Aalborg Stiftstidende, 1840-10-16
Udlandet. Ægypten. Følgende Beretning fra Alexandrien i Leipz. Aug. Zeit, kan give et nærmere Begreb om Mehehed Alis Charakteer og om Tilstandene i Ægypten. Den 9de Septbr. lod Paschaen med Magt borttage fra en ægyptisk Baad, der førte det brittiske Admiralitetsflag, Guldbarrer som tilhørte det ostindiske Compagni og beløb sig til 300,000 Pd. Sterlings Værdi. En Secretair, der ikke vilde udlevere Fortegnelsen over Guldet, blev kastet i Vandet. Nu truede den engelske Consul, Oberst Hodges, Paschaen med, at han strax vilde reise bort, hvis Guldet ikke blev udleveret, idet han derhos bemærkede, at hans Adfærd maatte betegnes som en Sorøverstreg. Paschaen svarede imidlertid, at Pengeudførselen var forbuden og at selv de engelske Kjøbmænd vilde have betragtet dette som en god Prise. Han vægrede sig derfor ved at udlevere Byttet. Da han imidlertid saae, at Oberst Hodges lodsine Sager bringe ombord og virkelig gjorde Mine til at reise, var det forbi med hans Conseqvents og han lod den engelske Consul tilmelde, at han vilde erstatte Guldets fulde Værdi. Oberst Hodges lod sig herved tilfredsstille og sine Effecter atter bringe i Land. Denne Begivenhed er imidlertid et nyt Beviis paa Paschaens vankelmodige Sind Saasnart han seer, at det bliver til Alvor med Trudslerne er det forbi med al hans Tapperhed. - Nationalgarden i Alexandrien er saa lidet disciplineret, at den for kort siden løb hjem fra Exerceerpladsen. General Seideel Garbi lodden derpaa igjen hente og en stor Deel af Nationalgardisterne gjennemprygle. Den 9de Septbr. holdt Paschaen Revne over Nationalgaden og tilkjendegav sin Tilfredshed med dens Evolutioner, men forbød dem for Fremtiden at afskyde Geværerne i Staden. Desuagtet affyrede Nationalgardister ne dog paa den store Frankerplads deres Geværer og bortskodResten af deres Patroner. Forskrækkede ved denne Skydning troede mange Europæere, at der var udbrudt en Revolution. Paschaen straffede Nationalgarden med den følgende Dag at lade den exercere 5 Timer længere end sædvanligt. Nylig ere 2 Cavalleriregimenter arriverede til Alexandtien og have leiret sig i Nærheden af Staden for at holde Nationalgarden i Tømme. Et tredie Regiment synes til samme Øiemeed at være forblevet i Kairo. Hestene ved disse Regimenter ere egaliserede efter Farven; den første Escadron har Skimle, den anden Graaskimle, den tredie æblebrune Skimle, den fjerde sorte, den femte brune og den sjette røde Heste. Hestene, befinde sig, uagtet de ere udsatte for den frygtelige Solhede, altid i bedste Stand, og aldrig har man seet skjønnere Cavalleriheste, men heller aldrig et curiøsere Costume, saavel hos Officerer som Soldater. Nogle Officerer havde Husartrøier paa, der glimrede af Guld, men til Contrast sade de med Tofler og bare Been paa Hestene. Jkke sjeldent saae man Soldater ride med bare Been eller med een Støvle og een Tøffel. Uagtet Marschen i den stærke Hede saae Folkene, der ere af kraftig Skabning, alle muntre ud, og vare de øvrige Tropper ligge saa gode som dette Cavalleri, vilde det ikke være saa let en Opgave, at bringe Paschaen til Fornuft; imidlertid ere de øvrige Tropper under al Kritik. - Et belgisk Skib var ankommet fra Antverpen med 6 Bombekanoner med nogle Bomber og en Prøve af Flinter til Paschaen ombord. Man forundrede, sig over, at Englænderne lode denne Ladning passere; men sandsynligviis har Commandanten for den engelske Escadre manglet de fornødne Jnstructioner for det neutrale belgiske Flag.