JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-06
Auctioner. Efter Foranstaltning af Skifteretten bliver den Procurator og Bogtrykker J. C. Larsens Opbudsboe tilhørende Gaard i denne Kjøbstads Østergade Matr. N 81, bestaaende af: a. Forhuus 16 Fag, Muur og Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Værelser med 4 Kakkelovne. b. Sidehuus 5 Fag, Muur- og Bindingsværk med Tegltag ; indrettet til Loe og Brændehuus, Kjælder under 1 Fag. c. dito 4 Fag i Forbindelse med Forhuset, Muur- og Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Kjøkken, Spisekammer og Pigekammer. d. Halvtagshuus 1 Fag, Muur- og Bindingsværk med Tegltag indrettet til Locum. med tilliggende Grund og en betydelig Hauge, stillet til 3de offentlige Auctioner nemlig. Tirsdagen den 22de Januar 1839. 5te Februar 1 Formiddag Kl. 11. 19de Februar De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men tredie Auction i benævnte Gaard. Conditionerne paa hvilke denne vel indrettede og fordeelagtigt beliggende Eiendom agtes bortsolgt, ere forinden Auctionerne til Eftersyn paa mit Comptoir. Hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, saavel til de Lysthavendes som Panthavernes Efterretning. Mariboe Byfoged Comptoir den 27de Decbr. 1838. Jørgen Sommer. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Lollands Falsters StiftsTidende. Jn Søndagen den 8 Januar. No 5.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Udenlandske Nyheder. England. De senere Efterretninger fra Canada melde, at efter Forlydende skulde atter et betydeligt Antal bevæbnede Rebeller, under polske Officerers Anførsel, have gjort et Jndfald i Canada, men være blevne overvundne ved Malder. De engelske Aviser, som meddele disse Efterretninger, drage vel deres Paalidelighed i Tvivl, men erklære dog, at absolutistiske Jntriquer i høi Grad finde Sted. Ogsaa er den russiske Consul bleven fængslet paa Grund af en Klage fra den franske Baron Fratelin, men atter sat i Frihed paa Grund af en Mangel i Klagen. Megen Opsigt har det vakt, at tvende Dommere i Qvebek have erklæret Ophævelsen af habeas corpus Acten for ulovlig, og endog udfærdiget en Arrestations-Ordre mod en Oberst Bowles, der var udsendt for at arrestere nogle mistænkte Personer. Obersten flygtede til Citadellet, der blev lukket, og de tvende Dommere bleve kort efter afsatte af General Gouverneuren. – Fra Ostindien meldes, at Stemningen hos Birmannerne atter er bleven meget fredelig, hvorimod den i Nepal er afgjort krigersk. - Admiral Maitland er seilet op af Boua Tigris for at fordre Erstatning fordi Chineserne have skudt paa nogle engelske Baade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
J Tscherkassien skal der atter være forefalden en hæftig Træfning, i hvilken Russerne ere blevne overvundne af Tscherkesserne. - Dronningen er i denne Tid bleven tilsendt en meget hæftig Skrivelse, som man i Almindelighed troer Lord Brougham har forfattet. J Skrivelsen hedder det blandt andet: Jeg bøier mig med Ærbødighed for Dem, en attenaarig Pige, som man i min og i enhver europæisk Familie vilde behandle som et Barn, der havde at rette sig efter hvad andre ansaae passende, om hvis Tilbøieligheder man ingensinde vilde spørge, om hvis Anskuelser man ikke vilde bekymre sig, og hvis Bestemmelser man aldrig vilde indhente, men hedder det til Slutningen, desuagtet ydmyger jeg mig for Dem, fordi det er mig magtpaaligende at mine Grundsætninger vinde Deres bifald."