JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-22
Skulde nogen have et lidet Sted paa et Par Tønder, Hartkorn med Boelig for en liden Familie udenfor Bondestanden, beliggende i Nærheden af Kiøbstæderne enten Weile, Horsens, Skanderborg eller Aarhuus, at sælge eller bortleie paa billige Vilkaar, med Besætning og Afgrøde, og samme enten strax eller til Michelsdag kan tiltrædes, ville samme behage at aflægge sin Adresse paa Adressekontoiret i Aarhuus med Udskrivt, W. P. 23.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-22
Undertegnede er formedelst anden gjort Handel findet underhaanden at bortsælge sin paabeboende Selveiergaard : i Hinnedrup Bye, Tulstrup Sogn, Ning Herred, staaende for 8 Td. Hartkorn Ager og Eng, 2 Fk. Hartkorn, Skovskyld. Gaarden har 100 Td. Pløyeland og av Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. ler fra 60 til 100 Læs Høe; Konge- og Kirketiende er indkiøbt. Gaardens Bygninger har 56 Fag og et Halvtag, ere nye og vel vedligeholdte; Stuebygningens Vægge ere i Sommer opmurede med brændte Steen Til Gaarden er største Overflødighed af Tørv, endog til Salg, ligesaa overflødig Gjerselhugst og en DeeEege. Tæt ved Gaarden er en indhegnet Tofte paa 30 til 40 Td. Land i hvilken staaer det meste af Skoven Gaarden, hvormed Afgrøden følger, kan tiltrædet strax, naar derom med første akkorderes med undertegnede. Hinnedrup d. 10de August 1815. Otto Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-22
Auction. Ni Tdr. Havre Udsæd i Oldjorden, bliver solgt Mandag Eftermiddag Kl. 3, den 28de AuEn nye rødmalet Seng med lakeret Top til 2de Personer og en nye Skriverpult, er tilkiøbs; Anviisningen giver Adressek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-22
De som maatte have Fordringer udi afdøde Jomfrue Ane Margrethe Fløyes Stervboe, indkaldes med 12 Ugers Varsel at anmelde samme for undertegnede, som behandler hendes Skifte. Bygholm de 27de Juli 1815. Wegner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-22
Undertegnede, boende ved Stranden No. 138, Kiøbenhavn anbefaler sig herved til Reisende som maatte besøge denne Stad, da han har Leilighed til at modtage Logerende, og beværter tillige med Spiisning Morgen, Middag og Aften. Den reelleste Behandling, skal altid være Formaalet for mine BestræC. Boegh, belser. Tracteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-22
Et meubleret Værelse for en eenlig Person kan faaes hos Lars Jørgensens Enke ved Mindet. To meublerede Værelser at faae tilleie, anvise Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-22
En Lærredreng kan blive antaget i Farveriet paa Vestergade i Aarhuus. S. Topsukkere, samt hvid Puddersukker, kan til billige Priser faaes hos Schoubye, boende i Tobaksfabrigeur Hansens forrige Gaard paa Middelgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-22
Hos en Familie her i Byen er Tieneste ledig for en Enepige. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-22
Paa en Herregaard i Nærheden af Aarhuus er til anstundende 1ste Novbr. 1815 en Plads ledig for og a Stuepige, der for sin Fliid, Troeskab og gode Opførsel kan forevise gode Attester. Adressek, anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
