JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Jtalien. I Kirkestaten er Tilstanden elendig. Stemningen imod Regjeringen er paa de fleste Steder ikke god; endnu har Paven ikke faaet de Schweitzertropper i sin Tjeneste, hvorom der for Tiden underhandles, og synes ei heller at være heldig i Valget af sine befalingsmænd. Efter Aftale med den franske Gesandt rykkede saaledes nylig et lidet Corps pavelige Tropper paa 150 Mand ind i Ancona, under Anførsel af Marchese Origo. Efterat Tropperne vare komne ind i deres Caserne, bemærkede Marchesen en Person af noget fordægtigt Udseende, der sneg sig omkring Bygningen. Da der fandtes en Dolk hos ham, steg Marchesens Mistanke, men efter den franske Commandants og den romerske Deele gat Grev Fiorenzis Forestilling besluttede han dog at anstille et Forhør med ham. Om Natten fandt imidlertid Marbesen for Godt, hemmelig at lade ham bringe ud af Byen, og føre til Osimo. Saasnart dette blev bekjendt, skeete et Opløb, hvorved Marchesens Liv kom i Fare. Det lykkedes ham dog endelig med sine Ledsagere at naae Casernen, som Franskmænde. og her holder han sig nu indtil videre indsluttet tilligemed sine Tropper.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Blandede Efterretninger. Casimir Perier var født den 12te October 1777 i Grenoble, hvor hans Fader var Kjøbmand og Eier af det nogle Mile derfra liggende Slot Vizille. Han blev opdraget i Lyon, og traadte, endnu meget ung, ind i Krigstanden. Som Adjoint ved Geniekorpset gjorde han Felttogene med i Jtalien i Aarene 1799 og 1800; derpaa blev han, efter sin døende Faders Ønske, Kjøbmand. Alt 1802 etablerede han i Forbindelse med sin 1821 afdøde Broder et Banqvierhuus i Paris. Styrelsen af dette gav hans virksomme klartskuende Aand Leilighed til at erhverve sig de Kundskaber, der senere hialp ham til med ligesaa stor Lethed som Klarhed at behandle sit Fædrelands meest forviklede finantsielle Anliggender. Med Banqvierhusets Operationer forenede han de meest udbredte industrielle Foretagender. J Paris, Chaillot, i Passy anlagde han Jndustri=Anstalter, der gave tusinde Arbeidere Brød; de af ham i Drivt satte Steenkuls bjergværker i Anzain yde aarlig 4 Mill. Centner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Kiel, den 22de Mai. Jgaar døde her den ærværdige Etatsraad A. Chr. H. Niemann, Dr. og ordentlig Professor i Filosofien ved vort Universitet. Hans Fortjenester af Fædrenelandet ere for bekjendte til her at paaminde samme. Hans ædle, ihvorved forgiæves Bestræbelser for Pressefriheden, kjender hele Tydsk, land. Dette dybtfølte Tab, efter tvende andre for kort Tid siden, beklages høit af Alle. Foruden Professuren i Statsvidenskaben ved Universitetet, har den Afdøde ogsaa beklædt et Lærerembede ved vor Forst=Anstalt, der ved hans Bortgang tillige har mistet sin sidste Støtte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Blandede Efterretninger. Afdøde Professor Claus Rennberg Thoring var født i Horslund paa Lolland, hvor hans Fader var Præst. Han deponerede fra Nakskov 1785, var Alumus paa Borchs Collegium og Decanus paa Klosteret. 