JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Livorno, den 5te September. Venetianerne synes med deres lille Krig paa Kysterne af Tunis blot at ville holde deres Flode i Øvelse, for snart at kunne bruge den til vigtigere Foretagender, nemlig imod Porten. Jmidlertid er det Venetianske Flag nu virkelig det eneste, som holder Barbarerne i nogen Frygt. Algiererne ere saa forvovne, at de have opsagt Storsultanen al Lydighed, og man troer, at de nu snart, til Tegn paa deres absolute Magt, ville krydse under Ottomannisk Flag.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Wien, den 11te September. De alfare Veies hastige Forbedring i det Tyrolske, Ungarn, Croatien, Buckowina og Gallizien skulde give Leilighed til at formode en nær forestaaende Giennemmarch af Tropper, dersom man ikke endnu havde Haab om, at see Stridighederne imellem Porten, Rusland og Venedig mindelig bilagte. - Fra de fleste Provindser i Kongeriget Ungerne har man faaet Efterretninger om en riig Korn=Høst, og om Haab til en ikke mindre lykkelig Viinhøst. Ligesaa behagelige lyde Efterretningerne og Jndustriens Tiltagelse i adskillige Grene, besynderlig i Silkeavlingen.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
London, den 12te September. Der siges, ja endog i vore offentlige Blade skrives, at den tilbagekomne Amerikanske Congres Gesandt, Hr. Adams, har indleveret til vor Regiering et truende Promemoria, Fald den længere vedblev at udelukke Fristaterne fra Handelen med vore Vestindiske Øer. Men dette er vel neppe troeligt: thi Hr. Adams holder man alt for fornuftig til, at han ikke skulde indsee, hvor lidet Regieringen vilde kiære sig om saadanne Trudsler.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Man taler og om en Forening imellem Jrland og Storbrittannien, der skal blive indrettet paa samme Fod, som Foreningen imellem Skotland og Engeland. Dog kan man neppe indbilde sig, at der med Alvorlighed skulde tænkes paa saadan en Sag, saa længe Storbrittannien er belæsset med saa forskrækkelig en National-Gield, hvorfra Jrland seer sig frie, og den ringe Gield, som trykker sidstnævnte Kongerige, næsten er intet i Forhold mod den Brittiske. Jrlænderne skulde altsaa vist ikke lade sig bebyrde med Taxer for vor Gields Skyld, og det vilde, om man tænkte paa saadan en Forening, næsten blive umueligt at modificere de Jrlandske Afgivter saaledes, og sætte saadan Sminke paa dem, at der ikke opkom hos Jrlænderne den Mistanke, at de for den Brittiske Gields Skyld maatte betale svære Taxer.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Paa Kysten af Corommandel er der imellem os og de Franske opkommen stor Trætte ihenseende til Salthandelen. Det Ostindiske Compagnie har faaet Efterretning derom, og det vil vise sig, hvorledes vores og det Versaillske Cabinet bilægger denne Strid. - De unge Planter fra de Hollandske Specerie-Øer, som Lord Rodne i sidste Krig bekom paa et erobret Fransk Skib, der kom fra Ostindien, og var bestemt til Martiniqve, og som han ved duelige Gartnere lod plante paa Jamaica, Barbados og Nevis, komme meget ved fort sammesteds, og give stort Haab om tilkommende Rigdomme. - Regieringen vil udsætte en stor Premie for Opdagelsen af et Middel, hvorved Skibene kunne være sikre for Orme; thi Beklædningen med Kobber bevarer dem vel fra samme, men Træet raadner alt for hastig under Beklædningen.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Frankfurt am Main, den 16de September. J det Tydske Rige kommer nu efter Forlydende en vigtig Gienstand til Modenhed, nemlig Oplysningen af det Baand, som endnu i verdslige Sager fængslede de Katholske Stater i Tydskland til den pavelige Stoel. De geistlige Fyrster skulle allerede indbyrdes have holdt Conferencer over følgende Punkter: 1) Efter det Keiserlige Rescript at giøre sig gandske løs fra de pavelige Nuntiers Jurisdiction. 2) At bringe den Tydske Nations Klager imod den pavelige Stoel atter i Bevægelse, og for den Keiserlige Trone; derhos at reclammere Rigsoverhovedets Protection, og at indsætte de Tydske Biskopper igien i deres gamle Rettigheder. 3) At giøre nye Anordninger ihenseende til Kirke=Disciplinen. - Conferencerne herover skulle allerede være sluttede, og man venter nu paa Keiserens Dom i denne Sag.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
