JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Vare-Auctioner. Fredagen den 12te August 1836, om Formiddagen Kl. 9, afholdes paa Kjøbenhavns Toldkammer Auction over Manufacturvarer, efter Forordningen af 2den April 1814. Trykte Fortegnelser faaes paa Stemplingscontoiret Dagen førend Auctionen Fredagen den 26de August förstkommende, Kl. 11, bliver den kongelige Handels Locale paa Borsen afholdt Auction over fölgende færøeske Varer: 34 Tönder lys Tran, circa 182 Skpd. Törsisk 32 Lpd færøesk Klipfisk, 30 Par lange Strømper, 3600 – korte dito 130 – graa dito 1780 Stkr. fine Trøier, 180 – ord. Trøier, 1ste Sort dito 2den Sort, 30 Par totomme Vanter. 1830 Stkr. smaae Lammeskind, 243 Tdr. færøeske Steenkul hvilke Varer forinden paavises af Pakhuusforvalter Wolf paa den Kongelige grönlandske Handelsplads, Løsøre-Auction.
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Mandagen den 15de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dag, bliver ved Auction i Gaarden Nr. 7 i Gothersgaden bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Plet, Tin, Kobber, Messing, Jern- og Bliktøi, Krystal, Porcellain og Glas, Mahognietræes og andre Meubler, Oliemalerier, og Kobberstykker, Gardiner, Linned og Sengeklæder m.v., tilhørende Stadsmægler Jver Christian Winthers Enke afg. Christine Winthers Stervboe, og Alt imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Bogholder Rohde, boende i store Kongensgade Nr. 237, 1ste Sal, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet. Catalogerne erholdes for 4 Rbs. Stkt.
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Skov-Auction. Mandagen den 13de August, Kl. 12 Middag, afholdes offentlig Auction paa Fredensborg over: 40 Favne stortslaget Böge Klövebrænde, at udskibe ved Espergjerde; 1,400 Favne stortslaaet Böge-Klövebrænde, at udskibe ved Dronningmöllen, 400 Favne Elle-Klövebrænde, at udskibe ved Dronningmallen. hvilket bekjendtgjöres herved Egelund, den 29de Juli 1836. W. Paulsen, Hofjægermester.
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Mortifications-Stævninger. Tilforordnede udi den Kongelige Landsover- samt Hof- og Stads Ret i Kjøbenhavn Gjøre vitterligt: at efter Begjæring, af Procurator Haagen og i Henhold til den ham under 7de October 1834 allernaadigst forundte Bevilling til at erhverve Mortificationsdom paa en paa Edvard Ludvig Lunds Navn noteret og bortkommet Actie i den ophævede danske og norske Speciesbank, Nr. 3122 paa 400 Rbd. Species, udstedt under 11te December 1795, indstevnes herved med Aar og Dags Varsel den eller dem, der maatte have forommeldte Actie i Hænde, at møde den første ordentlige Retsdag i December Maaned 1837, om Formiddagen Kl. 9. For os her i Retten, som holdes paa Stadens Raad- og Domhuus, for med samme at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre. da bemeldte Actie, saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, vil ved Dom vorde mortificeret. Forelæggelse eller Landdag bortfalder efter Forordningen af 3die Juni 1796. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift. Kjøbenhavn, den 1ste August 1836. (L. S.) Hoff
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Skifte=Jndkaldelser. Mandagen den 22de August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Kammerraad Juuls Boepæl i Aalborg en Skiftesamling afholdt i Stervboet efter Frue Justitsraadinde Hillerup og forhen afdøde Mand til Børglumkloster, til hvilken at overvære Arvingerne og andre Vedkommende herved indkaldes, overeensstemmende med Pl. af 21de April 1324, for at afgive deres Erklæringer i flere Boet vedkommende Anliggender og navnligen over det forfattede Udkast til Decision paa Godsforvalterens Regnskaber for 1 Aar til 1ste Mai 1835. samt over Auctionsbuddene paa den endnu usolgte Deel af Boets Strøegods.
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Aalborg og Børglumkloster i Skiftecommissionen i indbemeldte Boe, den 25de Juli 1836. Juul. Würti.
