JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-02-25
London, den 18de Febr. J den Finantsberetning, som Lord John Russell idag aflagde i Underhuset, henviste han især paa den uhyre store Calamitet, hvoraf Landet havde lidt i de sidste 1 1/2 Aar. Hvedepriserne til Ex.,der i Septbr. 1846 stode paa 49 s. pr. Otr., vare i 1847 stegne indtil 20 sk., i Mai 1847 indtil 102 sk. og vare i Septbr. 1847 atter dalede ned til 49 sh. 6 d.; Disconton var i November 1846 3 pCt., i April 1847. stegen til 5 pCt., i Octbr. 1847 til 8 pCt. Det sidste Aars Deficit beløb sig til 2,411,000 Lstl. Dette Deficit kunde kun dækkes enten ved forhøiede Skatter eller ved betydelige Reductioner i Udgifterne. Endskjøndt han mere end nogensinde før var overbeviist om den Nødvendighed, at der maatte herske Fred imellem de tvende store Stater med Repræsentativforfatninger Frankerig og England, saa maatte han dog erklære, at hvor rolig Athmosphæren end syntes at være, saa kunde Stormen dog bryde løs hvert Øieblik, og naar han tilbagekaldte i sin Erindring, at selv Pitt, trods al sin politiske Skarpsindighed, havde faa Maaneder for Krigens Udbrud med Frankerig forudsagt en langvarig Fred, saa turde han (Lord J. Russell) ikke vove at forudsætte Umuligheden af en Krig. Premierministeren skildrede derefter Forsvarsvæsenet i England, og udhævede fornemmelig, at Dampkraften havde lige fra Aaret 1815 sat Søfolkene istand til at trodse Elementerne, og fjendtlige Magter maatte desaarsag ansee England for at være nu mere udsat for en Jnvasion end forhen. - Ministeren udviklede de tilsigtede Forstærkninger, der vilde forøge Udgifts budgettet, der i Alt ansloges til 54,596,000 Lstl. Han saae sig derfor nødsaget til at foreslaae, at den nu bestaaende Jndkomstskat skulde, fra April d. A. at regne, endnu bestaae i 5 Aar, og at den for de næste 2 Aar, maatte forhøies fra 3 indtil 5 pCt., dog saaledes, at Jrland ikke underkastedes denne Skattebyrde. Den foreslaaede Forhøielse af Jndkomstskatten vilde udgjøre c. 3,500,000 Lstl. - Premierministerens Forslag angrebes med Heftighed af Hume, der med Varme erklærede sig imod alle Rustninger.
Viborger Samler, 1848-02-25
Skatkammercantsleren har nedsat Rentefoden for Skatkammerbeviser fra 3 d. indtil 2 1/2 d.; hele Summen af de circulerende Skatkammerbeviser udgjør nu 18,380,000 Lstl. (J hvor høi Grad Speculationsaanden er lammet i Storbritannien og Jrland, sees deraf, at, endskjøndt Banken har nedsat Disconton til 4 pCt., henligge dog 3,400,000 Lstl. ubenyttede i dens Hvælvinger.)
Viborger Samler, 1848-02-25
Frankerig. Journ, du Havre melder, at en Deputation, bestaaende af Statens Maire og Præsidenten for Handelskammeret og Handelstribunalet i Havre, begiver sig til Paris for at bevirke Mobiliseringen af de Activer, der tilhøre Handelsbanken (banque commerciale, Huset Dubois & Comp.), hvis Suspension griber ind i alle Forhold. La banque du Havre vil foreløbig paa enhver mulig Maade imodekomme de store industrielle Establissements, der stode i Forbindelse med hiin Bank Huset Dubois & Comps Passiva anslaaes til 10 Mill. Fres. Som Følge af dette Firmas Suspension har det respectable Banquierhuus L. Luunt i Paris ogsaa standset sine Udtællinger. J Caen har Firmaet David falleret med 2 Mill. Fres.
Viborger Samler, 1848-02-25
Marquis de Lavallette skal afgaae som overordentlig Gesandt til Danmark for at lykønske Kong Frederik den Syvende.
