JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-13
Jvor nogle Lispund tørre Kirsebær ere at faae til Kiøbs, anvises 1 her fra Comtoires. Jre Kalkonske Hans er for kort siden blevne borte fra sin Eier her i Odense. Skulle nogen kunde give Oplysning om hvor de ere, vilde de behagelig melde det paa Adressecomtoiret. udsette i got Huus=Pant, ville sammes Eier behage at melde Skulde nogen have 350 Rdlr. til 11te Juni h. a. at ville det her paa Adressecomtoiret, som opgiver Pantets Eier, der er denne liden Capital behovende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
I Helsingborg udbredte sig det Rygte den 5te hujus at 10000 Dalekarle vare indrykte i Stokholm. Sperringen ved Grændserne af Skaane saavelsom ved andre Grændser vedvarede, i det Jnderste af Sverrig selv er al Communication hævet, saa at ingen, hverken Fremmed eller Jndenlandsk, bliver indladt paa et Sted, hvor han ikke allerede har været imedens den morderske Tildragelse er skeet. Jngen tør komme Stokholm nær paa en Miil, og endog den fra Paris tilbagekomne Ambassadeur, Stael v. Holstein, er ikke frietaget fra denne Befaling, men har maattet giøre Halt en Miil fra Stokholm. - Efter private Efterretninger fra Stokholm har Kongen i sine sidste Levedage ikke meere kundet ligge, men har maattet vælge en siddende Stilling; at han endnu den sidste Morgen lod sig bringe for Vinduet, for at vise sig for Folket, men at hans Kræfter ikke tillod ham længe at blive i den stilling, og at han yttrede, hvorledes han følte sin ner forestaaende Død. - Egentlig skal kuns 4 Personer (den unge Grev Horn, Ribbing, Bielke og Ankarstrøm) have sammensvoret sig for at myrde Kongen, og lodkastet om, hvo der skulde udføre Mordet, hvorhos de havde fastsat imellem hinanden, at den, som Lodden traf paa, skulde strax ombringe sig selv efter det fuld bragte Mord, hvilket dog Ankarstrøm ikke skal have havt Mod nok til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Odense, den 16de April. Af den tilvoxne Ungdom bleve igaar her i Byen confirmere der i St. Knuds Kirke 22 Drenge og 11 Piger; i Frue Kirke 17 Drenge og 8 Piger; i St. Hans Kirke 14 Drenge og 18 Piger; tilsammen 53 Drenge og 37 Piger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn) Der siges, at Kongemorderen Ankarstrøm har ved Hungersnød villet undgaae den ventende Straf, men at han er bleven tvungen til at tage Mad til sig; han skal ogsaa, for at blive betaget al Leilighed til Selvmord, være sluttet saa fast, at han ikke kan røre nogen Lem. - Den 5te April er Cabinetscoureer, Lieutenant Classen, med en Condolationsskrivelse afsendt til Stokholm. - Endnu har man den Efterretning fra Stokholm, at den nu værende Konge har paataget sig Regieringen under et Statsraad; at Enkedronningen er meget syg, og falder af en Afmagt i den anden; at Lægerne have yttret, de havde kuns lidet Haab om, at holde hende ved Live; at af de arresterede Personer 9 igien ere blevne løsladte, og at ikke flere, end maaskee 30 endnu ere i Arrest. -Der er (den 7de April ) endnu ingen Post fra Sverrig, kommet til Kiøbenhavn, og i Helsingborg blive alle Reisende uden Forskiel opholdte, ligesom ved alle andre Grændsesteder. Vi vide altsaa ikke, hvad der foregaaer i Sverrig. Men efter slig Begivenhed tør man just ikke formode, at man er rolig der. - Det asiatiske Compagnieskib, Dannebrog, ført af Capit. Rosenqvist, er afgaaet til Ostindien. Ved Tallotteriets 525 Trækning i Altona udkom No. 56, 6, 65 11, 43.