JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Den 22de gav Etatsraad de Coninck en meget glimrende Fere paa sit Lyststed Dronninggaard i Anledning af sin Frues Fødselsdag, hvortil et meget stort Selskab, var indbuden. Om Formiddagen forestilledes Slaget den 2den April paa Søen, der ligger nær ved dette Lyststed. Efter Middagsmaaltidet blev et lidet pantomimisk Stykke opført paa et dertil indrettet Theater. Om Aftenen blev givet et stort Bal og et prægtigt Fyrværkerie afbrændt. Træerne uden for Huset vare alle behængte med Lampioner, hvilket tog sig meget vel ud i Mørket. D. H. Prindserne Christian Frederik og Frederik Ferdinand bivaanede denne Høitid, og saa stor en Mængde Tilskuere havde indfundet sig fra Hovedstaden, af, at der neppe var en Vogn at faae hos Hyrekudskene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Borger Bonafous den Ældere i Montpellier skyldte i Assignattiden til Kiøbmand Peschier i Kbhvn. omtrent 12000 Livres. Da hans Formue under Skrække Regieringen ganske blev ødelagt, var han hidtil uformuende til at betale sin Gield. Men da han nu har funden Leilighed at faae solgt noget af sin overblevne Eiendom, har han nu betalt Peschier, ikke i Assignater, men i rede Penge, som han ikke havde behøvet; og altsaa fortiener offentlig Roes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Fra den 25de til den 28de Julii ere 132 Skibe expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Fra den 22de til den 24de Julii ere 41 Skibe passerede den schlesvig holsteenske Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Aarhuus. Skipper Rasmus Hamborg agter og 8 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer; man henvender sig til Havnefoged Christian Hansen. En ofte veltænkende Skipper leveerte mig 2 Rdr. til de Fattige og Trængende. For denne Gave takkes skyldigst paa disses Vegne. Aarhuus, den 1ste August Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Udenlandsk. Frankrig. J det Øieblik man udspredte saa mange Rygter om et formodet Søeslag, leverer Moniteuren Efterretning om et virkelig Søeslag som den 5te Julii har havt Sted i Bugten ved Algesiras mellem AdmiralLinois med 3 Linieskibe og en Fregat og 6 engelske Linieskibe og 1 Fregat. Officialberetningen lyder saaledes: Efterat Contreadmiral Lindis med de 3 Linieskibe Formidable og Jndomstable paa 80 Kan og Desaix paa 74 Kann, samt Fregatten la Mucton paa 18 Kan. havde fordreven de sendtlige Skibe som krydsede paa Kysterne af Provence, kom han i Sigte af Gibraltar just i det Øieblik da 6 engelske Krigskibe løb derind. Den 4de Julii laae Contreadmiral Linvis til Ankers i Bugten ved Algisias. Om Natten sadte han General Devaux med en Deel af Tropperne i Land som besadte Batterierne der forsvarer Rheden. Den 5te Julii om Morgenen, Kl. 8 begyndte Kanonaden imod de 6 engelske Krigsskibe, som havde lagt sig paa et Bøsseskud nær de franske Skibe. Fegtningen blev heftig. Havde Franskmændene nogen Fordeel af deres Stilling, saa vare Engelænderne derimod dobbelt saa stærke, og havde adskillige Skibe paa 90 Kanoner. Det var alt lykkedes det engelske Skib Hanibal paa 74 Kanoner at lægge sig mellem den franske Flaade og Landet. Da Kl. var halv 12 var det afgiørende Øieblik. Alt havde Contreadmiral Linois paa Skibet Formiddable i 2 Timer buden 3 engelske Linieskibe Spidsen. Kl. henimod 12 strog et af de engelske Skibe sit Flag, og et Øieblik derefter strøg og Hanibal, som da var udsadt for 3 franske Skibes Jld. Kl. 12 et halv kappede den engelske Flaade Anker og gik i den aabne Søe. Hanibal, af hvis Besætning 600 Md. 300 vare dræbte, blev besadt af Formiddable. Det andet engelske Skib som havde strøget, blev reddet ved Kanonbaade som var udsendt fra Gibraltar. Fegtningen har gjort den franske Søemagt Ære, og viser hvad den er i Stand til at udrette naar den ei har med al for overlegen Magt at stride. Contreadmiral Lindis er indløben til Cadix med Hanibal for at reparere den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Efter vore Aviser bliver det fredelige Forhold mellem Frankrig og Rusland ved en særdeles Convention formelig istandbragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Freden