JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Fredsrygterne. falde saa pludseligt igien, som de ere stegne. Buonapartes Præliminarier skulde aldeles ikke være antagelige for Kriseren. Denne vilde nu hiertelig gjerne give slip paa Nederlandene; men Buonaparte skal, foruden Erkiendelse af de italienske Republiker have forlangt 100 Millioner Livres og en Venskabs= og Alliance=Traktats Oprettelse mellem Østerrig og den franske Republik. Man udspreder, at Buonaparte har vel villet antage en ham foreslaaet Vaabenstilstand paa 2 Maaneder, men kuns under den Betingelse, naar Keiseren inden denne Tid vilde betale 50 Millioner og underholde den franske Armee til Vaabenstilstandens Udløb. - De i Vien tilbudte Fredsmæglinger af Preussen ere endnu ikke antagne. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Tydskland. De gode Viener ville have fundet deres tabte Mod igien i Franzosernes Tilbagevigelse af Tyrol. Alle deres Breve ere, som de fleste tydske Aviser, fulde af de uhyre Tilrustninger, at Bevæbninger, Opstand i Masse og hvad der mere hører under denne Rubrik. Studenter, anførte af deres Professorer, Kiøbmandsbetiente, Haandværksfolk a., alt staaer i Vaaben, skriger, trækker og med Musik og giør Spektakel De Prager Studenter have skrevet til deres Kolleger, at de med en Kolonne vilde foreene sig med dem. Et ridende Korps af Frivillige bliver anført af Fyrst Lichtenstein. Fyrst Esterhagy vil stille sig i Spidsen for 25,000 Md., alle at hans Undersaatter. De Rige give Penge, Vaaben, Marerialier a. Alle Forstandere trække med deres Laug, alle Mestere med deres Svende, alle Fabrikantere med deres Arbeidere, uden Undtagelse, imod Fienden. Den samme Stemning hersker paa Landet, hvis Beboer=knap kunne oppebie Timen til at opbryde. Iveren hos de Tiltrængende (Flygtende *) er saa stor, at mange maae vises tilbage. Snart skal Clairfait, snart Mack (som - formodentlig med Brevposten? – skal have bragt 20,000 Mk. med sig paa sin Koureer=Reise til Tyrol) snart Prinds Würtemberg kommandere alle disse talløse Hobe. Ogsaa i Bøhmen, Mæhren og Ungarn skal i Nødsfald skee en Opbydelse i Masse a. a. - Alt dette uagtet flygtes stærkere end nogensinde fra Vien. Keiserinden er allerede afreist til Ungarn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Endelig er ogsaa Processen med de royalistiske Sammensvorne, Brottier, Poly, Duverne de Presle a., tilendebragt og Militair Kommissionens Dom er, til største Forundring paa alle Sider, isteden for Dødstraf blot udfalden til 10, 5 og 1 aarig Fængseløstraf. Direktoriet lader imidlertid disse Sammensvorne paa nye stille for Seine=Departemmentets Kriminairet, hvor dem skal giøres videre Proces.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Blandede Efterretninger. Den berømte Abbs Sieyes er, dog uden Fare, saaret ved et Pistolskud af en vis Poul, en Geistlig og Skrækkemand. Den 11te blev i 500des Raadet givet Beretning over denne Tildragelse. (De tydske Tidender gaae i deres Pariser Efterretninger ikke længer, end til den 10de d.) -Man fortæller i Paris følgende Anekdote og Bounaparte: Nogen Tid førend Triests Jndtagelse blev en østerrisk Spion paagreben i den franske Leir og dømt til Døden. Den dømte ønskede, førend hans Dom blev fuldbyrdet, at tale Feldtherren. Buonaparte lod ham komme for sig og erfarede, at den Ulykkelige var skikket af C. H. Karl selv, for at udspeide den franske Leir og dens Stilling. Herpaa lod han ham alle Linier forevise, som Armeen indtog, gav ham sin Frihed igien og sendte ham med de Ord tilbage: "Prinds Karl kan skikke sine beste Ingenieur=Officerer, for at see mine Dispositioner, og han skal blive overbeviist om, at jeg ingen Hemmelighed har for ham -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
