JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Om de Personer, som vi endnu have tilbage at holde Forhør over, kunne give os flere Oplysninger end dem vi have, vil ved Undersøgel, sernes Fortsættelse vise sig. Dog vil det neppe kunne ventes, at disse skulde være bedre underrettede end de forrige, da de havde langt mindre Leilighed end hine til at nærme sig Prindsens Person. Men da Eders Kongl. Majestæt, til egen og Almeenhedens Tilfredsstillelse, har fundet at Undersøgelsen kræver den yderste Nøiagtighed, og hver redelig stadet Svensk Mand og Undersaat bør ansee det for en hellig Pligt at søge at faae opdaget og nogen forbrydersk Mellemkomst har forvordet eller medvirket til Hs. Kongel. Høiheds Død, og af hvem eller hvilke en saadan mod Kongen og Folket troeløs Gierning kan være begaaet, saa vover jeg i Underdanighed at indstille til Eders Kongl. Majestæt, om ikke Eders Kongl. Majestæt i Naade ville behage at opfordre enhver af Deres troe Undersaattere at opgive de lovgyldige Grunde og Beviser, der kunne tiene til Bestyrkelse deels for virkelig udøvet Forbrydelse til Forkortelse af Hs. Kongl. Høiheds dyrebare Dage, deels ogsaa omden eller de Personer, som, med Tilsidesættelse af Ære og Samvittighed og alment Vel, har kundet nedstige til en saa yderlig Misgierning eller med Raad og Daad været deelagtige deri," og, om ikke Eders Kongl. Majestæt i Naade maatte finde for godt, med synderlig Naade, Yndest og Belønning at ansee den, som i disse Omstændigheder kunde gaae tilhaande med lovlig gieldende Beviser, saa at, hvis Forbrydelse er skeet og Forbryderen kan vorde overbeviist, han og Medskyldige da kunne undgielde efter Lovenes hele Strænghed, saa at, i modsat Fald, det vanærende Rygte ei længere skal skiænde den svenske Nations Ære.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Stockholm, den 23de Junii 1810. Paa Justitskantsler-Embeders Vegne, efter naadigst befaling. W. af Klinteberg. Gustaf Thomse. Justits=Cantslerens underdanige Forslag vandt Hs. Majestæts naa
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Bekiendtgiørelse. Paa min underdanige Anmodning har Kongen med naadigt Velbehadige bifald. befalet, at følgende maa offentlig bekiendtgiøres: Til Forøgelse af den Sorg, hvori Hs. Kongl. Høihed Kronprindsens dødelige Afgang satte Kongen og hver redelig Svensk, er det slette Rygte bleven udspredet, at dette for Riget uoprettelige Tab skal hidrøre fra andre end naturlige Aarsager; derfore og paa det intet skal efterlades uforsøgt, som kunde lede til Oplysning i et saa sørgeligt Anliggende, om det endog maatte kunne ansees mindre passende til det Høie og at Nationens langvarige Taarer helligede Formaal, udloves en Belønning af 20,000 Rdlr Banco for den, som opdager og paa behørigt Sted, anmelder noget, der kan lede til lovgyldigt Beviis for at dette aldrig nok beklagede Dødsfald skulde være skeet ved forsætlig Medvirkning af nogen, hvem det end være matte. Angiveren maae forsyne sig med en Revers for at hans Angivelse er ført til Protocol af den Ret, for hvilken den er skret, saa at han ei skal kunne tvivle om Udbetalingen af sin Belønning, ifald Sagen kan ledes til Beviis. J øvrigt forsikkres han om Kongens egen høie Beskyttelse. Vilde dog den Høieste, som kandsager Menneskenes Hierter, tillade at Forbrydelsen, om den virkelig er begaaet, maatte lovligen vorde afstraffet, eller ogsaa en fra allerældste Tid af ædel og hædres Nation befries fra en saa saarende Mistanke.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Stockholm, den 24de Junii 1810. A. F. Skiøldebrand, Petersburg, den 15de Junii. Over Statholder.