JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-12-23
Paa Kongsdahls Gods i Ondløse Sogn, er ved Døden af gaaet Johan Christian Fruh, Vandkikker, og hans Boe er strax taget under lovlig Behandling, og skiønt intet bliver at arve, da Boets Jndtægt ikke nær kan tilstrække til dets Gields Afbetaling, indkaldes følgende hans Børn, som ei vides hvor de sig opholde, nemlig Johan Dedorius Fruh og Toblas Fru begge Husarer ved Hr. Major Drexlers Esqvadron i Frederichsborg, Johan Christian, boende ved Sorøe, og Philip Henrich, som er til Søes, at de vilde møde paa Kongsdahls Skriverstue der, 1ste Martii, da Skiftet vorder sluttet, for at paasee Boets Tilstand. Kongsdahl, den 12te December 17855. P. Larsen. Resstrup Hovedgaards Avling, med underliggende 4 Kirker. Korn- og Qvæg-Tiender, beliggende i Coldinghuus Amt, 2 Mile fra Weyle, kan faaes i Forpagtning 1ste Mai 1786, med eller uden Hoverie, naar derom Betids accorderes med Eieren paa Gaarden. Henrichsen.
Berlingske Tidende, 1785-12-23
J Følge allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Procurator Andreas Christian Palle af Vores Kongel. Residence=Stad, tam Lars Michelsen Bagers Stervboe, for Os allerunder Kiøbenhavn, som Curator bonorum udi afg. Skibs=Capidanigst haver andraget, at bemelte Skibs=Capitain Bager paa Reysen fra Vestindien med Skibet Maria Margarethe, ved Døden er afgangen, og at det er uvist, hvad Gield har paa denne Reise kan have gjort og efterladt sig; saa ville enigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have be Vi, efter bemelte Procurator Palles derhos allerunderdavilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission maae med Aar og Dags Varsel fra den Tid af, at denne Vores allernaadigste Bevilling 3de gange er indført udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercurio, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel efterat samme er 3de gange indført i St. Croix trykte der maatte have noget at fordre i fornævnte Stervboe, der Avis, indkalde alle saa vel indenrigs som udenrigs boende, med at fremkomme, og saadan deres havende Krav for bemelte Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig. allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. "Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 2den Decembr. 1785. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Andreas Christian Palle af Kiøbenhavn, som Curator bonorum udi afg. Skibs=Capitain Bagers Stervboe, Bevilling, at Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission udi Aviserne maae indkalde samme Boes Creditorer. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 5te Decbr. 1785. C. Schifter. Jndkaldes herved med anbefalet Varsel alle og enhver, som maatte formeene sig at have nogen Slags Krav eller Anfordring udi afg. Skibs=Capitain Lars Michelsen Bagers Stervboe, samme at anmelde og behørig at legitimere inden indbemelte Tider, under Fordringernes Forliis, for os underskrevne i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Skifte=Commission, den 7de December 1785. E. B. Fogh. C. W. Falbe.
Berlingske Tidende, 1785-12-23
Da Enken Mad. Pettronelle, afg. Kiøbmand Hans Nielsens i Laurvig er vorden til Sinds ved Samfrænder at skifte det fælleds Boe, har hun til saadan Behandling, i Følge allernaadigst Bevilling, dat. 4de Febr. 1780, formaaet os Undertegnede, og ved sammes Foretagelse i Laurvig den 26de Novbr. h. a. tilkiendegivet, at omendskiønt hun selv veed med Vished at opgive sit Boes Forfatning, ønsker hun dog Skiftets Foretagelse i Christiama Jntellegents=Blade og de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekiendtgjort, til Efterretning for dem, med hvilke hendes afdøde Mand eller hun selv kan have staaet eller staaer i nogen Mellemhandling indenrigs; thi bliver denne forehavende Samfrænde=Skiftebehandling herved bekiendtgjort, med Anmodning, at Fraværende, som have nogen Prætention i bemelte Boe, og finde fornødent ved denne Leilighed derom at handle, vilde behage inden Februarii Maaneds Udgang næstkommende Aar 1786, at addressere deres Skrivelser herom til mig, Byefoged Meier i Tønsberg, hvorefter det Nødvendige ved SkiftetsFræmme skal blive iagttaget. Laurvig, den 29de Novbr. 1785. B. Strøm. C. G. Meyer. Chr. Bockman.
