Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
Nyeste Post-Efterretninger. Den nyeste Post har bragt en Efterretninger, som ifald den bekræftes, er ligesaa vigtig som hundrede andre, nemlig at Janitscharerne i Constantinopelharegjort Opstand og have myrdet Sultan Mahmud den 2den og ombragt alle Christne eller Franker i Pera, hvorpaa de have stukket denne Forstad tilligemed fleere Qvarterer i Constantinopel i Brand. (Man veed at Pers og Galata ere de to Forstæder ved Constantinopel og at de udenlandske Gesandtere boe i Pera, saa at det derfore er mueligt, at de ere alle omkomne ved denne Leilighed; det kommer nu blot an paa om Efterretningen er sand; officiel er den ikke og kan ikke heller være det; thi er dette passeret i Constantinopel saa er al Orden der ophørt og Communicationen afbrudt. Efterretningen er kommen til Hamborg ved Breve fra Handelshuse fra Leirzig, og der har man faaet den i Breve fra Græske Handelshuse i Wien. Ogsaa har man directe Handelsbreve fra Wien, som melde det samme. De Efterretninger man har i Wien ere byggede paa Beretninger, som ere indløbne der fra Semlin og som 3 Tatarer efter hinanden have bragt til Belgrad, hvorpaa Paschaen der har ladet tillukke sin Boepæl som et Tegn paa Sørg, efter Ty kisk Skik. Hvad der bestyrker denne Efterretnings Troeværdighed ere følgende tre Omstændigheder for det første, at man ingen anden Efterretning har fra Constantinopel; thi vore Efterretninger derfra naae ligesom sidst kun til den 12de November; for det andet, at man veed, at Sultanen var forhadt af Janitscharerne, fordi han vilde diciplinere dem paa Europæisk Maade og holde dem i Tømme. Det er selv mueligt at Sultanen har ved at ville give efter og ved at antage det Russiske Ultimatum foranlediget Oprøret. Endelig at man ogsaa i Frankerig har den samme Efterretning, men over Wien, at der, da den sidste Post afgik derfra vare indløbne til Wien sørgelige Rygter om en stor Catastrophe, som skulde have tildraget sig i det Ottomanniske Rigets Hovedstad. Hvad der giør denne Efterretning mistænkelig er som sagt, at de officielle Efterretninger fra Wien af 13de December ikke melde noget derom, men de nævne ikke heller Constantinopel.) Dersom dette Rygte bekræftes saa vil det have Russernes umiddelbare Jndmarsch til Følge. Over Berlin meldes fra St. Petersborg, at Baron von Stroganoff vil med det første træde. ind i Ministeriet, at Virksomheden i Krigs-Departementet bestandig tiltager og at Underhandlingerne med Porten ere i det mindste endnu meget langt borte fra Maalet. Om endog hiin vigtige Efterretning ikke er sand, saa ere dog alle de Efterretninger, som man har fra det Tyrkiske Rige af den Natur, at man med Sandsynlighed tør formode, at den Tidspunkt nu er kommen, hvori Forsynet har bestemt det Tyrkiske Riges Undergang. Perserne have erobret Bagdad, oversvømme Lille-Asien og skulle have rettet deres Marsch mod Smyrna. J denne Stad begaae nu Tyrkerne i deres Raserie og Fortvivlelse de skrækkeligste Uordener; de beruse sig imod Prophetens Forbud, og dog dræbe de alle de Christne, som drikke Viin. De Europæiske Consuler have forlangt af Paschaen at alle Viinhuse skulde lukkes. Dette er ogsaa skeet; men desuagtet tumle Pøbelen og Soldaterne beskiænkede omkring paa Gaderne og dræbe alle de Christne, som de møde. – De sidste Efterretninger man havde fra Constantinopel melde, at et nyt Blodbad var der begyndt. Sultanen skal ved de ugunstige Efterretninger, som han har modtaget fra Morea og Candia have udgydet sin Forbittrelse paa de sidste Græske Fyrster, som opholdt sig i Constantinopel, og ladet den gamle og aariFyrste Callimachi qvæle og begge hans Sønn halshugge. En gammel Christen gik nyelig paa Gaden i Constantinopel og støttede sig paa en un Pige. En ung Tyrk mødte dem, huggede den Gamle til Jorden med sin Sabel, slæbte derpaa Pigen nogle Skridt ved Haarene, og stødte hende endelig det blodige Sværd i Brystet. – Efterretningerne fra Grækenland lyde saa ugunstige for Tyrkerne, som det er mueligt. Tyrkerne ere blevne paa nye tagne ved Cassandra i Macedonien, og skulle have mistet derved 7000 Mand. – Fæstningen Arta i Albanien og de vigtige Fæstninger