JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Under 18de Mai 1813 overgik der Niels Andersen af Høie en Hof= og Stadsretsdom, hvorefter han, for at have eftergjort 2 Skatkammerbeviser, hvert paa 20 Rigsdaler, blev tilfunden at have forbrudt Haand, Ære og Boeslod; men medens Sagen endnu svædede for Retten undveg han, og opholdt sig siden stadig i umiddelbar Nærhed af Misgiernings stedet, uden at man har fundet sig foranlediget til at paa gribe ham, uagtet hans Ophold var almindelig bekjendt, og uagtet han selv lagde saa liden Dølgsmaal paa sin Tilstede. værelse, at han endog i sin Tid skal være indgaaet med et Andragende igjennem Amtet til det kgl. danske Cancelli om, at der maatte blive tilstedet ham Formildelse i den idømte Straf, til hvilken Ansøgning han imidlertid siden intet havde hørt J Saavidt vides, har hans Vandel siden været aldeles ustraffelig, indtil han i indeværende Aar begik et Tyveri, for hvilket han tiltaltes ved Svendborg Byting, og som foranledigede, at den nu 24 Aar gamle Sag blev foretaget paany. Høie Kbhpst.) steret skal nu dømme i begge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
J Aarhuus Avis er under Mærket J. S. indrykket et ivrigt Forsvar for Bonden Christen Thordalsen, der, for at have gjort sig skyldig i Qvaksalveri femte Gang, er inddømt til 12 Aars Arbeide i Viborg Tugthuus. Jndsenderen begynder med en Skildring af Menneskeslaveriet i Louisiana, og tilstaaer vel, at Domstolene have gjort deres Pligt, men efterat have opregnet flere Exlempler paa Patienter, som de autoriserede Læger havde forkyndt deres Dødsdom som uhelbredelige, finder han det grusomt, at en Qvaksalver, som har reddet flere til Døden hjemfaldne Menneskeliv, i Danmark skal dømmes til - Tugthuset. Sluttelig vil Jndsenderen slet ikke fæste Tro til Rygtet, som siger, at den dømte har været indstilt til Benaadning, men at denne ikke paafulgte. Han veed derfor intet Middel uden Pressen og ønsker, at dens Røst maatte lyde saa vide om Land, at den tilsidste naaede Kongens Øre. Thi fra Kongens Øre til KongensHjette er kun en kort Vei.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
I Kbhvnsposten seer man nu, at den ovenmeldte Christen Thordalsens Defensor for Høiesteret, Auditeur Liebenberg, af Retten var beordret at indgaae med en Ansøgning om hans Benaadning, hvilken blev ledsaget af Rettens Erklæring, der, saavidt vides, eenstemmig anbefalede Domfældte til Hs. Majestæts skaansomste Behandling, isærdeleshed paa Grund af de i Ansøgningen paaberaabte Momenter, at ingen Skade var bevirket ved Tiltaltes Curer, og fordi det, uagtet hans Ansøgning derom, var bleven ham negtet at practisere paa den Maade, som det efter Forordningen af 5te September 1794 9 6 kan tillades Uexaminerede. (Skulde Nogen, hedder det i samme, som ikke er egentlig Læge have erhvervet sig udmærket Kundskab og fortrinlig Duelighed i een eller anden Deel af Lægekunsten, eller i at helbrede een eller anden Sygdom, da kan han, naar han med Amtmandens og Physici Vidnesbyrd godtgjør at besidde fornævnte Egenskab, vente, igjennem Cancelliet at erholde Tilladelse til at practisere, dog blot i det District, hvori han boer, og at hans Ret til at foreskrive Lægemidler indskrænkes til de Dele, han har beviist sig at være kyndig udi."Der syntes, som følge heraf, ingen Tvivl at være om, at vedkommende Autoriteter jo vilde gjøre alt Muligt for Domfældte, og navnligen igjennem Hs. Majestæt udvirke en Benaadning for ham. At dette imidlertid ikke er skeet, forekommer næsten utroligt, skjøndt det desværre ingen Tvivl kan være