JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Jndenlandsk. Da Cancelliet, efter Amtmændenes indhende Betænkninger, har fundet, at billighed taler forat der bliver gjort Noget til Lettelse for dem, som have eller ønske at faae særdeles solide grundmurede Bygninger indlemmede i Landbygningernes Assurance, (det maa jo falde temmelig byrdefuldt at svare fuld Præmie af hele Taxations summen af slige durable Bygninger, der dog ere udsatte for forholdmæssigt ringere Fare, saa er der under 26de Decbr. udkommen en allerhe Placat, af saadant Jndhold: §. 1. Det skal, uagtet Bestemmelserne i Brandforsikrings Anordningen for Landet af 29de Febr. 1792, være bemeldte Forsikring tilladt, paa vedkommende Eiers Forlangende, at forsikre Landbygninger med Undtagelse af sammes udvendige Mure, saaledes, at disse staae paa Eierens egen Resico, og Assurancen dog erstatter den hele Brandskade, som maatte tilstøde Bygningens øvrige Dele, forsaavidt disse ere forsikerde til den fulde Værdie, der lovligen er sat paa samme, afsondrede fra Murene. - 22. Dog haver Eieren, naar han ønsker saadan Forsikringsmaade anvendt paa en forhen anderledes forsikret Bygning, at fremlægge Attest af Pantebogen for at Bygningen ikke er behæftet med noget Pant, eller og Panthaverens Samtykke til saadan mindre fuldstændig Forsikring, tilligemed en Attest af Pantebogen, at Stedet ikke er behæftet med flere Prioriteter. . 3. Saa bør og enhver Assurance-Af test, som udstædes paa en Bygning, der er for sikret paa foranførte Maade, udtrykkelig indeholde Underretnin, desangaaende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Ved Placat af 26de Decbr. f. A. efales allernaadigst, at den i Qvarantaine-Forordningen af 8de Febr. 1805 § 33 Litr. B. foreskrevne Forholdsregel, at antænde og tilligemed Ladningerne opbrænde de Skibe, der stuldværet Losnings Qvarantaine undergivne, men formedelst Stranding ei kunde afgaae til noget Sted, hvor saadan Qvarantaine kan afholdes, ikke herefter maa, uden foregaaende dertil indhentet Tilladelse fra Directionen for Qvarantaine-Foranstaltningerne, anvendes i noget Tilfælde, naar hiin Qvalification til Lysnings-Qvarantaine alene et foranlediget ved den for Tiden paa nogle Steder i Europa herskende Cholera.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Jfølge officiel Anmeldelse er nu af Hs. Majest. Kongen en Revision ogsaa af det danske Toldvæsen allernaadigst befalet. Denne allerhøieste Bestemmelse fremkaldet hos os det Haab, at Kongerigets og Hertugdømmernes giensidige commercielle og industrielle Jnteresse ville vorde tagne i nøiere Overveielse, og endelig den ulykkelige Skillevæg, som hidtil hindrede det frie Samqvem mellem Beboerne af den og samme Stat, bortfalde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Den skjønne Litteratuts Venner ere her saare spandte for endelig engang at faae at vide hvo Forfatteren til den udkomne Nytaarsgave et, det henriver alle skjenne Aander. Man veed at det er den samme, fra hvis Haand man har Gjengangerbrevene, men - heller ikke mere. "Danmark – siget en Kunstdommer – har aldrig faaet nogen skjønnete Nytaarsgave end i Aar. Baggesen har atter i Paradiset sjunget fortryllende Sange til sin gyldne Lyra og sendt dem ned til Herthadalen, hvor vi usle JordMennesket ikke kunne høre os mæt paa disse himmelske Melodier, der ligesom fortryllende fra bedre Regioner tone os imøde. Det er ikke Rossinsqvaldet eller stormende Bravomusik, men ægte Mezartske Harmonier, der ere hentede dybere fra Sjælen; simple uden Kunstlen, naive uden Affectation, med saamegen dyb Følelse, selvskabt Fiinhed og naturlig Humot. Det er den skjønneste Forhindelse mellem Form og virkeligt Gehalt, noget i Sand ved Gedlegent fra den klassiske Old. Man kan i det Hele taget ikke sige noget Bedre derom end Ochlenschag 16 Ort: " Det er den forfinede Baggesen. Et Lonspil i denne Nytaarsgave et fuld af de herligste Olaget, de fineste Vittigheder, den meest skabende Phantast og de skjønneste Grouperinger."