JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Torsdagen d. 8de Januar 1846, om Aften Kl. 7, Generalforsamling i Læseforeningen. Overslaget og Ligningen over Communeskatterne for Aaret 1846 er henlagt til Eftersyn paa Raadstuen i Magistratssalen i 3 Uger fra 1ste Januar førstkommende at regne. Adgangen er aaben hele Dagen, og man henvender sig herom til Raadstuebuddet. Aarhuus Raadstue, den 30te December 1845. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Onsdagen den 7de Januar næstkommende og følgende Dage, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver paa Raadstuen, her i Byen ved offentlig Auction bortsolgt et Parti Galanteri- Jsenkram= og Glasvarer, hvoriblandt Præsenteerbakker; Meerskums, Træ- og Porcellains Pibehoveder; Knapper; Synaale; Hængsler; Laase; Bord, Lomme= og Penneknive; Saxer; Øxer; Sauger; Rasper; File; Tænger, m. m. M., efter de Conditioner, som der blive bekjendtgjorte. Randers, den 22de Decbr. 1845. S. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Skov-Auction. Mandagen den 12te Januar 1846, Klokken 10 Formiddag, bliver efter Begjæring af Administrationen for Serritzlevgaard afholdt Auction i Ludvigseie Skov, Kattrup Sogn, over circa 170 Rumere af Ege og Bøge paa Røden, hvoraf nogle ere tjenlige til Gavntræe. Mode stedet er ved Skovfoged Søren Mortensens Huus. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 22de December 1845. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Snedkermester her i Byen, Frederich Rubech Christian Sigwardsens til Skifterettens Behandling overgivne Bo indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede SkifteRet at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Samlinger Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 27de Januar, 24de Februar og 24de Marts 1836, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 22de Decbr. 1845. S. Poulsen. G. A. Boefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Efterat det mig under 25de Septbr. f. A. meddeelte Borgerskab som Auctionsholder, paa Grund af at Hr. Auctionsholder Smith nu har opgivet sin Næringsvei i denne Egenskab, er traadt i Kraft i videre Omfang end hidtil, har jeg besluttet at lade afholde en Raadstueauction over indsat Løsøre i hvert Qvartal, i Regelen den første Mandag i Qvartalet, hvilke Auctioner jeg herved tillader mig at indbyde Byens og Omegnens Beboere til at benytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Ved samme Leilighed tillader jeg mig at bemærke: at jeg fremtidigen, som hidtil, paatager mig Jncassationen ved forefaldende Løsøreauctioner her i Byen, og anbefaler jeg mig, i Egenskab af Jncassator, til Enhver som ønsker Løsøre forauctioneret. Randers, den 6te Detbr. 1845. ærbødigst L. Lassen. Mit iboende Sted Nr. 304 i Smedegaden her i Byen, med deriværende Farverie og Trykkerie, er underhaanden at erholde tilkjøbs eller tilleie, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Det bemærkes, at der i mange Aar har været drevet Farverie i Stedet, og at dette har en fordeelagtig Beliggenhed. Horsens, den 14de November 1845. August Dehn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Mit Udsalg af fabrignerede Tobakker og Cigarer samt Colonialvarer er fortiden i min interimistiske Bopæl i Hr. Kjøbmand H. L. Berings Gaard paa Hjørnet af Raadhuustorvet, og Hovmeden, skraaes over for min afbrændte Gaard. Randers, den 22de Decbr. 1845. J. C. Borup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Fra Dato bekommes paa Maskine vel gjennem kartede Bomuldsvatter, af almindelig Størrelse, og til billig Priis, saavel Dousin- som Stykkevis, paa Strømpefabrikken. Aarhus, d. 2den Januar 1846. J. J. Classen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
