JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Kjøbenhavns Torvepriser, den 8de October. Rug. Td. 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Hvede. 8 Rbd. 2 Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Byg 2radet, Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. - 3 Rbd. 2 Mk. - s. Byg bradet, Td. 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 3 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td...... 1 Rbd. 4 Mk. - s. - 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter..... Td. 5 Rbd. 4 Mk. - s. - 6 Rbd. 4 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Grøns. Flesk Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 4 Mk. - s. Smør, Pd. . - Rbd. 1 Mk. 8 s. - : Rbd. 1 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Vexel=Cours. Hamb. 2 M. - J v. 212. Kjøbenhavn, den 8de October. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 155 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 49 1/2 49 3/4 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 86487 Rbd. Sedler. Dito Dito 81 a 81 3/4 i Banco. Nationb.-Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 108 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 102 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 i Banco. 4 pC. Dito Dito 99 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 99 i r. S. 4 pC. uopsigl. norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 61 L. Sterling. Asiatiske Actier - i Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Christiania, den 2den October. London 3 M. Sigt 5 Spd. 100 s. Hamborg kort Sigt 132 1/2 Pct. Amsterdam 2 M. Sigt - Pot. Kjøbenhavn Sølv=Specier 3 Md. Dato, - Pet. Sølv=Specier - pCt. Hamborg, den 8de October. Bourdeaur 190 1/2. Petersborg 972. London 2 M. 13 Mk. 71., k. S. 13 Mk. 8 3/4. Cadix 45 1/2. Lissabon 40 3/8. Amsterdam k. S. 35, 70. 2 M. 35, 95. Kjøbenhavn 210. Spc. 1/4 bedre. Disconto - pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Aarhuus. Den 6te October, Kl. imellem 7 og 8, udbrød en heftig Huusild hos Avlsmand Knud Orms lev, boende paa Middelgaden heri Byen. Jlden opkom i Sidehuset og da dette tilligemed det tilstødende Forhuus var opfyldt med Fourage, saae det temmeligt betænkeligt ud; imidlertid lykkedes det dog Brandcorpset efter et Par Timers Forløb at blive Herre over Jlden, der uden at udbrede sig videre aldeles var dæmpet Kl. omtrent 12. Beboerne saavelsom deres Bohave blev reddet, hvorimod en betydelig Deel indavlet Korn og Høe blev ødeligt og opbrændt, ligesom de tilstødende Huse og leed en Deel ved Nedbrydning og deslige. Om Aarsagen til Jlden veed man endnu intet Tilforladeligt, men formodentlig er Uforsigtighed, som sædvanlig, Grunden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Randers. J afvigte Uge fik man her i Egnen det sidste Korn ind. Veiret var usædvanligt godt. Paa Høsten er der, i det Hele taget, vist ikke at klage. Rugen giver omtr. en Trediedeel mindre iaar, end ifjor, men den er kommen bedre i Huus. - J Gaar havde vi her det frydelige Syn af en heel Snees Skibe, som paa eengang vare i Opselling til Byen. - J Hr. Kjøbmand H. Hausens Hauge paa Vestergrave blomstrer anden Gang iaar et Æbletræ, som allerede een Gang har baaret modne Æbler; men ikke større end Valnødder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Veile, den 8de October. Den 5te Dennes holdt Veile Amts Landoeconomiske Selskab sit Efteraarsmøde, hvortil indfandt sig en Deel nye Medlemmer. Efter Forhandlingerne, under hvilke blandt andet blev besluttet Oprettelsen af et Laane bibliothek i det landoeconomiske Fag, samt at Hr. Conferentsraad Collin skulde indbydes at tiltræde Selskabet som overordentlig eller Æresmedlem, afholdtes en Præmiepløining, hvorved Jens Jversen Meisling med en af ham selv construeret og forfærdiget Svingploy vandt den 1ste Præmie paa 4 Specier, Peder Jellinge Houer 3 Specier, og Hans Davidsen Stoustrup med en Plov fra Als 2 Specier. Ved Anvendelsen af