JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-09-14
Følgende Selveier Niels Christensen Døvling i Vesterbrønderslev tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) En Engparcel af Hartkorn 2 Skpr., af Thomas Christensens forrige Gaard i Østerbrønderslev 2) Parcellen Nr. 1 af en Gaard i Østerbrønderslev at Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 trefjerdedeel Alb., der har tilhørt Niels Sørensen Damsgaard - og 3) Et Huus paa Klæstrup Mark i Jerslev Sogn, af Hartkorn 2 Fdkr. 1 enfjerdedeel Alb., bliver efter Vedkommende Pant og Udlægshavers Forlangende, stillet til 3de Auctioner, saaledes: 1ste Gang den 17de, ) denne Maaned paa mit 2den Gang den 21de, ) Comptoir her i Byen, og 3die Gang den 4 e October d. A. paa Hovedgaarden Buurholt i Østerbrønderslev, hver Dags Formiddag Kl. 10; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning kundgjøres. Sæbye, den 1ste September 1822. Boeck, Efter Vedkommendes Begjering, vorder de saakaldte Risom eller Baader Jorder, herved Byen, som ere udlagte til Hs. Majestæt Kongens Kasse, stillede til trende offentlige Auctioner saaledes: Onsdagen den 9de October, ) Onsdagen den 23de October, og) førstkommende, Fredagen den 8de November, ) hver Gang Kl. 2 Eftermiddag; Auctionerne holdes paa Byens Tingsted, og ved første Auction bortsælges Avlen som iaar er indbjerget fra Jordene. Conditionerne ligge forinden til Eftersyn hos Procurator Hassing i Sæbye, dog bemærkes, at naar enottendedeel af Kjøbesummen strax betales, kan Resten blive staaende i Eiendommene, imod eenottendedeel aarlig Afbetaling, ellers betales hele Kjøbesummen til Juni Termin næste Aar. Eiendommene ere som bekjendt særdeles frugtbare, og udskiftede af Fælledskabet. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, den 5te September 1822. Westenholtz. Den Selveier Cristen Pedersens Opbudsboe tilhørende Gaard, Steendahl i Karup Sogn, som med Parcellen Tychenet, staaer for Hartkorn, Jordskyld 6 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb., stilles til 3de Auctioner: 1ste Gang Tirsdagen den 17de,, September førstkommene, 2den Gang Løverdagen den 21de, hver Dags Formiddag Kl. og 3die Gang Mandagen den 30te) 10 slet; de 2de første Auctioner afholdes her paa mit Contoir, og 3die Auction i Opbudsgaarden, hvorved tillige forauctioneres Boets Besætning, Creature, Ind- og Udboe af alle Slags, Til Eiendommen kan aarlig saaes, 10 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg og 20 a 24 Tdr. Havre, avles 25 Læs Høe, samt fødes og græsses 6 Hæste, 14 Fækreature, og omtrent 30 Faar, af hvilke sidste der dog kan græsses langt flere end fødes. - Bygningerne ere gode, og kan Rollingshuset ved liden Bekostning, indrettes til Boepæl for en Familie udenfor Bondestanden. - Tørvebjergning især af Skudtørv, haves til Overflødighed. Eiendommen forevises af Eieren, og Conditionerne erfares hos Undertegnede. Sæbye, den 31te August 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Efterretninger fr.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Tyrkiet. Capitulationen af Athenens Slot, som tilsagde de derværende Tyrker Sikkerhed paa Livet og Tilladelse til med det Halve af deres (rørlige) Eiendom at drage bort til Asien, var tillige underskreven af Consulerne fra Frankrig og Østerrig. De af Grækerne efter Slottets Capitulation myrdede krigsfangne Tyrker udgjorde omtrent 800 Personer, ikke 8000 som i forrige Nummer blev sagt efter Hamborgs Correspondent, hvor Trykfejlen 1000, istedetfor 800, havde indsneget sig, og som