JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Den her opgivne Betaling er vistnok ansat temmelig lavt, men selv om den blev fordoblet, vilde de Reisende være vel 2. Til enkelte Toure vilde Dampskibet da oftere tillige benyttes; thi, da saaledes Kjedlen vilde med Undtagelse af de Gange den udrenses, bestandigen have nogenlunde varmt Vand inde, der tildeels ogsaa, uden store Bekostninger, vilde kunde holdes ved let Jld under Kjedlen, vilde Dampskibet som oftest kunne gjøres færdigt til Afgang i 1/2 Time. Naar Hr. Arnkiel anfører 2 Timer, da er dette vel overeensstemmende med Regulativet, f. Ex. for Færgefarten med Dampskibet Mercurius mellem Corsøer og Nyborg, forsaavidt her maatte angaae den Tid, der upaatalt maatte kunne medgaae med at samle Maskinmester, Fyrkarl og faae, om der ogsaa ingen Jld var paa og aldeles koldt Vand i Kjedlen, Dampen op, eller Skibet færdigt til Afgang, hvortil for det større Skib medgaaer 50 til 60 Minuter; men, ligesaavel som for Seilfartøierne er ved Bæltet i det Mindste fastsat 3/4 Time, inden samme kan forlanges færdigt til Afgang, medens, som Hr. Arnkiel rigtigt bemærker, samme kunne gjøres færdige i faa Minuter, saaledes er ordentligviis ingenlunde 2 Timer fornødne for at bringe et Dampfartøi i Gang. Reisen vil tværtimod, naar Overfarten ikke er længere, vel stedse være tilendebragt inden 2 Timer, efterat bestillingen er indløben, medens man har Exempler, at med Seilfartøierne er Reisen først tilendebragt i 4 Timer og derover. 3. Der bliver kun vel saaledes Spørgsmaal om et Dampskib, maa det endog antages hensigtsmæssigt, som Ovenstaaende maaskee tilstrækkeligen godtgiør, forsaavidt dette ellers behøver Beviis, kan betale sig. Hr. Arnkiel har sammenlignet i saa Henseende Udgifterne ved Færgefarten, som den nu er, med de, som et Dampskib vilde medføre, angaaende de første kan naturligviis Jngen give bedre Oplysning end han, og vi tillade os derfor ingen anden bemærkning end den, at det næppe er rigtigt at tage Gjennemsnittet af 10 Aar, da vi saa medtage Aar, hvor Reiselysten, paa Grund af Danmarks yderst slette Befordringsvæsen, var langt ringere end nu. Forbedres Befordringerne nu end mere, ved at et Dampskib anskaffes, tilstaaer Generalpostdirectionen, forsaavidt Dampskibet især er nødvendigt for de ugentlige Poster, en passende tjente; thi de havde Vished for til en bestemt Tid at kunne komme over for en i Forhold til de nuværende Priser billig Betaling. Nu at gjøre Regning paa i Færgestederne, at træffe Folk, der ville deeltage i Omkostningerne ved Overfarten, er saa usikkert, at vistnok enhver Reisende anseer det som afgjort, at Overfarten vil koste ham 10 Mk. foruden Drikkepenge, og det er vistnok meget sjeldent at denne Red. Regning er feil. de. Godtgjørelse, ophøre som vi dog vel tør haabe, Frireiserne og bortjages ikke de Reisende ved en urimelig høi Taxt, en saadan, der f. Ex. existerer paa store Bælt, da er det vel at vente, at Færge stedets Brutto-Jndtægter særdeles ville stige, og at Færgeforpagteren, trods de forhøiede Udgifter, vil faae sin temmeligen tarvelige Netto-Jndtægt 550 Rbd. aarligen sig reserveret, deels directe, deels indirecte, forsaavidt han er Gæstgiver og Land befordrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Jndenlandske Efterretninger. Den 3die Deputerede blandt Lollands-Falsters Stifts Sædegaardseiere, Kammerherre Wichfeld til Engestofte, har indberettet, at ligesom han ikke har seet sig istand til at give Møde i de tvende foregaaende Forsamlinger af Østifternes Provindsialstænder, saaledes er han ogsaa forhindret fra at deeltage i den nu forestaaende. Da den første Suppleant, Kammerherre, Baron Rosenørn Lehn, allerede er indkaldt som Deputeret blandt Sjællands Stifts Sædegaardseiere, har den kongelige Commissarius indkaldt den 2den Suppleant, Kammerherre, Grev Reventlow til Grevskabet Christianssæde, til Møde i Kammerherre