No. 103. Aar 1815. Aarhuus Stifts. privilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 25de August. Fredagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Frankrige og de Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Man troer nu Fredslutningen at være nær, derimod forsvinde efterhaands de Forhaabninger som Franskmændene nærede om en vis Monarks Deeltagelse, da der tvertimod fra denne skal være udstædt en meget eftertrykkelig Erklæring til den franske Regiering. Opofrelser, og det betydelige, kommer Frankrige til at giøre. Det preus. Kabinet skal have udarbeidet en Plaa, hvorefter hele det franske Flandern og Braband med tilliggende Distrikter skulle tilfalde den nederlandske, Konge som derfore igjen afstaaer nogle østlige Provindser til Preusen; Lothringen og Elsatz deles mellem Østrige og Schweiz; ogsaa fra engelsk Side skal der, være indgivet en Note, hvori Nødvendigheden bevises, at ogsaa Engeland maa have en fast Punkt paa den franske Kyst, for under alle Omstændigheder at kunne, bidt ge til Vedligeholdelsen af Frankrigs indre Rolig, hed. - Andre Efterretninger forsikre: at Loire=Armeen fast skal have besluttet at modsætte sig disse de Allieredes Foretagender. Der siges og at Kongen af Frankrige med det allerførste vil lade sig krone, og at de allierede Monarker strax efter denne Høitidelighed forlade Frankrige, for ikke at være Vidner til de store Exekutioner, som i Paris skal foretages paa Statsforræderne, ligesom det og skal være raadet Kongen at foretage sig en Reise paa samme Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Siden de allierede Monarker i Paris have grebet, til Kanonsproget, synes det i de senere Dage, der at være blevet noget roligere. Arresteringerne vedvarede, stærke Patrouiller giennemstrøifede Gaderne, Nationalgarden afvæbnedes, over alle Rolighedsforstyrrere holdtes der øieblikkelig Standret, og for at bidrage sit dertil, har Hs. kristelige Maj. Kong Ludvig overdraget sin troe, Tiener Fouchee Politicopsynet i Thuilleriernes Hauge. Overalt er der opreist Allarmstænger, og de preusiske Armeekorps kantonnere saaledes, at de inden 8 Timer kunne være samlede. Jkke allene var det de Sammensvornes Plan at dræbe Monarkerne men endog alle de øverste Feldtherrer, og den 6te Ans var den dertil bestemte Dag. Hyronimus og Joseph skal have havt stor Andeel deri; da man greb denne blev han af en Bajonet saaret igiennem Haanden. Ogsaa endeel Fruentimre ere arresterede, hvoraf adskillige havde øvet deres Hævn ved at oversprænge de kongeligsindede Damers Schawler med Skeedevand, - Da Nellikerne ere forbudne at bære, saa have Bo. napartisterne nu begyndt at føre et Græs eller Halmstraae i Munden. - Ogsaa i andre franske Stæder, ere mange Personer arresterede som stode i Forbindelse med de Pariser Sammensvorne. - Jfølge Privatbreve fra Paris skal Forstaaelsen i den Kongelige franske Familie ikke være den bedste, da Monsieuren og Hertuginden af Angouleme ere af modsatte Meninger med Kongen. - Adskillige store Personer skulle Transporteres til Guyana.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
General Vandamme havde sit Hovedqvarteer i Lemoges. Marskal Brune har i Aviguon forat undgaae Folket Raserie, dræbt sig selv ved et Pistolskud. Endnu efter hans Død var Folkets Forbittrelse saa stor, at man mishandlede Liiget, slæbte det omkring i Gaderne og tilsidst kastede det ud i Rhonstrømmen. - Ney er arresteret paa Schweizergrændsen og paa Veien tilbage til Paris. - 3000 Kosak ket agere mod endeel Frikorpser i de nordlige Skove, og spidde eller skyde alle og enhver som sætte sig dem til Modværge. Mange paa Veien til Frankrige værende allierede Tropper have faaet Ordre til at giøre Holdt, og adskillige til at vende om igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Napoleon. Endnu d. 15de Aug, laae Northumberland for Anker ikke langt fra Pleymouths Havn, hindret af Modvind i at begynde sin lange Reise. - Med Capitain Maitland skal Napoleon have taget en venskabelig Afsked. Han takkede for den