JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1799-01-01
Til Spørgeren i No. 57 af Politivennen, om Arbejds og Plejehuset i Mariebo. How long shall it be thus? say Reason say! When shall thy long minority expire? When shall thy dilatory Kingdom come? Uagtet Jndsenderen for sit Jndivid, gjerne er villig til at troe, at kun rene og ædle Hensigter bestemde Spørgeren til, offentligen at føre Anke mod Stistamtmanden og Biskoppen i Lolland, fordi de ikke havde bragt Magide at ville kølne den Jld, der billigen burde opflammes, naar det gjælder om at iværksætte nyttige og gavnende Jndretninger i Staten. En Plan kan dog ej heller betragtes som det Hele, den er jo dog kun den livløse Omrids, den er kun Forgaarden til den Bygning der skal opføres. Mange af de Mænd der have skrevet om Arbejdshuse ere og enige i, at det i Henseende til slige Jndretningers Opkomst og Varighed, beroer mere paa en duelig Bestyrelse og paa en tro og redelig Udførelse af alt hvad der henhører til det exekutive, end paa den lagte Plan. Den bedste Plan er dog kun et Legeme uden Sjæl, naar den mangler en duelig Bestyrelse. En endog kun maadelig Plan, kan altid, efter de paavirkende Omstændigheder, vorde forandret, ja ommodelleret, saa at Fejl, om de endog vare begaaede, meget vel kunne blive rettede. Overalt skal den af Kommissairerne Udkastede Plan, førend den bliver til Lov og gjeldende Regel, gjennemsees af Stiftamtmanden og Biskoppen og bifaldes af Regjeringen, saa at Publikum slet ikke, kan have noget at frygte i saa Henseende. Da det er umuligt a priori at sige, om de nuværende Kommissairer ere uduelige til at udkaste en Plan til det omtalte Arbejdshuus, men er en Sag der kun kan paaskjønnes a posteriori eller naar Planen af dem er udkastet, saa var det dog nok meest overensstemmende med den sunde og rene Fornufts Fordringer, at Publikum til den Tid vilde bie med at dømme i Sagen. Jmidlertid er Jndsenderen forvisset om, at de nuværende Kommissairer hverken have en saadan Ringeagt for Almeenhedens Stemme, eller ere saa langt tilbage i Kuliur og Oplysning, at de jo baade ville og kunne engang i Tiden fremlægge den af dem udkastede Plan til deres Medborgeres Bedømmelse og gavnrige Veiledning, om de maaskee i et eller andet Stykke maatte have fejlet.
Politivennen, 1799-01-01
Til Jndsenderen af et Par Bidrag i No. 63 og 64 addresseret til Kommandantskabet. Kjøbenhavns Volde og Udenværker har nok i 20 Aar været bortforpagtede til Fordeel for Kongens Kasse, derfore naar noget fra Politivennens Side i denne Henseende var at erindre, var det vel rigtigst, at Adressen skede til vedkommende Forpagtere. Ligeledes vil den rigtige Erindring, som sidst blev givet, ihenseende til Ureenligheden, som samles under Muren i Krogen ved Toldboden, og som fornemmelig ved lavt Vande bedst observeres, nok best blive afhjulpet, enten fra Kommandantens paa Toldboden, eller Havnekommissionens Side.
