JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-30
Ledigt Embede. Det ordinerede Catechet- og Førstelærer-Embede ved Borgerskolen i Skielskjør. Løn 300 Rbd. Sølv aarligt og 9 Favne Brænde; deraf de 4 til eget Brug, des til Skolens foruden fri Bolig og Høitidsoffer af Menigheden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-30
befordringer og Afgang. Den 11te September er Cand. theol. J. F. S. Carlsen, beskikket til Sognepræst for Dollerup, Finderup og Ravnstrup Meenigheder i Viborg Stift; personel Capellan for Voldum og Rund Menigheder i Aarhuus Stift, C. Dinesen, til Sognepræst for Øster= og Vester=Alling Menigheder i samme Stift; Cand. theol. B. Lindhardt til personel Capellan for Ørbek Menighed i Fyen. Den 14de, Sognepræst, for Nørresnede og Eistrup Menigheder i Aarhuus Stift, E. S. Wolf, til tillige at være Provst for Thyrsting og Vrads Herreder i Skanderborg Amt, Sognepræst for Skanderborg, Skaanderup og Stillinge Menigheder i Aar huns Stift, J. Teilmann, til tillige at være Provst for Gjern og Hielmslev Herreder i Skanderborg Amt; Sognepræst for Vixnesse Menighed i Lolland, D. L. Blechingberg, til Sognepræst for Maybølle Menighed sammesteds; Cand. theol. og Adjunct ved den lærde Skole i Horsens, J. C. Schmidt, til Sognepræst for Hammel, Volby og Søby Menigheder i Aarhuus Stift. Apotheker J. Andersen i Odense til Cancellieraad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-30
Ved Tallotteriets 1370de Trækning i Kbhavn udkom 48. 66. 53. 6. 17.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-30
AVERTISSEMENTS. Med den eene af de, saalænge indtil Dampskibsfarten mellem Kjöbenhavn, Lybek, eller Kiel igjen til næste Aar tager sin Begyndelse fra Hamborg hver Mandag og Löverdag Aften afgaaende extraordinaire Brevposter, nemlig med den som afgaaer derfra sidstnævnte Dag, vil, fra Løverdagen. den 15de October og derefter fremdeles hver Løverdag, blive afsendt Breve og Aviser, fra Hamborg saavelsom fra de Stæder paa Hovedrouten i Hertugdømmene hvorigjennem bemeldte extraordinaire Brevport passerer, til samtlige Stæder i Jylland, for hvilke Breve, der efter Afsendernes Forgodtbefindende kunne afgaae i Franko eller Porto, Postpengene ville blive at erlægge efter den almindelige Brevpost-Taxt. Hvilket herved til almindelig Efterretning bekjendtgjöres. General-Postdirectionen. den 25de September 1832.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-30
Paa Bogtrykkeriet faaes følgende Forlags bøger tilkjøbs: Den bremerske Giftblanderske Gesina Timms Levnetsbeskrivelse. - Wilstrups anden Læsebog. - Aftryk af de indbyrdes Underviisnings=Tabeller, til Børnenes Øvelse udenfor Skolen. - Kortpropheten, eller Anviisning til Spaakunsten i Kort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Ao. 1832. No. 83. Kongelig allernaadigst privilegerede. Alvaviv og lissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 3de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Politiske Efterretninger. Frankerig. Det seer nu krigerisk ud Moniteuren fra Paris, forkynder under 22de Septbr. Marskal Gerards Afreise i følgende Udtryk: "Marskal Gerard er afreist for at overtage Commandoen over Nord-Armeen, der er bestemt til at beskytte Belgien mod de Angreb, som muligen fra Hollands Side kunne foretages mod samme. Hertugen af Remours har ogsaa ledsaget af sine Aldes des campe, begivet sig til Hæren; flere franske Blade tale desforuden om, at en forenet engelsk og fransk Flaade skulle operere mod de hollandske Kyster. Journal des Debats yttrer sig tydeligst, den siger, at Haabet om et Arrangement, eller meget mere en venskabelig Underhandling mellem Belgien og Holland - synes at være forsvunden. De sidste Tilstaaelser af Kong Wilhelm, ere alt formeget afvigende fra Stipulationerne i de 24 Artikler, til at Kong Leopold ikke skulle være berettiget til at nægte dem sit Samtykke. Paa den anden Side synes det ogsaa, som at Kongen af Holland ikke finder de Concessioner Kong Leopold ville gjøre, for at faae Sagen venskabelig bilagt, at være tilstrækkelige. Et nyt Forslag, hvori der var taget alle mulige Hensyn til Belgiens og Hollands Rettigheder, er forelagt den hollandske Regjering, og forkastet. Efter de sidste unyttige Anstrængelser, bliver der intet Andet tilbage for LondonnerConferentsen, end at udføre de Stipulationer, som af de europæiske Gesandter ere undertegnede, og ratificeret af deres Beherskere. De combinerede franske og engelske Flaader ville bloquere Hollands Kyster. Allerede staaer en fransk Hær paa 25,000 Krigere ved den belgiske Grændse, og stytter sig paa et ligesaa stærkt Armeecorps. Begge ville overskride Grændsen, saasnart Kong Leopold ønsker det. Engeland er enig med os om denne Forholdsregel. Da den belgiske Minister Hr. v. Meu lengere tog sin Afskeed, vidste man i Brussel endnu ikke hvad Frankerig og Engeland havde besluttet; men Underhandlingernes Afbrydelse, og Engellands og Frankerigs besluttede Tvangsmidler, have givet Sagen et andet Udseende. Der gives i Brussel ikke meere noget Krigs eller Freds-Ministerium, det derværende Ministerium har meget mere at oppebie Opfyldelsen af de, af de 5 Magter garanterede Stipulationer. Journal des Debats forsikkrer ogsaa, at man har intet at frygte, med Hensyn til den almindelige Fred; men hertil vil hverken Publikum eller det diplomatiske Corps laane Øret. Man taler meget mere om anmerede Conferentser, som finde Sted mellem Hr. Sebastiani og de fremmede Gesandter, saaledes skal den preussiske Gesandt i Særdeleshed have erklæret sig derimod, og beraabt sig paa en Note, hvori man har forlangt en formelig Erklæring om at Preussen aldrig med Vaabenmagt skulle indskride i de hollandskibelgiske Anliggender.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
- Skjønt man den 21de Septbr. Kl. 6 endnu intet vidste om Kongen af Spaniens Død, saa er samme dog vis, da Efterretningen er ankommen hertil med Telegraphen over Bajonne. Man venter at en almindelig Krig nu vil udbryde i Spanien med Hensyn til Thronfølgen, da egentlig Jnfanten Dom Carlos, der er fød 1788, skulle arve Thronen; men da Kong Ferdinand ophævede den saliske Lov, arver hans Datter med hans sidste Gemalinde den; imidlertid skal saavel Kong Carl A. som den daværende Hertug af Orleans dengang have protesteret imod fornævnte Lovs Ophævelse. Kong Ferdinand døde af Gigt, der slog op hos ham; han var fød den 14de October 1784. Hans Død er under nærværende Conjuncturer en vigtig Statsbegivenhed, Jnfanten, har et stort Partie, og skulle det komme til indbyrdes Krig, ville den under de nærværende Uroligheder i Portugal, og under den hæftige Partie aand i selve Spanien, være af uberegnelige Følger, Engeland. Fra London skrives under 22de September: Som en Følge af de krigeriske Rygter, vare de offentlige Fonds her meget flaue. J Gaar beskjæftigede Conferentsen, sig med Kongen af Hollands Note, som langt fra at byde Haanden til directe Underhandlinger med Belgien, fremkalder ny Vanskelig heder. Denne Note er af Kongens egen Drift oversendt Conferentsen, og affattet i et mishandlet Parties Tone. En Lignende skal være afgaaet til de forskjellige Magter, for at spørge dem om de Grunde, hvorfor de blande sig i Monarkens for en uafhængig Stats Anliggender, med Tilføiende: "at skulle Hs. Maj. see sig nødt til at drage Sværdet, ville