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Den 13de Junii bleve de anseeligste herværende Kiøbmænd og Banqueurer, tilsagte at møde hos Finantsministeren, som bekiendtgjorde dem Planen til Finantsforbedringen. Der skal aabnes et Laan paa 100 Millioner Rubler, i hvilken Anledning et Keiserligt Manifest er bleven udstædt, af følgende væsentlige Jndhold: 1) Om Oprettelsen af en Afdragsfond for Statsgielden. Da Statens Eiendom stedse er bleven anseet som Hypothek for den offentlige Gield, saa skal en Deel af sammes Masse fradrages og offentligen sælges. Denne Eiendom bestaaer i Territorial=Stats-Besiddelser. Den afsondrede Masse af Kronens Eiendom Kal sælges inden 5 Aar. Alle Personer af fri Stænder, ogsaa udenlandske Capitalister, kunne, under visse Betingelser, kiøbe disse Godser a. Betalingen kan skee i Faarige Terminer. 2) Om Oprettelsen af en Commission for denne Fond. Commissionen bestaaer af en General. Direktør og 5 Direktører. Den modtager alle de Summer, der indkomme ved Godsernes Salg, er uafhængig af Skatkammeret og anvender Pengene til at dække Gielden. 3) Om Laanets Aabning. For hastig at faae Statsgielden dækket skal et Laan aabnes i Bank-Assignationer, og disse skulle offentlig brændes, ligesom de indkomne ved Laanet. Ogsaa Fremmede kunne tage Deel i Laanet. Efter Planen for Laanet skal sammes Marimum udgiøre 100 Millioner Rubler i Bank-Assignationer. Laanet skal deles i 5 Secier, hver paa 20 Millioner. Renterne af første Serie udgjøre 6 Procent, og Capitalerne skulle igien være betalte 1817. Den 15de Julii tager Laanet sin Begyndelse. Man kan henvende sig til Amortiss ments-Commissionen, som Udstæder Obligationer for de laante Summer, der i det mindst lyde paa 1000 Rubler.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Dette Keiserlige Manifest er af 27de Maji 3. St. og contrasioneret Romanzow.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Ved en Coureer have Vi faaet en officiel Rapport fra den øverstkommanderende General, Grev Kammensky, som indeholder følgende: Efterat have fuldført Overgangen til Danzuflødens høire Bred, have Hs. Keiserl. Majestæts Tropper i adskillige Trefninger vundet Seier over Tyrkerne. Den 11 3/4 Maji besatte Generalmajor Stetter en De lig over for Silistrin, hvor Tyrkerne havde anlagt et Batterie og hvorfra de Mai. de bleve drevne tilbage til Fæstningen Turtukan. Endelig den - Jan. da Armekorpserne under General Grev Kammensky og General Mark i havde forenet sig, omgare de Fæstningen Bajardgik og efter en levende Kanonade, som varede henved 9 Timer, tage de den med Sorm. Omtrent 8000 Tyrker omkom derved. Den navnkundige Pettivan Pascha, det tyrkiske Riges sikkreste og maaskee eneste Støtte, maatte, efter en fortvivlet Modstand, som Øverstbefalende i Fæstningen, give sig til Fange med 1500 Mand som vare overblevne. 40 Faner og flere Kanoner ere denne Dags Trofæer. Grev Kammensky melder tillige at hans Avantgarde uopholdelig rykker frem til Schumla og at begge Atmeekorpserne blokere Silistria.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Paris, den 19de Junii. Man troer nu at Keiserens Afreise til Jtalien er fastsat til Begyndelsen af September. Baade til Jtalien og Spanien afgaae mange af det Keiserl. Huses Egnipager.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
