JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-16
De som maatte have 2 smaae Værelser med Kjøkken og Spiskammer i 1ste eller 2den Etagie strax til Leie, vilde be bage at aflevere en Billet til Z. 2, paa Adressekomtoiret. Paa Aalykkegaard er stor guul Sædehavre tilkjøbs. Ligesom og et Partie Brunsvig og Engelsk Humle. Gode gule Kaage, samt Sædeærter, og nogle Traver Foder kan bekommes tilkjøbs hos Kjøbmand Holmsted paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-16
5 a 6 Værelser indrettede til Beboelse og Huusholdning for en honet Familie, samt Staldrum for 4 Heste med det til hørende Beqvemmeligheder. Hvem som maatte have slig en Leilighed, ville derom henvende sig til Prokurator Heilmann her i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-16
Den forhen averterede Auction i Broebyeværks Kroe, paa Landeveien mellem Odense og Faaborg, over 35 særdeles store og gode Sviin og nogle Grise bliver foretaget i bemeldte te Kroe Løverdagen den 3 April førstkommende; hvilket herved bekjendtgjøres. Under 11 Decbr. f. Aar har Enken Malene Jensdatter i Wordmarkke Mølle under Hesselagergaards Gods opgivet sit Boe til hendes Kreditorers Fyldestgjørelse, hvorfor samme benævnte 1 Decbr. af Undertegnede som Skifteforvalter strax er taget under lovlig Behandling, og derefter ved offentlig Auction bortsolgt: Thi bliver i Følge Plakaten af 26 October 1792, alle, som hos forbenævnte Enke Malene Jensdatter, maatte have noget tilgode eller til hende være noget skyldig, herved indkaldt til at anmelde deres Tilgodehavende, samt betale hvad de til hende maatte være skyldig, og tjener til behagelig Efterretning at en Skiftesamling desangaaende er berammet paa Hesselagergaards Skriverstue Løverdagen den 1 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet. Hesselagergaard den 25 Febr. 1809. Soell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-16
Hos Gaardmand Christen Jbsen i Hesselager under Hesselagergaards Gods, er ved Døden afgaaet Tjenestepige Christiane Hansdatter, en Datter af afdøde Huusmand Hans Larsen i Kongenshøy. Ved den afholdte Registerings Forretning blev som Arvinger efter bemeldte Afdøde anmeldt: 1. En Norbroder Niels Jensen Aftagts-Gaardmand Kaagsbølle. 2. En Moster Karen Jensdatter, givt med Gaardmand Hans Pedersen i Kaagsbølle, men død og med ham efterladt 3 Børn. a. En Søn Jens Hansen Gaardmand i Kaagsbølle. b. En dito Peder Hansen Gaardmand ibid c. En Datter Kirsten Hansdatter, givt i Kaagsbølle, men med hvem vidstes ikke. 3. En Faster Maren Larsdatter, Enke efter Hjulmand Jens Hansen i Kjertinge. c. En Faster Madame Karen Slodskjellen boendes i Kjøbenhavn. 5. En Faster Anne Larsdatter givt med Gaardmand Morten Thomsen i Kongenshøy. 6. En Halvfaster Kirsten Larsdatter givt med Gaardmand Christen Andersen i Wordmark. Disse, samt om flere retmæssige Arvinger skulle være, bliver i følge Plakaten af 26 Octbr. 1792 indkaldt til at møde ved en Skiftesamling, som holdes paa Hesselagergaards Skriverstue Tirsdagen den 4 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, da Skiftet samme Dag agtes sluttet Hesselagergaard den 25 Febr. 1809. Søell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-16
