JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
No. 58. den 100. April. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts - Cidende. ALERTION
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Nyheder fra Udlandet. Frankrige. Paris, den 30te Marts. Bladens indeholdt i Dag et Udrog af en Erklæring fra Grev Orlow til det hollandske Kobinet. Denne Erklæring er i flere Henseender mærkelig, da den viser hvilket Parti Rusland vil tage i de belgiske Anliggender. Følgende Yttringer forekomme blandt Andet deri: Efter at alle Midler til Overtalelse og alle mulige Forsøg paa at bringe en Udsoning tilveie ere forgiæves prøvede, seer Hs M. Reiseren af Rusland sig ikke meere i Stand til at yde Kongen af Holland nogen Slags Bistand eller Hjælp. Hvor farlig dennes Stilling end bliver ved denne Jsollering, troer Keiseren dog nu gandsk at maatte lade al Ansvar falde paa Holland i hvad de saa end bliver følgen af Kongens betænkelige Skridt, Hans keiserl. Majestæt vil forbeholde sig med sine Allirede at gribe de virksomste Forholdsregler, for at bevare den almindelige Fred fra ethvert Brud." Efter at have tilstillet Kongen af Nederlandene denne Note forlangte Grev Orlow sine Passer og reiste den følgende Dag til London. Denne Erklæring har vakt megen Sensation og man forsikrer, at dens Ægthed har fundet Tvivlere hos det russiske Gesandtskab, hvem den altsaa ikke directe endnu er bleven meddeelt. – J Toulon ere den 23de Marts urolige Optrin forefaldne. En Missionair prædikede i Mariekirken saa aldeles i den carlistiske Mand, at en Deel af Tilhørerne udbrød i det Raab: "Ned med Præsten! Ud af Døren med Carlisten!" Dette gav Anledning til en almindelig Forvirring. Hverken Politie eller de Militaire vare i Stand til at gjenoprette Roligheden. Nu lod man to Compagnier rykke ind i Kirken, som snart jagede de Urolige ud. Dagen efter drog Pobelen med trefarvede Faner igjennem Gaderne. Stærke Patrouiller bleve udstilte, og Gjæringen er meget stor Trier
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Kongen har undersøgt i dybeste Jncognito Fæstningsværkerne i Vincennes paa det nøiagtigste i en Tid af halvanden Time. En Mængde Armatur sendtes til Toulon. Et Forslag om et Laan paa 40 Millioner for Staden Paris er i Pairskammeret antaget med 93 mod 15 Stemmer. J Grenoble forefaldt den 23de Marts blodige Dueller mellem Borgerne og Soldaterne. Ogsaa i Rochefort have adskillige Optøier, fundet Sted. En Coureer fra Wien har den 29de Marts bragt den østerrigske Ratifikation af Tractaten fra d. 15de Novbr. og tillige Befalingen til Gesandten at befordre Ratificationen afsendt til London. Ogsaa den preussiske Ratification ventes i denne Tid i London. Rygtet gaaer at en betydelig Leir skal opslaaes udenfor Lyon. En Mængde Telte blive forfærdiget i Paris, for at afsendes derhen. Fra Corsika meldes, at i Porto Wecchio er en Brig og et Dampskib, bestemt til Jtalien, lykkelig indtruffen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Grækenland. Af Londonnerconferenten er Sir Stratford Canning bleven overdragen at underrette Porten om en Souverains Valg i Grækenland. Man formoder, at den ikke vil lægge nogen Hindring iveien, da den tidligere har viist sig fornøiet med Prinds Levpolds Valg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Tyrkiet. Sultanen tænker nu stærkt paa at dæmpe den bosniske Jnsurrection, og har beordret Fyrst Melosch at være i Beredskab med 10,000 Mand Servier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
