Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-04
(Fortsættelse.) Fra at betragte disse Revolutioners Aarsager komme vi nu til at overveie deres Følger. – Erden Synspunkt rigtig; at den oprindelige Aarsag til disse Revolutioner maae nøie skilles fra de tilfældige Omstændigheder, som befordrede deres Udbrud, at den gaaer langt tilbage i Tiden, og at den maae søges deri, at man dengang den store Kirkeforbedring paa Luthers Tid tog sin Begyndelse, tillukkede i disse Lande sine Øine frievillig for Lyset, hærdede sig mod Sandheden, beholdt med frie Forsæt Christendommen saaledes, som den var bleven forqvaklet ved Opdigtelser og Tant, og hvorved den stærkt kom til at nærme sig til Hedenskadet (hvilket havde til Følge, at disse Stater forbleve i Henseende til deres Bestyrelse i en Mørkhods Tilstand, og at det derfor var nødvendigt at de øvrige Stænder maatte træde op mod Geistlighed og tage andeel i Statsbestyrelsen, for at understøtte deres Regentere til fra Grunden af at afhielpe dette Onde); saa vil den første almindelige Virkning af disse Statsomvæltninger blive, at de ville komme til at gaae ud over den katolske Geistlighed, som derved vil blive nedstyrtet fra sin usurperede Høide og berøvet de timelige Fordele, som den havde vidst at bemægtige sig ved at holde Nationerne i en Uvidenheds Tilstand, fra denne Side betragtet var det i disse Lande en Nødvendighed, at Revolutionerne maatte udgaae fra Armeerne; deres væbnede Haand var fornøden for at styrte en Stand, som ved aandelige Vaaben beherskede alle de øvrige, og som Monarkerne selv kun med Møie og stor Forsigtigtighed kunde modsætte sig. – At dette vil saaledes skee, seer man allerede af Spaniens Exempel, hvor Geistlighedens Godser inddrages, deres store aarlige Jndtægter formindskes og Klosterne indskrænkes, eller ophæves. Portugal og Neapel ville efterhaanden følge dette Exempel. Staternes Fornødenheder især Armeerne nøde dem dertil; Overbeviisningen om at Staternes Vel udkræver, at Mørkets Tilstand maae vige for Lysets, bliver stedse mere almindelig udbredet. Tilhængerne af det nye System, fornemmelig Militairen blive nødte til mundtlig at udbrede saadanne Grundsætninger, for at Folket skal give disse Forandringer sit Biefald; den uhindrede Circulation af frie Skrifter (man tænke allene paa Lorentes) vil bidrage til, at en Hovedforandring i disse Nationers Tænkemaade hurtig bevirkes, og den Revolution, som vil foregaae i de religiøse Meninger, vil maaskee blive større og varigere end den, som er foregaaet i Statsformerne (man seer det allerede i de Spanske Colonier. Den Nordamerikanske Gesandt Brackenringe, forefandt i dette Stykke en saa Forandring i Tænkemaade hos Jndvanerne i Buenos Ayres, at han frygtede for at Folket vilde derved forfalde til aldeles Jrregeliøsitet). Det er mærkværdigt, at mange Geistlige i disse Stater understøtte selv disse Forandringer; men man skal betænke, at foruden der hersker stor Jalousie hos den øvrige Geistlighed mod Munkene, og imellem den lavere og den høiere Geistlighed, saa gives der ogsaa mange veltænkende katolske Geistlige, som føle sig overbeviiste om, at Christendommen bør være noget ganske andet end det, den nu for Tiden er i disse Lande. (Mange katolske Geistlige begynde at yttre sig frit, saaledes har en Tydsk katolsk Præst ved Navn Veinmann, i Aar i et udgivet Skrift, viist Nødvendigheden af Coelibatets Ophævelse.)Men foruden at Catholicismen og Hierarchiets Fald vil blive den første sandsynlige Virkning af disse Statsomvæltninger, saa ville de efter al Formodning endnu frembringe en anden Hovedfølge; nemlig, at disse