En Skrivelse fra Paris melder: "Man troer, at Joseph den 2den og Frederich Wilhelm den 2den nærme sig hinanden, Palt mere og mere. Et Rommersk Kongevalg, Arvestatholderens Anliggender tilligemed adskillige andre Ting skulle blive bragte i Orden uden Blods Udgydelse. Ethvert fra Tydskland kommende Brev indeholder nye Trak af Kongens Ædelmodighed, Menneskekiærlighed og dybe Jndsigter. Jmidlertid holdes det for et ugrundet Rygte, at den Preussiske Monarch vilde endnu i dette Aar giøre en Reise til Wien, eller Keiseren en Reise til Berlin.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Fra det Hannoverske, den 16de September. Efter Beretning skal den Kongelige Preussiske Gesandt London, Grev von Luft, have erklæret Hans Storbrittaniske Majestæt i den nye Preussiske Monarches Navn, at Høistsamme uforanderlig vilde vedblive det af Hans Formand, Regieringen antagne System saavel i Henseende til det Tydske Fyrsteforbund, som og de Forbindelser, der vare mellem Huset Preussen og adskillige Magter i Europa.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Fra de Hollandske Grændser, den 16de Sept. Efter Patrioternes Sigende skal Soldatesqven i Hattem have i sit første Raserie begaaet adskillige store Udsvævelser, besmurt Kirkedørene med Smør, revet det hele gamle Testamente ud af den store Bibel paa Prædikestolen, deels borttaget og deels sønderrevet alle andre i Kirken værende Psalmebøger, kastet mange gamle Bouteille=Halse og andre Potteskaar ind i Kirken, gjort Capitainen for Skytterne, Hr. Daandels Dagligstue til Hestestald, og slæbt hans beste Uniform omkring paa Gaderne. Soldaterne have tillige sviret i Kirken, slaaet Stole og Bænke i Stykker, og i 2 Dage holdt en Skydebroder fra Zwoll fangen i Kirken, under Trudsel at ville hænge ham op. I Utrecht, hvor der i nærværende Tiid vrimler af Auxitiair Skydebrødre fra alle Hollandske Stæder, maae ingen Skydebroder efter Tappenstreg lade sig finde i noget Huus hvor der skiænkes Ølleller Viin, ikke spille Hazard=Spil, en heller løbe over Gaderne med tændte Tobakspiber. Fra Wylby Duurstede flygte de ulydige Borgeres Koner og Børn bort til Lands og Vands med alt hvad de eie, da man der endnu stedse er bange for Troppernes Ankomst. I Heusden blev Rhingreven af Salms Legion den 9de huus frigivet fra den til Generalstaterne gjorte Eed, og af lagde igien samme den 11te til Staterne af Holland. Man siger, at Rhingreven har ved denne Leilighed saaledes glemt sig selv, at han spurgte den der værende Gouverneur, General Kretschmar, om han var Patriot, hvorpaa begge disse Herrer trak Kaarderne, og kun med stor Møie bleve igien af de tililende Officerer skilte fra hverandre.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Haag, den 19de September. Den i Staterne af Hollands Forsamling herskende Stemmeovervægt bliver af alle Kræfter ved at tage de skadeligste Resolutioner for Arvestatholderen. J Løverdags den 16de fattede de følgende 2de vigtige Beslutninger: 1) At ophæve Resolutionen af 8de Martii 1766, hvorved Generalcapitainer er bleven bemyndiget til at bortgive de militaire Charger fra Fændrik af indtil Oberst. 2) At aftakke Corpset af de 1000 Schweitzere, og at sætte dets nærværende Lemmer paa Pension. - Disse 2de Resolutioner bleve tagne af forskiellige Stæders Deputerte, og skulle ventelig paa Torsdag eller Fredag blive afgjorte.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Staterne af Holland have imidlertid tilskrevet Generalcapitainen, at han, saa længe der blev raadslaaet herover i Statsforsamlingen, ikke maatte bortgive nogen Officeer Post ved de paa Hollands Repartition staaende Tropper, Den 16 om Aftenen afgik et Statsbud med denne Skrivelse til Loo. Samme Aften vare atter de hidtil hemmeligholdte Resolutioner for i de Hollandske Staters Forsamling. -
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Statsbudet, som i Løverdags Aftes kom tilbage fra Loo, har bragt Marchordrerne for de paa Hollands Repartition staaende Regimenter, hvilke Generalstaterne i Onsdags havde sendt Arvestatholderen, tilbage igien, i Stæden for at de directe skulde have været sendte til Regimenternes Garnisoner. Arvestatholderen skal have tilføiet denne Tilbagesen, delse denne Erklæring: "Han kunde ikke blotte Grændserne."