han kæmpe til det Yderste for Hollands Rettigheder. Coureren forsikkrer, at denne Note har opvakt baade Forundring og Misfornøielse hos Conferentsen, og have stemt sammes Medlemmer endnu mere i Belgiens Faveur. Jmidlertid lader dog dette Blad ikke Haabet om Fredens Opretholdelse endnu fare. Det igaar her udbredte Rygte: at Flaaden paa den irlandske Kyst var beordret til Porsmouth, for derfra at begive sig til Schelden, bekræfter sig dog ikke. Aabenbar har vores Regjering endnu ikke fattet nogen Beslutning i den holland belgiske Sag. Frankerig derimod skal være fast besluttet, at tage belgisk Partie, thi umiddelbar efter Underretning om Hollændernes Fremrykken, er et Cabinetsraad bleven afholdt, og strax derpaa sendte Marskalk Soult Ordre til, at 60,000 Mand skulle holde sig bered til at rykke frem mod den hollandske Grændse. Ogsaa Hertugen af Orleans's Reise staaer dermed i Forbindelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Tydskland. Fra Wien meldes at den 12te Septbr. indtraf en engelsk Coureer dertil, der skal være Overbringer af en Note fra det ottomaniske Ministerium til den engelske Regjering, hvori Porten søger Engellands og flere Magters Bistand i Anledning af Krigstildragelserne i Syrien. Bliver Porten overladt til dens egne Kræfter, da kunne det let være forbi med dens Existence; thi Ægypterne spille Mester i Syrien, og synes at ville benytte deres Seier eil videre Erobringer; - kun een Ting kunne geraade Storherren til Fordeel, og det er, at den ægyptiske Hær bortfjerner sig daglig alt mere og meere fra dens Operationsbasis og Hielpekilder; medens den tyrkiske Hær ved dens tilbagegaaende Bevægelser nærmer sig meere dens Reserver, og en ny Tilvæxt af Mandskab og Krigsfornødenheder. Jo længere den ægyptiske Jbrahim Pascha nærmer sig mod Norden, jo mindre kan han gjøre Regning paa den Bistand, som han i Syrien til af den arabiske Befolkning. Man smigrer sig i Constantinopel med at det engelske Ministerium var at formaae til at tage en virksom Deel i Striden, og at den i Archipilaget stationerede Eskadre ville blive stillet til Sultanens Disposition, eller idetmindste kunne foretage en Demonstration, hvorved den ægyptiske Satrap kunne faae en Smule Skræk i sig. Man forsikrer ogsaa i Constantinopel at den engelske Regjering er tilbøielig dertil, og at den storbrittaniske Gesandt har officiel tilkjendegivet Porten, at hans Regjering gjerne vil optræde som Mægler, for at gjøre en Ende paa en Krig, som kun vil have begge Partiers Fordærvelse til Følge. (H. n. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Blandinger. For at gjendrive overdrevne Rygter og Røverier paa de spanske Landeveie, meddeler Hoftidenden en Tabel, som udviser, at fra 1830 til det andet Halv Aars Begyndelse 1832, er Posten imellem Bayonne og Madrid kun i det Hele plyndret 22, siger og skriver to og tyve Gange.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Paa Slottet Rumpenheim fandt den 11te f.M. Prindsesse Marie Louise Charlottes (en Datter af Prinds Wilhelm af Hessen og Prindsesse Louise Charlotte af Danmark) Formæling med Prinds Frederich August af Anhalt Dessau Sted. Brudens Bedstefader, Landgreve Frederich af Hessen, indtraadte samme Dag i sit 86de Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Moniteuren meddeler nu den latinske Gravskrift, som Keiseren af Østerrig har ladet sætte for Hertugen af Reichstadt. J samme kaldes hans Fader de Franskes Keiser, og om ham selv bemærkes, at han i Vuggen bædredes med Titelen: Konge af Rom, "og dyrkede de militaire Videnskaber med Udmærkelse. (Hp. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
