JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Ligesom Politieøvrigheden i Følge heraf ikke maa udstede Vandrebøger for Haandværksvende til Lande og Stæder, hvor slige Associationer taales, saaledes skal det i Særdeleshed paaligge denne Øvrighed, hed Meddelelsen af Vandrebøger til reisende danske Svende, at advare dem imod paa deres Reise at oge til saadanne Lande og Stæder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Den berømte brittiske Nordpols=Reisende Si John Ross har meddeelt den brittiske Association, i Beretning om en sindrig og simpel Signalsamling, der først meddeeltes ham i Juli 1834 af Opfinderen, Hr. Rohde, dansk Søekapitain. Den kaldes: det almindelge Søesprog, og udgiør et fuldstænsigt System af Meddelelser imellem Skibsmandskaber forskiellige Nationer, uden at de behøve nogen kundskab til hinandens Sprog." Den engelske Ud have deraf kan nu trykkes, ved Hielp af tilstrækkelig Subskription. Den franske er allerede trykt, da den tanske Regiering har subskriberet paa 200 Expl. den tydske og spanske Oversættelse skulle følge snart ter. Fordelene ved dette "Søesprog, ere: Methoen er den billigste; thi hele Udgiften bestaaer i Bodens Anskaffelse. Den eneste Materialier bestaae i Flag, hvorunder Skibet seiler, Farven giør Jntet Sagen, kun maa man have to hvide Flag, hvor man kan bruge Lommetørklæder, Skiorter eller sl., saa at selv det mindske Skib har alt det Nødindige indenborde. Dermed kan giøres alle mulige leddelelser mellem Skibene, selv under de farligste mstændigheder. Ogsaa fra Kysten kan paa denne saade Hjælp anvises o. s. v. Havde disse Signaler, – siger Kapt. Ross - været almindelig bekiendte i min 40-aarige Tienestetid, saa havde jeg seet Menneskeliv i hundredeviis og mangen kostbar Ladning frelses, som nu er forgaaet uden at Redning har været muelig."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Ved at opkaste en Skielgrøft igiennem en Tørvemose imellem Harraldskiærs Kobberfabrik og RubeMark i Skibet Sogn i Veile Egnen), stødte Arbeiderne den 20de Octbr. paa et særdeles mærkeligt, næsten mumitagtigt Liig, der i 1 1/2 Alens Dybde var fastnaglet i Dyndet med Pæle og Stænger, som kiendeligen vare dannede til dette Brug. Liget er af Middelstørrelse, vel proportioneret, fortebrunt af Farve, Huden næsten lædtragtigt af Farve, formodentlig en Følge af det jernholdige Mosevand, hvorsamme har ligget. Kiønsdelene og Brysterne kiendtes tydeligen for qvindelige; ifølge Tændernes Beskaffenhed har den Afdøde været en middelaldrende Person. Ved Liget forefandtes tillige Levningerne af nogle Klædningsstykker, efter Forlydende af Skind.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Ved den samme Dag af Øvrigheden anstillede Undersøgelse kom man til det Resultat, at Liget af denne aldeles ukiendelige og i Omegnen aldrig savnede Person, som uden al Tvivl paa en voldsom Maade er kommen af Dage, vist i mange Aar har ligget paa Stedet, da Grøften, hvori det fandtes, var aldeles tilgroet og i en lang Aarrække ikke havde været op renset. Liget er indlagt paa Veile Sygehuses Liig stue, og Redakteuren af Veile Avis lover, ufortøvet at meddele mueligen indløbende nærmere Oplysninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Ledige Embeder. Under det danske Kancellie: Byeskriver-Embedet i Hasle samt Herreds= og Byeskriver-Embedet i Nørre-Herred og Hammershuus Birk paa Bornholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Under Rentekammeret: Den Gottorpske Overførster-Tieneste i det slesvigske Forst- og