JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Nyheder fra Udlandet. Tydskland. Af Atterne som - efter Manheimeravisens Forsikring - snart ville vorde offentligen kundgjorte, bevises tydeligen, at Sand har staaet i Forbindelse med en udstrakt Komplot, hvis Deeltagere han dog indtil sit Livs sidste Øieblik standhaftigen fortang. Da Dødsdommen førstegang forkyndtes ham, vil man have bemærket at en Taare randt ham ned paa Kinden, for resten hørte han derpaa med Rolighed og Fasthed. Det er mig kiert, at endelig den Time slaaer, i hvilken min Død vil tilfredsstille dem som bade mig og som jeg maae bade." Disse Ord vare alt hvad han sagde dertil. Under sin hele Fængselstid havde han ikke befundet sig saa vel, som Dagen før sin Død. Hans Fader, to af hans Søstre og tre Præster vare hos ham til langt ud paa Natten. Forinden hine Tre skiltes fra ham for evigt der paa Jorden, bad han dem at bede med sig. Da Bønnen var tilende, omfavnede han dem Alle og sagde: Alt det Jordiske er fuldendt, det Himmelske straaler rem. Sikkert sees vi hist igien!" Efter nogle faa Timers Søvn, var han allerede Klokken tre fuldkommen saaklædt. Han klagede over at hans Saar gjorde ham i saa ondt, hvorfore Lægen lagde et nyt Omslag derpaa. Klokken elleve om Formiddagen var bestemt til hans Dødstime, men da det allerede vidt og bredt var udspredt, at Sands Dødsdom skulde fuldbyrdes Løverdagen før Pintsefesten, saa ilede en talrig Mængde Studentere ad Mannheim til for at bivaane samme, og indqvarterede sig i Nabobyerne, indtil Tiden kom, og da man med godt Grund kunde frygte for, at disse opbrusende unge Mennesker ikke vilde forblive rolige Tilskuere, saa besluttede i øvrigheden, for at forekomme enhver urolig Bevægelse, at lade Excekutionen gaae for sig Kl. 5 om Morgenen. Klokken 4 traadte derfor Skriftefaderen ind i Fængslet til Sand, og spurgte ham, om han var beredt til om en Time at gaae sin Bestemmelse imøde, hvortil han svarte Ja. Derpaa forlangte man hans eedelige Løfte om, at han paa Retterstedet ikke vilde tale til Folket ; ogsaa dette gav han godvilligen. Adskillige Bekiendtere havde samlet sig i Gaarden for at sige ham det sidste Farvel, men de bleve forjagede derfra af Militairet. Da Sand havde besteget det frygtelige Stellads, glemte han sin Eed og vilde sagt noget, men Præsten erindrede ham derom og han tang stille. Dog løftede han sin høire Arm mod Himlen, udstrækkende de tre første Fingre som til Eedsaflæggelse, og sagde høit: "Jeg døer for Friheden! Derpaa bandt han Klædet selv for fine Øine og satte sig paa Stolen. For desto sikkrere at modtage Dødshugget, blev han bundet fast til Stolens Rog. Dette pressede et høit Skrig af ham, thi Rebet var just snart sammen over Saaret i hans venstre Side. Dette blev nu strax forandret og Skarpretteren fuldførte Dommen. Ved det andet Sværdslag faldt Hovedet først til Jorden. Da trængte sig Tilskuerne omkring Skafttet; Blodet blev tørret op med Tørklæder; Stolen, hvorpaa Sand havde siddet, sordersloges, og man deelte Stykkerne imellem sig; Andre, som intet kunde faae heraf, bag Stykker af Skafottet og bevarede Splinterne deraf som hellige Reliqvier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Først efter fuldendt Execution indtraf de fremmede Studenter, og begave sig roligen bort igien. Engelland. Det skal være over al Beskrivelse, med hvilken Ængstlighed man i London søger at skaffe sig Pladser, for at faae Kronningshøitidelighederne at see Vinduerne i et Huus, hvorfra man kan overskue Jndgangen til Westminsterabbediet, er for den første August idag leiet bort for 2000 