JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Alle de Skibe som fra Brest til Jrland var henseiglet, ere den 25. passato lyckelig igien tilbagekommen, og hafver en Deel Vahre inde, som der i Landet falder, samt 170 Matroser med sig bragt. Fra Monpellier skrives, at de fleeste Olie Træer og Viin Hauger der i Landet af Frosten er blefven forderf vet. Hans Kongel. Mayst. lader et ny Regiment udi Flandern hverf ve, hvortil de Engliske, Skotter ogJrrer, som sig af deris Fæderne Land begifvet hafver, blifver antaget, Regimentet skal kaldis Printzen af Vallis Regiment. Hertugen af Noailles, hafver ved en expresse, ladet Hans Mayest vide, at hand den Spanniske Stad St. Urgelpaa Discretion indtaget hafver; Bemelte Stad skal dog icke være udi den Stand at beholde den, om Armeen af samme Egn viger. Udi Ober Langvedock continuerer den store Hungers Nød, som af Mis voxt er paakommen; fra adskillige Provintzer af dette Rige sendis Korn derhen, men det værste skal være at Folcket ingen Penge hafver til at kiøbe noget for.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Engelland. Conden. Den 25 pass. forsamlede sig Parlamentet, som af Dronningen indtil den 30 Junii blef opsat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Efter at Crod Presion og Capitain Krone det Kongelige Hof en fuldkommen fornøyelse gifvet hafver, ere de blefven pardoneret og deris Pardon med det store Seigl blefven forseiglet. Siden hafver Lord Præston nydet den ere at kysse Dronningens Hænder, og blef af hende venlig imod taget. Om deris Bekiendelse er icke det alleringeste at fornemme, nu tvifles icke at det jo for en sær Aarsage skyld geheim blifver holdet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Voris Flode er med half Vind af Duyns, Wicht forbiseiglet, og tog Løbet hen ad Torbay; Floden bestaar udi 5 Skibe af den 1 Rang, 11 af den anden, 33 af den Tredie og 8 af den 4 tilsammen 57 Capital Krigs Skibe, den Hollandske under Vice Admiral Allemonde commando, bestaaer af 28 Capital Skibe. Før de gick til Seigls, lod Admiral Ryssel samptlige Officerer komme om Bord, formanede dennem at de begge Mayest. skulde Tiene med allerunderdanigste Tro forsickrende dem derimod Mayesteternis Naade, hvorimod hand dem ogsaa gaf tilkiende at hafve Ordre, at straffe dem, paa det haardeste, som icke beviser deris skyldighed. Dr. Beveridge har det Biskopdom Badt og Wels ey vildet annamme, hvorofver hendis Mayest. blef fortørnet at hun hannem ogsaa Kongelig Cap lans Charge hafver frataget. for Dynkircken krytzer endnu en Esqvadre af Engliske og Hollandske Skibe som forhindrer at de Skibe som sig der udi Hafnen befinder icke kand udløbe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Jrland. Succursen som de Jrrer af Franckerige bekommet hafver, bestaar udi følgende. Monsr. de St. Rutzhvil hvilken den Jrriske Armee skal commandere. 1 General Major, 2 Brigaderer, 1 General Adjutant, 106 Officerer, 150 Cadets, 320 af Engliske og Skottiske Adel, 24 Barberer, 180 Murmestere, 2 Bombarderer, 18 Constable, 3 Jngenieurs, 26 Tømmermænd, 980 Personer af alleslags Folck, 80 Heste, 19 Stycker, 12000 HesteSkoe, 6000 Heste-Bidseler, Sadel, og Pistole-Hylfster, 16000 Musqeter og Flinter, en stor Deel af Korn og Hafre, Klæder for 20000 Soldater, mange Telter, Kugler, Lunter, 12000 Fad Krud, 1200 Frisiske Ryttere, en stor Deel Viin og Brændeviin. General Leutenant Ginckel hafver ved Mulingar holdet Rendevous; hans Armee hvormed hand i Aar imod de Jrrer skal agere, bestaar udi 22000 Mand til Fods os 8000 til Hest, alle regulerede Troupper. Fra Mullingar er hand den 17 hujus med Armeen til Baltimore, (som er en stærck Skantze liggendis i en Morast marscheret, og samme Skantze den følgende Dag med Bomber og Stycker tvungen, at Guarnisonen sig paa Descretion maatte gifve, de Fangne som hand bekom derudi ere 1 Obrist, 4 Ober-Officerer 16 Capitainer, 14 Leutenants, 12 Fæn dricker, 780 Soldater, og 250 Røvere. Qvind-Folck og Børn som var der udi, hafver Generalen, Fienden ofver Shannon tilskikket, og efter at hand Skantzen vel hafde besat, lod hand Hertugen af Wirtenberg med et Detachement hen ad Athlone marschere, muelig, samme Stad at berende.