JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Adresseavis for Børn, 1779-09-08
18. Søeretten holdes paa Skippernes Laugshuus og forrettes ved Skipperlaugets Oldermand, en Kiøbmand, en Vaterskout, to Skippere, som Besiddere eller Assessorer, og en Søeretsskriver. 19. Jnqvisitions-Commissionen, stiaalne Sager angaaende. Holdes i Stokhuset af en Jnqvisitor, en Kommissionsskriver og en Deel Assessorer, af hvilke en Kapitain af Borgerskabet, to Officerer af Søe=Etaten, og de øvrige ere Officerer af Land-Etaten. Denne Kommission holder og slutter alene Forhører, men fælder ingen Domme. Politiekammeret forvaltes af Politiemester, som har en Fuldmægtig, Protokollist, Kopiister, og en Politieadjutant, en Torvemester, samt fornødne Politiebetientere, hvilke sidste ere altid i Henseende til deres Embedsforretning forsynede med et anordnet kongeligt Politietegn, hvilket de bære hos sig i Lommen, og fremvise naar det udfordres i deres Embedsforretning, dette Tegn er en lille Stok, dannet med en forsølvet Haand paa Enden og et Øie inden i Haanden, samt en Krone over Haandledet, og Skyer neden ved Ringen om Træ-Haandgrebet. Desuden henhører under Politiekammeret 1 Qvarteer=Kommissarier og 15 Qvarteer-Betientere, nemlig en for hvert Stadens 12 Qvarterer, saa og en til Vester-, en til Nørre og en til Øster-Broe uden for Staden.
Adresseavis for Børn, 1779-09-08
Skuespil. Fortsættelse af Tragoedien. De døende Brødre. (See No. 35)
Adresseavis for Børn, 1779-09-08
Til Kiøbs. Ærenpriis. Een af de almindeligste Værer i Dannemark, den voxer i Skovkandterne og for Børn. saa ved Gierder og paa Overdrever. Den skyder mange smaa Stilke, som ere landne og besatte med smaa grønne rynkede og tillede Blade. Denne Vext er meget nyttig i Medicinen, den fordriver Udslet eller Fuar, er hod for VatterforKirtelsyge og Podagra. Man har begyndt at kalde den den Europæiske Thee, fordi den er meget fund og ikke ubehagelig at drikke i Steden for den Chinesiske. Mærkeligt er det, at den Æren priis, som vorer nær ved Egetræer, holder sig grøn hele Aaret. Man kan og lave sig en Syg rup af Ærenpriis, som er meget god for tor Hoste Stakaandighed og Skade i Lungen. At drikke den som Thee, er meget tienlig for dem, som bruge Hovedet meget til at tænke. Den giør Hiernen friere, og formilder Blodets Fyrighed.
Adresseavis for Børn, 1779-09-08
Capitaler, som anbydes. En lille Jomfrue, som for en vis Artighed og Fliid i sin Lærdom fik 2 Rixorter af sin Fader til Belønning, vil udsætte samme til en fattig Mand, som intet kan fortiene, paa den Condition, at han svarer hende denne Rente: HverDag at bede for hende, at Gud vil lade hende beholde den Lyst, hun har, til at blive et dueligt og dydigt Fruentimmer.