Berlingske Tidende, 1785-12-23
Skifteforvalteren udi Berg=Staden Kongsberg lader hermed bekiendtgiøre, at Saugforvalteren ved Sølvværket, Nicolai Bernhard Kopp, ved Døden er afgaaet, og at Skifte efter ham er begyndt, ligesom de fleste af hans Eiendomme ogsaa allerede er ved Auction bortsolgt. Enhver som maatte formene efter bemeldte Afdøde noget at tilgodekomme, indkaldes altsaa inden den i Loven foreskrevne Tild sig for Skifteretten at indfinde med lovlig Legitimation for deres tilgodehavende; og da den ene af forbemeldte Afdødes Sønner i mange Aar har været fraværende, ligesom man ikke i nogen Tiid har hørt det mindste fra hans Svigerson, saa, om de endnu skulle være i Live, anmodes de, enten skrivtligen at ville tilmelde mig om og hvad de ved Skiftet og forinden sammes Slutning maatte have at erindre, eller og hertil at ville befuldmægtige een her paa Stedet, som kunne møde naar Skifteforretningen foretages. Kongsberg, den 1ste December 1785. Jonas Barth, Cancellie=Raad og Byefoged.
Berlingske Tidende, 1785-12-23
Jngeborg Guldbrandsdotter Husebye er her paa Bergstaaden ved Døden afgaaet, og Manden Alv Pedersen Lindstad har ved det efter hende begyndte Skifte anmeldet, at hendes Søstres Børn skulle opholde dem paa Hedemarken, disse indkaldes derfore enten selv allerforderligst, eller ved Befuldmægtiget at indfinde dem udi mit iboende Huus her paa Berg=Staden, da Skiftet skal blive foretaget, og efter Muelighed til Slutning befordret. Kongsberg, den 1ste December 1785. Jonas Barth.
Berlingske Tidende, 1785-12-23
Hermed bekiendtgiøres, at Anna Maria Poulsdatter Trods, Enke efter den for nogen Tild siden i Kiøbenhavn afdøde Jens Klingsborg, her ved Døden er afgaaet den 23de sidstl., da hendes Efterladenskab strax blev taget under Forsegling til paafølgende Registration og Bortsælgende ved Auction. Enhver som maatte formene, at have nogen retmessig Fordring, enten hos Jens Klingsborg eller efter hans, som forbemeldt, afdøde Hustrue, ville altsaa inden den i Loven foreskrevne Tild behage at indfinde sig for Skifteretten her paa Berg=Staden, med lovlig Legitimation for saadant tilkommende. Den i Bergen boende Søn anmodes tillige, at ville enten ved Skrivelse til mig tilkiendegive hvad han ved Skiftet maatte have at erindre, eller at ville befuldmægtige een her paa Stædet til ved samme at møde, naar det bliver foretaget. Kongsberg, den 1ste December 1785. Jonas Barth.
Berlingske Tidende, 1785-12-23
Da Enken efter den afvigte Aar her paa Berg=Staden, afdøde Kiøbmand Christen Østrup er bleven giftigien med StollGeschworner Adam Usler, saa tilkommer bemeldte afdøde Østrups Arvinger den Summa 50 Rdlr., følgelig et imellem ham og Hustrue den 3die Junii f. A. forfattet, og den 24de December næstefter allernaadigst confirmeret Testamente, i hvis Følge disse 50 Rdlr. bør udbetales saa straxen sal. Østrups Arvinger samme paafordrer, hvilket hermed bekiendtgiøres fra Skifteforvalteren. Jonas Barth. Efter oprettet Testamente af 3die Junii 1784, og allernaadigst confirmeret den 24de December f. A. imellem afdøde Kiøb- og Handelsmand paa Bernstaden Kongsberg i Norge, sal. Christen Østrup og Hustrue Anna Mandalena Mørch, er af den beslattet, at vilde give til den Afdødes Arvinger 50 Rdlr., naar den Længstlevende indlader sig i nyt Ægteskab, og da Enken er nu gift med mig, saa indkaldes herved 3de gange efter hinanden sal. Christen Østrups Arvinger, der formodentlig opholde sig i Danmark, at de kan erholde disse Penge hos mig naar forlanges, imod deres Qvittering og lovlig Legitimation, at de ere de rette Arvinger. Kongsberg, den 1ste December 1785. Adam lisler, Geschworner ved Sølvværket.
