JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1772-10-23
Undvigte. Da Musquetaire Peter Franck af det Oldenburgsche gevorbene Infanterie Regiment, Hr. Capitaine von Gerstorffs Compagnie, har efter adskillige begangne og overbeviste Tyverier den 18de October fundet Leylighed at desertere ud af Regimentets SygeStue, hvor han formedelst hidsig Svaghed var og blev bevogtet; Saa ombedes alle og enhver, som bemelte Peter Franck maatte antreffe, (der er fød i Sverrig, 23 Aar gammel, af middel Statur, smal af Skuldre og Been, mager og koparret i Ansigtet, brun af Haar og blaa af Øyne, Kobbersmed af Profession, og efter hans Undvigelse atter begaaet stor Tyverie i Friderichs Hospitalet, hvorhan samme Sted iblant andet har omskiftet sine Klæder med en hvidgraae nye Klædes Frakke, en trykket grøn Vadmels Trøye, en Uldendamaskes Brøstdug med 12 Sølv=Knapper, et Par sorte SkindBuxer, et Par blaa uldenne Strømper, tre Skjorter, et sort SilkeTørklæde, en sort Silke Halsklud et blaa og hvid Lommetørklæde, et Par store Sølv Skoe og Knæe=Spender, et Par Støvler og en Skindpung med nogle Penge udi) at de ville anholde og arrettere hannem, da Regimentet, saasnart det erholder Efterretning derom, skal besørge ham afhentet, og de anvente Omkostninger betalt.
Københavns Adresseavis, 1772-10-23
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En sort Brevtaske med Messing Hegte=Laas er den 20de October sin Eyere frakommet, hvori var en Vexel trukken af Anders Dedekam i Arendal af Dato 5te September 1772 til Knud Kondals Ordre, og til Last de Herrer Etatsraad Falch og Søn i Kiøbenhavn, stor 206 Rdlr. 48 s. og af samme den 19de October accepteret, foruden 2 Ti Rigsdalers Banco=Sedler og 9 En Rigsdalers Dito, samt en Deel Adresse=Breve og Documenter: Af Vexlen kan ingen have nogen Nytte, da det paa behørige Steder er anmeldt, og de øvrige Papiirer kan ikke heller være nogen til Nytte uden Eieren. Skulde derfor nogen herom kunde give Oplytning, vilde de behage at melde det hos Jens Halbech i Nyehavn i Solen Nr. 18, som for Papirernes Tilbagelevering betaler en god Douceur. Tvende Port Nøgler ere sin Eyere frakommen, som den Jhændehavende bedes at levere paa Adresse=Contoiret imod en convenabel Douceur.
Københavns Adresseavis, 1772-10-23
En Person har paa Veyen til Børsen tabt en 10 Rigsdalers Banco=Seddel; Skulde et honet Menneske have fundet den, bedes at tilbagelevere den i No. 74, i Lille Kongensgade, imod en convenable Douceur. Lod Sedlen Nr. 28376 med Devise. T. B. W. Gystraw, fornyet til 5te Classe i det Kiøbenhavnske Classe=Lotterie er sin rette Eyere frakommen, hvilken ikke bliver Finderen til nogen Nytte, da det til vedkommende Collecteur er anmeldt, Bedes derfor at den Jhændehavende vilde levere den til Collecteuren. Der er bortkommen en brun Tegnebog med 1 Rigsdalers Seddel og en Assistents=Seddeel 74341 Pag. 724 den 17 Februarii 1772 paa et Sølv Lomme Uhr, med en Deel andre Papirer; De som samme haver fundet, kan vente en convenabel Douceur, naar de leverer den i Farvegaden i No. 39.
