JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-06
Ifølge Bestemmelse i Boet efter afgangne Pastor emeritus D. F. Lasson af Tandrup, bliver det samme tilhørende Huus paa Tandrup Mark, med Bygninger og Jorder, af Hartkorn 3 Skpr. 1 Fdk. 2/5 Alb., stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Fredagen den 4de April 2den Auction Fredagen den 18de April ) førstkommende, 3die Auction Fredagen den 2den Mai ) hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes herpaa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn, og den 3die Auction, hvorved Eiendommen agtes absolut bortsolgt, i selve Huset. Dette bekjendtgjøres tillige til Efterretning for Panthaverne, ifølge Placaten af 22de April 1817. Samme Dag, paa hvilken 3die Auction over Huset afholdes, bortsælges tillige ved offentlig Auction det Boet tilhørende Løsøre, hvoriblandt endeel Bøger, nogle Klædningsstykker, 1 Ko, 2 Faar m. m. Hann-Herredernes Contoir i Aarup, den 3die Marts 1833. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-06
Fredagen den 7de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver, efter Begjæring af det 3die jydske Jnfanterie-Regiment, ved Exerceer=Huset her i Byen, afholdt Auction
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-06
over en utjenstdygtig Adjutant=Hest, som er en Fur=Hoppe, lidt over 10 Qvarteer høi, og omtrent 8 Aar gammel. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 1ste Marts 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
naa Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Regjeringen er fremtraadt med et nyt og vigtigt Lovforslag, stilet mod de Foreninger eller sluttede Selskaber, som siden Julirevolutionen hyppigen have dannet sig. Hr. Gi rand indledede dette Forslag med følgende Yttringer: Paa flere Steder i Kongeriget er Roligheden bleven slemt for styrret. Her i Kammeret saavelsom i det hele Statssamfun spørges. Hvorledes staaer det sig med os, og hvad skal der blive af os Jeg spørger derfor Ministrene om de ere istand til at byde Partierne Spidsen, og at sætte en tilstrækkelig Dæmning imod de Angreb, som Factionerne iden lig prøve. Skulde Ministrene ikke være istand hertil, saa tilstaae de aabenhiertig Utilstrækkeligheden af de Midler, over hvilke de har at raade; de ville ellers udsætte sig for Ansvar. Efter denne Opfordring besteeg Hr. Barthe Tribunen, og erklærede, at de af Hr. Girand berørte Omstændigheder virkelig ogsaa havde tildraget sig Ministeriets Opmærksomhed og at Regjeringen nu havde taget en Beslutning desangaaende, som den følgende Dag skulde blive forelagt Kammeret. Dette skete da ogsaa saaledes: De veed, m. H. sagde Justitsministeren, at lige siden Juli Regjeringens Oprindelse har en anden med samme rivaliserende Magt søgt at gjøre sig gieldende. Jeg mener nemlig hine sluttede Selskaber, der ere et Foreningspunkt forsikalle Misfornøiede. I lang Tid har Regjeringen holdt den i Ave, ypperlig understøttet af National-Garden. Men de vedbleve at være organiserede, og desværre ville vi under de forestaaende Debatter faae altfor alvorlige, hine Selskaber betræffende, Facta at omtale. Nu ere Uroligheder paa eengang udbrudte i Paris, Marseille, Lyon og St. Etienne, og hvi vi forblive ubevæbnede ligeoverfor hine Foreninger, der tælle flere tusinde Medlemmer, skjøndt de, for at undgaae de bestaaende Love, have deelt sig i Sectioner paa 19 Personer, saa maae vi tilstaae, at vi blive ude af Stand til at opretholde Roligheden i vort Fædreland. Ministeren forelagde herpaa Kammeret følgende Lovudkast.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