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Hs. Heivelbaarenhed, Hr. Kammerherre, Oberst Lützen, Cavalleri-Jnspecteur, er udnævnt til Commandant i Nyborg, i afdøde Generalmajor - - aff 1816 Sted, og Høivelbaarne Hr. Oberst, i Berget, afskediget) som har staaet ved HusarRegimentet, et igjen udnævnt til Cavalleri-JnPerleur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
J Kbhavns Skilderie No. 64 læses et Hemmelbrev til Hr. Magister Lindberg, som der tienleres: "Borhertes Censor, Fandens 110 Dagen og Lug kone udi Troens Have Det Werligh-Müllerske Skuespillerselskab aabnede Nytaarsdags Aften dets Forestillinger i Randers med Malesherdes Roser" og "den unge Ægtemand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
J Aalborg har Selskabet givet 20 Forestillinger, altes med stærkt besøgt, og om Søndagene for propfuld Huus; hvilket da maa vidne om det Aalborger Publicums Tilfredshed med dets Præstationer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Den 19de Decbr. om Natten mellem Kl. 1 og 2 afbrændte Romøe Præstegaard i Ribe Stift. Præsten med Kone og Tienestefolk, maatte nogne flygte af Sengene, uden at bjerge Andet end de Sengklæder hvorpaa de laae. 2 Heste, 6 Qvæghøveder, 18 Faar, 8 Gjæs, alt Fader og Korn, Sølvtøi, Penge, Gangklæder og Meubler bleve i 1 Time Rov for Luerne. Aarsagen til Jlden, er endnu ubekiendt. - Samme Dag afbrændte 2 Gaarde i Darum. H. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Paa Hovedgaarden Foussing, 2 Miil vestenfor Randers, havde man den 3die De et, paa denne Aarstid ualmindeligt, Besøg af en Stork Efter at den i nogen Tid havde opholdt sig paa Reden, og forgiæves søgt sin vante Føde i et nærliggende Kiær, fløi den igjen øster paa. (R. A J Citadellet Frederikshavn har en Slave, der flere Gange forhen havde faaet Leilighed til at undvige, og derfor nu saa nøie var paapasset, at han havde mistet alt Haab i saa Henseende, af livet sig selv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
J Landsbyen Crummendick, en Miilsvei fra Jtzeboe, er nylig begaaet et Kirkeran, hvorved de frække Tyve endog plyndrede Lugkisterne, ødelagde tildeels Alteret og begik anden Udaad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Jstedetfor afdøde Conferentsraad Manthey. er Justitsraad og Committeret i Rentekammeret, Carl Ludvig Kirstein, udnævnt til Directeur for de kongl. Skuespil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
J Helliggeistes Kirkecher i Kbhavn hænger en Lysekrone, hvis Kjærne indeholder et Uhr. Det er i sin Tid bleven skjænket Kirken, som et sjelden Kunstværk, men har nu længe ikke været i Gang, Der spørges derfor i Politivennen": Hvad derer Aarsag til dets Stillestaaen, om det blot er Mangel paa Optrækning, eller Mangel paa Evne til at lade det istandsætte:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Dr. A. G. i Elmshorn gjor opmærksom paa hvor forsigtig en Læge bør være med at erklære. at denne eller hiin Person enten er bleven angrebet eller død af Cholera, og erklærer: at han ikke et utilbøielig til at antage, at der slet ingen Cholera har været i Glückstadt, hvor han selv havde overværet Obductionen af et Liig af en formeentlig Cholerapatient. R. A.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
