JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Et forglem mig et paa Madame Magrethe Mønsteds Grav. Til Glæde født, men og til Livets Smerte Du gik paa Moderbanen frem. Men ak, hvor saaredes ti Mandens Hierte, Da han formørket saae sit Glædes Hiem, Selv Faderglæden og Dit sidste Smil i Øiet Ham varslede en salig Fryd. Al! at hans Bøn kun Skjebnen havde bøiet Men, nei, den Fryd blev stemt til Klagelyd. Du Haand i Haand med ham paa Banen vandred, Du deelte Livets malurtblandet Skaal. Dog blev Dit Hierte stedse uforandret I Ber og Vel, i Fryds og Sorgens Maal. Dig oftes her et kjert og troefast Minde, Som Tidens Magt ei sletter ud. For Tiden tabt vi hisset Dig skal finde I Glædens Hiem hos Salligheders Gud. Tanker ved S. T. Hr. Capitain, Birkedommer og Forvalter Jespersens Grav den 31te Martii 1804. Forklarede Aand, kort sukkede du under Svagheden, af det Legeme, der omgav dig her i Dødelighedens Land, sort bebudede Smerterne dig, at dit Livs=After var nær, og da opfyldte denne Tanke din ædle Siel med stille Fryd; thi giennem Gravens Mørke øinede du Ly sel af Opstandelsens skiønne Morgen. Til Lykke da Henfarne! dine Stridsdage ere vel endte, du naaede Maalet for jordisk Kamp, og Seierkrandsen, som nu pryder, din Jsse, blomstrer evig! De stille Taarer Øiet offrer din Bortgang er ikke Sørgens, nei, din Lod er langt ophøiet over Dødeliges Kaar, men Taknemmeligheds, der kiendte din Daad, og agtede dens Værd, Sødt hvile da dit Støv trofaste Ven, elskede, gode Jespersen, i Gravens roelige Giemme. Din ædle Siel gik hen til salige Aanders Hiem. Et Øieblik svinder, og, vi samles med dig! Tanker i Anledning af sal. Madame Andersens, fød Schubbart, hendes Bortgang fra Verden. Ach, saa sover du da evig vor Veninde! Saa gav dit Fald da os saa dybt et Saar: Naar skal den Ensomme din Lige finde, Som du forlod i Livets bedste Vaar. Dog Herren kaldte dig og du adløb: Haard var din Kamp og Lidelserne mange, Men for din Underkastelse han bød, Vær roelig! frygt ei: vær dog ei bange, Din Løn er stor, din Krands du vundet har, Og roligen, ja stille sov du hen. Din Siel hos Gud nu allerede var Da alt gienlød; kom ned til os igien. Sallige, nu ved din Urne græde Din gode Mand, din fordums bedste Ven. Nedbøit ved dit Tab forsvinder hver en Glæde, Som vor Deeltagelse forskaffer ham igien: Dog hvorfor græde vi, skal vi da dig misunde En større Sallighed, end den der gives her, Onei, dette ville vi dog ingenlunde, Engang skal vi med dig jo alle samles der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Udenlandsk. Frankrig. Hertugen af Enghien er den 20de Martii om Aftenen ankommen til Paris, i en Kareth, med 6 Heste for, og under Bedækning af 50 Gensdarmes; han blev strax bragt til Temple, men forblev ikke der, da man fandt Ordre, at han skulle dringes til Slottet i Vincennes. J Følge en den 20de Martii tagen Regieringsbeslutning, blev den 21de, efter General Murats befaling, nedsadt en Militair-Commission af 6 Over ster og 2 Capitainer, for at dømme ham. Krigsretten blev holdt paa Slottet, i Plads Commandantens Værelser. Ludvig Anton Henrich af Bourdon, Hertug af Enghien, blev frie og uden Lænker frembragt for denne. varet paa 6 fremlagde Klagepuncter, og intet mere havde til sin Retfærdiggjørelse, blev han under Eskorte bragt tilbage i sit Fængsel, og derpaa eensstemmig af samme dømt til Døden, fordi han havde gjort sig skyldig i følgende Forbrydelser: "1) Ført Vaaben imod den franske Republik. 