Berlingske Tidende, 1785-12-23
Efterat min Mand Even Nicolay Marstrand, Bergskriver og Casserer ved Qvikne Kobberværk, den 24de Februarii d. A. var død, erholdt jeg den 20de Mai næstefter Kongelig allernaadigst Bevilling at sidde i uskiftet Boe med fælleds Børn; thi bekiendtgiøres samme herved, med Anmodning, at de, som maatte have noget at fordre eller erindre i Stervboet, ville inden lovlig Tid, og med lovlige Beviser melde sig hos mig paa Jndseteller Gaarden Høyset i Horrigs Sogn og Trondhiems Amt, da enhver skal nyde den Ret ham tilkommer; ligesaa advares de som skylde til Stervboet, at indfinde sig med Betaling, da de ellers derfor blive søgte og dømte. Jndset, den 29de October Som Laugværge, Magdalene Elisabeth Schnitler, H. Tislef. sal. Marstrands. Assessor i det nordenfieldske Tergamt. Byefoged i Laurvigen og Sorenskriver i Laurvigs GrevskalBørre Strøm, lader herved bekiendtgiøre, at efter demitterede Commandeur=Capitaine Hans Henrich Eller, som i Staværn, under Laurvigs Grevskabs Jurisdiction ved Døden er afgangen, hans ringe Efterladenskab sin Tid ved Auction er solgt; og i hvor vel dets Beløb ikke strækker til Gieldens Betaling, indkaldes dog Arvinger og Creditorer, at møde hos ham, som competent Skifte=Forvatter, med havende Fordringer inden den Tid Loven befaler. Laurvigen, den 26de October 1785. B. Strøm. Da forrige Skipper og Borger i denne Bye Augustinus Schieldrup er ved Døden afgangen, og Stervboets Tilstand ikke taaler at bekoste ordentlig Proclama, saa skeer det, at Credito rerne i samme 3de Postdage efter hinanden ved de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender indkaldes, at indfinde sig hos mig mig Byefoged Strøm, som Skifte=Forvalter, med lovlige Beviser for havende Fordringer og det inden saadan Tid Loven befaler. Laurvigen, den 22de Novbr. 1785. B. Strøm.
Berlingske Tidende, 1785-12-23
Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1785-12-23
Skulle nogen have noget at fordre efter følgende Afdøde, som har fahret med det Asiatiske Compagnies Skib Dronning Juliana Maria, nemlig: Matros Johan Christopher, og - - Andreas Lorqvist eller Losqvist, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage det Fornødne ved Skiftet.
Berlingske Tidende, 1785-12-23
Haver nogen noget at fordre udi afg. Bødkersvend Peter Nicolai Landchous og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldes de herved at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
dender u ugentlig 25.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
Madrit, den 28de November. For nogle Dage siden kom Hr. Expillys Sekretair fra Afgier hertil. Dagen derpaa blev han forestillet Kongen, tilligemed en Geistlig, som i Algier har havt Opsigt over de Spanske Slaver. Hans medbragte Depecher tale endnu in ket om en virkelig Fredslutning med Regieringen i Algier: men bekræfte den indgaaede Vaabenstilstand, som skal vare til Slutningen af December Maaned.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
Petersborg, den 29de November. Vice-Canzieren, Grev von Osterman, har den 16de hujus tilstillet de her residerende udenlandske Ministre et tryk Exemplar af de tvende Manifester, hvorved det her værende sig det Wienske Hof have gjort bekiendt de Artikler, som indeholdes i Commerce=Tractaten, der blev sluttet den 2den October imellem begge Keiserlige Hoffer.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
Anliggendernes Forfatning i Persien er ikke saa fordeelag sig, som nyelig blev meldet. Det bekræftes vel, at Sophi f Jspahan er bleven slaget af Gouverneuren i Masenderan, men ikke at han er bleven dræbt. Tvertimod har han i Proindsen Curdistan hvervet en frisk Armee, og er rykket frem mod sin Fiende, som, svækket ved sin egen Broders Frafald. der var bleven misundelig over den første Seiervinding, har haattet afstaae fra, at forfølge sin Seier videre, og trække sig tilbage til Masenderan.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