Pd. Sterling; for Nabohuset forlanges 25000 Pd. Et større dernæst igien vil for denne Dag give 3000 Pd. Fortieneste. Mærkeligt er det, af Eierne af alle de Huse som ligge der i Nabolauget ere berettigede til at tvinge deres Leiere paa Kongens Kronningsdag at afstaae deres Vaaninger, for paa denne Dag at kunne i aagre med dem. For at bygge Stelladser paa er der betalt 8 Guineer for hver Fod Grund, og for en Plads, derpaa bydes 15 til 20 Guineer. - Jfølge gammel Skik er der nedsat en Kommission, til hvilken alle Riddergods eiere i de forenede Kongeriger have at indstille hvad Rettigheder de have at paastaae til den forestaaende Kronning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Grev Abergavenny reklammerede den første StegendsvækkersEmbede, saavelsom og Levningerne af samtlige Stege som Sportler. Hans Forfædre havde bestyret dette Embede ved enhver Kronning ligefra Dronning Anna indtil Georg 111.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Borgemesteren samt Borgerskabet i Oxford gjorde Paastand paa at forvalte et Kgl. Mundskjænke-Embede og forlangte tre Bægere i Sportler. Hertugen af Norfolk, Marskal af Engelland, gjorde Fordring paa at være Engellands i første Mundskiænk, samt paa det bedste Guldbæger og alden Viin som levnedes i Kongens Viinkielder. Hertugen, af Mantrose ansøgte om, i Kronningskirken at maatte af tørre de gyldne Vaskefade og derpaa selv beholde dem. Riddergodseieren Lyston ønskede at maatte levere Kagerne til Hs. Majestæts Taffel og derfore beholde alt Solv- og Dækketøiet. a. - Hs. Majestæt har fritaget Damerne, som, ifølge deres Rang, skulle bivaane disse Høitideligheder, at bære den ubeqvemme stive hofdragt med Fiskebeens kjoler og Poscher, og tilladt dem, for Fremtiden at komme : til Hove med langslæbede Kioler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Frankrige. Dennegang blev man narret i Paris, det er ikke Dronningen af Engelland som var indtruffen dertil, men hendes Kammerfrue, en Grevinde Bute. Fiskerkjærlingerne maae være blevne staae da de i fuld Procession opvartede den formeentlige Dronning med Blomsterkoste, og erfore deres Vildfarelse. Dronningen selv var bleven opholdt paa Reisen ved en Forkiølelse over Conisbierget. - J Grenoble har der været nogle Urolig beder imedens Hertugen af Angouleme opholdt sig der. Ved Mynstringen var det paa ingen Maade mueligt at faae Tropperne til at raabe: Kongen leve, Politiemesteren sammesteds er bleven afsat. - Ogsaa har man opdaget en Komplot som skulde bryde løs imod Hertugen naar kan kom til Besancon og Lous-le-Saulmer. Nogle Officerer ere lænkebundne førte til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Sverrig. - Norge. Naar Lystleiren er endt da til Kongen giøre en Reise til Norge og derfra til Skaane Kronprindsen har atter faaet et Tilbagefald af Koldfeberen. - J Skaane afbrændte nylig en Præstegaard paa Landet, hvorved Hofpræsten Schitten, hans to Døttre og en Tienestepige omkom i Flammerne. Præstens Kone var bleven saa forbrændt, at hun døde nogle Dage efter. - Samme Skjæbne havde ogsaa en 7gaarig Gubbe paa Gaarden Tofte i Gusdals Præstegield i Norge. - Oberstlieutnant Sparre, Chef for det oplandske Jægerkorps, er ved Døden afgaaet. - General Tawast er afreist til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Fædrelandet. Som man erfarer vare Deres Høiheder Prinds Christian Frederik og Prindsesse Caroline Amalie d. 6te Mai endnu i Rom ved høieste Velbefindende, og agtede midt i f. M. at reise derfra til Sicilien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Det Kongelige Herskab har endnu