JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Frankrige har sit Pantheon, Engelland sin Vestminsterkirke, men Dannemark, der forholdsmæssig har været ligesaa frugtbart som hine paa lærde og store Mænd, har ikke et eneste saadant Sted, hvor sande og almeenerkjendte Fortjenester kunde æres og hyldes af Efterverdenen. Den store Absalons Hovedskal ligger henslængt paa Konstkammeret. - Saxos Liigsteen i Roeskilde trædes saa idelig paa, at Jnscriptionen, næsten er udslettet, vor første Digter Evald ligger begraven i en Praa paa Rundekirkegaard, og Holberg, Smagens Fader i Dannemark, i een af Sjællands Askroge. Hvilken Triumph vilde det ikke være for Sandheden og Fornuften, dersom deres Talsmænd bleve samlede paa et Sted, hvor Faderen kunde føre sin Søn hen- og sige: See her de Mænd, som vi maae takke for alle de Fremskridt, vi have gjort i Cultur og Oplysning, for alt det Gode, vi nu nyde D, hvor lærerig, hvor frugtbringende for Fædrenelandet maatte ikke en saadan Vandring blandt sande store Mænds Gravsteder blive Man kunde paa denne Maade ligesom paa ny oplive disses Minde, og bøde paa den Utaknemmelighed, man i levende Live har viist, adskillige af dem. Vi have en Marmorkirke paa Amalien, borg, der, ligesom saa meget andet hos os, er bleven ufuldendt. Hvor passende vilde ikke denne Bygning være til et saadant Pantheon, Der anvendes stundom Penge paa Ting, der ikke ere af saa stor en Vigtighed, hvorfor icke ogsaa anvende noget paa at fuldende denne Bygning: Den har vel været bestemt til en Kirke. Men kan man bygge Gud et skjønnere Huus end et Pantheon, hvori Fædrelandets Sandhedens, Fornuftens og Dydens Yndlinger have deres trygge Hvilested, samling af Rariteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Fortsat). Saavidt jeg har mærket, have de Efterretninger, jeg nyligen meddeelte Dem angaaende mine Rariteter, ikke aldeles mishaget Deres Læsere, og jeg tager derfor ikke i Betænkning at sende Dem her nogle flere. De ere ikke mindre mærkværdige end de forrige. De bestaae for det meste af Haandskrivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Et Manuscript, skrevet paa Pergament, og forfattet af en stor Statistiker. J dette bevises paa en meget indlysende Maade, at Brændeviinsbrænderier og Livrenteselskaber ere de eneste Grundstøtter, hvorpaa Staters Hel hvile, at de første ere gavnlige for Sundheden, og de sidste befordre Jndustrien. Model til et Magazin, hvori man kan gjemme hele Skibsladninger fulde af Korn, Smør a., uden at det fordærves, om det end ligger i to til tre Aar. Meget vigtig til forestaaende Vinter. Anviisning til at blive rig, eller Plan, til at parcellere og udstykke en Herregaard saaledes, at man kan fortjene 150 pr. C. Denne Plan er egentlig forfattet af en practisk Herremand, som i sit Testament har fastsat, at den ikke skulde trykkes førend efter hans Død. Forslag til at oprette en Spindeskole, hvori alle de Amagerpiger, som løbe omkring med Frugt &c., kunde hensættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
En stor politisk Afhandling in Folio, hvori meget vidtløftigen vises, at man inden Aaret 1820 vil i Europa, af Mangel paa virkelig Mynt, ja endog paa Kobberskillinger, blive nødsaget til, ligesom i Jndien, at bruge Snogepander til Mynt. Tillige vises i samme, hvorledes en saadan Snogepande Banque, bedst lader sig organisere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
To Dukker, som en berømt Modehandler med store Bekostninger har ladet komme fra Paris, for derefter at lade forfærdige moderne Dragter. De forestille Adam og Eva Paradiis. Adam er klædt i Couleur de Chairs Pantalons og Eva i et kort Musselinsskjørt, der er saa gjennemsigtigt som Flor. Hun har et Slør omkring sig, som ligner en Slange, og Armene ere nogne lige op til Bryster. Plan til et nyt Jnstitut, hvori Børn paa en ganske ny Maade kunne lære alting, uden mindste Hovedbrud, nemlig paa samme Maneer omtrent, som man lærer Canariefugle, at fløitee, Papegøier at snakke og Hunde at gjøre Konster Adskillige Modeller til store Jernstænger, som med Nytte kunde anbringes i Parterret, naar man vilde skille Adelige fra Uadelige, Rige, fra Fattige, Militaire fra Borgerlige, Grosserere fra Spekhøkere, Stængerne ere saaledes parfumerede, at Uddunstningen fra den ene Afdeling ikke kan virke paa den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