De Franske have siden 25de Maj været i Besiddelse af Dalen ArcuDenne Erobring er en følge af det Angreb sammes Beboere gjorde den 16de og 17de paa Fortet Venasque.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Madame, Kriserens Moder er afreist til Badene i Aix Der siges at 13 Cardinaler, som mistede deres Værdigheder og Beneficier og tilligemed alle de andre opholde sig i Paris, skulle have Pension, men uden at maatte fortære den i Paris. Det hedder ogsaa at de øvrige Cardinaler komme til at qvittere deres Bispedømmer og 3 Erkebispedømmer.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Den 21de Junii. Strax efter Leridas Jndtagelse begyndte Grev Suchet at beleire Maquinenza. Løbegravene bleve snart aabnede mod Staden og Fortet. Den 26de og 28de Maj gjorde Fienden 2 Udfald, hvorved han tabte mange Folk. Under Beleiringsarbeidet, forefaldt adskillige Affairer. Oberst Robert besatte Tremp Broen, som forsvaredes af 900 Mand og 2 Kanoner. Disse toges og 100 Mand dræbtes, 200 saaredes. Desuden tog Obersten 1000 Flinter, et Krudtmagasin og 8 Millioner Kugler. Fæstningen gav sig den 8de Junii. Besætningen bestod af 1400 Mand, hvoriblandt 78 Office, rer. Blandt de Fangne er ogsaa den engelske General Døyle, som med Juntaens Villie for 2 Aar siden hvervede et engelsk klædt og væbnet Jæger=Regiment, der bestod af Arragonier og Navarrenser. Fienden havde i 19 Dage gjort 10000 Kanonskud.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Hertugen af Dalmatien melder under 20de Mai at hele Andalusien, nu er rolig. Dernæst indberetter han den interessante Begivenhed, at 600 Officerer og 900 Soldater af Duponts Corps, der nu i et Aar have lagt som Fanger paa Fangeskibene ved Cadix, ved en dristig Resolution ere blevne reddede og ankomne til Armeen. En gunstig Sydvind, som blæste den 14de og 15de Maj gjorde det rimeligt at Fange skibet maatte drive ind under vore Batterier, hvis man kappede Anker Tougene. Hertugen af Bellune havde udsendt en Marine-Capitain, for at see om det var mueligt at sætte dette i Værk, men Fangerne havde forekommet ham. 2 Curasserer kappede Tougene; man bemægtigede sig de Vagthavende og brugte Sengedækkerne til Stil, og saaledes styrede man ind under vore Batterier, under en vældig Jld fra de engelske Skibe og Cadixes Værker. Ved Admiral Salcedos Hielp bleve Baade bragt til Tracadero paa Vogne i fuld Galop, og om Middagen den 16de var hele Mandskabet reddet. Redningsforsøget varede 7 Timer og fremstillede de skiønneste og ædleste Scener. Generaler, Officerer, Marinere, Artillerister, Jnfanterister kappedes om at hielpe, deels svømmende, deels vadende i Vandet lige op til Skuldrene. J 8 Timer vare 2000 Mand af det første Korps i Vandet, og det under en Jld af 150 Artilleriestykker. 3 Officerer bleve skudte paa Fangeskibet, 2 Officerer og 5 andre Personer druknede. Da Skibet var rømmet tændtes det af en Bombe fra Fortet Puntales og opbrændte. Marschal Massena har sit Hovedqvarteer i Salamanca. Marschal Ney beleirer Culdad Rodrigo. Den engelske Armees Hovedqvarteer er i Almeida. Dens høire Fløi staaer i Abrantes, den venstre ved Duero. Et slemt Terrain ligger imellem Armeerne, hvorfore hidtil intet er forefaldet imellem dem.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Den danske overordentlige Gesandt, Geheimeraad Rosenkrants, er i afreist for at vende tilbage til Kiøbenhavn igien.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Sevilla, den 10de Maji. For at holde Pøbelen i Tømme og Røvernes skrækkelige Sværme borte fra Grændserne, oprettes, efter Kongl. Befaling, Jæger Compagnier baade til Fods og til Hest, overalt i Jaen.