JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Fra Pressen er udkommen. Digte og Jdyller af Theodor Barford; Bogen, 13 Ark. i Octav, faaes, smukt heftet, for 1 Rbd. Sølv hos Boghandler Jessen i Aarhuus, Boghandler Falck i Kiøbenhavn, og hos Forfatteren, der er Catechet i Corsøer, samt hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Kreditorer og Arvinger i efternævnte Stervboer, nemlig: a) Efter afdøde Gaardmand Niels Nielsen af Høng Bye, Finderup Sogn, Holbeks Amt. b) Efter afdøde Gaardmand Lars Jbsen af Flakkeberg, Bye og Sogn, Sorøe Amt. c) Efter afdøde Gaardmand Mads Larsen Brøde af Nakke Bye, Rørvig Sogn, Holbeks Amt. d) Efter afdøde Gaardmand Lars Hansen og Kone Bo bil Jacobs Datter af Trønninge Bye, Kundbye, Sogn, Holbeks Amt. Alle af det Kongelige Universitetsgods. e) Efter afdøde Huusmand Niels Larsen af Karsholle Bye, Tersløse Sogn, Holbeks Amt; og f) Efter afdøde Huusmand Lars Andersen af Jyderup Bye og Sogn, Holbeks Amt. Begge af det Kongelige Communitetsgods indkaldes herved, overeenstemmende med Placaten af 26de October 1792 og Forordningen af 5te Juli 1822 med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, som Skifteforvalter, de Første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de Sidste at legitimere deres Arveret. Ringsted den 13de August 1825. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Ved Proklama, som er læst inden Holsteinborg Grevskabs Birketingsret og inden den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som maatte have noget at fordre i afdøde Forvalter, ved bemeldte Grevskab, Anders Mortensen, hans og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, tilligemed at en Skiftesamling afholdes i Stervboegaarden ved Holsteinborg Løverdagen den 10de Septbr. d. A. om Formiddagen Kl. 10. Holsteinborg Grevskabs Birks Contoir i Rude den 11te August 1825. Kluwer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Efter Reqvisition af Enken Madam Tha Kløgt, ning, bliver den hende tilhørende, i denne Byes Nørregade under No. 213 beliggende, Gaard med deriværende Brændeviinstøi, til absolut Bortsælgelse, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Mandagen den 29de August 1825. 2den 5te September. 12te f. M. De tvende første Auctioner holdes paa Raadstuen og 3die Auction i Gaarden selv, samtlige Kl. 12. Med Gaarden følger tillige et lidet Vænge paa 4 a 5 Tdr. Land foruden en god Frugt- og Kiøkkenhauge. Dens Bygninger bestaaer af et grundmuret 2 Etages Forhuus, 20 3/4 Alen langt og 14 1/2 Al. bredt, et dito af Muur- og Bindingsværk, 4 Side- og Tverlængder af Muur- og Bindingsværk, foruden adskillige mindre Bygninger indrettede til Brændeskuer, Svinestie m.v., hvilke Bygninger i Brandkassen ere assurerede for 9600 Rbd. Sølv. Conditionerne kan forinden Auctionen erfares hos Undertegnede, og bemærkes foreløbigen, at Kiøbesummen vil for Størstedelen kunne blive staaende, samt at Eiendommen kan tiltrædes 1ste November næstkommende. Nogle Dage efter at 3die Auction er afholdt, lader Madam Thaning ligeledes ved offentlig Auction, som nærmere skal blive bekiendtgjort, bortsælge endeel Løsøre, hvoriblandt en holsteensk Vogn, 4 Arbeidsvogne, 3 Heste, endeel Køer, Sviin, Avlingsredskaber, foruden noget Linned og Sengklæder samt Boehave, hvorover Cataloger forinden kan faaes hos Undertegnede. Kiøge den 15de August 1825. M. Frederichsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Onsdagen den 24de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, agter Enken Madame Østergaard paa hendes Boepæl paa Bredegaden ved offentlig Auction at bortsælge, formedelst Bortreise, endeel Meubler, Sengeklæder, Kiøkkentøi m. v. Skrevne Kataloger kunne erholdes til Eftersyn forinden Auctionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Ved ovennævnte Auction agtes ligeledes bortsolgt 2de Vognheste, en jernaxlet Fiellevogn, 2de laqverede Age stole, 2de gode Seletøier, hvoraf det ene med Plet, en Læder=Agestoel med Fiedre, en Kurvefading, m.v. Ligeledes vil blive bortsolgt endeel gode Bøge= og Aske Planker af forskiellig Størrelse. 