JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp. Alt. Mark. og Lüb. Av.)J Lübeck er d. 8 Dec. bleven høitideligholdt denne Stads Befrielsesdag. Det var netop den Dag, da de svenske Tropper i Fjor, under Kronprindsen af Sverrigs Anførsel, rykkede ind der. Ved en i Kirken foranstaltet Gavesamling indkom 1712 Mk. 1 7/4 s. Om Aftenen opførtes et til Dagens Festlighed passende Stykke under Titel af: Lybecks Befrielses-Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
General Koller, som ledsagede Napoleon til Elba, er afgaaet fra Wien til denne Øe med vigtige Documenter. Rygtet siger han vil blive bragt til en anden Ør, og faae sin Søn tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Kongen af Preussen skal have anvist en betydelig Sum til Landeveies Anlæg, et Arbeide, som siden det ulykkelige Aar 1806 er bleven standset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Det skal igien tage sin Begyndelse næstkommende Foraar, og Landeveien fra Berlin til Hamborg skal først paabegyndes. De preussiske Statspapirer vedblive at stige, derimod forværrer Wiens Cours sig. Den stod sidst 395.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Den som Digter og Smaasdommer bekiendte A. W. Schlegel, Kronprindsen af Sverrigs Geheime Secretair, opholder sig i denne Tid i Berlin, hvor ogsaa de to bekjendte Forfattere Arndt og Werner ere ankomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Keiser Alexander ventes i Slutningen af Aaret til Berlin. - De fra Tydskland tilbagevendende Russer berøre ikke Berlin, men gaae af en Sidevet til Pommern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Den hellige Fader i Rom er i denne Tid i saa stor Pengeforlegenhed, at han ikke engang kan betale de Geistlige deres Pensioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Haag. Den Carouffel, som gaves d. 23 Nov. i Ridehuset i Wien, var meget glimrende. Den udførtes af 24 Ryttere i pragtfuld Ridderdragt, efter et høitideligt Jndtog, med de sædvanlige Carousseløvelser og endtes med en Contradands. Hver Ridder havde sin Dame, ligeledes klædt i et prægtigt Costume. Disse Damer toge Plads paa Galleriet, nærmest Hoflogen, hvor en Forhøining var dem anviist. Efter endt Caroussel ledsagede de Ridderne til den lille Redoutsahl, der var prydet med ridderlige Trophæer, og hvori der var dækket for Ridderskabet et glimrende Bord. Jmidlertid samlede de Jndbudne, 2600 i Tallet, sig, alle maskerede, i de øvrige Balsahle. Hele Hoffet og de fremmede Souverainer (Keiser Alexander undtagen, der var upasselig) forskjønnede Festen med deres Nærværelse. Melville, der nyligen gjorde amphibiologiske Forsøg i Seine, lader nu forfærdige en Vogn, hvori næste Foraar to Personer ville kjøre en Tour under Seinen. Han skal kunne berede en Luftart, hvorved han ikke allene kan drage Aande i et meget lidet Rum, men endog gjøre det bedre end i den sædvanlige. Han paastaaer at kunne opholde sig halve Dage under Vandet og gjøre der alle muelige Bevægelser, uden at staae i Forbindelse med Atmosphæren. Han har nylig gjort heldige Forsøg i Hoffets Nærværelse i St. Cloud. Man troer at hans Opfindelse vil være vigtig for Coral og Perlefiskeriet saavelsom til at opsiske Ting, der ligge i Vandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
J Engelland, hvor man tilforn straffede den Præst, der læste Messe og de Catholiker, der hørte den, med Døden, findes nu en Mængde Klostere. Man tæller hidtil allene 20 Nonneklostere. Trappisternes Kloster i Luthworth er ved et paveligt Brev ophøiet til et Abbedie. Lord Arundel har oprettet et Kartheuserkloster, to Benediktinerklostere ere i god Opkomst. Mad. Weld staaer i Spidsen for et Benediktinerinde-Selskab i Winchester. Desuden have de catholske Biskopper i alle 3 Kongeriger meget besøgte Seminarier. J Maynooth, ved Dublin tælles 300 Elever.