Grøftmaaleren befandtes Svingploven at være den letteste. Derefter forsamlede Selskabet sig til et Middagsmaaltid, ved hvilket Formanden, Hr. Stiftamtmand Hoppe, udbragte Skaaler for den jydske Landmands faderlige Beskytter, Hs. Majestæt Kongen, og Selskabets tiltagende Virksomhed og Held i dets Bestræbelser. Bhagen, den 10de October. Da det Natten til den 5te Dennes her indstrandede Stettiner Brigskib Minister v. Moz" er aldeles fuldt af Vand, er Bjergningen derfor forbunden med stor Besværlighed. Desuagtet skrider Arbeidet frem med beundringsværdig Raskhed, hvilket især kan tilskrives nogle flinke Mænd af Bjergerne, som ufortrøden staae i Vand til deres Armhuller og fremdrage Godset af Rummet, medens der gives Personer blandt Bjergerne, som neppe lade sig drive ombord paa Dækket for at opheise Varene, men stedse hænge i Baadene ved det mageligere Arbeide at bringe Godset til Strandbredden, og disse Personer ere dog de der i Almindelighed føre de største Ord vedBjergelønningers Uddeeling.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Aalborg. Høstsildefiskeriet som her ellers pleier at begynde i de første Dage af September, og vel ogsaa forinden, begyndte iaar først den 27de, og efter 12 a 13 Dages Forløb ere neppe 2000 Ol kjøbte af vore Saltere, der vel ei heller kunne staae ved at betale den høie Priis 5 Mk. Olen, som er en Skilling for Stykket.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Blandinger. Den almeenagtede Justitsraad og Overcontrolleur Grothuisen, R. af D. og Domd., i Rendsborg, feirede den 1ste Ds. sit 50aarige EmbedsJubilæum. Sammesteds tildrog sig forleden Uge den Ulykke, at en Møllersvend kom ind i Hjulværket og fandt ynkeligen sin Død derved.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Færgerettigheden ved Rudkjøbing Færgested skal til Auction den 21de Dennes, til Bortforpagtning paa Livstid.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Den 31te August er udkommet en Plakat for Hertugdømmerne, ifølge hvilken der til den almindelige Digekasse i samtlige Marsklande skal foretages en Udskrivning af 2 Rbs, a Demath eller 5 Rbs. a Morgen Land i Sølvmynt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Hs. M. Kongen har allernaadigst behaget under 7de Septbr. at beskikke Baron Denis Bernhard Eskeles i Wien til Allerhøistsammes Consul sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Kunsthandler Lose i Kbhvn, har erholdt fra Paris endeel interessante Croquier af de sidste mærkværdige Begivenheder i denne Frankrigs Hovedstad.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Den 30te f. M. ankom Skibet, de fem Sødskende, Capt. Sørensen, fra Aalborg til Cronstadt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Skib under Ladning i Kjøbenhavn til Aalborg. J.C. Hahnefeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Bekjendtgjørelser. Pensioner for Aaret til Juni Termin d. A. af Aalborg Byes Enkepensions Stiftelse fra 8de August 1798, kunne nu hos mig erholdes med 4 Rbd. 31 1/2 s.; mod Leveattest og Qvittering. Aalborg, den 12te October 1830. Spiseduer kjøbes paa Compagnihuset. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Proclamata. Creditorerne i Boet efter afdøde Skolelærer Clemen Hansen, af Biersted Bye og Sogn i Kjær Herred, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres havende Krav. Kiær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre-Sundbye, den 9de October 1830. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Auctioner. Fredagen den 15de October næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Værtshuusholder Salmenius's Begiæring, formedelst Bortfløttelse, ved Auction i Snorren bortsolgt: endeel Bohave, bestaaende af Sophaer, Stole, Borde, Dragkister, Speile, Skilderier, nogle Sengeklæder, Kjøkkentøi i alle Slags, endeel tomme Foustager m. v. Aalborg, den 23de September 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Strand=Auction. Efter Vedkommendes Begjæring vorder, Tordagen den 14de Dennes og paafølgende Dage, foretaget offentlig Auction paa Vuust og Kliim Strande i Vester Hannherred, over Ladningen af 2de dersteds indstrandede Slupper: Ane Lene & Johanne og de Frue Mette Marie kaldet, fra Fanøe, bestaaende af circa 200 Tylter Fyrrebord af forskjellig Størrelse, endeel Planker, Lægter, Spirer og Birkebrænde; saavelsom den paa VuusiStrand strandede Slup eller Evertskib, med Takkelage af gode Touge, Ankere og 2de Skibsbaade, med meget mere. Auctionen begyndes paa Vuust Strand om Formiddagen Kl. 10, og Auctionspengene betales Søndagen den 17de Dennes, Lysthavende indbydes. Hannherredernes Contoir paa Aagaard, den 8de October 1830. Kjer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-12
Rettelse. J Hr. J. H. Leyls Avertissement sidste Løverdag læs Traadblonder istedetfor Traadbaand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Nederlandens. For saavidt muligt at gjøre vore Læsere bekjendte med Tilstanden i den ulykkelige Stat, fra hvilken saa betænkelige Uroligheder have udbredt sig over en Deel af det øvrige Europa, supplere vi de igaar meddeelte Efterretninger fra Nederlandene, endnu med Følgende: Kongens Tale, som forelæstes af Ministeren for det Jndre, og med hvilken Kamrenes overordentlige Møde blev sluttet, lyder saaledes: "Mine Herrer, Deres Sammenkaldelse er bleven nødvendig, fordi Nationalmilitsens Forblivende under Vaaben, var det. Deres Forsamling har iøvrigt fornemmelig beskjæftiget sig med Undersøgelsen af 2 Qvæstioner af betydeligt Omfang og stor Vigtighed. Kongen, som er underrettet om de Ønsker, De ved denne Leilighed have yttret, og som vil træffe de meest hensigtsvarende Forholdsregler, for snart at see disse Ønsker opfyldte paa den regelmæssige Vei, har overdraget til en Commission at udkaste de lovlige Besten melser, som ville eragtes fornødne til at iværksætte de Forandringer i Grundloven og Forholdene mellem de to store Afdelinger af Kongeriget, som baade det Almenes Vel og enhver af disse Afdelingers særegne Fordeel ville fordre. Til sit Arbeide vil Commissionen benytte den Tid, som forløber mellem den nærværende overordentlige Forsamling og Kamrenes forestaaende ordentlige Møde. Den vil tillige overveiede Midler, som kunne tjene til at forbedre Kongerigets Finantser og hæve den offentlige Credit. Styrket ved sine Hensigters Reenhed og sin Sags Retfærdighed vil Kongen ikke lade noget Middel uforsøgt til at gjøre en Ende paa den usalige Forvirring, som hjemsøger en Deel af Kongeriget, og fremfor Alt, med Kraft at beskjærme de Provindser, hvor den endnu ikke naaede hen. Denne Forsikkring ville De, mine Herrer, medtage til Deres Hjemstand og tillige Bevidnelsen af den særdeles Tilfredshed, som de Beviser paa Troskab og Fædrenelandskjærlighed, De i denne Forsamling har givet, og den Rolighed, som har hersket i Deres Forhandlinger, har foraarsaget Hs. Majestæt midt under saa store Bekymringer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Et af Bladene nyttrer sig utilfreds med den Fremfærd, som Regjeringen hidtil har valgt, og tillige den Formening, at det vel havde været rigtigere at overlade Belgierne aldeles til det Anarkie og de deraf udspringende Ulykker, som de selv have afstedkommet, og i al Fald at overlade Stridens Afgjørelse til de forbundne Magter, som i sin Tid have sammensat Kongeriget Nederlandene af dets nærværende Bestanddele. Med Hensyn til den Aands=Frihed i at votere om de forelagte og nu afgjorte Spørgsmaale, som allene kan give de afgivne Vota nogen Værd, har en Herr v. Bylefeldt yttret sig meget frimodigt. Gives der ikke, siger han, "midt iblandt os Medlemmer, der som Afsendinge fra Jnsurgenterne have ladet sig bruge til Handlinger, som maaskee kunde have paadraget dem en ganske anden Skjæbne end den, at nærme sig vor Konges Throne? Men! jeg vil drage Forhænget over hvad der er skeet, og blot spørge, om der ikke iblandt os gives Medlemmer, som maa zittre ved Tanken om deres Gods og deres