JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-09-06
Kiøbenhavn den 1ste Junii 1800. D. Didrichsen, Selskabets Sekretair. Sadet Hans Hansen Bødikerfra Anders Simonsen i Thiseth sig tilkiøbte sammesteds beliggende Sted med tillagte Grund, Skovlykke kaldet, udi offentlig Auction er bleven bortsolg og efter Auctions=Conditionerne et lovformeligt Proclam, samme Sted, til Sikkerhed for Sælgeren og Kiøberen, skal udstædes; saa vorder paa Herskabets og Rettens Vegne alle og enhver, som formene at have noget Prætention eller Tiltale til bemeldte Sted og hvad dermed videre er solgt, herved tub pæna præclusi & perpetui silentii, een for alle Gange og altsaa Peremtorie stævnet og fremkaldet, disse deres Prætentioner, af hvad Navn nævnes kan, saafremt de ere uden for Jurisdictionen inden 12, men ellers inden 6 Uger ab utima publicationi hujus Proclamatis af at regne hos Hr. Actuarius Henrichsen paa Gram lovformelig at profitere, af de i Hændehaven, de Documenter og Beviser relictis Copiis fitin atis, Originalerne ved Protocollen at producere, og saafremt de ere extrane procuratoris ad acta vedbørlig at bestille. Hvorefter a. Haderslev udi Gram og Nubbel Justitiariat den 8de Julii 1802. G. D. Langreuter.
Berlingske Tidende, 1802-09-06
Hos Gaarmand Hans Jensen i Wandløse paa Kiøbenhavns Amt er dennes Svigerfader, forrige Gaardmand Thomas, Mangaard, der og for endeel Aar siden skal have været Hørkræmmer her i Staden, ved Døden afgaaet; men da hans Efterladenskaber ere befunden saaringe, at intet Proclama kan bekostes, saa bliver i Følge Placaten af 26 Octbr. 1792 den Afdødes Creditorer herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med 12 Ugers Varsel 3de Gange indkaldede at møde hos undertegnede, som Skifteforvalter, boende i store Kiøbmagergaden No. 19, for lovlig at ligitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Kiøbenhavns Amtstue den 29 Julii Andersen.
Berlingske Tidende, 1802-09-06
under Stamhuset Rathlousdals Gods i Fillerup Bye, Oden U Sogn, Hads Herred, er ved Døden afgaaet Jndsidder Maren Pedersdatter, Enke efter Skytten Anders Mogensen, Rueballe, bemeldte Afdødes Arvinger indkaldes herved, saavidt disse endnu ikke have meldt sig under Skiftet, saavelsom Stervboets Credi= og Debitorer, at melde sig inden 12 Ugersdagen fra Dato hos undertegnede, for der at bevise deres Arverettighed, anmelde deres Fordringer og betale deres Gield. Rathlousdal den 14de August 1802. Hildebrandt, Forvalter ved Godset. Ved Stervboets Skifte efter afdøde Skibscapitain Simon Klint og Kone Birgitta Klint i Mogeltønder under Grevskabet Schackenborg er anmeldt, at Capitain Klin for imellem 30 til 40 Aar siden, har været 2de Gange givt i Amsterdam, nemlig første Gang med Catrina Pieters og med hende havt en Datter, som formenes død, men skal have været givt og muelig Børn af hende i Live, anden Gang med Anne Pielgaard, som døde i første Barselseng og efterlod en Datter. som skal være død strax efter Moderen; Thi indkaldes herved benævnte afdøde Capitain Simon Klints Børn og Arvinger af første og andet Ægteskab, om nogen maatte være til, at melde sig forinden den i Loven foreskrevne Tid med Legitimation for deres Arveret. Ligeledes indkaldes dette Stervboes Creditorer, at anmelde og bevise deres Fordring. Møgeltønder den 20 August 1082. B. Feddersen.