med Porugal skal nu virkelig være ratificeret af den første Consul, og man siger for vist, at Portugal skal udbetale til Frankrig 20 Millioner Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Den første Consuls Livmedicus Borger Corvisart, er paa en ærefuld Maade bleven belønnet for sin Bestræbelse med denne interessante Syges Helbredelse, da han er ansadt som Professor ved Medicinalskolen i Paris, med Titel af Regieringsdocter og 12000 Franker aarlig Løn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Engeland. Fra vor Gesandt Elgin i Constantinopel har man faaet Efterretning fra Egypten til den 22de Mai, hvori meldes: at Franskmændene og Copterne, som fra Cairo vare marscherede imod Storvisiren, ere af ham tvungne til - at trække sig tilbage, og gientages det endnu, at det er lykkedes General Hutchinson, ved Arabernes Hielp at bemægtige sig en Transport af 5000 Kameler med en Bedækning af 600 Mand, som var bestemt til Alexandrien med Levnetsmidler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Den 14de Julii kom Statscourrer Scot til London, med Depescher fra Petersborg, som strax blev bragt til Kongen i Weymouth, der blev meget fornøiet over sammes Jndhold. Man siger at samme indeholdt den russisk keiserlige Ratification paa Conventionen af 17de Junii, og at Ratificationen fra vor Side ligeledes igien er afsendt Adskilligt. Den Keiserlige General Lichtenberg. Mordere ere nu allerede opdagede i hans Jægers og Gartners Personer. Jægeren vidste at Generalen havde 14000 Gylden i sit Værelse, men denne Ulykkelige vidste ikke, at hans Herre Dagen forhen havde havt Leilighed til at sætte dem ud, og saaledes fandt Morderne, efter udøvet Forbrydelse, sig bedragne. Jægeren har allerede bekiendt alt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
J Bordeaur blev den 4de Julii, ved at høitideligholde den americanske Uafhængigheds Aarsdag, fremført følgende Skaal: "Maatte den første Consuls Løbebane, blive af lang Vedvarenhed, og Efterverdenen eengang, naar han har betalt Naturen sin Told, kunde kalde ham Frankrigs Washington.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Exdirecteurerne Barras og Barrere skal være arresterede, som man troer, for at have staaet i Forstaaelse med de i Bayreuth arresterede Emigrantere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Efter Hr. Vansittarts Beregning som er forelagt Underhuset, har Engeland i denne Krig, fra 1794 til 1799, i Laan og Subsidier til forskiellige Magter bevilget 12 Millioner 599288 Pund St. 2 Shelling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
General Baird, som er ankommen til Egypten med de ostindiske Tropper er den samme som med Storm indtog Seringapatnam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
J Belgien ere de østerrigske Statsobligationer stegne 10 Procento, siden man har Vished om at de ifølge den Luneviller Fred blive udbetalte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Jkke i lang Tid har noget Selvmord gjort saa stor en Opsigt i London som den 16 Aars Mis Hompesch (see Avisen No. 59) eneste naturlige Datter af den engelske Generallieutnant og preussiske Oberst, samt Ridder af Ordenen pour le meritte, Hr. von Hompesch. Hun var først for nogle Maaneder siden kommen til London. Efter lovformelig Udsagn af en af hendes Piger, havde hun paa nogen Tid været meget nedslagen, og skrev førend hun tog Livet af sig, 2 Breve, som fandtes paa Bordet, hvoraf det ene var til hendes Elsker i Tydsk, land og det andet til hendes Fader, hvori hun besværger ham at opfylde en døende Datters Bøn, og sende hendes Hierte til hendes Elsker i Tydskland. Denne Begiering har den bedrøvede Fader, efterat samme var balsommeret, opfyldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Nu erfares det først bestemt, hvad den tilendebragte Krig har kostet Keiseren. Det Keiserlige Regiment, Dragoner, som under Krigen blev forstærket med 11000 Mand, bestaaer nu kuns af 3800 Mand. I hele Regimentet Colloredo ere kuns 2 Mand, som have tient siden 1791.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Keiseren i Rusland har nu befalet: at Malta ikke mere skal anføres i Kalenderen under de russiske Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