2) Tilbuden den engelske Regiering, som det franske Folks Fiende, sin Tieneste. 3) optaget den engelske Regierings Agentere hos sig, og besørger deres Forstaaelser i Frankrig indledte, samt conspireret imod Statens udvortes og indvortes Sikkerhed. 4) Stillet sig i Spidsen før een i engelsk Sold staaende forsamling, af franske Emigrantere, der havde anstillet sig paa Grændserne af Frankrig i det Freiburaske og Badenske. 5) Underholdt Forstaaelser i Staden, Strasborg, for at udvirke et Oprør i derom liggende "Departementer og saaledes udvirke en gunstig Olversion, for Engeland. 6) J at være en Anstifter og MedskylForg, i den af Engeland mod den første Consuls Liv indledte Sammensværgelse for i Tilfælde at samme lykkedes "igien at vende tilbage til Frankrig." Dommen blev ham forelæst i Overværelse af Vagten som stod under Gevæhr; han forlangte derpaa at tale med den første Consul, men dette kunde ikke skee. Den 22de Martii om Morgenen tidlig Kl. 2 blev Prindsen skudt i Skoven ved Vinennes. Han skal have gaaet Døden i Møde med et frisk Mod, og har ikke villet have bunden for Øinene. Flere Generaler vare tilstede derved. Saa skal han og have været saa træt af Retsen, at han selv i det afgiørende Øieblik, neppe kunde holde Søvnen ude. Prindsen var 32 Aar gammel, født i Chantilly ved Paris, og havde forladt Frankrig den 16de Julii 1789.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Krigsretten bestod af General Hullin som Præsident, Obersterne, Guiton, Lazanscourt, Raviers, Barrois, Rabbe, og Capitainerne Antancourt og Molin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Den 25de Martii er Willeneure, Georges Hoved fortrolige, tilligemed Barban Malabrien bleven arresterede i Jean Roberts Gade. Man fandt mange Guldmyndter og engelske Vexelbreve hos den første, samt et Pas fra LordPelham, baade til hans Afreise fra og Hiemreise til Engeland. Tre andre Brigands, navnlig: Lemercier, Pierre Jean og Jean Jean ere og arresterede, saa at alle Hovedbrigands efter Stordommerens Liste nu ere arresterede paa Charlis d'Oster nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Den 22de Martii har Stordommeren meddeelt Senatet en Original Correspondence, som den engelske Gesandt Hr. Drake i München, i 4 Maaneder har underholdt med hans Agenter i Paris Den bestod i 10 egenhændige Breve fra Gesandien Drake. Ministeren Talleyrand har, denne Anledning udsendt en Cicculaire til det Dipipmatiske Corps i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
J Bordeaux er en Bogtrykker arresteret, hos hvem man havde funden nyelig trykkede Exemplarer af en Proclamation som var udstadet af Ludrig den 18de. Tydstland. J Müncen er, efter den franske Gesanet Borger Ottos Reqvisition, den forrige Biskop i Chalons, en Oldina paa 70 Aar, tillig ved 10 andre Emigrantere bleven arresterede. I det synlige Tydskland, mærker man blant de franske Emigrantere en stærk Bevægelse. Mange begive sig efter deres Udsigende et Tyrkiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Efter en Nederthinsk Avis, skal Besel proviantere paa 12 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Tyrkiet. J Tøyhuset i Constantinopel hersker den største Virksomhed. Man støber Kanoner, og dynger alle muelige Arter af Munition tilsammen, men Hensigten af disse uhyre Udrustninger er dog en Hemmelighed, da man ikke kan troe, de blot skal bruges til Moreas Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