General Angereau er igien afreist fra Paris til den italienske Armee (i Østerrig). Man paastaaer, at samme nu er over 100,000 Md. stærk. Sammes 8 Divisioner blive under Buonapartes Overbefaling kommanderede af Generalerne Massena, Gujeur, Serrurier, Bernadotte, Joubert, Kilmaine (som er tilbage i det Maylandske) Rey og Angereau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
J Haag (i Holland) opkommer nu et Folkeselskab efter det andet. I det mindste ere af disse alt 3, som alle foregive at sysselsætte sig med det almindelige Vel, men maae have meget forskjellige Meeninger derom, da de ikke vise andet end Avind og Fiendskab imod hinanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
I Dunkirchen er den franske Admiral van Stabel, som har bidraget det meste til Scheldens Aabning, ved Døden afg. I Vien indrykker den forrige Garnison i Mantua (som først d. 2 Mai tør igien tiene mod Franzoserne). Generalerne Oeskan og Bajalich see Official=Beretningen i No. 31) ere arresterede. En anden Stabs=Officier er brage i Lænker til Vien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Man arbeider i Paris paa en Beskrivelse over Buonapartes Feldttog, som skal udgives med prægtige Karter, Planer til Slagene a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
J Fægtningen ved Ungmarkt d. 2den skal Generalmajor Fyrst Karl von Schwarzenberg være bleven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Den 12te er Mack ankommen til Vien. Samme Dag var man ogsaa C. H. Karl ventende i denne Hovedstad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Jfølge Efterretninger fra Spanien ere Admiral Cordova næst Kommandanterne til begge de andre Divisioner af den spanske Flaade og 11 Kapitainer, som ingen Deel have taget i Søeslaget d. 14. Febr., overleverede en Krigsret i Ka dix. - Til de portugisiske Grændser blive paa nye skikkede mange spanske Tropper og Artillerie; ligesaa oprettes adskillige Kompagnier ridende Artillerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Fiskekonerne i Parts er det under 2 Aars Fængselstraforbudet, at indtrænge sig i Husene og af de ankomme fremmede Ministre at tiltrygle sig Gaver ved at overrække den Bouquetter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
General Hoche har givet Magistraten i Kølln det Ønske tilkiende, at man vilde bevilge de i Kølln boende Protestanter lige Rettigheder med Katolikerne og proklammere en almindelig Toleranz for alle Religioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Jndenlandske Efterretninger. Den nye portugisiske Gesandt ved det danske Hoff, Chevalier de Souga, er i Vente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Fra Frederichstadt skrives under 16 April, at Skipper, J. Matz fra Stettin har paa den Eiderstadtske Grund mister sit Skib, Carolina, bestemt til Hamborg med en Ladning Stavetræ. Ladningen er bierget og Skibet bliver solgt paa Grunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Ligeledes er Skibet Retfærdighed fra Jydland, ført af Skippe, S. A. Janssen, og bestemt fra Kiøbenhavn til Hamborg, nogen beskadiget ved Overseiling, indløbet til Tønningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Den i Kiøbenhavn saa almindelig agtede og yndede Religionslærer Doctor Marezol har i sin Meenighed stiftet en nye Pige, Skole, som foruden anseelige Bidrag fik allene Langfredag ved en Samling efter Prækenen for Kirkedøren 500 Rd. En Kiøbmandskone af Meenigheden har ogsaa skiænket 4000 Rd. til denne Stiftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Kammermusicus Moser fra Berlin, som for nærværende Tid opholder sig i Kbh., skal efter Forlydende engageres ved Kapellet sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Den Kommitterede og Kammersekretair Rosenstand Goiske, ved det Kongel. General Toldkammer er udnævnt til Kammerraad Fuglsig Hovedgaard med underliggende Gods i Jydland er solgt til Hr. Major von Bülov fra Mariager, Hr. Søren Richter fra Øreslef Kloster og Hr. Birkedommer Møller fra Viborg for 45,000 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Fra det Kongel. Rentekammer er den 18de April d. A. udkommet