JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Paa Stamhuset Ratlousdals Gods, i Oldrup Bye, ere ved Døden afgangen Huusmand Rasmus Arentzen, og Hustrue. Da disse Afdøde allene har efterladt sig 3 umyndige Børn som Arvinger, saa bekiendtgiøres dette Dødsfald herved, for om nogen Creditorer eller Debitorer skulle være som kunde vedkomme denne Boe, de da kunde møde i Stervboen den 31te Mai næst, da Skiftet den Dag bliver foretaget, og om muelig sluttet. Ratlousdal, den 19de April 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Paa Skifteforvalteren Hans Excellence S. T. Hr. Geheimeraad Schack Rations Vegne, G. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
J Filling Bre paa Stamhuset Efrax Gods i Randers Amt, er den 4de Martii sidst, bestved og rige Birkeskriver Niels Laursen Kaaes, under Skifte Forretningen er det anmeldt, at den Afdøde, foruden andre her i Egnen værende Arvinger, havde en Søn Christen Nielsen, hvis Opholdsted ei var nogen bekiendt følgelig ei heller om han er levende eller død, eller haver efterladt sig Livs-Arvinger; saa i Anledning deraf, findes fornøden paa Høie Skifte=Forvalters Vegne. at bekjendtgiøre dette Dødsfald for bemeldte fraværende, om nogen er til, at de til lobbefalet Tid vilde melde sig, og da Stervboet er af dette Slags, som i Henseende til Proclamation bliver at rette sig efter Placaten af 26de October 1792. Bekiendtgiøres tillige til Efterretning for Stervboets Debi= og Creditorer, at en Skiftesamling foretages i Stervboestedet 12 Ugers Dagen den 10de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet. Estrup, den 18de April 1797. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Efter den i Gierlev Bye den 12te April sidst bortdøde Aftægtsmand Christen Christensen Smed, indkaldes at møde 6te og 12te Ugersdagen nogle fraværende Arvinger, som er: 2de ligeledes døde Brødres Børn Niels Christensens i Kierbye og Peter Christensens i Wiwild hvis Navne og Opholdsted ei vides, og en Søster, Gyrild Christensdatter, gift med Smeden Jens Pedersen i Bæth. Ligesaa indvarsles Stervboets Credi= og Debitorer til fornævnte Tid. Støvringgaard, den 24de April 1797. S. Trane, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Eieren af Baroniet Hogholm i Sønder Herred, Randers Amt, lader næstkommende 24de Julii Kl. 10 slet Formiddag ved offentlig Auction paa bemelte Hogholm opbyde til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1798 følgende Gaarde og Tiender: 1) Hogholms Hovedgaards Avling, af aarlig Udsæd Rug 80 a 90 Tdr., Byg og Ærter 64 Tdr., Havre, 70 a 80 Tdr. og Boghvede 32 Tdr.; hertil kan avles aarlig 3 til 4000 Læs Høe, forres og græsse 150 Køer, foruden Heste, Faar og ungt Qvæg. 2) Korn- og Qvæg-Tienderne i Thistrup og Fugelslei Sogne, af circa 415 Tønder enkelt Tiendeydende Hartkorn, som opbydes separat. 3) Avlsgaarden Nyegaard, hvis Udsæd er aarlig Rug 30 Tønder og Boghvede 15 a 16 Tønder, kan fodre og græsse 40 til 50 Fæehøvder. Conditionerne er 14 Dage for Auctionen til Giennemlæsning hos Hr. Postmester Holm i Aarhuus, og paa Gaardens Skriverstue hos Forvalter Stub. Hosholm, den 22de April 1777.