JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-02-09
Mr. Durand d'Aubigny, Ministre du Roi a Liige, avant demande som rapel, S. M. a nomme à sa place Mr. Beyer, cidevant Secretaire d'Ambassade i domme, ensuite & Gienne, & charge actuellement des affaires de France aupres de cette der niere Cour. Le Marquis de Voyer a 6te leve an grade de Lieutenant-General le 5 Novembre dernier. On travaille jour & nuit à l'Armement de Toulon, il det Stre pret dans deux mois il sera puissant, la Cour vent quon n'Epargne rien pour le rendre tel. Aregard de expedition a laquelle on ledestine, cest un mystere qui peut-Stre ne le devoilera quau moment de Pexecution. La crise og les affaires d'stalie vont se trouver par la mort prochaine du Rod'pagne, Pincertitude og ron est sur les desseins que peut avoir formegle Rov de Sardige, og plutet la certude que Ton a de ses dispositions à embrasser le Parti qui lui sera le plus covenable, letat actuel de ses forces, sa proximitee de nostrontieres, tout cela exige des mesures & des precautions de laa part de notre Ministere. Cest pourquoi Pon fait marcher de Pinterieur du Royaume 15 og 16 mille hommes en Provence. Suivant des Lettres de Madrid du 9 de ce mois, S. M. Catholique perd tous les jours de ses forces, & leterme de savie aproche sensiblement. De AMSTERDANI, le 29 Janvier. Mr. & Mere, Jean-Henri Rerckrinele a ete nomme hier Conceiller de cette Ville a la place de fou Mr. Jean Nicolas van Eys. Le 22 de ce mois il et parti du Texel quatre Convois de Navires marchands, saavoir deux pour Curono, St. Eustache, Surinom &c., sous Pescorte des Vaisseaux de guerre le Cheval-Marin & leHarlemmer-Hout, commanden par les Capitaines Thierty Hartog & Jacob de Wilde, un pour le Detroit, avec la Vailseau de guerrese Dieren, Capitaine Fierre Meytens, & le quarieme pour la Co te occidentale de France, sous Pescorte du Vaisseau Hector, Captaine Jeau-Ar naud Soutman. Le Dieren & Pestor son rentrer le 24 a cause des vents contraires, ainst quune cinquantaine de Na vires de leur Convoi. Les autres ont ce pendant poursuivi leur route.
Berlingske Tidende, 1759-02-09
AVERTISSEMENT. Dans la Nouvelle ru, du Roi chez Svend Jegind & dans sa Maison situee entre celle de Madame Scheel (S) de Lun, & celle de Mr. Bringe de Pautre cote, ila des places cecurie pour 10 chevaur & des Remises pour 6 Carosses à leuer, avec des placespour ce qui yappartient. Ausli bieny a til 7 a 8 chambres, ave cusine, maison pour laver, & d'autres comodites neceflaires. Quoique Monsieur le Conseiler d'Etat Wever aver Messieurs ses Collegues les Directeurs des Marchands en Gros, alt deja falt avertir au mois de Decembre dans les Nouvelles, que tous ceux, qui ont pris quelque dommage pendant cette guerre par la violen ce des Cortaires Anglois, devoient sannoncer avant la in de ce mois, á moi souscrit, auquel on a denne le son de tenit les contes de ces pretentions, ave les preuves necessaires pour les verifter. Neanmoins, comme jusquiciil nya que deux des dito pretendans, qui ce sont annonce, avertis par ces presentes tous ceur, qui jusqud present peuvent avoir souffert quelque perteprouable, de men donner avis an plus i 57. Ed'y joindre leur preuves, de peurquon ne croye, que cela vienne de ma negligence, Copenhage, le 5 Fevrier 1759. Carl Wilder.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
an, Jsen Skjød, ga No. 12.2 Miil og ste som er Danske Kiøbenhavnske ilinters Ha 10de Februar. Fredagen, den Regensborg, den 25 Jan.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