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Avertissements. Ned Høi Øvrigheds Tilladelse, bliver som en Benefiz for Jomfrue Gutermann af det Friebachske Skuespilselskab, her paa Odense Raadhuus førstkommende Fredag Aften den 20de hujus opført: Ariadne paa Naxos, et duo Drama sat i Musik af G. Benda, og til Slutning en Ballet. - Dette overalt saa meget yndede Stykkes Jndhold bliver paa de sædvanlig udsendende Plakater bekiendtgjort. - Jomfrue Gutermann, som saa ofte har havt den Lykke at være overbeviist om det Høie Publicums Yndest og Bevaagenhed, anbefaler sig underdanig, og haaber ved denne Leilighed den Ære af en talrig og gunstig Forsamling. Billetter kan behagelig afhentes i hendes Logie hos Kiøbmand Borchs Enke, i No. 49. paa Overgade, til samme Priis som her sædvanlig til Kom die, fra Onsdag Morgen af til Forestillings Eftermiddagen Kl. 5. Odense den 16de April 1792.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Høverdagen den 28de April førstkommende, Formiddag Klokken 10 Slet, foretages paa Assens Raadstue offentlig Licitation over Leverancen af 1500 Tønder Rug, til Brug for den Kongelige Søe-Etat, paa de Conditioner, som ere bestemte i det Kongelige Rentekammers Plakat af 26de Januar d. A.; hvilket herved bekiendtgiøres. Assens d. 14 Antil 1792. Nellemann,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Tirsdagen den 24de April førstkommende Formid NB. dag Klokken 9, og følgende Dag, bliver paa Hellagergaard i Tveede Sogn ved Svendborg, under offentlig Auction opraabt og bortsolgt, det derværende Hollænderie Redskab, Folke=Sænge og andet forskielligt Slags Huusholdnings og Gaardstøi, item Arbeids Bester, Folhopper med Fol, unge Heste og Klode, omtrent 90 Stkr. skovvandt Qvæg af udsøgte gode malke Køer, for største Deel der alle nylig har Kielvet eller er med Kalv, Qvier og Aarings, Kalve, Tyre og unge Stude, nogle og 40 Faar med deres Grøde, over 60 Lam, samt Sviin og Grise. lokker Boeligen paa St. Hans Kirkegaard er strax at s faae til Leie hos Hr. Rosengaard. redag Formiddag Klokken 9 Slet førstkommende 20de April J og følgende Dage vorder udi afg. Kiøbmand Jørgen Andersens fradøde Gaard i Stige foretaget offentlig Auction over de af ham efterladte Effecter, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Messing, Malm og Jernfang m.v., Sengesteder og Sengeklæder, Mandsklæder, uldent og Linnet, Skabe, Dragkister og andre Kister, Jernkakkelovne med Kobber Tromle, Tud og Laage, og andre dito Kakkelovne, 8te Dages Stueuhre med Fouteral, Chatoller, Speile, Skilderier, Vinduesgardiner, Porcelain samt Glas- og Steentøi, Tønder, Kar, Truge, Jerngryder, Hugge=Redskab, Gaards og Avlings=Redskaber, Siebøtter, Vogne og Slæder, Bester, Køer, Faar, og Grise m.v.; thi ville de Lysthavende ovenmeldte Tid og Sted dem indfinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Odense den 14de April 1792. J. J. MylinsAuctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Jos Hr. Kiøbmand Bang her i Byen ere bedste Slags Sættepille at faae til Kiøbs for billig Priis. fogder og Oldermænd, som ikke efterkomme deres Pligt, bøde dobbelt mod Gaardmænd, og meere efter Omstændighederne. 27. Da Nedrivning næsten er det eneste Middel til at dæmpe Jlden eller hindre dens Udbredelse ved almindelige Bønderbygninger, saa maa ingen sætte sig derimod naar den, som har øverst Commando, dertil giver Ordre, for at redde de omliggende Huuse; dog maa først, saavidt Tiden og Faren tillader det, Creature og Boehave efter Muelighed bierges, og det biergede bevogtes med Vagt paa et fraliggende sikkert Sted. Ved Biergningen maa saavidt skee kan, og sørges for at alle brændbare Sager bortskaffes, og til den Ende alle derved arbeidende Folk og Vogne, ligesom de, der føre Vand til Jlden, have frie Fart igiennem Gaarde og overalt, hvor Veien bedst og beqvemmest kan falde. 