ham viiste Opmærksomhed, i det han trykte Maitlands Haand. Paa Northumberland stode Napoleons og Admiral Cockhurns Sovekamre til hinanden. Hiin har medtaget en Mængde engelske Bøger og vil underveis lære Engelsk med større Færdighed end han allerede kan det. - Man spurgte ham, hvad han tænkte om det engelske Jnfanterie: "Lange Krige giøre gode Soldater, gav han til Svar. Paa en Engellænders Spørgsmaal angaaende Ludvig 18de, svarte han: "Han er en god og ærlig Mand. Kun elsker han et godt Bord og vittige Jndfald vel meget. Han er for svag og ikke skabt til at beherske Frankrig. Hertuginden af Angueleme et den eneste Mand i hans Familie". "De synes, sagde Man videre -at have glemt, at de ifølge en høitidelig Traktat var paa Elba, at Man der paa ingen Maade foruroligede Dem, og dog har de forladt Øen og krænket Traktiten. Napoleon svarte: "Jeg var Souverain, jeg havde Ret til at bekrige en anden Souverain, ogsaa Ludvig den 18de, hvis jeg fandt for godt. Jeg har gjort det. Med nogle hundrede Mand har jeg beseiret ham." - At Man kun titulerede ham General, har krænket ham. Bitter udbrød han: "De har dog sendt Gesandtere til mig som til en souverain Potentat . . .; de har erkjendt mig for Første Konsul. Prindsregenten roser han og tilstaaer at denne Fyrstes urokkelige Standhaftighed har knuust hans Magt og bragt alle hans Planer til at strande. - Da Lord Keith, paa Napoleons Væggring, at gaae ombord paa Northumberland, yttrede: han haabede ikke at vorde nødt til at bruge Magt, svarte Napoleon: "O nei, ne! De befale, jeg maa adlyde. De kunne bringe mig bort; men glem ikke, at det skeer mod min Villie. Han opsatte en formelig skriftlig Protestation. Derpaa fulgte en rørende Afsked fra dem, der omgav ham. Savar henflød i Taarer. Adskillige tilbageblivende i Officerer tilskrev Napoleon: "Jeg maa forlade dem Jeg var lykkelig - og De tjente mig som kjække og trofaste Mænd: - Skjæbnen forfølger mig - og De have ikke forladt mig. De have ikke skuffet mit Haab: modtager min Tak. Adskillige Aviser have travlt med offentliggjøre nogle foregivne Breve, som Napoleon, før sin Afreise til St. Heleng skal have sønderrevet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
J lutter smaae Stykker ere de ikke langt fra Torbay ved Ebbe, Flod, Vind og Veir drevne hen til en Baad, fuld af nysgiertige Mennesker, og det saa fuldstændige, at Man skal kunne sammensætte en heel Deel vigtige Papiter af disse Flagmenter, der endog siges at indeholde store Statshemmeligheder, der findes rørende Breve til Marie Louise og adskillige Andre, som til Læsernes Opbyggelse ere opsatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Napoleons Gemalinde skal med megen Flid læg sig efter det engelske Sprog og den Geographiske Videnskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Sverrig Norge. Den 8de Aug. blev den Stokholmer Rigsdag sluttet. Hs. K. H. Kronprindsen har strax efter tiltraadt Reisen til Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Norske Dødsfald, Provst og Ridder Hunt, Regieringssekretair Sunde og Kiøbm. Henningsen, alle i Christiania; Hofviolon L. Grønlund i Fredrikshald; Capt. Nysom i Drammen. Det Danske Auxiliairkorps. Førend den fra Hertugen af Wellington ved en Koureer indløbne Ordre, at det Danske Armeekorps skulle giøre Holdt, kunde være expederet omkring til de forskiellige Kolonner, vare allerede Fortropperne rykkede frem indtil Meppen, Fürstenau og Osnabrück. Mellem disse Stæder, Bremen og Oldenburg, kantonnerer for nærværende Tid hele Korpset, og er saa disloceret, at det igien paa en Dag kolonneviis paa de foreskrevne Router kunne koncentrere sig og fortsætte Marschen. - Greve v. Holk, Lieutn. ved Garden til Fods, afgik den 17de Aug. fra Bremen til Paris med Depescher fra Hs. D. Prinds Frederik af Hessen til Hertugen af Wellington.