JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Efterretningen om denne Bonapartes forestaaende Bestemmelse skal være kommen ham heel uventet, da han still de sig an at have stor Lyst til at blive i Et og Altengliseret. Som det hedder, skal hans følge og skilles fra ham paa nogle faa Personer nær. Den Udmærkelse, der vistes ham paa Skibet, er ogsaa afsagt, og den engelske Regjering har befalet, i Fremtiden at behandle hem blot som Generalen Chef. Alle Personer paa Dækket, saavel Franzoser som Engellændere, toge nemlig Hatten af, naar han nærmede sig, hvilken gevaltige Respreret især af Britter - skriver en af disses Landsmænd - ret herværret mig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Den 26 Juli om Morgenen tidlig afseilede Bellerophommed sin vi tile Fange til Plymouth. Aldrig han der været slig en Folk stimmel i Torbey, som i de 2 Dage Skibet. laacher. J mange Miles Omkreds kom Folk for at see Bonaparte, hvilket Haab imidlertid slog feil, siden han slet ikke kom iland, som ikke heller havde været raadeligt, da Tilskuerne i Trængselen havde myrdet hverandre, ifølge dette Folks bekjendte Nysgjerrighed, som ogsaa er skildret af Shakespeare, naar han siger om en besynderlig Fisk: "Var jeg nu i Engelland, og havde blot denne Fisk malet, da vilde der ikke blive een Nar tilbage, som jo gav mig en Sølvskilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Krigs-Efterretninger. Loire Armeens store Hovedqvarteer er i Bourges, og Generalerne Lecourbe, Suchet, (som allene endnu har 13000 Md. og 240 Kanoner, og Lamarqustøde til den med deres Korpser. Man venter først en Opfordring fra Ludvig VIII en bemeldte Armee om at nedlægge Vaabnene; vil dette ikke frugte, skulle alle Jndivider erkiæres for Rebeller, og de allierede Hære staae i saa Fald tilrede for at give denne Erklæring Eftertryk. Jfølge andre Beretninger kommer Ludvig i en critisk Stilling, da han paa den ene Side skylder de Allierede sin Jndsættelse paa Tronen, og Royalisterne paa den anden Side gjøre fælleds Sag med Bonapartisterne og begge have erklæret sig for Ludvig, som igjen skulde have forbudt Kommandanterne at overgive Fæstningerne til de Allierede. Denne Tingenes Vending (ifald den er sand) udkræver naturligviis deres hele Opmærksomhed. Fraalle Sider strømme Tropper til Loirefloden og henved 40,000 Md. af den østerrigske Armee under Frimont ere alt indrykkede i Autun. Fra Turin meldes og, at Kongen af Sardinien ikke har ratificeret Vaabenstilstanden med Brune, som imidlertid brandskatter allevegne hvor han kommer frem. J Brignolles har Man derfor ombyttet den treifarvede med den sorte Fane og Oficererne bære Sørgefler. Staden Bordeaux er endelig befriet af de Engelske, efterat de vare trængte ind i Girondefloden med mange Transportskibe og Landgangsstropper, og den afskyelige Elauzel, som nogle Dage før havde erklæret Staden i Beleringsstand og i Slottet Trompette havde gloende Kugler i Beredskab, for at lægge den i Aske ved den mindste Bevægelse, er bleven saa artig, at Kongens ivridste Tjener, ikke kunde udtrykke sig bedre, end han har gjort i en Proklamation af 20 Juli. Det glæder mig meget - siger han derhos at jeg har Jntet at bebreide migt. Han skal imidlertid have fundet det raadeligt at tage Fugten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Mairen Grammont har ogsaa den 22de bebudet Jndvaanerne, at de næste Morgen skulde hilse den hvide Fane, som ikke Erobring, men kun Pligt har plant til, og beder dem indstændig glemme det Forbigangne og