Københavns Adresseavis, 1772-10-23
Fundne og opdagede Sager. Paa Politie=Kammeret er opleveret en grøn Brevtaske med 2de forseilede Breve og et Beviis samt et Borgerbrev udstædet af Magistraten udi Nyeborg dateret 31 Januarii 1772, som er funden i Brændeviinsbrænder Christen Christensens Baggaard, Rigensgaden.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Med dette Blad a.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier. som det kongelige danske Land=Huusholdings Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande, for Aaret. For Kongen og Fædernelandet.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Forerindringer. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae alle være af den Beskaffenhed, at de Attesterende trøster sig til at beedige dem, om skulde forlanges, og Personerne, som giver dem, maae enten være bekiendte, eller deres Vidnesbyrds Troeværdighed af Bekiendte paa Attesterne bevidnes.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
De Attester, som nogen af Selskabets Medlerner, paa Stedet, om nogen der findes, eller og Stedets Øvrighed eller Geistlighed udstæder eller sander, ville være Selskabet de kjereste, og blive anseete for de meest troe værdige.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Af gode Aarsager erindres, at naar i Premiers Bestemmelse de Ord: Jkke mindre, bruges, saa ønsker Selskabet sig vel mere, endskiøndt det ikke belønner mindre end det ved Premien fastsatte. Selskabet forbeholder sig Tiden, at tildømme Premier udi, dog vil dette skee i det seeneste inden tre Maaneders Forløb, efter at Premien ordentlig er æsket, JndleveringsMaaneden uberegnet; med mindre Udsettelse i rette Tid paa Forlangende er bleven tilstaaet. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meere endeen Premie for den Gang. Altsaa kan den, som vinder den høyeste Premie, ikke æske nogen af de mindre, som for samme Ting maatte være udsatte, Det staaer den, som Premien tildommes, frit for, at de udsatte Premier at vælge enten Medalje eller Penge. Skulde derfor Medalje=Stempler mangle noget ved en Premies Tildømmelse, forbeholdes vedkommende deres Ret til Medalje ved første Leylighed. Naar Premie er tildømt i hvad Tid det end maatte være efter den for Priis Materierne bestemte Tid i Premie Fortegnelsen, kan ingen anden for den Gang erholde den, om endog en værdigere til Premien derefter maatte melde sig. Naar en Model eller Tegning af Selskabet belønnes, bliver samme derved Selskabets Eiendom. Af andre Arbeyder forlanger Selskabet kun Prøver, hvor de ere muelige og tilstrækkelige. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeyde, endskiønt Premie vindes. Skriftlige Afhandlinger forbeholdes deres Forfattere, naar de ere over trende Ark af Selskabets sædvanlige Tryk skiøndt Premie derfor kan være punden: med mindre anderledes udtrykkeligen meldes i Listen, eller Forfatteren, selv maatte finde for got at forære sin Afhandling til Selskabet, hvorom ingen af Selskabet vil giøre Forslag eller Anmodning. Enhver Afhandling indleveres med en Devise skreven uden paa en forseglet Seddel, hvori maa findes Forfatterens Narn og Opholds=Sted, undtagen de Afhandlinger der indsendes for den tyvende Artikel af de theoretiske PriisMaterier, hvis Forfattere kan give sig tilkiende, om de det for got finder. bemeldte Devise svarer til den anførte paa Afhandlingen, og bliver ingen saadan aabnet med mindre Forfatteren af Afhandlingen er tildømt en Premie, men bliver Vedkommende uaabnet tilbageleveret imod Foreviisning af Sedelens Merke. En Devise kan af samme Forfatter ikke bruges meere end een Gang.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer forreskonderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ey alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige i dets Moder blive oplæste og bedømte, hvor vidt nyttige eller ikke, og efter Omstændigheden til Trykken befordrede. Forfatteren af saadan en Afhandling bliver et Exemplar tilstillet af det Hefte af Selskabets saaledes bekiendtgjorte Skrifter, i hvilket samme findes, med eller uden Selskabets Omdømme.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