Besiddelser, der ligge i hine ulykkelige, af Opstand hjemsøgte Egne, som der have efterladt deres dyrebareste jordiske Goder, Ægtefæller, Børn og Slægtninge, som have deres Sønner og Blodsforvandte paa Valpladsen, hvor disse maaskee i samme Øieblik, der voteres, ligge døde eller saarede? Kan man af saadanne Medlemmer vente, at de under saadanne Omstændigheder ville kunne give et veloverlagt Svar paa de forelagte Qvæstioner, Og ere vi ikke alle, saamange vi ere, for Øieblikket altfor lidenskabeligt stemte til at kunne svare med et bestemt Ja eller Nei. Han slutter med det Raad, for Tiden at give et undvigende Svar, og erklærer derhos, at hans Svar vilde lyde benægtende, naar han skulde svare bestemt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
J det egentlige Holland troer man, tydeligt at kunne see, at der allerede i flere Aar har været lagt en farlig Plan i Brabant, og at Kongen, selv i sit Pallads, har været omgivet af Forrædere af begge Kjøn, som have deeltaget i den. Den afgangne Minister var Maanen har mere end eengang forudsagt Kongen, hvad der nu er skeet, men den retsindige Monark har aldrig kunnet fatte den Tanke, at den Deel af hans Folk, for hvilken han stundom opoffrede de nordlige Provindsers Jnteresse, skulde giengielde hans Velgierninger med Forræderie og holdt det derfor for umueligt. Derfra reiste sig Begiernes Forbittrelse imod v. Maanen, at denne Mand, om han end ikke var indviet i deres Hemmeligheder, dog alligevel gjennemskuede dem. Naar Sandheden engang kommer for Lyset, vil det vise sig, at de catholske Geistlige ere de oprindelige Ophavsmænd til det Passerede, og vil dette endogsaa upaatvivlelig falde ud til Rebellernes og Forrædernes egen Skade, saa er dog foreløbig deres eget Fædreneland ødelagt og mange tusinde Familiers time melige Velfærd tilintetgjort. Stridspørgsmaalet fvæver ikke meere mellem Belgien og Holland allene: det er en europæisk Statsqvæstion, som de store Magter ville ile med at afgiøre. Jndtræffer denne Afgjørelse ikke snart ved fremmed Mellemkomst, saa vil det belgiske Uvæsen snart gribe om sig og Oprørsluen, naae de nordlige Provindser.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Om Jndflydelsen af de nærværende Uroligheder paa Amsterdams Børs kan man gjøre sig et Begreb, naar man hører, at nogle Effecter ere dalede fra 60 til 40, medens andre endogsaa gik ved fra 90 til 53. Juan van Halen, som for Øieblikket spiller Rolle som Rebellernes Chef, er Søn af en Hollænder fra Maastricht, som ved Fortjenester steg i Spanien til Capitain for et Linieskib. Sønnen har en Spanierinde til Moder, er født i Spanien, opdraget sammesteds og efter Sprog og hidtil havte Virkekreds at ansee for Spanier. J Aaret 1808 traadte Faderen i Madrid, i Joseph Bonapartes Tjeneste og Sønnen, som var fangen i Corunna, fulgte hans Exempel og tjente Kong Joseph indtil denne flygtede fra Spanien. Omsider utilfreds med Kongens Behandling gik han igjen overtil Spaniernes Sag, vidste at forskaffe sig Marskal Suchets hemmelige Chifre og spillede, ved Hielp af dem, 3 faste Pladse i Spaniernes Hænder. Hans senere Eventyr indtil Aaret 1820, da han fra russisk Tjeneste igjen kom tilbage til Spanien, har han beskrevet i sine Memoirer. J Aaret 1823 udvandrede han med Mina og blev, som saa mange andre Spaniere, modtagen med Gjæstfrihed i Belgien. Kongens Høimodighed beskyttede disse Fremmede, hvilke, som afgjorte Kjættere, naturlig maatte være den fanatiske Geistlighed en Torn i Øinene. Juan fandt ogsaa med sin Familie gavmilde Venner, som understøttede ham, men ingen af alle disse Hensyn har kunnet afholde ham fra at sætte sig i Spidsen for Oprørerne. Rogier, Medlem af den provisoriske Regjering i Brussel er en Franskmand. Hvad skal man dømme om en Sags Nationalitet, hvis fornemste Anførere ere Udlændinge?
