Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Fortsættelse af Efterretningen om Consumtions= og Handelsafgivterne i Saxen, tilligemed sammes Virkning paa Priserne og Levnetsmidlerne, efter Hr. Ungers Mening. (See Nr. 13) Kong Augustus den første fattede altsaa, for at lindre Folket Byrden af Skatterne, den Beslutning, efter sin NaR 211 Rd. boes, Kurfyrst Frederich Wilhelms af Brandenborg Exempel, at indføre den nye Afgivt, Generalaccisen, og lod dermed allerførst i Grevskabet Mansfeld 1701 giøre den første Prøve, fuldkommen efter de Brandenborgske Grundsætninger. Strax derpaa efter en god Fremgang kom i Aaret 1702 Stederne Zwickau, Torgau, Oschatz, Meissen, Wurzen, Eylenburg, Grosenhavn og flere, og bade om General=Consumtionsaceisens Jndførelse, i Stedet. for de hidtilværende ordinaire Skatter og Afgivter. I det følgende Aar 1703 blev Accisen efter høieste befaling indført i de under Amterne sorterende Kiøbstæder; Flekkerne og Landsbyerne bleve formedelst deres ordinaire Skatter og i Anledning af Contrebanderne befriede derfra. Jndkomsterne ved Generalaccisen overstege allerede 1704 langt Beløbet af de sædvanlige Skatter, og dette gode Udfald gjorde, at Kong August forandrede den hidtil værende Acciseinspection 1704 til et ordentligt Collegium. Deraf kan man altsaa see, at Generalaccisen i disse Lande er ikke bleven Stederne paatvunget, men har været deres eget Verk. Men paa det at denne nye indførte Afgivt ikke skulde foraarsage skadelige Virkninger og giøre en almindelig Forstyrring i alle Haandteringer blev herimod brugt et Middel, og Landaceise Forordningen endnu for General=Consumtions=Forordningens Publication 1705 bekiendtgjort. J Følge samme skulde nu vel Landmandens hele Consumtion, hans Næring og Vert skabs Salg blive fuldkommen frie og uden al Jndskrænkning; men Handelen derimod fra første Haand, alle Fabrikvare, og alt Haandværksarbeide bleve, enten naar de kjøbtes ind eller solgtes, belagte med Handelsaccise. Acciseindkomsterne bleve ogsaa i Aaret 1705 forpagtet til nogle Steder, men igien ophævet, i Anledning af de mange derover indløbne Besværinger. Fra Aaret 1713 af have Acciseindkomsterne anseeligen formeret sig, uagtet mangen Forhindring, R 212 N. R. som derved viste sig i Anledning af Handelen med Naboerne. Og da 1728 Handelen formedelst den med Brandenborg sluttede Commercetractat paa nye igien fik mere Friehed; saa opnaaede disse Jndkomster i den lykkelige Tidspunkt fra 1730 til 1740 en Høide, som da den hverken var udkonstlet ved udstuderede Finanzoperationer, ikke heller ved Regieringens alt for store Bestræbelse aftvungen, fremlagde et sikkert og upaatvivleligt Kiendemerke paa den tiltagende Folkemængde og Handel=Vindskibelighedens forøgede Masse, paa de omløbende rede Penge, kort paa Nationens almindelige Velstand J Særdeleshed vare paa den Tid de Saxiske Uldmanufacturer i blomstrende Tilstand, paa hvilken man, formedelst Forarbeidelsen af en Jndenlandsk Produet, der sigter til Landhuusholdningens Forbedring, ustridigen stedse maa især have et vaaget Øie henvendt. Jndtil Aaret 1740 blev der ikke gjort Handelen imellem Brandenborg og Saxen nogen Afbrek fra nogen af Siderne. Men da Kong Frederich den Anden i fornævnte Aar kom til Regieringen, indskrænkede han strax Handelen. De Forbud og monopeliske Anstalter, som han indførte, havde en lige skadelig Indflydelse paa Handelen paa begge Sider. Hvorvidt Kongen hermed opnaaede sine Hensigter, kan man med liden Umage slutte sig til deraf, at han for nærværende Tid aldeles har forandret sit Systemme, og udsætter Premier for mangfoldige Manufactur= og Huusholdingsstykker. 