De til Selskabet indkommende Skrifter burde egentlig være skrevne paa dansk, dog imodtages ogsaa de, som ere forfattede i de andre meest bekiendte curopæiske Sprog, og vil alle Priisskrifterne være tydeligen og læseligen Frevne.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne Alle Forsøg og Besvaringer, med videre, leveres til Sekretæren, som derfor paa Forlangende giver sit Beviis. De med en Stierne betegnede Priis Materier ere til en fast Termin fra forrige Aar udsatte, hvilket er Aarsag til deres korte Forfalds Tid. I øvrigt underretter Planen om hvad videre, Selskabets Premier angaaende, maatte være at merke.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Premierne for Theoretiske Materier eller Afhandlinger.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Kongelige Premier. 2. Om en Jordlods fordeelagtigste Dyrkning.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Selskabets Premier. 2. Om de vigtigste Natur=Producter for Rigerne, 3. Om den beste Agerdyrknings Katekismus. 4. Om den beste Bonde=Have Katekismus. 5. Om Casmus Rodens Nytte mod Qvægsygen. 6. Om Raad mod Malkekiørs Seenhed. 7. Om Mergels Brug i Agerdyrkningen. 8. Om Fiskeriernes nærværende Tilstand og muelige Flor. 9. Om Volsiskeriernes Hindringer og Opkomst. 10. Om nøyagtigste Efterretning Saltkilder angaaende. 11. Om Maltgiøre, Bryggen og Bagen paa Landet. 22. Om Dannemark og Norges, samt de tydske Provintsers uldne Manufaktur=Varers Sammenligning med Fremmedes B. Om det beqvemmeste Hospitals=Arbeyde, 14. Om Tegne=Kunsteens Udbredelse til Smaastæderne. 15. Om de danske Kiøbstæders Opkomst. 16. Om de beqvemmeste Leerarter til Teglbrænderier. 17. Om norske Bergarter, Heel=Metaller undtagne. 18. Om Handels Historier af egne Handels=Havne. 19. Om indenlandske Produkters og Varers Dyrkning og Tilberedelse for Vintindien. 20. Om Kunsters Forbedring for Rierne i Almindelighed. 21. Om den mindst bekostelige Maade at befordre Gadernes Reenhed paa i Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Private Patrioters Premier. 22. Om Asværrelse af Fornærmelser som hindrer Ryd ning i Norge. For Praktiske Materier eller for Næring, og Biering.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Selskabets Premier. 1. For Fælledskabets Ophævelse i Dannemark. 2. For levende Gierders Plantning sammesteds. 3. For Korn=Avl i Norge. 4. For Steengiergers Reysning sammesteds. 5. For Rydning i Vinger Præstegield i Norge, 6. For Humles Plantning. 7. For Tobaks=Avlens Forfremmelse i og omkring Fridericia. 8 For Patete, eller Kartoffel Dyrkning i Norge og paa Jsland. 9. For den talrigste Faare=Hiord med fineste Uld. 10. For Bistader med vel overfødte Bier i Dannemark og Norne. 11. For hollandsk Silde Saltning i Norge. 12 For Uld=Spinder er i Sielland og paa Møen.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