Adresseavis for Børn, 1779-09-08
Tienstsøgende. En Dreng paa 14 Aar, som er løbet fra Forældrene for 2 Aar siden, fordi han skulde holdes til Skole, og ikke havde anden Lyst, end giøre Skiemstykker og være ledig, søger nu Tieneste hos en Skolemester, hvor han gjerne vil tiene for den blotte Føde, naar han bare i Frie-Timen maae sidde mellem de andre Børn, og lære at læse og skrive. Da han nu indseer, at han uden Kundskab ikke kan blive til noget i Verden.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
Aar. Nummer Or Første Aargang. for Onsdagen. Virg. den 15 September. Musvitten blandt Fuglenes Slægter, Han lever tildeels af Jnsekter, Opløsning. paa Spørsmaalet i Rommer 36.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
Alle Jordkuglens bekiendte Lande inddeles i fire Hoveddele, hvilke man kalder Europa, Asia, Africa og America. Europa er den mindste Deel; thi Længden af samme strækker sig kun til 900 og Breden til 500 tydske Mile. Men dette uagtet hersker Jndvaanerne i denne Verdens Deel over mange andre i de tre andre, og næsten giør sig den halve Jord underdanig. Jngen andre end de europæiske Folkeslag reiser om i alle fire Verdens Dele, for at forskaffe sig det af alle Lænder, som behager dem. Af alle Folk paa Jorden er Europæerne de, som veed meest, og som har lært de fleste Konster. Europa er den eneste Verdens Deel, som overalt er bebygget og forsynet med Stæder og Landsbyer, hvis Jndvaanere har Omgængelse med hinanden, og bekiender sig, faa undtagen, til en almindelig Religion. De andre Verdens Dele er beboet af mange Sorter Folk, som kiender enten slet intet eller meget lidet til hinanden, og som er meget adskildt fra hinanden baade i Sæder, Levemaade og Religion. Asia er den største af Verdens fire Dele. Dets Længde er 1500 til 2000 og dets Bredde 1200 tydske Mile. Da de mitterste Egne af denne Verdens Deel ikke nyder den tempererende Søe luft, og heller ikke er vandriig, og udgiør store øde Marker eller ufrugtbare Bierge, saa er Varmen og Kulden sammesteds meget heftig. Jorden er ogsaa meget uskikket til at dyrkes, og derfor aldrig er bleven ordentlig cultiveret. Endnu boer der ingen andre end saadanne Folk, som nedbryder deres Stæder og Byer om Morgenen, og rykker nogle Mile videre frem med samme. Man kan sige, at Naturen har gjort dette omvandrende Liv nødvendig, og dette Folks Indretning, Love og Statsforfatninger saa ustadige, som de ere. Næsten hele Asien har maattet lide under dette urolige Folkes Sindelag. Ogsaa den nordlige Deel af Asien, som er fuld med Vand, Moradser og Skove, har aldrig været ordentlig beboet. De sydlige, østlige og vestlige Lande derimod ere de smukkeste i Verden, i Besynderlighed de sydlige; Da de frembringer Næring i Overflødighed, saa er disse Landes Frugtbarhed overordentlig stor. Africa er næst efter Asia det største Land i Omkreds. Saavel i Længden som i Bredden kan det regnes til 1000 Mile. Da det ligger i den hede Jordegn, saa finder man der Ørkener af Sand og Aske, Skyehøye, Bierge, hele Styk Avis ker af afbrændte Skove, og Uhyrer af alle Slags. Heden svækker alle Tænkekraftens Værktøyer, Man finder derfore kun faa ordentlige indrettede Stater. Det Jnderste af Africa kiender man næsten slet ikke, og denne Deel, omendskiønt den er os Europæer den nærmeste, er tillige den ubekiendteste. America, den først for nogle hundrede Aar siden af Europæerne fundne Verdens Deel. Den bestaaer af to, formedelst en smal Jordstrækning, forbundne store Stykke Land, som er omgivet med en Rekke af Øer. Kulden, de ringe Fordeele og Fraliggenheden fra de beboede Lande, er Aarsagen, at man ikke ganske kiender den nordlige Deel, i hvilken, saa vidt man har kundet erfare, intet sædeligt Folk af Jndfødte er at finde. Skove og Morads bedecker endnu Jorden, og kuns de østlige Strandkanter har Europæerne bebygget.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
J den sydlige Deel fandt man nogle store Riger, det øvrige var beboet af vilde Folk. Dette er Fædrenelandet for de største Jndsekter, Slanger og giftige Dyr. Det er og det største i sin Omkreds, men det fattigste paa Jndvaanere. Naar vi beregner Antallet paa de Mile, som disse Jordens fire Dele udgiør, saa forekommer den os vist nok meget stor. Men alle de Lande, som hidindtil ere bekiendte, udgjør dog kuns den fierde Deel af Jordkuglen. Og hvad er dette imod alle de Verdener, som Gud har udstrøet paa Firmamentet, Vores Jordkugle taber sig i denne Uhyre Mængde af himmelske Legemer, som et Sandskorn imod det største Bierg. Jmidlertid bliver dog denne Jordkugle, saa liden den imod det Hele synes, en mærkværdig og stor Skueplads af Guds Underværker, og jo mindre vi veed om de Verdener, som svæve over vore Hoveder, desto meere burde vi til Skaberens Forherligelse udvide og anvende de Kundskaber, som gives os paa vor egen Jord.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
