JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1683-12-01
Londen 4 December. Hertug af Monmout hid heel uformerkt lod haste, Og underdanigst ned for Kongens Fod sig kaste, At bede om Pardon, den hand i Mildhed fik, Og siden meer, end for i Gunst til Hove gik. Den Cidney, som er hørt at vilde conspirere Som de Rebeller, der For hen henrettet ere, December Mercurius. Hans Dom til Galgen, og at deelis er afsagt, Som det bør alle dem der saadant har i Agt. Den samme nu i Dag for Øxen motte pleje Og for sin onde Synd til Retter-Stokken nejeVed Veners Forbøn blev dog Kroppen deeling quit, Og Vennerne til stædt ham at begrave frit. Men Monmont var kun kort i Naaden, for hand ikke Vedgik nu offentlig sin Faut til fulde prikke: Hand blev fra Hove viist hen til sit eget Hiem Til Kongen ham igien at komme kalder frem Holland.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Amsterdam 18. December. Vi slet fortumlet er, for Spanien tør vove Een aabenbare Krig at slutte der til Hove Mod Kronen Frankerig, hvad er dog deris Magt, Her udi Nederland, de motte fare sagt. De har vel snart den Hielp, som de hos os kand vente Den hastige Ruptur os nøder til at slente Sær fordi Amsterdam og Seeland ikke vel, De sexten tusind Mand at vervis stæde til.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Ei heller kand vi see at Engeland vil giøre Dem nogen sikker Hielp, og sig til Uroe røre; Tydskland vel synis og at tae sig selv i Agt 29 Og lang Succurs vilgaa fra Spanske Kongers Magt. Nu Bi ANNO 1683. Nu gaar Krigs Luen op, de Franske Sværdet drage Ved Bryg de overgaar og sytten Tusind tage Nu gandske for dem selv og i det første Stød var peltzet dem, som der een Pind for La-dør bød. Nederland. Gend 22. December. Jld-Kuglers Bolde gaar og stinke Potter-spøjte Nu ind at Lyxenborg, hvor om de Franske føjte, Og har den indeklemt, jeg veed ei hvor det gaar 3 frygter denne Stad i stor Perikel staar.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Tydskland. Hamborg 25. December. Frantzosen holder op med Lyxenborg at plage, Hand lar det nogen Tid til Hvile staa i Dage, At see om Spanien endnu vil elske Fred Og hans Prætension i Minde give stæd. Elsas 10 Decembr.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Chur-Cøllend findet er neutral at vilde blive Om hand hos Frankerig, det derhen kunde drive; Biskopen uden Tvil af Strasborg giør sin Flid At bringe det i Verk ved meglen Dag og Tid.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Paris 12. December. Endnu skal Stæderne tolv Skibe equippere. Som Flodens store Haab end meere skal formeere, December Mercurius. Og bydis Qvesne strax til Vaar igien at gaa Ad Søen, og vil seis hvad mand da finder paa. Nok Tredive endnu skal repareret være Og giøris brugelig, til mand dem vil begære. Til Lands Armeen og uhørlig lavis til Dog sigis at mand sig paa Fred beflitte vil.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Det kommer underlig, at Spanien vil føre Os Krig og Feide paa, dog vi os ikke røre Fordi vi med Raison Cortryk indtaget har Til blotte Under-Pant til deris Gield er klar. Skal vi da endelig Haar-noppis og i Feide, Og ingen Fred hos dem maa finde meere Lejde; Da maa vor Ordres gaa til Homiers i hast, At hand paa Krigs-maneer dem hilser hart og fast.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Keiserdommet.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Vien 5. December. Nu løser Paven digt for Penge-Pung og Pose, hvor for ham Kejseren maa elske højt og rose mange tusind Tal hand skikker Penge nock til store Vervinger, som sterker voris Flok. Grav Berka gaar nu hen udi een Ambassade Til Sverrigs Rige bort, der ej at efterlade Hvad tiene kand til Fred og Tiderne de vil, J denne Vanske Stand, at slutte Stæde til. De Tyrker truer hart, og atter vil os gieste Med een uhørlig Magt, hvorfor vi os befæste, ANNO 1683. Af allerstørste Magt, og Proviant indførPaa gandske Aar og Dag med hvad som der til hør. Vi haaber Ungeren, og Teckeli at bringe Til Lydighed