ikke begivet sig til i Sommerresidentsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Den 19de Mai ankom Generalgoverneuren over de danske vestindiske Eilande, Generalmajor von Benzon, til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Konferentsraad Lawitz i Altona er af Hs. K. H. Churfyrsten af Hessenkassel bleven benaadet med Ordenen. den gyldne Løves Kommandeurkors. Assessor Vilde, der var ansat som Revisor ved den danske Armeekontingen i Frankrig, er bleven Amtsforvalter i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Ved Høiesteret er en Meelhandler, som uden Komsumtionsseddel havde ladet 10 Tønder Hvede føre til Mølle, dømt til at betale til Toldvæsenet Værdien af de 10 Td. Hvede med 180 Rbd. og i Formalings-Konsumtion der af 26 Rbd. 3 Mk. 6 s., samt desuden bøde den fem dobbelte Konsumtion med 132 Rbd. 4 Mk. 14 s. alt Sedler og Tegn; foruden Salarium 80 Rbd. Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Til næste Efteraar vil af det Kongl. Landhuusholdningsselskab blive foranstaltet en Væddepløining i Nærheden af Frederiksborg. Fire eller fem Præmier fra 10 til 50 Rbd. uddeles som Belønning for de bedste Plov karle, enhver Bonde eller Tienestekarl, som selv medbringer Heste eller Plov, kan tage Deel i Forsøget, hvortil dog blot Plove uden Hiul gives Adgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Den 26de Maji løb Fregatten Najaden af Stabelen, Den fører 24 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Afvigte Søndag vilde Dampbaaden Caledonia gi re en Lysttour fra Kiøbenhavn til Helsingøer, hvortil det at blotte Entree, tilligemed Musik, skulde koste 3 Rbd. pro Persona, for Børn det Halve. Kl. 3 vilde man spise til Middag ude i Kattegattet, men timeligviis gjorde det indtrufne Regnveir hindring i denne Forlystelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Odense d. 30te Mai. Den fra Nyborg bortrømte Slave Rasmus Andersen Tommerup, bekiendt under Navn af den sorte Skomager, blev igaar indbragt hertil, fra Steenløse Sogn, her i Nærheden, hvor han blev fundet i Marken og paagrebet af Bønderne. - En brandlidt Mand fra Landet, som var bleven indbragt for at have bedet om Brandhielp udenfor Districtet, har i forrige Uge skaaret Halsen over paa sig i Raadhuuset, at Fortvivlelse over at være sat i Arrest. - J Løverdags blev den sidste Transport af Rigsbankseddelmændene af sendt herfra under Militair=Vagt til Nyborg, hvorfra de igaar overførtes paa en Færgesmakke til Sielland. Flere af disse ulykkelige Menneskers Skjebne, som have Familie og for Resten tildeels gode Vidnesbyrd, findes saa meget beklageligere, som de efterhaanden vare blevne forførte ved den Dristighed, hvormed Hovedmændene i saa lang Tid drev dette farlige Haandværk. Efter Forlydende skal den ene af de Bortrømte være fundet druknet ved Strandkanten paa den vestlige Side af Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
J Assens har en Snedker, som skal være kommet be skiænket hiem om Aftenen, givet sin Kone, der alt var gaaet tilsengs, et saa voldsomt Slag med et Træstykke i Hovedet, at hun døde tre Dage derefter. Han sidder nu arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
