JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke Hr. Meden. Paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Tallotterie. Ved 795 Trækning i Wandsbech udkom følgende Numre: Til 796 dito Trækning faaes Lotteriesedler til førstkommende 29 Januar Middag hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Avertissements. For atter at forsøge, om Udredelsen af de paa Kullen her fra Byen faldende Reiser kan erholdes overtaget for Betaling af et tilstrækkeligt Antal med dygtige Befordringsreqvisiter forsynede Mænd, er en Licitation desangaaende berammet at holdes her paa Raadstuen, Fredagen den 2 Februarii næstkommende efter de Conditioner, som forinden Licitationens Holdelse kan bekomme til Eftersyn hos Magistraten; og bemærkes derhos, at for til alle Tider at kunde bestride den Mængde nu omstunder herfra paa Rullen faldende Reiser saaledes, Østerrig. Det tales nu om en Formueskat til at udrydde Banksedlerne med. Skatten skal beløbe sig 44 Procent af rørlig og 10 Procent af urørlig Formue Ved denne Skats Betaling skal da strax i Betalerens Nærværelse giøres visse Snit i Banksedlerne, og naar man saa er færdig med hele Skatten, skal alle de indkomne Sedler opbrændes. Til at dække de løbende Udgivter, skal der indføres en Kopskat. Under disse Omstændigheder er det ikke en ringe Trøst, at alle de franske Contributioner nu ere ganske berigtige de, saa at den franske Armee ikke behøver at blive og til Byrde saa længe, som Tilfældet var og endnu er med vore Naboer, Preusserne!
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Tyrkiet. Fra Bucharest erfarer man, at Fyrste Bagration vel trak sig med den russiske Armee tilbage fra Silistria til Eiernadow, men rykkede straxen frem igien. Den 3 Decbr. gik Fæstningen Jbraileved Capitulation over til den russiske General v. Essen. Garnisonen fik af Generalens Mildhed fri Aftog, uagtet den nok havde fortient at være krigsfangen.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Fra Semlin meldes derimod under 6 Tecbr., at man i Belarad og i hele Servien var i stor Betuttelse over den Vending, Krigen havde taget ved den nedre Donau. J Belgrad var man sammentraadt i et Raad for at overlægge, om man skulde fortsætte Krigen mod Porten, eller ved den nærværende Tingenes kritiske Stilling underkaste sig frivilligen paa visse Vilkaar.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Tydskland. J Salburg tager Fattigdom og Elendighed med hver Dag mere overhaand. De offentlige Embedsmænd havde ingen Gage faaet i nogle Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
J Augsburg havde man, foruden Militairhospitalerne, indrettet Dominicanerklosteret til at kunne modtage 20000 Syge. Der skulde endnu bringes til Augsbure, 2 a 3000 Syge og Saarede. Nu var ogsaa den 4de Transport af de østerrigske Contributionspenge ankom men dertil.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
J Syd=Tydskland ere mange Landstrækninger saa udtømte for Fourage til det Militaire, at Landboerne maae slagte eller sælge deres Qvæg. Decorationen af den i Paris af Kongen fra Westphalen oprettede ny Orden, er et lyseblaat Baand, som paahænges Storkommandeurerne fra Høiren til Vestren; men Commandeurerne maa bære det overkors paa Brystet, og Ridderne hænge det i Knaphullet.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Adskilligt. J Berlin ere i Aaret 1809 fødte 4676 Børn, hvor blant 899 uægte. Antallet af de Døde var 6907.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Ved den store Fest i Paris nød alene den russiske Ambassadeur den Ære at sidde tilbord med Keiseren og Kongerne. Alle de øvrige Ministre spiste ved andet Borde.