Viborger Samler, 1834-02-11
Den Deputeredes, Dulong's Liigbegjængelse fandt Sted i Paris den 1ste Febr., Endnu aldrig havde Øvrigheden truffet saa overordentlige Forsigtighedsregler. Liigtoget brod punctligen og fra Castiglione gaden Kl. 11, næsten hele de Deputeredes Kammer havde indfundet sig. Politiet betiente sig af et ganske nyt Middel til at gjøre Udbrud af Folkeselskaberne, om ikke umulige, saa dog vanskelige. En Afdeling af det 77de Curasseerregiment og det 36te Linieregiment aabnede Toget; herpaa fulgte Liignognen, dag den Kammerets Deputation tilligemed de Deputerede, der frivilligt havde sluttet sig til. Linietropperne, Municipalgarden og Stadsergeanterne vare saaledes opstillede, at der stedse befandt sig en Afdeling imellem et vist Antal Medlemmer af Folkeselskaberne, der gik Arm i Arm, saaledes, at der stedse kun vare 60 samlede. Deres hele Antal kunne i Førstningen beløbe sig til 5 13600; men de formeredes ved hvert Skridt, og Folkemasser strømmede til paa den hele lange Boulevard-Linie. Ved Boulevard St. Demisvar Hoben anseeligst. Hertil var Altgaaet for sig i den bedste Orden; men nu yttrede Medlemmerne af Associationen for Menneskerettighederne deres Utilfredshed, over at Curassererne overalt havde Forspringet, og opstillede sig foran dem. Stadsergeanterne afsendtes, for at gjenoprette den oprindelige Orden; men Menneskemassen var saa stor, at de ikke kunde udføre deres Befalinger, og Toget gik videre indtil Tempelgaden. Programmet havde anmeldt, at man ikke vilde holde sig til Boulevarderne lige indtil Bapraarsagerer er angaaer forraagaars - Rillepladsen, saaledes som skeet var ved Perriers og Lamarques Liigtoge. Folkeselskaberne eller deres Anførere syntes imidlertid Jntet at vide herom, men droge videre over Tempelboulevarden. Nu rede Cuirassererne atter foran og toge Veien gjennem Tempel gaden; der opstod en øieblikkelig Tumult, men uden slemme Følger. Det opbudte Troppeantal var meget stort Samtlige Tropper af den første Militairdivision vare rykkede Hovedstaden, nærmere; paa de elyseiske Marker stode et Cavallerte- og to Jnfanterieregimenter; Louvre var ligeledes besat; paa Vendome og Greve Pladserne, i Forstaden St. Antoine c. vare tilsammentagne 42 Kanoner opkjørte, paa Boulevarderne dannede Militairet Spalier; hele Garnisonen var under Vaaben, og overalt var Nationalgarden, indfaldt. Jmidlertid forblev Alt roligt, især da Politiet ikke vedblev sit foregivne Forsæt, kun at tilstæde faa Mennesker Adgang til Kirkegaarden og besætte Portene med en imposant Magt, men derimod lod hele Hoben trænge ind. Man ankom dertil omtrent Kl. 3. Dhrr. Salvorte, Tardien, Cabet, Carrel, Dupont og Langlois, holdt under den dybeste Taus hed Taler, hvoraf især den Første skal have udmærket sig ved Moderation og Anstand. Paa alle Ansigter læste man Sorg, og Jngen gjorde Mine til at forstyrre Roligheden, uagtet Republicanere og Carlister vare hobeviis tilstede. Kl. 4, havde Hoben næsten skillet sig ad; dog forbleve Tropperne endnu stedse under Vaaben i Casernerne. Curasseerescadronerne og Artilleriet paa Grevepladsen forbleve opstillede indtil Kl. 10 om Aftenen. - Denne Duel, derhar vakt saa overordentlig Sensation, reiste sig fra et Udtryk af Hr. Dulong i Anledning af GeneralBugeands Paastand at ubetinget Lydighed mod sine Foresatte var Krigerens første Pligt. Nu spurgte Hr. Dulong, om Lydigheden skulde gaae saa vidt, at man lod sig bruge til Arrestforvarer og paadrog sig Skjændsel. General Bugeaud, der fandt sig holligen fornærmet ved denne Hentydning paa sin Deeltagelse i den constitutionsstridige Fremgangsmaade med Hertuginden af Berri, fordrede en Erklæring eller Fyldestgjørelse. Hr. Dulong sendte en Erklæring til Jndrykkelse i Jour. des Debats, men tog den atter tilbage. Duellen var nu uundgaaelig. Paa Kamppladsen forlangte Hr. Dulong af BugeaudsSecundant, Hr. de Rumigni, Kongens Adjutant, Tilbageleveringen af Concopten til den Erklæring, derskulde været indrykket i Journ. des Debats. Hertil forpligtede denne sig, men erklærede femere, de Dulongs Secundanter affordrede ham samme, at han havde viist Kongen den og opbrændt den i hans Nærværelse. Efter Messager havde Kongen selv opbrændt den.) Senere læstes Dulongs Skrivelse i den i Lille udkommende ministerielle Tidende le Nord, der angav J. de Paris som sin Kilde. Det oplystes nu, at Bugeaud havde tilsendt sidstnævnte Tidende en Afskrivt til Jndrykkelse, og at man, da de Exemplarer, der skulde afgaae med Posten, allerede vare afleverede, maatte gjennem Retten requirere disse tilbage fra Posthuset, for at tilintetgjøre dem. Her er nu det til Journalen Le Nord bestemte Exemplar bleven overseet (Oppositions tiderne give en mindre ærefuld Forklaring), og saaledes Publicationen skeet. General Rumignis Forklaring i offentlige Blade over Tingens Sammenhæng har fundet en omstændelig Modsigelse af Hr. Carrel og skal have været nærved at foranledige en ny Duel, som Kongen forebyggede, ved pludseligt at afsende General Rumigni til England. - J Strasburg marscherede den 29de en Deel af Garnisonen ud af Staden, ladede sine Geværer og holdt Glacisen besat indtil Portenes Lukning. Der taltes om en Jnsurrection af en Carabinierescadron i Schletstadt, der var uden Autorisation brudt op til Strasburg.