28. Til at slukke den Jld, som endnu kan brænde i Grunden, efterat Faren er forbi, og til at rydde Pladsen, skal saamange Brandredskaber og Mandskab blive tilstæde af dem, som have været med at slukke Branden, eller hentes fra nærmeste Byer og Steder, som ikke derved have mødt, som den Commanderende finder nødvendigt, og disse igien, ifald det behøves, afløses af andre, som dertil blive tilsagte, indtil Jlden fuldkommen er slukket, og Pladsen ryddet. Det øvrige Brandredskab og Mandskab mynstrer enhver Brandfoged for sin Bye, førend nogen maa drage bort, og melder de Udeblevne eller Forsømmelige for Herredsfogden eller Birkedommeren. Er noget af Brandredskaberne beskadiget, maa det strax istandsættes, som Brandsogden ved Eftersyn maa forvisse sig om at være skeet. (Fortsettelsen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Constantinopel, den 15de Februar. Endelig har Storviziren faaet Ordre til med Mahomeds Fahne at vende tilbage til Constantinopel, i hvor meget hans Fiender endog have søgt at forhindre det. Fredstraktatens Ratification med Rusland er nu her indtruffet, og den russiske Charge d'Affaires, som kommer her for Ambassadeuren, ventes daglig hertil. Det russiske Palais bliver paa Portens Omkostning igien sat i Stand; 25 russiske Officierer og Underofficierer ere og faa i disse Dage blevne befriede af deres Fængsel, som nu leve paa Portens Bekostning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Paa Tiirsdag skal den romerskkeiserlige Internuntius, have sin Antrædelses=Audience hos Storherren. Forskiellige af Tartarernes Mirzas have paa deres Tilbagemarsch fra Armeen hiem, med deres Tropper plyndret og afbrændt mange Landsbyer i Servien. Gouverneuren af Adrianopel har derfor erholdt Ordre fra Sultanen at marschere imod denne Hob med Tropper, og lade alle de Skyldige ophænge uden Forskiel paa Stand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Wien, den 4de April ) Det Russisk Keiserl. Hof skal i Henseende til de Polske Anliggender have erklæret, at det ikke kan give de constitutionelle nye Forandringer i Polen sit bifald, fordi det stred imod Ruslands Traktat med Republiken af 1775. Haag, den 7de April J Begyndelsen af Marti har det været saa koldt i Rusland, at nogle Folk ere frosne ihiel. - For nogle Dage siden er en Fransk Emissair bleven forviist over Grændserne, som man havde Mistanke om, at han havde Anslag i Sinde mod en høi Persons Liv. Man havde bemægtiget sig hans Skrivter, men af samme var denne Mistanke ikke beviislig. - Fra Coblenz meldes, at Churfyrsten af Trier skal have faaet forskiellige Advarsler over visse Forholdsregler, hvorudover han bruger fornødne Forsigtighedsregler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Warschau, den 4de April. Grev von Golz skal efter Forlydende, som Preusisk Gesandt afgaae til Kiøbhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Ved Borgerfesten den 3die Maji skulle 8 til 9000 Mand samle sig ved denne Residentz, som enten Prinds Louis af Würtemberg, eller den Kongl. Neven, Fyrst Joseph Poniatovsky, skal commandere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Paris, den 2den April. Man regner at