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Kiøbenhavn. Den Hamborger Correspondent melder, at Grosserer Societetet i Kiøbenhavn har den 24de April været forsamlet, og har udnævnt en Commission, hvilken skal naar den nøie har giennemseet den under 1ste Febr. d. A. udgivne Toldforordning, forelægge Societetet Forslag om nærmere og anderledes Bestemmelser, hvilke Forslag siden, i det hele kiøbenhavnske Kiøbmandskabs Navn, skulle forelægges Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Fra Nantes meldes under 12te April: Capit. Cornelius Claasen har uhældigviis mistet sit Skib, Frue Johanne fra Altona; Skib og Ladning er gaaet forloren, men Mandskabet er ved et engelsk amerikansk Skib bleven reddet og bragt til Nantes, hvor den derværende danske Consul vil sørge for deres Hiembringelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Følgende Forsøg anbefales i de Berlingske Aviser som et fortrinligt Raad imod Kaalorme: Man tager af Hæggetræe grovthaggede friske Grene med Løv og Bar og koger stærkt i 2 til 3 Minuter; til hvert Skaalpund af de hakkede Grene tages omtrent 4 Kander Vand. Naar dette nu er afkiølet, sprøites det, saa jevnt som mueligt, ud over Kaalbladene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Aarhuus. Den 9de Mai afseilede herfra til Kallundborg. Smakskipper Lars Hansen med Stude og Heste for C. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Jldsvaade. I Jeren Bye, Adslev Sogn, opkom Natten imellem den 4de og 5te d. M. en heftig Jldebrand, hvis Heftighed blev mærkelig forøget ved Stormen, saa 2de Gaarde i faa Øieblikke bleve et Offer for de alting fortærende Luer. Den ene af de brandlidte Familier undgik neppe med Livet, og maatte nøgne see paa, at alt hvad de eiede fortæredes af Jlden, 3de Bester undtagen: den anden derimod reddede vel det meste af Jndboen og Besætningen, men Gaardens alle fire Huse bleve i Bund og Grund ødelagte. Disse vore ulykkelige Medmennesker kunde med Rette giøre Fordring paa sande Menneskevenners virksomme Deeltagelse i deres tunge Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Øster=Riisøer, den 24de April. Natten til Søndagen den 23de April opkom i et Huus her i Byen en Jldebrand, som truede vores gandske Bye med en sørgelig Undergang, formedelst en samme Tid indfaldende stærk østen Vind; men blev ved Guds Forsyn og vores gode Brandanstalter endt med det ene Huses Tab. Huuseieren kom med Kone, 4 smaae Børn og en Tienestepige, alle næsten nøgne, ud af Luerne; men formedelst denne Byes goddædige Jndvaaneres Gavmildhed, vil følelsen af deres Tab ei blive aldeles betydelig. En veltænkende Kiøbmand, hvis Navn jeg ikke maae nævne, leveerte mig i Aftes 5 Rdr. til de meest trængende Fattige. Vel den, som skiønner paa Guds Godhed, og igien viser Medlidenhed mod den Fattige! Aarhuus, den 8de Maji 1797. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Prædikanterne paa almindelig. Bededag. Froeprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken. Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Bechmann. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Prædikanterne paa fierde Søndag. efter Paaske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Froeprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Cand. J. G. Manniche. Cand. C. Blichfeld. Fruekirke Hr. Selmer. Stud. Svaneberg. Hospitalskirken. Stud. Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Udenlandsk. Frankrig. General Hoche har under 20de April tilmeldt Directoriummet, at Østerrigerne i Fegtningerne ved Nederthinen have mistet 7000 Mand, 27 Kanoner, samt mange Heste og Vogne. Saa er og 500 Deserteurer gaaet over til de Franske, og fra Overrhinen haves i en Officialberetning, at General Moreau Natten til den 19de gik over Rhinen imellem Kehl og Philipsburg. De Keiserlige skal den 20de April overalt have gjort eftertrykkelig Modstand, men maatte dog tilsidst vige, og mistede 1000 Mand i Døde og Saarede samt 200 i Fanger. De franske Generaler Dubem, Desaix og Jordis