JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Lissabon, den 10 September. Den 4 dennes ankom hertil, en i Engelsk Paqvetbaad fra Engeland. Den 5 fulgte denne 2 andre Krigsfartøier. De bragte den herværende Engelske Gesandt Hr. Walpole, Depescher fra London. Denne Minister overgav samme strax til vor Premier=Minister, Hr. Pinto. J disse Depescher var den første paalagt at bringe det Portugiesiske Hof til at erklære den nyelig af Ridder d'Aranjo imellem Portugal og den Franske Republik sluttede Fredstractat for ugyldig, og understøtte denne Forestilling ved alvorlige Trusler. Følgerne af den Engelske Ministers Conferenzer med vor Premier=Minister, Hr. Pinto have været, at denne sidste strax har afsendt en Portugisisk Cutter til London og en Coureer til Paris for at tilkiendegive de begge sammesteds residerende Portunisiske Minister, at den af Hr. d'Aranjo nyelig sluttede Trattat var aldeles bleven misbilliget af Dronningen og at samme skulle være ganske ugyldig. I Gaar afseglede 3 Linieskibe, the Victor, St. George og Britannia, som for nogen Tid siden var bleven detascheret fra Lord Sr. i Vincents Flode, herfra til Engeland. Under deres Escorte befandt sig de fire spanske Linieskibe: St. Jsidoro, St. Josepho, Mexicano og Salvator del Mondo, hvilke benævnte Admiral den 14 Februarii havde taget.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Brüssel, den 5 October. Alle Franske Tropper ved Rhinen er nu i fuld Bevægelse og drager fremad. De Tropper, som havde begivet sig bort fra Fæstningen Chrenbreitstein, nærmer sig nu samme Fæstning paa nye General Angeren blev ventet i Gaar i Luxemburg. Denne General skal have ligesaa fuldkomne Fuldmagter Tydskland angaaende som Buonaparte i Henseende til Jtalien. Uophørlig marscherer her igiennem denne Stad, store Troppe Afdelinger, som kommer fra Republikkens Jnderste, ogsaa gaaer en overordentlig Mængde Munition, Levnetsmidler a. til Rhinen, saaledes at naar Østerrige ikke antager den Franske Regierings Ultimatum, Krigen da skal blive fortsat med største Eftertryk Wien, den 4 October. Krigsrygterne have igien i disse Dage meget tiltaget. Haabet, at Desinitivfreden med Frankrige i Dag, som er Keiserens Navnedag, skulle blive bekiendtgjort, er ikke bleven opfyldt. Der er udgaaet befaling, at der i det Østerrigske Huses tydske Arvestater paa nye skal udtages 30,000 Rekruter til Armeens Forstærkning. Vor Jtalieniske Armees Hovedqvarteer, er i Hast bleven forlagt fra Laybach til Gørz og den hele Armee er fremrykket mod General Buonapartes Armee. I Gaar ere igjen herfra 80 Artillerister og 2000 Rekrutter afgaaede til den Jtalieniske Armee; ogsaa Transporterne af Militairnødvendigheder, ere siden nogle Dage meget forstærkede og gaaer hastigere. Ved Floden Jsonzo og overhovedet langs den Jtalieniske Grændse bliver mange Forskandsninger anlagte af de Keiserlige. Himlen give, at alle disse Anstalter maatte være Forvarsel til en hastig og billig Fred red de Franske; men det heder, at sammes Fordringer, ere alt for overdrevne. Den 27 September opholdt Greve Cobenzl sig endnu i Görz, og havde til denne Tid ikke havt nogen Summenkomst med Buonaparte. General Meerfeldt var bleven sendt forud til Udine, for, som det synes, først at erholde visse Punkters Bevilgelse, forinden Greve Cobenzl selv vil tage Deel i Negociationernes Aabnelse. Det heder at Erkehertug Carl i Begyndelsen af tilkommende Maaned paa en kort Tid vil komme hertil. Erkehertug Ferdinand har begivet sig fra Brünn til Wienerisch Neustadt. Man frygter desvære for nye Fiendtligheders Begyndelse.