JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Angaaende Opstanden i Barcelona har man Efterretninger indtil d. 19. Novbr. Den 15, maatte Generalkapitainen med Tropperne, som mældt, forlade Byen og drage ind i Citadellet med et Tab af 500 Mand Døde og Saarede. Fra Vinduer, Terrasser og Tage bleve styrtede Stene og Møbler og skudt ned paa Soldaterne. Zurbanos Hest blev dræbt under ham af en nedstyrtet Kommode. Om Natten blev Staden bombarderet fra Citadellet. men af Mangel paa Levnetsmidler maatte Tropperne derpaa forlade dette og trække ud paa Landet. Ogsaa fra Fortet Montjuick blev Staden beskudt. Derefter dannede sig en Folkejunta i Staden, i hvis Spidse blev stillet en vis Juan Manuel Corsy. Medlemmer af Juntaen have yttret, at her ingen Sammensværgelse har fundet Sted, men at Folket frivillig har grebet til Vaaben for at forsvare dets angrebne Act ved Republikanerens Redactørs Fængsling og ved den af Gouvernementet givne befaling til Militær-Udskrivning, hvilken Folket mener dets gamle Privilegier fritager det for. Fremdeles menes, at Opstanden har sin Grund i, at der d. 12 var ankommen Efterretninger fra Madrid om, at Underhandlinger vare i Gang med England om en Handelstraktats Afslutning, hvorved de cataloniske Fabrikanter vilde lide Skade. Efter at have modtaget Efterretning om det Forefaldne skal Espartero selv med tre Batailloner være afgaaet d. 20. fra Madrid, til Barcelona. Van Halen havde d. 13, sit Hovedkvarter to Mile fra Barcelona. Til samme Tid syntes man at staae i Underhandlinger med Staden, idetmindste vare Fjendtlighederne mod den ophævede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Blandinger. J Brussel er forefalden en Tragedie udenfor Koulisserne. En Hr. Caumartin og en anden Herre, ved Navn Sire, befandt sig begge hos den første Operasangerinde, Dselle. Catinka Heinefetter. Hr. Caumartin, der allerede i Paris havde været alliere med Sangerinden, var bleven jaloux paa Hr. Sirey, der i nogen Tid havde gjort Damen sin Opvartning og nogle Timer for deres sidste Møde kjørt hende til en Concert, hvori hun skulde synge. Ved en Souper hos Heinefetter efter Concerten befandt Hr. Sire, sig med en Ven ved Bordet, medens Hr. Coumartin sad taus paa Kanapeen. En Ordstrid imellem Medbeilerne reiste sig, hvorunder Hr. Caumartin med en i en Stok skjult Kaarde gjennemborede Sire, der paa Kanapeen maatte opgive sin Aand efter kun at kunne frembringe de Ord: "Jeg er truffen." Morderen forsvandt i den Dræbtes Vogn og først senere skal det ved Politiets Stikbreve, være lykket at gribe ham i Antwerpen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Dr. Lillienthal, der i 3 Aar har været ansat som Rabbiner i Riga, bereiser i denne Tid paa Regjeringens Vegne de 16 russiske Gouvernementer, hvori der boe Jøder, (man antager 2,180,000, for at forberede dem paa visse Reformer, som agtes indførte dem betræffende, uden at der dog ved samme i mindste Maade tilsigtes nogen Jndskrænkning i deres Religionsøvelse eller dennes hidtil brugte Former. Tillige er det overdraget ham at udarbeide en Plan til Oprettelsen af hensigtsmæssigere jødiske Skoler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Dr. Lillienthal er født i München, 28 Aar gammel, Dr. Philos. og en meget kundskabsrig Mand. Hans Troesforvandte have modtaget hans Mission med megen Enthusiasme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Indenlandske Efterretninger. Storhertuginden af Mecklenborg-Strelitz agtede, efter Forlydende, at tiltræde Hjemreisen d. 30. f. M., ledsaget af Kronprindsen. (O. T. