JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-12-16
Torsdagen den 9de Januarii 1812, om Formiddagen Kl. 9. L. bliver ved Auction, som afholdes i Callundborg, bortsolgt: Ladningen i det ved Kaperförer Lars P. Robert med Kaperbaader, Giedebukken dertil indbragte og priisdømte Skib, de Greete kaldet, forhen fört af Captain Egbert Evers, og bestaaende i ) 45 Fade Martinique Sukker, circa Brutte 48000 Pund, 50 Fade Raffinade dito. - - 50000 PundCampeschetræe . . . . 17000 Pund, 50 ledige Fade. Hvorover trykte Fortegnelser forinden bliver at erholde hos Mægler J. C. Mauer, Kiøbenhavn, den 5te Decbr. 1811. Kongens Nyetorv Nr. 211. Vandagen den 13de Jaruar 1812 om Formiddagen Klokken 10 slet Vi bliver paa Roeskilde Raadstue foretaget og hviset offentlig Auction over Kongens forbeholdne Jagtrettighed paa Weddelow og Guusemagle Byes Mark, forsaavidt Duebrødre Klosters Gods angaaer, alt paa de Conditioner, som ere at faae til Eftersyn hos undertegnede Herredsfoged J. Galschibt. i Pierre Framery, fransk General Consul i Norge, boende for nærværende Tid i Christiansand, giøre vitterligt: ved den af den Keiserlige Priseraad i Paris den 13de Junii d. A. afsagte Dom, har Opbringelsen af Smakskibet Jonge Claes Zuinega fra Pepenboret og sammes Ladning ved den franske Kaper le Comte de IEmpire Vandamme fra Dynkirken være erkiendt god og gyldig. Ifølge heraf, vi ved Vedkommende, offentlig Auction blive afholdt i Stavaager den) 13de Januarii 1812 over bemeldte Skib og Ladning, efter Reqvisition af Hr. T. Thelu, Kiøbmand fra Dynkirken, som Befuldmæg for tiget for Koperrhederen Hr. Salom 3 ser. Kiøbmand i Dynkirken. Auctionen holdes i vores Vice-Consul Hr. P. V. Rosenkildes Huus.
Berlingske Tidende, 1811-12-16
Skibet er af circa 45 Læster. Ladningen bestaar af følgende: 128 Stkr. stribet Tikset af forskjellige Couleurer og Fiinhed. sk. 160 Baller Tvist. Inventari Liste og Fortegnelse over Ladningen faaes hos Commissional sk. ren Hr. Rosenkilde i Stavanger i vore Vice=Consulater i Bergen, Man dahl og Frederichshald, i Christionis hos Hr. Stadsmag er Smieb, i Drammen hos Hr. Stadsmægler Foye, i Arendal hos Hr. Stadsmægler Jnger og i Christiansand i vores Camelle.
Berlingske Tidende, 1811-12-16
De franske General Consulat for Norge. Christiansand, den 15 9bee 1811. P. Frameri. Jous Pierre Framery Consul general de France en Norvege I rendant i Christiansand, frison saroir, que par dicision du consen imperial des prises i Priis, rendue le 13 Juin de cette anne, la prise du navire Smak D Jonge Claes Zuinega de rapenbourg et de sa cargsison, falte par le corfaire francais le Comtes de IEmpire Vandamme de Dunkerque a 6te declare bonne etvalabie. - Sera en consequence proveds le 13 Janvier 1812 a Stavanger par qui de droit à la vente publique de la dite prise, (navire et cargarson) à la requete de Monsiner T. Thelungociant i de Dunkerque, fandt de procuration de Monsteur Salomer pers, armateur nu dit corsaire. la vente se tiendra dans la meison de Mousteur P. V. Rosen, kilde Notte Vice Consul i Stavang 1. Le det navire eft du port environ de 45 lastes - Le chargement consiste comme suit: 128 pisces de velour de coten reys de differentes corlenre et qualitis. 