Norske Intelligenssedler, 1770-01-10
entelligenz-Sedler. Nordske. No. 2. Onsdagen den 10 Januari 1770. Til den Wingerske Patriot. . - fructum hinc sperate coloni. VIRGIE: Det er en stor Fornøyelse at læse deres occonomiske Forsøg, Udi Aaret 1766 er der i en hos Sr. Schwach udkommen Afhandling om Patatos bekiendtgjort F. 10 paa. 34, at der af Rognebær og Ribs er brændt Brændeviin, som ikke i Godhed og Smag viger for det Franske. J dette Aar var en stor Mængde Rognebær, hvorfor jeg har samlet mange Tønder deraf, og brændt ei allerne RognebærBrændeviin, dranket og klaret det til Huusholdnings Brug, men endogsaa omdestilleret det klarede og opblandet det Destillerte med Sukker-Vand, saa jeg deraf har en velsmagende og vellugtende Rognebær-Akevit uden nogen Tilsætning af Urter eller Hæggbeær. Denne Akevit kand farves rød, om man vil, med støtte Hæggebær eller Kirsebær, men jeg synes, den er smukkest, naar den er Kristal-klar Jeg har tillavet Hæggebær-Viin, som har været ligesaa vel smagende, som den af Kirsebær. Doctor Needham beretter, at Rognebær driver Vandet og ere gode mod Skiørbug og Steen. Hr. (a) Geoffroy, om jeg mindes ret, berømmer dem ogsaa for Miltens Tilfælde; hvoraf sees, de ikke ere usunde. Ved dette RognebærBrændeviin har jeg selv befundet god Fordeel, saa enhver Landmand bør bruge det. Dranken er overmaade suur, saa Svinene nødig vil spise den, dog gaar de paa den, naar den bliv opblandet med Svine Mad. Det er en almindelig Regel i Chymien, at der af alle Slags Bær og Frugter kand laves Viin, og brændes Brændeviin, altsaa kand der gives Ribs- Multebær-Bringebær- og mange andre Slags Norske Bær-Viine. Af disse Norske Bær og Frugter kand og brændes Brændeviine. Jeg har i dette Aar af Æbler, Ribs, Kirsebær og andre Frugter brændt et Frugt Brændeviin, som i Lugt og Smag er ligesaa godt som Fransk. Dette sidste Slags Brændeviin er ogsaa bekiendt Udenlands. (a) Geoffroy materia medice. Angaaende Patatos, da har jeg med dem gjort mange Slags Forsøg, men jeg holder Jord-Æbler lækere, sundere og meere velsmagende; thi Pataterne, efter botanisk Kundskab, besidder en giftig Skarphed. Jord-Æbler taaler desuden den Norske Kuld. Patatos-Brød og Bakkelse kand laves paa mange Maader; men hvordan laver vel vores Wingerske Patriot alt dette, tilligemed Patatos-Gryn, Alle kunstige Maader med Patatos ere artige, men til liden Fordeel for Landmænd, ti naar man har de andre Korn-Arter, saa foretrækkes samme altid Pataterne. For Tobak-Elskere og til botanisk Undersøgning var det at ønske: at vores Wingerske Patriot vilde opgive den omskrevne Pibe Tobak af Norske Blade. Øl er i sig selv intet andet end Korn-Viin; Derfor blev Øl kaldet (b) af Grækerne og Qvos os, over & rev er det er Korn-viin, eller Viin af Korn. Den chymiske Æsning er 3de Slags, den viin agtige, den sure og forraadnende: de i den første Grad æste Safter kaldes med et almindeligt Navn Vine, men de i den anden Edikke. Edike kand giøres af Viin, men aldrig Viin af Edike. Er Ølet nu først ved den sure Æsning bleven til Edike, saa kand deraf umuligt siden blive got Øl. Efter disse chymiske Grunde maa jeg vel forespørge mig hos vores Wingerske Patriot, hvorledes han har gjort Marts-Øl, som i Maji Maanet var Edike-suurt, velsmagende, stærkt og klart, som Engelsk Øl, denne Kunst begriber jeg ikke, endskiønt jeg vel veed og holder troeligt at betage Øllet sin Syrlighed, naar det begynder at suurne; men er det bleven Edike-suurt, holder jeg det umuligt. Hvorledes Blak heden eller en hviid Melk-agtighed ved Vand-blandingen skal betages Brændevinet, saa det skal blive kristal-klart, og dog saa tynt, som enhver efter sin Smag forlanger det, saavelsom hvorledes Dranke- og Korn-Smagen skal betages alt KornBrændeviin, saa det i Lugt og Smag skal blive meere behageligt end det Franske, med meere saadant henhørende til Experimental-Oeconomien, det skal med første blive bekiendtgjort i en chymisk Afhandling, som allerede ligger færdig til Trykken. J øvrigt har jeg altid den Ære at være med største Høyagtning Patriotens Medborger paa Hadeland. (b) Derom kand eftersees Stephani besaar, gre, ling:, Sophoeler, Abeneur i hans A 7000 Gicop 10 Bog, og mange andre. NB: Udi No. 47, af Nordske Jntelligenz-Sedler troer jeg Feylen har været ved Æsningen; til Rognebær vil æse i nogle Dage og Nætter.