i afvigte Martii Maaned have 35 Jnsurrectioner havt Sted i vore sydlige Provindser. Regner man de øvrige dertil i de andre Provindser, saa skal man see, at det hele Rige nu er i Bevægelse og Uroe. -Man siger nu at der iblandt den i Toulon arresterede Commendants Hr. von Flottes, Papiirer, er fundet et Pro jert til at oprette en Republik i de sydlige Provindser af Frankrig. Hr. von Fløtte er nu fuldkommen frie i Paris. Fra Marseille meldes, at Hr. von St. Hilgere, Commandant, for Marseillernes Armee, er udmarscheret med 2400 Mand Nationalgarder, et Compagnie Artillerister og 5 svære Artilleriestykker. Man troer, han vil gaae til Arles - J Jacobiner=Klubben hersker nu, i Anledning af en foretagende Krig, den største Ucenighed. Hr. Guadet og andre stemme for, at man maa forekomme de Magter, som ville angribe os. Hr. Robberspierre mener, det er høist farlig om Frankrig ville erklære Krig. Denne Meening giør, at man nu holder ham for en Aristoerat. - J Løverdags ankom 2 Courerer, en fra Berlin, den anden fra Wien. Den sidste skal have bragt den Efterretning, at Kong Frantz vedbliver at lade Tropper marschere, der ere bestemte til de Franske Grændser, og at Krigen med Frankrig synes at være uundgaaelig J det ulykkelige Avignon er igien Blod bleven udgydet. Det aristocratiske Regiment la Mark, havde en Fest, drak Dronningens, Payens, Hr. Bouilles og Prindsernes i Coblenz Sundheder, sang ogsaa canira, hvorover de kom i Haandemænge med det patriotiske Regiment Burgogne, og adskillige bleve saarede. Regimentet la Mark har siden den Tid, maattet rømme Apignon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
For da at sætte enhver, som beærer min Pen med sin Yndest, i Stand til at anskaffe sig saa meget af dens Produkter, som han behager; for at kunne give disse baade ved en strengt Udvalg, ved fornøden Rettelse og Fuldstændiggiørelse, og ved en nøiagtig, af en Ven besørget Correctur, mere indvortes Værd, og ved en nidkiær Forlæggers Omsorg en slig rende Skikkelse; men frem for alting for at svare Andre den Umage efter min Død at samle alt hvad jeg har skreven, eller egenmægtigen at omkalfatte noget, har jeg gjort Aftale med min Ven, Boghandleren Herr Poulsen. Han udgiver en udsøgt Samling af alle mine Skrifter, som ere Folkelæsning, fra den medicinske Tilskuer indtil Medicinalbladenes og Jrises Begyndelse. Alt egentlige medicinske; alt hvad der henfører til Literatur, Kritik og Dramaturgie; alle Feideskrivter; alt hvad der allene kunde have Værd for den Tid, da det blev skrevet, bliver borte. Dog kan det gierne være, at ogsaa deraf, længere henne, bliver samlet en Deel, i det mindste enkelte Steder eller Tanker, som til alle Tider kunne gavne eller moere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Den Samling, som jeg herved anmelder, skal saaledes indrettes, at hvert Fag bliver for sig selv, og alt didhørende, saa meget som jeg tør haabe endog Eftertiden ikke vil finde Læsning uværdigt, samles af de forskellige Bind og Hefter, hvori det findes adspredt. Begyndelsen giøres med mine poetiske Arbeider, hvoraf der er mere, end man hidtil har seet paa Prent. De ville udgjøre fiire Bind, hvoraf det første indeholder Fabler og Fortællinger, det andet Sange, Lærredigte og andet mere, den tredie den hele Hudibras, det fierde et komisk Heltedigt og dramatiske Poester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-16
