JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Engeland. Paa indløbne Efterretning at Kongen af Sardinien har maattet beslutte at indgaae Vaabenstilstand med den franske Republik, blev Ministeren Pitt. af Hr. Jekyll i Underhuset, formelig spurgt: Om han efter Tingenes nærværende Gang, endnu var tilsindat oversende til Kongen af Sardinien, de 200,000 Pund, i Form af Subsidier, hvilket han besvarede med Ney, hvis Kongen af Sardinien blev sadt ud af Stand, til at fortsætte Krigen. Krigens ulykkelige Gang, har ellers i begge Parlamentshusene givet Oppositionspartier, Leilighed til vigtige Motioner, hvilke heller ikke er gaaet ud paa mindre, end Engelands hele politiske Systems Forandring, i Henseende til de udenlandske Magter. Men, det gik som sædvanlig, Oppositionspartiets Forslage som alle gik ud over Ministeren, blev i Overhuset forkastet med 110 imod 10 Stemmer og i Underhuset med 216 imod 42 Stemmer. Der siges at Parlamentet er sluttet den 29de Mai og at det nye Parlament skal i Enden af Julii Maaned paa en kort Tid træde sammen. Den kongelige Cutter Bulldog skal have optaget 4 franske Transportskibe, som vare bestemte til Guadeloupe med endeel Soldater. De nyeste Efterretninger fra Vestindien taler om en heftig Fegtning som har hav Sted paa Grenada, hvori den engelske General Nicholshar bestormet Port-Rojalbierget, hvor der skal være bleven 200 Franskmænd, men og tillige 8 Engelske Officerer deels dræbte og deels saarede, og paa St. Vincent er forefaldet en Træfning til Fordeel for Engelen derne. Paa Grenada, har Victor Hugues bevæbnet 20,000 Negere til Øens Forsvar. Thomas Crossield, som var anklaget for at ville dræbt Kongen med et dertil kunstig indrettet Mordinstrument, er i Oldbayley, efter 48 Timers Forhør, friekiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Holland. Den 17de bekiendtgjorte den nu værende Præsident, Schimmelpennik Conventen, den ubehagelige Efterretning, at den bataviske Fregatte, Argo paa 36 Kanoner og Briggen Mercur paa 18 Kanoner, vare tagne i Nordsøen af en engelsk Eskadre. Tvende andre Brigger, Scho og Fluen er af samme Eskadre jagede paa Stranden, hvor de ere forulykkede, men Mandskabet reddet. Schouthynacht Meurer, som paa Rheden af Vliesingen viste sig ulydig imod Marineudskuddets befaling, og viiste sig forsømmelig i at løbe ud med første gunstige Vind, er bleven suspenderet af Tienesten paa 12 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Adskilligt. Ved den for nyelig skeede Opdagelse af den myrdede Hamborger Jødes Heckschers Juveler og Kienodier, har man dog ingen Oplysning faaet om hvem der har begaaet Mordet. At den arresterede Muursvend har tilfældigviis fundet Sagerne ved Tugthuset, er efter gjort Undersøgelse ikke meere at tvivl, om, det er alene at beklage, at denne Mand, som efter Manges eenstemmige Vidnedsbyrd, har bestandig ført sig godt op, skal for sin Ubesindigheds Skyld, ved at skiule og tilegne sig de fundne Sager, blive gjort ulykkelig. Alt hvad der er sagt om at han stod i Forbindelse med den arresterede Sarlat og at hans Kon vadskede for den myrdede Jøde, er Usandhed. Alt i dette Aar den 28de Januarii fandt man paa den Røde. riske Hede, bag ved den Reichelske Have en Ring og andre Smaaeting, og til et Tegn paa at det var at Heckschers Tøy, laae Portsædlen som han havde faaet ved hans Ankomst til Leipzig ved samme, som, skiønt den havde lagt der i 4 Maaneder, endnu var kiendelig. Hvorfore Røverne ikke ligesaavel havde nedgravet alt deres Rov paa den