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Frankrig. Debatterne og Svarsadressen i Pairskammeret ere tilendebragte, og Ministeriet har her tilkjæmpet sig en fuldstændig Seir, da den aldeles ministerielle Adresse blev antaget med 102 Stemmer mod 14. Jmidlertid er dette Resultat først opnaaet efter en hæftig Kamp, som GrevMontalembert aabnede med en hæftig Daddel over Ministrenes Forhold mod Belgien. Han paastod nemlig, at de titomtalte 21 Artikler ingenlunde kunde ansees bindende for Belgien, da Holland ikke i rette Tid havde antaget dem. J denne Anskuelse blev han understøttet af flere Talere blandt hvilke Grev Alton Schee endog erklærede, at Regjeringens System i den senere Tid havde været at vise Kulde mod de constitutionelle Regjeringer, og Tilbøielighed til at indgaae Forbund med absolutistiske Regjeringer. Conseilspræsidenten søgte at forsvare Frankrigs Fremfærd mod Belgien og paastod, at Forholdet med England endnu var ligesaa godt som forhen. Sluttelig erklærede han med Hensyn til de belgiske Anliggender, at Spørgsmaalet om dem var af den høieste Vigtighed og at i deres Afgjørelse ligger Krig eller Fred. Der handles om vedblev Conseilspræsidenten enten Frankrig skal isolere sig fra Europa, eller forblive nøiere end forhen forenet med dets trofasteste Allierede. Paragraphen om Anconas Rømning var afde udenlandske Anliggender derefter den Gjenstand, som vakte meest Opmærksomhed, og i hvilken Sag Hertugen af Broglie viiste sig som Ministrenes værste Modstander. Vel seirede ogsaa Ministrene i denne Sag, men Hertugens Oppositionstale gjorde dog et varigt Jndtryk paa Kammeret. Af de indenlandske Anliggender bleve kun faa berørte og blandt disse var det den fra flere Sider fremhævede Klageover Geistlighedens hierarchiske Bestræbelser, der vakte Opmærksomhed. Skjøndt man nu vel mener, at Pairskammerets ministerielle Adresse ikke vil blive uden Jndflydelse paa Deputeretkammeret, og skjøndt man meget stoler paa Virkningen af den hos General Jacqueminot afholdte Forsamling; indseer man dog fuldelig, at Ministeriets Stilling er meget precair og Rygterne om en forestaaende Ministerforandring vedblive, men om Efterfølgerne er man derimod i megen Uenighed. – AdmiralLalande, der commanderer den franske Eskadre i Middelhavet, skal have faaet nogle Jnstruxer, der have Hensyn til nogle formodede Planer fra russisk Side. Spanien. Den gamle General Scogne har i Cortesforsamlingen yttret den Mening, at Borgerkrigen nødvendig maatte føre til et Resultat i tilstundende Foraar, og grunder denne Mening paa at Prætendenten formedelst Mangel paa Levnetsmidler ikke længere vil kunne holde sig i de insurgerte Provindser, og derfor maa foretage et afgjørende Skridt. Efter Forlydende skal Østerrig hos Don Carlos have gjort alvorlige Forestillinger modden Maade, hvorpaa Krigen føres, og den engelske Gesandt er fremkommen med lignende Forestillinger hos Dronning-Regentinden, ligesom Sidstnævnte og har fordret, at Regjeringen tildeels skulde understøtte Munagorri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Portugal. Dronningen har aabnet Cortes forsamlingen med en Tale, der kun er mærkværdig derved, at den ikke med et eneste Ord omtaler den i sin Tid saa meget lovende Qvadrupel-Alliance.