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Fædrelandet. Torsdagen den 17de Aug., holdtes Kiøbenhavns Universitets høitidelige Fest i Anledning af Deres Majestæters Kongens og Dronningens Kronning; hvorved de academiske Høitideligheder sluttedes, der vare begyndte den 27de Julii, og siden den 3die Aug. vare fortsatte ved daglige Oisputationer i Regentskirken. Festen beæredes med Hs. Majestæt Kongens, Hs. Høihed Prinds Christian Frederiks og Deres Durchlauchtigheder Hertugen og Prindsen af Augustenborgs høie Nærværelse. Kl. 12 forsamlede sig i Trinitatis Kirke Universitetets Direction og samtlige Professorer, og efter Jndbydelse, indfandt sig de Kongelige Ministre, og de fleste at Statens Hæders= og Embedsmænd. Kl. 12 1/2 begyndte Høitiden ved Hs. Majestæts Ankomst med en Cantate, hvortil Ordene vare af Ridder T. Thaarup og Musiken af Prof. Zink. Derpaa besteeg Rector Magnisicus Prof. Saxtorph, den foran Chøret oprettede Tale stoel, og udviklede i en latinsk Tale, det Betydningsfulde for Regenten og Folket i Deres Majestæters Kronings- og Salvings Act." Efter denne Tales Slutning fremstode efter hinanden de fire Decaner, og ereee rede ved en kort Tale 10 Doctores og 2 Licentiater i de forskiellige Faculiuter. Prof. Dr. P. C. Müller crettede de fire theologiske Doctorer: Prof. Ridder B. Thorlacius, og Prof. P. K. Meyer, Sognepræsten til . Kiøbeløv paa Lolland, Ridder R. Møller, og Cate pellanen til Frue Menighed i Kiøbenhavn, Ridder J.p. Mynster. Conferentsraad Ridder Schlegel ere rede: Deputeret i det Kongel. danske Cancellie Etatsraad, Ridder og Dannebrogsm. A. S. Ørsted, hvem det juridiske Facultet havde tilstillet et Æresdiplom, og Praf. M. H. Bornemann, og proclamerede Notarius i det juridiske Facultet J. L. A. Kolderup Rosenvinge som Licentiatus Juris. Statsraad Ridder Vang creerede til medicinske Doctorer. F. G. Howitz og H. Gartner, og proclammerede C. C. Bruun som Licentiat. Justitsraad Prof. Schow ereerede til Doctores Philosophiær. F. C. Petersen og E. G. Thune. Mellem hver Creation blev en liden Cantate under Musik afsungen. Endelig besteeg den første af de creerede Doctores, Prof. Thorlacius, Talestolen, og fremsagde i samtlige Promoveredes Navn en efter gammel Vedtægt metrisk forfattet Taksigelse, og nedbad i en kort Bøn Himmelens Velsignelse over Kongen, Dronningen, Kongehuset og Fædrelandet, hvorpaa et Slutningschor endte Festen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Ved Kieleruniversitetets Fest i samme høitidelige Anledning udnævntes 13 til Doctorer. Blandt de Fraværende, som tildeeltes Doctorgraden vare: Cancellie deputeret A. S. Ørsted, R. af D. og Dannebrogsm., Prof. Ohlenschlager, R. af D., Cantsler v. Kruck i Slesvig, Cantoler v. Brockdorff i Glüchstadt, Brødrene Stollberg og den bekiendte Niebuhr i Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Hr. von Kotzebne som med en Brig paa 8 Kanoner og 20 Mand Eqvipage, lutter Russer, vil seile omkring Verden og for Tiden befinder sig paa Khvns. Rhed, agtede om faae Dage at fortsætte Reisen, hvorpaa en med ham i Berlin opdragen Franskmand, Hr. Chemisseau og en Søn af vores værdige Konferentsr. Wormskjold, ledsage ham som Lærde og Naturalister. Reisen vil vare i tre og maaskee i fem Aar. Man vil passere Cap Horn, og, om mueligt, ved den arktiske Pole, søge at bane sig en Vei over Kamschatka.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