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Proclamata. Ved Proclama, som idag er læst ved Underretten, og som snarest muligt vil blive læst ved Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Geheime Conferentsraad, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrog. Dannebrogsmand, De Kongelige Ordeners Secretair m. m. Frederik von Moltke, indkaldte med Aar og Dags Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Walløe, den 30te Juli 1836. Rødde. Birkedommer og Stiftsskriver. ved det Kongelige Stift Valløe.
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn saavelsom ved Slagelse Byetingsret, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Hjulmand Mandrup Hansen her af Byen, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes ere, med lovlig Varsel, indkaldte, benævnte Afdødes fraværende Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Slagelse Kjøbstads Skifteret, den 1ste August 1836. Birch, Sylow.
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Fuldmægtig Peter Petersen og efterlevende Enke. Henriette Augustine Charlotte Petersen, fød Gods, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 23de Juli 1836. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter Fæstegaardmand Taastrup, Hans Andersens afdøde Hustrue Maren Kirstine Jeppesdatter, under Holbeks Slots Ladegaards Gods, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede beskikkede Skifteforvalter; hvilket herved bekjendtgjøres. Aastrup pr. Roeskilde, den 2den August 1836. Arboe. Hvo, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusmand Jørgen Birch af Lardsgrav i St. Peders Sogn ved Slagelse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet, Slagelse den 4de August 1836. Birch.
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Første Bekjendtgjørelse. Da Enken efter nyelig afdøde Kromand Trauls Søren sen Gellert i Aller c. C. og Formynderne for hendes umyndige Datter have, for at umidle Boets Tilstand ansøgt om en lovligt Proclams Udstædelse og saadant Ansøgning er bevilligt, saa stævnes paa Rettens Vegne alle og enhver, som formene at have nogen lovlig Tiltale til Massen og til den Besidhavende Eiendomsgaard c. p. c. Aller, dog de protocollerede Creditorer undtagen, ved Straf af Udelukkelse og Tab af deres Rettigheder, inden 12 Uger efter dette Proclams sidste Bekjendtgjørelse sig udi Tyrstrup Herreds Actuariat lovformelig at melde og saafremt de ere udenfor Herredet, Procuratores ad acta at bestille. Hvorefter &c. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogderi, den 1ste August 1836. C. J. Claussen.
Berlingske Tidende, 1836-08-06
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden ved kommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Nogeat fordre i Kjøbmand C. C. Holstes Fallitboe heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilke herved yderligere bekjendtgjøres. Bye- og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 19de Juli 1836. Ravnkilde.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
en til forsendelse. med ing. af revposter ri legerede. Berlingske tiske vertissements. Tidende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Mandagen den 8 No 188. August.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
London, den 29de Juli. – J en Skrivelse fra Dr. Med. Helfer, dateret El Der ved Euphrat, den 16de Mai 1836, hedder det blandt Andet: "Flere Omstændigheder hindrede de tvende Dampbaades Fuldendelse for Begyndelsen af Marts, en af de fornemste var den i Aar usædvanligt hyppige Regn, vi havde endog Snee, der blev liggende flere Dage. Dette blødgjorde den lerede Jord i den Grad, at Damp kjedel-Vognene, der bære en Vægt af over tre Tønder, sank i Dyndet indtil Axlerne og med Løftestænger, maatte arbejdes ud, Tomme for Tomme, indtil man endelig fik det Jndfald, at foretage Transporten og Natten, da Jorden saa var tilstrækkelig frossen til at