J Aalborg Arrest sidde Moder og Datter, tiltalte for Jndbrud og Tyverie, Moderen tillige for Leiermaal. Denne er ved Herredsthinget bleven døm til at kagstryges og hensættes som Tugthuusfang paa Livstid. Datteren, der var under criminel Lavalder, til Riis ved Slutteren under Fogdens Opsigt, Landsoverretten har ogsaa kjendt denne Dom ved Magt at stande.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Avlsgaarden Christinedahl er den 23de December bleven solgt af Proprietair Koch til Cancellieraad Mohr paa Aaboegaard for 15,500 Rd. rede Sølv. Hans Majestæt har allernaadigst behaget under 8de Decbr. at udnævne Borgmesteren i Friederichsstadt, Jan Jelles Schutt, til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Klasse, samt under 13de næstefter at tillade Cancellieraad, Dr. og Prof. juris Schlegel, Commandeur af Dannebrogordenen, at anlægge og bære den ham af Hs. M. Kongen af Sverrig skjænkede Decoration, som Ridder af Nordstierne-Ordenen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Hs. Majestæt Kongen har under 25de f. M. resolveret: at fra den Tid, at Quarantaine Anstalten paa Kyholm er traadt i Virksomhed, hvilket formodes at kunne skee ved Skibsfartens Aabning i indeværende Aar, skal Qvarantaine-Anstalten paa Frederiksholm og Christianss ophøre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
J Aalborg Avis hedder det, i Anledning af det werlighemüllerske Skuespiller-Selskabs Afreise derfra: "Selskabet havde sikkerligen endnu kunde have havt mange Jndtægter her Vinteren over, og vides derfor ikke hvorfor det har taget herfra."(Selskabets længe forud fattede Bestemmelse, at ville indtræffe til Randers i December Maaned, hvorfor det ogsaa fra den Tid der havde leiet det dramatiske Selskabs Theater, er Aarsagen. R. A.) Secretair og Archivarius i den Slesvigske Overret, Frenssen, er bleven Landfoged paa Sylt i den arresterede Cancellieraad Lornsens Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Fra 18de til 24 December ere i Hovedstaden, fødte 42 og døde 53, altsaa 11 flere døde end fødte. Ah. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
I Nærheden af Aarhuus fandtes forleden Morgenen død gammel Kone, som var gaaet fra Ebeltoft for at besøge sin Søn i Aarhuus.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Juledags Aften blev en Mand, paa sin Hjemgang fra Aarhuus til Veilby, overfaldet ved Riis skov af en Stratenrøver, som fratog ham 10 Rd. og derpaa løb sin Vei.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Det er endnu meget stille i Handelen, Kornpriserne ere uforandrede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Til det kongl. Museum for Nordiske Oldsager er atter indsendt en betydelig Deel Sager, deriblandt ved Hr. Cancellieraad og Herredsfoged Friestedt i Odense et massivt Broncestykke, forestillende et Væderhoved, en stor Berlok af Guld, en smukt forarbeidet Sølv-Fibula, et Broncespænde med Torn, en liden Træspand, et Knivsblad af Jern m. m., henhørende til den hedenske Tidsalder, hvilket Alt, tilligemed en Leer-Urne, som strax hensmuldrede, er fundet i en Gruusbanke paa Høiby Mark, i Nærheden af Odense, og indleveret til Herredsfogden af Sognefoged Niels Andersen, som derfor har erholdt en passende Godtgjørelse. Fremdelses ere mærkelige Oldsager indsendte eller forærede af Hr. Justitsraad og Holsførster Rømer paa Bornholm, Hr. Conferentsraad og Amtmand Faye i Thisted, Hr. Apotheker Seidelin i Skanderborg, Hr. Pastor Bentzen til Glumsøe, Hr. Kammerherre og Amtmand Lorenz i Randers, Hr. KrigsAssessor, Proprietair og Dannebrogsmand G. Grümer paa Spanager, Hr. Cancellieraad, Bye og Herredsfoged Rummelhoff i Nykjøbing paa Morsøe, Hr. Stiftsprovst Engelhardt i Ballerup, Hr. Etatsraad og Borgemester Schønheyder i Nestved og Hr. Pastor Brasch i Leerup. (Hp. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Atter har vor unge geniale Digter, H. C. Andersen, plantet en skjøn Blomst i Porsiens Have"Vignetter til danske Digtere, som Anmelderen i Kjøbenhavnsposten kalder en veludført, særdeles heldig Jdee, der har Krav paa Publicums Opmærksomhed og Jnteresse. Af selve Vignetterne (65 i Tallet) ere de fleste træffende, mange digteriskeskjønne og enkelte ægte epigrammatiske. Som Prøver hidsættes her følgende: L. Holberg. Hil Dig, Du Viddets danske Digter-Konning, Som Bien fik Du Braad, bag Braadden-Honning Wessel. Du aad og drak, var sjelden glad, Gik Dine Støvlehæle skiæve, Tilsidst Du Døden ønske gad Til Straf skal Du nu evig leve G. Faye. Du sang Din Ungdoms Lyst, Din Længsel og Din Smerte, Hver kjendte i Dit Bryst Sit eget hjerte. Betlitz. Din muntre Skjæmt og Sangens raske Toner, Var mere værd end mange Fyrsters Kroner
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Kjøbenhavns Børs, den 30. Decbr. Cours Hamb. 2 M. - a vista 211. Spec. 210. Specier solgtes til 2 Rbd. 9 1/2 s. Bank Disconto 4 pCt. Norske Species, pr. 100 Spec. 148 1/2 a 14 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdl. Rigsg 44 a 44. Rbs. Tegn. 4 pCt. kongl. Oblig. Ju R.) 89 a 89 1/2 Rbdlr. Sedler. 184 1/2 i Banco). Nationalbank-Obligationer 4de Febr. 1820 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito 107 a 107 1/4 i Sedl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Døde. Kjøbenhavn: Enkefrue Christine Catharine Kemp, fød Kock, 59 Aar; Augusta Amalia Ro schier, fød Høeg, 45 Aar; Ludvig Christian Lange, 30 Aar. Tiereby pr. Frederiksborg; Sognepræst Jørgen Koefoed. Alvde Præstegaard: Pastor Eschild Eschildsen, 49 Tøgstrup paa Fyen: Enkefrue Virgitte Christine v. lov, 43 Aar. Greenaar Kjøbmand Rasmus Bang, Ved Tallotteriets 1177de O. Sætning i Wandsb. udlem 20. 58. 79,28. 6.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
AVERTISSEMENTS. Gammelt Guld og Solv kjøbes og betatil de høieste Priser af E. J. Brinch, Guld= og Sølvarbeider.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Bekjendtgjørelse. fra den Kgl. Direction for Qvarantaine=Foranstaltning De Lande, Stæder og Øer, som, efter de si til Directionen indkomne officielle Beretning indtil videre ansees for smittede, ere: 1. Cholera: a) Pillau. b) Sunderland. c) Newcad) Hamborg e) Aabo, f) Hangørund, g) Helsifors, h) Viburg, (i Finland.) 1) Stettin.) Rey 1) Königsberg, m) Elbing, n) St. Petersborg. Kronstad. p.) Danzig 4) Archangel. 1) Alexandri og 2. Af andre pestattige Sygdomme: a) Consttinopel. b) Algier. 6) Tunis d) Marocco. c) Sm na f) New Orleans. 8) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees i til videre: 1. Med Hensyn til Cholera: a 2 øvrige engelske og skotske Havne. b) Alle ove russiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav Alle ovrige preussiske Havne. Altona. 