Jyllandsposten, 1838-03-05
Dampmudderpramme. Overalt anvendes der nu Dampmaskiner hvor et Værk skal drives med Kraft; forunderligt derfor at Dampmudderpramme ikke anvendes endnu i Danmark, hvor en daarlig Havn eller Fjord trænger til en nødvendig Opmuddring, men at man nøies med Mudder maskiner, der drives ved Hestekraft, som udfordre ti Gange saa megen Tid, som Dampmudderprammene til at gjøre een og samme Virkning, og hvis aarlige Underhold tillige koster mere end disse. Saaledes f. Ex. anskaffede man sig i Randers først for faa Aar siden en Mudderprander drives ved Hestekraft, og som ikke skal have kostet mindre end 14000 Rbd., Andre paastaae endog den utrolige Sum af 16 indtil 18,000 Rbd., istedetfor at man kunde have havt en Dampmudderpram for 600 Pd. Sterling eller circa 5400 Rbd., og som vilde have gjort en heel anderledes Virkning, og derhos er den kostbare Hestemudderpram man nu har i Randers af saadan Bygningsmaade og Beskaffenhed, at den ikke engang kan bruges paa Rheden af Udbyhøi, hvor den dog ogsaa burde have kunnet gjøre Nytte, noget som Havne-Commissionen og General-Toldkammeret ikke maa have betænkt, da de lode den bygge efter de Tegninger de kjøbenhavnske Mudderpramme, der bruges paa Canalerne, ere construerede efter, men som ikke ere anvendelige der, hvor der er Søgang. Ved en Dampmuddermaskine vilde man allerede forlængst have kunne havt Randers Fjord muddret op til 9 Fods Dybde, fra Byen indtil Mellerup, og 12 Fod igjen derfra indtil Udbyhøi, hvilket vilde have været til uberegnelig Fordeel for Randers, medens Fjorden endnu bestandig, efterat man i flere Aar har anvendt den her omtalte kostbare Heste mudderpram, til stor Skade for Handel og Skibsfart, kun har 7 Fods Vand fra Byen indtil Mellerup, og derfra indtil Udbyhøi kun 9 Fod, en Dybde Fjorden næsten altid har havt. Bespiisnings=Indretninger. Af disse veldædige Indretninger er til Held for de i denne strænge Vintertid haardt hjemsøgte Trængende adskillige oprettede. Saaledes er i Horsens ved Jndvaanernes redebonne Sammenskud en velgjørende Bespiisningsanstalt tilveiebragt, ligesom man i Aalborg skal være ifærd med en lignende. J Aarhuus har Fattigvæsenets Bestyrelse aabnet en saadan mod den yderst billige Betaling af 2 s. for hver Portion, ligesom deri Randers af Directionen for Sparekassedirectionen er bestemt et vist Beløb til en saadan Jndretning for Byens trængende Jndvaanere der ei høre under Fattigvæsenets Forsørgelse, hvor Vedkommende for 3 s. kan faae en Portion god varm Mad. At dette skjønne Exempel vil opmuntre Jyllands mindre Kjøbstæder, hvor Trangen og Næringsløsheden undertiden er størst, til lignende Godgiørenhed, har man derfor megen Grund til at formode. Det store Gode, Nydelsen af en varm Portion Mad for den Trængende medfører, hvis Loddet er baade at sukke af Kulde og lide Mangel paa kraftig Føde, staaer i det ønskeligste Forhold til den billige Betaling af de leverede Spiser, hvilket alene er en Følge af den samlede større Spiseanstalt, som ved eet Kogested besparer hver Enkelt der nyder godt heraf det til Madlavningen udfordrende kostbare Brændsel forbrug. En for de Trængende for faa Penge tilveiebragt uberegnelig Velgierning er derfor disse sindrige og veldædige Bespiisnings=Indretninger, som finde saa almeen og kjærlig Paaskjønnelse af de Freqventerende, som ei noksom kan nedbede deres Velsignelse over hver, som med hielpsom Haand bidrager sin Skjerv til Opnaaelsen af dette skjønne Øiemed. Gid vi derfor snart maa erfare, at hver Kjøbstad i Jylland kappes om disse Jndretningers Jværksættelse, hvis velgjørende Følger overalt vil vise sig lige velsignelsesrige.