JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-10-12
I Nørre Landelse Præstegaard er ved Deren afgangen Jomfrue Friderica Anne Kirstine Haalig, hvis Arvinger er an melet at vares og Melsenskende. En Saler Anne Karie Haar, see, at andene Capitain Svendsen i Corsøer, og Halse. skende: 1) En Broder giver Johan Haalier, Fuldmægtig hos Talteren Friderica længud veritains Haalier tildent og condstinger: Søres den nødes ogsaa han sen Haals Sogneprændeman endogsaa ham sen haands ulomgades Bangen aldrendant dito Johannes Haales aldendogsaa sidde og paa kalder de Anlig gaaer den hans Salepaa lave. Stole og En Saller China Emaadig paali, at med Hr. Provst hanahoni Nørte Landelse 8 Endaa Gara Haabet. gift med pranen Hr. Thomsen i Mallige og En dito Anne Grenar Haalumit hos bemelte Dr. Thomsen i Mende. den dig Saling Dorisen paalig nantsedes Praae Hr. Gort paa galer og han tille Helene Marie Haarie, naar den sin Mader grue Haalinanden. Hist og denne at med Værner tillgemed Stervboets Conder oplareres der.
Berlingske Tidende, 1792-10-12
ved 4de Gangende aabenaade Danske Tidender sam de vende advaresements aller saa Strandets Tilgand at andet Proclama formaatte versensgade ved Befuldmægtigede at melde sig under Sluttet, eller ver mig som Stifteforvalter. med deres Vedkommende inden den i Loven foreskrevne Tid. Odense Slot, den 2de Oliver a.
Berlingske Tidende, 1792-10-12
J Stilligemalterens S. T. Hr. Stiftamtmand Galmalds Fraværelse efter Ordre som Faldmaatig. den.
Berlingske Tidende, 1792-10-12
Den 23de Julii sidstleden er forrige Kiøbmand Johannes Seder her i Byen, ved Døden afgaaet i og da hans efterlade. Enke, under Stervboets Behandling erklærede, at han ske var i nogen udenrigs Gield, saa bleve de øvrige Creditorer. anden 5te Septbr. næstefter, indkaldede i Fogne Avertissements Sidender, at melde dem med deres Fordringer inden 12 Uge. fra bemelte Dato som nomendskiønt jeg, som Skifte Forvalter. bør søge Boets halle Tilendebringelse, saa den adensdatdar kandet naar den attre Overbemisning om Rigtigheden af Enkens Formende, og der desuden formeng er indladen saadanns Omhandgaden, som giver Formedang om det modsat. og saa nødsene den til for at brun an muelige Præcante, er, derved at bekjendtgiøre: at dersom anden Gield, end den Atteds anmeldte, Fuletælte paa Børt, Endtmand og de gende Dages Scenen, os ansaa dermed et Slet. men man komme, den 3de Deres. Stanemen for Rebslandt et Sang maade. relandsgade med Torman Pedersen Siamands dog det Stand, hans Berinden strantaget under saa hansdag pandstadens ande Sal. den de paa anden indes i Pande, efter de Slet. sensen paa hansangade Peder Maalen Salands et mestenderende paa Dages ogsaa Spaa land, Maren Hase, og anden Mand, havt trands dans Gadet Stephans Mile, der var og der og havde enten en Bern. Stædet er kan ninge og formaaer standen nistiana at disse isønder døde ene da saadame sat indestaaer, sommendan maatte værerne, flere maatte saavelsom og den rødes Credi og Debitorer de Senneske anbrandkaldte forefalede Tider al de en desandstrand Stilte Maaler meddedes somat et et Dine al betale hvad til Stedet maa s. daandter kanden et efter Lovens Sterport Dan. Kangang, den 8de Ottoman. varende. Natten imellem den 29de og 30te Stolt saa ad Døden afg. Christian allegge Drenge kaldt Baren Span land, hos forrige Dag og Madame Dag som til Ha mende der sandmand Spigen Pede lang bemeldte og Bes andet Stamalet Kanantsraad dets alemag og nargende og angrende paa demig et a. andertegnede paa Slag opvalter, bliver forttaget haan samling og Mardsaa agte Dagen, saa saadant de de Deldsesønstrømmend kommerandsaaa Kl. 3 Slet.
