Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-09-07
(Fortsat) Da Commodoren vidste at Efterretningen omhans Komme var meldet, saavel til den algierske Eskadre, der endnu var i Søen, som til Algier; saa besluttede han ufortøvet at seile dertil, saavel for at benytte den indsagne Skræk over det lidte Tab, som den Frygt hvori Deyen maatte være for sine Krigskibe, som endnu vare i Søen, til at udvirke sig fordeelagtige Fredsbetingelser. Den 28 Juni kom han til Algier, og sendte strax en Skrivelse fra Præsidenten for de forenede Stater til Deyen, denne sendte Havnecapitainen i Algier i Selskab med den svenske Consul Hr. Norderling, til Commodoren, for at underhandle. Decatur foreslog, som Basis for Underhandlingerne, at Deyen skulde opgive al Fordring paa Tribut af Friestaterne. Gesandten, som ikke vidste noget om det mødte Uheld, viiste sig uvillig dertil; men da han saae en fangen Officier fra Hammidas Skib, som Decatur havde ombord, saa lod han Modet synke; hiin fremsatte nu alle sine haarde Fordringer, hvoraf den, at al erobret americansk Eiendom skulle gives tilbage, faldt Deyen tungest; men han indvilgede dog alt, fordi han frygtede for sin Flaade, som endnu var i Søen, især da Americanerne lod sig bevæge til at give ham den erobrede Fregat og Brig tilbage; disse Skibe vare desuden ramponerede, og det vilde have kostet meget at bringe dem til America, ogsaa havde det formodentlig foranlediget, dersom de ikke vare blevne givne tilbage, at Deyen var bleven myrdet af det oprørske Folk, hvorved altsaa en nye Dey var bleven indsat, som havde strax maattet bryde Freden. Da Spanierne havde beholdt Briggen, saa udvirkede Decatur, den spanske Consuls Friegivelse, som blev holdt fangen i Algier, for at stemme den spanske Regiering til at give efter. – Decatur havde ved sin Tapperhed og sin Resolution skaffet sit Fødeland alle de Fordele, som det kunde ønske. Capitain Levis blev med Skibet Epervier afsendt til America med Seiers og Freds Efterretningerne, alle de fra Slaveriet befriede Americanere vare ombord paa Skibet, det var besat med udmærket duelige Officierer; med Glæde tilte de tilbage til Fødelandet, men Forsynet havde besluttet det anderledes, de faae aldrig America mere; Skibet forgik i Nærheden af dets Kyster i den skrækkelige Storm af 9 og 10 August i Fior. Decatur fortsatte imidlertid sine Fordele, seilede fra Algier til Tunis og Tripolis, tvang begge Beyerne til at give Erstatninger for Fornærmelser, som vare udviiste mod Nordamericanerne, han vendte derpaa tilbage til Gibraltar, overgav Commandoen til Commodore Bainbrigde, som nu var ankommen dertil, og seilede paa Skibet Guerrier tilbage til America. Bainbrigde havde nu intet videre at giøre, end efter Ordre, at seile med sin forstærkede Søemagt Røverstaterne forbi, vise dem sin Magt, hvoriblandt var Orlogskibet Jndependence paa 74 Kanoner, især da Algiererne troede, at Nordamericanerne ikke havde Ret til, i Følge Freden med England, at bygge saa store Krigskibe. – Man veed, at nye Misforstaaelser ere udbrudte imellem Algier og America, og, at en americansk Eskadre krydser nu i Middelhavet under Commodore Schaw, som er nyelig bleven forstærket med Fregatten Java, Capitain Berry, der i 17 Dage er afseilet fra Newport til Gibraltar, hvilket er saameget mere nødvendigt, som at den algierske Flaade, der er seilfærdig, fører i alt 335 Kanoner.