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Efter en Kongel. Befaling af 15de April oprettes 8 Batailloner, hver paa 1000 Mand, i Seville. Alle Familiefædre under 60 Aar, som besidde en Grundeiendom, alle deres førstefødte Sønner fra 17de Aar af, alle Haandværkere og Kræmmere, der holde aabne Boutiqver, alle borgerlige Embedsmænd, alle borgerlige og militaire Pensionister i skulle indskrives, for at man af dette Tal kan udtage hiin Milits. Under 19de April er befalet, at en overordentlig Criminal Ret skal oprettes i hver Distrikt-Stad i Andalusien, som en følge af den Mangel paa Patriotismus, der endnu fandtes hos Mange af Jndvaanerne i sammes Provindser. De criminelle Forbrydelser ere: Spionerie, Forstaaelse med Jnsurgenter, Hvervning, Oprør, Ulydighed mod Regieringen, Vægring imod at drage ud mod de streifende Røverbander, Myrden og Røven, at have Dolk og Gevær uden Regieringens Tilladelse.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Neapel, den 8de Junii. Kongen reiste den 30te f. M. til Tropea. Hovedqvarteret skulde forlægges til Nicostera. For ikke at trykke Jndvaanerne i Calabrien ere betydelige Transporter af Levnetsmidler afgaaede fra Neapel til Pin og andre Havne.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Under 27de f. M. udstædte Kongen følgende Dekret: "Den constitutionelle Regime er gienoprettet i vort hele Kongerige, og det høie Politie forbliver i den civile Autoritets Hænder. Fra 1ste Julii af ere alle militaire Commissioner afskaffede. Alle Forbrydelser, som har hørt under samme, skulle afgiøres for Special=Retterne. Dette Dekrehar gjort megen Opsigt, og er allerede bleven publiceret ved Armeen Det var et blot Rygte, at Neapolitanerne havde landet paa Sie lien.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Venedig, den 14de Junii. 3 Franske Brigger fra Toulon, 1 italiensk Goelette og 1 fransk Kanonerschalup ere indløbne i vor Havn og have forenet sig med en Flotille af 2 Fregatter, 2 Brigger og en Corner, som ere i Begremed at løde ud herfra. Paa vore Verfter ligge endnu 5 Krigskibe, Auctionen paa de Varer, der ere tagne paa græsk tyrkiske Skibe, en J bleven udsat for det første.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Amsterdam, den 23de Junii. De hollandske Soldater i Spanien, som ved sidste Afstaaelse ere blevne franske Undersaatter, skulle inden 1ste Januar 1811 erklære sig, e om de ville gaae i fransk Sold.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Man siger at Hertugen af Regio, Marschal Ondinot, har forlangt sin Rappel.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Antwerpen, den 15de Junii. Den engelske Flaade, som krydsede for Viiesingen, er, paa et Pa Smaaskibe nær, afseilet derfra, efter først at have anstillet nogle Recognosceringer.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Warschau, den 18de Junii. Hs. Majestæt Kongen har under 9de dennes ved et Dekret erklære, Cracau, tilligemed dens Forstæder og hele Arondissement, samt den lille Bye Potzarga paa hiin Side Weichselen, for en frie Handelstad, . Alle udenlandske Varer, som gaae dertil, ere toldfrie. Ved et andet Dekret af samme Datum befales at Coder Napoleon skal indføres i det revindicerte Gallizien, og gielde fra 15de August d. A.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