J Henseende til Operationerne i tilstundende Campagne gaaer allerede Ordet, at der fornemmeligen 5 Korps skal agere imod Preusserne, og de Hannoverske, neml. 3 Keiserl. Kongel., det ene fra Bøhmen af mod Sachsen, det andet i Lausnitz, og det tredie mod Schlesien; den Soubisiske og Rigs-Armee mod Sachsen og det Magdeborgske, og den Franske HovedArmee mod det Hannoverske.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Fra Svensk Pommern, den 25 Jan. Stralsunder, som man veed, en Fæstning, der kan holde den farligste Fiende ude, og i visse Maader uovervindelig naar man ikke beleirer den baade til Lands og Vands. Beleiringen til Vands er Preusserne ikke vel muelig; men derimod kan det let skee, at de mange i Staden liggende Folk vil foraarsage Mangel paa Levnetsmidler, hvilket ogsaa har givet Anledning til det, at Commandanten, Hr. General Lübeker ikke vilde lade Armeen indrykke, og General-Lieutenant von Lantingshausen, at fatte den Slutning, at nedlegge sin Commando, efterat han med Tropperne allerede 4 Dage havde camperet i Moradserne for bemeldte Stad. Saasnart Tropperne vare indrykkede i Staden, steg Prisen paa alle Victualier. Vel faaer man mange Ting fra Øen Rygen, men samme Øe er i forrige Aar temmelig taget med. Capitain Ørtzen, som havde Commando i Damgarten, sidder i Arrest i Stralsund. Man taler endnu om en anden Officier, hvorover der sammesteds skal holdes Krigsret.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Mayland, den 26 Dec. Man seer her næsten overalt i de Jtalienske Stater KrigsTilrustninger. J det hele Østerrigske Lombardie blive nu gjorte samme Anstalter af Hertugen af Moden, som af den, der er Administrator for samme Rige. Regimenterne blive ikke alene completerede, men der blive endogsaa nye Regimenter hvervede, og de, som vil tiene i 6 Aar, faae mere end den ordinaire Sold. Alle de, som ere tienlige til Soldater, af dem, som ere enten dømte til at miste Livet eller at tiene paa Galleerne, blive tvungne til at tage Tieneste.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Frankfurt, den 27 Jan. J Gaar lod vor Magistrat ved en Deputation Due de Broglio gratulere til sin Ankomst her til Staden, ved det han er kommen i Prinzens af Soubise Sted, som paa Tirsdag afreiser herfra til Versailles. Omendskiønt de Franske indtil denne Tid ikke have fordret Penge af Staden her, saa har dog samme sidstleden maattet levere 80000 Rationer, og man fordrer endnu 200000 af samme Slags.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Fra Franken, den 27 Jan. Breve fra Jena melde, at den Preuss. General Vedel var passeret der igiennem Egnen med et stærkt Korps og et anseeligt Tog Artillerie.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Gens, den 23 Jan. Man bekommer daglig nyere Efterretninger om en neSkuepladses Aabning i Jtalien. J Følge Breve fra Turin af 13 hujus, har Kongen af Sardinien udgivet Ordre, saavel til sine egne National, som de under ham staaende fremmede Troppers Forstærkning. J Følge heraf skal Regimenterne af Riget selv forøges ved hvert Compagnie med Mand, foruden de ordentlige Recruter, og et hvert af de fremmede Regimenter forsynes med en heel Bataillon. Foruden dette lader Hs. Sardiniske Majestet sin Armee sætte i beste Stand.