JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-09-22
Den civile Skifte=Ret i Nestved giør herved bekiendt, efter nu brugelig Maade, og da Stervboed ikke er formuende til at bekoste Proclama efter Loven, at her i Nestved er den 10de Juni indeværende Aar ved Døden afgangen Jomfrue Christensen Horneman, og hendes Efterladenskaber strax tagen under lovlig Behandling; ved de i Stervboen holdende Forretninger er anmeldte at denne Afdødes Arvinger skal være følgende: 1) en Fuldbroder, navnlig: Claus Frees Horneman, forhen Kiøbmand i Aarhuus som forlængst er død og efterladt sig 3de Sønner nemlig: 2) Hr. Jacob Horneman, Sognepræst i Marsdall paa Ærrøe, b) Hr. sens Horneman, Hørkræmmer i Kiøbenhavn, og c) Hr. Wilchen, Horneman, boende her i Nestved. 2) en Halvbroder navnlig Hendrich Horneman, forhen Sognepræst for Welling Meenighed, i Jylland og Provst udi Hind og Bølling Herreder, som er død og efterlod sig: a) en Søn Hr. Laurs Wilchen Horneman, Urtekræmmer i Kiøbenhavn; b) en Søn Johan Nicolai Horneman, som boede i Horsens i Jylland, er død og efterladt sig 3de Sønner og 3de Døttre, hvis Navne og Alder ikke vides; c) en Datter Sophie Catharina Elisabeth i Ægteskab med Fuldmægtig Hr. Jørgen Kaustrup hos S. T. Hr. General=Major Classen paa Amalienborg; og d) en Datter Anne Johanne Horneman, ugift, opholdende sig hos Præsten Hr. Frausing i Welling Præstegaard : disse og om flere skulle være til, anmodes at møde for Skifte=Retten paa Nestved Raadstue den 11te Novbr. og 23de Decbr. indeværende Aar, om Eftermiddagen ved 2 Slet, de Umyndige med Værger og Formyndere, da dette Skifte agtes foretaget og til endelig Slutning udført; Creditorer, og Debitorer anmodes og samme Tid at indfinde dem, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Nestved den 13de September 1783. J. Wallund. C. Wuls.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
Et Fruentimmer navnlig Johanne Kirstine Peders Datter, der tiente Consumptions=Forvalter Velædle Hr. von Holten her i Byen som Stue=Pige, er her i Byen udi indeværende Aar ved Døden afgangen, og hendes Efterladenskab tagen under SkifteRettens Behandling; hendes Arvinger er anmeldt at skal være: en Broder navnlig Petersen, Skoemager eller Skoestikker i Helsingøer, og en Søster navnlig Sophie Peders Datter, som skal tiene i Kiøbenhavn, men hvor vides ikke; Skifte efter den Afdøde er berammet at foretages paa Nestved Raadstue, den 11te Novbr. og 23de Decbr. indeværende Aar og Eftermiddagen ved 4 Slet, hvor at møde, saavel Arvingerne som Boens Credi og Debitorer, efter nu brugelig Maade og da Stervboen ikke formaaer at bekoste Proclama, herved indkaldes med udfordrende Legitimation, for at nyde hvad Ret er. Nestved, den 13de September 1783. J. Wallund. E. Wuli.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
For nogen Tid siden er i Aagerup, Mehrløse Herred, ved Døden afgaaet Studiosus Jacob Christian Tved, og hans Stervboe strax taget under lovlig Behandling til paafølgende Skifte. og Deeling; thi bliver herved saa vel den Afdødes efterladte Arvinger, som Stervboens Credi= og Debitorer indkaldet, at møde i Aagerup Skolehuus Tirsdagen den 11te Novbr. næstkommende, Kl. 10 Formiddag, Arvingerne for at legitimere sig, og Debitorerne at betale til Stervboen, hvad de findes at være skyldige. samt Creditorerne at beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Nørre Jernlede Præstegaard ved Holbech, den 5te Septbr. 1783. Johannes Aldewelt, Provst i Mehrløse Herred.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
