JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Mariboe, d. 19 Juli. J Onsdags Morges, omtrent imellem Kl. 3 og 4, rasede et skrækkeligt Uveir med Torden, Lynild og Regn over Mariboe. Det eene Tordenskrald fulgte uophørlig paa det andet. Lynilden var saa skrækkelig, at man næsten skulde troe, at hele Horizonten stod i lys Lue. Et Tordenskrald især var saa voldsomt, at Huse og Vinduer rystede og bævede som af Angst for den oprørte Natur. J en Række af Aar har man her i og ved Mariboe ikke havt Mage til saadant et Uveir. Omtrent Kl. 4 slog Lynilden ned i Bursøe, under Søeholts Gods, og antændte Sognefoged og Gaardmand Jens Muncks Gaard, der, paa et Karlekammer nær, blev et Rov for Luerne. 2de smukke, kostbare Heste fandtes endog førend Jlden bemærkedes i Gaarden, tilligemed 2de Sviin, døde i Stalden. Bemeldte Jens Muncks Stifsøns Gaard, der ligger tæt ved den afbrændte, blev, imod al Formodning, reddet. Sprøiterne fra Hovedgaarden Søeholt og Kjerstrup gjorde god Beskeed. Desuden slog den, efter Sigende, ned paa 3de andre Steder; men stødte dog, til Held og Lykke, ikke paa nogen antændelig Gjenstand. Om Aftenen begyndte det atter at lyne, og atter i Gaar hørtes fjerne Tordendrøn. En Snekermesters Skorsteen her i Mariboe blev ved det omtalte rædsomme Tordenslag rystet saa stærkt, at endeel af Kalken faldt ned af den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Nakskov, d. 18 Juli. J Gaar Morges Kl. 4. Slet slog Tordenen ned i St. Nicolai Kirkes Taarn her i Byen og gjorde betydelig Skade. Endeel Tagsteene bleve slaaede istykker, og nogle Spærretræer er deels aldeles slaaet ned og deels betydelig beskadigede, nogle svære Stolper ere flækkede igjennem; kort, der saae ud paa det øverste Loft under Taget i Taarnet, som om en Tømmermand i en 6 a 8 Dage kunde have været ifærd med at tilhugge en Bygning, da der laae en betydelig Deel Splinter og nedslaget Tømmer paa det. Efterat Tordenen var løbet dette Loft om, gik den ned paa det Loft dernæst, hvor den ogsaa har gjort nogen Skade paa Tømmeret. Endelig løb den herfra, ad den Staaltraad som gaaer fra Seierværket op til den Hammer, som slaaer paa Klokken, ned i dette, nemlig til Uhrværket, hvorigjennem, uden at beskadige dette, den fortsatte sit Løb fremdeles ad en Staaltraad, der ogsaa gaaer ned i Kirken til en derværende Klokke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Da Tordenen nu kom til denne Klokke har den paa 3de forskjellige Steder slaaet igjennem en af Taarnpillerne, der er 3 Alen tyk, saaledes, at man kjendeligen kan see, hvor den er gaaet ind i Muren og hvor den igjen er gaaet ud. J det den nu er gaaet ud af denne Muur eller Pille, der ved denne Leilighed ikke ubetydelig blev revnet, er den løbet ned over en gammel Uhrskive og har bort slettet et Tal, nemlig: I. (Tallene 7 og 8 paa denne Skive blev ved den d. 2 Aug. 1687 nedslagne Torden udslettede.) Den er derefter fremdeles løbet ned imellem nogle Pulpiturer, formodentlig ad en Jernstang, der holder disse, op igjennem en Stoel i Kirken ud i Gangen til en Kirkeblok, som blev beskadiget endeel, nemlig saaledes, at den ganske igjennem er revnet, et lidet Træstykke slaaet af den, og Laasen fandtes opslaaet. Hvor den siden egentlig er løbet hen, veed man ikke, man formoder, at den igjennem Blokken er søgt ned i Afgrunden. En Torden eller Straale er ogsaa allerbagest i Kirken passeret en i Aaret 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
