JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
(Jndsendt fra Landet.)Er det ei priseligt, at almeennyttige Love ogsaa punktligen overholdes, Da Exempler dog altid bedre, end noget andet, kunne tiene til en Sags Belysning, maa det være tilladt her, af flere og flere Slags, kun blot at fremhæve eet enkelt Par, støttet paa Virkelighed og grundet paa Forhold, som Jndsenderen i sin Stilling nøiere har havt Leilighed til at kiende. Ganske uden Grund fastsætter vist ikke vort, i saa mange Henseender høist priisværdige Reglement for Fattigvæsenet, at Bidragene til samme af hver Kommune i Dannemark skulle paalignes Beboerne, ikke alene efter Hartkorn, men ogsaa med udtrykkeligt Hensyn til Enhvers Formues-Omstændigheder i Særdeleshed, Men mon det nu ogsaa saa overalt, uden mindste Undtagelse, er Tilfælde, Mon enhver Fattigdirektion med god Samvittighed hertil tør svare Ja? Til Forsvar eller Undskyldning for meer end een Fattig kommission paa Landet, der Aar ud og Aar ind aldeles uforandret paaligner det samme Bidrag for hver Gaardmand i Sognet, han være riig eller fattig, aleneste efter Hartkorn, vil her da upaatvivlelig fra Vedkommende selv strax indløbe det Svar Saaledes ere vi nu i Aarenes lange Række, selv uagtet Plakaten af 14de December 1810, dog ved blevne at ordne det. Enhver Bonde betaler her efter Hartkorn, ligesom enhver Huusmand og Jndsidder, et vist aarligt uforandret Bidrag, efter en eengang vedtaget Regel. Hverken Ydere eller Almisselemmer, have herved hidtil yttrede os mindste Misfornøielse; hvorfor skulle vi da ei kunne vedblive som hidtil Vi in Specie, som Sognekommissionens Medlemmer, blive herved fritagne for at udsættes for mangehaande Uvenskaber, Uleiligheder og Chikaner ved let mødende Tilfælde. Hvor kunne vi dog alligevel kige ind i Folks Pengekasser, forlange at eftersee, hvormange Enhver har liggende o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Det engelske Underhuus i 1835. (Skildret af en Jrlænder, Andrew O'Conner.) Det var den Dag da Lord John Russel foredrog den nye og saa mærkværdige Municipal=Bill, Kl. var 6, ifølge Dagsordenen opfordrede Taleren Ministeren for det Jndenlandske til at træde frem, og inddrømmede ham Ordet. En stor Stilhed herskede i Forsamlingen; Lord John Russel reiste sig fra sit Sæde. Han er den tredie Søn af Hertugen af Bedford, en ganske liden Mand, neppe 5 Fod høi; hans liden Figur giver ham et yngre Udseende, og man vilde ikke holde ham for 45 Aar gammel. Hans Hoved er meget bredt oppe ved Panden, og ganske smalt nede ved Hagen, saa at det næsten har Figuren af en Trekant. Hans kastaniebrune, korte og tynde Haar, store Øine og smukke hvelvede Øienbryn; hans blege, roelige, blide og phlegmatiske Ansigt, men hvoraf nogen List kiger frem, alt dette giør hans Udseende noget paafaldende; hans Maade at tale paa, svarer ganske til hans beskedne og fredelige Udvortes; hans Stemme er svag og monoton, men klat og tydelig, imedens han taler kommer derikke et større Liv i hans Krop end i hans Foredrag hans hele Gesticulation bestaaer i at han tager med sin venstre Haand paa Ryggen for at faae fat paa Albuen af sin høiere Arm, i hvilken Stilling han bevæger sig frem og tilbage. Lord John Russel udtrykker sig let og klart, hans Tirader ere kolde og tørre, men klare og træffende. Som Skribent er han meere concis end elegant, og Karakteren i hans skriftlige Foredrag gaaer over paa hans mundtlige han besidder ikke en træffende Ordriighed som den franske indenlandske Minister; han siger kun hvad der