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Amsterdam, den 30 Jan. De sidste Efterretninger man her har fra Lissabon, er af 30 Dec., og melde følgende: "Da Staatsfangerne vare blevne overbeviiste om deres Forseelse, lod man ogsaa deres Betientere arrettere. Hertugen af Aveiro bliver imidlertid haardnakket, og vil ikke bekiende. Han forlangte i disse Dagen Bog til Tidsfordriv, man gav ham en vidtløftig Tractat med andægtige Betragtninger: men i Steden at læse i Bogen, rev han Bladene af den og opbrændte dem. Hans Hensigt var, efter al Anseelse, at stikke det Kammer i Brand, i hvilket han var bevaret, for ved denne Leilighed at echapere, men hans Forsæt blev i Tide opdaget og til intet giort.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Marquisen af Tavora synes alvorligen at fortryde sin Opførsel, dog er han derhos meget tungsindig, og søger at opmuntres af de Geistlige. Til Aveiram har man forsikret sig en Summa Penge paa 1700000 Crusader, som ogsaa her allerede ere ankomne. Disse Penge, foruden andre Summer, vare bestemte til Konge=Morderne, og alle dem, som til det ugudelige Forsæts videre Udførsel skulde være behielpelige. J Pakhuset er ogsaa 3140 Flinter, med til behørige Bajonetter, en fremmet Kiøbmand tilhørende, ophævede. Disse Gevær vare uden Lands fra paa Hertugens af Aveiro Regning forskrevne, og i dette Pakhuus indlagde, for at bevæbne Hertugens Tilhængere dermed, paa det at samme, naar Kongen var bleven ombragt, med Eftertryk kunde opvække et Oprør, og derpaa videre udraabe Hertugen til Konge. Hernæst var det i den forræderske Plan fastsat, at Hertugens eneste Søn, Marquis af Terra nova, skulde ægte Arve=Princessen til Kronen, nemlig Princessen til Brasilien. Hertugen skal ogsaa allerede, som man vil forsikre, formedelst et til Madera udbredt Rygte, at Kongen var død, der sammesteds være udraabt for Konge. Jesuiterne ere her indsluttede nøyere end tilforn.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Madrit den 13 Jan. Hs. Majestet Kongen har ikke, som man i Førstningen troede, selv underskrevet sit Testamente. Hs. Majestet bemøyede sig vel selv for egenhændig at giøre det, men han havde ikke Kræfter til at røre Pennen. Saa bedrøveligt som det er med os i Henseende til vor kjære Konge, hvis Død vi bestandigen vente paa. Hs. Majestets Testamente er imidlertid underskreven af tvende Hs. Majestets fortroligste Raad, og tillige udtrykkeligen hosføyet, at saadan Underskrift er skeet efter Hs. Kongl. Majestets egen befaling. Hs. Majestet Kongen af begge Sicilierne er i bem. Testamente udvalgt til Thronfølger og Universal-Arving, paa den Condition, at han skal betale sin sal. Hr. Faders Kong Philippi den 5tes Skyld, ligesom og giøre en Stiftelse til 300 fattige Personers Underholdning.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Paris, den 26 Jan. J Følge Efterretninger fra Lissabon, som med Breve fra Barcellona af 6 huj. ere ankomne, skal allerede den 19 Decbr. 3 af de sammenrottede, nemlig Hertugen af Aveiro, af Huuset Braganza, General Marquis af Ta vora og Græven af Antigura være halshuggede, efter at de forhen havde mistet deres høyre Haand. Men de lige derfra indløbne Efterretninger medføre ingen Bekræftelse. herpaa; men sige allene at bemeldte Personer have været paa Pinebænken.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Dresden, den 25 Jan. Som man fornemmer, saa har Hs. Durchl. Chur prinzen ansøgt om Tilladelse at maatte forlade denne Residence, tilligemed den gandske Kongel. Familie, men samme er bleven ham af Hs. Preussiske Majestet afslaget. J Bøhmen yttrer sig en stor Korn=Mangel, saa at en Scheffel koster der 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Haag, den 30 Jan. Man har her Breve fra en sikker Haand, hvilke melde, at Engelænderne ere i Færd med at pønse paa 2 Landgange, den ene paa Kysterne af Normandiet eller Picardiet, og den anden i Flandern, for