Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-03-27
Som nogle af de vigtigste Punkter for Sammenligningen har Selskabet troet her at burde nævne Følgende: hvorledes og i hvilken Grad Landeiendommen ere fordeelte i større og mindre; om der i de Lande, med hvilke Sammenligningen skeer, ere Familie-Eiendomme, der svare til vore Lehn= og Stamhuse; om der gjøres Forskjel imellem Hovedgaarde og Bøndergods, og hvori da Forskjellen bestaaer, navnligen om der gives privilegerede Landeiendomme, som ganske eller tildeels ere fri for Skatter eller andre Byrder, der ellers i Almindelighed paahvile Landets Jorder; om de mindre Landeiendomme i Almindelighed ere i Selv eieres Hænder eller dyrkes af Fæstere eller Forpagtere; om Lovene indeholde noget Baand paa Bøndergodsets Benyttelse, der svarer til den Forpligtelse at bortfæste samme, som vore Love hjemle, samt om Selveierne i Almindelighed ere fuldkomne Eiere eller Arvefæstere: hvorvidt Lovgivningen har indskrænket Landeiendommenes Udstykning eller Sammenlægning: om Landeiendoms Erhvervelse staaer lige, og med samme Rettigheder, aaben for Enhver, Jndlænding og Udlænding: hvorledes Eiendoms-Erhvervelserne ere betryggede og Hypothekvæsenet indrettet: hvilken Jndflydelse Arve=Lovgivningen og de Regler, der gjelde for Boets Behandling efter den ene Ægtefælles Død, have paa Landeiendommenes Vedligeholdelse, Afhændelse eller Deling: om og hvorvidt Jagtretten følger Grundeiendommen, eller er forbeholdt visse større Grundbesiddere saaledes, at disse kunne udøve samme paa anden Mands Grund, under den første Forudsætning: om og hvorvidt Jagtret og Grundeiendom ved Contract kunne afsondres fra hinanden, og under den sidste Forudsætning: hvorvidt der er hjemlet den ikke jagtberettigede Grundeier, eller vel endog Forpagter, Fæster o. s. v. Ret til Erstatning for den Skade, der tilføres dem paa Hegn, Afgrøde a. ved det Vildt, som trænger ind paa deres Grund hvorvidt Jndskrænkninger finde Sted i den fri Afbenyttelse af de til en Eiendom hørende Skove om Værnepligten udelukkende eller dog fortrinsviis er paalagt Landbostanden; hvorvidt Natural-Tiende endnu hviler paa Jorderne, og, forsaavidt den ganske eller tildeels er ophævet, da hvorledes dette er skeet, navnligen om det Vederlag, der er tillagt den Tiendeberettigede, er, som en vedvarende Korn- eller Penge afgift, lagt paa den forhen tiendepligtige Jord, eller paa eengang afgjort ved Capitalbetaling eller Jordafstaaelse: om der i de Lande, med hvilke Sammenligningen skeer, findes noget, der svarer til vore Hoveriforhold eller til vore Natural=Præstationer til det Offentlige af Frikjørseler, Veiarbeide o. s. v., og, dersom saadant forhen har fundet Sted, da naar og hvorledes det er ophævet: om der hviler Byrder, og da hvilke, paa Landproducters Jndførsel og Udførsel samt Omsætning i Landet selv; om Lovgivningen har gjort enkelte Jndskrænkninger i, eller paa den anden Side givet enkelte Opmuntringer til Landproducternes Forædling paa Landet selv, navnligen hvorvidt Brændeviinsbrænding og Meelmaling er tilladt Enhver paa Landet; om Lovene have gjort Jndskrænkning i Haandværks- og Fabrik=Drift paa Landet, endelig, om muligt, tillige en Sammenligning imellem Eiendomspriserne, samt en Udsigt over de Skattebyrder til Staten, og Communen, som paahvile Landeiendommene, hvorvidt de ere constante og efter hvilken Maalestok de ere paalignede. Ogsaa enhver anden sammenlignende Oplysning, om den større eller mindre Frihed, hvormed Landeiendomme her, i Hertugdommene og i Udlandet besiddes, vilde være velkommen. Det fordres imidlertid ikke nødvendigen, at Forfatteren, forat tilkjendes den udsatte Præmie, skal med Hensyn saavel til Hertugdommene som til alle de paapegede fremmede Lande give en udtømmende Fremstilling af samtlige de Forhold, der høre under Opgaven, hvorimod en concentreret Fremstilling og grundig Bedømmelse af disse Forhold i Landet selv i ethvert Tilfælde er betingelse for Opgavens tilfredsstillende Løsning. Man vilde saaledes foretrække en endog til et enkelt af de de Lande, med hvilke Sammenligningen kan være meest belærende, indskrænket Fremstilling, der forfulgte de vigtigste af de an spurgte Forhold i de Resultater, hvormed de ere fremtraadte i det virkelige Liv, for en saadan, der udbredte sig til flere Lande, men blev i en større Almindelighed og ikke med nogen Nøiagtighed opviste de praktiske Følger af de Jndretninger, som i disse Lande vare trufne. Besvarelserne paa denne Opgave maae inden Udgangen af 1841 være indsendte til Landhuusholdningselskabet, som besørger dem bedømte ved Sagkyndige. Enhver Besvarelse, som indleveres, maa være forsynet med en Devise og ledsaget af en forseglet Seddel med samme Devise udenpaa, og inden med Forfatterens Navn og Opholdsted, hvilken Seddel ikke aabnes, med mindre Skriftets Forfatter er tilkjendt Præmien. Selskabet forbeholdes Ret til at besørge det kronede Priisskrift udgivet i Trykken, og tillige, om det finder for godt, at udgive det i en tydsk Oversættelse, men Fordelen af Udgivelsen tilfalder ganske Forfatteren. De Besvarelser, som ikke have vundet Præmien, kunne, tilligemed de dertil hørende forseglede Sedler, erholdes tilbage, naar dette forlanges inden 6 Maaneder efter at Udfaldet af Præmie=Æskningen er offentlig bekjendtgjort. Det kongelige danske Landhuusholdningsselskab, den 16 Marts 1810. J. J. Ansgaard. A. S. Ørsted. Collin. Hald.