1806 blev han Lærer i dansk Grammatik, Historie og Geografie ved SøcadetAcademiet; senere fik han Prædicat af Professor. Man har i Literaturen af ham kun enkelte Oversættelser, især fra Tydsk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Den svenske og norske Viceconsul M. F. Jansen i Grenaa forsvarer sig imod Angrebet af Captain Huygens, mod hvem han desuden vil anlægge Sag. Ved Accorten omBjergelønnen var en sprogkyndig Mand som Tolk og en Øvrighedsperson tilstede, der gjorde Captainen opmærksom paa, at han herom kunde henskyde sig under Amtets nærmere Bestemmelser; at den Provision, 400 Rbd., Jansen, havde accorderet, var billig, da han efter Forordn. af 2den December 1825 kunde tilkomme 550 Rbd., eftersom Captainen selv havde vurderet Skib og Ladning til 20 a 25000 Rbd. Captainen, siger J., røber saaledes en høi Grad af Jnconsequense, naar han nu anker over hvad han unødt og utvungen, og i 2de Vidners Overværelse, har erkjendt for rigtigt. Ligeledes paastaaer J., at Skibet var udsat for total Undergang og at alene hurtii, rende didsendte Fartøier frelste samme. Bjergelønnen havde J. desuden staaet i Forskud for, og for denne og Provisionen, har han, til Risico for ham selv, taget en Vexel paa et ham ubekjendt Huus. Havde han villet taget Bodmeri, siger han, saa havde han ikke lidet kunne forøge Omkostningerne o. s. v. o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Hals Skibsliste. Den 25de Mai indkom: J. F. Bach af og fra Veile med Brænde og Korn. S. Willumsen af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. P. Steensen af Odense fra Amsterdam med Stykgods. Den 26de indkom: J. Krohn af Aalborg fra Altona med Stykgods. J. Jacobsen af og fra Tønsberg med Trælast. S. M. Sørensen af Aarhuus fra Vedbek med Ballast. B. Michelsen af og fra Veile med Brænde. J. P. Hemme af Aalborg fra Randers med Rug. S. Halvorsen af og fra Porsgrund med Trælast. - Afseilet: N. Anthonisen, af Aalborg til England med Korn. Den 27de afseilet: E. Knudsen og J. Olsen af og til Østerriisøer med Ballast. P. Boemann af Fiskebekskiltil Drammen med Stykgods. J. Olsen af Lysekihl til Lillesand med Korn. N. Asp af Nykjøbing til Drammen, med Korn. A. Halvorsen af og til Christianssand med Ballast. H. Sørensen af og til Arendahl med Korn. J. Soelberg af og til Drammen med Korn. H. C. Korsholm, af Aalborg til Memel med Ballast. Den 28de indkom: R. C. Schougaard af Lemvig fra Kbh. med Stykgods. N. C. Koefod af og fra Kbh. med Stykgods. N. H. Westernes af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. P. Robbertsen af Rønne fra Helsingør med Ballast. Afseilet: J. Clausen af Aalborg til Hurup med Bræder. Aalborg Kirker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Imorgen prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Bekjendtgjørelser. Provstinde Cathrine Marie Bjørn, født Sommer, Enke efter forhen afdøde Provst Bjørn, Sognepræst for Jerslew Menighed i Aalborg Stift, min Kones trofaste Pleiemoder og fleres retsindige Velgiørerinde, endte sin jordiske Bane ved Herrens Kald til Fredens Hjem, Natten den 22de Dennes, i hendes Alders 93de Aar. Efter et virksomt Liv og en christelig Vandel er det en Guds Velsignelse at hjemkaldes til sine Fædre. Vor hjemkaldte Veninde gik bort træt af Dage, men rolig og blid i Døden, Herrens Naade og den evige Freds Glæde, vil ledsage hende paa den ubekjendte Vandring i bedre Egne, medens her hos os hendes Minde æres og bevares i taknemlige Hjerter. - Efterretningen om dette Dødsfald bringes herved fraværende Slægtninge og alle Deeltagende af Undertegnede, i hvis Huus det efter 15aarigt Ophold skete. Overklet pr. Hjørring, den 24de Mai 1832. J. Egholm.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