her ved Avisens Udgivelse blev overseet. De 400 Tyrker, som bleve reddede, bestode meest af Kvinder og Børn, der havde fundet Lejlighed til at flygte ind i nogle Consulers Huse, da Grækerne faldt over de Værgeløse og myrdede forfode. Lykkeligviis kom den Franske Orlogskonner, Estafette, Lieutenant Reverseaux, og derefter Corvetten Active, Lent. Argons, i Havnen, og da Grækerne paa den Tid af Skræk for to Tyrkiske Krigs hæres Nærmelse vilde have ført Koner, Børn og Kostbarheder søværts bort i Sikkerhed, erklærede Reverseaux og den Franske Consul, at intet Græsk Skib fik Lov til at seile ud af Havnen med Græske Flygtninger og Gods, forinden de Tyrker, som endnu havde undgaaet Blodbadet, vare leverede uskadte ombord paa bemeldte Franske Skibe. Dette frugtede saameget, at Grækernes Anførere indgik det Forlangte, men da Tyrkerne under Bedækning af bevæbnede Franskmænd og nogle Græske Officerer, samledes fra det ene Consulathuus til det Andet, memlig først fra det Franske, hvorfra Toget gik til det Østerrigske for derfra at medtage de derind flygtede Tyrker, derfra til det Svenske, saa til det Nederlandske og sidst fra det Engelske til Skibene, blev Toget antastet af en talrig Mængde bevæbnede i Græker, som først begyndte med paa en støjende Maade at fordre en skjøn ung Tyrk, paa en 14 Aar, udleveret, og da dette blev nægtet og Tyrken strax stillet ind i Midten af Bedækningen, overfaldt de Franskmændene og lukkede Havneporten for dem forat bemægtige sig hele Førselen. Franskmændenes kjække Aandsnærværelse og en heldigviis i samme Øjeblik fra Corvetten tilstødende Forstærkning, som kom et ned fra Consulens Huus, hvorhen den efter sin Landing først havde begivet sig, reddede dem fra den overtrængende Fare. En Fransk Fændrik arresterede selv med egen Haand en af de blodtørstigske Formænd blandt Grækerne og afleverede ham, ved Hjelp af de Græske Officerer, i Stedets Vagt, fik derpaa med Magt aabnet Porten og friede saaledes de ulykkelige Tyrker fra at dele deres Landsmænds og Troesforvandtes sørgelige Skjebne. - Saaledes er Tingen tilgaaet efter officielle Jndberetninger. Hvorvidt Fanatisme og Uvidenhed kan gaae i Forvanskning af saadanne Efterretninger, seer man dagligen Exempel paa. Saaledes har man nyligen etsteds i et vist Blad læst, at det var de Christne, som bleve myrdede af Tyrkerne i Athenen.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Øen Chios (Scio, Mastixøen) som før var befolket med 120000 Jndbyggere, tæller deraf nu i Alt kuns 900, og iblandt disse raser endnu smitsom Sygdom. Saadanne ere Følgerne, som Oprørerne ved deres uoverlagte Foretagende bragte over denne forhen saa blomstrende og af Tyrkerne særdeles begunstigede Ø. Den Tyrkiske Flodes Tog med Landtropper til Morea og Udrustningen af en nye Expedition fra Constantinopel bebude andre oprørske Øer og Lande i Tyrkiet en lignende Skjebne.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Den Franske Ambassadør i Constantinopel skal hos Reis-Effendi (Tyrkiets Udenlandsminister) have besværet sig over, at Hospodarernes Udnævnelse i Fyrstendommerne ikke var ham tilkjendegivet ved officiel Afskrivt at derom udfærdige en Role, men Reis Efsendi lod ham vide, at Rusland heller ingen Afskrifhar faaet. Lord Strangford skal have forlangt med Eftertryk hos Reis-Effendi, at Rusland maatte erholde en officiel Anmeldelse desangaaende, men Porten skal bestemt have erklæret, at ikke ville indlade sig derpaa, Janiskarerne i Jassy siges at have aftvunge Boyarerne og Embedsmændene sammesteds en Erklæring: at den der nylig værende svære Jldebrand var opkommen tilfældigviis og ved Vaade.