og Troe, for deris Magt er ringe, Af Mildhed Keiseren et Commissari-Bud. Vil skikke for den Sag til Fred at føre ud Firsindstyve Tusind vor Magt til Vaars vil blive Og Beyeren der til vil tyve Tusind give Hvor hen Cosaccer og Croater støde til Maa skee, Jtalien sig ogsaa reise vil. Caskab, som meentis, saa sig ikke ville give, Men heller, hvad den kand, vor Verk tilbage drive, Syv hundred friske Folk af Tekkelis Armee, Den har indtaget, og lar sig stive nakket see. Den Polske Konge vil sit Venskab stadig give, Og ved sin skrive Haand har lovet sig at blive Til Sommers her endnu med mange tusind Mand At føre Krigen ud der udi Ungerland; Hand maa skee reiser hiem og vil een Anstalt giøre, Og see at mand sig og mod Tyrken der kand røre Saa denne Leilighed kand nogle af hans LandHiembringe udigien til Fred og Frelse-stand.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Jtalien. Venedig 27. November. Muskov Ambassadeur nær kommen var til Tide Hos Tyrken, for hand hart lod deris Sultan vide, Hvad December Mercurius.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Hvad begge Czarrerne udfordrede til Fred Og hvor de vilde hae een sikker Grentze-Stæd. Hans Hovet hafde nær maat ludet for een Klinge Foruden Skriftemaal og Rettergang til Tinge, Om ikke Muphti Præst de Tyrkers beste Raad, heel hafde hanem frelst fra Dødens myrde-Braad.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Barbariet. Vi agter all den Knep de Christne paa os pikke, Som mand een Finger i det heede Vand kand stikke Vi som al Havsens Sand til Vaaren kommer ud Med blodig Riis igien at pidske deris Hud.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Aarits Slutning. Wolt op, leg Pennen bort, det stunder til at qvælde Til hellig Aften nu vil Dage lyset helde, Nu gaar det gamle Aar af Tide-løber bort Og viser, at vor Tid er flygtig, ond og kort. Giør nu et Overslag paa Herrens store Naade, Som dig er teed i Aar, giør Regning paa den baade, Som du dig selv har gjort ved Sathans synde-pagt Forsone dig med Gud, tag Naadens Tid i Agt. Tak ANNO 1683. Tak Himmel-Høje Gud for Sundhed, Fred og Grøde, Forlad vor Tide-Faut og Daglig Synde-brøde Lad Salighedens Verk i fulde Gænge gaa Lad Kongen, Riget og dit Folk i Naade staa Be Am Prentet hos Joachim Schmedigen.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Januarii Mercurius. ANNO 5684. JANUARII. ERCURIUS. Unger dater giør død. 18000 Aar. (2) 680. 16800 Rdlr. oc har og og ko Danmark.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Lever 27. Decembr. et gode Jever-Land, som fordum Dage hørte Til Oldenborge-Huus, og Danske Merke førte, Vi uden Sverd-Slag nu behendeligen fik Men Commendanten ud til anden Syssel gik.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Kiøbenhavn 3. Januarii. Mon denne Spore-Snee Ligbøren ikke brede Til Mikkel-Slæbe-Hæl, og Hasenkopei bede, Til egen lige-fær, nu Kongen farer ud Og een Lyste-Jagt lar plukke deris Hud. 11. Jan.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Den Polske Envoye fra Sverrig hid lod stande Og paa Hiem-Reisen vil besøge vore Lande Hand nu af vor Monarch fik første Audientz 1. Og for sin Principal begierte ham til Vens. Her ANNO 1684. Her klekker ikke Ved, ei Peltz, ej forit Svantze, Ved Kuldens Hudder-sang maa tender Skanger-dantze, For denne Svippe-Kuld, som snerper hart oppaa Mod dens blaa frossen Haand kand neppe nogen staa. Som Nordens Dovre-field Jiss-Bierge holden tage, Fra Belt i Grøn-Sund op, Skraa-Jsen høris brage, Og kyser Posten bort, saa vi har ikke hørt Tre Post-Dag udi rad, at hand har Hornit rørt. Det Kongelige Huus Smaa-morer sig til Hove Med lit Comoedi-Spil, al Dyd bør Kongen love, Som hendis Majestet sin Dyde-Moder giør Al Lyst og Tids-fordriv, som Dyder efter spør. Nu slap da Posten frem, hand ryster som den Kolde Ham udi fligen sad. Jens-Vinter det kand volde, Dog trøster hand sig ved, hand begge Ørne har; Li dennem Vinteren til Told i Prydsen tar. Kørfør dito. Maa Sproe er Lekker-Bisk, og Kierlighed at finde.