Torsdagen den 2den Octobr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver holdet offentlig Auction i Ballerups Skole efter afg. Skoleholder Niels Hersted, over Løsøre, Heste, Køer, Faar, Vogne og 4 a 500 Lpd. got haardbunds Høe. Til samme Tid holdes og en Skiftesamling, om nogen skulde enten skylde eller have Fordring til Stervboet, det da forinden eller til bestemte Tid behagelig maatte meldes, da Skiftet uden videre Tillysning bliver sluttet saasnart skee kan. Brøndbye Vester, den 18de Septbr. 1783. Provst i Herredet. H. Becher, Onsdagen den 8de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bliver end videre stillet til Fierde Auction og absolut bortsolgt herudi Saxkiøbing, Kiøbmand Christen Søndahls Boes tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Kiøbmands Gaarden, beliggende i denne Byes søndre Gade, bestaaende af 27 Fag til Gaden Muur og Bindingsværk Teglhængt, den vestre Længde i Gaarden 17 Fag, indrettet til Stald, Loe og Lade, den nordre Længde 14 Fag, indrettet til Kammere og Brændehuus, og søndre Længde 8 Fag, indrettet til Pakhuus og Vogn Remisse, med tilliggende Gaards= og Tømmer=Plads og en meget godt Hauge, samt et derved liggende og tilhørende prægtig Vænge af 10 Skiepper Lands Størrelse, foruden Engbund, udi Værelserne er 4 Bielægger Kakkelovne og en stor Vindovn; bemelte Gaard er overmaade got indrettet for en Kiøbmand, og liggenforan i en af Byens reelle Gader, paa et meget nærsomt Sted, da den meste Tilførsel hertil Byen af Bønden skeer igiennem som dre Port, hvorved bemelte Gaard er beliggende. 2) Braqvehuset, indrettet til 5 Leievaaninger, bestaaende af 15 Fag Muur og Bindingsværk, Straatag, udi Værelserne ere 5 Kakkelovne, til Stedet 2de Hauger, Gaardsrum tilligemed et derved liggende Vænge lai en Tønde Lands Størrelse, foruden Engbund; de Lysthavende vilde behagelig indfinde sig fornævnte Tid udi bemelte Kiøbmands Gaard, hvor Auctions=Conditionerne skal vorde dem bekiendtgjort. Saxkiøbing, den 11te Sept. 1783. Ch. Holm Colding, Byefoged og Auctions=Directeur.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
Det bekiendtgiøres herved: at Onsdagen den 24de Septbr. førstkommende, Kl. 10 Slet Formiddag, bliver udi Stervboen efter afg. Kiøbmand Erich Mackeprang, foretaget Fierde og sidste Auction over forbemelte Stervboes tilhørende faste Eiendomme her i Byen, nemlig: hans forhen iboende Eiendoms Gaard bestaaende af 24 Fag til Gaden, en Qvist 4 Fag, et Sidehuus 11 Fag, et Dito 6 Fag, et Tverhuus 23 Fag, et Baghuus og Fag, alt Muur og Bindingsværk, til deels med Tegl og til deels med Straaetag, indrettet til Vaanings Huus, Kiøbmands Han deel og Avlings Drift. 2) Et Vaanings Huus ved Kirken, beqvem indrettet til en liden Familie, med et dertil liggende Vænge. 3) En Længde Forhuus af 26 Fag nye opført af Muur og Bindingsværk, Teglhængt, men ey indrettet til Beboelse, hvortil ligger en betydelig Byggeplads bag ud imod Stranden; Conditionerne skal blive de Lysthavende bekiendtgjorte paa Auctionsstedet. Rødbye, den 9de Septbr. 1783. J Hahn.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
Fredagen den 3die October førstkommende, bliver foretaget offentlig Auction paa Træer i Gundersløvholms Skove; Liebhaberne ville møde i Windstrup Overdrev, hvor Auctionen skal holdes og begynder 9 Slet præcise. Gundersløvholm, den 16de Septbr. 1783. J Muus.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
Mandagen den 10de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver Stervboet efter afg Under=Visiteur Rosendahl, bragt til Ende udi Starups Præstegaard, i Coldinghuus Amt.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
Fra Gaardmand Hans Pedersen i Carlebye paa UlrichsdalsGods i Lolland, er ved St. Hans Dags Tider i Fior undvigt en Dreng af Godsets Mandskab, navnlig Erich Rasmussen Holck, nu i 17de Aar, af maadelig Vext, men undersælsig, har blaa Øyne, mørkebrunt slet Haar, og lesper eller skurrer lidt i Udtalen; Hvem som ham maatte forekomme anmodes ærbødigst, at vilde anholde ham og melde det til Etats=Raad Wichfeld paa Engestofte ved Marieboe, som betaler Anholdelsens Omkostninger og 4 Rdlr. i Douceur.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
Mandagen den 13de October næstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, bliver i Gaarden Ditlevshoy pr. Ringsted, foretaget Skiftesamling i afg. Birkedommer og Jnspecteur Kraghs Stervboe, til dette Skiftes forventelige enten Slutning eller Optagelse dertil; thi ville enhver Vedkommende af dette Stervboes Debi= og Creditorer til den Tid behage sig at indfinde. Eschildstrup og Roeskilde, den 13de September 1783. J. Astrup. A. N. Gierlew.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