bleve saarede og Landsbyen Griefs blev under Fegtningen lagt i Aske. Man har nu her det Haab, at disse 2de officielle Krigsefterretninger skal blive de sidste og slutte det lange Blodregister, som nu i 5 Aar har fulgt saa hyppig paa hinanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Den 18de Maji udtræder en af de 5 Directorer af Palaiet Luxemborg, og omskifter alle de Fortrin et Medlem af den fuldbyrdende Regiering har med en simpel Privarmands Stand. Samme Dato udvælger det Gamles Raad igien en nye Director af de 10 Candidater, som de 500des Raad dertil have foreslaaet. En Hr. Maddison fra Virginien er ankommen hertil, som Gesandt fra den nye Americanske Præsident, Hr. Adams.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Tydskland. Fra Frankfurt am Mayn skrives, Optrinene ved Overrhinen, ved Kehl og Biskopsheim, efter Moreaus Overgang, har den 20de og 22de været meget blodig. Der skal paa begge Sider være bleven 10,000 Mand i Drækte og Saarede. General Kling ling befinder sig iblant de Døde. Franskmændene vare alt fremtrængte til Fredenthal og i den Kinzinger Dal, da Fredscoureren ankom. Krigscommissair, Frieherre von Lilien, har forlange Fra Rederrhinen. Den Keiserlige General 600,000 Gylden til Laans af Staden Frankfurt. De lider meget. J Biergfriedberg, General Hoches Ho Egne ved Rhinen som nu ere besadte af de franske Tropper, vedqvarteer, har man indbragt over 50 Gidseler fra det Wetterauiske. Den Mangel der hersker paa alle Stæder er ubeskrivelig. Her i Egnen er og mange Kornmarker ødelagte, Træer omhuggede, og Byen Bornheim har liidt meget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
De Wiener Privatbreve angive Fredspræliminairerne af følgende Jndhold: 1) Keiseren aftræder Nederlandene til Frankrig, Hertugdommet Luxemburg og Provindsen, Limburg undtagen; saa aftrædes og en Deel af det May landske til Sardinien, til Skadesløsholdelse for Savoyen. 2) Frankrig giver Keiseren Lombardiet tilbage, og til Skadesløsholdelse en Deel af de pavelige Stater, der Venetianske Friaul, og de Venetianske Eiendomme paa den venstre Bredde af Piavefloden, (dog skrives fra Lugano, at Buonaparte har i Fredspræliminairerne erklæret Lombardiet for afhængig.) 3) Keiseren giver til den franske Republik i en Tid af 2 Aar, i Staal, Jern og Qvægsølv for 10 Millioner Livres Værdie. 4) Den stricte Status qvo ante bellum bliver igien i det Tydske Rige istandbragt. 5) Jmellem Østerrige, den franske Republik, Spanien og Sardinien bliver en Qvadruppel=Alliance oprettet til deres Besiddelsers Garantie. 6) Skibsfarten paa Rhinen fra Strasburg til den aabne Søe, saavelsom den paa Schelden, bliver toldfrie for begge Nationer. 7) Den bataviske Republik er indsluttet saavel i disse, som i alle tilkommende Forhandlinger. Man vil nu ved Regieringens Bekiendtgiørelse see hvorvidt disse Artikler ere ægte eller ei. Den siges og at Luxemburg skal gives Keiseren tilbage, men at den da først skal sleifes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Den 28de April ankom Erkehertug Carl til GeneralLatours Hovedqvarteer i Durlach. Han har havt en Samtale med General Moreau i Bühl og agter at reise derfra til Frankfurt, for at tale med General Hoche. Keiseren forbliver nu i Wien. Alle Skandsarbeider, og Hvervinger ophører, og de bortsendte Kasser blive tilbagebeordrede. Rigshofraadet har igien begyndt deres Samlinger, og Statspapirerne ere stegne 10 Procento.