At det har behaget det alvise Forsyn, i Dag Morges Klokken 7, at bortkalde fra dette til et bedre Liv, min gode og uforglemmelige Kone, Anne Cathrine Svendsen, født Alss, i hendes Alders 38te Aar, efter 8 Aars kjærligt og lykkeligt Ægteskab, efterladende mig 3de uforsørgede Børn, hvoraf den yngste er 6 Maaneder gammel, som hvilket herved bekjendtgjøres for Familie og Venner af hendes dybtsørgende Mand. Aalborg, den 29de Mai 1832. D. Svendsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Med stor Glæde aflægge vi herved vor Taksigelse til alle de Ædle, der saa velvilligen have bidraget, deels med Penge, deels med Korn, til at lindre de fattige Familiers Nød, som ved Jldebranden heri Byen den 20de Mai mistede det Meste af den Smule, de eiede. Deres første Fornødenheder ere allerede afhjulpne. Vi takke tillige de tvende Mænd, der godvilligen og utrætteligen paatage sig at indsamle disse Bidrag. Gud lønne dem og Alle, som gav, med de Hjulpnes Erkjendtlighed, med deres egne Hjerters Tilfredshed og med al Velsignelse i deres daglige Kreds, Han elsker den glade Giver, og forglemmer ham ikke. Sæby, den 28de Mai 1832. Heiberg. Kaalund, Byfoged. Stedets Præst. M. M. Ruben, boende paa Østergade Nr. 31. i Kjøbenhavn, tager sig den Frihed, at indsende sin Handelsfuldmægtig til Aalborg Marked med et betydelig Manufactur Lager: For Herrer, bestaaende af et Assortement færdigsyede Veste af Silke, Fløiel, Casemir og Piques, i alle Størrelser; couleurte og sorte Klædes og Casemirs Beenklæder, samt Kjoler og Sommerfrakker, alt syet efter allernyeste franske og engelske Facons; Slobrokke og Morgenfrakker, enkelte og dobbelte Rasmager Trøier, Beenklæder, Sokker og Strømper i alle Fiinheder; ægte Sundheds Flanels Skjorter, Trøier og Belter, blegede og ublegede Bomulds Trøier, og Beenklæder i alle Størrelser og Fiinheder; meget smagfulde Silke og Fløiels Vestetøier; et Assortement SilkeLommetørklæder i nyeste Smag, tilligemed Silke og Jaconets Halstørklæder; meget smukke Sommerbeenklædetøier; et stort Udvalg Handsker af Skind, vævede Bomulds og halv Silke; færdigsyede Skjorter i alle Fiinheder; Cambringes og Jaconets Kraver; samt et stort Udvalg Halsflipper i alle Størrelser; Seler af Silke og Bomuld, sorte Silke og Atlaskes Bind samt hvide Piques, i alle Størrelser, tilligemed et smukt Udvalg af Uhrbaand. Af hvide Varer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
anbefales Cambringes, Jaconet og Shirting i alle Fiinheder; hvide figurerte Jaconets, tjenlig til Herre=Halstørklæder; ægte hollandsk Lærred i forskjellige Fiinheder, tilligemed hvide Jaconets Halstørklæder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Et Partie hvide engelske Bomulds Dame=Strømper, samt couleurte og sorte Rasmager Strømper; tillige forefindes et meget smukt Assortement af Dame Kaaber i alle Størrelser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Et Assortement af Alt, henhørende til Brodeerfaget, som Canqvas i alle Breder og Fiinheder; ligeledes SilkeStramai, i alle Couleurer og Breder; alle Couleurer Zephyr=Garn, Flyksilke og Glansgarn; Brodeer=Baand, samt meget smukke Brodeer=Mynstre, m.m. Ovennævnte Varesorter smigrer jeg mig med vil finde enhver af de ærede Kjøberes Tilfredshed, der - Priserne, i Forhold til Varernes Godhed - vist skal sælges saa billige som muligt. Selskabet tilsendt mig et lidet Qvantum Hørfrø til gratis Uddeeling blandt Bondestanden i Aalborg Amt, i smaa Qvantiteter paa 1 a 2 Skjeppers Størrelse. Paa det de jordbrugende mindre Landboere kunne erholde Kundskab herom, anmodes de Herrer Sognepræster tjenstligst om at lade saadant bekjendtgjøre i