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Med Hensyn til den i Kjøbenhavns Exerceerhuus forøvede Mishandling af Frederik den Sjettes Buste siger Fædrelandet: "Det er ved Forhørerne fuldstændig oplyst, at de 3 Jndivider, som forøvede Beskadigelsen, og i det Hele taget alle de, hvis Forklaring man derover har begjært, ikke vidste, hvis Buste det var, hvilket ikke bliver usandsynligt, naar man erfarer, at Busten forestillede Frederik den Sjette som Kronprinds, og saavidt vides er tagen i 1784. skjøndt meget senere opstillet, og at den stod i en Nische, saa at sige i Mørke. Jdeen til dette Angreb har man formodentlig faaet derfra, at der umiddelbart forud var anstillet Øvelse med Geværgreb under Quarreeformering, hvorunder forekommer Stød med Bajonetten i straa, opadgaaende Retning. Gierningen har viist sig at være en af Ubetænksomhed eller Ødelæggelseslyst udsprungen og aldeles improviseret Kaadhed, der er aldeles ingen Grund til at antage, at de unge Mennesker, som deri have gjort sig skyldige, have tilsigtet nogen Haan mod en bestemt Person, eller villet lægge nogen Slags politisk Anskuelse for Dagen." – J Løverdags blev afsagt Krigsrets Dom, som gik ud fra, at Nedrivelsen var skeet i ueftertænksom Kaadhed, og lyder for de tre Skyldige respective paa 8, 6 og 4 Ugers Arrest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Hr. Universitetsboghandler Reizel fortsætter den af ham paabegyndte, net udstyrede Godtkjøbsudgave af Jngemanns yndede historiske Romaner, og saaledes har nu Erik og de Fredløse, forladt Pressen. (B. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Fredags- og Løverdags Nummerne af Fædrelandet ere af Justitsraad Reiersen lagte under Beslag, "fordi - siger dets Søndags Numer - det indeholdt Artikler, der oplyste Schleswigholsteinernes skammelige Færd imod den Deputerede H. P. Lorenzen." Vel er det, – vedbliver det – at Sympathierne for Schleswigholsteinerne ikke deles af nogen ægte dansk Mand; til Beviis herpaa meddele vi et "Perspectivkassebillede, der nylig i en Forsamling af flere Hundrede Studerende blev modtaget med et stormende 3 Gange gientaget Hurra: Her er nok en Sal. – det er Folkets Mænd, De seer sidde rundt om de grønne Borde; Skjøndt Navnet kun passer paa den og den: Nu reiser sig En og tager til Orde. Der er Kraft i hans Ord, i hans Røst er der Malm; Det er Modersmaalets de hjemlige Klange, Som bruse gjennem den høitydske Qvalm, Hvor han uforfærdet staaer, Een imod Mange. Fanatismen da løfter sit hvinende Skraal; Den tramper Nationens Ret under Fødder, Forhaaner dens Skik og forbander dens Maal, Og dens kjække Talmand af Salen udstøder. Vil Fyrsten beskjærme de Krænkedes Ret? Vil han ridse med Sværdet langs Eideren Grændsen? Derom spørge vi ei; – men vide kun det, At hin mandige Færd aldrig vorder forgiet: Et Hurra, Godtfolk, for Peder Hjort Lorenzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Af en privat Skrivelse fra Kbhvn. af 26. Novbr. meddeler "O. T. Av. Følgende: "De stedfundne tumultuariske Optrin i den slesvigske Stænderforsamling, og de oprørske Propositioner, som ere fremkomne der, og som aabenlyst gaae ud paa en Kuldkastelse af den danske Stat, ere her i disse Dage den almindelige Gienstand for Conversationen, som desangaaende føres med Liv og varme Ønsker. "Hvad 4 spørger man - skal Enden blive?" – "Skal- spørger man fremdeles - "Danmark give efter for Slesvigholstenernes Fordringer, der nu gaae saavidt i deres Uforskammethed, at de forlange, at Danmark endogsaa skal opgive sin