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Generalerne Buonaparte og Clarke vil, saasnart de faae de ratificerede Fredspræliminairer tilbagesendte fra Paris, selv bringe dem til Wien, og det Ahrenbergske Sommerpalais bliver desaarsag indrettet til dem. Da General Buonaparte skal være en stor Elsker af Tokayer Viin, saa har Keiseren sendt ham 2 Fade af den beste Sort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Engeland. Matroserne paa den engelske Flaade, har ikke villet lade sig nøie med Lord Spencers Løvte; de svarede ham: "At de ikke ville lette et eneste Anker førend alle deres Fordringer vare bevilgede, tilligemed fuld Tilgivelse for alt som var skeet." Med dette Svar maatte han reise med til London. Der blev strax holdt Statsraad i Londen, og derpaa reiste de samme Aften til Kongen i Windsor, hvor der blev holdt Cabinetsraad, hvori Kongen underskrev Bevilgningen paa alle deres Fordringer og Pardon saavel for Flodens Delige, rede som alle Medskyldige. Admiralitets=Coureren afreiste med den Kongelige Bevilgning om Aftenen den 22de April Kl. 10 og kom efter et uhørt hastig Ridt i 7 Timer til Portsmouth. Den 23de reiste Admiralerne Bridport, Gardner, Pole og Colpois ombord paa Rojal George, hvor Admiral Bridports Flag vairde; Lord Bridport kaldte nu Capitainerne paa alle 16 Linieskibe tilsammen, og bekiendtgjorde dem Kongens Bevilgning for Matroserne, hvilket enhver Capitain derpaa bekiendtgjorde for sit Skibs Mandskab. Men de vilde ikke give noget Svar derpaa før Kongens Bevilg, ning var forelagt deres 32 Diligerede. Disse skulle da strax forsamle sig, men der var kun 30, de 2de vare i Land, hvilke 2de bleve med Officeers=Honneur bragte til Floden, og om Aftenen Kl. 6 bleve endelig de 32 Deligerede enige om at antage Kongens Bevilgning og Pardon. Signalet til denne Antagelse, skeede fra Skibet Dronning Charlotte ved et 3 gange Hurra! som det ene Skib gientog fra det andet. Nu kunde Officererne igien gaae i Land, og Capitain Hallowar var den første som bragte den Efterretning i Land, at Uveiret nu var forbi. Strax derpaa kom Baade i Land fra alle Skibene, og Matroserne erklærede alle Tilstædeværende, at de nu giorde deres Tieneste igien som før. Den hele Jnsurrection skal dog ikke have kostet nogen Livet. Allene en Kierling, som hemmelig bragte Brændeviin ombord paa Skibene, blev efter de Delige redes befaling dykket 2de Gange under Vandet, hvorefter hun døde. Derimod blev en Corporal af Søesoldaterne, som ikke vilde sværge den forlangte Eed, efter at han først var bleven neddykket under Vandet tvende Fange og truet med at blive hængt, sendt i Land. Saaledes har man og sendt adskillige Officerer i Land. Admiral Gardner har viist et fast Mod. Da Matroserne havde sendt Capitain Lock fra Skibet Dronning Charlotte i Land, reiste han selv ombord og spurgte om Aarsagen dertil. Da Matroserne viiste sig noget ubesindige imod ham, kom han ud af Fatning, og raabte i sin Hidsighed; I ere ikke meere Søefolk, stillende sig hen under Strikken og opfordrede dem til at hænge sig. Matroserne skal ellers paa de fleste Skibe have været af den Meening at de have gaaet for vidt. Enhver Retskaffen glæder sig nu ved at dette Oprør er stillet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Ministeren Pitt har nu bekiendtgjort, at der tildette Aars Tieneste, er bevilget og anviist den Summa, 26 Millioner 370,000 Pund. Hertil kommer det nye Laan af 18 Millioner, (hvoraf Jrland faaer 1 en halv Million, som fragaaer) saa at den hele Summa, til at bestride dette Aars Tieneste beløber sig til 42 Millioner 870,000 Pund, hvoraf han forestog at foreskyde Kri ren 2 Millioner. Til Renternes Betaling for disse 18 Millioner og andet Brug, foreslog