JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-20
Onsdagen den 20 Marts førstk., Kl. 10 Formiddag, lader Undertegnede, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, ved een eneste Auction opbyde og bortsælge den Gaard under Søeboe Gods, i Westerhæsinge Sogn og Bye, som Hans Mortensens Enke, afdøde Anne Madsdatter, sidst har beboet, hvis Areal efter Opmaaling udgjør 122 Tdr. Land; saaledes at først opraabes Hovedparcellen, bestaaende af en samlet Jordlod, med Englod, Skovlod og Tørvemose, samt Bygninger; dernæst Gaardens øvrige Jorder i Parceller til forskjellig Størrelse. Alt efter Conditioner og Paaviisning, der nærmere kan erfares paa Skriverstuen ved Søeboe. Efter specielt Opraab forsøges samlet Opraab paa Gaarden med Tilligende. Mødestedet er hos Niels Petersen Skytte i Westerhæsinge. P. Stannius. Soeboe den 12 Febr. 1811.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-20
Anden Klasse. for Sum af over 35 til ikke over No 2 60 Rbd. Sølv. 10 Rigsbankskilling Sølv. 1811. Malling. Bentzen. Frederich Ernst Wilhelm Knudsen, Hans Kongelige Majestæts Statsraad, Herredsfoged og Skriver i Odense Herred, Ridder af Dannebroge. Gjor vitterligt: at for mig har andraget Jndsidder Peder Marcussen, nu i Smedehuset ved Willestofte, forhen Smed i Mullerup, her i Fyen, at han, ifølge allernaadigst Bevilling, af 16 Mai 1813, maa erhverve Mortificationsdom paa een til ham udstædt og bortkommen Panteobligation fra Selveier Boelsmand Niels Andersen af lille Drigstrup paa Bellinge Mark, paa 1000 Rbd. Sølv, med 1ste Prioritet i hans Eiendom, af Hartkorn 1 Td. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., Bygningernes Assurancesum, Jordernes Afgrøder, alle hans Kreature og Bo, udstædt den 16 og tinglæst den 22 Juni 1837 ved bemeldte Herreders Ret. Thi indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, 3 Gange i den Berlingske Tidende, Fyens Stiftsavis og den altonaiske Mercur, den, som maatte være i Besiddelse af denne Obligation, dermed at møde ved Odense Herredsret den sidste Torsdag, som er Tingdag, i Mai 1815, ved befalet Tingtid, for da og der at bevise lovlig Adkomst til samme; thi i modsat Fald vil Citanten paastaae bemeldte Obligation mortificeret, saa at en Udskrift af Pantebogen kan træde i den bortkomne Originals Sted. - Laugdag og Forelæggelse er afskaffet ved Forordningen af 3 Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Odense Herredscontoir den 13 Febr. 1841. F. Knudsen. (L. S.) Fyens Stiftsavis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
73 Aargang. Nr. 31. Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. Trykkes og udgives. af Hempel i Odense. Torsdagen 22 Februar 1844.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Jndhold. Udlandet. Sverrig. Storbrittannien, Spanien, Portugal. Frankerig. - Fædrelandet. Of¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
fentlige Foranstaltninger. Blandinger. Odense
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Udlandet. Sverrig. Bulletin. Den 16 Febr. 1844, Kl. 1 Eftermiddag. Hs. Maj. Kongen har i Nat sovet ligesaa længe og lige saa roligt som forrige Nat (6 Timer) desuagtet have Kræfterne idag Formiddag snarere været Er. af Edholm. formindskede end forøgede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Storbrittannien. Endelig begynder Jrlands Tilstand at beskjæftige Parlamentet: i Underhuset har Lord Russell den 13 de, motiveret sit Andragende om at Huset skulde constituere sig som Committee for at undersøge det irske Folks nuværende Stilling. Han begyndte med at udvikle, hvorlunde Jrland var opfyldt med Soldater og Forsvarsanstalter, ligesom Man hver Øieblik kunde vente Udbruddet af en Revolution; det nuværende Ministerium holdt Jrland besat, men det regjerede ikke Landet; Statsprocessen og dens Resultater vilde neppe befordre Rolighedens Gjenoprettelse; for to Aar siden var Landet i dyb Fred og nu maatte Man