underkastet, at Cancelliet ikke har ladet det sig være særdeles magtpaaliggende, snarest muligt at følge en af Landets øverste, høist anseete Tribunal afgiven Erklæring til Fordeel for en Person, hvem kun Lovens strænge, ufravigelige Ord kunde fælde, og som, netop, fordi han har reddet mange af sine Medmennesker fra en uundgaaelig Død, eller, hvad der endnu er mere, fra en ussel vegesterende Tilværelse, nu maa hensmægte i en Trældom lignende Tilstand iblandt Menneskehedens Udskud. Men uagtet dette, som sagt, næsten er utroligt, saa vækker det dog en endnu langt større Forhauseelse, naar man erfarer, hvad der er Tilfældet, at Cancelliet ikke engang har refereret Sagen til Hans Majestæt Kongen, for at lade ham decidere; men har stillet hele Sal gen i Bero og uden videre tilladt Dommen at exeqveres Kbhvnspst. antager imidlertid, at de fornødne Skridt nu allerede ere indledede til at oprette det Forsømte, og uden at give sig Mine af at optræde officielt, troer den at kunne forsikkre, at det ikke vil vare længe, inden Tiltalte bliver giengivet sine Medmennesker, ja formeentligen endog vil blive indrømmet den Tilladelse at practisere, som det staaer i Cancelliets Magt, paa Grund af ovenanførte Lovbud, at meddele ham.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
J en særdeles lunefuld Artikel drager Fædrelandet, til felts mod de kjøbenhavnske Middagsselskaber o. saadanne meere festlige Maaltider, som af Formuende gives oftere, men af mindre Formuende kun gives enkelte Gange, i Almindelighed een eller to Gange om Vinteren, (hvortil meget rigtigt bemærkes, at de, som alle Hovedstadens Skikke, ogsaa efterlignes i Provindsstæderne. "J vore trange Tider - siger Forfatteren - ere de en fordømmelig Luxus, fordi de synes os at synde mod al ægte Selskabelighed. For det Meste overstiger Gjæsternes Tal ved et saadant Selskab, der næsten altid er et blot Herre-Selskab, langt et Dusin; under 20 Personer samles sjeldent ved saadan Leilighed, og for det Meste er det Folk af temmelig forskjellig Dannelse. Det store Tal og den forskjellige Dannelse forhindrer enhver nogenlunde, indholdsrig eller betydningsfuld Conversation. Selskabet falder da i Stumper; Man hvidsker med sin Nabo, eller Smaagrupper danne sig, hvor man qvæler sig og Andre med lidt Snak. Er Personalet for talrigt, saa er ogsaa Retternes Tal for stort. Ved disse reglementerede Middagsgilder er det almindeligt, at 8, 12 ja 16 eller flere Retter Mad, og det ofte temmelig kostbare Retter, sættes paa Bordet, og det ikke i visse Afdelinger, som paa mange Steder i Udlandet, men mestendeels een efter een. Mod denne Masse af Retter og Maaden, hvorpaa de gives, maa ogsaa en fornuftig Mave protestere. Det er godt nok, at man siger: "Man behøver jo ikke at spise meere, end man skjøtter om; man kan jo, om man vil, holde sig til et Pa Retter, o. s. v. Men naar man sidder i 3 a 4 stive Klokketimer tilbord, saa kan selv den, der er vandt til at sige Huus forbil!" ikke godt overholde sine sædvanlige Regler; man spiser om ikke for Meget, saa dog af altfor mange Sorter, og gientages det ofte, vil man ikke føle sig vel derved. Og hvorfor gjøres da alle disse Anstalter, fordi det er Skik og Brug og fordi Forfængeligheden byder saa. Og hvad er nu Udbyttet af al den Bekostning og Anstrængelse, Vært og Værtinde ere glade ved at have denne Byrde af Halsen; det er en Gjæld, der er betalt, eller man har betalt prænumerando for de Middagsmaaltider, man venter sig i Løbet af Saisonen - Regningen opgiøres; man er qvit med A. og har maaske et Maaltid tilgode hos B.; har man