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Spanien. Efterretningerne fra Grændseprovindserne ere meget modsigende og de Franske royalistiske Blade paastaae, at Spaniens Royalister gjøre god Fremgang, hvorimod de liberale Blade skildre Sagernes Tilstand, ganske til Fordeel for de Constitutionelle. Jmidlertid synes det dog utvivlsomt, at Empecinado har i Arragonien tilføjet Trappisten et stort Nederlag, og at Queseda kuns befinder sig i en mislig Forfatning i Navarra. J Catalonien, hvor Mina efter de nyeste Tidender endnu ikke var kommen, synes begge Parter saa nogenledes at kunne holde hinanden Stangen. J Valencia og Asturien begynder Royalisternes Parti at vise sig hist og her, og i Field. egnene ved Ronda har det constitutionelle Parti en haard Feide at føre med Smuglere og Rømnings. mænd, som finde Tilhold imellem Fieldene.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Om Krigen med Frankrig og de øvrige Fastlands magter snart vil komme til Udbrud, vil vel først vorde afgjort paa Congressen i Verona, men det er dog sandsynligt efter den Tone, som Franske og Østerrigske Blade begynde at antage om Spaniens Anliggender, at den ikke længe vil udeblive. - Et Fransk Blad fortæller, at General Mina, Spaniens berømteste Partigænger, som har den øverste Commando ved Grændsen og staaer i meget udbredt, Forbindelse med Frankrigs=Liberale, skal have Ordre, ved Fiendlighedernes Udbrud, at gaae over Pyrenæerne og sætte sig i Forbindelse med Frankrigs Misfornøiede, for derved at kuldkaste Frankrigs nuværende Dynastie. Muligen staaer hermed i Forbindelse det "Opraab til Europas frie Mænd, som Lopez Bannos nylig lod trykke i adskillige Sprog, og hvoraf især mange Exemplarer ere i Omløb i Frankrig, i Hensigt at formaae Misfornøiede til at forene sig under det constitutionelle Spaniens Bannere.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Blandede Efterretninger. Fra Tunis er en Eskadre udløben, som man troer bestemt til at krydse langs med Portugals Kyster, imod Portugiserne, som ingen Foræringer ville sende. Til Kongressen i Verona ventes ogsaa Kongerne af Neapel og Sardinien. - Verona er en meget 2 smuk Stad med omtrent 9000 Huse, for Størstede, tilen af Marmor, og 97 Kirker.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Sverrigs Magasin-Direction har ladet sælge sit i Jtalien oplagte Korn og løser derfor 2000 Pund Sterling. - Fra Sverrige sendtes nylig en stor Førsel Piaster til Lybek for at dække Tratter og forebygge Coursens, Stigning.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
En Kone i Edinburgh, som sad for en aarlig Huusleie af 5 Lstrl. for et Tagkammer til en af de Gader, som Kongen passerede paa sit Jndtog til Holyroodhuset leiede samme Loftkammer bort forden Tid Indtoget stod paa og fik derfor 50 Lstrl. altsaa for et Par Timers Tid ti Aars Huusleie, hvilket viser at Skoterne ogsaa betale dyrt for at faae et Optog at see, hvor en Konge er Spidsen, uagtet Caledoniens beskjørtede Jndbyggere slet ikke før have vist sig Stuarternes paalatinske Datterbørn. synderligen hengivne.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Kongeriget Neapels Statskasse har havt i denne 1 Tid en stor Besparelse ved en Hvirvelvind og Skypumpe, som den 25de Juli ganske rensede Løbet imellem den indre og ydre Havn ved Brindisk i Provindsen Serra di Otranto saa aldeles for det ovskyllede Sand, at store Skibe nu flyde med fuld Ladning, hvor forhen smaa Pramme ikke kunde finde Vand nok at flyde paa. (fald paa den Maade her hos os f. Er Løgstørs Grunde, Skagens Reev eller andre lignende Banker og Reve i en Hast, bleve bortfløttede, da skulde man høre en Lamenteren over Næringens Borttagelse fra de hosliggende Stæders Jndbyggere).¬