Kirkehøihed over Tørninglehn og Als, og afstaae den Deel af Ribe Amt (Lø Herred m.m.), der ligger i Hertugdømmet, til deres projecterede Stat, eller skal det hævde sin lovlige Ret med hvert Middel, der staaer i dets Magt, Vi tør haabe, at ingen Dansk betænker sig paa, hvorledes disse Spørgsmaal bør besvares, og vi have den Tillid til den opvaagnende Nationalkraft, at den vil være kommen til den Erkjendelse, at der er en Tid for Eftergivenhed og Fredsommelighed, og en anden Tid for Mod og kraftig Handlen, og at den Nation, der glemmer dette Sidste, indvier sig selv til Foragt, Skjændsel og Undergang. Slesvigerne ere, som vel bekiendt, ingenlunde enige. Den Ene vil være dansk, den Anden tydsk, den Tredie ingen Ting; dert have vi Danske et afgjort Fortrin, vi ere Alle enige, men vi ere desværre! - "skikkelige Folk, der hellere give Skjorten bort end slaae fra os, og derfor ere vi ogsaa blevne plukkede, som vi ere. Dog - vi ville haabe, at Skade idetmindste har gjort os kloge. - Den kongelige Commissarius og Præsidenten i den slesvigske Stænderforsamling maae ellers være noget tunghøre, da de ikke kunde høre, hvad den hele Forsamling hørte, Terroristen (vi vilde vanære Navnet "Liberal, ved at betegne ham dermed) Gülichs indignerende Udraab: "Fort mit dem Stempel der Knechtschaft!" - Den 22de November blev paa Hovedgaarden Berritzgaard for Amtet vedtaget den mellem Besidderen, af Baroniet Guldborgland, Kammerherre Baron Rosenørn-Lehn, Ridder af Dannebrog, og de hoveriegjørende 67 Bønder til formeldte Hovedgaard oprettede Forening om Hoveriets fuldkomne Ophævelse fra 1ste Mai 1843, paa betingelser, der give et fornyet Beviis paa Baronens erkjendte virksomme og opoffrende Omsorg for sine Bønders Vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
(Loll. Falst. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Den 20. f. M. døde Kammerherre og Hofjægermester, Grev Heinrich Christopher v. Holstein, Eier afde adelige Godser Gaar og Water Neverstorf, af Kongen udnævnt Medlem for Ridderskabet i den holsteenske Stænderforsamling, paa det sidstnævnte af sine Godser. Denne for det almindelige Vel ufortrødent og ikke uden Held virkende Hædersmands Død, siger "Kieler Corresp. Bl.", vil blive smertelig følt i hele Landet. Stænderforsamlingen mister i ham et intelligent og arbeidsdygtigt Medlem, der intet Ord talede, uden det bar Præget af indre Overbeviisning og den redeligste Villie. De Underordnede paa hans Godser var han en tro Ven og Raadgiver. Tør man troe et Rygte, hvis Troværdighed vi dog ikke tør indestaae for, saa skal Hs. D. Statholderen, Regjeringspræsident Spies og Kancellipræsident, Grev Reventlow Criminil, ifølge allerhøieste befaling, efter Stænderforsamlingen sammentræde i Slesvig, for at beraadslaae over en ny Omdannelse af den slesvigholstenske Regjering. (Alt. Merk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Den danske Komponist og Violinvirtuos Sigfred, Salomon er fra sin 4 Aars Udenlandsreise ankommen til Altona, og agter, efter Forlydende, førend han gaaer til Kjøbenhavn, at give Concerter i Hamborg og Altona. (Dok.)J Sagen, Postholder Prahl, for, imod Provst Harms's Villie, tilligemed flere at have afsunget en Sang ved en Piges Grav og hvorfor den i Kiel værende Politiret idømte Prahl en Mulkt af 24 Rbd., har Overretten i Glykstad nu afgiven følgende Kiendelse: "Da der i nærværende Tilfælde i det Hele ingen Forseelse foreligger, saa er den af Politiretten ikiendte Mulkt atter at ophæve." (Fl. 3) "Dannevirke meddeler efterfølgende Petition, der er forfattet af en Advocat i Haderslev, og hvoraf der i en Hast i Mandags blev taget en Deel Afskrivter og tilstillede de til Byen ankomne Bønder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