Wichfelds Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Som bekjendt er der for Tiden fom Amtsforvaltertjenester ledige. Om disse Embeders Jndtægter og den Caution, der skal stilles, har Redact, erholdt følgende Meddelelse: Ribe Amtstues Brutto-Jndtægt anslaaes til circa 2100 Rbd., Cautionen 4000 Rbd, Veile Amtstues Brutto-Jndtægt circa 3000 Rbd., Caution 8000 Rbd.; Varde Amtstue, Brutto-Jndtægt circa 1900 Rbd.; Caution 4000 Rbd.; Møens Amtstue, Brutto-Jndtægt circa 1600 Rbd., Caution 6000 Rbd.; Kjøbenhavns Amtstue, Brutto-Jndtægt 6000 Rbd., Caution 10,000 Rbd. Secondritmester v. Nøragger af fyenske Reg. lette Dragoner er tillagt Eskadronchefs Gage og Cantonnementstillæg og Premierlieutenant v. Dahl af samme Regiment meddeelt Tilladelse til som Volonteur at deeltage i de Franskes Feldttog i Algier. (Medeelt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Premierlieutenant v. Weitzmann af Kronens Regiment er forfremmet til Stabscapitain, og characteriseret Premierlieutenant v. Læsøe af Generalstaben forfremmet til virkelig Premierlieutenant. (Meddeelt.)"Dagen har meddeelt, at Oberst, Prinds Bent I heim Steinfurth er meddeelt Generalmajors ChaAN racteer. Ved den danske Armee staaer imidlertid ingen Officeer af dette Navn, og "Dagen maa vel hermed mene, at dimitteret Oberst, Prinds Bent heim-Steinfurth, er meddeelt en ny Afskeed af Krigstjenesten som Generalmajor, hvilket virkelig forholder sig saa. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Udenlandske Efterretninger. England. Debatterne og Kornlovene ere endte, idet nemlig Hr. Warburton, efterat Robert Peel havde talt, androg paa, at Huset skulde adjournere sig, hvilket Forslag blev af Torierne modtaget med stor Jubel. Da der saaledes ikke ertaget nogen endelig Beslutning i Sagen, agte flere af dens Tilhængere at andrage paa, at den atter foretages. – Grahams Motion om at tilkjendegive Ministrene Husets Misfornøielse med Hensyn til deres Politik mod China, er bleven forkastet med en Majoritet af 10 Stemmer. Debatterne, der varede i 3 Nætter, endtes med Taler af Robert Peel og Lord Palmerston, om hvilke det almindelig indrømmes, at de vare de bedste, der bleve holdte i denne Sag; dog skal Robert Peels Tale atter denne Gang have lidt af den falske Stilling, hvori Taleren har sat sig ved at være Ordfører for en chicanens Opposition. Et Brev fra nogle af de vigtigste paa China handlende Kjøbmænd, der ganske var i Ministrenes Faveur, bestyrkede disses Sag betydeligt. J Mødet den 10de dennes erklærede Lord Russell, paa Robert Peels Spørgsmaal, at Geheimeraadet under 6te dennes havde meddeelt Autorisation til Condemneringen af de af brittiske Krigskibe optagne chinesiske Fartøier, hvorimod deringen Kaperbreve vilde blive udstædte. Fra Ostindien omtales som et Rygte, at 10,000 Mand skulle sendes mod China, men paalidelige Efterretninger om Krigs-Operationerne mangler man dog endnu derimod ere alle Efterretninger herfra enige om, at ansee den forulykkede russiske Expedition mod Chiwa som i høi Grad gunstig for det engelske Herredømme, da de uvidende Asiater ansee Russernes Uheld som en Følge af Guddommens Vrede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Frankrig. Remillys Forslag om en Reform i Valglovene er af Deputeretkammerets Bureaur antaget med overveiende Majoritet og Debatterne ansatte til den 21de dennes. Bladene ere endnu stedse opfyldte med bemærkninger om dette Forslag og med Længsel venter man Debatterne, der formodentlig ville have vigtige Følger, og vise Partiernes Stilling til hverandre. Pairskammerets Comitee har eenstemmig andraget paa at bevilge Ministeriet den forlangte Credit til de hemmelige Fonds. – Frankrigs langvarige Stridigheder med Buenos Ayres ville, efter Thiers Erklæring til Deputeretkammeret, snart være endte, dog var det fornødent, at Kammeret tilstod Regjeringen flere Penge til dette Øiemed. Ved Valget af en Secretair