Ungern, den 4de December. Efter igientagne Beretninger skal nu endelig GrændsebeEgtigelsen imellem det Keiserlig Kongelige Hof og Porten en kort Tiid blive foretaget, og i Følge disse selvsamme Beletninger, skal vel Floden Unna betegne Grændse=Linien, og saa, at Fæstningen Wihacks skal forblive i Tyrkernes Hænder. Videre, at de Musselmænd, som boe i de Districler, der blive afstaaede til det Østerrigske Huus, kunne for live i deres hidtil havte Besiddelser, indtil der andenstæds live dem anviste af Porten de behørige Vaaningspladser, i saa længe skulde og tilstaaes dem en uforhindret GudstieneGrøde. ste i deres Moskeer. - Efter ommeldte Beretninger skal Hs. Excellence Hr. Grev von Cobenzel være tilstæde, som Keiserlig Kongelig Commissair ved denne Grændseberigtigelses Sag.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
London, den 6te December. Hertugen af Dorset er endnu ikke reist tilbage til sin Gesandtskabspost i Paris, men venter paa de sidste Jnstructioner, til fuldkommen at bringe i Rigtighed og slutte Commerce=Tractaten med Frankrige, som nu er under Hænderne, og saa nær ved at blive sluttet.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
De sidste fra Gibraltar indløbne Efterretninger melde, at den hele middellandske Søe vrimler af Algierske Søerøvere. De skaane intet Flag, undtagen det Brittiske. Nyeligheve de borttaget et riigladt Portugisisk Skib og et Spanskt, som skulde gaae fra Cadix til Carthagena, og havde alle Sorter Krigsmunition om Borde. Mandskabet har de sendt til Slaveriet. De Spanske Kiøbmænd ere nødvendig herved satte i en stor Forlegenhed, da de af Frygt for disse Røvere, see sig nødte til at lade deres Skibe gaae under en kostbar Convoy.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
J disse Dage har man faaet følgende nærmere Efterretning angaaende Gibraltars Beleiring, hvilken er bleven bekiendtgjort i vore offentlige Tidender: Garnisonen har fra 1779 til 1783 overhovedet mistet ved Saarelse, Sygdomme og Desertion 1251 Mand. - Af Krigsmunition ere i bemelte Tiderum blevne bortskudte: 129151 Bomber, 57163 Kanonkugler, 12681 Cartecheskud, 926 Carcasser; af de Brittiske KanoneerBaade ere gjorte 4728 Skud; Garnisonen har forbrugt 8000 Fade Krudt.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
Man regner, at Spanierne have fra den 12te April 1781. til den 2den Febr. 1783 gjort 175741 Kanonskud paa Fæstningen, og kastet 68363 Bomber efter samme. Af Kans neer=Baadene skal der være gjorte 14283 Skud. - Belønnings=Pengene, som af Parlementet ere blevne bevilgede for de fiendtlige Batteriers og Batterie Skibes Ødeleggelse, saavelsom de indkomne Penge, hvorfor det Spanske Krigskib, St. Michael, er bleven solgt, beløbe sig til 30000 Pd. Strl., og ere forholdsmæssig saaledes blevne uddeelte: Gouvernen: ren faaer 1875 Pd. St.; Vice-Gouverneuren 937 Pd. 10 Skill.; General=Majoren 468 Pd. 15 Skill.; Brigadeer Generalen 267 Pd. 10 Skill.; en Oberst 156 Pd. 1 Skill.; en Oberst=Lieutenant 80 Pd. 16 Skill.; en Major 57 Pd. 15 Skill. 6 Pence, en Capitain 43 Pd. 10 Skill.; en Lieutenant 25 Pd. 5 Skill. 6 Pence, en Fændrik 22 Pd.; en Sergeant 3 Pd. 6 Skill., en Underofficer 2 Pd.; en Gemeen 1 Pd. 9 Skill. 2 Pence. Man giør sig endnu Umage med at opbringe fra Grunden, i Bayen ved Gibraltar saa mange Spanske nedsiunkne Skibe, Kanoner, Mørsere &c., som man kan, og man formoder, at man ved sammes Bortsælgelse endnu skal kunne udbringe 20000 Pd. Sterl., der ligesom de forrige skulle blive deelte.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
De sidste indløbne Efterretninger fra Boston lyde meget ufordeelagtige for Jndbyggerne sammesteds. Siden man forbød de Brittiske Skibe at løbe ind der i Havnen for at handle, have ingen meere indfundet sig. Handel og Skibsfart, ere ganske ubetydelige, og der hersker megen Misfornøielse der, over iblandt Folket.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