J Syrien er alt rolig, da Addul Wechabs Tilhærgere ikke igien har samlet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
J Servien derimod vedvarer Stridigheden, hvor Fordelen er paa de Christnes Side, som nu over 6000 Mand stærke omstreifer i Provindsen, og forkynder Janitskar-Cheferne i Belgrad Krig og Død. Disse haver henvendt sig til Pachaen i Belgrad, som Statholder i Servien, om at bruge sin Magt imod dem, men han har afslaaet det, med de Ord: At han ansaae det ikke for sin Pligt at tage Deel i en Urolighed, som De allene vare Skyld i. Deyernes Huustropper ere for svage til at tvinge Jnsurgenterne, og alt siden den 6te Martii vidste man, at Deven Forttagli, som var rykket ud med 300 Mend var bleven omringet af Jlugenterne og tagen til Fanger allesammen. Deyens Fader har buden 1500 Piaster i Løsepenge for ham. Jnsurgenternes 4 Anførere, ere en Protopope, 3 andre Christne, ved Navn, Slavars, Nicolovies og Petropies. J Belgrad maae ingen tale med hinanden paa Gaderne, under Fængsels= eller Livsstraf. Man siger endog, at Jnturgenterne skal have erobret Festningen Schabach og deels nedsallet de bevæbnede Tyrker, deels taget dem til ganger, og sendt Konerne og Børnene til Belgrad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Blandede Efterretninger. Kriseren af Rusland har anordnet at Havnen ved Schastopel skal være den første Militairhavn. Toldamtet der, skal efter 6 Maaneders Forløb opløses, og ingen Koffardieskibe maa efter den Tid indløbe dertil, uden i Tilfælde af Storm eller i anden Nørstilfælde for at repareres, men maae efter Stormeen eller Reparationer, strax afseile igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Efter en russisk Keisetlig Ukase, har Krigsgouverneur Benigsen i Litthauen faaet Ordre venskabelig at modtage 150 Menouet=Familier paa Grændserne, som fra Elbing og Marienburg vil nedsætte sig i Nyerusland. Til Understøttelse for disse nye Ankomne, har Keiseren anviist 15000 Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Røverchefen Grorges, nedstammer fra en berømt engelsk Familie, hvis Hoved Medlem kom med Wilhelm den Erobrer til Engeland. Han er en Sønnesens Søn af Sir Ferdinende Georges, som under Drenning Elisabeths Regiering spillede en saa glimrende Rølle, og bøvde den største Deel i Opdagelsen og Paagribelsen af den ulykkelige Greve Esser, i Aaret 1600.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Bekiendtgiørelser. At jeg er flyttet herfra Byen og for Fremtiden lø terer hos Hr. Forpagter Schytte paa Frysendahl, dette skulle jeg ikke undlade herved at bekiendtgiøre for mine høie Velyndere og mine Venner, ærbødigst og venskabeligt bedende, at de undskylde, jeg ikke personlig aflægger min skyldigste Taksigelse for al mig beviist God her, da mit svagelige Helbred ikke har tilladt mig at opfylde denne min Pligt. Aarhuus, den 7de April R. Thouisen, forhen Lærer ved den Latinske, Skole i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Formedelst indfaldende Session paa førstkommende Mandag og fölgende Dage, bliver den udi sidste Avis bekiendtgjorte Auction over endeel Hør= og Blaargarn, Fattigkassen tilhörende, udsadt til Mandagen den 16de April förstkommende, da samme paa Raadstuen foretages. Aarhuus, dan 7de April 1804. Commissionen for Fattigvæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Hos Paul Frausing, er