derved at giøre den allierede Armee en mægtig Hielp. Nogle af de sidste Breve fra London melde, at en nye Subsidie-Tractat, med Landgræven af Hessen-Cassel var den 17 huj. sluttet, og at Hs. Storbrittanniske Majestet havde i samme forbundet sig til, ikke at ville nedlegge sine Vaaben, førend Hs. Høyfyrstelige Durchl. igien var kommen i Besiddelse af sine Stater, og nogenledes havde erholdet Erstatning for den lidte Skade; derimod forbinder Hs. Durchl. sig til at stille 19000 Mand ved den allierede Armee, fremdeles fornemmer man, at saavel denne Tractat, som den med Kongen af Preussen den 7 Dec. a. p. er bleven bragt til Parlementet, og at Hs. Preussiske Majestets Ratification indkom Dagen derefter; ligeledes er det tilforladeligt, at en Tractat imellem Kongen af Engeland, Preussen, Sardinien og Neapolis er paa Tapetet, i Følge hvilken Hs. Storbrittanniske Majestet aarligen skal betale 500000 Pd. Sterling til Hs. Sardiniske Majestet, og holde en Esquadre af 16 Skibe af Linien og 3 Fregatter i de Jtalienske Vande, for at understøtte Operationerne.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Med particuliere Breve fra Lissabon fornemmer man, at Hertugen af Aveiro, og Græven af Tavora, som de fornemmeste Hoveder i Conspirationen imod Hs. Majestet, ere indfatte i et jern Buur, af det Slags, som man sætter Tigerdyr og Løver i, ellers hænger det over Jorden, paa det man kan være forsikkret om deres Personer, indtil deres Dom falder.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Helsingøer, den 8 Febr. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 5 hujus, Biørn Knudsen Qvist af Kiøbenhavn fra ibid til Bajona med Baglast. Den 6 dito Richard Richards af Eckernførde fra Bourdeaux til Kiøbenh. med Viin.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Kiøbenhavn den 9 Febr. Den 8 Nov. 1758, er den dimitterede Major Palle Krag v. Hoff bleven gratificeret med Caracter som Oberstlieutenant af Cavalleriet. Den 31 Jan, har Premierl. ved det Fyenske Nationalregiment til Fods Frederich von Jensen erholdet Capitains Caracter af Jnfanteriet; ligeledes er det ved Oberste von Kleistes dødelige Afgang vacant blevne Garnisons-Regiment confereret til den hidindtil ved det Oldenborgske gevorbene Regiment til Fodsstandene caracteriserede Oberste Johann Wilhelm von der Mehden som virkelig Oberst og Chef; hvorimod den caracteriserede Oberstlieutenant Ulrich Frederich von Roepstorff igien er bestilt til virkelig Oberstlieutenant ved sidste bemeldte Oldenborgske gevorbene Regiment til Fods; desligeste er ved det Syndenfieldske gevorbene Regiment til Fods Capitain Joachim Frederich von Focken forundt Caracter som Major af Jnfanteriet og Premierlieutenant Ole von Boysen ved det tredie Trondhiemske National-Regiment til Fods gratificeret med Capitains Caracter af Jnfanteriet; saa er og Amtsforvalter i Ribe Lauriz Christensen beskikket til virkelig Krigsraad. Den 1ste Febr. haver Hs. Kongl. Majestet allernaadigst behaget at avancere Under=Tøymester; Ole Tønnesen til Søe=Tøy mester; og i hans Sted til Under=Tøymester allernaad beskikket Fyrværker Jens Spanger.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