Politivennen, 1799-01-01
Velmeent Anmeldelse til St. Hans- Hospitals Opsynsmænd; og til enhver fra hvilken et afsindigt Menneske maatte,være gaaet bort. Søndagen d. 7. Jul. d. A. imellem Kl. 5 og 6 om Eftermiddagen blev jeg tillige med nogle andre, i det vi opholdt os ved Traktørstedet Fortunen, opmerksom paa et Menneske, der rolig vandrede forbi, og fortsatte Vandringen paa den almindelige Vej ind ad Skoven til. Bestandig kløede han sig i Hovedet, var halv bedækket med saa og simple Klædningsstykker. Hovedet ubedækket, hans lange Haar hængde uordentlig omkring Hovedet, Halsen ubedækket; Overkroppen skjult af en gammel hvid ulden Trøje, Laarene bedækket med et par gamle Skindbuxer; Benene og Fødderne nøgne. Enhver af os formodede ved Synet af dette Menneske, at han maatte være afsindig, da hans Udseende var forvirret, og hans Paaklædning paafaldende. Vi bleve bestyrkede i denne Formodning af Verten i bemeldte Traktørsted, der gav os følgende Efterretning: "Jeg kjender vel ikke det Menneske, men i Nat vækkede han mig ved snart at banke paa Døren, og snart paa Vinduerne; jeg adspurgte ham hvad han vilde, han svarte mig, om dette ikke var Forstaden til Helsingør, dette benægtede jeg; men sagde ham derimod hvad Stedet kaldtes hvor han nu var, og at han var langt fra det formeente Sted; han forføjede sig derpaa ad Skoven til, og siden den Tid har jeg ikke seet ham førend nu." Anmelderen troer, at bemeldte Vert havde handlet rigtigst, om han enten strax eller den paafølgende Dag havde besørget dette Menneske til Vedkommende; da der ikke tvivles om, at hans Umage og Bekostning var bleven betalt. Om dette Menneske er udgaaet fra St. Hans-Hospital eller fra en Familie, derom er Anmelderen ukyndig. Jmidlertid har jeg troet det var min Pligt, at gjøre Vedkommende opmærksomme derpaa. Aldeles ingen Grund har jeg til at formode andet, end at de vedbørlige Anstalter vil vorde føjede til at eftersøge dette Menneske, og bringe det paa et sikkert Sted. (Jndsenderen bedes undskylde, at Jndrykkelsen af de tre Bidrag er bleven noget forsinket.)
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmaale angaaende de store Vandtønder og Karrer. 1) Er det befalet, at Bryggerne skal bruge Karrerne med de store Tønder ved Jlds, vaade? 2) Kunde disse Tønder ikke forandres fra 8 til 3 Tønder for at undgaae den Fare for Heste og Folk som derved supponeres? 3) Bør andre som stedse holde Heste og Vogne og isærdeleshed hører til det Borgerlige saasom nogle af Magistraten, Grosserere, Kjøbmænd, Viinhandlere, Hørkræmmere Brændeviinsbrændere, Muur- og Tømmermestere, Reebslagere, Tobakspindere med flere, ikke tage Deel i at holde Karrer med Tønde og bruge disse ved Jldsvaade? 4) Ere Adelige, Rangspersoner, eller Titulaire fritagne fra at tage Deel i slige Byrder, naar de boe her i Staden? 5) Vil de i Jldebrands Tilfælde ingen Hielp have og derfor ingen skal give? 6) Ere de befriede fra denne exekutive Hielp burde de da ikke, ligesom de maa betale Lygte- og Sprøjteskat, coneurrere til dem, som maatte være pligtige til at holde og bruge disse Karrer og Tønder? 7) Dersom Tønderne efter andet Spørgsmaal ikke maae forandres, er det da ikke tilladt at forandre Karren derhen, at to Forhjul med et Kudskesæde sættes foran, at to Heste kan forspændes og saaledes bruges ved Jldsvaade, hvorved al befrygten- de Fare mulig kan undgaaes? 8) Skal disse Karrer med Tønder ikke bruges førend den nye Brandforordning udkommer? 9) Hvorlænge skal Brandkarrene paa Slæde staae paa forrige Brandmajor Junges Plads i Kronprindsensgade, i Regn, Raavejr og Solskin hvorved de Tid efter anden fordærves, blive raadne, vindskjæve, aabne og uduelige? 10) Skal de Vandtønder med Karrer, som staae paa samme Plads, ikke modtages af Vedkommende, eller skal de der staae og undergives Ødelæggelse? 11) Ere disse Kar og Karrer bekostede for Stadens eller publik Regning, hvis Pligt er det da at sørge for disses Konservation. 12) Dersom det vedkommer Brand- og Vandkommissionen, skulde da disse Kar og Karrer, som nu over to Aar har staaet paa aaben Plads, ikke have været indsat paa et tørt Sted, i det mindste under Tag?