En Skrivelse, som ved en Koureer er kommen til Constantinopel, har bragt Efterretning om Fæstningen St. Jeand'Acres Fald; Jbrahim siges at have taget den med stormende Haand og at have nedhugget hele Besætningen. Nærmere Bekræftelse forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Jtalien. Hans Hellighed har sendt en Note ved Cardinal Bernetti til den franske Gesandt, hvori han bitterlig klager over Anconas Besættelse af Franskmændene. Krigerske Rygter have udbredt sig ved de østerrigske Troppers Fremrykning mod Ancona. Den af Pøbelen i Bologna mishandlede pavelige Oberst Sam boni har forlangt sin Afskeed. Han har mistet to Tænder og fik en betydelig Contusion for Brystet. Hertugen af Modena har efter Jordskjælvet den 13de til 15de Marts ladet udgaae en Bekjendtgjørelse i hvilken han erklærer, at dette Jordskjælv er en guddommelig Straf, for at advare og plage de Ugudelige i Landet, da rygges, løse Grundsætninger og revolutionære Meninger meere og mere udbrede sig. Man forsikkrer iøvrigt nu med Hensyn til den franske Expedition, at Kabinettet har erklæret paa en energisk og bestemt Maade sin Uvillie over Fremgangsmaaden ved Anconas Jndtagelse. Gal lois skal have overtraadt sine Jnstructioner, skjøndt disse vare meget præcise og tydelige. J Pesaro organiserer sig et østerrigsk Observations=Korps paa 15000 Mand. Gjæringen i Kirkestaten er fack stor, at enhver pavelig Soldat, som viser sig i Bolognas Gader bliver afvæbnet og mishandlet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Østerrig. Rustningerne drives med fordoblet Jver i Ungarn efter at man har erfaret Anconas Besættelse af Franskmændene. Nogle Regimenter, som her ere blevne tilbage, have erholdt befaling til tilsomst at bryde op Fra Pesth er allerede et Regiment afmarscheret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Engelland. Reformbillen blev den 26de Marts bragt til Overhuset. Pairerne vare talrigt forsamlede og en Mængde Medlemmer af Underhuset ledsagede dem. Hertugen af Wellington har heftig protesteret mod Reformbillen i Overhuset og sagt, at billen paa ingen Maade kunde lade sig forene med noget praktikabelt Regjeringssystem i noget Land. Den anden Forelæsning af Billen er bestemt til den 9de April. Cholera har nu ogsaa yttret sig i Jrland nemlig i Dublin og Be fast. J Glasgow og Edingburg tiltager den bestandig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
London, den 23de Marts Et særegent Syn paa den politiske Skueplads er den nuværende franske Marines Virksomhed Frankriges Fjender i det brittiske Parlament var hidtil alt for kortsinede til at berøre dette Punct. Foruden den under de ældre Bourboner foretagne Expedition til Algier, have siden de to andre til Lissabon og Ancona beviist, at Frankrige ogsaa ved sin Marine veed at gjøre sin Jndflydelse gjældende og værne og sin Julirevolution. Efter Forlydende har det østerrigske Cabinet tilbudet vort Hof, at rømme de pavelige Stater, naar Frankrige vilde gjøre det samme; at de franske Ministre ville antage dette, af vore understyttede, Forslag, er neppe nogen Tvivl underkastet. Ancona er vist ikke besat af Erobresyge, men til Selvforsvar og Vedligeholdelse af Ligevægten, og Lord Palmersion statuerede forleden Aften i Parlamentet, med fuldkommen Sandhed den Sætning: at en Regjering, der er saa svag, og i den Grad har tabt sine Borgeres Tiltroe, at den maa kalde en anden Mand til Hjælp, - deles ikke kan regnes til de uafhængige Stater, og ingen Føie har til at beklage sig over, at en anden Stat ei allene protesterer mod en saadan Jntervention, men ogsaa vælger kraftige Forholdsregler. Man glemme ikke, at dersom de romerske Stater ere nær ved Lombardiet, saa er Sardinien Frankriges umiddelbare Naboe. Det, som i Vilhelm III ved sin Thronbestigelse gjorde for Engelland, maa Ludvig Philips Ministerium nu gjøre for Frankrige. Det bør ikke taale nogen Coalition imod sig, dersom det ikke vil begaae et Selvmord paa dets egne Jnstitutioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Nederlandene. Prinds Frederik er tilsomst reist til Hovedqvarteret. Man troer, at Belgierne have i Sinde atter at begynde Fjendtlighederne. Alt begynder at faae et meget krigerisk Udseende. J Leiren tales meget om en forestaaende ny Organisation af Hæren, ifølge hvilken den skal deles i to Armeecorpser, hver bestaaende af fire Divisioner. Prinds Frederik skal have Kommanden over det ene og General Tindol over det andet. Ogsaa taler man om en femte Divisions Oprettelse som Reserve. Kong Wilhelm er fast besluttet paa ikke at underkaste sig Conferencens Betingelser, hvilke han anseer som et Attentat