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Spanien. Madrit. Admiral Papachinohafver 3000 Mand i Catalonien indbragt ; Den Kongelige Armee udi samme Provintz skal være 10000 Mand til Fods og 3000 til Hest, stærck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Lissabon. Den 27 om Natten hafver Hendis Mayest, Dronningen igien fød en Prinz til Verden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Pohlen. Her i Riget hører mand intet andet end stor Elendighed af Græntzerne, hvilcke af de Tartariske Stripperier gandske er forderfvet, og mange 1000 Mennisker udi Slaveri vorden henført. Kronens Armee er udi en elendig Tilstand. Den Stad Holkiev samt det Kongel. Slot, er af en Ulyckelig Vaade-Jld. Afbrændt. JtaJtalien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Rom. herfra falder intet andet at berette end om Conclaves forvirrede Tilstand, formedelst de Factioner, de Osterigiske ere med de Uparthiiske imod den Franske Faction foreenet, og vil icke samtykke Cardinal Altieri til Pave, dog alligevel kand de icke forliges om en anden Subject. Currererne gaar imidlertid flittig fra Conclave til Paris, Wien og Madrit hvilcket Pasqvino gaf Aarsag at sige at Aande som Væling skal befordre, icke i Conclave, men paa bemelte stæder maa være.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Mayland. Commendanten af Alexandria hafver Gouverneuren afsadtfordi hand adskillige gange imod en vis Afgift en Deel Mul-æssler kommendis fra Genua, til Cassal hafver ladet Pasere; ved de 9 sidste som skulde gaa der hen, blef det forraadet, og alle 9 anholdet, deris Ladning var Gevehr, Penge og andre Nødtørftigheder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Piemont. Den 28 pass. hafver Msr. de Catinat den Stad Veillane ladet be rende, i Staden laae 3 a 400 Mand med Skantzer og Pallisader omgifvet, den 29 blef Staden attaqveret og indtaget, hvorved de fleeste Folck som laae der udi blef nedhugget, de andre kom i Slottet, hvilcket med 6 Stycker blef beskudt, Granatererne bemægtigede sig straxen Pallisaderne, som gaf Aarsag at Commendanten begiærede at capitulere, som Monsr. Catinat afslog, derefter gaf den sig paa Discretion. Msr. de Catinat lod straxen Slottet og Stadens nye Vercker nedrive. Rivoli hafver de ogsaa indbekommet og straxen der skiønne Slot, som der findis, ødelagt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Den Førstel. Residentz Stad Turin, som de Franske truer at beleyre, er med 13000 Mand besat, Printzen Eugenius af Savoyen commanderer i Staden, og Feld-Marschalck Marqvis de Parella udi Castellet. Det gandske Hof hafver sig i den Festning Varcelli retireret. Den 6 hujus lod Msr. de Catinat den Stad Carmagnole i hvor udi laae 2800 Mand,) beleyre, den 4 Dag efter Beleyringen, hafver Gouverneuren med Accordgifvet sig, at den regulerede Militz paa Soldater maneer skulde udmarschere, men Land Folcket som var der udi, ickun med Key i Haanden. Spanske Nederlande.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-06-01
Den 3 hujus er H. K. M. af StorBritannien ved Armeen, som laae den Tid imellem Hal og Anderlech ankommet. Marschallen af Luxemburgs Leyer var samme gang ved Braine le Comte. Kongen er siden med hans Armee af Gemblurs henmarscheret, og der udi nogle Dage blefven liggendis, hvor Land-Greven med 5000 til Heste, 1000 Dragoner og 3000 Fodgængere, sig hafver indfundet. J midlertid hafver Marschallen af Luxemburg hans Leyer stucket i Brand og er til Binch og Marimone marscheret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Vien. Den Engliske Ambassadeur, Chevalier Hussey, som for nogen Tid siden herfra ad Tørckiet er afreyset, hafver sin Geheime Secretarius hidskicket, og Hans Kæyserl. Mayst. berettet, at hans Excellenz til Adrianopel af Store-Viziren meget venlig