en Plakat angaaende Udsættelse af den i Jnstruktionen, for de til Hoveriets Bestemmelse i Dannemark anordnede Kommissarier, af 5te Junii 1795, dens 832, fastsatte Tid, fra hvilken Hoveriet efter den ny Bestemm. skulde tage sin Begyndelse, Hans Kongel. Majestæt haver under 31te Martii d. A. allernaadigst benaadet Overveimester, Major von Rosenberg, med Oberst=Lieutenants, og Veiemmesterne, Kapitainerne v. Rosenberg og Stocksleth, med Majors=Karakterer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Odense, den 24de April. Paa Onsdag den 26de holdes det sædvanlige Foraars Landemode: Provsten Hr. Friis prædiker: efter Tienesten indsætter H. H. Hr. biskoppen, ved en latine Tale for Afteret, 1) Salling Herredsprovst Doct. Theol. Hr. Birch, og 2) Winding Herredsprovst Hr. Crone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Paa Fredag den 28de holdes Præstevielse i St. KnudsKirke. Samme Dags Eftermiddag retser H. H. Hr. Biskoppen paa Visitatz til Øerne, og i Lolland, samt til Maribo Landemode, og Sessionerne i Nykiøbing; og hiemventes den 7de Julii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Som Medlemmer af Selskabet til tabte Medborgeres Rædning har endvidere meldet sig : Hr. Postmester Bruun i Nyborg Hr. Cancellie, raad Berg paa Selleberg, og Hr. Hornemann paa Ulrichsholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Det behagede den Algode at bortkalde fra dette til et bedre 2 Liv vores yngste Søn Povel Abraham igaar den 18de April p. efter 3 Dages Sygdom. Blot 10 Maaneder glædede han og med det beste Haab, Vores Slægt og Venner, hvis Deeltagelse vi ere forvissede om, meddeles denne Efterretning veemodigst af hans Forældre. Drejøe Præstegaard den 19de April 1797. Magrethe Christense Christensen. Jacob Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Avertissements. I Dag Mandagen den 24 April ere atter friske Holsteenske Østers ankomne som sælges for billigste Priis af Odense den 24 April 1797. J. Lorenzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Auctionen over afg. Sognedegn Andreas Lillegaards EfterlaÆ denskab, bestaaende af nogle Meubler, Sængeklæder m.v. tvende Køer, nogle Faar og Gjæs, bliver holdet førstkommende 2 Mai i Herringe Degnebolig. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 9.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Ja af den mig anbetroede Garderobe alle Kantiller og Halv 2 delen af Frangerne paa en ægte Sølv=Port d'Eper ere afskaarne og en lang sort Advocat=Kappe af Kattuns Lærred, omtrent indeholdende 7 Al., ogsaa borttaget, saa lover jeg den 5 Rd. som kan give mig Efterretning og Gierningsmanden. Sagen er vel ikke af saa stor Værdie, men blot for at lære Tyven at kiende, da der flere gange i denne Vinter er et og andet bortkommet af Garderoben. Jeg beder derfor enhver Menneskeven, som maatte bringe samme i Erfaring eller kunde give anden Underetning, at medele mig samme. Chr. Müller. Garderobe=Skræder ved det Odense Nat. Theater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-24
Tormedelst Forpagtnings Fratrædelse, lader Forpagter Svarre2 wohn Fredagen den 28 April førstkommende, paa Fiellebroe, ved offentlig Auction bortsælge, adskillige Huusgeraad, Vogne Heste og Hestetøi, Sadler og andet Rideter, nogle paa Sti havende og da meest feede Sviin, Griise Søer, og endeel Mei rie Redskaber bestaaende af store Vallekar, en stor Kierne, Flede=Tander, Saaer, Spande og Siebotter, samt en Plov og en Harve med mere Gaards Redskaber og K., som herved bekientgiøres til Liebhaberes behagelige Efterretning og Jndfindelse bemelte Sted og Dato Kl. 9 Formiddag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-26
