JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Storadmiralen foranstalter nu en stærk Tegeride (Troppe-Expedition), som i næste Maaned skal brække op, for at angribe de flygtige Fiender, som have trukket sig en Dagmarsch bort her fra Staden, efterat Angrebet paa de forskandsede Batterier, som Storadmiralen havde ladet anlægge i Sletten ved Girah, var mislykket dem. Man har Grund til at troe, at Træfningen, uagtet den Desertion, der gaaer i Svang i Beyernes Leir, vil være blodig, da Beyernes Tropper ville fegte som Fortvivlede. Men ved den store Mængde af vore Indbyggere, som ere blevne bevæbnede, er det rimeligt, at disse ville komme derfra med Seieren. Storadmiralen bliver, efter Hassan, og Simain Beys Anmodning, her, og som en erfaren Krigsmand har han oven for Giral oprettet en forskandset Leir, hvor han vil fatte Posto med 2000 Galiongis, for igien at kunne samle Cavalleriet, som i Tilfælde af et Nederlag skulde trække sig tilbage efter ham. J dette Øieblik høre vi, at i Gage ere ankomne 3 Pachaer Efterretmed 22000 Mand. Vi ønske, denne vigtige see Ende. ning maatte bekræftes, at vi desto før kunde paa de Uroeligheder, som ødelægge Ægypten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Cadix, den 20 Februarii. Keiseren af Marocco har ladet bede Gouverneur Elliot i Gibraltar, at leie sig paa en ubestemt Tid 6 Krigskibe, 2 paa 50, 2 paa 60, og 2 paa 70 Kanoner, for at bruges imod Maltheserne. Han byder for deres Brug 150000 Piastre for det første Aar, men det er ikke rimeligt, at man i Engelland vil forstaae sig til saaledes at leie Skibe bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Tyrkisk Grendse, den 22 Februarii. J Constantinopel er paa nogen Tid solgt en Mængde Ægypter som Slaver. Det er Fanger, som Storadmiralen har gjort i Ægypten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Rom, den 1 Martii. Biskoppen i Pistoja skal nu virkelig have sendt sin Synodes Beslutninger over til Churfyrsten af Cöln. Aarsagen, hvorfor disse Beslutninger endnu ikke ere blevne trykte, skal være, fordi de Bourbonske Hoffer have afværget det hos det Toscanske Hof. Af de Tydske Ærkebisper og Biskopper befrygter man meget ufordeelagtige Beslutninger for den Pavelige Auctoritet, og man siger bestandig, Paven har bedet de Bourbonske Hoffer interessere sig hos de geistlige Churfyrster, for at afholde dem fra voldsomme Foretagender imod den Hellige Stoels Rettigheder. Paven, overbeviist om, at ikkun Handel og Skibsfart kunne gjøre Undersaatterne rige, vil nu lade rense og op rydde Havnene ved Terracina og Anzo, og har betroet Hydraulikeren Armand Opsynet over dette Arbeide.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Wien, den 3 Martii. Fra det Holsteenske ventes her med det første 1200 Heste for det Keiserl. Kongelige Cavallerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
En Herre, som reiste i den strenge Kulde paa aaben Vogn igiennem Steyermark, havde sin Karls hastige Resolution at takke for, at hans Liv blev reddet. To Ulve kom farende løs imod Vognen. Karlen, som vidste, at man kan skræmme Ulve ved at slaae Jld, greb strax til sit Fyrtøi, men havde til Ulykke tabt Staalet. J samme Øieblik blev han sin Herres Staal=Uhrkiede vaer, reev den op tilligemed Uhret, slog strax Jld, og Uhret gik vel derved i Stykker, men Ulvene vendte dog strax om, og forføiede sig bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Endnu før Hs. Majestæts Afreise, som man nu tilforladelig bestemmer til den 24de hujus, skal holdes en Conferents, for at bringe Skattesagen til endelig Rigtighed. Keiseren vil selv være nærværende derved, og har erklæret, at han vist ikke kunde reise roelig bort, naar han ikke saae denne høistvigtige Sag afgjort til Bedste for den fattigere, arbeidsomme Classe af Folket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