han nye Paalæg af 1 Million 281,000 Pund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Den 24de April ville den Bridportske Flode gaaet i Søen, men formedelst heftige Storme har det ikke ladet sig giøre, saa at den laae endnu i Spithead den 30te April. Admiral Duncan er kommen tilbage med sin Flode fra Nordsøen, og Admiral Jarvis krydser med sin Flode, 22 Linieskibe stærk, for Cadix. Admiral Waldegrave har erobret den franske Corvette Jncroyable paa 24 Kanoner og 220 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Sverrig. Hertug Carl af Sydermanland er meget syg af en Byld i Brystet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Kornpriserne ere her meget lette: 1 Tønde Rug sælges for 15 Mk., Byg for 2 Rdr. og Havre for 9 Mk., hvilket er en stor Sieldenhed her i Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Adskilligt. Efter Pariser Breve af 25de April skal Freden mellem Frankrig og Nordamerica saa godt som være brudt, og Kaperbreve alt udstædte, hvorefter endog neutralt Gods paa americanske Skibe skal confisceres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
De hollandske Fonds ere, efterat Fredsefterretningerne mellem Frankrig og Østerrige bleve bekiendtgjorte, stegne 20 Procent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Buonaparte skal være meget utilfreds med Venetianerne, og man siger at han har ladet Senatet forestille, at de inden 12 Timer skulle erklære sig, enten de ville have Krig eller Fred. J sidste Tilfælde skal de betale en vis Summa og erklære Bergamo og Brescia for uafhængig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
General Washington har skienket 5000 Pund til første Fond for et National-Universitets Anlæggelse i den nye Forderalstad ved Floden Powtomacks Bredde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Paa Smyrna har været en stor Jldebrand, hvoraf den Deel af Staden som beboes af Europæerne er lagt i Aske, og Skaden vurderes paa Huse og Meubler til 120 og paa Vare til 15 Millioner Gylden. Anledning hertil var et Skuespil i den Venetianske Consuls Huus, hvortil de øvrige Consuler og Europæerne aller ne havde Adgang. Nogle Tyrker forlangte og at indlades, men da de viste sig noget uregierlige, bleve de nedstødte af Vagten. Dette Tilfælde bragte de Tyrkiske Jndvaanere saaledes i Harnisk, at det komtil en mordersk Fegtning mellem dem og Europæerne, som endte sig med at Tyrkerne satte Jld paa den Deel af Byen som Europæerne beboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Bekiendtgiørelser. Maanedskriftet Jydernes Ven for Marts Maaned har nu forladt Pressen og er af følgende Jndhold: Slutningen af Theorie over Handel; Middel, hvorved Øl kan holdes frisk hele Sommeren igiennem, Breve, Landhuus holdningen betræffende; Kort historisk Udsigt over adskillige europæiske Landes Frugtbarhed; Fridleif, (en nordisk Fortælling); Jydernes Ven i Klubben k......, en Scene taget efter Naturen; Den Kantiske Philosophie i Frankrige; Fortsættelse af Beskrivelsen over Maltha Nye Opfindelser; Efterretning om Kanditus Hubers Træ bibliothek; Pasigraphie; Udkomne Skrivter i Kiøbenhavn for Martii Maaned. - Subskription paa dette Maaned skrivt gielder for en heel Aargang og modtages paa PostContoirerne i Randers, Horsens, Weyle, Greenaae Ebeltoft og Fridericia; i Aalborg hos Hr. Klokker Milling, i Viborg hos Hospitalsprædikant Hr. Randrup, Hiørring hos Hr. Byefoged Brandt og i Aarhuus paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Fra i Dag af den 6te Maii 14 Dage at regne, kan hos Gartner Haman, boende ved Munkeport i Aarhuus, bekommes Aflæggere af mange Sorter gefyldte Negliger, i forskiellige Couleurer, alt efter Liebhaberes Forlangende. Prisen er efter Sor ternes Fiinhed fra 4 til 16 s. Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Hvor en god afrettet Hønsehund, der tillige kan bruges til Andeelagt, er at faae tilkiøbs, anviser AdresseContoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