Berlingske Tidende, 1792-10-12
det af Madame astrupidsende angaderhundrollette Konbosserd nærme Gaardmand Christen Pedersen, have den meldt at Draphama kalvære bortved, efter ander og de ankemasaa gishanden, har han endeet aar skal have og holdt sig og have i nang ved Vandsen og andet Staden. tet forbemeldte Dødsfald malede til en daglige Kl. reimaa bekiendtgiøres. anskun klands Smør den 8de October 180. Kilderudien.
Berlingske Tidende, 1792-10-12
Afgangne General tientenant tilkibsdahls murede Gratested, her under Filderichstads Kirke=Taarn, brandes opfyldt med Vand, som formedelst dets Raabenhed giver en andragtfra sig til Uleilighed for Jndvaanerne: at hæve denne ulene bed, der maae have sin Aarsaaren forraadet eller fornøyder. Rende, som fra Ende til anden maae optages og efter at go modning lægges at nat høret Tømmer paalinger velde nu dahlske Arvinger, men da man er nyldende ding hos eener hos dingere, og Mandsættelsen ilig taaler nogen Ophold, haver de at dette Orættesæd strax skal standsettes paa Kirkene Bekon Herrer Kirkens Directeurer paa vore Foreninger resolveret : ning med Forbeholdenhed for høybemeldte General Lieutenantens Arvinger, at hvis de inden Aar og Dag fra Dato besøre. Kirken sit dette Fald giørende Udlæg med Rentenbetalt, kalGræftestædet fremdeles blive dem tilhørende efter det derpaa . stædte Fæstebrev, men at anten i modsat gald, efter denne Tids Forled, tilegner sig Raadighed og Eiendommereten og samme, som den der har bekostet standsættelsen, det Bal efter forventende Regning bliver at erlægge til Kirkeværgen Dr. deler Ball, der efter tillagt Ordraallerede har nogende med beldet. Thi bliver saadant herved til behagen Efterretfor velbemeldte de Ulrichsdalske Arvinger 3de Gangs bekiendt. giort saavel i de Danske privilegerede Aviser, som i den Altonaiske Mereur, at os som Friderichsstads Kirkes Jnspecteurer. Frideridstad, den 18de Septembr. 179. Baad. J. G. Formann, Borgemester. Sognepræst. I Ullensager Præstegaard, Døre Rommeries Jurisdiction, Aggerhuus Amt, er død en 20 Aars gammel Par Adel ne Maria Bach, som efter at hendes Legem Svaghed og Stadelighed udsatte hende fra, længer at tiener at Brød, ble at Sognepræst Hr. Brandt og Kiæreste for 12 Aar siden indt i deres Huus, at nyde sit hos Ophold, til handede end Efterladenskab er at ringe Betydenhed, kan de Rdlr. paade til Begravelse og Forretning. Hendes ingensdag ere derledes, end at hun skal have havt en Søster som paa at en Binteur paa Friderichshald, ved Raan Løve, ogtige og døde, efterladt sig 2 Barn, hvis Navne man ikke veed man ter forældrenes Død reel til Kiøbenhavn til deres Farbeyder. ter Vedstelader, hvis Navne heller ikke udes ; ellers siges at Christiania kal være 3 Sødskendebørn til hende paa Faderen Side, og Christian Bach, Søren Bal, og Johannes Bab. Hald nogen af ovennævnte skalle nands atter arriat indkaldes de hermed at mødet en Skifteret, bemeldten, maager Præstegaard, Mandagen den 7de Januari 1800 germiddagen Kl. 9 Slet, for at legitimere sig, om under sneen, og da at lagttage deres Tarv under en Scening Stiftebehandling. Hovind pr. Chrimana, 1792 den 29de Scot. kanhard Scen,
Berlingske Tidende, 1792-10-12
Sorenskriver i Døre Rommene.