J Gaar ankom Hs. Majestet Kongen her til Staden fra Slottet Jægersborg, og i Aftes var ved Hoffet Apartement.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Den 2 hujus er Stiftamtmand og Amtmand over Callundborg, Dragsholm, Holbek og Sæbyegaards Amter Hr. von Barners Frue nedkommen med en ung Søn.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Onsdagen den 6 huj. har Amtmand over Wordingborg, og Tryggevelde Amter, samt Ridder af Dannebroge, Hr. Wolf Veit von Reitzensteins Frue i sit Alders 24 Aar omskiftet Tiden med Evigheden.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Fra Bergen er under 23 Jan. indberettet, at der sammesteds den 19 Ejusd. var ankommen Capitain Rasmus Munck med hans førende Skib, nemlig en Fregat, Emanuel kaldet. Paa sin destinerede Reise er han gaaen fra Kiøbenhavn til St. Croix siden den 17 Dec. a. p.; men formedelst Storm og Uveir dreven igjennem den saa kaldede Pentland Firth, og har været nogle Uger i den Spanske Søe. Man frygter for, at Ladningen har taget Skade, som vil vise sig ved Eftersyn.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Vexel-Cours. London 4 Rdlr. 92 s. et Pd. Sterl. Amsterdam 17 a 16 3/4 pro Cento. Hamborger Banco 12 a 11 3/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
AVERTISSEMENT. NB. Liebhaberne til Træknings=Listerne af Siette Kongel. allene privilegerede
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Kiøbenhavnske Lotterie, bekiendtgiøres, at samme, som forhen bliver at bekomme i Frederichsberggaden, første Dør paa høyere Haand fra gammel Torv, hos Bogtrykker Nicolaus Møller, Arket for 4 s. De, som ville prænumerere paa alle 5 Classes Træknings=Lister, betale 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Hos Bogtrykker Nicolaus Møller, boende i Frederichsberg Gaden, første Dør paa høyere Haand fra gammel Torv, er fra Pressen udkommen:
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Den Engelske Philosoph, eller Clevelands Crommells naturligi Søns Historie, Første Bog, af det Franske oversat ved A. C. von Passom, fød Materna." Jn Octavo 19 Ark, og ziiret med Oversætterindens Portrait.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
De Herrer Prænumeranter anmodes, at vilde lade af hente deres Exemplarier, med Efterskud 2 Mk. 8 s. for Postpapiir og 2 Mk. Trykpapiir til følgende Bog, som med første tages under Pressen. De, som ikke haver prænmereret, kan bekomme denne Bog med Prænumeration til følgende, for 4 Mk. 3 s. Postpapiir, og 3 Mk. 8 s. Trykpapiir.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Da Hs. Excellence, sal. Hr. Generallieutenant og Geheimeraad, Friderich Otto von Rappe, Ridder a. den 2den Dec. nestafvigte Aar 1758 her i den Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, uden Livs=Arvinger, dog ved at efterlade sig et Testament, ved Døden er afgaaen; og Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst har befalet, os undertegnede, som Commissarios, at bringe hans Efterladenskab tilligemed sammes Deeling til Rigtighed efter Loven; til hvilken Ende vi i Forveien har agtet fornøden et offentlig Proclama at lade udgaae, saa indkalde vi herved alle og enhver, som formeene noget udi dette Stervboe at have til gode, hermed en Gang for alle, at de inden den udi Loven foreskrevne Tid, nemlig et Aar og sex Uger, fra Defuncti Død af at regne, hos os udi Commissionen enten personlig eller ved Fuldmægtig sig angive, for saavel til Arven sig behørig at legitimere, som og for at frembringe tilstrekkelig Beviis, i Henseende til hvad Gields Fordringer, som de maatte have, da de derefter lovmæssig Decision kan forvente. Og bliver ellers herved alle Vedkommende advarede, at dersom de i forskrevne Tid sig ikke melde, de da derefter ikke blive hørede, men aldeles præcluderet. Decretum in Commissione udi Kiøbenhavn, den 31de Jan. 1759. Trellund, Tante, D. Hensel, Obristlieuteant af Major af Jnfanteriet. Ober-Auditeur, Jnfanteriet. (L. S.)(L. S.)(L. S.)