erfare, at den Mand, for hvem alle irske Hjerter slaae og hvem Man især skylder Catholikernes Emancipation, er anklaget for en høiforrædersk Sammensværgelse. Regjeringen burde undersøge, om ogsaa Unionen havde havt de tilsigtede Virkninger om ogsaa Jrland havde ved samme erholdt de belovede lige Rettigheder og Jnteresser med Engelland. Dette var ikke skeet: Jrland havde ingen uafhængig og upartisk Justitsforvaltning; i Sammenligning med Engelland havde Jrland en meget indskrænket Stemmeret ved Parlaments valgene, og endelig vare Catholikerne, ikkun fordi de vare Catholiker, i Gierningen aldeles udelukkede fra de høiere Embeder, endskjøndt de ved Unionen netop vare fortrinligt berettigede til at beklæde dem. Derpaa holdt Catholiken, Hr. Wyse, Medlem for Waterford, i samme Retning et kraftigt Foredrag, hvis historiske Rigtighed Jndenrigsministeren, Sir Graham, ikke mægtede at kuldkaste. Under de fortsatte Debatter den 15 dennes traadte pludselig O'Connel ind i Underhuset og blev med lydelig Jubel modtaget af sine Tilhængere. Han erklærede, at han havde fraveget sin første i Dublin tagne Bestemmelse (ikke at ville gaae til London), fordi han meente, at Lord Russells Forslag fortjente af understøttes. – J Overhuset har Lord Normanby ligeledes bragt det irske Anliggende paa Bane, men hans Forslag, der omtrent gik ud paa det Samme, som Lord Russells i Underhuset, forkastedes med 175 Stemmer imod 78. - J Jrland er forresten den offentlige Rolighed endnu ikke bleven forstyrret, men Gemytterne skulle være meget ophidsede. J Dublin vilde Man vide, at Statholderen i Jrland, Lord de Grey, inden en Maaneds Forløb vilde tage sin Afsked og blive efterfulgt af Lord Wharneliffe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Spanien. Exregentinden Marie Christine er den 15de, afreist fra Paris til Madrid, endskjøndt Landets Tilstand ikke just afgiver nogen Borgen for, at hendes Ophold for Øieblikket vil blive saa aldeles uden Farer: ifølge et kongeligt Decret ere - paa Grund af de seneste Uroligheder - samtlige Provindser erklærede i Krigsstand; Generalcapitainen i Madrid, Narvez, har nedsat en Krigsdomstol, hvilken alle øvrige Autoriteter skulle adlyde, denne Domstol skal udnævne en permanent Krigsret, der i Hui og Hast skal dømme alle Rolighedsforstyrrere; Pressefriheden er ophævet, og samtlige Oppositionsblade have ophørt at udkomme; Enhver, som uden Regjeringens Tilladelse har Vaaben i sit Værge, skal udlevere dem inden 24 Timer. Disse overordentlige Forholdsregler ere tagne, fordi saamange Byer have fulgt Alicantes Exempel, saaledes have Jnsurgenterne i Carthagena bemægtiget sig Staden Murcia med den derværende kongelige Krudtmølle, en af den alicanteske Jnsurgentchef Bonnet anført Trop af Rebeller er imidlertid med Tab af 200 Fanger og et Par Kanoner bleven tilbageslaaet af de kongelige Tropper. J Barcelonas Citadel er en Sammensværgelse bleven opdaget og flere Underofficerer ere blevne skudte. Misfornøielsen med Ministeriet Bravo's absolutistiske Fremfærd synes saaledes at være meget almindelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Portugal. Ogsaa her er der skeet et Forsøg paa at omstyrte den bestaaende Regjering; i Spidsen for Bevægelsen staaer den forhenværende Krigsminister, General Bomfim. Jnsurrectionen synes at være udbrudt i Torres Nevas, hvor den bekjendte Vasconcellas vidste at forføre et Kavalleriregiment; ogsaa i Elvas skal Garnisonen have gjort Opstand og skudt Gouvernøren. J Lissabon udbredte disse Efterretninger en saadan Skræk, at Ministrene formaaede Dronningen, som vilde kjøre til Operaen, til at blive hjemme. Samtidig hermed greb Ministeriet til energiske Forholdsregler, befalede, at alle mistænkelige Officerer skulde arresteres, og lod Costa Cabral ansøge Cortes om Bevilling af overordentlig Myndighed, Suspension af Habeas-Corpusakten, Standsning af alle Aviser, samt et Laan af 2000 Contos.