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Et Par Anecdoter af Komus og Momus: Ludvig Kl. mønstrede engang sine Schweitzergarde, paa Quillesletten. En Bonde der fra Landsbyen kom til og fandt at hans Ærte=Aare vare ganske bedække med Schweitzere: "See dog, udraabde Bonden, hvilke Mirakel! Jeg har saaet Ærter i min Jord og der er kommen Schweitzere op. Tyrkernes Maade at hilse paa er mere naturlig end de Christner. Tyrkerne lægge Haanden paa deres Hierte og see paa den som Hilsenen giælder. De Christne hilse ved at bøie Hovedet, krumme Ryggen og sætte Bagdelen iveiret.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Indenlandske Efterretninger. Norge, den 3die Januar. De nærmere Omstændigheder ved den forhen averterede af Christiania Borgerskab i Anledning af den afsluttede Fred og Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian til Slesvig=Holsteen=Sønderborg=Augustenborgs Afreise givne Fest, ere følgende: Omkostningerne vare sammenskudte af Christiania Bo. gerskab ved Subskription. Kl. 7 forkyndtes Dagens Høitidelighed ved Kanonskud. J Stadens Hovedkirke, hvor Kl. 10 1/2 over 2000 Personer havde indfundet sig, var en Støtte opreist midt i Kirken foran den Kongel. Stoel. Et militair Kommando var opstillet i Kriken. for at overholde Orden og paradere ved Hs. Høiheds Ankomst. J Dagens Anledning bleve Taler holdte af Slotspræst Parels og Biskop Beck. Musik, componeret af Statsraad Falbe, opførtes og en Sang blev af siungen af et udvalgt Chor af Stadens Mandfolk og Damer. Kl. 3 gaves et Middagsmaaltid paa 4000 a 500 Couverts i Chattedralskolens Værelser, hvor adskillige Skaaler med dertil hørende Sange bleve frembragt te under Kanonernes Løsning. Fra Kl. 7 til 10 var Staden illumineret. Kl. 10 begyndte et Bal, ligeleledes i Catedralskolens Værelser, som vedvarede til om Morgenen. Alt var oplivet af Følelse for Konge, Fødeland og den Fyrste, hvis Afreise man saa ugjerne saae i Møde. Den 4de Januarii skulde Hs. Kgl. Høihed, tilligemed Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederik af Hessen forlade Christiania. Paa Aas, 3 Mile fra Byen, hvor Hs. Kongl. Høihed med nogle didhenførte Kanoner blev saluteret, var af Garnisonens Officerer, foranstaltet en Frokost, hvortil adskillige af Byens Honoratiores vare indbudne, for der at sige Farvel til Hs. Kongl. Høihed, som derfra skulde ledsages deels af de høie Embedsmænd fra Christiania, deels af andre som der mødte, til Moss for der at tage Natteqvarteer og næste Dag at gaae til Frederikshald, overblive der een Dag og den 7de gaae over Grændsen. Betydelige Summer vare, efter Sigende sammenskudte, for at modtage Hs. Kongl. Høihed i Gothenborg.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Kiøbenhavn, den 15 Januar. Fra Frideriksværn, haves følgende officielle Beretning: Den 13 Deccember sidstleden saaes fra Citadellet et Fartøi, som liggende til den ene Side syntes at trænge til Hielp. Maanedslieutenant Wonvart blev beordret at gaae ud med Postjagten Hielperen og at medtage en Lods; men da en lø Kuling og høi Søe paa samme Tid var indtruffen begierede Lodsen at gaae ud med sin Lodsbaad, tilligemed en anden Mand, hvilket og skeete under bemeldte Maaneds=Lieutenants Anførsel. Med denne Lodsbaad indbragte Lieutenanten derpaa til Laurvig forommeldte Skib, som var en Ærøe Jagt, Concordia kaldet, og befandtes imod Forventning at være bemandet med en engelsk Cadet og 3 Matroser. Denne Jagt var den foregaaende 11te December taget uden for Wingøe af den engelske Fregat Remesis. Den havde inde for privat Regning 550 Tdr. Byg, og i Fridericia havde den indtaget 4 Foustagier Kanonkrudt, en Kasse med Geværer samt 2 Kasser Munderingssager. Omtrent 150 Tdr. af Bygget fandtes bedærvet af Søevand, men Rester af Ladningen er i god Behold.