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Wien. Vor Hoftidende melder officiel Sachsens Besiddelsestagelse af Preussen. - De af de franske Ministere indleverede Noter vare affattede i en eftertrykkelig Tone, men de besvares ogsaa med Eftertrykkelighed. – Man haaber, at den tydske Keiserværdighed atter vil blive oprettet, og at Congressens Hovedanliggender i kort Tid vil vorde tilendebragte. Det hedder, at Keiser Alexander allerede vil afreise herfra d. 17 Dec. og at de øvrige Fyrster vil følge efter. – Tydsklands Mellem og Mindre=Stater have indgivet til Congressen en Nate, hvori de beklage sig over, at der ved det tydske Udvalgs Sammensætning ei er bleven tagen noget Hensyn til dem. De forlange Deel i Forhandlingerne, og beraabe sig paa deres ved alle Tractater og især ved sidste Pariser-Fred af de forbundne Magter erkiendte Rettigheder. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Efter Forlydende er preussisk Polen bleven ved en Tractat afstaae af Preussen til Rusland, og ere begge Hoffer i saa Henseende enige. Med Østerrige synes man desangaaende endnu at være i Underhandling. Sachsen skal, som det hedder, være at eget Kongerige, og regjeres af Friedrich Wilhelm. Parma skal være afstaaet til Dronningen af Hetrurien. - Prindsregenten af Engelland og Hertugen af York ere udnævnte til Feldtmarschaller ved vor Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Frankrig. Efter vore Blade er en Skil misse mellem Napoleon og hans Gemalinde i Værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
General Dusour er bleven arresteret fordi han, efter Sigende, skal have hvervet franske Militaires for Americanerne. Wellington skal have beklaget sig derover hos Kongen, som strax skal have ladet arrestere den Skyldige. – Et americansk Skib er ankommen til Havre med Depecher til Paris og Gent. Americanerne have forkastet den engelske Regjerings Forslag, og Fødaristerne forene sig med Republicanerne til eftertrykkeligen at fortsætte Krigen. - Bladet Quotidienne indeholder følgende Artikel: "Nu, da Engelland har opnaaet sit attraaede Maal, at være Herre af alle Tydsklands og Nederlandenes Flodmundinger, er det in ret Under, at det fører Maadeholds=Sproget og tilbyder sig at samtykke i Tydsklands gamle Jndretninger. Men hvilken Tydsker skjelver ikke ved den Tanke, at see Schelde, Maas, Rhin, Emst, Els- og Wesermundingen underkastet Engellands Enehandel, Da de Franske besatte disse Mundinger, trøstede man sig med Landmanufacturernes Virksomhed og Haabet om at opnaae Havenes Frihed (!) Hvilken Erstatning vil man vel have for dette nye Anfald paa vore Havne, som ikke vel tillader den frie Udførsel af vore Manufacturvarer, og som man, efter Tingenes naturlige Løb, ikke seer nogen Ende paa. – Engelland gjør intet Skridt, uden at have sin Magts Befæstelse for Øinene, Pariser-Tractaten udelukker udtrykkelig Jdeen om det tydske Riges Gjenoprettelse. Det samme er Tilfældet med Jtalien. Naar Østerrige forbinder med sig de mange Millioner i Norden, saa udøver det en souverain Magt over hele Jtalien, derfor maatte Sønden komme til Bourbonnerne, ligesom der i America og Asien maatte gives dem en Erstatning for Belgiens Forening med Holland. Vil man ikke høre dette ugennyttige gode Raad, saa vil Frankrig vel ikke misunde dem Lykkens farlige Gaver, men det vil bestandig nægte sin Sangtion, og derved redde den ærefulde Rolle af en Mægler i Tvistigheder, som ikke kunne udeblive. Mærkværdig er den Tale, som den neapolitanske General Karaskosa holdt den 4 Nov. til sine Tropper paa sin Konges Fødselsdag i Ancona. Jkke de Stridendes Tal, sagde han, men den store Hærfører, og det af ham anførte Mandskabs Mod, bestemmer Seiren. En Million Perser bleve overvundne af 30,000 Tappre; det var Aller ander, der anførte dem, 10,000 Grækere vendte lykkelige tilbage til deres Fædreneland; Ære skyldtes den unge Venophon. Romerne maatte takke Scipie for Seiren paa Zamas Slette."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Engelland. Det hedder atter, at de engelske Ministere have indbudet Lord Wellington til at overtage Commandoen over de engelske Troppe paa det faste Land af America, hvilke ere Kjærnen af den hele engelske Hær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Wien, d. 28 Nov. Gaden har ikke under skrevet den skrivtlige Forestilling, som de samtlige tydske Stater, der hidtil endnu ikke havde Repræsentanter ved den tydske Committee, have overrakt til Østerrig og Preussen. Det vil ikke blande sin Sag med de andre Staters.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af øbenhavn. as hos Kasse Ellevte Aargang. No. 100. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 December 1818. Om tydske Declamatorier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-10