J den 823de Trækning i Kbhvn, er udtrukken følgende Nummere: 51. 57. 26. 40. 71.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Bekiendtgiørelser. Formedelst indløbne Forhindringer blevlsdet ved Generalforsamlingen i Kronprindsens Klub her i Aarhuus, Onsdagen den 29de f.M., ikke sluttet. Direktionen seer sig altsaa nödsaget til at indbyde de respektive Herre Medlemmer til en extraordinair Generalforsamling Onsdagen den 5te förstkommende om Eftermiddagen Kl. 5 præsise, for at faae Klub vertens Kontrakt berigtiget. Aarhuus, den 1ste August 1801. Direktionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
God sund østersøisk Rug faaes tilkjøbs for 5 Mk. 3 s. Skieppen hos Peder Jensen Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Hos Bager Lars Gulager er en Stue med Sovekammer at faae til Leie til førstkommende Michelsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Credi= og Debitorer udi Stervboen efter afdøde Gaardfæster Rasmus Pedersen Meldgaard i Wirklund, paa Silkeborg Gods; de tillige, som enten maatte have nogen rætmæssig Fordring i Boen, eller til samme skylde noget fra bemeldte Rasmus Pedersens afdøde Svigermoder Mette Meldgaards ibidem; bliver herved med 12 Ugers Varsel fra nedenstaaende Dato at regne indkaldte at møde ved en Skiftesamling som holdes paa Silkeborg Fredagen den 23de Octbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10. De første for at bevise deres Fordringer og de sidste at betale det de til Boen maatte være skyldig. Silkeborg, den 31te Julii 1801.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Paa Skifteforvalterens Høiædle og Velbaarne Hr. Landsdommer Hoffs Vegne. Munk. m. Den Person som i Tirsdags Eftermiddag B. D. af Bordet i min Dagligstue medtog et Meerskums Sølvbeslaget Pibehoved, hvorved var et gl. bøielig Rør bundet til Pibehovedet med et BarattesBaand, vilde levere mig dette tilbage. Skulde dette allerede være foreviist nogen af mine Bekiendtere, venter jeg mig derom underrettet. Stoering Præstegaard, den 31te Julii 1801. M. Thistrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Onsdagen den 12te August næst om Eftermiddagen Kl. 1 bliver paa Tørsting og Wrads Herreders Ting stæd i Kloborg Bye opbudet til Bortforpagtning udi 10 Aar, den Kongelige Jagt Rettighed paa Grædstrup og Løve Marker, hvilket til de Lysthavendes Efterretning herved kundgiøres. Brædstrup, den 30te Julii 1801. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Da min Musicanter Dreng Johan Arandt Bieder, som paa 4de Aar har staaet i Lære hos mig, er uløv lig undvigt af sin Lære den 29de Julii, uden at jeg saavelsom nogle af mine, har dertil givet ham mindste Aarsag, saaledes at bortgaae. Saa er min ydmygste og tienstligste Begiering, til alle respective Høie og Laane at enhver som bemeldte Dreng maatte forekomme, ville behagelig anholde ham og tilmelde mig samme, enten han skulde melde sig hos de Herrer Stats Musikantere for at give sig i Lære eller hos de Høie Che ser for Regimenterne, da han trakterer endeel Jnstrumenter. Benævnte Dreng, fød i Aalborg, 17 Aar gammel, liden af Vext men undersadt, seer got ud, rund og rødladen af Ansigt, blaae Øine, sortbruun Haar, som kryller af Naturen om Hovedet, smaae Hænder med endeel Vorter, og end mere fattes han en Neal paa den første Finger næst Tommelsingeren paa den venstre Haand, tillige taler got for sig, tydsk og dansk. Ved Undvigelsen var han iklædt en fiin, karmosinrød Kiole, med grøn Foer og blanke Knapper en nye grøn guulstribet Vest med staal Knapper, eller guul nanqvins Vest, sorte Ems Buxer, blaae linned Strømper og Pampusser eller Støvler, rund Hat med hans Navn iskreven indvendig, og Hatten af Eskild Pedersens Fabriqve i Wiborg. Skulle der være nogen der kunne give mig Underretning, hvor bemeldte Dreng er at finde, eller at tilveiebringe mig samme, er jeg villig som skyldig at betale alle Omkostninger. Viborg, den 30te Julii 1801. J. A. Schuster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Paa Anders Vinters Mark i Meilbye, er optaget en sort Hoppe, omtrent 