4 Hovedgaards og Arvefæste Parcellen Gisselfeldt Edelemindes Forder med Besætning m. v. bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Tingstuen i Braabye Mandagen den 10de October førstkommende, omtrent Klokken 12 om Middagen, opbuden til Bortforpagtning i 10 Aar, fra 1ste Mai 1826 til 1ste Mai 1836. Conditionerne, hvorefter berørte Eiendomme, som ere beliggende i Sorøe Amt, agtes bortforpagtede, kunne 14 Dage førend Auctionen afholdes, erfares i Kiøbenhavn i de 3 Hiorter paa Vestergade, paa Gjæstgivergaardene i Kiøge, Ringsted, Nestved, Callundborg og Odense, samt hos Forvalter Jensen i Bragbye ved Gisselfelde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Hos Boghandler Holm i Sorøe faaes: Eg ges Nødværge mod Prof. Hornemann, 24 s. Teren til Phormed, metrisk oversat at C. Bornemann, 64 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Bekiendtgiørelse. Paa Holmegaards Hovedbygning, der er beliggende i Nærheden af Nestved, kan fra førstkommende 1ste November erholdes til Leie, et for en ikke liden Familie tilstrækkeligt Antal Værelser, samt Brugen af den tilliggende Horhauge med flere Agramenter. Hvo som maatte ønske at entrere herom, ville behage at henvende sig til Forvalter Dyrlund paa Petersminde eller til Undertegnede. Raunstrup den 17de August 1825. E. Hagerup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
J næste Uge, agter det Steinerske Skuespiller-Selskab at indtæffe hertil Slagelse. Med et talrigt Personale, og et Repertoir af saavel de nyeste originale, som oversatte Sørge= og Lystspil, agter det i en Tid af 14 Dage at give Forestillinger her i Byen. Det har, i de senere Aar, givet Forestillinger i Jylland og Fyen og skal udgiøre, et ikke uheldig Ensemble.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
For en ferm Huusholderske, der fuldkommen forstaaer Alt til dette Fag henhørende, er Tjeneste ledig paa en Gaard paa Landet til 1ste Novbr.; ligeledes kan en duelig Meierske til samme Tid erholde Tjeneste, men uden særdeles gode og paalidelige Anbefalinger nytter det ei at melde sig. Avis Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Raps kjøbes i Pathier af Undertegnede, naar det er gode forsvarlige Kiøbmands Vare. Nestved den 19de August 1825. H. H. Gielff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Som Lærerinde for 3de smaae Pigebørn i alle muelige Fruentimmernetheder, samt Læsning, Skrivning og Regning, Sprog undtagen, kan en duelig Jomfrue af sat Alder, erholde en god Condition til 1ste Novbr. d. A., naar hun, om Duelighed og god moralsk Carakteer, kan foreviise gode og paalidelige Rekommendationer; thi uden dette nytter det paa ingen Maade at melde sig. Bogtrykker Magnus i Slagelse giver nærmere Anviisning. er at faae ved Gisselfelde KlosterSteenkalt Teglovn fra den 24de August til den 4de Septbr. 1825 for 2 Rbd. 4 Mk. Sedler og Tegn pr. Tønde, naar man derom henvender sig til undertegnede Forvalter ved bemeldte Kloster."J. C. Jensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
En skikkelig Bondepige, kan strax faae Tieneste, paa et lidet Sted paa Landet, naar hun uden Ophold melder sig hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Et Huus med Jord, kan til Michaeli tiltrædes og faaes i Fæste hos Fenger paa Hertalund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
En Dreng af skikkelige Forældre, og som er confirmeret, kan blive antaget i Lære hos en Kiøbmand i en af Siællands Søe Kiøbstæder, man behager at melde sig i Slagelse Avis Expidition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
Den Vest-Siællandske Avis, eller: GS Ugeblad, Slagelse. den før landske Historie uden- og inden før tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 111 Aarg. Fredagen d. 24. August 1825. (No. 69.) 111 Aarg. Fredag d. 24 August 1825. No. 60.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