At see Oplysningens Soel udbrede sine velgiørende Straaler, Menneskeheden, skeet det end ofte med vaklende Trin, nærme sig hiint store Maal, man meener Maalet for alle Slægters Vise og Ædle - Sandhed og Retfærd, hvor frydeligt, hvor trøsteligt, Men hvad er vel Følgen af denne Sandhed, uden den, at det en hellig Pligt, at ofre sin Kraft til dette Værk, at mange fordiggjøre de Veie og Midler, hvorved Mørket efterhaanden kan gjennembrydes af Lyset og Menneskets Forædling vorde meere end en Drøm. - Man troer sig des aarsag at være Publikum Efterretning skyldig og et Fænomen i Fædrelandets Licterntur, som tilfældig kunde blive mindre bemærket end det fortiener. J Aarhuus er nemlig med dette Aar begyndt et Maanedskrivt Jpdernes Ven kaldet, hvoraf Jannar= og Februar=Hefter ere udkomne og give grundet Haab om, at kunne forsvare sin Plads i Videnskabernes Rige. Da det er et Sarsyn, at finde noget litterærisk Produkt i Provindserne, saa tvivler man ikke paa, at det jo vil interessere Mange, her at finde en kort Fremsættelse af hvad de til udkomne Hefter indeholde, hvorved det tillige være tilladt, her og der at giøre nogle faa Erindringer, hvilke Journalens Udgivere vilde optage for velmeente Vink, til i Fremtiden at naae en større Fuldkommenhed, og at undgaae, hvad der maatte stride imod deres egen skiønne Erklæring, at Partieaand stal være landflygtig fra Skriftet og Sandhed fremkomme ved grundig Undersøgelse fra alle Sider. Nu til Sagen: J Januar=Heftet findes følgende Stykker: 1) En Hilsen til alle veltænkende Jyder, hvori Udgiverne ønske Sandheds og Sædeligheds Fremme og Jydlands Litteraturs Opkomst. 2) Vore Dages Had til Præsterne. En god Fremsættelse, en lys Udvikling og et skiønt Slutnings=Ønske udmærker dette Stykke. Saa latterligt som det er at ære Manden for Standens Skyld, saa uretfærdige er det, at foragte Manden tilligemed Standen. Kuns i to Tinger man ikke ganske enig med Forfatteren, naar han siger Pag. 12.: "at det kuns i Almindelighed ere de allerældste af Præsterne, der forsynde sig mod den sunde Fornuft. Jkke sielden ere de Unge stivere imod Sandheden, fordi de ere meere hierneløse end de Gamle, Naar Forfatteren videre spørger Pag. 13, om det beroer, paa Præsten at forandre, omdanne eller forkaste Lærdomme, som Sikler have helliget, som Regieringen hævder da glemmer han, at han taler Sandhedens og ikke Fordommenes Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-26
2) Filosofisk Udvikling af Opdragelsens Hensigt indeholder træffende Vink og er skrevet med beskeden Varme og Sindighed. At udskrive noget af denne skiønne Afhandling, tilstæder Rummet ikke; hvo der vil kiende samme, maae læse den ganske i Journalen selv. Hvad man allene ønskede ved dette saavelsom forrige Stykke er at Tonen var lidt meere bestemt, hvilket nok torde komme af Frygt for at mishage noget Partie. Men dette er dog uundgaaeligt, og Sandhed maae staae ved sin egen Kraft. At Fornuften Pag. 36 forklares ved en Evne til efter rigtige Præmisser at uddrage en rigtig Slutning og at Nyegierrighed Pag. 38 giøres næsten til det samme som Attraaen efter Sandhed, anmærket man blot, som Frilslutninger og Forvexlinger i Begrebene, dem Forfatteren vilde vogte sig for. 4) En Kiøbenhavners Brev til sin Ven i Hovedstaden. Her findes den gamle Maade, at ride paa Kiøbenhavnerne, da denne Stad dog, alle Adspredelses uagtet, er Videnskabernes Oplagsted i Danmark. - Dog, her gaaer det for vidt og det var ønskeligt, om dette Brev var blevet i Forfatterens mørke Fantasis. Saa flydende en Jndklædning det forresten har, saa indeholder det fornærmelige Grovheder og falske Skildringer. At Forfatteren kalder en retskaffen Præst, der præket Menneskekierlighed og Udødelighed, en af de gamle Orthodoxer, som man i Kiøbenhavn giør saa mange Løiemed, kalder det at elske Gud og Dyden orthodoxe Abgesmagtheder i Kiøbenhavn, og derimod fremstiller en anden Præst, der er en Udsuer Dumrian, Løsagtig a., som en Mand af Oplysning efter Kbhavnernes Hierte, troer man noksom at kunne bevise, hvad her en sagt. Man kan gjerne være Jydernes Ven, uden derfor at være Kiøbenhavnernes Fiende,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-26