Ved Brødrene Andersens Concert d. 10 Dec. paa det Kongelige store Theater gave nogle af vore Skuespillere Scener af Gotz von Berlichingen mit der eiserner Haand paa Tydsk. Hr. Dr. Ryge udførte Götz's vanskelige Rolle med al den Kraft og Sandhed, som selv de tydske Thatere kunde vere berettigede til at fordre af ham, og Anmelderen bærer aldeles ingen Tvivl om, at Hr. Ryg i hvilken som helst tydsk Residentsstad vilde have fundet samme Bifald, som saa rundelig ydedes ham her. Hr. Heger, som Pater Martin, declamerede med megen Følelse, men hans bløde og ægte danske Organ, der ellers er saa behageligt, var ham her for meget i Veien. Derimod syntes Hr. Haack bedre at udtrykke det haarde tydske Kraftsprog. – Saa meget om Spillet, nu et Par ved om tydske Declamatorier i Almindelighed. Hvor meget det end glædede Anmelderen, at ste een af vore første danske Skuespillere ogsaa gimre i et andet Tungemaal, der er vort lige saa uligt i Udtalen, som ligt i Ordbetydning, saae han dog ikke denne Forestilling uden med veemods blandede Følelser. Jo større de Ulykker have været, der i de sidste Aar have rammet vort Fædreneland, desto kraftigere, samdrægtigere, og oprigtigere bør vi holde fast paa det, der sidste minder os om, at vi have et Fædreneland – vort Sprog. Dette Sprog, som gjenlød fra den store Knuds Læber, da han plantede sit danske Banner paa Bretlands Kyst, som Waldemar og Absalon og fjerde Christian talde; dette Sprog bør vi vaage over som en Helligdom. Jkke er det min Hensigt med disse Ord at ville fornye de saa tidt fremførte ugrundede Klager over Tydskhed. Jngen ærer mere end jeg den store, skjøndt af saa mangfoldige større og mindre Stater sammensatte, i alle muelige Culturgrene saa høit staaende tydske Nation, og det saa vel dyrkede, og med saa mange Mesterværker i hvert Fag af Litteraturen prunkende tydske Sprog, men ligesaa helligt som de Tydske holde deres Sprog, saa helligt bør ogsaa vi holde vort. Hvad andet end Sproget har i det henrundne Aar bidraget saa meget til at befrie Tydskland fra Fremmedes Aag Hvad andet end Sproget omslyngede dette store af saa mange forskjellige Lemmer sammensatte Statslegeme i Nødens og Farens og Underkuelsens Stund som et eneste uopløseligt Baand? Hvorledes havde det vel gaaet Tydskland om det havde lykkedes Napoleon at faae, saaledes som han attraaede, det franske Tungemaal indført iblandt Germannerne? Jngen vil altsaa fortænke nogen Dansk, at han paa det ivrigste ønsker at hegne om sit Sprogs Selvstændighed. Den Danske Thalias
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
og Melpomenes Tempel bør derfor ogsaa kun staae aabent for dansk Maal og dansk Aand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
(Jndsendt.)¬ Man har i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, opkastet det Spørgsmaal, hvorfor vore blomstrende Klædefabriker gaae istaa Det naturligste Svar er ligefrem, fordi Klædefabrikerne ei længer med Fordeel kunne bestaae, Særdeles Meget lod sig sige derom, men Jndsenderen heraf har ikke villet lade Spørgeren vente saa lang en Tid paa Svar, som en fuldstændig Drøftelse af denne Materie vilde medtage. Man indskrænker sig derfor her, til blot at henpege paa nogle, især trykkende Omstændigheder for Fabrikerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Den Fabrication, der meest egner sig for de mindre kjøbenhavske Fabriker, er den af jydsk Uld til ordinairt saakaldet Mellemklæde; men her støder man strax paa det besynderlige Phænomen, at jydsk Uld i Kjøbenhavn betales 25 a 30 Procent høiere end i