Undertegnede anviser en Gaards Bygninger tilkjøbs i Nærheden af Horsens, bestaaer først af 12 Fag Stuehuus Teglhængt, er tjenlig til en Familie uden for Bondestanden, endnu 12 Fag Sidebygning, til Folkeværelser og Bryggerhuus, 12 Fag Sidebygning til Stald, og 15 Fag Meieriebygning, disse 4 Bygninger er for faa Aar siden nye opbyggede af Bindingsværk, og Tavlmuur, og kan altsaa uden Skade for Tømmeret da det er nyt og godt, beqvemt nedbrydes og søt tes, og kunne derfor være tjenlig for en Parcelist der haver tilkiøbt sig Jorder fra en Hovedgaard. Kjøbesummen skal blive billig, ligesom og Betalingsterminen kan efter Kjøberens Omstændigheder ventes favorabel. Hørsens den 26 Febr. 1809. Høffer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-16
Onsdagen den 12 April 1809 agter Eieren, H. R. efter de paa Auctionsstedet fremlæggende Konditioner, ved offentlig Auction, naar antageligt Bud skeer, paa Svendborg Raadstue at lade bortsælge en Eiendom i det saa kaldte Høys=Riise, beliggende i Sunds Herred Lunde Sogn, hvilken Eiendom, paa et Areal af næsten 35 Tønder Land geometrisk Maal har Ager og Engs ufri Hartkorn 7 Skpr. 1 Alb. og Skovskyld 2 Tdr. 2 1 1/2 Alb., hvoraf Skovskylden er bevoxet med overflødig Gjersel ligesom og endeel unge Bøge, som staaer i god Fremvext, foruden ypper sig Tørveskiær. Til samme Tid og paa samme Sted bortælges ligeledes det paa bemeldte Eiendom liggende Skovfoged Huus, Ørenhaugehuset kaldet, med dets tilliggende Grund af 5 Tønder Lands Areal hvorpaa er Ager og EngsHartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr., hvilken Bygning, der bestaaer af 8 Fag foruden Tørvekube er i god og vel vedligeholdt Stand. Disse Eiendomme bliver 8 a 14 Dage før Auctionen at forevise af Skovfogden sammesteds Rasmus Jørgensen, da nærmere Eterretning om Eiendommen kan indhentes paa Skriverstuen paa Mullerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-16
De som have nogen Fordring paa afdøde Tjenestepige Gjertrud Poulsdatters Stervboe i Aunslev indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Paa lige Maade indkaldes dette Stervboes Debitorer til at møde og betale hvad de til samme maatte skylde. Vinding-Bjerge- og Aasum Herredsfogderie den 10 Febr. S. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Krigs-Efterretninger. Hvor bestemt end Rygtet i de sidste Dage har forkynde Krigens Begyndelse i Tydskland lade dog de med sidste Post ankomne offentlige Blade os endnu i den forrige Uvished, der er saa meget piinligere, som de mange Krigs tilberedelser, de nye og indviklede Statsforholde og de forstaaelige Vink, som officielle Tidender desangaaende indeholde, dog ikke længere gjør det tvivlsomt, at Sværdet jo tilsidst maae drages. - Den Franske Monitor leverer Følgende fra Vien, Man tvivler ikke meere om Krigen. De høieste Poster ved Armeen ere virkelig saaledes besatte, som sidst meldtes og dog hedder det at alt dette skeer blot af Forsigtighed, Ogsaa Rusland, paastaaer man, vil tage Deel i Krigen, og de sidste Efterretninger fra Petersborg skulle ikke have været behagelige. Her sælges offentlig en Broschure af Ce. vallos, som indeholder alle Dokumenterne over Kongen af Spaniens Afrakkelse. Vor Armee bestaar af 300,000 Mand; Landværnet anslaaes, foruden den Ungarske Jnsurrektion, til 150,000 Mand. 60,000 Mand Grændse tropper have faaet Ordre at marschere til det Indre af Østerrig. J Bøhmen staaer alt en respektabel Armee, eftersonde Franske have forstærket deres Magt i Bayreuth. 50,000 Mand staae omkring Vien, der, efter Omstændighederne. kunne bevæge sig mod de Punkter, der trues.