J Paris lader en Dame, som fortærer levende Dyr sig i denne Tid see for Penge. Jfølge Affichen skal hun i Liverpool i eet Aar have fortæret 174 Katte. (Denne Dame havde vistnok derved gjort sig fortjent til en Orden af Rottekongen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
En meget fortjenstfuld ung Professor i München, Dr. Wagler, har nylig mistet Livet ved at hans Jagtgevær sprang. (Ah. Av
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Jndenlandsk. J September-Heftet Nr. 2 af "Maanedsskrift for Hesteavl og Hestehold meddeles Copie af et Svar fra Hs. Høifyrstl. Durchl Hertugen til Slesvig=Holsten paa en Skrivelse fra Hs. Excell. Hr. Overkammerherre og Overstaldmester v. Hauch, Ridder af Elephanten, angaaende det proponerede Vædemaal, som Hs. Excell, ikke har antaget paa følgende Grunde: deels fordi han ikke er egoistisk i den Grad, at paastaae, at Andre, der ere af modsat Mening, ikke kunne have Ret, deels forbi han ikke anseer sig for velhavende nok til at kunne vove 4000 Rbd. paa et Væddemaal, da Forholdet, imellem de Væddende herved maaskee kunde ansættes som 1 til 1000, og endelig fordi derved egentlig intet vilde afgjøres, da det ei vilde bevise andet, end at de fire vindende Jndivider paa en af Siderne vare bedre end de andre. Ønsker om, at hverken det ene eller det andet af Brevene maatte blive offentliggjort, da saadant ikkun leder til polemiske Yttringer, til hvis Besvarelse Mængden af Forretninger ikke levner Hs. Excell. den fornødne Tid m.m., beklager Hertugen ret meget, i Henseende til sine Breve ikke at kunne opfylde, som ifølge hans Mening Offentlighed er nødvendig i Alt, hvad der angaaer denne Gjenstand. Til Slutning opfordres Hs. Excell. om at underrette Hs. Durchlauchtighed om den Maade, han anseer for den hensigtsmæssige til at bedømme, hvad enten den danske, eller den ved Fuld blodet forædlede Hest er den bedste og til enhver Tjeneste meest brugbare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Under Overskrift: "Nogle Besvarelser til en Ven paa Landet har Hr. W. M. Olick med det ham egne Lune i Kjøbenhavnsposten ogsaa udtalt sig om Hestevæddeløbet ved Kjøbenhavn, Major Mangor, svømning, Brændeviins=Brænderie og Slagterie. (Hp. Av.) Aarhuus den 27de Septbr. Det Müllerske Skuespillerselskab, der for Tiden opholder sig i Viborg, tiltræder paa Fredag Afreisen derfra til Horsens. Paa Gjennemreisen vil Hr. Müller give 2 a 3 Forestillinger her, og imidlertid samle Abonnenter til en Række af Forestillinger, han agter at begynde her midt i Novbr. Selskabet, der nu bestaar af 10 spillende Personer, har indstuderet de nyeste Skuespil og Vaudeviller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Sidste Mandag gav det her: "Munterheds Triumph eller: Lee naar Du kan." Lystspil i 3 Acter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Den 21de f. M. copuleredes i Leerups Præstegaard : Hr. Proprietair A. H. Plesner og Jfr. H. H. Brasch.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Den af Hr. Justitsraad og Borgermester Fleischer i Aarhuus mod forhenværende Esqvadronschirurg M. Winther (som Redacteur af Bladet "Raketten, og Stud. chir. R. Philip (som den opgivne Forfatter af det i samme Blad indførte Stykke: "Dievelen i Arus") anlagte Sag er bleven paadømt ved den kongl. Lands-Over samt Hof- og Statsret under 10de f. M. Dommen lyder som følgende: "De af Citanten Justitsraad, Borgermester og Byfoged Hans Astrup Fleischer, af Aarhuus, paaankede, i det i No. 4 af Bladet "Raketten" for indeværende Aar, under Overskrift: "Diævelen i Arus, indførte Stykke forekommende og i det Foregaaende, som som for ham fornærmelige, paapegede