JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-01
Døbte. Den 16de, Lods P. Nisteds Datter, Caroline Marie Nisted; Fadd.; Mad. Holbech, Jfr. C. Bang, Tiendecommissair Propritair C. Trolle, Borgerrepræsentant Kirkeværge P. Jørgensen og Skipper H. Holbech. Den 23de, Gartner T. M. Gamst's Søn. Johan Henrik Gamst; Fadd. Mad. Banzon, Jfr. Fahrenholtz, Typograph Fahrenholtz og Barnets Fader. Den 26de, S. F. Behrendts Søn: Jens Christian Frederik Jørgensen; Fadd.: Pigerne A. H. Mad. sen og M. Larsen, Møllersvend N. Jørgensen og Ungkarl C. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-01
Copulerede. Den 29de, Ungkarl Frederik Christiansen, og Pigen Johanne Cathrine Jensdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-01
Døde. Den 4de Justitsraad Andreas Andresen, 76 1/2 Aar, Den 11te, afskediget Trompeter H. Madsens Datter, Karen, Marie Oline Petrine Rebekke Christiane Madsen, 1 1/2 Aar. Den 21de, Bryggerkarl A. Mathiesens Pleieson, Christian Vilhelm Christensen, 8 Maaneder. Den 25de, Jfr. Arengoth, Sophie Basse, 77 Aar. (Redigeret af Carl Bagger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
No 2. 68 Aargang. Fyens 1 Stifts Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis sant Avertissementstidende. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af Søren Hempel, Cancellieraad. Trykkes og udgives i Odense. 3 Januar 1839. Torsdagen, Jndhold: Aaret 1838. - Politisk Oversigt: Storbrittannien, Frankerig. Det hollandsk belgiske Anliggende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Ausland. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Tildragelser. Blandinger. Skibs= og Handels-Efterretninger. Aaret 1838. (Fortsættelse.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Det Cöllnske Anliggende med alle sine Forgreninger har særdeles beskjæftiget de preussiske Undersaatter i Rhinegnene og saa haardnakket har Paven viist sig med Hensyn til hvad han maaskee anseer som et Livspørgsmaal, at den preussiske Gesandt, Geheimeraad Bunsen, har med uforrettet Sag maattet forlade det romerske Hof. Foruden Biskopperne af Münster og Paderborn, har ogsaa Ærkebispen af Posen og Gnesen efterfulgt det colluske Exempel. De i Coblenz, Paderborn og Cölln forefaldne Uroligheder have i Grunden vistnok deres Udspring fra den vildledte, simple Mands indblæste Fanatisme og borneerte Jntolerance.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Det hannoverske Forfatningspørgsmaal har mødt en levende Deeltagelse i hele Tydskland. De 7 Professorers Forviisning, Petitionen fra Göttingen om deres Tilbagekaldelse, de fra flere Stæder indløbne Protester, det forelagte Forfatningsudkasts Forkastelse i Kammeret samt Besværingerne for Forbundsdagen kunde ikke andet end bevirke, at flere tydske Stænderforsamlinger, saasom den Würtembergske og Badenske, lydeligt oplode deres Stemmer til Fordeel for den ophævede Statsgrundlov. Om disse Folkerøster kunne overtale Forbundsdagen til at udsige et Veto imod Kongens Beslutninger, vides ikke, men det veed Man, at Hs. Majestæt bivaanede den saakaldte "Ægteskabscongres i Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Det belgisk-hollandske Anliggende er siden den 1 Januar 1837 næppe rykket een Tomme fremad hvad de diplomatiske Forhandlinger angaaer, en anden Sag er det, at det belgiske Folk, ifølge selvtagen Magtfuldkommenhed, det hele Aar igjennem har, med opplantede Frihedstræer, med Avisartikler og med Jndsigelser fra de Deputerede, høit og klart, som fordum Polakkerne, tilraabt Europa at det protesterer mod enhver Sønderlemmelse, mod enhver partiel Jndlemmelse under et Territorium, fra hvilket det har løsrevet sig og som det anerkjender, som en fremmed Magts. Denne Protest seer smukt nok ud i Aviserne, men dens Klang torde dog muligen overdøves at en preussisk Kanontorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Det er saare vanskeligt at sige, hvorledes Ruslands indre Tilstand virkelig er, hvorvidt der hersker Tilfredshed, eller Misfornøielse med Rigets ophøiede Selvhersker. Avisernes Beretninger kan Man ikke med