bære denne Tyngde. Det lyder rigtignok besynderligt, at man i Syrien venter paa, at Frosten skal gjøre Vejen fremkommelig; men det er en Kjendsgierning, at vi fandt Landet over at Forventning koldt, og da vi ikke vare forberedte derpaa, lede vi meget mere end i vort nordlige Hjem. J Staden, Autab, nogle Mile Norden for Birigik, hvor Hestene sank to Fod dybt i Sneen, havde vi i Januar Maaned 5 Fahr. Kulde. Men min egentlige Hensigt er at fortælle om vor interessante Fart fra Port William til El Der, en Strækning af 309 engelske Mile, der i de sidste Par Aarhundrede ikke er blevet beseilet af noget Menneske. Den store, 105 Fod lange Dampbaad, Euphrates, var den 12te Marts saa vidt fuldendt, at den var istand til at opfylde sin vigtige Bestemmelse. Skjøndt hvert enkelt Stykke med uendelig Besværlighed var blevet bragt herover fra England, var den dog et af de smukkeste Skibe, der nogensinde har forladt et engelsk Værft. Den havde alle mulige Beqvemmeligheder, rummelige Cabinetter til Officererne, en stor Sal, hvor der om Dagen arbejdedes, og hvor et fortrefligt, langs Væggene opstillet Bibliothek indbød til belærende Læsning om Aftenen. Maskinieriet, fra Liverpool, var udmærket, og vi havde saaledes Udsigterne til en heldig Fart, hvilket ogsaa hidtil har været Tilfældet. – Den 17de Marts fik Staden Birigiks Jndvaanere et Skuespil at see, som de længe havde længtes efter, men som de uvidende Tyrker loe ad, og om hvis heldige Udfald de bedre Underrettede tvivlede, nemlig en Fart opad Strømmen med en Jernbaad, der skulde drives fremad med sin egen Kraft. Skjøndt Strømningen paa nogle Steder var voldsom, bevægede Skibet sig dog henimod Staden paa den majestætiske Strøm. Ved Siden af det engelske hidsedes Sultanens Flag, den hvide Halvmaane i rødt Feldt, og i afmaalte Mellemrum affyredes 24 Kanoner til Sultanens Ære. De stakkels Tyrker havde en eneste Kanon i deres forfaldne Fort, som de ogsaa lode brumme, medens et Compagni regulaire Tropper fra det sorte Havs Kyster i den største Uorden gave Jld med Musketter. Hele Flodbredden var opfyldt med Tilskuere, hvilket tog sig ret godt ud ved Stadens amphitheatralske Beliggenhed, især de med Mennesker besatte Minareter.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Paris, den 27de Juli. – "La France, meddeler efterfølgende Fortælling om Grundene til Anledningen, hvorfor Revuen er blevet afsagt: "Politiet skal være blevet underrettet om, at der var organiseret et nyt Complot; at dets Forgreninger strakte sig ikke alene til Provindserne, men ogsaa til Udlandet; at politiske Flygtninge vare vendte tilbagetil Frankerig og at nogle af dem vare fængslede paa Grændsen; blandt de Sidste nævnede man Cavaignac. Fyrretyve til halvtredssindstyve Republikkanere skulde begive sig med Nationalgarde-Uniformer til Paris, for at deeltage i Revuen og ved denne Lejlighed at skyde paa Kongen, andre Personer af samme Parti vilde i den forrige keiserlige Gardes Uniformer skaffe sig ved falske Jndgangskaart Adgang til de for den gamle Armees Medlemmer bestemte Tribuner, og derfra have kastet brændbare Stoffer paa Amphitheatrets Lærreds-Bedækninger, for ved den derved opstaaede Tumult at lette Mordet paa Ludvig Philip og hans Familie. Hvorvidt man kan troe disse Rygter, ville vi lade være usagt, men saameget er vist, at Ministren for det Jndre har udstedt en Rundskrivelse til alle Præfecter, hvori han erklærer, at der var opdaget en høist farlig Sammenrottelse.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Tydskland. Leipzig, den 30te Juli. - Her er paa engang en sædvanlig Brønd, Johannesbrønden, kommet i Ny for at være en Mineralbrond og at komme Mølle brønden i Carlsbad lig. Den besøges daglig, Morgen og Aften, af meer end 1500 Mennesker, Damer og Herrer, med Glas og Bægere, og Magistraten har forsynet Pladsen foran med Havebænke, ogsaa ladet anbringe Bægere ved Kjæder. Denne Brønd indeholder vistnok det reneste Vand i Leipzig, men det besidder aldeles ingen medicinske Jngredientser, og de velgjørende Virkninger, som tilskrives dens Nydelse, frembringer ethvert reent Vand, naar man derhos staaer tidlig op og gjør sig Bevægelse.