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Frankerig. J Deputeredekammeret drives Discussionen om den aristokratiske Jagtlov med megen Søvnighed. Oberst Briequevilles Forslag om at GeneralBertrands Liig skulde nedsættes ved Siden af Napoleons moder nogen Modsigelse i Kammeret, deels fordi Bertrands sidste Ønske var, at han maatte begraves i hans Fodested Chateauroux, deels fordi at Las Cases, Montholon og Gourgand vilde kunne gjøre Fordring. paa en lignende Hædersbeviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Hertugen af Montpensier er afreist til Algier for under sin Broders, Hertugen af Anmales Expedition imod Biskara at commandere et Batterie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
J Hr. Lienards Hampspinderi i Pont-Remp er der hændet en Ulykke, der kan tjene andre lignende Anstalter til Advarsel. J en Sal, hvor Kardningen finder Sted og hvor 65 Arbeidere vare beskjæftigede, havde en Tot Blaar fænget Jld, og idet den faldt paa Maskinen satte den strax Alt i Brand. Dog gik her med Undtagelse af Tabet af de i Arbeide værende Varer og nogle Maskiners Beskadigelse endnu Alting godt, mer ikke saaledes i de høiere Etager, hvor der var 300 Arbeidere. De fem Sjettedele af Folkene vare ogsaa allerede her i temmelig god Orden af Opsynsmændene og Mesterne blevne bragte ned i Gaarden, og de øvrig vare næsten alle paa Trapperne, da en 26aarig Pige Angsten styrtede sig over Rækværket ned paa dem, der var Udgangen nærmere og ikke alene døde paa Stedet og tillige dræbte en lille Pige i Faldet, men ogsaa foranledigede, at alle de fyrgetyve til halvtredsindstyve Personer faldt forover og rullede over hinanden. De bleve derved saa indviklede at de formelig dannede et Nøgle, saa at der af dem, der vare først nede, ikke en eneste kunde trækkes frem. Der maatte sættes Stiger til og indslaaes fire Vinduer for at Man kunde stige ind, og først række dem ud, der laae øverst. Elleve lagdes i Gaarden uden befindelse, hvoraf de to, efter at de i 20 til 30 Minutter havde været i frisk Luft, igjen kom til Live, hvorimod de ni andre vare døde. Der har egentlig slet ingen Fare været i de øverste Værksteder og i en halv Time var Man Herre over Jlden, men Skrækken havde saaledes angreben Arbeiderne, at mange af dem kun, med Møie kunde holde sig paa Benene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Cancelliet har bifaldet Beslaglæggelsen af det Nummer af "Fædrelandet", hvori den nordamerikanske Statsekretair Upshurs Yttringer og Øresundstolden vare optagne uddragsviis. Det næstsidste Nummer af Flensborg Zeitung er lagt under Beslag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Beslaget paa Pølsevisen fra Conditor Marschner i Nakskov, er billiget af det kongelige danske Cancellie. Dette Collegium har derhos overladt til Marschner, om han godvillig vil indrømme, at Visens trykte Oplag, som er hos Censor, Byfoged Møller i Maribo, tilintetgjøres, samt ladet Marscher tilkjendegive, at han, hvis han ikke vil dette, bliver sat under Justitiens(Loll.-Post.) Tiltale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Landsover- samt Hof= og Stadsretten har afsagt Dom i den Jnjuriesag, som Justitiarius i den islandske Landsoverret, Th. Sveinbiørnsen, i sin Tid anlagde imod daværende Redacteur af Kjøbenhavnsposten", F. Hansen. Ved Dommen ere endeel Udladelser i hiint Blad mortificerede, og Jndstævnte mulkteret paa 100 Rbd. og tilkjendt Censur i 1 Aar. Desuden dømtes Jndstævnte til at betale Sagens Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Blandinger. J "Fædrelandets Nummere 1504, 5, 6 og 7 har Capitain Tscherning leveret "Momenter til en ny Værnepligts= og Recruteringslov."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Aarh. A. fortæller, at "Dagen" atter vil udgaae fra Marts Maaneds Begyndelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