1) Straffelovens Bestemmelser ere ogsaa anvendelige paa de af mere end 20 Personer bestaaende Selskaber, der hav deelt sig i Sectioner paa mindre end tyve Medlemmer, og hverken forsamle sig daglig eller til bestemte Tider. 2) Ethvert Medlem af slige ikke autoriserede Selskaber, straffes med Fængsel fra 2 Maaneder til 1 Aar og med Bøder fra 50-1000 Fr. 3) De af slige Foreninger begangne Attentater mod Statens Sikkerhed indstilles til Pairskammets Bedømmelse, overeensstemmende med Chartets 28de Artikel. De øvrige politiske Forseelser, der maatte begaaes af samme, forblive under Juryens Jurisdictioner, ligesom de simple Overtrædelser af denne Lov henhøre under Politiretterne. Chartet autoriserer rigtignok Pairskammeret til at være Domstol i Sager, der kunne betragtes som Høiforræderi, men strax i de første Aar af Restaurationen modsatte Pairerne med Hr. v. Talleyrand, i Spidsen sig den Misbrug, som Regjeringen gjorde af denne Bestemmelse. Han opstillede det Princip at samme ikke burde bringes i Anvendelse, uden naar de formeentlige Høiforræderes Stilling i Samfundet gav deres Attentat en særegen farlig Caracteer, og ved dette Princip holdt man siden fast selv under Restaurationen.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Jmod dette Forslag har allerede en levende Polemik begyndt at yttre sig i Oppositionspartiets Blade. De moderate af disse formene, at Samme kun vil gjøre det Onde værre. Regjeringen vil ikke taale offentlige Forsamlinger; nu vel - saa træde hemmelige i hines Sted, og disse ere meget farligere. De antimonarkiske Blade og fornemmelig Tribune hovere just derfor over Forslaget som skikket til at befordre deres Ønsker. Hovedindvendingerne, som fremsættes mod samme af Oppositions-Journalerne ere iøvrige væsentlig disse: at Jurisdictionen fratages Jurien, og at den blotte Deeltagelse i en ikke autoriseret Forening kan medføre Straf, hvilken Bestemmelse er meget strængere end Lovgivningen desangaaende i Napoleons Tid, som kun straffede Formændene for slige ulovlige Foreninger, og det endda kun med nogle Dages Fængsel, naar ikke noget særdeles graverende var at lægge dem til Last. J. des Debats forsvarer den nye Bestemmelse med den bemærkning, at Napoleon, sikke behøvede saa strænge Love, fordi han nok vidste at Jngen vilde vove at overtræde hans befalinger. Under en constitutionel Regjering, bør Straffene just derfor være strængere, fordi den kun formaaer at skaffe sig Respect ved lovlige, ikke ved ulovlige Midler. Man formoder iøvrigt at det nye Forslag vil gaae igjennem i Kammeret, og ved neppe uden alvorlig Modstand, ikke heller uden adskillig Modificationer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Af Ministerens Attringer sees, at Regjeringen har benyttet de seneste Uroligheder til at motivere det omtalte Forslag, dog vel meere som Anledning, end som Grund. Jfor ge de nyeste Efterretninger fra Lyon og St. Etienne er No ligheden nemlig der vendt tilbage, og Tumulterne i Paris erklærer Moniteuren selv for ubetydelige, idet mindste i Sammenligning med saadanne Scener, som tilforn enkelte Gange har tildraget sig der. Der blev rigtig nok engang kasten med Stene efter Politibetjentene og hos en Vaabensmed bleve Vinduerne indslagne for at bemægtige sig hans Vaabenforraad, men sligt hører i et Opløb i Paris vel til Smaatting, thi efter Moniteurens egen Forsikkring blev den offentlige Sikkerhed ikke et Øieblik forstyrret. J Oppositionsbladene doleres temmelig over de forklædte Politibetjentes Adfærd, hvorimod Linietroppernes og Nationalgardens roses meget. Det fortælles i denne Anledning ogsaa, at ved nogle smaae Uroligheder, der forefaldt endnu den følgende Dag, benyttede Regjeringen sig udelukkende af sidstnævntes Bistand, fordi der sporedes en temmelig almindelig Uvillimod de første.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Belgien. - Differencerne med den luxemborgske Commandant ere endnu ikke endte, ikke heller skjønnes endnu, hvorledes de ville endes, thi Ministrene have givet undvigende Svar paa de Spørgsmaal, som i saa Henseende ere gjorte i Kammeret. At dette ønsker Sagen taget alvorligt, seer man et ganske mærkeligt Beviis paa i den Omstændighed, at Commissionen, der skulle reserere over Ministrenes Begjering om en Credit paa 3 Millioner, har erklæret denne Sum for utilstrækkelig. Iøvrigt erfares, at der dog virkelig sendes Tropper til det Luxemburgske, blandt hvilke nævnes baade Jnfanteri, Cavalleri og Artilleri. Som deres Anforer angives General Olivier. J en Notice fra Arlon meldes, at Commandanten i Luxemburg har tilkjendegivet General Tabor, at Fæstnings Rayonen maa udvides til 4 Mile. Den ne Efterretning er vel senere kaldet i Tvivl med Hensyn paa Datum, men et af Medlemmerne i Repræsentant Kammeret erklærede imidlertid den 27de Februar, at han bestemt vidste, at en slig Depesche var afsendt fra GeneralDumoulin til General Tabor den 24de.