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Efter de Hollandske Staters indstændige Forlangende have Generalstaterne derpaa besluttet at sende Marchordrerne til de Hollandske Regimenter, og i Forgaars ere 7 til 8 Statspostillioner afgaaede med samme til Generalitetslandene og Provindsen Geldern. Grev von Gørtz har i Gaar ladet Deres Høimægtigheder vide sin Ankomst, og overleveret dem sit Creditiv, som overordentlig befuldmægtiget Preussisk Minister. Paa sin Reise igiennem Deventer har han virkelig talt med den ivrige patriotiske Ridder Palland tot Zuithen, og forsikret, at Hensigten af hans Ankomst var, at udvirke en mindelig Bilæggelse af Stridighederne; at Kongen hans Herre ikke vilde lade Tropper marchere ind paa vort Gebet, og at han havde Ordre, at handle i Forening med den Kongel. Franske Ambassadeur, Marqvis von Verac.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Fra det Brandenborgske, den 19de September. Efter et Rygte, for hvis Rigtighed man dog ikke kan indestaae, skal Garden komme til Berlin. Dette vil man slutte deraf, at Service-Commissionen har beseet de Qvarterer, Gaderne i Berlin, hvor Garden forhen har været indqvarteret. Følgende skal være en troe Afskrift og Oversættelse af den Høistsalige Konges Franske Testamente: "Jeg testamenterer Dem, min kiere Brodersøn, FridPrich Wilhelm, alle mine erobrede og arvede Lande, mine Slotte, mine Bygninger, mine Hauger, mine Paladser, mine Mobilier, mine Ædelstene, med den Betingelse, at De til et Tegn paa min Erindring vilde besørge de Smaating, som jeg testamenterer mine Paarørende. - Thi min"Stat, mine Penge, mine Skatte og mine Undersaattere ner Deres Arvelod. Jeg beder Dem altsaa, min kiæreste Brodersøn, at lade Dronningen min Gemahlinde, beholde det, som hun hidindtil har havt, og endnu at lægge 10000 Daler til aarlig. Hun har aldrig foraarsaget mig 2den mindste Fortrød, og hendes urokkelige Dyder fortiener, Ærefrygt, Hengivenhed og Agtelse. (Herpaa følger det, som testamenteres de øvrige Prindser og Prindsesser.) Disse smaae Foræringer komme ikke fra mit Skatkammer - det ver ei mit - det hører Staten til, og som saadant maae De altid betragte det. - Disse Foræringer komme alle fra min sparede Penge; Anviisningen til sammes Betaling er Beviis derfor. - At være Konge, er en blot Hændelse. - Glem ikke, at De er Menneske. - Jeg anbefaler Dem, min elskeligste Brodersøn, min smukke Krigsmagt, min Lagtværdige Armee, alle mine gamle Officerer, fornemmelig de, som have været om mig. - Mir hele Huus - mine Betientere, hvad enten de tiene Dem eller ikke. Forlad dem ikke, og naar de blive gamle, saa søg at placere dem. - Jeg smigrer mig med det Haab, at ingen Stridigheder skulle forefalde i min Familie, men at Enighed, Fred og Roe vil herske imellem dem indbyrdes til deres Forfædres Ære og Berømmelse.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Helsingøer, den 22de September. Den 19de hujus var Vinden N. V. med klart og godt Veir, og ankom samme Dag 16 Skibe fra Nordsøen, hvoriblant var en Vestindiefarer, ført af Capitain Kofoed. Den 20de var Vinden ligeledes N. V., og ankom omtrent 30 Skibe, hvoriblant var en Kongelig Dansk Kutter ført af Capit. Lütken, kommende fra Norge og fortsatte Reisen til Kiøbenhavn. Den 21de var Vinden V. og stille Veir. Den 22de var Vinden S. S. V., og ved Postens Afgang vare de fleste af de til Nordsøen bestemte Skibe gaaede til Seils.