Tryghed stole paa: de fleste Meddelelser hidrøre fra engelske og franske Blade, hvis Apartiskhed Man ligefrem kan benægte, medens de russiske Tidender kun indeholde fragmentariske, stundom temmelig utilfredsstillende Efterretninger om Regjeringsanliggenderne. Efterretninger, som den, at derfra Polen var blevet ført flere 100 Piger til Leiren ved Wognesensk, for at tjene til Morskab for Officerer og Soldater, ere blevne meddeelte i franske Blade, og have muligen hos de politiske Fanatikere i Frankerig fundet Tiltro, men møde her hos den Upartiske kun et vantro Smil og et Udraab: "den var god!" Meget træffende var og saa Keiser Nicolaus's Tiltale til den franske Gesandt, da Monarken i St. Petersborg viste ham flere 1000 velklædte polske Drenge, der opdroges i de russiske Militairakademier; "see her - sagde Keiseren - det er de Børn, som de franske Blade beskylde mig for at have spiist i en Ægge kage! Den russiske Politik er klog; Tanken og Planen, udklækkes besindigt, men udføres rask og energisk: den russiske Politik er – som de danske Kæmpeviser sige - en Herre til Haand og til Mund. Keiserens Reise i Udlandet - Aviserne maae nu sige hvad de ville - har dog upaatvivlelig været mere, end en Lysttour. J Stokholm, ventedes han ikke, men der kom han, og da han var kommen til Stokholm, ventede Man ham i den danske Hovedstad, men der kom han ikke. Keiseren besøgte Sverrig- siges der – for at underhandle om Hertugen af Leuchtenbergs Formæling med Storfyrstinde Maria. Berlin var, som oven for bemærket, den egentlige Samlingsplads for Fyrsterne, men hvad der sammesteds forhandledes er endnu ikke kommet til offentlig Kundskab. J Cirkassien synes det som om Russerne ikke stedse have kæmpet med Held, dog maa Man varsømt undersøge Kilderne, hvorfra Ulykkesbudskaberne hidrøre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Den alderstegne Sverrigs og Norges Konge modtog som meldt, i Sommer et Besøg af den russiske Keiser og af Storfyrsttronfølgeren; kort efter afsluttedes en Handelstraktat med Rusland. Endnu under Storfyrsttronfølgerens Ophold i Stokholm, yttrede sig sammesteds nogle Uroligheder, som dog muligviis ikke udelukkende og alene foraarsagedes ved Nationens Jnteresse for den Crusenstolpeske Sag; de senere Optøier forklaredes af Folkets Misfornøielse med Kongens høist liberale Anordning, hvorved Jøderne emanciperedes. J Norge vakte det almindelig Enthusiasme, at de norske Skibe erholdt National istedetfor Unionsflaget; med uskrømtet Glæde er ogsaa Kongen blevet modtaget i Norge, hvorhen han ganske nylig er reist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
J Grækenland erholdt iaar den baierske Hr. Rudharsin Afsked som Udenrigsminister, og Kongen udnævnte til Nationens Glæde en indfødt Græker, Hr. Zographos, til hans Efterfølger. Paa Landeveiene husere Banditter, Finantserne ere nok ikke paa den bedste Fod, men det lader til, at Kongen er populair.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Sultanen vedbliver at indføre velgjørende Reformer i Ge det tyrkiske Rige, han har iaar oprettet et Statsraad, afskaffet Storvizirembedet, indført et nyt Skatteinddrivningsystem, afsluttet en Handelstraktat med Frankerig og Engelland, hvorved alle Monopoler hæves, og senest har han indrømmet alle Religionssekter fri og offentlig Gudsdyrkelse. Mehemed Ali er vel ikke saa ganske tilfreds med den omtalte Handelstraktat, men har dog maattet føie sig efter sin Herres Villie - Noget, hvortil vel den engelske Flaades Demonstrationer fornemmelig har bevæget ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