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Sydskland. J Brunsvig ere Stænderne af de telske og Blankenburgiske Landskaber formelig sammentraadte den 27de Septbr. Besværingerne imod den forrige Hertug, samt de forgiæves Forsøg paa at bringe ham til at antage et andet System, forelagdes Stænderne med det Forslag at forsøge paa at formaa Hertug Vilhelm til at overtage Regjeringen i hans Sted. Samtlige tilstædeværende Medlemmer bleve, med Undtagelse af to, enige om at forfatte en Adresse til Hertugen med dette Tilbud. Dagen derpaa kunde man allerede forelægge Stænderne Hertugens bejaende Svar og skred nu til at udnævne en Commission til at revidere Skattevæsenet. Jmod Enden af denne Dag overraskedes Forsamlingen af et høitideligt Vivat, for den indtraadte Regjerings-Forandring, som en Folkehob af meer end tusinde Mennesker lod gjenlyde udenfor. En almindelig Jllumination endte Dagen og udenfor Hendrik Løves Mindemærke holdt Domprovsten, Westphal en Tale, ved hvis Slutning han opfordrede den forsamlede Folkemasse at istemme hans "Amen, hvilket ogsaa skeete af flere tusinde Stemmer. Med Melodien. God save the King, endtes denne Folkefest. Jmedens det saaledes synes at tage en roligere Vending i det nordlige Tydskland, fremlyser det af adskillige Proclamationer og Beretninger fra det Hessiske og Darmstadske, at Gjæringen i det sydlige Tydskland i Særdeleshed i Overhessen har udbredt sig til Landalmuen. Den 29de September brød en Masse af omtrent 2000 Darmstadtske Bønder ind i Flekken Budingen hvor de ødelagde 4 Embedsmænds Boliger og droge derfra med Musik til Offenberg, hvor de ogsaa begik Excesser. Det skal have været deres Hensigt at trænge til Giessen. Den 1ste October indtraf denne Bande i Nidda, hvor den efter at have stukket Slottet i Brand, deelte sig i 4 Kolonner, hver paa 4 til 500 Mand og fortsatte sit Tog til Melbach. Her vare Jndvaanerne for svage til at gjøre Modstand, men ved Hielp fra 2 andre Flekker lykkedes det dem omsider at drive Banden paa Flugt. En anden Colonne, gik til Vogelsberg og begik i Flekken Schotten de groveste Excesser i alle de offentlige Bygninger. Et militairt Detaschement under Generalmajor Zimmermann er paa Marschen for at binde an med disse Røverhorder og et Armecorps under Prinds Emil af Hessen, samlet i samme Hensigt, har sit Hovedqvarteer i Wilbel. Ved Posteringer paa Grændserne og Troppe marscher frem og tilbage har det overhovedet i disse Egne et meget krigerisk Udseende.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Frankfurt v. M. J flere Dage have vi ogsaa her levet i stor Bekymring. Den høist strafværdige Bonde-Opstand her i Egnen truer den offentlige Rolighed. Naar man desværre maa tilstaae, at Bonden paa mange Steder sukker under haarde Afgivter, saa er dog intet i Stand til at undskylde det Forefaldne. Mordbrand og Plyndring ere altfor afskyelige Midler; de fordærve den bedste Sag i Bund og Grund. Vor Børs er reent forstyrret; en panisk Skræk er kommen over alle Speculanter; Effecter ere faldne 2 a 3 pCt., hvilket har medført betydeligt Tab. Man mener at der ville Tropper reclammeres fra Baden, Bayern og Würtemberg. De adelige Godsbesiddere i det Hananske ere ilde farne, Bønderne true med at plyndre og afbrænde deres Slotte. Endnu hersker Sikkerhed i vor Stad. Aanden hos Borgerne er god og Øvrigheden traffet de bedste Forholdsregler. 1200 Mand darmstadtske Soldater ere passerede her igjennem for at tugte de oprørske Bønder ved Vogels berg. 150 Mand preussisk Militair ere marscherede fra Erfurt til Kahla for at hente de trende Oprørs stiftere fra den oldenborgske Tumult. Fra Brussel, komme her mange Fremmede, men bliver det ikke roligere i vor Egn, saa ville disse snart drage videre.