2. A. Hensyn til andre pestattige Sygdomme: af Alle i kiske Havne, med Undtagelse af de som smittede anførte. B. Det africanske Barbaries ovrige H. ne og Stæder. ) De vestindiske Øer. Dog ske de fra de danske vestindiske Øer ankommende Sk. kunne befries for at lægges under Qvarantaine, se fremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige Vedkommende under Embedsauthoritet udstædt Sundhedsattester. Nord-America. Dog fritade fra disse Havne ankommende Skibe for Qvantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere synede med behørige Sundhedsattester fra de der rende Kgl. danske Konsuler, eller disses Vice Konsul Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udfor Europa, blive at ansee som aldes umistænKjøbenhavn, i den Kgl. Direction for Qvartaine-Foranstaltningerne, den 30te Decbr. 18 H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. honninKjerul. Hopp. Steinmann, Skibsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
General=Regnskab for Thisted Amts Sparekasse, fra 1ste Januar til December Maaneds Udgang 183 Jndtægt eller Ansvar. Capital. r. Sølv. S. og T. a) Efter forrige Aars Regnskab indestod paa Inte- Rbd. s. Rbd. s. ressenternes Conti. b) I dette Aar er indskudt c) Sparekassens Tid efter forrige Aars Reyse. . 89 R. 16 18 R. 24 s. og for i dette Aar. afsatte. Contra bøger . 8, 32. . Sølv. Sedl. o Tegn. I Breudtægt eller Ansvar. Udgift eller Tilsvar. Rbd. s Rbd. s. Rd. r. Sølv. Saa i 1 Af Kassen er i dette Aar udbetalt, lige Aars Regn r. Sølv. S. og T. stod paa Inte- Rbd. s. Rbd. s.A. Til Jnteressenterne: Rbd. s. Rbd. s nes Conti. Capital . . . 2,046. 85. 712. 33 1/2 lar er indskudt. b) Renter: lens Fond efter. til ubestemte Tider, 9. 73. 6 78 Aars Regnskab Juni Termin 1831 12. 80. 3 60 1s. 18 R. 24 s. 11 Decbr. - For selve Sparekassens Regning : Den i forrige Aars Regn. skad anført Skyld 132 Rbd. 75 s. STer i Løbet af dette Aar udbetalt til Vedkommende med . 90. = 41 90
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
I Kassens Bøger staaer end Kongelige Kasse. nu antegnet til nærmere Capitaler er Udtælling: Rbd. s. Rbd. s.A. Paa Jnteressenternes ni Termin 183. Conti. chr. - Rbd. s. Rbd. s. af Capital = 9,748. 91. 3,596. 10 1/2 b) Renter for 11 Juni Termin 1831 145. 31. 51. 3 c) Renter for 11 Decbr. Termin - 138. 63. 51. 1 Paa selve Sparekassens Conte Overskud af Renter og foraffatte Contraboger,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
efter Fradrag af det under ovenstaaende 1. Be anførte . . . 108 672401. Hvoraf i Kongens Kasse Rbd. s. R. s. indestaaer . . . . 10,000. 3,600 og i Sparekassens Værge 141. 60 111 553. Summa 1237, 45, 485119. Ballance, 12. Sparekassen for Thisted Amt, den 31te December 1831. Lutzhøft. Toft. Caroc. Wittendorff. Rbd. s Rbd. s. r. Sølv. Saa 8. Rbd. 6. Rbd. s. Rbd. s. Rbd. s. Nede Sølv. Se Udgift eller Tilsvar. Rbd. s. A. 1. At Kaalen er i deres Aar erhatale r. Sølv. S. og T. A. Til Jnteressenterne: Rbd. s. Rbd. s Capital . . . 2,046. 85. 712. 33 1/2 OWe 4 Aar. - 4 - Juni Termin 1831 12. 80. 3 60 11 Decbr. - Fals Sparekassens Wegning. De forraa a 422 Naa Gab anfare Skyld 134 75 Ser i Løbe dette Aar udbetalt til Vedkommende med . 90. = 41 93, 2185 81 7 Jessen, Norstaaer end I antegnet til nærme¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-08
Udtælling: A. Paa Jnteressenternes Rbd. s. Rbd. s. af Capital = 9,748. 91. 3,596. 10 1/2 b) Venter - c) - for 11 Decbr Termin - 138. 52. 1 Paa selve Sparekassens CommenMed AcaENTStaldaterede eac S. fr. der ovenstaaende 1. Be anførte - - - 108 63-4. 1014160 83 Hvoraf i Kongens Kasse Rbd. s. R. s. i saa . . . . 10,000. 3,500 og i Ballance. 12327, 45 449179 1/2 31te Dec. 100 Willenoor Steentoft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
