Københavns Adresseavis, 1759-05-11
(Fortsettelsen af det i forrige No. anførte Stykke, omprojecter og Projectmagere. Disse er en ubenævnt Forfatters Tanker i de tydske Memoires eller Samling. af adskillige Merkværdigheder, som angaaer Statsklogskaben, Krigsvæsenet, Justitien, Moralen, Oeconomien, Commercien, Cammer= og Politie= og andre merkværdige Sager, som forekommer i det menneskelige Liv, II Deel, 2den Afdeel. S. 189 = 192. Man vilde tillade mig, at tilføie mine Tanker, og oplyse hine. Autor har fuldkommen re derudi, at, saa længe Verden staaer, vil altid blive noget Nyt opfundet. Men da alting ligger i Fordervelse og det Onde, saa tager de Projecter, som bliver bragte paa Bane, alt for ofte Deel derudi. En Fremmed, der aldeles ikke kiender det Land, som han vil reformere, giør glimrende Forslag, som dog virkelig ikke har det mindste i sig, og foraarsager meere Skade, end Gavn. Han bliver anseet som en klog Mand der har meere Hierne i Hovedet. end de Jndenlandske, han bliver foretrakt, og befordret til fede Bestillinger, og ellers overvældet med mange Velgierninger. Han hersker paa en despotisk Maade over dem som maae erkiende ham for deres Øvrighed, foragter andre, endogsaa af hans Stand, seer alle over Skuldrene, og bryder sig ikke om, enten han bliver elsket eller frygtet, og hvad fornuftige Folk dømmer om ham, Han. Han gaaer videre, og samler anseelige Midler per Fas & Nesas, som bliver skikkede ud af Landet: han trekker mange af sine egne, og af hans Landsmænd ind, skaffer dem Emploi, og bestyrker derved sit Partie &c. Jmidlertid maae den Jndenlandske, om han er nok saa duelig og beqvem, og har en redelig Hensigt, at giøre sit Fæderneland nyttig Tieneste, dog alligevel staae tilbage, og kand ikke komme i Veyret, i hvor megen Umage han end giør sig. Vi treffer en anden Projectmager, som vel er fød og opdragen i et Land hvorudi han søger en Betiening, eller allerede har den, men dog kand ansees, som sammes Forderver. Denne speculerer Dag og Nat paa, hvorledes han kand sette sig i Credit og Anseelse ved saadanne Projecter, som kand contribuere noget til Landsherrens Jndkomsters Formeerelse. Han giør sig ingen Samvittighed over, at beskiere Undersaatternes Rettigheder, omendskiønt at de har Brev og Segl derpaa; at paalegge dem nye Tyngder, og aldeles at udsue dem, alt under Skin af hans Overherskabs Jnteresse, hvorhos han dog ikke glemmer sin egen. Kand vi ikke med billighed kalde saadan een en Menneske=Fiende, som man skulde reelegere til Landskabet Potu, hvis Beskrivelse findes i Niels Klim underjordiske Reyse. Men jeg vil ikke engang under ham, at han, som brugeligt er der i Landet, skal for hans forvovne og skadelige Forslag beæres med at blive hengt, men til hans og hans Brødres Oplysning og Beskiemmelse anføre, hvad der i forbemeldte tydske Memoires, 1 Afdel. S. 195, med god Grund bliver dømt om denne Sag: Naar man vil forhøye og formeere Landsherrens Revenyer og Indtægter, da maae, 1 altid i Forveien vel overveyes, om saa" dant paa nogen Maade kand være Landet skadeligt: thi saasnart Publicum i vore Lande, eller Negotianterne i fremmede Lande maae lide derunder, saa følen. Landsherren allermeest dertil, enten det saadan Forliis sig ikke, førend efter nogle Aars Forløb. Det er altsaa et gandske falskt Principium, dersom man vil efter. see de forrige Registere paa Skat, Told 1 og Accise &c., og legge samme til Grund.