Da forrige Beboere udi Sorøe Mølle Kroe Johannes Sal. green nu her i Sorøe ved Døden er afgaaen; saa, om endskiønt hans Efterladenskab, ved foretagen Registering, befindes saameget ringe, at det ikke kan tilstrække til Begravelsen og andre hans Sygdom medgaaende Bekostninger til Medicamenter; saa bliver dog saadan hans Dødsfald hermed til Efterretning udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de Postdage bekiendtgjort. Sorøe, den 8de Septbr. 1783. Jessen, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
Tirsdagen den 23de hujus, Formiddag Kl. 11 Slet, bliK. ver afg. Borger og Vertshuusmand Jens Rasmussens, Stervboes Gaard No. 281. udi Kiøge Kiøbstæds Broegade beliggende, Første Gang ved offentlig Auction opbuden, og om antageligt Bud skeer, den Høystbydende tilslagen; men i Mangel deraf er Anden og Tredie Auction berammet den 7de og 21de Octobr. førstkommende, Formiddagen Kl. 11 Slet, ved hvilken sidste bemelte Gaard absolute bortsælges; hvilken meerbemelte Gaard, som er 2 Loft høy og indrettet til Vertshuus og anden Handtering, bestaaer efter Vurderings Forretning til Gaden af 13 Fag Huus og til Gaarden med Side= og Tverlængder, 56 Fag Dito, deels Grundmuur og deels Bindingsværk, med Gaarden følger 2de Jern Bielæggerovne, et complet Brændeviins= og Brøgger=Redskab, samt Kølne med behørige Flagge, med videre. som Muur og nagelfast er. Til denne beskrevne Gaard er 2de store Gaardsrumme, hvori er fornødent Vand til Huus Brug, samt en indhegnet Hauge=Plads og derved liggende Vænge, hvorfra er Udkiørsel til Stranden. Conditionerne, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, kan ellers forinden faaes til Eftersyn paa mit Borgmester Arffs Contoir her i Kiøge. Til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres herved end videre, at en Skifte=Samling, fornævnte Stervboe betreffende, er berammet at afholdes paa Kiøge Raadstue Tirsdagen den 28de October, Eftermiddag Kl. 3 Slet, og ventes Skiftet sluttet den paafølgende 19de December.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
Ved Proclama af næstafvigte 6te September, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 8de og i Siellands LandstingsRet den 10de, begge ogsaa nu næstafvigte, har jeg Anna Magretha Windelew indkaldet alle og enhver, som efter min afdøde Mand Niels Windetew, Procurator forhen ved forbemeldte Hof og Stats=Ret, maatte kunne have noget at fordre, at mælde, under Tab efter Loven, deres Fordringer hos mig udi min iboende Gaard No. 62 paa Lille Kiøbmagergade her i Kiøbenhavn, inden den i Loven foreskrevne Tid, og i det seneste inden Aar og Dag fra foranførste Proclamatis lovlige Forkyndelses Dato at regne, og lovgyldige Beviis for Fordringerne at forevise, da enhver, som noget retmæssig kan have at fordre, skal af mig erholde vedbørlig Betaling; dernæst har jeg og ved samme Proclama advaret alle, som iblant de efter fornevnte min afdøde Mand forefundene, meest gl. Domme og andre Papiirer, maatte formeene at have noget, sig tilhørende, da at mælde sig hos mig, for at afhente samme, inden 3 Maaneder efter at meerbemelte Proclama er vorden publicerte, siden ellers deslige Papiirer maa ventes derefter at blive casserede; hvilket alt nu ogsaa i disse Tidender 3de efter hinanden følgende gange vorder indført, og saaledes end ydermeere bekiendtgjort. Kiøbenhavn, den 15de Sept. 1783. A. M. afg. Proc. Windelews Enke. De som have at fordre i Stervboen efter Matros Christopher Hansen, som med Fregatten Kiel ved Døden er afgangen indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. Da den af Stadens Søe=Tønder, som laae under Dragøe, Sand=Rif, den 9de hujus i Stormen er bortdreven og ventelig landet et Steds i Nærheden, saa bliver samme hermed bekiendtgiort, paa det at den eller de, som finder og bierger bemeldte Tønde vilde behage at melde det til Stadens Kæmner Contoir i Kiøbenhavn, hvorfra skal strax blive føyet Anstalt til dens Afhentelse imod en billig Biergelon.
