Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-11-27
Nyeste Post-Efterretninger. Hans Majestæt Kongen af England har i Gebeimeraadet taget den Beslutning, at Parlamentets Sammenkomst skal udsættes fra den 29de November d. A. til den 3die Januar 1822. – De ministerielle Efterretniner fra London bebude, at dersom ikke uforudseete Begivenheder skulle indtreffe, saa er der kun godt at vente for de Engelske Financer, at Fonds ville vedblive at stige, saa at der vil blive et Overstudaf 2 til 3 Millioner for at opkiøbe Stock til det synkende Fond, ja selv, at der vil blive taget en Financeplan i Overveielse, som ikke har et ringere. Formaal end at liqvidere al Statsgield, som for rentes til 4 eller 3 Procent. – Sir Hudson Lover kommen tilbage fra St. Helena og er bleven forestillet Kongen. Om Politik hører man saa godt som intet; hvilket bliver forklarligt, naar der meldes fra Wien: at det der er bleven strengt forbudt paa offentlige Steder at tale om politiske Anliggender, (som nok i disse Tider vil overalt være det raadeligste; det samme maae være Tilfældet i Rusland; da derfra ikke høres noget om Armeens Bevægelser; derimod berettes over Siebenburgen, at den Russiske Armee ved Pruth skal være over 120000 Mand stærk, men at et endnu større Antal Tropper skulle cantonnere i Ukraine; hyppige Courerer blive vexlede imellem de Russiske og Tyrkiske Chefer. – Man vil vide i Frankerige, at Storviziren bereder sig til ufortøvet at begive sig til Armeen i Moldau; men man meener dog, at om det endog kommer til Krig imellem Rusland og Porten, saa ville dog Fiendtlighederne ikke begynde førend til Foraaret. – Man har imidlertid erholdet meget ubehagelige Efterretninger i Constantinopel, som maaskee kan bevæge Porten til at give efter for Ruslands Fordringer. for ikke at lade alt komme til det yderste; thi det hedder i en Skrivelse fra Constantinopel af 21de October: at der siden nogle Dage hersker en stor Forvirring i denne Hovedstad. Man taler der om mangehaande Vanheld, som er tilstødte de Ottomanniske Tropper ligefra Morea til Larisse; man har nemlig faaet sikkre Efterretninger om, at de fuldkomment ere blevne slagne af Grækerne og Ali Pascha, som har gjort fælleds Sag med dem. To Pascher ere dræbte og den er bleven farlig saaret. Grækernes Magt i Morea og de øvrige sydlige Provindser har taget betydelig til, 4 Tyrkiske Armeekorps ere aldeeles tilintetgjorte. Aldrig var en Kamp skrækkeligere og meere haarnakken, man slogedes i 9 fulde Dage med den største Forbittrelse uden at Seieren blev afgjort paa nogen af Siderne; men *** manderede de Thessiske Kratere giorde endelig Udslaget. Ali Pascha er ikke meere indsluttet i sin Fæstning; men staaes og kiæmper med at den Fortvivlelse og Hævnelyst, som begge hans Sønners Hød gar opvakt hos dom. Man kan let forestille sig hvilke skrækkelig pressailler, Tyrkerne have taget siden disse ulykkelige Fægtninger ere blevne bekiendtgjorte En almindelig Uroe og Bekymring hersker i Constantinopel. milietid har Ankomsten af Capitain Berganing der under Russisk Flag saavel glædet Regieringen som goiret, da man betragter det som en lykkelig Formidlerdelydning paa Fredens Vedligeholdelse. 10 forstærke Tyrkerne bestandig meere deres Ager thi de befinde sig virkelig i en slem Forfatning. Dei er saare mærkeligt at disse vigtige Efterretninger meddeles fra Constantinopel selv. Over de joniske Øer har man endnu blot Rygter derom. Brev fra Zaa Dalmatien melde: at blodige Fægtninger skulde være forefaldne i Albanien, i hvilken ForschidPascha skal være bleven haardt faaret, saa at han har maattet opgivet Commanden; og i Haag har man faaet Efterretning om, at de Græske Anførere Obyssens, Pallakas og Stergis have ved Passet ved Thermopylæ den 1ste September tilfægtet sig en fuldkommen Seier over 4re Tyrkiske Paschaer hvoraf 2 ere blevne tagne til Fange. Ogsaa er den Efterretning bleven udbredet, at Grækerne have paa Halvøen Cassandra efter en Fægtning som varede Dage, tilkjæmpet sig en fuldkommen Seier over Pachaens Tropper fra Salonich. Dog er denne Efterretning ikke fulekommen sikker. – Fra Morea har man ligeledes Efterretninger og den store Fremgang, som de Græske Anliggender der erholde. Om Tripoli zas Erobring har man nu faaet officielle Rapporter. Jen Bulletin hedder det, at denne Erobring var ganske uventet Tyrkerne havde vel i en lang Tid været haardt indsluttede; men det var dog langt fra at de tænkte paa en Storm. Men den 6te October bemærkede Anføreren Panagiotes Kephalos en gunstig Leilighed til at løbe Storm. Han talte