Viborger Samler, 1848-02-25
Antallet af Deeltagerne til Reformbankettet den 22de er efter National 2000 (Pairs, Deputerede, Overofficierer ved Nationalgarden, Municipalraader, Maires, Journalister og vælgere). Localet kan kun rumme 2000 Deeltagende; men mange Tusinder – der anføres som adherents, ville deeltage som Tilskuere. Tyvetusinde Nationalgardister ville i Uniform, men uden Vaaben, indfinde sig og danne Spaliers og Bedækning for de egentlige Deeltagere. Kun en eneste Trast skal udbringes af Odilon=Barrot for den uantastelige Forsamlingsret som Midlet og for Valgreformen som Øiemeed!" Valget af Fest localet (de elysæiske Marker) er imidlertid at ansee foren Concession imod Auctoriteterne, og man hører, at Fest commissionen bestandig staaer i Underhandlinger med Jndenrigsministeren, saa at Mange formene, at et Compronis kommer istand imellem Regjeringen og Oppositionen angaaende dette meget omtalte Banket. Oppositionen, af hvilken den større Deel ingenlunde ønsker en Emente, hvis Følger turde blive uberegnelige, gjør flere og flere Concessioner, og det er nok muligt, at Regjeringen, der seierrig har opretholdt i Kammeret Principet og slige Banketters Utilladelighed, ikke vil bringe sin Ret til at nedlægge Forbud i Anvendelse ved det forestaaende Banket. Paris, den 19de Febr. Man vil vide med Bestemthed, at det i det igaar afholdte Ministerraad er bestemt at udstede 3 lovlige Opfordringer til Deeltagerne i Bankettet om at trække sig tilbage, og, saafremt disse Opfordringer forblive frugtesløse, ei at anvende Magten, men derimod optage en Protocol og forfølge de Modvillige ved Domstolene.
Viborger Samler, 1848-02-25
Den østerrigske Regjering skal have bragt i Erfaring, at Tropper hverves i Schweiz for de italienske Stater, og den skal i en Note til Landdagen have erklæret Fortsættelsen af disse Hvervinger for en casus belli Jtalien. Om Urolighederne i Padua meddeler Allg. Zeit. en Correspondentartikel, ifølge hvilken Studenterne og Jndbyggerne ene bære Skylden for det i Ementen udgydte Blod. Allerede den 8de Febr. Kl. 5 om Eftermiddagen lukkedes Hvælvingerne. Skildvagten ved Posthuset insulteredes af en Folkehob, størstedeels Studenter, og man forsøgte med Magt at trænge ind i Posthuset. En tililende Profos, som vilde bevirke Rolighed, blev alvorlig truet, og kun et militairt Detaschement lykkedes det at adsprede Hoben. Kort derefter gik to Officierer, af Reg. "de keiserlige Jægere forbi Universitetsbygningen, hvor de modtoges med Skjeldsord af de der sammenrottede Studenter. Der raabtes til Officiererne "Poveretti porchi tedesshi, (Usle tydske Sviin.), og paa Officierernes Spørgsmaal hvem der forstodes med disse tydske Sviin, svaredes: vi mene Jer!" At Officererne nu trak Sabelen, er begribeligt. Det kom til blodigt Haandgemæng. Jgjennem en Sidegade lykkedes det Officiererne at undkomme og undgaae Steenregnen; Universitetets Taarnklokke lød, og der faldt nogle Skud. Studenterne forfulgte Officiererne til den grønne Plads, hvor Husarer netop vare beskæftigede med at gjøre Jndkjøb. Disse Krigere huggede med deres Sabler ind paa de Fremstormende, der bleve tvungne til at trække sig tilbage. Næsten alle Studenterne toge Flugten til det store Kaffehuus Pedrochi. Jmidlertid forstærkedes Militairet ved de fra Casernerne udsendte Patrouiller, og nu blev det Militaire beordret til at trænge ind i Kaffehuset, hvorfra de forjoge de med Dolke, Terzeroler o. s. v. væbnede Studenter. Fra Husene kastedes Bohave ned paa Patrouillerne, der tillige maatte bane sig Vei igjennem Hobene, der forfulgte Militairet med en Steenregn. Omsider rykkede Garnisonen ud af Kasernerne og opstillede sig paa Hovedpladserne. Roligheden vendte nu tilbage. Om Natten truedes Finantsbygningen af en Folkesværm, men de stærke Patrouiller adsplittede Hoben. Jblandt de mange Arresterede befinder sig den Provindsialdeputerede Meneghini, der beskyldes for at have ophidset Folket.