Politivennen, 1799-01-01
Skal der af Jordbær betales Accise. Et Spørgsmaal. Ved at passere ind ad Nørreport, Torsdagen d. 17 d. M. blev min Vogn efterseet af en Betjent, hvorved jeg foreviste ham tvende smaae Kurve (det eneste jeg havde i Vognen) som begge indeholdt 2 a 3 Potter Jordbær; af disse paastod Betjenten (en temmelig føer Mand) skulde betales Accise, i Følge en ny Ordre fra Kammeret, den jeg ikke har seet og bad derfore vise mig, han lod mig da passere siden det Qvantum ikke kunde ansees for at være en Skjeppe. Denne Tildragelse giver mig Anledning til dette Spørgsmaal; Er en saadan Forordning udgivet og er den gjort offentlig bekjendt?
Politivennen, 1798-01-01
Forunderlig Uorden i Kronprindsensgade. J sidste Nummer fandtes et Spørgsmaal: Om ikke de Stiver som i Kronprindsensgade, til Afbræk, for den Gaaende understøtter, det lange hældende Plankeværk paa den nordre; Side af Gaden, kunde borttages. Jeg har gjort mig det til Lov at holde Kontrol med Politiets Ben, for at see om han ikke gjør Elefanter af Myg; jeg gik da igjennem Kronprindsensgade, men fandt meer end jeg søgte. Ved at give et Kik ind ad Porten paa benævnte Plankeværk, fandt jeg at det umulig kan undvære disse Stiver, ja at det endog trænger til flere, hvis ej samme Ulykke som med Plankeværket i Raadhuusstræde skal indtræffe med det første her. J den ene Gaard inden for Plankeværket ligger Jord og Skarn 2 til 3 Alen højt op paa Plankerne, og i Vognmandsgaarden trilles daglig Røddingen op paa det udhængende Plankeværk; da nu Plankeværket i sig selv er svagt og for neden halv raaddent, saa seer man let at det umuligt kan holde denne Byrde ud, der især i langvarigt Regnvejr, naar disse Jordhobe og Møddinger ere stærkt gjennemtrængte af Vand, spænde ud ad med en større Kraft end almindelig Mand tager sig i Agt for. Men man maae forundre sig meget over at ingen Politiebetjent (især efter den sørgelige ovenberørte Plankeværks-Skødesløshed, der bør gjøre Politiet opmærksomt paa alle udhældende Plankeværker) paa Vejen igjennem Kronprindsensgade har seet efter denne for Øjne liggende Uorden.
Politivennen, 1799-01-01
Uordener. 1) Uden for No. 88 i Borgergaden ligger den opbrækkede Steenbro i en højst ubehagelig Uorden for Gaaende, efter som Jorden og Stenene ligger imellem hinanden opdynget; da det nu allerede har ligget saaledes i endeel Dage, saa kunde Vedkommende nok sørge for, at den snart blev istandsat. 2) Hvorvel der saa ofte i Deres Politiven er paaanket de mange Tønder, som Fortoget bliver belæsset med paa mange Steder, saa har jeg ofte med Forundring seet, ved at gaae igjennem Springgaden uden for Urtekræmmerboden No. 42, hvorledes de ligesom med Flid opstable Tønder og Kasser, og hans Naboe med Øltønder, saa Fortoget er gandske upassabelt; det var dog at ønske, at disse med flere, vilde engang overtænke, hvorvidt de have Rettighed dertil. 3) Uden for No. 375 i Prindsensgade ved Nyboder ligger en Mængde Brostene paa Fortoget, som Ejermanden eller Vedkommende nok kunde transportere til et mere beqvemt Sted, da Gaaende om Aftenen i Tusmørket let kan snuble derover. 4) Ved Runde Kirkes Muur i Springgade er et meget smalt Fortog, men desuagtet seer man alletider Vogne staae og optage det hele saavelsom noget af Gaden, deels Vognmands deels andre Vogne; man seer og i denne Tid to store Stykker Brænde; Ejerne eller Vedkommende kunde vel tage denne billige Paaankenærmere i Overvejelse.