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Belgien. Den engelske Regjering skal have erklæret, at dersom Hr. Merodes Forslag om at lade de sydlige Fæstninger besætte af franske Tropper blive antaget af Kammeret, vil den ansee dette som en Krigserklæring. Regjeringens Forslag om at understøtte Banken er eenstemmig bleven antaget af Deputeretkammeret. J Antwerpen arbeides saa ivrigt paa Fæstningsværkerne, at man endog tager Natten med til Arbeidet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Fædrelandet. Som tidligere meddeelt, besluttede den roeskildske Stænderforsamling med 32 Stemmer mod 30 at indgive en Petition og Mosaiternes Valgbarhed, et Resultat, der kun blev fremkaldt efter lange og hæftige Debatter. Alt i Committeen var der, som man kunde vente, Dissents i det nemlig Biskop Mynster og Etatsraad Treschow afgav en Betænkning mod at tilstaae Mosaiterne Valgbarhed, Asses for Algreen-Ussing derimod en for Sagen. Den egentlige Debatte aabnede den kongelige Commissarius i det han, næst at henholde sig til hvad han under Sagens tidligere Behandling havde yttret, endnu bemærkede, at det, at den jydske Stænderforsamling havde stemt mod en Petitions Jndgivelse, var et afgjørende Beviis for at ikke hele den oplyste Deel af Nationen var gunstig stemt for Mosaiterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Efter Forlydende er nu i Kjøbenhavn stiftet et genealogisk-biographisk Selskab med tilhørende Contoir, hvis Tendents er at samle, opbevare og give Udskrifter af alle overkommelige Stamtavler og Biographier. Medlemmer af alle Klasser antages mod et Jndskud af 1 Rbd. og aarligt Contingent 1 Rbd. Statuterne ere under Udarbeidelse. At denne Jndretning, der kan medføre uberegnelig Nytte i Arvesager, med Hensyn til Legater, saavelsom og i bistorisk Henseende, maa have god Fremgang og see sit Øiemed opfyldt, bør enhver, der har Sands for det Gavnlige, af Hjertet ønske. Selskabets Stiftere ere Dhrr. Etatsraad Thaarup (Dagens tidligere Redacteur) og Kapitain v. Lengnich. Sidstnævnte er allerede beskjæftiget med Udgivelsen af den Gleerupske Stamtavle, der især i Jylland, hvor mange af den nævnte Familie ere besiddende, vil have megen Jnteresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Den 24de Decbr. blev holdt en Julefest i Odense, Børneasyl, hvorved hundrede Børn bespistes og begavedes. Godgjørenhedens Rigdom var saa stor, at intet Barn gik tomhændet hjem, og mange yderst fattige, erholdt Klædningsstykker, der strax kunde beskytte mod Vinterens Kulde. Desuden var derfra et Bageri skjænket Sigtebrød til Julemaaltidet, og fra et andet Bageri 100 Gissenbrød og 100 Julekager, af hvilke saaledes hvert Barn fik 1 at tage med hjem. Man kan i Sandhed sige, at de ædle Givere have skabt riig Juleglæde i mange huuslige Kredse. "Naar det almindelige Ønske og NytaarsTiggeriets Afskaffelse skal opnaaes i sit fulde Omfang, siger en Jndsender i Aalb. Avis vilde det være ikke mindre ønskeligt, at man tillige forenede sig om at gjøre en Ende paa de ligesaa kostbare, som unyttige og besværlige Nytaars-Gratulationer og Complimentations-Visitter, thi saalænge den flane Ceremoni vedvarer, vil vistnok og vanskeligt den Slags Gratulationer, som føre tvungne Udgifter med sig, aldeles kunne ventes afskaffet. En eller anden høiere Embedsmands Exempel vilde, som alt Godt, der kommer ovenfra, vistnok ogsaa her have den forønskede Virkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