Politik.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
En høist agtværdig og kundskabsriig Mand, som i Aar har opholdet sig i Hamborg, og der havt Leilighed til at omgaaes med kyndige Personer, har forsikkret Redakteuren af dette Blad om, at denne Handelstad stiger i Handelsflor og Velstand, i den Grad, at dens nærværende Tilstand kan sættes ved Siden af dens meest blomstrende Perioder; at det tegner til, at den vil selv komme til at overgaae disse, og at denne tilvoxende Velstand maae fornemmelig tilskrives Sydamerikas Uafhængighed og den stærke Handel, som nu føres fra Elbens Munding, paa dette for den Europæiske Jndustrie aabnede Eldorado. Man kan ikke heller være bekiendt med det sydlige Amerikas naturlige Beskaffenhed uden at føle sig overbeviist om, at dets Emancipation maae i Tiden omskabe alle commercielle og bekonomiske Forhold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
Denne Beretning bekræftes ved den fortrinlige Jnterresse, som vises i Hamborg for Tingenes Gang i Amerika. Tidsskriftet Columbus, som udkommer i denne Stad har allene de Amerikanske Anliggender til Formaal, og den politiske Journal, et Tidsskrift, som udkommer i denne Stad, og hvis Jndhold bliver stedse mere interressant, bliver tillige stedse rigere paa Efterretninger fra Amerika. Heftet for Julii Maaned indeholder en Overflødighed deraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
Vi ville meddeele noget af de vigtigste og lærerigste. Først en politisk Afhandling af det Engelske Tidsskrift London European review om de Amerikanske Republiker, betragtede med Hensyn til de Europæiske Hoffers Jnterresse. Forfatteren gaaer ud fra at skildre den Forandring, som er foregaaet i Tingenes udvortes Forhold paa Jorden, hvorledes Erobrings=Krigens Periode paa Jorden er forbie og Kappelysten imellem Producenterne, Fabrikanterne og de Handlende er allene bleven tilbage; denne Kappelyst udarter til en ordentlig indbyrdes Kamp, da alle Nationer bestræbe sig forat producere det samme og den ene derfor forbyder Jndførselen af den andens Produkter. Den nye Verdens Emancipation kommer derfor i en saadan Periode ret tilpas for at tilbyde alle de fabrikdrivende Nationer de Materialier, som de behøve og for at afkiøbe dem deres Fabrikater. De nye Stater i denne Verdens Deel forlange til Giengield, at man vil erkiende deres Existence; hvori ogsaa alle Europæiske Stater vilde være villige, naar de ikke befrygtede skadelige Følger for deres egen Existence af den Statsform, som de Amerikanske Stater antage. Denne Fare skulde fremkomme deraf, at de Amerikanske Stater antage en republikansk Statsform; imedens de Europæiske Staters Form er monarkisk men denne Forskjellighed vil netop tiene til at befordre de Europæiske Staters indvortes Rolighed, thi naar Vennerne af en friere Statsform kunne finde hvad de ønske efter nogle Ugers Seillads paa hiin Side af Havet, saa ville de ikke udsætte sig for nogen Risiko for at realisere deres Jdeer i det Land, hvori de ere fødte. Monarkiets Venner kunne svare derpaa: at det er meere sikkert for de Europæiske Stater at beholde de Misfornøiede i Europa under deres Opsyn end at lade dem udvandre til Amerika for der at udbrede deres Grundsætninger og for derfra at forføre Europæerne ved deres Exempel og deres Jndflydelse. Men man kan med Føie svare derpaa: at Exemplet og Paavirkningen taber sin Kraft i en stor Afstand af Tid og Rum, man kan see det af Nordamerikas Exempel; det staaer i den nøieste Forbindelse med England; i de forenede Stater er al Forskiel imellem Stænder hævet, i England er denne Forskiel meget afstikkende; i hiine hersker Democratiet i denne Monarkiet, og dog have hiine Staters Exempel og Paavirkning ingen Forandring frembragt i Storbrittanniens indvortes Tilstand. I Amerika vil den republikanske Statsform blive den naturligste; thi den