J Brasilien erklærede Bahia sig uafhængig, men indtoges med Storm af de Keiserlige, i de forenede Fristater have Øvrighederne strængt søgt at overholde Neutraliteten med Hensyn til det oprørske Canada; i Paraguar er den tyranniske Dictator, Dr. Francia, død og til hans Efterfølger har Man valgt Marqvien del Guarany.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Flere af Europas berømte Personer ere iaar ved Døden afgaaede, af hvilke vi blot ville nævne: Greverne Gardie og Mørner i Sverrig, Componisten Ries, Pairen Sylvestre de Sacy, Fyrst Talleyrand, Ministeren, v. Rudhart, Dr. Automarchi, Hertuginden af Abrantes, Joseph Lancaster, Marskal Loban og Fyrst Wrede. For Blikket vendes til vort elskede Fædreland, ville vi blot berøre den ualmindelig strænge Vinter, Jordrystelsen, den 23 Januar, som sporedes over hele det sydlige Rusland, samt endelig Donauoversvømmelsen i Ungarn. Tre pragtfulde Mindemærker ødelagdes i Begyndelsen af Aaret ved sørgelige Jldsvaader: Børsen i London, Vinterpalladset i St. Petersborg og det italienske Theater i Paris. (Sluttes.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Politisk Oversigt. Storbrittannien, Fra Ostindien er der fra Generalgouvernøren ankommet et Brev, hvori dennes Sekretair udvikler Grundene til Expeditionen mod den persiske Grændse, og Man seer af dette Dokument, at Kandahars Fyrster have understøttet Schaden ved Herats Beleiring. Med Rundschit Singh har den ostindiske Regjering afsluttet en Alliancetraktat, hvori ogsaa den forviste Fyrste af Kabul, Schah Sujah tager Deel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Frankerig. Der siges nu, at Abdeel=Kader efter lykkeligt tilendebragt Tog mod Ain-Maide er vendt tilbage til Mascara og derfra gaaet til Miliana, hvor han vil træffe sammen med Marskal Vallee. Det hollandsk belgiske Anliggende. Paa Børsen i Paris fortalte Man den 24 Decbr., at Grev Mole havde ladet de belgiske Deputerede sige, at de inden 21 Timer skulde forlade den franske Hovedstad. - J det belgiske Kammers Møde den 26 Decbr. begiærede Hr. Merode af Ministeriet, at dette skulde foreslaae et Lovudkast, der bemyndigede samme til, at lade de belgiske Fæstninger paa de sydlige Grændser besætte af franske Tropper, hvis Luxemburgs og Limburgs Gebeter skulde overfaldes af fremmede Magter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Rusland. En keiserlig Ukase underretter nu Folket om Hertugen af Leuchtenbergs Forlovelse med Storfyrstinde Maria; Hertugen er den 19 Decbr. afreist fra Petersborg til München.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Udenlandske Blandinger. Tydskland. Da Gjendøberiet begynder at tage Overhaand i det Würtembergske, har Politiet erklæret, at Daaben i Neckarfloden for Tiden er skadelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Norge. Den forrige danske Chinafarer, Frederik VI, som blev solgt til norske Handlende, er nu bestemt tilat overføre norske Udvandrere til Ny-York. Bekjendtgjørelsen desangaaende i de norske Aviser lyder saaledes: Fregatskibet "Frederik den Sjette, drægtigt circa 350 Com.-Læster, kobberforhudet og iøvrigt i udmærket god Stand, vil, om et tilstrækkeligt Antal Passagerer inden medio Februar Maaned næste Aar melde sig, anlægge i Svelvingen ved Drammen, hvor Fartøiet nu er beliggende, for at føre Passagerer til New-York i Amerika. Skibet, der har 3 faste Dæk, er fortrinlig skikket til denne Fart, og vil det blive forsynet med alle fornødne Beqvemmeligheder for Passagererne, ligesom der vil blive sørget for, at disses Antal ei bliver større end Beqvemmeligheden tillader. Afseilingen vil skee medio April eller senest i Begyndelsen af Mai Maaned førstkommende. Fragten, der erlægges forud, bestemmes til 30 Spd. for hver Person, naar Vedkommende selv forskaffe sig Proviant, og 50 Spd. naar Kosten erholdes ombord, og vil i første Tilfælde Levnetsmidlernes Tilstrækkelighed blive underkastet Kyndiges Bedømmelse. For Familier tilstaaes en passende Nedsættelse i Fragten."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Fædrelandet. Tildragelser. J Randers har en af de nylig til Regimentet indkomne Rekrutter hængt sig i sit Qvarteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Af det strax optagne Forhør er ikke oplyst Hvad der kan have fremkaldt denne Beslutning, der er saa meget mere paafaldende, som det er almindelig bekjendt, at de ved Exerceerskolen ansatte Officerer altid behandle Folkene med den størst mulige Humanitet. J Qvarteret forefandtes, foruden en halv Snees Rbd., endog et Brev, som den Afdøde for faa Dage siden havde tilskrevet sine Forældre, og deri ladet dem vide, at han havde det godt og var vel fornøiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Blandinger. J Nykjøbing paa Falster have Borgerrepræsentanterne ved Circulaire opfordret Haandværks mesterne til at afholde deres Lærlinge fra de saa besværende Nytaarsgratulationer, og denne Opfordring har fundet forønsket Fremgang. Ligeledes har Politiøvrigheden draget Omsorg for, at lignende Besøg af Vægtere og Andre, for Fremtiden bortfalde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