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Berlin, den 31te Juli. – Det bekjendte Væddemaal af Major Frazer i Paris, har ved det sidste Hestevæddeløb i Achen givet Anledning til en Efterligning. En Fremmed, som opholdt sig der, væddede nemlig, at han i fjorten Timer vilde, uden at skifte Heste, ride fra Achen til Køln – ni Mile – og tilbage igjen. Væddemaalet beløb sig til 6000 Franker, og blev vundet af den Ridende. Den 24de Juli Kl. 4 om Morgenen begyndte han sit Ridt, og allerede om Eftermiddagen Kl. 5 1/2, altsaa en halv Time førend den fastsatte Frist, ankom han atter til Achen, uden at Rytteren og Hesten syntes at være særdeles udmattede.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Rusland. St. Petersborg, den 23de Juli. - Hr. Ridder, v. Gerstner bekjendtgjør i den her udkommende Tidende, at han i Følge den ham af Hs. Majestæt Keiseren tilstaaede Rettighed, vil grundlægge tvende Actie-Selskaber, det ene til Anlæggelsen af en Jernbane herfra til Petershof, med en Forlængelse til Oranienhaum. Denne Banes Nivellering foretages nu, medens dette alt er skeet med den første, og den sidstes Anlæggelse skal begyndes i næste Foraar, saa at man haaber ogsaa at kunne aabne denne anden russiske Jernbane allerede i Aaret 1838.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
J forrige Aar bleve i det russiske Rige plantede over 95,000 Morbærtræer. Man erholdt over 264 Pund Silke. Viinavlen har i forrige Aar indbragt det russiske Rige et Beløb af 1,661,209 Wedro(Ankere). Alene i Krimm dyrkes nu meer end 600 Slags Viindruer, hvoriblandt ogsaa rhinske, franske og græske.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Sverrig. Stokholm, den 31te Juli. – Efterat Hof-Cantsler Embedet under 18de dennes, ved forekommende Anledninger havde standset Udgivelsen af den i Hovedstaden udkommende Tidende: "Det nye Aftonbladet har Hs. Kongl. Majestæt i Overeensstemmelse med Trykkeforordningens Forskrivter, i Naade bifaldet Hof=Cantsler-Embedets Beslutning, og forordnet at nævnte Tidendes Fortsættelse ej videre tillades. Den 1ste August. – Efter derom gjort Anmeldelse, samt i Betragtning af den Djervhed og Selv fornegtelse, hvormed den belgiske Undersaat P. F. Housman har bidraget til af Havsnød at redde Besætningen af et i Nærheden af Ostende strandet svenskt Fartøi, har Hs. Majestæt i Naade tildeelt ham et Exemplar i Guld af den store Medaille med Overskrivt: "Illis quorum meruere labores, for at bæres i et lyseblaat Baand paa Brystet.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Den 2den August. – Nr. 176 af den svenske Stats-Tidende indeholder under Stokholm Følgende: "Telegraphen i Helsingborg af 29de Juli gjør Almeenheden opmærksom paa, at falske danske Ti Rigsdalers Sedler have indsneget sig i Omløb, hvilke ere, saavel med Hensyn til Tryk som Papiir, saa lignende Bankens Sedler, at man neppe med den opmærksomste Undersøgelse er istand til at opdage Forskjellen. Vi ansee det for Pligt her at gjentage denne Varsel til Nytte for de af vore Læsere, som ikke læse førstnævnte Tidende.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Kjøbenhavn, den 8de August. Jgaar Eftermiddags ankom her paa Rheden fra Malmø det kongelige svenske Dampskib "Gylfe, under Commando af Capt. Oxhuved. Dampskibet er kommen hertil for at faae Kul ind, og afgaaer igjen idag til Malm, hvorfra det skal overbringe Hertugen af Leuchtenberg til Kiel.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Det Kongelige General=Toldkammer og Commerce-Collegium har stadfæstet Ansættelsen af Hr. Gustav Vichers, Associe af Huset Brødermann, & Comp. i Matanzas, som dansk Viceconsul sammesteds, under det Kongl. Consulat i Havanna.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