af afdøde Kjøbmand Tanne Rasmussen bekostet Tavle, hvor den har udslettet nogle af de forgyldte Bogstaver. Fremdeles formener man, at ogsaa en Lynstraale er, for i Kirken imod Choret, gaaet op igjennem Hvælvingen, hvor den synes at have slaaet Hul, og derpaa gaaet ud af Taget. Det Mærkeligste er, at den samme Vei, som denne Torden er gaaet fra Taarnet og ned i Kirken, den selv samme Vei har den, efter hvad der findes nedskrevet paa en Tavle, som er ophængt tæt ved Kirkeblokken, hvori den var for den kom til denne, gaaet den 2 Aug. 1687 om Søndagen imellem Froprædiken og Høimesse, da den denne Dag ogsaa slog ned i Taarnet og Kirken; dog med den Forandring, at Tordenen dengang slog ind fra Sydvest, istedetfor at den dennegang slog ind fra Nordost. Staaltraaden, den fulgte fra Taarnet ned i Kirken, blev smeltet, og Klokken gik istaae. De store Klokker i Taarnet toge aldeles ingen Skade. Den Skade, som denne Torden har foraarsaget paa Kirken, formenes at være en 14 a 1500 Rbd. Sedler. – J Alminde har den samme Torden slaaet ned og dræbt 2de Køer, og i Ohre Bye har den dræbt een Koe. Hos Forvalter Priergaard i Søllested slog Tordenen ned den 16de, om Eftermiddagen Kl. 3, i en af hans Ladebygninger, hvor den slog en nye Ege stolpe saaledes ud, at den fløi et Stykke hen i Gaarden. - Den 17 dennes hængte Skovrider Bruun ved Baroniet Juellinge sig selv i Dyrehaugen. Førend han skreed til dette fortvivlede Skridt, lod det til, som han vilde have sine gamle Venner og Bekjendtere til Bedste, i det han havde lagt sin Frakke, Hat og Tørklæde ved en Tørvegrav, hvor de møisommeligen ledte efter ham, indtil de bleve nøiere oplyste. Han efterlader en Kone og 6 Børn, og har fordum staaet ved det saa kaldte Humles Jægerchor. - Paa en Bondegaard heri Lolland, under Grevskabet Knuhtenborg, er der i denne Tid torsken 300 Tdr. Raps med 4 Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Odense, d. 23 Juli. J Huuslev, Nottmark Sogn paa Alsøe, er nylig død en Jndsidder, ved Navn Hans Jensen, som havde opnaaet den sjeldne Alder af lidet over 101 Aar. – J hele sidste Uge have vi nu havt vedholdende Tordenveir, hvis Udbrud paa sine Steder har anrettet Skade. J Vindebye paa Thorseng blev saaledes i forrige Uge en Karl dræbt af Lynilden og ligesaa en anden ved Arreskov. Det var paa Veien her ved Byens Heed, at det i Torsdags slog ned, afsviede et Træe og efterlod sig et dybt Huul i Jorden. J et Huus omtrent 100 Skridt fra Stedet sprang 5 Vinduesruder. Samme Dag slog Lynilden ned i en Gaard paa Frørup Mark, rev Kjøkkendøren af Hængslerne, spredte Jlden paa Skorstenen, foer ud i Melkestuen, derfra indi et Sovekammer, hvor den ganske splintede et Stueuhr, og Messingkjederne, hvori Lodderne gik, bleve sønderrevne og saa sorte som Jern. Derimod rørte den ikke Kakkelovnen, men foer ud af et Vindue i Haven, hvor Stumper af Gardinerne hang i Træerne. Alle Væggene vare riflede, hvor Straalen havde gaaet; men den antændte ikke, kun efterlod den en slem Svovllugt. En Pige, som stod i Kjøkkenet, laae ganske død paa Gulvet, da Folk traadte ind; men kom siden til sig selv igjen, dog lider hun af Smerter for Brystet og kan ikke tale ret. J Løverdags slog Lynilden ned ved Lunde, imellem Svendborg og Faaborg, og dræbte 3 Køer og en Hest, hvorved Straalen var sprunget over en Koe, der stod imellem de andre, og blev uskadt. - Endnu daglig høres Torden fjern og nær, og undertiden falder en Skylregn, hvorved Gaderne nogentid ere som oversvømmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
