Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-05-23
Med Omsætningen af 5 Procent=Renterne vil det ikke glide, hvorfor Hr. Villele nylig i de Deputeredes Kammer truede Rentenererne med, at hvis de ikke skyndte sig, vilde de Koups, som Agioteurerne gjorde, blive deres Skyld. Derpaa svarer Journal des Debats igjen, at Rentenererne ret vel vide, at Agiotage=Prindserne, blot vente paa, at faae Eierne af 5 Procent=Papirerne i Garnet, og Enhver bør i saa Fald have sin frie Villie til at handle, som han finder tjenligst. J Forhandlingerne om Budgettet talede Oppositionen atter med Fynd imod Ministrenes Fremfærd. General Foy ivrede over, at Man var saa seendrægtig, til at indlede Handelsforbindelser med Sydamerika, og at Frankerig ingen Godtgjørelse havde faaet for den spanske Krig, som dog førtes for de Europæiske Souverainers fælleds Jnteresse; at Man ikke havde tilbagefordret Fæstningerne Saarlouis og Landau, som dog aldrig burde tilhøre uden en Bourbon. Fremdeles opholdt han sig over en fremmed Magts Premierministers Metternichs sidste Nærværelse i Paris, som Rygtet siger havde til Hensigt at nøde Frankerig til at blive neutral ved hans Hofs fiendske Planer imod Grækenland, hvis Seire og Nederlag dog saa inderlig angaaer Frankerig, da alle franske Hjerter slaae parmt for en Sag, der er Religionens, Frihedens og hiint skjønne Olds. Andre paastaae endog, at Ministeren skulde virke til at faae Pressefriheden atter ophævet. Dette benægtede atter Hr. Villele, sigende, at Pressefrihedens sande Fiender ere de, som misbruge den, ikke Regjeringen, der har viist, at den ikke frygter for den, og hvis den var af en anden Mening alt vilde have gjort Kamrene Forslag dertil. Jhenseende til de spanske Kolonier, da burde Man snarere sige, at den usurpatoriske Regjering havde spillet dem i Engellands Hænder, som der havde sat sig fast siden 1807. Ved at tilstaae Frankerig Handelsfrihed har Spanien gjort Alt hvad det kunde. Eller skulde Frankerig vel have fulgt Engellands Exempel, Vilde det være moralsk rigtigt og svare til de antagne Principer, der dog bør være Nationernes som Regjeringernes Skytsværn, hvis Frankerig, Trods Spaniens Protestationer, erkjendte dets Kolonier, Nei, Frankerig skal spille en høiere og ærefuldere Rolle som Mægler. Man tabte derfor ikke Handelen af Syne, og i dette Øieblik findes i de Amerikanske Farvande dobbelt saa mange Skibe under fransk som under neutralt Flag. Hvor priselig Hr. Constant fandt Ministerens Oprigtighed, vilde han dog ikke inddrømme ham Valpladsen, eller tilstaae, at Man havde gjort Alt hvad Man burde, da Man blandt andet ved at modtage Agenterne fra de spanske Kolonier kunde havt de samme Fordeele som Engelland. Jstedetfor at betænke sig herpaa, burde Man raisonnere saaledes: " Spanien hersker en Bourbon, som Vi igjen have sat paa Tronen; men just af denne Aarsag burde Vi udøve en større moralsk Jndflydelse paa ham og oplyse ham om sin sande Jnteresse, hvad Kolonierne angaae. Dertil gav det i Spanien udøste Blod og Penge Os tilstrækkelig Ret. Kun saaledes havde Vi virkelig udført en Mæglers Rolle. Hvordan skulle Kolonierne slaae Liid til vort Ord, naar de daglig see vor Jndflydelse og vort Raad forkastes i Spanien. Altsaa tør Man nok sige, at den franske Handel opofres for de saakaldte Principer. Hvad den anden Punkt angik da viser Erfaring, at Alt hvad der skeer i Europa for Tiden, beroer paa eet og samme System, og er stillet imod Uafhængighed, Pressefrihed og repræsentativ Forfatning. Hvi skulde Man da ikke prøve paa det samme i Frankerig, som andensteds, Rigtignok siges at det ikke er skeet endnu; men opsat er derfor ikke opgivet; Man huske kun, hvad Ministrene i sin Tid erklærede om den pyrenæiske Sundheds kordon &c. Hr. Romans talede ved samme Leilighed, imod det usalige Centraliseringssystem, hvorved hele Frankerig sammenstuves i Hovedstaden Paris, og mindede Ministrene om, at de selv engang som Deputerede havde slynget Banstraalen derimod. Hr. Girardin gik endnu videre og bebreidede Ministrene, at de havde ladet sig henrive af Modrevolutionen, hvilket han blandt andet beviste af Godtgjørelses= og Sakrileg=Loven."Jeg begriber ikke - vedblev han - hvor Mænd, som ville gielde for de første Roialister, kunne understøtte et System, der nødvendig tilsidst maa svække den kongelige Magt. Jmellem Roialisterne gives der mange Nuancer. Og hvad er vel hiint System andet end Krebsgang til den gamle Regjering, hvis Misbrug Man ene maa tilskrive den Revolution, hvis Offere Vi vare. En ny lignende Tingenes Orden maa nødvendig drage de samme Følger efter sig, og fremlede nye Kriser, der ville blive skrækkeligere end de forrige. Endskjøndt Rygtet har sagt, at der efter Kronningen ikke skulde blive andre Aviser end Monitøren, Gazette de France og Journal de Paris, drager Man den Slutning af Hr. Villeles Yttring, at der ingen Fare er for Avis=Censur.