Hamborg. Jmidlertid kunne vore Fabricantere levere ordinaire Klæder meget bedre Kjøb, end de fra Udlandet kunne forskrives; men da de, under Krigen anlagte, betydelige kongelige militaire Fabriker nu tilvirke flere Klæder, end til Militaireraten behøves, og disse Klæder, sælges til Klædehandlere her i Byen, saa er det naturligt, at med dem ingen privat Fabricant kan concurrere. En saadan kongelig Fabrik har ved sin Fabrication for Øieblikket ingen anden Hensigt, end at sysselsætte sine Arbeidere uden Tab, og det svarer ingen Huusleie, Skatter eller Renter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
En Fabricant kan derfor nu, uagtet et Pd. jydsk Uld koster 10 Mk. Rbp., som i gamle danske Penge er 40 Skll., ei erholde mere for en Alen Mellemklæde end 6 a 6 Rbdlr. (i gamle Penge 9 Mk. a 7 Mk. 8 s.); og før Krigen, hvor der dog aldrig taltes om de danske Fabricanteres uhyre Fordeel, var 10 a 12 Mk. (som svarer til 7 a 8 Rbdlr.) den gængse Priis paa saadant Klæde, og 24 a 28 s. (der er det Samme som 1 Rbdlr. a 7 Mk.) paa jydsk Uld. – Naar man betænker, at den private Fabricant ikke, som de kongelige Fabriker, er fri for Skatter, Huusleie og Renter; men at disse Udgifter ere endog over dobbelte saa store som før Krigen, og at han maa have Fordeel paa sit Arbeid, naar han skal kunne leve deraf, saa er det ikke at undres over at han ei kan bestaae. Saa parador det end maatte synes, at Forarbeidningen af udenlandsk Uld betaler sig bedre end af dansk, saa er det dog sandt, at ikkun sine Klæders Fabrication endnu betale sig; thi her har Fabricanten kun med Udlandet at concurrere. J ke vil man høre, at de Fabricantere, der beskjæftige sig med denne Green af Fabricationen, tænke eller have tænkt paa at nedlægge deres Fabriker; men deels kunne kun de Fabriker levere gode fine Klæder, som selv have Farverie og Overskjærerie, deels udfordres dertil den saameget dyrere Uld og den dobbelt saa lange Tid, der til Fabricationen behøves – en større Fond, end de fleste Fabricantere kunne tilveiebringe; hvortil Mange ere saameget mindre istand, som de ved Leverancer i det Store, ere satte i det Tilfælde at lade den største Deel af deres Formue, ja endog mere end denne, indestaae paa vedkommende Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Jøvrigt maa Jndsenderen heraf, der selv er Fabricant, tilstaae, at han ikke veed, naar det var, at vore Fabriker vare blomstrende. Krigsaaringerne, hvor det blot kom an paa, at faae Klæde færdigt, ligemeget godt eller slet – hvor man af Frygt for at miste sine Arbeidere, der hos 10 Andre kunde blive antagne, er torde rettesætte Nogen, der ei gjorde sit Arbeid forsvarligt – hvor der snarere sattes til, end fortjentes paa den egentlige Fabrication; men hvor Fabricantens Fordeel laae i hans under Arbeid værende Materialiers stedse stigende Pris (som han tildeels havde paa Credit) - disse Aaringer kunne nok neppe fortjene at nævnes, som Fabrikernes blomstrende Peri øde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Naar man undtager en kort Periode, fra 1780 til 90, saa har der nok aldrig været tilvirket bedre Klæder, end netop nu, hvor nogle af de større Fabriker levere Varer, der virkelig kun lidet staae tilbage for fremmede; men, saalænge Fabrikanten her skal være Fabrikmester, Farver, Appreteur og Klædehøker, Alt i een Person, og maa tage tiltakke med Valkningen, som den kan blive, vil sjeldent nogen Fabrik i Danmark blive rigtig blomstrende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Jndenlandske Efterretninger. J Jntelligentsbladet til Wiener almindelige Litteraturtidende No. 46, November 1814, læses følgende: "Dr. Rasmussen, som i Wien under Hr. Prof. Aridas, og i Paris under Friherre Silv. de Sacy's Anviisning, fuldendte sine arabiske Studier, og som ved sin Dissertation over det fabelagtige Bjerg Kaf har gjort sig bekjendt i den lærde Verden, er nu ansat som Prof. i de orientalske Sprog ved Kjøbenhavns Universitet, og beskjæftiger sig med et Catalog over det store Kongelige Bibliothek orientalske Haandskrivter. Over de arabiske