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Ogsaa fra Triest ere Efterretningerne intet mindre, end fredelige. Officererne, hedder det, have faaet Ordre, at anskaffe deres Feldteqvipage. Hele Østerrig gjenlyder af Krigsrygter imod Frankerig. Regjeringen vedbliver at væbne hele Folket i samtlige Arvestater. Efter det nærværende System ere vi alle Soldater, beredte til at kjæmpe med enhver Fjende, der vil angribe vore Grændser, De brave Spaniers Exempel har oplivet vort Modt!! Fra selve Vien, hvor det dog tillige hedder, at den Westphalske Gesandt Grev v. Esterno er indtruffet fra Paris, og den Franske Ambassadeur General Andreos sy om nogle Uger atter kan ventes, meldes under 4 d. M., at hele Garnisonen er udmarscheret, og at et Par Tusende Luxus=Heste ere satte i Reqvisition til at transportere Kanoner og Munition til Grændserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Med Engelland skal Østerrig desuden vise sig i allerbeste Forstaaelse, og ere for nyelig 40 Fartøier fra Tries afseilede til Malta under Bedækning af en Engelsk Fregat Om denne paafaldende Venskabelighed giver følgende Moniterens historiske Efterretning om de nyere Tildragelser i Tyrkiet god Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Den 29 Septbr. kom to Engelske Skibe som Parlamentairer til Dardanellerne. Hr. Adair befandt sig paa et af disse Skibe. Underhandlinger begyndtes meget hemmelighedsfuldt, og afbrødes ikke ved den bekjendte Revolution af 16 November. Jmidlertid vaklede Porten: dens Ministre indsaae, at det var ude med Tyrkiet, naar de, ved at nærme sig det mindste til Engelland, forspildte Keiser Napoleons Beskyttelse. Ved sit Guld kunde derfor Engelland Jntet udrette; men den Østerrigske Jnternuntius Hr. Baron v. Sturmer understøttede det med sjelden Virksomhed. Han forsikrede, dog hemmeligen, at man vilde erklære Frankerig Krig, og at denne Magt, naar den tillige angrebes af Østerrig, Engelland og Spanien, hverken kunde skade eller hielpe Porten. Hans heftige og lidenskabelige Sprog vilde neppe været at undskylde, om hans Souverain havde været indviklet i Krig med Frankerig og Rusland, men var under daværende Omstændigheder ganske ubegribelig i en Ministers Mund, hvis Hof selv havde afbrudt al Forbindelse med Engelland og selv har viist Hr. Adair ud af sine Stater. Da Tyrkerne gjorde ham disse Jndvendinger, erklærede han, at Østerrig havde givet efter for Omstændighederne, saalænge de Franske Armeer omringede dets Provindser; men nu tillod de Uheld, Frankerig havde lidt i Spanien, det at tage andre Forholdsregler. Bruddet med Engelland havde desuden kun været paa Skrømt. Man havde altid underhandlet i Triest, og den Engelske Konsupaa Maltha havde bestandig forsynet de Østerrigske Skibe med Engelske Passer. Hr. v. Sturmer føiede til, at Russerne vare Tyrkernes naturlige Fiender, og at disse vilde være i Stand til bedre at modstaae hine, naar en Engelsk Flaade tillige kunde angribe Krim. Men, svarede Tyrkerne: "Vi have paa Fastlandet ingen anden Støtte, end den store Keiser." Deres sunde Menneskeforstand beholdt i dette Øieblik Overhaand over det Engelske Guld og Jnternuntiusens Jntriguer; Hr. Adair beredte sig alt paa sin Afreise, da en Engelsk Eskadre lod sig tilsyne, og satte disse feige og svage Mennesker i saadan Skræk, at de kastede sig i Jnternuntiusens og Engellands Arme, og den 13 Januar erklærede Porten, at den var bered til at slutte Fred med Storbrittanien. Denne Fred var alt nogle Dage i Forveien virkelig afsluttet. Hr. v. Sturmer, stolt over sin Seier, gav sin lidenskabelige Glæde frit Løb, og overøste Engellænderne i Konstantinopel med Hoflighedsbeviisninger. Han gav, som det hedte i Anledning af en Beslægtets