An die hochvererliche Standeversammlung des Herzogthums Schleswig. Die unterzeichneten Grundbesitzer des Kirchspiels in Amte Hadersleben haben mit Bedauren, vernommen, wie von einigen der Abgeordneten der nordlichen Districte des Herzogthums Hader und miespalt dadurch hervorgerufen worden, das sie nu in danischer Sprache anden Verhandlungen haben Theil nehmen wollen, in Folge dessen gar neuerdings die Proposition gestellt ist, das Amt Hadersleben ganz vom Mutterlande zu trennen und mit Jutland zu verbinden. Die ererbietigst Unterzeichueten bedenken sich keinen Angenblick, ihrer tiefen Unvillen uber dieses rücksichtsløse Verfahren an den Tag zu legen, und einer hochverehrlichen Standeversammlung zu versichern, wie dadurchkeinesweges in ihrem Sinne gehandelt ist, ste vielmehr die Uberzengang aussprecken mussen, das wenn die erwähnten Abgeordneten weder den Willen noch die Fahigket besigen, sich in derienigen Sprache auszudrücken, welche die Sprache der Versammlung ist, ste unlaugbar besser daran gethan hatten, ihr wichtiges Amt nederzulegen und anderen befahigten Platz zu machen. Wir hoffen zuversichtsvoll, eine hochverehrliche Standeversammlung werden jene Proposition, welche nichts weniger, als die Trennung unseres kleinen Landchens bezweckt, mit Entschiedenheit zurückweisen, indem wir das was wir bisher gewesen sind, zu verbleiben wunschen, namlich Eienwohner des Herzogthums Schleswig, und nicht das mindeste Verlangen hegen mit Jüttland in eine nähere Beziehung wie bisher zu tretten, geschweige den ganslich damit verbunden zu werden."Man seer, hvor dyb en Forhaanelse denne Petition indeholder mod Bøndernes eget Modersmaal, og hvilken Galde den udspyer mod de Mænd, der fortiden kæmpe en saa haard Kamp i Stænderforsamlingen for Bondens helligste Sag. Derfor har man søgt at tillave den i en for Bonden ukjendelig Ret, sammenblandet med det komediagtige Forslag af Beseler om Haderslev Amts Jndlemmelse i Jylland, som Hovedingrediens. Hvorvidt nu Bønderne ville være istand til at opdage den hele Underfundighed, vil Tiden snart lære. Hvad der vil hilde deres ellers saa sunde Blik, ere de forfærdede Ansigter og de Krokodille Raab, hvormed man anbefalede dem Sagen til den allerskyndsomste Underskrive og Tilbagesendelse til Byen, som maatte skee inden 2 Gange 24 Timer. En saadan Hast, sagde man dem, var Betingelsen for at Amt og By kunne frelses, thi Stænderforsamlingen vilde ufeilbarlig beslutte, hvad Beseler trængte paa: Amtets Adskillelse fra det frie og lykkelige Slesvig og Jndlemmelse i det sorte Potte Jylland, hvor Menneskene pines og plages af den græsselige Konsumtion, Accise, og Pokker ved, hvilke Diævelskaber mere, osv. (Dok)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
J "Dannevirke fortælles den Besynderlighed, at Amtsforvalteren i Haderslev Østeramt vil tvinge Skolelærerne, som hos ham hæve det dem tilstaaede Tillæg af 12 Rbd. for Underviisning udenfor Skoletiden i det tydske Sprog, til at skrive deres Kvitteringer paa Tydsk, for, som han siger, deraf at see, om vedkommende Skolelærer ogsaa er Sproget mægtig. Jndsenderen mener imidlertid, at det dog næppe er faldet Hs. Maj Kongen ind at gjøre Amts forvalterne til Examinatorer for sine Skolelærere, hverken i den ene eller den anden Underviisnings green, eftersom Provsten og andre Kirke- og Skole øvrigheder