Københavns Adresseavis, 1778-11-25
Journal for Februar. 1757. Efterretninger. tilsaaet, fik dette Frøe et noget ubeqvemt Sted, dog Efterat den berømmelige Capitain Triewald havde kom det op i stor Mængde. Om Høsten lagde man i 7de og følgende Bind af Svenske Videnskabers Sel Enebær=Qviste omkring Planterne, dog gik en stor Deel skabs Afhandlinger udgivet sine Forsøg paa Silke=Av ud om Vinteren. Nogle satte man ind i Huus i en ling i Sverrige, begyndte man ogsaa i Danmark at Kasse med Jord, men ingen af dem fik Fremgang. skrive derom, og paa nogle Steder satte den i Verk Det 2det og 3die Aar gik ogsaa en stor Deel ud, efterat Man formoder, at een og anden i Norge har ogsaa de vare omplantede paa andre Steder i Haven, meest gjort Forsøg paa Silke=Avling; men da intet derom, ved en og anden Uforsigtighed, hvoraf man kun vil er bekiendtgjort, saavidt man her veed, anmeldes her nævne een. For at bevare de unge Træer fra Frost ved et lidet Forsøg, som er gjort af Sognepræsten lagde man Halm omkring dem ved Jorden; men der Mandal, J. Schavland. Det er vel ubetydeligt, men toge Muusene Vinter=Qvarteer, og gnavede Barken, maaskee nogen kan dog finde Behag i at læse om ube Siden har man mod Vinteren lagt omkring dem, Han forskrev ikke, som Triewald, tydelige Ting. ved Jorden, enten Enebær=Qviste, eller slet intet. udenlandske Morbærtræer, men Frøe, til de saa kaldte Naar Sneen bliver liggende omkring dem, fryse de ikke hviide Morbærtræer, kun for 1 Ort, ikke fra de var neden til; dog ere disse, saa at sige, indfødde Norske me Lande, men fra en Preussisk Stad; Frøet ankom Morbærtræer saa kiælne, at en stor Deel af det sidste noget silde. Den 4de Junii 1760 saaede han noget Aars Væxt fryser og visner næsten hver Vinter. Derover Halvparten deraf i sin Have, Resten gav han en over ere de høyeste af Præstens Morbærtræer nu efter god Ven. Han rettede sig efter den Anviisning om 28 Aars Forløb kun halvfierde Alen høye. Havde de beholdt alle deres aarlige lange Skud, da havde de vist nok nu haft en dobbel Høyder thi det er et meget villigt Træ til at voxe, ja saa villigt, at, om man om Vaaren skiærer smaae Qviste af, som have Knoppe, sætter dem i god Jord, og vander dem ofte, tage nogle af dem selv Rod, og blive Træer. Dette har og Præsten forsøgt, og befunden rigtigt, men har ikke meget betient sig deraf, af Mangel paa beqvemme Rum i Haven. Hans Hensigt har ikke været at anlægge en vidtløftig Plantagie til nogen Fordeel, men kun til Forsøg og en uskyldig Fornøyelse; og den har han og opnaaet. Nu synes han at være fuldkommen forvisset, om, at, eftersom hans Morbærtræer have udholdet 18 Vintre, hvoraf nogle have været meget strænge, ville de nok ogsaa herefter blive ved; og altsaa kan Morbærtræer ogsaa voxe paa nogle andre Stæder i Norge, helst ved Søekanten, hvor Frosten er ikke saa stræng, som høyt oppe i Landet. De ville vel ogsaa med Tiden vænnes til at taale den Norske Kuld, ligesom Kirsebærtræer, der ere for 1800 Aar siden hentede fra Asien til Europa. Angaaende Silke=Avlingen, slaaer denne Regel ingensteds i Verden feyl: hvor man kan skaffe Silke=Ormene nok af Morbærblade til Føde, der spinde de ogsaa Silke. A. 1769 nærede bemeldte Præst første Gang af sine Morbærtræer, nogle faa Silke=Orme udklækkede af Silke=Orme Æg, som han havde faaet fra Holland. Til Tilskuernes store Fornøyelse gjorde de samme Kunster her, som de, efter Beskrivelse giøre i Frankrig og Spanien: de aade, voxte, spandt deres nette Silke=Huuse, og forvandledes til smukke Sommer=Fugle, der lagde Æg. Eftersom Træerne voxte til, opfødde han 1774 nogle fleere Silke=Orme, end første Gang. J denne Sommer 1778 har han næret henved 300 Silke=Orme, der have gjort deres Sager ganske vel. Af deres Silke er allerede spunden en liden Hæspe Traae. Spørges der: Kan og denne Hæspe lønne Umagen for 300 Ormes Op pasning, svares ney, undtagen nogen vilde sætte høy Priis paa den, fordi det er norsk Silke, som endnu kan passere for en Raritet. Den der skal have Fordeel af Silke=Avling, maae have saa mange eller store Træer, at han kan nære mange Tusinde af disse Spindere. Saaledes er det ogsaa i de varme Lande, hvorom kan læses i adskillige Skrifter. De som have Lyst til at vide noget fuldstændigt og Silke=Avling, maae læse Triewalds Forsøg derom. At læse derom, opvækker Forundring over Guds Jndretning i den Sag; men at beskue disse smaae Ormes Adfærd, fra først til sidst, foraarsager en indtagende Fornøyelse. Om Dueposten. Af Niebuhrs Reisebeskrivelses 2den Deel.