Politivennen, 1799-01-01
Forslag til Vandvæsenets Foresatte. Man har saa ofte seet Huse satte i den øjensynligste Fare for at synke eller styrte ved den dybe Gravning ved Rendernes Jndlægning i Gaarde, eller ved deres Reparation; et af de tydeligste Exempler paa de Følger, denne Gravning kan drage med sig, har man nylig havt i Pilestræde, hvor der, for at indlægge en Rende, maatte graves dybt under Husets Grund. Men hvi vil man fortsætte en Methode, som Ukyndigheden om de flydende Legemer og om Tyngdens Love har valgt ved Vandledningens første Jndretning, denne nemlig: at lægge Renderne ind til Gaardene ligesaa dybt, som Renderne i Gaden hvorfra de ledes? Veed man da ikke, at Vandet stiger til lige Højde med Søen hvorfra det kommer, og at man altsaa ved at sætte et opstaaende Rør paa Gadens Rende kan i Dybde af 1 Alen lægge Renden ind i Gaarden, hvorved baade Bekostninger spartes og al Fare for Bygningerne blev undgaaet; skulde Stedet ligge saa højt imod Søerne, at Vandet ikke kunde stige deri, saa hindrer dette ikke, thi er Hjertet i Pompen kun tæt, vil den alligevel give Vand, da dog ingen Pompe i Byen staaer 32 Fod over Peblingesøens Vandlinier. Hvad her er sagt om Gaardrenderne kan tildeels anvendes paa Gaderenderne, hvor man saa ofte seer gravet i en Dybde, der sikkert er større end behøvedes. J øvrigt gjorde vist enhver Huusejer bedre, især saalænge den gamle Methode varer, hvis han foretrax Blyrender for Trærender. Naar de første engang haves ere de uforgængelige; de sidste derimod blive hastig nok opstidte og meddeler desuden Vandet ikke den bedste Smag.
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmaal angaaende en formeent Uskik i Frederiksberggaden. Er det Bønderne tilladt at kjøre op paa Fortougene for der at fore deres Heste? dersom samme ej er tilladt; troer Anmelderen med Føje at burde gjøre Vedkommende opmerksomme herpaa; thi Vandringsmanden passerer med Møje og Fare gjennem benævnte Gade især Torvedagene; da Fortougene besættes af Heste og Vogne, og Gaden er opfyldt af dem der idelig passere ud og ind. Anmælderen passerer just i denne Tid benævnte Gade daglig, og har flere Gange været udsat for, at blive hilset af disse uberettigede Fortougsgjester, der i det man passerer deres Bagdeel, ofte faaer i Sinde at træde tilbage og derved beskadige eller tilsøle den Gaaende; hvilket jeg og virkelig har seet skee. Det synes derfor billigt, at man bortviste disse uhøviske Gjester; eller tiltalte Verten naar han taalte dem paa sit Fortoug. Man kan ikke fordre, at Politiet skal være allesteds nærværende, og det var en Lettelse og tillige skjønt, naar hver Mand havde Ret til og tillige vilde paasee Orden uden for sin Ejendom.
Politivennen, 1799-01-01
Sandt Svineri i Kallundborg. J et Blad, hvor der optages hver Tanke, der sigter til at hæve Uordener, kan jeg ikke undlade at melde Politivennen en af de meget væmmelige, som jeg ved et Par Dages Ophold i Kallundborg lagde Mærke til: Fra en Brændeviinsbrænders Svinesti udførte man nemlig en Snees Læs Mog paa offentlig Gade, hvor samme blev liggende, i det mindste de 2 Dage jeg opholdt mig i Byen. Enhver, som veed, hvad afskyelig Stank dette Slags Gjødning fører med sig, maae undre sig over, at sligt kunde undgaae Politiets Lugteredskaber og at Naboer og Gjenboer vilde taale denne Uorden uden Anmeldelse. Jndsenderen faldt paa den Tanke, at det ikke maatte være ualmindeligt; thi kun en eneste af Byens Folk hørte han gjøre AnMærkninger derover, men ogsaa denne gjorde det i en behørig Frastand fra den stinkende Gade.