blef imodtaget. da hand gick til Audienzen, raabte deTørckiske Folck. Gud velsigne eders Forretning og Gud gifve at eders Mediation maatte faae en god Fremgang, paa det vi en gang igien kunde niude Fred og Rolighed. Store-Veziren, tackede Hans Excellenz for det Hans Mayst. af Støde Britannien søgte, at vilde giøre Ende paa den usigelige Blods-Udstyrtning, som udi nogle Aar her er blefven udgydet; Herefter StoreVizieren med Hans Excellenz confererede, om de Midler paa hvad maade Krigen kunde faae Endskab, og gjorde adskillige Forslag, med hvilcke forbemelte Secretarius her til Hofve blef afferdiget. Efter hans Ankomst hafver Hans Kæyserl. Mayst. flittigen holde Raad, og siden tvende Expresser afskicket, den eene til Pohlen og den anden til Venedig, som allerede med Resolutionen er tilbage kommen, hvormed forskrefne Secretarius igien til hans Principal er blefven afferdiget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Spanien. Hans Kongel. Majest. hafver gandske uformodendis, den første Kongl. Minister, Grefven af Orovesa afskaffet, og hannem med en Deel andre Ministrer casseret: Udi hans Stæd er Connestablen af Costilien vorden indsat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Ungarn. Obrist Kaunitz, som med et Parthi fra Effeckvar udcommanderet, hafver sig det Slot Jacovar bemægtiget, og Guarnisonen paa Discretion annammet. Ved Temesvar hafver et stærck Ratziske Parthi en Tørckiske Convoy af 800 Mand, som 80 Vogne med Proviant til forbemelte Stad skulde convoyere, slaget, og alle Vogne bekommet. Margrefve Ludvig af Baden, er med Armeen ved Esseck ankommen, hvor hand sig med General Guido af Starenbergs Tropper og National Folcket conjungerede, og 1000 Mænd for at marschere ofver DonauStrømmen imod Stor-Wardein commanderet, hafver, med den øfrige Armee er Hans Durchl. til Valcovar imod Sau-Strømmen marscheret. Mand vil forsickre at den Tørckiske Kæyser Solyman skal være ved Døden afgangen; udi hans Stæd er ved Store-Vezirens Forslag hans yngste Broder kommen paa Thronen, som bedre til en Urtegaards-Mand end en Kæyser sig skal kunde skicke, fordi hand all sin Tid i Hau gers Lystighed tilbragt hafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Paris. Udi de Franske Nederlande hafver Geistligheden efter Kongelig befaling alt det Sølf, som sig udi Kirckerne befandt, udi Mynten maatt levere, af hvilket altsammen Penge blifver myntet til de store Krigs Bekostninger. Efter Hans Kongl. Majest. Befaling er General Leutenant de Boulond; udi Piemont vorden Jiii 2. arresteret: Aarsagen er at hand Beleyringen for den Stad Cunco ophefvet hafver. Den 16 hujus, da den Kongel. Minister Msr. le Marqvis de Louvoy udi Kongens Cabinet med hans Mayest confererede blef hand Klocken 3 om Eftermiddag uformodendis svag, Kongen lod hannem være i sit Kammer, som er nest ved Kongens, og lod ved hans Chyruraus paa den høyre Armeen Aare slaae, men Blodet løb icke, og da hand klagede sig i den anden Side, blef hannem en Aare paa den venstre Armaabnet, i det samme sagde hand, Ach jeg døer, hvilket ogsaa var hans sidste Ord; paa denne hastige Maade døde en af de største Ministrer i Europaa, hvilcken Kongen alle sine Hemmeligheder betroet, hafde. Hans Alder var omtrent 53 eller 54 Aar, og har hand ofver 10 Aar de Charger udi Riget med Kongens store Fornøyelse betiente, Monsr. d'Ctrees hafver med en Eqvadre der Stad Barcellona Bombarderet, dog Staden ingen synderlig Skade giort. Udi det Gylliske er et Parthi af 300 Mand Cavallerie, af et Brandenburgisk Parthi vorden slagen, og mest alle blefven capoteeret. Udi Msr. de Louvoy Stæd hafver Kongen Msr. de Pomponne igien gjort til Stads Minister. Msr. le Marquis de Barbessieur den Afdødis Søn, er i sin Faders Stæd blefven Minister ofver alle Krigs expeditioner Hans Kongl. Mayst., hafver hannem Msr. de Chanlais til Jntendant anordnet. De andre Charger ere icke endnu bortgifvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Engelland. Londen. J hvor meget mand begyndte at blifve bange for voris og den Hollandske Smirniske og Scadroniske Flode (som bestod af 30 Skibe, hvoriblant var 16 Convoyer, og de andre i det ringeste med 24 Stycker monderet, og ofver 40 Millioner værd) i særdelished, da Kundskab ankom at den Franske Flode imod Jrland var henseiglet, saa hafver enddog den Almægtige Gud bemelte Flode bevaret, at den, den 14 lykkeligen til Kingsal er indløben. Den Engliske og Hollandske Flode, hafver formedelst de contrari Vinde i 10 Dages Tid icke kundet komme igiennem Canalen, og da Floden kom til Høysand, bekom Admiral Ryssel Kundskab, at den Franske Flode 10 Dage tilforn imod Jrland var henseiglet, hvor den Engliske og Hollandske Flode tog ogsaa sin Kaas, men da de kom ved Cap St. Clara, fornam Admiralen - - - dis Ankomst til Kingsal, hvorfor hand der henseiglede og Convoyerede bemelte Flode indtil Canalen, derefter tog hand sin Kaas imod de Franske skuster, fordi den Franske Flode, da den løb den Smirniske Flode fen, sig paa de Franske Kuster igien retirere Jmidlertid, anvender de Allierede ald muelig flid, at møde den Franske Flode.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Jrrland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Den 1 hujus kom General Leute nant von Ginckel med den Engliske Armee for Athlone, og lod ved et Detachement Fienden af Stadens yderste Vercker, som laae paa den Side af Shannons Revier, uddrifve. Den følgende Dag lod hand Staden, som ligger paa samme Side af Reviren bestorme; Da Fienden saae, at de Engliske var paa Bre sken, retirerede hand sig ofver Broen i Staden paa hinside. GeneralLeutenanten lod saa i Staden nogle Batterier opkaste, at beskyde Castellet sambt det øfrige af Staden; et par Dage derefter bemægtigede sig de Engliske fast den gandske Steenbroe, som fra den ene Stad til den anden gick ofver Shannons Flod, dog fandt de Broen ubeqvem til at Storme paa Staden. Hvorfor General Leutenanten 1500 Mand, af Danske, Engliske og Hollandske Folck udvælgede og af hver af dennem 3 Rixdaler, at de igiennem Strømmen (som den Tid icke var dybe dybere, end en Mand kunde komme der ofver) skulde gaa, og Fienden udi de Vercker som imellem Stæderne bygt vare, men dog icke synderlig fast, med god Couragieangribe, til hvilcken 6 Battailloner blef commanderet, dennem at secunre, General Major Tettau, General Major Macken, Brigadier, de la Meloniere og Printzen af Darmstatt commanderede Stormen, Hertugen af Wirtemberg føl gede med sine Granaderer om at an mere de forangaaende: Efter at Tegn til Storm var gifvet, marscherede samtlige commanderede, Tropper, (uagtet de Jrrers stærcke skyden) alligevel igiennem Strømmen, og da de til Breschen ankom, kastede de deris Granater i saadan Mængde paa Fienden, at de i stor Confusion forlod deris Pester, hvilke de sig bemægtigede, ogsaa Staden samt Castellet med Stormen indbekom; J den første Furie, blef og ofver 1000 af de Jrrer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
ral Leutenanten hafver i synderlighed de Danske og Hollandske Trop vers Dapperhed udi denne Action høy priset.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Jtalien. Rom. Endeligen er den 12 hujus den hellige Stol med en uformodenlig Person, nemblig Cardinal Pignatelli Ercke-Biskop til Napoli blefven forseet. Hans Hellighed er Printzens af Mineerbind Søn en Neopolitaner, den sidste af hans Familie, 76 Aar gammel, en Mand af et got Rygte, hand hafver sig Jnnocentius 12 ladet kalde, fordi hand af Jnnocentio 11 blef gjort til Cardinal. Venedig. Republicken hafver nu General Degenfelt til deris General antaget, hand skal Aarligen niude en Pension af 12000 Rdlr., og bekom 100 Rixdlr. til hans Eqvipagie. Napoli. Pesten tager til Molaa, Monopoli og andre Stæderi dette Kongerige jo længere jo meere til, alle de Poster som ligger ved de inficerede Pintzer ere stærck med Vagt forsiuner, og ved LifSkraf forbuddet at ingen Person andensteds sig maa henbegive.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Mayland. Tractaterne med Hertugen af Mantug og Gouverneuren af denne Stat, er endelig formedelst den Kæyserl. Ministers Mediation kommen til en god Slutning, med de Vilkor at de nye Skantzer paa begge Sider skulde nedrifves, og Hertugen siden vedlige holde Neutraliteten udi hans Førstendomne. Savoyen. Piemons Efter at Monsr. de Catinat med sin Armee indtil VillaStellone var kommen, foraarsagede hand ved sin Marsch, at Hertugen af Savoyen sin Armee maatte deele, og legge et stor Mandskab udi Turin, og besætte med Resten af Folcket Biergene omkring Staden, paa det Catinat icke samme Residentz Stad, skulde beleyre. Jmidlertid at Hertugens Armee paa denne Maade var fordeelet, commanderede hand General de Bullonde med 6000 Mand for at conjungere sig med Monst.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
le Marqvis de Fruqvieres, som laae for for den Stad Cunco, og ey noget kunde udrette, fordi Guarnisonen var resolveret at værge sig paa det yderste. Hertugen af Savoyen commanderede samme Tid Monsr le Comte de Berney med 1200 Mand, at vende ald sin Konst, for at kaste sig ind i Staden, hvilcket ogsaa skeede formedelst et lyckelig Udfald de af Staden gjorde, hvorved bemelte Comte de Berney miste nogle af hans Folck, dog blef hand for hans gode conduite af alle priset. Derefter bemestrede sig de Franske med stor Forliis en half Maane, hvilcken den følgende Nat af de Beleyrede med stor Courage igien blef erobret, i denne Action er en Deel af det Grammontiske Regiment, samt 2 Compagnier Granaderer, som de andre skulde bedecke, gandske vorden forderfvet og ødelagt, mange Officerer saarede, iblant hvilcke var Monsr. de Feqvieres Broder Søn, Men saasom de Franske paa nye igien med Jld indkastede og med Stormen anholdte, kunde Hans Kongel. Høyhed nock tæncke at de Beleyrede endelig blef nød at ofver gifve Staden; Hvorfor Hertugen, resolverede med et Corpus af 3000 Ryttere mestendeel med en Musqveterer bag sig, under Printz Eugenius Commando, Staden at succurere, og forsøge at giøre et Jndfald udi Fiendens Leyr, paa det de Beleyrede ved et Udfald kunde ruinere Fiendens Approcher. Prinz Eugenius lod dem i Staden ved nogle Kundskabere det vide, med Forsickring at hand forhaabede een lyckelig Fremgang, hvilcket ogsaa med god Succes skeede, Fienden, som tiligen bekom Underretning om denne Succurs, torde ey vove at forvente de andre i hans Linier, efterdi hans Folck var temmelig afmattet, forlod efter holdne Krigs Raad, hans Linier og Beleyringen med saadan Confusion, at hand nogle Stycker og Fyrmørser, samt den meste Deel af Munitionen, Kugler, Granater og Skantztog, maatte efterlade, og ey heller de Siuge og Qvæste kunde med sig tage, som var ved 400 Mand. Printz Eugenius kom saa ind i Staden, og lod Fiendens Trencheer og Linier igienkaste; alle de Fangne sider at de ofver 3000 Mand mist hafver, iblant hvilcke tællis den Marquis de Cruilly som var Obrist udi denne Beleyring. Derefter hafver Msr. de Catinat bragt en deel Folck udi Casal. De Franske hafver Monta udi Dahlene trende gange attaqveret, men Slottet som med Valdenser var besat, ikke kunde sig bemægtige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Spanske Nederlande. Efter at Armeen under Kongen af Engelland udi Uger ved Gemblurs camperet hafver, er Leyren den 19 hujus om Natten opbrudt, den 20 laae Armen ved Fleury, den 21 passerede den gandske Armee imellem Charle Roy og Chasteles paa tvende Broer ofver Sambre-Strømmen, og marscherede indtil Gerpines. Msr. le Mareschal de Luxemburg saa snart hand om Kongens Marsch bekom Underretning, er hand ved Bussieres ofvergangen, og satte ved Han paa Evre, samme Dag er hans Armee 8 Mile marscheret. Siden hafver hand sig meget fordeelagtig imellem Florennes og Philippeville len ret, og da hand saae at Kongen alle Dage hannem med store Detachementer lod incommodere, retirerede hand sig imellem Philippeville og Dinant, hvor hannem umuslig er at tilkomme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-08-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-08-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned er et Kongl. Forbud bleven publiceret, anlangende den Misbrug, som med adskillige Varis Ind- og Udførsel paa u-lovlige Stæder Nordenfields i Norge, til Kongl. Mts. Told-Rettigheds Besvigelse, skal begaaes, dateret den 8 Augusti.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-08-01
Fra Chur-Førsten af Saxen ere tvende geheime Raad ved Navn Hr. von Hunnicke og Hr. Martini her ankommen, som allerede hos Hans Kongl. Mtt. haver værit til Audienz.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-08-01
Den 17 haver den Kongl. Engliske Extraordinaire Envoye, formedelst Seyervindingerne udi Jrrland, holdet et stort Giestebud, og de Kongl. saavelsom fremmede Ministrer kostelig tracteret, paa Platzen for hans Gaard vare Stycker plantede, som ved hver Sund No. 80. heds Dricken bleve løssnede, og lod hand rød og hvid Viin springe; med hvilcken Glædskabs Udvissning den gandske Eftermiddag blef til ende bragt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-08-01
De Kongl. Tropper her udi Provintzien, marscherer fra alle Kandter til at forsamle sig udi Campementet ved Lyngbye, som den 4 Septembr. skal begynde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-08-01
Til Bergen er en rige beladen Vest Jndien-Fahrer fra St. Thomas ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-08-01
Tydskland. Hamborg. Efter Hans Keys. M. befaling, er den forrige Franske Resident Bidals Secreterer Monsr. de Clercq, som for nogen Tid siden her er bleven arresteret, til en deel Branden borgiske Soldater overleveret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-08-01
Gotha. Den 2 hujus er Hans HøyFørstl. Durchl. Hr. Friederick Hertug til Saxen-Gotha, af et Slag-Flod uKkke. for formodentlig i Herren hensovet, som for sine Høy-Førstlige Dyder af enhver beklagis. Neder-Rinstrøm. Det Neuburgiske Corpus haver sig det Slot Gerolstein, hvorudi laae 130 Franske Soldarer, formedelst en Bombe som derudi, nedfalt og antændte Slottet, bemægtiget, og alle til Krigs-Fanger bekommet; Og paa det de Franske herefter ey videre sig derudi skulde indqvartere, er bemelte Slot gandske blefven demoleret; Hvorimod de Franske udi det Gyliske 14 Landsbyer afbrændt og ruineret haver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-08-01
Maynz. Den 11 hujus er den Keyserl. Ober-Commissarius Cronsbryck, her for Staden paa Rætterstæden blefven halshugget; 500 Soldater var imidlertid derud commanderet at holde Vagt. Hand hafver sig slet intet til Døden vilde beqvemme, og da mand førde hannem af Fengselet og satte paa Vogne, hvorpaa hans Lig-Kiste stod, begyndte hand usigelig at lamentere, raabendis nogle 1000 gange: O Herre, J Esul og bad om Naade, med mange andre Camentationer den gandske Vey igiennem Staden indtil Rætterstæden. Da hand kom udi Soldaternis Kræds, blef for hannem, af General Auditeuren, Dommen aflæst, og laae hand imidlertid paa Knæ; Dommen bestod forteligen udi følgende: Eftersom hand fuldkommelig Forrræderi var overbevist, i det hand med Hans Keys. Maytz. og de høye Allieredis Fiende corresponderet og conspireret haver, og derfore 1000 Gyldene Luyser Aarlige Pension bekommen hafver, hvorfor hans velfortiente Straff burde at være Steilen, saa hafver dog Hans Keyserl. Maytz. og samtlige høye Allieredis Generalitet Dommen til Sverdet modereret. Herefter begynte hand paa ny at lamentere og om Naade at anholde, og da hannem den absolut blef afslagen, lagde hand sig ned paa Knæ og begiærede at skrifte for Jesuiterne som følgede med hannem, hvilcket temmelig længe varede. Da hand nu endeligen til Executionen paa en Stoel blef nedsat, kastede hand sig ofte til Jorden, og kunde ey tre stercke Bødel-Knegte holde hannem derpaa, hvilket foraarsagde, at Bødelen hannem Hovedet paa Jorden maatte af huge, at Sverdet gick dybt ned i Jorden. Paa den Maade blef hannem sit Forræderi mod sin Allernaadigste Herre belønnet.