ensomme Hede, men noget derat paa et Sted der var saa nær ved den offentlige Spadseregang, er uforklarlig. Da den Lav, hvori Perlerne vare indsvøbte, er tegnet med Bogstaverne M. S. 15. saa er det mueligt at dette engang kan bidrage til en Slags Opdagelse om Mordet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Bekiendtgiørelser. J Aarhuus Avis No. 42, er indført en Mulct, som en Person navnlig Jens Nielsen Riis har maattet betale for Forprang, og da nogle ere kommen paa den Tanke, at det er mig, bekiendtgiør jeg herved, at det er aldeles urigtig, men at den, for Forprang, i Mulct dømte Jens Nielsen, er boesadt i Bondehyen Riis, hvoraf man har givet ham Tilnavn, og at jeg ei befattet mig med andet, end min Profession, hvori jeg altid skal stræbe, at være enhver til Nytte og Behag, ved at forfærdige godt og forsvarne Arbeide, udbedende mig en hver af mine Velynderes Recommendation. Aarhuus, den 1ste Junii 1796. Jens Jensen Riis, Hattemager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Endskiønt det ikke formodes: at afgangne Sognepræfor Ebeltoft og Draabne Meenigheder, Hr. Jørgen Henning Sturup, har efterladt sig nogen Gield, indkaldes dog med 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og enhver som maatte formeene sig at have nogen navnlig Anfordring til bemelte Afdøde, dermed at fremkomme, og saadant havende Krav under behørig Legitimation at anmelde for mig, som af Stervboets myndige Arvinger antaget Skifteforvalter. Ebeltoft den 30te Maji 1796. Fellumb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Et Fruentimmer af skikkelig Familie, som har tien hos Herskaber og kan fremvise gode Skudsmaal, søger Condition hos et Herskab eller enlig Dame, enten her i Byen eller paa en Herregaard eller Præstegaard paa Landet, til forestaaende 1ste November Flyttetid. Anviisning gives fra Addresse-Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
En god nye, stærk og læt Reisevogn, med nye Kiøretøy til 2de Hæster, er her i Aarhuus til Kiøbs at bekomme, hvorom kan handles med Christen Müller. Fra Peder Jensen i Adslev Bye, er sidstleden 30te Maji bortkommen en lysebruun Mærplag, med sort Hale og Mann, 2 Aar gammel, den som kan give Oplysning om samme, ville behageligst imod en raisonabel Douceur lade Eieren det vide, som da strax skal lade samme afhente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Skiftet efter Madame Kierstine Bie, i Rosenholms Mølle, udi Østerliisberg Herred, Hornslet Sogn, der formedelst indløbende Omstændigheder hidindtil endnu ikke er bleven sluttet, er berammet at optages til Slutning paa Rosenholms Skriverstue, Løverdagen den 18de Junii, førstkommende, hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning, om de agter fornøden at møde eller møde lade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Ved 30te Dags Holdelse efter afgangne Degne Enke Mette Marie Emborg i Giødvad Bye, Hids Herred, Aarhuus Stift, er Servboen befunden saa ringe, at endskiønt ikke fleere Creditorer til dette Stervboe formodes, end de allerede anmeldte, saa bliver dog alle andre Paagieldende herved indvarslet 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Stiftets offentlige Tidender til 12 Ugers Dagen fra Dags Dato den 5te August om Formiddagen Kl. 10 Slet, at møde i Giødvad Præstegaard, hvor Skifte=Samlingen med Velædle Madamme Reendergs Samtykke holdes. Seiling Præstegaard, den 13te Maii 1796. Peder Kogh, Provst i Hids Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