Det Prosaiske, som kan finde Sted i denne Samling, vil giøre fire Bind. Det bestaaer i moralske og satyriske Afhandlinger, Fortællinger, Skuespil, medicinsk Politie, en næsten fuldstændig Diætetik og almindelig Folkemedicin. Ingen, aldeles ingen Artikel bliver Fragment eller ufuldendt, ei heller deelt igiennem flere end et Bind. Naar den Tid kommer, da ogsaa af det, som jeg leverer til Jris, eller skriver i mine egne Blade, kan giøres en liden Samling, er for vidt udseende til nu allerede at bestemmes. Det Hele vil blive trykt med nye smukke Typer, paa sammes skiønne Papiir, som Forlæggerens Nytaarsgave for Damer. Med sidste Deel af Samlingen følger efter hans Forlangende Autors Portrait, stukket i Kobber efter Juuls Malerie Hver Deel faaer sin Titelvignette, da Hr. Poulsen ikke tvivler, at han jo ved Subskriptionen vil kunne bestride det Meste af Omkostningerne. Priisen bliver Een Rigsdaler for Alphabetet, hvilket saameget mindre vil findes for dyrt, da Udgaven faaer al typographisk Pynt. J Julii Maaned forlader det første Bind Pressen, og siden hvert Aar tvende Bind, indtil den hele Samling er udkommen. Subskriptionen modtages indtil Majmaaveds Udgang i Fyen hos Bogtrykker Faber paa Adressecomtoiret. J. C. Tode.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-20
Slutningen af Forordningen om Brandvæsenet paa Landet. (see sidste Avis.) 4de Kapitel, om Brand=Ret og Bødernes Anvendelse. 29. Alle Brandsager afgiøres ved den sædvanlige Ret som Politiesager, og paakiendes af hvert Steds Herredsfoged eller Birkedommer om Politiemester, hvorved i Henseende til Processens Maade, Protocollens Førelse, Rettens Betaling, Fritagelse for stemplet Papiirs Brug og Dom menes Appel, i alle Maader forholdes efter Vor allernaadigste Forordning om adskilligt, der vedkommer Politiet paa Landet i Danmark af 25de Marti 1791, og i Henseende til Jurisdictionen efter Forordningen af 18de Novbr. samme Aar. 30. Strax efter en Jldebrand holder Herredsfogden eller Birkedommeren Forhør over Eieren eller Beboeren, med Hustrue, voxne Børn og Tieneste Folk, samt nærmeste Naboer og Gienboer, saavelsom hvo der ellers kan formodes at vide noget om Jldebrandens Aarsag, og paa det nøieste afhører dem om alle Omstændigheder med Formaning at sige Sandheden saaledes, som de med Eed kunne bekræfte. Forhøret indsendes til Amtmanden, som undersøger Sagen og Qvæstionerne, og ifald han da finder, at disse enten ere utilstrækkelige til at erholde fuldkommen Oplysning, eller og, at der kan formodes skiødesløs eller forsætlige Omgang med Jld paa Stedet, beskikker han en Actor, som indstævner og lovlig forfølger Sagen til Dom. 31. Alle Bøderne, undtagen efter den 20de Post, tilfalder Sognets Fattige, og af Herredsfogden eller Birkedemmeren besørges betalte, eller exeqverede, naar Dommen ikke inden 14 Dage indsendes til Amtmandens Kiendelse, eller strax efterat denne er falden; hvorimod Fattigvæsenet og især bør antage sig dem, som ved at arbeide til Jldebrands Dæmpelse saaledes maatte vorde beskadigede, at de ikke kunne ernære sig selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-20