Jagt-Distrikt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 21de October er forhenværende Sognepræst for Eibye og Dalbye Menigheder i Siellands Stift, P. R. Kall, beskikket til Sognepræst for Søllerød Menighed i samme Stift; hidtilværende ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Hiørring, N. Müller. til Sognepræst for Østerbrønderslev og Hallund Menigheder i Aalborg Stift; Kand. Theol. og Adjunct ved den lærde Skole i Kolding, J. Lund, til Sognepræst for Marie Magdalene og Koed Menigheder i Aarhuus Stift; Kand. Theol. C. Friis til Sognepræst for Sønder- og Nørre-Onsild Menigheder i samme Stift; samme Dato er meddelt allerhøieste Konfirmation paa Kaldsbrev for Kand. Theol. A. Johnsen, som Sognepræst for Breidebolstad og Narfore Menigheder i Snefellsnæs Syssel inden Vester=Amtet paa Island. Den 23de, forhenværende Byeskriver i Hasle samt Herreds- og Birkeskriver i Nørre Herred og Hammershuus Birk paa Bornholm, Krigsraad J. A. Garde, beskikket til Byefoged i Renne og Herredsfoged i Vester-Herred sammesteds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Under Generalpostdirectionen. Den 23de September er vimitteret Lieutnant ved Hs. Majestæt Kongens eget RegimentsForstærknings=Battaillon, O. B. Prem, beskikket til Postfører paa Routen mellem Hamborg og Kolding.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
AVERTISSEMENTS. J Stervboet efter afdøde Giæstgiver Jørgen Hansen i Wedbye Kroe bliver Tirsdagen den 17de Novbr. d. A., og følgende Dag, om Formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction bortsolgt Ind- og Udboe af alle Slags, Sølv, Kobber, Sengklæder og Linned, Kakkelovne, nogle Heste, Vogne, Kreature, m., hvorover trykte Fortegnelser forinden Auctionen ere at erholde hos Undertegnede og i Wedbye Kroe. Ved samme Auction vil blive opraabt til Bortsalg en Wienervogn. Tiørnlunde den 4de Novbr. 1835. J. Fog Fredagen den 13de November 1835. Skovauction, bliver i den Frue OberstlieutenantindJensen tilhørende Antvorskov Lystskov, afholdt offentlig Auction over Ege= og Bøgetræer paa Roden. Af Egetræerne ere især en betydelig Deel tienlige til Gavntømmer. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10 ved Skovfoged Adam Lassens Huus. Frederikslund den 5te November 1835. N. Haagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
De ærede Borgere af Slagelse, som sidstafvigte Mandag saa venligen forenede sig for frivilligen at hædre vor elskede Moders og Svigermoders C. M. Kjerulffs, Jordefærd, vilde derfor herved modtage vor forbindtligste og hierteligste Tak. Slagelse den 5te November 1835. B. Platen, A. M. Kjerulff, M. Bagger. föd Kjerulfs. föd Byberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Et Brændeviinsbrænderie, for faa Aar siden indrettet med alt nyt Inventarium og for Tiden i fuld Drift, er tilligemed 20 Tdr. Land gode Kiøbstæds=Jorder, Besætning, Avlsredskaber, Beboelses-Leilighed og fornødne Udhuse paa billige Betingelser at erholde til Leie; det nærmere erfares naar Vedkommende henvender sig til Prokurator Baad i Slagelse. For en duelig og ordentlig Grovsmed af Bondestanden, er et Værksted med fornødent Værktøi og Boepæl at erholde i Leie. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Fra Cankonnementet i Landsbyen Husum ved Kiøbenhavn, er den 9de October d. A. deserteret Landseneer ved det Siellandske Landseneer=Regiments 1ste Esqvadron Nr. 72, Ol Jørgensen Frøesløv, af Præstøe Amts 25de Lægd, Løbe No 40, 25 Aar gammel, 65 1/2 Tomme høi, blond af Haar, bruun af Øine, proportioneret af Skuldre og af Been. Ved Undvigelsen var han iklædt en mørkeblaae Klædes Trøie, lyseblaae Monderings=Beenklæder med Skridtbesætning, Støvler med Sporer og en Silkehat paa Hovedet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Hvo som antræffer bemeldte Ole Jørgensen, vilde behage at anholde og aflevere ham til nærmeste Øvrighed. Slagelse den 5te November 1835. Bülow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Major og Esqvadrons-Chef Bundtmager L. Michelsen, agter at indtræffe til forestaaende Slagelse og Nestved Marked, og medbringer smukke Vinterkasketter, af nyeste Facon forede Damestøvler, Pelleriner, Pallentiner, flade og rund Bog, korte Halsbog, Kaabefoer, Mandskraver til Frakker og Cheniller, forede Handsker, Reisestøvler, Fodposer med flere Sorter Bundtmagerarbeide, som alt sælges til billig Priser. I Slagelse logerer jeg hos Hr. Krigsraad, Ridder Schiøt og i Nestved hos Hr. Bunhandler Næsted; Udsalget skeer min Boutik paa Torvet A. J. Gumpert, Juveleer, Guld-og Sølvarbeider, ankommer her til Byen som sædvanligt med et smuk Assortement Guld-og Sølvarbeide, som alt sælget i Markedstiden til yderst billige Priser i min Boutik paa Torvet. Tillige agter jeg at indtræffe til Nestved med et smukt Assortement Guld-og Sølv arbeide, som alt sælges til yderst billige Priser i Markedstiden i hans Boutik paa Torvet. Gammelt Guld og Sølv modtages i Bytning. Cirka 250 Stkr. 5 Aars Valnøddetræer kan i dette Efteraar som til Foraaret erholdes paa Møerup a 3 Mk. pr. Stk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Hos Undertegnede, boende i Hr. Stampes Gaard paa Smedegade, faaes til Slagelse Marked og fremdeles til enhver anden Tid, færdige Haararbeider af alle Sorter, saasom: Krølle paa nye og moderne Facon, og Flette Arbeider i smukke og smagfulde Mønstre, hvoriblandt isærdeleshed meget smukke Dame. Halsbaand. Julie Lissner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Fra Bundtmager L. Michelsen i Aarhuus er jeg i disse Dage blevet forsynet med et smukt Partie Vintervarer, bestaaende af Sælskinds og laqverede Læder Dame=Støvler, Pelleriner, Bra, Mands=Handsker og Kraver, ligeledes et betydeligt Udvalg af Kasketter af nyeste Facons, som udsælges til billige Priser hos Slagelse den 31te October 1835. A. Wulff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Undertegnede er til alle Tider forsynet med Alt til Mode handelen henhørende, saasom Damehatte, Kapper m.m. Tillige modtages al Slags Dame=Skræddersyening og Pynt, de skal blive forfærdiget efter den moderneste Facon og til billige Priser. Slagelse den 29de October 1835. Caroline Abrahamsen, boende paa Gammeltorv hos Hr. M. David.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Da jeg Undertegnede har etableret mig som Lysestøber her Byen, saa anbefaler jeg mig til de Ærede, som ville forund mig deres Søgning, gode Varer og reel Behandling skal sted være mit Formaal. Slagelse den 30te October 1835. Ærbødigst. H. P. Buch, naa af boende paa Smedegade tæt ved Nytorv