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmaal angaaende Renovationsvæsenet. J Plakaten af 2den Junii 1779 angaaende Priveters Udførelse herfra Staden traf Anmelderen under §. 5. følgende: Vognene som til dette Brug bruges, skal være tætte og maalte til at holde 4 Tønder, med skraae Bræder paa Siden og Sejldugs Dæksler, som skal være tjærede, og med Hammerskjæl bestrøede og altid være tilspændte, naar de kjøre paa Gaden, Hjulene lige høje og Fjældene noget bredere end hidtil, samt et kjendeligt Nummer, som altid skal være reent, tegnet paa Siden af Vognen, hvor Kjørekarlen sidder. Befindes nogen Vogn ikke at have reent og tydeligt Nummer eller Dæksel, som er tilspændt, skal Kjørekarlen bøde 2 Mk. hver Gang. §. 7. Kjørselen maa ikke begynde om Sommer Aftener, førend Kl. 11 og ophører om Morgenen Kl. 4, og om Vinter-Aftener begynder Kl. 10 og ophører Kl. 5. Befindes nogen Vogn med Læs at kjøre før eller efter disse fastsatte Tider, bøder Ejeren hver Gang 1 Rdlr. §. 8. Kjørekarlen tilholdes alvorligen efter Politi-Anordningen at kjøre langsem i Fodgang og stedse paa den højre Side af Gaden, at Midten kan være ryddelig for dem, som kjøre forbi hinanden. §. 9. Og paa det Kjørekarlen ikke skal spilde Ureenligheden paa Gaderne eller aflosse andre Steder end paa den almindelige Losseplads uden Amagerport, skal dem af den ved Pladsen værende Opsynsmand, naar de har fuldt Læs, leveres et Tegn, som de igjen aflevere til Formanden; men naar de ej have fuldt Læs, leveres dem ingen Tegn og Ejeren af Vognen nyder ingen Betaling, men samme hiemfalder til Renovationskassen; hvorimod Opsynsmanden skal anmelde det for Politimesteren, da Kjørekarlene, saavelsom og naar de af Vægterne antræffes at spilde paa Gaden, skal bære den spanske Kappe eller staae i Gabestokken. Anmælderen er ikke Jurist, og følgelig veed han ikke em denne Placat kunne være hævet i visse Puncter som f. Ex. disse: "at Vognene skal være tætte og forsynede med skraae Bræder paa Siden og Sejldugs Dæksler over, som skal være tjærede, med Hammerskjæl bestrøede og altid tilspændte, ligerviis at Kjørselen ikke maa om Sommeren begynde før Kl. 11 og om Vinteraftener Kl. 10, og at Kjørekarlene skal kjøre langsom paa den højre Side af Gaden, maa ikke spilde eller aflosse paa andre Steder, hvorved han troer sigtet i Placaten til Holmens, Knippels- og andre Broer, som paa den Tid maa have været langt mere belæssede med spildte Ureenligheder end nu til Dags, endelig ar der holdes Control paa Stedet og tillige af Vægteren paa Gaden, for at intet skal spildes af Vognens"; men han spørger kun, om der gives en senere Plakat, som har skjærpet eller ophævet disse anførte Punkter, og til hvad Kasse Mulkterne for Overtrædelserne heraf falde. Han er vis paa, at denne Kasse, maa staae sig vel; men han ønsker tillige, at den samlede Fond i Fremtiden ikke maa forøges.