Rug at bekomme til billig Priis. Nyelig ankommen god sund, og reen Brødrug, er tilkjøbs for 4 Mk. 4 s. Skieppen, hos Peder Jensen, Schmidt. Skulde der være indkommen til nogen en liden brun og hvid Handhund, da ombedes de at levere den til sin Eier Paul Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Hos Undertegnede er Arbeide for en Svend, fra Kiøbstæderne eller fra Landet, og en Dreng der har kost at lære samme Professon kan frax modtages i Lære hos Ole Secher, Snedkermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Et ungt Fruentimmer, ønsker sig emploiret hos en god borgerlig Familie paa Landet, hvor hun kunde gaae med i Huusholdningen. Løn forlanges ikke, kun en god og mild Omgang. Nærmere Anviisning gives fra Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Dersom er habil Tømmermand vil paatage sig at bukke en Herregaards Lade, da kan han melde sig hos Forvalter Siørslef paa Vindumovergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
J mache bekant for die Herschaften, dast ich an 7 April abreise von hier nach Randers, auf 8 oder 14 Tage. Jch bedanke mich vielmahl bei die Hoch edle Magistrat und hei die Herren Kanstente in Ar dans var die Chre ved ante Veighuus, ih dose havt wider hier in Arhaus zu sein, men Logie ist mieder de i dr. Munch, ich din thre untergednestet Diener. Adam Hanche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Kammerjager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
S. T. Enkefrue Capitainde Cramon, lader paa den des Bopæl her i Byen, holde effentlig Auction, at begyndes Fredagen den 20de April førstkommende, Klokken 9 Formiddag, over endeel hende tilhørende got Jnd døe af alle Slags, Kiøkkentøi af Kobber og andre Metaller, en ikke betydelig Samling af Sengeklæder for de fleste nye, deriblandt forskellige ligeledes nye og gode Sengetepper, endeel ganske nye og næsten nyt Lintøi, saasom Lagner, Dækketøi, med andet meere; thi vilde Lysthavende, sig til Tiden behagelig indfinde. Ebbeltoft, den 4de April 1824. Fra Søren Bach i Lystrup, er den 5te April bortløben 2 gaars Mærplage, den ene bruun og den anden sort med 4 hvide Been til Knæerne, thi ombedes Sognefogderne, dersom de skulde faae nogen Oplysning om dem, de da vilde melde det ved Kirkestævne, da jeg løver at betale alle Omkostninger. Saavel til det ærede Publicum som mine Bekiendtere heri Byen, aflægges min offentlige Taksigelse, for deres mig hidtil viste Tiltroe; ligeledes har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre: At jeg har besluttet, daglig at anvende nogle Timer til Jnformation i mit Huus, for de unge Mennesker, hvis Evne ikke tillader at betale Timeviis Jnformation i deres egne Huse. Jeg giver Information i det tydske, franske, engelske og italienske Sprog, og lover al muelig Fliid, samt den billigste Pris. Da jeg ikke formedelst mine Forretninger er at treffe hiemme om Dagen, ombedes enhver, skrivtlig at henvende sig til mig, og aflevere samme til Christen Scheibye paa det store Torv. Carl Valz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Paa Parcellen ved Mollerup, staaer 24 Stkr. staldede fede Stude, som ere tienlige til Kiöbenhavns Brug, og önskes solgte til Afgang saasnart Farten aabnes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Da Undertegnede nu til 1ste Mai forlader Aalier, hvor jeg nu 1 Aar har været Regnskabsfører; saa ville enhver, som i nogen Maade har noget at fordre hos mig, indfinde sig for at faae deres tilgodehavende inden 20de April førstkommende. Aakier, den 29de Martii 1804. Clausen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-07