Berlingske Tidende, 1792-10-12
Da Frue Anne von Canalen, Enke efter af Allisere, Lostmester von Meyer paa Kongsberg, er i mit Huus ved Døden. afgaaet en ande August ansler og jeg efter Konalconsumeret. Sellamente er indsat som eneste Arving efter den Aldede saa bekiendtgiøres herved Dødsfaldet for Slægt og Venners uge. som og Credi og Debitorer indkaldes, de første at modtage deres. lovlige Fordringer, og da sidst at betale deres Gield til Boet. Bragernes, den 22de Skyldr. 1792. umeronus tal Gabriel Omsteds.
Berlingske Tidende, 1792-10-12
De som i Boerne efter afg. Skipper Thomas Meldag en Guldsmed Mathias Jdsen maatte enten have noget retmada at fordre, eller derhen at være pligtig, vilde ligehaande begge Tilfælde melde aaderom for og som Stuttigaalter. den 6 Maaned fra Dato i det første og 12 Uger i det sidste Po derefter ander skal vederfares Ret. Bergen, den 18de St. amer i. sig. Bndon.
Berlingske Tidende, 1792-10-12
Da Kiøbmands Enken Mad. tal Unders Aslachsens der. Byen, under 24de ganato ved Døden er afgangen, og hende, Bor at maa som comorten Stifteforvalter, er tagen under for lig Stalte Behandling; saa haver herved efter nu bangene. Maade, 3de gange efter denamende Kiøbenhavnske Berlin. ske Tidender, indkaldede at mede og saane de fraværende at ringer, men endog Stervboets Dedi og Creditorer, med lovne. regitimationer, anden kan i Loven foreskrevne Tid. Osten. Ansøer, den 11te Septbr. 18. P. von Aphelen. Forrige Aarmand og Borger der i Graanæs, samme sam, er ved Døden afgaaend hvorfore hans samtlige Cretuere. ved Tinglæn Proclama ere indkaldede, er det seeneste anden Maaneder, at møde med deres havende Fordringer under Sl. ted hanslingen hvilket herved tillige bekiendtgiøre. Bragaae, den 4de October 179.
Berlingske Tidende, 1792-10-12
De som maatte have noget at fordre udi Stervboenen, følgende Algade, der haver faret som Matroser med det Konge. Octroyerede Danske Asiatiske Compagnies Stile, nemlig med Skibet Prinden af Augustenborg. sand Øster Hansen Engelstrøm. de Seiere. J Ole Colbiørnsen. ) med Skibet Dannemark. det hansen Holm. Hans Hansen Grønvig. andraa Halversen. dens Olsen. med andet Castellet Dansborg. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at mede at an garns Dans anden. den holde Stad Rets Stue Commen separere afganger, at melde demandan dennes og forenede de seendringer, ligeledes saakaldes det en Bevis om deres Arveret og for at lagttage deres Tam de
Berlingske Tidende, 1792-10-15
sessess.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Trier, den 26de September. Da de franske Prindsers Armer ved Di denbosen brækkede for at rykke frem til Hertugen af Braunschweigs Hoved nie, skal den have havt den Banlykke, at en Deel af deres gaasin er ved et Udfald af Garnisonen bleven erobret at den og indført i Diedenhofen. Kienden har og paa Ma sadt i Grund nogle med Viin, Brændeviin, Ærter og te Vahre ladte Skibe, som skulde felle til den kelserlige te. - En fra den forenede Armee ankommen fransk ter har bragt den Efterretning, at Hs. Majestæt Kon af Preussiner i fuld March til Paris. Den hele Armee, sel af 190000 Mand og efter samme kiørte 20000 saae med Promant og Fourage. Kongen har forskaffet. forraad til 6 Maaneder i det mindste, og her ikke allene dring en stor Mængde Kørn fra sine egne Stater, men et levere til sine Magasiner i alle Frankrige Provindser, kan har marcherer igiennem, den Forraad som ikke var indig til Eiernes egen Underholdning. Hensigten er Fadhungre Hovedstaden, i Fald man ikke kan bestorme den.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