Berlingske Tidende, 1802-09-06
Under Skiftebehandlingen efter afdøde Jes Jensen TofU i Møgeltender paa Grevskabet Schackenborg, er anmeldt og forklaret, at Medarving, den afdødes Bodersen Nicola Thamsen, i mange Aar har faret til Søes fra Amsterdam og nu formenes død, siden ingen Efterretning haves fra ham i lang Tid, og da han sammesteds skal have været givt og haft Børn saa indkaldes herved benævnte fraværende Arving Nicolad Thamsen, om han er i Live eller hans Arvinger, at melde sig forinden den i Lovemforeskrevne Tid og bevise deres Arveret. Mogeltønder den 20de August 1802. B. Feddersen. Borger Esber Andersen Borg i Nexøe er død den 23de i d. M. Hans Boe er strax taget under Stifterettens Behandling. Blandt hans Arvinger ere 2de Sønner i Kiøbenhavn, Skibs=Capitainerne Anders Esbersen Brandt og Haus Esbersen Brandt. Disse, saavelsom Stervboets Creditorer indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, de første for at lagttage deres Tarv ved Skiftet, og de sidste for at anmelde og bevise deres Krav. Nexøe den 31te Julii 1802. Chr. Jespersen, Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1802-09-06
J Følge en de Hr. Alexander Maitland og William M. Cor 2 mok af St. Croix, som Executore i afgangne John To mers's Boe ibidm., allernaadigst forundte Bevilling der til behørig Tid er læst for alle Over- og Underretter paa de danske vestindiske Eilande, og 3de Gange indført i St. Crpix trykte Avis, samt under 9de August d. A. læst for Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de der formene sig at have noget at fordre i bemeldte John Towers's Boe, med saadanne deres Fordringer at fremkomme for fornævnte Executor paa St. Croix, hvis de vil vente deres Krav erkiendt lovligt. Kiøbenhavn den 31te August 1802.
Berlingske Tidende, 1802-09-06
Paa de Hr. Alexander Mastland og William Cormicks Vegne Christian Lund, Fuldmægtig hos Advocat Rottbøll. Da jeg ved Kongelig Bevilling er tilladt at hensidde inskiftet Boe efter min afgangne Mand Kiøbmand Poul Friderich Lieungt; saa indkaldes herved alle de, som paa nogen Maade kan have staaet i Connertion med min afgangne Mand Mand, og have Fordring paa ham eller nu mit Boe, at fremkomme dermed og beviisliggjøre samme, enten for mig eller min Langværge, da enhver i Tilfælde af Udeblivelse over den Tid Loven bestemmer, maae tilskrive sig selv den deraf flydende Skade. Schien den 24de August 1802. Som Laugværge. Alison Kirstine sal. Lieungh. Nicolai Plesner. *** 1802, Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 9de og i Siællands. Landsting den 11te August 1802, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Capitain ved Marinekorpset An decas Bærnt v. Oxholms Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede, for at anmelde og bevise Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (om Arvinger efter den her i Staden for nogen Tid siden ved Døden afgangne gamle Enke Amne, forrige Garvermesten Hans Casper Seiers Efterleverske, er foruden flere Nærværende, anmeldt efterskrevne Fraværende: 1) En Søn Jsaach Stoltenberg, Garversvend, som efter Beretning skal opholde sig i Kiøbenhavn. 2) En Datter Anne Stoltenberg, ligeledes i Kiøbenhavn. 3) En Datter Anne Ellen skal efter Sigende opholde sig i Agers Sogn. 4) En Sønnesøn Hans Trulsen Cold, efter Beretning tienende ved Rytteriet i Danmark. 5) En dito Andreas Told, som paa Kongsberg ved Døden skal være afgangen og have efterladt sig en Søn, hvis Navn ei vides. 6) En dito Ole Cold, hvilken som Skrædersvend nu skallopholde sig i Steen. 7) En Sønnedatter Anne Pedersdatter Gran; som efter Beretning skal opholde sig i Kiøbenhavn. 8) En Datterdatter Anne Cold, givt med Mussikant Røder i Bergen. Alle disse indkaldes herved til at melde sig her i Staden hos den borgerlige Stifteret, da nogen liden Alvfor enhver af dem kan være at forvente. Christiania den 30 August 1802.