holde sig fra al Havn, at ingen Taarer maatte flyde. J Nantes har den bekjendte hamborgske Gouverner, General Grev Hogendorp ogsaa selv befalet at udstikke den hvide Fane fra alle offentlige Bygninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Kongen har befalet Frikorpsernes og de siden 20 Marts oprettede Nationalgaders Opløsning. Man længes efter at erfare, hvorvidt det vil blive efterkommet da de fleste Fæstninger netop have Nationalgader til Besætning. Partiegængerne i Lochringen og Vogeserne i som udgjorde henved 25000 Mk., skulle alt have nedlagt Vaabnene. Men imod Forventning blev Basel atter bombarderet i en heel Time den 26 Juli fra Hunningen, hvorved 40 Bomber faldt i Husene, uden dog til Lykke at træde Nogen. Aarsagen har formodentlig været nogle Flinteskud, som Nitten før vexledes imellem Francoserne. og de schweizerske Forposter. Jmidlertid hedder det, at Schweitzerne, hvis Hensigt ikke gik videre end til at forsvare deres Grændser, nu trække sig tilbage fra Frankerig. De würtembergske Tropper under General Scheeler ere ligeledes atter indrykkede i deres respektive Garnisoner, siden de indtrufne Omstændigheder have gjort Besættelsen af Forskandsningerne ved Rehl, hvortilde af de høie Allierede vare udseete, overflødig. Fæstningen Givet (ved Dinant) er den eeneste, som denne Gang nævnes at have overgivet sig. Det kongelig preussiske 6te Armeekorps paa henved 60,000 Md. er alt gaaet over Rhinen og Chefen, General Tauenziens Hovedqvarteer var den 28 Juli i Aachen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Nogle brittiske Skibe have endnu nylig havt en Fægtning med Batterierne ved Brest, fordi de angreb nogle Skibe med det treefarvede Flag i Bugten, som dog efter en haardnakket Modstand og endeel Tab paa engelsk Side bleve tagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Frankerig. .
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Endelig har Hs. Majestæt, efter de allierede Magters Tilskyndelse, og overbeviist om, at Strænghed allen kin sikre Roligheden i dette Land, beqvemmet sig til nogle Forholdsregler imod Hovedmændene i den sidste mageløse Rebellion. Den 24de er i denne Anledning udkommet to Forordninger. Ved den første udelukkes 28 Personer, hvoriblandt Hertugerne af Banzig, Pircenza, Eichingen, (Ney) Albusera, Concaliano, Treviso, Cadore, Griverne Lacepede, Latour Manbourg, Boissy d'Anglas, Montesquion og Segur, af Pairskammeret; dog med Undtagelse af dem, som inden een Maaned fremkomme med Beviis for, at de ikke have sidder eller agtet at sidde i det bona partiske Pairskammer. Jfølge den anden Forordninskulle 19 Generaler og Officerer, som have forraade Kongen før den 20 Marts eller angrebet Frankerig og dets Regjering med væbnet Haand arretteres og overleveres til Krigsretterne, nemlig Ney, Labedoyere, begge Allemands, d'Erlon, Lefevre: Desnouettes, Ameil, Brayer Gilly, Mouton Du vernet, Grouchy, Clauzel, Laborde, De velle, Bertrand, Drouot, Cambrone, Lavalette og Rovige. Andre 38 (hvoriblandt Soult, Excelmanns, Bassano, Mehre, Thibeauderu, Carnot, Vandamme, Lamarque, Bar rere, Regnauld de St. Jean d'Angely, Arrighi, Dumoland, Merlin, Defermont og Hulin, skulle forlade Paris inden tree Dage, og forføie sig en de dem anviste Pladser, hvor de forblive under Oplyn, saalænde indtil Kamrene have af jort hvilke af dem der skulle forvises ud af Kongeriget eller overantvordes Domstolene. Hvo der ikke efterkommer denne befaling, skal strax hæftes. De, som forvises Riget, ti staaes et Aars Frist til at