paa Souverainitetens og Nationens Rettigheder. Fæstningerne Huy, Lüttich, Namur og Gent blive paa tre Maaneder forsynede med Levnetsmidler. Natten mellem den 28 og 29de Marts var hele Antwerpens Besætning under Vaaben. Man havde hørt at Hollænderne vilde begynde Fjendtlighederne paany. J den Contract som er bleven afsluttet med Huset Rothchild skal den Betingelse være: "at den bliver at ansee for annulleret, saafremt een af de fem Magter siger lig løs fra Conferencen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Tydskland. J Zweibrücken har der været Opløb og Uroligheder i Anledning af Dr. Wirths Redacteuren af Bladet den dentsche Tribune) Arrestering. Pøbelen foer op og ned gjennem Gaderne og fra de omkringliggende Landsbyer strømmede Folket sammen. Alle strømmede hen til Fængslet og vilde bryde det op om Natten. Endelig lykkedes det at berolige Folket ved den Forsikring, at Dr. Wirth hverken skal blive udleveret til Preussen eller til Altbayern. Begge Deele blev af Generalprocuratoren erklærede for lovstridige. Man er meget spændt paa hvorledes den bayerske Regjering vil gaae frem i dette Anliggende. – Efter at Göthes jordiske Levninger den 27de Marts om Formiddagen fra Kl. 8. til i havde været stillede til Skue i hans Huus, for at skaffe de Mange fra Byen og Omegnen, der vilde ære hans Minde, Leilighed til at betragte den dyrebare Forevigede, hvis Hoved var prydet med en grøn Laurbærkrands, medens den gyldne, som hans Fødebye, Frankfurt ved Mayn, havde helliget ham, tilligemed hans Ordensinsignier, laae ved Siden af Kisten paa Tabouretter, foretoges om Eftermiddagen Kl. 6 den høitidelige Besættelse. Under alle Klokkernes Ringning satte Sørgetoget, hvori ogsaa Deputationer fra fremmede Steder, navnligen fra Universitetet i Jena, toge Deel, og som en talrig Mængde Mennesker i høitidelig Stilhed ledsagede, sig Bevægelse til den storhertugelige Begravelse. Efter at Liigkisten her var løftet af den storhtgl. Liigvogn og ned sat i Capellet holdt General-Superintendenten Dr. Theol. Rohr for Altaret en Sørgetale, som, sin ophøiede Gjenstand værdig, gjorde det dybeste Jndtryk Cholera. J Paris vare 12 nye Cholerasyge bragte i Hotel Dien fra den 29de til 30te Marts, af hvilke de 5 døde om Natten. Ogsaa i Neuschatel ved Senen og i Calais skal Cholera have viist sig. En Mængde Mennesker forlade Paris og begive sig paa Landet; Mange af Kamrenes Deputerede have ligeledes forlangt Tilladelse til at reise, saa at Discussionerne over Kornloven ikke ere synderlig levende. Antallet af de Cholerasyge, foruden de nævnte 12, angives af Moniteuren at være 62, af hvilke de 24 ere døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Fædrelandet. Rhvn. den 7de April. Man erfarer med Fornøielse, at den unge Pianist, Theodor Stein, der allerede har vakt saa store Forventninger, baade som Tonekunstner og Tonedigter, har erholdt allernaadigst Tilladelse til ved en offentlig Concert at aflægge Prøver paa sine Fremskridt siden hans første Fremtrædelse her i Hovedstaden. Det har allernaadigst behaget Hs. M. Kongen, at modtage en Composition af den lille Theodor, hvilken denne allerunderdanigst havde dediceret til Hans Majestæt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Dampskibet Dania afgaaer første Gang Mandagen den 7de Mai, om Eftermiddagen Kl. 1 præcise, fra Kjøbenhavn til Helsingøer, Aarhuus, Bogense og Fredericia, og afgaaer derfra igjen Torsdagen den 10de Mai om Morgenen Kl. 6 præcise, anløbende Bogense til Aarhuus, hvorfra det fremdeles afgaaer hver Torsdag Eftermiddag Kl. 6 præcise til Kjøbenhavn og vil her sandsynlig indtræffe hver Fredag Middag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
