Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-04-19
Uagtet de Franske Ministres Erklæringer kommer det os for, som vi ere paa Veien til et Fredsbrud med Frankerige. Krigsud ustningerne blive fortsatte med den største Virksomhed, og vore Financer tillade os at opstille 9 Armeecorps, hvert paa 38,000 Mand. Belgiernes Haardnakkenhed, i at ville beholde Luxemborg, maae nødvendig føre til Forvillinger med Frankerige, da Kongen af Holland har anmodet Forbundsdagen om Understøttelse, og den Franske Gesandt i Frankfurt har protesteret imod Forbundsdagens Beslutning man veed ikke om han har giort det paa egen Haand eller ifølge Jnstruktion; da han har forlangt at Forbundsdagen skal oppebie Udfaldet af de diplomatiske Underhandlinger. Det er naturligt at man ikke har taget Hensyn paa denne Forestilling, da alle Midler til at faae Sagen bie lagt i det Gode, ere allerede blevne forgiæves anvendte. Det kommer nu fornemmelig an paa hvorvidt Frankerige vil tage Deel i Sagen; om de Fiendtligheder som Belgien selv har forvoldet kunde blive hurtig afgjorte eller ikke. Vil det Franske Ministerium sikkre Europa for en almindelig Brand, saa maae det antage en bestemt Charakteer, og mirbillige den Belgiske Regents Proclamation til Luxemburgerne, hvilke ligesaa letsindig som dristig forkaster Magternes Beslutning, hvis Bestræbelser for at forskaffe Belgierne en selvstændig Forfatning, dog burde belønnes med mindre Utaknemme ighed. (J de sidste Møder af den Belgiske Kongres har dens nærværende Belgiske udenlandske Minister Lebean, med den allerstørste Uskaansomhed og næsten med Haan, omtalt de Protokoller, som ere blevne afsluttede i London. Belgierne tale i en Tone som man ikke engang burde tillade sig i Spidsen for 300000 Mand). Det Engelske Cabinet har tilsendt Fyrste Talleyrand en Communication og ligefrem spurgt ham om Frankerige billiger den Belgiske Regents Proclamation til Luxemborgerne, og om det har ifinde med Vaabenmagt at understøtte den Belgiske Regierings Prætensioner. J sidste Tilfælde, maae det da betragte den Franske Regiering som udelukket fra Conferencern, om Belgien. Dersom den erklærer sig for Belgierne imod Holland saa vil en meget blodig Kampbegynde. Alle Magter som ere interesserede ved Sagen bestræbe si allerede for at opstille uhyre Stridskræfter. Østerrig og Preussen have allerede over 60,000 Md. paa Benene og begge Riger kunne endnu opstille en halv Gang saa mange Tropper, og hvilken frygtelig Magt vi ikke blive opstillet naar alleFrebundsstaterne stille deres Tropper paa Krigsfod – Saavidt man imidlertid veed, saa ha den Franske Regiering tilraadet den Belgiske af give efter i denne Sag, men hos Begierne mærker man rigtig nok ingen Tegn til Eftergivelse. Regieringen optager et stort Statslaan og ruster sig af alle Kræfter og man siger at den vil udnævne den Franske Gen. Lamarqve til Chef for den Armee som den vil opstille i Luxemborg; hvilket de Belgiske Blade forkynde i Forveien at ville blive et nyt Polen for Europa. Jndvaaverne i Luxemborg selv, idetmindste Almuen, viser sig meget hengiven for den Belgiske Jnteresse og selv i Staden Luxemborg har Pøbelen forfulgt. endeel Embedsmænd, som have villet benytte sig af den Amnestie som Hertu en af Sachsen Weimar har ladet forkynde. Forresten vedvarer Tumulterne mod Orangisterne i forskiellige Steder i Belgien. - Den Franske Gen. Belliard, som er Gesandt i Brüssel, er afreist til Paris for at bestynde Opløsningen af den Belgiske Qvæstin. -Man kan saaledes see at der ere endnu Underhandlinger om denne Sag i Gang. – Den nationale Stemning i Frankerige er meget for Kigev; Projectet til en national Subskription til et Statslaan paa 120 Mill. Franker har giort sto Lykke og bidrager væsentlig til at Fonds stige Moniteuren anmelder at patriotiske Tilbud ankomme til Regieringen fra mange Kanter. De militaire Rustninger fortsættes bestandig, 80,000 Mand af den nye Conscription ere i de sidste Dage stødte til Regimenterne, som derved blive betydeligt forstærkede, saa at hvert Kavallerieregiment faaer en Tilvært af 2 Eskadroner, og hvert Jnfanterier giment af 900 Mand. De Fremmedes Legion bliver bestandig forstærket, saaledes ere ganske nylig 130 Tydske Frygtninge ankomne til Stratsborg og blevne indlemmede i dem. Til 1ste Mai vil Alt være beredt til Krigen og den største Enthusiasme hersker imellem Tropperne. Hertil kommer at den belgiske Armee skal blive meget betydelig; thi foruden de regulaire Tropper blive 50,000 Nationalgardister mobiliserede Jmidlertid kommer det an paa i Frankerige ved den Qvæstions Afgiørelse om det bliver til Krig eller Fred, hvilket Partie der faae Overhaand; thi to mægtige Partier staae im hinanden Kongen, Pairerne, Pluraliteten i de Deputeredes Kammer og Handelstanden ønster Freden; men det liberale Partie og den hele Franske Ungdom er sværmende for Krigen; man skee dog det fredelig Partie maae tilsidst give efter. – J Rom skal der, som man siger, holdes en Kongris angaaende de Jtalienske Anliggender hvorved Sir BroofTaylor ska optræde som Engelsk Gesandt. Fra Bologna skrives at man er der yderlig forbittret paa de Franske, som har ved sin megen Talen om Jkk interventi, nen foranlediget Destanden der og nu lader Jnsurgenterne staae i Stikken, en melancholisk Stemning er udbredet over hele Foltzmængden. Gen. Zuch og flere andre Jnsurgent chefer ialt 98 som vare afseilede paa en pavelig Handelsbrig fra Ancona til Corfu, ere blevne opbragte af den Østerrigske Lieutenant Rizzardisom commanderede Goeletten Henriette og bragte til Venedig. – J Spanien og Portugal under kues alle revolutionaire Bevægelser med den største Strenghed. J Madrid ere oprettede mi itaire Commissioner som udbrede en almindelig Skræk desuagtet indeholder Hoftidenden, at der om Natten til den 19de Marts ere fundne paa Gaderne en stor Mængde Sedler, hvori Folket opfordres til Oprør imod den nærværende Regiering - Fra Tyrkit eales om at Paschaen af Scutari har gjort Opstang imod Sultanen og har plantet Janitschar Fanen,