De hos mig bestilte Huusholdningskul kunne nu be J. P. R. Jensen. kommes. Bandoleerskoe og franske Kork saaller ere atter arriverede hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Udmærket god gammel Rom faaes for 3 1 Flasken, C. F. W. Leverkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Gammel fr. Viin & Medde faaes billig hos C. F. W. Lemerkhuusen. Stearinlys, a 5, 6 og 8 Stkr. pr. 2, samt Karethlys, særdeles smukke, og af udmærket god Qvalitet, faaes til nedsatte Priser J. P. Hammershøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Et brugt 6 Octavs Fortepiano, i Mahogni Kasse, Selmer. staaer til Salg hos NB. Den i Aarhuus Avis No. 222 1845 averterede ledige Plads for en Handelsbetjent, hos Kjøbmand H. J. Gluckstadt i Fredericia, er nu besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Linierede Regnings=Blanquetter, Folio og Qvart, brugelige for Enhver, kunne faaes i større og mindre Partier hos D. Brøchner. Linierede Skrivebøger til Skolebrug, faaes hos D. Brøchner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
4 a 6 Værelser önskes til Paaske Flyttetid. Adressecontoiret modtager Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
En lang Bog er tabt den 24de Decbr. sidstleden paa Veien mellem Aarhuus og Spørring. For dens Tilveiebringelse loves en Douceur. Man henvender sig paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Anders Nøthens Skrifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Til glædelig Efterretning for Venner og Velyndere er fra Pressen udkommen: Rotheniang. eller Anders Nøthen og hans Aandsbeslægtede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Nytaarsgave for 1846. Jørgen Dybr. Brolægger. Faaes for 24 s pr. Exempl. i Bogladerne, samt hos Udgiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Fra Pressen er idag udkommet: Heinrich Pestalozzi. Et Ord og ham og hans udødelige Fortjenester, for Børn, Forældre og Lærere. i Anledning af hans første Hundredeaarsfest. Efter A. Diesterweg ved Kraiberg. Med Pestalozzis smukt lithographerede Portrait. Dette hvist interessante Skrift, der indeholder en Skildring af Pestalozzis Liv og Virken samt af Skolen og Underviisningsvæsenets Stilling i Fortid og Nutid, faaes heftet, i couleurt Omslag, til Priis af 2 Rbmk. i alle Boglader samt hos Forlæggeren. Den Reeske Boghandel i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Ankomne Bognyheder. Heinrich Pestalozzi efter A. Diesterweg ved Kraiberg, 2 Mk.; Ludlams Hule, et Syngestykke af Oehlenschläger, 2 Mk. 4 s.; Digte, gamle og nye, af C. Winther, 4de Udgave, 1 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Prædikener over Evangelierne, af L. F. Luplau, 2den Samlings 2det Helte, 1 Rbd. 5 Mk. 12 s.; Kjød og Aand eller de to Veie, en Sjælehistorie af J. Pierre, 2 Dele, 4 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Consulatets og Keiserdommets Historie af A. Thiers, 18de Lev., 1 Mk.; Corse de Leon eller Røveren, af G. P. R. James, overs. efter Engelsk af F. Schaldemose, 3die Deel o. v. T. historiskeromantiske Fortællinger af G. P. R. James, 31te Bind, 4 Mk. 12 s.; Rosa d'Albret eller urolige Tider, af S. P. R. James, overs. efter Engelsk af C. Mantzius, 1ste Deel o. v. T. historisk romantiske Fortællinger af S. P. R. James, 38te Bd., 1 Rbd. 1 Mk.; Lærrebog i Danmarks Historie, til Skolebrug, af C. F. Allen, 3die Udgave, indb. 1 Rbd. 12 s.,m. fl., faaes i den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Musikalier. Otte Børnesange med Accompagnement af Pianoforte, componerede af I. C. Gebauer, 3 Mk., m. fl., faaes i den Jessenske Boghandling. Capitain I. H. v. Mansas Kaart over Jylland, 7de Pl. 1 Rbd., faaes i den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-02
Nyt Qvartals-Abonnement. Aarhuus Stiftstidende modtages paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
No 2. den 3die Januar. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Blandinger. Om Keiser Nicolaus's Besøg hos Paven hedder det endvidere: "Da Keiseren saae den hellige Fader staae for sig, standsede han pludseligt, synlig bevæget; men hurtigt igjen fattende sig, antog han en mililitairisk Holdning, gjorde et dybt Buk og traadte lige hen til Paven, for at kysse hans høire Haand, hvorpaa Hs. Hellighed omfavnede Keiseren tvende Gange. Den hellige Fader førte nu Monarken ind i sit Audientsværelse, hvor der under den pavelige Thronhimmel var hensat tvende Lænestole med Pudehynder. Derpaa tillukkedes Døren, og begge Souverainer forbleve sammen i 1 Time og 18 