J Thisted grasserer i denne Tid ikke alene en ond artet Typhus, som man der i Egnen kalder "Sprinkler."men ogsaa den saa almeenfrygtede Strubehoste. Fra Øvrighedens Side er truffet de nødvendige Foranstaltning ger derimod. Ogsaa i Omegnen af Skive grasserer Strubehosten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Rhvns Børs Cours den 6te April 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 210. 12 Rbmk. 9 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Befordringer og Afgang. Justitsraad og Kammer advocat G. Schack beskikket til virkelig Etatsraad. Høiesteretsadvocat P. S. H. Salicath til virkelig Justitsraad. Stiftslæge ved Valløe Stift J. Steenberg til virkelig Cancellieraad. Birkedommer ved Valøe Stift og Grevskabet Bregentveds Birker. N. Nohr til Cancellieraad. Krigsassessor og Landfoged paa Island R. Ulstrup til tillige at være Byefoged i Neikevig. Cand. theol. J. Jørgensen, til ordineret Missionair ved Colonien Gothaab med til liggende Udsteder i Grønland, Overanditeur og Regimentsqvarteermester ved Husarregimentet O. Stephensen til Byfoged i Ebeltoft samt Herredsfoged i Sønder og Mols Herreder i Randers Amt. Cancellieraad og Sorenskriver paa Færøerne, J. Gorm, til Byeskriver i Rønne og Herredsskriver i Vester Herred. Cand. chir. J. Vilhelm til Districhtschirurg i Musse og Fuglse Herreder paa Lolland. Pers. Capellan for Kundbye Menighed i Sjælland F. Carstens til tydsk Præst for Colonien paa Alheden og Præsttil Annexet Karup i Aarhuus Stift. Kongl. Postskriver H. Hygom beskikket til const. Postfører paa Routen imellem Colding og Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Dødsfald. Brygger J. Møller, Mad. J. Paludan fød Bang, Assistent I. F. Rost, Mad. M. Krogh lød Frick, Jfr. Helene Nyegaard, Emilie Windekilde, Fabrikeur L. P. Friis, Skoemagermester H. Jensen, Mad. Helene Bertelsen, Alle i Khvn. Frue Marie Rech fød Kjersgaard i Maarup. Kammerraad og Sandflugtskommissair Westesen Warde, Frøken Frederike Bertouch i StøvringgaardsKloster. Sognepræst Monrad i Østervelling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Bekjendtgjørelser. Da die 3 Sclaven bet der Renuvation 1) Johann Peter Johannsen Blanch, 2) Christian Rasmussen Fischer und 3) Johann Heinrich Lindemann, die Nacht von 6ten 7ten d. M. Gelegenhelt ge funden haben ihren Aufseher zu entspringen und ans der Festung zu entweichen, so werden nach befølgenden Signalementsalle hohe und nederen militaire Behörden und CivilObrigteten dienstlich ersucht, en Betreffungs Fall, obige 3 Verbrecher zur fanglichen haft zu dringen, und dem Gouvernement zur Abholung derselden die Anzeige Ju machen. Rendsborg, den ten April 1832. Sr. Königl. Majestæt bestalter Obristlieutn. und Platzmajor Seyer. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Signalement, Johann Peter Johannsen Blanch geburtig inAlsøndrup bei Frederiksborg auf Seeland, ist SchmiedeGeselle, alt 38 Jahre, 61 1/2 Zoll gros, Sprache danisch und et was deursch, Haare blond, Bart blond mit grau und stark, Stirn breit, Augen blau, Augenbraunen stark und blond, Nase breit und et mas aufstehend, Mund breit, Zahne gesund und von Tobak ergriffen, Backen villig, Ohren proportionert, Kinn dret, Hals kurs und dick, Brust breit, Schultern breit, Rücken grade, Arme lang, Hände breit, Fingern proportionirt, Lenden dick, Knie grade, Beine grade, Fusse gros, Gang grwohlich. Be sondere Kennzeichen, auf der Brust und auf den Armen mehrere weisse grose Flecken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Signalement, Christian Rasmussen Fischer Geburtsort Houlberg, Bye, Wiborg Amt, alt 31 Jahre, gros 67 1/2 Zoll, Gewerde Bauer, Sprache danisch und Platdeursch, Haare röthlich, Bart roth, Stirn breit, und eine Narbe darauf, Augen grau, Augenbraunen weisslich und kum sichtbar, Mund augehebene Lippen, Zahne gesund und von Tobak gelblich, Backen vollig, Ohrengewohlich, Kinn rund, Hals lang, Brust breit, Schultern breit, Rücken grade, Armelang, Hande breit, Fingern lang, Lenden proportionist, Knie grade, Beine proportioniet, Füsse gros, Gang rasch. Be sondre Kennzeichen: auf der linken Hand die Buch staben ER HD.