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Portugal. Vigtige Begivenheder ere ikke forefaldne her siden de sel neste Efterretninger, men der forsikkres, at et Hovedangred paa Santarem nu er fast besluttet og med det Første skal udføres. Don Miguels Stridskræfter anslaaes dog endnu til 20000 Mand Infanteri og 2250 Mand Cavalleri. Af disse staae 7700 Mand i Santarem med et temmelig anseligt Artilleri, der angives til 78 Kanoner af sværere og lettere Caliber. Af Resten staae de fleste Norden for TayoDon Pedros Jnfanteristyrke er langt betydeligere nemlig 36000 Mand, derimod har han kun 1425 Mand Cavaller, Jmellem Saldanha og Hertugen af Terceira har ingensk Uenighed, fundet Sted; tvertimod har den sidste bidraget væfentlig til, at den første har beholdt Commandoen. Reise ren var nemlig bleven ugunstig stemt mod S. fordi han erklærede en Ordre fra Krigsministeren om at marschere mod Combra for uhensigtsmæssig. Han blev derfor kaldt tilbagetil Lissabon, men her udsonede Hertugen af Terceira ham ganske med D. Pedro. Nu commanderer denne høire Fløi, General Stubs Centrum og Saldanha venstre Fløt af den unge Dronnings Hær.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Blandede Efterretninger. Følgende vigtige Pligter paaligge endnu den græske Regiering, forinden den nye græske Stat kan siges at være velforganiseret: 1) at danne en National-Hær; 2) anskaffe en liden Krigs=Marine (det eneste, Regjeringen tilhørende Skib, en Dampbaad, er ubrugelig, og de bedste græske Søfolk gaae i tyrkisk og ægyptisk Tjeneste); 3) anlægge Skoler en Plan dertil er vel udkastet; men, af Mangel paa Penge, endnu ikke udført, 4) oprette Domstole de tre bestaaende Domstole, som dømme uden Appellation, tilfredsstille langtfra ei :men den frygteligste Forvirring i Eiendoms-Forholdene er indtraadt); 5) organisere Sogne-Autoriteter (hvoraf der hidtil slet ingen existerer, og 6) ordne Skattesystemmet og forebygge Uretfærdighed ved samme. Hovedfeilen" skriver en Græker ligger deri, at Alt skulde indrettes paa sin Bayersk og Jntet længere maatte blive paa den hidtil bestaaende, for Nationen eiendommelige Fod. Ogsaa Grækenlands Handel er, ved de nyere Forordninger og de strænge Qvarantaine=Love, sat i Fare for, ganske at udde. Jeg vilde gjerne have nedlagt disse bemærkninger, i vore offentlige Blade; men vi have ingen."
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Silkevæverne i Lyon have iværksat deres Trudsel, AlleVæverstolene staaer stille og Arbeiderne drage, i Tusindviis, Arm i Arm igjennem Gaderne, uden dog hidtil at have tilladt sig Voldsomheder. Mange Familier, og især Fabrikelerne have forladt Staden. Nogen politisk Tendents skal vel ikke ligge til Grund for denne Bevægelse, hvorved blot en høiere Arbeidsløn, tilsigtes; men naar man betænker, at der i Lyon og nærmeste Omegn findes en 80000 Silkevæhvere, kan det alligevel ikke Andet end vække Bekymring, at see saa mange Mennesker, samlede paa eet Sted, drive forkesløse omkring. Alle paa Grændsen af Savoyen sammen dragne Tropper have derfor faaet Ordre at marschere tilbagetil Lyon. lermiddag.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Den under Navnet Richard Roos bekjendte Forfatter, Krigsministerial=Secretair A. C. Engelhardt) er død i Dresden, 66 Aar gl. En ny Sygdom, Søster til Cholera, truer fra ØstenDen sætter hele Persien i Forskrækkelse og har ogsaa angrebet Landets Schach. Denne Fyrste har 68 Sønner og 125 Døttre, og mange af hans Hustruer ere i velsignede Omstændigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Jfølge Efterretning fra Calcutta, har et Jordstod i Napel og Katmandu ødelagt 10000 Huse og dræbt mangsolydige Mennesker. Den Hest, som Hertugen af Wellington har redet paa 14 Timer i Slaget ved Waterloo, forevises nu paa sine gamle Dage for Penge. Maadeholds-Foreningerne gribe i America næsten paa en utrolig Maade om sig. Man tæller 6000 saadanne Foreninger med en Million Medlemmer. 