Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-03-12
Der meldes fra det Hannoverske, at i Februar Maaned ere Storker og Snepper ankomne, og at Oldenborrene allerede have viist sig. J Holland seer man ikke allene Æbletræer i Blomster; men man har ogsaa Exempel paa at de have sat Frugt ved Staden Middelburg seer man en Digitalipurpurea (rød Fingerbølle) at staae i fuld Flor. Men denne milde Vinter er forbunden med en overordentlig uroelig Natur, som viser sig saavel i Jordens og i Havets Jndre, som i Luftens Egne. De hyppige Storme minde os hver Dag om den Uroe som hersker i disse, og fra Nederlandene berettes, at i Følge Jegttagelser, som man har anstillet i 30 Aar, have Nordsøens Bølger under Flodden aldrig været saa høie og stærke som i det nærværende Aar, og paa den anden Side var for nogen Tid siden Ebben saa lav, at man ikke kan erindre sig Mage dertil, da Vandet var saa lavt, at man tørskoet kunde gaae imellem Jsabelslusen ved Gent og Staden Philippine; hvorledes kan dette overordentlige Syn forklares, eller hvorledes skal man forklare sig et Elements Luner, som nu synes med et vildt Raserie at ville tage til sig igien hvad Kunsten har vundet fra dens District, og derpaa igien forløber sig paa mange Steder saaledes, at det faaer Udseendet af en liden Bak. – Overalt hører man hist og her, paa forskiellige Steder i Enropa, at tale om Jordrystelser; den 18de Februar blev en saadan bemærket i Lyon i Frankerige, som var saa stærk at Husene i flere Gader rystede; samme Phænomen sporedes i Landsbyerne der omkring; denne Jordrystelse blev endog bemærket dybt inde i Schveits og høit op i det nordlige Frankerige. - De Efterretninger, som man har fra Lapland og det nordlige Sverrig om den store Mangel paa Levnetsmidler, som der hersker, er sørgelig. – Den Kongelige befalingsmand i Umeaa indberetter, at det Brød, som Jndvaanerne maae betiene sig af, er overmaade slet; da man ikke har kunne aftærske den elendige Sæd, saa er man bleven nødt til at skiære Kornaxene smaae, og at blande dem med godt Meel; ogsaa af Bark maae man betiene sig til samme Øiemeed. – Den Svenske Regiering har nyelig afsendt 4000 Tønder Korn til Pittaa i Lap mark. – J Philladelphia er den 23de Februar der store Waisenhuus afbrændt, hvorved 23 Børn skulle have mistet Livet. – En glædelig Efterretning er det derimod, at Christendommen stedse mere udbreder sig paa Sydhavets Øer. – Paa Otaheiti ere alle Jndvaanerne blevne omvendte; et Ca vel er blevet bygget paa Øen i Engelsk Smag, og saa et stort Forsamlingshuus er blevet oprettet; Jndustrie begynder at vise sig iblandt Folket. – Til London er ankommen en Prophet fra Amerika, som hører til Giendøbernes Sect. Han opholder sig i Forstaden Southwark, hvor en stor Mængde lettroende og nysgierrige Mennesker daglig samle sig foran hans Huus, for at høre hans Lærdomme og lade sig døbe af ham; denne sidste Forretning foretager han sædvanligen paa et afsides Sted ved Themsen. Han er selv, som han siger, frie for alle Synder, og vil ganske bestemt komme i Paradis; han bærer en ganske besynderlig Dragt, som han paastaaer, at ligne den, som Johannes den Døbere fordum ber; hans røde Skiæg hænger ham ned paa Brystet, og han spiser ikke andet end Mel og Hvedebrød. Han spaa er at Verden skal forgaae i dette eller næste Aar; han siger, at han har faaet befaling af det høieste Væsen til at reise fra Amerika for at omvende det Engelske Folk; han vil i Marts reise til Jerusalem, og indbyder alle sine Disciple til at følge med sig. – Brødrene Grand, Guldstoffabrikantere i Lyon, have fremstillet til offentlig Skuede Tøier, som ere bestemte til at decorere Thronsalen i Thuillerierne. Hovedgienstanden af dette blændende Pragtværk, er et Stykke Tøi, som er 15 Fod langt og 10 Fod bredt, paa hvilket en Purpur Grund er overtrukket med et fin Guld Næt; der sees desuden paa det Frankeriges Vaaben. i ophøiet Arbeide, hvor Lilliekrone udgiør 20 Fod, og er omgiven med Allegorier paa den Kongelige Magt. Det hele Stykke skal være af en udmærket Pragt.