Danske Mercurius, 1684-01-01
J knappe-nøje Krov, hvor hundrede er inde, De arme Stympere, hvor vil de slippe hen. De æder Manden op, før de gaar bort igien. Nu er de sluppen frem med Strutte-Nød de strebte, Og det de fløde paa fra Hul til andet slebte Jeg troer Kulden som i Vinter hørnit staar 29 Tog aldrig saa af Stæd i mange mange Aar. Januarii Mercurius. Ej nogen torde for med Beltet spende belte, Af Frygt hun skulle dem til Grund og Døde elte, For Oberst Lieutenant von Trampe førte frem Hand var til Fare vant og har den Seyer hiemHelsenør dito. saa Belt og Øre-Sund nu ligger Broen Brede, De stolte Floder maa Vogn-Manden staa til reede Een Vej nu Kulden giør til Skaanis høje Kuld, Og tetter den saa hart som Land-Jords faste Muld. Een fremmit Drømmere heel artig veed at tale, J Phantaste-Søn og store Stater male geg ynker den Statist, som giøris Hierne-svag Og ynsker at hand maa dog fare lit i Mag. Du maler Konger af og skatter deris Velde Du lyver dennem paa, og Gloser har at mælde; Spy-Fluer gik jo bort i denne Vinter-Kuld Hvad skal det Klatte py ved Kongers Krone Guld. Jeg undrer nogen Stat vil dig i Landet lide Som i dit Rede-Nest vil alle Stater vide. Dog du kun gietter, og vil hitze Vrede op Mod dem dig rekker Haand, indtil du holder Trop Engeland.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Londen 31. Decembr. Due Monmout ligger syg udi sit Herre-Sæde. Smaa-Kopper ere Gængs og tør til Hove træde At ANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-01-01
At danke Damer af i Due de Jorkis Hov Dem Døden budet bar med Passbor og Forlov. Vel til ti tusind Mand Succurs de Spanske søge Mod Kronen Frankerig, og vilde Magten øge Med deris Verving her paa tyve Tusind Mand; Vi raader dem til Fred, og meer gaar neppe anDen Danske Prins Georg skal Ridder-Orden føre, Af Engelsk Hose-Baand, og Lykke-Knuden røre, Hand ogsaa hos sin GUD saa vel i Naade staar, At hand ved sin Gemal Livs-Arving snarlig faar.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Paris 10. Januarii. Udi Rosilien vi rykkis nu i Haare. som giør heel højt af sine Vaare: Med Spanien, Vi maa ej nyde Fred, men nødis udi Spil For ingen brande Ret fra Gryden drage vil. Vi vilde Lyxenborg hvad vi der kunde giøre Med Jld- og Bombe kast, naar vi os vilde røre; Dog helst til første Martz, skal det i Dage staa, Og seis om Spanien vil sig til Føje slaa Sverrig.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Stokholm 8. Jan. Grev Carl Oxenstiern til Kejseren skal fare J Gabrielis Sted, og ingen Møje spare J hvad Januarii Mercurius.
Danske Mercurius, 1684-01-01
J hvad, som giøris kand ved Extra Envoye Og til vor gode Tarv og Kronens Nytte skee.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Gottenborg 21. Jan. Gesanter til Moskov snart ogsaa ferdig blive Og der hos Carerne skal vore Verker drive, Vi maa saa, hvor vi kand, os giøre Venner-fast, Med alle, som med os vil holde Last og Brast. Kejserdommit. Lintz 16. Jan. Vi intet sønderligt i disse kolde Dage Krigen tager for, der paa vi ikkun mage At vor Armaide kand i fulde Rystning staa Til Vaars mod Fienderne og sterk i Marken gaa Til voris Tieniste de Svitzer eene byde Vel tyve Tusind Mand, og vil dem ferdig yde, Saa snart som Græsit gror. Og Penge lystig gaar Fra Paven, saa vor Verk for Armod ikke staar. Lintz 25. Jan.