Politivennen, 1799-01-01
Bøn til Vedkommende om nogle Kroers Forbedring i Jylland. De Rejsende fra Jyllands vestre Kant, som agter sig til Vejle, Kolding, eller ville gaae over et af Færgestæderne, Snoghøj og Striv, skal passere en moren ubeboet Hede af en Dags Rejse, men hvor aldeles intet er sørget for de Rejsendes Beqvemmeligheder. Ej at tale om, at der paa en saa lang Vej som mellem Kjøbstæderne Vejle og Holstebro ikke er noget Vognmandslang, men de samme Heste skal befordre 13 Mile; saa er Nørrehede, Hampensø og Skophuset Kroer, som den Rejsende ikke er kommen saasnart ind i, før han ønsker igjen at kunne forlade dem; hvor intet er at faae uden højt harsk stegt Flesk, kogte Æg og et Glas Vand; hvor Natteleiet er saa slet, at man især paa de to sidste ensomt liggende Steder, ugierne ligger over. Af Amtmændenes Hansens og Morgenstjernes Virksomhed venter man heri en Forandring til det Bedre.
Politivennen, 1799-01-01
Betlerie uden for Østerport. Uden for Østerport findes hver Dag 3de Pigebørn, der stedse betle paa den mest overhængende Maade. Da Direktionen for Fattigvæsenet opfordrer enhver til at bidrage sit til at afskaffe Betleriet - saa haaber Anmelderen at bemeldte Direktion vil undersøge disse Børus Trang, og afhielpe den - for at befrie det forbigaaende Publikum fra denne ubehagelige Overhængen.
Politivennen, 1799-01-01
Et Par Ord om Vindbyeholt Kroe. Frue Kammerherreinde Ress Thott til Gavnøe Lindersvold og Strandegaard med Langværge vilde forbinde sig Publikum, om de alvorlig sørgede for, at Kroen i Vindbyeholt baade indvortes og udvortes sattes i den Stand, som Rejsende har Ret til at fordre af en Gjestgivergaard. Den er nu ligere et Herberge for Sviin end for Mennesker. Rejsende ere nødte til ikke allene der at beede, men om Vinteren endog at ligge Natten over, da her skal omskiftes med Befordring. Men lidet er her at faae, og det man faaer er højst udelikat. Værten er død og hans Enke en gammel Udlevet Kone, der intet selv kan nu bestyre men maae lade Alt komme an paa en Søn, som nok er bedre skikket til at regjere i Stalden end i Kjøkkenet. Dog paa billige Vilkaar var hun vel at bringe til Stedets Opladelse for en til Gjestgiverie dueligere Mand. Skulle Godsejeren ikke selv ville sørge herfor, da var vel vedkommende Amtmand eller Justitsbetjenten som Politimester beføjet hertil? Det er ingen Ære for et Lands Politi at have et saa usselt Gjestgiversted paa en Vej, der ofte passeres af Fremmede, som gaae til Lolland for at sættes over til Holsteen fra Rødbye.
Politivennen, 1799-01-01
En glubsk Hund paa gamle Kongevej. Onsdagen d. 31 Julii blev en gammel Mand anfaldet paa gamle Kongevej, uden Stadens Vesterport af en løs Hund og saaledes bidt i Benet, at han maae holde Sengen. Jndsenderen veed, at Hunden tilhører Prokurator Topp, og han haaber, at denne offentlige Erindring vil have den Virkning, at den for Fremtiden bindes; hvis ikke kan Vedkommende være overbeviist om, at man griber til andre Midler, for at blive dette skadelige Dyr qvit, som man desuden med Vished veed, har anfaldet flere, skjøndt ikke til saa stor Skade. Kbhn. d. 1 August 1799.