Viborger Samler, 1848-02-25
J Turin har Pøbelen paa Torvet opbrændt Guizots Tale og Jtalien og Ministeren in efsige.
Viborger Samler, 1848-02-25
Augsb. Allg. Zeit. melder fra Rom (den 11te Febr.),at Folkeopløb i denne Stad havde fundet Sted i flere Dage, saa at Paven omsider besluttede sig til et offentligt Opraab til Romerne, hvori han tilsiger Forbedring, af den borgerlige og politiske Forfatning, saavelsom af Krigsvæsenet og beroliger sine Undersaatter for Frygten for en fjendtlig Jnvension. Skulde en saadan finde Sted, saa ventede han (Paven) at finde behørig Understøttelse hos sine Undersaatter, i hele Jtalien, ja i hele den catholske Christenhed.
Viborger Samler, 1848-02-25
Fra Neapel melder Augsb. Allg. Zeit. under 8de Febr., at umiddelbart efter det sidste indløbne afslaaende Svar fra Generalcomiteen i Palermo afsendte Kong Ferdinand den Anden tre Dampskibe med Parlementairer til Palermo; han selv gav befaling til at heise det palermitanske Flag bag Øen Capri, og man oppebier nu Resultatet af denne Mission. Alle øvrige Rygter ere falske (Constitutionen proclameredes først den 11te).
Viborger Samler, 1848-02-25
General Nunziante har paa Grund af de i Regio udbrudte Uroligheder atter maattet begive sig til Calabrien, hvor vilde Scener finde Sted imod det kongelige Parties Tilhængere fra Septbr. forrige Aar. Der mumles allerede om flere afskyelige Exempler paa Hevn. General Nunziante vil neppe slippe lykkelig fra sin Expedition. Augsb. Allg. Zeit. melder, at Standretten er publiceret i Padua.
Viborger Samler, 1848-02-25
Kongeriget Preussen. Berlin, den 18de Februar. De nyeste Begivenheder og isærdeleshed Udsigterne med Hensyn til Europas nærmeste Fremtid have i den senere Tid paa ny fastknyttet Baandene imellem de tvende østlige Hoffer, og man tør forudsige med Fasthed, at efter Frederik Vilhelm den Tiendes testamentariske Ord ansees ogsaa hans Efterfølger Alliancen med Østerrig og Rusland som Slutstenen for den europæiske Politik. Skal der saaledes foretages Noget imod Jtalien og Schweiz, saa optræde sikkert de østlige Magter i Forening uden at ville optage i deres Forbund Frankerig og England. Man tænker nemlig alvorlig paa det Tilfælde, at der ved en nær forestaaende Leilighed kunde udbryde Uroligheder i Frankerig, i hvilket Tilfælde Preussen da er bestemt til at danne Avantgarden af Triplealliancen imod Vesten. Den Opmærksomhed, man nu skjænker det preussiske Armeevæsen, er desaarsag ikke uden en alvorlig Baggrund; Preussen vil mere og meere vende sig fra Vesten og atter træde i Skrankerne som en Allieret af Østen. At der under saadanne Omstændigheder, ikke er at tænke paa at fremme de preussiske Jnstitutioners Udvikling, er en Selvfølge. De Liberale forstumme; thi Regjeringen vil antage en fast Holding, imod alle Fordringer, der gaae videre end de allerede bevilgede Concessioner; Regjeringen troer at have gjort Alt, hvad den uden at bringe Preussens Magt i Fare, kunde indrømme. Schweiz, Jtalien og Danmark have gjort det utilbøieligt til yderligere Concessioner, og bestyrket den preussiske Regjering i den Anskuelse, at man dog eengang maa sætte en stærk Dæmning imod Tidsaandens Paatrængenhed.