I Gaar har Krigsministeren meldt N. C., at et Corps at 10000 Mand, under General Tubonges Lommand, en nyelig afmarchert, for at støde til General Dumanters Armee. J Dag skal følge en nye Forstærkning til samme Armee. Fra den 12te til i Dag ere 316000 Patroner afsendte til denne Armee, og fra nu at skulle ugentlig følge 2 til 300000 af samme. Troppernes faste Mod har, som Menisteren beretter, opnaaet den høyeste Grad. Alt forene sig; (søver Hr. Serran til, for med Roelighed, saa- ogsaa med Haab, at vente de videre Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Bryssel, den 28de September. En Coureer, som er kommen lige fra Kongen af Preussens Armee, har medbragt den Efterretning, at Fran mændene gandske have forladt Chalons, og at denne Stad bleven besat af den forenede Armee. Ved hans Aftenen 24de hujus stod Hertugen af Braunschweigs Armee ved M. chals, en Landsbye 5 Mile fra Meaur. Det er at formed at denne Armes nu virkelig er ved sidstnævnte Stad, og en saa kun 10 fransk Mile fra Paris, hvortil den paa sin Valt. har det ubetydelige Stad Forte og slet ingen Klæder, so kunde giøre den Ophold. Dertugens Armee befinder sig bedste Tilstand. General Købler har Ordre at undersøge, Spidsen af 2 Husarregimenter Veien, som Armeen har : tage til Paris, hvor den, som man regner, skal være denmed den 1ste October. - Vort Foretagende mod Ryssel de endnu den bedste gremgang. Vist kommer det mange befoderligt for, at en saa spaa Armee, som denne, der i de bøieste er 30000 Mand stark, skulde foretage sig at delene Ryssel, en Stad som i Succession krig nopholdt Prind Engen og Hertugen af Mariboronah i Spidsen af 10000 Mand over 3 Maaneder for fine Mure. Man i den Udralings Tilstand, hvori Frankrig befinder sig, forhøider Sagen sig anderledes, og man kan love sig det bedst Udsalg Departementerne ville allerede antage en af Nationalforson. lingen uafhængende Autoritæt, og de forskallige bevæbned Corpser kunde hverken Tugt aller Lydighed. - Et Billag : vor Tidende siger, at Efterretninger fra Vardummelde. de forrende Armeer have erholder en meget stor Fordeel. Dumouriers Armee. (togle Privatbreve forsttre anden at Dumourier selv er bleven taget til gange, hvilket dog de høver Bekræftelse, Lønden, den 28de September.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Efter vore og de ilandske offentlige Blade ved for de de varende Romersk Catholske deres Fordringer. Jommer mesatter sig imod dem den stærkere bliver deres Jver i at fore ge lig from af Regieringen, at det maaenustaaes dem, saa de holde for deres Met. De irlandske Protestanter, samt ere af den biskoppelige Kirke, ja endog mange af de sionegiøre fælleds Sag med dem. Den Plan som for nogle A. stran blev bragt i Udførelse, da 70000 Frinsalg grade i Vaaben, bliver slemmed der fornyet, og man seer dervepaa marn ogskiær i Religionen. De af den diskoppenrad. derstende Kirke i Jsland, udgiøre atte den 6te Dalat da byggerne. En Mængde Gevarer og Basemetter er den sendt fra Virmingham til Jrland og mansands har den Mening, at i Fald var Regering indlod sigion forbindelser imod Frankrig, vilde Uderlighederne i Jylstrax bryde ud.