10 Aar gammel, med nogle faa graae Haar, 1 Manken, Eieren kan faae den imod at betale Avertissementet og Uleiligheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Natten mellem den 28de og 29de Julii er fra Lychesholms Mark bortløbet eller borttaget en mørkebrun Plag, 3 Aar gammel, med sort Hale og Mank, en liden Knude paa det venstre Kiævebeen, og medtaget Fortøiret. Skulde nogen have antruffet samme Plag, beder jeg ærbødigst, det maatte mig med Posten tilmeldes, da samme, imod paagaaende Omkostningers Erlæggelse, skal blive afhentet af Lychesholm, den 30te Julii 1801. Otte Bisted. Hr. Bloch, Candidatus Theologie, hvis Broder forhen var Præst i Ferring i Ribe Stift, ombedes, enten selv, eller ved sin Hr. Broder, at opgive sin Aldresse i den Wiborg eller Aarhuus Avis, da man ønskede at tale ham i en ham selv meget magtpaaliggende Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Da jeg Underskrevne har faaet Aftald fra samtlige mine med min afdøde Mand Capitain Lieutenant Philig Schulz, sammenavlede Børn, og jeg venter at mine og bemeldte min afdøde Mands fælleds Creditorer beviser mig den Ædelmodighed at give mig Delation med deres Tilgodehavendes Betaling indtil jeg af og til kan afbetale samme, da jeg ikke forinden jeg erholder deres Tilstaaelse herom, kan erholde mit Boe fra Skifteretten extraderet, saa er i Anledning heraf min tienstligste Begjæring til samtlige mine og min salig Mands respective Creditorer, at de behageligst ville møde eller møde lade ved Skiftesamlingen i Boet den 11te August førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet for at opgive deres Tilgodehavende Fordring, og for at give deres Erklæring om de vilde bevise mig den Godhed og Ædelmodighed med at give mig Delation med deres Tilgodehavendes Betaling. Aarhuus, den 23de Julii 1801. Som Laugværge, Cathrine Magrette L. Jørgensen. Schultz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Da jeg Undertegnede har bereedt endeel Skind for Bønder over for 3, 4 a 6 Aar siden som endnu hos mig er beliggende, Saa ombedes Eierne deraf mod Bereedsbetaling at lade fornævnte Skind afhente inden 6 Uger fra Dato, ellers vorder samme bortsolgt for Bereedlønnen. Aarhuus, den 25 Julii 1801. Ludvig Weis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
J min Bord paa Torvet er i Olufsmarkedet adskillige nye og gode Videnskabsskrivter, nye Palmeboger samt Kobbere over Slaget den 2den April og Neel sons Portrait, at faae hos J. Frid. Nordstedt. Et firekantet Sølv Skoespende er den 23de d. funden af en Kone her fra Byen, paa Landeveien. Naar Eieren indfinder og ligitimerer sig, samt betaler Omkostninger og Findeløn, skal Spendet blive udleveret. Schierringmunkgaard, den 27de Julii 1801. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Mandagen den 3die August bliver i Trige Degnebolig Skiftet efter afgangne Sognedegn for Trige og Ølsted Meenigheder Frederich Bøgh sluttet; til hvilken Tid Stervboens Arvinger, samt Credi- og Debitorer ville behage at møde, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Omstændigheder. Lyngaae, den 20de Julii 1801. J. C. Hørbroe, Herredsprovst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-01
Onsdagen den 15de Julii blev forseilet og registeret den ved Døden afgangne Skoleholders i Spørring, Thomas Pedersens Efterladenskaber, og 30te Dagen den 10de August Kl. 10 Formiddag bliver Boen aabnet og vurderet til hvilken Tid Arvingerne, Credi= og Debitorer vil behage at give Møde. Lyngaae, den 20de Julii 1801. J. C. Hørbroe, Herredsprovst. Paa Aarhuus Adresse=Contoir gives Anviisning, hvor 2de gode Møllesvende kan faae Tieneste enten strax eller til 1ste Novbr.; de maae forstaae at Tømre og Snedkre noget, for at kan holde Mølleværket vedlige og i god Stand; saa kan og anvises Tieneste for en god Mølledreng. Af dem alle forlanges, at de ere troe, ædruelige, flittige og uden Udskeielser, hvorfor de bør vise Attest fra de Hosbonder de forværende Tid tiener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Indenlandsk. Endskiønt Understøttelses=Commissionen for den 2den Aprils Qvæstede og Faldnes Efterladte har Anledning til sat formode, at de