Viborger Samler, 1848-02-25
J en anden Skrivelse fra Berlin af 17de Febr. hedder det, at Wienercabinettet har henvendt sig til Preussen og Rusland, som Medgaranter for Wienercongressens Beslutninger – om at være det behjælpeligt med i fornødent Tilfælde at opretholde Østerrigs Stilling i Jtalien. Befalinger skulle være afsendte til Generalcommandoerne i de preussiske Stater om at mobilisere Troppecorpserne. Den russiske Gesandt i Berlin lægger ikke Dølgsmaal paa, at 50,000 Russer ere kampfærdige til den østerrigske Keisers Disposition.
Viborger Samler, 1848-02-25
Jndenlandske Efterretninger. Forfatnings=Udkastet er nu færdigt fra Ørsteds, Bangs og Moltkes Hænder, og det skal, som man med Vished vil vide, være baseret paa en høist liberal Grundvold. Minister=Ansvarlighed, en lovbegrændset Pressefrihed, udvidet Valgbarhed, og Associationsfrihed siges at være Hovedmomenterne deri. Men ved Siden heraf kommer Tokammersystemet, hvis Gjennemførelse formeentligen vil finde meest Modstand. Man fortæller, at Grundtrækkene til denne Forfatning ere forefundne blandt Christian den Ottendes efterladte Papirer. (Arh. Av.)
Viborger Samler, 1848-02-25
Efter Forlydende har Hs. Maj. Kongen paa Consistoriums derom gjorte Jndstilling resolveret, at Regentstiden, herefter skal forlænges fra 3 til 4 Aar, samt Communitetsalummerne, som hidtil i det første Aar havde 5 Rbd. maanedlig, i det andet og for det meste Halvdelen af det tredie 8 Rbd., og endelig tilsidst 10 Rbd., for Fremtiden, skulle alle have 8 Rbd. maanedlig, foruden 2 Rbd. til Opvartning, saalænge deres Regentstid varer. Denne Forandring skal træde i Kraft beregnet fra 1ste Januar d. A. Da de Studerende nu i Almindelighed ikke ved nogen af Faculteterne kunne absolvere deres Embedsexamen paa ringere end 4 Aar, maa den nye Bestemmelse ansees for særdeles tidssvarende og gavnlig, og vil vistnok af Vedkommende blive modtagen med Glæde og Taknemmelighed.
Viborger Samler, 1848-02-25
Tydske Blade have fortalt, at der ere udnævnte fireÆresdamer til ved høitidelige Leiligheder og ved Hoffester, at indtage Ærespladserne ved Hoffet. Dette forholder i sig ikke rigtigt, tvertimod skal Hs. M. Kongen have udbedet sig af Enkedronning Caroline Amalie, naar Sorgen, er forbi, at indtage atter den samme Plads, som Allerhøistsamme havde som Dronning, indtil Forholdene muligen skulde udkræve en Forandring. - Det nye Linieskib, som skal løbe af Stabelen til Foraaret, skal føre Navn af Caroline Amalie". Hs. M. Kongen har troet at burde vise sin høie Moder denne Opmærksomhed. (Arh. A.) Som et Træk, der sætter Hs. M. Kong Frederik VIIs Characteer i et meget gunstigt Lys, fortjener følgende Factum at offentliggjøres. En Mand fra en Provindsby, der ved Hs. Majestæts tidligere Ophold der, havde staaet paa en god Fod med Allerhøistsamme, som Kronprinds, reiste ind til Kjøbenhavn et Par Uger efter Thronskiftet i det glade Haab, nu at erholde et Embede, hvorom han længe havde søgt forgiæves, men hvortil der rigtignok ogsaa havde meldt sig værdigere Candidater. Han søgte om Audients, som beredvillig blev ham tilstaaet. Hs. Majestæt modtog ham med stor Godhed, men da han rykkede frem med sit Ønske, svarede Hs. M., at det gjorde ham ondt at maatte afslaae ham det, da der havde meldt sig Folk som havde langt større Krav og Berettigelse til at blive befordrede, en Sollicitanten, hvem Allerhøistsamme iøvrigt, mindende deres tidligere Venskab, altid (S. Bl.) vilde være i Naade bevaagen.
