Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-16
Da der i denne Tid afhandles, skrives og trykkes saa meget om Landvæsenet, saa kunde maaskee nogle i disse Blade indførte korte Efterretninger om ommeldte Materie, saavelsom om Hartkornet, Cavalleriet og Landmilitien, m.v. ikke være mine Læsere saa aldeles ubehagelige og unyttige. Bønderne vare Aar 1000 JordegneBønder; Nogle Steder kaldes de Selveier=Bryderfolk; - disse havde ingen Overherre uden Kongerne, og da var Landet afpasset og maalt i Mark Guld og Mark. Sølv Jorder. 3 Mark Guld var 8te Tdr. Hartkorn. Jennæ bestod i en ringe, Deel Korn og andre Vahre til Kongens Hof. Stud eller Stød var en liden Hielp til Kongens Hofbetiente; - Leding var en Skat til Krigsbehov, som de alene gav, som sadt hiemme, thi heele Landet var da inddeelt i Havnelag, siden den Tid Krigen førtes allene til Søes. Et Havnelag skulle skaffe et Skib med 12 Aarer og 12 Mand med Sverd, Jernhette og Spyd, og fornøden Proviant. Styrismanden eller Høvedsmanden. over samme havde fuld Vaaben, en Armbøsse, og 3 Tylter Pile. Af disse Skibe skal Havne lagene have udgjort 14000 saadanne smaae Skibe. Styrismanden havde sin Gaard frie, og naar han stod sig vel blev han giørt til Adel, hvilket dog ei den Tid var arvelig, som sees af Siellands Lovs 5 Bog 12 Cap. Men da Geistligheden blev bevilget Sielegave, og Styrismanden, fik lov til at kiøbe Styrishavne Aar 1242. ved Kong Waldemar 2dens Jydske Lov . Bog fra 1 til 20 Cap., saa besandtes Bønderne at være 3 Slags: 1) Jord=Egne eller Selv-Eiere, hvis Eiendom var afpasset efter Mark Guld= og Mark Sølv=Jorder, hvoraf de betalte til Kongen ovenanførte Jennæ, Stud og Leding, som bestod i benævnte Havnelag, hvorefter de, som havde en Mark Gulds Jord leverede 4 Mand, 4 Mark SølvsJord 2 Mand til bemeldte 12 Aarers Skib; Men de, som ei vare i Havnelag, sadt i Qvær sæde, det er, de gave en Ortug Sølv til Kongen, som sees af den Jydske Lovs 3 Bogs 12 Cap. 13 Art. 2) Land=Boe eller Fæste=Bønder, som bemeldte Jydske Lov tillader at maae gives til Sielegaver, disse tilhørte Geistligheden, og betalte dem Landgilde, og desuden maatte de af den Jord, som de havde i Fæste, svare af 8 Otting, Sølv Jord 4 Mand og af Ortug 2 Mand, men havde de mindre, da skulle de sidne i Qværsæde og give Kongens Bord m.v. som bemeldte Jydske Lov viser og forklaklarer. 3) Trælle eller Trældbønder. hvem disse af Førstningen har været, vides ikke, Fremmede kunde det ei være, thi de tog ingen til Fange eller gav Qvarteer i Krigen. J Kong Frodes Lov og bemeldte. Jydske Lov anføres, at Trælle maae ei brugges i Krigen, eiheller arve, og dræbte de nogen, skulle Hosbonden bøde derforre. Aar 1335 blev forbuden, at ingen maatte kiøbe nogen Christen, som skulle sættes i Trældom, alt, hvad man om de saa kaldte Trælle finder, er, at de forrettede Kongernes og Hofdingernes strengeste Arbeide og Avling med v. saavelsom at de Børn, de avlede, tilhørde Hosbonden og da de formererede sig, gav Eieren dem Jord at dyrke, og boe paa, hvoraf formeenes at Trædbønder har sin Oprindelse. Dette meenes, at siden Siellandsfarerne og Lollikerne ikke ville løse Kong Waldemar den 2den, som de andre Provincer gjorde, saa forblev VaarnedRettighed derfore i Sielland og i Lolland til Aar 1702, da samme først blev ophævet. Disse Trælle havde Huus og Jord, som de dyrkede lillige med Hosbondens, ligesom deres Børn, vare forbundne til at blive paa Godset eller deres saakaldte Fødestavn, med mindre Hosbonden gav dem frie og deres Frieheds Pas, som sees af den Siellandske Lovs 3 Bog, 28 Cap. ( Meere følger.)¬