At Skiftet efter Fæsteren Michel Andersens afgangne Hustrue Bodil Jensdatter i Jngerslev Sogn og Bye, Ring Herred, (der ingen Livsarvinger skal have efterladt sig, foretages i Stervboe=Stedet den 22de Junii førstkommende Klokken 10 Slet Formiddag, som 6te Uges Dagen efter Loven; det bekiendtgiøres herved, saavel for Stedets Eier Christen Smed i Langballe, som den Afdødes Arvinger, om hvilke Enkemanden ikke har givet anden Oplysning, end, at de skulle opholde sig i Kannerup og Hansted i Hansted Sogn, Tringstrup i Ørritslev Sogn, Tolstrup Mølle i Tolstrup Sogn og Sqvetmølle i Skanderup Sogn, skiønt efter Anseende slet intet vil blive at arve. Credi= og Debitorer om nogen ellers ere, indvarseles samme Tid og Sted at møde, de første deres Tarv at iagttage, og de sidste deres Pligter under dette Skifte at efterkomme. Heede mølle, den 14de Maji 1796. Som Skifteforvalter. A. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Ved adskillige Leiligheder har jeg bragt i Erfaring, at i Egnen ved Randers det Rygte rullerer, at min Kone i et Randers Market, skulle have bekommet en Deel Vahre i Hr. Christian Richters fra Horsens, hans Botique, og derfore disputeret ham Betaling, hvorfor hun af bemeldte Hr. Richter, eller hans Børn, skulle være ilde tiltalt. Jeg har været neenig med mig selv, hvad enten jeg med Stiltienhed og Foragt skulle begegne dette falske Rygte, eller jeg offentlig skulle modsige samme. Overbeviist om, at enhver Retsindig, der kiender min Kone eller mig, ikke ville tiltroe os en saa nedrig Handling, havde jeg nær valgt det første; man da det med den bedste Selvbevidsthed dog altid er saare ubehagelig for enhver ærkiær at blive ilde omtalt i Publico, har jeg troet det var en Pligt, jeg skylte mig og Familie offentlig at erklære foranmeldte Rygte for fuldkommen falsk og lognagtig, hvilket da herved skeer, og til ydermere Oplysning og Beviis og Rygtets Falskhed, indrykkes tillige Hr. Christian Richters Brev til mig i den Anledning af 23de d. M. af følgende Jndhold: Velædle, allerhøistærede Hr. Birkedommer! Jeg har hos mine Børn paa det nøieste undersøgt om Rygtet i Henseende Deres Kiereste havde mindste Grund, men befunden at intet er passeret, som dertil kunde give Anledning. Det byder Venskab og Pligt mig herved at tilstaae. Men da jeg ikke kiender Rygtet eller sammes Omstændigheder, eller Udspreder, saa ville det være upassende for mig som een heri Uvedkommende, at lade noget i Aviiserne indføre. Skulle de finde dette absolute fornøden, overlades saadan Foranstaltning til Dem selv i Deres eget Navn, og har jeg da intet imod, om De i saadan Bekiendtgiørelse vil indrykke dette mit Svar. Jeg forbliver Velædle Hr. Birkedommer Horsens den 23 Mai. Deres ærbødige Tiener og Ven, Christian Richter. Hvoraf enhver Rettænkende kan see, dette ondskabsfulde Rygtes Ugrund, og hvor let en Sag det er, hvem der besidder Nedrighed nok dertil, blandt Publicum sværte sin Medborger. Søebregaard, den 27de Mai Ramsland, Birkedommer til Grevskabet Frysenborg Birk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Den Gaard paa Studsgade under No. 155. med liden Hauge og bedste Brøndvand, der i nogle Aar har været beboet af S. T. Frue Orning er til førstkommende Michaeli til Leye at bekomme hos Friderich Holmsted Høst. i Paradiis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Over Rebslager Johan Christian Engmanns paa Schalegade her i Aarhuus under No. 30 beliggende Gaard, bliver foretaget og holdet offentlig Auction første Gang Tirsdagen den 7de Junii, anden Gang Løverdagen den 11te Ejusdem, samt tredie og sidste Gang Mandagen den 13de Dito, hver Dag om Eftermiddagen Klokken 3 Slet at foretages i bemelte Gaard; Thi ville de Lysthavende foranførte Tider og Sted sig behagentlig indfinde, da Conditionerne skal blive dennem bekiendtgjort. Aarhuus, den 28de Mai 1796. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Paa Rosensgade No. 252, er et Værelse ledig for en Logerende. Sammesteds farves alle Couleurer paa Silketøi, Flor, Blonder, Baand, samt vaskes Flor og Silkestrømper m. m. for billigste Priis, og loves den mueligst hastigste Befordring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-01
Følgende nye udkomne Skrifter bekommes paa Bispe-Contoiret. Bastholms Tanker om vor Tids Fremgangsmaade for at befordre den religiøse Oplysning, hæftet 10 sk. Poulsens Regnekunst, tilligemed et kort Udtog af Gemetrien. 1 Mk. 4 s. Bærens Juridiske Lommebog for 1796 smuk hæftet. 4 Mk. Bugges Astronomie til Brug for Skolerne. 1 Rdlr. Jøden, et Skuespil, hæftet. 1 Mk. 12 s. der paa Adresse Contoiret faaes tilkjøbs : Markets Passer a Bog . . . 2 Mk. Følge=Sedler til Brug for Lægdsmænd a Bog 2 Mk. Hoved Mantals Lister a Bog 1 Mk. 8 s. Af= og Tilgangsdito a Bog 1 Mk. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Kiøbenhavn. Den 24de Maii reiste Hans Kongelig Høihed Arveprindsen med Familie til sin Sommerresidence, Sorgenfrie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Der siges, at Kronprindsen vil giøre en Reise til de combinerede Armeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
J Kiøbenhavn sælges nu Rugen for 3 Rigsdaler Tønden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Raadmand Niels Moe i Christiansand har sendt 100 Tylter Vragbræder til Kiøbenhavn for at uddeeles blandt de af Byens Brandlidte som opbygge deres Stæder og ere trængende til Hielp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Aalborg. J Tiirsdags havde vi her et overordentlig strængt Veir, som beskadede mange Huuse og Tage baade i og uden for Byen ved forskiællige haarde Stød og grusomme Orcaner, imellem 7 og 8 om Aftenen, dermed fulgte en stor Regn og siden et ustadigt Veir, som endnu vedvarer, Man frygter for at spørge store Søeskader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Aarhuus. Efterat det i Tirsdags den 31te Mai havde blæst en stiv Kuling af S. S. W. og S. S. O. reiste sig om Eftermiddagen ongefær Kl. 6 et stort Orcan=Veir, som saavel paa Bygninger som og i Skovene har gjort adskillig Skade, da det meest vedholt 2de Timer. Færge=Jagten Svanen, ført af Skipper Jens Thurøe, som fra Callundborg samme Dag var afseylet med Hr. Justitsraad Lange til Bratschou og Kastrup, Hr. Junker Lichtenberg fra Bistrup, Frøken v. Gyldenfeldt fra Støvring Closter, Øxenhandler L. Dalsgaard med fleere Passagerer og en Deel Søelemitter, indtraf just hertil, som dette gyselige Veir udbrød, formedelst hvilket (da han dog havde faaet Loots om Bord) han ikke uden den øiensynligste Fare af Liv og Fartøyes Forliis kunde indsætte i Havnen, men maatte søge paa Rheden, hvor Fartøyet dog ikke ville tørne for Svær-Ankeret, til Lykke dreiede Vinden sig i det samme væstlig, da han derfra med Anker og Tougs Forliis maatte flygte og søge Rettrade ned i Caløe=Viig, hvor han paa nye uden for Løgten for Daglig- og Varpanker lagde sig, men drev for begge, saa han for at undgaae et nærliggende Steenriv, maatte sætte ind paa Stranden, hvor til Lykke var reen Sandbund, saa han ved Mandskabs Hielp