Viborger Samler, 1848-02-25
Af Etatsraad Molbech er udkommet: "Kong Christianden Ottende domfældt af Dr. og Prof. theol. H. N. Clausen. Nogle Ord om Skriftet: "Ved Thronskiftet 1848. Skriftet er navnlig rettet mod Prof. Clausens Andeel i Ved Thronskiftet og da især mod hans strænge, Vurdering af den afdøde Konges Regjering. Etatsraaden udtaler det uden Sky og uden Frygt for de høie Raab, som det i vore Dage er let at reise, under Navn af Folkets Stemme, imod dem, der kunne være dristige nok til ikke at troe paa enhver Folkeleders Ufeilbarlighed.
Viborger Samler, 1848-02-25
Af Jnspecteur Worsaae er udkommet: "Den danske Nationalitet. Et Par Ord i Anledning af Forfatnings spørgsmaalet." J dette lille Skrift søges imødegaaet den af flere og navnlig af Fædrelandet nærede Frygt for at den danske Nationalitet skal gaae tilgrunde ved Jndførelsen af en fælles Forfatning for Danmark og Hertugdømmerne. "Man har fortalt os - siger Fædrelandet, – at der til det for Tiden ved Øresunds Toldkammer ledige men ikke som vacant opslaaede Stempelforvalter og Secretair-Embede indtil nu ikke skal have meldt sig nogen anden Aspirant, end en omtalt Hr. Peter Holten. Skulde dette virkelig forholde sig saaledes, saa synes det Særsyn, at der til et Embede med idetmindste 3000 Rbd. aarlig Gage kun findes een Supplicant, rimeligst at forklares heraf, at denne Ene er den hidtil altformaaende Directeurs "Brodersøn, med hvilken mange ældre og til Posten bedre qvalificerede Embedsmænd, navnlig under Generaltoldkammeret, af Hensyn til Onklen frygte for at concurrere."
Viborger Samler, 1848-02-25
Paa den sjællandske Jernbanes første Afdeling Kjøbenhavn Roeskilde, er i Ugen fra den 6te til den 12te Febr. befordret 3651 Personer, og Indtægten for Person-Freqventsen har været 1491 Rbd. 15 s. for Godstransporten 541 Rbd. 12 s. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1848-02-25
Den 10de D., Aften omtr. Kl. 10, afbrændte Knud Pedersens Enkes Gaard paa Ørbek Mark ved Odense. Jlden skal være opkommen i Staldlængen og udbredte sig øieblikkeligt med en saa frygtelig Magt, at Enken med fire Børn og Tjenestefolkene, der Alle havde lagt sig til Nattehvile, frelste med Nød Livet. Alle Kreaturer, paa en Hest, en lille Quie og 2 Sviin nær, bleve et Rov for Luerne. Endeel Bohave blev dog reddet, efter at Husets Overdeel var afbrændt, formedelst den Mængde Korn, der laae paa Loftet. Hvorfra, hvoraf eller hvorledes Jlden var op(Hemp. Av.) kommen, vides ikke.
Viborger Samler, 1848-02-25
Fra det Holsteenske meldes under 19de Febr., at den Reaction, som nu udøves imod det tydske Elements Overvægt i Hertugdømmet Slesvig, vinder en større Uddannelse og antager en mere coneret Form. Efter Rygtet skal Regjeringen være betænkt paa at organisere en dansk Realskole i Staden Apenrade. Den lærde Skole i Hadersleben ophører i sin nuværende Form førstkommende 1ste April. Vel ere de 4 nuværende Lærere adspurgte om de følte sig istand til at overtage der Underviisningen i den nye danske lærde Skole, og om de altsaa vare tilbøielige til at forblive ved samme. Regjeringen vilde være bleven stedet i Forlegenhed, dersom Lærerne havde erklæret sig befaende, da ingen af dem er dansk at Fødsel eller Sind. De have ogsaa udtalt sig saaledes som man kunde vente det; de ville ikke vedblive deres Functioner. De Deputerede for Hadersleben og et stort Antal Borgere ville endnu engang supplicere om at beholde den lærde tydske Skole. De have imidlertid gjort de nuværende Lærere Tilbud om at begrunde en Privatanstalt for den lærde Skoleunderviisning i Staden, og for at bringe en saadan istand, ville de ikke skye betydelige Penge offre. Vi tør ogsaa forvente, at de tvende Hertugdommer ville i dette nationale Værk komme Staden Hadersleben til Hjælp, naar denne skulde være fornøden.