5) Af et Brev fra Paris til Wieland. Et Bidrag der især interesserer ved den korte Skildring, som det giver over den berømte Chemikers, Lavoisters Levne, og Fortieneste. 6) Theorie over (i) Handelen. En læseværdig Afhandling Da den endnu fortsættes eller rettere kuns er begyndt (og got begyndt er halv fuldende, saa lader sig først i Tiden meere dømme om samme. 7) Et Par Ord i Anledning af Biskop Balle Religionsblad: Bibelen forsvarer sig selv. 8) Noget om Træers Størrelse og Alder a. at Hr. N. Blivher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-26
Februar=Heftet leverer os. 1) Til Udgiverne i Anledning af Afhandlingen; Filosofisk Udvikling af Opdragelsens Hensigt. Det er en heftig Anke paa 2 Steder i bemeldte Stykke, som er saaledes, at Jydernes Ven har handlet meget rigtigt, i at lade dem være ubesvarede, thi for enhver med Erfarenhed og Oprig, tighed lidet fortroelig Mand besvare de sig selv. At de lærde Skoler hos os f. Ex, ere langt, langt fra at opfylde eller kunne opfylde, hvad de under andre Omstændigheder og Indretninger baade kunde og burde, er en uomstødelig Sandhed, som enhver fornuftig Lærer, selv tilstaaer. En Tauber, Treschow og Boe, som Jndsenderen nævner, ere deels kuns Undtagelser fra Reglen og deels er der saa lidet i Jydernes Ven, som her eller nogensteds antaget, at alle Skolelærere ere udygtige fordi man paastaaer, at Opdragelsens saavel som Underviisnings=Væsenet endnu trænger til megen Reform. Hvad den anden Anke angaaer, naar den opbragte Jndsender spørger: "i hvilken Skole Tampen og Færlen bruges da prise vi Jyderne lykkelige, dersom de med Ærlighed, kunde opkaste dette Spørgsmaal, thi vores Troe er endnu saa svag, at indvortes Følelse forbyder os at adskille Begreberne: Skole og Tugthuus. 2) Breve til det Landoekonomien angaaende. (Denne Gang indeholdende en Anbefalelse af Fløielsgræsset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-26
En i et muntert og underholdende Sprog skreven liden Afhandling, som her staaer paa sin rette Plads, i et Maanedskrivt. 3) Hvad have Forældre at giøre, naar de ville opdrage sunde Børn. Bekiendte Ideer, som dog ikke for ofte kunne siges. (Fortsættes.) 4) Tanker om (over) Nødvendigheden af og Forslage Forslag) til Handelskolers Oprettelse i Provindserne. Forfatteren viser først, at der hører mere til at være Kiøbmand, end nogensinde kan læres ved blot at staae i en Bod, lære nogle Kneb a.; siden opregner han, hvad dertil udfordres og tilsidst giøres Forslag til, Provindserne at oprette Handelskoler. Man seer et, at dette var nødvendigt; thi naar man fik Realskoler, kunde dette Fag blive en Green af Underviisningen i samme. 5) Fragment af et Brev til een af Udgiverne, Her klages over det skiændige Løsgiængerie. Det er grueligt, at see denne Oversvømmelse af Tiggere saavel i Kiøbenhavn som Provindserne og Tak være hver den, som paa taler denne Uskik og giver slige Bidrag, ved hvis Jværksættelse den engang kan vorde hemmet 6) En Kiøbenhavners Breve over Jyderne. (Fortsat.) Straffer mere virkelige Daarligheder (endskiønt noget overdrevent og unaturligt malede end hiint i første Hefte. der skaber Lyder, for at persiflere. Forfatteren har en let og flydende Pen og iblant gode Luner 7) Gid jeg var i Kiøbenhavn. Atter og Kiøbenhavnsk Narredragt, Kiøbenhavnsk Væsen a. Det er besynderligt, saadanne foragtelige Heidukker, som man i Provindserne uden Undtagelse giør Kiøbenhavnerne til, og de ere saa mæn, lige saa gode, man torde maaskee sige, en Slump bedre end vi andre. Søge de meere Adspredelser, Forlystelser a., da gielder det just ikke om alle, og jo større Folkemængden er, saa meget naturligere er det, at enhver Klasse stikker meere af, men saa have de ogsaa for en stor Deel meere Smag, reen Følelse, Deeltagelse, Godmodighed og ere meere befriede fra de mange unyttige Ophævelser over Bagateller, fra denne ubarmhiertige Bagvaskelse, dette Sladdre Væsen og denne Snylte=Lyst i Andres Anliggender, som finden Sted hos saa mange af