ligger ham paa Hiertet og hvad han vil. Hans Spot er kold, men derfor ikke mindre bidende, Dolkens Klinge behøver ikke at glødes for at saare dybt, hans Tale er som et roeligt Lys der opklaret og veiledder. Lord John Russel er en alvorlig Karakteer, fuld af brugbare, fattelige og alvorlige Tanker. Han har nyelig i Svaret paa en Addresse fra Borgerne i Bristol, erklæret sig for en ivrig Forsvarer af Englands Konstitution og imod Forandringen af Statens organiske Love, altsaa imod en Forandring med Overhuset). J kortere Tid end en Time havde Ministeren udviklet hele Planen til sin Bill; han forklarede med megen Fyndighed Bevæggrunden til denne Forandring og de enkelte Omstændigheder ved den, og ved at skildre de Torys skadelige Jndflydelse paa Municipal-Forfatningen anbragte han mange svære Sidehug.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Saasnart Lord John Russel havde sat sig ned under det forskiellige Slags Jndtryk, som hans Forredrag frembragte i Huset, saa stod Sir Robert Peel op, vendte sig mod Bordet i Huset og begyndt at tale. Den forrige Premier=Minister er af Mellemstatur; hans udvortes Udseende vilde være elegant, naar hans tiltagende Korpullence ikke giorde det noget tungfældigt. Hans Komportement er omhyggeligt uden at være petimatrisk, man kan ikke see paa hans Udvortes at han er 50 Aar gammel, hans regelmæssige Ansigtstræk besidde et Anstrøg af satirisk Foragt; han synes noget for meget at stræbe efter en fornem Tone; thi en medfødt Adel besidder noget mere Frit og Skiødesløst i sit Væsen, En paatagen Affektation er ogsaa den herskende Karakteer ved hans Talent som Taler; Gebærder og Sprog, alt forraader hos ham en søgt Kostbarhed; han besidder mere af en Skuespillers Maneer end en Taler behøver. Det trætter at see en Mand foransig, som bevæger sig hist og her med en bestandig spændt Opmærksomhed paa sig selv; jeg seer det ikke gierne, nar en Statsmand veed at antage saamange behagelige Stillinger. Ved Kaminen i den fortroelige Familickreds kan det klæde ganske godt at see en Mand slaae det ene Been over det andet og at lege med Guldstykkerne i Lommerne af sine Pantalons; i et Selskab kan man gjerne lade Hænderne passere op og ned af Foret paa sin Kiole, eller kaste Opslagerne paa den tilbage; det kan endog behage; men i en offentlig Forsamling, især i en saadan, hvori Nationens Love forhandles, behager ikke dette Koketterie om det endog er uskyldigt. Sir Robert Peel misbruger sine Hænder og Arme og fægter formeget omkring sig; man forglemmer næsten hans Ord over hans theatralske Gebærder og Bevægelser. Forresten maa man tilstaae, at hans Veltalenhed er flydende og aandrig; det er en Fornøielse at høre ham. Naar han taler om egentlige Statssager, saa behager hans Rethorik overordensligt. Han er i Besiddelse af alt det, som udkræves til Talekonsten, kun er den Varme, som yttres, konstlet og ikke ægte, denne mangler ham, og derved Overbeviisningens Styrke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Endskiøndt Sir Robert Peel havde antaget Billens Princip med megen Forbeholdenhed, saa svarede han dog paa Lord John Russels bittre Hentydninger med nogle godt krydrede Jndfald, som meget moe rede Forsamlingen. Ministeren svarede med nogle høflige men kraftfulde Ord. Lordens oprømte Sind lader sig ikke forstyrre; han udviser samme Siedsroe, under Forsvaret, som under Angrebet. Dette politiske Temperament er det meest ønskelige for en debatterende Statsmand, men et saadant Phlegma opbringer Angriberne paa det stærkeste. Den som er saa roelig i Kampen kan man slet ikke faae Bugt med Efterat nogle Medlemmer havde gjort enkelte Bemærkninger, men ingen modsat sig Billen, skulde Mødet suspenderes. Det blev snart Nat og Spisetid; man havde endnu ikke tændt Lysekronerne, Huset reiste sig i Masse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