For Rapshøsten er det vedholdende vaade Veir meget skadeligt, hvorimod det har havt en velsignet Jndflydelse paa de tørre Græssmarker, der nu paa ny staae klædte i Vaarens Ynde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Aalborg, den 20de Juli. Sangeren Herr C. F. Koppello fra München, gav i Onsdags en Vocal- og Jnstrumental-Concert paa Compagniehuset, og vandt ved sin skjønne Stemme Tilhørernes udeelte Applaus. - Vildmosebranden, i Vensyssel er i stærk Tiltagende, og svære Røgskyer overtrække i disse Dage den nordvestlige Himmel. Meget Dyrevildt, som her havde sikkert, for Mennesker utilgængeligt Tilflugtsted, er flygtet til Østlandets Skove. Slukning eller Standsning af Branden er neppe at tænke paa, for den engang vorder qualt ved en streng Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Viborg, d. 20 Juli. J forrige Uge, den 12te og 13de, faldt her en velgjørende Regn af Nordost. Samme Veir med Storm paafulgte, der nedslog meget Frugt. Det har tordnet den 17de og 19de om Aftenen, men synderlig Regn gav det os ikke, før i Eftermiddag. Regn trænge Markerne endnu meget til. Rugstraaet er endnu grønt og Kiernen god paa de Marker, som modstod den lange Tørke. Byg og Havre staaer Aar meget godt paa koldbundede Sandmarker. Jordbærrene tørredes almindelig bort; af Blaabær og Ribs ere kun faa; men af Tyttebær er den mange. (Deres Saft er fortrinlig, da den staaer sig saalænge. J England laves Viin af Tyttebær.)J Haverne ere Ærterne modne og de sildig saaede, naar de ikke ere vandede, enten ikke komne op eller og først efter Regnen. Den tidlig satte Hvidkaal, Safoykaal &c. er ødelagt af Luus og Orme, hvor man ikke itide har ødelagt dem. Noget om Aalborg Fra aldre og nyere Tider.)(See Skilderiet No. 41.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Blandede Efterretninger. Statistiske Bemærkninger over Paris 1821. (Slutning; see forr. No.) Konst, og Haandværksgjenstande &c. Kobberstykker, Carricaturer og deslige, 3 Mill. Tapeter 16-1800,000 Fr. Porcellain 1 1/2 Mill. Glas 1 Mill. Optiske Jnstrumenter 1 Mill. (sælges for 2 Mill.) Fayence og Pottemagerarbeide 1 1/2 Mill. - III. Forskjellige Udgivter. Leie. For 26000 Huse, som Paris læller, betale Leierne 64 Mill. i Leie, saa at i Gjennemsnit hvert Huus indbringer 2000 Fr. i Leie. Til Bygning udgives aarligen 16 Mill. 11 Theatre indbringe aarligen omtrent 5 Mill. (altsaa 13,700 Fr. dagligen) og 9-10,000 Personer besøge hver Aften Skuespillet. Naar hertil lægges endnu 1 Mill. for Concerter, offentlige Hauger, Baller &c., saa sees, at Pariserne anvende aarligen til deres Forlystelser 6 Mill. Men deres Forretninger koste dem langt mere. Omtrent 4800 Processer behandles aarligen i Retterne, og endnu 1800 Handelsprocesser i Handelsretten. Disse koste omtrent 5 Mill.; men dertil komme endnu de, der privat afgjøres hos Advocaterne, Ægteskabs-, Skifte, Cessions-Forhandlinger o. s. v.; Forf. anslaaer det Hele til 23 Mill. Opdragelsen af deres Børn i Skoler og paa Universiteter koste Pariserne aarligen 6 Mill.; dog maa man ikke glemme, at ogsaa mange unge Mennesker fra Provindserne opdrages i Paris, og som altsaa bidrage til denne Sum. For Breve