En sørgelig Begivenhed har i Natten til sidste Søndag tildraget sig paa Aalborg Fjord. Trende Mollerkarle, Søren Nielsen og Karlen Peder fra Lindholms Mølle ved Sundbye samt Stephan Jørgensen, vare nemlig, i Ledsagelse med en Møllerkarl fra Aalborg, Kl. 2 til 3 om Natten gaaede fra Møllen udenfor Kattesundsport for at stikke over Jsen til Nørresundby, men Følgerne af en Sviir gjorde dem uforsigtige og de trende Foranførte fandt deres Død i en aaben Vaage tæt ved Sundby Land paa den vestre Side af Færgeløbet. Den Sidstnævnte frelstes og den ene af de Druknedes Liig er(Aalb. A.) senere fundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Atter har Man i Rendsborg oplevet en rædsom Jldebrands=Nat, idet Snedker Caspersens Huus, hvori der befandt sig et stort Oplag af Meubler, og som desuden var opfyldt med Brædder og Træ, pludselig stod i lys Lue midt i Natten til den 12 ds., og aldeles afbrændte. Faren var meget stor, thi ved Siden af Brandstedet ligger Mariekirken, den lærde Skole &c., som lykkeligviis bleve reddede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Flensborg Zeit. mener, at det Schafferske Selskab vil den 5 Marts ankomme til Flensborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Afdøde Rector Andreas Faaborg Mülertz er født den 11 Septbr. 1788 i Kallundborg, hvor hans Fader var Kjøbmand. J Aaret 1800 blev han sat i det Schouboeske Jnstitut, hvorfra han 1804 dimitteredes til Universitetet. Efterat han i 1805 og 1806 havde underkastet sig den philosophiske og philologiske Prøve, blev han 1808 Alumuus i det pædagogiske Seminarium og samme Aar Lærer ved det Schouboeske Jnstitut. Den 22 Mai 1810 blev han udnævnt til Adjunkt ved den lærde Skole i Nyborg, hvorfra han den 3 August 1811 forflyttedes i lige Egenskab til Odense. Han disputerede i 1817 for Doctorgraden i Philosophien ved Kjøbenhavns Universitet, udnævnedes den 1 Mai 1819 til Overlærer i Nyborg og den 10 Septbr. 1833 til Rector forden lærde Skole i Horsens. Han var Medlem af det kongelige Selskab for Fædrelandets Historie og Sprog, af det kongl. nordiske Oldskrift-Selskab, af det islandske litteraire Selskab og flere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
J Thisted A. skrives fra Nykjøbing paa Morsøunder 15 ds.: "Sidstafvigte Tirsdag er i Bugten ved Vildsund, lige ud for Færgegaarden, inddreven en Stime Anchiovis, af en saadan Størrelse, at den vistnok indeholder mange tusinde Tønder. Stimen har en Længde af omtrent 1000 Alen og en Bredde af 7800 Alen fra Land. Ved Landingen er blød Jis eller Qvadder, hvori Fiskene ligge, men omtrent den halve Bredde af Stimen staaer i blant Vand, og hvor den har en Tykkelse af 23 Alen. J det underste Lag heraf ere Fiskene aldeles levende, men i Vandskorpen og nærmere ved Land, hvor der er Jis, ere de døde. Mange Mennesker have igaar og idag været beskjæftigede med at opkaste disse Fisk, der Læsviis bortføres til Føde for Sviin og Faar, men da Massen er alt for stor til at den saaledes kan forbruges, har Man nu bestemt at opkjøre heraf paa Marken som Gjødningsmiddel. Ogsaa Ørter, Kuller og andre Fisk findes i Stimen, ligeledes døde, men ikke i nogen betydelig Mængde. Som Noget, der forekommer Anmelderen at være mærkeligt, maae endnu anføres, at han, Dagen før Stimen drev mod Land, passerede Vildsund og frapperedes ved den usædvanlig store Mængde af Maager, der saa at sige bedækkede Fjorden, men at der idag ikke var een Maage at see, og at disse Fugle, efter Færgefolkenes Sigende, aldeles have fjernet sig fra dette deres sædvanlige Opholdsted, der, som det synes, nu maatte være dem dobbelt kjært, da det for Tiden tilbyder saa rigelig Føde. Af fornævnte Beretning sees, i hvilken Masse Sildeyngelen igjen er kommen her i Fjorden, og det uagtet det salte Vand, som Man for nogle Aar siden vilde anføre som Aarsag til Sildens Udebliven."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