En Mand med en bruun Paryk, blaae Overkiole med brede Skuldre og athletiske Former, forlod Ministerbænkene og blev staaende midt i Salen. Ved hans Stemme vendte enhver tilbage til sin Plads og en nye Taushed indfandt sig Denne Mand var vor store Jrlænder, den kiæmpemæssige Agitator, som de kalde ham, og hvad Kiæmpen angaaer, saa har de Ret. Det var O'Connell, denne kraftfulde Olding, som alene besidder mere Liv og ungdommelig Jld end alle unge Mænd i Underhuset tilsammen ja end selv hele Huset (dette synes at være en irlandsk Bull). Det var endnu ikke blevet saa mørkt, at jeg ikke kunde see ham. Jeg har ham endnu for mine Øine, som han der stod paa sine kraftfulde Fødder, udstrækkende sin høie Arm, noget heldende med Kroppen forover det er ligesom jeg hørte ham tale endnu. Hans Talle var ikke lang, han sagde kun nogle Ord, men hans hele Veltalenheds Sving yttrede sig deri; det var som Løvens knurrende Smigren; hans Biefald var bydende og truende. Altsaa sagde han, har man ved Billen kun tænkt paa England og Fyrstendømmet Wales. Saaledes skal Jrland stedse blive forglemt, og altid kun komme bag efter, Har dette ikke ogsaa bestikkelige og fordærvede Municipalitetet nok, Dog jeg vil understøtte Ministeriets Plan af Hiertet og af alle Kræfter; det er en ædel og hæderfuld Forholdsregel; jeg ønsker intet videre for Jrland, kun netop det samme. Ministeren Hr. Spring Rice søgte at beroelige ham: De skal ikke være bekymret, sagde Skatkammerkantsleren, Regieringen vil udvise samme Retfærdighed mod Jrland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Nyeste Post-Efterretninger. Hs. Majestæt den russiske Keiser er, efter at have afholdet Revne over de ved Brese Litewski forsamlede Tropper, hvortil mange Generaler og Stabs officere af den active Armee have begivet sig fra Warschau, den 20de Kl. 6 om Aftenen afreist over Schitamir til Kiew. – Lord Durham har den 3die October forladt sin Qvarantaine i Odessa. En Kosak-Piket ledsagede ham derfra til Hotel Rechelien, som han beboer, og udenfor hvilket en Ærevagt er opstillet; han blev ved Jndtrædelsen modtaget af de civile og militaire Authoriteter. General Gouverneuren Greve Woronzow har, ledsaget af Stadens Gouverneur Hr. Lewschin, aflagt en Visit hos Lorden; denne aflagde den næste Dag en Kontravisit, og spiste hos den engelske Generalkonsul Yeames.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Den nye russiske Ambassadeur ved det franske Hof, Greve von Pahlens Tiltrædelsesaudience var meget glimrende. Kongen og hans Familie, Kon seils Præsidenten, Krigsministeren, hele Generalstaben, Hofdamerne o. s. v., vare forsamlede i Mar skals=Salen. Ambassadeuren indfandt sig med et talrigt Følge. Efterat den offentlige Audience var forbi, holdt Kongen en Samtale med ham i Thronfalen og ledsagede ham selv til Dronningen. Greve von Pahlen er omtrent 50 Aar og af et imponerende og kraftfuldt Udvortes; han fører megen Pragt, og skal have meubleret sit Palads med sand orientalsk Luxus. Den nye franske Gesandt til Petersborg, Hr. v. Barante, vil afreise i Begyndelsen, af November. - En stor Expedition mod AbdelKader i det Algierske bliver forberedet, nogle Regimenter indskibes dertil; man