derom broderlimed sine Medkrigere og det lykkedes ham at bevæge dem til dette Foretagende. J et Øieblik besteegehan Muren og plantede derpaa den Græske Frie, heds-Fane. Mange tappre Spezioter og Hydrioter, fulgte hans Exempel; de bemægtigede sig et Balterie, som de rettede imod Staden og beskøde den imedens Peloponeserne sprængte Portene op og trængte ind i Staden. De overraskede Tyrker indelukkede sig i deres Huse og søgte at forsvare sig. Jmidlertid trængte flere Tropper ind i Staden og der begyndte en haardnakket Kamp, som varede fra Middag og indtil Aftenen og hvori omtrent 300 Grækere døde for Fædrenelandet; men alle Tyrkerne bleve dræbte. Kun de anseeligste Agaer med deres Følge bleve skaanede foruden Chorschid og Nehemet Paschas Haaremer. Alle Tyrkerne, som vilde forsvare sig i deres Huse bleve opbrændte. Staden blev plyndret efter at den var erobret, hvorved Soldaterne fik Belønning for deres Besværligheder. Saaledes faldt denne vigtige Stad, som var Hovedhindringen for Grækernes Fremskridt i Palopones. Den Tyrkiske Garnison, som bliver angivet til 7000 Mand, havde provianteret sig for hele Vinteren. Nu vende Grækerne i Morea al deres Magt imod Fæstningen Patra, hvis Erobring er af den høieste Vigtighed; men denne Fæstning ligger paa en Klippe, saa at den bliver vanskelig at indtage; desuden staaer den under Jussuf Selim Paschas Commando, som allerede har viist sig som en udmærket Feldherre. Men Demetrius Ypsilanti er ved Erobringen af Tripoliza ikke allene bleven forsynet med et stort Forraad af Krigsmaterial; men han er ogsaa beskiæftiget med at organisere de 14000 Mand, som vare brugte til denne Stods Beleiring, og som især manglede Disciplin. Han betiener sig dertil af 18 Officerer og 38 Underofficerer, som alle ere Udlændinger og som have tient i forskiellige Lande. Et regelmæssigt Artilleriecorps bliver oprettet. J hans Armee skulle der være mange Jtalienere. En meget strengt militairisk Coder er bleven foreslaget af ham og antaget af Senatet i Kalamata. Det er usandt, at Fyrste Kantakuzen har forladt Morea; han er tvertimod bleven detascheret med et anseeligt Corps overJordiungen ved Corinth; dette viser allerbedste hvormegen Overhaand Grækerne have faaet. Da de Græske Tropper blive godt betalte saa formoder man, at Grækerne nyde hemmeligen en betydelig Understøttelse fra Udlandet. – Man læser nu en meget vigtig Beretning om de Stridigheder, som have fundet Sted imellem Ypsilanti og Grækerne. Han havde udstædet en Proklamation til dem den 12te August, hvori han besværede sig over, at de havde brudt den af ham indgaaede Capitulation ved Erobringen af Malvasia og Navarino og imod dens Betingelser dræbt de fangne Tyrker. Ved denne Leilighed sagde han Grækerne haarde Sandheder. Alle ville befale, sagde han deri, ingen ville adlyde; man myrder de Vaabenløse uden Troe og Love. Da saadanne Begivenheder giøre os Skam i hele Europas Øine, saa nedlægger jeg min Værdighed. Jeg har fast besluttet at forlade Pelopones indtil samtlige Feldtherrer give mig Magt til at straffe Ulydighed. Det er det eneste Middel til at ende denne Kamp med Ære, da vi ellers maae falde som et uundgogeligt Offer derfor. Blive disse Fredsord ikke hørie, saa er jeg beredt til med de tappre Hydrioter, mine ædle Venner, at døe som en Helener, som en Spartaner, som en Efterkommer af de berømte Græske Fyrster, maaskee uden Nytte men dog med Ære. Det er mine sidste Ord: at Gud ville oplyse Helenerne og velsigne deres Vaaben! – Efterat denne Proclamation var udstædet, kom Morea terne til Eftertanke, de sendte et Gesandtskab til Ypsilanti, der allerede var ankommen til Hydra og lovede ham at ville opfylde alt hvad han forlangte. Gesandtskabet havde den bedste Virkning, Bostlanti vendte strax tilbage til Calmatta, og bragte flere fremmede Officerer med sig tilligemed en formelig Tractat, hvori Navarcherne i HydraSpezia og Jpsara havde forpligtet sig til at giøre fælleds Sag med Jnsurgenterne i Morea. Endnu den 26de September opholdt Fyrst Ypstlanti sig i Calamata. – flere anseelige Handelshuse i Venedig have modtaget Efterretninger og Slaget imellem den Tyrkiske og Græske Flaade. Den første, som bestod af 50 Krigskibe og 40 smaae Fartøier, blev den 11te October angrebet af en Afdeling af den Græske Flaade imellem Zante og Skafagne, og blev efter en haardnakket Fægtning, som varede i 10 Timer tvunget til at flygte til Zante, efterat den havde tabt 1 Brig, 2 Goletter og 3 smaae Fartøier. Den Græske Flaade opstillede sig derpaa i en Linie paa Høiden af Zante, man tatte 82 Skibe.