sælge deres Eiendomme. Listen af disse her betegnede Personer bliver dermed sluttet og kan under intet Paaskud udvides, undtagen overeensstemmende med de konstitutionelle Love, hvorfra allene i dette Tilfælde er gjort Undtagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Generalerne Lillemands, Bertrind og Rovigo venter Man blive udleverede af Engelland; men af de Øvrige, som ere paa fri Fod, ville udentvivl de Alste heller flygte til Loire=Armeen, end stille sig godvillig. Davoust savnes ogsaa paa denne Liste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Kjøbenhavns Vexelkours den 4 Aug. Hamborg, 2 M. 606, t. S. 616. Amsterdam 2 M. 578. Londen 2 M. 23 3/4 Rbd. Specier 610. Disse solgtes til 36 a 36 1/2 Rbmk. Kommiteesedler (med Rente) 70 pr. 100. Obligationer 305. Norske Sedler 60.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
At den af Rigsbanken under 1 August 1813 bekjendtgjorte Kours af Rigsbanksedler imod virkeligt Sølv, i Overeensstemmelse med Hs Majestæts allerhøieste Resolution af 2 Januar 1815. indtil videre bliver uforandret 375, vorder fra Bankens Side herved bekjendtgjort. - Rigsbanken, den 1 August 1815. Malling. v. Schmidt Phiseldet. Schønheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Jndsendt. Hvor aarligt at det danske Folk elsker sin Fyrste, hvor naturligt at Mange ønskede paa Kongens og Dronningens Kronnings- og Sølvbryllupsdag at yttre deres Følelser, deres Glæde ved Jllumination paa en saa vigtig og sielden Dags Aften. Mange af Odense Byes Jndvaanere, skjøndt de vel vare komne til Kundskab om Hans Majestæts Ønske ved den fra Kancelliet den 22 Juli sidstleden skeete Bekjendtgiørelse, men i Samme kun saae Regentens Ømhed i at spare sit Folk for Bekostninger, og ingenlunde (som i Stilt to Aviser anføres) ansaae det for et Offer at illuminere deres Bygninger, troede saa meget mindre at handle stridende imod Borgerpligt, som fornævnte Bekjendtgjørelse ikke indeholdt er befaling. De tænkte sig Grundene til Hs. Majestæte Ønske, og kunde kun deraf finde, at Samme maatte være at svare de mindre formuende Undersaattere og de offentlige Stiftelser, de Bekostninger, som en Jllumination i alle Kjøbstæder maatte medføre. De føelte en Stolthed i at kunne tænke: naar vi nu illuminere vore Huse, uagtet Hans Majestæt vil frietage os for denne Udgivt, vise vinetop, at denne Yttring af vor Glæde ikke kan betragtes som et blot Galanterie eller en conventionel Høflighed, men at Samme er aldeles frievilligt og et, skjøndt svagt, dog uskyldigt Beviis for vor Kjærlighed og vor Følelse for vor Konge og Dronning. Naar det derfor i Stiftets Aviser anføres at det var Lydighed imod Kongens Ønske, der havde afholdt dem fra at illuminere vil vist flere med mig tilstaae, at dette ikke var Grunden, ligesom det heller ikke synes, at man med Tøie kan betragte Jlluminationen som en Ulydighed, da det saavel af Sagens Natur som af selve Præmisserne i fornævnte Bekjendtgjørelse fremlyser, at Undersaatternes Glædesyttringer i og for sig ikke kunne være Hans Majestæt ubehagelige. Nei, Grunden, hvorfor Jlluminationen ikke skeete, maa søges i deres Lydighed imod Politiets befalinger, hvis Virksomhed var saa meget mere umiskjendelig, som, uagtet der paa flere forskjellige Steder i Byen blev tændt Lys, disse i Følge dets Forbud strax bleve slukkede, og det er jo enhver god Undersaats Pligt at adlyde sin Øvrigheds befaling, selv om han endog trort, at den strækket sig videre end den egentlig burde. Jeg skylder min egen og enkelte