J Fredags og Løverdags bleve Logerne i det khynske kongl. Theater som sædvanligt ved offentlig Auction for næste Vinter bortforpagtede. De bleve meget dyrt betalte, i første Etage kom f. Ex. Pladsen for hver i Aften paa 3 Rbd. I det Hele indbringe de abonnere de Loger i denne Vinter 30,000 Rbdlr. mere, end i den forrige. Dannebrogsmand og Gaardmand i Wærum Bye, Aarhuus Stift, Nikolay Pedersen, hædrede Kongeparrets høie Kronningsfest ved at indbyde hele Sognets Fattige til sig og paa egen Bekostning beværte dem allemed et godt Middags= og Aftensmaaltid. - J flere andre Landsbyer her i Egnen havde Beboerne forenet sig for i godt Laug at høitideligholde denne for alle Danmarks Børn saa glædelige Dag. J nogle havde endog Præsterne ladet Menighederne samle i Kirkerne og der forkyndet dem Dagens høie Anliggende, samt i deres Hierter fremkaldt og opluet de Følelser, der i hver ærlig Danes Bryst maae brænde for hans Drot og Dronning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Mandagen den 19de Junii er paa mange Steder i Sielland seet en Jldkugle paa Horisonten. - Ogsaa paa Jyllands Østkant vil Man til samme Tid have seet et lignende Meteer. Jnteressere vilde det hver Naturvidenskabens Ven, om de varierende Beretninger, Man fra forskjellige Steder har hørt desangaaende, maatte vorde sammenholdte og bragte i Harmonie; maaskee ledte de til en eller anden Undersøgelse, hvis Resultat kunde ønskes offentliggjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Kours den 22de August - 615. - Specier 32 Rbmk.; Commits. 69 a 69 1/2 pr. 100; Oblig. 305. Norske Sedler 58 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Ved den 910 Trækning i Altona er udkom følgende Nummere: 80. 25. 5. 53. 81.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Paa Søndag prædiker i Fruekirke til Høimesse, Hr. Studegaard; til Aftensang, Hr. Jahnsen; i Hospitalst. Hr. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Døde. Kapt. ved Prinds Christ. Regim. v. Bruun, Brandkapt. og Dannebrogsmand Esmann, Mad. Mørk fødLøwener, (17 Aar gammel efter 3 Ugers Ægteskab, Frue Justitsraadinde Thulstrup, Tienestepigen Johanne Larsen, for Aar gl., tient med udmærket Troskab hos Cancellier. Bay i 39 Aar). Jfr. A. Lerke, Thora Secunda Fallesen, alle i Khvn. Mad. Ramert fød Falch i Slagelse, 18 Aar. gl., Frøken Lerche paa Lerchenborg, Giestgiver Pagh i Restved, Pastor Bring i Serslev, Jda Granskov i Frederiksborg, Jfr. M. M. Budz i Randers, Mad. Nørager i Viborg, Procurator Thorsøe i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Copulerede. Den 11te August i Nustrup Præstegaard : ved Ribe, Hs. Høværværdighed Hr. Amtsprovst H. Hør broe fra Rødding i Thorninglehn og Jfr. K. C. M. Arnsen, fra Søndre: Wissing Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Bekiendtgiørelser. Jordegodser. Tirsdagen den 5te Septbr. om Formiddagen Kl. 10 bliver ved offentlig Auction i Giestgiver Schibyes Gaard i Aalborg, anden Gang opbuden følgende Frue Generalkrigskommissairinde Lange, tilhørende Eiendomme i Nørre Jylland, nemlig: 1) Oxholm, der har ufrie Hovedgaardstaxt 46 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., Mølleskyld 2 Tdr. 1 Skp. og af Bratskovs Hovedgaardstaxt 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb., hertil et Areal af 1941 Tdr. Land, hvoraf 580 Tdr. Land Skov og 75 Tdr. Land Torvemsse. Med Gaarden følger en Besætning : af 100 Køer og 60 Faar, samt endeel Inventarium; Olands Kirketiende, matriculeret for 4 Tdr., 444 Sildestader og 74 Aalestader; samt 108 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb Hartkorn Bøndergods, hvoraf Landgilden er 452 Rbdlr. 