No. 1. Ao. 1832. Tid Kongelig allernaadigst privilegerede. Avilliviinstidende, Amvaviv og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Onsdagen den 11 Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Post-Efterretninger. Belgien. Fra Brussel skrives under 2den Januar: Alle Journaler ere uudtømmelige i Gisninger over hvad der for Øieblikket foregaaer i den høie Diplomatik, i de fornemste europæiske Hovedstæders Statspapirer finder en bestandig Stigen og Falden Sted; Cabinets- og Handels-Courerer krydse hinanden paa alle Hovedveie. Disse Underhandlinger betyde dog i Grunden endnu ingen Forandring i den politiske Status que, hvortil Europa nu snart i et Aar har været vandt; men det er klart, at vi ere nær en Crisis, der ligesaa godt kan have Krig, som Fred til Resultat. Man var vistnok i Stand til at vente Fred, naar Frankerig kunne antage en imposant Holdning mod Preussen og Rusland, og Belgien paa sin Side kunne stille tilstrækkelige Stridskræfter mod Holland. – De i forrige Nummer omtalt Uroligheder i Luxemburg, seer man have været af en alvorligere Tendents, end man troede da et bevæbnet Fricorps, bestaaende af Accise, og Toldbetjenter, havde dannet sig for at fægte for deres forrige Storhertug, Kongen af Hollands Sag; i Spidsen for dem stod en Ridder Wauthier, og tvende Baroner: du Preel og Torna co, havde udstædt en Opfordring i Luxemburg til at gribe til Vaaben, og igjen kæmpe under den orangistiske Fane; men i Følge Beretninger fra Brussel af 27de Decbr., skulle disse luxemburgske Partiegængere være trængte tilbage til Fæstningen Rapon, og der forskandset sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Anledningen til det Hele skal det hollandske Gensd'armerie have givet, som har erklæret; at ville besætte den Deel af det hollandske Gebet, som efter de 24 Conferents=Artikler skulle forblive under hollandsk Herredømme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Jfølge de sidste Efterretninger fra Luxemburg af 28de Decbr. skal Jnsurrectionen i Faveur af Huset Oranien være til Ende. Det Wauthierske Jnsurgentcorps havde ved Efterretning om at betydelige belgiske Stridskræfter nærmede sig, draget sig tilbage til Walferdange under Luxemburg Fæstning; her maatte det paa Ordre af Forbundfæstningens Commandant, skilles ad, da intet bevæbnet Militair maatte befinde sig saa nær, at man kan naae det med Kanonerne, En Bataillon drog strax ud af Fæstningen til Mamer, for af samme Grund at forhindre Arloner Borgergardens videre Fremrykning, Som en Følge af denne Forholdsregel, ere den største Deel af Folkene under Hr. Wauthiers befaling vendte tilbage til Luxemburg, efterat have nedlagt Vaabenene ved Statsporten. Af den belgiske Major du Bosches Raport af 13de December f. A., seer man nu hvorledes det gik til med den uvenskabelige Rencontre ved Fortet St. Philip. Det var nemlig den 18de December om Morgenen, at en hollandsk SøOfficeer som Parlamentair nærmede sig de belgiske Kanonbaade ved Forterne og sagde: at han havde Ordre til fra General Chasse af eftersee hvad Arbeider der foretoges ved Fortet. Major Bosch svarede ham: at da det var belgisk Grund, hvorpaa de vare, saa vidste han ikke hvad det vedkom ham; da han imidlertid ikke var bemyndiget til at underhandle med ham desangaaende, saa bad han ham at gaae med ham til Antverpen. Hermed syn tes Søofficeren tilfreds, og sagde: at dette ville han met zeer veel plaizier gjøre; men da de kom til det Sted af Diget, hvor Schalupen, laae, sagde han at ville gaae hen og sende sine Roerkarle tilbage; Major Bosch