Spørsmaal.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
Hvad for Hemmeligheder har Naturen, som den menneskelige Forstand ikke kan udfinde? Kundskaber om Fædrenelandet.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
21. Det asiatiske Kompagnie dirigeres af visse udvalgte og beskikkede Direkteurer og tre Re for Børn. visorer. Betienterne ere en Bogholder, en Kasserer, en Arkivarius, en Ober=Eqvipagemester, en Under-Eqvipagemester, en Pakhuus-Forvalter, en Materialskriver og en Skibs=Bygmester.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
Den Kongelige islandske, finmarkske og grønlandske Handel bestyres af visse Direkteurer. Betienterne ere: en Bogholder, en Kasserer, tre Revisorer, en Under=Bogholder og tre Pakhuus-Skrivere ved den islandske og finmarkske Handel, men til den grønlandske Hvalsiske Handel ere egne Betientere antagne, som har deres Kontoir i den dette Handelsvæsen overdragne Bygning i nye Frederiksstad, der forhen var opbygget og indrettet til Kiøbenhavns almindelige Hospital.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
De forenede Kiøbmænd paa Island, som farer med Skibene frem og tilbage, ere tolv Ober=Kiøbmænd og tolv Under=Kiøbmænd.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
Det guineiske Kompagnie bestyres af en Ober=Direkteur og tre Meddirekteurer. Betienterne ere en Revisor, en Bogholder en Kasserer og en Eqvipagemester. Kompagniet har sit eget Sukkerraffinaderie, som forestaaes af en Bogholder.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
Skuespil. Fortsættelse af Tragoedien Dedøende Brødre. (See No. 36.) Syvende Optrin.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
Frue Vimsenborg, Hr. Elvin, Christian og Frederich. Frue Vimsenb. Hvor beklager jeg Dig, kiære Broder, jeg hører, Dine Børn er bleven meget slettere. En der virkelig Fare ved? Hr. Elvin. Ja virkelig. Christian, Vi ere meget syge. Frue Vimsenb. Og jeg har bestemt Eder til at arve alle mine Midler. J maae ikke døe Muntre Eder op. J skal blive ret riige. Friderich. Vi takke Dem kiere Tante, men det himmelske Arvegods er million Gange skiønnere, end alle Jordens Rigdomme. Frue, Avis. Frue Vimsenb. Det er saa min Søn, men et langt Liv paa Jorden, magelige og gode Dage, hvor man kan have, hvad man ønsker sig, det er dog heller ikke at foragte. Den som har mange Penge, den lever ogsaa gierne længe. Christian, Hierte Tante, for nogen Tid siden talte jeg mine Penge, som mine Forældre Tid efter anden havde skienket mig, i det mindste een Gang om Dagen, og da havde jeg ikke kundet mistet en halv Skilling, men i en Tid af 6 Uger er mit Hierte ganske bleven frie for denne Pengelyst, saa jeg nu ikke engang skiøtter om at see dem. Man kan hænge sit Hierte saa stærkt dertil, at man forglemmer Gud, og om vi endog havde levet længe, saa bliver det dog altsammen til bage i Verden, men aldrig berøves os de himmelske Rigdomme.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
(Fortsættelsen følger.)
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
Bekiendtgiørelse. Hvortil nytter det min Fader, sagde den gamle Palemons 10 Aars Søn, at vi har flere Faar, end vi behøve til Mælk og Uld; eller at Du fanger flere Fisk i Stranden, end vi selv kan spise; eller at Du planter meere Kaal og Urter i Din Hauge, end Du selv bruger, Siig mig mig min Fader, hvorfor Du bringer dette Overflod til Staden, og giver det til Mennesker, som boer i de høye Huse, der ikke arbeyder, som Du arbeyder, og faaer Penge af dem derfor, hvilke Du forvarer i Dit Skab, slutter i Laas, og lader dem der ligge, uden at bruge dem, Min Søn, svarede Palemon, alt dette skeer ikke, for at Pengene skal ligge der, Du vil om nogle faa Aar erfare, til hvilket ædelt Brug disse fortiente Midler, som Du holder for Overflødighed, vil blive brugt; Mennesket lever ikke for sig selv allene, og alle ere ikke lige lykkelige. Den kommer den Dag, at Du vilde ønske, om Du bliver from, at du eyede flere Penge end dem, Du seer, jeg eyer; Menneskekierlighed har mange for Børn. Fordringer paa de Formuende, ja flere end den Rigeste er i Stand til at betale.