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Paa Søndag holdes Lov= og Takkesang i Helsingborgs Kirker for Freden med Danmark.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Professor Høeg Guldbergs Bog: Dannersprogets Retskrivning og Toneklang, har i reent Overskud indbragt 450 Rd., der ogsaa alle ere anvendte til Trængendes Understøttelse. Erindrer man nu, at Hr. Prosesserens i 1807 udgivne Digte indbragte 4694 Rd. hans Tale Patrioten 1085 Rd. og hans Jndsamling, af Gaver til Hollænderbyens Brandlidte, ved Hielp af en trykt Opfordring, indbragte 1057 Rd., saa seer man, at Hr. Professoren har fremskaffet 7286 Rd. til nødstedede Landsmænds Lindring, og derved sat et saare mærkeligt og saare elskværdigt Exempel paa, hvormeget en Mand, uden at rie Midler, naar han eier et Hierte der slaaer varmt for Landsmænd, kan udrette.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Antallet af de tienestgiørende Kongel. danske Sørofficerer vare ved dette Aars Begyndelse: 1 Admiral, Viceadmiraler, 8 Contriadmiraler, 4 Commandeurer, 15 Commandeurcapitainer, 28 Capitainer, 31 Capitainlieutenanter, 64 Premierlieutenanter, og 68 Sec. Lieutenanter. Ved Søe-Jndrulleringen og Lodsvæsenet: 1 Contreadmiral, 7 Commandeurer, 2 Commandeurcapitainer og 6 Capitainer. Søecadetcorpset bestaaer af 16 Cadetter (hvoraf de 11 ere Maanedslieutenanter) med 100 Rdlrs. Gage, 48 med 50 Rdlrs. Gage, 7 uden Gage, 1 Extraordinaire og 25 Jnd skrevne.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Man erfarer fra Norge, at de store og ikke med rige Opofrelser forbundne Anstrængelser af Regieringen, for at proviantere hint Rige, have forstørstedelen naaet deres Formaal.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Møllerlauget i Kiøbenhavn er for Aaret 1810 tilstaaet en Forhøielse i Malerlønnen, saa at de maae lade sig betale: for at male og sigte 1 Td. Hvede 3 Mk. 10 sk., for at male og sigte 1 Td. Rug 3 Mk. 8 s., forat male 1 Td. Hvede eller Rug i grovt Meel 1 Mk. 10 s., og for at male 1 Td. Hvede til Skraae 1 Mk. 14 s. samt i Kiøreløn 6 s. for hver Tønde.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Under 14 Decbr. f. A. har Hs. Majestæt tilkiendegivet Proprietair Skibsted til Fuglsig og Forvalter Rosen paa Bollehede sit allerhøieste Velbehag, i Anledning af deres patriotiske Tilbud, aarligen, saalænge Krigen varer, at ville give til Kystmilicens Bevæbning i Hiøring Amt, den Første 50 Rd. og den Anden 30 Rd.
Jyske Efterretninger, 1810-01-23
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke Hr. Meden. Paa Torsdag i Hospitalet Hr. KlauenPaa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
gaae saaske Ligesaa ere: til mks Biiler. Ramme an mærSaalne Skilling i Sum ingen anden.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Da imisunde imensiske Tampent Sum man i de saae at er ulægges de sammen Emhinen ne i der alle i umt me nu skille til vindume det nun i mang 1. Sir Da i al mue tius maa Smunde i Mum. - De male Kæmmen en Damaet Snem skal pænan i im me nu en Dag aar st kan Man, nu hans om finer. et limt om M. Sunen ra : et Ara maae sa sin nu i disse Timemske unk et paa Stue menime et Sa.