Viborger Samler, 1823-09-13
Efterat Selskabet i Aaret 1820 havde, ifølge Kongelig befaling, til Hs. Majestæt Kongen indleveret et Forslag angaaende denne Gienstand, overdrog Allerhøistsamme, under 28de Juli og 16de October 1821, til Selskabet, at indhente, ordne og kundgjøre Besvarelserne paa endeel Spørgsmaale, der, som Udkast, vare ledsagede Forslaget. Disse Spørgsmaale, hvis Besvarelse skulde tjene til at erholde en fuldstændig Oversigt over Landvæsenets og Agerdyrkningens Tilstand i de danske Provindser, ere følgende: 1. Hvorledes ere Jorderne beskafne saavel Jordsmon som Underlag, høie eller sidde, jevne eller bakkede, lide Jorderne af skadeligt Vand, kunde Vandingsenge anlægges, 2. Findes der Kilder, Jndsøer; Er Vandmassen i disse i de senere Aar betydeligen aftagen, hvad mennes Aarsagerne dertil at være har man udtørret Søer eller Moser, 3. Hvorledes er Kiimatet, tørt, fugtigt, koldt, luunt : 4. Hvorledes er Udskiftningen, Ere Jorderne meget udparcellerede, hvilke følger har det havt, Henseende til Folkemængden, Dyrkning, Tillæg af Kreaturer a. 12 5. Hvilken er den almindelige og meest gjænge Dyrkningsmaade, hvilke Afgivelser gives derfra Benger man Kobbeldrift med reen Brak, eller Vexel drist med Brakfrugter, hvad dømmes derom, En nogen betydelige Deel af Jorder udlagt til varigt Græsland, 6. Giør Sommerstaldfordring Fremgang, hvilke Indvendinger gjøres derimod, 7. Anvendes Kalk, Dønd, Mergel eller kunstigGjødningsmidler, har man gjort Forsøg med, at brænde Grønsværen, saavel paa Agre, som Enge: Virkningerne deraf, hvorledes var det Jordsmon, hvorpaa Brændingen fandt Sted, leret, mergelag tigt, sandet eller tørvagtig 8. Bruges ogsaa Stude til Markarbeide? 9. Hvorledes ere Agerdyrkningsredskaberne, erkiendes Svingplovenes (de saakaldte engelske Ploves Fortrinlighed, ere de nyere arbeidsvarende Redskaber bekjendte og benyttede: 10. Er der raa eller uopdyrkede Jorder 2 optages disse til Dyrkning, paa hvad Maade, under hvilken Sædfølge, og med hvad Held, Har man, forsaa vidt Optyrkninger have været foretagne, uden at staae i Forbindelse med allerede organiserede Avlsbrug, brugt Heste eller Stude som Arbeidsdyr, og har man til Besætning fornemmelig valgt Hornprægeller Faar, 11. Sørge Agerdyrkerne for at skaffe sig god Saaesæde: 12. Dyrkes mindre almindelige Sædarter, Foder og Handelsplanter, 13. Spores Sygdomme hos Kornet, Rust? Brand har man paalidelige Erfaringer om Aarsagerne dertil; 14. Har man nogen bestemt Regel om den Grad af Modenhed, Sæden bør have, naar den skal høstes, for at blive bedst Handelsvare, 15. Hvorledes ere Kornvarerne beskafne, sørges der for deres Rensning, er der paatænkt nogen Foranstaltning til deres Tørring, til deres videre Forædling? 16. Et Producternes Afsætning forbunden med Vanskelighed, saasom af Mangel paa gode Torv eller Udskibningssteder, 17. Opgive Bønderne endnu Ævret, eller hos des der over Markfred? reises nyt Hegn, og vedbligeholdes det gamle, 18. I hvad Tilstand er Qvægavlen, saavel ihenseende til Qvægets Beskaffenhed, som Antal, efter Gaardens Areal Give Malkekøer eller Fedeqvægstørst Fordeel, 19. Er Hesteavlen i Til eller Aftagende, Aarsagerne dertil 20. Udbreder den fiinuldede Faareavl sig, en Faarefoldning i Brug, staldfodres Faarene nogensteds, er den indenlandske Faarestamme i Til eller Aftagende: 21. Udbreder Havedyrkningen sig, hvor store ere de haver, Bønderne i Almindelighed anlægge eller have anlagt? 22. Gives der i Egnen Skov, som kan afgive Brændeveed og Gavntræ, eller nye Skovanlæg Tørveskiær til egen Forbrug eller til Salg, Tænkes der paa Plantninger af vilde Træer, saavel til Hegn, som i sluttede Plantninger paa 2, 3 til 4 Skjepper, Land, til Gavntræ og Brændsel, 23. Er Huusfliden i god Fremgang, ere dens Frembringelser kun til egen Brug eller ogsaa til Salg, Hvorledes kunde Huusfliden opmuntres, for at Varerne kunde gaae mere i Handelen, 24. Findes der udmærkede Agerdyrkere i Egnen; baade af de større Godseiere og mindre Gaardeiere i og udenfor Bondestanden, hvad have de udrettet, 25. Er der noget bekonomisk Selskab i Egnen, hvad virker dette, 26. Er Eiendommens Priis i Stigen eller Falden, Findes arbeidsløse Mennesker, hvor stor er Arbeidslønnen, kunne Beboerne have Bi Næringsveieudenfor Agerbruget, f. Ex. ved Bearbeidning af gode Leersorter til brændte Varer eller deslige? 27. Hvilke Dele af Landbruget fortjene, efter Local- og Tids Omstændigheder, især Anbefaling; fortjener den anmalske eller vegetabilske Production Fortrinet, af den første igjen enten Qvæg- eller Faareavl, eller Hesteopdræt, hvilke Væxter, enten til Sæd, Foder eller Handel, kunne med meest Fordeel dyrkes: 28. Gives der i Districtet noget særegent, som for andre Egne kunde gavne til Efterfølgelle eller Advarsel, 29. Hvad ansees i Almindelighed for at kunne gavne Egnen med fortrinligt Hensyn til dens Loca litet,