160 balles de coton file. Let inventaires du navire et chargement, se trouverent cher leConsignataire a Stavanger. Dans nos Vice-Consulats i Bergen, Mandahl et Fredichshald. - A Christiania cher Monsieur lecourtier Smith, i Drammen che Monsieur le courtier Faye, i Arendal chet Mr. le courtier Jæger et a Christiansand den notre chancellerie. nu Consulet genstel de France en Norrege i Christiaaland, 15 9bre 1811. P. Frameri. Det af Kaperfører Niels Nielsen med Kaperlæggeren Caroline Marie er det, drægtig circa 30 Læster tilligemed sammes indehavende Ladning, deT Corsøer opbragte og priisdømte hollandske Kufskib, Peberboom kal staaende af: bliver i Januarii Maaned 1812 stillet til offentlig Auktion, hvilket herved Bielker og Planker af diverse Dimentioner; foreløbigen bekiendtgiøres, da Auktionsdagen saavelsom Stedet hvor Auknelse og Varene vil blive at forevise af Kiøbmand Poul Serg i Corsøer. tionen skal afholdes nærmere skal blive bestemt, ligesom og speciel FortegKiøbenhavn, den 11te December 1811. F. C. Brock. J. J. P. Simon. Diser opbragte og ved Over=Admiralitetsretten priildømte svenske Gul den af Kaperfører Jesper Petersen med Kaperbaaden Fortuna en Con leas, der Ansang kaldet, drægtig circa 60 Læster tilligemed sammes indehavende Ladning, betaaende af : Circa 600 Skippund svensk Jern af diverse Dimentloure, bliver i Januarii Maaned 1812 stillet til offentlig Auktion, hvilkes herved et Partie Fyrreplanker, 3 Tomme lykke af diverse Længde, nen skal afholdes skal nærmere blive bestemt, ligesom og spertel Fortegforeløbigen bekiendtgiøres, Auktionsdagen saavelsom Stedet hvor Auktiorelser og Varene vil blive at forevise af Kiøbmand Poul Berg i Corsøer. Kiøbenhavn, den 11te December 1811. F. C. Brock. 3. J. P. Been.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
udenlandske Efterretninger. Paris, den 11te Decbr. offictelle Efterretninger fra Armeerne i Spanien. Skrivelse fra Marschal Suchet til Fyrsten af Neuf tha tel og Wagram, dat. Murviedro, den 6te Novbr. "Jeg bar ikke opsat at benytte de Fordeele Seieren ved Sagunt og dette Forts Jndtagelse gave mig. For at lade Valencia saa meget ængere Endeslutte, lod jeg mine Tropper rykke op. Divisionen Habert ind- og Forstaden Serrand og satte sig fast der. Vore Tropper staae for Broeforskandsningerne. Jeg har strax ladet Værker begynde i Jorden og Forskandsninger anlægge, for at indeslutte Staden. Grajo, den eneste Udvei Staden har paa Søesiden, vil jeg lade besætte. Dihisionen Palombini og Divisionen Robert danne den anden Linie. Jeg har den Ære at melde Deres Durchl. at, da Jnsurgenterne i Catalonien havde samlet en Bataillon af 860 Mand i den lille StadBalagner, for derfra af at forurolige Sletten ved Lerida, lod General Henriod, Gouverneur i denne Plads, et Detaschement af 300 Mand af 14de Linieregiment og 33 Dragoner under Capitain skecontes Anførsel rykke ud imod dem. Staden Balaguer blev oversumplet. Den 25de Octbr. vilde Fienden ved Daggrye redde sig høiennem en Port, som vore Dragoner holdte Øie med. De bleve strax angrebne med fyrigt Mod og tildeels nedstyrtede i Gravene, hvor mange druknede. Da vort Jnfanterie siden efter ligeledes kom til, blev Banden, som havde vægret sig ved at nedlægge Vaabnene, alde Et tilintetgjort. 600 Mand bleve dræbte og Resten fangedes eller ruknede.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Beretninger fra Valencia af 18de Novbr. melde at 2 stærke Forskandsninger ere anlagte paa Guadalaviers venstre Bredde mod Stadens Front og besatte med Skyts. Capucinerklosteret er forsymet med Skydehuller og sat i Forsvarsstand. En 3die Forskandsning begyndtes paa Gravs Promenaade.