(Her i Randers sporede man iaar en saare betydelig Aftagelse i denne høist besværlige Ceremoni, der forhaabentlig, med saa mange andre gamle unyttige Skikke, med Tiden ganske vil falde bort. Det slette Veir bidrog maaskee ogsaa endeel til denne Gang at holde Folk hjemme. Med Nytaars-Tiggeriet gik det derimod nok i den gamle Slendrian.)(Rand. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Handelsefterretninger. Ifølge en Kongl. Svensk, Anordning af 21 f. M. er Jndførselen til Sverrig af Hvede, Rug, Byg og Havre imod halv Told og halve øvrige Afgifter forlænget indtil 1 Juli d. A.; ligesom Ho og Halm i samme Tidsrum kan indføres aldeles toldfrit. - Trondhjem den 22 December. Her er i den senere Tid indtruffet adskillige Kornvarer fra Danmark, Rostock samt Bergen. Dansk 2-radet Byg har betinget 3 1/2 Spd., og da vort Behov herfor er størst, antages, at der ved maanedlig Tilførsel fremdeles vil være at sælge til 3 1/4 a 3 1/2 Spd. for gode Vare. Af god Østersøisk Rug, der hidførtes fra Bergen, er det meste bleven lagret, da den derfor forlangte Priis 4 1/2 Spd. ei kunde opnaaes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Ledige Embeder. Herredsfoged- og Herredsskriver-Embedet i Odense Herred. Embedet som residerende Capellan ved i Domkirken i Viborg og Præst ved Tugthuset sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Befordringer og Afgang. Personel Capellan for Lindelse Menighed paa Langeland, G. F. A. Graae, beskikket til Sognepræst for Marie=Magdalene og Koed Menigheder under Aarhuus Stift; residerende Capellan ved Domkirken i Viborg og Præst ved Tugthuset og Hospitalet sammesteds, J.C. Johansen, til Sognepræst for Mariager Sognekald i Aarhuus Stift; Cand. theol. L. Blædel, til Sognepræst for Brande Menighed i Ribe Stift; Cand. theol. P. Holm, til personel Capellan for Brønbyvester og Brønbyester Menigheder i Sjælland; Branddirecteur i Hjørring Amt, Major C.C. Schwartz, til Branddirecteur i Aalborg Amt, Sognepræst for Schum og Hordum Menigheder under Aalborg Stift, F.V. Nasted, til Sognepræst for Kippinge og Brarup Menigheder paa Falster; residerende Capellan i Thisted og Sognepræst for Skinnerup Menighed under Aalborg Stift, M. Raahauge, til Sognepræst for Tødse og Erslev Menigheder under samme Stift; Sognepræst for Janderup og Billum Menigheder i Ribe Stift, T. R. Asch, til Sognepræst for Andst og Gjesten Menigheder under samme Stift; Cand. theol. O. H. Borch, til Sognepræst for Hem og Sem Menigheder under Aarhuus Stift; Cand. theol. N. P. Jørgensen, til Sognepræst for Alslev og Hostrup Menigheder under Ribe, Stift; Cand. theol. P. J. Kliene, til Sognepræst for Sønderboe Menighed paa Fanøe samt første Lærer ved Skolen, sammesteds; Cand. theol. C. G. Buchholtz, til personel Capellan for Vallensved Menighed i Sjælland; Assistent ved Generalrevisionen for Lottoet i Altona, Krigsraad F. C. Th. Gentelbrück, udnævnt til Generalrevisor ved bemeldte Lotto; Copiist under Rentekammeret, C. J. E. Lassen, til Huusfoged i Bordesholm Amt; Consumtions-Jnspecteur i Ringsted, Capitain F. Moltke, beskikket til Consumtions=Casserer sammesteds, og Consumtions=Casserer i Ringsted, Kammerraad C. Heilmann, til Consumtions-Jnspecteur sammesteds, begge fra 1ste Januar 1839 at regne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Bekjendtgjørelser. Jfølge derom modtagen Jndberetning, er i Juni Maaned 1838 i Østersøen ved Bettøe paa Falster, opbjerget circa 115 Lpd. Kobber og 95 Lpd. Malm, som ikke var forsynet med Mærke, men har Præg af at have ligget i Stranden i mange Aar. Eierne til dette Kobber og Malm, som ved Auction er udbragt til 1022 Rbd. 4 Mk. 14 s. S. og T., og bestod af Stykker fra 3 til 11 Lpd., indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, til inden Aar og Dags Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre samme. Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 2den Januar 1839. A. v. Jesøen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Brød-Taxt for Januar Qvartal 1839. 1. Brød af grovmalet Rugmeel: 15 Pd. 1 Brød til 3 Mk. skal veie . . . . . . . dito - 2 1 dito – 1 – 8 s. – . . . . . . . . 1 dito – 1 II. Brød af sigtet Rugmeel: 36 Lod. 1 Suurbrød til 8 s. skal veie . . . . . . . dito dito Rugtvebakker - 2. III. Brød af sigtet Hvedemeel: 6 Lod. 1 Franskbrød beregnet til 4 s. skal veie . . . . 1 Hvedesimle, 1 Rundebrød, Hvedetvebakker For at bage og opslaae et Brød paa 10 Pd., 3 s., og for større Brød 3 til 4 s. efter Størrelsen. Nykjøbing den 7de Januar 1889. Min Svend Christian Knobelauch overdrog jeg for 3 Uger siden et Ærinde paa Landet, medgivende ham endeel Værktøi o. s. v. Da han ikke er vendt tilbage, maa jeg befrygte at et eller andet Uheld et tilstødt ham, og anmoder derfor om, at vedkommende Sognefoged ville være uleiliget med at meddele mig Underretning om Personens Opholdsted, idet jeg tilføier, at der er grundet Formodning om at bemeldte C. Knobellanch er mere end mistænkelig. Nykjøbing, den 7de Januar 1839. J. Bergstrøm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
919 Rbd. 95 s. S. T. Umyndiges Midler under Baadesgaards Godses Overformynderie, kan strax erholdes til Laans imod anordnet Sikkerhed. H. Møller. Gloslunde den 30te December 1838. 168 Rbd. 4 Mk. 8 s. Sølv, af Mariboe Hospitals Midler, kan imod lovbefalet Sikkerhed erholdes til Laans, enten strax eller til 11te Juni Termin, naar man derom henvender sig til Undertegnede Hospitals-Forstander. Mariboe den 5te Januar 1839. R. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Skov-Auction. Løverdag den 12te Januarii bliver ved Auction bortsolgt Ege= og Bøgetræer paa Roden i Stokkemarke Hestehave hvoraf endeel ere tjenlige til Gavntræe. Auctionen begynder Kl. 10 ved Ole Madsens Gaard for Stokkemarke. Knuthenborg den 5te Januarii 1839. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Enhver som maatte have noget at fordre i efternævnte Stervboer, der behandles ved Mariboe Kjøbstads Skifteret, nemlig: 1. efter Tømmermand Peder Larsens fraskilte Hustrue Anne Christine Christensdatter. 2. efter Slagter Rasmus Mogensen, indkaldes herved med 12 Ugers Barsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre sin Fordring. Mariboe Skifteret den 5te Januar 1839. Jørgen Sommer. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Lollands, Falsters Elise. Tilende. No A. Fredagen den 11 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Fædrelandet. Af den tidligere meddeelte Efterretning om de Sager, som af den roeskildske Stænderforsamling er taget under Commiteebehandling, er det Læserne bekjendt, at ogsaa tvende Andragender fra Kjøbmand K. Sidenius og Capitain-Lieutenant Recke, om Kjøbstadhaandværkernes Beskyttelse i deres Rettigheder, bleve henviste til en Committee. De nu udkomne Nummere af Stændertidenden meddele de endelige Forhandlinger af disse Sager, og af dem seer man, at Stænderforsamlingen er kommen til det Resultat, at i de tvende Andragender bliver ingen Petition at indgive. Den nedsatte Committee, bestaaende af Agent Bruun, Proprietair C. Neergaard og Farver Svane, var i den udførlige og vel motiverede Betænkning kommen til det Resultat, at største Deelen af de Klager, som Kjøbstad haandværkerne vare fremkomne med, maatte ansees grundet i andre Omstændigheder, end den af dem fremhævede overhaandtagende Mængde af Haandværkere paa Landet; dog fandt Committeeen med Hensyn til disse, at det overhovedet fremkalder skadelige Følger for det Almene Bedste, at Amtmændenne ikke følge bestemte Regler ved Meddelelsen af Bevillinger til at drive Haandværk paa Landet, at