J "Nordisk Kirketidenden læses et Digt: "Danerkvinden til Skjalden Grundtvig, hvori findes følgende tvende mærkelige Linier, der forhaabentligen dog ikke ville skaffe Danmark en Krigserklæring fra Paven: Du kæmped vældig Dig igjennem Storm og Bølger, J Pagtens Kraft Du staaer som Christi Efterfølger! "Jtzehoer Wochenblatte fortæller, at Ole Bull den 28 Decbr. vilde lade sig høre i Hamborger Stadtheater til de sædvanlige Priser (men det kan jeg ei i mit Hoved faae. Brødrene Courniaire vise virkeligen fransk Høflighed mod Publikum i Hovedstaden; af en Annonce i Berl. Tid erfares, at Circus opvarmes og at Logerne belægges med Tepper. Ogsaa Jyllandsposten ivrer stærkt imod Pastor Visbys Pjece om Worm og siger: "sikkert tør vi paastaae, at størstedelen af saavel den dannede Klasse i Hovedstaden, som næsten Alle udenfor Voldene, om denne Landet over udspredte Piece nærer den Mening: at naar Danmark har et Selskab, som kalder sig Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, og dette Selskab vil vedblive at bibeholde dette Navn og gjøre Fordring paa, at det danske Folk skal respectere og ansee Navnet for mere end en tom Lyd (hvis Klang alt iforveien var saare mat og lidet folkeopvækkende), da udfordres vistnok intetsomhelst Ønske eller Opfordring, for at dette Selskab af egen Drivt vil Ede. er finde sig pligtmæssig tilskyndet til høit at ivre mod denne uforsvarlige Misbrug af Trykkefriheden, hvori Præsten Visby efter vor Anskuelse i saa høi Grad har gjort sig skyldig, at han fortjener den alvorligste Jrettesættelse derfor- Senest har Kjøbenhavnsposten, atter taget til Orde mod Hr. Pastoren formedelst den formastelige Parallel, Hr. Visby i sit Ugeskrift: for huuslig Andagt, har fordristet sig til at drage imellem en af Danmark største Velgiørere og en jammerlig Løgner, Tyv, Røver, Morder, o. s. v., imellem Struensee og - sit venia verbo Worm, som gaaer ud paa, at "Struensee var en Vantroende, der lidt efter lidt maatte overbevises om den christelige Religions Sandhed, Worm derimod havde fra Barndommen af et religiøst Gemyt og kunde paa ingen Maade regnes blandt Gudsfornægtere. Vi ville, siger Kbhposten, være skaansomme, vi ville slutte her, slutte med af ganske Hjerte at istemme Visbys Udraab: det er den gamle pharisæiske Aand, der her atter rører sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Kjøbenhavnsposten mener, at Offentligheds spørgsmaalet er besvaret med den Kjendsgierning, at Østifternes Stændertidende, ved Forsamlingens Ophævelse den 24 Decbr., kun havde fuldendt Meddelelsen af 29 Sager, saa at der endnu var 42 Sager tilbage, om hvilke Man med Hensyn til Forhandlingerne endnu ingen Oplysning havde erholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
J Freischitz, hedder det i en Estaffet=Beretning fra Rendsborg af 10 Decbr. blandt Andet: "J den nyere franske vi Historie har Talen ofte været om Helvedsmaskiner, leve omgivne af fem saadanne Uhyrer, imod hvilke den fieschiske kun var en jammerlig Fugleskræmme. Jndenfor vor Stads Ringmuur befinde sig nemlig ikke færre end 3 Krudttaarne (det sjette fløi i Luften i sidste Halvdeel af forrige Aarhundrede), i hvilke store Forraad af Krudt opbevares, og som ere construerede saaledes, at naar eet af dem fænger Jld, maa den nærmestliggende Deel af Staden nødvendigviis flyve med i Luften. Jfølge sikkert Forlydende er der fra den herværende Øvrighed gjentagne Gange i Kjøbenhavn blevet andraget paa at fjerne disse ubyggelige Naboer fra Staden, men hidtil har Man havt saa meget at gjøre med andre vigtige Ting, at der ikke er blevet taget Hensyn til dette Andragende."