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
J Nærheden af Halle i det Magdeborgske har et Jnsect, omtrent som en Flue, stukket tre Tyskere, ihiel. Jnsectets Navn vides ikke.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Fædrelandet. Odense, den 10de September. Jo længere vi have følt Savnet af en elsket Fyrstes og Fyrstindes Nærværelse desto frydeligere har Gjenkomsten været og festlige i Ordets sande Berydning Dagene, hvortil denne gav Anledning. Efter en mere end gaarig Fraværelse (det var den 21 Mai 1819 da Reisen herfra til Udlandet tiltraadtes, indtraf Deres Høiheder, Gouvernøren over Fyen, Prinds Christian Frederik med Gemalinde og Prinds Frederik Carl Christian Fredag Aften den 6 Dennes, i høieste Velgaaende her til Stifts staden, efter at have behaget at dinere paa Hvedholm hos Herr Kammerherre Grev Bille Brahe.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Hs. Excellence Generallieutenant Grev Ahlefeldt Laurvig, Stiftsbefalingsmanden, Kammerherre, Cederfeld de Simonsen, R. af D., og flere Honoratiores vare reiste det høie Herskab imøde, som udenfor Byen blev modtaget af Garnisonens Officerer og eskorteret af et Detaschement Dragoner, og det Borgerlige Ridende Corps, medens den øvrige Borgervæbning paraderede paa Gaden. Et tredobbelt Hurra lød ved Ankomsten til Slottet, hvor Magistraten med flere Autoriteter og Embedsmænd, vare forsamlede, for at aflægge deres underdanig Lykønskninger, kort, Alt var i Bevægelse, for at byde det elskede Fyrstepar et velmeent hjerteligt Velkommen. Samtlige Jndvaanere havde ogsaa lagt deres Glæde for Dagen ved en frivillig Jllumination, som det behagede Deres Høiheder at tage i Øiesyn, ved at lade kjøre sagte gjennem Gaderne, til Slottet, og udtrykte Deres Tilfredshed ved at hilse venligt til Siderne. Jblandt adskillige skjønne Transparenter, som vare anbragte, saaes paa Raadhuusbygningen en fra Himlen nedsvævende Genius eller Engel at slynge en Krands af Egeblade og Roser og Fyrvarrets Navnet ræk med Krone og følgende Underskrift: Pragtlös, uden Pomp og Glands: Folket Fyrsten minder. Troskabs Baand om Glædens Krands Kjærligheden vinder.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Paa Skomagernes Laugshuus paa det store Torv læstes en skjøn Velkomsthilsen, der begyndte saaledes: Fra Alpers høie Top og London-Verdens Vrimmel Velkommen at er hjem til Danas Stille Dal Paa Restaurator Vardrams Gaard flammede i Luetræk et Velkommen over Christian og Caroline og Indgangen var forvandlet til en skjøn oplyst Lund. Herr Kjøbmand Andrups smukke Gaard i Nørregade var prydet med et Transparent, forestillende Fyrsteparrets Navnetræk med Krone, omfattet af en Egekrands, som holdtes af 2 Hænder fra Skyerne og følgende Jnskription. Velkommen ædle Fyrstepar! Med Vemod saae Vi Dig bortdrage, Da mörknedes selv lyse Sommer-Dage. Du kom igjen - og mørke Nat blev klar Lige ud for Slottets Facade var og af Slottets Betientere anbragt 2 smukke Transparenter i Slotshaugen omgivne af Lamper, det nærmeste var en Støtte bag en Blomster=Æreport og det andet paa hiin Side over Dammet et med begge Prindsernes og Prindsessens Navne omfattede af Egeblade og begge med passende Indskrivter. Paa øverste Værelse af den paa Adressecontoirets