betale Jndbyggerne aarligen 3 Mill. og 650,000 Fr. Journalerne koste dem 2 1/2 Mill. De offentlige Kjøretøier omtrent 7 Mill. J Spillehusene voves aarligen 300 Mill. J Lotteriet sættes omtrent 25 Mill., hvoraf omtrent Halvdelen vindes. Paris tæller 3000 indskrevne, og omtrent 4 Gange saa mange ikke registrerede, altsaa 10-12000 offentlige Fruentimmer. Forf. regner kun 100 Fr. for hvert aarligen, hvilket nok er for lidt. Lægerne, Chirurger og Accoucheurer dele aarligen 3 Mill. mellem sig, altsaa i Gjennemsnit 3 Fr. for hvert Besøg. De forskjellige Skatter og Afgivter beløbe sig til 50,702,000 Fr. - Resultatet af Alt det Anførte er, at Paris's Jndbyggere have aarligen en Udgivt af 324,696,000 Fr. til Huuseie, Forretninger, Luxus, Fornøielse, og ligesaa meget til Livets første Fornødenheder, altsaa i det Hele 649,392,000 Fr., af hvilken Sum Staten oppebærer en Syvendedeel. Paris udsender aarligen for over 44 Mill., og Udsendelsesartiklerne ere Shawls, Silketøier, Porcellain, Uhre, Moder, Baand, Ædelstene, Strømper, altsaa Smags- og Phantasie=Gjenstande. For en lignende Sum udsender Provindsen. Men Paris forbruger ogsaa af den almindelige Consumption i hele Frankrige af Brød 51, af Kjød 1/1, af Viin 15, for sig allene 3/4 af det, Lotterie=Jndtægterne indbringe, og en Følge heraf er, at Bankerotter og Selvmord aarligen maa tiltage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Efter Landinspecteur Gudmes Skrift: Die Bevolkerung der beiden Herzogth. Schleswig u Holstein a., havde Holsteen i Aaret 1817 paa 155 Mile 362,317 Jndbyggere og 2115 Mennesker paa hver Miil; Schlesvig derimod paa 163 Mile 300,347 Jndbyggere, 1712 Mennesker, paa hver Miil. J Schlesvig levede i A. 1803 Geistlige, Kirke- og Skolebetjenter 509, i Holsteen 644, Civilembedsmænd, i Schlesvig 684, i Holsteen 1073, Land- og Søofficierer, i Schlesvig, 201, i Holsteen 536, Kjøbmænd og deres Betjenter, i Schlesvig 2610, i Holsteen 2854, i Haandværkstanden, i Schlesvig 14,882, i Holsteen. 18,768, Søfarende og Fiskere, i Schlesvig 4416, i Holsteen 2217, Kromænd, Møllere, Brændeviinsbrændere, i Schlesvig 2989, i Holsteen 2707. Tyende: i Schlesvig 4953, i Holsteen 5498, Capitalister, i Schlesvig 503, i Holsteen 641.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Fremdeles i begge Hertugdømmer: Godseiere, Forvaltere og Forpagtere 3057, Gaardmænd 125, 150 Jnderstere med Land 67,710, og uden Land 17481, Daglønnere paa Landet (Jasten) 36,283. Fra Aaret 1787 til 1817 steg Befolkningen 115,000 Mennesker, formedelst Fælleskabets Ophævelse, Domainers Forandring til Forpagtergaarde og hyppig Udflytning. Faa adelige Godser have imidlertid parcelleret deres Jorder i Hertugdømmene; men der, hvor det skeete, voxte Befolkningen overordentligen, og med den Velstanden. J Schlesvig befordrer de yngste Sønners Grundarveret de tidlige Giftermaale i de Classer af Hafener (Gaardmænd og Halbbasener (Bønder, som holde Heste, medens i Holsteen de ældste Sønners Grundarveret forhindrer samme. De mange Fæstebønders Elendighed paa Landet, især i Amterne, er stor, og de hidtil gieldende Love, f. Ex. den, angaaende Fattigforsørgelsen i Landsbyer, hvor den Trængende har boet i tre Aar efter hverandre, virkede ufordeelagtigen. - J Aaret 1825 ville de sidste General- og Specialkort over dette Land udkomme, fordi til den Tid alle Opmaalinger i Danmark og Hertugdommens