Minuter. Da Dørrene atter aabnedes, saae man af Keiserens Mine, at Paven havde gjort et gunstigt Jndtryk paa ham. Men hvad disse to Fyrster, den romersk catholske og den græsk-catholske Kirkes Overhoveder, havde forhandlet, er naturligviis ikke bekjendt, men fra dette Øieblik af hedder det, skal der være foregaaet en stor Forandring, i den russiske Forfølgelsespolitik, idet Keiseren strax efter havde givet Ordre til, at Begivenheden med de polske Ronner skal paa det strængeste undersøges. Da Keiseren tog den sidste Afsked, ledsagede Paven ham ud i Forgemakket, hvor den hellige Fader, i Alles Paasyn, kyssede Keiseren under den hjerteligste Omfavnelse. Kort for Keiseren forlod Rom, havde han besteget St. Pederskirkens høieste Spidse. Ved at besee denne Kirke, hvor Hs. Maj. flere Gange knælende kyssede Alteret, havde en Biskop yttret Ønske om at kysse Keiserens Haand, men Hs. M. havde tilbageviist, ham med en misbilligende Rysten paa Hovedet. Ogsaa Rom har Keiser Nicolaus betegnet sit Ophold ved en overordentlig Velgjørenhed, blandt Andre den, at han havde befriet samtlige Gjældsfanger i Capitoliet, ved at betale deres Gjæld. Sin Fødselsdags Frembrud havde Keiseren feiret i Rom i Midnatsstunden, den 17-18de Decbr. ved Messe og Tedeum, og var umiddelbart derpaa afreist til Florentz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Spaniens Regent: General Narvaez, havde forleden paa sin Fødselsdag indbudt Folk i Hundredeviis til et Bal hos sig, men havde den ubehagelige Overraskelse, kun at see fem til sex Herrer af Civil standen i sine Salons; Officererne turde naturligviis ikke blive borte. Ligeledes udeblev den engelske Gesandt som var tiltænkt den Ære at dandse med Dronningens Søster. Dronning Jsabella dandsede den første Contradands med Hertugen af Valencia (Narvaez), hendes Søster med den franske Gesandt, Don Francesko's to Døttre med den brasilianske Gesandt og Hertugen af Ranzares (Enkedronning Christines Gemal).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Ved denne Leilighed indtraf en Begivenhed, som nu er i alle Folkemunde, nemlig et Brud imellem Børschefen og Chefen for den væbnede Magt. General Narvaez skyldte nemlig Hr. Salamanca 20,000 Piastre, hvorom Sidstnævnte paa et eller andet Sted skulde have yttret, at han fik dem nok aldrig. Narvaez, som havde erfaret dette, inviterede Hr. Salamanca ind i sit Kabinet, udbetalte ham Pengene, og frabad sig hans Besøg for Fremtiden. Som en Følge heraf har Pengemanden nu besluttet, at styrte Ministerpræsidenten, vundet endeel Deputerede for sin Sag, og udkastet sin An(Gaz. d. P.) grebsplan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
For nogle Uger siden kastede Dampskibet Eclair Anker paa Funchal's Rhed. Det rædselvækkende gule Flag varede fra dets Stormast. En ubekjendt Pestsyge havde bortrevet Capitainen, begge Saarlægerne og to Trediedele af Officierer og Mandskab; den øvrige Trediedeel, dødbleg og udmattet, søgte Tilflugt hos Madeiras Beboere. Gouverneuren over denne Ø holdt det for en, omendskjøndt piinlig Pligt, at forhindre ethvert Samqvem mellem Pestskibet og Kysten, og gav det den strænge befaling, at lette Anker og afseile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Dampskibets ringe Mandskab, som allerede var utilstrækkeligt til at besørge Tjenesten ombord, blev dagligt, under Feberens Angreb, tyndere i sine Rækker. Jevndøgns stormene vare i Vente. J denne jammerfulde Tilstand, uden Lægehjælp, forestod dem den Skjæbne, at henvises til rum Sø, for at krydse i Biscaia=Bugten; men de havde den Lykke, at Sidney Bernard, en engelsk Saarlægge, just var tilstede paa Madeira. Han og syv Sømænd, Frivillige fra engelske Coffardiskibe, traadte frem og tilbød deres Tjeneste, for at føre Skibet hjem. Jngen Ordbram behøves for at lovprise denne ædle Handlemaade; neppe kan man mindes en Daad saakraftig, en Opoffrelse saa uegennyttig. Skibet naaede Motherbank ved Plymouth; Feberen rasede endnu uafbrudt mellem Dækkene; paa Overfarten fra Madeira vare endnu et Par af Mandskabet bortrevne, ogsaa var Lodsen død, som lodsede Skibet ind i Canalen, samt den heeltemodige Læge Sidney Bernard. Men, han havde opfyldt Humanitetens Pligter. (Times.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