fulgte ham dertil; da Officeren var kommen til Schaluppen, gjorde han Mine til ville at springe deri, hvori han ville forhindre ham; men pludselig gav Fahn, drageren ham et Slag for Brystet med den knyttede Næve, og truede med sin Landse; truffen af Slaget, slap Majoren Officeren, som sprang i Schaluppen, der strax bortfjernede sig. Bosch havde imidlertid kaldet Vagten: en Sergeant med 10 Md., som stod i Nærheden deraf, til; disse fyrede nogle Skud paa Mandskabet i Schaluppen, en af Kanonbaadene, svarede derpaa med 2 Kanonskud, og strax derefter naaede Sluppen den nærmest liggende Kanonbaad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Frankerig. Fra Paris meldes under 29de Decbr.: at paa Grund af de krigerigske Rygter, havde Medlemmerne af SyndicatKammeret gjort Krigsministeren Marskalk Soult, deres Opvartning den 28de Decbr., for at raad fore sig om Forretningernes Gang, med Hensyn, til Krig og Fred; men Marskalken havde modtaget Deputationen og givet det beroligende Svar: at "Enhver kunde ubekymret vedblive sine Operationer, da en Omvexling fra Fred til Krig var usandsynlig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Engeland. Fra London skrives: "Velunderrettede vide, at Kongen af Holland, har faaet Ruslands Samtykke til at nægte de 24 Conferentsartikler sit Samtykke. Den væsentligste Hindring skal være den af Conferentsen trufne Bestemmelse om Belgiernes fri Skibsfart paa de i det hollandske Gebet flydende Strømme. Men man nærer her det visse Haab, at man vil give efter paa begge Sider, og enhver Vanskelighed hæves. Jmidlertid indtræffer Courerer fra alle Kanter, og ingen tvivler mere paa at i Rusland opbyder Alt, før at vinde Østerrig og Preussen for Opretholdelsen af Systemet fra 1845, denne Bevægelse i den diplomatiske Region opvækker den største Opmærksomhed, og det saameget mere, som det engelske og franske Cabinet er af det Russiske tilkjendegivet, at Rusland vil have Belgien igjen forenet med Holland, og at en anden stor Magt er villig til at understøtte Rusland deri; men da det brittiske Ministerium derpaa havde svaret: at det vilde af yderste Kræfter modsætte sig Keiseren af Ruslands Beslutning; - saa vil vel fornævnte Opfordring ikke finde Gehør. Spanien, Portugal og Regjeringerne i Jtalien, skulle imidlertid være villig dertil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-01-11
Preussen. Fra Elbing meldes: En Deel af de i Omegnen ved Elbing cantonerende polske Tropper, som vægre sig for at gaae tilbage til Polen, skulle den 21de Decbr. mere hensigtsmæssig forlægges; men da Veien førte til preussisk Holland, opsteeg den Mistanke hos dem, at man ved de medfølgende Militaire, ville med Magt transportere dem til Polen; ingen Forsikring kunne berolige dem og de vendte for størstedelen tilbage til deres gamle Qvarterer. Flere hundrede af dem kom om Aftenen til Staden, hvor de bleve førte paa Wilhelmspladsen og omringede af Militaire. Ogsaa her ville de ikke fæste Troe til de preussiske Officerers Forsikringer: at det blot var en Dislocation, og vægrede sig for at lade sig transportere til Exerceerhuset, hvorpaa Hussarerne med den flade Klinge drev de Værgeløse derind, hvorved 3 polske Soldater bleve saarede. Det var beklagelig at denne Misforstaaelse ikke for blev opklaret, thi da det Morgenen derpaa tillades nogle polske Officerer at underrette deres Landsmænd om Sagen, og at de ikke skulle transporteres til Polen, viste de sig strax villige til at afgaae til deres Bestemmelsesstæder. - J Stettin er nu Cholera gandske ophørt.