Adresseavis for Børn, 1779-09-15
Endnu var dette en halv mørk Tale for Palemons Søn. Men nogle Maaneder efter hendte det sig, at Drengen kom hjem fra Marken, og førte en gammel forhungret Mand med sig til sin Faders Hytte. – Af see her min Fader, raabte han med Taarene i Øynene, hvilken fattig Stakkels Mand, Floden har bortskyllet hans Huus, Hauge og Faare=Hiord, og ødelagt hans Agre, alt hvad han eyede er ham berøvet, og det er endnu ikke det værste, men hans Børn, som skulde understøtte og glæde ham i Alderdommen, ere omkomne tillige med alt hans Gods, betænk, nylig eiede han saa meget, og i Dag har han ikke det, han kan mætte sig paa. Jeg fandt ham ved den fattige Myrtils Dør, men denne Redelige hørte jeg beklage sig med disse Ord: At sagde han, aldrig har jeg knurret eller været misfornøyet, fordi Forsynet ikke har givet mig mere, end hvad jeg netop til mit daglige og nødtørftige Ophold behøver: Men at havde jeg nu Velstand, at jeg kunde deele noget med Dig, Du ulykkelige Gamle! – Neppe havde jeg hørt dette, min Fader, førend jeg tænkte paa Dine Ord, da Du oplyste mig om Dine samlede Penges Brug. Jeg blev inderlig glad, at jeg kunde føre Dig en Trængende til, som Du kunde giøre Got. O. give Du havde saa mange Penge samlede, at du kunde sætte denne Ulykkelige i Stand igien. Palemon glædede sig inderlig over sin Søns Tale, og kyssede Medlidenheds Taare af hans Kinder, han gav den Gamle de halve af sine Penge, tog ham i Huset til sig, og sagde til den unge Dreng, See her min Søn, dette er den Flittiges Belønning, hans Arbeyde giver ham den største Lykke blandt Mennesker, den nemlig at giøre andre lykkelig.
Adresseavis for Børn, 1779-09-22
Nummer Aar JrFørste. Noros Aargang. for Onsdagen. den 22 September. Born. Svanernes Fode, er meest paa en Søe Snegle, Strand-Urter, samt Rødder og Frøe. Opløsning. paa Spørsmaalet i Nommer 37. al vi vide Aarsagen til Tingene i Naturen og hvad der virker de utallige Forskielligheder og Forandringer, som vi see saavel i Dyre, som Plante-Riget, saa bliver den hele Natur os en Hemmelighed, og vi maatte eendrægtig bekiende hvo forstaar alle disse Ting uden den Gud som skabte dem, Saa meget vore Natur-Forskere Urte=Kiendere, Chymister, har ved fornuftige Granskninger, oplyst os om Naturens Rigdomme og de utallige Værke, som Skaberen igiennem den, har ladet fremstille for vort Øie, saa har de dog ikke kundet sagt os deres oprindende Aarsag, hvad der virker deres Forandringer, deres Kræfter, og Formuer. Men hvor skulle de og kunde da dertil udfordres en guddommelig Viisdom Jeg vil allene nævne nogle enkelte Ting for mine unge Læsere, som meget bekiendte iblant os, og hvis Aarsager alletider bliver Hemmeligheder for os. For Exempel, vi hører Vinden blæse erfarer dens store og mindre Virkninger, men viveed ikke hvorfra den kommer, hvorved den forstærkes, og hvor den bliver af, naar den ender til – Vi see et lille Frøe, eller Sæde-Korn udspire, voxe op til et Straae, og dette Straae at bære Frøe eller Ax. Vide vi vel hvorledes dette gaar til, hvori Oprindelses-Aarsagen ligger, Og sætter det os endnu ikke i større Forundring, at af en lille Kierne kan en Plante opspire, denne voxse til et stor Træ, mellem hvis Løv Himmelens Fugle bygger deres Reder; frembringe Blomster og Frugter til vor Vederqvægelse og Næring, og omsider give os Træe til vore Boeskaber eller Brænde til vore Kakkelovne. - Vi see Magnetens Virkning, vi troe at den maae indslutte en vis Materie, som Aarsagen til denne Virkning; Men vide vi hvori denne Aarsag eller Materie bestaaer, – Vi føle Kulden. Men hvorfra den egentlig opkommer, har endnu ingen Naturforskeer kundet sagt os. – Vel forstaae vi os bedre paa Torden Veiret end vore Forfædre, men hvori bestaaer Naturen og den innere Beskaffenhed af denne electriske Materie, som saa forfærdelig udbryder, – Vi ere overbeviiste om at en udødelig Siæl boer os, men hvo kan forklare, i hvad for en Forbindelse denne Siæl staar med Legemet, og hvorledes den meddeler det sin Virke kraft? – Jldens og Luftens Virkninger falder enhver i Øinene, men ere ikke disse 2de Elementers Materie og Bestanddeele, de mangfoldige Maader begge frembringes paa, ere de ikke for største Deelen os ubegribelige? – Tusende flere Avis. saadanne Ting kunde man opreigne, som overstiger vort Begreb, og lad os da ikke formaste os at at vilde udgrunde det, som kun en Gud kan begribe. Hellere vil vi, saa ofte Hemmeligheder møder os i Naturen, som vi ikke kan opløse, fæste vore Tanker til den Almægtige, og prise ham i sine Undergierninger, og sige: Stor er du Herre i alle dine værke, dit Navn være høiloved og priset i alle Evigheder.