J Lollandsposten læses Følgende: "Skipper C. Klods og Moller Christophersen af Nysted gjorde for nogle Dage siden en Tour paa Skøiter, og en ung Sømand Rasmus Møller gled bagefter paa en saakaldet Jisslæde. De lob forbi Skandsen. Alt gik godt ud efter; men paa Hjemtouren løb R. Møller i en Vaage ved Skandsen, uden at Skøiteløberne bemærkede det, da de vare forud og fortsatte deres Løb til Nysted Skibsbro. Her savnede de Møller og ahnede strax, hvad dervar skeet. De ilede derfor uopholdelig ud mod Skandsen, hvor de forefandt den Forulykkede, som endnu, skjøndt meget afkræftet, holdt sig oven Vandet. Klods resolve rede strax til at trække sin Frakke af, hvilken han langede ud til Møller, der lykkeligviis greb sat i samme, medens Klods vandt Kræfter ved at holde sig fast ved Christophersens ene Haand, og paa den Maade trak Møller op, der uden disse behjertede Mænds Hielp havde maattet drukne.""Tyvene, som i denne Vinter have huseret heri Byen - hedder det i Frederiksborgs Amtstid. - synes i den seneste Tid noget at have standset den Dristighed, de tidligere og heldigere lagde for Dagen. Et betydeligt Antal af Byens Borgere have paataget sig at patrouillere om Natten, - om med den tilsigtede Nytte, vil Tiden vise. Hvad angaaer den meget omtalte Tyvehule i Skoven af Fredensborg til, saa have vi rigtignok betvivlet dens Tilværelse. Dette Stykke af en Røverhistorie hertillands forekom os utroligt; endnu utroligere, at Rævene ikke vare fangede i deres Hule, og vor Tvivl om Sandheden af denne Historie bestyrkedes, da den var at læse i Aarhuus Avis". Jmidlertid maae vi dog nu bekjende, at Sagen er os berettet af saa troværdige Mænd, at vi antage, den forholder sig rigtig."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Af Collegialtidenden sees, at der i 1842 er fra samtlige Postcontoirer i Danmark (Hertugdommerne fraregnet) afgaaet 1,385,40 private Breve og 315,137 i kgl. Tjeneste; med Personposten afgik 16,863 Reisende, med Pakkeposten 2750. J det Hele afsendtes 19,859, Breve i kgl. Tjeneste og 82,782 private Breve flere end i 1841; med Personposten afgik der 3598 Reisende flere end i 1841, hvorimod der afgik med Pakkeposten 30 Reisende færre end i 1841.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Jfølge Loll.-Falsters A. har Man i Gaabense fornylig slagtet to Sviin, hvoraf det ene veiede 421 og det andet 551 Pd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Efter hvad Man hører, skal det nu være besluttet, at see en dæmning anbragt for Havvandets Jndtrængen op til Rødby. Paa denne Maade agtes foreløbig indbunden c. 800 Tdr. Land. (Loll.-Post.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Odense. Hr. Øsgevads Cosmorama og skjønne Fuglesamling lader til at interessere Publikum meget. Hs. K. H. Kronprindsen tog det i Øiesyn igaar Aftes. J Tirsdags forulykkede i det opkomne haarde Veir en Fisker fra Munkeboe, som var ude paa Fiskefangst; hans Liig er senere fundet. Med Hensyn til Bondestandens stigende Velstand. i de senere Aar hører Man stundom i Kjøbstæderne misbilligende Yttringer og at der hos flere Bønder findes Pianoforter, Mahogni=Sophaer, Borde og Stole o. s. v. Sligt omtales ofte som Exempel paa Hovmod og som et nyt Exempel herpaa har Man i disse Dage anført, at en Fæstebonde lader her i Byen forfærdige et Seletøi, paa hvis Beslag der er anvendt for 83 Rbd. Sølv og for henimod en halv Snees Daler Nysolv. Men at henregne slige Anskaffelser til Overdaad og Hovmod, synes dog at være vel strængt: Man maa dog betænke, at slig Anvendelse er langt hæderligere for den rige Bonde, end at sidde paa Kroen og spille paa een Aften en halvhundrede Daler op i en Polskpas til Loftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Den Oberstl. Schulzs Arvinger tilhørende Gaard paa Overgade er i disse Dage solgt til Hr. Grosserer Petersen heri Byen for 7400 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Frosten har tiltaget stærkt i de sidste Dage og derer faldet en Mængde Snee, som paa