J Statstidenden findes følgende paafaldende Bekiendtgiørelse: "Den mig ubekiendte Hædersmand, som om Aftenen den 22de Mai i den nye anlagte Alle paa Strandveien saa veldædigen afbødede det Sabelbug, der i af en Person til Hest i Husarofficeer-Uniform, saa let kunde have berøvet mig en kiær Kone og mine medværende 4 umyndige Børn en ombyggelig Moder, modtage herved min inderligste Taksigelse, som Opløbet, der fandt Sted ved denne Leilighed, forhindrede mig fra mundtligen at bevidne ham. Kiøbenhavnd 23de Mai 1820. M. Schouboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Randers. Da man i Mands Minde ei kan erindre at der har været Nattergale her ved Byen, saa er det mærkeligt nok, at der iaar har indfunden en saadan lille Virtus i Dronningens Have, Marienlund. Hvis den bliver der og med Tiden formerer sig, vil det unægtelig bidrage meget til endnu mere at forskiønne dette desforuden deilige Anlæg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Natten mellem afvigte Onsdag og Torsdag har en karl, som havde ladet sig hverve til Soldat, hængt sig i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Ved den 1023 Trækning i Altona ere følgende i Nummer udkomne: 67. 44. 60. 82. 42.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Dødsfald. Cancellieraad og forhenv. Politiesecretair Elvig, Revisor ved den finmarkske Handel, G. Quist, Kgl. Districtslæge paa Amager, Baurmeister, Overstyr mand i det danske Skib Phoenix, C. Birch Toldkontrolleur i Ringkiøbing, C. Seeberg, Frue Rasmussen fød Hortulan, Madame Fanøe, Madame Bentzen fød Benthin, Capitain ved Brandkorpset, Tapetmager Møller, FrueGeneralmajorinde v. Frieboe fød Brasch, alle i Kiøbenhavn; Kiøbmand P. Hansen i Middelfart; forhenv Hører, ved Latinskolen, nu Korsanger P. Evald i Ribe, afsk Capitain Hederich i Christiansfeldt; Frue Hartier for Schlegel paa et Besøg i Halle; Sognepræst Holst i Nakskov; Madame Karen Basballe i Schydeberg; Kromand Mads Hansen i Mellerup; Madame Klitgaard i Aalborg; Contoirbetient K. Alling paa Lundegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. H. Hr. Pastor Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse Hr. Prof. Dr. Larsen; til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen, i Hospitalskirken. Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
(Jndsendt.) Tanker ved Hs. Høiærværdighed. Hr. Stifts- og Amtsprovst, Ridder O. A. SECHERS Död, alle Væsneer viisdomsfulde Fader! Tavs tilbede vi Dit skiulte Raad, Skiöndt Du Malurts bittre Drik os tömme lader, Og vort Öie bader sig i Graad. Ikke vi med Dig tör gaae i Rette om Din Vei er ei som vor, Barnligen vi al vor Tillid sætte I den Tro: at Du er viis, og god, og store Dog, Du harmes ei, om vore Taarer rinde Ved de Bud Du stundom os at fölge böd, Om vi Savnet af en Ven saa bittert finde. At vort Hierte hen i sorgfuld Veemod flöd. Undertrykker da ei Taaren, 1, som kiendte, l. som fölte, agtede, den Hedengangnes Værd, I hvis Öie Stolthed og Misundelse er blændte, 1, som gjorde Ham, ved Pligt Opfyldelse sin Stilling Kiær! Græder, Thi i Ham vi tabte kraftfuld Leder! Daadfuld Mand, en kiærlig Broder, trofast Ven. Om Hans Gravhöi Mindeblomsten freder! Hisset see vi, frydes vi ved Ham igien!!!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Bekiendtgiørelser. Den 29de Mai døde min Moder, Enke efter Lars Jørgensen, i sin Tid en af denne Byes særdeles Borgere. Den Trøst, der mildner min Sorg, er, at hun nu er samlet til sine fromme Forfædre, er hos Gud, hvor hun glædes og belønnes fordi hun bevarede Troen og fuldendte Løbet efter Guds Villie. Aarhuus d. 1ste Junii 1820. Hoff. Sognepræst til Viver:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