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Endnu holdt Fienden Klosteret Pio Qvinto paa den venste Bredde besat. General Rognat angreb det med 3 Compagnier, tog det og gjorde Garnisonen til Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Den engelske Consul udstrøer Penge i Mængde tilligemed de falske ste og latterligste Efterretninger, for at holde Mod i de ulykkelige Valencianere. Beleringsparken er for største Delen ankommen. Den 18de Novbr. talde man allerede 60 Artilleriestykker og 30,000 Kugler. Den ene Tilførsel følger umiddelbar paa den anden. J Spidsen af Garnisonen i Staden befinde sig 2 Regimenter Munke, er udgjøre 3,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Catalonien. General Mourice Matthien har Natten til den 2te Novbr. gjort en Excursion til de cataloniske Jnsurgenters sædhanlige Smuthul, Mataro, og fordrevet Fienden. 50 Jnsurgenterlingedes og flere dræbtes eller saaredes. Den engelske Escadre gjorde sin hele Dag en frygtelig Jld, hvorved intet videre udrettedes end at Jndvaanere i Mataro dræbtes. General Decaen har ved et Kystbitterie tilintetgjort Engellændernes paa Forsøg at anlægge Værker da den lille Øe Medas, der skulde dække Kystfarten. Sevilla. Hertugen af Dalmatien melder Fyrsten af Neuschaten Begram at General Girards Expedition til Caceres fuldkommen lykkedes, og at hans Nærværelse aldeles har tilintetgjort Generalkastannos Corps, der enten er fangen eller adspredt, eller vendt tilbagetil Hiemstavnen. Castannos selv maatte retirere til Portugal. Ligeledes meldes at Bataillonschef Brøndel har udført et heldigt Streifensog i Biergene ved Beres de los Caballeros og Oliva. J en Skrivelse af 2den Novbr. melder Hertugen Major Generalen, i i General Girard har begaaet den utilgivelige Uforsigtighed tillige ved Hertugen af Ahremberg at lade sig overrumple i Byen Arropo de Nolines af den engelske General Hill, den 27de October. Hertugen 6 af Ahremberg tilligemed 15 Officerer, hvoriblandt 2 Bataillonschefer, 6 10 Soldater og 3 Kanoner faldt derved i Fiendens Hænder. Gene til Girard brød igiennem med Hælvten af de 2 Batailloner der vare denne Bye, 500 Cavallerister og begge Bataillonernes Ørne, og saaede Biergene med samme. General Bron satte sig i Begyndelsen, Affairen i Spidsen af det 20de Regiment, og bidrog ved forskellige at Angreb til Troppernes Befrielse; men hans Hest blev skudt under ham, og han selv ved den Leilighed taget til Fange. Saasnart Gene til Erlon fik Efterretning om denne Begivenhed, rykkede han op mod te kerida, hvor Engellænderne allerede vare ankomne ; men, da han 1 nærmede sig, rømmede de Pladsen og vendte efter denne Coup de Main tilbage til Portugal.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Fremdeles melder Hertugen af Dalmatien at 2000 Mand Infanterie og 600 Mand Cavallerie den 1ste October angrebe Huerca, hvor blot 1 Compagnie af 43de Linieregiment og 50 Dragoner befandt sig :men Escadronschef Lenourit angreb Fienden saa snildt, at Spanierne styrtede den ene oven paa den anden og, paa deres Flugt, lode 35 Døde. og 200 Saarede i Stikken. Endelig beretter Hertugen at General Godtnot, efterat have holdt St. Roch i nogle Dage besat, igien var vendt tilbage til Sevilla, og at denne meget elskte General kort efter Tilbagekomsten har skudt sig selv med en Musket. Han gjorde dette Skridt i et Anfalaf Nervesygdom, som han længe har lidt af. Af hans efterladte Testamente sluttes at han længe har tænkt paa at forkorte sine Dage, hvis hans Lidelser skulde vare ved.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Nordarmeen. General Dorsenne melder i en Skrivelse til Fyrsten af Neuschatel og Wagram, dat. Valladolid, den 21de October, at General Reynand, Commandant i Cindad Rodrigo, tilligemed 3 Jægere er bleven taget til Fange af Den Julians Bande, i det han paa en Recognoscering vovede sig for langt fra Fæstningen. General Barrie er udnævnt til Commandant i hans Sted.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
