Berlingske Tidende, 1770-04-27
Gens, den 22de Martii. De sidste paakomne Uroligheder i denne Republik ere demped og afgjorte i Kraft af følgende Forordning, og saaledes, som den indeholder: Udtog af Raadets Protocol, af 19 og 20de Febr. 1770. Herrerne haabede, at i det Forordningen af 1768 gjorte Ende paa vor Tvedragt, skulle den ogsaa have gjorte Ende paa de Ulykker som hiemsøgte Republiken. De havde Aarsage at forvente, at alle de Jndfødte (Natiss) skulle med lige og eens Erkendtlighed betragtet de Fordeele, som denne Forordning tilveyebragte dem: At de fornøyede over den Adgang til Borgerskab, som dem derved aabnes, skulle ved Nidkiærhed for Staten og Grundforfatningen tragtet at gjøre sig saadan Ære værdige. - Herrerne have derimod med største Bedrøvelse erfaret, hvorledes nogle iblandt bemelte Jndfødte have afviget fra saadan Tænkemaade, og forglemt deres Forpligtelser og Troskab imod Staten, for at mætte en ligesaa ubesindig som strafbar Hovmod. Stillende sig an som de toge feyl at den Stand, Loven for dem har anviist, have de paafundet, at de Jndfødte af Staden skulle være iblant deres Tal, som vore Lov kalde Jndvaanere (Citoyens;) et forfængeligt og urimeligt Systema, og hvilket skulle aldeles forstyrre vores Grundforfatning. - Det er til at opnaae saadant strafbart Maal, at de imellem sig have oprettet et Sælskab, og ved allehaande Midler tragtet at for ge deres Partie; at de have tragtet at forføre Beboerne i Staden, og dens District til Utroskab ; at de have oprettet Forsamlinger eller Kreedser, for der at handle om deres formeentlige Politiske Tarv at de, for at oprøre Gemytterne, have udspredet oprøriske Skrifter, fulde af falske og æreskændige Foregivender ; og at de endelig have drevet Formastelsen saavidt, at sammenrotte sig ved Raadhuuset i stor Mængde, da Raadet var sat for at domme over en Person af deres Partie; der at udfare med Trudsler ; yttre sig redebon til at sætte sig op imod Rettens Pleye; være overhørige imod den dem givne befaling, at de skulle gaae bort; paa en nærgaaende triumphisk Maade at føre den Skyldige tilbage, som af Raadet var bleven benaadet ; at sammenrotte sig Dagen derefter paa en endnu mere strafbar Maade, gjørende offensive Anstalter, og givende ved deres Tale og Forhold tilkiende, sig at have voldsom me Anslage fore, hvilke satte Republikken i yderste Farlighed. - Ved saadanne Omstændigheder eragtede Herrerne, at det eeneste Middel til at forekomme de offentlige og private Ulykker, som truede Fædernelandet, og til Ordens og Roligheds Oprettelse igien, var, at lade Jndvaanerne, Borgerne, de Jndfødte Beboere, (Habitans, og Soldaterne af Garnisonen gribe til Vaaben, og at holde dem forsamlede i deres Quartiers, under hver deres Officierers Anførsel, indtil man kunne foranstalte de Midler, som, til med mindre Magt at bevare den offentlige Sikkerhed og Rolighed, vare fornødne. - Ved disse saa bekymmerlige Omstændigheder have Herrerne haft den Trost, at erfare, at de fleeste Jndfødte have teer sig tro og lydige. De erklære, at de ville fortfare at give disse Tegn, paa deres Bevaagenhed, ligesom de og nylig have gjort, ved at bevilge adskillige iblant dem at optages til Borgerskab. Men, da de eragte, at det er uundgængelig fornødent at forekomme, at des lige Uroligheder aldrig meere maa paakomme, have de besluttet, for det ypperlige Raad af de 200 at foreslaae følgende Artikler, for at vorde, dersom det bifalder samme, lagte for det Regierende Raad Torsdagen den 22de i denne Maaned: 1. 