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Da det Decret, hvorved min Broder Spækhøker Ped Jørgensen heraf Byen under 17de November 1833 blev erklæret i Umyndighedstilstand under mit Værgemaal, nu er tilbegekaldt, saa finder jeg mig foranlediget til at bekiendtgiøre at fornævnte mit Værgemaal er ophørt, og at min BrodePeder Jørgensen herefter kan handle som fuldmyndig Mand Slagelse den 28de October 1835. Jens Jørgensen, Skoemagermester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Ved Kiøbenhavns 1424de Trækning udkom: (Hermed følger Slutningen af første Bind af Historien Philosophie.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Aurg. No. 90. At eller: Slagelse Ugeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 10. November 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Udtog af en meteorologisk Dagbog. October 1835.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Veirliget havde ikke i denne Maaned noget Udmærket ved sig, Naturens Phoenomener vare simple, og det store Natur=Phoenomen, som viste sig paa Firmamentet, frembragte ingen Virkning paa den Dunstkreds, som omgiver Jordkloden. - Der fandt en temmelig Ballance Sted i Vindenes Strøg, dog havde de vestlige og fornemmelig de sydlige Overhaand Søndenvinden blæste i 22 Dage, Vestenvinden i Østenvinden i 16 og Nordenvinden i 12. De sydlige Vinde havde Overhaand fra den 1ste tilden 14de, derpaa blæste Nordosten i eet fort, fra den 14de til den 19de, fra den 20de til den 24de havde man Sydost, hver Dag, derpaa holdt Sydvest ved fra den 25de til den 30te, paa denne og den følgende Dag dreiede Vinden om til Nordvest og Nordost. Vindenes Styrke var afvexlende; for det meeste blæste de svagt, dog var det sieldent Vindstille, om Natten imellem den 13de og 14de reiste sig en voldsom Storm af Nordvest, men som rensede Luften og tilveiebragte klart og godt Veir. - Disse sydlige Vinde gave et mildt og fugtigt Veir saaledes som det kunde forventes. Det regnede 10 Gange, ofte meget stærkt, men da Regnen faldt jevnlig om Natten, saa forbleve Dagen lyse og behagelige, saa at Solen lod sig see i 27 Dage, uagtet Luften var mere eller mindre bedækket i 27. Veiret var meget mildt, nogle Dage vare fortrinlig skiønne og sande Sommerdage, saaledes den 2den og den 27de, Vindene kunde trække koldt; men man havde knap en svag Nattefrøst. - Barometret stod for det meeste lavt, undtagen i Maanedens skiønneste og klareste Periode fra den 15de tilden 18de, da det næsten reiste sig op under Bestandigt. – Lynild skal være seet enkelte Aftener.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Den første Halvdeel af October i Fior var meget tør; den anden derimod langt vaadere end i Aar og langt meere stormende. Kometen drog over vore Hoveder uden at frembringe et Jndtryk, som kunde svare til det Rye, der var gaaet af den i Forveien: man saae den klarest om Aftenen den 18de, med en vidunderlig Hurtighed fortsatte den sin Fart mod Solen, for at passere Revne for denne Firmamentets Konge; dens Hale var lang og smal, men Glandsen af den var svag, og Synet samlede ofte naar det vilde beskue den. - Denne Vandrer fra det fierne Himmeldyb, dette uforklarlige Himmellegeme passerede os forbi uden at giøre nogen Skade, og uden at foruroelige Jordens Beboere; dens Besøg tiente til at betage Disse al overtroisk Frygt; men Synet af den efterlod i deres Siæle en beundrende Følelse af Skaberens Storhed og hans Gierningers Ubegribelighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Den orientalske Politik. Man veed at ved Middelalderens Begyndelse og tilden store Folkevandrings Periode havde Begivenhederne i Asien den største Indflydelse paa dem i Europa. Det samme Phoenomen viste sig ved Tyrkernes og Mongolernes Fremtrængelse og 1 Korstogenes Dage. En lige saadan mægtig Indflydelse paa vor Jordens Deel, ville de store Giæringer, som finde Sted i Asien og i det nordlige Afrika, bevirke i vore Dage. Den Tid vil komme, og vi vide ikke hvor hurtigt, at Tildragelserne i Asien ville styrte de europæiske Nationer i blodige og langvarige Krige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