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
det er unaturligt at Kjøbstadhaandværkeren ikke maa drage ud paa Landet, da Landboen har denne Ret med Hensyn til Kjøbstæderne, at det Privilegium, ifølge hvilket Landhaandværkeren driver sin Profession, er det eneste Privilegium i Danmark, der er ubeskattet, og endelig at der mangler Orden i Henseende til Bevillingernes Meddelelse, og paa Grund heraf indstillede Committeen at der skulde petitioneres om 1) at Cancelliet foranstaltede en Undersøgelse og Antallet og Beskaffenheden af de meddeelte Bevillinger; 2) at Kjøbstadeboerne for Fremtiden maatte have lige Ret med Landboen til at etablere sig paa Landet; 3) at Landhaandværkerne, forsaavidt de skulle have Bevillinger, erlægge en aarlig Skat af 2 Rbd.; og 4) at Magistraten i Kjøbstæderne fik Gjenparter af de efter No i udarbeidede Fortegnelser over Landhaandværkerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Under Discussionen over Committeebetænkningen var det fornemmelig Spørgsmaalet og Mængden af Land haandværkerne var den fornemste Grund til Kjøbstadhaandværkernes ikke ubeføiede Klage over Nærings løshed, der blev fremhævet, og dette blev fra lige saa mange Sider paastaaet som forkastet, derimod var næsten hele Forsamlingen enig i, at den overhaandtagende Mængde af Kjøbstadhaandværkere, der blev fremkaldt ved det urigtige Princip at holde mange Drenge og ingen Svende, var den væsentligste Grund til Klagerne, ligesom ogsaa hele Laugsindretningen blev funden at være lidet stemmende med Tidens Fordringer. Laugsvæsenet fandt dog i Justitsr. Skibsted en ivrig Forsvarer, og han vilde endog have at Øvrighederne i Kjøbstæderne skulde bestemme hvormange Mestere af ethvert Slags, der maatte være i enhver Kjøbstad, et Forslag, der er bleven meget persifleret i Kjøbenhavnsposten. Ogsaa den foreslaaede Kopskat paa Landhaandværkerne blev meget bestridt, da man frygtede for, at dens Paaligning vilde give Anledning til endeel Uretfærdighed. Ved Afstemningen blev Committeens 4 Jndstillingspuncter forkastet, og som en Følge heraf blev Assessor Algreen-Ussings Amendement om ingen Petition at indgive, ikke sat under Afstemning, da Sagen nu bortfaldt af sig selv. – J Anledning af Farver Svanes Andragende til Stænderforsamlingen om at petitionere og en Lov, der nærmere bestemmer Grændserne for Politiets Myndighed til at foretage Huusundersøgelser, har Forsamlingen med 61 Stemmer mod 1 besluttet at indgive en Petition om at en Lov i den nævnte Anledning maatte blive Stænderne forelagt. Mod at indgive en Petition talte fornemmelig den kongelige Commissarius, der gjentog sine tidligere bemærkninger og hvor overordentligt vanskeligt det er ved positive Lovbestemmelser at træffe en bestemt Grændse for Politiets Myndighed til Jnqvisitioner i ethvert mødende Tilfælde. Ogsaa Justitsraad Skibsted talte mod Forslaget, og fraraadede gjentagne Gange i denne Anledning at indgive nogen Petition. Vi ville meget gjerne give et Referat af Justitsraad Skibsteds Argumentation, men da den har noget ganske eiendommeligt ved sig, der gjør at