Danske Mercurius, 1684-01-01
en general Pardon lar Kejseren nu lyde J gandske Unger-Land, og alle Frihed byde; Men om den Tekkeli for gyldig kiende vil Ei vidis, før vi seer, at hand slar ryg dertil.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Polen ANNO 1684. Polen. Varskau 2. Jan. Vor Kronit Seier-Helt vi Ære-Krantze vinde, For hand af Ledings Tog lar sig i Landet finde. Her gaar nok Syn for Sagn, at hand var ikke red Hvor Æren Svedte ud, men svedte ogsaa med. Paa Skrammerne det seis, at Folket var et borte Hvor Hug er deelit ud, men at de ere sorte Er for de nederst sad, naar vanket Øl og Mad; Ja, ja den Passen har hand rekker først i Fad. Krakau dito.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Ved Fyer-Verke-Statz vi ville Kongen glæde, Til voris slette Roes; ti for hans egit Sæde En uforsynt Bold falt hart ad ved hans Fod, Og nogle deris Liv ved den Jld-leegen lod. Stachin 4 Dec Mu vare Tyrkerne med Tartere til rede At lade Polens Land i Blod og Angist svede, Men de Cosaker og Vallaker dennem drev egit Blode-Bad hvor alle døde blev. Een dreffelig Armee paa trediv Tusind bleve, Af de Uchristne Folk og bort med Døden dreve, Ja hver et Øje, som paa nogle Mile var Og dem i Ballograd da Døden sønder skar.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Tydskland. Januarii Mercurius.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Tydskland. Leipzig dito. Til Leipzig-Market er heel kostelige Vare, for hver, som kiøbe vil, de ere meget vare.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Her ere Kremmere, som holder Hovder fal Af Tyrken, som i Krig fik pik paa Pande-Skal.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Holland. Haag 18. dito. Vi veed ei hvad vi skal til Krigen eller Feide, Hos begge finder vi kun liden sikker Leide Dog Franske lover nok og siger Venskab til, Og at de langt fra os mod Spansken feide vil. Dog seer vi Naboe-Veg i lyse Lue stande Og Morder-Rov og Brand opæde Neder-Lande; Men hvor vi er bered at slukke Branden udOm den gir til os 6. ing det veed den høje GUD. Nederland. Lyxenborg 4. Jan.
Danske Mercurius, 1684-01-01
J denne Svie-Kuld vi huldet har een Heede Med den Frantzose-Magt, som grusom kunde mede Til os fem Dage med sex Tusind Bombe kast Og nær Jld-slugede hvad her var løst og fast. Vi ANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Vi nu lit slupped har men vore blote Lande Vi seer alt her og der i lyse Lue stande GUD bedre fattig Folk, som udi denne Kuld Gaar Mad og Huse-løs paa den Steen-frossen Muld. Forstaden til Namur og Brysel er i Aske, Jldmør Landets Pragt nu lader af at braske Paa Bøyden stikker op vel fyretyve Baal Og brender hver een Flet, der høris Jammer-Skraal. Cøln 24. Jan. Maar Landet har ej meer, da høris ogsaa byde De faste Festninger, at de skal Brandskat yde: Det gaar vel ogsaa an, her bydis Lod og Krud, 3 i Hennegav, at de skal Punge ud. or B talien. Rom 24 Dec Den føde Øien-Lyst vil Paven nu forbyde, Som Fruen-Timmerit af Naade lar os nyde Af deris Arme-Skin og Alabaster Bryst, Til Ørit og til Kno skal skylis denne Lyst.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Barbariet. 24 Dec. Den Gros Vister er endnu i største Ære, Og imod Christen Land skal Hevne-Sverdet bære Saa, snart det Sommer er og føre voris Magt, Som sig med Løve-mod at Henne har i Agt. Findis hos Christian Geertzen paa Slot-Platzen. Januarii Mercurius. ANNO JANUARII. MERCURIUS. 180. Aager der atter i der og ger. (2)rager 180. m. de skrifter ger dø Danmark.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Jever 27. Decembr.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Et gode Jever-Land, som fordum Dage hørte Til Oldenborge-Huus, og Danske Merke førte, Vi uden Sverd-Slag nu behendeligen fik; De Men Commendanten ud til anden Syssel gik.