havde vel allerede Biskop Adler forfattet et kort og ufuldstændigt, men over de 100 persiske havdes aldeles intet. Jblandt de 3 til 400 arabiske, af hvilke Haven, Norden og især Niebuhr hjembragte de fleste, ere mange fortræffelige store Værker, som savnes i andre store europæiske Bibliotheker, som Jakutis store geographiske Ordbog; Sehebis islamitiske Historie; Saladins Historie af Abu Schohna; Ægyptens Historie af Mokadelse o. s. v. - Hr. Rasmussen selv har iblandt andet i et Maanedsskrivt i Athene leveret en Afhandling over Arabernes og Persernes Handel i Middelalderen med Rusland og Skandinavien, og Cataloget over de persiske Haandskrivter, vil enten udkomme særskilt, eller i Tidsskrivtet; Fundgruben des Orients (som udgives af v. Hammer paa Grev Rewuskyls Bekostning."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Anmelderen maa her tilføie, at det anførte Catalog over det store Kongelige Bibliotheks saavelsom over Universitetsbibliothekets orientalske Haandskrifter er færdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Det berømte Trykværk ved St. Nicolai Kirke skal nu istandsættes, og det er til den Ende allerede blevet indhegnet med et Plankeværk. Dette Værk, som i Jldebranden 1796 ikke blev brugt, er oprindelig blevet indrettet, fordi der tilforn vare saa mange Huse bygte tæt op til Kirken og man befrygtede, at i paakommende Jldebrand ikke Vand nok skulde kunne skaffes tilveie formedelst Gadernes Snæverhed. Til den Ende var her anbragt et dybt Bassin, som kan holde næsten 400 Tønder Vand, der indledes ved Render. Herfra kunde Vandet ved Hielp af Trykværket med en 800 Fod lang Anbringer ledes hen til hvilken snæver Gade man vilde. Denne Anbringer kunde i sin fulde Længde hver Minut give en Tønde Vand; og, naar der skruedes 200 Fod derfra, tog Tønder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
J disse Dage er udkommen: Landoeconomiske Tidender, udgivet af et Selskab i Sjælland, 1ste Binds 1ste Hefte. Dette for hver Landmand høist vigtige Tidskrifts Formaal er kortelig anført i Jndledningen til dette Hefte. Det skal, saavidt skee kan, indeholde originale og andre paa Erfaringer byggede Efterretninger; imidlertid skulde ogsaa passende Oversættelser optages deri. Udgivernes enslige Mening eller Forkjerlighed for et eller andet Agerdyrkningssystem skal ingen Jndflydelse have paa de Bidrag, der sendes dem. Nærværende Hefte indeholder adskillige ligesaa interessante som almeennyttige Afhandlinger. Anmelderen ønsker dette til Almeengavn sigtende Tidsskrift al muelig Opmuntring og Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Jfølge en Omgangsskrivelse fra det Kgl. General-Land-Oeconomie- og Commerce-Collegium til alle Øvrigheder i Danmark ere Commissioner blevne nedsatte i Paris, for at beskjæftige sig med de Reclamationer og Lignidationer, som, efter Fredstractaten imellem Frankrig og de allierede Magter kunne komme i Betragtning, og at Geheime-Legationsraad Rist, R. af D., er bleven befuldmægtiget til, som Kgl. dansk Commissair, at begive sig til Paris, for ved den vedkommende Commission at antage sig de danske Undersaatteres Fordringer til den franske Regjering. Vedkommende Handlende og Commissionairer kunne enten til hiint Collegium eller til Geh. Legationsraad Rist indsende deres Regninger, forsynede med alle fornødne Oplysninger og Beviisligheder, og vedbørligen bekræftede af de respective Øvrigheder samt legaliserede af en fransk diplomatisk Agen eller Consul J Omsætningen af Statspapirer er det ny igjen meget stille. Kgl. Obligationer staae i 40 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbd. S. V. Ved Auctioner betales de høiere. Committeesedler have forrige Uge været i 61 1/2, men have igjen hævet sig til 62 pr. 100. - Americanske Producter staa endnu bestandig meget høit, og der er ingen Tvivl om, at de, som ikke tage sig i Agt, ved Conjuncturernes pludselige Forandring, ville møde samme Skjebne, som de der under en Cours af 12 og 14,000 speculerede i Caffe til 38 Rbmk. &c. Coursen varierer mellem 33 og 3400. Hvad