flere Steder har tilfyget Veiene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Udnævnelser og Entledigelser. Under 10 de, er Branddirecteur i Rendsborg Amt, H. Pieper, entlediget Naade og med Pension; under 11 ds. er Rector ved Colding lærde Skole, J. Grønlund, entlediget i Naade og med Pension, og Rector for Viborg Cathedralskole, Mag. art. C. F. Jngerslew, udnævnt til Rector ved førstnævnte Skole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Kjøbenhavns Børs-Cours den 20 Februar 1811. Hamb. 2 M. - k. S. 199. Species 200. Bank-Disconto 5 pCt., ditto paa Banco=Vexler 3 pCt. 4 pCt. Kgl. Obligat. (uden Rente) 101 3/4 a 102 1/2 Rbd. Sedler. 3 pCt. engelsk danske Obligationer 81 1/2 a 81 1/2 L. St. Nationalbank-Actier 117 1/2 a - Rbd. r. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Kjøbenhavns Havnepriser den 17 Februar 1811. Hvede, sjell. Rd. - s. R. - s. Byg, 2rad. 3 Rd. 72 s. 54 R. - s. dito, holst J Rd. - s. - N. - s. Byg, 6rad. 3 Rd. 16 s.-3 R. 24 s. dito, loll.... Rd. - s. - R. - s. Havre. Rd. - s. – R. - s. Rug, sjell. Rd. - s. - R. - s. Ærter . . - Rd. - s. - R. - s. dito, f. Prov. Rd. - s. 3 R. 80. Raps. Rd. 1s. R. - s. Cancellieraad S. Hempel helliget! Trygt hviler nu dit Støv i Gravens Gjemme, Din lyse Aand sig svang til Himlens Hal! Her aldrig Armods Børn din Daad kan glemme, Saa tidt Du lindred deres Hjerte=Qval, Ja ogsaa Mines Nød Du hialp at lindre, Med Glæde Dig vi stedse vil erindre. Modtag vor Tak, hist i de fjerne Egne, Hvor Du i Lysets Glands nu skinner klerDen Daad Du spredte og Dig allevegne, Dit ædle Hjerte rigt den medfødt var, Nu straaler den i Himlen for Guds Trone, Hvor den Dig skjænkte Naadelønnens Krone. Farvel! det sidste jeg Dig her kan byde: Omkring dit Støv en stille himmelsk Fred! Det Ønske fra vort Hjerte høit skal lyde, Thi helligt bliver os dit Hvilested, Vi kan ei meer paa Livets Vei Dig finde, Skjønt blomstrer Dig i Hjertet vor Kjærminde. (Meddeelt. Sal. Cancellieraad Hempel opfyldte igjennem en lang Aarrække sit Hverv som Fredsmægler saaledes, som Lovgiveren havde forudsat, og hans Kyndighed, Jver og Vedholdenhed i dette hæderlige Kald nød derfor ogsaa Regjeringens og hans Medborgeres Anerkjendelse. Hans Udnævnelse som borgerlig Raadmand blev af ham modtaget med de samme Jdrætter, og endskjøndt denne hæderlige Post først kunde tilbydes ham i en fremrykket Alder, saa dog vidste vi neppe iblandt Kommunens Valgbare en Personlighed, der saaledes som hans, bedre garanterede Communens og hans Medborgeres Jnteresser. Disse Poster skulle jo nu besættes, og det er da naturligviis et Ønske hos hver Mand i Kommunen, at den afdøde Hædersmand maatte remplaceres med Jndivider af den samme Selvstændighed, Vederhæftighed, Kyndighed og Almeenagtelse, der vare hans Særkjender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
Som et mæglende Princip mellem den repræsentative Kommunalforfatning (de Eligerede) og det regiminale Stats-Element (Magistraten) er Valget af en Mand med disse Hempelske Egenskaber af forøget Vigtighed; thi mangler han Vederhæftighed, og den tildeels deraf betingede Selvstændighed, bliver han lettelig tilgjængelig for Jnsinuationers Paavirkning; mangler han Kyndighed, bliver han et overseet og ganske unyttigt Accesforium i Magistraturen; og er han ikke stemplet med almeen Agtelse, vil han compromittere sine Vælgere. Men i den Erkjendelse, at kun det Jndivid, der i sig forener hine Egenskaber, vil kunne være Kommunen til Nytte i Magistraturen, ligger da ogsaa den kraftigste Opfordring til Borgerrepræsentanterne, med den største Omhu at søge, prøve og finde det værdigste og dygtigste Subject, hvis ikke den borgerlige Raadmand skal reducere sig til en tom Lyd uden Nytte og uden Betydning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-22
AVERTISSEMENTS. Til nedsat Priis faaes: Hornemanns Plantelære. 2 Dele, heftet, 8 Rbd. 1 Mk. 8 s., i den Hempelske Boghandling.