12 Sk. S. V., 8 Tdr. Rug og 19 Tdr. Byg, foruden Hoveriet af Gaarden 1794 Gangdage, 4 Løbe=Bud, 6 Hostdage og 54 Gangtage af Huse paa Hoved= og gaardstaxten. Langeslund, en Parcelgaard af Bratskov, der har Hovedgaardstaxt 26 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb. med et Areal af 1897 1/2 Td. Land, hvoraf 223. Td. Land er Skov, en betydelig Strækning god Tørvemose og omtrent 60 Tdr. Land godt bevoxet i med Rør. Med Gaarden følger en Besætning af et 90 Fæhøveder og 60 Faar med Yngel; Sæden i eller Afgrøden efter Udsæden af 22 Tdr. Vintertug, 45 Tdr. Byg, 60 Tdr. Havre og 318 Læs; Høe; 93 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn i Bøndergods, hvoraf Landgilden er 708 Rbd. 66. Sk. S. V., 4 Tdr. Rug, 15 1/2 Tdr. Byg, 213 1/2 Tdr. Havre, foruden Hoveriet af Gaarden (der bestaaer i 394 Tdr. Land Eng bierget og 27 1/2 Tdr. Land giødet) 1054 Gangdage, 36 Løbe-Bud, 16 Hostdage, 6 Spanddage, og 740 Gangdage af Husene paa Hovedgaardstaxten. Wilsbechs minde, ligeledes en Parcelgaard af Bratskov, der har Hovedgaardstaxt 13 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. 1 Alb. med et Areal af 793 1/2 Tdr. Land, hvoraf en betydelig Strækning er Tørvemose og omtrent 120 Tdr. Land godt bevoxet med Rør. Med Gaarden følger liden Besætning og Jnventarium; Afgrøden efter 3 Tdr. Vinterrugs, 3 Tdr. Bygs og 10 Tdr. Havres Udsæd, samt det indbiergede Høe, omtrent 100 Læs; 92 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 22/5 Alb. Hartkorn Bøndergods, hvoraf Langilden, er 405 Rbd. 7 Sk. S. V., 56 3/4 Td. Byg og 8 1/4 Td. Havre, foruden Hoveriet af Gaarden (som i det væsentlige er 124 Tdr. Eng bierget og 12 a 12 Tdr. Land giødet) 702 Gangdage, 28 Løbe=Bud, 25 Høstdage, 10 Spanddage og 24 Reiser, foruden 52 Gangdage af Huset paa Hovedgaardstaxten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Kollerup Kirke (hvis Tiende er matriculeret for 38 Tdr. og hvis tiendeydende Hartkorn er 172, Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb.) med tillagte 6 Tdr. 2 Fdkr. 2 4/5 Alb. Herligheds og 25 Tdr. 3 Skpr. Bondeskylds Hartkorn, af hvilket Gods den aarlige Revenne er 12 Rbd. 64 Sk. S. V. og 28 1/2 Td. Byg. e) Leerups Kirke- og Konge-Tiende, den Første, matriculeret for 13 Tdr. og den Anden for 5 1/8 Tdr., og hvis tiendeydende Hartkorn er 70 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. med Revenne 4 Skpr. Byg af en Kirkejord. f) Det saakaldte vestre eller Strøegods, der bestaar af 68 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Bøndergods, hvoraf Landgilden er 412 Rbd. 87. Sk. S. V., 4 Løbe=Bud og 4 Reiser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. ) 29 Eng, eller Tørveparceller af Brat skovs Hovedgaardstaxt, med Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., og som indeholde 203 1/2 Tdr. Land. Disse Eiendomme opraabes først særskilte og dernæst samlet under et. Eiendommene som tilligemed Jordebøger, Karter og Konditioner her forevises, kunne og under eet erholdes forinden Auctionen, naar man derom handler med Undertegnede, og skal i Tilfælde af, at Handel inden Auctionen sluttes, saadant udi disse Tidender vorde anmeldt. Conditionerne ville findes til Eftersyn i Odense hos Hr. Jversen, i Aarhuus hos Hr. Fuldmægtig Jensen paa Amtstuen, i Wiborg hos Hr. Cancellieraad Fogh, i Aalborg hos Hr. Kiøbmand Borreschmidt og i Kiøbenhavn hos Hr. Høiesterets Advokat Treschow. Det bemærkes, at den tredie og sidste Auction er berammet til Slutningen af September. Langeslund pr. Aalborg den 19de Aug. 1815. H. Pedersen, Capt. og Landindsp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Torsdagen den 31te August om Eftermiddagen Kl. 2 lader Enken Mad. Meier i hendes iboende Sted, ved Siden af Ph. Hartwig Ree paa Vestergade ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter bestaaende af Borde, Stole, Speile, Kobber, Messing og Tin, Linned, Trætøi m. m. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus den 25de August 1815. Auctions Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