Nordamerikanske Union tiener de øvrige Stater til et Exempel, og ingen af dem (paa Brasilien nær) er vant til en Monark og et Hof. J Europa er Forholdet ganske anderledes. Enhver Nation er der omgiven af Monarkiske Regieringer hvis Tendens det naturligviis maae være at understøtte hinanden og bestandig at stræbe efter at ophæve alt det, som paa nogen Maade kunde forandre deres Existence. En republikansk Regiering, som vilde constituere sig midt imellem dem, vilde opvække en Antipartie hos dem, som bestandigen vilde udsætte dem for Fiendtligheder, (dette kunne Grækerne lægge paa Hiertet.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
Det gaaer med de politiske Revolutioner, som med de religiøse, i dette Øieblik naar Jndbildningskraften er kommen i Oprør saa udbrede de sig let til alle Sider; men naar først dette er dæmpet, saa kunne de forskielligste politiske og religiøse Forfatninger staae ved Siden af hinanden, uden at influere. paa hverandre Nu kunne Katholiker og Protestanter boe sammen i en Bye og hver bliver ved sit System. Schweitz republikanske Exempel har ikke smittet nogen af de tilstødende Stater, saa er det endnu mindre at befrygte, at de Amerikanske Frie staters Regieringer skulle have en directe Virkning, paa de Europæiske Staters Politik; thi disse Regieringer kunne hverken føre Krig eller disponere over Penge uden deres Nationers Samtykke. (Men dertil ere Nationerne ingenlunde villige; man seer det tydeligt af de Forenede Staters Exempel. Republikerne ere ikke farlige uden hvor deres Egennytte kommer med i Spillet; thi derved sættes Jndvaanerne i Bevægelse og ere tilbøielige til at betiene sig af alle deres Kræfter.) Man har ikke noget Exempel paa, at et Folk har begyndt en Krig, for at paatrænge andre sine Jnstitutioner; derimod viser Historien os Exempler nok paa at Republikerne, naar de have erobret et Kongerige, og afsat Kongen, have igien indsat en anden; dette var saa ofte Tilfældet med den Romerske Republik, som tillige berøvede Grækenland sin Friehed; Republikernes Bestyrere erkiende det alt for vel, at det er lettere for dem at negociere med en Fyrste og hans Ministre end med et republikansk Folks Senat. Deter vel sandt, at den Franske Republik truede de Monarkiske Staters Roelighed; men disse Trudssler og Angreb vare et Slags Selvforsvar; thi den følte at ingen Fred kunde bestaae imellem den og dens Fiender, at enten maatte den styrte dem eller selv gaae under. Desuden var dengang hele Enropa i en feberagtig Tilstand, som ikke kan vare længe. Men har den Nordamerikanske Republik ikke udøvet en saadan Jndflydelse paa Europa, saa kan den endnu mindre ventes af de Sydamerikanske. De vide meget godt at de constitutionelle Spanier ere slet ikke tilbøielige til at erkiende deres forrige Coloniers Uafhængighed, og de have ikke den mindste Grund til at understøtte dem. Desuden vil disse Republikkers store Afstand og Mangelen paa indbyrdes Harmonie afholde dem fra en planmæssig Samvirkning; de ere isolerede og ville endnu længe blive for svage til at kunne indlade sig i udstrakte Foretagender. Med faae Ord: de have ikke større Jnterresse ved at omdanne de Europæiske Regieringer end ved at omstyrte de Asiatiske, og det vilde være ligesaa urimeligt om de vilde arbeide paa en Revolution i Frankerige, Østerrige, Preussen eller Rusland, som om de vilde søge at bevirke en saadan i Persien eller i China.