13. For Spind i visse kiøbenhavnske Hospitaler og Skoler, samt for et Spinderie i Helsingøer. 14. For Randers og Verdalske Handsker, 15. For Hvers for Vestindien, gjorde her i Landet. 16. For dansk og norsk Sæbe lig den venestanske eller dem marselliske. 17. For indenlandsk Handel med Pile eller andre Baand 18 For norske især sælbriske Møll stene nedførte, som Kiøbmands Gods til Kiøbenhavn, 19. For dansk og norsk Øls Udførsel til Vestindien. 20. For de beste Søe=Kompasser. 21. For Koffe Plantning i Vestindien.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Private Patrioters Premier. 22. For smaae Tegiverkers Oprettelse paa Landet i Dannemark.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Efterdi der ved adskillige Leyligheder møder en betydelig Forskiel imellem Agerdyrknings Maaden i og uden for Felledskabet, og det beste Agerbrug ey kan finde Sted, i Fælledskab, saa maatte til Slutning de tienligste Raad imod Felledskabets Ubeqvemmeligheder fremsettes, til Befordring af den fuldkomneste Anerdyrkning, hvis Plan til Udførselen egentlig allene kan foreskrives Enemmerker. Ligeledes, da Selskabet har indseet Fornødenhed af at udsette dobbelte Prem er for bemelte Afhandlinger, nemlig baade for Dannemark og Norge, saa vil Afhandlingerne og indrettes efter hvert Rigets Beskaffenhed. Følgelig, da Norges Klima, Stedernes Beliggenhed, og Landbru ets Jndretning er meget forskiellig fra Dannemark, saa maatte disse Omstændigh der ved den for Norge bestemte Ager=Katekismuses Forfatning nøye paaagtes.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Enhver af disse Ager=Katekismuser bør for Hensigtens Skyld ey være for vidtløftig, og derfor ey udgjøre meere end ser til syv Ark i det høyeste af Selskabets sædvanlige Tryk. For enhver saadan Ager=Katekismus, som findes at være den beste og tienligste, giver Selskabet sin mindre Guld Medalje eller 500 Rdlr. og for den nest beste Selskabets større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Selskabet indseer, at det vil være vanskeligt, at forfatte en saadan Anviisning, der kunde passe sig til Norges hele Rige, og vil derfor endog imodtage Afhandlinger af dette Slags til Brug for bemeldte Riges enkelte Stifter, hvilke det belønner med Premier i Forhold til deres Værd, og Vigtighed, og endskiønt Stedernes Forskiellighed er mindre betydelig i Dannemark, saa vil dog Selskabet ligeledes imodtage Afhandlinger for enkelte Provintser for det te Rige, paa samme Vilkaar, som om Norge meldt er, i Fald en Forfatter maatte finde sig at være særdeles erfaren i en saadan Deel af Rigets Agerdyrkning. Afhandlingerne maae være indleverte i det seneste inden 1 Oct. 1773.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Da Selskabet har i Sinde at betiene sig af disse Priis skrifter til Landmandens Underretning saa forbeholder det sig Eiendoms Ret til de Afhandlinger det kroner eller belønner. 4. Den Betragtning, at Have=Dyrkningen paa Landet paa de fleste Steder allene forsømmes, fordi Land=Almuen ey er underrettet om sammer vedbørlige Drift, har bevæget Selskabet til at udsætte følgende Premier: For en Have Kattlieruus eller den tydeligste og til Land=Almuens Begreb sig best paffende, samt i Spørs maal og Giensvar forfattede Afhandling om en Bonde=Haves tienligste Anlæg, Dyrkning og Vedligeholdelse. Samme maatte korteligen forklare det væsentligste henhørende til en Kiøkken, Frugt og Træ Have, hvilken sidste her bemerker en Træ=Skole til videre Forplantning i Haver, paa Gierder og andensteds. I Henseende til Ordenen ønsker Selskabet, at de Forfattere, der maatte vælge den systemmatiske Orden, vilde endnu tilføye den fremsatte Underretnings Anvendelse i Tabel efter Aarets Tider, eller paa anden Maade. Rigernes Forskiellighed i Henseende til Beliggenhed, og øvrige Beskaffenhed giør, at Selskabet ønsker sig en saa dan Have Katekismus for Dannemark og en anden for Norge. For enhver af dem, som findes at være den beste, give Selskabet sin større Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Priisskrifterne maae være indkomne inden 1ste August, 1773. Og bliver de, som enten krones eller