herfra Byen, ræddede saavel Menneskers Liv, som og Fartøvet, hvorved han 2den Dagen i Behold ankom hertil med spoleret Seyl og Tougværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Den 1ste Junii afseglede Smakskipper Lars Hansen, med Kiør og Sviin for Christian Faurschou. Christen Soede ligger nu for Børten. Den 4de Jacob Sørensen til Flensborg. En Kiøbmand, hvis Navn jeg ikke maae nævne, leveerte mig i Dag 3 Rdr. til de Fattige, denne ædle Giver som saa ofte ihukommer de Fattige, nyde fremdeles Held og Velsignelse i alle sine Handlinger. Aarhuus den 1ste Junii 1796. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
At det har behaget den Almægtige ved en uventet Død at bortkalde vor lille Søn, Hans Søegaard, kun 2ove Uger gammel, dette bekiendtgiøres her for deeltagende Venner, Harritzlev, den 30te Maji 1796. O. B. Søegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Udenlandsk. Frankrig. Den 18de Maji blev Freden sluttet mellem Frankrig og Sardinien i Paris, og bestaaer i følgende til Sardiniens Tab og Skade, mærkelige Puncter: 1) Kongen af Sardinien frasiger sig Coalitionen og enhver anden Alliance imod den franske Republik. 2) Han afstaaer til Frankrig Hertugdømmet Savoyen, Grevskabet Nizza og Tenda. 3) Piemonts Grændser skal bestemmes paa en for Frankrig fordeelagtig, Maade. 4) Kongen maae ikke give Emigranterne Opholdsted, i sine Stater, Montblane undtagen. 5) Han frasiger sig al Fordring paa Skadesløsholdelse af Frankrig. 6. Jmellem begge Magter skal sluttes en Handelstractat. 7) Kongen skal bevilge alle Sardinier Amnestie, som ere straffede for revolutionaire Handlinger og Meeninger, og give dem deres confiskerede Eiendomme igien tilbage. 8) Ligesom og erstatte Privatpersoner hvad som er taget fra dem. 9) Fangerne skal udvexles. 10) Con Tortona, Chatteau Dauphin og Valenza, skal, til en almindelig Freds- og Handelstractatslutning, forblive i Franskmændenes Hænder. 11) De af Frankrig erobrede Lande skal vel staae under Kongens Civil=Administration, men vedblive at afgive Mandskab til den franske Armee. 12) Suza og de andre faste Pladser, skal paa Kongens Bekostning sleises. 13) Kongen maae et lade Grændsefæstningerne forbedre. 14) Alt Muni i som er funden i de erobrede Lande, tilhører Republiken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
De republikanske Tropper skal tilstaaes frie Gien marsch i Kongens Lande. 16) Den franske Repudit bevilger Kongen af Bardinien, dens Mægling ved Genua. 17) Efter den Haager Tractat er den bataviske Repulik indbegreben med i denne Tractat. 18, Kongen skal give Satisfaction for hans Opførsel imod den franske Gesandt Semonville. Seieres syntes endog at disse Puncter ei vare nedtrykkende nok, han ville havt at Kongen selv skulle have indstillet sig for det lovgivende Corpses Skranker i Paris og der ansøgt og Freden. Men dette Forslag fandt ikke Biefald, og blev endog udeladt af den trykte Raport. Om den Rygte, at denne for Sardinien saa haarde Fredstractat, ved nogle Separatartikler, som skal love en Slags Erstatning i det Maylandske er grundet, vil Tiden lære. Slaget ved Lodi skal have været et af de mærkværdigste, formedelst den haardnakkede Modstand, som Fiendens Fortvivlelse sadt imod vore Tropper. Østerrigerne som trak sig tilbage over Addabroen, besadt samme med 30 Kanoner, og den hele Armee stod i Slagtorden bag ved. Fra begge Sider blev i flere Timer heftig kanoneret, imedens den franske Armee rykkede frem. Den første Colonne som skulle gaae over Broen