Viborger Samler, 1848-02-25
Fra Kiel meldes under 22de Febr., at de Stænderdeputerede for Stæderne ere allerede sammenkaldte til den 13de (eller 11te Marts til Jtzehoe for at foretage de ved Patentet af 28de Jan. anordnede Valg af erfarne Mænd. (Til Gottorf skulle de være indkaldte til den 28de og 29de Marts). - Det er meget glædeligt, at Sagen har en rask Fremgang. Skulde man paa Grund af Begivenhederne i Hertugdømmerne ikke til den Tid have betænkt sig i Kjøbenhavn, og vil man desuagtet høre Hertugdømmernes Raad om den danske Fællesstat, saa kunne vi vente at see det overordentlige Statsraad indkaldt i Mai Maaned til Kjøbenhavn. Den her residerende Hertug Carl von Glücksburg skal idag være kaldet ved en kongelig befaling til Kjøbenhavn. - Utallige vage Rygter circulere her om Forfatningsanliggender, et særeget Ministerium i Slesvig=Holsteen, Militairforlæggelser &c.
Viborger Samler, 1848-02-25
Fredagen den 25de De, om Aftenen, paa samme Tid som det høikongelige Liig i høitidelig Procession skal føres fra Amalienborg til Roeskilde, agter "Borgerforeningen i Flensborg at afholde en Sørgefest. (Flb. Td.)"De danske Forhold – hedder det i en Artikel fra Maynz af 13de ds. - sætte Diplomation i Bevægelse. Ludvig Philip, der skal have tilraadet den høisalige Konge at give sit Folk en Forfatning, sender en overordentlig Gesandt til Kjøbenhavn, og denne simple Kjendsgierning har strax foranlediget vore politiske Kandestøbere til at bebyrde den høie Forbundsdag med en Erklæring om at gjøre Hertugdommernes Sag til sin. Men den høie Forbundsdag vil vistnok ligesaa lidet nogensinde blande sig i Hertugdømmet Slesvigs, som i Kongeriget Skotlands Anliggender. Hvor ringe maa man ikke agte Folket i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, naar man kan fordriste sig til at ville binde dem saadant Eventyr paa Ærmet."
Viborger Samler, 1848-02-25
Fra Frankfurt meddeles i "Deutsche Zig." følgende for Holsteens Forhold ikke uvigtige Efterretning: "Forbundsforsamlingens Forhandlinger angaaende Pressen vedvare endnu. Det fra ifjor bekjendte preussiske Udkast til en Presselov er nu blevet opgivet og i dets Sted andraget paa, under visse Betingelser eller Garantier, at overlade til enhver Forbundsstat selv at ordne Pressens Anliggender. Dette Andragende have alle Stater tiltraadt, med Undtagelse af Kurhessen og Hannover, og de have ogsaa tilsidst erklæret at ville tiltræde Majoriteten. At ogsaa Østerrige har stemt for Censurens Ophævelse, kan vel forbause, men Alt afhænger dog af de saakaldte Garantier, hvorunder det skal skee, og disse kunne, som Welcker nylig yttrede, tilsidst blive mere indskrænkende end selve Censuren. Veile, den 21de Febr. J Løverdags Aftes afbrændte. den Hr. Møller Holst tilhørende Leerbek Mølle, tilligemed Stuehuset og Hørsvingeriet. Det var et Held for Eieren, at det var assureret. (Veile Av.)