De ideligt gientagne Symptomer paa det mantschuriske Dynasties Undergang i China, det opblussende Had imellem Mahomeds og Buddahs Tilhængere i dette Land; det vestpersiske Riges (Frans, indvortes Sønderrivelse; den blodige Kamp imellem Østpersten og det nordlige Indien; Kurdernes tilvoxende Magt og Farlighed; Wahabiternes slumrende Forbittrelse i Arabien, Mehemed Alis Ydmygelse i Kampen paa det røde Havs østlige Bredder, denne stolte Herskers Vanheld og Trængsler og nærmende Undergang; Syriens uroelige og oprøriske Tilstand; og alt dette i Forbindelse med Sultanens vaklende Stilling, omgivet af det uroelige Albanien og det tilvoxende Grækenland, med hans og Frankeriges rivaliserende Jndgribelse paa Kysterne af Barbariet; og især med Storbrittanniens koldsale Magt i det sydlige Asien, som nu udbreder sig over begge Jn dens Halvøer og opsluger efterhaanden alle indenlandske Stater, endelig med Ruslands Kiæmpestorhed, som med romersk Moderation og Vedholdenhed, trænger stedse længere fremad fra Asiens nordlige Egne, bebuder ligesom mørke og truende Skyer paa den bedækkede Himmel, et politisk Uveir, hvilket maaskee langsomt, maaskee snart men sikkert trækker op over Europa. Paa Asien maa derfor den politiske Opmærksomhed uafladelig være henvendet; med Hensyn dertil giøres de store Forberedelser i vor Jordens Deel, derfor knyttes Venskabet saa nøie, saa uopløseligt imellem de gamle Rivaler, Frankerige og Storbrittannien, derfor erholder det hele vestlige Europa sin hele konstitutionelle Omdannelse, og derfor anvendes saamegen Omsorg paa at tilveiebringe et fast og urokkeligt Venskab imellem de østlige Magter. Saalænge de asiatiske Giæringer gaae saa jevnt af, saa forbliver vor Jordens Deel roelig; men naar de store Udviklinger begynde, saa vil Krigens Storme gaae over Europa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Jfølge Efterretninger i London fra Kalkutta af 12te Mai vare Englænderne i Ostindien meget opmærksomme paa de kæmpende Partiers Foretagender i det nordvestlige Indien, som uagtet Krigen ikke er af et stort Omfang, dog ansees for at være den vigtigste politiske Begivenhed, som i mange Aar har tildraget sig i Ostidien, og at være af en meget væsentlig Indflydelse for England, fordi Runject Singhs Nederlag vilde tiene meget til at forstørre den russisk persiske Jndflydelse. Begge de kæmpende Magter, Afghanerne og de Sikhs, have trukket deres Tropper sammen i Nærheden af Khybar Passerne, hvor deres Strid skal afgiøres med Vaabenmagt. Afghanerne ere vel øvede tilhest, tappre og desperate i Kampen; de Sikhs ere ikke mindre resolverede, de ere i høi Grad disciplinerede, have europæiske Officere, for det meeste Franskmænd, og ere meget talrige, saa at en blodig Kamp kan forventes. Ronjeet Singh. Rajah af Punjab, Lahore og Kaschimir, besidder meget udstrakte Lande og kaldes i Jndien, Nordens Løve og Rajah over de fem Vande (Punjab). Han er en troe Allieret og Forsvarer af Kompagniets Jnteresse, hvorimod DostMohammed Khan er fiendtlig sindet mod dets Hensigter, saa at man troer, at ifald Runjeet Singh skulde blive styrtet, saa vil Kompagniet blive nødt til at udvide sin Magt til Jndusfloden. Runseet Singh er kun 55 Aar gammel, men saa udlevet, som en Mand paa over de 80. Hans ældste Søn, 25 Aar gammel, skal succedere; han er et forfængeligt, herskesygt Menneske, som aabenlyst lægger sit Had mod Kompagniet for Dagen, og truer med at ville angribe det brittiske