Formæling, en offentlig Fest, hvortil han ogsaa indbød den Engelske Gesandtskabssekretair. Frankerigs, Danmark, Spaniens og Sachsens Ministre afslog at bivaane Festen; den første, Hr. Latour Manbourg, skrevtil Hr. v. Stur mer, han kunde ikke bivaane et Gjæstebud, hvor han maatte vente at see en Fjende af Frankerig." Dette Brev blev ubesvaret; hvorpaa Hr. Manbourg meldte alle diplomatiske Agenter i Konstantinopel det Forefaldne, og bad dem, at afbryde al Forbindelse med Hr. v. Sturmer, hvortil de og fandtes villige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Russerne, hedder det videre, have deelt de Franskes Uvillie. Generalerne ved Armeen i Moldau afbrøde alle Underhandlinger med Tyrkerne, og der er givet Ordre til de Russiske Divisioner, som rykke mod de Tyrkiske Grændser, at ile med deres Bevægelser. Af Ovenanførte sees tilfulde, at Spændingen mellem Kabinetterne i Paris og Vien er stegen til det Høieste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Det Samme bebuder Frankerigs og dets Allieredes vedvarende Rigtninger og Troppebevægelser. Den 2 d. M. gik et Fransk Jæger-Regiment til Helt igjennem Dresden, og indqvarteredes i de omliggende Landsbyer. Ligeledes er meget Fransk Kavallerie den 10 d. M. brudt op fra Hannøver til det Gottingske, 4 Curassier, og 2 Carabiner=Regimenter skulle have faaet samme Ordre, og under General St. Germains Kommando marschere til Bamberg. Den 6te indtraf den Bayerske Besætning fra Ulm i Augsburg, passerede Revne for Generalerne Ondinot og Wrede, og gik derpaa over Lech=Floden. Tøihusene i München og Jngolstadt tømmes, og deres Forraad bringes længere tilbage til Augsburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Dresden føres Kanoner paa Voldene, Forskandsninger opkastes udenfor Portene og Kostbarhederne fra den berømte grønne Hvælving bringes til Bjergfæstningen Kønig stein. Dog trøster man sig i et Brev fra Sachsen med, at Østerrigerne for nyelig have sendt Heste og Sadler tilbage, som nogle Sachsiske Desertører havde tilført dem, og blot beholdt Folkene; hvilket da slet ikke seer krigersk ud Og hvad vilde der vel, hedder det videre i en saare klagende Tone, blive af vor Leipziger Messe, ifald Østerrigerne faldt ind i vort Land -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Om Sverrig melder Moniteren efter et Engelsk Blad, at Kongen paa nye ruster sig imod Rusland, og med den ham egne Fasthed har afviist de ham af Keiser Alexander gjorte Fredsforslag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Det betydeligste, de Franske Tidender denne Gang levere fra Spanien, er et i Sevilla opsnapper Brev fra D. Thomas Morla til Gouvernøren i Cadix, D. Joseph Virues, hvilket efter den Seviller Journalistes Formening fuldkommen oplyser Morlas Troløshed, der, ikke tilfreds med at have aabnet Madrids Porte for Napoleon, endnu søger at udstrøe Mistillids Sæd imellem Spanierne og deres Allierede Engellænderne, udentvivl for at spille Amerikas Skatte i Hænderne paa sin Helt Bonaparte, og tilføies der, for at gjøre Eder, J Cadixs ædelmodige Jndvaanere, deelagtige i den samme Ære, der er bleven ham til Deel, den nemlig: at være en Slave og ussel Tilbeder af den uovervindelige Keiser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Brevet selv, dateret Madrid den 11 December f. A., er af følgende Hovedindhold: Efter at de Spanske Armeer vare slagne, satte jeg Madrid, saa godt muligt i Forsvarstand. Men den 2den og 3die angreb Keiseren selv i Spidsen for 50000 