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Der er i de sidste Dage blevet meget talt i Paris om en Forandring i Ministeriet; Anledningen dertil har været, at den bestemte Termin for Renternes Forvandling er løben ud, og Resultatet har nu lagt det aabenbart for Dagen, at Hr. v. Ville les Plan til deres Forvandling er strandet i Henseende til Hovedsagen; man har derfor troet, at en Forandring i Ministeriet maae blive en nødvendig Følge af det Stød, som hans Credit har derved lidt. Heele Paris har derfor i de første Dage af August blot været beskiæftiget med Børs=Affairer. Men da Hr. v. Villele har engang seet sin Rentelov forkastet i Pairernes Kammer, uden at hans politiske Credit er bleven rystet, saa formode dog andre, at han vil finde i sit Genie Udveie til at undgaae Følgerne af dette Stød. Hvad der imidlertid endnu giør Sagen meere ubehagelig er, at de nye 3 PC. Obligationer ere faldne fra 75 til 71 Franker. Det nyeste Rygte fra Paris sagde, at den bekiendte Financier Greve Roy vil overtage Finance=Ministeriet i Hr. v. Villeles Sted, efter en foregaaende Undersøgelse. – De Engelske Blade Times og Coureren vedblive at tage Hr. v. Villeles Partie og at tilskrive de 3 PC. Fald en Kabale, hvis Skyld endog af Nogle væltes paa Hr. Chateaubriand. – Erkebiskoppen af Paris er kommen tilbage fra sin Reise til Rom og det ikke tomhændet, thi Paven har foræret ham to Büster af den hellige Peter og Poul, efter dem i Lateranet, og hans Storvicarier ere blevne begavede med Reliqvier. – J de Franske Fabrikstæder omkring Rouen (denne Bye med det hæsselige Navn, som er bekiendt af Holbergs Jean de France have giort en frygtelig Opstand, nedrevet Fabrikbygninger, og maatte betvinges ved et Detaschement af den Kgl. Garde; mange Gardister og Gensdarmes bleve faarede og 40 af Arbeidsfolkene ere arresterede; der skal nu anlægges Sag imod dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
Det Engelske almindelige Gasoplysnings-Compagnie har paataget sig Gasoplysningen af Staden Frankfort paa 10 Aar for 20000 Gylden aarlig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
Til Boulogne er nu ogsaa ankommen et Dampskib for at besørge Farten til England Det almindelige Dampskibs-Selskab i London holdt den 11te August sin første almindelige Generalforsamling under Parlaments=Medlemmets Hr. Joliffes Forsæde. Af den aflagte Beretning erfares: at Selskabet besidder en Capital af 100,000 Pd. St.,at det har kjøbt eller bygget 15 Dampskibe, som alle have været meere eller mindre indbringende. Selskabet havde til 31te Juli havt en reen Avance af 10584 Pd., og Dampskibene blive stedse meere søgte; man besluttede at udbetale en Dividende af 8 PC. for det første Halvaar. Dette Compagnie er da lykkedes meget godt. – Det kommer nu an paa hvorledes de to store Compagnier for Nyehollands og van Diemens Lands Cultur ville lykkes: man forventer i London Skibet Hope derfra med en betydelig Ladning af fiin Uld. Alle Beretninger derfra stemme overeens i at disse Colonier giøre store Fremskridt. – Ogsaa det Engelske Mexikanske Biergværks Selskab tegner til at faae en god Fremgang; den første Sølvtransport fra Biergværket, Valenciana er ankommen til Mexico. J Enden af Mai ankom til Tampico i Mexico tre Engelske Skibe som havde flere biergværkskyndige Personer, Arbeidsfolk og Maskiner ombord for at sætte de Mexikanske Biergværker i Drift. Planerne til at sætte Buckinghambouse, Kong Georg den 3dies Gemalindes Palads i Stand til Kongen ere opgivne; det skal nedrives og et nyt Kongelig Palads bygges i Green Park. - Den nye Qvarantaine Bill er nu publiceret i London; den er i alle væsentlige Poster langt strængere end den ældre og nødvendig i dette Øieblik, da Pesten raser saa stærkt i Ægypten. - Statholderen i Canada General Dalhousie er reist tilbage til Qvebek; begge Canadas ere nu foreenede til een Stat, hvorved man haaber at svække Partieaanden; Neder Canada har indbragt Kronen i de sidste 5 Aar omtrent 80,000 Pd. St. aarligen. - Stridighederne imellem den Mexikanske Congres og den Engelske Regiering skulle især bestaae i at Medlemmerne af hiine have gjort en fuldstændig Erklæring af Republikens Uafhængighed til en Basis for en nye Handelstractat. – J Columbien finder en stor Cabalering Sted om at erholde Vicepræsidents=Posten. Generalerne Suere og Soudlette og Hr. Gual have hver sit Partie. – Regieringen har ladet bekiendtgiøre, at dersom Nogen vil giøre bedre Tilbud end de, som Hr. Velvood Hislop, Kiøbmand paa Jamaica, har gjort for at erholde Tilladelse til at aabne en Forbindelse imellem begge Oceaner ved en Canal eller Jernvei, saa maae han melde sig inden 20 Dage. – J Philladelphia holde nu 26 Do center Forelæsninger over de Medicinske Videnskaber - J Pennsylvanien ere Jernfabrikkerne i stærk Drift; Amerikanske Skibe opkiøbe alt Jern i Gothenborg. - Høsten i Egnen ved Christiania er kun maadelig i Aar. – J Frankfort vedbliver man at paastaae at saavel Byg som Havre have i England lidt betydeligt i Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