den kun ret nydes, naar den gives i sin fulde Udstrækning, maae vi henvise dem der have Smag for noget saadant, til selve Stændertidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Fra Thisted Egnen skrives: Hvad her meest sysselsætter Speculanterne i denne Tid ere de hurtigt stegne, men næsten lige saa hurtigt faldne Priser paa Havre, der endog i de sidste Uger er solgt, for 2 Rbd. 4 s. Jøvrigt er det et lykkeligt Aar for Landmanden, thi Høstens Udfald ialmindelighed var meget godt, Kornet betales godt, Kreaturer, endnu bedre, og af Stude, en saa vigtig Handelsartikel for Thy, ere alle saavidt opkjøbte, at man begynder at kjøbe Studekalve paa Leverance efter flere Aars Forløb. Vinteren indfandt sig pludselig med stærk Sneefog anden Juledag, dog havde det sidste Mellemrum af mildere Veir været til betydelig Fordeel for Mange med Hensyn til Markens Forarbeidelse, der var standset i 3 Uger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
J Jyllandsposten (31te Decbr.) hedder det i et Tilbageblik paa Aaret 1838, blandt andet saaledes: Hjelpen kom, da Nøden var størst. Landmanden fik i Aar sine Lader fulde, Pleilen kom til at gaae paa det varme Logulv, Brødet havde man dog i Huset, Kornvognen ruller atter til Axeltorvet, og Sæden bliver af vor Handelstand godt betalt. Vore Efteraarsmarkeder vrimlede i alle jydske Handelstæder paa ny af vor flinke Landbostand, som i broget Mængde iaar gjorde Jndkjøb, hvortil man de foregaaende Aar næsten ei saae Spor. Kjøbmandens Kræmmerhuse kom igjen paa Gled, og overfyldt var næsten hver Boutiqve. Hertil komnu den store Fordeel, at de jydske Hestemarkeder i dette Efteraar faldt saa saare heldigt ud, i det dervar betydelig Concurrence af udenlandske Kjøbere, som til gode Priser betalte saavel Valakker som Hopper. Tillige blev den jydske Uld i Aar meget vel betalt, hvortil for en Deel det ny oprettede, hensigtsmæssige Uldmarked i Randers bidrog, og hvis Freqvents til Foraaret sikkerlig vil blive stor. Endog Efteraarsstubbene, som den i November Maaned sig indfindende Frost forbød at pløie, bleve nu senere i den gunstige December mange Steder bestilte til stor Gavn for Bonden, og Ploven gik endnu til Juleaften.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Aftonbladet af 29de Decbr. f. A. indeholder den stockholmske Kjøbmandstands Petition til Hs. Majestæt Kong Carl Johan og Regjeringens Medvirkning til Øresundstoldens Afskaffelse eller Forandring. Petitionen er efter Aftonbladet underskreven af alle Medlemmerne af Kjøbmandstanden, med Undtagelse af tvende, der have besluttet aldrig at sætte deres Navn under nogen offentlig Menings yttring. Vi skulle ikke for Øieblikket ved denne blot historiske Notits indlade os paa nogen Opregning af de factiske og statsretlige Urigtigheder, denne Petition indeholder. Forøvrigt er det ikke saameget den egentlige Toldafgift, hvorover der i Ansøgningen føres Besværing, som de Uleiligheder, Opholdet ved Helsingør foraarsager: Allt ar der beraknadt pa preieri. Som et lidet Bidrag til Petitionens Charakteristik skulle vi blot slutteligen anføre, at der i dette Document siges, at man med Sikkerhed kan antage, at største Deelen af Søskader og Haverier og Efteraaret i Norge kunde undgaaes, dersom Skibene kunde fortsætte deres Reise uden Ophold. – Svar fra den midlertidige Regjering i Stockholm om at ville tage Sagen under Overveielse til Lettelse for den svenske Handel, findes i Sverriges Stats-Tidning af 31te Decbr. f. A.