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Paris, den 28de September. Om vore Armeer vide at nanen intet andet, end hand om bliver sagt i Nationalcommen, andragen at Montmichel ved Chalons er den 20de bratræde og L. ne fra samme ere den 21de ankomne til Vitryle Francois, 4 Mile fra Chalons. Det er vist, at Administratorerne fornærmens Mine, som indtil havde sit Sæde i Chaat dan Malven sig til Schanne, 7 til 8 Mile fra Chaat Vi vide at hvor Generalerne Dumourier og Keller: minere. I Gaar Aften er N. Cobleven oplæst et Brev fra memieren, som indeholder, at intet officiele Brev er giødet fra Hr. Dumourier, men at der, i Følge alle ind mede Efterretninger, maae i Dag være forefaldet noget giørende. – J et Brev fra Chalons af 23de meldes, at mme Dag var endnu maan Fland at sig der Dag er man at ligesom i Romme maget bekomst. - Otte Personer ere lagttagede for Stats Forræderie, iblant hvilke er Hr. Barnaa- Folket synes nu meget roeligere i Henseende til Ludvig alle end der hidtil har været. Den største Deel af Conlanten er, som man siger, for, at man ikke skal anlægge sigtes mod ham. - J N. C. er en tydsk Skrivelse fra Marta Lacker bleven oplæst paa Fransk. Han besværer sig over adskilligt ved Armeen, saalægger sig adskillige Bebreidelser ingen, at bragt hans Sønner Gulde være i østerrigsk Tie satte da de dog staae i dansk Tienene; han ønsker, at opgeste Lin til den franske Nations Tieneste, beklager sig, at anholder ham tilbage fra Fienden, i Staden for at sende en Senen i Møde, og beder at antage den Eed, at han at et fine Kræfter vil forsvare den franske Republik, Frieheden, i Lgheden. - Han skal endnu for det første blive her i Pa- for Fremtiden skal der sværges Republiken.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Worm, den 1ste October. Franskmændene have 9 til 10000 Mand i Tallet deres er saltet, deres ødelagt det østerrigske Magasin i Speyer, og dig nedhugget, deels gjort til Krigsfanger den sammestæde. mende østerrigske og maynziske Besætning, som bestod af 3 lil 4000 Mand. Kanonaden varede 14 Timer. Fransk andene vare deelte i 3 Colonner ; en gjorde Angreb paa allerne, den anden borttog Magasiner, og den tredie lagte Speyer. De havde 40 Kanoner hos sig, hvorimod denrigerne og Maynzerne kunde kun bruge 16. Af de tyde alle Topper ere kun omtrent 50 undkomne, mange bleve nedligte, endnu andre sprengte i Rhinen, og de øvrige tagne lig ganger. Nogle Efterretninger sige, at Franskmændene arm ingen udevæbnede Jndbyggere, og at de hidindtil han temmelig have betalt, hvad de have havt fornødent. Dalet hele Corps bestaaer af Linietropper, og der ere kun Mand Cavallerie ved samme. Her i Wormer Alting, til Destøttelse. Mang Jndbyggere flygte, fordi man gatteveed, om de videre ville fortsætte deres March ned. omen. Speyer holdes gandske indsluttet af Franske gangene, og ingen faaer Lov at komme ud af Staden. De at tørrester strække sig 2 Miil fra Speyer at Worms til. -at til Diebier erholde vi den Efterretning at Fyrst Efter allerede er paa Marchen mod Speyer; vi høre og en Ka handelen.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Frankfurt, den 2den October. Steen i Gaar hersker her stor Bestyrrelse. Generalcomstandanten i Landan, Hr. von Custines, har benytter sig af Leiligheden, og overrumplet det svage Mandskab, som bedækkede de østerrigske Magasiner i Speyer og nærhosliggende Stæder. Han marcherte med 10000 Mand fra Landan, og 2000 Mand maynziske Tropper tilligemed 1200 Østerrigere kunde ikke imodstaae Overmagten, men bleve i Gaar dels nedlagde, dels tagne til Fanger. Herpaa blev Magasinerne i Speir forstyrret og den forefundne Ammunition bragt bort. De Fyrst Biskoppelige Speyerske Landsbyer bleve satte i Contribution, men de psalziske Undersaatter forskaanede, eftersom Churfyrsten af Pfalzhavern er bleven neutral. og Maynz og der i Frankfurt frygter man for et ligedant Besøg. Magistraten er i Dag forsamlet og Portene ere lukte. J Maynz er der i Gaar bleven bragt Kanoner paa Voldene, hvortil den der værende Keiserlige Minister selv, Hr. von Schlak, har givet Heste. Vi have her tydeligen hørt Kanoneringen om Eftermiddagen imellem Kl. 4 og 5, endskiønt vi ere 12 Mile derfra. De østerrigske og mavnziske Troppers Bagage, saavelsom Krigscassen, er reddet og bragt til Mannheim. - E. St. Man forsikrer, at Fyrst Esterhaner med et Corps østerrigske Tropper gaaet over Rhinen ved Philippeburg.