ville være tilendebragte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Paa dette Aars Uldmarked i Breslau bragtes 31,000 Centner Uld til Marked, altsaa 658 flere Centner end i forrige Aar. Dette maa tilskrives den afvigte Vinters usædvanlige Mildhed, der var Uldavlen saa gunstig, at der vandtes 10 pC. Uld mere end sædvanligen. Paa Markedet indfandt der sig ogsaa flere Kjøbere end ellers, og Uldhandlere og Fabricanter endog fra Engelland i betydeligt Antal. Der blev ikke flere end eet Tusind Centner usolgte. J Schlesien fandtes 1821, efter en authentisk Tælling, 1 Mill. 484,621 Faar, nemlig ganske forædlede Merinos 213,700, halv forædlede 117,923 og uforædlede 652,998.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Kjøbenhavns Børs d. 26 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1s. a 15 Rbmk. 1 1/2 s. Oblig. (med Rente fra 11 Juni 1822) 75 a 75 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Februari 1820) 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) ell. 126 Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedler 11 1/2. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 pC. Foranstaltning er i Skuespilhuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Den Ulykke, der i Sømmer indtraf med Grue Kirke i Norge, har givet Anledning til mange Yttringer om den Fare, det skuespilbesøgende Publicum i Kjøbenhavn kunde være udsat for, i Tilfælde af at Jld udbrød i Theatret under Forestillingen, og det er derved gjentagende urigtigen bleven paaanket, at Dørrene gik ind ad. Urigtigen; thi af de 9 Udgange, som ere paa det Kongelige Skuespilhuus, gaae Dørrene udad paa de 8, og paa Hovedindgangen, hvor Dørrene gaae indad, ere disse saaledes indrettede, at de falde ind i Muren og ere ikke blot bestandigen aabne under Skuespillet, men denne Udgang er desuden forsynet med et Par indvendige Dørre, der gaae udad over de yderste Dørre, og derved forebygge, at disse ikke kunne lukkes medens hine ere aabne. Foruden hine 9 Udgange (hvoraf den ene mod Gjethuset, hvilken hidtil har været anvendt, herefter sættes i Brug) bliver til næstkommende Theatersaison indrettet 2de nye paa Sidefacaden mod Kongens Nytorv, saa at der herefter hver Aften kan være i Brug elleve Udgange, med udgaaende Dørre, – en Foranstaltning, der vel kan ansees for temmelig beroligende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
J samme Henseende bliver et Trappeløb, som i de senere Aar kun har været brugbart fra den første Etage, sat i Stand lige op til tredie Etage, saa at Huset følgeligen bliver forsynet med en complet tredie Trappe. For at bortføre den trykkende Luft og besværlige Hede, som, især ved Saisonnens Begyndelse og Slutning, er Tilskuerne til Uleilighed, anbringes i Loftet over Amphitheatret tre Aabninger, der ved Rør staae i Forbindelse med den udvendige Luft, men tillige indrettes saaledes, at Træk kan forebygges. Parterret forsynes herefter med Bænke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
Af Logerne i tredie Etage undtages nogle fra Abonnement, og bruges som Pladsloger. Af Bænkene i Parkettet bliver en Deel af de forreste, ligesom forhen, til Brug baade for Damer og Chapeauer, men den øvrige Deel nærmest Parterret, blot for Chapeauer. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-27