Hs. Majestæt Kongen har udnævnt Hr. Orde, Vice-Kongen af Jrlands Secretair, til Medlem af sit geheime Raad. Efterat samme i denne Qvalitet havde taget Sæde, er han igien reist til Dublin.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
Som der siges, skal den Franske Ambassadeur, Grev Adhemar, endnu denne Maaned indtræffe her i London.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
Fra det Østerrigske, den 10de December. En Skibscapitain fra den for Frihavn erklærte Søestad, Zeng i det Keiserlige Dalmatien, kom for nyelig med sit Skib til Tunis, just da den Venetianske Flode begyndte sig Bombardement. Folket vilde i Begyndelsen steene ham, eftersom de ansaae ham for en Venetianer; men han fik strax Vagt fra Deyen, som raabte til Pøbelen paa Tyrkisk: Seer J ikke, at han fører en Høne i Flagget, og følgelig seiler i den unge, men vise Tydske Keisers Forretning. Man kan heraf slutte, hvor stor Heraldiker Deyen maae være, da han kunde ansee den Keiserl. Ørn for en Høne.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
En Coureer skal have overbragt til Wien den Efterretning, at Pesten grasserer i Niemirow, 20 Mile bag Lemberg, og allerede har bortrykket mange Mennesker.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
Regensborg, den 10de December. Man seer her Breve fra Berlin, som forsikre, at Kongen af Frankrige stod i en umiddelbar Brevvexling med Kongen, af Preussen, og at man havde god Grund til at haabe, at den gode Forstaaelse imellem det Keiserlige og Preussiske Ho skulde ved dette Middel igjen om kort Tiid blive oprettet. Disse Breve synes desto troværdigere, da der tillige er bleven givet Tilladelse til at bekiendtgiøre samme i de offentlige Blade. Haag, den 13de December.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
Hvad man allerede forrige Postdag formodede, er nu bleven en virkelig Sandhed. Det i hele Holland og i alle Hollandske Tidender udbredte Rygte om Kongen af Preussen, Brev til Arvestatholderen, er blot en Opdigtelse af Prindsen Fiender. Man veed tvertimod, at Hs. Preussiske Majest er ikke bleven mindre end ligegyldig ved Prindsens Anliggender, men langt hellere tager en personlig Andeel deri. De Memoire, som den Preussiske Gesandt i Fredags har over leveret Generalstaterne, skal være forfattet i en eftertrykkelTone. Kongen skal deri have givet sin Forundring tilkiendt at Staterne af Holland have viist saa liden Agt for Ti budet af Hans Megling, og paa samme Tiid, da i forsikrede, ikke at ville tillade, at nogen af Arvestatholderen Prærogativer blev fornærmet, fattet endnu en stærkere Resilution. Videre skal der i samme være anført, at den Resoltion, hvormed Staterne vilde retfærdiggiøre deres Skri imod Prindsen, er taget fra de Tider (1670), da der ved ingen Statholder. Tildragelsen af 8de September ihenseende til de foregivne oprøriske Bevægelser, har langt fra i været betydelig nok til at tage Commandoen over Garnisonen, Haag fra Prindsen. Kongen begriber vel, at nogle Me lemmer, som maaskee have ladet sig henrive af Had, Mi forstand og Hævngierrighed, vare Ophavsmænd til det, som er skeet; men at Han tilskrev den Hollandske Nation, som alle Maader fortiente Agtelse, langt andre Tanker. Kongen vilde aldrig forlade Prindsen af Oranien, hvad Han Prærogativer angik, og smigrede sig med, at Sagerne blev lempede derhen, at Prindsen vederfartes den ham tilkommer de Rettighed, hvortil Han endnu engang tilbød sin god Tieneste. Dette skal være den fornemste Jndhold af den Preussiske Monarches sidste Skrivelse, som har opvakt stor Opmærsomhed. Om nu Staterne af Holland ville ophæve deres Resolutioner ihenseende til Garnisonens Commando, eller in skrænke samme, maae Tiden lære. Nogle sige, at denn Memoire skal egentlig være stillet til Staterne af Holland, hvilket og er troligere, da Generalstaterne ikke have besvar Kongens første Brev. C. S. Man siger nu, at Staterne af Holland have allerede i Fredags taget den Beslutning, ikke at give Prind Arvestatholderen Commandoen over Garnisonen i Haag til bage igien.
