Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-26
Politiske Nyheder. Frankerig. Af Gazette des Tribuneaux Meddelelser angaaende den opdagede Krudtfabrik, erfares at to forhenværende Simonianer, og 3 Studentere havde deeltaget i Krudtets Fabrication. En høi i en Mantel hyllet Mand, skal om Midnat have indfunden sig i Fabricationslocalet for at overbevise sig om Arbeidets Fremskridt. En Sieur Blanqui den Angre, en bekjendt Republicaner, som skal have været vidende om det Fleschiske Foretagende, er arresteret. Hos en ligeledes arresteret Skrædder Paget har Politiet fundet en heel Deel færdige Patroner. Hvad der er mere paafaldende, er at man har opdaget og tilintetgjort et Jnsurrectionsforsøg i Bona paa den africanske Kyst. Det synes utroligt, at en Stad paa en 6 a 7000 Mennesker kunne have i Sinde at oprøre sig. Sagen hænger saaledes sammen: "En Underlieutenant Binand af de africanske Jægere havde den 28de Febr. Kl. 1 om Natten sat sig til Hest med nogle Md. af sin Peloton, gjennemredet hele Byen og hen til Generalens Huus og raabt: "Leve Republikken!" Jmidlertid var Commandanten og flere Officerer blevne forsamlede og man fandt da, at Anemourporten var bleven aabnet. Lieutenant Binard havde imidlertid forladt Staden, med 20 Md., men ikke langt derfra afskedigede han dem, og sagde at han ville begive sig til Constantine, 2 Borgere havde imidlertid senere seet ham i et nærliggende Krat, og dem fortalte han, at han havde tjent nogle Elændige til Værktøi, og han ville opdage den bele Complot, imidlertid fik en Lieutenant Durand Ordre til at opsøge ham med nogle Spahis, man traf ham og affyrede paa eengang 4 Skud paa ham, hvorved den Ulykkelige faldt dødelig saaret af 3 Kugler, og døde Natten derpaa Ved denne beklagelsesværdige Sag ere mange Personer compromitterede; man nævner saaledes, som Deeltagere i Complottet 3 Chirurger, og i Captain, der ere blevne arresterede; der hviler ogsaa stor Mistanke paa flere Officerer i det africanske Jægercorps, og det hedder at de skulle have overtalt Binard til at stille sig i Spidsen for Oprørsforsøgget. J. Au Com mere giver ogsaa en Meddelelse, over en paa Øen Bourbon udbrudt Complot. Allerede i 5 Uger vidste Politiet at en saadan var i Værk, men en Neger gav dem nærmere Oplysning desangagende, for sammes Udbrud, der var bestemt til 16de Decbr. f. A. J Følge disse Opdagelse bleve 19 Farvede og 4 Slaver arresterede. De Sammensvornes Plan gik ud paa at stikke den offentlige Skolebygning i Brand, for at henvende hele Befolkningens Opmærksomhed i Hovedstaden St. Denis derpaa, siden ville de Farvede ved nogle Slavers Hielp have bemægtiget sig Arsenalet, Krudtfabrikken, og en Redoute, som behersker Staden, og paa samme Tid skulle paa flere Puncter være Jld anlagt, og derved afgivet Signalet til de Hvides Mord, selv Koner og Børn skulle ikke været skaanede. Garnisonen havde man i Sinde, ved at forgifte Brødet, at gjøre uskadelig. Den Grund=Jdee, der ledede til Sammensværgelsen, gik ud paa at Colonien tilhørte de Farvede, ligesom Moderlandet de Hvide, saa at de ikke ansaae det for urigtigt paa nogensomhelst Maade, at befrie sig paa hvad de kaldte disse paatrængende Gjæster. - Om en Jntervention i Spanien er aldeles ikke meere Talen, ligesom denne Forholdsregel heller aldrig rigtig har funden Tiltroe, Fra Krigsskuepladsen i Spanien beretter en Telegraph=Depesche, at den christiniske General Espartero har slaaet Carlisterne den 6te Marts ved Orduna, og den 19de f. M. ved Galvacada, General Cordova selv har ogsaa den 10de været indviklet i Kamp med dem ved Salvatierra. Et Blad beretter, at efter en telegraphisk Meddelelse, var General Mina, den 10de opbrudt til Barcelona, efter at have hævet en Contribution af 500,000 Realer, for dermed at bestride Udgifterne til Expeditionen. De cataloniske faste Pladser Ripoll og Campredon blive stærkt betrængt af de carlistiske Bander.