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Kiøbenhavn 3. Januarii. Mon denne Spore-Snee Ligbøren ikke brede Til Mikkel-Slæbe-Hæl, og Hasenkop ej bede, Til egen lige fær, nu Kongen farer ud, nan Og i een Lyste-Jagt lar plukke deris Hud.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Den Polske Envoye fra Sverrig hid lod stande, Og paa Hiem-Reisen vil besøge vore Lande, Hand nu af vor Monarch fik første Audientz, 9. Og for sin Principal begierte ham til Vens. Her ANNO 1684. Her klekker ikke Ved, ei Peltz, ej forit Svantze, Ved Kuldens Hudder-fang maa tender Skanger-dantze, For denne Svippe-Kuld, som snerper hart oppaa Mod dens blaa frossen Haand kand neppe nogen staa. Som Nordens Dørre-field Jiss-Bierge holden tage, Fra Belt i Grøn-Sund op, Skraa-Jsen høris brage, Og kyser Posten bort, saa vi har ikke hørt Tre Post-Dag udi rad, at hand har Hornit rørt. Det Kongelige Huus Smaa-morer sig til Hove Med lit Comoedi-Spil, al Dyd bør Kongen love, som hendis Majestet sin Dyde-Moder giør Al Lyst og Tids-fordriv, som Dyder efter spør. Nu slap da Posten frem, hand ryster som den Kolde Ham udi fligen sad. Jens-Vinter det kand volde, Dog trøster hand sig ved, hand begge Ørne har; Ti dennem Vinteren til Told i Prydsen tar. Kørfør dito. Paa Sproe er Lekker-Bisk, og Kierlighed at finde. knappe-nøje Krov, hvor hundrede er inde, De arme Stympere, hvor vil de slippe hen. De æder Manden op, for de gaar bort igien. Nu er de sluppen frem med Strutte-Nød de strebte Og det de fløde paa fra Hul til andet slebte jeg troer Kulden som i Vinter hørnit staar Tog aldrig saa af Stæd i mange mange Aar. Januarii Mercurius. Ej nogen torde for med Beltet spende belte, AfFrygt hun skulle dem til Grund og Døde elte, For Oberst Lieutenant von Trampe korte frem Hand var til Fare vant og har den Seyer hiemHelsenør dito. Maa Belt og Øre-Sund nu ligger Broen Brede De stolte Floder maa Vogn-Manden staa til reede Een Vej nu Kulden giør til Skaanis høje Kuld Og tetter den saa hart som Land-Jords faste Muld. Een fremmit Drømmere heel artig veed at tale, J Phantaste-Søvn og store Stater male, Jeg ynker den Statist, som giøris Hierne-svag, Og ynsker at hand maa dog fare lit i Mag. Du maler Konger af og skatter deris Velde Du lyver dennem paa, og Gloser har at mælde; Spy-Fluer gik jo bort i denne Vinter-Kuld Hvad skal det Klatte-Spy ved Kongers Krone Guld. Jeg undrer nogen Stat vil dig i Landet lide Som i dit Rede-Nest vil alle Stater vide: Dog du kun gietter, og vil hitze Vrede op Mod dem dig rekker Haand, indtil du holder Trop Engeland.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Londen 31. Decembr. Due Monmout ligger syg udi sit Herre-Sæde. Smaa-Kopper ere Gængs og tør til Hove træde, At ANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-01-01
At danke Damer af i Duc de Jorkis Hov Dem Døden budet har med Passbor og Forlov. Vel til ti tusind Mand Succurs de Spanske søge Mod Kronen Frankerig, og vilde Magten oge Med deris Verving her paa tyve Tusind Mand; Vi raader dem til Fred, og meer gaar neppe anDen Danske Prins Georg skal Ridder-Orden føre, Af Engelsk Hose-Baand, og Lykke-Knuden røre Hand ogsaa hos sin GUD saa vel i Naade staar, At hand ved sin Gemal Livs-Arving snarlig faar.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Paris 10. Januarii. Udi Rosilien vi rykkis nu i Haare Med Spanien, som giør heel højt af sine Vaare: Vi maa ej nyde Fred, men nødis udi Spil, For ingen brande Ret fra Gryden drage vil. Vi vilde Lyxenborg hvad vi der kunde giøre Jld- og Bombe kast, naar vi os vilde røre; Med. Dog helst til første Martz, skal det i Dage staa, Og seis om Spanien vil sig til Føje slaa Sverrig.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Stokholm 8. Jan. Grev Carl Oxenstiern til Kejseren skal fare Gabrielis Sted, og ingen Møje spare hvad Januarii Mercurius.