En Kobblerske, som har spillet en Cavailleer et ganske ungt Pigebarn i Hænder, for at tilfredsstille hans Lyster, skal i disse Dage paa Skafottet have 50 Slag af Tyre mien paa sin Bag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Den 7de Martii. Da der nyelig blev forelagt Keiseren Lister fra alle Retter i Arvelandenes Provindser over alle Criminel=Forbrydere, som sidde i Fængslerne, udbrød Monarken, paa det inderligste rørt over disses forfærdelige Antal, der skal beløbe sig til nogle tusende, i følgende Ord: "Ak havde dog ogsaa jeg et Siberien eller en Botany Bay, at forvise disse Ulykkelige hen til, for der at angre deres Forbrydelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
En værdig Regieringsraad her, som har mange Fiender, blev nyelig angiven af sin egen Kone. Men han forsvarede sig som Statens retskafneste Tiener, og lod sig derpaa skille ved Konen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Viceborgemester og Byefoged von Maurer her har faaet sin Afskeed. J Decretet desangaaende skal staae, at Monarken ikke kan beholde ham længer i Tieneste, fordi han ikke besidder de fornødne Kundskaber, og bestyrer sin egen Huusholdning slet. Paa samme Tid ere endnu 2 andre Betiente casserede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Slagterne her have igien forgieves anholdt hos Keiseren om en Forhøielse i deres Taxt. Keiserens Svar var: De, som ikke troe at kunne bestaae, skulle lægge deres Haandtering ned. Man vil nok iblant deres Svende finde Folk, som ikke skulle betænke sig paa at levere Kiødet under de sædvanlige Betingelser."
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
London, den 6 Martii. J Fredags har Underhuset, med 112 imod 50 Stemmer, taget en nye ugunstig Resolution angaaende Warren, Hastings, da det har besluttet, at der i Hastings's Adfærd imod Naboben af Furruckabad er noksom Materie til at anklage ham for grove Forbrydelser, efterdi han af Naboben i Onde har taget 100000 Pund Sterling, for at have undertrykt og mishandlet Naboben af Furruckabad. Hastings Forsvarere vilde vel bevise, at disse 100000 Pd. ikke havde været nogen Bestikkelse, men ikkun en Foræring; men de kunde ikke udrette noget; thi Sir Henry Dundas og Hr. William Pitt selv erklærede sig i denne Sag formelig imod Hr. Hastings.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Den berømte Lord Rodne har nu fast besluttet, at sætte Sagen angaaende de Priispenge, han og hans Mandskaber have at fordre af det Bytte, de gjorde paa St. Eustach, med den største Alvorlighed igiennem, og at forfølge dem ved Retten, ved hvis Skiødesløshed og Skyld de herhid hørende vigtige Papirer ere forkomne af den afdøde Lord Sackvilles (da værende Americanske Statssecretairs) Archiver.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Fra Donau, den 10 Martii. Det skal nu være ganske tilforladeligt, at en liden Tyrkisk Flaade har trukket sig hen til det Sorte Hav, for at observere Chersonesen. Derimod udruster Sicilien en Flaade i største Hast. Den Venetianske Flaade er allerede tilbage fra Susa, i Havnen ved Malta, og vil lægge sig i Archipelagus. Saa skal der og, som man siger, endnu i denne Maaned brække Østerrigske Tropper op fra Gallicien til Moldau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Haag, den 10 Martii. J Forgaars, som var Arvestadtholderens 40de Fødselsdag, er den offentlige Rolighed hverken her, eller i Rotterdam, Leiden og flere store Stæder, i mindste Maade bleven forstyrret. Mange af vore fornemste Familier af Adelen og af det anseeligste Borgerskab have tilbragt denne Dag med Familie=Feter og Giestebude. Det voldsomme Foretagende i Heusden, den 6te Januarii, med at afsætte Raadsherrerne, have nu Staterne af Holland ved en formelig Resolution erklæret for ulovligt og ugyldigt, og man faaer nu see, om de nu værende Regenter i Heusden ville vise Lydighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Paris, den 12 Martii. Det, der hidindtil fornemmelig har beskieftiget Assemblee des Notables, er Territorial=Afgiften, og man forsikkrer, Kongen og Hr. Calonne ville have al deres Standhaftighed fornøden, for at overvinde de Vanskeligheder, som sættes imod de Kongelige Projecter. Hr. Calonnes Forslag, at bemeldte Afgift skulde svares in Natura, er allerede eenstemmig blevet forkastet, fordi derved, efter den usigeligste Møie, dog ikke vilde