Stater ville erholde en fuldkommen militairisk og krigerigsk Characteer. Disse Revolutioner ere iværksatte ved Militairen, denne Stand vil derfor blive den meest anseete og indflydelsesrige Stand i disse Stater, og dette vil saameget mere skee, som de foregaaende Revolutions Krige have opvakt disse Nationers krigerske Aand. Men man kan da spørge hvorpaa denne krigerske Aand vil blive rettet, Portugal og Spanien ere ved Pyrenæerne afsondrede fra det øvrige Europa saa vanskeligt, som det er for andre Nationer at trænge ind i den Pyrenæiske Halvøe, saa vanskeligt er det paa den anden Side for denne Halvøes Beboere, at trænge over disse Bierge ind i det nordlige Europa, det mægtige Frankerige ligger som en uoverstigelig Dæmning paa den anden Side af dem. For Revolutionen i Neapel staaer vel et stort Krigstheater aabent; men opnaae de Carbonaris engang ved tilstødende heldige Conjuncturer, deres Hensigt at forene heele Jtalien til et uafhængigt Rige, saa er ogsaa Maalet tillige opnaaet for deres krigerigske Bestræbelser, og Alperne ville da anvise Jtaliens Jndvaanere samme Grændser, som Pyrenæerne Spaniens og Portugals, i hvor slemt Calebreserne end true. Men en anden, lettere og meere fordeelagtig Kampplads aaber sig for disse Nationers opvaagnede krigerigske Aand; nemlig Nordafrikas frugtbare Kyster; længe nok have disse Kysters Beboere plaget de Europæiske Nationer, som boe ved Middelhavet, saalænge de vare i deres Afmagts Tilstand; Hævnens-Ti Time vil nu komme, og da det vil blive en nødvendig Følge af vore Dages Begivenheder, at de Amerikanske Colonier ville tabes for Europa, saa ville de Nationer, som ligge lige over for de Afrikanske Kyster, føle den stærkeste Drivefieder til at sætte sig i Besiddelsen af de Egne, som kunne handem Veien til det indre Afrikas Guld Rigdom. Men disse Statsomvæltninger ville høist sandsynligen frembringe endnu en tredie almindelig Virkning, den at forandre aldeles Konstflidens Tilstand paa Jndien og at forrykke den fra dens hidtil havte Sæde. Den Energie, som nu eengang er kommen i disse Nationer vil ogsaa yttre sig i deres Vinskibelighed; og de forandrede Omstændigheder og udvortes Forhold ville nøde dem til at skiænke den indenlandske Jndustrie den største Opmærksomhed. Saalænge Spanien var i Besiddelse af sine rige Colonier og Portugal eiede sit Brasilien, saa var det nok for disse Stater at forbeholde sig en udelukkende Handel paa Colonierne; de Rigdomme som de bragde derfra vare saa store, at Nationerne sank hen i Uvirksomhed og Ladhed og at de villigen askiøbte andre Nationer, og især Englænderne de Konststids Producter, hvortil de selv og deres Colonier trængte; men naar Colonierne først ere tabte, naar Guldet og Sølvet ikke længere som tilforn bringes fra Amerika ind i disse Lande, saa ville dens Jndvaanere ikke længere kunne blive ligegyldige ved denne Gienstand; men blive nødte til at forbyde saalænge Jndførselen af udenlandsk Fabrication, indtil de indenlandske Fabriker have erholdet den fornødne Force og Øvelse til at udholde Concurrencen med de udenlandske; Frankerigs Exempel lærer os hvad der paa denne Maade kan udrettes. Man begynder allerede at erklære sig stærkt derfor i Spanien. Naar desuden de 100000 Munke og Nonner i Spanien og ligeledes det ikke mindre store Antal af disse Lediggængere i Neapel og i Portugal komme til at træde tilbage i det borgerlige Samfund, saa vil et betydeligt Antal af arbeidende Hænder blive vundet for Productionen. Jngen Stat har derfore mindre Aarsag til at betragte disse Statsomvæltninger med Velbehag end Storbrittannien. (Fortsættelsen følger.)