Provindsbeboerne. Den rasende Dandselyst, hvorfor man beskylder Kiøbenhavnerne, er overdreven. Den jydske Jomfrue kan i meget fornuftige Hensigter ønske: "Gid jeg var i Kiøbenhavn hun kunde maaskee ligesaa got her lære at vorde en god huuslig og from og sædelig Kone, som at blive en forfængelig og arrig Tosse i Provindserne. Kiøbenhavn har Tugtemmestere nok inden sine Volde, og vi andre nok at feie bort for vore egne Dørre, til at vi ei have nødig, saa storlig at hovmode os. 8) Beskrivelse over Øen Malta 9) Et Par Ord i Anledning af Balles Ugeskrivt: Bibelen forsvarer sig selv. 10) Historisk Efterretning om Ruslands Myntvæsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-26
Af denne Fremsættelse af Journalens ikke ubetydelig Jndhold sees, at man har al Grund til at haabe det beste af dens Fortsættelse og at det altsaa var at ønske, at Publikum vilde fremme samme, saa at Udgiverne maatte finde deres Flid paaskiønnet ved tilstrækkelig Afsætning. - Her i Fyen subskriberer man paa Adressecomtoiret i Odense. Prisen er for 3 Hefter qvartaliter 3 Mk. 6 s., hvert Hefte bliver 6 Ark, og Subskritionen gielder for en heel Aargang J Kbhns Adresse=Aviser læses nu virkelig en Indbydelse, undertegnet Collet, til en Medaille for Præsten Birckner, som Forfatter af Bogen og Skrivefriheden og dens Love og endnu en anden, undertegnet Bram Helst, i samme Anledning. Stiftsprovst J. N. Bruun i Bergen tager nu Bergenserne i Forsvar for Sentenzen, som man forleden læste: Bergens Ortodoxer maae, til deres Punges ubodelige Tab, beklage Faarenes rasende Forblindelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-26
Danske Tilskuer har i No. 30, paa det man ikke siden skal give ham Skyld for det fremdeles udøste Blæk, behaget at fremsætte de Vilkaar, hvorunder han allene vil indgaae Fred med de mod ham kaliserede Magter, og uden hvilke al Underhandling vil være forgiæves. Med Hierarkerne er han villig at gjøre Fred, saasnart de vedgaae, at deres Rige er ikke af denne Verden; og at St. Peders Sværd ikke er dem overgivet, til at hugge Ørene af got Folk, eller hans Nøgler til at lukke Lykkens Tempel for Kundskab og Duelighed, der har den i lykke ikke at kunde gaae i aandeligt Lede band a. a. - Med de navnkundige anonyme tre hun drede vil danske Tilskuer indgaae en evig varende Fred paa det udtrykkelige Vilkaar, at de ikke herefter ville være krist nere end Kristus og lutherskere end Luther. - Med Aristokraterne vil han indgaae Fred paa de Vilkaar, at de hver ken hemmelig eller aabenbare forfølge eller fortrykke nogen Mand for hans Meninger a. - Af Sanskulotterne fordrer han, at de tilstaae andre, og anderledes tænkende, de Menneske og Borgerrettigheder, de æske for sig selv, at de ikke af idel Tolerance ville være Jntolerante a. - Skribenterne bevilges Fred paa det ufravigelige Vilkaar, at de aldrig glemme den Agtelse, de skylde saavel sig selv. som Publikum a. a. - Klubber, Assembleer, Koncerter, Baller o. s. v. tilstaaes Fred paa Vilkaar, at de ikke, som hidtil, taale eller ynde Emigrantsamlinger hos sig, at de ikke huse, eller hæle nogen Mand, hvem hans Hustrue og Børn, end mindre nogen Hustrue eller Moder, hvem Mand, Børn og Hiem savne a. a. - Skuepladsen, tilbydes Fred paa de Vilkaar, at der for Fremtiden spilles for de Forstandige og ikke Uforstandige, at man ikke anseet Smukhed for det eneste Skuespillertalent og en elegant Paaklædning for det vigtigste, der i en Rolle er at sørge for a. a. - Jmod den forenede Flane= og Lapse Orden er Tilskueren ogsaa villig at nedlægge sine Vaaben under 9 Betingelser, hvoraf det vigtigste er, at Ordenen fra Fredsdagen af ophæver sin Propagande, udleverer alle dem, som endnu staae i Noviciat eller Prøveaar; af Flane=Jnsignia, saasom Sminke, blottet Ryg, Bryst og Fod, vanskabe Liv, saaog Lapser, Qvindefrisur o. s. f. blive Flane=Ordenens Lemmer i uforstyrret Brug a. a. Paa disse Vilkaar Fred, (ender Tilskueren), hvis ikke Krig indtil Døden.