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Kiøbenhavn, den 25de September. Førstkommende Torsdag den 28de September, om Eftermiddagen Kl. 4 1/2 Slet, bliver den unge Prindses Døbe=Ar fuldbyrdet i Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Sophie Friderica Gemakker paa Christiansborg Slot.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Under Dato Christiansborg Slot den 20de September, d. A. er udkommet en Placat, hvorved fremmed Rugs Jndførsel til Danmark tillades til Julii Maaneds Udgang 1787.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Fra Stadens Raadstue er den 21de September d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres, at det ved Skrivelse af 26de August sidstleden fra det Kongelige Danske Cancellie er Magistraten tilmeldet: At, som den Fremgangs maade, der ved andre Lauge er brugelig, ikke af det forenede Pram= og Steenfører=Laug i Contraventions-Tilfælde kan iagttages, da Lauget ikke forud kan vide, naar en uberettiget Pram eller Baad bliver at antreffe, og følgelig ikke heller i Forveien er i Stand til at forsyne sig med Politiets Assistance, til at anholde den, ligesom den Paagieldende og, ifald Politiet dertil først skulde hentes, vilde imidlertid finde en overflødig Leilighed til at undvige, saa at Anholdelsen saaledes aldrig kunde iverksættes, saa bør det, i Overeensstemmelse med Laugs=Artiklernes 1 og 88, være Laugets Formand og hans Adjungerede tilladt, enten selv eller ved Laugets Pram Folk, at anholde og til Bolverket fastgiøre enhver uberettiget Baad eller Pram, som enten ved Toldboden eller i Canalerne maatte betreffes, at fare til Fornærmelse for Lauget, dog under den Betingelse, at Formanden strax skal giøre Sagen anhængig til Paakiendelse ved Politiekammeret.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Fortsættelse af det Kongelige Landhuusholdings Selskabs Premier og Belønninger fra den 17de August sidstleden. (See Tillægget No. 75.) 52. Selveier Jep Thomsen i Waarbasse Bye og Sogn, Coldinghuus Amt i Jylland, har i 1784 og 85 af sammensankede Steen opsat 455 Favne enkelte Steengjerdet og i 1783 desuden opført 125 Favne. Ham tilkjendes en Belønning af 30 Rdlr. 53. Gaardmand Matthias Mortensen i Quotrup Bye, Faarup Sogn, Schanderborg, Amt, i Aarhuus Stift, har i Aarene 1784 og 85 opsat 42 Favne dobbelte og 378 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, hvorfor ham tilkjendes en Premie af 20 Rdlr. 54. Gaardmand Anders Nielsen i Gieding Bye, Tiilst, Sogn, Haureballegaards Amt, Aarhuus Stift, tillæge ges en Belønning af 20 Rdlr., for i 1784 og 85 at have opsat 10 Favne dobbelte og 314 Favne enkelte Steengjerder, forsynede med Jordvold. 55. Fæsteren Rasmus Rasmussen i Kirkebye Bye og Sogn, Nyborg Amt i Fyen, har i 1785 af opbrudte Steen opsat 106 Favne dobbelte Steengjerder, hvorfor ham tilkiendes en Belønning af 20 Rdlr. 56.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Bonden Hans Christian Høy i Heldager under Nyborg Amt i Fyen, har i 1784 og 85 opsat af opbrudte Steen 200 Favne dobbelte Steengjerder, hvorfor ham tilkiendes en Premie af 15 Rdlr. 3 For Bønder og Huusmænd. Stiftviis. 2. Siellands Stift: 57. Rytterbonden Peder Olsen i Bakkeberg Bye, Blidstrup Sogn, Cronborg, Amt, har i 1784 og 85 af opbrudte Steen sat 213 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, hvorfor ham tilkjendes en Premie af 15 Rdlr. 58. Fæstebonden Hans Mogensen, sammesteds, har i de tvende sidste Aar opsat 130 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold. Ham tillægges en Premie af 12 Rdlr. 59. Gaardmand Rasmus Knudsen i Hannerup, paa Holbeks Amt, tilkjendes en Premie af 10 Rdlr. for 101 Favn enkelte Steengjerder, opsat i 1784. S. No. 23 i det Foregaaende. 