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. noonocoNittende Aargang. No. 61. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 Juli 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Kjøbenhavns nyeste Physiognomie. Hvad seer jeg Deres Værk, Conti, eller en Værk af min Phantasie, vilde uden Tvivl mangen Provindsbeboer, der i de sidste tredive Aar ikke har seet vor Hovedstad, udraabe med Prindsen i Emilia Galotti, ved Synet af vort Kjøbenhavns Portrait, om dette end ikke var malet af en Conti. Saa forynget og forskjønnet kan Axelstad ikke tænkes af den meest begeistrede Dig ter, som den i Virkeligheden maa findes af den, der tager den i Øiesyn efter en saadan Række af Aars Forløb. Alle Udlændinger rose den, som en af de skjønneste Hovedstæder i Norden. Hvilke Bygninger, hvilke Jndretninger møder man ikke overalt, hvor man kun kommer hen Men Sandhedsvennen maa med de smerteligste Følelser tilstaae, at denne Stad desværre er bleven en Donna Olympia; stadselig i sit Udvortes, men i det Jn dere i adskillige Henseender en Don Ranudos Ægtefælle, thi disse stolte, om fordums Velstand, vidnende, Pragtboliger, beboes for en Deel nu af forarmede, sammenstyrtede Familier, og de til Tumlepladser for Rigdom og Overdaad indrettede Vaaninger, staae deels ledige, og maa deels parcelleres, som forhen store Jordegodser. Hvormange Gange lykkeligere var dog ikke Kjøbenhavn, da det var mindre smukt udvortes, men desto rigere og mere velhavende indvortes Dog, ikke allene i det Udvortes, ogsaa i det Jndvortes, ligner denne stolte Stad sig ikke mere selv. Den første Canon, Britterne løsnede mod samme, gav den og vort Danmark sit Banesaar. Den fordrev Handelen fra vore Kyster, ødelagde vort Pengevæsen, og hvad der maaskee tildeels er værre, vore Sæder, som, eengang fordærvede, vanskeligere lode sig gjenoprette end hint. En stor Stads Characteer afpræges bedst i dens Literatur, og selv der, hvor Tankens Yttring ei som Tanken selv er fri, vil dette Præg dog altid blive tydeligt nok for den upartiske Jagttager. Det er med et heelt Folk, som med det enkelte Menneske Saalænge man nyder Sundhed og har sit gode Udkomme, har man ogsaa Sands for Alt hvad ædle Siele troe, at der ligger dem nærmest; men faae man Næringssorger, som nedbryde Sundheden, saa seer man Alting igjennem en Taage, intet har mere nogen Tillokkelse for os. Verden og dens Anliggender, Menneskehedens store Sag og Alt hvad der staaer i Forbindelse dermed, blive os ligegyldige. Vi sysselsætte vore Tanker kun med os selv og det Onde, der plager os, overladende os enten ganske til mørke Forestillinger eller raa Sandselighed. Saaledes er det ogsaa med hele Nationer. Hvor Velstand forsvinder, og end- og ofte afløses af Armod; hvor Livets tunge Byrder trykke uophørligen, og derfor saa meget stærkere; hvor Klager ideligen gjenlyde i vore Øren, og man i Tider, der lovede at blive saa gode, kun øiner Ruin, der maa Sjelen forstemmes, endog om man selv ikke var den Lidende, blot som Medfølende, og Sandsen for Alt, hvad der ikke umiddelbart hører til det dyriske LivsOphold, sløves, ja tilintetgjøres. En Bitterhed indlister sig endog i det blideste Sindelag, og U tilfredsheden virker sympathetisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Jndenlandske Efterretninger. Af Nordiske Kæmpehistorier ved Lieutenant C. C. Rafn, er 2den Deels 1ste Hefte udkommet. Det indeholder Volsunge Saga, eller Historien om Sigurd Fafnersbane, efter islandske