Danske Mercurius, 1684-01-01
hvad, som giøris kand ved Extra Envoye Og til vor gode Tarv og Kronens Nytte skee.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Gottenborg 21. Jan. Gesanter til Moskov snart ogsaa ferdig blive Og der hos Carerne skal vore Verker drive, Vi maa saa, hvor vi kand, os giøre Venner-fast, Med alle, som med os vil holde Last og Brast. Kejserdommit. Lintz 16. Jan. Vi intet sønderligt i disse kolde Dage J Krigen tager for, der paa vi ikkun mage At vor Armaide kand i fulde Rystning staa Til Vaars mod Fienderne og sterk i Marken gaa. Til voris Tieniste de Svitzer eene byde Vel tyve Tusind Mand, og vil dem ferdig yde Saa snart som Græsit gror. Og Penge lystig gaar Fra Paven, saa vor Verk for Armod ikke staar. Lintz 25. Jan. Een general Pardon lar Kejseren nu lyde J gandske Unger-Land, og alle Frihed byde; Men om den Tekkeli for gyldig kiende vil Ei vidis, før vi seer, at hand slar ryg dertil.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Polen. ANNO 1684. Polen. Varskau 2. Jan. Tor Kronit Sejer-Helt vi Ære-Krantze vinde, For hand af Ledings Tog lar sig i Landet finde. Her gaar nok Syn for Sagn, at hand var ikke red Hvor Æren Svedte ud, men svedte ogsaa med. Paa Skrammerne det seis, at Folket var e borte Hvor Hug er deelit ud, men at de ere sorte Er for de nederst sad, naar vanket Øl og Mad; Ja, ja den Passen har hand rekker først i Fad. Krakau dito. Wed Fyer-Verke-Statz vi ville Kongen glæde, Til voris slette Roes; ti for hans egit Sæde En uforsynt Bold falt hart ad ved hans Fod Og nogle deris Liv ved den Jld-leegen lod. Stachin 4. Dec Mu vare Tyrkerne med Tartere til rede At lade Polens Land i Blod og Angist svede, Men de Cosaker og Vallaker dennem drev J egit Blode-Bad hvor alle døde blev. Een dreffelig Armee paa trediv Tusind bleve Af de Uchristne Folk og bort med Døden dreve, Ja hver et Øje, som paa nogle Mile var, Og dem i Biallograd da Døden sønder skar.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Tydskland. Leipzig dito. Til Leipzig-Market er heel kostelige Vare for hver, som kiøbe vil, de ere meget rare.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Holland. Haag 18. dito. Vi veed ei hvad vi skal til Krigen eller Feide, Hos begge finder vi kun liden sikker Leide Dog Franske lover nok og siger Venskab til Og at de langt fra os mod Spansken feide vil. Dog seer vi Naboe-Veg i lyse Lue stande Og Morder-Rov og Brand opæde Neder-Lande; Men hvor vi er bered at slukke Branden udOm den gir til os 6. Sving, det veed den høje GUD. Nederland. Lyxenborg 4. Jan. J denne Svie-Kuld vi huldet har een Heede, Med den Frantzose-Magt, som grusom kunde mede Til os fem Dage med sex Tusind Bombe kast Og nær Jld-slugede hvad her var løst og fast. ANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Vi nu lit slupped har men vore blote Lande Vi seer alt her og der i lyse Lue stande GUD bedre fattig Folk, som udi denne Kuld Gaar Mad og Huse-løs paa den Steen-frossen Muld. forstaden til Namur og Brysel er i Aske, Admør Landets Pragt nu lader af at braske Paa Bøyden stikker op vel fyretyve Baal Og brender hver een Flek, der høris Jamer-Skraal.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Cøln 24. Jan. Maar Landet har ej meer, da høris ogsaa byde De faste Festninger, at de skal Brandskat yde: Det gaar vel ogsaa an, her bydis Lod og Krud For Berg i Hennegav, at de skal Punge ud Jtalien. Rom 24 Der: Den føde Øien-Lyst vil Paven nu forbyde, Som Fruen-Timmerit af Naade lar os nyde Skin og Alabaster Bryst, Af deris Arme Til Ørit og til Kno skal skylis denne Lyst.