for Deputeretkammeret har Thiers Ministerium atter vundet en Seier, idet nemlig den ministerielle Candidat Berger blev valgt med en Majoritet af 27 Stemmer. Denne ringe Majoritet vidner saaledes om, at Thiers endnu har et betydelig Partie mod sig, og gjør det nødvendigt for hans Tilhængere at være meget forsigtige. – Efter hvad der almindeligt paastaaes, vil Frankrig optræde som Mægler mellem Neapel og England i Striden om Svovlmonopolet, hvilken, om den ei bilægges i Mindelighed, letteligen kunde tilintetgjøre den med saamange Anstrængelser hidtil vedligeholdte Fred i Europa. – En Telegraph-Efterretning fra Toulon melder, at Prindserne den 10de dennes ere afreiste til Algier, og man vil saaledes snart kunne vente Efterretning om de mod Abdel Kader begyndte Operationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Hannover. Stændernes andet Kammer have nu tilendebragt den første Forhandling over det nye Forfatnings-Udkast, hvis fleste Bestemmelser ere antagne. Protester mod Stændernes Lovlighed og Klager over de skete Valg fremkomme jevnligen, men blive henlagte. Stænderne have derimod, efter foregaaende Debatte, den 13de dennes overleveret Kongen en Takadresse, fordi han har forelagt Stænderne Udkastet til den ny Forfatning, der, som Adressen mener, vil grundfæste Landets Vel. Efterat Kongen havde forsikkret, at Udkastet var særdeles nøie overveiet, bemærkede han sluttelig: "Jeg har stedse skjænket Landet min fulde Tillid, desværre gives her ogsaa nogle Slette, men Mængden er god og ærlig. Jeg føler en Steen lettet fra mit Hjerte ved at høre, hvad de siger mig, og jeg er nu overbeviist om, at vi komme til Maalet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Neapel. Udrustningerne drives med megen Jver og jevnligen sendes der Tropper til Sicilien, da man frygter at Englænderne her ville foretage et Angreb, hvortil der dog endnu ingen Udsigt er: thi vel vedbliver Uenigheden mellem Neapel og England, og man paastaaer endog, at den engelske Minister skal have nægtet at meddele en neapolitansk Gesandt Passe til London, og først givet efter, da den russiske Gesandt erklærede, at han vilde ansee en saadan Vægring som et Brud paa Folkeretten. Da imidlertid Kongen af Neapel har erklæret sig villig til at modtage Frankrigs, Østerrigs eller Ruslands Mægling, saa er der al Rimelighed for, at Freden og føie Tid vil blive gjenoprettet mellem de 2 Lande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Schweitz. Kampen i Canton Wallis er endt med en fuldstændig Seir for Folkepartiet i Neder wallis, der efter flere Smaatræfninger har bemægtiget sig Hovedstaden i Overvallis. Det democratiske Partie i Schweitz har saaledes vundet en Seir, der, som der synes, vel vil overveie de Tab, det leed ved de sidste Uroligheder i Zürich. Ved Tallotteriets 1321de Trækning i Wandsbeck udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Ledige Embeder. Skanderborg, Skanderup og Stilling Sognekald i Aarhuus Stift, gammel Angivelse 500 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Byfoged- og Skriver-Embedet i Kjerteminde samt Herreds Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
foged og Skriver-Embedet paa Hindsholmen. Consumtions Jnspecteur-Embedet i Mariboe, circa 900 Rbd. Den Beskikkede maa underkaste sig de Forandringer, som maatte findes tilraadelige med Hensyn til den ham paaliggende Opsynsførelse. Districtschirurgicatet i Skanderborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Befordringer og Afgang. Personel Capellan for Hatting og Thorsted Menigheder i Aarhuus Stift, H. Antzen udnævnt til Sognepræst for Ølsted Menighed i samme Stift; personel Capellan for Asnæs Menighed i Sjællands Stift, 5. Solchau til Sognepræst for Horne og Asdahl Menigheder i Aalborg Stift; Sognepræst for Skanderborg, Skanderup og Stilling Menigheder samt Provst for Hjelmslev og Gjern Herreder i Aarhuus Stift, J Theilmann, til Sognepræst for Allerslev Menigheder i Sjællands Stift; Cancellist i Cancelliet ved Generalprocureurforretningerne, Cancelliesecretair J. J. Wegener, fra 1ste Mai d. A. at regne, beskikket til Secretair ved Gouvernementet over Fyens Stift, hvilken Post Conferentsraad v. Holten efter eget Ønske fratræder; Gouvernementssecretair J. H. Wegener er udnævnt til virkelig Cancellieraad; Medallieur G. V. Banert er i Naade og med Pension entlediget som Stempelskjærer ved Mynten i Altona.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