udbringes saa meget, som man ventede, deraf. Desuden har Adelen ogsaa sat sig stærkt derimod, fordi den holder det for haardt, at giøres lige med Bønderne ved en saadan naturlig Afgift. Adelen paastaaer meget meer: Den havde med sit Blod og sin Formue erhvervet sig disse Adelens Udmærkelsestegn, som da og udgjorde hele Belønningen for dens Tienester; og at det følgelig vilde være gruesomt, at berøve den samme. - Men ogsaa over Territorial=Afgiften i Penge forefalde stedse i de Notables Forsamling meget heftige Debatter. J Fredags sagde iblant andre Græven af Artois, "Naar Kongen har Penge nødig, og hertil udfordres nye "Paalæg, hvo vil da giøre ham Retten stridig til at anbe"Jeg, Monsigneur," svarede "fale disse Paalæg?" Erkebiskoppen af Narbonne ham. Han paastod derhos, at Kongen, ved at fastsætte Paalæg, hverken maatte gaae Provindsernes, eller Adelens, eller Geistlighedens Privilegier for nær. Man siger endog, Græven af Mirepoix havde spurgt Hr. Calonne: Om han troede, han var Stor vizir hos en Despot i Constantinopel, eftersom han syntes at tale i en saa bydende Tone. - Jmidlertid vil man bevise billigheden i, at Adelen underkaster sig TerritorialAfgiften, ogsaa dermed, at den Militairiske Adel nu for Tiden faaer Sold, i Stedet for den i forrige Tider var forbunden til at forrette Militairtienesten for intet. J Henseende til Geistligheden, er det historisk bekiendt, at Charles Martel bemægtigede sig deres Godser, at de, først efterat hans Familie var uddød, fik dem igien af de Kapetingiske Konger, og at de, dersom deres Godser ikke saaledes havde været givne dem tilbage, endnu vilde have seet dem i Kronens Hænder, og følgelig, ligesom den Engelske Geistlighed, maatte have ladet sig nøie med et maadeligt Jndkomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Hr. de Jsle har af Planter forfærdiget Papiir, som med stor Fordeel kan bruges til at tegne, male paa, og til Tapeter. Det Kongel. Academie har fældet en gunstig Dom derover. Til at skrive og trykke paa, er det vel egentlig ikke skikket, men man har dog til en Prøve trykt nogle Bøger, med et meget ringe Antal Exemplarer, paa dette Plantepapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Fra det Hannoverske, den 17 Martii. Man kan melde som tilforladeligt, at der i Cassel aabnes en Underhandling over den Buckeburgske Sag. Den Kongel. Preussiske Gesandt, Hr. von Bøhmer, ankom dertil den 11te hujus, og havde endnu samme Dag en Audients hos Landgræven. Den 14de hujus, om Aftenen, er ogsaa den Romersk Keiserlige Gesandt, Græve von Trautmansdorf, indtruffen der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Kiøbenhavn, den 23 Martii. Under 15de November f. A. haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst forundt Herredsfoged, Hans Warthoe, som Landvæsens-Commissarius i Riberhuus Amt, Rang, med Kammerraader. Under 6te December er Andreas Nordløf beskikket til at være Foged udi Sundmøers Fogderie, under Romsdals Amt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
J den 503die Trækning her i Staden udkom i Gaar: Udi afvigte Uge, fra den 10de Martii til den 17de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 12 Par. Fødte Drenge 30. Piger 23. Tilsammen fødte 53. Døde Mænd 15. Qvinder 12. Drenge 9. Piger 8, af følgende Sygdomme: Brystsyge 7. Forraadnelses=Feber 4. Gicht 1. Halsyge 1. Hidsig Feber 1. Hoste 1. Orm 1. Slag 8. Svindsoet 2. Tænder 2. Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 8. Vattersot 2. Tilsammen døde 44. Altsaa 9 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
En holsteensk Bondes Tanker om den danske Bondes Friehed, med Forslag til at befordre den uden Tab for Herremanden, er færdig fra Præssen, og bekommes hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret for 24 sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