belønnes Selskabets Eiendom til videre Brug. For den tydeligste, ordentligste og beste paa Erfarenhed grundede Afhandling om Calmus=Rodens eller dens Blades Nytte imod den herskende Qvægsyge: hvorved i Særdeleshed maatte bemerkes om Qvæget af egen Drift æder disse Blade, og om man haver fundet, at i Følge deraf Qvægsygen paa de er teder, hvor disse Planter hyppiger, vorer, haver været mindre hæftig eller farlig, end andensteds. Ligeledes maatte tilkiendegives, om man ved gjorte For- og havde befundet at Calmus=Roden, ertraheret ved Urin, havde været af god Virkning imod Sygdommen, For saadan en Afhandling Selskabets større Sølv. Medalje eller 20 Rdlr. For den næst beste Selskabets mindre Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Afhandlingen maae til Selskabet indleveres inden Udgangen af 1772. 6. Da visse Malke=Kiørs langvarige Seenhed eller Golhed er til stor Skade for deres Eiere, saa fremsætter Selskabet det Spørsmaal. Er der noget tilstrækkeligt og paa beviislige Erfaringer, grundet Middel til at forhindre saadanne Malke=Kiør fra at staae længe seen eller gol, uden at sammes Brug bliver Kreaturet til nogen Hinder eller Skade i Fremtiden enter paa Koe eller Kalv.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Praktiske Materier. 1. En Premie for den Byes Selv Eyr Bønder i Dannemark, der fra Dato til vor allernaadigste Konges Fødsels=Daa, den 29de Januarii 1773, viser sig villigst og stræbsomst til at efterkomme Forordningen af 28 Julii 1769, dens anden Artikel især, til Fælledskabets Ophævelse. For den priseligste Gierning ved omskrevne Handling 100 Rdlr. For næst beste, 500 Rdlr. For næste derefter, 25 Rdlr. Selskabet udsætter denne Premir endnu for trende Aar.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
fra Dato Tilforladelige Attester om det Heele, med Omstændighederne af Selv Eiernes Navne, deres Vindskibelighed ved Tingen, Fælledskabets Stattelse, tillige med Tiden naar det er ophævet, med videre, indleveres, for det 1ste Aar, til Selskabet inden den 1 Martii 1773. Terminen til Attesters Jndlevering for de følgende 2de Aar bliver ligeledes til hvert Aars 1ste Martii. Premien uddeles i Forhold til Hartkorn, saa den som er Eyere af det meste Hartkorn paa det Sted, hvor han har Deel i Fælledskabets Ophævelse, faaer den største Premie eller den største Deel veri. Desuden sees, ved Premiens Tildømmelse, paa den Villighed, som er viist ved Fælledskabets Ophævelse. Saa ingen Selv Eyer Bonde, som ellers kunde have et Slags Ret til Premien, kan æske der, eller nyde Deel deri, som allene i Følge Forordningen er pligtig at befordre den allernaadigste Hensigt dermed, fordi andre Lodseyere saa vilde, med mindre han og haver viist sin Redebonhed til Øyemerkets Opfyldelse Ligeledes, naar det ophævede Fælledskabs Størrelse og den udviiste Redebønhed derved maatte være lige, sees paa Tiden, saa at de først ophævede Fælledskaber, efter Bekiendtgiørelsen af dette, faaer Fortrin for de sildigere. Møder i alt lige Tilfælde ved Concurrenes eller fælleds Strid og Ret til Premien, saa et par Byer, eller flere maaskee, som dog neppe formodes, skulde have hævet Fælledskab i lige stort Stykke Land med lige Villighed, og just til samme Tiid, saa afgiør Lodkastning i Selskabet. denne Strid imellem Stederne, og Uddeelingen skeer derpaa efter Hartkorn, som sagt. Ved Selv=Eyer Bonde forstaaer Selskabet her allene den Selv=Eyer i Bondestand, Heiligheds Eier eller ikke som nu og da med egen Haand og ved Hielp af sine Folk driver sin Avling paa bondeviis.