Rettelse. J Avertissementet angaaende en Gaards Bortsælgelse i Grumstrup, den 30te April, indført i Avisens Nr. 24, 25 og 27, staaer anført 60 Lspd. Høe, men skal være 60 Læs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Indenlandsk. For Handelen kan den Efterretning maaskee ikke være uvigtig, at det er bleven bekiendtgjort af Overberghauptmand Brünnich paa Kongsberg, at det kongl. Blaasarveværk paa Fosum fra der 14 April af ikke meere modtager Pataske, da det er saa overflødig bleven forsynet i denne Vinter med denne Artikel. Det er sandsynligt at dette vil bringe Potaske til at falde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Den 5te April om Eftermiddagen ankom paa engang 5 til Ryberg &c. Komp. konsignerte americanske Skibe. Den 3die April gav Grev Kauniz er Afskedsbal hos Rau, som ogsaa følgende høie Gjæster, H. H. Prinds Kristian, H. D. Hertugen og H. D. Prindsen af Philipstahl bivaanede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Fladstrand har nu Haab om at erholde en god Havn, hvortil allerede i Jylland er subskriberet ikke ubetydeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Mandagen den 2den April var der for sidste Gang i dette Aar Maskerade paa Hofteatret. Ballet begyndte, paa sædvanlig Tid. Antallet af de Tilstædeværende har ikke de forrige Gange været saa talrigt som denne Aften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
J Salen faaes en Støtte, omtrent med følgende Jndskrivt: Enighed og Fædrenelands Kierlighed føde Mod, Daad og Hæder. Man dandsede til Kl. var omtrent 11 enhalv, da Trompeternes Klang og en derpaa følgende Mars bebudede følgende Optog: Otte Par Qvinler og ligesaa mange Mandfolk kom indmarscherende, de første med Laurbærqviste, de andre med vaiende Flag op mod Støtten, som de hermed prydede. Man samledes alle om Støtten, og der istemmedes nogle hertil forfatlede Sange, hvorpaa et tredobbelt hierteligt Hurraskrig, gienlød i hele Salen. Dandsen som begyndte strax derpaa, vedvarede omtrent til Klokken 6 om Morgenen. Ved en Jordefærd i Lolland tildrog sig den bedrøvelige Omstændighed at en ubetitlet Mand sattes før en af de smaae Raader. Denne skal have indklaget Bedemanden for Forligelsescommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
I Allg. Zeitung No. 75, omtales den i disse Aviser meddeelte kongel. danske Forordning om Befordringsvæsenet i Danmark med fortient Hæder. "Den indeholder, siges der, saa bestemte og tydelige Forskrivter, at den fortiener at betragtes som et Mynster. J intet andet Lands Forordning, er den vanskelige Punct, hvormange Heste en Reisende er forbunden til at tage, afgjort med saamegen Bestemthed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Grev Lukner fra Holsteen er i Berlin for at ægte en Grevinde Ejettig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Bispen over Lollands Stift, som ingen Gaard kan faae tilkiøbs i Lolland eller Falster, bliver for det første boende i Nyekiøbing. I et af Blikobbs=Husene ved Svaarthat paa Bornholm lever en Fisker, ved Navn Jens Hansen, almindeligen Bro=Jensing kaldet, som nu gaaer i sit 104de Aar, og desuagtet kan røe ud til Fiskegrundene over en Miil til Søes; derimod falder det ham mere møisommeligt at gaae et Par