Officin opførte Taarnbygning Graabrødrelille var i det Vindue, som vender mod Nørregade, anbragt en transparent Stjerne med Ordene under. Veuligt tindrer. Stjernen. Paa Altangitteret ligeover dette Vindue skinnede Bogstaverne: C. F. CA. dannede af koulørte Glaslamper; de to længste Sider af Gitteret vare, indfattede med lignende Glaslamper i Form af Guirlander, saa vidt den stærke Vind tillod at holde dem tændte, og paa Toppen af Flagstangen straalede, efter Flagets Nedtagelse, i den blaa Luft en oplyst Glasstjerne, der kunde seet nogle Mile fra Byen. Desuden faaes Transparenter paa Frimurerlogen, Conditor Durys Gaard og et Par andre Steder; endeel Vinduer være prydede med Blomster og paa nogle Bygninger, saasom Herr Stiftamtmandens, Grev Moltkes og Kjøbmand Cl. Dückers Gaarde, opførte med Lamper behængte Æresbuet.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Løverdag Aften var stor Cour paa Slottet, ligesom Deres Høiheder ogsaa under deres korte Ophold her naadigst have forundt Enhver Audients. Om Søndagen bivaanede D. D. H. H. Gudstjenesten i St. Knuds Kirke, hvor H. H. Herr Stiftsprovst Paludan Müller holdt Prædiken. En smuk Concert, den de musikøvende Liebhavere gave samme Aften, beærede Fyrsteparret med sin høie Nærværelse, og bleve ved Indtrædelsen modtagne med Trompeters Lyd hvorefter istemtes følgende vakkre VelkomstSang: I Langsel trende Aar forsvandt for Danien; og medens Danmark Taarer randt, dens Sønner Minde Krandsen vandt, til Længsels trende Aar forsvandt for Danien; til Dobbels Sol, fra Themsens Bred, steg over Elbens Blomsterhed. igjen. Hvor Fyrsten drog i fremmedt Land, saa langt fra Hjem, man priste Danmarks Christian, vort Riges tronebaarne Mand, alt hvor han drog i fremmedt Land saa langt fra Hjem. Beundring fyldte Alles Barm, hvor nordisk Drot, for Kunsten varm stod frem. og hvor Fyrstinden, Danmarks Pryd, huldsalig stod, man priste Skjønhed, Ynde, Dyd; fra Alles Hjerter toned Fryd, hvor Danskes Stolthed, Danmarks Pryd huldsalig stod. Hvor skjøn, hvor god, lød Alles Ord; og Echo svared over Jord: Hvor god! Saa høi Beundring, Kjerlighed, for Eder lød. Saa toned Fryd, i Sallighed; saa fulgte Glæden Eders Fjed. hvor høi Beundring, Kjerlighed. for Eder lød. Saa Mindet om de elskte To skal end i Alles Hjerter bo i Død! Nu Længsels trende Aar forsvandt for Danien, Nu toner Fryd, hvor Taaren randt! I Velkomst=Sang vi Krandsen vandt, da Længsels trende Aar forsvandt for Danien, da Dobbel=Sal, fra Codans Strand, belyser elskte Fødeland. igjen. hvorefter hele Forsamlingen udbragte et jublende Hurra. Ogsaa i Skuespilhuset, hvor D. D. H. H. behagede i Aftes at bivaane Forestillingen af den lille Hyrdedræng og de fire Tanter, lød ved Ankomsten en Velkomst=Sang og Hurraraab. Huset var saa propfuldt, som det kunde være. Det Vauxhall, hvortil Restaurator Bardram havde gjort alle Tilberedelser, men som formedelst Veirets Ustadighed maatte udsættes til i Gaar Aftes efter Commedien, var meget skiønt og foruden et kunstigt Vandfald og Belysningen i Haugen, brændte Fyrsteparrets Navnetræk længe i farvede Luetræk paa den overfor liggende Holm. Mange Fremmede vare indkomne fra Landet, forat deeltage i Almeenglæden, som neppe kunde udtal sig inderligere og med mere uskrømtet Hengivenhed.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Enhver ligesom higede efter at byde det høie Herskab et trofast, et hjerteligt Velkommen, der kjendeligen besvaredes med rørte og hulde bifaldsmill. Imorges Kl. 9 fortsatte Deres Høiheder, ledsagede af vore bedste Velsignelsesønsker, Reisen herfra til Nyborg.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Bekjendtgjørelser. Hvor gode fede kalkunske Kyllinger er at faae tilkjøbs; anviser Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