syntes at vakle, men Generalerne Berthier, Massena, Cesroni, Dallemgue og Obersterne Lasne og Dupat styrtede sig i Spidsen af denne Colonne og med samme kastede alt tilbage, som modsatte sig, borttog det hele Artilleri og brød igiennem Beauliens Slagtorden, hvor de paa alle Sider udspredte Skræk, Flugt og Død. Østerrik gerne skal have mistet 20 Kanoner og havt 2 til 3000 Mand Døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Der er nedsadt en Commission af 7 Medlemmer som skal undersøge den arresterede Drouets Sag. Drourhar udgivet en Memoire til sit Forsvar, hvori han sent tilstaaer, at han ikke var tilfreds med det nuværende Retgieringsystem men nægter, at have foretaget sig noget til dens Omstyrtning. Den rige Pelletier Sil Fargeau, een af Hovedmændene, havde allerede udgiver 400,000 Livres, blot til at bestikke Politiebetienterne med. Een af Oprørsstifterne selv skal have tilstaaer for Directeur Carnot, at de Sammensvornes Antal skal beløbe sig til 6000, men at deriblant var kun 30 for troede Mænd. Antallet paa de Borgere som skulle vær ret myrdede, har han angivet til 30,000 og de Hus som skulle været udplyndrede til 20,000. Amar har man nu og faaet fat paa saavelsom den forhenværende Maire, Pache. Thuriot er flygtet. Den 19de bleve en af Prindsernes Agentere, ved Navn Vilambre, gunlotineret paa Grevepladsen. Fra General Hoche har man Efterretning, at det talrige Partie Chouans, som stod under Scepeaux Anførsel, har nedlagt deres Var ben og svoren Republiken. En af deres Chefer, ved Navn, Savin, der var Charettes Meddeler, er nyelig bleven fangen og henrettet. Det hele Vende sukker nu efter Rolighed og Nantes er sadt ud af Beleringsstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Engeland. Den 19de Maji kiørte Kongen, ledsaget af Oberstaldmæster Grev Westmoreland og sin opvartende Kammerherre, Viscour Wentworth, til Overhuset; paa Gaderne herskede fuldkommen Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
den kongelige Stadsvogn er nu isteden for Glas paa Siderne og i Ryggen, indsadt Kaaberplader der er overtrukket med Byffelhud og skiønt mahlet, hvorigiennem ingen Skud kan trænge. Efterat Underhusets Medlemmer vare forsamlede i Overhuset, sluttede Kongen Parlamentet med en Tale fra Thronen. Denne Dag er en Kongel. Proclamation bekiendtgjort, hvorefter det nyParlamentsvalg skal være endt den 12te Julii. Fra Parlamentet kiørte Kongen til St. James under Cavallerie Eskorte, hvor Dronningens Geburtsdag ved en pragtfuld Fete, blev høitidelig holdet, og hvortil der var indbuden en 300 Personer. Der blev spiist ved 6 Tafeler, og det, hvor Kongen og den Kongelige Familtilligemed Arvestatholderen og Gemalinde spiste, var serveret med bare Guld og Sølvtøi. Formælingen med den ældste Kongelige Prindsesse og Arveprindsen af Wiltemberg, skal nu være besluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Midt i Maii har vi næsten faaet nye Efterretningen fra alle Verdensdele. Fra Trincomale i Ostindien har vi Efterretninger til den 20de Januarii og fra det gode Haabs Forbierg til den 13de Martii, ) Steder hersker der Rolighed og man er i god Forsvarsstand, Den 20de Jan. var Batavia endnu i Hollændernes Hænder og Øen Mauritius i Franskmændenes. J Cuchin har vi erobret 200 Kanoner og 4000 Flinter og i Topia paa Coylon 140 Kanoner og 700,000 Pund Krudt. Jmod Hovedstaden Colombo paa Ceylon, foranstalte de man en Expedition, hvoraf man lovede sig gode Følger: Keiseren af Candia har sluttet en Handelstractat med