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Prag, den 7 October. Allerede i forrige Uge ere nogle Tropper marscherte til Tydskland til Armeen; denne Uge efterfulgte igien flere, og som man erfarer, skal endnu flere enkelte Detaschements have erholdt samme Bestemmelse. Ligeledes vedvarer Transporter af alle Nødvendigheder, og saaledes, som vi fra andre Egne erfarer, gaaer ogsaa Troppemarsche og Transporterelse til den Jtalieniske Armee meget levende. Fredshaabet synes for nærværende Tid at være temmelig svekket.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Jnspruk, den 30 September. Fredsrygterne som man her havde, have indtil endnu ikke stadfæstet sig. Den 22 begav en af General Hoches General=Adjutanter sig som Coureer fra Klagenfurt til Junichen til General Vukassovich, hvorfra han efter en kort Samtale med denne General, vendte tilbage. Strax derpaa erholdt de Keiserlige Tropper, som befinder sig i Pusterdalen, Ordre at begive sig til Cording til Grændserne, og derfra videre i det Venetianiske. Fra Trient melder man, at det sammesteds den 28 dennes var ankommen en Coureer til Generalerne Kerpen og Laudon, og at alle Tropper i derværende Egn strax derpaa vare opbrudte og afmarscheerte.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Kiøbenhavn, den 13 October. Den 1 Martii d. A. er Consumtions=Controløren i Nykiøbing i Sielland, Jørgen Honum, beskikket til Consumtions=Jnspectør i Holbek, og Consumtions-Forvalteren i Holbek, Sixtus Aspach Langgaard, til Consumtions Casserer sammesteds; Consumtions-Jnspectøren i Svendborg, Simon Peter Groth, til Told- og ConsumtionsJnspectør; Tolderen i Svendborg Lauritz Laurberg, til Told og Consumtions=Cassarer, og Consumtionsbetient i Svendborg, Corfitz Schiøtz, til Ober=Told- og Consumtionsbetient sammesteds, samt Adam Christian Herz til Consumtions Controlør ved Portene for Kiøbenhavn; den 19 April Ober=Told- og Consumtionsbetienten i Hierting, Niels Møller, til Ober=Told- og Consumtionsbetient i Aalborg; den 3 Mai Procurator Lyder Roed til Auditeur og Advocatus regius paa St. Croix; den 20 Sept. Renteskriveren i det holsteenske Toldcontoir under General-Toldkammeret, Carl Friderich Reimers, til Told- og Licent-Forvalter i Ulzburg; den 27 Sept. Veiermesteren paa St. Thomas, Henrich, Junge, til Veiermester i Christiansted paa St. Croix; den 4 October Fuldmægtigen i det holsteenske Toldcontoir under General-Toldkammeret, Thomas Thavssen, til Renteskriver sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Fregatten Teris og Briggen Lougen ere gaaede under Seil til Middelhavet. Fregatten Havfruen er kommen tilbage fra Nordsøen og Fregatten Freya er lagt i giennem Bommen.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Vacancer, Physicatet i Romsdals Amt og Chirurgicatet ved Rechnæs Hospital, hvoraf svares 50 Rdlr. aarlig til den derfra entledigede Doctor Galdt; Carmsunds og Hæsbye Sorenskrivere i Stavenger Amt, hvoraf forhaanden svares 125 Rdlr. Pension; RyefolkeSorenskriverie i samme Amt, hvoraf forhaanden svares en lige Pension; Nordhordlehns Sorenskriverie i Bergens Stift; Nummedals og Sandsværds Sorenskrivetie i Aggershuus Stift; Sundfiords dito i Bergens Stift; Guldals dito i Tronhiems Stift, hvoraf svares 50 Rdlr. aarlig