Distrikt. Efterat disse Betragtninger ere blevne anstillede, har man med Skibet Kyle fra Kalkutta faaet Efterretninger i London, som ere bragte til hiin Stad, over Hyderabad om at de Sikhs Armee, som blev kommanderet af Nor Nibal Singh, Runseet SinghsSønnesøn er bleven totalt slaget af Surdar Dost Mohamed Khan, Haken (Konge over Kabul. Afghanerne have ikke givet Pardon, og mange tusinde Sikhs ere blerne dræbte før og efter Slaget. Dosk Mohammed forfulgte den slagne Armee til Pesharer og bemægtigede sig denne Stad uden Modstand. Han beredte sig til at gaae over Jndus=Floden og føre Krigen ind i Hiertet af Puniab. RunjeelSingh var i Rotas; man meente, at han vilde ifølge Afghanernes Seier trække sig tilbage over Jn dus. Ogsaa en anden General over de Sikhs, Hurree Singh, en raae Kriger, og som er forhadt af den mahomedanske Folkemængde, har tabt 150 Mand i en Fægtning med nogle Partiegiængere. Dost Mohammed har intrigueret hos Zemidarerne i Kaschemir for at faae dem til at opgive Alliancen med Runjent Singh.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Nyeste Post-Efterretninger. Hs. Majestæt den russiske Keiserinde er tilligemed Storfyrstinde Olga kommen den 27de Octobe tilbage til Zarskoie=Selv i det bedste Velgaaende, og saa Greven af Nesselrode er kommen tilbage til St. Petersborg. - Lord Durham har forladt Odessa og er den rode October ankommen til Nikolajew; han blev modtaget med megen Udmærkelse, og spiste Dagen derpaa hos Admiral Lasarew, Chef for Flaaden og Havnene i det sorte Hav. Ambassadeuren udbragte under Maaltidet en Skaal for den russiske Søemagt, som han ønskede at maatte opnaae den høieste Grad af Fuldkommenhed og Styrke, og tillige, at et venskabeligt Forhold maatte finde Sted imellem den og den brittiske Flaade. Den 12te fortsatte Lord Durham sin Reise til Kijew. Den russiske Keiser har bortskiænket en stor Mængde, Godser i Polen til fortiente russiske militaire Personer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Fyrste Milosch af Servien har havt sin Afskeds Audience hos Sultanen, og efterat han er bleven overøst med Æresbeviisninger har han forladt Konstantinopel den 17de Octbr. Sultanen har foræret ham 6 Kanoner med de Ord: at han skulde betiene sig af dem for at beskytte den høie Port og alle troe Undersaatter. Det skal være ham overdraget at holde Orden og Roe vedlige i Bosnien, som ogsaa kan giøres nødigt da Røverbander fra denne Provins have nyelig foruroeliget de østerrigske Grændser. Man har i London faaet ganske nye Efterretninger fra Lissabon. Man holdt der Dronningens Formæling med Prinsen af Koburg for en afgjort Sag En Folketælling skal foretages. 1150 Mand af det brittiske og franske Korps i Portugal have ladet sig hverve til Krigstieneste for Dronningen af Spanien; men det franske Korps under Oberst Suarceer i dette Land bleven opløst formedelst Jnsubordination.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Man vil nu vide i Paris, at Hr. v. Broglie skal have instrueret den franske Ambassadeur i Madrid, Hr. v. Raineval, om med Oprigtighed at slutte sig til den engelske Gesandt, Hr. Villiers, for at understøtte Hr. Mendizabals Politik, som det Juste milieu begynder at regne, som hørende til sit Partie. Det franske ministerielle Aftenblad beretter, ifølge en telegraphisk Depesche, at Karlisterne have angrebet Vittoria den 19de, og at den blev heftigt beleiret den 22de, men der skal herske en Tvist i Prætendentens Leier, og General Egnia skal være falden i Unaade. Don Karlos bestræber sig især