Medborgeres Følelser ved at bekjendtgjør dette, at vise Sagen fra en anden og rigtigere Synspunkt. end i begge Stiftets Aviser er anført, og mig selv skylder jeg tillige at erklære, for at undgaae enhver Mistydning, at omjeg end antager, at en mindre Virksomhed hos Politiet ved denne Leili hed havde været ønskelig, da Overholdelsen af fornævnte kongelige Bekjendtgjørelse ikke forekommer mig at være en særdeles Gienstand for et Polities Opmærksomhed, et det dog langt fra, at jeg herved vil fremsætte nogen enten speciel eller almindelig Anke over at denne Byes Politiemester overskrider Embeds Myndighed. Gottschalck, Kancellie-Sekretair og Stifts-Revisor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Avertissements. Mandagen den 14 August førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 bliver efter Magist atens Foranstaltning foreta et 1ste Gang offentlig Auction over afg. Skoemager Svabet, Enkes Stervboes Huus, beliggende udi Ramsherred under No. 525 Litr. C., og bestaaer af et Forhuus til Gaden paa 5 Fag Muur- og Bindingsværk, en Etage, saa og et Skuur i Gaarden, samt et lidet Gaardsrum og Haugeplads. 2den Auction er bestemt til den 21, og 3die og sidste Auction til den 28 August; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 5 August 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Endskjøndt jeg tør formode, at min sal. Mand, Niels Holm, i sin Tid Forpagter og Forvalter paa Møen og Falster, ikke har efterladt nogen mig ubekjendt Gjeld, saa dog, da jeg sidder i nskiftet Boe, finder jeg til Sikkerhed for vore fælleds Børn i Tiden mig pligtet med 12 Ugers Varsel at indkalde Enhver, som formeener sig at have nogen Fordring paa vor fælleds Boe, til med saadan sin beviisligge Fordring at fremkomme inden indbemeldte Tid, enten for mig eller for min antagne Laugværge Landsdommer Dr. Baden, da enhver lovlig Fordring i saa Fald strax skal blive afgjort. Odense d. 5 August 1815. Anna Elisabeth Holm, fød Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Hos Frants Bager i Overgade er en holsteensk Vogn at faae for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Over endeel til Bortsalg allerede anmeldt Gods af forskjellige Slags, agter Undertegnede først i Septbr. at afholde en Auction; de flere som maatte ønske Noget bortsolgt ved samme, vil jo før jo heller indlevere skrivtlige Fortegnelser derover til Odense den 7 August 1815. L. Meyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Onsdagen den 16 Aug. førstkommende, Formiddag Kl. 10 bliver paa Langensøe Birketingsted holdt offentlig Licitation over nogle Reparationer paa Viggerslev Skolebygning; efter Konditioner og Overslag, som forinden ere til Eftersyn paa mit Kontoir her i Odense. - Langensøe Birketings Kontoir den er Aug. 1815. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Onsdagen den 16 Aug. førstkommende Formiddag Kl. 10 1/2 bliver paa Laugensøe Birketingsted holdt offentlig Licitation over en ny Steenbroes Opførelse over Frostens Aar, imellem Langensøe og Viggerslev; efter Konditioner og Overslag, som forinden ere til Eftersyn paa mit Kontoir her i Odense. Langensøe Birketings=Kontoir den 6 Aug. 1815. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
hos mig Undertegnede paa Vestergade No. 256 kan bekommes følgende Varer: fiin blaae Kaffe lyseste Kandis, hvidt Havanna-Pudersukker, hollandsk Tobak, forskjellige Sorter Skraae Tobakker, Karduus=Tobak, Stivelse, fiin Jndigo, med flere Sorter Varer, er at bekomme til billigste Priser som muligt. Carsten Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