til afdøde Sorenskriver Berg, Enke; Borgmester= og Byefoged-Embedet i Odense, hvoraf svares 100 Rdlr. til forrige Borgemester Seidelin, samt fragaaer Auctions=Væsenet, som er forbeholdt Landsdommer Bentz, ved hvis Afgang eller Forflyttelse det igien falder tilbage til Byefoged-Embedet; Sognekaldet til Kongsberg i Aggershuus Stift, 500 Rdlr.; Enke=Pensionen er 100 Rdlr.; Det residerende Capellanie til Lomb, Scheager og Garmøe i samme Stift; af Sognepræsten nyder Capellanen aarlig 200 Rdlr., indtil han kan saae en benificeret Gaard til Brug og Beboelse; men efter den Tid ikkuns 150 Rdlr., Sognekaldet i Bogense Kiøbstæd og til Annexet Schoubye i Fyen, 450 Rdlr., hvoraf svares Afgift til den residetende Capellan i Kaldet; Spandet Sognekald i Rike Stift, 171 Rdlr.; Huurup Sognekald paa Thye Land under Aalborg Stift, 100 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags og Søndags den 7 og 8 October, holdtes en Manøvre med Krigsfolket ved Lyngbye. Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen kommanderede Tropperne paa den ene, og Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Hessen paa den anden Side. J Søndags Eftermiddag Kl. 2 kom de Høie Personer med samt Krigsfolket tiltage igien til Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Fredagen den 6 d. M. har man i Fridericia om Eftermiddagen seet en heftig Røg at trække op Østen for Billeshauges Skov i Fyen, imod Bogense til. Saavidt man har kundet erfare, var det en ulykkelig Jldebrand for 2 Bøndergaarde, hvor af den ene intet skal være ræddet, og af den anden meget lidet. Det hele Antal af de til denne Michaelis i Hovedgaden Kofirmerede er 227 Drenge og 405 Piger tilsammen 632.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Aalborg, den 20 October. Prædikanterne paa 19de Søndag efter Trinitatis. J Budolphi=Kirke: Froeprædiken: Hr. Henneberg. Høimesse: Hr. Magister Bach. Aftensang: Hr. Hører Pontoppidan.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
J Frue=Kirke: Høimesse: Hr. Provst Schierup. Aftensang: Hr. Mørch. I Hospitalskirken: Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Ved en meget hastig og pludselig Død, behagede det Forsynet den 17 dennes, at bortkalde min i Livet elskende kiere Fader Jens Pedersen Lund Kiøbmand, i hans Alders 75 Aar, efterat han forhen havde været Kirkepærge for St. Budolphi Kirke udi 27 Aar, hvilket for mig saa smertelige Dødsfald, herved bekiendtgiøres for hans fraværende Slægt og Venner, af hans dybsørgende eneste Dotter. Margarcha Maria Lund.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Avertissements. Je Hr. Abonnentere af de Aalborgske Aviser, som endnu ei haver betalt deres Avispenge, ombedes at de uden længere Henstand, tilsender mig samme inden denne Maaneds Udgang. Aalborg den 20 October 1797. Peder Friis Vandall, Eier af Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Hinske Møllestene og hvide Marmor Liigstene er nyelig ankommen til Raadmand Hübertz 1 Aalborg, og kan ogsaa faaes af alle Størrelser Skaanske Mollestene fra 6 til 11 Qvarteers Størrelse. Aalborg den 19 October 1797. Seng kan strax bekommes, anvises paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