Viborger Samler, 1848-02-25
Handels-Efterretninger. Kjøbenhavn, den 22de Februar. J Kornhandelen have ingen væsentlige Forandringer fundet Sted. Byg 2rad, finder dog næsten dagligen nogen Afsætning til Udlandet. Saaledes er i de sidste Dage blevet solgt flere Tusinde Tønder 2rad. Byg af 111-112 Pds. Vægt til 6 Mk. 6 s. a 6 Mk. 4 s. Banco ab Sjælland og de øvrige Øer. Med Havre er det flaut, og man har kjøbt ad Skaane Havre af 8081 Pds. Vægt til 3 Rbd. pr. Tønde. Rug vedbliver at falde i Priis; man kan imidlertid ikke kjøbe god Rug under 27 a 29 Rbmk. pr. Tønde. Paa Torvet betaltes igaar 25 Mk. 8 s. a 28 Mk. 8 s. pr. Tønde. Hvede holder sig omtrent paa 7 1/2 a 8 1/4 Rbd. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1848-02-25
Viborg. Det i Tirsdags her afholdte Marked var tilført et langt større Antal Heste og af bedre Beskaffenhed end ellers pleier at være Tilfældet. Uagtet Priserne paa disse vare høie, var Handelen dog temmelig livlig, og der obtineredes Priser, fra 120130 Rbd. for 4 a 5 Aars Heste, for gode Arbeids beste 7090 Rbd. - Paa Korn- og Fedevarer vare Priserne: Rug 4 Rbd., Byg 2 Rbd. 5 Mk., Havre 10 a 12 Mk., Kartofler 10 Mk., Alt pr. Td.; Oxekjød 10 a 12 s., Smør 22 a 24 s. pr. A.; Æg 1 Mk. Snesen.
Viborger Samler, 1848-02-25
Paa Søndag prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Hindberg.
Viborger Samler, 1848-02-25
Avenrisskarps. Blomsterselskabets Generalforsamling. Mandagen den 28de Februar, Kl. 6 Aften, i den lærde Skoles Locale.
Viborger Samler, 1848-02-25
At Fattigvæsensregnskabet for Aar 1847 er fremlagt til Eftersyn paa Raadstuen i tre Uger fra Dato hver Søgnedags Eftermiddag mellem Kl. 2 og 4, bekjendtgjøres. Viborg Fattigcommission, den 25de Februar 1848.
Viborger Samler, 1848-02-25
Dersom Nogen ved Laan, Fremlaan eller Vedkommendes Glemsomhed skulde være kommen i Besiddelse af "Stoff zu stylistischen Uebungen in der Muttersprache von Herzog, samt "Molbechs Eventyr, og 1ste Deel af St. Blichers Noveller", da bedes samme godhedsfuldt afleverede i Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1848-02-25
Et meubleret Værelse ønskes strax tilleie i Viborg paa 1 Maaned. Billet mrk.: "Værelse, modtager Adressecomptoiret.
Viborger Samler, 1848-02-25
Bedste Sort Meieri-Ost kan kjøbes billig hos Tørsleff i Skive Fjeder og Duun kan kjøbes imod contant Betaling til billige Priser hos Tørsleff i Skive.
Viborger Samler, 1848-02-25
En indbringende Kjøbstad-Veirmølle med et Jordtillæg af 39 1/2 Tdr. Land er underhaanden paa billige Vilkaar at erholde tilkjøbs. Nærmere Underretning meddeles af Cand. juris Neckelmann i Viborg. Hagebrohuus, beliggende ved Landeveien imellem Viborg og Holstebro, med tilhørende meget fordeelagtige Kroprivilegium er underhaanden at erholde tilkjøbs. Paa Eiendommen, der efter den ny Matricul er ansat for Gammelskat 10 Rbd. 24 s. og Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 1 1/4 Alb. holdes en Besætning af 2 Heste, 4 Køer og 16 Faar. - Udsæden er 5 Tdr. Rug, 1 1/2 Td. Byg, 4 Tdr. Havre, 1/2 Td. Boghvede og 2 Tdr. Kartofler. - Der avles 6 Læs Enghøe. Nærmere Underretning meddeles af Cand. juris Neckelmann i Viborg. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-02-28
Skiste Tidende. Vive Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Mandagen den 28 Februar 1848. Nr. 35. 76 Aarg.