En Rangcalender for Opraaberen paa Comoediehuuset, hvoraf han kan lære at titulere de høie Herrer og Damer i Logerne, uden at synde mod den Rang, som med Føie tilkommer dem. Plan til et Bespiselsesselskab for alle Stænder Ligesom Paaklædningselskaberne ere bestemte til at skaffe Folk Klæder, saaledes er dette Selskab bestemt til at skaffe dem Mad og Drikke. Stifteren smigrer sig med, at naar det allerede projecterede Masqueradeselskab ogsaa kommer i Stand, saa vil man i de her anførte tre Selskaber have tre Jnstituter, som ganske ophæve det gamle Sprog: J Dit Ansigts Sveed skal Du æde Dit Brød." Det kan da kun blive sandt, for saavidt som man klæder sig for varme, naar man skal spise, eller danser for stærkt paa Masqueraden, naar man skal gaae til Bord. Forslag til et nyt Selskab, som skal hedde Flueselskabet. Ligesom de fleste Skydeselskaber, øve sig i og fornøie sig med at skyde efter en Træpapegøie, saaledes skal dette Selskab ove sig i, under Trompeters og Paukeres Lyd, at slaae Fluer ihiel. Baade Cavalierer og Damer kunne tage Deel i Forlystelsen. Den, som slaaer Fluer ihiel med eet Smæk, bliver Fluekonge, og faaer den høieste Gevinst, som er en Sølvsluesmække. Han føres derpaa under Tyrkisk Musik i et Slags Triumphvogn ind i Selskabets Spisesal. Notabene: Dette Selskab er grundet paa den, efter en vis Keiser Domitians Mening, store moralske Tendence: at det er bedre at slaae Fluer end Folk ihiel Fortsættes. sørgsmaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Hvorvidt er Assistencehuset beføiet til at laane Penge paa Hædersmedaillen af anden April, og hvorvidt burde det være beføiet dertil. Anm. Ved enhver anden Ting kan man undskylde sig med Uvidenhed, men neppe i dette Tilfælde, om det skulde være forbudet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Blandede Nyheder. Den Efterretning angaaende Opdagelsen, et Bedragerie, som det hos Hr. Capitain Tranberg skeete Tyverie har givet Anledning til, har været uddraget af en Provindsialavis og trænger til nogen Berigtigelse. Bedrageren blev udlagt af een af de paagrebne Tyve som impliceret i Sagen, og da han blev hentet, opdagede man, at det var den samme, som i Vinter paa en bedragersk Maade havde tilvendt sig en Deel Sølvtøi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Foruden Schweizerosfabriken paa Antvorskov er der nu ogsaa paa Gaarden Taarnholm, mellem Slagelse og Korsøer, anlagt en saadan Fabrik. En Kongiver, naar Osten regnes for 16 s. Pundet, ved Schweizernes Behandlingsmaade 25 Rdlr. aarlig Fordeel, istedet for en Hollænderieko neppe giver 9 Rdlr. - Amagerne og endeel Brændeviinsbrændere i Kjøbenhavn forstaae imidlertid at drage endnu større Fordeel af deres Køer, uagtet de ikke lave Schweizer ost af Melken. Naar man regner, at Melken af en Kospædes Aar ud og Aar ind med tre Potter Vand om Dagen, saa indbringer jo en saadan Ko, naar man regner 3 s. for hver Pot Vand, over 33 Rdlr. aarligen, foruden den almindelige Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
J Aalborgavisen har man udbedet sig en kyndig Juristis Svar paa følgende Spørgsmaal, Hvorvidt er Tiendetageren berettiget til at fordre den saa meget trykkende Korntiende kjørt bort fra Marken, førend Tiendeyderen selv har faaet sit eget Korn ind, hvoraf der fordres Tiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Krigscommissair Uversax i Fladstrand og fordrer i Aalborgavisen paa Engelsk og Dansk et Menneske, som i usselt Engelsk har skrevet en Pasquil til ham uden Underskrivt, dateret Elseneur, at blotte sig selv og komme for hans Aasyn. Den Aschenbrenner, som i sin Bog "das schrecklichste Jahr meines Lebens, har injurieret et af vore anseeligste Kjøbmandshuse, som ved hans Ophold i Kjøbenhavn har beviist ham saa megen Godhed, har nu udgivet sin authentiske Levnedsbeskrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Efter Forlydende vil den Russiske Escadre ved sin Tilbagekomst fra Nordsøen, overvintre paa Kjøbenhavns Reed. Man skal hidtil endnu ikke have seet saa godt equiperede Russiske Krigsskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