Danske Mercurius, 1684-01-01
Barbariet. 24 Dee. Ere Den Gros Vister er endnu i største B. Og imod Christen Land skal Hevne-Sverdet bære, Saa, snart det Sommer er, og føre voris Magt, Som sig med Løve-mod at Henne har i Agt. Findis hos Christian Geertzen paa Slot-Platzen
Danske Mercurius, 1684-02-01
Februarii Mercurius. ANN. FEBRARII. RIUS. le ber agde de nogle andre de atter de adda grad, for den Danmark. Det Nyt det fryser bort, vi intet har at skrive, denne Vinter-Kuld, som Morskab kunde give.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Jeg tænker Vaalen-kuo har alle Penne fat for at skrive Nyt gid liden Umag hat.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Kiøbenhavn 4. Febr. To Overløbere skal inqvarterit blive I Klyngerup i Dag, hvor det gaar hart i Knive: Dog frys de ej ihiel, for de har Eege-Ved, Og Halsen varmis tet med tykke Kiede-led. til Samling i den Hag, hvor de paa Freden drive Til al Europæ Roe, lar store Herrer give Hver et Gesante Bud, her fra skal og saa gaa V. Baron Juul i Dag, Gud lad ham Lykke faa Vor ANNO 1684. 11. dito. Vor Verdens Noach og een Enok udi Live Mester Jens Justeson lod nu sin Vale give Verdens Synde-flok, og reyste til sin Gud, TilFor Gud ham kaldede ved Dødens visse Bud. Paa Stormeens store Fest hand hart mod Døden stride, Som fordum, denne Stad ved disse Faste-tide Hand vant og holder nu sin vig Takke-fest 12. Paa høje Himel-Slott, hvor hand er Jesu Giest. o stemplis udi Dag som falsk har vildet Mynte, Paa Hals og højre Haand, og skal to Steyler pynte See deris Skue-Mynt med Steylers Skilderi Og Skendzels Over-skrift ved Al-far Vej og StiForstakkels Laalans Post een skøn haab Penge bleve Med et beslagen Skrin udi een Jse-reve Der Slæden slentede falt de til bage ned Beltets grønne Skød, hun dem at gemme veed. Sanct Peder rager om i Knap-sek og i Pose Om sin den varme Steen, som alle Bønder rosse, Men den er gandske sval og lunker ej een Taar, Matthis, som bryder Jis hand og med skame staar. seis dog Blidel-Sool paa Smile baand at drage, Nu Og lade som den vil vor Vinter fra os age, Paa sin forgylte Vogn, den fører dog saa sagt Langs Jise, som endnu paa Ore-sund er lagt. Lit Februarii Mercurius. Lit Stue-lystighed er ellers kun til Hove, Det Kronit Herskab vil sig ej i Kulden vove; Dog gik Hans Majestet til Fridriksborg i Dag, Og i et Lyste-fart lar finde sin Behag.
Danske Mercurius, 1684-02-01
Den brav Geheime Raad Her Lilli-kron skal være Amtmand paa Vægeberg og nyder denne Ære, For hand den haver tient med sine vise Raad Og lange Tieniste i mange Verk og Daad.