siger at Hertugen af Orleans vil foretage en Reise til Afrika. Hertugen, og hans Broder afreiste den 23de October til Fontainebleau, den sidste vender snart tilbage til Paris, Hertugen af Orleans fortsætter derfra sin Reise til Middelhavet. - Kongen og Dronningen af Belgien, have den 23de givet Ministerne og det diplomatiske Korps Audience. - Journal des Debats vil vide, at Undersøgelserne om Attentatet af 28de Juli ere tilendebragte, at Pairernes Tribunal er kaldet sammen til den 10de November for at anhøre Greve Portalis Beretning, som skal foredrage Sagen angaaende Fieschi for det. Forhandlingerne skulle da foretages for lukte Døre. Sagen kan ikke vare længe, da kun fire Personer, Fieschi, Pepin, More, og Boireau, ere satte under Anklage. Man vil give de Anklagede en Maaneds Frist til Forsvar, og April Processen skal imidlertid blive fortsat. Fieschr vil denoncere sine Medskyldige, og bevise deres Straf skyldighed, han skal nemlig beskylde Pepin for at have forstrakt Pengene til Maskinen og til Huusleien, Morey have hiulpet ham med at antænde Maskinen, og Boireau skal paa Boulevard have givet Signalet til Explosionen. Fieschi skal have erklæret, at han nok skal opklare hele Sagen, saa at den Kongelige Prokureur skal ikke faae meget at bestille.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Man vil i Paris den 24de October have faaet Efterretninger fra Madrid af 17de, som skulle være af det gunstigste Slags, og som give Haab om at Borgerkrigen vil snart blive tilendebragt. Man vil ogsaa have faaet det Madrider Blad Gazeta, som skal indeholde Dekretet og Klosternes Ophævelse. Disse Beretninger opklares ved den Efterretning, som man har fra Bayonne, om en Konference, som Dronningens General Kordova har havt i 6 Timer, med den nye karlistiske Chef, General Egnia, i Byen Larraga, og hvis Formaal man ikke kiender. Der siges, at Mendizabal har formaaet den spanske Adel til at give Pant i dets Godser for et nyt Statslaan paa 100 Millioner, som han vil tilveiebringe i London. Handelstanden i Madrid vil paa sin Bekostning opstille et Korps paa 54000 Md. De ældre Efterretninger fra Spanien havde endnu giort det tvivlsomt om Greven af las Navas havde underkastet sig, og mange foruroligende Rygter vare udspredte. J Barcellona ere Jndvaanerne blevne beroeligede; de skiænke det nye Ministerium deres Tillid. General Mina ventes hver Dag dertil; den 19de ankom han til Figueras; hans forrige Adjutant, Brigadeer Sancho, er udnævnet til Sekretair i Ministerial=Konseilet i Madrid. Det tegner virkeligt til, at et fornuftigt Frihedssystem vil udvikle sig i Spanien. Den Karlos maa snart blive overbeviist om at al Modstand vil blive forgiæves, og at Klogskab byder, at han saasnart som muligt søger at trække sig ud af Sagen paa den fordeelagtigste Maade, hvorpaa det kan skee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Man bemærker i England, at man ikke i lang Tid kan mindes, at Jrland har været saa roeligt som i nærværende Tidspunkt, hvilket tilskrives, at O'Connell forsvarer det nærværende Ministerium og indgyder Tillid til det. Destomere angriber han Overhuset, og man forventer, at han i den nye Parlaments-Session vil andrage paa en Reform af Lordernes Huus, som han vil have forvandlet til et Valgammer. - J det sidste Finantsaar have de hollandske Finantser indbragt 410,255 Gylden mere end man havde beregnet. – Fabrikerne i Belgien, skulle være i en overordentlig Flor, man er meget vel tilfreds i dette Land; alene klager det liberale Partie over det katholske Parties stedse tiltagende Jndflydelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Henimod 8 Millioner Specier ere i det sidste Aar indbragte af de mexikanske Sølvbiergværker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Man skildrer Mehemed Alis Tilstand som meget betænkelig ved Oprøret i Syrien og Nederlaget i Arabien, Cholera grasserer desuden i Ægypten. Provinsialstændernes Forsamling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