Politivennen, 1799-01-01
Slagsmaal mellem Borgemester og Raad. Løverdagen d. 13de d. M. behagede det Borgemesteren og Raadmanden at slaaes paa Raadstuen i vis Kjøbsted i Provindserne. Bataillen skal have været haardnakket og blodig, men Sejren for denne Gang uafgjørende, da Arrestforvarerens Kone og en Arrestant efter Gevalt Skrig skal være kommen til, og med en passende moralsk Tale, have endt dette Feldtslag. Ved Courerer skal samme strax fra begge bemeldte Chefer være bleven anmeldt for Stiftamtmanden, som befalede bemeldte Feldtherrer at indfinde sig hos ham Tirsdagen efter Bataillen. De krigførende Parter mødte bestemte Tid hos deres Forefatte, hvor en Vaabenstilstand skal være bleven deelareret med gjensidig Tillæg, at de en anden Gang med mere Selvstændighed o. Tapperhed vilde ende et forefaldende Feldtslag. Alles Ønske er at det da maatte skee paa aaben Mark, for ikke at forstyrres som denne Gang. Et andet Stykke er indkommet netop i samme Anledning, men da man desværre i denne Tid hører for meget til Strid og Rygte om Strid, saa ville Jndsenderen undskylde, at det ej gandske bliver indrykket. Den Tanke som Forfatteren yttrer, at en Borgemester, som slaaes paa Raadstuen (Rettens Sæde) kan ikke med Fynd dadle eller straffe et par Slagsbrødre i et Ølhuus, er meget rigtig og kan ikke andet end bringe i Erindring Henriks Svar i Maskeraden: "at det er underligt at see en gammel fuld Mand ledet hjem af Vægterne moralisere over og gjennemhegle Ungdommens Fejl paa Vejen."
Politivennen, 1798-01-01
Et Knippe Politiesynder paa Kristianshavn. 1) Strax paa Hjørnet paa venste Haand naar man kommer over Knippelsbro er Fortoget spærret ved et Træverk, uagtet der ingen Reparation gjøres paa Huset. 2) J lille Torvegade stod den 10 Julii en Arbeidsvogn opstillet paa Fortoget, som om det var Ejerens Vognskuur. 3) J samme Gade er et meget farligt Rendesteensbret uden for en Urtebod hvorover staaer: Jacob Holm. Brettet er vel heelt, men en af Jernfødderne staaer i Veiret, saa at den kan være meget skadelig for Fødderne. 4) Paa Hjørnet af lille Torvegade og Strandgade staae tre farlige Afvisere; da de ere for lave, kunde de netop tjene til at forvolde hvad de skulle afværge, at en Vogn, i Mørke, kunde vælte ned i den dybe Rendesteen. 5) Paa Hjørnet af lille Torvegaden og Store Kongensgade har en Blikkenslager, opstillet endeel Rør mod Lygtejernet paa en Maade som i det ringeste seer farlig ud for de Forbigaaende. 6) J Overgaden neden Vandet er paa en lav Bygning med Port som synes at tilhøre Gaarden 152, en erkearistokratisk Rende paa Taget; den synes paa en usædvanlig Maade at gaae 1; Alen ud fra Bygningen i lige Linie, for heller at døbe de paa Fortoget gaaende, end at lade mindste Vandstænk komme paa Bygningens Muur. 7) Ligesaadan en utilladelig Tagtud er der paa Huset 204 paa Hjørnet af Prindsensgade og St. Annegade. 8) Paa Hjørnet, af store Torvegade og Prindsens Gade staaer et Huus i Bygning, derved er det vel ikke andet muligt, end at Byggeren maae nødes at lægge et og andet Material paa Gaden, men næsten halv at optage den, og paa lang Tid, og især ikke strax, at lade Jordgruus og Steen bortføre, samt det gamle Tømmer, der ikke kan kaldes Bygningsmaterial, det er imod Politie. 9) I St. Annegade paa vestre Side bygges et nyt Huus. Herved er denne ellers, brede Gade blevet næsten til en Sti; thi ikke allene er Plankeverket sat længer ud paa Gaden foran det byggende Huus end det burde, men alt det gamle Bygfæld af ubrugeligt Tømmer og deslige tilligemed Materialvogne opfrolde paa den anden Side ikke allene Fortoget, men og et Stykke af Kjørebroen, saa at Fodgængere maa nødes til at gaa lige i Skarnet.
Politivennen, 1799-01-01
Noget om Forprang Er det tilladt, at en Kone i Forening med 4 hende undergivne Fruentimmer ikke allene opkjøber al den Frugt, som kommer ind paa Kultorvet men endog ved sine Drabantere kjøber uden for alle Stadens Porte, lader det bringe ind paa Torvet og der udprange. Skal altsaa Medborgere have noget, maae de henvende sig til dem. Burde ikke denne Uorden, som har varet adskillige Aar paasees og hæves.