Adresseavis for Børn, 1779-09-22
Spørsmaal. Hvoraf faaer vi Silken Kundskaber om Fædrenelandet.
Adresseavis for Børn, 1779-09-22
Den almindelige Pleieanstalt, oprettet Aar 1771, bestyres af 4 Direkteurer, en Bogholder og Kasserer, en Sekretair, en Revisor, tre Me dic. Doctores, af hvilke en er for Christianshavn, en for Frederiksstad, og en for gammel Kiøbenhavn, saa og fire Chirurger, af hvilke en er for det almindelige Hospital, en ved St. Hans Hospital og Rossets Stiftelse, en ved Vartov, en ved Børnehuset. Dertil hører en Magazinforvalter, en Fabrikmester, to Heglemestere, en Spindemester, Under den almindelige Pleieanstalt henhører Klasselotteriet, som staar under det Kongelige Rentekammers Direktion, Vartovs Hospital, det almindelige Hospital, tilligemed Abel Cathrines Hospital, St. Hans Hospital og Rossets Stiftelse; Opfostringshuset, Tugthuset eller Børnehuset.
Adresseavis for Børn, 1779-09-22
Fridriks eller Sygehospitalet staaer under visse Direkteurer. Betienterne ere: en Jnspekteur, en Medicus, tre Candidati Medicinæ, en Chirurgus, to Studiost Chirurgiæ, en Præst, en Kontrolleur og Hospitalskriver, en Dekonomus, en Apotheker. Derunder hører et frit Accouchementhuus, stiftet og oprettet af Dronning Lovise, Kong Frederik den Femtes første Dronning, Aar 1752.
Adresseavis for Børn, 1779-09-22
Dette frie Jordemoderhuus forestaaes af en Professor i Jordemoder=Videnskaben og af en beskikket Jordemoder, ved samme Accouchementhuus Opfostringshuset for nyefødte Børn, bestyres af en Direkteur. for Børn.
Adresseavis for Børn, 1779-09-22
Correspondence. Kiære lille Amalie Velkommen fra Landet, hvor fornøier det mig at erfare at De befinder sig vel, og er bleven saa frisk, efter deres Landtour, Ja saadan Kraft har den gode Gud lagt i den frie og rene SommerLuft, og priser de sig nu ikke lyksalig, ved denne Forandring, at i Stædet for de drog ud med et sygt Legeme, saa er de kommen tilbage med et sundt, og kan nu som en frisk lille Pige gaae deres Underviisninger i Møde. J Morgen venter jeg dem her paa Skolen, hvor længes eg ikke, for at høre Dem fortælle mig tusende Ting fra Landet; hvorledes de har seet de deilige Kornagre modnes, og omsider at omkastes af Meierens Lee, derefter indhøstet, og sanket i Laderne; hvor mange Gange De har spasseret i de grønne Dale, og der betragtet de forskiellige tusende Blomster, som den vise Skaber, har ladet opvoxe mellem Græsset til Sundhed og føde for Qvæget; hvor ofte De har besøgt Skoven, og i dens ukonstlede Løvhytter, hørt paa de mange glade Stemmer som rundt om paa Grenene og i Træernes Toppe, forkyndte deres Skabers Priis, og nød Sommerens reene Glæder, Nu hvor mange Gange De i Skyggen af en Bog, i Selskab med deres fromme Moder, enten har fornøiet dem i Læsning af en smuk Bog, eller sysselsat Dem med en eller anden behagelig Haandgierning, Nu hvorledes De har seet de glade Hiorder græsse og springe omkring i Engene, nu drevet hjem til Malkning, seet den velsignede mængde Melk, seet hvorledes den blev opsat i Botter, bære Fløde og af denne Fløde kjærnet Smør, seet dem giøre Ost af Melken, hvorledes de formede og dannede den; Nu betragtet Landsbye-Folkets jevne og enfoldige Liv, bievaanet deres Mai-Glæder og deres Sommer-Fornøielser, seet