Berlingske Tidende, 1783-09-22
En i Siellands smukkeste Egne beliggende Gaard paa Landet, der beqvem er indrettet, og hvorved en skiøn Hauge er anlagt, er for et Herskab eller anden Familie at faae til Leye, hvortil og al behøvende til en Huusholdning kan blive leveret, som og den fornødne Forring og Græsning til Creaturer erholdes. Gaardens tilliggende Jorder kan enten separat eller med Gaarden selv blive overdragen Liebhavere, og saavel de behøvende Avlings Redskaber, som Creaturer kan, om forlanges, blive for billig Priis overladte samme til Kiøbs eller til Brug. Man behager at adressere sig i Bødkermester Sr. Peder Jbsens Huus Nr. 136 udi Vognmagergaden, hvor nærmere Efterretning gives.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
Lissabon, den 22de August. Den Udrustning, som Dronningen havde bestemt til Ostindien, og hvorom der hidindtil er talt meget, er virkelig den 5te huj. i Dagbrækningen gaaet herfra under Seil. Den bestaaer af 7 Skibe, som samtlig ere bestemte til Goa, nemlig den hellige Lazarus paa 50, Madonna paa 28, Tyd paa 16 Kanoner og 4 store Ostindiske Skibe. - Paa Krigskibene er et Corps Tropper bleven indskibet. Den hele Expedition skal være bleven foranlediget deraf, at Dronningen har faaet Efterretning om, at Maratternes Fyrster skulle true de portugisiske Eiendomme paa de mallabariske Kyster med Fiendtligheder, hvorfor denne Forstærkning er bleven holdt for meget nødvendig for vor der værende Magt.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
Fra de Tyrkiske Grændser, den 25de August. Det heder, at Storviziren skal, ifald det kommer til en Krig med Rusland, søge at forbyde Russerne, at gaae overDuiester, og følgelig bedække Chochzim. Capitain Pacha skal forhindre den Russiske Flode fra Cronstadt, at forene sig med den i Azow. Det heder og, at man vil samle nogle rebelske Tartarer, for at oprette et Corps af dem.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
Constantinopel, den 25de Augusti. Storsultanen har efter adskillige Franske Officierers Raad anseelig formeret og forstærket Dardanellerne med Fæstningsværker, og adskillige svømmende Batterier ere sammestæds lagte for Anker, hvilke ere besatte med lange 38, 42 og 60 pundige Kanoner, som skulde commandere Giennemfarten sammestæds.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
Af en Skrivelse fra Pera ved Constantinopel, den 25de August.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
Den 21de hujus bleve mange Soldater afsendte til det sorte Hav, hvilke vare komne fra Asien til Schrutari. De blive indskibede i Bugukdere, og som man siger, til Donau. De beregnes i alt for 9000 Mand, foruden et Corps Artillerister eller Tobgies af 1000 Mand. 16 Regimenter Janitskarer skulde og efter Bairam marchere ud til Donau. Dette Frødrene Berling. seer dog krigerskind, Efter Bairam Festen skulle særdeles mange Forandringer gaae for sig ved Porten; ja man er end ikke viis paa, om ikke Storviziren skulle blive afsat. Mustapha, Chef for Bombardeer Corpset, arbeider endnu stærkt paa at støbe Messing Kanoner; Stykkerne ere vist meget skiønne, men mangle Artillerister, og ville formodentlig aldrig saae dem; altsaa jo mere Skydts Tyrkerne føre i Feldten, destobedre for de Tydske eller Russerne, imod hvilke de skulle bruges, thi de ville vist falde i deres Hænder, uden at have gjort dem megen Skade. Men det er mueligt, at Tyrkerne forbedre sig i deres Artillerie Videnskab; deres Flode kan og tage imod alle muelige Forbedringer, men deres Tropper ikke, thi de skulle vist aldrig forandre deres Maade at fægte paa. De ansee Exerceringen for Abe=Gebærder. Det er forgiæves, at Fransoserne