At den ved Kongelig Bekiendtgiørelse af 3die Mai. d. A. allernaadigst befalede Omvexling af Rigsbanksedler, lydende paa 10, 5 og 1 Rigsbankdalte, m.v., kan for Aarhuus Amtstue District, naar jeg dertil fra Nationalbanken er forsynet med Pengesummer skee ved Amtstuen Mandag og Torsdag Formiddag, 1 hver Uge i den bestemte Tid af 6 Maaneder, det bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning, ligesom og, at de afleverende Sedler i Forviien maa være sorterede, hvert Slags for sig selv førend Amt stuen modtager disse. J øvrigt var det at ønske, for at lette Arbeidet, at Sedlerne i enkelte Districter under eet bleve samlede til Omvexling. Aarhuus Amtstue d. 2den Junii 1820. Valeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Da jeg af Aviserne erfarer, at en Forening af Kiøbenhavnske Skuespillere atter i Sommer ville aflægge et Besøg i Jylland, saa holder jeg det for min Pligt at udsætte mit belovede Besøg videre Nord paa, indtil længere hen paa Aaret. Horsens d. 1ste Junii 1820. G. Franck, Skuespildirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Hos Herrman Ludvig, boende tæt Norden for Riis skov, kunne de Spadserende faa alleslags Drikkevare, kegte, saavelsom og erholde opsat Melk og hvad ellers Huset formaaer, for meget billig Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Kiøbmand K paa Broberg har endnu ikke, uagtet sine Løfter, hverken leveret mig min Hat tilbage, eller Betalingen derfor, thi anmodes han for sidste Gang derom, hvis han ikke ønsker at see sit fulde Navn be J. Hirsch, kiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
At jeg for Tiden opholder mig i Hadstem Kro og at mit Mellemværende med Kiøbmand Peder Jørgensen er afgjort, finder jeg fornødent at bekiendtgiøre. Blach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Nye hiemkomne Appelsiner og Citroner, faaes, tilligemed frisk Selzervand, til de billigste Priser hos J. F. W. Køse, paa Studsgade. N. Jensen fra Hadersleben, Vognfabrikant, rekommenderer sig til næstkommende Horsens Marked den 11te Junii med 6 smukke lakerede holsteenske Postvogne, som ere gjorte efter det jydske Spor med pletterede Ringe om Navet og pletterede Haandgreber paa Agestolene, suffisant og durabel i ethvert Stykke. Mit Logis er hos Hr. Kleinsmed Bjørn i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
En fortrinlig god Dame Guitar en Stemme af sel og en Laterna magica, samt Collegial Tidender, for 1818 og 1819 complet, anvises tilkjøbs fra Adressekontoiret
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Supper Jens S. Møller agter om nogle Dage at afseile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. D. 2de Overværelser, som Hr. Forvalter Green hidtil har haft i Leie hos mig, ere fra i Dag ledige, og kunne igien vorde udleiet Maaneds, 3/4 Aars eller 1/2 Aarsviis, med og uden Meubler. Et Brændeloft eller Kiælder, foruden Locums Ret, indbefattes i Leien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
God Kost kan anvises den, eller de Leiende meget nær Studsgade No. 150, i Aarhuus d. 1ste Junii 1820. Soetmann,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Gaarden No. 362 paa Nørregade er at faae enten tilkjøbs eller tilleie til førstk. Michaeli. Gaarden er beqvem til Handel, Avling, Brænderie og Maltgiørerie, til sidste er en grundmuret Kølle med Jernflogger og Jerntilbehør. Til Gaden er Gaarden 9 Fag 2 Etage Bygning med Kjælder under det Hele. I nederste Etage er 2de Stuer hver paa 3 Fag, og i den ene en Kram bad i komplet Stand, som ikke vedkommer Stuen. Tillige Sovekammer, Spisekammer og Kiøkken. Et Sidehuus 12 Fag 1 Etage, deri Bryghuus, et Bagværelse og Pakhuus. 7 Fag Huus tvert over Gaarden indrettet til Rullestue, Tærskeloe, Karlekammer, Hestestald til 2de Heste, Koestald til 6 Køer. Østre Side af Gaarden et Haltag, indrettet til 8 Heste, der Svinestie og Vognport, alt i complet Stand Vand haves i Gaarden i Overflødighed. Lysthaverne ville behagelig melde sig hos undertegnede Eier. Maren Stochholm, Huusleilighed af en 3 a 4 anstændige Værelser med de fornødne Huusholdnings Beqvemmeligheder, tilligemed Have, Staldrum for 2 a 3 Køer, samt Plads, tilen liden Avling helst i Nærheden af Torvene, ønske tilleie til førstk. Michaeli Flyttetid. Man melder sig paa Adressekontoiret. cor a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-02