London, den 13de Junii. I det Aar som endtes den 5te Januar 1810 beløb de staaende Ska ter og Krigs=Taxerne sig til 59, 163255 Pd. St. Den 16de Junii. Den 22de Mai stod Ballasteros i Frigina- og ODønnel var paa Marschen til Cacuas. Amerikaneren Feltons Opdagelse, ved en Maskine at kunne sprænge de sværeste Linieskibe i Luften, finder stedse mere Opmærksomhed, og cord Stanhoppe har funden den værdig til at være en udmærket Gienstand til Omhandling i Engellands Overhuus. Den ædle Lord foreslog at tænke paa Midler til at sikkre de engelske Skibe mod denne Maskines Virkninger, og vilde at man skulde angive alle de Konglige dets Skibe, som ikke ved Midler kunde sikkres mod samme. Motionen blev inte forkastet.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Vore Blade sig at 40000 Matroser ere forsamlede i Boulogne, og som at der paa nye tales om en Expedition mod Engelland.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
General Rigand er i April ankommen til Domingo og har aabnet ring en Underhandling med Pethion. Haabet om Fange Udvexlingen daler igien, fordi Frankrig berege for ner alle fangne engelske Allierede med, f. Ex. de Russer som toges i det polske Feldttog, de Svenske, der toges i Stralsund o. s. v. Mod fangne Portugisere og Spaniere havde vores Regiering gierne villet udlevere fangne Franskmænd; men hvis ikke Frankrig tager hiin første Paastand tilbage bliver der intet af Udvexlingen. (Moniteuren anmærker herved: Denne engelske Paastand er falsk og blot Skumle rie. Er det sandt at Engellænderne ville udvexle de fangne Franske mod Spaniere og Portugisere, saa faae 110000 Mand deres Fædre land igjen at see, hvoriblandt de 70000 ere Engellændere, Spaniere, og Portugisere, Man har sagt at Underhandlingen alt skulde være af brudt for Frankrigs Fordringers Skyld; men dette er dog ikke sandt. Efter Breve fra Paris troede man der paa Udvexlingens endelige og heldige Afgiørelse, og at den blot biede paa en Sanction (Moniteuren anmærker herved: Hr. Mackenzie har i en heel Maaned intet Sva faaet paa sine Depescher og er uden Jnstruction. Hvis Underhandlingerne gaae i Landdrag, saa er det Engellands og paa ingen Maade Frankrigs Skyld).
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Washington, den 2den Maji. Congressen har dekreteret at enhver Borger, som antager Titler, Ge Ærestegn, Foræringer, Pensioner, Embeder eller andre Fordele af ned nogen hvilkensomhelst Fyrste, skal have sin Borgerret forbrudt.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Constantinopel, den 28de April. Der afbrændte i alt 2500 Huse i Peru. Den af Janitscharerne saalænge forstyrrede offentlige Rolighed og Sikkerhed er nu igien tilveiebragt. Et storherligt Firman byder Publicum at have Agtelse for Janitschar=Corpset, men tillader tillige hver ægte Musselmand at gribe hvilkensomhelst J nitschar, der maatte opføre sig uanstændigt, samt be nedlægge ham hvis han giør Modstand. Enhver som ikke vil tage virksom Andeel heri trues med den kalisatiske Forbandelse.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamborg noteret 418 p. C. 2 Mdr.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Blandede Efterretninger. Keiser Napoleon har bevilget Hr. Proust 100,000 og Hr. Fouques 40,000 Franker, til Opmuntring for deres Opdagelse af Drue sukkeret. De skulle derfor anlægge Sukkerfabriker i det sydlige Frankerig.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Keiserinden af Østerrig ventes til Dreiden. Kongens Broder er kommen tilbage fra Bøhmen tilligemed sin Gemalinde og Prindses Amalia. Kongen ventes den 27de Junii.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Den persiske Gesandt er bleven optaget blandt Frimurerne i London. Man troer nu ikke i Engelland at det var Sallis der vilde have myrdet Hertugen af Cumberland, men en anden Snigmorder, som, ved at dræbe Sallis, har søgt at undgaae Mistanke. Nylig slog Lynilden ned i Slottet i Livorno, hvorved et Krudttaarn fløi i Luften. Saasnart Garnerin var kommet ned ved Rheim, spiste han sig et godt Middagsmaaltid, og gik derpaa i sin Gondol igien, for at giøre en Reise til Lüttich igiennem Luften; dog naaede han ikke Lüttich, men steeg ned ved Simmern, som ligger 35 tydske Mile fra Rheims, hvilken Vei han tilbagelagte i 6 Timer.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