En smuk Stue for 2de ledige Personer, med eller uden Efterlysning: Vi Hiøring Amt, er Reserven Chri Af Lægdet Nr. 53, Tolstrup Sogn, sten Nielsen Wasteskou, nu 18 Aar gl. anført under ermeldte Lægds nye Løbe No. 166, Natten imellem Tirsdag og Onsdag eller den 10 og 11 October sidstleden, af sin Tieneste hos Hr. Forpagter Steenild paa Hiermislevgaard, undvigt. Denne undvigte Reserve, som ved Undvigelsen, formodentlig var iklæd en blaae Vadmels Trøie, gule Skindbuxer og Støvler, samt en rund Hat paa Hovedet, og ellers kleinlemmet, bleg af Ansigt og hvid Haar; efterlyses herved, med Anmodning til hvem bemeldte Person maatte forekomme, de ham ville anholde, og undertegnede give fornøden Underretning, som derpaa føier den deraf flydende Foranstaltning. Hiermislevgaard den 17 Octo der 1797. Paa største Lodseieres Vegne, som Fuldmægtig. Sommer.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Dersom Madame Ane Sophie Klæbn fød Friedlid, der i Aaret 1762 reiste herfra som Enke efter Jens Klæhn, fordum Sognedegn for Wiensted og Thilse Memgheder, endnu lever i eenlig Stand, uden at have været gift, siden forbemeldte Jens Klæhn døde, da vilde hun behage at melde sig med tilbørlige Beviser hos Undertegnede, for til Nyeaar 1798 at modtage hendes Andeel af den førWeensted og Thiise Degnekald bestemte Pension. Wrensted Degneboelig den 14 October 1797. Erich Silkemann. Jlandinger, eller en Samling af smaae Afhandlinger, Fragmenter og Anmærkninger i forskiellege Materier, No. 1, faaes hos Bogtrykker Wandall, for 4 s.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Paa Havens Gods udi Søeraae Bye i Albech Sogn, under Hiøring Amt, er bortdød Huusfæsteren Christen Laursen, hvis Stervboe af mig paa lovbefalet Maade er tagen under Skiftebehandling. Ved den paa 30 Dagen efter hans Dødsfald holdte Registerings og Vurderings Forretning, blev af de Tilstedeværende, hans efterladte Arvinger anmeldt at være: a) en Broder Niels Laursen boende i bemeldte Søeraae, og b) en Søster Mette Laursdatter, som skal være død, men haver efterladt sig en Søn navnlig, Laurs Pedersen, hvilken skal være boesadt paa Læssøe; disse og om fleere ere, indkaldes herved til at møde 6 og 12 Ugers Dagen efter benævnte Christen Laursens Dødsfald (hvilke indfalder den 7 October og 18 November førstkommende, paa Havens Skriverstue om Formiddagen Kl. 10 Slet, hvor da Skiftet videre bliver fremmet og om mueligt, formedelst Boets fattige Tilstand, sidstmeldte Tiid sluttet. Stervboets Credi= og Debitorer indkaldes iligemaade til foran berørte Tid og Sted at møde, da enhver, overeensstemmende med Loven og Anordningerne, kan vente at blive behandlet af C. Meyling. Haven den 26 September 1797. S ved den Kongelige Jordemoder Commission i Kiøben Efter foregaaende theoretiske og practiske Underviisning havn, er jeg af Høisamme ifølge mig meddeelte Attestatumunder 25 September sidst, erkiendt som kyndig, dygtig og beqvem til Jordemoders Forretninger, og i Overeensstemmelse med den mig meddeelte Jnstruction af holstbemeldte Commission, til saadant Embede antaget; og da jeg at S. T. Magistraten her paa Stedet er i Eed taget, saa vil jeg til alle og enhver, som maatte behøve min Tieneste udi dette mig saa vigtig paalagde Embede, have mig recommenderet, da en retskaffen og redelig Behandling, vil være Borgen for min Duelighed til det jeg med saa megen Maie har bestræbet mig for, at erhverve Bendet ved. Mit Logie er for nærværende Tid udi Kattesundet No. 148, ved Siden af Jens Bram=Vognmand. Aalborg den Ordrer 1777. Anne Maria Jensens, Jordemoder. kiendtgjør herved, at Onsdagen den 25 October og dministrationen for den Kongelige Porselens