AVERTISSEMENTS. At Nyekiøbings Kæmnerregnskab for 1839, den 21de i denne Maaned i 3 Uger bliver henlagt hos Formanden for Borgerrepræsentanterne, Stadshauptmand og Ridder Schultz, til Eftersyn for de af Byens Borgere, som attraae at giøre sig bekiendt dermed, - bekiendtgiøres herved. Nyekiøbing, den 18de April 1840. Communalbestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Dampskibet Løven, vil fra 30te April til 2den October, anlöbe Taars hvor Söndag og Tors Idag paa Veien fra Kiel til Vording. borg og fra sidste Sted til Kiel hver Fredag og Mandag. Nakskov den 16de April 1840. Puggaard & Hage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Rødt og hvidt Kløverfra kan faaes i Saxkjøbing hos Julius Bøttern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
En skikkelig Karl fra Landet kan enten strax eller til 1ste Mai d. A. erholde en god Condition, naar han derom henvender sig til Slagtermester Hyllesen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Auction. Løverdagen den 25de April bliver ved Auction bortsolgt, Barken af en betydelig Deel Egetræer i Grevskabets Skov Maglemer, Haulykke og Hestehave samt Knuthenborg Dyre have. Auctionen begynder Kl. 10 ved Jørgen Jørgensens Gaard fra Grimstrup. Knuthenborg den 15de April 1840. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-21
Creditorerne i Gaardmand Niels Clausens afdøde Enkes Karen Rasmusdatters Bo i Kraarup By Waabensted, Sogn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter i Grevskabet Hardenberg Reventlows østre District at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Eremitagen pr. Saxkjøbing den 12 April 1840. Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-24
Lollands Falsters Stift Tidende. No 18. Fredagen den 24 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-24
De mange og betydelige Opoffrelser, som den kongelige Generalpostdirection i de senere Aar har paataget sig for at indføre og fremme hensigtsmæssige Communications- og Befordringsmidler, ere sikkerlig ogsaa med Glæde og Taknemmelighed paaskjønnede af Enhver, der begriber Vigtigheden af et saadant Gode. Et Land, hvis forskjellige Provindser adskilles ved Belter og Sunde, kræver naturligviis mere combinerede Postforbindelser, end Fastlandet: og Postdirectionen har derfor ogsaa dobbelt Krav paa Landets Erkjendelse af dens Bestræbelser. Det ligger imidlertid saa ganske i den menneskelige Natur, at hvormange af vore Ønsker der end blive opfyldte, trænge de sig dog frem fra en Kilde, der aldrig vil blive udtømt, og nye og ligesaa ivrig Ønsker ville derfor stedse fremstaae istedetfor dem, der alt have naaet deres Maal. At Postdirectionen ikke trættes ved de mange forskjellige Forslag til Communications- og Befordringsmidlernes Forbedring eller Udvidelse, have vi stedse med Fornøielse bemærket, og at den underkaster ethvert motiveret Forslag en nøiagtig Prøvelse, og ingen Opoffrelse skyer for at befordre ethvert nyttigt Foretagende, som ikke overstiger dens Kræfter, derfor have vi den fuldeste Garantie. Vi have saaledes nylig seet, at det skal være den kongelige Generalpostdirections Ønske, at iværksætte en DampskibsForbindelse mellem Sjælland og Falster, men at denne vistnok saare ønskelige Sags Fremme møder endeel Modstand fra Forpagteren af Gaabense Færgested, der ved Beregninger har søgt at godtgjøre, at et Dampskib, under