Viborger Samler, 1825-05-09
Et Aar af 13 har jeg ogsaa havt denne Erfaring, dog kuns paa Mosejord, men da jeg nu saaer tykt, dannes strax det første Aar en tætGronsvær, hvorved Forfrysningen aldeles forebygges. Endvidere siger denne virkelig store, ei blot theoretiske men praktiske, Lærer, Thaer, anførte Sted: at han anseer dette Græs for et af de sletteste og mindst behagelige for Qvæget. Maaskee har denne fortjente Veteran af Agerdyrkningen prøvet det med Kreature som vare vante til Græsarter de bedre yndede - maaskee ogsaa de prage Planten, naar de kunne faae nok af f. Ex. Hvidkløver eller sligt, hos mig afedes den begiærligen - Professor Hornemann, i hans fornævnte Priis=Skrivt Pag. 70 - 2den Oplag, siger "Dette Græs ædes med Begjærlighed af Kreaturerne, og er formedelst dets saftfulde Stengel og Blade, og derved at det flere Gange slaaes, een af vore bedste Græsarter, det trives endog paa sandige Steder, og kan med Fordeel saaes paa dæmpet Flyvesand." Med 12 Aars Erfaring underskriver jeg aldeles denne Dom og ønsker kuns, at det i Sand=Egnene hvert Aar maa vinde flere og flere Dyrkere! Froet lader sig ikke udbanke af Kapslerne, og maa altsaa saaes i disse. Af udgneden Frøe er 3 til 1 Pund Frøe fuldkommen nok til en Tønde Land. - J Kapslerne vil der 10 a 12 Pund til. Er man først saavidt, at man selv avler Frøet, da bør ikke skaanes ved Udsæden. Det lykkes hos mig paa Jorder saa skarpe og sandige, at jeg ikke tør saae andet der end Rug, Spergel d. c. Gjer, og Boghvede. Vist nok opnaaer det her en forholdsmæssig ringere Væxt, men jeg lod dog afvigte Aar, et Stykke paa saadan Jord staae til Frøe. Straaet blev over 18 Tommer høit, og Froet meget godt. - Jorden var af det Slags, som kaldes blind Sand og ved 5 Tommer dyb Pløyning kan Ahlen oppløyes, Tørken virker altsaa her overmaade snart. Paa dette Stykke og flere lignende, har jeg brugt at saae Frøet med Spergel. Jeg har nemlig til Udlæg, saaet Spergel i May og April Maaneder, høstet denne til Høe eller opfodret den grøn i Junii, derefter strax igjen pløiet Jorden, og taget omtrent 1 1/2 Skp. Spergel til en Tønde Havresæd eller 10,000 - Alen, blandet dette med 4 Skpr. Frøe af Fløyelsgræs paa en Loe, efterat Sperglen var overdysset med lit Vand og omrørt. De lodne Kapsler hænge sig ved Gjer frøet og Udsaaningen skeer saaledes ret beqvemt paa engang. Ved denne sildige Saaening har jeg opnaaet, at den Sommertørke hvilken sæd disse skarpsandede Jorder har ødelagt Planterne som paa den Aarstid vare spæde, thi dette har Erfaring viist mig: at i Plantens Spædhed lider den meest af Tørke. Dette er og Tilfældet med andre Græsarter, ja med begge Slags Klo rer paa Sandmarker. For Græsfrøe udsaaes, maa Jorden være af harvet, og naar Frøet er saaet gives Ageren er Dræt af Harven. Dette bør være strax efter Saaningen thi ogsaa heri har jeg for et Par Aar siden lært: at det lette Froe, ved en maadelig Vind, blæser bort naar det ei strax nedharves. Der hører Agtsomhed til at saae Frøet, men dette sees dog let paa den nylig dyrkede Jord. Forhen troede jeg, at blikstille Veir var det bedste til Saaningen, men da falder det ned for Fødderne, og lader sig ei vel fordeele uden blandet med Sand. J stærk Blæst kan det ikke saaes; men ved en let Luftning fordeles det bedst. Stundom har jeg brugt: at lade det saae i det Folkene have gaaet med Frøet i gamle Riiskurve, som havde aabne Lag, og da holdt disse i Veiret, og banket derpaa eller rystet med dem. Derimod siden jeg har avlet Frøe nok, har jeg efterladt dette, fordi Sæden herved fordeles gjevnt og vel tyndt. Prisen har i Aar været 12 s. pr. Pund. Men da baade min Græsfrøcavl og Afsætningen hvert Aar. formerer sig, tænker jeg at kunne overlade det næste Aar 1/2 Deel bedre Kjøb. 2) Phleum pratende (Eng=Rottehale, Thimothiegræs.) Herom har jeg kuns at tilføie hvorvidt det er forskjelligt fra Ovennævnte. Det er en Afart af det paa Engene groende Phleum jeg ved afdøde Etatsraad Wiborgs Godhed er kommen i Besiddelse af. Det skal nedstamme fra Nordamerika. Denne Græsart er meget tidlig om Foraaret, og før 1ste Mai har den altid været tjenlig at tøire Hornqvæget paa, ja givet dem fuld Bid.