J en Skrivelse, dateret Leon den 9de November, beretter samme i General at han har leveret Jnsurgenthobene i Asturien under General Pol flere heldige Træfninger, hvorved disse have havt en Mængde Døde og Saarede. 135 Mand vare tagne til Fange. Fra Høiens ved Pajares, hvor de havde anlagt Forskandsninger, ere de forfulgte indtil paa hiin Side Parna. Armeen holder Oviedo, Leiren ved Grado og Havnen ved Gjon besat. - J Stiernebilledet Eridanus er en nye Commet nu at see. Hr. Pons har først opdaget den, den 16de November i Marseille. Den kan ikke sees med blotte Øine. Kiernens Lys er temmelig stærkt, men man mærker intet Spor til Hale hos den.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Mayland, den 30te November. Et Keiserl. Decret dat. Rotterdam den 25de October, befaler at der for 1812 skal udskrives 15000 Mand af Kongeriget Jtalien, og af disse de 9000 Mand strax sættes i Virksomhed, og oprykke fra det res Departementer den 15de og 25de December d. A. Paa den store Vei over Simplon skulle Veivægtere ansættes, den paa alle Maader have at komme de Reisende til Hielp, og herbergere dem, samt sørge for deres Transportering fra Sted til Sted.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Frankfurt, den 7de December. Idag indtraf her en fransk Coureer, kommende fra PerstenLondon, den 30te November.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Efter Bulletinen for igaar befinder Kongen sig endnu ved det samme. Han vedbliver at nyde sine Maaltider ordentligen og kun at faae liden Hvile. C. A. Mackensie skal ufortøvet afgaae med Regierings=Ærinder, til Sicilien.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Efter de senest fra Dublin ankomne Papirer ere Undersøgelserne mod de catholske Deelegerte opsatte, og man venter at de gandske ville vorde hævede.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Paa Martinique ere adskillige Personer blevne henrettede, som havde deeltaget i den der nylig opdagede Sammensværgelse.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Berlin, den 12te December. Jforgaars døde her af Slaglod, Prindsesse Catharina af Holstein Beck, formælet Fyrstinde Bariatinsko, Storkors af den russiske Catharina-Orden.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
General=Stabs=Chirurg Dr. Goercke og Divisions=General-Chirurg, Schack have, for deres gode Behandling af de i sidste Krig saarede og syge Franske, hver erholdt en kostbar Brillant Ring tilstillet fra Hs. Majestæt de Franskes Keiser.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Kiøbenhavns Vexelcours, den 20de Decbr. Hamburg 771 Procent L. S. 773 - K. S. Species 776. Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Blandede Efterretninger. Man veed bestemt, at Marechal Suchets Armee havde den 8de den nes sine Forposter for Portene i Valencia, der kaldes de Serrands, deel Real, deel Lax, som ogsaa for den lille Trefoldigheds Port. Ogsaa havde de bemægtiget sig Grago, Valentias Havn ved Guadalaviars Munding. Som bekiendt er Staden Valencia opfordret til Overgivelse. Da denne store, folkerige Stad aldrig har været en Krigsplads, saa kan den ikke giøre lang Modstand. Valencia ligger i en stor Slette, der er en af de frugtbareste og skiønneste, ikke blot i Spanien, men ogsaa i hele Europa. Guadalaviar skiller Staden fra den store Forstad, og løber under dens Mure. Man passerer Floden paa fem Broer. Denne Flod, hvis Løb er meget bredt, vilde være ligesaa paafaldende som majestætisk, naar