forat forhindre, at den brittiske Legion skal forene sig med Kordovas Armee, hvorfor han blokerer St. Sebastian. - Mina er ankommen til Barcellona; Staden blev illumineret den 21de October, og talrige Folkestimler dannede sig under Raabet: Leve Jsabella! Desuagtet seer det sørgeligt ud i Katalonien og en stor Virksomhed udkræves fra den nye General Gouverneurs Side; thi Veiene ere usikkre, der er en total Mangel paa Linietropper; alle Kasser ere udtømte og Juntaen maa paalægge nye Skatte Ogsaa i den nordlige Deel af Valencia omsværme mange Bander. Udlændingernes Legion, stod den 25de October i Jaka. Portugisiske Tropper ere den 14de rykkede over Zamora ind i Spanien. Hr. Mendizabal har nedsat en Kommission angaaende de amerikanske Anliggender; Regieringen har isinde at erkiende de nye Friestater. De frievillige Bidrag tage bestandigt til; alle Embedsmænd offerere Staten en Deel af deres Gage; Fruentimmer tilbyde at arbeide for de nye hvervede Troppers Beklædning. Greve d'Espagne, er ledsaget af to Gensdarmer, ankommen til Lyon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Moniteuren beretter; at Central-Juntaen i Andujar har underkastet sig, at de Tropper, som stode under dens Kommando, afgaae til Arragonien, forat fægte mod Karlisterne; at Juntaen i Kadix har vel ikke opløst sig, men dog i en Forestilling til Dronningen lovet sin Medvirkning. Juntaen i Malaga er bleven styrtet ved et Oprør, og en nye er bleven udnævnt; hvorpaa Nationalgarden, uden foregaaende Dom, stod 4 Karlister. Samme Blad holder en stor Lovtale over Mendizabal, og forklarer hvorledes han har vidst at dæmpe Juntaernes Modstand uden derfor at give efter for alle deres Fordringer; hans Plan skal være, med Forsigtighed, og Moderation at revidere det Kgl. Statut; ogsaa Journal des Debats havde omstemt sin Tone og holder en Lovtale over det nærværende Regierings System i Frankerige. Enthusiasmen er i dette Øieblik meget stor i Spanien, og fra alle Kanter begive sig Tropper paa Marschen mod Karlisterne; fra Andalusien og Estremadura marschere allene 15,000 Mand; flere Regimenter fra Madrid have begivet sig paa Marschen til Norden. Den spanske konstitutionelle Armee vil snart komme til at udgiøre over 70,000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Hertugen af Orleans Eqvipager ere ankomne til Toulon; Tilberedelserne til Feldttoget i Algier ere meget store.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
En Jernbane bliver anlagt imellem Berlin og Potsdam. Provinsialstændernes Forhandlinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-10
Resultatet af Forhandlingerne om de Sager, som ere komne til Afgiørelse, blive meddeelte i Stændernes Tidende Nr. 7. No. 1. Udkast til en Plakat om Forhøielse af den Birkedommerne paa de Kgl. Godser ved Forordningen af 4de November 1720 tillagte Godtgiørelse af 2 s. pr. Td. Hartkorn i Stedet for Dommerkorn. Den nedsatte Kommittee for at prøve Udkastet, indgav under 14de October sin Beretning, og erklærede deri, at den havde intet derimod at erindre. J Mødet den 21de October blev Beretningen oplæst i Forsamlingen, af Statsraad Steenfeldt, og Sagen tagen under Forhandling. Justitsraad Salt cath foreslog derved at Refusionen for Dommerfornet skulde oppebæres af Amtstuerne og af disse udbetales til Dommerne. Professor Bang foreslog at denne Refusion skulde lægges som en Afgift paa Hartkornet Et Medlem foreslog, at hele Afgiften skulde inddrages ved Vacance eller udredes af Justitsfondet, hvis Kapital skal udgiøre 400,000 Rbd.