En liden Bilægger Kakkelovn ønskes tilkjøbs eller tilleie Bogtrykker Wandall anviser den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Nye røgede, og flekkede Sild, sælges af Br. Møller.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Extra god Kirsebærbrændeviin og St. Croix Rom, faaes til billige Priser hos Henningsen et Rübsahm.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Proclama. Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter Henrich Laursens Enke Johanne Jensdatter af Nibe, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nibe, den 12te September 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Auctioner. Onsdagen den 9de October d. A., Formiddag imellem 10 og 11, opbydes ved Auction 2den Gang, til Salg, om nogenlunde antageligt Bud skeer: Den halve Eiendomsret, i Fælledskab med Landinspecteur Winther som ejer den anden halve Deel, i Søren Mathiasens paaboende og ifæstehavende Gaard i Ferslev Bye, Hartkorn 6 Tdr. 4 Skpr. 2 1/2 Alb. og i Peder Dals ifæstehavende Huus sammesteds, Hartkorn 2 Skpr. 2 Alb., samt i Kongens og Kirkens An parter, Korntiende og Kirkens Qvægtiende af Gaardens og Husets Avl og Tillæg; tilhørende Jnspecteur Rosenbeks Dødsboe. Auctionen holdes paa Tingstedet i Nibe. Nibe, den 12te Septbr. 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-09-16
Efterstaaende Eiendomme, tilhørende afgangne Birkedommer Petersens Stervboe, bortsælges ved offentlig Auction, til nedenanførste Tid saaledes: Haals Broe. 1ste Auction Torsdagen den 19de, 2den Auction Torsdagen den 26de September, førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Grevskabet Lindenborgs Birks Tingsted i Fiellerad. Ludsholm Vase. 1ste Auction Løverdagen den 14de, 2den Auction Løverdagen den 21de September, førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Hornum og Fleskum Herreders Tingsted i Nibe. Skibsted Broe. 1ste Auction Tirsdagen den 17de, og 2den Auction Tirsdagen den 24de September, førstkommende, Misdag Kl. 12, paa Hillum Hindsted Herreders Tingsted i Vive; samt alle tre Eiendomme, Mandagen den 30te September, førstkommende, Formiddag Kl. 11, paa Fielleradgaard. Conditionerne, hvoraf anmærkes, at Kjøbesummen kan blive staaende mod sikker Caution, til næstkommende 11te Juni Termin, erfares ved Auctionerne, og vil fra 1ste Auction af, ligge til Eftersyn hos de respective Herrer Auctionsdirecteurer, som og hos undertegnede Skifteforvalter. Lindenborg, den 9de September 1822. Kirstein.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Morea. Jussuf Pascha har med disse den 17de Juli ødelagt Staden Bostizza, og derefter Petrinizza paa Nordkysten af Morea, og nærmede sig Korinth. Tyrkernes Styrke paa Morea regnes at være 50000 Stridsmænd.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Regeringen i Argos er opløst. Oprørshøvdingerne flygte hver sin Vei og søge at bjerge saamange Penge og Kostbarheder, som de kunne faae fat paa Kolokothron skal have begivet sig hen i Maina-Fieldene, hvor han ved Hielp af den ved Flugten fra Lejren for Patras medtagne Krigscasse skal søge Underhandling om Amnestie. - Athenen og Skyrosere, rømte af Oprørerne. Saaledes har Lykken føjet Chorschid Paschas klogt sammensatte og fortræffeligen udførte Plan til Grækenlands Erobring. De Græske Anføreres Uenighed, og Troløshed imod hverandre indbyrdes lettede ham meget Udførelsen af hans Planer.