en af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions=Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 26de Martii, om Formiddagen Kl. 9 og søl gende Dage, lader (S. T.) Hr. Cancellieraad Laurent ved Auction i sine iboende Værelser i Huset paa Hjørnet af Størrestrædet og gammel Strand, til de Høystbydende bortsælge endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Argentache, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang, og Bliktøy, sachsisk, dansk og andet Porcelain, bohmisk og engelsk Glas, Steentøy, fine Liqueur=Vine og Medicin=Essenzer, Møbler, bestaaende af Mahonie Speyle, Borde Dame=Toiletter, Canopeer og Stole med Damastes og andre Betrækker, Rosentræes Chatoller, en Ottoman og franske Læhnestole med rødtærnede Overtrække, et grønt malet og forgyldt Bogskab med Messingtraads Døre, en bohmisk Glas Lysekrone, og et Dame-Garderobeskab, samt adskillige andre Træevare, Gulvtepper, Vinduesgardiner, Dækketøyer, Linned, Gang= og Sengeklæder, sine Kobbere af berømte Mestere i og uden Ramme, saa og endeel gode og vel conditionerede franske Bøger, Musicalier, og endeel gode danske Bøger med videre, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller ved Regningens Tilstillelse, til Hr. Hans Hornbech, i Wimmelskaftet Nr. 18, hos hvem, saa vel som paa Auctionsstedet, disse Catalogi ere at bekomme. Og meldes til Efterretning, at Jndgangen til Auctionen bliver af Steentrappen og Dørren til gammel Strand, og at dette til Auction ansatte, kan de 2 næste Dage for Auctionen tages i Øiesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Directionen for det kongelige Octroierede Danske Assatiske Compagnie bekiendtgjör hermed: at den til den 18de April h. a. berammede Auction over endeel Chinesiske og Ostindiske Vahre, er udsat til Onsdagen den 25de April førstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, da Liebhaberne udi Compagniets Huus paa Christianshavn, behagelig vilde indfinde sig. Vahrene kan 3 Uger for Auctionen tages i Øiesyn i Compagniets Pakhuse, og Auctions-Bögerne over det bortsælgende, erholdes paa Compagniets Bogholder-Contoir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-23
Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør hermed, at Onsdagen den 2den Maji förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn, holden Licitation over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, dito Spær, norske Allinger, Vestervigs Vall-Bræder, norske fiirskaarne Bræder, eller Fyrre Lost-Dæbler, dito Vrag-Bræder, dan riger Fyrre-Planker, Granne -Roeds Knæer og Granne-Baads Aaret, Baadshag-Stager, engelsk Pompe-Læder, barkede Hunder, norsk Baand, Jern, Beeg, Tiære, Terpentin, Kanon-Krudt, hollandsk Seildug, petersborger dito, flamsk Lærred, Raunduug, polsk eller Sække-Lærred, Flagdug, Hör lærreds Dreiel, Tælle-Lys, hollandsk Lin-Olie, Svovel, Tælle, reen riigsk Hamp, petersborger dito, Lunte, spansk Salt, lyneborger dito, Böge-Brænde, store skotske Steenkul, smaa dito, Rom, Viin-Edike, Havre, Byg, røgede Oxebryster, dito Tunger, dito Pølser, engelsk Ost, røget Korn-Flæsk, fyensk eller langelandsk Smör, fransk Brændeviin, Byggryn, hvide Kaag-Erter, graae dito, Svedsker, End videre til Cargaison. Engelsk Klumpeblye, norsk Stangern, nyt Kobber i svenske myntede Plader, finsk Tiære, petersborger Hamp, reen rigsk Hamp, Genever, Lin-Olie, petersborger Seildug, Raundug, flamsk Lærred, Baand-Jern, Pompe-Læder, Smedde-Steenkul, Flagdug, LæggersStaver, Fade dito, Vestervigs Bræder, Granne-Aarer, Stokholms Kron Beeg. Thi ville de Lysthavende behage til fornævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Varenes Quantiteter, dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
Kiøbenhavns No. Aar Huus. stinsk, at
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
Post-Tidender, ere Pag. Mandagen, den 26 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
Mogador, den 31 Januarii. Det danske Skib, den opgaaende Soel, som ankom hertil den 15de hujus, er fragtet til at føre 200000 Septiers Korn til Portugal, for hvis Udførsel Keiseren har bevilget Dronningen af Portugal Toldfriehed. Keiseren har igiennem det Spanske Hof ladet affordre Maltheser-Ordenen en bestemt Erklæring, om den heller vil slutte en formelig Fred med Marocco, eller ansees som Keiserens aabenbare Fiende, Man troer, Ordenen vil vælge det sidste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