En Student søger Kondition som Huuslæret til førstkommende November. De levende Sprog kan han ikke undervise i. En Billet til C. P. R. bedes aflagt paa Adressekontoiret, Efterat her i Odense for nogle Dage siden ved Døden er afgaaet Marie Kirstine Grønbeck, Enke efter forhen afdøde Skoemager Christian Svabe, er hendes efterladte Boe af Stedets Skifteret bleven taget under lovlig Behandling; J Boet er forefunden et imellem bemeldte Ægtefolk i Aaret 1790 oprettede og i Aaret 1794 allernaadigst konfirmerede Testamente, hvorefter det ved den Længstlevendes Død Efterladte skal skiltes og lige deles imellem de samtlige Arvinger, som for Stifteretten er bleven anmeldt at være følgende: 1. Paa Mandens Eide a. Frands Olsen i Odense; b. Andreas Bartholdt, Skoemager sammesteds : c. en Søster, navnlig Mette, som i Kjøbenhavn skal have været givt med en Skibstømmermand, men død og efterladt sig Børn, hvormange og om disse ere i Live, vides ikke, A. J. Sørensen, Sognedegn og Skolelærer i Frørups c. Lorenz Sørensen, Sognedegn i Asnisse ved Holbek i Sjelland; 1. Anne Elisabeth Sørensdatter, givt med Vagtmester Kyster i Kolding; 3. Johanne Marie Sørensdatter, Muurmester Sallings Enke; og H. Anne Kathrine Sørensdatter, død og efterladt en Datter Ernestine Sophie Augusta Strobak. 2. Paa den afdøde Kones Side, a. en Søster Anne til stine Grønbeck, givt med Boelsmand Jørgen Jensen i Vissenberg Sogn, b. en dito Sideel Grønbeck, givt med Kludesamler, Hans Salomonsen i Odense; og c. Karen Grønbeck, givt med Gaardmand Jørgen, Rasmussen i Ravneberg. Disse samtlige Arvinger, de Umyndige med deres Værger, bliver herved bekjendtgjort dette Døds ald og indkaldt til at møde under Skift t. Ligesaa bliver med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldt dette Boes Kredi= og Debitorer, de første for at anmelde deres lovlige Fordringer og de sidste for at betale det som de til Boet maatte være skyldig. Odense den 2 August 1815. Lindved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
En narl ønsker sig Condition som Kudsk eller Gaardskartil førstkommende November; paa Nedergade No. 687 kar, det Nærmere erfares. Hvem som har 2 Værelser med Kjøkken og Spisekamme, at ville bortleie til første Flyttetid, enten i Over, eller Nedergade, ville melde dem paa Adressekontoiret, som anviser den Søgende. Første Tirsdag den 3 August om Eftermiddagen Klokken 4 lader Eieren Hr. Landsdommer Baden offentlig forauctionere en ham tilhørende, paa Eibye Mark ved Svendborg Landevei, beliggende, Løkke med paa samme staaende Korn efter Udsæden 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Havre med Kløver i. Løkken, eller Koehaugen kaldet, staaer for 1 Skp. 2 Fdkr. 15 Alb. og ndgjør 8 Tdr. grometrisk Pløieland. Auctionen holdes paa Stedet, hvor de Lysthavende behagelig ville indfinde sig. Odense Herreds Kontoir, den 4 August 1815. C. A. Falbe
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-07
Onsdagen den 9 August førstkommende, formiddag Kl. 10. bliver det Anders Sørensen tilhørende Eiendomsted, Sønderledhuset kaldet, ved Sadserud i Veuflinge Sogn, ved Auction opbuden til Bortsælgelse paa fordeelagtige Vilkaar som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres; Stedet staaer for Hartkorn 1 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., hvorpaa avles godt Korn, og kan fødes en Koe. - Lunde, Scham og Schouboe Herredskontoir den 29 Juli 1815. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