1749 bleve adskillige fremmede Artikler af Vare i Saxen belagte med forhøiede Afgivter, og 1755 blev en General Forpagtning over samtlige Acciseindkomster, med Udelukkelse af nogle Steder og Districter, overladt til den virkelige Geheimeraad, Greven af Bolza, hvilken Forpagtning blev igien af Administrationen 1764 ophævet, efterat denne Ophævelse allerede under den store Churfyrstes, Frederich Christians, Regiering var besluttet. - Følgen af denne kloge Forandring overgik allerede i det følgende Aar al Forventelse, og skulde rimeligviis i Tidens Længde endnu have faaet et fordeelagtigere Udfald, dersom han ikke i Aaret 1765 var, paa Grud af alle Slags urigtige Forestillinger, blevet foranlediget til, at forbyde, Jndførselen af østerrigske og brandenborgske Vare til Consumtion. Hertil kom de efter den forhen værende Vicedirecteur G. A. Tilskyndelsen, indførte nye Paalæg paa udenlandske Vare, hvilke snart fuldkommen ødelagde al Afsætning af indenlandske Fabrikvare, al Orconomie=Speditions= og Baratto Handel, og foraarsagede andre Uordener, saavelsom et merkeligt Fald i Jndkomsterne af denne Green. Thi Saxen kan ikke tage de Foranstaltninger, som Frankrige, Engeland og Holland giøre til Handelens Fornødenhed, til Mynster, men maa formedelst dens Provindsers ufordeelagtige Beliggenhed, søge at vedligeholde Afsættelsen af sine samtlige Kunst= og Natur=Producter, blot ved redelig Omgang i Handel, ved udsøgte gode og antagelige Vare og ved at forskaffe Afsætteren billige Vilkaar fra sin Side. Hine Paalæg bleve derfor 1769 atter ophævede, og ikkun nogle faa forhøiede Afgivter, som angik Overdaadigheden, staaende, og endogsaa herudi forsikre des man om en videre Afskaffelse ved alle forekommende Tilfælde. Disse Operationer havde den lykkeligste Fremgang, de dyre Aaringer 1771 til 1772 allene undtagne, da, formedelst Nærestandens Vakling, i det 150000 Mennesker i den Tid bleve bortrykkede, disse Afgivter anseeligen havde aftaget. J Aaret 1773 gik General=Accise=Collegiumet ind igien, og dets samtlige Forvaltning og Regninger henviste til General Hovedcaffen, over hvilken Hs. Kurfyrstelige Durchlauchtighed forbeholdte sig den Høistegne Direction, men dog alligevel betroede samme til Greven af Wallwitz som Vice=Directeur. Under denne oplyste Oberst og under de fortienest og indsigtsfulde Mænds Hænder, hvilke som Ge Nr. 214 R. R. heime=Finangraader vare ham tilforordnede, have General og Landacciseindkomsterne i de sidste Aar stegne til noget anseeligt, og det er ikke at tvivle paa, at Tarisens Revision og General= og Landaccisens Forbindelse turde i Fremtiden blive endnu en rigere Indtægskilde, uden at Landets Velstand, derved skulde lide Skaar. Generalaccisen er aldeles bleven fordeelagtig for det hele Lands Jnteresse, og har bragt Haandverker og Handel meget i Veiret. Hvor liden Grund have altsaa Forfegterne af det physiokratiske Systemme, naar de paa den meest forhatte Maade forestille denne Art af Afgivter i General=Consumtionsaccisen. Med Ret kaldes disse Folkes Project et virkeligt Hiernespind, som foreslaae, at man bør hæve alle Afgivter i et Land ene og allene af faste Eiendommens Jndtægter, og ville have