Fra Tyrkiet, den 20 Februarii. Storsultanens Kiøkken og Mynt maae staae i nøie Forbindelse med hinanden; thi da den forrige Obermyntmester har faaet sin Afskeed, saa er Oberkiøkkeninspecteuren, ansat ved Mynten i hans Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
Venedig, den 2 Martii. Vort Senat har i Gaar ved et Decret afskaffet alle hidindtil holdte Helligdage hele Aaret igiennem, tilligemed foregaaende Helligaftener og Faster, og henlagt dem til næstpaafølgende Søndag. Saa skulle og alle Ferier ved Retterne afskaffes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
Cherbourg, den 2 Martii. Een af de 5 Kegler, som vare nedsænkte paa vor Rhede, er ved Stormvindene i December ganske forsvunden, saa at der nu kun er 4 tilbage. Der siges, man vil ikke længer betiene sig af disse kegleformige Kister, men i deres Sted giøre Dæmninger af Steen. J Fortet Artois ere to Batterier færdige, og man arbeider nu paa det tredie. J Querqueville skal anlægges et lige saadant Fort, og man venter 2 Batailloner, som skulle arbeide derpaa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
Paris, den 9 Martii. Hr. Neckers Venner blive alt endnu ved at forestille hans Tilbagekaldelse som det almindelige Ønske, og at skildre ham som den Mand, af hvem der kan ventes, at han vil bringe de Franske Finantsers Maskine i Gang igien. Man siger, at mange Lemmer af de Notables Forsamling besøge ham nu i hans Huus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
Efter befaling af Statsraadet, skal alt hvad der er trykket, skrevet eller uddeelt angaaende de Notable, undertrykkes. Til ethvert af de 7 Bureaux i de Notables Forsamling er overleveret en Kongel. Note, hvis væsentlige Jndhold er: 1) At Kongen troer, de Notable vilde holde det nødvendigt, at Territorial=Afgiften, paa hvad Maade den saa blev indrettet, maatte strække sig til alle Landgodser uden Forskiel, 2) At Kongen venter at høre Grundene, hvorfor man foretrak denne Afgifts Betaling iPenge for Betalingen in natura, 3) At Kongen forlanger, de Notable skulle raadslaae over Hoveriets Afskaffelse in natura, videre over den nye Jndretning med Kornhandelen, og over Betalingen af Geistlighedens Gield. J øvrigt giør denne Note endnu den Anmærkning, at Afgifterne af Jordegodser ikke skulle ansættes høiere, men at deres Beløb allene skal formeres ved en nøiagtigere og bedre proportioneret Repartition. J et sædvanligt Aar beløbe, efter denne Note, Rigets Jndkomster sig til 474 Millioner, 620000 Livres, Udgifterne til 575 Mill., 486000 L. Altsaa var der en Mangel af 100 Mill. 866000 L., hvortil endnu maatte lægges 10 til 12 Mill. for overordentlige Bekostninger. Midlerne til at udfylde dette Hul, vare: a) Producten af Jorde godsernes Afgifter, hvilken ved en bedre Repartition vilde udgiøre 50 Millioner, b) Beløbet af det nye Stempel paa Quiteringer, Vexelbreve &c., hvilket vil tilveiebringe 20 Millioner, c) de Besparelser, Kongen vil giøre, og som kunde beløbe sig til 20 Millioner, d) at dedoublere de til visse Tider bestemte Betalingsterminer (saaledes, at man i 20 Aar betalte det, som skulde betales i 10 Aar), hvorved man vilde erholde 25 Millioner. Dette vilde da udfylde Hullet med 115 Millioner. De adskillige Bureaux have herpaa besluttet, at der maatte forelægges dem en Etat over Financerne, førend de kunde indlade sig i at formere Paalæggene. Territorialafgiften i Penge have omsider 4 Bureaux besluttet, dog under visse Betingelser. Man troer, den hele Forsamling snart vil faae Ende, og at der torde oprettes et nyt Finance=Conseil, som skulde raade for alle Udgifter, saa at Generalcontrolleuren allene vilde blive den, der iværksatte dette Conseils Beslutninger. For 14 Dage siden forulykkede et Fartøi med 40 Personer (Færgemanden undtagen) paa Maas, ved Foden af Bierget Dun, i Clermontois. Jblant disse Personer vare 11 frugtsommelige Koner. En Bonde, hvis Kone var een af dem, fik ikke saasnart denne Ulykke at vide, førend han paa en rask Hest ilede til, styrtede sig med Hesten fra en Høide af 20 Fod ned i Floden, sank