Udladelser, bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke komme Citanten til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Henseende, og bør enhver afde Jndstævnte for sit i denne Henseende udviste Forhold bøde sine 3 Mk., og desforuden 3 Gange 40 Lod Sølv til Deeling efter Loven, samt derhos hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage, saa udrede de og En for Begge og Begge for En til det Offentlige Retsgebyhr, Skriversalarium og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som til denne Sag vilde have været forbrugt, saafremt den ikke for Citanten havde været beneficeret, samt Salair til dennes befalede Sagfører, Procurator Schæffer, med 12 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Hr. M. Winther, der, som en Følge af denne Dom, nu staaer under speciel Censur, har i Anledning af samme gjort følgende offentlige Kundgjørelse: "At den i Sagen mellem Borgermester Fleischer i Aarhuus, contra Stud chir R. Philip afsagte Lands Overretsdom, allerede er indanket for Høiesteret for mit Vedkommende, som inddragen og dømt med i bemeldte Sag som Udgiver af det Blad, hvor Jndstævnte indrykkede det paatalte Stykke, bekjendtgjøres herved. Det er mig under disse Omstændigheder en kjær Følelse, at have fra flere agtværdige Mænd, saavelsom fra Ubekjendte, modtaget utvetydige Beviser paa en Deeltagelse, der giver mig Forviisning om, at den Agtelse, der kommer fra Hjertets Bevidsthed, formaaer Lovens døde Bogstav ikke af ibielslaae eller at tiltvinge. Jeg tør derfor anmode den agtværdige og billigttænkende Deel af Publicum, at tildageholde sin Dom, indtil Sagens endelige Paakiendelse for Landets høieste Ret, ligesom jeg herved beder dHrr. Udgivere af Aviser og Blade, der, efter Trykkefrihedsforordningen, befales at optage Domme, ogsaa at forunde disse Par Linier en Plads ved Siden af samme. Om nogle Dage skal Præmisserne og Dommen udkomme i Trykken, med Anmærkninger og Paraleller af andre Domme." (Khvnsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Kjøbenhavns Børs den 25de Septbr. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 213. Spec. 211. Specier solgtes til 2 Rbd. 10 1/2 s. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Spec. 151 1/2 Rbd. Sdl. Svenske Sedl. pr. Rdl. Rigsg. 44 1/4 a 44 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. R.) 90 1/2 Rbdlr. Sedler. (85 i Banco.) Nationalbank Obligationer (4de Febr. 1820) 102 Rbd. rede Sølv. Dito dito 107 1/2 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Kjøbenhavns Havnepriser den 15de Sept. Hvede, 9 Rbd. 2 Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. - s. Rug . . 4 - - s. - 4 - 3 - 8 s. Byg, 21. 4 5 - - s. - 4 - - - - s. - 1 - 8 s. - 2 - 2 - - s. Havre. 2. – . - - s. - . - . - - s. Ærter . . pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Døde. Kjøbenhavn: Enkefru Oberstinde Ane Christiane Hensner, fød Stoud; Ane Marie Christine Reblong, fød Erichsen, 27 Aar; Generallieutnant D. C. von Lorenz, Storkors af Dr. og D. M., 84 Aar; Wilhelmine Thønnesen, 25 Aar; Peter Antonni, 6 Aar; Jnger Marie Wiedemann, fød Lundgreen, 60 Aar; Juliane Marie Svendsen, fød Schneider; Enkemad. Gjertrud Maria Knutzen, fød Graae, 36 Aar. Faaborg: Kjøbmand og Gjæstgiver C. H. Christesen, 40. Viborg: Oberstl. Frederich, Andr. v. Hauch, 77. Løgstøer; Jfr. Gertrud Christiane Lønøe, 38. Helsingøer, Krigs-Cancellie-Secretair R. L. Gade. Roeskilde: Provstinde E. Schreiber, fød Brønniche, 67 Aar. Aarhuus: Rasmine Malling, 8 Maaneder; Søren Markussen. Marstal, practiserende Læge Krigsraad Lauriz Johan Georg Scheel, 36 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