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 18 December er Provindsial-Chirurg for Grevskabet. Rantzau, Krigsraad C. C. Wenndt, beskikket til Districtschirurg i Ebeltoft samt for Sønder, Mols og Øster-Liisberg, Herreder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Under det slesvig-holsteen lauenborgske Cancellie: Den 18 December er hidtilværende Skolelærer Kamp i Sognet Warder, J. F. D. Wriedt, beskikket til Organist, Degn og Skolelærer i Susel i Provstiet Pløn, og Valget af Raadmand, Politimester og Byskriver i Eckernførde, Cancelliesecretair C. O. W. Bong-Schmidt, til Justitiarius, for de adelige Godser Casmarck og Crisebye allernaadigst stadfæstet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Under Rentekammeret: Den 1 December er Carsten Carstens i Ahrenviol under Husum Amt udnævnt til Landmaaler i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. der General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 10 November er forhenværende Fuldmægtig ved Landfogderiet i Heide, H. C. Møller, udnævnt til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Neufeld i Sønder-Ditmarsken; Kammer skriver under Collegiet, A. Goos, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Sande; Fuldmægtig ved Landskriveriet i Heide, J. H. Reiff, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Schulpersiel; Toldassistent A. N. M. F. Tewes i Cappeln, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Wohrden, constit. Grændsecontrolleur M. F. A. Süchtig i Barkhorst, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Schiffbeck; Undercancellist det slesvig-holsten lauenborgske Cancellie, A. L. Hagn, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Carolinekoog og Wollersum. Den 21de, Toldassistent i Kiel, J. W. Ludolphi, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent i Helbroot; samtlige fra 1 Januar 1839 at regne. Den 4 Decbr., surnumerair Consumtions=Controlleur i Kjøbenhavn, A. Willerup, til virkelig Consumtions-Controlleur sammesteds. Den 8de, Copiist under Collegiet, J. C. Møller, til Toldcontrolleur i Slesvig, const. Toldforvalter i Preetz, Krigsassessor H. Richardi, til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent sammesteds, const. Toldcontrolleur F. A. G. Boyer paa Romøe til Toldcontrolleur og Oppebørselsbetjent sammesteds. Den 9de, Vagtmester ved Livregimentet lette Dragoner, C. A. Lilienstein, til Toldcontrolleur i Wilster, const. Controlleur i Neustadt, J. F. Lund, til Toldcontrolleur sammesteds; det andet Bud ved den slesvigholstenske Regjering, G. W. Lesser, til Toldcontrolleur i Krempe, const. Controlleur i Eckernførde, H. W. F. Steinmann, til Toldcontrolleur sammesteds. Den 23de, Stabscapit. ved det slesvigske Jægercorps. D. O. v. Braun, til tredie Toldcontrolleur i Kiel; de otte sidstnævnte fra 1 Januar 1839 at regne. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Under Admiralitets- og Commissariats-Collegiet: Den 25 Novbr. er Secondlieutenant M. B. Bocher udnævnt til Premierlieutenant. Den 9 Decbr. er Skipper i Flaaden, J.C. Z. Molin, Dorid., formedelst Alder og Svaghed, i Naade, entlediget med Pension, og Høibaadsmand H. Arenzen i hans Sted udnævnt til Skipper i Flaaden; Skibbyggerqvarteermand, F. W. Jensen udnævnt til Skibbygmestersvend.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Meerløse og Tudse Herreder, samt Birkedommer= og Skriver-Embedet i Tølløse og Frydendahls Birker. - Bringstrup og Sigersted Sognekald i Sjælland, 160 Rd. - Beftoft og Tilslund Sognekald i Ribe Stift, 426 Rd. - Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Frederikshavn. Løn 300 Rbd. Sølv samt fri Bolig og 6 Favne Brænde, foruden Høitidsoffer af Menigheden. - Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Told- og Consumtions=Kasserer-Embedet i Nysted. For Oppebørslerne stilles Sikkerhed til Beløb 2800 Rbd. i Kongel. 