En Kjøbmand fra Nork speculerede dristigt og heldigt i Jernbaneactier. Han kjøbte til de billigst mulige Priser og solgte til de høiest mulige; henstod en Capital paa længere Tid i en Jernbane, da sørgede han paa bedste Maade for Forretningernes Gang og Bestyrelse; han var en Mand af lys Forstand og kraftig Færd. Hans Vinding var uhyre. Nu er han Parlamentsmedlem, Besidder af store Godser, og hvad Beløbet af hans Formue i Jernbane-Actier angaaer, da kan dette kun opgives af ham og Commissairerne for Jndkomstskatten. Hans Navn er George Hudson. Mange havde nøie iagttaget hans Virksomhed i denne Actiehandel, og efterlignede ham; Mange spurgte ham tilraads, erhvervede mange Penge ved at følge disse Raad, og vente at vinde endnu flere. For nu at vise sin Taknemlighed for erholdte og forventede Tjenester, har det brittiske Publicum aabnet en Subskription, i den Hensigt at yde vor Tids heldigste Specu lant en Æresbeviisning. Paa Listen opdager man Navne ei alene af fornemme Adelige, men ogsaa af de viseste og fortrinligste Mænd i England, der alle uden Sky og Rødmen bekjende sig som Tilbedere af Mammon. Allerede ere 20,000 Pund Sterl. indkomne, til denne Æresbeviisning, og bestandigt indløbe flere Penge. Arme Sidney Bernard, og J ædle Frivillige ombord paa "Eclair", Jngen Æresbeviisninger blive Eder til Deel, for at bevare Eders uforfærdede Mod og Menneskekjærlighed i Efterslægtens Erindring; ingen Subskription aabnes til Bedste for de Efterladtes Enker og Faderløse, til Belønning for de Overblevnes Mod. Den høiere og lavere brittiske Adel trænger sig i Hundredeviis hen, for med deres Penge og Personer at hylde Jernbanekongen; men ikke et eneste Menneske har viist Lyst til saa meget som at nævne Sidney Bernards Fortjenester og Skjæbne, eller at belønne hans syv Ledsageres Mod i Dødens Farer. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
J Buffalo lever en Mand, som i 1836 hørte til de rigeste og anseeteste Forretningsmænd i Amerika, Hans Ødselhed gik saavidt, at han, reisende med fyrstelig Pragt, ofte paa een eneste Dag udøste sine Dollars i hundredviis i Hotellerne, idet han alligevel forbandede Gjæstgiverne, fordi de ansatte Alting for lavt Denne Mand, som man dengang kun nærmede sig, som man pleier at nærme sig et høiere Væsen, har gjort en Bankerot paa elleve Millioner Dollars, og Alt hvad han nu eier, er en lille Eenspændervogn, hvori han kjører omkring med Smaakram, medens hans Kone søger at tjene lidt til Hjælp som Sygevogterske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Jbrahim Pascha er nu i Marseille. Aftenen efter sin Ankomst viste han sig i det store Theater. Den her opførte Ballet aflokkede ham et gjentaget "Bon!" Meget videre synes hans Kjendskab til det Franske ei at gaae. Ved Marseillaisen, som blev spillet af Orchestret paa hans udtrykkelige Begjæring reiste han sig, og blev staaende hele Tiden. Prindsen gjør sig det saa mageligt som muligt, hvor han bydes til Gjæst, og lader ganske, som han var hjemme. Efter Maaltidet kaster han sig f. Ex. uden mindste Ceremoni paa Huusfruens Seng, og pleier sin Roet Par Timer. Paa Baller forlanger han, midt iblandt Damerne, en Cigar, og damper forskrækkeligt. Bringer man ham en Kop Caffe, saa tømmer han hele Sukkerskaalens Jndhold deri. Han fylder sin Næse med Snuustobak, og snyder den, uden Lommetørklæde, med høistegne fyrstelige Fingre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Don Miguel, Exprætendenten af Portugal, lever nu i Albano, i et usselt Huus, som kun har tre Vinduer. Hans Syssel bestaaer i Jagt og Vildthandel. Hver Dag jager han med nogle Jægere af Profession i Skovene og Sumpene ved Porto d'Anzio, Sattuno og Terracina, og Jagtbyttet bliver strax gjort i Penge. Desuden viser Don Miguel sig ved alle offentlige Processioner, altid pyntet med billedet af Alband's Skytshelgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Prindsen af Jonville foer for kort siden vild i Skoven ved Longres. Hungeren piinte ham ubeskriveligt, og