beværtet 16 Personer, saa kan man fordre ligesaa mange Maaltider." For at tilintetgjøre denne Skik proponerer derfor Forfatteren en Alliance med Damerne og foreslaaer følgende Plan: Nogle af Byens anseligste Damer, helst at Huse, hvis Liberalitet er hævet over al Tvivl, slutte ved for og restaaende Saisons Begyndelse den Overeenskomst, ved deres Middagsselskaber i denne Vinter at give et Par Retter mindre, ikke at bryde sig om kostbare, men alene om velsmagende Spiser, at invitere i det høieste 12 Personer, og tillige at arrangere deres Maaltider anderledes. Vi menne hermed, at de indbyde saavel Herrer som Damer; kan det ikke skee ved alle Middagsselskaber, de give, saa lad det skee ved nogle. Det Moderate i denne Reform retfærdiggjør Forfatteren med, at han har hørt saameget tale om sindig Reformeren, om historisk Grundvold, at man ikke bør overile Noget" o. a. del.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Atter er et Nr. af den Frisindede Nr. 32, som skulde have udgaaet den 24de Octbr.) af Cenfor indsendt til det danske Cancelli, som har bifaldt Forbudet mod dets Udgivelse. Formodentlig vil det blive at behandle efter Trykkefrihedssanordningens 26de §.(Den Frisindede.)Er frem og tilbage lige langt, det er et Spørgsmaal, som Enhver, der reiser med Diligencen fra og til Kallundborg, fristes til at opkaste; thi Veien fra Kjøbenhavn til Kallundborg somtrent 14 Miil) tilbagelægges altid med hiin Befordring, i 11 Timer, hvorimod man er 18 1/2 Timer underveis fra Kallundborg til Kjøbenhavn. Sagen er nemlig denne, at man ikke tør være i Kjøbenhavn før Kl. 5 1/2 om Morgenen. Den Frisindede henstiller det til Vedkommendes Overveielse, om det da ikke var bedre at lade Diligencen afgaae 2 Timer senere fra Kallundborg, end at henslentre 2 1/2 Time paa Landeveien.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
I Løverdags opførtes paa det kgl. Theater i Anledning af Hs. M. Dronningens Fødselsdag: "Postillonen i Lonjumeau, nyt Syngestykke i 3 Acter, med Musik af Adam, oversat af Overskou. J Paris er det givet 40 Gange efter hinanden. Med sidste Handelstidende fulgte en standgrapheret Afbildning af Brødrene Møllers Dykkerdragt, tilligemed en Beskrivelse over Samme. Den bestaaer af en Kobberhjelm med Kobberharnisk, der naaer ned til Lænderne, samt Beenklæder og Arme af Kautschuktøi. Jgjennem et Rør nedblæses Luften til Dykkeren ved Hjælp af en Blæsemaskine, og gjennem et andet Rør undviger den bedærvede Luft. At Brødrene Møllers Dykkerdragt svarer til sin Bestemmelse, hedder det, har Erfaringen allerede viist. Foruden at omtale de forskjellige Forsøg med den, som saavel i forrige som i dette Aar ere foretagne i Hovedstadens Canaler og i et talrigt Publicums Overværelse, ere disse Brødre i forrige Efteraar i Kjøge Bugt stegne ned, iførte Dragten, og have der fundet tvende sunkne, rigtladede Skibe, som de agte at optage næste Aar. Ved denne Leilighed optoge de et Anker, med nogle andre ubetydelige Gienstande. Sommer have de optaget ved Trekroners Batteri et Anker, og imellem dette Batteri og Skovshoved havde de fastgjort Touge omkring en der i Slaget den 2den April 1801 sunken, Stykpram; men som de igjen maatte forlade, fordi de ikke kunde erholde de Dunkrafter, som ere nødvendige til at hæve Skibet og slæbe det ind i et Værft. Der er saaledes al Grund til at haabe, at de ville blive heldige i deres fremtidige Foretagender med fra Havbunden at optage der liggende Gods m.m. Den Kikkert, hvorigjennem de undersøge, Havbunden, bestaaer af et langt Blikrør, noget smalere oven end nedentil. J den nederste Ende sidder et Forstørrelsesglas, og ved denne og udenpaa Røret sidde tvende Lygter, med Glas i Bunden. Skinnet fra de i Lygterne brændende Lamper kastes ned paa Havbunden og oplyser denne, saafremt Havet ikke er for meget bevæget Det Titchenske Skuespillerskab ventedes til Odense den 26de October.