St. Croix Rom, Raffinade, lyst og mørkt Puddersukker, Candis, Congo Thee, Kaffebønner, fiin Kiøbenhansk Vanille Chocolade, alle Sorter Tobakker med flere Kiøbmandsvare kan faaes til de billigst Hansen, muelige Priser hos paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
De 5 Gaardes Avl, som jeg haver havt i 2de Aar, kan faaes til Leie, naar man henvender sig til mig, inden 12te Septbr. 1819. P. Sperling, Bager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
Rettelse. J. No. 97 anførtes Hr. Uhrmager Kjeldsen, som den, der i Randers Avis havde anmeldt at de (Bekjendte og ubekjendte) som vare tilstede ved et skjændig Forsøg paa at brændemærke hans Ære, foraarsaget af en Sag, som er under Behandling, kunde træffe ham hjemme i næsten til enhver Tid af Dagen. - Med hiin Anførsel forholder det sig, hvad Autore Metier og Navn angaaer ikke saa gandske rigtigt. Han er nemlig ikke Uhrmager men Urtekræmmer: han hedder ikke Kieldsen men Kjeld son. Det er det Hele. Hr. Kjeldsen ville behageligen " undskylde Feiltagelsen og Hr. Kjeldson tage til Takke Udgiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-25
med Rettelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-26
No. 104. Aar 1815. Aarhuus Stifts privilegerede. Kongelig allene de Tidende. dresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 26de August. Løverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-26
Blandinger. Mange Anecdoter har Man udbredt om Napoleon paa Elba; næsten alle hidrøre de fra engelske Blade. Efter hans Tilbagekomst har en Fransk Officeer udgi givet et Skrift betitlet: et Aar af Keiser Napoleons Liv, der indeholder mange hidtil ubekjendte Træk. Skjøndt Forfatteren er en Tilhænger af den styrtede Keiser, skjøndt hine Træk ere meget eensidige, have de dog en saameget desto større Jnteresse, som den evig mindeværdige Koloss blandt Aarhundredets Mænd, de omhandle, nu er styrtet i Støvet og ført bort, at fængsles til St. Helena's Klippe, fra den Verdensdeel over hvis Halvdeel han engang strakte sit Hersker spiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-26
Korsicaneren er den 26de afseilet fra Den Elba Buonaparte er den 30de landet i Cannes med 600 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-26
General Buonaparte har den 4de Marts erobret Grenoble.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-26
Napoleon er den 11te draget ind i Lyon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-26
Keiseren har igaar under Acclamationer holdt sit Indtog paa Fontaineblau, og lerierne imorgen, d. 20de Marts som er Hs. Majestæts Kongen af Roms Fødselsdag. Saaledes er det franske Folk. Alene dette Afrids af Napoleons Tilbagekomst fra Elba qvalificeer det fuldkomment til Navnet af Veirhanefolket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-26
Et Pariser-Blad har følgende forblommede UdtrykLingen taber ved nærmere Omstændigheder meere end Blomsterhandlerne; Fiolernes Tid er forbi, Nelliken har ingen god Lugt mere, Lillier ere blevne almindelige, kun Oliven (?) kunde endnu betale sig. Til den er mange Libhavere, men man veed endnu ikke hvad de skal koste, og mange frygte, de ville blive for dyre.