Efterretninger, den har søgt og erholdt, opgive de allerfleste af de Personer, som i Slaget for Kiøbenhavn den 2den April d. A., bleve qvæstede, eller mistede Mænd eller Fædre, er det dog mueligt, og kan være rimeligt, at en og anden af de Dødes Efterladte, især fra langt bortliggende Steder i Rigerne og Hertugdommene, endnu kan være uefterspurgt eller anmeldte; uefterspurgte, fordi nogle af dem, som døde i Slaget, eller kort efter, ikke førend deres Død have kunnet opgive, om de havde Koner og Børn eller ei anmeldte, fordi de Efterladte maaskee ikke have vidste til hvem og hvorledes de havde at melde sig. Commissionen anmoder derfor herved alle og enhver, især Øvrigspersoner og Præster, behageligen at anmelde til Commissionen, naar Nogen maatte være dem, enhver paa sit Sted, bekiendt, som med Vished, eller efter rimelig Formodning, har i Slaget den 2den April mistet Mænd eller Fædre, og da tillige Enkens Alder og Forfatning, samt Børnenes Alder og Kiøn; ligesom og at de, naar nogen Saadan maatte savne det Nødvendige, vilde behageligen understøtte dem indtil videre, og tilmelde Commissionen, hvormed de have fundet nødvendig at understøtte, da Beløbet skal herfra, naar forlanges ufortøvet blive tilstillet eller anviist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
(Slutningen følger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Den store Hede, som i nogen Tid har hersket i En nen omkring Kbhvn., blev endelig lidt formindsket ved et usædvanligt stærkt Uveir den 26de Julii. Lynilden slog ned paa adskillige Steder; dog veed man ikke at den har gjort nogen anden Skade, end at Hestene for en Vogn i Nærheden af Vibenshuus bleve løbske, og førte det forreste Stykke af Vognen med sig. Folkene paa Vognen tog dog ikke betydelig Skade, og efter Sigende, skal en Telegraph ved Roeskilde Veien være ruineret deraf. En stor Mængde Mennesker, som vare uden for Porten den Dag, kom tilbage ganske vaade fra Top til Taae. Stadens Porte stode aabne hele Natten, hvilket vist nok var velkommen for Mange, som derved fik Leilighed at oppebie Uveirets Ende, uden at blive giennemblødte. Samme Dag hendtes det Uheld paa store Kiøbmagergade, at Hiulene gik løs paa en Vogn, hvorpaa der var et talrigt Selskab, som vilde giøre en Lysttour. Nogle Personer skulle være meget forslaaede ved denne Leilighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
J lang Tid har man ikke i Kbhv. havt saa megen Virksomhed og Liv i Handelen som nu. Antallet paa de ankommende engelske og andre Nationers Skibe er meget stor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Med Længsel venter man vor Coureers Tilbagekomst fra Engeland. En Fregat skal være bestemt derhen for at afhente Grev Bernstorff. Det hedder, at Fredsunderhanderlingerne skal være nær ved deres Tilendebringelse, og at man altsaa snart kan vente Resultaterne af hans Den 29de Julii havde den hertil ankomne franske Minister General Macdonald sin Tiltrædelsesandience ved Hoffet. Samme Dag havde den forrige Minister, Borgeren Bourgin, som nu gaaer i Gesandtskabspost til Sverrig, sin Afskeedsaudience.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Da General Macdonald, Søndagen efter hans Ankomst til Kbhvn., spadserede i Frederichsberghave, havde han, uagtet han var civil Klædt, dog en talrig Mængde Mennesker omkring sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Det danske asiatiske Compagnie har i sin under 3die Julii sidstl. holdne Generalforsamling bestemt Dividenden for det sidst forløbne Bankeaar til 24 Rdr. pr. Aktie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