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Signalement, Johann Heinrich Lindemann, Gebohren in Mecklenburg, alt 37 Jahre, gros 62 3/4 Zoll, Gewerbe Arbeitsmann, Haare und Bart blond, Augen blau, Augenbraunen blond, Nase spitz und breit, Mund klein, Zähne weis, Backen villig, Ohren klein, Kinn breit, Hals lang, Schultern und Rücken schmal Armelang, Hände klein, Fingern dito, Lenden din ne, Beine dito, Fusse klein, Sprache platteutsch, Gang träge. Besøndere Kennzeichen keine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Til hunt bedre Liv hjemkaldte Gud men blide og fromme Kone, Mette Maria Kaalund fød Kahr den 5te d. M. i hendes 26de Aar, efterat hun Dagen før havde skjenket mig en Datter, hvilken, nogle Time før Moderen, det ligeledes behagede Gud at hjemkalde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Med inderlig Veemod bekjendtgjøres dette for Slag og Venner. Esby paa Helgenæs, den 9de April 1832. H. W. Kaalund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Ved Proclamata, som ere læste for vedkommende Underret og snarest muligt ville blive læste for Landsoverretten i Viborg ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogensomhelst Fordring efter følgende Afdøde, nemlig: 1) Aftægtsenke Maren Knudsdatter og forhen afdøde Mand Niels Terkildsen i Glarboe i Them Sogn. 2) Pigen Else Mikkelsdatter i Aale og 3) Ungkarl Jens Madsen i Hiortzvang, forhen Avlskarl paa Rask Hovedgaard, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for mig som Skifte forvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thorsting, Wrads Herreders Contoir, den 31te Wittusen. Marts 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Skive Skydning. Tirsdagen den 24de April, Kl. 10 Formiddag bliver foretaget Skiveskydning ved Spørring, paa følgende Gevinster: 1ste, et 8 Dags Stueuhr, der slaaer Qvarteer, ansat til 18 Rbd. 2den, et 8 Dags Stueuhr, der viser Dato, 8 Rbd. 3die, et 24 Timers Slaa værk, til 5 Rbd. Et Nummer betales med 1 Rbd. Skydningen bliver Point, med glat Bøsse paa 100 Al. Samlingen skeer i Spørring Kroe. N. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
At Vognfabrikant H. Jensen af Haderslev, kommer den 13de April til Horsens og bliver den 14de der; den 15de April til Aarhuus og bliver der den 16de, den 17de April til Randers og bliver der den 18de April. Logerer i Horsens hos Hr. Gjestgiver Kjeldsen, i Aarhuus hos Hr. Gjestgiver Fullling, og i Randers hos Hr. Gjestgiver Rüdell, og paatager sig Commission at levere smukke og durable Vogne baade Wiener-Vogne, Gottar-Vogne og Post-Vogne, samt medbringer en Gottar Reise-Vogn, bekjendtgjøres herved til Liebhaveres Efterretning. En Farverpresse med nye Metals Møttering af 45 Pds. Vægt og næsten gandske nyt Træværk staaer til Salg hos Undertegnede, der til Lysthavende afhænder samme for en billig Priis. Ligeledes mod tages Bestillinger paa alle Sorter nu brugelige Vogne, hvoraf nogle staae færdige. Forsvarligt og net Arbeide samt reel Behandling loves. A. C. Ankier, Smedemester i Haderslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
En Dreng af god Opdragelse, kan til førstkommende Mai blive antagen i Farverlære hos Undertegnede. Aarhuus, den 9de April 1832. R. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Skipper J. Møller bliver bestemt færdig til at afseile herfra til Kjøbenhavn førstkommende Fredag og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Et Partie Silkehatte, hvormed skal oprømmes, sælges til betydelig nedsatte J. F. W. Røse. Priser hos Undertegnere indbyder til Subskription paa en historisk Bearbeidelse af efterfølgende Borge i Randers Amt, beskrevne tildeels efter utrykte Kilder: Stenalt, Holbegaard, Hevringholm, Rudtgaard, Skovgaard, Essen bek, Rugaard og Kalløe. Skriftet vil blive 8 a 10 Ark stort, med 9 Tegninger, og koste omtrent 8 a 9 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Subskription modtages hos Hr. Boghandler Jessen Aarhuus og hos mig i Skanderborg. Karl Hansen, Skanderborg, ordin. Catechet. den 4de Marts 1832. Napoleon. Historisk Droma i to Deele. Oversat og omarbeidet af Th. Overskou, 4 Mk. 8 s. - Holbergang. Udgiven af A. C. Boye, 1ste Hefte 2 Mk., faaes hos Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Mands-Hatte=Foutteraler ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Følge-Blad, til arhuus Stiftstidende No 58.