Paris skal nu, som det hedder, inddeles i 4 Militær Qvarterer for Østerrig, Engelland, Rusland og Preussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
J Henseende til Bestyrelsen og Kontributionsvæsenet have disse 4 Magters Ministre og den 24 Juli taget en Beslutning, hvorefter den Kongelige Regjering strax skal indføres i alle besatte Departementer, og ingen Kontribution meere skal inddrives eller udskrives af enkelte Jnten dantere ved de forskjellige Armeer; men Krigsbyrderne sordeles paa det Heie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
Af en meget alvorlig Skrivelse fra den preussiske General Jntendant, Ribbentrop, til Præfekten i Seine Departementet af 10 Juli, seer Man, at det dog har været Alvor med den Staden Paris af Fyrst Blücher paalagte Krigskat af 100 Millioner, og at endeel Gidsler alt vare udtagne for at føre til Grandenz, hvis ikke strax blev betalt et Afslag paa samme. Hr. Ribbentrop lader tillige Præfekten vide, at hiin Sum kun er lidet imod de uhyre Reqvisitioner og Mishandlinger, Preussen maatte lide i Aarene 1806 til 12 under Grev Darus Bestyrelse. Men tilføier han, langt fra at betale lige for lige, have Vi hidtil kun forlangt Krigsomkostningerne, og vor Finants Budget har endnu ingen staaende Rubrik for Udpres ninger udenlands, som Frankerig havde for 1814.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
Indenlandske Efterretninger. De udførlige Beskrivelser over Kronningsfesten indeholde endnu, foruden det af Ceremoniellet i Avisen No. 11 Anførte, følgende som det Mærkeligste. Den kongelige Livgarde tilhest paraderede en have og Garden tilfods en ligne i den indre Slotsgaard; Hs. Majestæt Kongens Livjægerkors besatte den ydre Slotsgaard. Af Drabant korpset placeredes 18 Drabantere i Kirken, de 6 paa hver Side langs med Kirkestolene og de 6 bag Alteret. Korpsets Overfører tog Plads paa venstre Side nærmest ved Foden, af Tronen; 12 Drabantere toge Plads paa Forhøiningen i Slotsgaarden, paa begge Sider af Deres Majestæter Kongens og Dronningens Baldaquiner. Da Klokken i Slotstaarnet slog 12 3/4 begyndte Processionen til Kirken. Klokkernes dybe Lyd, Trompeternes og Paukkernes Skrald fra Altanen, den festlige Stilhed, som herskede blandt Tilskuerne, forøgede i høi Grad Handlingens Høitidelighed. To Herolder, klædt i rød Fløiels Dragt, stærkt besat med Guldgaloner, aabnede Toget, der bestokaf 400 Personer. Da Hs. Maj. kom under den af Riddere af Elephanten baarne Baldaquin, løsnedes Kanonerne. Ved Kirkedøren modtoges Hs. Majestæt af de tree Bisper i fuld bispelig Ornat, Münter, Balle og General-Superintendent Adler. Bispen af Sielland, traadte frem og ønskede Hs. Maj. til Lykke, hvornæst alle tree Bisper gik foran Hs. Majestæt, dog med Ansigtet imod Hs. Majestæt, indtil Allerhøistsamme var gaaet dem forbi opad Forhøiningen midt i Kirken, og havde nedladt sig paa sin Trone. Paa samme Maade modtoges Hos Maj. Dronningen. De fire andre Geistlige bleve staaende ved de smalle Sider af Alteret, nemlig Hofpræst Liebenberg og Stiftsprovst Clausen paa høire, og Slotspræst Jensen samt Amtsprovst Øligaard paa venstre Side, hvilken Plads de indtoge under den hele høitidelige Alt i Kirken. Den for sin Pragt og Skjønhed berømte Kirke var smagfuldt dekoreret. Lige for Alteret stod opreist en stor Trone, overtrukket med rødt Fløiel; den runde Himmel var besat med broderede Guldkroner. Over Tronen læstes medgyldne Bogstaver: Magten kommer fra Gud. Paa høire Side stod den bekjendte Elphene eller Eenhiørningbeens Kongestoel, hvorpaa Hs. Majestæt vedlod sig, og ved Siden af den Hs. Maj. Dronningens Stoel af massivt Sølv. Foran Tronen stode 3 Løver af Sølv i naturlig Størrelse. Kirkegulvet var belagt med violet Fløiel Midten og guult Fløie paa begge Sider. Den for Alteret anbragte Knæleskammel og det ved hver Side staaende Pulpet vare overtrukne med rødt Fløiel og besatte med Guldgaloner. Klokken lidt over 5 var hele Salvingsakten tilende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