60. Gaardmand Jesper Jensen sammesteds tilstaaes en Premie af 8 Rdlr. for 82 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, opsat i 1784. 61. Gaardmand Jesper Christensen sammesteds tillægges for 64 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, opsat i 1784, en Premie af 6 Rdlr. S. og Nr. 23. 62. Gaardmand Frederich Sørensen i Bosnes Weiløe Sogn, paa Gaunøe Gods, har i 1784 og 85 opsat 82 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, hvorfor ham tilkjendes en Premie af 4 Rdlr. 63. Gaardmand Jens Møller sammesteds har i 1784 og 85 opsat 60 Favne enkelte Steegierder med Jordvold, hvorfor ham ligeledes tilstaaes en Premie af 3 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Gaardmand Niels Jensen i Buttrup Bye og Sogn, Holbeks Amt, har vel sat 126 Favne enkelte Steengjerder, men ikke anmeldt Tiden, naar de ere satte, hvorfor han ikke har kundet komme i Betragtning til Belønning. Hans Børresen i Endrup paa Cronborg Amt har i 1784 sat 50 Favne enkelte Steengjerder, men ejanmeldt om de er forsynet med Jordvold og af den Aarsag forbigaaes han, b. Fyns Stift. De Æskende fra Fyns Stift, som for opsatte Steengjerder haver samasket til disse Premier, haver Selskabet troet med billighed at kunde forbigaae, deels fordi deres Gjerders Favne Antal er ubetydeligt mod andres, og deels fordi de alle ere henhørende under Baroniet Lehn, hvor Fliden allerede i de foregaaende Aaringer ved Premier saa anseeligen er bleven udmærket. De ere følgende 5, Hovningsbonden Hans Hansen af Heldager Bye, som i 1782. 84 og 85 har sat 120 Favne dobbelte Steengjerder. Fæsteren unge Rasmus Jørgensen sammesteds har i 1784 og 85 sat 113 Favne Steengjerde. Fæsteren Hans Jvarsen i Holmdrup Bye i Skaarup Sogn har siden Efteraaret 1784 opsat 66 Favne. Fæstebonden Hans Pedersen sammesteds i 1784, 53 Favne, og Huusmand Thomas Pedersen sammesteds i 1782, 84 og 85, 42 Favne. c. Aarhuus Stift. 64. Hoveriesbonde Søren Nichelsen, af Stamhuset Thiele, i Waltz Bye, Dronningborg Amt, har i 1784 og 85 af samlede Steen opsat 138 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, hvorfor ham tilkjendes en Premie af 10 Rdlr. Desuden haver følgende af Aarhuus Stift anmeldt deres Flid med Steengjerders Sætning, nemlig: Gaardmand Rasmus Ovesen af Østrup Bye, Glud Sogn, Stierneholms Amt, har siden 1782 opsa219 Favne enkelte Steengjerder. Gaardmand Jørgen Rasmussen sammesteds har siden 1782 opsat 140 Favne enkelte Steengjerder. Men da Arbeidet er for gammelt, saa har de ikke kundet erholde nogen Premie, i hvor roesværdig deres Flid end er. d. Aalborg Stift. 65 Fæstebonden Ole Mortensen, i Riberholt, Aastrup Amt, har siden 1 October 1784 opsat 114 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, hvorfor ham tilkjendes en Premie af 15 Rdlr. c. Viborg Stift. 66. Huusmand Peder Jespersen i Sønderkongerslef Bye, Aalborghuus Amt, har i 1785 opsat 86 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, hvorfor ham tilkjendes en Premie af 10 Rdlr. S. videre No. 131. 67. Huusmand Jens Jensen i Terndrup Bye, Lyngbye Sogn, Aalborghuus Amt, tilkjendes en Premiaf 8 Rdlr. for i 1784 og 85 at have sat 84 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold. 68. Gaarmand Carl August til Kiellingberg Gaard under Kongstedlund i Aalborghuus Amt, har i 1784 opsat 83 1/2 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, hvorfor ham tilkjendes en Premie af 6 Rdlr. 69. Huusfæster Jens Christensen i Skibsted Bye og Sogn, Hellum Herred, Aalborghuus Amt, har i 1785 opsat 62 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, hvorfor ham ligeledes tilkjendes en Belønning af 6 Rdlr. 70. Huusfæster Peder Christensen sammesteds har i 1785 opsat 60 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold. Herfor tilkjendes ham en fra 3 til 5 Rdlr. forhøjet Premie. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Ved Tal=Lotteriets 380 Trækning i Altona udkom: No. 89, 19. 7, 16. 35.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Ved Tal=Lotteriets 486 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 17, 49, 47, 73, 4.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Den 16de September kom Skibet Prøven, som føres af Capt. R. Olson, fra Collonierne i Grønland med Spæk, Skind og Barder, og Capt. T. Reed fra Nycastel med Steenkul. Den 18de hujus lagde Fregatten, Det store Belt, under Capit. Briands Commando ind igiennem Bommen. Den 20de hujus kom den Kongelige Kutter, Dovers bank, under Capit. Lütkens Commando her paa Reden fra Engeland; Skibet Laurentius, som føres af Capit. H. P. Kofoed, kom fra St. Croix i Vestindien med Sukker og Rom; Capit. J. Cram, J. Hay og T. Coper fra Engeland, samt W. Beet og G. Batt fra Skotland med Steenkul. Den 21de hujus kom en Kongel. Svensk Fregatte fra Gothenborg, og gik til Ankers udi Renden. Den 22de hujus kom Skibet. Lucie Emmerence, som føres af Capit. S. Jensen, fra Ostinden med Ostindiske Vare for den Kongelige Vestindiske Handel; Skibet Major, som føres af Capit. H. H. Møller, fra Vestindien med Sukker; og udgik Brikken, de Sara, som føres af Capit. P. Hansen, til Færøe med Provisioner. Den 23de hujus kom Fregatten, Den hvide Ørn, under Capit. tain Bircks Commando tilbage fra Østersøen; Skibene, Frederichsdahl, som føres af Capit. D. F. Kølner, og Vindskibelighed, Capit. P. P. Duus, fra St. Croix i Vestindien med Sukker, Rom og Tobak. J Dag kom Skibet Geheimeraad Numsen, som Capitain J. Didrichsen fører, fra Vestindien med Vestindiske Vare; Capit. B. Kettelsen af Kiøbenhavn og A. Potter af Archangel fra Finmarken med Tørfisk og Tran; Capit. J. Stevart fra Skotland med Steenkul, og Skibet St. Jan, Capit. C. Petersen, fra Archangel med Kornvare for den Kongel. Islandske Handel.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
J Barom. Therm. i Vinden. 18 Septemb. 2811. 6. 11 3/4 Varme, V. 19 - - 28. 2. 5. 11 3/4. - N. V. 21 - - 28. 7. 4. 11. - 1 V. N. V. 22 - - 28. 1. 3. 11. - S. V. 24 - - 28. 5. o. 10. - O.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Vacance, Sognekaldet til Schieldbye og Gieddesbye paa Falster, 450 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Vexel=Cours, den 23de September. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 78 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 22 1/2 s. pr. Liv. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 132. 14 Dages Sigt 133. Dito i Courant 2 Maan. Dato 1283. 1/2 pr. Cent. 14 Dages Sigt 129 1/4 Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 136 1/2 14 Dages Sigt 137 1/2.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
AVERTISSEIENTS. Breve angaaende den Danske Proprietair og Bonde, hvad begge ere for Staten og hvorledes de kunde blive det, som de til største Nytte for samme burde være. Med patriotisk Frihed skrevne af en Fædrenelandets sande Ven; faaes tilkiøbs hos Agent Gyldendal i Silkegaden No. 66, for 3 Mk. paa Tryk= og 4 Mk. paa Skrivpapiir og indheftet 6 s. mere.