For en skikkelig og god Pige, som forstaaer at lave alle Slags Mad og Bag=Værker, og kan forevise gode Recommendationer, samt har Lyst til at reise til Kiøbenhavn til første Michelsdag, kan vises en Condition fra Aarhuus Mølle af Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Under Schaarupgaards Gods i Elsted Sogn og Bye er hos Gaardfæsteren Christen Rasmusen ved Døden afgaaet hans Tienestekarl Hans Johansen, hvis ringe Efterladenskab er strax efter Dødsfaldets Anmeldelse taget under lovlig Skifte=Behandling; ved Skifte=Samlingen blev anmeldt, at den Afdøde skal have efterladt sig en Datter, hvis Navn ei vides, men skal tiene paa Rantzaus gave hiinside Aarhuus. Thi indkaldes herved bemeldte Umyndige med Værge at møde her ved Gaarden 6 Uger fra Dato, som bliver den 13de Juni næstkommende, for at overvære Skiftet, som den Dag sluttes. Schaarupgaard, den 2den Maii 1797. Paa Skifte=Forvalteren S. T. Hr. Justitsraad Sechers Vegne. P. Dahlsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Hovedgaarden Østergaard i Calve Ant med tilhørende Hoverie, samt Fiellerup Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende og dito Sogns Konge-Qvægtiende, bliver Mandagen den 12te Junii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet paa Posthuset i Aarhuus stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning paa 4 a 6 Aar, og modtages næstkommende Michelsdag med dens fulde Afgrøde. Gaardens aarlige Udsæd er 40 til 50 Tdr. Rug, 12 a 16 Tdr. Boghvede, ligesaameget Byg, 6 a 8 Tdr. Ærter og 40 til 50 Tdr. Havre. Paa Gaardens Enge avles aarlig 250 til 300 Læs Høe, og sidste Vinter er forret 100 Fæehoveder foruden Bester og Faar. Conditionerne ere 14 Dage før Auctionen at faae til Eftersyn hos Forvalteren paa Gaarden og hos Undertegnede. Aarhuus, den 6te Mai 1797. H. P. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
De som have Lotterie=Sedler under min Collection her i Randers, vilde behage at fornye samme til 3die Classe, forinden den dertil bestemte Tiid, og imod Tilbagelevering af anden Classes Lodder. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Førend Skiftet efter Degnen i Karlebye, Sr. Weilbye, kan sluttes, bliver herved endnu indkaldet alle de, (forude anmeldte, som formeene at have noget i dette Boe at fordre, det være sig enten i Henseende til Penge eller Degne Boliget, alt, intet undtagen, at melde sig hos mig her i Øster Alling Præstegaard inden 24de Mai d. A., da Skiftet strax derpaa skal blive sluttet den 9de Junii. Øster Alling, den 4de Mai 1797. Klæstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
J Tvingsrup Bye under Stamhuset Steensballe gaards Gods er død hos Gaardmand Jens Jensen hans Søster Bodil Jensdatter i ugift Stand; hendes Efterladende er strax taget under lovlig Behandling. Af de tilstædeværende Arvinger blev angivet, at en Broder, til den Afdøde, navnlig Jens Jensen, er for endeel Aar siden reist til Lolland, og der haft en Gaard i Fæst i Høyfielde paa Baromet Jullinge, men skal være død og efterladt sig Børn; om de ere levende og hvor de sig opholde, vides ikke, saa og indkaldes en Halvsøstersøn til den Afdøde, navnlig Jens Nielsen, som for nogle