paa Morea Napoli de Romania og Patras skulde være erobrede, saa at hele Morea nu er i Grækernes Magt, og følgende høist vigtige Efterretninger ere indløbne. til Triest fra Calamata af 10de November. Det Græske Senat har forlagt sit Sæde til Trivolitza, hvorfra det udstæder Senats-Consulter. – Endeel af Armeen var marscheret imod Potras, men desuagtet vare 8000 Morcoter afsendte over Jordiungen ved Corinth mod Chorschid Pascha, denne skal derpaa være bleven angreben paa engang af Albaneserne, Grækerne og Sulioterne og skal have lidt et betydeligt Nederlag. Ali Pascha af Janing skal siden have understøttet Senatet i Morea med betydelige Pengesubsidier, som anslaaes til 2 Millioner Piastre. J Gavebrevet, som blev oversendt ved to Albanesiske Chefer, ønsker han de tappre Hellener til Lykke til den hæderfulde Vending, som deres Anliggender have taget, og lover at bidrage at til at tilintetgiøre Tyrkerne. Dette Gavebrev skal være underskrevet af ham selv under det Navn Constantin, hvoraf man vil slutte sig til, at den Efterretning er sand, at han er gaaet over til Christendommen (som bekiendt har han ingen Religion) Odyssens er nu meget virkom i Albanien, og har borttaget flere Transporter af Munition, som Tyrkerne have villet afsende til Morca. – Over der joniske Øer har man allerede havt Efterretning om at Chorschid Pascha var i stor Forlegenhed, at hans Fiender borttoge en Position fra ham efter en anden, og at han giorde sig al muelig Umage for at holde sig Veien til Retirade aaben. – Athen var endnu i Tyrkernes Magt, 800 Tyrker opholde sig i Castellet, men Staden selv have de tilintetgjort. J Gaderne, ligge Ligene af dræbte Grækere og Aadslerne af Dyr, som opfylde Luften med en giftig Stank. – Paa de joniske Øer skal være fuld Oprør mod Eng ænderne, som skal være en Følge af, at Gouvergereren har befalet, at alle Jndvaanerne skulle af nernes; dette har foraarsaget blodige Fiendtlig der imod de Engelske Tropper Bønderne have væbnet sig og kastet sig ind i Biergene, og forsvare sig der imod Tropperne. – De Albanesere, som udgjorde den største Deel af Garnisonen i Pa sas, have egenraadigen forladt denne Stad, og begivet sig paa den anden Side af Bugten, til Messolongi, hvor de fik Tilladelse af Grækere til at passere til deres Hiem, under det Løfte, at de ville erklære sig for deres Sag, uagtet de selv ere Mahomedanere saa myrdede de dog paa Veien 700 Tyrker, som vare i Følge med dem. – Man forsikkrer fra Morea, at Grækerne have forefundet 22 Millioner Piastre i Trivelige, da alle offentlige Casser skulde være bragte dertil. Dette bekræftes ved en officiel Efterretning som man nu har faaet fra Grækenland om denne vigtige Stads Erobring. Den klingende Mynt som er forefundet deri, angives endog til 80 Millioner (dog nævnes ikke Mynt. forten; tillige berettes, at der blev erobret over 100 Kanoner og over 20000 Geværer, tilligemed en stor Mængde Krigsforraad, 8000 bevæbnede Tyrken bleve dræbte og 12 til 13000 Tyrker af hver Kiøn havde sammenskjebne. Erobringen af denne Stad tilskrives Erkebiskongen Germanos, som selv u Korset i den ene Haand og Sabelen i den anden trængte frem mod Stadens Port og besteeg Bolder hvorpaa hans Krigerøftigt ham efter og Byen ble indtaget, men alle de Græske Geistlige og alle de Græske Gidster som vare i Staden, 600 i Tallet vare i er rien bleven myrdede af Tyrkerne; deriblandt vare spo Erkebiskopper og Biskopper. – Fra Algter meldes, at Sultanens Firman til de Barbareskiske Stater var bleven overbragte ved en Engel Fregat. Deyen havde imidlertid givet Ordre til Commandanten for sin Escadre, at han ikke maatte vove sig ind i Archipelet; men hidt trydse indtil Jndgangen af det Adriatiske Hav og til Maltha Man har i Paris faaet paa en overordentlig Vei følgende Efterretning fra Spanien: Gener Mina har, efter at han har giver befor Folkets Bøn, paa nye overtaget Commanden, derpaa mønstret alde Tropper i sin Division, og laver sig ne til at sætte Corunna i den bedste Forsvarstilstand. Dette er da et fuldkomment Oprør. Mina var som bekiendt General-Capitain i Gallizien, og blev afsat af Kongen, hvorpaa den civile Gouverneur Latre blev udvalgt i hans Sted.