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Tirsdagen den 10de April 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Nogle Ord i Anledning af de i Følge bladet til Aarhuus Stiftstidende No. 4) indrykkede bemærkninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Saalænge Meningerne om den nye Plan til Hesteavlens Forbedring i de danske Provindser ere saa forskjellige, at en af Forsvarerne af denne Plan vil forsøge at drøfte de i Følge bladet til No. 38 af Stiftstidenden indeholdte bemærkninger, en anden ikke finder dem værd at ændse, og saalænge man ei strængere skjæl ner imellem de directe og de inddirecte Midler i Udførelsen af Planen, holder jeg det for Pligt, at anvendeden Jndsigt i Stutterivæsenet, jeg i en Række af Aar troer at have erhvervet mig, til at søge at forhindre de Misgreb, Planen kunde give Anledning til. Det er den directe Jndvirkning, der saa meget skader ved Præmieuddeling og Landbeskelernes Hold. De, der nøiere, endjeg, ere bekjendte med Nationens indre Forhold, ville bedre kunne afgjøre, om ei denne directe Jndvirkning paa Jndustrien overalt, hvor den viser sig, binder Aandens frie Virksomhed! Haar min Jndsigt ikke baaret nyttig Frugt for Fædrelandet, saa giver den mig dog den Beroligelse, at jeg ikke stifter Skade ved at gjøre opmærksom paa de Feil, jeg finder i Planen, endskjøndt jeg maa overlade det til Andre, mere Jndsigtsfulde, grundigere at gjennemgaae den Punkt for Punkt. Publicum vil derfor vist ei miskjende, hvad der er sagt i den bedste Hensigt, ligesaa lidet, som jeg miskjender Samfundets. Mit Hjerte slaaer varmt for Fædrelandet, og derfor smerter det mig at see, at Hertugdommene i flere Henseender ere langt forud. J den Green af National-Jndustrien, hvorom her handles, troer jeg, det idetmindste vilde være Jylland og Fyen let, snart at naae, ja endog overtræffe dem. Men jeg kan af Planen ikke see, at man har til Hensigt at følge Hertugdommenes Exempel, turde ikke vove som følgeværdigt Mønster for andre Selskaber, at opstille de Principer, der ere anerkjendte af Selskabet i Jtzehoe, og troer, at Publicum kan være berettiget til at forlange, at man viser det saa klart, som muligt, at det ved de Bidrag, man i den meest patriotiske Hensigt opfordrer det til at yde, virkelig for Fædrelandet understøtter Udførelsen af de Grundsætninger, der overalt meer og meer erkiendes for de rigtige. Og hvilket glædeligt Haab gives ei, i Anledning heraf, det danske Publicum, af Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Hertugen til Augustenborg snart at kunne vente nogle Forslag og Vink til Veiledning! Den sjeldne Gave, Hs. Durchlauchtighed besidder til at fremsætte sine Anskuelser i det klareste Lys, lader formode, at disse Vink ville gives tydeligt; den Tillid, Publicum kan have til en, med grundig Jndsigt udrustet, af kraftig Villie besielet Fyrste, lader haabe, at de ogsaa ville vorde benyttede. Chr. Paulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Bekjendtgjørelser. Efter Forlangende af Arvingerne i Boet efter afg. Mad. Assendrup, foretages Auction i Kjøbmand Fleischers Boepæl ved Aaen, Torsdagen den 12te dennes, Eftermiddag Kl. 2, over endeel dette Dødsboe, tilhørende Løsøre, bestaaende af endeel Sengeklæder, Linned og Kjøkkentøi, endeel Meubler, hvoriblandt 2 Ege Dragkister, et stort godt Klædeskab, endvidere nogle store Kister til Sengeklæder eller Handelsvahre, en stor Skriverpult til 4 Personer, 2de Vogne, en Ploug, en Harve, endeel Seletøi, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 3die April 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Onsdagen den 18de April førstk. lader Hr. Kock paa Christinebal, formedelst Forandring af Bopæl, ved offentlig Auction bortsælge en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Sengeklæder, Meubler, Kjøkkentøi, Vogne, Plove, Harver, Heste og Køer, endeel nye Meierieredskaber, et Raps-Seil og endeel Raps=Segler, m. m. Auctionen begynder Kl. 9 Formiddag. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 30te Marts 1832. Seidelin.