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Bergskriveren ved det Jarlsbergske Bergværk Søndensields udi Norge, Joachim Christian Becker, som Skifteforvalter, lader herved 3de Postdage efter hinanden i de Danske Aviser bekiendtgiøre, at Skiftet efter den der ved Døden afgangne Schichtmester, Peter Flastrup, følgelig det derom efter Loven a parte udstæde ordentlige Proclama) bliver foretaget hos ham udi den ved Værket værende Berg skriver=Gaard den 25de Jun. 1759. Til hvilken Tid herved endnu til Overslod indevarsles alle Stervboets vedkommende Debitorer og Creditorer, som enten kunde have noget der at gielde eller fordre og prætendere, at de til ovenmeldte Tid og Sted sig indfinder med deres Paastand og saadan Beviis, som Loven i sær esker efter død Mand, da enhver derefter kan vente at vederfares den Ret, som Lov og Forordningen medholdig er. Men i Fald nogen dermed skulle udeblive, da maa de derover selv tilreigne sig det Tab, som de ved Udeblivelsen kan forvolde sig, eftersom Skifte=Forvalteren og Arvinger siden vil være befriet for Tiltale og Ansvar i alle Tilfælde. Jarlsberg Værk, den 8de Jan. 1759. Christen Quistgaard til Ullerup paa Morsøe Land i Jylland, lader herved bekiendtgiøre, at hans Huusholderske, som er fød i Wendsyssel, navnlig Jde Marie Muldorf, sidstleden den 26de Oct. er derpaa Gaarden ved Døden afgaaet, og hendes Efterladenskab strax tagen under lovlig Behandling, og som bem. Afdøde skal efter Beretning have 2de Søstere, den ene af Navn Maren Christens Datter Muldorf, som siges skal være gift udi Trundhiem i Norge med en Skoemager, ved Navn Jens Tostrop Winter, den anden af Navn Sophie Christens Datter Muldorf, som ey vides, hvor sig opholder, desaarsage og formedelst Stervboen ikke formaaer at bekoste ordentlig Proclama, saa notificeres herved, efter den brugelig Skik og Maade, 3de Gange i de Danske Aviser, at Skiftets Foretagelse efter bem. Afdøde er berammet der paa Ullerup at skee førstkommende 30 Martii 1759, til hvilken Tid og for inden den Tid Loven befaler, Arvingerne enten selv eller Fuldmægtiger, samt Credi- og Debitorer sig vilde lade indfinde, da enhver kan vente at vederfares Ret. Fredagen, den 16de Febr. førstkommende, vorder 4de og sidste Gang i store Heddinge holden Auction imellem Kl. 8te a 10 Slet Formiddag, udi Hr. Byefoged og Auctions=Directeur, Niels Jessens Gaard sammesteds og absolut bortsolgt, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bliver bekiendtgjort, en i samme Bye i Siælland, beliggende Kiøbmands Gaard, med tilliggende Kiøbsted Jorder tilhørende, sal. Arnoldus Munthes Stervboe i Kiøbenhavn, alt under et, thi maatte det behage de Lysthavende, sig til berørte Tid og Sted at indfinde.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Da Frue Anthonette von Hadeln, Enke efter afgangne Major og Commandant von Treiden, nestleden 28de Decbr. ved Døden er afgangen paa hendes Gaard Alvestad, udi Totens Præstegield, er hendes Midler straxen paa lovlig Maade taget under Registering og Vurdering, og de løse Effecter derefter ved Auction bortsolgt; thi bekiendtgiøres dette Dødsfald 3de Postdage efter hinanden udi de danske og tydske Aviser til alle hendes Arvingers Efterretning; men i særdeleshed for 2de af hendes Søster=Sønner, Lieutenant Reinert, Friderich von Kaas, og Johann Preben von Kaas, hvoraf den første skal have opholdt sig i Holsteen, og