24de October blev en Kommittee udnævnt af Propr. Wilhielm og Langkilde, Greve Holstein, Sognefoged Hans Kristensen, Birkedommer Riber, Kammerh. Juul og Greve Moltke, for at prøve et Forslag af Provst Birch om den nye Matrikuls Fortsættelse. - 26de October. Sekretair Algreen-Ussing forelagde et Andragende fra Direktionen for Bryghuset ved Langebroe om at Frakiendelsen af Jnteressentskabets Valgret og Valgbarhed maatte blive prøvet af Stænderne, en Kommittee blev nedsat for at prøve det. Et andet Andragende fra Tøi- og Bomulds=Væverlauget om Afgiften af toldstempel pligtige Manufakturvare, blev henviist til den Kommittee, som er nedsat for at bedømme den Forsam ligen forelagte Toldtarif.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 29de October. I Gaar Aftes Kl. 6 begave D. D. K. K. M. M. sig under Folkets Fryderaab giennem de smagfuldt oplyste Gader, til Theatret, hvor Hendes Majestæt ved Jndtrædelsen blev modtaget af den talrige Forsamling med et tredobbelt Jubelraad. Derpaa blev en af Hr. Professor J. L. Heiberg forfattet Sang afsiunget Efter Sangen gienlød Huset atter af tre Gange gientagne Jubeltoner for den elskede Landets Moder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Da D. D. K. K. M. M. forlode Skuespilhuset, gientoges disse Fryderaab, som ogsaa ledsagede D. D. K. K. M. M. paa Veien til Amalienborg. - Paa vor elskede Dronnings Fødselsdag har det atter iaar som sædvanligt behaget Hs. Majestæt Kongen at glæde samtlige Elever Underofficerer, Spillemænd og Børn, i de af Direktionen for Garnisonsskolevæsenet underliggende Skoler medet godt og mættende Middagsmaaltid for en 460 Personer. der under Direktionens, Forstandernes og Lærernes Nærværelse i glad Samfund modtage ogsaa dette Beviis paa Kongehusets Bestræbelser for at udbred Glæde ogsaa til dens Kreds, og i muntert Vivat yttrede deres Taknemmelighed og Ønsker for den elskede Fyrstinde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
I det Forhør, som har været optaget over den for Kassedefect arresterede Hofofficiant, har denne selv tilstaaet, hvad der forresten alt var bekiendt, at det er Tallotteriet, som har forledet ham til at besvige de ham betroede Midler. Til hvilken Høide denne ulyksalige Lidenskab maa være voxet hos ham derom vil man kunne danne sig en Forestilling, naar man betænker, at han efter hans eget Opgivende Januar d. A. i Lotteriet har vundet 48,000 Rbd. hvormed han dækkede største Delen af sin hele davæ(Kbhvnsp.) rende Underbalance.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