dem muntre under deres trættende Arbeider, og høre dem synge i deres Sveed og Møie; Og nu endelig gjort deres Betragtninger over det heele, veiet disse Folks Lyksalighed mod deres i Staden, og udmærket de Glæder Naturen skiænker fra dem, Konsten tilbyder, og hvorledes den kiærlige Gud, har tildeelt ethvert Menneske sine, og gjort enhver Stand i Livet fornøiet med sit Lod. Ja, min lille Amalia Jeg venter nu en heel Hoben Nyt fra dem; og jeg Avis. skal ret giøre mig frie fra alle Tanker, blot for at kunde vende min ganske Agtsomhed til det meget Behagelige De vil fortælle mig. Jmidlertid forsikrer jeg Dem, at ingen tager meere Deel i Deres sande Lyksalighed, Deres Fremgang i Kundskab og Dyd, end Jeg, som nest deres Forældre kalder mig Deres oprigtigste VenCheophile.
Adresseavis for Børn, 1779-09-22
Skuespil. Fortsættelse af Tragoedien De døende Brødre. (See No. 37.) Niende Optrin. Hr. Streng, (Henrichs Fader) Hr. Elvin, Frue Elvin, Constantine, Christian, Frederich. Hr. Streng. (til Hr. Elvin.) Min Søn beskriver mig Deres Børns Sygdom saa farlig, hvorledes staaer det sig med Dem. Hr. Elvin. Jeg takker, der seer De selv, de ere kuns slette. Hr. Streng. J Sandhed.
Adresseavis for Børn, 1779-09-22
Bekiendtgiørelse. Fortsættelse af Samtale imellem en Fader og hans Søn om Stater og Regieringer. See Nommer 35. Stuen. Men saa har vel Krigen været Aarsag til min Fader, at man byggede sig saadanne Stæder, og omgav samme med Volde og Grave, for at være i Sikkerhed. Faderen. Dersom det ene Menneske intet havde at frygte af det andet, saa var saadanne Beskyttelser unødvendige, og saa havde de heller aldrig bleven til. Det har altsaa været Sikkerheden for Overfald, som allerførst har fundet dette Værn fornøden. Sønnen. Er det deraf vi kalder det en befæstet Stads Faderen. Ja deels deraf, men fornemmelig at saadan Bye eller Stad, foruden sine Volde og Grave tillige har et Castel eller Fæstning, som forsvarer Byen. Derfor er det at Fienden som beleirer en Stad, især søger at indtage Fæstningen ved Bloqvering og Bombardering, hvorved de berøver de Beleirede, deres fornemste Forsvar. Sønnen. Er da alle Byer befæstede, Faderen. Nei langt fra min Søn. Du har jo været i Roeskilde og Ringsted. Disse Stæder ere jo gandske aabne og har hverken Grav eller Vold, mindre Fæstning. Sønnen. Men saa kunde Fienden jo læt indtage dem Faderen. Det er sandt, og han gjør det og, naar han er i Landet; men derved har han intet vundet. Han søger Hovedstaden, som Kiernen af Riget; der er det han over sin Magt, fordi den indslutter Rigets vigtigste Ting. Den beleirer han, og søger enten ved List, ved adskillige Krigs-Paafund, ved mange anfaldende Forsøger, og endelig ved at rende Storm. Sønnen. At rende Storm, hvad er det min Fader Faderen. Det er, naar Fienden med al sin hele Magt rykker op imod Staden, og med alle sine muelige Vaaben, Kanoner og Gevæhrer, og med Sablen i Haanden, gaaer imod Byen, og lader ikke af førend de enten har indtaget den, eller er slaaet og svækket af de Beleirede,
Adresseavis for Børn, 1779-09-29
Rummer Aar. Første. Aargang. for Onsdagen. den 29 September. Børn. Grif, værre end Ørnen, et hesseligt Skarn, Han løfter i Luften et tretten Aars Barn. Opløsning. paa Spørsmaalet i Nommer 38.