de nuværende Omstændigheder, ikke vil kunne svare Regning. Dersom Hr. Arnkiels Beregning var rigtig, maatte vi naturligviis taalmodige finde os i vor Skjebne, afstaae fra Haabet om en Dampbaad, der for Tiden vilde blive altfor kostbar, og leve i Forventningen om at vi seent, eller dog vore Efterkommere, ville faae dette Ønske opfyldt. Men vi have nu i Stiftstidendens forrige N læst nogle bemærkninger om den samme Sag, hvilke langtfra ville betage os Haabet. En med Dampskibsfarten sagkyndig Mand er her kommen til et ganske andet Resultat end Hr. Arnkiel, idet han er af den Meening, at et Dampskib ikke alene vil kunne betale sig, men endog blive af betydelig Vigtighed. Vi troe ved denne Leilighed at kunne henvende Opmærksomheden paa, at et Dampskib, foruden de reglementerede Posttoure, visselig vilde finde endeel Afbenyttelse til andre korte Toure og Sommeren, f. Ex. enkelte Lysttoure med Passagerer her fra Stiftet og det sydlige Sjælland til Møens Klint, og at saadanne Toure ville svare Regning, beviser vistnok Maagen paa lille Belt. Kunde Dampskibet tillige blive Middelet til at afhjælpe et længe og ofte haardt følt Savn af en directe Forbindelse mellem dette Stift, Møen og det sydlige Sjælland paa den ene og Fyen paa den anden Side, enten ved en regelmæssig Postforbindelse med Nyborg om Sommeren, eller i det mindste ved at Dampskibet enkelte Gange gjorde Toure til Nyborg eller Svendborg, da vilde det sikkert paa disse finde tilstrækkelig Afbenyttelse, der ikke ubetydeligt vilde bidrage til at sikkre dets Tilværelse som Postskib mellem Sjælland og Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-24
Jndenlandske Efterretninger. Det er vistnok endnu i de fleste af vore Læseres Erindring, hvilken ualmindelig Sensation det i sin Tid af Trykkefrihedsselskabet udgivne Kort over Danmark opvakte blandt det slesvig-holsteenske Partie, der endog ansaae Sagen vigtig nok til at forelægge Stænderne, og det ene og alene fordi Hertugdømmet Slesvig var betegnet med sit gamle Navn, Sønderjylland. Vilde man følge det saaledes givne Exempel, da er der for Tiden god Anledning hertil; thi Redactionen af Hamburger N. Zeitung har i den senere Tid, formodentlig tilskyndet af det høitalende slesvig-holsteenske Partie, under Hovedrubriken "Dentschland faaet en Underafdeling betitlet Schleswig Holstein, under hvilken ikke blot meddeles Efterretninger fra begge disse Hertugdømmer, men undertiden tillige Ting, der ene vedkomme et enkelt af Hertugdømmerne, og man kunde saaledes med lige saa god Grund, som i sin Tid Slesvig=Holstenerne, drage til Feldts mod den utidige Lyst til at incorporere Slesvig under Tydskland. Vi skulle imidlertid ikke blande os i disse gamle og kjedelige Stridigheder, men kun erindre Redactionen af Neue Zeitung om, at der hverken i eller udenfor Europa existerer nogen Stat med Navnet "Schleswig Holstein, og at Hertugdømmet Slesvig i ingen navnlig statsretslig Henseende vedkommer Tydskland, hvoraf derimod Hertugdømmt Holsteen er en Deel. Da Redactionen af Neue Zeitung jevnlig gjør sig tilgode af sine geographiske Kundskaber, har man ikke anseet det upassende at gjøre den opmærksom paa denne geographiske Feil; thi som en saadan ansee vi den, da det naturligviis ikke kan falde os ind at antage, at Neue Zeitung har paa Sandhedens Bekostning den adopteret hiin urigtige Terminologie for at vinde Tilhængere blandt et bestemt Partie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-24