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Ved Selv Eier=Bynde af en Bye forstaaer Selskabet Eieren af et Jordsmon, hvilket henhører til een og samme Bye, for hvis Fælledskabs Ophævelse Premien ærkes, endskiøndt Jorddrotten, om saa skulle hænde, boede paa et andet Sted. 2. For velplantede indhægnede og til bestandighed fredede levende Gierder, opførte efter Bekiendtgjørelsen af dette. For den største Mængde ikke mindre end 800 Favne, Selskabets større Guld Medalje, eller 100 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 400 Favne, Selskabets mindre Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den tredie Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 25 Rdlr. Paalidelig Attest herom maatte indsendes til Selskabet inden 1 November 1773. Deri meldes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden, Jndhegningen, Tilstanden og Haabet til Bestandighed Gierdet angaaende. Plantningen maae være 9 Maaneder gammel, inden Premie kan æskes. Man veed at levende Gierder opføres af adskillige Vexter. Den allerbeqvemmeste dertil er Haae eller Hvid Tornen (Carta af Cavacantha Luni, som Dannemark har nok af. Den er stærk, skyder ey for lange Rødder, stygger til Maade, uden at hindre Græsverten, og er særdeles bestandig. Engelland selv kiender ingen bedre. Den voxer i tør og steenig Jord, en Omstændighed, i Henseende til Jorden, som altid først vil paasees, før Planen vælges. Unge Planter opdragne af denne Vext til Gierder, ere de beqvemmeste især om de ere fra en PlanteSkole i Nærværelsen. Slagen Tornen giver og et got levende Gierde, men ey saa fuldkomment, som det forrige. Dens Rødder løber for langt og bliver besværlige. Den skygger Græsvexten til Skade, og Jnsekter opholder sig hos den i Mængde. Desuden er den skadelig for Faar i Henseende til Uldens Finhed. Christorn (Ilex aqvifolium) giver et ypperligt Gierde, men er langsom af Vext, Piletræets Nytte til levende Gierder er og bekiendt. Det vilde Ægle Træe hører og derhen, ey at tale og flere.
Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Ved Premiens Bedømmelse vil Hage= eller HvidTorns=Gierder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gierder, Christorn undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden ey tillod Hage eller Hvid=Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gierdet, for hvilket Premie søges, er opført, bemeldte Premie udsættes herved ligeledes for næstkommende Aar paa samme Vilkaar, og kan følgelig igien æskes den 1 November 1774.; dog at Plantningen er skeet siden Premiens Udsættelse og at Premien ikke æskes igien for den Plantning, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Denne Premie agter Selskabet endnu oftere at udsætte. 3. For at erfare Graden af det norske Agerbrugsmuelige Forbedring, som for at opmuntre dette Riges Jorddyrkere til Flid i Agerdyrkningen udsætter Selskabet. for den rigeste Rugavl efter en Tøndes eller 8 Skieppers Udsæd, følgende Premier. En Premie af Selskabets større Sølv Medalje eller 20 Rdlr. for den største og beste Mængde Rug, avlet efter en ikke mindre Udsæd end en Tønde, For den næste Mængde og Godhed Selskabets mindre Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. For næst beste og største Avl derefter 5 Rdlr. Disse Premier udsættes firedobbelt nemlig for Norges fire Stifter, Agershuus, Christiansand, Bergen og Tronhiem, saaledes at ethvert af disse Stifter kan vind dem alle tre. Den Rugavl, som ved Braate=Brending frembringes, bliver her aldeles udelukt, ligesom og ingen Kiøbstæd=Jorder her vil komme i Betragtning. Videre udsættes denne Premie allene for gammel eller dyrket Jord, da Selskabet vil søge, at opmuntre til nyttig Rydning ved anden Leylighed. Naar disse Premier æskes, ønsker Selskabet sig tillige sikker Efterretning om de brugte Jorders Beskaffenhed, som ved Premiernes Tildømmelse vil komme i Betragtning.