3 Christiania er der nu opstaaet et Slags Professionist, som kaldes Tinstøbermester, der formodentlig skal være Kandestøber, hvilken sidste Benævnelse synes at være Vedkommende for gemeen og Bremenfeldiansk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Fra Kiel meldes, at H. K. H. Kronprindsen, efter Forlydende, agtede den 30 f. M. at gjøre en Reise til Kiel, derfra at besøge de fornemste Stæder i Vagrien, Neustadt, Oldenburg, Eutin a., og igjen at være den 9 September i Louisenlund. H. D. Prinds Carl af Hessen og begge hans Sønner ledsage O. K. H. Høstmaneuren, som skal holdes i Omegnen af Kjøbenhavn, er bestemt til den 26 d. M. Udenfor Porten af en vis Schwabisk Stad skal der have staaet et meget stolt Lindetræ, under hvilket den berømte Kong Gustav, Adolph skal have siddet 1638, da man overleverede ham Byens Portnøgler. Træet betragtede man som en Helligdom, og alle Fremmede viste man det. Da nyligen en Mand vilde anlægge et Værtshuus ved dette Træe og beværte sine Gjæster derunder, paastode Byens Jndbyggere, at de havde Græsningsret til denne Plads. Sagen kom nu til Proces, og den vise Domstoel dømte, for at gjøre kort Proces, at Træet skulde fældes. Det skede, og det derlige endnu ganske friske Træes Ved blev solgt for 15 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Hos en Guldsmed i Paris seer man nu Septret, Retfærdighedshaanden, Kronen, Guld sporene og Laurbærkrandsen, som skulle bruges, ved den Franske Keisers Kroning. Det sidste Stykke ligner de Krandse, som man seer omkring de Romerske Keiseres Hoveder; de øvrige ere tildeels blevne brugte ved Keiser Carl den Stores Kroning. Det ved sin Ælde mærkværdige Septer er fem Fod lang. Oven paa findes en Jordkugle af Guld og Carl den Stores, Billede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Kotzebue har i Skrivtet der Fremühtige ladet bekjendtgjøre, at der nylig er udkommet et Skrivt under Titel af August v. Kotzebue, der Flüchtling nach Paris, om hvilket han ikke behøver at sige, at det ikke er af ham, da det indeholder en Pasquil over ham. Han er Lærer, at han hverken har læst eller agter at læse det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Udgiveren af elegante Zeitung, som ideligen ligger i Feide med der Freimühtige, har i det sidste Hefte af hans Maanedsskrivt nedrevet Udgiveren af det sidste Skrivt, fordi denne har gjort Nar af hans Nenwiedske Hofraadstitel, ikke for sin egen Skyld, siger han, men for det respectable Hofs Skyld, som har givet ham den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Borgerskabet i Kjøbenhavn har nu ogsaa faaet en Regimentschirurgus. Ved denne Leilighed indseer man, hvor godt det er, at Ordet Regimentsfeldtskjærer er blevet afskaffet, da det ikke vilde være ganske passende her. At det er lettere at nedrive end at opbygge, – en Sandhed som vore unge Reformatorer ikke altid ville indsee, - det seer man nu paa det afbrændte Christiansborg Slot. Det gaaer utrolig raskt med Nedrivningen, og den hele indhegnede Plads ligger opfyldt med nedbrudte Steenmasser, som ere bestemte til Dom husets Opbyggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Templet i Frederiksberg Hauge er nu færdigt, men endnu have ingen Præster eller Offrende indfundet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
J Odense har en Fæstemand nu med dette Fag forenet et andet, han har nemlig gjort sig til - Mægler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
