Aalborg Stiftstidende, 1844-07-25
Ved den svenske Rigsdag har Kongen udnævnt til Præsident og Vicepræsident for Borgerstanden resp. Handels borgemester i Stockholm, Repræsentant i Rigets Stænders Rigsgjældscontoir, Ridder af Nordstjernen, Gustav Holm, og Rigsdagsrepræsentant for Stockholm By, Urtekræmmer, Repræsentant i Rigets Stænders Rigsgjældscontoir, Anders Magnus Brink, som derpaa aflagde deres Eed til Kongen. Ligeledes har Hs. Maj. udnævnt til Præsident og Vicepræsident for Bondestanden resp. Rigsdagsrepræsentant for Tössboe og Vedbo-Herreder i Elfsborg Lehn, Repræsentant i Rigets Stænders Rigsgjældscontoir, Hans Jansson og Rigsdagsrepræsentant for Jönkers, Oppunda, Villalinge, Rönd og Hölbo Herreder i Södermanlands Lehn, Nils Person i Boda, som ligeledes aflagde deres Eed til Kongen. Jacob Aalls, denne Hædersoldings Endeligt, hedder det i norske Blade, nærmer sig med raske Skridt, skjøndt altfor langsomt for hans Lidelser og Ønsker. Hans gamle Ven, Hoffmann-Bang fra Hoffmannsgave, er ankommen til Tvedestrand, for at sige ham det sidste Levvel. - Paa en Lysttour, Dampfartøiet Prinds Carl den 15de de foretog med de fremmede Naturforskere paa Christianiafjord, havdes det Uheld, at Dampfartøiet i Bonnefjorden stødte paa et Skjær og senere i Frognerkilen blev sat paa en Leerbanke, hvor det endnu staaer. Ved den af Studenterne givne Fest for Naturforskerne fremsagde Student Falsen nogle af A. Munch forfattede Vers, hvis Slutning lyder saaldes: Derfra, hvor Havet gaaer om Danmarks Slette -J bringe Alle Eders Skattes Væld At vexle her hos Norges Ursteens Jette. Han er ei rig som J, har kun sit Fjeld, Sin paa Granit og nogle grønne Dale Han rækker Eder trøstig dog sin Haand, Og vil med Eder deele Daad og Tale, For Eenhed, Eenhed i vort Nordens Aand! Dette Slutningsønske fandt almindelig Gjenklang. Conferentsraad H. C. Ørsted traadte nu op og tolkede i et længere og hjerteligt Foredrag, hvorledes han havde været iblandt dem, der glædede sig ved Stiftelsen af Norges Universitet, og hvorledes denne Glæde ikke var bleven svigtet. Han talte dernæst om Ønskeligheden af en nøiere Forbindelse mellem de tre Rigers Sprog, og sluttede atter med et "Leve for Norges Universitet. Denne milde og ædle Oldings velgjørende Tale blev modtagen med fra Hjertet gaaende Bifaldstegn. Et Jntermezzo af nogle dandsende Hallingdøler i deres Nationaldragt udfyldte nu Tiden indtil man gik tilbords under nogle Telte, der vare opslaaede i Nærheden af Drivhuset. Her bleve atter Skaaler udbragte og Taler holdte. Først og fremmest en Skaal for de tilstedeværende tre scandinaviske Videnskabsherver: Berzelius, Ørsted og Hansteen. Denne Skaal ledsagedes af en dertil forfattet Sang, og besvaredes af H. C. Ørsted. Jblandt de mange øvrige Taler bemærke vi især en af den engelske Geolog Murchison, der tolkede i sit Modersmaal med Kraft og Aplomb sin Erkjendtlighed for den ham her tildeel blevne Modtagelse. berørte Engelskmændenes Slægtskab med Normændene i Frihed og i Byrd, og bevidnede sin Høiagtelse for det norske Folk og dets Universitet. Skaaler bleve ogsaa udbragte for Admiral Bille, Professor Dahl, Leopold v. Buch, der Alle svarede i længere og korte Foredrag. Den danske Professor Sommer, og den svenske Prof. Regius opvakte ogsaa megen Jubel ved deres Taler, især frembragte den Sidste efter Bordet aldeles en Enthusiasme ved sine humoristiske smaa Foredrag. Desuden talte Dr. Ballin, Mag. Fagerberg m. fl. Advocat Hjelm udbragte en Tost for Studentersamfundet, Nissen for Universitetets Procantsler, &c. Efterat flere af de Ældre noget for havde begivet sig hjem, droge Studenterne omtr. Kl. 12 i et ordnet Tog med Musik foran til Byen, og begave sig hen udenfor Ørsteds og Berzelius's Boliger, hvor de udbragte et Hurra. Ørsted viste sig og takkede i nogle hjertelige Ord. Derpaa droge de til Prof. Regius's Bolig, og bragte ogsaa ham et Hurra; han viste sig ved Vinduet og sagde: "Jeg veed, at dette ikke gjælder mig, men at det er Svensken man vil hædre. "Nel nel det er Regius, raabtes der næsten eenstemmig, hvorpaa man bad ham bringe Upsalenserne en Hilsen fra de Norske. – En talentfuld Pianistinde, Frøken Thygeson (saavidt vides, født paa Bygholm ved Horsens) vil i denne Tid give Concert i Christiania. Hun var allerede for flere Aar tilbage et af det musicalske Lyceums meest fremragende Medlemmer og har siden den Tid opholdt sig i Udlandet og fornemmelig i Paris, hvor hun ganske har opoffret sig for sin Kunst og erhvervet sig hædrende Vidnesbyrd for sin Virtuositet paa Pianofortet.