Haandskrifter fordansket og med oplysende Anmærkninger forsynet. Til Grund for denne Oversættelse er lagt en Pergaments Coder paa det Kongel. Bibliothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Mariboe, d. 23 Juli. Efter en senere Skrivelse fra Nakskov har man, kort efterat Lynilden slog ned i Taarnet, seet en Damp at opstige af samme, og ved at undersøge Kirken første Gang bemærket en stærk Svovllugt. - Den 19de om Aftenen begyndte det atter her at lyne meget stærkt til langt ud paa Natten, men ved Daggrye lynede og tordnede det rædsomt baade fra N. O. og S. V. Uveiret varede uafbrudt hele Dagen igjennem med afvexlende nedstyrtende Regn. J et Huus imellem Anderstrup og Kraarup, under Nielstrup Gods, slog Lynilden ned og dræbte en Pige, der sad med et Barn paa Skjødet; men Barnet kom slet ingen Skade til. Her i Mariboe slog den ned i Hr. Consistorialraad Boecks Vænge, der ligger tæt ved Præstegaarden, og ramboullerede et stort Stykke af en Rugager. J den saakaldte Christianssædes Allee flækkede den 2de Pile. Ved Schiørringe slog den ned i en Hvedeager, der, ved nøyere Eftersyn, saae ud som den nylig var pløiet. Efter Sigende skal den ogsaa have slaaet ned i Nysted Kirke, hvorom nærmere og bestemtere Efterretninger forventes. Den 22de henimod Middag trak atter en temmelig stærk Torden op i S.V., men drev over. - Den 21de dennes tildrog sig den Ulykke i Stokkemarke, under Grevskabet Knuhtenborg, at 2de Brødre fandt deres Død i Gadekjæret sammesteds, da de vilde seile udi et derliggende stort Kar, der kantrede med dem. Den en var 18 og den anden 20 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Aalborg, den 24 Juli. Jagten Fortuna, Skipper Peder Andersen, af Aalborg, fra Gothenborg, bestemt til Aalborg med Salt &c.,er i Søndags løben imod et Vrag under Læss og der sjunken paa 6 Favne Vand og aldeles forlist. Folkene ere bjergede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
J Morges henimod Kl. 3 udbrød en heftig Jld udenfor Hovedstadens Nørreport i een af Bygningerne ved den saakaldte Blaagaard, hvor for ikke længe siden et Jernstøberie er anlagt Uagtet den ikke ubetydelige Bygning ganske afbrændte, foraarsagedes dog ingen videre Skade, og allerede noget efter Kl. 4 tilkjendegaves ved Kimning, at Faren var forbi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Blandede Efterretninger. Oberst Gustavson (den forhenværende Konge i Sverrig) har i Frankfurt udgivet "Betragtninger over Nordlyset og dets Forbindelse med DiurnalBevægelsen. Skriftet er ikke kommen i Boghandelen. Under Oumiaden Hakem den Anden var Culturen i Spanien stegen til en høi Grad; det var Arabernes Augustiske Alder i dette Land. Han lod anlægge alle muelige Slags Eisterner, Vandledninger, Plantager, og drive Arbeiderne i Guld, Sølv og ædle Stenes Miner paa det ivrigste Cordova, Residencen, skal have talt 200,000 Huse 600 Moscheer, 80 Skoler, 900 Bade. Rigets Jndkomster udgjorde 12 Mill. Mitheal (omtrent 40 Mill. Rdlr.); Lærde og Digtere fandtes i Mængde, og Hakem var selv Forfatter til et Kierlighedsdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Efter et i München 1820 udkommet Skrift: Die Stockjobbery u. der Handel mit Staatspapieren &c., ere i Bayern ingen Penge at faa til Laans paa Privathypotheker, end ikke mod fuldstændig Sikkerhed og til høje Renter, fordi Papirhandelen har opslugt næsten alle Capitaler.