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Hovedgaarden Rasch ved Horsens blev den 25de Octbr. ved Auction solgt til Hr. Kammer, Købke i Braa, Grosserer Høier og Fuldmægtig Schutte i Horsens for 46,500 Rbd. Efter Forlydende blev Gaarden nogle Dage efter solgt underhaanden til Forligelsescommissair Frich paa Rosenlund, Fallitter. Hørhandler Frederik Sophus Wille mann i Kbhvn. Komd. Niels Kragh i Helsingør. Forhenv. Stempelpapirsforhandler Jastrau Hobro i Odense, J dithm. og eiderst. Bote meddeles nogle Noticer om Kjøbstædfolkenes Vandrelyst. Af 463 Huusfædre i Staden, Tønningen ere saaledes kun 132 fødte der paa Stedet. Af disse Sidste ere 80 Fædre og 21 Bedstefædre indvandrede og kun 18 Familier endnu tilbage, hvis Forfædre allerede boede der i Aarene fra 1700 til 1750. Fra det 17de Aarbundrede existere kun to Familienavne endnu i Byen; men fra den Tid af, at Tønningen blev Kjøbstad, findes ingen Slægt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
J Torsdags Aftes afbrændte et, Niels Jespersen til hørende, Huus i Lem, 1/2 Miil, norden for Randers, med Størstedelen af det deri værende Jndbo. Manden skal for iforveien have affodret og dertil betjent sig af et Lys, som han dog satte paa Logulvet i en Klemme, og det er ikke usandsynligt, skjøndt dog ei heller oplyst, at Jlden derfra er opkommen. Assurancen vil, formedelst Afdrag for nedbrudt Bygning, langtfra ikke blive tilstrækkelig til Husets Gjenopførelse, som det var for Branden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Jndsendt.) Dette Blads Nr. 168 indeholder: at Hovedgaarden Schjern er solgt til Hr. Forv. Schandorph paa Lundbækk; dette trænger til den Berigtigelse, at siden November 1831 har ingen Forvalter af dette Navn conditioneret paa Lundbæk, hvorimod det er Anmelderen bekjendt, at en Hr. Schandorph dengang fratraadte en saadan Tjeneste paa Lundbæk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Reisende. med Daqv. til Aalb. d. 30te Octbr. Fra Aarh.: Propr. Thi lemann. Fra Rand. Afskediget Officeer Hempel; Md. Krøyer, Cand. juris Winkel. - Med Samme fra Aalb. d. 1ste Rovbr. Til Aarh. Fuldm. Toft; Dhrr. Brix, Ussing og Axel Morten, sen; Pigen Christine Christensen. Til Rand. Jfr. Petersen, Komd. Lipmann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Hals Skibsliste. Jndk. D. 27de Octbr.: H. K. Holm f. Riga m. Hør. D. 28de: A. Albretsen f. Saxk. m. Hvede. P. Jensen f. Halmstad m. Træl. D. 29de: N. Jversen, P. Toft, C. Damsgaard R. Nielsen, og d. 30te: S. C. Holm, Th. Sødring, C. Mad. sen, F. M. Alstrup og P. Bruun; Alle f. Kbh. m. Stykg. P. Wehl f. Kbh. m. Frugt. S. Staal f. Halmstad m. Træl.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Bekjendtgjöreløer. Mandagen den 6te Novbr. om Formiddagen antegnes Confirmander af Budolphi Sogn hos Boesen. Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Bundtmagervarer, bestaaende af Kasketter med Foerværk, Stovler, Pelleriner, Boas m. m. erholdes, som sædvanlig, i Hjørring hos Chr. H. Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Da Dampskibet mellem Kallundborg og Aarhuus, som Følge af en ved sammes Kjedel foretagende Reparation, for sidste Gang vil komme til at afgaae fra Kallundborg til Aarhuus Søndagen den 5te og fra Aarhuus til Kallundborg, Mandagen den 6te November førstkommende, saa vil Post i forbindelsen med Jylland over Kallundborg og Aarhuus fra fornævnte Tid af og indtil videre ophøre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Som følge heraf, vil den og Løverdagen fra Aalborg, afgaaende tredie ugentlige Brevpost for sidste Gang i Aar blive at afsende fra Aalborg Løverdagen den 4de November førstkommende, hvilken i Dag med Posten modtagne Bestemmelse fra den Kongelige Generalpostdirection herved bringes til Publicums Kundskab. Aalborg Postkontor, den 30te Octbr. 1837. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Da Dampskibet imellem Aarhuus og Kallundborg afgaaer for sidste Gang Mandagen den 6te Dennes, saa vil Dagvognen indtil videre ikkun afgaae herfra een Gang om Ugen, nemlig hver Søndag Morgen til den bestemte Til Klokken 6.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Dagvognen afgaaer saaledes for sidste Gang Onsdag Morgen (imorgen) den 1ste Nybr. Aalborg, den 31te Octbr. 1837. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Ublegede og blegede samt farvede Tvister og Lysegarn udsælges billig af S. A. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Haardug til Sopha- og Stolebetræk, af bedste Qvalitet, samt diverse smukke Mynstre Møbelvoxdug sælges billig hos F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
En Pakke med noget Bomuldstøi og Garn m. m. er for nogen Tid siden forglemt i mit Contoir, som af Eieren kan erholdes imod at betale dette Avertissement. Caspar Valeur.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Fine og middel Klæder, Dyffel, Petersham, nyeste glatte og brocerede Thibets m. m. sælges særdeles billig af Jacob Philipsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Rakitsker-Hör & Hamp, heglet Hør og Hamp samt heglet Hör & Hampeblaar er nylig arrive H. P. Hansen. ret hos Hvor en god hollandsk Mølle med 4 Qværne med tilhørende gode Bygninger og Landeiendomme er tilkjøbs, anviser Kjøbmand A. Hassing, ligeledes anviser Samme en Tjeneste for en duelig Møllerkarl. Den Leilighed i Gaarden Nr. 132 ved Vesteraa, som Hr. Lientenant v. Ged de beboer er at faae tilleie fra næstkommende Paaske Flyttedag.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Skipper J. H. Gülstorff er nylig hjemkommen med en Ladning holstensk Frugt, bestaaende af efterfølgende Sorter: Gravenstener, Pigeoner, Flaskeæbler, engl. Pipping, Perameen, Nonnetitter, røde holl. Krieger, Smør Krieger, Logæbler, Borsdorffer, graa holl. Rainetter, Skaabenmøller, Rambuling, Keiserkronæbler, Rambauræbler, dobbelte Borsdorffer, hvilke alle udsælges til billige Priser saavel i hans Bopæl, i Mollers Gaard ved Stranden, som og ombord i hans Fartøi, der ligger i Østeraa.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Undertegnede er hjemkommen fra Kjøbenhavn og har medbragt en Deel moderne Dame=Hatte, Kapper og Blomster med mere. H. Bay.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Modehandlerinde i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-04
Udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Rirs Enke. - Redigeret af Major v. Søderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-04
Gudstieneste. Alle Helgens Dag, som er den lutherske Kirkes Reformationsfest, prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Fog h. - Ti Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 9 Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fogh. - J Hospitalet Kl. 9 Hr. Pastor Boesen. Der linges sammen i begge Arter Al. A. Der linges sammen i begge Arter Al. A.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-04