Fabrikke be følgende Dage fra Kl. 10 presice om Formiddagen til Kl. Kiøbmagergade No. 88, bortsolgt endeel Kiøbenhavns 2 Slet, bliver udi General=Postamtets Gaard paa store Porselen blaat og hvildt, som og broged og purpur Caffe, Thee og Bordtøier med adskilligt mere af forskiellig Decein, og Malerie, hvilket Liebhaberne bliver foreviist 3 Dage for anden Auctionen paa Auctionsstedet, og tiener til behagelig Efterretning, at de udi Cataloget anforte Stkr. separeres, de derover trykte Fortegnelser faaes 8 Dage før Auctionen paa Fabrikens Comtoir paa store Kiøbmagergade No. 3.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
J Selveren Tynge Fuhr ved offentlig Auction den 14 Walsgaard Sogn Resse Bye Hinsted Herred lader December førstkommende udi sit iboende Sted som er 11 Skpr. Hartkorn bortselge ermeldte Steds Bygninger og Hartkorn, til den Høistbydende ifald antagelig Bud giøres, alt efter de Conditioner som da vorder fremlagt til Eftersyn; Stedets Bygning er indrettet til, og altid har været beboet af en honet Familie, og Eiendommen ere noksom bekiendte gode. Underhaanden ønskes helst at selge disse Ejendomme; Libhaverne vilde derfor forst muelig indfinde sig Resse den 12 October 1797. Tyge Fuhr. mesterens Gaard for 1 Mk. Skieppen.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
eget gode Kartofler er endnu at faae tilkjøbs i Post os Bogtrykker Mandall faaes: 1) Forsøg til en paa ) litisk Afhandling og Handel, med en Fortale Om Handelens Nytte for Borgerlige Stater, 4 Mk. 5 s. 2) Guldbergs Breve over vigtige Sandheder, 3 Mk. 8 s. 3) Holbergs Sendebrev, som indeholdes.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
nogle Anmærkninger over de historiske Mærkværdigheder, angaaende Dronning Christina af Sverrig, 8 s. Voltaires Brev til Hans Majestæt Kongen af Danmark angaaende den udi hans Stater forundte Tryk=Frihed, a, 6 s.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Fros Undertegnede ere følgende indbundne Skolebøger, at faae for vedsatte Priser: 1) Kypkes Vocabularium græcum, 10 Mk. 4 s.a) Schottgen norum Testamentum græcum, 7 Mk. Dito in 12 mo., 2 Mk. 8 s. 3) Virgilius af Baden, 2 Dele, 1 Rdlr. 3 Mk. Dito in 12mo., 2 Mk. 4) Horatius af Baden, 2 Dele, 1 Rd. 5 Mk. Dito in 8to cum non Cortienling, 3 Mk. Dito in 12mo, 2 Mk. 1) Cicero de Oliciis, in gro, 2 Mk. 8 s. Tito in 120, 1 Mk. 6, lustinus Sinceri, in Fro, 8 Mk. 8 s. Dito in 4to, 1 Rd. 7) Sahls Jorum Testamentum, 2 Dele, 1 Rdlr. 3 Mk. Dito, 1 Rd. Guldbergs naturlige Theologie, 1 Mk. 8 s. 9) E. tabenbarede Theologie, 2 Mk. 8 s. 10) uhms Danmarks Historie, 1 Mk. 8 s. 11) Gintrianus, 2 Mk. 12) Sahls Kvinet paa Grask, 2 Mk. 8 s. 13) kometi has Hagen, 1 Mk. 14) Analysis Geneles, 1 Mk. 8 s. 15) Santzii Ciramatica hentere, 2 Mk. 16 Plæst Fabair af Baden, 1 Mk. 8 s. Tito in 12mo, 1 Mk. 17) Schottgen Leon græcolatinium, 4 Mk.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
18) Badens Forelæsninger over Horches Digtekonst, 3 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1797-10-20
Skulde der endnu være andre latinske Autores, som maatte forlanges, behager Libhavere saasnart mueligt at underrette mig derom, da jeg det første mueligt er skal forskaffe samme. Aalborg Bogtrykkerie, den 20de October 1797. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1797-10-23
Nayland den 26 September. Til Krigens Fortsættelse føies alle Anstalter af de Franske i Jtalien.