Fra Hovedstadens Volde forkyndte Kanonernes Torden, den 31 om Middagen Klokken 12 Deres Majestæters Kongens og Dronningens høitidelige Kronings= og Salvingsfest i Frederiksborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
Fortegnelse over dem, som i Anledning af Kroningsfesten, ere benaadede med Ordens- og Hæderstegn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
Til Riddere af Elefanten ere udnævnte: Hs Durchlauchti hed Hertug Christian af Augustenborg; Geheime=Stets- og Justitsminister F. J. Kaas, Geheime Stats- og Finantsminister J. S. Møsting. Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn benaadedes følgende Storkors af Dannebrogen, Shime=Konferentsraaderne: A. P. Levetzau, Hofjægermester F. F. v. Krogh. J. v. Bülow til Sønderumgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
Stiftamtmand W. J. A. v. Moltke, Amtmand T. G. v. Schlanbusch, og J. v. Qualen. Til Storkors af Dannebrogen forfremmedes Efterfølgende: Kammerherre og Kontre=Admiral J. C. Krieger; Præsident i det slesvig holsteenske Kancellie O. J. Greve af Moltk. Kammerherre, Kontre Admiral H. v. Lindholm; Generallieutenent A. N. C. v. Kardorff, Kammerherrerne og A. C. P. Greve af Ranzau til Brettenburg, og C. C. Greve af Moltke; Overceremoniemester H. W. v. Warnstedt; Generalmajor G. L. Greve v. d. Schulenburg; Kongel. Gesandt ved det preussiske Hof F. Friherre v. Eyben, Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, benaade des følgende Kommanderer af Dannebrogen, Generalmajor T. J. v. Wegener; Konferentsraad P. Wormskjold; General-Superintendent og Overkonsistorialraad J. C. C. Adler; Konferentsraad C. M. T. Cold; Vice-Admiral O. Lütken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
Til Kommanderer ere allernaadigst blevne udnævnte: Kontre=Admiral og Overlods P. de Løwenørn; Kammerherrerne, Generalmajor J. W. v. Haffner, og Hofjægermester C. L. S. v. Warnstedt; Generalmajor C. S.v. Bassewitz; Konferentsraad P. Feddersen; KontreAdmiral F. C. Risbrigh; Kammerherre, Kongel. Gesandt ved det svenske Hof, H. Krabbe; Geheime-Konferentsraad, Amtmand over Tønder Amt, C. A. Bertouch; Generallieutenant P. L. v. Oxholm; Keiserlig Kongelig østerrigske Kammerherrer J. Greve v. Metternich Winneburg, M. Greve v. Diederichstein, og M. Greve v. Clari. Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn benaadedes efterfølgende Riddere af Dangedrøgen: Stiftamtmand C. Blom; Søekapitain, Konsul i Algier, S. F. Ulrich; Stadsmægler N. A. Holten; Generaluditor A. W. F. Bornemann; Kammerherre og Amtmand K. M. v. Ahlefeldt; Konferentsraad M. v. Essen, Kammerjunker S. H. E. v. Kroch; Generalmajorerne C.H. v. Suckow, og H. v. Beck; Oberstlieutenant P. E. v. Tschjerning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
(De til Riddere af Dannebrogen og Dannebrogsmænd Udnævnte, samt Befordringer og Afgang, følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-08
Den 30 Juli er Geheime-Statsminister og Ordens kantsler Greve Moltke, Ridder af Elephanten, udnævnt til Over=Kammerherre.