AVERTISSEMENTS. Den 30te September om Aftenen hengik i sit 49de Aar til et bedre Liv min uforglemmelige Mand Cancellieraad, Bye- og Herredskriver Nicolai, Peter, Georg, Toft i Thisted, efter 6 Ugers Sygeleie. I 23 Aar, deelte vi Livets Glæder og Sorger; tvende Børn sörge med mig ved hans tidlige Bortgang, som herved bringes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
til fraværende Slægt og Venners Kundskab. Judithe, Petrine, Toft föd Estrup. Hos Skipper S. Møller. faaes flere Sorter fiin Frugt tilkjøbs, saasom Gravenstener, Flaskæbler &c., samt Rødløe; Alt til de billigste Priser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-03
Paa Torsdag udkommer en Extra-Avis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
No. 94. No. 1832. TIIISTEn Kongelig allernaadigst privilegerede Arvaviv og Uvsenvuside, eller Den nordtimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 41 October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
Politiske Efterretninger. Belgien, Holland. Fra Brussel meldes under 24de September: Hertugen af Remours Afreise til Chambray, en fransk Leir paa vor Grændse, og den franske og engelske Flaade, der kommer for at bloquere de hollandske Havne, dette siger Bladet "Emancipation." ere de Efterretninger, som vores Correspondent melder os i Dag fra Paris. J Gaar er den franske General Baudrand, efter en 24 Timers Reise, ankommen hertil fra Paris, han reiste strax til Slottet Lacken, hvorfra han med Kongen og Prindsen af Orleans er kommen tilbage. Man venter ufortøvet en Demonstration af den franske Armee. - Fra Amsterdam skrives, at det er truffet alle Foranstaltninger til at kunne concentrere Armeen; alle Beretninger sige, at de seneste Bevægelser i vor Leir skulle have opvakt en ikke ringe Frygt i Belgien. Journal de la Haye har en lang politisk Artikel, hvori der blandt Andet siges: "Efter de herskende Rygter skal en fredelig Bilæggelse af den hollandebelgiske Qvæstion, efter 2 Aars Concessioner, være mere fjern end nogensinde før. De andre Regjeringer, siger man os, ville iagttage en fuldkommen Neutralitet, og blive rolige Tilskuere ved, at to colossalske Magter overfalde en liden Nation, blot for at forfægte Revolutionens Sag. Vi erklære oprigtig, at vi ikke troe herpaa; det er muligt, at de nordiske Magter i dette Øieblik have til Hensigt at forblive neutrale; men har Kampen engang begyndt, skride Engelland og Frankerig til Udførelsen af hvad de have paataget sig; saa vil det, trods den fattede Beslutning, være dem umuligt at forblive rolige Tilskuere ved den Tilintetgjørelse, hvormed man truer Holland. Vil Engeland handle i Forening med Frankerig i denne Sag, vi tro Neil thi ved en Jntervention ville Eugeland, handle formeget mod sin materielle Jnteresse, og for nogle ubetydelige Handelsfordele give Holland til Priis. J Henseende til Frankerig, da mene vi, at skulle man lade det intervenere, da skeede det mindre for at hjelpe en ny Bundsforvandt, end for at afvæbne en truende Opposition; imidlertid nære vi det Haab, at det vil betænke sig, førend det lægger Lunten til den uhyre Krudtmine, hvorved hele Europa ville geraade i Flamme!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
Grækerland. J Følge Efterretninger fra Corfu af 3die September, var den kongl. bayerske Hofraad og Professor Fr. Thiersch ankommen fra Grækerland dertil. Han har i Commission fra den græske Nationalforsamling at overlevere det under 8de August udstædte Dekret, hvorved Hs. Kongl. H. Prinds St. Ottos Valg til Konge af Grækerland, sanctioneres af Nationens Repræsentantere. Han overbringer tillige en Skrivelse til Hs. Maj. Kongen af Bayern og Hs. kongel. Høihed Prinds Otto.