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Paa Øen Kreta eller Candia have Tyrkerne gjentagne Gange slaget Oprørerne, og Paschaen formaaede ved en udlovet Belønning af 25000 Piaster sine Soldater til at bestorme Oprørernes Leir ved Platania, hvilket lykkedes fuldkomment uagtet den ansaaes for uindtagelig. Pesten anrettede store Ødelæggelser, iblandt hans Tropper.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Der fortælles, at da Lord Strangford i en Sammenkomst med Reis-Effendi den 17 Juli forlangte af denne, at Tyrkiet skulde sende en Minister til en Russisk Grændsestad for at underhandle med Russerne, skal Reis-Effendi have svaret, at Porten Jntet havde at underhandle med Rusland om, men dersom Rusland vilde sende en ny Russisk Minister til Constantinopel, skulde det være den høje Port kjært. Haled Effendi (Keiserens Privatsecretær), som var nærværende, skal have tilføjet, at i saadant Fald maatte samme Minister ikke komme med noget Krigskib, da Commandanterne paa Castellerne ved Bosforus havde Drore til at skyde det i Sænk. (Jntet væbned Skib under fremmed Flag maa under nogen Omstændighed uden særdeles keiserlig Tilladelse passere Bosforus, det er Sundet ved Constantinopel. - Efterretningen fortjener dog maaskee ikke megen Tiltro).De i Jasse afbrændte Huses Antal angives nu til Spanien.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Dronningens Sygdom har tiltaget saameget, at Lægerne have opgivet Haabet om hendes Helbredelse. Constitutionstropperne i Grændseprovindserne gaae frem med Raskhed og have total slaget baade Trappisten, Queseda og Romanillos. Royalisterne fra Catalonien og de fra Arragonien ere komne i Strid indbyrdes og de første have slaget de andre.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Hertugen af Jnfantado er forviist til de Canariske Øer, den forrige Krigsminister Marquis de las Amarillas til Jviza og Grev Ezpeleta til Sevilla Et Brud med Frankrig synes nærforestaaende. Den Franske Minister i Madrid skal have faaet en meget drøi Note betræffende den Franske Sundhedslinie ved Grændsen med Betydning, at hvis den ikke inden en vis Tid var opløst, vilde Spanien ansee det som en Krigserklæring. Frankrigs Værdighed taaler ikke at lade sig saadant foreskrive og der marsere mange Tropper i Frankrig mod Grændsen, hvor meget Bevægelse iblandt de der allerede opstillede Tropper finder Sted.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Blandede Efterretninger. Friemureriet er strængelig forbudet i Rusland, ligesom overhovedet alle hemmelige Selskaber.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Bankøren Rothschild fra Frankfurt er bleven meget farligen syg i St. Petersborg.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Kongen af Frankrig er i denne Tid noget upasselig.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Hertugen af Wellington, som skulde have reist til Kongressen i Verona, er for det Første undskyldt, da han ligger syg af Galdefeber.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Nogle af Formændene for Rocheller Sammensværgelsen i Frankrig have nu faaet Dødsdom. Undsigelser fra alle Kanter strømme ind til Actor og Dommerne. General Bertons Sag var under Paadømmelse, men Udfaldet vides ikke endnu.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Jrelænderen Walter Fismaurice General Rock kaldet) er efter Dom henrettet.
Jyske Efterretninger, 1822-09-18
Fædrelandet.