han kunde intet Værtshuus finde. Langt om længe opdagede han en ussel Hytte. Prindsen bankede paa, en gammel Kone lukkede op, men var længe døv mod hans Bønner, og vilde, af Frygt for et ulykkeligt Eventyr, ikke tillade ham, at komme indenfor. Omsider lod hun sig dog bevæge ved den Fremmedes milde Ord og huldsalige Væsen, lod ham komme ind, og satte for ham det Bedste hun eiede: Grovbrød, en lille Bid Ost og et Glas Vand. Prindsen gjorde, hungrig som han var, et dygtigt Maaltid, og bad nu den Gamle vise ham paa Vei. Jdet han forlod hende, trykte han hende, med den venligste Tak, 50 Franes i Haanden. Man kan tænke sig den gamle Kones Skræk og Overraskelse,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Napoleons Mameluk, Rustan, hvis Navn figurerer i Keiserens Aarbøger, er, som meldt, død i Dourdan. Hans Jndkomster bestode i 5 til 6000 Franes Renter, der hidrørte fra Salget af det, Napoleon og den keiserlige Familie havde givet ham. Som bekjendt, vægrede Rustan sig ved, at følge Keiseren til Øen Elba. Han levede, stille og indgetogen, i den Stad, hvor han døde. Rustan Raza var født i Tiflis, i Georgien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
En smuk Londonerinde, som, i en Musikaliehandel, havde kjøbt endeel Nyheder, kom, just som hun vilde stige ind i Vognen, paa Tanke og en nydelig Arie, som var bleven sungen i den nyeste Opera. Hun vendte altsaa tilbage, og sagde til den unge Commis: "Min Herre, jeg har glemt Noget. - Og hvad da, min skjønne Dame?" – Afstedskysset, før vi skilles." – "Med Fornøielse!" svarte den unge Mand, idet han trykte sin Mund paa hendes og kyssede hende ret hjerteligt. – "Uforskammede. Hvor tør De understaae, Dem . . . . - De befalede, stammede det unge Menneske. "Jeg befalede den Arie, hvis Text begynder med hine Ord. - "Jeg beder Dem tilgive mig; denne Arie kjendte jeg ikke. Dog skal Kysset ikke have forfeilet sin Virkning; den fortørnede Dame skal virkeligen have ægtet den unge Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Ved Ministerskiftet i England har Pressen udtalt sig i al sin Frihed. Selv de ministerielle Blade tale om Ministrenes politiske Spidsbuberi." Bladet "Punch lægger Hertugen af Wellington den Yttring i Munden: "Hvad gjør det, at fattige Folk ere sultne? Lad dem behjælpe sig med SkraatobakRaseriet, at speculere i Jernbaneactier, har naaet en frygtelig Høide, navnlig i England. Enhver, som kan bringe en Sum tilveie, speculerer i Jernbaner, og Tusinder blive Betlere derved. Og dog er der indkommet til Parlamentet 270 Begjæringer om Tilladelse til at anlægge nye Jernbaner. Pengeklemmen er endnu langtfra at være forbi. Hist og her er den endogsaa i Stigen. Paa de store Handelspladser synke alle Fonds og alle Pengeforretninger gaae yderst slet. Det er især i Paris og London, den finantsielle Krisis tiltager paa en foruroligende Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Keiseren af Rusland vil til det russiske Nytaar være igjen i Petersborg, forinden besøger han Rom, Wien, Reapel, Venedig og Florents. Keiserinden bliver i Palermo til Foraaret. Hun havde begyndt at gjenvinde sit Helbred, men er nu igjen slettere. Lægerne mene, hun har ikke holdt Maade i Nydelsen af Frugt og Østers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Keiseren af Rusland har udgivet en ny Forordning, hvorefter Jøderne af enhver slagtet Oxe, som er koscher, skulle betale en Skat af 21 Sølvrubler; ethvert Stykke Slagteqvæg, som er treiffe (usundt), skal derimod nedgraves i Jorden. Denne Forordning synes factisk at skulle udrydde en af Jødernes vigtigste Troesforskrifter, med mindre de ganske ville afholde sig fra at spise Kjød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
J Posen har en stor Skandale fundet Sted, og det i Kirken, ved en zelotisk Decans Afskedsprædiken. Just som han sagde de Ord: "Jeg taler til Eder med Christi Mund, reiste en Skomager sig op, og satte ham irette med strænge Ord. Dette var Signalet til et frygteligt Slagsmaal inden de hellige Mure. Den skjælvende Præst blev af to Bagersvende baaren ned af Prædikestolen, og hans Tilhængere styrtede, i from Raseri, over dem, som vilde redde ham. Slagsmaalet flyttede sig siden fra Kirken ud paa Gaden, og der flød meget Blod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