Mand af sine bedste Tropper os, og al Modstand var forgiæves. To Opfordringer havde jeg afslaaet med Standhaftighed. Men, da jeg mærkede, at Landfolket begyndte at tabe Modet (thi endskjøndt Nogle vel vedbleve at skrige: Seier eller Død, saa meldte sig dog kuns Faa til at forsvare Barikaderne, holdt jeg det for min Pligt, at forhindre Stadens totale Undergang, og at sørge for at ikke Nogles afsindige Udsvævelser skulde drage alle Jndvaanerne i Fordærvelse. Jeg indlod mig da i Underhandlinger. Keiseren bevilgede mig en ærefuld Kapitulation, ifølge hvilken jeg er Krigsfange, men har den Trøst, at have reddet denne Hovedstad. Strax tænkte jeg paa min dyrebare Stad Cadix (Morla har været Gouvernør i Samme. Jeg vilde give mit Liv for at kunne hindre dens Undergang. Jeg veed med Vished, at Engellænderne have besluttet at trække sig tilbage, og jeg frygter meget for at de kunde faae i Sinde, at gjøre sig betalte for de Omkostninger, vi have foraarsaget dem, i de Skatte, der komme til os fra Amerika, og at de ville bemægtige sig Deres herlige Stad, et Tab, der vilde være føleligere for Nationen, og mere ødelæggende for Handelen, end selve Gibraltars. Deres Exe vil derfor gjøre vel i ikke at indlade Engelske Tropper i Fæstningen, men derimod forbedre Fæstningsværkerne, anlægge Batterier til Bomber og gloende Kugler, og sætte Krigskibene i Forsvarsstand. Endelig troer jeg det var godt, at advare Regjeringen i Ceuta imod Engellænderne, og tvivler ikke paa at D. Ex. jo vil forsvare Cadix med den Dem egne Tapperhed og Patriotisme. Jeg vil blot erindre Dem om, at De ved denne Opførsel siden kan redde Byen ved en ærefuld Kapitulation. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
De Engelske Linieskibe, der ere bestemte til at blokere Corunna, skulle af Modvind længe være opholdt i Plymouht.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Fra Engelland har man over Frankerig nogle Parlaments debatter over gamle Krigstildragelser. Saaledes blev hele Toget i Portugal forsvaret dermed, at det dækkede de Spanke Armeer Ryggen, og Skylden for al Ulykke væltedes paa Castannos og Blake, der, istedet for at gaae forsvars viis frem, indlode sig i afgjørende Batailler. Aarsagen hvorfor Expeditionen til Sverrig i Fjor gik tilbage, sagde man, var denne, at Kongen af Sverrig havde fordret Enekommanden over den Engelske Armee, hvorover General Modre forklædt maatte flygte fra Stokholm, Videre fortæller Londoner Breve, at Marqvis la Romana er med Resten af sin Armee flygtet til Bayona, en Havn paa de sydvestlige Kyster af Gallizien. Han har det Haab at kunne holde sig der, indtil han kan blive afhenter ved Engelske Skibe. Mange mistænkelige Personer ere blevne arresterede i Cadix den 2 Febr. General Morla er bleven erklæret for Forræder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
J Senatets Møde den 28 Februar udviklede Grev St. Angels Grundene for det nye Senatskonsult, angaaende Toskanas Ophøielse til et Storhertugdom. Den 2den f. M. besluttede Senatet eenstemmig denne Ophøielse i et Senatuskonsult, hvorefter Storhertugen for Fremtiden er en af Rigets Stordignitarier med samme Rang, som er tillagt General=Gouvernøren i Departementet hiin Side Alperne Fremdeles kan dette Land overdrages til en Prindsesse af Blodet, som da fører Titel af Storhertuginde. Man driste de sig endnu ikke at yttre nogen Formodning om, hvilken ophøiet Person af det Keiserlige Huus, der er bestemt til at beboe Mediceernes Pallads. Dog nævne de sidste Breve