Berlingske Tidende, 1802-09-06
en borgerlige Skifteret i Christiania lader herved bekiendtgiøre, at der sammesteds ved Døden er afgangen Bygmester Jacob Fridich Bourgeois, hvis ringe Efterladenskaber ej tillade noget ordentligt Proclama af udfærdige. Jmidlertid anmeldes herved Dødsfaldet, saavel til Efterretning for hans efterladte Enke, der efter Beretning skal opholde sig i Fridriksborg, som hans Creditorer, hvis han sig nogen eller udenfor Kiøbenhavn skulde have efterladt. Christiania den 28de August 1802. Harvingerne, som ikke vides hvis ere, saavelsom Credi= og De Et bitorer efter afgangne Guldsmed Johan Markusen Bagger, som døde i Onders, indkaldes at møde her paa Rodsteensere Torsdagen den 30 November førstkommende, hvor Skiftet efter ham foretages, og, om ingen hindringer møder, sluttes. Rodsteenseie den 30 August 1802.
Berlingske Tidende, 1802-09-06
Licitationer. Jnsdagen den 22 September, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Raadstuen i Slagelse foretaget Licitation over St. Michels Kirkes Hoved Reparation. Efter Overslaget beløber Tømmer= og Muur=Arbeide og Materialier omtrent til 4000 Rdlr., Blyctækker Arbeide til 666 Rdlr., Smede=Arbeide til 290 Rdlr., Maler=Arbeide 365 Rdlr., Snedker=Arbeide til 535 Rdlr., og Glarmester=Arbeide til 90 Rdlr., som opbydes hver for sig, og under eet. Overslag og Conditioner bekiendtgiøres paa Licitations=Stedet, og ere i Forveien at erholde til Eftersyn hos Kirkeværge Nyborg i Slagelse. Nørrdagen den 25de September d. A., om Formiddagen Kl. 10. Slet, bliver paa Stege Raadhuus holdet offentlig Licita tion over endeel af Stege Kiøbstæds Havns Bolværkers Opførelse af nye, nemlig: a) Bolværket fra Vindebroen til Kiølehalehavnen 59 Alen lang. b) Bolværket og Kiølehavnen paa den nordre Side, og for Enden af samme 63 Alen lang. c) Bolværket for den søndre Side 38 Alen lang. d) Bolværkets Forbedring for Baglastkisten og 2de Varpepæle, alt efter de Conditioner, Overslag og Tegning, som paa Licitationsstedet erfares og forinden kan faaes til Eftersyn hos Havne Commissionen. Stege den 2den September 1802. F. C. Jørgensen.
Berlingske Tidende, 1802-09-06
Auctioner. Onsdagen den 3de September førstkommende, om Middagen Kl. 12 slet bliver paa Børsen, i Continuation af de forhen afholdte Auctioner, 5te og sidste Gang opbuden til absolut Bortsælgelse, uden videre Auctions Holdelse: En Ottendepart i nye østre Kalkjabrik med alt sammes Tilhørende. Vurderings=Forretningen og Conditionerne faaes til Eftersyn hos Søekrigs=Procureur Weidemann i Frederiksberggaden paa Hiørnet af Mikkelbryggersgaden No. 206.