Jyske Efterretninger, 1797-10-23
Fæstningerne Palmanuova, Osopa, Pontoba og Mantua, bliver vedvarende forsynet med Levnetsmidler, og Tvebakker, Wiin, Brændevin a. føres i uhyre Mængde derhen J Venedig paa den faste Plads St. Gjorgio, oprettes et stort Hospital. Det tilkommende Feldtog, om det nogenlunde kommer til Findtligheder, vil blive frygteligere endsom de forrige. De Keiserlige have aldrig været saa stærke i Jtalien som nu. Derimod er ogsaa den Franske Armee 80,000 Mand stærk, uden at tegne Cicalpinerne, Ligurirerne og de 10,000 Mand Sardinske Hielpetropper, over hvilke sidste General Berthier allerede har holt Mynstring. Cavalleriet er vel øvet, Artilleriet i bedste Stand, og den hele Armee, er bleven ganske nye klædt på Jtaliens Bekostning. Jmidlertid bliver Vaabenstilstand til den 1 October og først 14 Dage efter sammes Opsigelse vil Findtlighederne tage Begyndelse. General Kellerman er ankommen til Palmannova. Den Franske Jtalieniske Armee, skal som det heder være marschfærdig til den 30 dennes.
Jyske Efterretninger, 1797-10-23
Rygtet gaar ogsaa, at de 10,000 Mand Sardinske Hielpetropper allerede skal være paa Marschen. Paa Commer Søen mærkede man for kort siden en fremmed Jngeneur, som opmaalte denne Egn. Der blev skudt paa ham men han undveeg lykkelig og vel beholden.
Jyske Efterretninger, 1797-10-23
Madrid, den 22 September. Man venter hermed første et Paveligt Brev, hvori skal fastsættes: 1) At der i tilkommende Tid ikke skal være meere endsom et Kloster i hver Stad i Spanien; 2) At ingen maae aflægge Klosterløvtet forinden han er 24 Aar gammel; 3) At Munkene ikke maae forlade deres Klostere, uden for at prædike og gaae til Skrifte, og at de umiddelbar skal staae under Biskopperne; 4) At Munkenes Antal P. F. Wandall. skal fastsættes i hvert Kloster; 5) At ethvert Klosters Jndkomster skal sættes paa fast Fod og de øvrige dertil, hørende Godser skal overlades Kongen til Disposition; 6) At Munkene skal være forpligtet til at lære eller udøve Videnskaber, Konster eller Haandværker.
Jyske Efterretninger, 1797-10-23
Venedig, den 26 September. Bryder Krigen i gien løs saa skal et betydeligt Corps Venctianer støde til den Franske Armee. Af der Maylandske og Venetianiske ere 2 Millioner Pund Høe bleven sammenbragte for det Franske Cavallerie. Jngen Bager tør nu uden stor Straf begive sig her fra Staden, fordi man ellers staaer i Fare for, ikke at erholde noget Brød. Jngen Venetianer, han maae være af hvad Stand han vil, er i tilkommende Tid fritagen for Tieneste som Natialgarde, omendskiønt han for Tienesten vilde udbetale anseelige Pengesummer. Den Keiserlige Feldtmarskall Lieutenant Provern, har nu paataget sig Commanden overden Pavelige Armee i General Collis Sted. Den 22 bøitideligholdt de her liggende Franske deres Republiks Aarsdag. Vor Municipalitet lod 12,000 Livres uddeele iblandt dennem for at give dem et Beviis paa Taknemmelighed. Vor Flode, som bestaaer af 13 Linde skibe og 7 Fregatter, vil erholde Navn af den Citalpinske Flode.