J Engelland ere 11700 Pastorater, af hvilke 5000 ikke have over 150 P. St. i aarlig Jndkomst. Efter Skatkammerkantslerens Forslag er 100000 P. St. bleven bevilget til de fattigeres bedre Aflæggelse.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Udenlandske Efterretninger. Batteriet Trekroner, den 2den Julii. Ved vore Kapere ere den 30te Junii og 1ste Julii indbragte 1 svensk og 1 preusisk Skib, Skibsføreren paa det sidste beretter at han den 28de Junii om Eftermiddagen saae en Orlogsmand, og samme Aften imellem Stevns og Møen, 1 Miil af Landet, Orlogskibet the Standart, som sendte ham 3 Fartøier ombord. Officererne af disse paategnede hans Papirer, den lød paa Gothenborg, og forbød ham at gaae Sundet igiennem. Af Fartøier, som ere passerede Syd fra, er indberettet, at under Stevns ere seete 5 Orlogsskibe, som under Seil styrede fra Landet.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Helsingøer, den 30te Junii. En Kaper beretter at han i Forgaars har seet en engelsk Fregat til Ankers 2 Mile Norden for Kullen. Herfra ere ingen fiendtlige Skibe i Sigte.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Callundborg, den 29de Junii. Flaaden, som i Gaar kom Syd fra, ankrede imellem Sprogøe, Romsøe og Reersøe. Den bestaaer af omtrent 200 Seilere og ligger endnu i Dag for Anker paa samme Sted. Et Rangskib, som er kommen Syd fra, ligger endnu for Anker 3/4 Miil Nord for Rersnæs.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Tranekiær, den 27de Junii. J Forgaars Eftermiddags Kl. 6. kom en Koffardie Brig Nord fra, som af 3 Kanon Chalupper blev indbragt til Albuen. J Eftermiddags vasserede Spotsbierg Syd fra Nord efter : 3 Orlogsskibe, 2 Fregatter, 1 Brig, 2 armerede Skibe, 1 armeret Brig, 56 tremastede Skibe, 50 Brigger, 3 Skonnerter, 67 Galeaser og 5 Jagter og Slupper, i alt 190 Seilere.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Kiøbenhavn, den 2den Julii. Under 23de Junii d. A. ere samtlige Over Øvrigheder i Norge fra detdanske Cancellie blevne tilskrevne saaledes. Hs. Majestæt har, under 9de d. M., allernaadigst behaget at resolvere, at alle Jndberetninger og Forslage fra Øvrighederne i Norge, som vedkomme Kiøbstædernes og Landets occonomiske Forfatning, for Fremtiden bør indsendes igjennem den anterimistiske Regieringscommission for Norge, til hvilken alle Statholderskabet vedkommende Expeditioner allernaadigst ere overdragne, ligesom og de Udfærdigelser, angaaende Gierstande af fornævnte Slags, som skre gjennem Collegierne, bør tilstilles Øvrighederne gjennem Regieringscommissionen. De Sager som, i Overeensstemmelse hermed, for Fremtiden blive at expedere middelbart gjennem Regieringskommissionen, for Norge til Cancelliet fra og til Øvrighederne blive Sager angaaende Veivæsenet, med tilhørende Færger og Broer, dog at Regnskabsvæsenet herved som hidtil aflægges for og decideres af Rentekammeret ; Marker der; Fattigvæsener, og de med samme i Forbindelse staaende Jndustriis Anstalter; Tugthusene, og disses occonomiske Bestyrelse; Laug og Haandværker i Almindelighed; Medicinalvæsenet; Kiøbstæderne og deres Jorder, dog at Sammes occonomiske Regnskaber som sædvanligt indsendes til Cancelliets Decision; Landkræmmerer; offentlige Stiftelser, og det almindelige Underviisningsfag, eller Borger= og Almuskoler.