4 pCt. rentebærende Obligationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Skibs= og Handels-Efterretninger. Til Frederikshavn indkom den 25 f. M. Jagten Ellen Marie Cathrine, Capit. L. Jespersen af Bogense fra Drammen; den havde 33 Passagerer af danske Søfolk ombord, som havde været for hyret med den i Kbhavn af et Rhederie i Drammen kjøbte Ostindiefarer Frederik den Sjette."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Ind= og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Jndgaaede: Den 2 Januar, J. C. Anderskou af Odense, fra Kjøbenhavn, Jagten St. Paul med Stykgods. Den 3die, O. Thornøe af Odense, fra Norge, Jagten de trende Sødskende med Salt og Trælast. - Udgaaede: Jngen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
(Jndsendt. Svar paa de i denne Avis No. 221 for den 24 Dec. 18338. fremsatte Spørgsmaal I. II. III.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Jfølge Canc. Skr. 4 Jan. 1817 er det fastsat, at selv et Barn, som har søgt Skole i et andet Sogn, end det, hvori det har sit Ophold, bør efter Bestemmelserne i Anordningen om Almueskolevæsenet paa Landet af 29 Juli 1814, S5, confirmeres i det Sogn, hvori det har sit Ophold. Spørgsmaalet 1. maa altsaa i Almindelighed taget, besvares benægtende. Men der kan imidlertid dog skee Undtagelser fra denne almindelige Regel med Hensyn til Disciplene i de lærde Skoler (vid. Canc. Skr. 30 Marts 1822), naar Dispensation forud erhverves. Ligeledes er det ved Canc. Skr. 9 Decbr. 1820 og Resolutionen, af 28 Octbr. 1823 bestemt, at Børn fra Annersognet bør møde i Præstens Huus til Confirmationsforberedelse, men at Præsten dog maa tillade Børnene at forberedes og confirmeres i et Nabosogn, naar Omstændighederne maatte fordre Saadant. Spørgsmaalet 11. maa, overeensstemmende med Aanden og Ordene i hele Forordn. 29 Juli 1814 (in Specie dens 2det Cap. § 7), besvares benægtende. III.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-01-03
Jfølge Forordn. 29 Juli 1814, § 25, maa intet Barn antages til Confirmation, førend Skolecommissionen ved den afholdte Halvaarsexamen har fundet, at det kan udskrives af Skolen; og Canc. Skr. 14 Decbr. 1816 fastsætter (i Anledning af, at nogle Børn, som ved en i Efteraaret afholdt Skoleeramen bleve befundne uskikkede til Confirmation, men dog bleve confirmerede den følgende Paaske i andre Sogne) - at Vedkommende maatte paalægges, nøie at iagttage den Paragrapi(8 25) i Anordningen, ifølge hvis bestemte Bud Børn ikke en kunne antages til Confirmation, førend de ere udskrevne af Skolen; men at der forøvrigt ikke kan være Noget imod, at de forinden af Præsten antages til Religionsunderviisning som Forberedelse til Confirmation. Spørgsmaalet III. maa altsaa ogsaa besvares benægtende. Disse Spørgsmaal ere besvarede med nærmest Hensyn til Landet, da de antages fremsatte af en Landsbypræst, eller en anden paa Landet Boende. Det vilde vistnok iøvrigt være høist sørgeligt, om nogen Præst havde givet Anledning til dem, ved – for ussel Vindings Skyld, eller af andre ligesaa uædle Aarsager - at antage hos sig til Confirmation andre Sognes Børn, som ikke hjemme kunne blive confirmerede formedelst Mangel paa Kundskab. Fra Loven kan Man vel undertiden snoe sig paa mange Maader, og den samvittighedsløse Præst stoler maaskee paa, at det ogsaa kan lykkes ham i det ovennævnte Tilfælde. Jeg vil derfor endnu slutteligt gjøre opmærksom paa Forordn. 25 Mai 1759, der blandt Andet bestemmer, at, hvis Nogen skulde skikke deres Børn paa et halvt Aars Tid hen til et andet Sogn, hvor de veed, at Præsten er mindre nidkjær og nøies med, naar Børn kunne ikkun noget Lidet udenad, uden at efterforske, hvad Overbeviisning og Følelse de maatte have deraf, da skal saadant Barn, naar det kommer tilbage til det første Sogn, og befindes vankundig, ikke antages til Gudsbord, førend det paany gaaer til Præparation, og har naaet den fornødne Kundskab; og den Præst, som ikke med tilbørlig Jver behandler denne vigtige Sag, men tracterer den skjødesløst, skal bøde en Sletdaler til Skolekassen for hvert Barn, han saaledes antager til Confirmation, og desuden sættes til Rette, ja, efter befindende tiltales for Provsteretten.