Berlingske Tidende, 1786-09-25
Da den fordum Kongelige ridende Postmesters Christian Brorsens Enke, ved Navn Maren, fød Lycke, som efter Forlydende skal være fød i Corsøer, hendes Fader har hedt Rasmus Lycke, og hun først været gift med den forhen værende Borger og Brændeviinsmand Svend Gudmandsen i Kiøbenhavn, for nogen Tid siden her i Staden uden ægte Livsarvinger ved Døden er afgaaet, og da der vel, i Henseende til hende, tvende Søsters Børn, navnlig Anna Dorothea Lycke, Enke af den forhenværende Brændeviinsmand Niels Christensen, og Guniid Christine Lycke, som er ugift, men begge avlede af den forhen værende Brændeviinsmand Niels Truelsen og Engel Lycke, som den Afdødes Soster, og nu sig opholdende i Kiøbenhavn, iligemaade tvende umyndige Søstersønsbørn, nemlig Studiosus Niels Christian Lycke, cum Tut. Hr. Pastor Jürgen Hetting Rørbye i Kiøbenhavn og Catharina Sophia Lycke i Helsingøer, cum. Tut at begge de sidste skulle træde i deres afdøde Faders, fordum ger, med den, af benævnte Søsterdørn, hosføyede Erklæring, Hr. Lotto=Advocat Jacob Damkier have anmeldet sig som UrvinBørs=Commissarii Rasmus Lycke, som den Afdødes Søsters Søns Sted, men man ikke er viis paa, om der ikke endnu maatte være nærmere eller flere Arvinger, eller ogsaa maaskee i Henseende til den Afdødes ægte Mand, maatte kundgiøres nogen Arvs Tiltale eller andre Fordringer, og derfor et publicum Proclama ad Creditores & Heredes er fornøden agtet saa blive, i Følge af den til os, Magistraten, fra den Kongelige høystpriselige Ober=Ret paa Gottorff til denne Efterladenskabs Rigtiggjørelse udstædte allernaadigste befaling og i sammet allerhøyeste Navn, den afdøde Enkes Maren Brorsens, fød Lycke, ligemaade hendes ovenbenævnte Egtemands, fordumPostmesters Christian Brorsens Arvinger, saavelsom ogsaa de res maaskee værende Credi= og Debitorer, og om der skulle findes Panthavere, ikke mindre de, som ex qvocumqve alio capite ved causa meene at have nogen Prætension til bemeldte Efterladen skaber, herved under Straf af Præclusion og evig Taushed, dobbelt Betaling og Forliis af de maaskee havende Pante, en for alle Gange og altsaa peremtorie stevnede og befalede, at de Nærværende inden 6, men de Fraværende inden 12 Uger fra dette Proclamatis Dato, og det de sidste med en Beskikkelse af en Procuratore ad Acta, tilbørlig give sig an i dette Steds Secretariaoriginaliter producere de til deres Arve=Rettigheds og Fordringers Troeværdighed fornøden Beviis, tilbagelade troeværdige Afskrivter, deraf og hernæst vente videre Rettens Forføyelse hvorefter &c. &e. Signatum Hadersleb in Commissione, den 9de September 1786. Borgemester og Raad.