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Foruden disse Sager bør ethvert almindeligt Forslag, der sigter til at ophielpe og udvide Næringsveiene, at forskaffe Jndtægter eller foraarsage Udgifter, alle Sager vedkommende det beneficerede Gods og Embedsmændennes Jndkomster, for saavidt disse skulle udredes af det Almindelige, og personlige Bevillinger, for saavidt der maatte blive Spørgsmaal om at forandre de for disses Meddelelse allernaadigst befalede Grundsætninger, ogsaa henregnes hertil. Derimod blive følgende Sager for Fremtiden ligesom nu at exvedere umiddelbart mellem Øvrighederne og dette Collegium: Politier, Justits og Rettergangssager; Sager, der blot vedkomme de sædvanlige personlige Bevillinger; fremdeles Sager angaaende Gudstienesteen; (den offentlige og private Cultue) Kirker; Tiendevæsenet; Geistlighedens og Kirkebetienternes Rettigheder og Pligter, samt deres Enkers og Børns som saadanne, og Skifte= og Formynderievæsenet. Dette tilmeldes Dem herved tienstligst til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for de Dem underordnede Øvrigheder.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Paa Cancelliets allerunderdanigste Beretning om den ødiske Friskoles kraftfulde Medvirkning til den jødiske Menigheds Uddannelse til Bedste, for Staten, har det behaget Hs. Majestæt, under 21de f. M., at beslutte saaledes : Vi have med særdeles allerhøieste Velbehag erfaret den herværende jodiske Fattigskoles gode Tilstand og vedvarende Fremgang, hvilket tilkendegives Bestyrerne.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Under 19de Junii d. A. er, igiennem det danske Cancellie, udfærdiget et Reskript til Kiøbenhavns Søeret af følgende Jndhold. Hs. Majestæt har taget under Overveielse, hvorledes endeel af de mange Sager, angaaende Opbringelser, der forekomme ved Kiøbenhavns Søeret, kunne blive afgjorte ved en hurtigere Procedure end den, Kaperreglementet af 28de Marts d. A. foreskriver, og befaler i den Anlednin, at der ved Kiøbenhavns Søerer skal indrettes en egen Undersøgelses Protocol, som betroes Rettens Justitiarius, ved hvilken alle Undersøgelsessager først skulle foretages, og Papirerne aabnes. Naar Justitiarius da, efter Papirernes Aabning, finder, at Sagens Undersøgelse bør fortsættes paa den almindelige anordnede Maade, staaer det ham frit for, i saa Henseende, og uden Ansvar for ham, at afgive den til een af Rettens andre Undersøgelses Protocoller. J Tilfælde derimod, hvor 1) Kaperne angive som Opbringelsesgrunde allene formeentlige Mangler i Skibspapirerne, og 2) Justitiarius ved Undersøgelse finder disse i fuldkommen Orden, eller Mangelen ved samme saa betydelig, at den ikke kan bevirke Condemation, samt 3) efter Justitiariussens derom meddeelte Erklæring, saavel Kaperen paa sin Side, som og det opbragte Skibs Fører paa sin Side, ere villige til ganske at frafalde al videre Undersøgelse og Paastand, skal Justitiariussen for det første, og indtil Hs. Majestæt anderledes maatte befale, være bemyndiget til, uden videre at slutte Forhører, og strax optage Sagen til Frifindelsesdom ved Priseretten, dog at det forbeholdes denne Ret, saafremt den maatte eragte yderligere Forhør nødvendigt, da at remittere Sagen til et saadant Forhørs Enhvervelse.
Berlingske Tidende, 1810-07-02
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.