2000 Brændeviins Brænderier ere nedlagte og over 5000 Kjøbmænd have opgivet denne Handel. 700 Skibe ere afseilede uden at have Brændeviin ombord.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Baron v. Voght, hvis Virksomhed for Fattigvæsens Anliggender er saa bekjendt, og hvis Skrifter derom og om et forbedret Landvæsens Gienstande ere saa agtede, har i H. Woch. Nach. 14 leveret nogle Efterretninger om Udgifternes ved det hamborgske Fattigvæsen, hvilket nu fordrer af Statens Kasse 47523 Mk. Cour. aarligt større Tilskud end forhen, og han spørger: Hvor ere Arbeidsanstalterne, hvori Arbeidsskolerne, hvor de reddende Forskuds=Indretninger Han anfører et Circulaire af Seraskier=Pascha i Constantinopel, hvori Grundsætninger for et Fattigvæsen ypperligen ere fremsatte, og spørger: Skulle vi da fra Tyrkiet erindres om hvad vi have forglemt? Den 11te Februar holdtes i Paris et Bal af en egen Aft: alle Deeltagerne vare nemlig Farvede, 300 i Tallet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
I Amerika ere i de sidste 3 Aar 1500 Personer omkomne ved forulykkede Dampskibe alene i de forenede Stater. Siden Juli 1832 ere i Staternes vestlige Vand 57 Dampskibe gaaet til Grunde.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Af den franske Æreslegions-Orden gives der nu 4926 Medlemmer. Ludvig Philip har fra 1ste Jan. 1831 til 1ste Septbr. 1833 uddeelt 6363 Kets.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
I det nye Kongerige Belgjen er allerede præget for 510668 Fr. Penge.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Om Englands Canaler læses, at de nu udgjøre en Strækning af over 2500 Miil. Det uendelige Antal af Can ler, der nu gjennemskjære Landet i tusinde Retninger, og giver dets Kaart Udseende af et Spindelvæv, er ikke af meget gammel Oprindelse. Det første Forsøg heri er ikke over 80 Aar gl. Frankrig har længe for havt store Canaler 1756 blev det første Forsøg af denne for Handelen og Velstanden saa saare vigtige Kunstgreen gjort, og siden den Tid har lin man i England gravet Canaler af 2500 Miles Rum, som sø
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Fædrenelandet. .er den tiende Deel af hele Jordklodens Omfang.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Kjøbenhavn, den 1ste Marts. Ved de i Anledning af Jldsvaaden paa Frederiksværk: Natten imellem den 17de og 18de f. M. optagne Forhørerieer der ikke tilveiebragt nogen Oplysning om Jldens Ophav ligesom eiheller den yttrede Formodning om at den skulde være udbrudt paa Fabrikeurens Kammer, ved samme har vundet Stadfæstelse. Den ved Jlden anrettede Skade er ikke saa betydelig, som man i Begyndelsen troede, idet ved Tomtens Oprydning den største Deel af det tildeels kostbar Værktøi blev fundet, deels i uskadt Stand, deels saa lidet beskadiget, at det uden stor Bekostning kan sættes i brugbarsk i Stand. De ved det afbrændte Værksted ansatte Arbeider, ere eiheller satte ud af Beskjæftigelse; men Fabricationen af de Staalarbeider og andre Fabricata, Knive, Sabler &c., som derfra bleve leverede, fortsættes i andre, interimistisk dertil benyttede Localer. Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Hovedstadens Musikelskere kunne glæde sig til Gjenopførelsen af Oehlenschlagers og Weyses Opera, Faruk der, efter en ufortjent Hvile af henved 2 Decennier, nu paanskeer indstuderet og ansat til at gives d. 9de Ds. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Blandt de i Aggershuus Stift i f. A. Afdøde opnaaede tilen Mand i Norderhougs Præstegield den ualmindelig høie Alder af 116 Aar; en Kone blev 101 Aar; 3 Kvinder, og 1 Mand naaede desuden 101 Aar og 1 Mand over 100 Aar. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