Keiserens Søster, Prindsesse Elisa, Fyrstinde af Lucca Den 2den d. M. bivaanede den Østerrigske Ambassadør tilligemed det hele diplomatiske Korps (Portens Minister undtagen, en Forestilling af Catilina i Thuillerierne. J Anledning af Saragosas Beleiring har Publicisten er Artikel om det rolige Mods Overlegenhed over Raserie, Fortvivlelse og Sværmerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Blandede Efterretninger. Tydskland. Alle Kapitaler, som den Franske Keiser har tilgode i Landene paa høire Rhinbred, skulle betales for den 1 April, hvorimod 10 til 15 Procent Rabat bevilges Skyldnerne. J Magdeburg brændtes forleden offentlig 45 konfiskeer te Exemplarer af Skriftet: "Tildragelserne i Spanien fra Urolighedernes Udbrud i Aranjues til den Bayonner Jun tas Slutning, af D. Pedro Cavallos, Kong Ferdinand VII første Statsekretair.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Den Vestphalske General Heldringen har været i Fare for at myrdes af sin egen Betjent, der strax derpaa aflivede sig selv med en Kniv. Den afdøde Hr. v. Fasbender havde store Fortjenester, af det Østerrigske Militær, og Erkehertug Karl besøgde ham ofte i hans Sygdom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Warschau. Kongen har anlagt Polsk Militær-Unifornmed Oberstes Epauletter, samt den fornemste Polske Orden, Rusland. Keiseren har egenhændig befalet Politie=Ministeren, at hvis nogen Ulykke indtræffer ved alt for hurtig Kjørsel paa Gader i Byerne da skal Kudsken overleveres til Retten, Hestene afgives til Artilleriet, og Eqvipagens Eier betale den Beskadigedes Helbredelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Jtalien. Senatet i Kongeriget af dette Navn skal efter K. K. Dekret bestaae af Keiseren og Kongen, Vicekonge Eugen, Kong Joseph af Spanien, Kong Ludvig af Holland, og Kong Hjeronymus af Vestphalen; fremdeles af adskillige Rigets fornemste Embedsmænd og 24 Senatorer af Departementerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
J Kongeriget Jtalien ere af 53 Personer, som vare anklagede for Oprør, 25 dømte fra Livet, men 14 have reddet sig ved Flugten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Engelland. J Anledning af det bekjendte Forhør i Parlamentet, erklærede Hertugen af Kent forleden i Overhuset, at uagtet man udspredte at han levede i Uenighed med sin Broder Hertugen af York, bar han dog den største Høiagtelse for ham &c. Da samme Dag Mad. Clarke første Gang blev forhørt, brast hun to Gange i Taarer, og forelæste et Brev, hvori der blev lovet hende en anseelig Pension, om hun vilde forlade Landet. Dette mærkelige Forhør er nu endt, alle Atterne blive trykte og denne scandaløse Proces vil snart blive afgjørende paakiendt. Man troer, at Hertugen vil blive underkastet et Forhør for Parlamentets Skranker. J en til Underhusets Taler stillet Skrivelse har han selv tilkjendegivet det Ønske: ikke at blive fordømt uden lovligt Forhør, eller blive berøvet den Beskyttelse, som en tilstaaet enhver Brittisk Undersaat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Avertissements. Sidstafvigte 12 Marts om Formiddagen Kl. 12 behagede det den Alvise, at borttage til Evigheden vores inderlig elskede Søn Niels Danquart Magnus i det 17de Aar af hans feireste Alder. Han var en Yngling, der ved sin Flid, Blidhed og Uskyld havde givet os de gladeste Forhaabninger og tilvendt sig Alles Kjærlighed, der kjendte ham. Hans uheldige og pludselige Død, - der foranledigedes ved er voldsomt Fald med en Hest, - fylder