J Ugen fra den 30te Juli til den 6te August ere her i Staden ægteviede 17 Par, fødte ere 72, hvoraf 35 Drenge og 37 Piger; døde ere 50, hvoraf 18 Mænd, 14 Qvinder, 8 Drenge og 10 Piger. Under ovennævnte 50 Døde ere indbefattede to, som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 22 flere fødte end døde. – De angivne 500 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Afsindighed 1, Alderdom 2, Barselseng 2, Betændelsesfeber 1, Brystsyge 12, Bylder 1, druknet 1, dødfødte. 3, funden død 1, indvortes Svaghed 4, Kirkelsvaghed 1, Krampe 6, Kræft 1, Nervefeber 1, Skarlagensfeber 1, Slag 3, Slagflod 1, Strubehoste 1, Svindsor 3, Vattersot 1, uangivne Sygdomme 3.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Kjøbenhavn, den 8de August. Posten med Dampskibet i Gaar ankom Kl. 5 1/2, den for i Dag i Morges Kl. 4 1/2. Det Deeltageligste, de medbragte Tidender indeholde, er følgende.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
England. - Overhuset vedbliver at beskjeftige sig med de Biller, der i Underhuset have foranlediget saa lange Discussioner mellem Torierne og de Liberale; Sessionens nærforestaaende Slutning forkorter Peerernes Discussion over denne Gjenstand. Den 29de f. M. horte den engelske Kirkebill til Dagens Orden, nemlig dens anden Læsning; efterat nogle Biskopper forgjeves havde yttret sig mod de i samme for Kirken skadelige Bestemmelser, blev den antaget. Dagen efter raadslog man i Committeen over denne Bill, og alle Clausuler bleve omsider antagne.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
J Underhusets Møde d. 29de gik den nye Post Amt Bill gjennem Committeen, efterat Oberst Sibthorp forgjeves havde talt mod den Bestemmelse i samme, at Post-Amtets første Commissair skal have Sæde i Underhuuset. J Mødet den 1ste d. M. erklærede Admiralitetets Secretair, Hr. Wood, at Rygtet om de brittiske Marine-Soldaters Tilbagekaldelse er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Frankerig. – J Aar har Juli-Solen fra 1830 kun havt en daarlig Glands. De Højtideligheder, der tilstededes, forstyrredes af en Skylregn, der især paa den sidste af de trende Dage strømmede ned. Man maatte standse med de sædvanlige Folkeforlystelser; Lamperne vilde ikke brænde, og kun den uindviede Triumphbue, der oplystes af Gas, formaaede at gjøre sig synlig, ligesom ogsaa et Fyrværkeri blev afbrændt. Sex Aar – sagde National den første JuliDag – ligge allerede mellem Nutiden og de trende store Dage, da Folket sønderbrød Scepteret, som Carl. kun vilde have Gud og sine Ahner at talke for. Sex Aar ere en lang Tid; men dog er Erindringen ikke slukket om det Jndtryk, hine Dage gjorde paa alle Classer af Franskmænd, alene med Undtagelse af Legitimisterne, der ved Folkets Sejr følte sig saarede i deres Sympathier eller i deres Jnteresser. Forinden hine Dage vare frembrudte, herskede den Overtro, at Folket ikke kunde gribe til Vaaben og sætte en Jnsurrection igjennem, uden at hengive sig til de vilde Lidenskaber, til Hævn, Plyndring og Mord. Og dog var det næsten udelukkende de arbeidende Classer, der tilte til Vaaben, for at redde Frankerig fra den Skam, Ordonantserne vilde tilføje det. Skjøndt de havde fægtet med Løvemod og seet en stor Mængde af Deres falde, forblev dog Paris i de tre Dage, i hvilke de førte Regimente, fri for Plyndring og Hævn. Til dette Særsyn, knyttede sig det første og heldigste Jndtryk, som JuliRevolutionen fremkaldte Frygten for Revolutioner, der siden den første Revolutions Dage havde sat sig fast hos Borgerstanden, var forsvundet. Et andet, ligesaa almindeligt Jndtryk gik ud paa, at man ansaae Fordragene med Udlandet fra 1815 for sønderrevne med det Dynasties Fald, som Udlandet i sin egen Jnteresse havde sat paa vor Trone. Begeistringen fra 1792 havde atter bemægtiget sig alle Hjerter, da begge Linie-Regimenterne, der først havde sluttet sig til Folkets Sag, den 28de Julii defiterede forbi Hoteller Lafitte Officerer, Soldater, Arbejdsfolk, unge Mænd af alle Stænder, Alle lovede hinanden et Gjenmøde i Feldtleirene og ved Rhinens Bredder. Denne Begeistring lovede atter at hielpe Frankerig til den tilbørlige Rang i Europa. Det var ikke om denne eller hiin Regjeringsform, man kæmpede i Juli-Dagene; man slog for Friheden i Ordets videste Betydning. Dagen efter Sejren vare Alle enige, om end ikke med Hensyn til den nye Regjerings Form, saa dog om Grundloven, paa hvilken samme skulde hvile.