Kours, den 30te May - 256 - Specier 15 Rbmk 6 s. a 15 Rbmk 7 s. Oblig. 71 1/2. Nosk Sedler 17. Adgives 2de Gange ugentlig af A. F. Elnquilt
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
No. 89. Aar 1820. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs. som forsendes :med Brevposterne. den 3die Junii. Løverdagen 1
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
Blandinger. Natten til den 11te Mai saae Fiskerne fra Neuendor, ved Rhinen, just som Klokken slog tolv i Taarnet, i det de opdroge deres Næt, et mærkeligt Luftsyn : en brændende stærk Lysning udbredte sig pludseligt over hele Hotizonten, og da denne havde holdt noget ved, samled den sig paa eet Sted til en gloende Kugle med en alenlang Hale efter sig. Med utrolig Hurtighed jagede nu Kuglen afsted under en stærk Hvislen og Knagen, og forsvandt langsomt imellem Biergene, hvorfra Fiskerne endnu i 10 Minuter hørte en tordnende Bulder og Bragen. Himlen var efter, som før Synet, mild og stierneklar. Var det skeet 11 Dage sildigere, havde visse Folk maa skee udlagt det som - Sands Himmelfart!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
J Valence, i Drome=Departementet, er der paa en afskediget Soldat, ved Navn Veyret, udøvet et Mord, som har paafaldende Lighed med Fualdes Mord. Efter et Vidnes Udsagn var der 7 til 8 Personer tilstede derved, hvoraf nogle holdt ham og andre lyste, medens et Fruentimmer, som skal have været hans Svigermoder, stødte ham en Dolk i Brystet. Dette Fruentimmer døde i Fængslet. Den Myrdedes Kone, hendes Kiereste og nogle andre anklagede Personer, som alle nægtede at have taget Deel i Gierningen, bleve frikiendte. Senere blev en Onkel af Konen paany forhørt, da Nogle ville have seet ham bære den Myrdedes Liig til Rbonen. Dette benægtere han rigtignok, men tilstod derimod, at han tilfældigviis befandt sig i Veyrets Huus, da Mordet skeete. Han nævnede alle Deeltagerne; den Mordedes Kone havde nok vidst hvad der foregik, men er været tilstede; at han selv havde taget Deel deri nægtede han gandske. Senere tilbagekaldte han igjen Alt hvad han havde sagt, men hængte sig derpaa i Fængslet og efterlod en Seddel, hvori han, med Forsikkring om sin Uskyldighed, paany angav Morderne. Disse ere nu igien blevne arresterede i og Sagen skal atter undersøges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
J Toulon er Missionens Kors den 23de April bleven plantet med stor Høitidelighed, hvorved alle Galleislaverne maatte knæle med blottede Hoveder, og Luften gav Gienlyd af Raabet: Trøen, Kongen og Missionen leve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
Det er mærkværdigt nok, at der opholder sig i Jtalien en anden Person, som giør Paastand paa, at bære Navnet af Engellands Dronning, nemlig den sidste Stuartske Prætendents Enke, som kalder sig Grevinde Albann og opholder sig i Nærheden af Florenz; hun fører Engellands Vaaben paa sin Vogn, giver hver Løverdag Assembleer og iagttager en strængere Etiqvette end der følges selv ved Storhertugens Hof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