Jyske Efterretninger, 1797-10-23
London, den 10 October. Denne Morgen blev følgende Efterretning angaaende den Hollandske Flodes Udløb af Texlen anslagen paa Loy's Caffehuus: Var mouth, den 9 October "I dette Øieblik ankom hertil en Lug med den Efterretning at den Hollandske Flode var gaaet i Søen Admiral Dunkans Flode har derpaa strax lettet Anker, for at segle samme i Møde. "En anden Skrivelse fra Yarmonth samme Dag, melder følgende: Efterat der var givet Signal, at den Hollandske Fløde var i Søen, gik Admiral Duncans Flode af 13 Linnieskibe, strax under Segl. Hans heele Magt bestod af 16 Linieskibe, samt 2 til 3 Fregatter: (den Hollandske Flode bestaaer af 15 Lnieskibe og 12 Fregatter og Kutter.) Admiral Duncan har anvendt den største Jver for at forsyne Floden med det nøvendige, ladet Dag og Nat arbeide paa at bringe Forraad af Levnetsmidler a. om Borde. Han og Officererne under hannem besidder Søefolkenes Agtelse, som han saa godt har vidst at holde i Orden. Vi ste nu med første vigtige Søe=Efterretninger i Møde." Mandskabet paa Admiral Duncens Flode er uagtet den lange Tid de har maattet holde Søen, endnu frisk og sund, og det maae tilskrives Admiralitetes Forsorg, efter hvilken Floderne nu bedre endsom forhen blive forsynede med friske Levnetsmidler. Fra Alderney skrives, at SirRichar Strachan ventes sammesteds med en Escadre af 3 Linieskibe til Bedækning. I Havre have de Franske aftaklet deres Fregatter og sendt Matroserne til Brest. J Begyndelsen af September Maaned gjorde ikke mindre endsom 25 Kanonerbaade, hvilke udløbe fra Cherbourg, denne Øe bekymret; men de toge ganske roelig deres Tilflugt til St. Malo, og siden den Tid har man hørt, at de have ført Matroser til Brest, hvor man i al Hastighed rustede sig til en Expedition mod Engeland, eller Jrland. Flere troer, at den Hollandske Flode vil søge at forene sig med den Brester Flode. For at bemande denne Flode have de Franske ogsaa hidindtil ladet komme mange Søefolk fra deres sydlige Havn. Kosterne ved Esser, Norfolk Suffolk o. s. v. ere nu med Kanonerbaade satte i fuldkommen Sikkerhed. Langs med den nord og østlige Kyste vaager Dag og Nat de dertil bestemte Folk paa Vagttaarnene, for ved findtlig Nærmelse at give Signal, hvilket om Dagen og ved klart Veir skeer ved at hidse Flag, i Taage ved Kanonskud og om Natten ved Lamper. Ogsaa i Jrland har Lord=Lieutenanten selv bereist alle Kyster og ladet samme befæste, hvor en findtlig Landgang syntes at være muelig. Til de ugrundede Rygter hører ogsaa at Amerikanerne skal have erklæret Frankrige Krig. Vort Statsbud Shaw, har allene ledsaget den Franske Coureer de la Clue til Dover, og er igien derfra vendt tilbage til London. Det heder at St. Domingo skal rømmes af vore Tropper. Mange som ere blevne syge ere igien kommen tilbage derfra. J Dublin har man igjen arresteret 19 Personer som Sammensvorne.
Jyske Efterretninger, 1797-10-23
Antallet af Jndvaanerne i de Britiske Ostindiske Provindser, beløb sig i sidste Februari til 30 Millioner.
Jyske Efterretninger, 1797-10-23
Udine, den 26 September. Sidste Nat er Greve von Meerfeld igien anlanget hertil fra Wien. Denne Morgen havde de Østerrigske Fredsgesandtere en lang Sammenkomst med General Buonaparte, hvorefter sidste har afsendt en Coureer til Paris. J afvigte Nat er, som man forsikrer, Vaabenstilstanden imellem General Buonaparte og det Keiserlige Generalitæt igien bleven forlænget paa 22 Dage. Træerne og de 3 Byer nærmest omkring Fæstningen Palmanuova, hvilke den 24 dennes, som i Dag, efter en for 4 Dage siden givne Ordre af Commandanten Calvin, i benævnte Fæstning skulde blive nedrevne, staaer endnu urørt. For det ov tige er vor Stads Skjebne i høieste Grad beklagelig. De Franske koster os hver Dag over 1000 Ducater.
Jyske Efterretninger, 1797-10-23
General Clarke afreiser i Morgen herfra til Paris. Morgen Aften venter man her Greve von Cobenz, Fimme, den 1 October. Formedelst Uvished om Fred, ligger Handelen her saavel som i Triest ganske stille. Søen er fuld af Franske Venetianiske Fartøier.
Jyske Efterretninger, 1797-10-23
J Venedig udrustes flere Kapere. Fra Carlstad ere mange Pulver=Transporter og Kanoner paa Veien til Dalmatien. De faste Pladser skal saasnart muelig i standsættes og provianteres. General Roecavines Corps bliver forstærket til 20,000 Mand.