stræbe, at undervise dem deri. De ville aldrig komme sort med nogen, uden maaske med en Deel af Capitain Pachas Betienteere; og hvorledes skal vel en Europæer, kunde commandere dem? Man tager merkelig feil i Europa, naar man tænker, at Tyrkerne skulde blive disciplinette Tropper. Jeg kiender deres Fordomme, deres Stolthed, deres Dumhed og de Stores Uvidenhed alt for vel til, at jeg skulle troe det. De kan være forsikret, at kun deres Flode og Artillerie kan blive forbedret. Floden er respectabel, men Artilleriet vil formodentlig blive som det er. Jeg for min Decler forsikret om, at det vil blive et Spilleværk for de Tydske at giøre Erobringer, uagtet de komme til at faae at bestille med Bosnierne, der unægtelig ere de beste som Tyrkerne have, og med hvilke Russerne aldrig have haft at giøre. Det Tyrkisk Cavallerie er vist prægtigt, og kan byde de beste Europæiske Spidsen. Pesten grasserer endnu stærkt, og mange døe af samme. Nesten alle, som blive befængte, bortrives, og neppe en af 50 eller 100 undgaaer Døden. Den har aldrig været saa stærk iblandt Europæerne, som i dette Aar.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
Wien, den 11te September. De nyeste Efterretninger fra Constantinopel melde følgen be: Paa de Fordringer, som den Keiserlige Internuntius, Hr. von Herbert Racheal har gjort i sit Hoffes Navn, nemlig: 1) At Storherren skulde være ansvarlig for alle de Priser under Østerrigsk Flag, som de afrikanske Regieringer herefter gjorde, 2) At Sultanen skulde strax erstatte i rede Penge uden nogen Undskyldning den foraarsagede Skades Beløb: og 3) At naar denne Skades Erstatning blev vægret, skulde Hr. Majestæt Keiseren have Magt til, egenmægtig at søge sin Erstatning paa Tyrkisk Grund har det Tyrkiske Raad, efter at det i nogle Dage havde betænkt sig, bevilget de 2de første Punkter, og forkastet den tredie. Den Keiserlige Jnternuntius vedblev desuagtet sin Fordring, og den Franske Gesandt, Grev von St. Priest, som i Tide var bleven underrettet derom, bevægede endelig Divanet til ogsaa at bevilge den 3die Punkt under den Betingelse, at ifald noget Kaperie skede, og det Wienske Hof forelagde Porten denne Tildragese tilligemed en Beregning over Forliset, og samme ikke inden 6 Maaneder blev erstattet, skulde det først tænke paa at giøre sig selv skadesløs. - Strax efter at ovenmeldte 3de Punkter vare bilagte, har den Keiserlige Jnternuntius bekiendtgjort for alle Østerrigske Kiøbmænd, som ere i Constantinopel, at de under høieste Keiserlig Ungade, herefter skulde kun betale 2 Procent af de Vahre, som indføres i Tyrkiet fra Arvelandene.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
De Tyrkiske Toldkasserere have meldt denne Sag for Porten, og vente paa Svar. - Den Russiske Gesandt Hr. von Bulgakof har høitidelig erklæret det forsamlede Divan, at hans Monarchinde har sluttet en Off= og Defensiv=Aliance med den Romerske Keiser.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
Med den sædvanlige Maaneds Coureer fra Constantinopee, vil man og have faaet den Efterretning, at Storsultanen, for at forebygge Folkets Opstand, nyelig har ladet bekiendtgiøre, at han aldrig skulde tillade, at Russerne bleve i Besiddelse af Crim. Hvorvit dette er grundet, vil Tiden lære.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
- Man taler om en Træfning, som skal være forefaldet imellem Russerne og Tyrkerne, men efter al Formodning er dette ligesaa overilende, som alle deslige hidindtil udspredte Rygter, endskiøndt man føyer dette omstændelige til: Tyrkerne havde troet, at Russerne, som stode i Tartariet, ikke vare aarvogne paa deres Post, og derfor forsøgede et Overfald, hvorved de med største Forliis ere blevne drevne tilbage.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