5. De Jndfødte det er at sige, de, som i Staden ere fødte af en Fader som var indfød eller som har været optaget til Beboer (Habitant. ) skal ukrænkelig haandhæves ved de Rettigheder og Privilegier, som ere dem bevilgede ved Forordningerne af 1738 og 1768, samt ved nærværende Forordnings 6te Artikel, saavelsom ved dem, de i Kraf af adskillige Reglementer nyde; ligesom og ved de deres Fædre bevilgede Beboelses Breve, udi hvilke det Vilkor, under Herskabets Velbehag, skal ansees at være udslettet ; og dette Vilkor skal efterdags ikke videre i Beboelses=Brevene indrykkes. - 2 s. Den, som enten mundtlig eller skriftlig paastaaer, at de Jndfødte have andre Rettigheder, end de som i nest forrige 5 ere opregnede; eller som enten i eller uden for Staden stifter nogen Sammenrottelse, Forsamling, ont Anslag eller Rænker, som maatte sigte til at forvandle de Jndfødtes Stand, den skal straffes som den almindelige Roligheds og gode Ordens Forstyrrer, efter Sagens Omstændigheder, vel og med høyeste Straf, naar det ham overbevises. - 3) De af Stifterne til de nærværende Uroligheder bestemte Kredser, til at forsamle dem, som de have forfort, og i sær følgende: I Delors Huus i Badstugaden, i Lescales Huus bag Rhonen, Kitners Huus paa Rivieret, samt i Cleres og Vauches Huus i Kiønne=Pigers Gaden, skal være ophævede, og sammes Forhuring ophøre. Det forbydes dem, som have søgt der, at oprette nogen andre, for i dem at handle om Stats Sager. - 4 5. De Jndfødte, som have været Lemmer af bemelte Kredser, eller have i de sidste Tilder flittig besøgt dem, og derved givet Anledning til Mistanke om deres Troskab imod Staten, skal være pligtige inden 8te Dage at aflegge i Raadet saadan Eed, at de ville være tro imod Staten, lydige imod Magistraten, og være Republikens nu værende Grundforfatning, besynderlig nærværende Forordning undergivne." De iblant dem, som maatte vegre sig ved at aflegge bemelte Eed, skal have forbrudt alle deres Rettigheder, og inden 8te Dage rømme Staden og dens Grund; forbydende dem at komme der tilbage under Straf. De, som aflegge bemelte Eed, skal nyde de deres Stand tilkommende Rettigheder og Herligheder; og naar de skikke sig vel, skal de som de andre erfare Regiæringens Bevaagenhed. - 55. Omendskiønt at alle Stifterne af nærværende Uroligheder ere i høyeste Grad skyldige i Crimen læse majestatis og fortiente derefter at vorde forfulgte og straffede, saa dog skal den skee som en Virkning af Regentens Naade, at man ikke skal forfare med Forhør og Dom imod samme Misdædere; men det skal allene være forelagt Georg Anziere, Johan Peter Beranger, Johan Peter Mottu, kaldet Jonquille, Uhrmager Edward Lua, Uhrmager Ludwig Philip Pouzait, Tapetmager Davis Frans Pouzait Uhrmager Peter Rival, og Uhrmager Wilhelm Henrich Valen, tin, at rømme Staden og dens Grund uden Ophold, med Forbud at komme der tilbage, under Døds Straf, og det i Betragtning af at det ligger offentlig for Dagen, at de have været de fornemste Redskaber til de onde og farlige Anslage, som ere vorden opspundne Forbydende alle og enhver at have med benævnte Personer mindste Correspondence angaaende Stats=Sager, under haard Straf Bemeldte beviiste Naade maa ikke tiene til nogen Følge i Fremtiden. ligesaa lidet krænke den Rettighed, som ved Forordningerne tilleg ges Syndici og Raadet, at være Dommere i alle Crimmal=Sager, ey heller den de 200des Rettighed, at formilde. Angaaende alle de andre, som maatte have gjort sig skyldige i de nærværende Uroligheder, og i de Fordringer, som have kommet dem afsted, da skal deres Forseelse være aldeles forglemt, og ingen, i hvem det være maatte, maa under nogenhaande Paaskud sigtes for hvad som ved denne Leylighed kan være øvet; dog uden at rygge de her udinden af Raadet fældede Domme. - 6. 5. For at give de Jndfødte, som have viist sig troe og lydige, et Bevaagenheds=Tegn, skal de Jndfødte efterdags ingen Rettighed erlegge naar de træde i Ægteskab; de skal ikke betale høyere Hal=Rettigheder, end Jndvaanerne og Borgerne; i Krigs=Øvelserne skal de have Adgang til at nyde de høyeste Premier, i alle de Skyde Selskaber, som de bivaane; i det dem ogsaa forbeholdes den Ret af Antagelighed til at vorde Oldermænd, som ved Forordningen af 1768 blev dem til lagt, saa er videre fastsat, at, fra Aarets 1774 Begyndelse af skal i alle de Mesterskaber, hvor der ere flere end 2de Eedsoerne Mestere, være en Eedsoeren=Mester af de Jndfødte. - 7. 5. Den lille Raad gives Magt til, efter sit beste Skiønnende, og saa længe som nærværende Omstændigheder det udkræve, at fortsætte de Forsynligheder, som det for den almindelige Rolighed har anordnet, og at forøge Posterne og Patrouillerne af Garnisonen imedens Borger Vagten trækker op.