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Frankrig. Endnu mangle Posterne fra 27de, 28de og 29de Septbr. Det lidet Jnteressante, man har over London, bestaaer i Følgende: Der er givet befaling i Toulon, indtilvidere ikke at aftakle Linieskibene og Fregatterne og foreløbig at beholde Koffardiskibene i Tjenesten. Denne Foranstaltning staaer i Forbindelse med den Hensigt at sende endnu 25000 Mand til Africa, deels for at iværksætte General Clauzels Coloniserings-Plan, deels for at holde de udisciplinerede Horder af Cabiler og Arabere, som giøre Omegnen af Algier usikker, i Tømme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Om Lysten man i Frankrig har til at lade noget afsin politiske Gjæringsstof lede over til Udlandet, derom faaer man et Begreb, ved at læse følgende Tirader i et fransk Blad: "Alle de Stater, som omgive os, og Belgien, de tydske Stater, Piemont, Spanien ere i urolig Bevægelse og længes efter en bedre Tingenes Orden; midt i denne almindelige Gjæring staaer Frankrig i ungdommelig Kraft og stolt af sin sidste Triumpe, beredt til med Kjæmpekraft at afværge hvert Angreb uden fra, og at afvæbne de Folkeslag, som af deres Regjeringer maatte blive bragte i Harnisk imod Frankrig, medens det er sikker paa, med det første Slag at indtage den meest glimrende Stillig i Europa, og at erholde den Overvægt, som overalt til tilhøre den Magt, der forener Kraft med Viisdom.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
England. Hertug Carl af Brunsvig skal atter have gjort forskjellige Skridt for sin Restauration og desangaaende have henvendt sig til en stor nordisk Monark og til en Statsmand af Jndflydelse i Berlin, men man vil vide, at dette for nærværende Tid ikke uvigtige Spørgsmaal er bleven afgjort af 2 af de første Magter i Tydskland, som have tilstrækkelig Kundskab om det i Brunsvig Forefaldne, til Fordeel for Hertugens Broder. Paa denne Maade vil man sikkerst kunne undgaae en alt for Sandsynlig Reaction, som kunde drage nye Uroligheder efter sig, hvis Exempel, som den daglige Erfaring lærer os, kun er altfor smitsomt. Hertugen har iøvrigt hverken været ind Corps, han har blot gjort Grev Aderdeen et Besøg i det udenlandske Departement, som neppe varede i 10 Minuter. Ved et Besøg i det lidet Coburg-Theater saae han sig nødt til, da han blev kjendt, og Publicum blev uroligt, at begive sig fra Parkettet indi en Loge. Vel underrettede Personer ville forsikkre, at en høi Person har tilkjendegivet en sig her opholdende nordtydsk Fyrste formodentlig samme Hertug) det Ønske, at han vilde fjerne sig noget fra den Kongelige Residents. Anledningen hertil skal være en uforsigtig Aabenmundethed, hvori han har gjort sig skyldig, og som omtales meget i Publicum.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Blandinger. J Breslau forefaldt ogsaa den 27 September urolige Optrin, hvorved Vinduerne bleve indslagne, især i de af Jøderne beboede Gader. Deeltagerne skulle for det meste have bestaaet af nogle perialiserede Skræder, og andre Haandværksvende, som harme sig over, at de mosaiske Troesbekiendere drive borgerlig Næring, for hvis Efterladenhed de i sin Tid ogsaa maatte høre ilde. Ved Militairets Hielp sattes der imidlertid snart Grændser for disse Optøier.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Prinds Georg af Altenburg har været i Livsfare. Han reiste til Amtssteder Kahla for at berolige de opæggede Borgere og Bønder; om Aftenen reiste han tilbage til Eisenberg, men blev paa Veien anfaldet af Røvere, fra hvis Kløer han imidlertid ræddede sig; en Kammertjener blev faaret af et Skud.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Da Fyrst Talleyrand ankom til London, var han temmelig angreben af Reisen. Efter aflagt Besøg hos Grev Aberdeen og Hertugen af Wellington, har denne Sidste alt givet ham en stor diplomatisk Diner. J Hamborg har en Edv. Oppert spillet Fallit med 136195 Mk. Bco. Hr. v. Maanen siges at have tilsat sin egen Formue i sin 35aarige Tjeneste, og aldeles ikke at have brugt sine vigtige Embeder til at berige sig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Kongen af Sverrig og Norge har besvaret det norske Storthings Adresse med en endnu udførligere, hvorudi alle Grunde imod at feire den 17de Mai gjentages, og derimod foreslaaes den 14de August, den 20de October, eller 4de November som Enighedsfester Fædrenelandet.