alle andre Arter af Pengetilskud og Skatter, som ere langt nyttigere og tillige mindre trykkende, samt bedre passende med alle Jndvaaneres samtlige Haandteringer, afskaffede. Erfaring har lært, at en saadan Indretning, hvor den noget Steds er bleven indført til en Prøve, atter igien har maattet afskaffes. Sagen er for Resten af en ligesaa upasselig Beskaffenhed, som det nye Navn er, man i den Henseende har dannet. Forfatteren af de almindelige og særdeles Anmerkninger angaaende den indenlandske og fremmede Handel regner han ogsaa iblandt dem, der ere imod Acciseafgivterne, da dog samme kun er det, for saavidt, som saa mange Misbruge, have indsnegen sig ved den nu værende Indretning, hvilke Hr. Unger selv giver ham ret i Noten, Side 61, derhos tilstaaer, at Folkets nundværligste Fornødenheder, saavel som det indenlandske Arbeide i adskillige Artikler, ere i Saxen belagte med alt for høie Afgivter, imod de i Concurrence staaende udenlandske Vare. Mere indvender og visselig ingen imod den i saa lang Tid god og nyttig befundne Maade at hæve Afgivterne paa. De endog, som 215 Rd. drive paa Taxationer, ere Venner af Accisen; i det mindste har jeg stedse holdt dem der for. De forlange blot, at det meget Viikaarlige, som de derved ansatte Personer tiltage. sig, maa formindskes, om ikke meest afskaffes, da derved mange Undertrykkelser turde ophøre, som nu løbe ind med iblandt. Kursaxens Folkemængde har taget meget til, siden disse Afgivter bleve indførte, og Kiøbstæderne ere derved siden Begyndelsen af dette Aarhundrede anseelig komne sig, efterat de ere blevne befriede fra Skatternes trykkende Byrde. Thi indtil 1740 var det hele Land i den meest blomstrende Tilstand, da det ved de bekiendte Krige og ulykkelige Tilfælde 1740, 1742 og 1746 kom merkeligen paa Knæerne; thi disse Krige have, efter Beregning, kostet Landet 86 Millioner Daler. Hertil kom den store Dyrtid i Aarene 1771 og 1772, ja endog Naboernes Vindskibelighed og Kappen. Jkke destomindre har dog Folkemængden paa nye saaledes tiltaget, at samme har fra 1722 indtil 1773 faaet en Tilvext, af næsten 200000 Mennesker, og Antallet paa Jndvaanerne regnes nu til 1740000. Heri blive uden Tvivl Lausitz, Stiftet Merseborg og Zitz medindbefattede; thi Summen, paa de Fødte og Døde fra 1773 giver ellers et ringere Tal. Dog maa denne Summe paa de Fødte ved Iberegning af de Udøbte, mestendeels Dødfødte, formeres med 1471, og løber altsaa op til 39928. Desuden er Aaret 1773, fra hvilket S. 119 disse Dødelighedssummer blive anførte, et sandant Aar, i hvilket Landet endnu ikke havde forvundet den dyre Tids Plager, Ved disse den tiltagne Folkemængdes Omstændigheder er tillige de aarlige Productioners Total masse af Jordegodsene forholdsmæssigen bleven større, hvilket tydelig sees af Kornpriserne, som næsten i 200 Aar have været saa temmelig lige. Dersom Nationens Arbeidsomhed, eller Pengenes og Varenes Omløb havde aftaget, siden Generalaccisen blev indført, maatte ved Folkemængdens Tiltagelse i første Fald Prisen paa Kornet merkeligen have stegen, derimod i anden Fald ligesaa meget være falden. Men da den saa temmeligen har holdt sig een, uden kiendelig Stigen, eller Falden; saa beviser dette, at tilligemed Folkemængdens Tiltagelse, ogsaa Landets Dyrkning er bleven befordret, Producternes Masse formeret, og følgeligen ingen fordervelige Virkninger sporet af de indførte Consumtions=Afgivter.