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-04
Mange erindre sig vel endnu det Rygte fra Paris, at den ved Hertugen af Orleans Formæling var opdaget et Complot, hvis Hensigt var, under Ballet paa Raadhuset, at bemægtige sig Kongen og hele hans Familie. Der bleve arresterede 4 Studenter: Blanchi, Guyot, Cordier og Testelin, samt en Maler Fievne. Disse Fem skulde stilles for Assiseretten i Paris den 27de Octbr. Klagen lyder paa et Complot til at omstyrte Regjeringen og opægge Folket til Fjendtlighed mod Kongedømmet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-04
Nyeste Postefterretninger. Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-04
Af de forskjellige, senere indtrufne Efterretninger fra Africa erfarer man nu nogle nærmere Omstændigheder ved Erobringen af Constantine. De ere imidlertid endnu ikke forundt Plads i Moniteuren, men ansees dog for officielle. Armeen indtraf d. 6te for Staden og leirede sig paa Bjerget Mansouria, sydøstlig for samme. Man tilbragte nogen Tid med at pas sere en Flod, der paa denne Side løber forbi Constantine Overgangen var besværlig, da man maatte have Beleiringsskytset med sig. Den 10de klarede Veiret op, Batterierne, traceredes, men Jlden kunde endnu ikke aabnes den Dag, formedelst et atter indtruffet Regnveir. Beyens Armee var imidlertid opstillet i Skudvidde og foruroligede Arbeiderne. D. 11te begyndte imidlertid Jlden mod Fæstningen, hvis Værker ei maae have havt meget at betyde, da Breschen allerede d. 12te var practicabel. Det var ved at recognoscere denne, at General Damremont blev dræbt af en Kanonkugle, og Overcommanden overtoges strax af General Valløe. General Perreaux, som nærmede sig Damremonts Li og vilde drage Omsorg for at faae det bort, blev truffet af en Kugle, der berøvede ham Næsen. Valløe gav Ordre, til Storm. Man gjorde baade d. 12te og 13de 4 Forsøg, men hvergang saae man sig nødt til Tilbagetog, indtil endelived det 5te Stormløb Brigaden Remours saae sig istand til at holde sig paa Murene. Men der forestod endnu en ny, forbittret Kamp i Staden selv, idet hvert enkelt Huus maatte erobres. Hertugen af Nemours vilde gjøre Ende paa Blodbadet, men det er under slige Omstændigheder ikke let at skaffe sig Gehør. Alt, hvad der gjorde de rasende Soldater Modstand, blev nedsablet. Tabet af Døde og Saarede paa begge Siden kan endnu ikke ganske nøie angives, men anslaaes paa Arabernes Side til 6000 Døde, paa de Franskes til 1000 Mand, Døde (deriblandt Oversten for 17de Regiment, Combers og 1221500 Saarede. Beyens egentlige Armee er urort, men den er paa Flugten og der yttres Haab om, at de Stammer, som staae i fjendtligt Forhold til ham, ville paatage sig at forfølge Seieren over ham (?). De franske Saarede skulle indskibes til Frankrig. Hertugen af Remours har befalet, at de Saarlæger, som kunne undværes i det franske Lazareth, skulle afgives til at helbrede de saarede Arabere.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-04
J Paris er dette Seiersbudskab iøvrigt optaget med Enthusiasme. Paa mange Steder havde man illumineret, og den kongelige Familie vivaaneded 24de Octbr. et Te Deum i Versailles. Kongen har allerede udstedt befaling til at forfærdige den faldne General Damremonts Statu, for Museet i Versailles. Hans jordiske Levninger skulle visættes i Invalidernes Kirke og den derved stedfindende Sørgehøitid tillige være et Sørgeminde over hans ved denne Leilighed faldne Vaabenbrødre. - Det er iøvrigt at befrygte, at erobringen af Constantine, med al den Vanskelighed, den