J Søndags var den forevigede Schleiermachers Buste, forfærdiget af Rauch og tilhørende Prof. Clausen, paa Professorens Foranstaltning, offentlig udstillet til Skue i Regentskirken.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Magister Lindbergs Andragende om at indtræde i Pastoral=Seminariet havde det Udfald, at han, ifølge indgiven Forestilling fra samme Seminariums Forstander, skal ved gen Kgl. Resolution fritages for Deeltagelse i de der lovbefalede Ovelser, paa Grund af sin allerede udviste Duelighed, som Theolog. For at afhielpe et almindeligen følt Savn, skal en ung, Kunstner have besluttet, at udgive et Værk, der skal indeholde et faa simile af en stor Deel danske Embedsmænds Navne, saaledes som disse fremstille sig for Øiet i Underskrifter, med vedføiet Dechiffrering. (Et ganske besynderligt Foretagende.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Paa Landeveien ved Fjennesløf er en Fyenbo ved Navn Neumann bleven mordersk overfaldet af en Person, der er bekjendt under Navn af Svarten Dus. Efter at Denne havde slaget ham saalænge han kunde aarke, skal han have slæbt ham hen til en Grøft, kastet ham deri, og stampet ham ned med de Ord: Er Du endnu ikke død, skal Du nok blive det, hvorpaa han gik bort. Men i Fyenboen var Liv endnu, og da Svarten Dus meentes at være langt nok borte, krøb han op af Groften og slæbte sig til nærmeste Huus.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Af Etatsraad Thaarups Beskrivelse af Frue Kirke sees, at der fra 1811 til 31te Aug. 1817 er udbetalt 367836. Rbd. 70 sk. i Repr., for at reise den ved Bombardementen ødelagte Kirke; men da dette ei var tilstrækkeligt, tillodes det at optage et Laan paa 300000 Rbd. Sv., som i 28 Aar, fra 1819 at regne, skulde tilbagebetales med 6 pCt. Renter og Afdrag. For at tilveiebringe Samme (18000 Rd. Sv.) paalagdes Klubskatten, der meentes at indbringe aarlig 10000 Rbd.; Kirken skulde selv udrede 1000 Rbd. aarlig og det Øvrige reparteres paa Kirketienderne. J Marts 1826 anordnedes en Collect til Kirken og i April f. A. bestemtes endelig en Afgift til den af de Liig, som begraves paa Kirskegaardene heri Staden, eller bisættes i noget til Stadens Kirker hørende Capel.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
J disse Dage fandt man om Morgenen en ung haabefuld Student, Clotsmann, død i hans Værelse; han harde nemlig foretaget sig ved første Examen at erhverve bedste Karakteer, og havde derfor anstrængt sig over sine Kræfter, hvorved han havde raadtaget sig Døden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Vexel=Cours. Hamborg 2 M. - a vista 207. Kjøbenhavn, den 4de Marts. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 163 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 a 46 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 871 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. 6 Ditto Ditto 10 a 105 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 1011 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 100; i r. S. 3 pC. nye danske Obl. 70 1/2 a 71 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Hamborg, den 4de Marts. Bordeaux 1883. tersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 61 s., k. S. 13 Rd. 7 1/2 s. Madrid 453. Cadix 463/8. Lissabon 46 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 75. Kjøbenhavn 207. Species 1 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Odense, den 4de Marts. Jgaar Aftes blev herfra seet en Jldebrand paa den vestlige Kant, som formodes at have været langt borte og kun et enkelt Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Den fyenske Mestertyv, eller saakaldte Jldebrandsdreng, er atter paa fri Fod. Det skal være femte Gang, har saaledes har skuffet sine Bevogtere, hvor umuligt man en troede at have gjort ham det, ved foruden Halsjern at lænkham fast til Væggen a. Men hans Forslagenhed - hvorhan allerede i en Alder af 17 Aar har bragt det vidt var større. Som der fortælles, havde han faaet Lænker, brudt over, og lagt en Potte, der noget for var bragt han med Kaal, omvendt i Sengen med Huen paa. Tvende Karle, som fulgte med Tilsynsmanden, følte nu denne og da de intet Svar fik, antog de ham for død. Men imedens Oppasseren, som imidlertid havde holdt Vagt i Døren med en Lygte, vilde overtyde sig og Rigtigheden heraf, smuttede Ole, der stod skjult bag Døren, sin Vei. Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Ved den her stedfundne Folketælling er Jndbyggernes Antal befundet at være 4837.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