Den forestaaende Kronning synes for Tiden udelukkende at beskjæftige den offentlige Opmærksomhed, og allevegne fra faaer man Efterretninger om Forberedelserne. Saaledes beretter Frederiksborg Amtstidende, at Slottet og Kirken skal underkastes en betydelig Reparation, der vil medtage en meget stor Sum; Aalborg Avis beretter, at Hof damernes Kjoler skulle bestaae af svært Atlas med Guldbroderi og koste 1000 Rbd. Stykket, en Sum, den dog selv anseer at være noget overdreven; Den Frisindede meddeler, at Kronjuvelerne skulle ved en Prindses Jndflydelse sendes til en fremmed Juveleer for at indfattes, og de mangfoldige mundtlige Relationer meddele endog hele Dronningens Paaklædning ved den forestaaende Høitidelighed. Vi fæste imidlertid ingen synderlig Lid til alle disse Beretninger, men ville holde fast ved den Overbeviisning, at Kronningshøitideligheden vil blive afholdt paa en Maade, der svarer baade til Handlingens religieuse Tendents og Landets svækkede finantsielle Tilstand, og troe os saa meget meere berettigede til denne Overbeviisning, som pragtfulde Hoffester jo hidtil have været fremmede hos os, og nu kun ville stikke maadeligt af mod de almindelige Klager over de trykkende Skatter. Lysten til i Pragt at kappes med de store Hoffer kan man vel og i det Hele taget ansee banlyst ved den større Jntelligents, der overalt har udviklet sig, og viere derfor i denne Henseende uden Frygt for Fremtiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-24
Der har i den senere Tid jevnligen været ført Klage over at Toldbetjentene i Kjøbenhavn vare saa daarligt aflagte og flere Forslag ere gjorte til en anden Maalestok for Gageringen end den hidtil brugte. En af de kjøbenhavnske Toldbetjente i denne Henseende indgiven Ansøgning, skal efter den Berlingske Avis, ogsaa forsaavidt være taget til Følge, at Generaltoldkammeret vil indstille, at de kjøbenhavnske Toldbetjente faae en Gage af 5, 6 og 700 Rbd. om Aaret, hvilket dog en Jndsender i den Berlingske Avis endnu anseer for altfor ringe Gage. Vi skulle aldeles ikke indlade os paa at undersøge, hvor stor Gage en kjøbenhavnsk Toldbetjent retligen bør have, men vi ville her kun erindre om, at Toldbetjentene i Provindserne virke under langt ublidere Vilkaar, end de kjøbenhavnske, idet de nemlig ei alene ikke have saa høi Gage som disse, men tillige maae være i Virksomhed baade Dag og Nat. Er det nu afgjort, at Toldintradernes Stigen og Falden i Kjøbenhavn for en stor Deel er, som Jndsenderen i Berlings Avis" mener, afhængig af de underordnede Toldofficianters Conduite og Redelighed, da formene vi, at dette ogsaa med nogen Moderation lader sig anvende paa Toldbetjentene i Provindserne, og der er saaledes god Grund for at tilstaae ogsaa dem en i Forhold til Arbeidet passende Løn, og vi betvivle ikke, at Overcontrolleurerne, der nøie maae være bekjendte med Forholdene, ville i sin Tid henlede Collegiets Opmærksomhed paa denne ingenlunde uvigtige Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-24
I Anledning af Justitsraad og Amtsforvalter, Frydensbergs dødelige Afgang har det kongelige Rentekammer, ligesom i sin Tid ved Frederiksborg Aske. Amtstue, befalet en Undersøgelse foretaget ved Kjøbenhavns Amtstue af Dhrr. Kammerraad Povelsen og Fuldmægtig Berg, – en Foranstaltning, der maa ansees for særdeles hensigtsmæssig, saavel for den kongelige Kasses, som for den Afdødes Efterladtes Tarv. – Rimeligviis vil en lignende Undersøgelse blive befalet iværksat ved Veile Amtstue, i Anledning af Justitsraad Worsaas for kort siden indtrufne Dødsfald. (Sjællpst.)Et Rygte, hvis Ugrundethed vi baade ønske og haabe maa stadfæste sig, paastaaer, at Briggen, ført af Gjødesen, atter skal være paaseilet og have beskadiget en Americaner, der erholdt en Penge erstatning. - Skulde det imidlertid være sandt, da synes en uheldig Stierne at være opgaaen for det danske Flag, og man maa da næsten give den Mand Ret, der paastod, at vi ikke turde udsende to Brigger paa eengang, af Frygt for at de skulde paa seile hinanden. (Den Fris.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-24
Sydsjællandsk Avis udtaler sig for Nødvendigheden af at have Uhre paa Tinghusene, da der ved Lovgivningen er fastsat Mulcter for dem, der møde forsildigt. Vi deele ganske denne Anskuelse, og henlede derfor Communernes Opmærksomhed paa dette Ønske.