der har bidraget endeel til, at den er saa høi, er den Omstændighed, at de holsteenske Skippere, der have været her med Fodevarer, ikke tage Sedler, men Specier, tilbage med sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Odense, den 9de Decbr. Den 28de Novbr. fandtes i Vandet imellem Stenene udenfor Min deporten ved Aarhuus en levende Fisk af omtren 4 Fods Længde og 3 1/2 Fods Omkreds, uden Halle men i dens Sted paa hver Side en stærk Finne af 2 til 14 Tommers Længde og 1 Tommes Tykkelse, Kjødet naar det er kogt seer ud som en Gelee, indvendig fandtes en sidtagtig Masse, men som ved Jlden tæres bort, uden at give det mindste Fidt eller Tran fra sig. Efter Sigende skal Finderen have foreviist den til adskillige Søefolk og Naturkyndige, men ingen har kunnet opgive dens Navn eller Art. - Ved Nibe har Man og i disse Dage fisket et Vibunder af en Sild. Den var fast 3 Qvarteer lang og 1 Qvarteer brid. Fiskerne kalde den en Sildekonge. – Fra Rid fortælles, at ved Ballum og Egnen deromkring skal et Par Ulve have ødelagt flere Faar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Anordning for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark. (Fortsættelse; see No. 98.)§. 32. Den Skolelærer, som tillige er Kirkesanger, bør selv forrette alt det øvrige, som vedkom Degnembedet, og, naar flere Skolelærere ere i eet Sogn, da skifte de hver sin Uge, med at a) læse Bønnen i Chorsdøren, før og efter Gudstjenesten; b) besørge Tillysningsbogen og Bedeseddelen for de Syge, førend Tjenesten begynder, henlagte paa Prædikestolen, og lade Præsten vide, naar der synges paa det sidste Vers før Prædiken. Jøvrigt fører Skolelæreren i Kirkebyen Ministerial- og Communion Bogen samt den ugentlige Tillysningsbog, i hvilken han indfører alt, hvad det Almindelige angaaer, saasom: hvad Menigheden, efter Sædvane, bør tilkjendegives om Solens Op- og Ned-Gang, Aarets Tid, første og sidste Tjeneste, Skriftemaal, Altergang, Catechisation, Skolegang, Collecter, Visitatser, saavelsom hvad der ellers skal kundgjøres i Overeensstemmelse med Anordningerne. Naar Tillysning til Ægteskab, eller naar Lysning for Kirkegangskoner, eller Bøn for de Syge er at foretage, antegnes saadant af enhver Skolelærer, for sit District, i en dertil indrettet Bog§. 33. Enhver Skolelærer forretter derimod allene, hvad der i hans Distrikt forefalder om Søgnedage ved ministerielle Forretninger, saasom ved Bryllupper, Liigbegjengelser m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Kjøbenhavns Børs den 18de December. Cours. Hamb. 2 M. 546 1/2, a vista 556. London 2 M. 21 1/2 Rbdlr., a vista 21 1/2. Spec. 556. - Specier solgtes til 33 3/4 a 34 Rbmk., for Committeesedler blev givet 62 pr. 100; Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp. Alt. Merk. og L. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Den 4 Aug. tabte en Fremmed i Paris endeel Diamanter af 25,000 Fr. Værdie. En Brodererske fandt dem, og deelte dem med sine Veninder. Hun solgte derpaa for 2000 Fr. til en Juvelhandler, og gik, da disse Diamanter bleve efterlyste, og Finderen lovedes 2200 Fr., til Engelland, hvor hun solgte Resten for 9800 Fr. Da man var kommen paa Spor efter hende og den Fremmede klagede for Retten, udleveredes hun i Engelland til det correctionelle Politie i Paris. Men dette har frikiendt dette Fruentimmer, fordi hendes Handling, saaledes som hendes Defenfor viste, vel stred mod Redeligheden, men efter de Franskes Straffelov ikke var Tyverie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-13
Det russisk americanske Compagnie er i denne Tid i en meget blomstrende Forfatning. Directeurerne have tilkjendegivet Ministeren for det Jndre, at deres Skibe: Opdagelsen og Bering, ere ankomne med rige Ladninger i Ochozsk. For de to sidste Aar har Compagniet udbetalt et Udbytte af 50 Rubler og 4 Copeker. Dets Skibe og Varer beløbe sig i dette Øjeblik til en Capital af flere end 5 Mill. Rubler, endskjønt den tredie Expedition, som det var overdraget til at gjøre en Reise omkring Verden, havde allene kostet henved 1 Mill.