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
En Subscription er aabnet i Paris og i Departementerne, for at oprette Armand Carrel et Mindemærke; det vil sandsynligviis blive opstillet i Rouen, den Afdødes Fødeby, hvor hans Legeme skal bringes hen. - Som tidligere meldt, er den tyrkiske Admiral, Tahir-Pascha, afseilet fra Tripolis til Mitilene (Lesbos), og Contra-AdmiralHugon er fra Tunis fulgt ham derhen med den franske Flaade, for at holde Øie med hans Bevægelser.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
General Bugeands officielle Beretning om hans Sejr over Araberne, læses nu i "Moniteuren", Abdel Kader havde tilbudt ham, at udvexle trende franske Marketendere mod samtlige arabiske Krigsfanger, 118 i Tallet. Kampen havde fundet Sted den 6te Juli. General Bugeands Beretning er dateret Tiemecen den 8de f. M. Expeditions-Corpset var den 19de vendt tilbage til Oran. J Jndberetningen angives Abdel Kaders Styrke til 3000 Ryttere, 3000 Kabyler og 1000 Mand regulairt Jnfanteri.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Den 1ste d. M. foretoges Processen med "National" og "la France, i Anledning af de, af den første offentliggjorte og af den anden optagne Artikler, hvori man vilde see et Forsøg paa at retfærdiggjøre Kongemordet. Hr. Persat, "NationalsGerant, erklærede, at Artiklerne vare skrevne af den afdøde Carrel, som havde havt i Sinde, selv at føre sit Forsvar for Juryen. Hr. Persat dømtes dog til tre Maaneders Jndespærring og 1000 Frankers Bøde. la Frances" Gerant slap med tvende Maaneders Jndespærring og 1000 Frankers Bøde.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Spanien. – Dronning-Regentinden har udstedt et Decret, ifølge hvilket Operations-Armeen mod Navarra og de baskiske Provindser og den hidtilværende Reserve-Armee omdannes til een eneste Armee, der skal staae under Cordovas Overbefaling, men operere deelt i tvende Afdelinger. Man venter forgjeves paa den Forholdsregel, der alene vilde formaae at give Christinernes Operationer et nyt Sving, nemlig Cordovas Afsættelse, hvilken General enten er en Forræder eller en jammerlig Soldat.
Berlingske Tidende, 1836-08-08
Madrid indgaaer man Væddemaal om, at Regentinden inden sex Maaneders Forløb er fjernet fra Hovedstaden, ligegyldigt ved hvilket Parti. "Moniteur af 31te Juli siger: "Breve fra Corunna af 24de melde, at Gome, er den 18de rykket ind i Santage, og har Dagen efter atter forladt denne Stad; han er bleven nødt til at gjøre en tilbagegaaende Bevægelse, da han fra alle Sider saa sig omringet og havde fundet en slet Modtagelse hos Befolkningen. Hans Tropper ere i en yderst slet Forfatning." – Jmidlertid antager man dog, at Gomez vil vende sig mod Oxense, og søge at bringe den bjergfulde Deel af Gallicien til Oprør. Under alle Omstændigheder er det paafaldende, at han, uagtet han meentes indesluttet af Espartero, dog har været istand til at gjennemstrøife Landet i alle Retninger og anden Gang at gaae over Mino, der netop der danner en betydelig Strøm. Esparters synes derfor ganske at være narret af ham. Mærkeligt er det ogsaa, at Espartero, ifølge hans Beretning til Krigsministeren af 17de f. M., har staaet den 16de i Santage, altsaa inden Gome, kom dertil, og dog ikke har kunne forhindre hiin Provindsial-Hovedstads øjeblikkelige Besættelse af Jnsurgenterne.