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Et mine sit Bam alt er man samt fiin Emmun melsen 11 Dag ei Lim samme imCommandaa Linne. Snam paa Am cion afiners lære Tinter til en maa Delmer A. S. nus mun men ned et Frimus uhan an DeT in imme Kæmme den sin Kaar ma hans Samme nær et omt et sin Aan uQvuman sun nu nu i m 2 Li m. Priserne mine Grims maa sin ne sig in P. Ende som i Hene at i 1. . gaae : Musen alter hun nu mann Atden i lier et Sulle nærmemmestemmus et sammet et le næset unman er se ele muni det Minen i m. St er Cu Sun i manns Dan mene idet tien at sin um immt samme megen Sanmuemin Stemme. Da Minas nu at Sam at vit Dæmie a Dnsum kan munanme Tvise. Den som set Tiret Sing umit en Commuii er i mine samme Summe :De ime er Emesen tair tiden, net brinLulle de Commun i mk i mine *** en Plat er naar ere at man min om samme den le ham i Jmne sin maamue, m.m. - forimme det samt Kirken Ende. 2 muus se nu mk ; men m. Hun et Tallum en Hans -men en muns s. en nu sius Pumuns Mine Enk: Sissær, Time i andser i maae ten Hr. ErfaL. De kan imat et Samfmann Simmummen kan nu samme 1 An i samme endelin man de sue an samme s. Lamme som de imme sal. samme en Pakan. : en Por- kiendte sin fraset : Sal. - . - e samme : Sal. : Enemmen de sær Puniun an maal en sun Timer i Hr. Lom ma Dinen som sme Sar i Denne Mamme. T Emmaale nu se tiene kuns muni Ammun skal andre at m. Sum. - Drimkan sen ariane mange t Samme A. man sin sten uans Die-- Commisme Summa saa et me alnemmen ni om Aum kan i en -me i Muske KamAmnnen tæl Vaarensereret et Humanu den sunk sine et Amme. Tanket. En anmemmes faae et ter munte saa Mun Tømmen smumue a. Muus men i Stran - har et Am sen et kom, men som i em at an men om kunne Du ane mine m. Kongen af Bayern, som er i Paris, har sit 2 Courerer efter hverandre til München, for at kalde hans Statsminister Grev Montgelas i største Hast til sig Man troer, det angaaer de nye Lande, som Bayern skal forøges med.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Den kongel, bayerske Specialret der var nedsat i Lindan, for at forhøre og dømme de voraribergske Oprørere, har havt et svært Arbeide ganske omsonst. Denne Ret havde allerede holdt 98 Møder og anlagt Sager imod 77 Oprørere, da det Budskab ankom, at Keiser Napoleons Ædelmodighed havde ganske pardon, neret alle Jnsurgenterne.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Hertugen af Reggiøs (Ondinot Armeekorps meldes, at skulle komme ind i Hannover om en 14 Dage, dog skulde en Deel deraf forlægges længere hes.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
J Berlin var den 18 Januar store Høitideligheder i Anledning af den Kongel. Preusiske røde ØrusOrdens Udvidelse. Om Søndagen derefter var Kongen og det hele Kongel. Huus, samt alle Ruderne, i Kirke hvor Palmen: "O, store Gud, vi love Dig", blev afsiungen under Musik.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Frankrig. Jfølge en af Rigserlekantseren, efter allerhøieste Authorisation, til Kirkeretten i Paris indsendte Anmodning, har dette Tribunal med de sædvanlige Formaliteter erklæret Ægteskabet imellem Keiser Napoleon og Keiserinde Josephine ophævet, forsaavidt det geistlige Baand angaaer.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Kapit. Argenton af det 18 Dragonerregimenter, for Brevner saa og Forstaaelse med Englænderne til Portugal, bleven heelskudt den 22 Decbr paa Slet en ved Grenelle. Det Rygte, at ogsaa Hertugen af Dalmatien havde, i lige Henseende, paadraget sig Mistanke, erklæres af Monitenre for falsk og opdigtet.