deres Sogne; og maatte de Vedkommende tillige underrettes om, at Udlevering kun skeer efter Præstens Anmeldelse om, at Modtage den er Jordbruger, at der er Grund for at Frøet kun bliver anvendt til Sæd, og at der for Modtagelsen afleveres behørig Tilstaaelse. Aalborg Amtstue, den 29de Mai 1832. Wesenberg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Kjøbenhavnsk hvidt Bord=Øll til 4, 6 og 8 sk. Flasken, faaes i Urbansgade Nr. 119, hos Jens A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Almeennyttig Lommebog for 1832, nærmest udarbeidet, som Veiledning for den Handlende, udgivet af C. J. Giessing; indb. 4 Mk., faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Hvor en velindrettet rummelig Markeds=Boutique er at erholde til Leie, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Bedste hvide Form og Spedelys, af god indenlandsk Talg, kan faaes hos N. Schibbye.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
En fund og frisk Amme kan stax erholde Condition. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Proclamata. Under Stormen den 8de og 9de Dennes er omkring dette Amts Kyster skeet adskillig Søskade og derved løst af Havet inddrevet: a. ved Høyen eller Gammel=Skagen, foruden endeel sønderslaget Skibs=Inventarium og Takkelage m. m., 20 Baller Bomuld, henhørende til et Brigskib, som strandede 1 Miil vesten Høyen og i Stormen søndersloges, uden at anden Oplysning om Skibets Ladning og Bestemmelse af de inddrevne Papirer og Varer kunde erholdes, end at Skibet har været Briggen Alert af Chepstow, Capitain Thomas Nixon. Bomulds Ballerne, hvoraf tillige 4 ere inddrevne paa den tilgrændsende Horns Herreds Kyst, ere tildeels mærkede 1 L. og A. II med forskjellige Nummere, ligesom der og, blandt de inddrevne Sager, er forefunden en liden Kasse med nogle Bøger i det engelske Sprog, samtlige mærkede med paatrykt Stempel: 18 TOl. SEAMENSFRIEND. CIETY. b. ved Horns Herreds Vestkyst: en ny fyrre Jagt, uden Mandskab, indbrændt i Stor=Lugen: NORSk. 181 T. L. IIINOm J Kahytten forefandtes en gammel Fyrrekiste, mærket I. C. S. II, et andet lille ottekantet Skriin, mærket L. J. J. S. 1790, samt desforuden en smuk Mahognie=Octant, paasat Navnet Jens i Mølle er det at formode, at Skibet hører hjemme i Stavanger i Norge, og at Skipperen har været Ole Gudmundsen Lindanger. Af Lasten er bjerget: 170 Tønder norske saltede Sild i hele Tdr. 6 halve Tønder Ditto, og 19 Fjerdinger Ditto. c. Ved Læss: endeel Skibs-Takkelage og Inventarium samt Vragstumper, foruden circa 85 Tylter fiirskaarne S. 10, 11 og 12 Fods Fyrre= og Gran=Bord, circa 34 Tylter 18 Fods Lægter, 7 Tylter 12 Fods FyrreTræer og 17 Stkr. 20 Fods Dæksplanker, samt en Spire, 22 Fod lang. Adskillige af Bræderne ere stemplede i Enden med Bogstaver G. M. og paa en Fiel opdagedes Navnet Helge Lehovd, skrevet med Rødkridt, videre Mærke til Opdagelse af Eieren er ikke forefundet, men det hele formodes at henhøre til en ud for Øen total forliist norsk eller svensk Slup. De vedkommende Eiere eller Rethavende, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, til for Undertegne at legitimere sin Ret til det Bjergede. Hiørring Amthuus, den 24de Mai 1832. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Auctioner. Fredagen den 15de Juni førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver, ifølge Amtets Ordre, paa det Kongelige Kornmagazin heri Byen, ved Auction bortsolgt: 3 Kornrensemaskiner, 1 Kornvifte, 2 Skippunds Bismere, 1 15 Lispunds Bidmer, 2 Korntønder, 2 Skjepper, 2 Fjerdingkar, 1 Thielesk Kornvægt. Hviket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 26de Mai 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Torsdagen den 7de Juni næstkommende, Middag Kl. 12, afholdes offentlig Auction paa Grevskabet Lindenborg Birketingsted i Fiellerad over de Grevskabet tilhørende Qvægtiender til Bortforpagtning for indeværende Aar. Fortegnelsen over Qvægtiendernes Hartkorn er forinden til Eftersyn paa Lindenborg Skriverstue, ligesom og Conditionerne, der i øvrigt ved Auctionen ville blive bekjen gjorte. Lysthavende indbydes at give Møde fornævnte Tid og Sted. Lindenborg, den 25de Mai 1832. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Efter Begjæring af Procurator Dannisse, som Committeret for Budderupholms Godses Overformynderi, bliver ifølge Forliig og derefter passeret Udlæg, det Garver Andreas Vallentin Lund tilhørende Huus, Nr. 87, af Grundmuur til Gaden, med iværende Kakkelovn og tilbyggede Halvtag, beliggende i Jens Bangs Gyde ved Urbansport, heri Aalborg, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i Stedet selv, Fredagen den 8de Juni, Formiddag Kl. 10, næstkommende, efter de ve Auctionen fremlæggende Conditioner, som og forud kan erfares hos Reqvirenten; hvilket herved berjendtgjøres til Liebhaveres Underretning. Aalborg, den 25de Mai 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
England.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Reformbillen gaaer nu sin Gang i Overhusets Committee og man er allerede naaet til den 24de Clausul. Somman kunde vente gaaer den nu igjennem i sin uforandrede Skikkelse. Det Spørgsmaal, om Staden Londons nye Districter maatte sende Deputerede til Parlamentet, opvakte en levende Debatte, men tilsidst blev det dog bejaet med 91 Stemmer mod 36. Et Amendement af Lord Vharncliffe, ifølge hvilket Vælgerne i Stæderne og Borgflækkerne ikke maatte stemme med ved Valgene i Grevskaberne, blev derimod forkastet med 84 Stemmer mod 23. Da det nu erklæres for afgjort, at Grev Grey har af Kongen faaet Carde blanche til at udnævne saa mange Peers, som han maatte finde fornødent og de gamle Aristocrater have en saa stor Afsky for Forøgelsen af Overhusets Medlemmer, kan man heraf let forklare sig, hvorfor Billen nu møder saa liden Modstand. Hertil kommer, at adskjellige af Antireformernes Hovedmænd aldeles have trukket sig tilbage fra Debatten, f. Ex. Lord Lyndhurst og Hertugen af Vellington, som har begivet sig paa Landet, medens derimod nogle enkelte f. Ex. Carnarvon og Vharneliffe have besluttet at holde ud med deres Opposition til det Yderste. Af disse maa Grev Grey endnu høre bittre beskyldninger, som at det var et forvorpent Raad, han gav Kongen o. s. v.,men som dog ikke nu længere hindre Sagen i at faae sin Fremme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Det synes virkelig, at der af nogle er speculeret alvorlig paa at faae Hertugen af Vellington til Minister, men der yttrede sig ved Rygtet om denne Beslutning saa alvorlige Symptomer at Planen maatte opgives. Saaledes hedder det - uden at regne Pøbelurolighederne - at Directeurerne for den engelske Bank tilskreve Hertugen, at de maatte ophøre med at betale, hvis han modtog en Premier=Ministers Post, fordi nemlig en overordentlig Mængde Mennesker vare blevne enige om at forlange klingende Mynt for deres Banknoter. Jkke mindre farlig viste sig Enigheden i at nægte Skatters Betaling, saalænge den uvisse Tilstand, varede