Aar siden er bortreist, men vides ei, hvor han opholde sig. Disse Arvinger, og om flere skulle være, indkaldes herved at møde eller møde lade i Stervboen den 15de Maji eller og ved Skiftets endelige Slutning den 26de Junii d. A. her paa Gaarden. Steensballegaard, den 26de April 1797. Schiøn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Onsdagen den 17de Mai om Eftermiddagen Klokken 2 bliver en halv Gaard i Dyrbye, af Hartkorn i Tdr. 6 Skpr. 2 Fk. 1 en halv Alb., som ligger til det øverste residerende Capellanie i Randers, stillet til offentlig Auction i Dronningborgs Birketings=Stue efter de approberede Conditioner, som findes paa Auctionsstedet Paa Rosensgade No. 252 farves alle Couleurer paa Silketøi, Floer, Blonder, Baand, samt vaskes Floer og Silkestrømper, m. m. for billigste Priis, og loves det mueligst hastigste Befordring. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Af= og Tilgangs=Lister, a Bog 1 Mk. 83. Markeds=Passer, a Bog, 2 Mk. Hoved Mandtals-Lister, a Bog 1 Mk. 3. Følge=Sedler til Brug for Lægdsmænd, a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Bekiendtgiørelser. Katholm i Aarhuus Stift, Randers Amt, med dens frie Hovedgaards Taxt: Agger og Engs Hartkorn. 43 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. Skovskyld. = = = = 4 - - 3 - = 1. - . . Mølleskyld. = = 1. . . . . . . . . . . samt alt Bøndergodset. Agger og Engs Hartkorn. 293. - 3 - . . . 23 Skovskyld. = = 5 - . . . - 3 - . . . . og Landgilde: Penge, 382 Rdr. 3 Mk. 12 s. Rug, 91 Tdr. 2 Skpr. Byg, 98 Tdr. 3 og en halv Skp. Havre, 30 Tdr. 4 Skpr. Giæs, 36 Stykker. Æg 48 Sneese og 2de Høns. Jtem enkelt Tiende af omtrent 1020 Tdr. Hartkorn, som alle ere gode Korn Jorder og oppebæres paa Kiærven, lader jeg, efter adskillige Lysthaveres Forlangende ved een eneste Auction, som holdes hos Hr. Viinhandler Møller i Aarhuus, Torsdagen den 20de Julii førstkommende Kl. 10 slet Formiddag, offentlig opraabe, deels særskildt og deels samlet, og om antagelig Bud skeer, uden Forskiel til den eller de Høistbydende, som for deres Bud stiller mig tilbørlig Sikkerhed, bortsælge: 1) Enhver Hoverie frie Bondegaard for sig. 2) Ethver Sogns Tiender for sig. 3) Katholms Hovedgaard med alle dens Marker, Enge, Skove og Hoveriegiørende Bøndergods p. p. 246 Tdr. og dets Landgilde. 4) Den 3die Postes heele Jndhold tilligemed alle Tiender, og endelig. 5) Alle foranførte Eiendomme under et Opraab. Til hvilken Tid og Sted de Lysthavende behageligen ville indfinde sig. Den største Deel af Kiøbesummen kan paa visse Aar blive staaende i Eiendommene, Pagtningen kan ophøre til 1ste Mai 1798 og Gaarden til trædes, om forlanges, til 1ste October dette Aar, alt efter de Conditioner, som tilligemed Eiendommene og Jordebogen fra 1ste Junii er til behagelig Eftersyn hos Eieren Kammerherre Rosenørn paa Katholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-10
Tirsdagen den 16de Mai førstkommende Kl. 10 slet Formiddag, bliver ved Greenaae Strand bortsolgt ved Auction det biergede af Galleasen Anne Grethe fra Dragøe, bestaaende af, et Ankertoug 11 Tomme tyk og 60 Favne lang, et nyt Kabeltoug, en nye Pertine, et nye Stor=Skiøde, en nye Tallie-Reebs Trods, en nye Toug Løybom, en Deel Trods Tougværk, Vanter, Stag og Bardoner, et næsten nye Storseil, mange gode Blokker Stormasten afbrokken, Mesanmasten hee med fuld Beslag, en Deel Rundholter, en Deel Skibs Jern, og nogle Køie og Gangklæder. Varene forevises af Commissionairen Søren Juel her, og meldes tillige at Fahrtøiet kunde føre 1200 Tdr. Korn. Greenaae, den 6te Maii 1797. Behr.