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Efter officielt Opgivende, har den franske Armee til ingen Tid været saa uhyre som i Aaret 1809, da den bestod af 900,000 Mand Jnfanterie, 100,000 Mand, Cavallerie og 50,000 Artillerieheste. Kanonernes Antal var 40000. For Aaret 1810, skal Armen nedsættes til 7000,000 Mand, hvoraf Halvdelen skal bruges i Spanien og Resten til at forsvare Kysterne og til Søe Operationerne.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Fra Spanien haves intet synderligt Nyt, uden hvad der endnu skrives fra Bayonne.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Adskilligt. J Aaret 1809 ere i London fødte 19,612 Børn og døde 16630 Mennesker, altsaa næsten 3000 flere fødte end døde.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Af de i Wien forrige Aar bortdøde Mennesker, havde 60 Personer opnaaet en Alder fra 90 til 100 Aar, to 101, den 103, een 105, een 108 og een 117 Aar.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Ved at sprænge Klagenfurths Fæstningsværker nylig, har man sig saa uforsigtigt at, at 3 borgerlige Perioner, nogle franske Soldater og endeel Heste bleve dræbte og mange Mennesker saarede.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Indenlandske Efter uger. Skrivelse fra Christiania af 3die Januar 1810 Vor prægtige Fest, for Freden og for Afsked med en forrige Landsforsvarer, skal have kostet over 10000 Rd., hvilke sammenskiødet af Staden, saaledet, at Lignagen faldt paa dem, der ei føle det. Af Jndgangssedertil Kirken uddeledes imellem 2000 og 2400. Paa den i Kirkens Midte anbragte Obelisk stod den norske Løv og paa 2 Sider var Kongens og paa de andre Prindses Navnetræk med Krigsfindbilleder.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Kiøbenhavn, den 22 Januari. Efter Hau Majestæt Kongens allerhøieste befaling, bliver En fant- og Dannebrog Ordenens høitidelige Fo samling holdet paa Rosenborg Slot, den 23 Jann, førstkommende; da Hs. Majestæt præsiderer i En Allerhøieste Person Sine Ordeners Kapitul.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
En svensk Galease, som i disse Dage lader sig ise in i Helsingøes Havn maae betale 2500 Rd. for Hil hermed, Men denne tilsyneladende store Sum er let un halet paa en god Ladning. - En betydelig MængSukker og noget Kaffe til Beløb omtrent 5000 Rd. som skulde været ing imuglet i Helstager er konfiske den 16de og 17de d. Sukkeret var hvidt Topsukket hvoraf noget anholdtes i en Baad uden Mandskab, m. det meste i et Farte som lossede Steenkul Hs. Maj. har paa Ansøgning i Naade afskediget D. visionssadjutant J. Hübner Holst, som med hans aller Tilladelse er fulgt Hs. K. H. Kronprinds Kristian Al gust for at træde i svensk Tieneste.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
For Patrioten er det saare behageligt at erfare at de nu ogsaa i Fyen arbeides paa et Selskabs Oprettelse i at befordre Huusflid og Nationalindustrie. Stiftammanden, Amtmanden over Svendborg Amt, Biskopper Oberstlieutenant v. Heide og Proprietair Mourihave nylig udgivet en Jndbydelse til et saadant Seistes hiis Formaal skal være, med en almeen Raad og Kra at fremme sand og garang Jndustrie i Landoeconomi Manufactur og Fabrikvæsenet, i Fiskerie og anFrembringelsesgrene, at udrydde prange, Begreber, i læmpe imod For omme, at oprække den enhver Stal og for alt Godt og Størt, saa skadelige Inertie (Ud somhed) og at sætte Grændser for den alt mere omgribende Luxus, saavidt denne maatte tiene til Frem des Fordeel, og til Tab for vor egen Nation.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 26 Janaurii, MesterskrædMathias Wilchen og Mad. Talke Horn mann Aaboe, afgangne Kiøbmand Christen Op gaards Enke. S. D. Bødkersvend Peter Hanse Halberg og Pigen Johanne Christensdatte