og denne yttrede sig hos Personer af de forskjelligste Stænder. Saaledes afviste en af Londons rigeste Privat mænd, Lord Milton, ogsaa Skatteincassatoren indtil videre. Man vil iøvrigt fornemmelig tillægge Tory=Partiets Nederlag følgende 3 Aarsager: 1) S. Robert Peels Vægring ved at træde i Statens Tjeneste, 2) En Deputations Ankomst fra Yorkshire, som meldte Grev Harevood, at Yeomanryen gik over paa Folkets Parti; 3) Et Besøg, som Lordmajoren aflagde hos Grev Harevood for at overlevere ham et vigtigt Document, foranlediget af hvilket denne begav sig til Grev Aberdeen og derpaa i Selskab med ham til Hertugen af Vellington, hvorpaa efter nogen Samtale Grev Aberdeen slog sig fra den sidstes Parti. Hvad dette Document egentlig har handlet om, siges ikke, men rimeligviis har det været en eller anden vigtig og farlig Beslutning af Reformerne. Iøvrigt, og skjønt disse Grunde gjerne kunne være sande, ligger Hovedgrunden til Statsforandringen dog vel i Reformennernes almindelige og truende Enighed, som yttrede sig lige skarpt i Underhusets Debatter, i Reformforeningernes Beslutninger, i de offentlige Blade og i de uhyre Folkeforsamlinger og ved en længere fortsat Modstand fra Torypartiets Side upaatvivlelig vilde have fremkaldt Scener af den alvorligste Art. Det var ellers ikke Grev Greys Paastand, at nye Peers nødvendig skulde udnævnes, men han fremsatte som Alternativ, naar han skulde blive i Ministeriet, at enten skulde dette skee eller Antireformerne samtykke i Billens Hovedpunkter. To af Kongens Sønner paatoge sig, at bevæge Pluraliteten af disse til at afstaae fra deres Beslutning og afgive en skriftlig Erklæring desangaaende, men endnu den 18de var Tallet paa disse saa lidet, at Grev ikke fandt sig tilfredsstillet derved, hvilket da bevægede Kongen til at give ham det før omtalte Carte blanche.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
De engelske Bisper have nu aflagt deres Parykker. Om dette er en Følge af de nyeste Begivenheder, siges ikke udtrykkelig, men det er ikke urimeligt, da der bemærkes, at de bare disse som et Udmærkelsestegn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Moniteuren indeholder nu en vidtløftig Protocol om det ved Opbringelsen af Carlo Alberto Passerede samt det i denne Anledning optagne Forhør. Det Fruentimmer, som befandt sig ombord paa Fartøiet, var Hertugindens Kammerjomfru Mathilde le Beschn. Det erklæres nu for vist, at Hertuginden selv var med iblandt Passagererne, men gi i Land, inden Skibet blev opbragt og allerede igjen befinder sig i Jtalien. Man har i Frankrig den sardiniske Regiering mistænkt for at have understøttet dette Foretagende og nævner endog adskillige høie Personer i Turin, Genua og Niza, som virksomme Befordrere af Carlisternes Planer. J Bezieres er det i Anledning af et Opløb kommen til en Fægtning imellem Tropperne og Nationalgaarden, som i Begyndelsen viste en meget god Aand, men siden ophidsedes af nogle exalterede Hoveder. Paa begge Sider ere Adskillige faldne, blandt andre en Søn af General Lavalette. Meer end nogensinde før tales nu om en Formæling imellem Kong Leopold i Belgien og Kongens ældste Datter Prindsesse Louise, i hvilken Anledning begge Konger med det første siges at ville have en Sammenkomst i Compagne. Derimod er det for Tiden ganske stille i Paris med Hensyn paa en Forandring i Ministeriet; Soult skal have udsonet sig med Sebastiani og den sidste Forsamling af Ministrene holdtes hos Grev Argout.