Engeland. Tippo Saib seer med Misundelse paa Engelændernes Fortskritte i Jndien, men han er for svag til at modsætte sig dem. Fra Vestindien har vi Breve til 13de April. St. Lucie og St. Vincent skal være er obrede, og Franskmændene ganske fordrevne derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Fra Nordamerica har vi vigtige Efterretninger til den 19de April. Den 13de April besluttede Repræsentanterne i Philladelphia med 55 imod 37 Stemmer: at da den med Storbritanien sluttede Handelstractat var i adskillige Puncter ganske imod de forenede Staters Jnteresse, og Engeland endog efter Tractatens Undertegnelse vedblev at præsse americanske Matroser og optage deres Skibe, saa var det ikke raadeligt, at lade samme komme til Udførelse. Denne Beslutning har opvakstor Bestyrtelse baade i Philladelphia og Nyeyork, da al Handel gaaer i staae, siden ingen meere vil assecurere Skibe. Kiøbmændene har holdt en Forsamling, og deri besluttet at bede Kongressen om at ratificere Tractaten, men den øvrige Folkemængde raaber høit om Krig og Repræssalier imod Engeland. Under alle disse truende Omstændigheder, troer man dog at undgaae en Fredsbrud, og tvivler endnu om, at det franske Partie skal seire. De engelske Skibe har paa nye borttaget mange til Guadeloupe med Levnetsmidler bestemte Skibe, hvilket meget har opbragt Kongressen. Man har og Efterretning at den hollandske Flode under Admiral Braakel 4 Linieskibe og 3 Fregatter stærk, en skeet under den 31te Grads Brede og 14ten Grads Længde, og seglede til Teneriffa og de Canariske Øer og derfra ville de til Mauritius og Batavia. Efter en Armericaners Uldsigende har den taget 23 engelske Skibe i Nordsøen. Til London er nu ankommen saadan en Mængde Risengryn, at Centneret som i Januarii kostede der 40 Shelling nu koster kun 16 Shelling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Jtalien. Staden Bologna, som næst Rom, er den største Stad i Kirkestaten er allereede i Franskmændenes Værge, den skal have 70,000 Jndvaanere, og føre Tilnavn af den Fede, formedelst den frugtbare Egn, den ligger i. Franskmændenes Forposter skal streife til den imod Urbano, hvorhen Paven har sendt Deputere, se, for at tilkiendegive Franskmændene hans fredelige Sindelang. Til Rygterne hører at General Buonasorte har opfordret Jndvaanerne i det Maylandske til sit formere sig i en Republik under Fransk Skyts, og foreene sig med Venedig og Genua. J Loretto, som er bekiendt af de mange Valfartereiser der giøres dertil, indpakker man alle Rigdommene. General Beaulien, som ikke kan giøre Franskmændene mere Modstand, da de skal være 100,000 Mand stærk, har forladt Egnen ved Mantua og trækker til det Tyrolske. Da et fransk Corps nærmede sig Modena, sendte Hertugen Ridder Rangnori imod dem for at ansøge om Fred; hvorpaa Salicetti svarede: At derom maatte handles i Vien, men paa Afslag skulle Modeng betale 6 Millioner og skaffe for 4 Millioner Proviant og Munition. Citadellet ved Mayland, hvori ligger 1600 Keiserlige vil ikke overgive sig, og holdes nu bloqveret af Franskmændene. I det adriatiske Hav sees adskillige franske Kapere, som ere forsynede med Kaperbreve fra Salicetti.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-06-04
Tydskland. Strax efter Vaabenstilstandens Opsigelse, har General Jourdan og Kieber holdt en Sammenkomst i Coln. Kieber skal commandere den venstre Fløy af den franske Armee, og efter Troppernes Bevægelser at dømme, kan man formode at de blodigste Optrin vil foregaae paa hunderykken.