Paris, den 11te September. Efter den endelige Fredstractat, besidder Frankrig i Ostindien alt hvad det sammesteds var Eier af 1742. J en overordentlig Raadsforsamling i Versailles skal være bleven besluttet, at holde sig ganske neutral, i Fald der skulde blive en Krig af imellem de 2de Keiserl. Hoffer og Porten, og kun at giøre de nødvendige Udrustninger, til sammes Haandhævelse. Af samme Aarsag skulle og ingen nye Skibe blive udrustede i vore Havne. Den Skade som Staden Algier har lidt ved det Spanske Bombardement, vurderes for 3 Millioner Plaster.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
Christiansand, den 11te September. Slutningen af forrige og Begyndelsen af denne Maaned har været meget uroelig og næsten hver Dag Storm og Regn, især afvigte Løverdag, da mod Aftningen opkom een gruelig Storm af S. S. O. med Regn, som vedvarede heele Natten, dog løb den mod Morgenen meere Vedstlig; Ved denne Leilighed blev 3de Skibe revet løs og drev paa Land. En Fragte Baad fra Mandahl, som Dagen tilforn havde indtaget endeel Fragtgods; kom under et af Skibene og blev gandske sønderslagen, og alle Vahrene deels bedervede, og deels forliist, Næsten alle Bryggerne paa Øster Siden af Byen især, ere reent udgaade, adskillige Baader kastet høyt paa Land og en stor Mængde af Kiøbmændernes Last reven løs og dreven til Søes, hvoraf meget allerede var landsadt, men af de overmaade høye Vande og svær Søe, blev udtaget; Skibene er dog Gud være lovet uden synderlig Skade bragt af Landet igien. Samme Aften eller Nat, er paa Rand=Øen omtrent trefierdedeel Miil fra Byen, forliist en Smakke eller Coff, kommen fra Holland med Baglast, hvoraf Skipperen med 2de Mand er bleven, og Styrmanden, og en Mand allene biærget. Paa Flæckerøe er et Engelsk Skib forliist med Mand og alt; af Ladningen er allene bierget nogle faae Planker; men Skibet er gandske sønderslagen. Efter Beretning fra Bergen har der ligesaa sidst i forrige Maaned været et grueligt Tordenveir, og om Aftenen slog Lynild=Straalen, ned i et af de store Huuse i Byen tilhørende Kiøbmanden Hr. Michael Ol. Meier, hvilket i Grund blev ødelagt, dog Gud skee Tak! det ei videre greb om sig. Paris, den 12te September.
Berlingske Tidende, 1783-09-26
Det lader nu, som vor hele Opmærksomhed er henvende paa den Krig, som man her holder for uundgaaelig imellem Rusland og Porten. Ved Hoffet holdes mange Raadsforsamlinger, som gaae ud herpaa. J et Raad, som nyelig blev holdt, hvorved Grev von Vergennes og Baron von Bretenilvor forrige Ambassadeur ved det Wienske Hof, vare nærværende, skal man have delibereret angaaende Alliangen imellem det Wienske og Petersborgske Hof. Skulde Krigen virkelig gaae for sig, vil Frankrig vel komme til at faae nogen Andeel i samme. J det mindste blive der gjorte alle Slags Krigsudrustninger. Fodfolkene blive ikke alleneste completerede, men Cavalleriet skal endog formeres med 8000 Mand. Der er givet Ordre til, at kiøbe 10000 Heste for samme. Nogle Breve fra Marseille af 5te hujus melde, at man sammesteds endnu bestandig er af den Mening, at 12000 Mand skulde indskibes sammesteds, og sendes til Candia. Endskiøndette Rygte behøver Bekræftelse, er dog saa meget vist, at der ere mange Tropper i Provence, og endnu flere komme daglig derhen; Der er og i Marseilles bragt tilsammen alt hvad der udfordres til Troppers Jndskibning. Vore Krigsskibe i Toulon blive reparerte, og man siger, at sammes Udrustning skulle gaae for sig, saasnart kun at Skibene fra Bresankomme, som have de dertil nødvendige Skibsmateria lier inde.