derfor vore Hjerter med den dybeste Veemod; og vi holde os da ogsaa uden nogen skrivtlig Bevidnelse, forvissede om vor fraværende Slægt og Venners Deeltagelse i dette for os saa smertelige Tab. Assens den 15 Marts 1809. C. D. Dreyer, J. C. Dreyer, fød Møller. Kjøbmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Da die Wittwe des veil hiesigen Burgers Jens Petersen Rott, Katharina Maria c. C. ihre Jnsølvenz angeseigt uud daber concursus creditorum erkannt worden, for werden alle und jede, velche an sie irgend einige nicht protocollitte Forderungen zu machen haben, ihr etwas schuldig sind oder Pfandgiter von ihr in Handen haben, bei den gesetzlichen Strafen der Praclusion, dobbelter Zahlung, ewigen Stillschweigens und Verlust des Pfandrechts hiemit angemiesen und geladen sich, die Einheimischen innerhalb 6 und die Auswartigen mit Bestellung eines Procurator innerhalb 12 Wochen, von dem Tage der lettern Bekanntmahung dieses in dem hiesigen Stadtsecretariat zu melden die desfalsigen Documentemit Zuricklassung beglaubter Abschriften zu produciren undfernere Verfugung zu gewartigen. Sønderburg den 10 Marts 1809. Bürgermester und Rathhieselbst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Da der hiesige Bürger und Schiffer Hans Lassen sich insolvent erklart und daher concursus creditorum erkannt worden, so werden alle und jede, velche an in irgend einige nicht protocollirte Forderungen en machen haben, ihm etwar schuldig sind oder Pfandgiter von ihm in Haanden haben, bei den gesezlichen Strafen der Praclusion, doppelter Zahlung, ewigen Stillschweigens, und Verlustes des Plandrechts hiemit angewiesen und geladen, sich die Einheimischen, innerhalv 6 und die Auswartigen mit Bestellung eines Procurators innethalv 12 Wohen, von dem Tage der letter, Bekauntmachung dieses in dem hiesigen Stadtsecretariat zu melden, die desfalsigen Documente mit Zurücklassung beglaubter Abschriften zu produciren und fernere Verfugung 3 gewartigen. Sønderburg den 10 Marz 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Bürgermeister und Rathhieselbst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-17
Vor einiger Zeit ist der Kathner Hinrich Jahnsen zu JordUrch und der Diensiknecht Niels Petersen zu Stollig verstorben. Da nun die Jntestaterben dieser deyden Verstorbener hieselbst ganzlich unbekant und, auch man uber deren Her kunst nichts veiter har in Erfahrung bringen konnen, alt dat ersterer aus dem Siesebyer Kirchspiel geburtig und lette rer vormals in Sommerstedt gedient, so ist die Erlassung, eines gerichtlichen Proclams in Hinsicht dieser beyden jedog unbetrachtlichen Verlassenschaften nothwendig erachtet worden. Es werden daher nicht nur alle diejenigen, velche at diese respektiven Verlassenschaften er capite haereditatis Anspruche zu haben vermeinen, sondern auch Kreditores und Debitores dieser beyden Massen hiedurch ein for allemal undmithin peremtorie zitirt und befehliget, sich mit ihren Forderungen und Ansprüchen er quocunque capite vel causa binnen 6, Auswartige aber mit Bestellung ihrer Procuratorum ad acta binnen 12 Wochen im Actuariat der Ries=Harde bey dem Herrn Kammerrath und Amtsverwalter Haase in Apenrade zu melden, die etwanigen Documente, vorauf sie sig begrunden im Original zu produciren, davon beglaubte Ab schriften heim Professions=Protocoll zurück zu lassen, und fo dann das Weitere gesetzlicher Art und Ordnung nach zu gemirtigen. - Wornach pp. Ries=Hardes Vogter zu Apenrade den 15 Mars 1809. Sivers.