Hr. Bretonneau, Læge ved Hospitalet i Tours, har opdaget et Middel, hvorved Kopperne forhindres fra at bryde ud, og som bestaaer i at afbeitze Kopperne med salpetersuurt Sølv; Opfindelsen holdes for høist vigtig, da der for nærværende Tid skal yttre sig et meget slemt Slags Kopper i Nordamerika og paa de Antilliske Øer, hvorimod hverken Koekopper eller indvodede Kopper formaae at beskytte, – En Toldkasserer Hellmund i Oldenburg, som er selv en oplært Chirurg, har opfundet et Middel imod Kræftsaar, hvormed han har anstillet Forsøg i Hospitalet Charite i Berlin, og som naar den svampagtige Kræft undtages, har viist sig fuldkomment probat efter General Stabs-Chirurgs Rust Jndberetning; han blander Arsenik i sit Lægemiddel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
Digteren Baggesen har tilbragt denne Sommer i Carlsbad for at retablere sit Helbred, han har fuldendet en humoristisk Epopee under Navn af Adam og Eva, og har to Bind lyriske Digte færdige til Trykken, som skulle udkomme med det første.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
Nyeste Post-Efterretninger. Der skrives fra Bucharest under 1ste August at en Russisk Coureer er kommen derigiennem som har forladt Constantinopel den 22de Juli om Aftenen. Man vil siden den Tid vide; at meget før gelige Efterretninger ere ankomne fra Morea angaaende Jbrahim Pascha og hans Armee. Denne skal, som det hedder, være saa godt som opreven og Paschaen selv tagen til Fange. Handelsbreve, som ere ankomne med Coureren berette, at med den næste Coureer vil man erfare høist vigtige og uventede Begivenheder; dog maae herved bemærkes: at man læser i det sidste Nummer af Børsenhallen en Efterretning fra Constantinopel af 25de Juli, hvori det hedder: at Grækerne ere i en saadan Forfatning, at man kan vedde paa, at heele Halvøen vil snart blive undertvunget, at Erobringen af Messolongi, som ikke kan længe udeblive, vil give dem Naadestødet. Det nyeste Nummer af den Østerrigske Jagttager har imidlertid ingen Efterretninger fra Constantinopel, som naae saa langt. Den meddeler blot Efterretninger fra Smyrna af 28de Juli, som tiene til at svække de ufordeelagtige Rygter som vare udbredte og Jbrahims Skjebne. Ogsaa fortæller den, at Capudan Pascha skal strax efter at han var ankommen foran Missolonghi have erholdet den Anmeldelse fra Reschid Pascha: at denne Stad kunde endnu kun holde sig i faae Dage. Men man har ogsaa en anden Efterretning fra Smyrna af 18de Juli som beretter at de 5000 Al. baneser, som Capudan Pascha havde sat i Land ved Modon ere ved Calamatta blevne slagne af Beyen af Maina, og at de have maattet trukket sig tilbage til Modon. Ligeledes at Jbrahim er indsluttet i Tripoliza og lider Mangel paa Alt, og endelig at Kaptain Hamilton er ankommen med sit Krigskib til Napoli di Romania, og har beordret alle de Engelske Krigskibe i Archipelet at begive sig dertil. Man troede i Smyrna at han havde ifinde at bemægtige sig denne Fæstning; men rimeligen er det at hans Hensigt er i paakommende Tilfælde at frelse saamange Grækere som mueligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
To Under=Statssekretairer ere ansatte ved Colonial Departementet. Hr. Hurton staaer i Spidsen for de Amerikanske Colonier og Hr. Hay for de øvrige. - Lord Strangford skal i Enden af August begive sig Storbrittannisk Ambassadeur til St.