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Belgien. Kongen har protesteret imod de Slutninger, der kunde udledes af de betingede Ratificationer af Tractaten 15de No. vember ved et Document af følgende Jndhold: Efterat Ministeren for de udenlandske Anliggender havde foredraget Kongen, at bemeldte Tractat nu af alle 5 Hoffer var sanctioneret, fik han af Hs. M. Ordre til at forelægge disse Magters i London forsamlede Repræsentanter, nærværende Betragtninger over den Vei, som hans Regjering for Fremtiden troer sig berettiget til at betræde: Efterat Conferentsen havde besluttet de 24 Artikler, erklærede samme i de vedføiede Noter, at disse Artikler vare bestemte til ordret Jndrykkelse i en directe Tractat med Holland, som desforuden kun skulde indeholde Freds= og Venskabs=Stipulationer; at de 5 Magter forbeholde sig det Hverv og paatoge sig den Forpligtelse at bevirke Hollands Antagelse af disse Artikler, selv om dette i Begyndelsen skulde forkaste disse. Efterat den belgiske Gesandt havde henvendt Conferentsens Opmærksomhed paa forskjellige Modificationer, som hans Regjering ønskede anbragte i de 24 Artikler, erklærede de 5 Magters Repræsentanter i en Note af 14de Novbr., at hverken Jndhold eller Bogstav i de 24 Artikler herefter kunde underkastes Modificationer, ja at det ikke engang meere stod i deres Magt at indrømme nogen slig. Med fuldkommen Tillid til en saa udtrykkelig Erklæring samtykkede Belgiernes Konge i ubetinget at tiltræde de 24 Artikler, af hvilke dog adskillige vare trykkende for hans Folk. Han tvivler ikke om, at de 5 Hoffer ved Tractatens Ratification jo forstaae den fuldkomne Opfyldelse af de indgangne Forpligtelser. J sig selv betragtet indeholder samme tvende Slags Bestemmelser, af hvilke det ene ikke er udsat for nogen alvorlig Anfægtelse, men egnet til umiddelbar Udførelse, det andet derimod udkræver nye Underhandlinger for at udføres. Skulde Belgernes Konge vise sig tilbøielig til at aabne Underhandlinger om disse sidste Punkter, saa vilde dette dog først blive Tilfældet, naar Tractaten var begyndt at fuldføres i alle saadanne Punkter, som ikke ere nogen Ansægtelse underkastede og denne Begyndelse af Udførelsen maatte i det Mindste bestaae i Rømningen af det belgiske Gebeet. Før dette skeer, kan Hs. M. ikke tage Deel i nogen nu Underhandling. Iøvrigt undlader Hs. M. ei heller at tilkjendegive, at ingen Forandringer i Tractatens Bestemmelse af ham vil kunne antages uden imod en billig Erstatning, samt at det staaer ham frit for at opretholde de oprindelige Bestemmelser, hvis Underhandlingernes Resultalt ikke skulde egne sig til Antagelse. Vilde man af den Handling, som den belgiske Gesandt sidst foretog sig (Antagelsen af den russiske Ratification) drage nogen Slutning, som stred mod denne Notes Jndhold, seer Hs. M. sig i den ubehagelige Nødvendighed at desavouere sin Agent.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
Blandede Efterretninger. Kronprindsen og Medregent af Sachsens Gemalinde, fød Erkehertuginde af Østerrig, er ved Døden afgaaet. J Nærheden af Landsbyen Brinnek, i Slesien, har været en Skovbrand, hvorved 20 Morgen Land, besatte med Naaletræer, bleve et Rov for Luerne inden disse kunde standses. - J Staden Valdheim, i Kongeriget Sachsen, afbrændte den 20de Mai 38 Huse, Kirken, Præsteboligen og Posthuset.
Aalborg Stiftstidende, 1832-06-02
J de sidste 50 Aar er Casimir Perrier den første Prem. Minister, der er død i Udøvelsen af sine Functioner; von Vergennes var den næstsidste.