Københavns Adresseavis, 1772-10-26
De Danske Skuespilleres Taksigelse til Kongen.
Københavns Adresseavis, 1772-10-26
Da det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt at forbedre de fleste Danske Acteurers og Actricers aarlige Løn, og at bevilge den fornødne Sum, til at forøge Truppen med nye Personer af begge Kiøn, i sær til Kiærligheds og lystige Roller, saa have de Kongelige Danske Skuespillere forleden Fredag, da Hans Majestæt med den Kongelige Familie blevaanede Spektaklets Aabning for denne Vinter, tilkiendegivet ham deres allerunderdanigste Taknemmelighed ved følgende korte Tale, som blev holdt af Hr. Rose, strax efterat Dækket vare ptrukket: Thalias Danske Flok, hvis Kald er Dyd at hædre, Mod Last opvække Had, og Daarens Feyl forbedre, Nedtrykt af Sorgers Vægt, som halv i Dvale laae, Og alt sin Undergang for Øyet svæve saae. Monark, Du Tanke faaer et hielpsomt Blink at vende Til denne Skueplads - og strax vor Nød har Ende Den Ældre fra den Stund sig føler ung paa ny, Den Yngre henrykt seer nyt Haab for ham opgrye. Thalia, som Din Gunst i kiærligt Minde gjemmer, Ved sin Beskytters Roes den vante Skiæmt forglemmer, Mens Holberg, hendes Ven, seer op af Gravens Muld, Og glædes ved, at Du hans Fosterbørn er huld Dog Dine Danskes Tak, som bedst Din Mildhed priser, Den her sig læselig i Alles Ansyn viser: Hver i vor Redning seer Din Omhue for Dit Folk, Og ærer Ham, som blev hos Dig vor Kummers Tolk. Landsfader! Danne Ven, Oplivet af Din Ande, Vil Geist og Vidd den snart ved dobbelt Drift forkynde Ved Fostre, som, med Hæld frembragte, leve vil Din Skueplads til Ziir, saa længe Smag er til Vor ringe Haab skal og, Din varig Gunst at vinde, Med nidkiær Munterhed utvungen Kunst forbinde; Lyksalig, om maaskee Du styrker Selv vor Liid, Og stundum med en Smiil belønner al vor Fliid. Ellers har i Følge af foranførte allerhøyeste Naade allerede nogle Personer mældet sig hos den Kongelige Jnspecteur ved den Danske Skueplads, for at antages til Prøve, ligesom fleere, der maatte have Lyst og Beqvemhed til Theatret, endnu ventes.
Københavns Adresseavis, 1772-10-26
Landhuusholdnings=Selskabet. En Patriotisk findet Mand her i Landet har underrettet Selskabet om, at han haver erfaret at Løb eller Lovstikken, Ligusticum levisticum Linnæt, dens Brug var af god Virkning imod Qvægsygen baade til at helbrede, og til at forebygge samme, i det han haver givet Qvæget baade Rod og Blade af denne Urt til indvortes Brug saavelsom og den første op slaaen i Staden at lugte til. Denne Jndberetning har Selskabet fundet saa merkværdig, at det herved lader den offentlig bekiendtgiøre, i fald det maatte behage fleere at giøre Forsøg dermed, da Selskabet udbeder sig den Godhed at blive underrettet om Udfaldet til Landets ydermeere Nytte. Kiøbenhavn den 26de October 1772. C. Martfelt. Selskabets Sekretær. Nyeheder.
Københavns Adresseavis, 1772-10-26
Kiøbenhavn. J Aften er Apartement ved Hoffet.
Københavns Adresseavis, 1772-10-26
Afvigte Tirsdag den 20de October, er Hendes Høygrevelige Naade Frue Grevinde Schack til Schackenburg nedkommen med en Commtesse. Den 20de Hujus ankom Skipper Marcus Willer fra Holmens Havn i Island med 72 Kongelige Falke.