J afviste Aar 1833 ere her til Havnen indclarede fra fremmede Steder 145 og fra indenlandske Steder 182 Skibe ialt 327. J samme Aar ere udclarede til fremmede Steder 1300 og til indenlandske Steder 175, ialt 305. Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
J en Række af Aar har intet Hestemarked her i Byen, været saa ringe, som det i disse Dage afholdte. Af de betydeligere holstenske Hestehandlere, som ellers aldrig forsømme, vore Markeder, havde denne Gangringen indfundet sig maaskee tildeels en Følge af det til samme Tid indtrufne flensborger Marked. Circa 300 Heste, dog meest af det simplere Slags, udgik i Koble over Sønderbro.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
Blandede Efterretninger. En lignende allern. Forordn., som Hs. M. Kongen nylig har udgivet til Befordring af Handelen imellem St. Croix og Holsten, har Hs. M. nu ogsaa udgivet i samme Diemeed imellem nævnte Ø og Danmark. Herefter ville graae Sukkere derfra uden Jndskrænkning kunne indføres og fortoldes overalt i Danmark, hvilket forhen kun har været Tilfældet i Kbhvn. Forordn. øvrige Bestemmelser findes i Handelstidenden Nr. 18.)De høie Bropenge, som i 40 Aar ere hævede i Korsøer og Nyborg, ere nu paa begge Steder blevne reducerede til den oprindelige billige Afgift, der ikke udgjør mere, end i eller 1/2 af det hidtil Erlagte. Bekostningerne ved Overfarten over det store Belte ere derved blevne betydelig modererede.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-08
I det 87de Kgl. Cl. Lotteries 1ste Trækn. er den høieste Gevinst, 3000 Rbd., vunden i Oldesloe. 4 Gev., hver paa 1000, bleve alle den ene af Lotteriet selv) vundne i Kbhvn. Derefter ere kun Gevinster paa 100, 50, 30 og 20 Rbd. Ethvert Lod, paa hvilket et af de nedenstaaende udtrukne Bagtal befindes, faaer den laveste Gevinst eller 10 Rbd., forsaavidt det ikke findes anført iblandt en af de for Amberne bestemte høiere Gevinster : 106, 116, 118, 153, Nogle Gange er det Ønske i kjøbenhavnske Blade bleven fremført, at den Committee, som er sammentraadt for at begrunde en Indretning for moralskfordærvede Personers Forbedring, vilde meddele det Offentlige en nærmere Beretning som, hvorvidt deres Bestræbelser vare lykkedes. Committeen har derpaa svaret: "Committeen finder sig foranlediget til paa Grund heraf at yttre, at den ved forskjellige Hensyn er bleven afholdt fra, siden dens seneste Opfordring i de offentlige Blade om Jndsendelse af de udsendte Subskriptionsplaner, at gjøre det Offentlige Rede for de Bestræbelser, der ere anvendte for at see det omhandlede Anliggende fremmet, og har man blandt andet ei fundet det hensigtsmæssigt at give Beretning herom, saalænge der ei derhos kunde meddeles, om og hvilke Frugter disse Bestræbelser havde baaret. Da denne Tingenes Tilstand endnu tildeels vedvarer, og vi derfor ei for Øieblikket see os i Stand til med nogen Vished at kunne bestemme, om, naar, og hvorledes vi kunne begynde vor Virksomhed, maae vi indskrænke os til den Erkjæring, at der ligefra den Tid af, at Subskriptionen, - hvis Resultater successive og fuldstændigen ere, eller forsaavidt det med Hensyn til enkelte faa ei betydelige Bidrag endnu ei maatte være skeet, ville blive meddeelte, kunde antages i det Væsentlige at være endt, - uafbrudt er arbeidet paa sad forskjellige Veie, at tilveiebringe de Midler, som behøvedes for at begynde vor Virksomhed, men som den aabnede Subskription ikke havde forskaffet os, og da vi herved ere rykkede vort Maal beydeligt nærmere, havde vi om ikke meget lang, Tid at være i Stand til at see de Hindringer bortryddede, som hidtil have afholdt os fra at gjøre det Offentlige den fuldstændige Rede for vore Handlinger, som vi fuldeligen erkiende, at vi skylde, og stedse skulle findes beredvillige til naar det efter vor Overbeviisning kan skee med den behørige Nytte, at aflægge. Forøvrigt undlade vi ikke slutteligen at bemærke, at alt hvad der er indkommet successive er gjort frugtbringende, saaledes at den indsamlede Capital dagligens voxer ved de Renter, der falde af samme, og som tillægges, Capitalen.