J Altona opdagedes nyelig Jld anlagt i et Pakhuus med forskiellige Varer, beliggende i den store Elbgade. Det var tilfældigviis bleven opdaget af en tæt derved boende Enke, og ved nærmere Undersøgelse befandtes det at være en høist skiændig og strafværdig Plan til en forsætlig Jldsanlæggelse; thi man fandt Terpentin, Harpix, Svovlstikker a. parat dertil. Som Følge deraf er fire af Stadens Jndvaanere, som havde Varer i dette Pakhuus, blevne forhørte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Odense den 30te October. Et dristigt Tyverie har inat, imellem Kl. 4 og 5, fundet Sted hos en udenfor Vesterport boende Bager. Sandsynligviis er det begaaet af en med Huset meget nøie bekiendt Tyv, da han, uagtet baade Vægteren og Eieren vare advarede om, at et Menneske paa en mistænkelig Maade havde sneget sig om Huset, dog havde kunnet finde Leilighed til at slippe ind i et Værelse til Gaden paa en Tid, da Folkene i Huset vare i Arbeide og endskiøndt Eieren selv et Par Gange omNatten havde været inde i Værelset. Tyven har villet Kittet af en Rude, og sandsynligviis igiennem Aabningen rakt ind efter Dørnøglen. J Værelset, hvoriblandt Andet Familiens Klæder gjemtes, har han lagt Fruentimmerklæderne til Side, men derimod borttaget næsten alle Mandens Gangklæder, et Stykke Lærred og adskilligt Sølvtøi. (Hemp. Av., Ifølge Wagr. Fehm. Bl. har et oprørende Dobbelt mord nyelig fundet Sted i Neustadt. En paa Grund af pligtstridigt Forhold afsat Politiebetient mishandlede sin Kone, samdsynligviis i beskiænket Tilstand. En Slægtning af Konen besværede sig herover hos Magistraten, der lod Gierningsmanden kalde for sig. Denne var imidlertid fraværende, da Citationen indløb. Ved sin Hiemkomst sagde Konen ham, at han var stævnet til at møde for Øvrigheden. Da han ikke ahnede noget Godt forlod han Værelset, men vendte faa Minuter efter tilbage, med et langt Jnstrument, som lignede en Dolk, og med hvilket han strax bibragte sin Kone et dødeligt Saar i Brystet. Den Ulykkelige flygtede, idet Blodet strømmede ud af det dybe Saar, under Raab om Hielp, ud paa Gaden, hvor hun snart sank omkuld og opgav Aanden. Jmidlertid spiddede Morderen sig selv paa Mordinstrumentet, saaledes at det gik ham ud igiennem Ryggen. Han skal kun have levet faa Øieblikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Kiøbenhavns Torvepriser den 30te October. Rug, Td. . . . 4 Rbd. 2 Mk. - s. A. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede, Td. . . 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, 221., Td. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. A. 3 Rbd. 5 Mk. 12 s. Byg, 6 r., Td. 3 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. Havre, Td. . . 2 Rbd. 3 Mk. - s. A. 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter, Td. . . 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Flesk, røget, Lp. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Flesk, grøns., Lp. 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 4 s. Smør, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 2 s. Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 14 s. a 2 Rbd., 2 Mk. s. Giær, Pd. . . . - Rbd. 3 Mk. 12 s., 4 - Rbd. 4 Mk. - s. Siell. Smør, Fd. 12 Rbd. 4 Mk. - s. a 15 Rbd. 2 Mk. s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Kiøbenhavns Børs-Cours den 30te October 1835. Hamb. 2 M. - a vista 203. Spec. 203 1/2. (d. 20 Oct. 1834, Disconto. 4 pCt. Spec. solgtes til 12 Mk. 3 1/2 s. (i Fior, 12 Mk. 7 1/2 s. Kgl. Obl. uden Renter i Bco. Dito uden Renter i Sedl. 90 a 91 (i Fior 90 1/2 a Nationb.-Obl. (af Laanet d. 2. Febr. 1820) i v. S. 192 ½ 4 – Dito i Sdl. 104 1 a – Rbd. Norske Speciesedler 179 a 179 1/2. (i Fior 171 1/2 a 172). Svenske Sedler 48 – s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