J Beckum har nys tildraget sig en curios Begivenhed. En Afdeling af den i Hamm garnisonerende Husareskadron kom, paa Hjemveien fra Exercitsen, gjennem Beckum. Da den commanderende Officier var reden forud, saa kom Husarerne paa et lystigt Jndfald. Trompeterne satte Trompeten for Munden, dog uden at blæse; Husarerne satte sig baglænds paa Hestene, idet de holdt Halen i Haanden som Bidsel, og saaledes droge de, i bedste Orden, gjennem Beckum. J Begyndelsen troede Beckumerne, det var et nyt Slags Exercits, men aldrig saasnart mærkede de, at man havde dem til Bedste, for de, Mænd og Qvinder, Unge og Gamle, med alle mulige Vaaben, overfaldt Husarerne, der ihast vendte sig om paa Hestene og trak blank. Til Lykke var Krigslandraaden i Nærheden, ellers havde der vanket blodige Pander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
J Nærheden af det kongelige Slot i Brühl legede forleden en otteaarig Dreng ved Parken, og styrtede pludseligt i Vandet. Kun hans fortvivlende Moder og hans Broder, en Dreng paa tretten Aar, ere i Nærheden. Neppe seer denne sin lille Broder forsvinde, før han med det Udraab: "Vær rolig Moder, jeg skal nok hente ham op igjen!" uden Betænkning springer efter, og kort efter lagde han Broderen i Moderens Arme. Den modige Dreng er en Søn af Notarius, Müller i Cöln.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
I Dyrtiden i Tydskland skal Krigen i Kaukasus ogsaa for en Deel være Skyld. Før fik Tydskland Tilførsel af Korn fra de russiske Østersøprovindser, men nu fattes det her paa Hænder til at dyrke Jorden, saa stærk er Udskrivningen til Krigstjeneste. Jo længere den ulykkelige Krig mod Kaukasterne varer, destomere vil det fattes paa Arbeidskraft. Beretningerne fra Kaukasus lyde vedvarende yderst ufordeelagtige for Russerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
J flere tydske Egne hersker i denne Tid en betænkelig Texasfeber, der griber voldsomt om sig og hverken skaaner Unge eller Gamle. Alle ville til det forjættede Land, til Texas. Emissairer reise om i Landsbyerne og love Udvandrerne Guld og grønne Skove. – Fra det skjønne Würtemberg udvandre Folk i Tusindviis til Siebenburgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Den tydsk catholske Kirke vil faae en betydelig Tilvæxt. Ronge har offentlig erklæret, at der maa stiftes tydsk catholske Skoler. J den evangeliske Kirke- og Skole-Forfatning staaer Læreren under Præsten; i den nycatholste Kirke derimod skal Læreren staae ved Siden af Præsten, og derfor mener Ronge, at Børnene ikke bør forblive i den evangeliske Kirkes Værge. Da Ronge nys havde holdt Gudstjeneste i Weimar og Formiddagen, holdt Consistorialraad Krause, en Prædiken om Eftermiddagen, hvortil han havde valgt, det Thema: "Andægtig Jhukommelse af Johannes Ronges Nærværelse i Weimar." Dette Thema har vakt stor Forargelse, saavelsom den hele Prædiken, hvori Krause sammenligner Ronge ikke blot med Luther, men med Christus selv, og ligefrem siger, det er af Ronge vi skulle vente en ny Himmel og en ny Jord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Præsterne i Berlin have af Consistoriet faaet Tilhold om, for Fremtiden at afholde sig fra al Deeltagelse i offentlige Protester og Demonstrationer, eftersom det er deres Kald, at vaage over Fred og Samdrægtighed. Men strax efter have de overrakt Ministeren en Besværing, hvori de vise, at de have samme Ret, som alle Statsborgere, til at udtale sig offentligt, og at de saameget mindre kunne give Afkald paa denne Ret, som Folket venter af sine Præster og Lærere, at de bedst maae kjende de omhandlede Anliggender og tillige bedst være istand til at dømme derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-03
Professor Hengstenberg i Berlin har paa det haardeste angrebet Dr. Bretschneider, fordi han, Generalsuperintendenten i et af Reformationens Vuggelande, forkaster Troen paa Adams Fald, paa Arvesynden, paa Diævel og Helvede, og Alt, hvad dertil hører.