Berlingske Tidende, 1802-09-06
Sorsdagen den 9de Septbr. førstkommende, om Eftermidda& gen Kl. imellem 1 og 3, bliver afgangne Skibs=Capitain Nicolai Momsen Møller og senere bortdøde Enke Petronelle Møller, fød Didrichsen, deres fælleds Boes Huus Nr. 1100 i store Kongensgade paa Christianshavn 6te og sidste Gang ved Auction opbuden for til den Høistbydende absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bortsælges, hvilken Huus, der i Stadens Brandkasse er assureret for 4500 Rdlr., i Følge den derover under 16de d. M. optagne Vurderings=Forretning er bestaaende saasom: Forhuset til Gaden er 5 Fag Grundmuur, Resten Muur= og Bindingsværk 2 Etager høit med Kielder under og Qvist over de 3 Fag med Frontong Heeltag, dernæst et Baghuus 7 Fag Muur= og Bindingsværk, Halvtag, undtagen 1 Etage som er Grundmuur, i Forsiden 2 Etager høit med Qvist over de 2 Fag. Jmellem For= og Baghuset er paa venstre Side en Muur= og Bindingsværks Bygning Halvtag 2 Etager. Paa høire Side en Overbygning af Muur= og Bindingsværk, Halvtag som er til Communication fra Forhuustrappen til Baghaset, saa er og et lidet Gaardsrum broelagt hvor i en Portion fersk Pompevand med Jern=Pomperedskab og til Stedet Brand redskabet. Overalt i Værelserne er 7 Vindovne og 2 BielægKakkelovne med videre muur= og nagelfaste Appertinentier Huset tilhører og Vurderings=Forretningen ommelder, hvilket tilligemed Conditionerne ere forinden Auctionen at faae til Eftersyn hos Boets Curator Copiist Dahl, boende i Antoniestræde No. 323.
Berlingske Tidende, 1802-09-06
Arvefæste= og Skiødegaarden No. 11 i Hollose Bye, Weibe, Et Sogn, Cronborg District, der beboes af Jørgen Larsen og bestaaer af Hartkorn 5 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. bliver ved Auctioopbuden til Bortsælgelse 1ste Gang Fredagen den 3die Septbr. 2den Gang den 10de og 3die Gang den 17de Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa hvilken sidste Dag, om antagelig Bud skeer paa Gaarden; tillige bortsælges den ved Stedet værende Besætning og Jndboe, alt efter de Conditione som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres og forinden kan faaes : Eftersyn paa Cronborg Amtstue.
Berlingske Tidende, 1802-09-06
Vandagen den 13de September bliver paa det Kongelige viVi vilegerede Assistentshuus foretaget Auction over ende forfaldne og uindløste Panter, som fra 1ste Januar til UdganJunii 1801 ere satte, bestaaende af Prætiosa, Guld og Søl Silke, linnede og uldne Gangklæder og Tøi, sam Tin, Kober og Messing m.v.; tillige bekiendtgiøres: At dersom nogen indleverer sin Assistentsseddel til Fornyels- og derefter bortgaae uden at betale den forfaldne Rente, bever Pandtet ligefuldt ved Auctionen bortsolgt; uagtet Asstentssedlen er indgivet til Fornyelse. H. Baa gøe, Bogholder ved Universitetet, Redacten
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Af disse Tidender.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Skrivelse fra Venedig den 30te Julii. Vor Handel har paa nogen Tid taget meget af, da samme især lider ved de mange Fordeele, som ere blevne tilstaaede, Triest. Vor Koffardieflaade, som før Revolutionen beløb sig til 600 Skibe, er nu en tredie Deel mindre og dog ligge mange af vore Fartøier stille. Den raae Silke bliver ved at stige i Prisen i det nordlige Jtalien, ikke fordi Krigen eller Revolutionen har foraarsaget Mangel paa samme, men af den Aarsag, at de franske Kiøbmænd, især fra Lyon, opkiøbe alt, da Regieringen paa alle muelige Maader søger at fremme Fabrikernes Opkomst; den italienske Republik arbeider til samme Ølemed og man seer især i Mayland en almindelig Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Skrivelse fra Neapel, den 10de August. Det under General Borosdin her staaende russiske Korps paa 3000 Mand er i Gaar indskibet paa endeel Transportskibe og er afseilet herfra til Corfu under Eskorte af den russiske Fregat St. Michel. Den russiske Befuldmægtigede GrevMoncenigo er paa samme Tid reist til Otranto, hvor han gaaer ombord paa en tyrkisk Fregat til Corfu. General Borosdin reiser til Lands tilbage til St. Petersburg.