Berlingske Tidende, 1785-12-26
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 13de Dec. Den Skrivelse, som Arvestatholderen har afsendt til Borg mesterne og Regenterne i de stemmehavende Stæder i Holland, er af følgende Jndhold: "Efterat Vi med al Opmærksomhehavde overveiet Rapporten fra Deres Ædel=Stormægtig, ders Forsamling af 4de November, og deraf med ligesaa megen Bekymrelse som Forundring seet, at man tragtede eft at dirigere Sagerne derhen, at betage Os for bestandig Con manden over Garnisonen i Haag, omendskiønt den lovmas sig tilkommer Os i Vor Qualitet som Arve=Gouverneur i Arve=Capitain General af Holland og Vestfriesland, og altsa af Os, saavelsom af Vore høie Formænd, altid uafbrudt, og efter de tydeligste Tilladelser, Resolutioner og Ordrer fra DereStorædelmægtigheder, følgelig under Deres Øine og med D. les Forevidende og Approbation er bleven udøvet, saa have i troet, at Vor Ære og Værdighed ved ommelte Rapport alt for meget er bleven sat paa Spil, og den gode Orden og Provindsens sande Jnteresse ere alt for meget interesserte derved, besynderlig ihenseende til de forkerte og fornærmende Begreber, som ere blevne os i samme paabyrdede ihenseende til vor Erkiendelse af Deres Ædelstormægtigheders Souverainitet og Høistsammes Provinds, tvertimod vores sande Tanken, og til alle Tider viste Hensigter, end at vi ikke skulle bruge alle behørige Midler, for at forhindre, at ommeldte Rapport ikke blev gjort til en fuldkommen Resolution. Dette har forpligtet os til at vende Os i Dag desangaaende skriftlig, og tillige ved en omstændelig Memoire, til Deres Ædel=Stormægligheder de Herrer Stater af Provindsen, for, som vi haabe, at vise, at de Motiver, hvorpaa ovennævnte Rapport er bygget, ere af Mangel paa en behørig Forskiælgiørelse og Bestemmelse ikke allene upasselige, men endog ganske ugrundede, og at den høie Arve=Gouverneur= og Arve General-Capitains Charge i denne Provinds skulde ved Fra tagelsen af ommeldte Commando i Subordination af de Herrer Staters Souverainitet, saaledes som vi troe at samme tilkommer os efter vor Paastand og i ommeldte vor Egenskab, blive tilføiet et uopretteligt Stød." Sagens Vigtighed og vor edelige Forpligtelse fordrer, at vi tilbørlig vaager over ommeldte Værdighed, hvormed vi er beklædet, for behørig at forvalte den og siden at overlevere samme til vore lovmæssige Efterfølgere. Dette nøder os til at give Deres Ædelmægtigheder Underretning om benævnte vor Adresse til de Herrer Stater, med den indstændige Anmodning, at Deres Ædelmægtigheder ville saa længe udsætte Deres Deliberationer over denne Materie, indtil Vor Missive til Deres StorÆdelmægtigheder, samt den hosføiede Memoire er bleven læst og undersøgt af Deres Ædelmægtigheder, saasom Vi have den Fortrøstning, at Vort der gjorte Forslag skulde blive fundet saa overtydende og klart, at Deres Ædelmægtigheder ikke skulle vægre sig ved at bidrage til, at Sagerne i denne Hensigt forblive paa den gamle constitutionsmæssige Fod.