medførte, dog ei var den farligste Opgave i dette Felttog. De store Vanskeligheder ere maaske først nu forhaanden. Det var, efter Sagkyndiges Dom, maaske lettere, at erobre Constatine, end igjen at forlade den med Ære. Achmet Bey, den mægtigste og uforsonligste af de Franskes Fiender, omringer nu med sine Ryttersværme, der Jntet have lidt og ere inddrukne af et fanatisk Had mod deres ubudne Gjæster, sin erobrede Residents, og vil vist opbyde alle sine Kræfter, for, saavel under Opholdet der at afskjære dem al Tilførsel af Fornødenheder, som, i Tilfælde af Tilbagetog, at give dem en blodig Ledsagelse med paa Veien. Felttoget er desværre ogsaa dennegang aabnet i Begyndelsen, af den ugunstigste Aarstid, og det kunde let hænde, at den forbittrede Achmet i Elementerne kan finde frygtelige Allierede og saaledes faae Leilighed til at sætte Armeens Standhaftighed og Anførerens Duelighed paa haarde Prover. Man kan imidlertid ikke Andet end ønske den franske Armee, som dog unegtelig, saa at sige, er Avantgarden for den christelig europæiske Humanitet paa denne Deel af Frankrigs Grund, alt Held til at ende Expeditionen med Triumph, som den har begyndt. Man kan neppe antage, at Meningerne herom skulde kunne være deelte. Jmidlertid har Politiken ofte sin Mening for sig selv. Saaledes har Bladet Messager berettet, at den russiske Ambassadeur, ikke, som de øvrige Gesandte (den første var Lord Granville, den anden den danske Minister), har indsendt nogen Lykønskning til Seieren ved Constantine til Conseilspræsidenten. Det ministerielle Blad "Temps" svarer paa denne bemærkning, at der siden 1830 ikke har fundet noget saadant Forhold Sted med Rusland, og tilføier, naar man ikke tilmelder den russiske Gesandt nogen Familiebegivenhed eller Lignende ved det franske Hof, saa behøver han jo ikke heller at svare paa slige Høfligheder; man kan altsaa ikke undre sig om hans Taushed." En anden Beretning i Messager over en Spænding, der skal finde Sted mellem Grev Nesselrode og den franske Gesandt, Baron de Ba rante, i Petersborg, undlader Temp for det første at omtale. Denne Spænding skal hidrøre fra de seneste Begivenheder ved Tunis. Den kunde let blive endnu betænkeligere, da Rusland med al Magt trænger paa Porten om at lukke Dardanellerne for franske Krigskibe og Porten skal kun være altfor tilbøielig til heri at føie Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-04
Spanien. Espartero skal have naaet Carlisterne den 15de ved Huerta deel Rey og slaaet dem, men Resultatet af Kampen kjender man ikke omstændeligt. Privatberetninger fra Madrid af 16de Octbr. fortælle, at Prætendenten atter var ifærd med en Contramarsch over Aranda ved Duero og af denne Bevægelse har foranlediget nogen Uenighed mellem den castilianske og navarresiske Deel af hans Hær. Navarreserne stemte for at gaae tilbage over Ebroen, for at reoganisere Hæren, der nu, ligesom Gomez's Hær i forrige Aar, seer temmelig broget ud, og for at fornye dens Matterial, som har lidt overordentlig meget. Castilianerne deri mod, som have alle Følgerne af en tilbagegaaende Bevægelse for Øine, stemme for et nyt Forsøg mod Madrid, eller idetmindste for den Plan, at skaffe sig vel forsynede Vinterqvarterer i Hjertet af Spanien. Den sidste Menin trængte igjennem. Don Carlos staaer altsaa endnu syder for Ebroen. De øvrige Bevægelser paa Krigstheatret fren- og tilbage lønner det ei Umagen at omtale. - Man havde lovet sig mere af Klosterklokkernes Salg, end det har indbragt. Der tales kun om en Million Francs, som i den spanske Finantsforfatning er en Draabe i Havet.