulde vi Kongelige Danske Undersaatter som nyde saa stor Herlighed frem for alle andre Folk paa Jorden at kaldes saaledes, ikke alletider søge at befordre saa stor en Konges og saa mild en Faders Hensigter, Disse bevægende Grunde, vare nok for en Eftertænker, dog hialp en lille Bihensigt, ikke lidet til at holde denne Patriotiske Nyegierrighed ved lige, det er at kunde vide noget forud for sine andre Landsmænd, og var jeg ikke selv af et stivt Gemyt saa havde jeg endnu ikke holdet Prøven ud, eftersom jeg ingen anden Fordeel kunde have at vente mig deraf end en kort Kildren af en forfængelig Ærgierrighed. De Hielpe=Midler som jeg meest har at takke for denne Kundskab er Hr. som hører til det Kongelige Rente=Kammer, og Hr. *** som er en oprigtig Islandsk Student og Ven af sit Fæderneland; jeg erklærer altsaa at alt det som i dette Brev forekommer, har jeg begge disse Herrer at fremvise som mine eneste Kilder og fortæller altsaa ikkun deres Tanker med mine Ord, hvorfore jeg mener de skulde best agtes troeværdige. Disse ere bevægende Aarsager nok til at have læst deres Tanker. Ja, at have læst dem med Fornøyelse! Tanker af den Beskaffenhed burdte være i større Mængde end de virkelig ere, det har de selv indseet i deres Fortale og derfor opmuntrer andre i Besynderlighed Jslænderne selv til at giøre deres Tanker bekiendte. Men skulde jeg derfor tie stille fordi jeg er en Fyenboe, Ney jeg er en Medborger, jeg er derfor ogsaa i deres Jnvitation indbegreben, men lad os see om deres Jnvitation kan frugte noget? Jeg har endnu ikke seet een Linie fra noget Menneske derom. Men sandt nok, de skulde intet skikkes til mig, om Fremmede har man intet at haabe, med mindre det skulde være saadan et egetsindet Hoved som jeg erMen over Jslænderne undrer jeg mig høyligen at de ikke indfinder sig, eftersom at iblandt dem ogsaa findes de som efter vor Danske Mundart haver et got Hoved Jslænderne have desforuden for kort Tid siden ikke siddet med Hænderne i Skiødet, naar de have faaet de nye Jndretninger forsynede med Frieheder, o. s. v. Men hvad skulde det være for en Jslænder, Civile Betientere, det er forsøgt. De have faaet sin Dom: landantur at hiis, culpantur ab illis. Men mon det sidste ikke undertiden meer end det burdte, Skulde det være Giestlige? Den Stand som har Sielens Jnteresse til Øyemed? Det er sandt nok at de Herrer Geistlige i Jsland (saavel som andre Stæder) ere Medborgere og de Pligter som angaaer det Timelige tand ikke skilles fra de Randelige, men de fleste af dem have allene seet sig om paa sit Fødestæd og de kand man ikke formode at ville være Forgiengere for alle andre eftersom mange af deslige Folk pleyer at være Velyndere af den forudfattede Mening: Min Fader og Bestefader brugte ikke den Huusholdning og vare dog brave Folk, dog seer man iblandt disse Præster efter Berætning dem som ikke allene have god Villie men endog række Haanden til Oeconomiens Forbedring. De Herrer Geistlige som have reyst til Kiøbenhavn ere ikke heller alletider færdige til at sætte sine ringe Jndkomster i Projecter, eftersom deres Penge ofte med Føye kunde og burdte anvendes til et andet Brug, og mon en privat Persons Tanker ikke behøve en anseelig Mands Understøttelse om de skal blive virkende, og naar denne fattes, mon da ikke er best at adlyde dem der tillige opmuntrer og belønner med den Formaning: Tie stille, hvad forstaaer Du dig derpaa, men jeg tager maaske Feyl, De mener Studenterne her ved Academiet? Det ere de som lykkelig kand forene deres Fæder elands Huusholdning med den Danske de daglig land see, Det ere de som foruden Conversation med Danske Folk have Leylighed at profitere af de Høy=Kongelige Anstalter og opnaae en grundig Kundskab, Ja Videnskab i Huusholdnings=Væsenet? (Mere skal følge.)