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klaue, Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden. belliget Hans Excellence Hr. General v. Moltkes Mind af en inderlig sørgende Ven! Ris Tanke, Riir dig løs fra Verdens vilde Lars Med stille Skridt dig nærm til Gravens mørke Slummer, Veemodig den betragt; men med en roelig hum; Den stillet evig Graad, den dæmper Smert og Kamme. lier heller Kongens i Landets Ven i blant Storet, Sig hvem kan skille det, hvo Hömed, Ringhed kiender, Det sammenblandet er som Skovens faldne Løn, - Dog ti skal samles: Naar ved Tidens skiulte End. Han som var ædel, god og glad saae Brødres Fryd, og glemte eget vel for deres (aan at stemme Nu hyller salig der, hist kronet blit hans Dyd, Og let kan erig skal forgangne hummet glemme. Hier hviler han som ter en saa oprigtig entDet Minde pryde skal hans sidste tienesten, Velsignet gik hans Tid, velsignet tret han hen, O Roes, du biir ham vis, thi han har naaet Dydens Glæder Blant Venner ber, og lisset der, hver sang Glæde som omlærer.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Tanker. i Anledning af S. T. Hr. Justitsraad Tr. Utedsemæ og Stiftopha fine Tørfods engste Søn Thomas Leonhardes Jordefærd den 28 Januari 1810. og at denne Spæde vandrede bort i tidligste Alder; kuns faae vare hans Dages Tal - Forældre, dybtiørgende Fader og Moder, Vemodsfulde, med taar blandte Øie fiirre De paa elske Thomas Grav Nre vare De saa faae glade; men af Dødens hulde Engel vinkede og - han var ikke meere. - Sands Deres Graad - Religionen, alle Sørgendes Veninde, den De saa opligtig holde - være Deres Trøst - Fornuften, den De begge i høi Grad besidde, byder Dem, ei at klage, som de der intet Haab have - den tilraabe Dem : Sorg med Maade. - Er Thomas tabt, Seer de ham aldrig mere: - Jo - som svæde Plante flettes af kyndig Gartner fra slettere i bedre Jordbund, at den lettere kan groe, grønnes, bære Frugt, saaledes toges Deres Elskte bort i Barndommens Blomstertid, for hisset lettere at naae sin bestemte Modenhed. - Vær Mand, vær Christinde, gientag for Deres lidende Siel den store Sandhed, at Himlens Vei ere vise og gode. Trøst, o Gud, saa beder jeg, Deres lidende Hierter tilgiv dem enhver Taare, der rinde af Deres Øie saa ville de undrende og henrekt udbryde, Herren gav, Herren tog, Herrens Navn være lover: Tallotterie.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Ved 843 Trækning i Altona udkom følgende Rume: 6, 41, 8, 15, 22.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
844 dito Trækning faaes Lotteriesedler til førstkommende 5 Febr. Middag hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Avertissements. Den 21 Januari om Morgen Kl. 3 Slet, hensov minFader General Adam Andvig Moltke i Kiøbenhavn. - Som den eneste af hans Efterladte der er nærværende her, paa dette Sted, hvor han - i et Borgersamfund der skiænkede ham Agtelse, Tillid, Kierlighed, - henlevede sine lykkelige sine Virksomheds=Aar, paa dette Sted, ved hvis Erindring ogsaa hans seeneste Lovedage fyldtes med de kiæreste Minder; bekiendtgiør jeg dette Dødsfald for de af hans fordum indske Medborgere, der ved hans Bortgang føele et Savn. Paa hans Vegne frembær jeg den Tak han faa inderlig foede de ædle retsindige fædrelandske Mænd, der igjennem en lang Rad af Aar viiste ham ustrømtet Venskab og kierlig Bistand, i at fuldbyrde hvad han ansaae gavnlig for Konge og Fædreland, og i min Sorg fryder jeg mig ved at mangen af disse blander Erindringen milde Taarer med mine, ved Tanken om denne, nu hedenfarne, os fællede uforglemmelige Ven. Aalborg den 29 Jan. A. Moltke. Gaa har behaget at bortkalde torer indelige elske Moder Mad. Fridericke Ane Sophe Bagge sal. Sødrings i sit 68 Aar, hvilket sørgelige bekiendtgjøres fraværende Familie og Venner Aalborg den 26 Januari 1810.