alt ere beskikkede hertil. "Det er imidlertid at haabe, siger han, at samtlige vedkommende Skolelærere, i Følelsen af deres os fordeelagtig bekjendte Fædrelandskjærlighed, som een Mand beslutte sig til, ingensinde at afgive nogen tydsk Kvitterinfor hine 12 Rbd.; thi det gjælder sandsynligviis her kun om at afnøde dem en Tilstaaelse af tydsk Nationalitet, hvoraf der siden imod deres Villie og til Skade for Distrikterne kunde gjøres stor Misbrug. Man seer, med hvilken Udholdenhed vore tydsktalende offentlig anstillede Mænd modsætte sig Brugen af det danske Sprog, om samme end er deres Modersmaal."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Den smukt beliggende Gaard Lille-Grundet er i disse Dage solgt af Enkemadame Feveile, for 20,000 Rbd. r. S., til Hr. Proprietair D. Neergaard, forhen Eier af Haraldskjær. (Veile A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Den paa flere Steder grasserende Tungekræft og Klovesyge blandt Hornqvæget er nu ogsaa udbrudt i Sunds Sogn, Hammerum Herred. Sygdommen synes ikke for Tiden at vise sig som ondartet, og fra det Offentliges Side er der truffet Foranstaltning til de syge Dyrs Behandling og til Forebyggelse af Sygdommens Udbredelse. (Ringk. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Ved en Natten mellem d. 18 og 19. f. M. opkommen Jldebrand fristede Huusmand Christen Jensen, Jldsgaard i Rind Sogn den tunge Skjæbne, at hans Huus blev nedlagt i Aske saa pludseligt, at ikke det Mindste blev reddet, men det rasende Element fortærede alt hans Jndbo, hans Avl og Besætning, sidste bestaaende af en Ko og 12 Faar. Endnu sørgeligere var det at Jlden udbrød med en saadan Voldsomhed, at Mand og Kone, som aldeles nogne flygtede gjennem Luerne, kun fik de to yngste af deres fire Børn reddede, og maatte være Vidne til, at de to ældste Børn omkom, uden at Redning var mulig. Manden forsøgte at bane sig Jndgang i det brændende Huus for at redde de tilbageblevne to Børn, ved at nedbryde en Muur paa den Side, som var mindst angreben af Jlden, men under dette Forsøg nedstyrtede endeel af Taget paa ham, saa han blev meget forbrændt, og det var med Nød og Neppe, at han i en af Smerte næsten bevidstløs Tilstand kunde flygte fra Døden. (S. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Udnævnelser. Under 19. Novbr. har Hs. Maj. allern. udnævnt Politibetjent J. Ørum i Randers til Dannebrogsmand. Under 25. Novbr. er Agent og Kjøbmand Meulengracht i Aarhuus allern, udnævnt til Justitsraad med Rang i 5te Klasse Nr. 3 efter Rangforordningen. Under f. D. har Hs. Maj. allern, beskikket constitueret Overlærer ved Viborg Cathedralskole, Mag. Art. A. S. Wesenberg, og const. Lærer Cand. Theol. M. N. Hagemann, resp. til Overlærer og Adjunct ved bemeldte Skole, samt const. Lærer ved Frederiksborg lærde Skole, Cand. Theol. A. P. Lunddahl, til Adjunct ved denne Skole. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Handelsefterretninger. Altona Kvægmarked. Den 28. Novbr. vare 597, Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 411 solgtes: Handelen gik levende, for fede Nod betaltes 11 Rd. Kour. pr. 100 Pd., for ordinære forholdsviis mindre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Med Smør er Omsætningen ubetydelig og Handelen, flau, og det staaer til at vente, at Priserne snart ville synke. (Dyk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Kjøbenhavns Børs-Kours den 29. Novbr. Species 200. Bank-Diskouto 4 pCt. Nationalbankaktier 111 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Ved Tallotteriets 1547. Trækning i Kbhvn, udkom: No. 50. 59. 18. 37. 72.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Ribe. 2den Søndag i Advent prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Capellan Krarup; til Aftensang Hr. Pastor Müller. J Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Bekjendtgjørelser. Fra næstkommende Mandag er atter 3 forskjellige Sorter af det bekiendte gode, fyenske Hvedemeel at erholde hos Bødker Post i Nørreportsgade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Et godt sex-Octavs Piano-Forto ønskes til Leie. Adressecontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Da DHerrer H. Holler & Comp. paa Carlshutte ved Rendsborg have fundet sig foranlediget til at nedsætte Priserne paa deres Fabricata, saa undlade vi ikke hermed at underrette det ærede Publicum om, at vi fra nu af see os istand til at sælge de til vort Jernoplag henhørende Gjenstande, langt billigere end før, og tillade vi os isærdeleshed at gjøre opmærksom paa, at Kakkelovne nu ere at erholde 10, 15, 25, billigere, efter de forskjellige Sorter, og de andre Jernvare ligeledes i Forhold dertil. Jdet vi saaledes ere overbeviste om at kunne byde hversomhelst Concurrence Trods, anbefale vi os paa det Bedste til det ærede Publicum. Ribe, den 1ste December 1842. A. S. Tachau & Comp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Kong Erik og de Fredløse, historisk Roman af Jngemann. (Godtkjøbsudgave.) - Min Tidsalder, ved Blicher. – En Brevverling, meddeelt af Forf. til "En Hverdagshistorie" udg. af Heiberg. - Lappalier af danske Novellister, udg. af Neiberg. - Mine Fængsler, Memoirer af Silvio Pellico. Krønike-Riim af Grundtvig. 2. Udg. – Straus's Fremstilling af den christl. Troeslærdomme. 2. B. J. H. - Whittes hebraiske Sproglære. – Maria af Burgund, hist rom. Fortælling af James. I., 2. D. – En Betænkning ang. den theol. Embeds-Examens Stilling &c. – Jule-Festen, af Schleiermacher. – Oehlenschlagers Tragvedier. 1–8. B. (Godtkjøbsudg.) – Naturhistorisk Læsebog for Menigmand, af Strøm. 2. H. Fugle, med Afbildninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe, Min Tidsalder (fra 1782 til 1842). Et Stykke af Verdenshistoriens Perspectiv, ved St. St. Blicher. – Lappalier af danske Novellister, udg. af Ludv. Neiberg. – Populær Fremstilling af Physiologiens Hovedsætninger, ved Dr. A. Combe, overs. af J. Blicher. - Røveren Jack Sheppard, af H. Ainsworth, overs, af L. Jordan. 16. D. - Den smukke Pige fra Forstaden, af Paul de Kock, overs. af samme. 1-2. D. - Maria af Burgund, af James. 2. D. - Oehlenschlagers Tragvedier. 1–8. B. - Straus's Fremstilling af den christelige Troeslære, overs. af Cand. Brochner. 2. D. I. H. - Danmarks Atlas, med Staalstik af Gray og Vignetter af Heiberg. I. B. - Magazin for Natur- og Menneskekundskab, udg. af G. Lorenzen. 5. H. Anviisning til at befrie sig fra Liigtorne. – En Stemme om Skatte=Ligning efter Formue og Vilkaar, af S. Hempel. Herz's bemærkninger til Kong Christian den Femtes danske Lov. C. Bogs 3. H. Subskription modtages paa Følgende: 1) Nyt Haand- og Skole=Atlas, af G. A. Müller, som bliver complet i 24 illum. Kort a 6 Rbs. pr. Stk. 2) Ochlenschlages samtlige Værker (921 Bind. 3) Godwie Castle, hist. Roman (af Hertuginden af Nottinghams Papirer). Med denne Roman er forbunden en gratis Fordeling af classiske Værker efter det 205. Hamborger Stadlotteries Rumere, fra 116,000, i 6 Fordelinger. 4) Museum for Natur og Kunst, udg. af H. C. Wium. 5) Dansk homiletisk Magazin, af Pastor Rohmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
At jeg idag har overtaget Bestyrelsen af det mig allernaadigst betroede Amtsforvalter-Embede for Varde Amtstuedistrict og at hidtilværende Kontoirist paa Amtstuen, Søren Mickelsen, af mig er antaget som Fuldmægtig, bekjendtgjøres herved. Varde Amtstue, den 29de November 1842. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Gaard-Salg. Formedelst Alderdoms Svaghed ønsker Undertegnede snarest muligt underhaanden at afhænde sin Gaard til Tiltrædelse til næstkommende 1ste Mai, men i Mangel heraf vil den, Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. efter Overeenskomst med Herredsfogden, blive stillet til offentlig Auction udi næstkommende Foraar, nemlig den 8dee April om Formiddagen Kl. 10. Gaarden ligger i Grindsted Sogn i Egnen imellem Veile og Varde. Bygningerne ere smukke, nye, solide og gode. Den aarlige Udsæd er 20 Tdr. Korn, og der avles 100 store Læs godt Enghøe. Besætningen er 2 Heste, 8 Køer, 12 a 14 store Stude og 60 Faar. Der findes en Vandstivning til Engens Forbedring, og der er godt Fiskerie, ligeledes Tørveskiær i Overflødighed, Besætningen kan følge med i Handelen, om ønskes. Af Kjøbesummen kan 1600 Rbd. r. S. forblive staaende paa første Prioritet. Det Nærmere erfares, naar man henvender sig enten til N. J. Horsbøll i Langetved Kroe, eller til undertegnede Eier, som afslutter Handelen. Horsbøll i Grindsted Sogn den 20de November 1842. Jacob Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Eftersom de ved tredie Auction d. 21de dennes gjorte høieste Bud paa de Kjøbmand B. Møllers Opbudsboe tilhørende faste Eiendomme ikke ere fundne antagelige, blive bemeldte Eiendomme, nemlig: 1. Gaarden Nr. 26 paa Byens Nørregade med Gaard, Grund og Haugeplads, saavelsom den ved Søndermarks Udskiftning til samme henlagte Jordlod af Areal 19,129, Alen, og som skylde af Harkorn 1 Fdkr. treqv. Alb. 2. Huset Nr. 27 paa samme Gade, der bestaar af 4 Fag til Gaden med tilhørende Gaard og Haugeplads, efter Vedkommendes Forlangende stillede til en fjerde Auction, der afholdes i Gaarden Nr. 26 Torsdag d. 22de December førstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvilket i Continuation af de foregaaende 3 Auctioner herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhabere og Pantecreditorer. Veile d. 26de Novbr. 1812. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-02
Efter Dom og Udlægshavers Reqvisition bliver det Huusmand Jens Jensen forhen tilhørende Sted paa Vester Ørum Mark, Sindberg Sogn, med underliggende Jorder, der skylde af Hartkorn Ager og Eng 5 Skpr. 3 Fdkr., stillet til offentlig Auction tre Gange efter hinanden, og som afholdes Torsdag d. 22de December førstkommende, Torsdag d. 5te Januar 1843, og Løverdag d. 21de Januar f. A. De to første Auctioner afholdes paa Veile Byes Raadstue og den tredie paa det sælgende Sted, hver Dags Formiddag Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat af 22. April 1817, til Efterretning saavel for Liebhabere som for vedkommende Pantecreditorer. Herredscontoiret i Veile d. 26. Novbr. 1842. Hersleb, Undertegnede agter underhaanden at sælge sin iboende Gaard Nr. 283 i denne Byes Grønnegade, bestaaende af 8 Fag Grundmuur til Gaden med Jndkjørselsport, 7 Fag Baghuus og 5 Fag Halvtag i Gaarden med en god Brønd og et Stykke Havejord – alt vel vedligeholdt. Til Gaarden hører en Fenne i Sønderforte og en Ager paa Heden, hvori kan faaes 6 til 7 Skjepper Rug. Eiendommen kan faaes paa billige Vilkaar, naar man henvender sig til Eieren. Ribe d. 21 Novbr. 1842. Andreas Paulsen.