først, men kom derpaa op igien, nærmede sig de Skibbrudne, som af og til kom frem op over Vandet, greb 8 Koner efter hverandre fat ved Haaret, men slap dem igien, da han mærkede, at det ikke var hans Kone, fandt omsider hende, bragte hende til Land, og har hende paa sine Skuldre til næste Herberge, hvor hun endnu lod see nogle Tegn til Liv. J dette critiske Øieblik frembragte Naturen en Revolution, der foraarsagede, at Konen blev forløst, men Moder og Børn døde i samme Øieblik. Den utrøstelige Mand overlevede dem kun een Dag, og alle 3 Liig bleve lagte i een Kiste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
London, den 9 Martii. De nyeste Efterretninger fra Nordamerika melde igien om Uroeligheder, som gaae meget vidt der. Jblant andet indeholder Nye=Pork Tidenden følgende Artikel: "Worcester, den 24de Januarii. J Mandags rykkede General Lincola med sine underhavende Tropper ind her, for at beskytte Rettergangssalen og Fredsdommernes almindelige Session, som siden September paa en voldsom Maade ved bevæbnede Personer ere blevne hindrede i deres Forretninger. Tropperne førte ogsaa Artillerie med 8 Feldtstykker med sig. Desuden er General Shepherd med 1200 Mand fra Hampshire posteret i Springfield, for at holde over god Orden, og flere Tropper skulle være i Beredskab til hans Understøttelse."
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
Wien, den 10 Martii. I Anledning af Keiserens Reise til Cherson siger een af vore Skribenter, Maaskee skal det Baand, som forbinder Rusland og Østerrige, knyttes endnu fastere i Cherson, end 1780 i Petersborg. Joseph har virket saa kraftig med til at rive Crim fra Porten. Han stod 1783 i Beredskab med sin Hær, da dette Land blev taget i Besiddelse. Nu vil han selv sætte Kronen paa Catharina, og stifte et evigt Mindemærke for sin Forbindelse med Rusland. Da han har sluttet en Handelstractat med Rusland, saa vil han ved denne Reise tage Leilighed til at see Hovedoplagstedet for den Russiske og Østerrigske Handel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
En heel Familie, bestaaende af Fader, Moder, Søn og en smuk Dotter, blev nyelig bragt i Arrest her. Dotteren drev Aager med sit Legeme; Moderen agerede Koblerske hos hende, der fandtes Mængde af Liebhabere, og, saa snart disse vare tilfredsstillede og havde betalt, kom Fader og Søn, forklædte som Politiebetiente, og pressede dem endnu de sidste Ducater ud af Pungen. Det gik længe godt, men tilsidst bleve for mange Liebhabere fortrædelige herover, den ene beklagede sig for den anden og en Polsk Nobelgardist gjorde Forsøg med 4 virkelige Politiesoldater, som lurede i Baghold, og som, da alting befandtes saaledes som man havde hørt, efter givet Signal kom ham til Hielp, og førte Familien bort med sig. Den vil nu med det første komme til at paradere paa Skafottet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
Da man af Criminal-Acterne har seet, at endogsaa Landsforrædere, som skriftede deres Forbrydelser, have faaet Afløsning af Præsterne, saa er der nu gjort Forestilling, at Biskopperne skulle befale den dem undergivne Geistlighed, ikke allene at nægte saadanne Forbrydere Afløsning, men endogsaa, i Følge deres Pligt som Undersaat, angive de Skyldige for Criminalretten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-03-26
Haag, den 13 Martii. J Gaar har vor Magistrat ladet sætte Laas for den saa kaldte Ridebane, hvor det Patriotiske Borger=Exerceer corps her hidindtil har holdet sine unyttige Vaabenøvelser; og Bagdøren til denne Bygning er bleven forseiglet. Exerceerbrødrene er der ogsaa blevet betydet, ikke længer at sværme igiennem Gaderne i deres Uniformer eller med Cocarder, og Militairet er der blevet anviist, at have et vaaget Øie hermed. Da ogsaa, siden Garnison-Forstærkningen den 4de og 5te hujus rykkede ind her, adskillige af Exerceerbrødrene have forglemt deres Borgerstand saa meget, at de ere gangne til det nye ankomne Militaire paa Vagterne, og have givet Soldater og Dragoner Drikkepenge, saa har Militairet faaet befaling, ikke at taale nogen Exerceerbroder paa Vagterne eller Posterne.