hundrede Skridt. Sin høie Alder uagtet besidder han megen Munterhed, fortæller gjerne selvgjorte Anecdoter, og har stundom kostelige Jndfald, især naar han er paa Veie at blive lidt beskiæntet, hvilket ikke saa meget sielden er Tilfældet med ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Mærkeligt er det, at hans ældste endnu levende Søn, Hans Jensen, er nogle over 70 Aar gammel, den Yngste derimod kun lidet over 20. Hans Sønner og Sønnesønner ere meget stærke Mænd og store af Vext, og blant disse er en halt Skoemager, Jens Jacobsen, bemeldte Jens Hansens Sønnesøn, den høieste af alt Mandkiøn paa Bornholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Aarhuus. Fra den 7de til i Dag, ere her fra Havnen afseilede: P. Hasle til Rostoch, P. Jversen til Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Fra den 28de Martii til den 6te April: P. Antonisen, Haarskiærer Faxholm, Pigen G. Hansdatter og Pastor Warming med Kone og en Karl. At min i Livet elskeligste Søster Mette Hasle, hvis Lod i dette jordiske Liv har været for det meeste blandet med Bitterhed og Kummer, efter Guds gode Villie, Natten til den 9de d. Kl. 11 en Fierdedeel, ved Døden. blev bortkaldt herfra til et bedre og lykkeligere Liv i en Alder af 47 Aar, efterat hun (tilforn i andet Ægteskab med afg. Kiøbmand Ole Gylling) havde henlevet som Enke paa 5 Aar med 4 Børn, som hun har efterladt, dette bekiendtgiøres for Familie og Venner, af hendes efterlevende Broder. Aarhuus, den 9de April S. Hasle. Ach! Han er ei mere, vort Cimbriens sande Hypoerates, borte er han, denne Menneskehedens hulde Hielper, den store, sieldne indsigtsfulde Læge, Johan Christian Bredefeldt, fød i Oldesloe i Wagrien Anno 1740; han som havde frarevet Døden mange Offere, blev nu selv et Ran for Døden og endte sin velgiørende, hæderfulde Bane, den 14de Martii 1804, paa det grevelige Herresæde Frysenborg; i meer end 30 Aar gienlød derfra hans ædle Daad til Landets fierneste Grændser; ved at dyrke med en utrættet Anstrængelse, ved med fødte ualmindelige Talenter, sin Mands Evner, havde han hævet sig, som Daniens stolte Prydelse intil Beundring for fine Medtids Mennesker i sin Kunst som Læge, som Videnskabs Mand og den skarpseende Menneskekiender; hvor vidste han ikke at giennemskue en Sygdoms Natur, med Lethed opdage dens Aarsag og hæve dens ødelæggende Følger, han vidste at forvandle Sygdoms Skroget til en Sundheds Boelig; hvor mageløs viiste han sig under selve krittiske Tilfælde at fremkalde Fader og Moder, Glæder som den store Fødselshielper, Held med Klogskab, giorde hans Kunst seierig, kun for sin Død, dette Naturens Budskab, var hans Kunst afmægtig. Som Læge, saa Menneskeven; hvo saae ham i Armodens Hytter, i Lidelsernes mørke Vraae, i de Forladtes Boeliger, uden at beundre de sieldne Dyder, der fortrinlig adle Støvets Søn; at udbrede Held, fremme sine lidende Brødres Vel og lette dem Skiæbnens Byrde var hans Hiertes Biesald og Formaalet for hans utrættelige Gavnelyst: derfore høres nu denne taareblandte Klage: Vores Støtte er faldt, vort Haab er Gravens Bytte, vort Tab synes uerstattelig; vore Veemods Taare tolke dit høie Værd indhimlede Ven, medens Evigheden lønner det her fuldendte Dagværk, Fred med dit Støv, over vore Ønsker er du ophøiet, men Taknemmeligheds Blomster skal af dine Efterladte sildig visne, vor Roes smykke dit Minde, og din Daad med Høiagtelse nævnes især af H....h og C........