den anden i Kiøbenhavn, at de saasnart mueligt og inden den Tid Loven foreskriver, vilde melde sig hos mig som Skifte=Forvalter, da Skiftet derefter, siden ingen Vidtløftighed i Boen findes, forderligst kan ventes sluttet. Suchestad paa Toten udi Aggershuus Stift i Norge, den 27de Jan. 1759. David Sommerfeldt, Kongel. Majestets velbestalter Cancellie=Raad og Sorenskriver over Totten, Wardahl og Birie. Bannerslund, fordum Sparetorn kaldet, bliver den 21de Febr. nestkommende ved offentlig Auction opraabt til Forpagtning, paa 14 eller 6 Aar med ald dessen underliggende Grund, Eiendommer og Tiender. Auctionen holdes paa Bannerslunds Gaard. Conditionerne findes til Eftersyn hos Grævskabets Forvalter paa Wedelsberg, saavelsom hos Claus Flauth, som holder sig op paa Hs. Excellence Hr. Græve af Moltkes Pallais i Kiøbenhavn.Paa Boller Gods udi Vendsyssel er den 20de Nov. ved Døden afgangen Fæstebonden, Ascher Nielsens Hustrue, Kiersten Eschis Dotter udi Freeden i Taars Sogn, hvorefter Boet straxen er taget under lovlig Skifte=Behandling; og som den Afdøde, foruden nærværende Arvinger, skal have en Søn, navnlig Niels Andersen, der efter Beretning skal være Skoemager og boende i Kiøbenhavn, saa aar sages at lade benævnte Niels Andersen 3de Gange udi de danske Aviser indkalde, eller om han skulde være død, da hans Arvinger, om nogen er til, at møde i Stervboet udi Freeden i Taars Sogn den 13. Martii 1759, da Stiftet samme Tid om mueligt bliver sluttet. Boller, den 19de Dec. 1758. Som Fuldmægtig. P. Kiersgaard.
Berlingske Tidende, 1759-02-10
Udi Riibe er Borgeren Adolph Frederich Schertling den 22de Dec. a. p. uden Livs=Arvinger ved Døden afgangen, da hans efterladte Stervboe strax lovlig er bleven registeret og forseiglet; Men da bemeldte Afdøde har haft 4 Søstre, af hvilke fra de 3de, nemlig Marie, Agnete og Lise, der alle skal være gift og boe i Fyen, ved Stervboens Aabning den 22de hujus er forefunden en Contract eller Afkald, at saalænge Enken af den Afdøde blev i eenlig Stand, skulde hun være frie for deres Tiltale, i Henseende til Arvs Søgning, og da derimod ikke fandtes noget fra den fierde Søster, navnlig Mette Malene, hvis Opholds Sted Enken ikke veed, videre end at hun har været gift og boet imellem Colding og Hadersleb, men ubekiendt, om hun endnu er levende eller død, og har efterladt sig Børn heller ikke, saa har Skifte=Retten været anlediget til at fortfare med Stervboens videre Behandling efter Loven, indtil sidstbemeldte Søster eller Arvinger, om nogen er til, lovlig var indkaldet. Thi vorder altsaa herved i de Danske Aviser trende efter hinanden følgende Postdage, forbemeldte Dødsfald tilkiende givet, og i sær den Afdødes Søster, Mette Malene, saafremt hun enten selv eller Arvinger efter hende er i Live, indkaldet, inden 12 Ugers Forløb fra dato, at melde sig med lovlig Legitimation for Skifte=Forvalterne, Borgemester Fridsch, samt Raadmand og Byefoged Lund i Riibe, inden hvilken Tid ogsaa Stervboens, saavel Credi= som Debitorer, vilde indfinde sig, de første for at angive deres Fordringer, og de sidste, for at betale, hvis de kunde være skyldige, da enhver skal vederfares, hvad ret er, men de Udeblivende at tilskrive sig selv, at der paa deres Prætensioner ikke noget efter bemeldte Tids Forløb bliver reflecteret, og at Stervboen derefter uden Ophold til Endskab vorder befordret. Ribe, den 26de Jan. 1759.