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Skrivelse fra Mayland den 19de August. Det lovgivende Corps har endelig antaget Lovforslaget i Henseende til Militair=Conscriptionen, og i Forgaars er denne Lov bleven høitidelig bekiendtgjort Armeen bliver derved forøget til 60000 Mand. En af vore Tidender bemærker, at denne Lov skal lægge Grund til den italienske Republiks Magt og Størrelse, danne den italienske Ungdom til Krigen, at de engang i Tiden, efter de romerske Legioners Exempel, kan ved deres Mod afgiøre Feldtslagenes Udfald og for evig sikkre Republikens Uafhængighed. Et talrigt Korps franske Tropper skal trække sig sammen i Egnen af Bologna.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Skrivelse fra Schweiz den 27de August. De Deputerte, som de 3 smaa Cantoner have sendt til drene Berling. Bern, have intet udrettet sammesteds. Den franske Gesandt har meldt dem, at han ikke kunde blande sig i deres Sager og at de maatte vende sig til den helvetiske Regiering. Denne har ikke villet antage dem som Deputeerte. Jmidlertid tager Anarkie og Uorden overhaand i Schweitz. Glarus og en Deel af Granbundten have holdt Folkeforsamlinger og sønderrevet Baandet, som knyttede dem til det øvrige Helvetien. Appenzel er nær ved at følge dette Exempel, ja Zürich, selv har været foruroligende Bevægelser. Sammesteds har man opbrudt et Krudtmagazin, borttaget 1037 Pund Krudt, og som man troer, sendt det til de smaa Cantoner J Bern har viist sig endnu farligere Symptomer for Regieringen Et Anslag med bevæbnet Magt at styrte Regieringen skal blot ved Statholderen Tribolets og Husarchefen, Dolders Virksomhed være bleven tilintetgjort. 5 Compagnier Grenaderer ere rykte ind i Bern for at forstærke Vagterne. Den italienske Republik har ansøgt den første Consul om at maatte tage endnu een af vore Hielpe=Halvbrigader i Sold.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Skrivelse fra Regensburg den 28de August. I Dag er den keiserlige Erklæring kommen for ved Rigsdagen i Anledning af Staden og Høistiftet Passaus Besættelse af de østerrigske Tropper. Baron Hugel har ogsaa overgivet den franske og russiske Minister en Note paa deres Forestillinger, hvori Keiseren erklærer sig villig til strax at rømme Passau, Salzburg og Berchtolsgaden, naar de øvrige Stænder, som forud have taget Lande i Besiddelse, ville giøre det samme. Kei eren har tillige ladet erklære i sit Navn som Konge og Chur første i Bøhmen, at skiønt Rigsdeputationen ikke efter Folkeretten og Lovene kunde indskrænkes til nogen peremtorisk Termin end ikke af sit Overhoved selv, saa vilde han dog giøre alt for at paaskynde Berigtigelsen af Fredsgienstandene.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Skrivelse fra Paris den 30te August. Man forundrer sig her meget over Keiserens Opførsel, da han tager Lande i Besiddelse, som efter Conventionen af 4de Junii, hverken ere ham eller Storhertugen af Toskana anviiste Dersom disse Lande ikke snart gives tilbage, saa kunde det let give Anledning til nye Fiendtligheder. Den første Consul har bestemt erklæret, at han ikke vil afvige fra Conventionen, og der rykke daglig stærke Troppekorps til den venstre Rhinbred. I Piemont true de Misfornøiede atter den offentlige Rolighed General Jourdan har derfore udstædt et Circulaire til Præsecterne, hvori han siger: i Rygterne angaaende Kongen af Sardiniens nær forestaaende Ankomst ere hemmelig udbredte, Mord bliver hyppigere, Proscriptionslister bæres omkring. Jeg frygter ikke for Følgerne af disse strafværdige Manøvrer. Skulle Jnsurgentere opstaae, saa ville de omkomme samme Dag. Han forlanger Jndvaanernes Afvæbning, Militair=Commissioners Oprettelse og paastaaer, at Districter hvortil man sender Tropper, for at dæmpe Uroligheder, skulle underholde disse Tropper.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