3 pCt. engelske Laan ved Wil som & Comp. 74 179 Norske Laan tilentilpCt. Bco. (afsluttet den 21. Juni 1834) 100 1/2 a II. Dito ditor, hvad d. 161. Dito dito til 4 pCt. 200 1/2 - Nye dito dito i pr. S. til 4 pCt. 100 ½ 4 pCt. svenske HyppothekkasseObl. Bco. 94 a 4 pCt. uopsigelige norske Stats Obl. lydende paa norske Species. 4 pCt. Rigsbank=Obl., Renten. pr. 6te Januar, 102 ½ & - Rbd. rede Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Korsøer Skibsliste. Fra 2531te October. Jndkomne, Skpr. L. Andersen af Skaarupper, fra Svendborg, med Frugt og Fedevare. H. Larsen af dito, fra Apenrade, med Muursteen, Brænde &c. G. Madtson af Fiske bek, fra Sogn, Norge, med Trælast. K. S. Bech af Weile, fra Weile, med Brænde. Udgaaede: Skpr. A. Christensen af Lysekil, til Mariboe, ballastet. J. Albertsen af Korsøer, til Nakskov, med Stykgods &c.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Kallundborg Skibsliste. Fra 1825de October. Jndkomne: Skpr. P. L. Schou af Svendborg, fra Præstøe, med Kalksteen. H. Johnsen af Sandefjord, fra Sandefiord, med Trælast. A. Hendrichsen af Lysekil, fra Kiøge, ballastet. J. A. Hansen af Flensborg, fra Flensborg, med Flyttegods. Udgaaede: Skpr. R. Maale af Nyborg, ved Forbiseiling, til England, med Kornvarer. P. L. Schou af Svendborg, til Svendborg, ballastet. A. Hendrichsen af Lysekil, til Moss, med Korn. C. Michelsen af Kallundborg, til Kiøbenhavn, med Kornvarer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Beltpassage. Fra 30te October til 1ste November. Til Fyen. Particulier Lüders; Hr. Schmidt; Volonteur Cohn, Pastor Jensen, Stud. Oppermann, Hr. v. Bielke; Kbud. Nisson, Propr. Hansen, Kammerj. Halling; Komd. Levidsohn; Jfr. Nyeland og Bech, Kand. Pharm. Skeel; Hofjægermester Wind; Hofjægermesterinde Wind; Kammerj. Benzon, Musikus Mankell; Stud. Larsen og Meier; Jfr. Thammerup; Fraken Growe; Frue Lytken; Batt. Chirurg Hansen, Frue Pryds, Kaptain Grev Bauditz; Kammerh., Oberstliutn. Juul, Kontoirist Smith, Pastor Esmann, med Kone og 4 Børn. Til Sielland. Dr. Med. Hubertz; Frue Retz; Batte Chirurg Berg; Kand. Theol. Selchau, Forv. Lund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
AVERTISSEMENTS. Vor elskede Moder og Svigermoder Christiane Margrethe Kierulff, fod Christensen, i Slagelse, er den 23de d. M. ved Døden afgaaet i hendes Alders 85de Aar, efter omtrent 9 Maaneders Sygdom. Hun overlevede en stor Deel af den Slægt, der havde kiendt hende i hendes Liv kraftfulde Dage, og derfor bleve vi og vore Børn i en Række af Aar hendes egentlige Omgivelse; men just derved lært ogsaa vi især at kiende og skatte og elske den Fromhed, deSiælsgodhed og den Taalmodighed, som prydede hendes stille Alderdomsliv, efter at hun var traadt tilbage fra den store Virksomhed, i hvilken hun tilforn vandt Velstand og Agtelse, Mange og tunge vare de Prøvelser, Forsynet havde gjemt til hendes Alderdom, men alle tiente de kun til at vise en Siæl, hvis Tillid til Gud blev uforstyrret, sig selv liig i de mørke som i de lyse Dage. Nu forenet med forudgangne Kiære, har hun efterladt os et Minde, som barnlig Taknemlighed og Høiagtelse skal bevare. Slagelse den 30te October 1835. B. Platen, A. M. Kierulff. M. Bagger fød Kierulff. fød Byberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Jordegods Salg. Ved en eneste Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Næsbyeholm Tirsdagen den 1ste December førstkommende, Kl. 11 Formiddag, blive de den Kongelige Kasse tilhørende Præstøe Amt i Sielland beliggende Hovedgaarde Næsbyeholm og Bavelse, med underliggende Bøndergods, Skove og Teglværk, samt 7 Kirker med Tiender, saavelsom den næsbye holmske Canal, opbuden til Bortsælgelse efter Conditioner som findes til Eftersyn paa de Kongelige Amtstuer i Danmark og Hertugdømmene.