J Skuespilhuset i Gent er der over en Sangerindes Fortienester og - Dyder, kommen til saa haandgribelige dramaturgiske Beviser, at Øvrigheden har seet sig nodt til at ende dem, ved at lukke Skuepladsen. Zirichs ældste Jomfru, Maria Keller, var i forrige Maaned ved fuldkommen Helbred traadt ind i sit 102det Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
De Pashingtonske Tidender melde, at en Neger i Landskabet Faqvier i Virginien, har opfunden en Maskine, som afskiærer og sammensætter Kornet og strax giør Jorden istand til, igjen at besaaes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
J Normandet i Frankrig er en Jordegodseier, som bar et Stutterie, i Besiddelse af saa deilig en Hest at han ei vil sælge den under 60,000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
J Preussen er det befalet Jeraliterne at tage en Kirurg til Hielp ved Omskiæringen af deres Drengebørn, da denne Forretning hidtil ofte er udøvet saa ubehændigt, at Børnenes Liv derved er sat i Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
En af de rigeste Kirker er sikkert Cathedralen i Staden Charkas i Chili i Sydamerika. Kirkedorrene ere støbte af Kobber og bedækket med skiønne Zirater. Hovedprædikestolen bestaaer heelt af det reeneste Sølv; ligeledes ere alle Biørædikestolen, alle Attere og de uhyre Armlysestager aldeles af Sølv. Lignende Rigdom paa Guld-og Sølv=Zirater have mange Kirker og Klostere i Sydamerika. J et Nonneekloster i la Paz er en Sol af pure Guld og Diamanter, som staaer paa et 4 1/2 Fod høit Postament af reent Guld. J Hovedkirken er Fronten af Altaret ind i Loftet bedækket med Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
J Syd=Carolina havde for nogen Tid siden en Moder, den Ulykke at lade sit Barn falde i en flammende Jld Ryggen paa den Lille blev meget beskadiget, hun kastede den i sin Angest hen paa en Hob løs Bomuld, og løb derfra for at søge om Hielp. En Læge var ikke strax at finde, og da hun kom tilbage var Barnet roligt sovet ind. Da det vaagnede opyttrede det ingen Smerte; hun lod derfore Bomulden ligge uforstyrret paa Legemet og dette faldt efterhaanden af uden at noget andet Lægemiddel var nødvendigt. De amerikanske Blade bragte dette Tilfælde til offentlig Kundskab, og man benytter siden den Tid hyppigen dette Middel ved svær Brandskade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
Fra det gode Haabs Forbierg er til London ankommet et afrikansk Dyr, som man aldrig før har kjendt noget til. Det har Hoved som en Koe, Manke som en Hest og Bagdeel som et Æsel, og kaldes i Sydafrika NhuFor ikke længe siden har man erklæret Mad. Catalan for Sangerindernes Dronning. For nu er at lade Skuespillerinderne staae tilbage, har man gjort den berømte Mad. Schrøder til de tydske tragiske Skuespillerinders Generalfeldtmarschalinde. Kun Skade at hendes Armee er saa liden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
Et Skib, ladet med 37,000 Flasker af den bedste Champagner, stødte an mod en Pille af Broen de la Tournelle, og af 700 Kister bleve 130 beskadigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus Forpagter Lassen, Frue Cramer med Døttre, Jomfrue Sanne, Grosserer Andr. Nielsen med Familie, Brændeviinsbrænder Klausen og Kone, Lysestøber Hundemeer, Student Schou, Jomfrue Berner, Jomfrue Kierumgaard, Justitsraad Dinesen, Major v. Neergaad, Lieutn. Baron v. Haxthausen, Kammerraad Kynde, Beendreier Petersen, Forpagterne Hagen og Jbsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-06-03
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Jomfrue Gaarn, Cancellieraad Fellumb, Amtmand de Stemann, Capitain v. Kastrup, Guldsmedmester Levin, Handelsbetient Jacobsen.