Odense, den 20de April. Ved Auctionen over endeel af Hospitalets Gods den 17de April 1792 blev for 6 af de averterede Gaarde i Willestofte buden af Beboerne selv 6275 Rd. og paa den 7de Gaard, som skal udflyttes, skeete ingen Overbud paa de ved 1ste Auction budne 705 - 5 Huse i Willestofte løb til Paa de 2 Gaarde i Paarup bød Beboerne 1790 - og paa Huset = Paa de 3 Gaarde i Fangel bød Beboerne selv 3410 - Paa de 2 Gaarde i Trøstrup Bye bød Beboerne 1710 a Paa den saa kaldede Møllegaard var Beboerens Bud 7145 Rdlr., men Hr. Kiøbmand Mortensen i Odense blev Høistbydende med 7150 - Paa Munkehuus bød Beboeren = = 1005 -J alt 23245 Rd. Altsaa 2065 Rdlr. høiere end de ved første Auction budne 21180 Rdlr.; men da der efter at første Auction var holdet blev paa det Hele gjort et Bud af 25180 Rdlr., hvorpaa ingen Overbud skeete ved 2den Auction, saa er det almindelige Bud endnu 1935 Rdlr. høiere end de specielle; Følgelig er det endnu uvist, enten Bønderne blive Selveiere eller ei, indtil man seer den Kongel. Approbation. De signation. over de til Pension af Lundegaards Stiftelse ved Directions Samlingen den 5te Maji 1791 udnævte Pensionister: 1) Forhen værende Fattigforstander Mogens Faber i Odense = = = = = = 20 Rd. 2) Euphrosyne Winter af Assens = = 10 - 3) Præste Enke Mad. Maalløe af Gamborg 10 - 4) Jomfrue Else Westergaard i Odense = 10 - 5) Jnger Weier af Faaborg = 6) Degne-Enken Regina Juliana Stom af Nørre-Næraae = = = = 10 - Summa 70 Rd. Ligeledes den 19de April 1792 udnævnte Pensionister, 1) Præste Enken Madame Gruner af Odense 20 Rd. 2) Præste Enken Madame Behmann fra Dreise 10 - 3) Toldbetient Lunds Enke af Odense 4) Strandcontrolleur Jørgensens Enke ibid. 10 - 5) afg. Lieutenant Passows Enke ibid. = 10 - 6) afg. Raadmand Aagaards Enke ibid. = 10 - 7) Stadschirurgus Tiedkes Enke ibid. = 10 - 3) Præstedatter Jomfrue Bredall i Middelfart 10 - 9) Præste Enke fra Svanninge Mad. Aabye i Odense 10 - Summa 100 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-20
Efter Forlydende haver Hs. Kongel. Majestet under 9de i f. M. paa S. T. Hr. Stiftsbefalingsmandens Forestilling i Henseende til en fordeelagtigere Indretning af Odense Byes Markjorder, allernaadigst resolveret: 1) At førend samme iverksettes skal i Nærheden af Byen, indhegnes saa stort et Stykke Jord, som de i Byen værende Kirkegaarders Areal beløber sig, paa det at omi Tiden Assistentz Kirkegaarde allernaadigst skulde blive befalet at indrettes, ligesom i Kiøbenhavn er skeet, den behøvende Jord da ikke skal mangle. 2) At 2de Lykker skal indhegnes langs med Assens Landevei, hver paa een Million Qvardratalen, som udgiør omtrent 71 1/2 Tønde Land, hvoraf enhver efter i 3 Aar at have hvilet til Regimentsøvelser og til Græsning for Byens Creaturer, i de 3 paafølgende Aar til Fordeel for Byens Kiæmner=Casse skal udleies til Kornsæd. 3) At Byens Eng og Tørvejord skal indhegnes paa det at Tørven og Engen kan staae ubeskadiget, og saavel Høe som Tørv sælges paa Auction, ligeledes Byens Kiæmner-Casse til Fordeel, efter hvilken Tid disse Jorder aarlig skal tiene til Græsning for Byens Creaturer. 4) At, da i Henseende til Byens øvrige Markjorders, for Byen fordeelagtigste Indretning have været ulige Meninger mellem Stiftbefalingsmanden og Byens eligerede Mænd, da den første har anseet deres Jndretning i 7 Lykker saaledes, at enhver, efter i 3 Aar at have været udleiet, til Kornsæd, Byens KiæmnerCasse til Fordeel, skulde med Kløver besaaet ligge i 4 Aar til Græsning for Byens Craturer; de sidste derimod have troet, at Markens Jnddeeling i 5 Lykker, hvoraf kuns een skulde bruges til Kornsæd, saaledes at hver blev brugt i 3 Aar og hvilede i 12, eller og blev brugt i 4 for at hvile i 16, var meere fordeelagtig; saa maatte Rentekammeret anmodes at udnævne 3 uden for de Stiftbefalingsmanden allernaadigst anbetroede Amter boende Landmænd for imod Betaling af Byens Kiæmner-Casse at afgive deres Betænkning saavel over Stiftsbefalingsmandens Forslag, som om de af ham foreslagne Midler til at forebygge den befrygtende Græssmangel i de første Aaringer, inden Jndretningen blev fuldført. Hvoreftet det Hele skal forelægges Hs. Kongelige Majestet til allerhøieste Resolution.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-20