den flød med fulde Vande. Men den kommer til Valencia, udmattet ved endeel Afledninger, man har anbragt, for at væde de nærmeste Enge, over hvilke dens Vande udbrede Frugtbarhed og Overflod. For nogle Aar siden anslog man Valencias Folkemænde til over 90000 Jndvaanere, hvoraf en Trediedeel var beskieftiget med Manufactur=Arbeide, i Særdeleshed med Silke Manufacturer. Om Valencia ingen smuk Stad er, saa er den i det mindste meget behagelig, dens snævre Gader ere reenlige, Kiøligheden, underholdes omhyggelig i den under Sommerheden, og Fontainer springe paa offentlige Pladse. Der gives i Valencia 44 Klostere, foruden mange Capeller og andre Kirker. Behagelige Spadseregange, størstedelen ved Guadalaviars Bredde, give Stadens Omkreds en særdeles Ynde. Havet, der kun er fiernet en Fierdedeel Miil fra Valencia, forskiønner overmaade meget den behagelige Udsigt man nyder fra sammes Taarne. Slettens Frugtbarhed ved Valencia overtræffer alt, hvad man kunde sige derom. Det er tilstrækkeligt at bemærke, at foruden Bælg- og andre Frugter, som voxe der i utrolig Overflod, regnes Riishøstens Værdi i sædvanlige Aaringer for 7 til 8 Millioner Franker. Landet veiene ere besatte med Granat, Citron= og Orangetræer. J adskillige Dele af Kongeriget Valencia finder man vel vedligeholdte romerske Oldsager; ogsaa seer man der Spor af Maurernes Herredømme, dog langt mindre end i Kongeriget Murcia, Grenada og Andalusien, der i en Deel Aarhundrede var Middelpunctet for Arabernes Magt i Spanien.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Det Jnstrument, hvoraf Engellænderen Daniel skal have betient sig til at svømme, hvilket Commissair Fahlman i Stockholm har ladet eftergiøre, og hvormed han i Overstatholder Skoldebrands, AdmiralAschlings og flere Herrers Overværelse, gjorde Forsøg den 26de September sidstl., er et huult Belte af tyndt Læder overstrøgen med en passende Fernis, hvorpaa en Hane er anbragt, igiennem hvilken Luft kan indblæses.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Efter Decimalmaal er Beltets Bredde 11 Tommer, Omkredsen 54 Tommer; dets Rumer, naar det er lige og opblæst, 2106 CubTom, og, naar det er bøiet rundt, 1238 C. Tom. Men en almindelig Mands Omkreds under Armene er 35 Tom. Den Radius, som svarer dertil, er 5,57 Tom., og Radiussen til Beltets Omkreds er 8,60, Høiden hvortil Beltet, naar det sidder og Livet, kan opblæses, er saaledes 8,60 - 5,57 o. 3,03 Tom. Oppustet til denne Høide dan ner Beltet en Ellips, hvis mindste Diameter er 3,03 og den største 9,40 Tom. Ellipsens Flade 921 Tom., som, multiplicerte med Peripherien af den Cirkel, der gaaer igiennem Ellipsens Centrum, og hvis Radius er 14, 18 Tom. give den blivende sande Luftmasse i Beltet: 971 C. Tom. Den Vægt Beltet saaledes oppustet kan bære i Vandet stiger til 60, Pd. og derover. Forsøget kunde ifølge deraf ikke andet end lykkes. Til at bære en saadan Vægt er det vanskeligt med Fordeel at anbringe nogen anden Jnvention. Til en Korketrøie gaaer sædvanlig omtrent 2 Pd. Kork, og disse 2 Pd. bære i Vandet ikke meere end 12 Pds. Vægt. Af samme Beskaffenhed ere Trøier stoppede med Søefuglefter, Pels forede med præparerede Søefugleskind. Alle disse og flere Opfindelse af Wilkinson, Hallonqvist, Noeberg og Bratt, ere vel tilstrækkelige til at opretholde et eneste Menneske i Vandet og hindre ham fra at synke, men dette enkelte Menneske vil neppe være istand til at bierg en anden med sig eller redde en ulykkelig. Forøgede med mere Materi blive disse Svømme-Opfindelser besværlige for Legemet og hindre i rigtigt at bevæge sig. Derimod kunne 4 til 5 Personer bierges ved en eeneste Luftbelte, og holde sig fast ved samme. De Svømmende kan selv, formedelst den anbragte Hane og de af Hr. Fahlman tilsatte Mundstykke, med megen Lethed moderere Luften i Beltet, og slappe eller spænde dette ligesom de ville, samt ombytte den i Beltet værende Luft med frisk Luft. Luftbeltet er da, saavidt man veed, det fordeelagtigste af alle de Svømmeredskaber, som hidtil ere fundne.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
J Anledning af ovennævnte Forsøg og den Kongl. svenske Secretair Nicandies videnskabelige Undersøgelse af dette Redningsinstrument har Dykker=Compagniet prenumereret paa 10 og Magistraten i Stock holm paa 4 Stykker a 26 Rdlr. 32 s. Bco. pr. Stk. De første skulle fordeles paa Dykkeriedistricterne.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Efter Beretninger fra Calabrien af 5te November vedblev Actne at opkaste Lava, der syntes at tage sin Retning mod Catanea. Alle Omstændigheder lade formode at dette Actnas Udbrud er det heftigste der i lang Tid har funden Sted. Efter Folketællingen i Kongeriget Westphalen i December 1810 s. løb Jndvaanernes Antal sig til 2,065,973 Personer foruden de Militaire, som bestaae af 30,000 Mand. Kongerigets Fladeindhold udgiør 825 3/4 geographiske Mile.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Indenlandske Efterretninger. Elmshorn, den 11te Decbr. I Grevskabet Ranzau ere i af vigte Kirkeaar fødte 468, døde 327. 22 Børn vare fødte uden for Ægteskab. Blandt de Døde have blot 2 Koner naaet en Alder af over 80 Aar; ingen har været over 90.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Nyested, den 17de Decbr. 2 af de strandede Skibe ere sønder a slagne ved Stormen. Ladningen af det ene bestod af Tømmer, hvoraf noget lidet er bierget, saavel hertil som til Giedser; af det r andet, hvis Hovedladning er Hamp, kan endnu faaes nogen vaad a Hamp. Et tredie Skib, som man formodede ogsaa at kunne giøre og flot, har ligeledes stødt Hul i sig og er fuldt af Vand. Ladningen som bestod af Talg var for største Deelen bierget. Hovedbiergningen kan ansees tilendebragt; dog vil der, saalænge Vragene blive staaende, endnu være en Deel Smaating at bringe til a. Land.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Corsøer, den 18de December. J Beltet ere ingen fiendtlig N. Seilere at see.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Batteriet Trekroner, den 19de December. Kaperføre et Spyns, som er ankommen hertil syd fra med den franske Kaper Afet miral de Bille, beretter, at han den 10de dennes blev jaget af et fiendtlig Sloop of War og en Skonnert under Grønsund. De uer satte 2 armerede Barkasser efter ham; men ved Nattens Mørke un gik han dem. Han formeente at Skonnerten forhen har været i r. dansk Fartøi. . Han havde seet et stort tremastet Skib ligge strandet paa Gidsea. Sand, af hvilket kun Reisningen var over Vandet. Han biergede ne en Deel af dets Takkelage. Desuden har han seet et Skib drivende i Søen.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Kiøbenhavn, den 20de December. Placat, hvorved Brændeviinsbrænden af Rug igien indtil videre forbydes i Nørre-Jylland og Fyens Stift. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og at Norge &c. &c. Giøre vitterligt: At Vi allernaadigst ville herved have den Tilladelse til at brænde Brændeviin af Rug, som, i Følge Plas v. cat af 27de April 1808, har fundet Sted i Vort Land Nørre-Jylland, 2 og Vort Stift Fyen, ophævet, saa at sammesteds, i Lighed med hvad for den øvrige Deel af Vort Rige Danmark er anordnet, skal herefter indtil videre være forbuden ei allene, som hidtil i Følge Placater til ne af 29de Mai og 4de December 1807, Brændeviinsbrænden af 6 Havre, men ogsaa af Rug, hvad enten samme er malet, eller umalet, i under den ved nysnævnte Placat af 29de Mai 1807 fastsatte Straf, hos saavel for dem, der befindes herimod at handle, som for de Møllere, beder betrædes at grøtte eller skraae fornævnte Kornsorter til Brændeviinsbrænden. Hvorefter de Vedkommende sig have allerunderdanigst at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 4de December 1811. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Under Dato 10de December er fra det Vestindisk Guineiske Rente og General=Toldkammer udstædet følgende Placat, hvorved S. 259 i Toldforordningen af 1ste Febr. 1797 indtil videre ophæves; Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget at beslutte: at den i Forordningen af 1ste Febr. 1797 s. 259 meddeelte Tilladelse til at indlade i indenrigsk Skib, som gaaer fra et indenrigst Toldsted til et andet, et indenrigste Varer indtil en Tiendedeel af Skibets Drægtighed, uden 11 at anføres i Toldsedlen, skal indtil videre være ophævet.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Under 16de December er udkommet en Taxt, hvorefter Bagerne i her udi Staden og paa dens Grund udenfor Portene sig indtil videre have at rette. Brød af grovt maled Rug-Meel: Et 24 s. Brød i skal veie 3 Pund 21 Lod. Et 16 s. dito 2 Pund 14 Lod. Et 15 s. dito 1 Pund 31 Lod 1 Qvintin. Et 7 s. dito 1 Pund 2 Lod. Et 4 s. dito 21 Lod 3 Qvintin. En Skofte for 1 s. 5 Lod I Qvintin.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Mandagen den 18de November ere følgende Gaarde og Huse under Kiøbenhavns Jurisdiction i Retten skiødede: Urtekræmmer J. A. Haugaards halve Deel i Gaarden No. 343 paa Hiørnet af Got ters= og store Grønnegade til Urtekræmmer H. P. Hansteen for 15000 Rdlr. - Den 25de November: Cattunfabriqueur J. T. Foltmars Gaard Nr. 190 i Teglgaardstrædet til Urtekræmmer C. Reenberg for 6800 Rdlr.; N. P. Schiønbergs Huus No. 108 i Ulkegaden til Capt. Lieut. i Søe=Etaten H. J. Søebøkker for 17500 Rdlr.; Øltapper A. Schougaards Huus No. 144 i Borgergaden til Høker P. P. Giøtterup for 7400 Rdlr. Den 2den December Capitain N. Brink Gaard No. 83 i Studiestrædet til Agent og Stadsmægler B. J. Joachim og Commissionair A. Wimmer for 45600 Rdlr. - Den 9de Decbr. : Brændeviinsbrænder C. N. NorskousHuus No. 471 i Rigensgade til J. C. Helsing for 12000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Den 16de Decbr.. Jndcassator ved det borgerlige Laane- og Livrente-Selskab S. C. Schenckes Gaard Nr. 246 i Aabenraae til Skræder A. Holmboe, for 20,000 Rd. Møller F. OllschauskysStubmølle, St. Peders Mølle kaldet, beliggende paa Hiørnet af Nørre- og Vester=Vold og Holmer Skandses Bolværk No. 234, til Brygger J. H. Aller for 13,500 Rd., og af denne til Møller AfT. Bolst for 25,000 Rd. C. S. Linkowitz Huus No. 213 i Laxegaden til Silke= og Klædekræmmer L. Meyer og Glandslærreds=Fabriqveur H. Valentin for 14,000 Rd., og af disse til Bagermester, svend J. C. Werniz for 16,000 Rd. Grethe Lindenaus Huus No. 231 i Antoniestræde til Grosserer J. Rinck for 7,500 Rd. C. N. Halds Bryggergaard No. 73 i Brolæggerstræde til Grosserer J. F. Zinn for 66,000 Rd. A. N. Albøyes Huus No. 37 i Strandgaaden til Brændeviinsbrænder N. S. Dahl for 12,500 Rd. Skortsteensfeier C. Glieses Huus No. 9 paa Østergade til Kiøbmand P.H. Feyerschou for 17,000 Rdlr. Friemuurmester N. Bruus Huus No. 342 i Sophiegaden til Fuldmægtig S. G. Loumann for 4000 Rd.