J et Voxcabinet paa Vesterbro findes et heelt Værelse med Banditer. – J et Sideværelse sees adskillige af Jordens Store, men i en ynkelig Tilstand. Keisere ere klædte som Stodderkonger, og Keiserinder som sande Gade nympher.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Man har nylig givet et Skildpaddegilde hos Hr. Tracteur Rau, hvor man gjorde en Collect for at hielpe en Gieldsarrestant ud af Slutteriet. Et tydeligt Beviis paa, at Skildpaddegilder ligesaa vel kunne hielpe Folk ud af som ind i Slutteriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Paa Vesterbro har man nu ogsaa indrettet et Slags Skydebane for Folk, som ikke have Raad til at være Medlemmer af de andre. Skydningen skeer i en stor Port, og hver af de Skydende bliver opraabt efter Numer, Men Fuglekonger vil man ikke her vide noget af Anecdote
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
En Mand kom nyligen fra Comoedien, hvor man havde givet Stykket Qvaksalveren. Man spurgte ham: "Har Qvaksalveren gjort nogen Lykke. Hvilket Spørgsmaal, svarede Manden, "har De da nogensinde hørt, at en localiseret Qvaksalver ikke har gjort nogen Lykke i Kjøbenhavn,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Nyeste. No. Den 10 September, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Smitsom Luft. Luften er det Element, som vi ere bestemte til at leve i. Ligesaa nødvendigt som det er, at de Fødemidler, vi skulle nyde, ere funde, saa nødvendigt er det og, at den Luft, vi skulle indaande, er fund. Men hvor ligegyldig er man ikke i den Henseende. Man vaager strængeligen over, at ingen sælger fordærvede Fødevarer, men man synes kun at bryde sig lidet om, de Luften paa tusinde Maader fordærves. Kjøbenhavn har vel ved Gadernes Udvidelse og Bygningernes rummeligere Fod retning efter den sidste store Jldebrand, vundet meget, men saalænge man ikke søger at skaffe enhver ved sine usunde Uddunstninger skadelig Haandtering bort fra Hovedstaden, saalænge bliver denne tildeels en Mordergrube, for Jndbyggernes Sundhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Kjøbenhavn har indenfor sine Mure en heel Samling af Fabriker og Værksteder, som ere sande Giftgruber, Garvere og Slagtere, Fiskeblødere og Lysestøbere findes næsten i enhver Gade, og hvad de Levende ikke kunne bidrage til at forpeste Luften, det lader man de Døde sørge for. Uden at bryde sig om Forsuftens Raab og Erfaringens advarende Stemme, vedbliver man at dynge Liig paa Liig paa Hovedstadens Kirkegaarde. Jkke nok med det, man truer endog med at fornye en nu hvilende Kirkegaard, og med den at forøge Gifthulerne. Den Lugt, som udbredes ved Fiskeblødere, er næsten dræbende, endog vore fornemste Gader ere ikke fritagne derfor. Natvognene, som næsten hver Aften fra Kl. 10 af udbrede en giftig Dunstkreds rundt omkring sig, burde dog vel have et Laag, som kunde lukkes. Bekostningen vilde være ubetydelig, men Nytten derimod usigelig stor Fiskeblødere, Garvere, Slagtere a. burde have deres Værksteder uden for Porten. Jntet Liig burde begraves inden for Hovedstadens Mure. Hvor vigtigt er det ikke, at den Stad, hvori Kongen selv boer, og hvori 100,000 Mennesker opholde sig, har saa sund en Luft, og er saa fri for skadelig Uddunstninger som mueligt Ogsaa med Prideterne er der for liden Opsigt. Der gives Huuseiere, som for at spare, ikke lade deres Priveter renovere førend Nøden er for Døren. Der gives andre, som ved høi lys Dag lade Ureenligheden kjøre ud med den Gjødning, de sælge, og foraarsage derved den utaaleligste Stank. Saadanne Misbrug ere vel forbudne, men burde nok straffes meget strængt. Rendestenene holdes heller ikke saa rene som de burde, naar det er ret varmt om Sommeren, er deres Stank utaalelig. Der gives vel Forordninger, som paalægge Huuseierne, at holde deres Rendestene rene om Sommeren, ligesaavel som det er dem paalagt, at holde dem aabne, naar de fryse om Vinteren; men hvo har ikke desuagtet følt, at der ikke endnu er gjort nok i denne Henseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Efter den Tid indfandt der sig adskillige Friere, men for det meste Folk, som vel havde Penge, ren. som rugede paa den som en Høne paa sine Æg. Saasnart de hørte, at Papa gav mig tolv Hundrede Rigsdaler i Knappenaalspenge, faa løb De som Harer. De ventede ikke en til jeg gav dem en anstændig Kurd. gang Gang hvor nu høit og dyrt paa, at ingen Pengepuger skulde have mig til Kone. Han besluttede at gjøre et mindre formuende Menneske lykkeligt ved min Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Nu var der et Menneske i Huset hos Papa, som baade jeg og han kunde godt lide, -et Menneske, der ikke allene saae ud som en Engel, men som endog dansede, snakkede, læste agerede, voltigerede og exercerede som en Engel. For at sige alt med faa Ord, han saae ud som een af de malede Cavalierer i Modesournalen. Mit Hjerte sympathiserede hemmeligen med dette Menneske Rigtig nok eiede han ikke saa meget Græs, som den Jydske Forpagter eiede Penge, men at spise tørt Brød og drikke klart Kilde dand ved hans Side, ansaae jeg for en langt større Lykke end at leve midt imellem lutter Gulddynger hos den stygge Forpagter. Desuden maa De vide, jeg er et Fruentimmer af Smag og Lecture. Der findes ikke en eneste Bog i Leiebibliotheket i Helliggeiststrædet, som jeg ikke har læst, og dette Bibliothek er jo som De kan læse i Aviserne, det fuldstændigste i sit Slags. Jeg kan synge og min Elskede kan spille paa Spidsharve. At vandre omkring som en Hyrde og Hyrdinde, og fortjene sit Brød ved Sang og Spil, har i mine Øine altid været den største Lyksalighed, som to Elskende, naar det kommer til det Yderste, kunde, vente sig paa Jorden. En Morgen lod Papa mig kalde op paa Comptoiret. Min Carl stod ved Siden af ham. Uden at sige et Ord, tog han min Haand, lagde den Carls, og sagde: Værer lykkelige Fra nu af er Carl min Handelscompagnon. Du deler med ham Dit Hierte jeg min Formue Alting blev mørkt for mine Øine. Himmel, Jord og Hav forsvandt, og jeg smeltede hen i Fryd. Det varede ikke længe og vi holdt Bryllup. Det var det brillanteste Bryllup, man i lang Tid havde seet i Kjøbenhavn. Vort Huus var i Henseende til Meubleringen et af de skjønneste. Vor Seng var gjort som en Trone og Omhænget, var af Atlask og galdneret. Fryndserne til vore Vinduesgardiner havde kostet 400 Rdlr. Vort Huus var et sandt Paradiis, og den Lyksalighed, som vi i de første tre Uger nøde lader sig tænke, ikke beskrive. Men at neppe vare disse tre Uger til Ende, saa indfandt der sig nogle uslebne Folk. De havde et Par tykke Bøger med sig og vare saa uartige at tilsøle mine alabasthvide Gulve med deres urene Støvler. De opskrev og forseglede Alting hans kacons. Endog min Stads undgik ikke deres Kløer. De ragede omkring deri, som om det kunde været gamle Documenter. Jeg spurgte min Mand, hvorfor han ikke jagede disse Krabater paa Døren. Men han svarede med et Suk, At giv Dig tilfreds, min Engel, det kan nu ikke være anderledes. Men man lod det end ikke blive derved. En rum Tid derefter fik vi et stort Besøg, tykke Madamer med Kapper og Kyser og Munde som Pebergværne vare saa inpertinente at traske omkring i min Sal, sætte sig ned i mine atlaskes Lænestole og Franse omkring i mine Sager. En Mand med en lille Hammer i Haanden var endnu mere uforskammet. Han dristede sig til at borthamre alt mit Tøi, uden at spørge mig i mindste Maade derom. Gjør kun Du, hvad Du vil, tænkte sig, den leer bedst, som eer sidste Men endelig tog enhver sit Stykke og gik sin Vei dermed, ligesom det kunde været Krigsbytte. Nu var jeg ude af mig selv af bare Ærgrelse. Jeg besvimede, og da jeg kom til mig selv igjen, saae jeg, at alle Værelserne vare komme. Fortsættes).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Anecdoter. en Reisende kom nyligen til Kjøbenhavn og mødte paa Gaden en laset Visekjelling, som raabte med en Vise om en nylig dømt Forbryder. Den Reisende, som ikke var vant til en saadan Vocalmusik, spurgte den, som fulgte med ham, hvad dette skulde betyde. Manden, som ikke var stærk i det Tydske, og troede, at Vise maatte oversættes med Weise, svarede das ist eine Weise uber ein gedumter Forbrekker. Den Reisende, som sluttede heraf, at dette var den sædvanlige Maade at bekjendtgjøre Domme over Forbrydere paa svarede: diese Weise ist sehr weise, nur begreife ich nicht, aus welcher Ursache man dergleichen Dinge durch Bettelweiber bekanntmache.