Viborger Samler, 1824-08-16
Det ministerielle Blad Etoile omtaler omstændelig Underhandlingerne med de herværende Agenter fra Hayti, hvis Jndhold er: Den europæiske Politik har i lang Tid ikke havt en vigtigere Opgave at afgjøre, end denne; thi den angaaer Erkiendelsen af en for Magt, der satte sig op mod sin Overherre Frankrig, myrdede paa grueligste Maade de Blanke, som den havde Eiendomme og usurperede tilsidst dette ødelagte Land. Den er vigtigere end andre Aftrædelses-Traktater mellem Europæiske Magter, efter Krige - Th. en slig Afrikansk Befolkning midt imellem Europæiske, kan let fra saa stor en Øe, som Domingo, angribe Europa paa alle de Vestindiske Øer - Hæves den til nu uafhængig Stat, kan den som staaende i Forbindelse med baade Europa og Afrika let fra sidste Land skaffe sig Forstærkning af sine sorte Landsmænd - Blanding af forskjellig Hudfarve og Blod, som derved ville opkomme, ere og af Vigtighed. Naar Journal des Debats nylig omtalte disse Underhandlinger temmelig nærved at tilendebringes paa een for den franske Handel fordeelagtig Maade, maae man antage: at Redacteuren har kun sig selv at takke for denne Kundskab - Vi troe, at Frankrig ingensinde vil vinde ved Handelstraktat med Domingos Sorte. Dens Befolkning er nu 200,000 Mennesker mindre end før, de store Anstalter til Cultur ere nu forstyrrede; Negerne anlægge ingen nye Plantasier, de gamle lade de blive øde; de plante blot saamegen Kaffe, at de kan ved dens Salg skaffe sig de første Nødvendigheder. Endelig, hvad er Borgen for en TraktatsOpfyldelse med Hayti. J Dag regjerer Præsident Boyer; men i Morgen regjerer maaskee hans grusomste Fjende. Øen er hverken Monarki eller Republik - Den har sin eneste Souverænitet fra Frankrig, som det forsmaaer. Man behøver ikke at tvivle paa, at jo et Tog mod Domingo ville lykkes. Dens Stridskræfter ere ikke frygtelige og 2 Krigskibe for Port an Prince ville sætte alle Haytier i Skræk. Nu fortæller man, at Underhandlingerne ere afbrudte og Agenterne fra Hayti givne den Besked, at Frankrig ikke vil indlade sig paa deres Forslag, men af alle Kræfter søge at tilbageerobre Øen. Det er ikke usandsynligt: at det er saa; thi man har denne Postdag fra Port an Prince paa Hayti, en Beretning dat 9de Juni, der siger "Man er her belavet paa meget, dersom Frankrig nægter at erkjende Hayti for uafhængig, hvorfor vor Regjering har tilbuden: en betydelig Pengesum, Erstatning til de udvandrede Plantere og betydelig Nedsættelse af Tolden paa Jndførelsen af franske Vahre - Men den franske Regjering har derimod foreslaaet følgende Betingelser. 1) J Kongen af Frankrigs Navn skal Slaveriet være til evig Tid afskaffet paa Dommgo. 2) Øeboerne skulle nyde samme borgerlige og politiske Rettigheder, som andre Franske. 3) Tropperne organiseres som franske Tropper og faae de samme Grader. Dog skal Europæiske Tropper ikke sendes derover, og Øens ikke heller sendes ud af Landet. 4) Præsidenten og de offentlige Embedsmænd, forblive i deres Embeder. 5 De forrige Plantere maae ikke komme tilbage til Øen, saafremt de ikke ville underkaste sig de der nu indførte Love. En almindelig Anordning skal nærmere bestemme Eiendomsretten. 6) Nuværende Præsident bliver Øens Gouvernør; de følgende udnævnes af Kongen; Senatet paa Øen foreslaaer dertil 3 Candidater. 7) Tilladelsen vedbliver som den nu er for fremmede Skibe, til at besøge Øens Havne. Senatet land, efter Gouvernørens Forslag forandre noget deri. 8) Som Statsreligion antages den Romersk-katholske. 9. Forfatnings=Acten skal revideres af Senatet og de at Hs. Maj. Kongen udnævnte Commissarier. Kongen skal bedes om at confirmere den for Sig og Efterkommere i Regjeringen. - Man seer altsaa, at Haytis Agentere kunde pakke ind naar være skal og skrive hjem "Herved er Jntet at gjøre.