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Wien den 3die October. Med en fra Madrid hertil ankommen Coureer er den vigtige Efterretning indløbet, at det Kongel. spanske Hof har sattet den Beslutning, at ophæve det hidtil iagttagne Neutralitætesystem mod Frankrig, og erklære samme Krig, samt at Operationerne skulde med det første tage sin Begyndelse. -
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Da Tractaten, hvorved Alliancen mellem Østerrige og Rusland er bleven fornyet, og den sidste Magt ogsaa har tiltraad den pilnitske Convention, nu er bleven undertegnet, saa har Hs. Majestæt Keiseren, til Tegn paa allerhøist Velbehag, skiænket den herværende russiske Gesandt, Grev Rasumonsko, en prægtig med Diamanter besat Tabatiere, og desuden til Hr. Gesandtens Cancellie en Summa af 500 Ducater.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Aachen, den 4de October. Franskmandene vare endnu den 1ste hujus i Speyer, og have bragt det sammesteds erobrede Magasin paa 5000 Vogne. til Landau. De skulle have mistet 7000 Mand. Over Rhinen have de slaaet Pontoner, for at erobre Magasinet i Philippsburg, og derpaa at gaae løs paa Bruchsal, Baden, Worms og Maynz Jndtil 1 Miil fra Manhelm have de trukket en Cordon ved Rhin. Det østerrigske Magasin og Baaage i Heidelberg er tildeels i en Hast bleven skaffet bort Fyrst=Biskoppen af Speyer har trukket sig tilbage over Heydelberg, hvor og Margreven af Baden ventes. Franskmændene skulle allerede staae for Maynz.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Helsingøer, den 15de October. Fra den 8de October til i Dag ere i alt 193 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Kiøbenhavn, den 15de October. Hendes Majestæt Reiserinden af Rusland har til Tegn paa Sin Tilfredshed med den Omsorg, som Obereqvivagemester Commandeur Kierulf har vist for at sætte den russiske Flaade, som overvintrede der 1788, i sikkerhed mod Stermes Ud veir, lader ham tilstille en Guldaase med 1200 Rubler.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Den 6te Julii er Bierdommer Ferdinand Anthon Huus der forundt allernaadigst Bevilling som Procurator ved alle Over= og Under=Retter i Sielland; den 20de f. M. er Første Secretair Helle Benzen beskikket at være Postmene i Kongsberg; Christian Ludvig Pind ligesaa at være Postmester i Laurvig. Den 17de Aug er Proprietair Joachim Barner Paasche beskikket at være Cancellieraad ; Studiosus PouHolm ligesaa at være Sognepræst for Hjørtdals Menighed i Aalborg Stift; den 24de f. M. er Capellan Hr. Stephan Hegaard confirmeret at være Sognepræst for Nørbye Ma nighed paa Samsøn; Studiosus Hans Henrich Hadsager ligesaa at være Capellan pro Persona for Odum Menighed i Aarhuus Stift; Saanepræst Hr. Jørgen Høist beskikket at være Sognepræst for Wilbye og Tibirke i Stilland; Skibspræst Hr. Christen Christensen ligesaa at være Sognepræst for Møeborg og Nees i Ribe Stift; samme Dag er Examinatus Juris Niels Dassen forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over= og Under Retten i Danmark ; den 31te med, er residerende Capellan Hr. Johan Christian Melbye. beskikket at være Sognepræst i Hasle og til Rubs Memadrid, paa Bornholm; personel Capellan Hr. Hans Christian Mad. ler ligesaa at være residerende Capellan i Rønne og til St. Knuds Menighed paa Børnholm; personel Capellan Hr. Hans Radør ligeledes at være Sogneplant for Nødder og Alde Stift; samme Dag er Copiist Johan Severin Barchman beskiltet at vare Bye og Raadan skriver i Aften; Framiaus Juris Andreas Nicolai Baarer forundt Dering at være Procurator ved alle Over= og Under Retter i Danmark.