Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-21
Den nyefødte Storfyrstinde Maria Nikolajevna blev den 29de August døbt i Kirken i Lystslottet, Pavlovsk, som om Aftenen var illumineret tilligemed Hovedstaden; Keiserens Skriftefader forrettede Daaben, og Keiseren, Keiserinden og Kongen. af Preussen vare Faddere; dog forestillede den Preussiske Gesandt, General-Lieutenant, Baron von Schøler sin Konges Person; thi Hs. Majestæt var paa den Tid i Schlesien, hvor han besøgte Fyrsten Blücher der ligger syg paa sit Gods Kriblovitz og er Døden nær. - Kongen er den 10de September kommen tilbage til Berlin. - Den Russiske Keiser har forladt Archangel og er paa Reisen til Torneaa, hvor han dog ikke kommer til at holde nogen Sammenkomst med Kongen af Sverrig; thi denne Monark foretager sig paa samme Tid en vigtig Jnspectionsreise i det indre af sit Rige; den 3die September besøgte han det mærkværdige SlotGribsholm, hvor Gustav den 4de sad fængslet, og derpaa de berømte Fabrikker i Eskilstuna; den 5te tog han en Deel af Gotha=Canalen i Øiesyn og glædede sig over dette hæderfulde Værks Fremskridt og den 6te begav han sig hen til den Plads, som er udseet til at anlægge en Centralfæstning paa for det hele Svenske Monarchie, nemlig paa den yderste Spidse af Jordtungen Vanæs, som strækker sig ud i Vettersøen, Kongen oversaae til Hest den hele omliggende Egn, og antog den ham forelagde Plan, flere Deputationer af Bønder indfandt sig hos ham paa hans Reise for at takke ham for de Understøttelser med Kornvarer, som han havde tildeelt dem. Agerdyrkningen skal forresten tiltage meget i det Svenske Rige. – Den bekiendte Gustafsson, som nu opholder sig i Basel har ladet indrykke i den Lausanner Tidende, en Retfærdigiørelse mod den Beskyldning, at Sverrig, var under hans Faders Gustav den 3dies Regiering. saa fattig paa klingende Mynt, at man maatte bruge Papiir i Stedet for Kobberpenge. – Hoffet paa St. Helena bliver stedse tommere; GrevindeMontholon har nu ogsaa forladt det og er kommen tilbage til Europa. – Kongen af Frankerige samler derimod et stedse større Hof omkring sig; ved Naade og Tilgivelse drager han alle destore Mænd til sig, som engang udgjorde den nu omkastede Keiserthrones Støtter og forhøiede dens Glands; Jeg har, sagde Kongen til Marskal Soult, Hertug af Dalmatien, (som var hans Krigsminister i 1815, og gik over til Napoleons Partie) da han nyelig havde den første Audience, efter sin Tilbagekaldelse: tabt en god Portion af min Hukommelse. Kongens Broder overøste ham med Lovtaler; og Hertugen af Berry forestillede ham for sin Gemahlinde med de Ord: jeg bringer Dem her een af vort Olds største Feldtherrer." Dog er det ikke de Uroeligheder, som ere udbrudte i Pyrenæerne der giøre denne tappre Krigsmands Tilbagekaldelse nødvendig, hvor de Spanske og Franske Qvæghyrder strides med hinanden om Græsgangene til deres Qvæg, og hvor bevæbnede Spanier have nyeligen gjort et Jndbrud i Egnen ved St. Jean Pied de Port, og borttaget 4000 Faar tilligemed deres Hyrder. - Man kan være overbeviist om, at denne Begivenhed vil ikke frembringe vigtige Følger; thi de Ulykker, som Spanien er plaget af, ere alligevel store nok. Provindsen Valencia er nu ogsaa saa godt som i Oprørs-Tilstand; da Jndvaanerne ere i høi Grad misfornøiede med Gouverneurens, General Elios, strenge Forholdsregler, saa at Borigheds Personerne have selv vægret sig ved at exeqvere dem. Fængsterne ere opfyldte af Arrestantere, og Omegnen af Guerillebander. - Det er nu endelig bleven tilstaaet i den Cadixer Tidende af 22de August, at den gule Feber er udbrudt paa Jsle de Leon; ogsaa er det vist, at Orlogskibet Alexander er kommet tilbage til Cadix, da det ikke kunde holde Søen længere. Kun et betydeligt Krigsymptom har denne Post medbragt, nemlig at der meldes fra Holland: at Udrustningerne i de Engelske Havne have foruroliget de Amerikanske Skibe, som ligge i de Nederlandske Havne og at flere Skibscapitainer have gjort sig færdige til at afseile, ifølge de Breve, som de have faaet fra England. – Hollænderne og Englænderne selv see skiævt til hinanden i de Jndiste Farvande, og den Brittiske Gouverneur, SirRaffles, søger uafladelig at strække hines Jndflydelse paa Sumatra. – Paa Cap er det ikke heller roeligt; Cafferne samle sig paa nye paa de østlige Grændser og true Grahams Tovn; Engelske Deserteuter lede deres Angreb, og een af dem, ved Navn Patrik Moorer, beklæder en anseelig Militair-Post i deres Krigshær.