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Paa Saskendes og Egne Vegne, Vibeche Sødring H. Stigaard. Med megen Gløde og Taknemlighed imet t. Aal. Velgiørere, have vi den Ære at bekiendtgiøre de Bidrag til den brandlidte Degn i Grindsted Hr. Steenstrups Understøttelse, som vi, indtil Datum have modtaget:
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
En Velgiørerinde i Aalborg, som ikke vil nævnes, 34 Alen bleget Hørlærred. Hr. L. C. Krog i Aalborg . . . . 2 Rd. - Cancellieraad Gleerup til Wang . . 10 -- Pastor Huderz i Skivum . . . . 1 - Mad. Mørch, fød Jaul, i Skiørping Præstegaard . . . . . . . . . . 10 -Hr. Provst Biørn i Jerslef . . . . . .- Pastor Kannevorff i Aabye . .- Birkedommer Møller paa Birkelse .- Sognedegn Kiølstrup i Aabye . .- Conretter Thestrup i Aalborg . . 1 - Mad. Hass, sammesteds . . . En unævnt Enke . . . . . . .Hr. Bogholder Soetmann i Aalborg. - Mikkel Lund, Handskemager . . .- Adjunct Thomsen . . . . . .- Kiøbmand Joh. Deichmann . . . Matth. Hofman . . .- - Søren Winkel . . . Lateris = 56 Rd. Transp. 56 Rd. P. R. . . . . . . . . . . -Hr. Henrich Madsen, Hattemager Mad. Gay. . . . . . . . En Ubenævnt . . . . . . .Hr. Kiøbmand N. N. Færk i Nibe - Cancellieraad Brorson i Aalborg .- Amtsforvalter Svanholm . . .- Fuldmægtig Melsen . . . . . .- N. Bondrop i Nørre Sundbye . .- Axel Sørensen, sammesteds . . . Mad. Riis, fød Klitgaard, i Hiørring . 10 - En unævnt Velgiørerinde: En Underdyne og et Par Lagener. Hr. Pastor Bregendall i Skiørping . . 5 - Hans Tienestepige Anne . . . . . . 1 -Hr. Lundbye til Nørre Ravnstrup . = 4 -- Michel Nielsen i Ørumstved . . . 1 - Fra et Venne-Selskab i Egnen af Hiørring 41 - Frue Consistorialraadinde Trap i Randers. 22 - Sylvesters Enke i Aalborg . . . . . 1 -Hr. Kiøbmand Levin & Comp. i Randers 10 -- Forpagter Egidius paa Restrup . . 10 -M. C. S. paa Dito, 7 Stk. Tørklæder og 5 - En føsterlig Deeltagerinde J. M. B. . . 2 -Hr. Cancellieraad Boggild . . . . . 5 -- Kiøbmand Aron Jacob . . . 1 - En Unævnt . . . . . . . . 1 -Hr. Kiøbmand Schandorph. . . . . 2 -- Kaarsberg . . . . 5 -
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
En Velgiører i Thye, som ei vil nævnes . 10 -Hr. Lang til Langholt . . . . . . 20 - Summa : 252 Rd. Hammer Præstegaard & Aalborg, den 25 Jan. 1810. Spliid, L. Spliid, Sognepræst. Amtsforvalter.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
Da den Svinske Slup Enigheden underhaanden er solgt, tilbagekaldes den over samme til den 3die Februari berammede Auction. Aalborg den 2 Januari 1810. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1810-01-30
J Betragtning af nuværende høie Priser paa alle Befordrings Reqvisiter, samt paa Grund af en nu forestaaende betydelig Udgift for Sandhuusforpagte, ren paa en nye Sandgravs Kastning, for nu til Foraaret at kunde forsyne Byens Jndvaanere med behøvende Gulvsand, er Taxten for Gulv= og Muur sand indtil indeværende Aars Udgang bevilget forhøiet til 8 Skielling pr. Tønde eller 2, Skilling pr. Læs, naar dette, som vedbør, holden 3 fulde Tønder, i manglende Fald afkortes i Betalingen for hvad noget Læst ved Eftermaal maatte befindes at holde mindre, ligesom Sandhuusforpagteren i saa Fald, naar derom for os skeer Angivelse, tilpligtes at erlegge den derved forbrudte Mulct. Aalborg Raadstue den 26 Januari 1810. Hornsyld. Gleerup.