J forrige Uge ere to meget betydelige Statsfanger, Dandigne og Sazannet, hvilke have spillet en udmærket Rolle blant Chouanerne, flygtede fra Slottet Jour. Coussaint Louverture, som den 22de blev ført igiennem Diion, bar Generalsuniformen og havde 5 Gensdarmer i Vognen hos sig. Hans Formue, som især bestaaer af Plantager paa St. Domingo, vurderes til mange Millioner.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Linieskibene le Fondroyant og le Conquerant ere ankomne til Brest fra St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Paris den 31te August. Over Holland.) Moniteuren for i Dag erklærer officiel: at de tydske Anliggender ere paa den Punt, at de snart kan ventes at blive tilendebragte.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Frankerig, Rusland, Østerrig, Preussen og Bayern ere enige. Preussen har taget de Stater i Besiddelse, som ved begge de store mæglende Magters Plan ere tilstaaede samme.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Østerrig har efter samme Plan taget Salzburg, Berchtolsgaden, Brixen og Trient i Besiddelse. Førend Planen blev antaget var Østerrigs Tropper allerede i Passau; men den keiserlige Minister har erklæret, at denne Besiddelsestagelse skeete blot for at beskytte Biskoppen af Passaus Rettigheder, indtil de mæglende Magter af Rigsdeputationen havde afgjort det nærmere.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Skrivelse fra London den 31te August. J Følge Moniteurens Beskyldning har vor Regiering anordnet en Undersøgelse, angaaende de franske Røvere og Mordere, som skulle opholde sig paa Øen Jersey. Man siger, at 4 mistænkelige Personer ere bragte til Southhampton En af vore Tidender siger: "Den meget velgiørende Stipulation i Fredstractaten, angaaende den giensidige Udlevering af Røvere og Mordere, bør desuagtet fuldbyrdes med stor Forsigtighed, paa det at ingen Misbrug skal skee der ted, saasom man let kunde beskylde Personer for Mord eller Røverie, og under dette Paaskud fordre deres udlevering, da deres sande Forseelse maaskee blot kunde bestaae i at have udgivet politiske Skrivter mod Regieringen og dens Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Efter en ny Indretning aftakkes nu paa Værfterne i Plymouth alle Arbeidere, som ikke tillige ere virkelige Matroser, og man ansætter ikkun Matroser, som nu tiene paa smaae Skibe. Herved har man stedse nogle tusinde gode Søefolk i Beredskab til at kunde paa Stedet bemande en Flaade af 10 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Vore Tidender melde af Privatbreve: At Ludvig den 18de har frabedet sig den faste aarlige Pension, som den russiske og preussiske Monark have tilbudet ham, og skrevet til begge: At han takkede Dem for Derrs ædelmodige Tilbud; at De vilde tillade ham, at afslaae enhver bestemt Summa, men at han, naar Nøden udfordrede det, vilde henvende sig til Dem.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Efter Privatbreve fra Paris vare Sieyes og Garat iblant de 10 Deputerede, som den 21de modtoge den første Consul paa Senatets Trappe. Den franske Regiering har befalet, at bygge 3 i Linieskibe, af hvilke 10 skulle bygges i Havnene ved Middelhavet. Jngenieur Generalen Marescot er bleven sendt til Kysterne af Flanden og Piceardiet, for at undersøge, om der kunde anlægges en Krigshavn til i Krigstider at lette et Landgangsforsøg paa Engelland.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
En hollandsk Flaade, bestaaende af 2 Fregatter og 17 Coffardiskibe, som i Fredags landede ved Torbay, havde en stor Mængde Embedsmænd og Colonister ombord, hvilke vare bestemte til Surinam og Demerary.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Tidenderne fra Nyeyork melde under 26de Julii følgende: Capitain Sterle fra Port Republicain paa St. Domingo beretter, at Negrene havde paa ny en Opstand i Sinde og sammenrottede sig ved Levaane, saa at Planteurerne frygtede for nye Urolighe er og Blodsudgydelser. En af Aarsagerne til denne Negeropstand skal være den, at de Franske opsnappe om Natten alle de Negre, som have beklædt Officeersposter under Tonssaint, paa det at Negrene skulle mangle Anførere, ved en ny Opstand. En anden Aarsag er, at den franske Armee er meget svækket ved Sygdomme. Paa Guadeloupe have Negrene drevet Ødelæggelserne saa vidt, at de udgrave og fordærve Caffe= og Bomuldstræerne.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
En Skrivelse fra Philladelphia af 25de Julii siger: Frygten for den gule Feber er igien forbi, og adskillige Personer, som vare flygtede fra Staden, ere igien komne tilbage. Sundhed, Rolighed og Virksomhed hersker igien. Ogsaa i Nyevork og Baltimore er man nu uden Frygt.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Skrivelse fra Leipzig den 1ste September. Fra Eichsfeld bliver meldt under 26de August: at de preusiske Commissarier havde i forrige Uge taget den ved Gottingen liggende Bye Nørten i Besiddelse tilligemed det til Eichsfeld hørende Collegialstift St. Peter, hvor de opslog den preussiske Ørn. Dette blev strax efter Commissariernes Afreise meldt til Hannover. Regieringen sammesteds befalede at nedtage Ørnen og igjen at opslaae det engelske Vaaben, som ogsaa skeete for nogle Dage siden Hidtil erdendnu intet skeet fra Preussisk Side i Anledning af dette Skridt. En Skrivelse. fra Regensburg siger: at Rigsdeputationens Lemmer have aftalt, at undersøge Skadesholdelsesplanen in Massa, hvorpaa den enten skal antages eller forkastes. J det første Tilfælde skal den tilstilles den keiserlige Plenipoten til Antagelse og derefter bringes for Rigsdagen til Conclusum.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Blandede Efterretninger. Frankerig. Kongen af Etrurien aftræder efter den franske Regierings Forlangende sit Palais, Villa Medicis i Rom til den franske Republik og faaer derfor det franske Academies Palais sammesteds. Det sidste er en skiøn ædel Bygning, men ligger i en larmfuld Gade og var i det Hele ikke beqvem til en Læreanstalt. Det mediceiske Palais er derimod omgivet af prægtige Haver, har sund og reen Luft og den skiønneste Udsigt. Academiets Elever kan derfor ikke noksom takke Regieringen for denne Omtuskning. Den franske Skole for de skiønne Konster bliver nu igien sat i sin hele forrige Virksomhed. De 15 Elever, som paa Regieringens Bekostning skal underholdes i samme i 5 Aar, have allerede faaet Ordre at reise til Rom.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Den første Consul har skienket de 19 ny Biskopper hver en Biskopsring, fordi de saa kraftig have virket til at udrydde Uenigheds Sæd i Menighederne og oprette Sandrægtighed, og Brodersind blandt Præsterne.
Berlingske Tidende, 1802-09-10
Ministeren Chaptal har nu nærmere bestemt Forholdet imellem de civile og militaire Magtsgrene. En Præsect faaer en Vagt for sit Hotel, hvis Commandeur bringer ham Parolen Ved offentlige Høitideligheder har Prælecten Forrang. Garnisons Commandanten gaaer da ved hans høire og Rettens Præsident ved hans venstre Side. Naar Præsetten viser sig i sin Embedsdragt faaer han militaire Honneurs af Skildvagterne.