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Prædikanterne paa 2den Søndag efter Paaske. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirke Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
Udenlandsk. Frankrig. J Moniteuren af 25de Martii, hvori Hertugen af Enghiens Henrettelse er bekiendtgjort, hedder det blant andet : Alle Engelændernes Jntriguer ere strandede. Det er ikke lykkedes dem at forstyrre det faste Lands Rolighed. De giør sig derfor skadesløs ved at fylde Europa op med falske Rygter, som de lader udsprede i forskiellige Aviser, og hvoraf Resultatet er, at Europa staaer i Krigsflamme. Det er imidlertid beklageligt for Engeland: At ingen franske Tropper ere gaaede over Alperne, men meget mere, Schweiz er ganske rømmet, hvilket Sandsynligviis ikke ville have skeet hvis en Krig var nær ved at bryde ud. Der er ingen nye Tropper indrykkede i Kongeriget Neapolis, ingen i det Hanoverske, men tvertimod ere 6 Regimenter af den franske Armee, som befandt sig i dette Land, vendte hiem til Frankrig. Storherren giør ingen større Udrustninger paa Morea, end der nødvendig behøves til at dæmpe nogle Pachaers Rebellion. Rusland formerer ingen Leir i Polen og giør ingen andre Udrustninger i det forte Hav, end saadanne som vel regierede Nationer giøre, for at holde deres Flaade i god Stand og deres Tropper i Virksomhed. Kongen af Preusen giør ingen andre Bevægelser end de som finde Sted ved de sædvanlige Revier; og de Regimenter som den tydske Keiser lod marschere, veed man skeede i det tydske Rigsridderskabs Anliggende. Alle disse Brouillerier, veed man da, ikke existerer uden i de af Engeland lønnede Skribleres Pen Ministeren Talleyrand har nu leveret enhver af de her accrediterte Ministre et Exemplar af den opdagede med at dømme, hvilket tydelig sees af Jnstructionens 18 Artikler, som Hr. Drake har meddeelt sine Agenter i Frankrig. No. 2, 7, 8, 9 og 13 af disse Jnstructioner, ere mærkværdige. Art. 2. Da Hovedhensigten er den nærværende Regierings Omstyrtning, saa maae man begynde med at etablere sikkre Correspondentere i de forskiellige Bureaux, for at erholde nøie Kundskab om alle Planer som angaaer det Udvortes eller Jndvortes. Denne Kundskab, vil skaffe de sikreste Midler til at tilintetgiøre dem, hvorved Regieringen ganske vil komme i Miscredit, det første og vigtigste Skridt, til vor Hensigt. Art. 7 Man maae søge at vinde Arbeiderne i Krudtmøllerne, for at sprænge dem i Luften, naar Leilighed dertil gives. Art. 8. Man maae forsikre sig nogle Bogtrykkeres og Kobberstikkeres Troeskab, for at saae trykt og udført, hvad Associationen har nødig. Art. 9. Det var at ønske, man nøie kunde lære at kiende Partiernes Tilstand, i Frankrig, især i Paris. Art. 13. Man maae anvende alle muelige Midler, til at desorganisere Armeerne saavel i Landet selv, som de der ere uden for Landet. Endnu anføres: At han i et Brev af 9de Decbr., tilføier med grov Heftighed: "Det er ligemeget, ved hvem Dyret dræbes, kun maae de alle være beredte paa at støde til Jagten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-04-11
De 10 Breve som Gesandten Drake har skreven til sin Agent M. D. L. har in Extenso været indrykket i Moniteuren. J det 9de Brev forlanger han, at den skal trykkes en kort Adresse til Armeerne, hvori de skal opfordres til, ikke at lade Moreaubliver et Offer for den første Consuls Had. J det 10de Brev, tales om en Plan, hvorefter det Øieblik skal benyttes, da Moreaus Arrestering har opvakt almindelig Utilfredshed, til at ind lage Besancon og andre Pladser, og i Særdeleshed til i giøre Fremskridt i Elsatz, da Moreau der skal have bange Tilhængere. Man veed imidlertid at Drakes gent strax efter at han var kommen til Paris, og sae at han ikke kunde udføre sin Commission, selv har givet ham, og dog alligevel vedligeholdt Corresponden1, men gjorde Politiet til Fortroelige af hans Hembelighed. Navnefordreielserne, som var aftalt mellem Drake og genten, var følgende: Den engelske Regiering skulle stegnes med Navner : Hr. Jacob. Penge, med Ordet, undvold; det Lovgivende Korps, ved Ordet Doctotue; Senatet, ved Ordet Banken; Tribunatet, ved det Kunstnere. Consulerne, ved Ordet Familien; ligen, ved Ordet Drivefiedren; Ludvig den 18de, Navnet Lacodre, o. s. v.