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Onsdagsavisen var der indrykket en Bekjendtgjørelse fra Magistraten, hvis Underskrivt stod saa langt derfra, at man let kunne forledes til at henregne den til det næste Stykke, som var et Vers over Conferenceraad Ryberg. Det stod omtrent saaledes: Overpræsident samt Borgermester og Raad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Ved S. T. Herr Conferenceraad Nybergs Død den 29 Augusti 1804.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Et Menneske, som havde læst Avisen med samme Skjødesløshed som de fleste Avislæsere, spurgte een af sine Bekjendtere: "Har De læst det smukke Vers, som Magistraten har gjort over Ryberg Nei, jeg har ikke. . staaer det mæn i Avisen for i Dag. Frederik den Femte og Supplicanten. Frederik den Femte traf engang uden for Døren af sit Gemak paa Fredensborg en Student, som var falden i Søvn, ikke fordi han vilde sove sig sin Lykke til, men fordi det var midt om Sommeren, og Sommeren afføder Hede og Hede Dorskhed. Han havde lagt sin Suplique i Hatten, for at have det i Beredskab naar Kongen kom. Udenfor mangt et andet Gemak kunde han maaskee have sovet den hele Dag bort, uden at nogen havde bekymret sig derom. Men Frederik vidste endog hos sovende Folk at paaskjønne Fortjenester. Han tog Ansøgningen, læste den, og skrev paa den: "bevilget. Derpaa lagde han den igjen i Hatten. Nu raabte Kongen med sin mandige Stemme: Hvem er det?" Studenten vaagnede forhauset, faldt paa Knæ da han blev Kongen vaer, og overleverede ham Suppliquen. Kongen aabnede den og sagde: den er jo bevilget?" og leverede Supplicanten den, paa det han selv kunde overbevise sig derom. Studenten udbrød i Taksigelse og Kongen sagde med en venlig Mine. Gud giver det sine Børn ofte som i Søvne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Blandede Nyheder. J Klareboderne løb i disse Dage to Brygger heste løbske. Den ene af dem foer lige imod en Bondevogn og løb sig Vognstangen i Lidet. Uagtet Jndvoldenne trængte ud af den blev den dog ved at rende et Stykke, indtil den styrtede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Den 25 f. M. indtraf der paa en Deel af Angeln, i Hertugdømmet Slesvig, et frygteligt Hagelveir, som anrettede stor Skade, især paa Godset Priesholz, hvor den største Deel af Kornet paa Marken blev ødelagt. Mærkeligt var det, at dette Hagelveir, som nedstyrtede ved en stærk Hvirvelvind, ikke havde mindste Jndflydelse paa Barometret. Efterat det havde vedvaret en Time, endtes det med et frygteligt Lyn og Tordenslag. De nedfaldne Hagel, som veiede over 4 Lod, laae endnu fire og tyve Timer derefter sammenfrosne i store Masser Et Kjøbenhavnsk Blad fortæller, at to unge Fyre i en Boutique her i Staden finde Fornøielse i at kaste Knaldperler i en Glaslampe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Et nyt Beviis paa, at Boutiquehandelen maa i vore Dage være meget maadelig; thi dersom Folkene i denne Bod havde noget at bestille, saa vilde de neppe give sig af med at kaste Spring glas i Glaslamper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Hr. Berider Schæffer har solgt Gillerød for 22,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Der skal nylig have været et Skildpadde gilde i Bellevue, som enhver, Notabene, for fem Rigsdaler, kunde tage Deel i Dersom dette saaledes skal vedblive, saa bliver Bellevue, neppe for enhver en helle vue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Skibscapitain Boysen, som anklages for at have solgt en Ladning, der tilhørte Handels huuset Christmas og Terborch, tiltales nu for Hof= og Stadsretten. Han skal have tilstaaet den begaaede Forseelse. For de indkomne Penge skal han have kjøbt et Skib, hvori en Norske Kjøbmand skal være Medinteressent. Der skal være lagt en ny Plan til KongsSølvværks Drivt. Cassetyveriet hos berg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Stikmester Kruse, som nu er blevet opdaget, skal være begaaet af nogle Bjergfolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Professorerne Hegewisch og Niemann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Kiel have faaet et anseeligt Tillæg i deres Ga og modtage nu ikke Professoratet i Lands ge, hus. H. H. Prinds Christian gjør en Reise fra Ludvigslust til Berlin, for at bivaane Høstmaneuren.