J Følge af forestaaende er med Kirkegaardenes Opmaaling a. af Hr. Capitain og Landinspecteur Arentz i disse Dage gjort Begyndelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-20
(af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, Da der nu er kommet Ordre fra Commendanten i Helsingborg, at løslade alle de Reisende, som hidtil ere blevne hindrede i at fortsætte deres Reise, saa ventes de at ankomme til Helsingøer den 10de April. Der ere 60 Personer, som en Tid 14 Dage have opholdt sig der. - Da Lodden var falden paa Ankarstrøm at giøre det ulykkelige Skud, var Grev Horn og Ribbing tilstæde omkring ham, og Horn gav Signal til Skuddet, da han klappede Kongen paa Skulderen, sigende: bon Coir Masque.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-20
Stokholm, den 6te April. Den heele Kongel. Familie er i største Bedrøvelse over Kongens Død, og den store Upasselighed, som Dronningen er anfalden af, vedvarer desværre endnu stedse. Hidindtil er endnu alting roeligt, hvorover den unge Konge er meget fornøiet, at Jndvaanerne have efterlevet Formaningen til Rolighed. Hyldings-Eeden af Collegierne &c. vedvarer, efter følgende Formular: Jeg N. N. lover og sværger ved Gud og Hans hellige Evangelium, at jeg stedse vil og skal blive min retmæssige Konge &c. og det Kongel. Huus, efter den fastsatte Successions-Ordens Regler, stedse huld og troe, ligesom samme er gjort og antaget i Stokholm i Aaret 1743, og overeensstemmende med det, som Arveforeningen i Westeraas i Aaret 1544, og Beslutningen i Norkøping i Aaret 1604 fastsætte og bestemme, saa at jeg paa alle Maader vil søge og befordre Hs. Kongel. Majestets Fordeel og Bedste. Jeg vil ogsaa forsvare den Kongel. Magt med mit Liv og Blod, ligesom samme er udkastet vedden af Hs. Kongel. Majestet og Rigstænderne besluttede og fastsatte Forenings og Sikkerheds Act af 21de Febr. og 9de April 1789 og Regieringsformen af 21de August 1772, iligemaade de ved Trykken bekiendtgjorte, og efter den 375 af Regieringsformen gieldende testamentariske Dispositioner af Hs. Høisalig Kongelig Majestet Gustav, den 3die, af 19de Maji 1780 og 1ste Juni 1789, i øvrigt indeholde. Ligeledes vil jeg, hvisjeg skulde fornemme, at noget var iværk til denne lykkelige Fundamental Lovs Forandring eller Ophævelse, som Rigets Stænder have antaget for sig og deres Efterkommere i stedsevarende Tider, og som jeg, efter alle dets Punkter vil adlyde, efterkomme og holde det vedlige, give samme itide tilkiende. Saa sandt hielpe mig Gud til Legeme og Siel! Odense, den 20de April. Barnedaab: I Dag havde Hr. Kammerjunker von Krogen sin Søn, Stie Tønsberg Schøller, til sin Daabs Confirmation i St. Knuds Kirke. Fadderne vare: Frue Generallieutenantinde von Ahlefeldt; Frue Kammerjunkerinde von Rantzau; Hr. Kammerherre von Benzon; Hr. Generalmajor von Rantzau; Hr. Grev Ahlefeldt Laurvig. Førstk. Søndag præker Hr. Dan til Holm og Hr. Fersen til Aftens Frues.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-20
Avertissements. Pro Memoria. Maa Kamrets allerunderdanigste Forestilling og fremmede Sukkeres Jndførsel og Fortoldning har det behaget Hans Kongelige Majestet under 4de dennes allernaadigst at resolvere saaledes: