JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Pera ved Constantinopel, den 17de Oct. I Gaar er den Russisk Keiserlige Ambassadeur Fyrst von Repnin ankommen her, og har strax holdt sit høytidelige Jndtog i Constantinopel. Denne Fyrstes Svite var meget talriig og anseelig. Han bragte med sig 3 med 6 Heste forspænd gie Karether, hvilket her er noget usædvanligt. Udi enhver af de tvende Karether var en Russisk Biskop, den 3die, bestemt for Ambassadeuren selv, var ledig. Thi det er sædvanligt, at Gesandtere selv med deres Svite, Betienterne undtagne, ere ved alle høytidelige Optoger til Hest. Og saaledes har denne Ambassadeur og holdt sit Jndtog. Hs. Durchl. er først Kl. 6 om Aftenen kommen her tilbage. Hans Escorte bestod af 3 Slags Soldater, hver 50 til 60 Mand stærk. Foran kom de Russiske Husarer til Hest, efter dem fulgte Grenaderer til Fods, og Curasserer til Hest sluttede tilsidst, men uden blottede Kaarder, dog med flyvende Fahner, under Trompeters og Paukers Lyd af Ryttere, og den sædvanlige Feldtmusik af Fodgiængere. Hertil kom endnu Portens talrige og prægtige Geleide. Det var længe forhen forbudet de Tyrkiske, Grædske, Armeniske og alle Europæiske Fruentimmer, paa den Dag at lade sig see paa Gaderne. Ja end- og Mændene af den Grædske og Armeniske Nation bleve af den Tyrkiske Vagt ikke tilladte at være paa Gaderne. Allene de saa kaldte Franker, eller Europæiske Mandspersoner havde Tilladelse, at ansee dette Jndtog, hvor de vilde. Man har ikke hørt, at ved denne Høytidelighed er skeet ringeste Uorden. Ambassadeurens Frue var med 3 Døttre Dagen forhen ankommen i en med tilstrækkelig sikker Escorte omgiven Kareth. Man har endnu ikke nøye erfaret, hvor stort det hele Antal af Svittens Personer og Heste har været.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Constantinopel, den 17de October. Scheick Daher er virkelig død. Han har efterladt en Ska af 19 Millioner Piastres. J hvor roeligt det endog nu er i Syrien og Egypten, saa vil dog disse Millioner igien vist foraarsage Stridigheder, da adskillige Basser vil deele med Porten. - Sultanens Søster, som var formælet med Selictar Mehemed Bassa, forrige Storvizier, og nu varende Bassa af Salonica, er død af Vattersoet.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Larneca, den 31te Julii. Græshopperne have i Aar gjort saadan en Ødeleggelse paa vor Øe, at Regieringen, sidst i forrige Maaned har afsendt Forestillinger derom til Porten, for at udvirke en Ordre, hvorved Jndvaanerne blive tvungne til at opbrænde dette Utøy, saasnart det begynder at udbrede sig. Thi Stor=Herren allene kan ved Lovenes Formildelse, føye dette eeneste Middel til disse Græshoppers Udryddelse. - Den Franske Fregat, Aurora, under Søe=Capitain Ridder Bom pars Commando, har fra den 21de til 27de passato lagt for Anker paa vor Rhed, for at indtage nogle Levnetsmidler. Den er, efter Sædvane, saasnart man blev den vaer, bleven saluteret med 5 Kanonskud, hvilke den og har besvaret.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Gibraltar, den 12te Oct. Capitainen paa et her indløbet Skib melder, at de ved Tetnan indsluttede 10 Maroccanske Galeerer have funden Leylighed, den 7de hujus om Natten at undkomme. Af dem ere de 8 seylede til Larrache og Tanger, og de tvende andre have ankret her paa Rheden, og venter paa god Leylighed, igien at gaae i Søen.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Rom, den 2den November. Hr. Lione, en Neapolitansk Ingenieur, har opfundet den Kunst, af almindelig Sand at danne Steene, som fuldkommen ligne de naturlige Steene i Haarhed og Vedvaren hed, og hvilke Kunstneren kan give den Grad af Haarhed og Tyngde, som han vil. De tage og ingen Skade af Vind og Veyr, og man kan betiene sig af samme til Bygninger, til Broelægning, til Billed=Støtter, Basrelief, Statuer, Balustrer, Capitaler, Piedestaler, Blomsterværk, kort sagt, til alle Bygnings Zirater; hvorved man har den Fordeel, at man bruger intet Hugge Jern, men kan give dem i Deyen den Form, Glands og Farve, som man finder for got. Disse Steene forfærdiger han af alle Slags Sand Man har gjort Prøver dermed, hvilke ere blevne approberede af adskillige Bygmestere og Steenhuggere, samt af den berømte Mathematicus, Pater Jaquier de Minimi af St. Franciscus de Paula Orden.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Livorno, den 1ste November. Vore tvende Fregatter Rondinella og Etruria ere komne, tilbage fra at krydse, uden at have paa dette Tog truffet barbariske Rovskibe.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Af en Skrivelse fra Cadix, den 17de Oct. For omtrent 3 Uger siden fik vi Efterretning fra Gibraltar, at Kongen af Marocco havde ladet anmode Contre Admiral Hartsink, Chef for den Hollandske Escadre i den Middellandske Søe, at komme til een af Havnene i hans Lande, for at træde i Underhandling, angaaende en Fred, hvorpaa Hr. Hartfink havde svaret: at han var ikke forsynet med Jnstructioner dertil fra General=Staterne, og kunde desaarsag ikke efterkomme Hs. Mohriske Majestæts Forlangende. Paa dette Svar har Kongen af Marocco sendt en vis PierreHumbert over Tanger til Gibraltar, med Breve til den det værende Gouverneur, hvorudi han anmodede ham om, at tillade, at bemeldte Humbert maatte i Gibraltar holde en Conference med Admiral Hartsink, og den Hollandske Consul Hr. Butler, for at gjøre sig Umage for, at blive enig om et Forliig. Conferencen er og virkelig bleven holdet.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Udi samme har Hr. Humbert givet stærke Forsikringer, at Hs. Mohriske Majest. intet alvorligere ønskede, end at leve i god Harmonie med Deres Høymægtigheder, og, saasnart mueligt, igjen at oprette det Venskab, som forhen havde været imellem dem. Han har og erklæret, at den forhen af Kongen i Marocco bemerkte Mishag mestendeels er allene at tilskrive en vis Persons Forhold. Man venter nu, hvad der vil følge paa disse Erklæringer af en Prints, hvis Troskab, hvad en Fred angaaer, Spanien endnu ikke synes at forlade sig paa
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Marseille, den 4de November. De nordlige Vinde, som i nogle Dage have blæst her, foraarsage en Slags Forkiølelse, som Lægerne kalde Grippe. Næsten alle ere behæftede dermed. Dog har denne Sygdom hidindtil været mere besværlig end farlig.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Af Gazette de France, den 10de Nov. Efterat Kongen af Marocco havde erfaret, at een af hans Alcaider, fra den Egn Melilla, har havt Forstaaelse med Staden paa den Tid, da denne Prints beleyrede samme, har han lokket denne Alcaide til sit Hof, og ved en af hans offentlige Audiencer ladet ham prygle til Døde.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Petersborg, den 31te October. Fra Moscau er den Efterretning indløbet, at den Tyrkiske Gesandt, Abdul Kerim, Begler Bey af Rumelien, har havt offentlig Audience hos Hs. Keyserl. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
London, den 7de November. En vis Person havde her for nogle Dage siden offentlig opgivet disse besynderlige Spørsmaal: 1) Om den Engelske Constitution for nærværende Tid havde nogle faste Grundsazer, 2) Hos hvem den Constitutionsformige Legislatur af Engeland var, 3) Om man kunde modsætte sig de, af den Constitutionsmæssige Legislatur udstædte Love, og 4) Omen saadan Modsættelse var Rebellion, Disse Spørsmaal, seer man nu saaledes besvarede: 1) Den Engelske Constitution har lovformige Grundsatzer, paa hvilke ethvert Regierings System i Engeland maae være grundet, 2) Kongen, alle Lords og det Almindelige, naar de ere lopformigt beskikkede og valgte, ere den Constitutionsformige Legislatur af Engeland. 3) Dronning Maria og Hs. Parlement udgar(som af Dronning Elisabeth og Hs. Parlement blev erklære og lovlig udraabt,) Love, som streed imod den Engelske Constitutions Grundsatzer, og i Grund og Bund kuldkastede dem Naar nu denne Legislatur, hvortil Dronning Maria var Stifterinde, var en Constitutionsformig Legislatur, saa har den Omstændighed, hvilken Spørgeren synes at troe, at være umuelig, virkelig tildraget sig. Men var det ikke en Constitutionsformig Legislatur, saa tilkommer det Spørgeren, at vise, i hvilken Hensigt den ikke var det, nemlig om Feylen da var at tilskrive en uconstitutionsformig Beskikkelse eller Valg, eller den troløse, eller udconstitutionsformige Udøvelse af den i samme foresatte Troskab. 4) Det er ingen Rebellion, at modsætte sig en Legislatur, som giver Love, som stride imod den Engelske Constitutions Grundsatzer, et ler kuldkaster dem. Den sidste Skotlandske Rebellion blev af alle Lemmerne udi begge Parlementshusene erklæret for Rebellion. - Den upartiske Deel af Nationen beklager, at de forskiællige Partiers Hidsighed gaaer saa vidt, at de bevæbne Jndianerne mod sig, hvis store Had til Europæerne, og umenneskelige Maade at føre Krig paa, giør den borgerlige rig langt forskrækkeligere. Det er ganske vist, at den hidElværende Stats=Secretair for America, Lord Dartmouth, nii bleven Seglbevarer i Hertugens af Grastons Sted.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Den 14de Nov. General Gage er virkelig ankommen sta Boston til London. Han har været 34 Dage underveys, skal have medbragt nye Freds Forslag, men har ey kundet give nogen behagelig Beretning om Sagernes Tilstand, da han derimod forsikrer, at al den Krigsmagt, som Storbriannien kan sende til America, ikke skal være i Stand til at tvinge Americanerne. Alt hvad som kan skee, siger han, er, at besætte Kysterne med en Rad af Skibe, for derved at forhindre Coloniernes Handel med alle andre Stater. Det heder at han i Eftermiddag skal møde for en Geheime-RaadsForsamling.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Dower i Engeland, den 2den Nov. Med Skibet Anna, ført af Capt. Henderson af Virginien, er her i Mandags ankommen som Passageer Hr. Ja snes Christie, under Forviisning Dom af Provincial-Congressen i Maryland. Denne Mands Historie er efter en offentlig Bekiendtgiørelse i de Americanske Blade følgende: Hr. Christie, en Brittisk Kiøbmand, er formedelst et fortroeligt Brev, som han havde skrevet til sin Ven, dømt i en anseelig Penge=Mulct, som han i reede Penge har maattet betale, og efter at han og var truet med en Æreløs Straf, saa har han ved en Forviisnings Dom undgaaet samme, og har seet sig nødsaget til at lade al sit Gods, som idet mindste beløber sig til 40000 Pd. Sterl., blive i Stikken.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Fra Haag, den 14de Nov. Man erfarer her, at Hs. Mst. Kongen af Preussen lader de gamle Fæstningsverker i Brigg sætte i Stand, og paa Grændserne af Nye=Preussen afhugge en stor Skov, hvor Røvere hidindtil have opholdt sig, og der igien anlegge Landsbyer.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Wien, den 9de Nov. Fra Rom er ankommen en Expresser med den Efterretning, at Paven har løsgivet Abbed Ricci af sit Fængsel paa Engelsburg; og Hs. Mst. Keyserinden har beviist Abbedens Broder den Naade, at lade ham strax meddeele denne Efterretning.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Da en vis Minister, som forvaltede visse Casser, ikke har kundet giøre Regnskab for en anseelig Summe Penge, saa er han afsat fra sit Embede, og hans Eftermand, paa det at Embedet maatte holdes i sin Anseelse, er bleven ophøyet i Grævestand.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Pohlske Grændser, den 13de Nov. Med første skal nogle Preusiske Stabs=Officeerer af den Berlinske Garnison passere giennem disse Egne til VestPreussen, for der at afhænte et Antal Rekruter, eller Cantonister, fra de dem anviste Cantons. Som man fra det Brandenborgske erfarer, har Hs. Preussiske Mst. forladt Sans=Souci og begivet sig til Slottet i Potsdam. Udi bemeldte Potsdam befinder sig og Arveprintzen af Hessen Darmstad, og begge Prinzerne af Wyrtenberg. J Brandenborg, nogle Mille fra Potsdam, er nyelig død den forrige Preussiske General=Lieutenant, Graven af Schmettann, som der i lang Tiid har opholdt sig, og er bleven bekiendt i sidste Krig ved Dresdens Overgivelse. - Alle Kreds Amter i det Galliciske Gubernio have faaet Ordre at indlevere en Fortegnelse paa Præstekaldene, deres Jndkomster og Præsterne selv. I Kraft af denne befaling skal en Sognepræst herefter ikke have mere end 1200, og en Capellan ikke meere end 600 Pohlske Gylden Jndkomme, og naar han ikke selv vil forrette sit Embede, skal han selv lønne sin Vicarius. Den er og anordnet, at de Grædske Catholske ikke meere efter Behag kan gaae over til den Latinske Kirke, men have desaarsag først at vende sig til Erkebiskopen af Lemberg.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Warschau, den 8de November. J Litthauen ere nu ogsaa af Stor=Feldtherren alle Kamre besatte, og han lader ogsaa inddrive alle Skorsteens og Verttshuusholds Penge, Fierdedeelene, som gaae af de adelige Godser, og Kopskatten af Jøderne. Han vil betale Armeen og sætte den i behørig Stand. General af Podolien, Prints Adam Cartoriski, som er General=Lieutenant i den Litthaniske Armee, er ogsaa der. Her i Kronen er vel endnu ikke af nogen Feldtherre gjort saadant Skrit; men man troer for vist, at det og vil komme saavidt, at Skatkammeret snart kunde betale Armeen.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Cøln, den 14de November. Formedelst Qvægsygen, som her har bortrevet næsten alt Hornevæg, blive i alle Kirker gjorte offentlige Bønner.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Fra det Brandenborgske, den 18de Nov. Hvad, skal vi endnu kunde opfinde alting, Nu vil man endog bortjage heele Armeer med Electriseer=Machiner.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Saa heder det i et vist Blad: Udi en stor Stad har en Mand af stor Erfaring forelagt en Plan, som i Fremtiden kunde blive vigtig. Archimmedes, skriver han, opbrændte de Rommerske Floder ved Brendeglas. Man kunde beskytte Stæder, Fæstninger og Leyre for Storme og Overfald, formindske Redouter, Graver &c., naar Fienden blev elerteriseret. "Og dette skal omtrænt gaae saaledes til: En Mængde smaae Staaltraade, som formedelst bøyede Hager ved mange Hænder i en Hast kunde føyes sammen, og igienskillesaad, samt meget let føres af Sted, kunde ved bevægelige og af sig selv omløbende Machiner giøre underlige Virkninger. Deres Jldstraaler kan blive forskrekkelige, og deres Stød henledes til mange Stæder, for, skiønt ey at dræbe, dog at skrække, drive tilbage og bringe alting i Uorden.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Fra det Hannoverske, den 17de Nov. Vore Regimenter have faaet Ordre, foruden den forhen befalede Forstærkning, at completere endnu de 5 Mand, som hvert Compagnie har maattet aflevere. Mod Slutningen af December maae den hele Forstærkning være hvervet.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Corsøer, den 23de November. Udgaaet: Den 20de hujus Sr. Rhone og Bredal fra Lolland, til Fyhn, agende Post Mr. Wunder med 6 Læs. Den 22de hujus Hr. Capitain Carstenskiold og Frue von Westen fra Hørbyegaard til Nyborg, Hr. Pastor Borck til Fyhn, Sr. Søren Darum til Jylland. J Aften Engelsk Cavalier Heninker fra Kiøbenhavn til Ena land. - Jndkomne: Den 20de hujus Frue Ober Krigs-Commissainde Bøkkers fra Nyborg hertil, Kiøbmand Sr. Liebe fra Flensborg, og Controlleur Andersen fra Kierteminde, begge til Kiøbenhavn. Den 21de hujus Hr. Pastor Møller fra Fyhn til Sorøe. Den 22de hujus Svensk Cabinets Courier Legeberg, sidst fra Hamborg til Stockholm, Sr. Schaldemose fra Fyhn til Schielschiør og Styrmand Lorenzen fra Holsteen til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Helsingøer, den 27de November. Den 24de hujus ankom fra Østersøen 8 Skibe, og den 25de hujus 12 meest Engelske fra Memel, hvoriblant 1 fra Petersborg, er det sidste Engelske Skib, som i Aar ventes derfra. Den 26de ankom endeel Skibe fra Østersøen. Nu ved Postens Afgang udgaae til Nordsøen med O N. O. Vind 48 Skibe, hvoriblant det Asiatiske Compagnies Skib, Rigernes Ønske, ført at Capt. Bagtil Ostindien. Af Havnen udgik den 25de hujus 6 Fartøyer af og hiem til Jsefiorden, og ligger nu seylfærdig Skip. Erich Brand her af Byen til Kiøbenhavn, samt Skip. Niels Olsen af Hornbectil Randers. I Havnen er intet Fartoy med Proviant, og formedelst de slette Veye kommer liden Tilførsel af Kornvahre paa Torvet.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Kiøbenhavn, den 27de November. Den 13de Julii a. c. er Michael Folsach allernaad. bestilt til at være Skov og Jagt Sessions=Skriver i Sædland.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Fra det Kongel. Regierings=Raad i Glückstadt er under Dato 3die Nov. udgivet et Kongel. Edict, angaaende Straf for Børne Mord, hvorved det Ediet af 24de Mart. 1755 extenderes til de forhen Storfyrstelige og fælles Districter i Hertugdommet Holsteen, og altsaa befales og anordnes, at de Qvindespersoner, som myrde deres Børn, ikke allene skal henrettes med Sværd, men og deres Hoveder sættes paa en Pæl, og deres Legemer nedgraves under Galgen.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Ligeledes er fra bemeldte Raad under samme Dato udgivet et Edict, hvorved det under 17de Mai 1754 udstædte Edict, angaaende Straf for de Qvindespersoner, som føde i Dølgsmaal, og hvis Børn findes døde, extenderes til de forhen Storfyrstelige og fælles Districter i Hertugdømmet Holsteen, og altsaa befales og anordnes, at naar en Qvindesperson, som har ladet sig besvangre, skulle skiule sit Svangerskab, og føde et Barn, som siden findes dødt, da skal hun, i Fald efter anstillet Jnqvisition ikke saa meget overbevises hende, at hun efter den criminale Ret kan blive straffet paa Livet, dog altid dømmes til Tugthuset paa Livstid.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Ved Tal=Lotteriets 50 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 8, 53, 88, 29, 40.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 63. Forrige Herredsfoged Otto Grum, tilligemed endeel Bønder af Kieldbye, Østemarke, Pollerup, Elmelund, Tostrup, Raabyelille, Hiertebierg, Ullemark, Kieldbelille, Speilsbye og Tøvele Byer paa Møen, contra GeneralFiscalen. No. 40. Johan Gottlied Schrøder, contra Anna Cathatina, afg. Dahls Enke. No. 178, Proc. Schønheyder, contra Bergur Poulsen. No. 103. Gunder Eliesen, Floberg med flere, contra Embret Embretsen Strand m. fl. No. 105. Amund Halvorsen Grytting, contra Ole Johan sen Steig. Nr. 110. Owe Henrich Wangensteen, contra Erich Gulbrandsen Hvennemoe. Ved Døden ere afgangne: I Giødvad Præstegaard den 8de hujus Mad. Maren Langgaard, Sognepræstens Hr. Morten Reenbergs Kiæreste, 38 Aar. J Aalborg den 16de hujus Mad. Maren Jens Datter afg. Kiøbmand Christen Jacobsens Enke, 76 Aar. J Callundborg den 24de Oct. Johan Møllers Kone Kirsten Christens Dotter, 37 Aar. Den 26de Oct. Jfr. Kirstine Marie Boesen, 68 Aar. Heri Staden den 18de Nov. Sr. Stephan Dübane, forhen Spisevært, 60 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Den 27de Nov. ankom Skipper Anthoni Hansen fra HaabsaaHavn i Island med en Ladning Kiød, Tælle, Skind, ulden Gods med ham Oberkiøbmand Christian Galschiet Skip. Biørn Jensen Engeladt fra Parrixfiord og Bildals Havne i Island med en Ladning Fisk, med ham Oberkiøbmand Dinnes Jespersen.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Af det nyemodige flammede Marmor Papiir med Glands og af forskjællige smukke Couleurer, faaes paa Avis=Contoiret ved Gammel Strand Nr. 1. Høybrostrædets Hiørne, for 2 Mk. Bo. gen; Sammesteds: Samling af 35 virkelige Tildragelser, indeholdende menneskekiærlige, ædelmodige, patriotiske og heeltemodige Handlinger, samt nogle af Tordenskjolds allerraskeste Gierninger, for 12 s. Ligeledes Connossementer og Visit=Sedler.
Berlingske Tidende, 1775-11-27
Endskiønt den geistlige Skift=Ret her i Sogns Provstie ha den 17de Januari indeværende Aar baade ved udsted lovlig Proclama for Oder Retten her i Bergen saa og ved Bekiendtgiørelse i de Kiøbenhavnske Tidender, ladet indkalde til Stervboet, efter Præste Enken sal. afdøde Mad. Maria Wangensteen her i Leierdahl, saa vel Credi, som Debitorer, som de fraværende Arvinger, sær paa sal Mad. Anna Sophia Roses Søster Lod, nemlig hendes Børn og Børne=Børn, om hvilke man er bleven underrettet: at en Søn Studiosus Jens Kraft Rose, Styrmand Jonas Friderich, Rose, Fuldmægtig Hans Rose, Kiøbmand Jmmanuel Rose endnu skal være i Live og fuld myndige, en Søn Jørgen Frederich Rose, som er Søesahrende for Styrmand, men ikkuns af lav Alder at en af Mad. Roses Døttre, Mad. Margrethe Kraft, er bortdøiaf Ægteskab med Holger Grønbech, og skal have efterladt sig, smaa umyndig Børn, opholdende sig hos deres Far=Moder paa Moss, men disse 4 Børns Kion og Navne maa indberettes, om de vil fordre Arv efter deres sal. Mor=Moders Moder i Stervboet efter vores Afdøde, Præste Enken Mad. Maren Wangensteen, sal. Hr. Jonas Leierdahls ; en Datter Frue Ovidia Kraft, lever i Ægteskab med Berg-Junker Linstov og boer her i Bergen; en Datter, Mad. Maren Christina Rose, lever i Ægteskab med Sogne=Præ steen til Wardal Hr. Holbye, og en ugift Datter Jomfr. Anna Sophia Rose er hos Hr. Holbye; men flere Arvinger har endnu ikke til denne Tid mældet sig; saa anseer dog alligevel Skifte=Retten det for nødvendigt, i Fald der endnu skulle være nogen ubekiendte eller uangivne Arvinger, foruden de anførte og benævnte, at hverken Arvingerne skulle blive forbiegaaede eller overilede af Retten, ikke heller at Retten i ringeste Maade skulle i Eftertiden have Aarsagt at befrygte nogen retmæssig Tiltale af Arvinger, som alt for silde ville indfinde sig, men da i den Sted enten maa takke sig selv derfor eller holde sig til deres egne Bekiendtere eller Slægtinge, som kunde vide at anmælde dem i Skiftet, som Arvinger, om ikke Arvedaskulle findes at være dem udlagt, herved, som tilforn, 3de Postdage efter hverandre, indkalder alle oftbemelte Skifte vedkommende Arvinger eller andre, først at møde paa Arve=Tomten Leerdahls Øren Mandagen den 2den Octobr. førstkommende og følgende Tid, som kunde medgaae og behøves til en nye Skifte=Samling, at afgiøre alle Ting og hvad som kan mangle, at intet skulle hindre, at 10 Skiftet endelig dernæst kunde foretages til Slutning den 22de Jan. tilstundende 1776., som er just efter Lovens 5te Bogs 2det Capit. 4de Art. allernaadigste Forskrift Aar og 6 Ugers Dag at regne fra sal. Mad. Leierdahls Dødsfald den 10de Decembr. 1774. Wiigs Præstegaard, den 17de August. 1775. Jonas Daae. Børne=Penge 486 Rdlr. 3 Mk. 6 og tretten sextendeel Sk. kan til førstkommende Wiborg Snapsting, imod sikkert Pant og gang faaes hos Provst Bredsdorff i Haslund ved Randers.