En Officeer i Garden havde nyelig veddet om 100 Rdr. at han i 15 Minuter vilde ride fra Kbhvn. til Lyngbye, rigtig nok tabte han Veddemaalet, da han brugte 20 Minuter dertil, men selv dette maae ansees for en usædvanlig Hurtighed, da Veien fuldkommen udgiør halvanden Miil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Lieutenant Fasting, der forleden blev sendt til Petersborg med Kutteren Ørnen for at overbringe Depescher, er alt kommen tilbage, efterat han ikkun havde anvendt 16 Dage paa Frem= og Tilbagereisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Jfald de Efterretninger kan troes man har i Hovedstaden fra Vestindien og Engelsmandens Forhold sammesteds, skulle de have taget 5000 Fade Sukkere som god Prise og sendt hiem. Skifteforvalter Smidt og en Sekretair Schyz ere ogsaa siden ansatte som Regieringsraader, men Oppebørselsvæsenet skal efter Sigende blive af engelske Betiente drevet med Strænghed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Fra den 28de Julii til den 2den August ere 169 Skibe erpederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Fra den 25de til den 29de Julii ere 50 Skibe passerede den schlesvig holsteenske Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Aarhuus. Copulerede paa Østergaard den 24de Julii, Hr. Fuldmægtig Chr. Lind Walsøe og Jomfrue Marie Kirstine Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Den 3die d. M. blev mig leveret et Brev foruden Navn, hvorudi befandtes 1 Rdr. med disse Ord, at uddeele til de Fattige og meest Trængende. For denne Gave takkes skyldigst paa deres Vegne. Aarhuus, den 5te August 1801. Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken . Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Prædikanterne paa tiende Søndag efter Trefoldighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Udenlandsk. Frankrig. Endelig har man officiel Efterretninfra Admiral Gentheaume: "Den 24de Junii befanhan sig i Kanalen mellem Candia og Egypten, hvo han med Skibene Jnvincible og dix Aout lod giøre Ja paa det engelske Linieskib Swiftsure paa 74 Kan., som efter en Times Fegtning overgav sig, hvorefter det ble besadt af franske Matroser. Det var et af de skiønnest Skibe af Lord Keiths Eskadre. Herved ere alle Rygte om et Søeslag til Gentheaumes Skade, modsagde Den 22de Julii gik Rygtet, at han havde sadt sin Tropper i Land i Nærheden af Alexandrien og var al kommen tilbage til Toulon, men dette er ei bekræfte af Moniteuren. Moniteuren af 23de Julii siger, at det er Admiral Sumarez Eskadre som var slaget ved Algesiras.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Ved Audiencen den 22de Julii havde Cardinal Gorsalvi den første Rang, ligesom den pavelige Nuntinhavde det 1789.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
2 Engelske Desserteurer, en Spanier og en Americaner, der har tjent som Soldater paa Guernsen, er ankomne til Cherbourg. Disse sige: at Tienesten paa Guernsey er meget besværlig, fordi man der idelig befrygter et fransk Angreb, derhos vare Levnetsmidlerne meget slette, og egentlig Aarsagen til deres DessertiorMan har imidlertid sadt dem under Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Den nyeste Erklæring som det engelske Ministerium ha givet Borger Otto, er denne: "At den franske Fiskeriefrihed ikke grunder sig paa nogen Convention, men paa en ble Tilladelse, som det engelske Ministerium af Menneske"kierlighed har beqvemmet sig til, men dog stedse vil blive underkastet øiebliklige Omstændigheder. De strækker sig ei heller til det store Fiskerie, eller til 9 sters eller Fiskehandel, der efter engelsk Formeening maae være underkastet Tilintetgiørelse som "al anden Handel." De franske Fiskere, maae altsaa blot indskrænke sig til Fiskeriet paa Kysterne, og hytte sig for de Engelskes Voldsomheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-08-05
Over Slaget ved Algesiras leverer Moniteuren følgende Berigtigelse: Foruden det erobrede Skib Hanibavare 2 saa forskudte, at de kun med stor Nød kund nage Gibraltar. Det Skib, som alt havde strøget, med dog undkom, heed Pompee. De 3 andre havde lid meget, og maatte bringes til Gibraltar med Schalupper, Engelænderne har mistet mange Folk. Den brave fransk Capt. Moncousu blev dræbt. Den 8de Julii vare de franske Skibe igien reparerede. Den 9de Julii fik man Admiral Moreno med 5 spanske Krigskibe og Contra admiral Dumanior med nogle franske Skibe i Sigte ved Algesiras, for at forene sig med Contreadmiral Lindis, Admiral Lindis har og paa sit Krydstog erobret 2 engelske Krigsbrigger og adskillige Koffardiefarere. Denn lykkelige Søetrefning, er ved Telegraserne berettet alvore nordlige Havne, og en Subskription er aabnet for de i Salget Saarede.