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Ved 5te Classes Trækning af det 39de Classe=Lotterie ere end videre følgende høie Gevinster udkomne, nemlias No. No. 4628 12 Rd. og Pram. 150 Rd. udi Hr. Juse Colline. Coll. her i Staden; Nr 4157, 5000 Rd. udi Nr. Baggers Coll. ibidem; Nr. 5152 pril og Pram. 150 Rd. ude. Hr. Sorteerups Coll. ibidem; Nr. 10113 200 Rd. udi Hr. Controlleur Hansens Coll. ibidem; No. 15663, pril og Pram. 75 Rd. udi Mad. Gierne Con i Aarhaus; Ma17654, 1500 Rd. udi Hr. Raadmand Russing, Calle i Hør sen; Nr. 14633, Kril og Pram. 75 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg; Nr. 6484, 50 Rd. udi Hr. DrandsColl. i Middelfart; Nr. 15331, 50 Rd. udi Hr. Ebstedte, Coll. i Slesvig; Nr. 17692, 50 Rd. udi Hr. Cancellieraad Hansens Coll. i Helsingøer; Nr. 531, 50 Rd. udi Hr. Poulsens Coll. i Bragnæs; Nr. 15242. 300 Rd. udi Hr. Organist Martinis Coll. i Redsborg; Nr. 8848 200 Rd. udi sammes Coll.; Nr. 6295, 50 Rd. udi Hr. BroeholmsColl. i Assen; Nr. 7694, 50 Rd. udi Hr. Møllers ConAvenrade; Nr. 8614, 50 Rd. udi Hr. Korne Coll. J. bør ; Nr. 1161, 100 Rd. udi Hr. Pinds Coll. 1 Laurvig No. 560, 200 Rd. udi Hr. Poulsens Coll. i Braanas No. 8476. 50 Rd. udi Hr. Advocat Pawelosskys Con Husum; Nr. 9630, 100 Rd. udi Hr. Advocat Jansens, Tall. i Tønningen. (Continuationen søger.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Den 9de, 11te og 12te hujus ere indkomne og udganCapit. J. Lind til St. Croix i Vestindien med Carga Provisioner; Cand. T. Paman af Salem Verden. til endom med Jern; Capit. H. P. Kimen Bosten, america med Hamp og Jern; Capit. J. J. Ravn fra C. lomed Saar, Stind og Barder; Capit. H. Greve og Dage af Laurvigen fra Orient og Nantes med Sal. Ved Tal=Lotteriets 578 Trækning i Altona udkonNo. 90, 33. 87. 36. 82.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Vacancer : Sognekaldet til Storsen i Bergens Sal. 300 Rdlr.; Dirkedommer Embedet paa Amager, 2 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Tirsdag Morgen, den 23de October, afgaae i " Kongelige Exprefter til Norge. Passagerer, ParPrætissa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imod"Dagen for, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbende Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Fra den 6te til 13de October ere her i Staden comme 14 Par, fødte Drenge 36, Piger 31, tilsammen og døde Mand 14. Qvinder 16, Dring 10, Piar a. sammen 37, ere altsaa 20 flere fødte end døde. De De ere bortrytte af følgende Svagheder : Alderdom 1, A. plerie 1, Barselseng 1. Brystsyge 6, Druknet 1, De født 1, Falden til Døde 1, stader 1, Jnflammation. Kopper 1, Slag 12, Svindsor 1, Tænder 6. Tare. Syge 1, Ulangivne Svagheder 9. Vatterfor 2. Barn. Therm. Side 3 October. og 4 Sl 71 Fam. R. 9. des. - - 10 - lag 4 ol 7. - - 5 - S. og Folk. - So. - S. o. 14 - - 127 10 3 9. - - S. v.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
Dansk og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1792-10-15
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, dat. 7de d. M., indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre efter afg. Kiøbmand Jensens ligeledes afdøde Efterleverske her i Marieboe, at melde sig anden forskrevne Tids Forløb med deres Fordring hos mig undertegnede, som Skifte=Forvalter. Marieboe, den 15de Septbr. J. Møller, Byefoged.