Københavns Adresseavis, 1791-03-11
Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet. i denne Liste allene Siellands og Fyens Stifter samt NørreJylland. 2. For al praktisk Flid, hvorfor Premie eller Belønning æskes, maa den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. Forespørgsel og Nødvendigheden deraf giøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger desuden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maa være af 3 Personer, underskrevne, og af den beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil beedige dem Ere Attestanterne ei selv af Stedets Øvrighed, Geistlighed eller Selskabets Medlemmer, maa Attesten desuden af disse være paategnet til Beviis for Attestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste gotgiøre, hvorvidt alle de i Premie Materien anførste Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for godt, ved Trykken offentlig at bekiendtgiøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Trøværdighed Premier og Belønninger bliver tilkiendte og uddeelte. 5. J Fald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tieneste, og erkiende sig ham derfor forbunden. 6. J Premie=Æskningerne maa det ved den Æskendes Opholdsted nøiagtigen meldes i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig; ligeledes maa og sammes fulde Navn og Stand, anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, maa det bestemmes, om de ere Gaard= eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæstebønder, om de giøre Hoverie eller ikke, og hvor meget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staae for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maa det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 7. Ligeledes ville alle de, som første Gang skrive til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller give andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kiendes. 8 Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maa han indsende Æskning for hver Materie især, da de, som æsker under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Kap. 3 §. udmerke sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rødning, da maa han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne, som ved flere Leiligheder, i Norge beregner Jorden efter de der saa kaldede Maal og Mælinger, som ere meget ulige i Længde og Brede efter antagne Stænger, eller Beregning i Alen, i Følge Brugen paa forskiellige Steder; saa anmodes vedkommende ved hverÆskning hver Gang nøie at beskrive hvad ved Maal og Mæling paa det Sted, hvorfra Æskning indsendes, forstaaes. 10. De, som blive belønnede for Vandgrøfter, Steengierder, levende Gierder, Træeplantning eller anden saadan praktisk Flid, blive derved forpligtede til at vedligeholde tilbørligen de Arbeider, hvorfor de have vunde Premie eller Belønning, og ifald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengierder m.m., siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gierder eller deslige, da maa Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11. De, som ikke nøie iagttage alt, hvad Selskabet har foreskrevet saavel i disse Forerindringer, som ved Priismaterierne, saasom i Hensigt til Attester, Prøver m. m. maa tilskrive sig det selv, at deres Æskninger ikke kan komme i Betragtning til nogen Belønning. 12. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mænde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethvert Numer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie ForfaldsTid, hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priis skrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers tabe deres Ret til Premie, og maa tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 13. De, hvis Premie Æskninger i Følge Selskabets Bekiendtgiørelse derom, maatte være eet eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor blive henlagde, vilde melde sig igien til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholde sig. 14. Alle Anmeldelser og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da maae samme lige til Kiøbenhavn frankeres, eller sendes Postfrie, 15. Premie=Æskninger, Attester, Forslag med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 16. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meer end een Premie forden Gang. Deen, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ei æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 17. Skiønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igien i denne med den her tilfølede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige lige fuldt, naar de for flere Aar ere udsatte til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 18. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 19. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 20. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saaer, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 21. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskiønt Premie vindes. 22. De skriftlige Afhandlinger, som vinde den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinde de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens=Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Antor ogsaa Frihed, at lade hele Skriftet trykke. 23. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunne tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekiendtgjort Tid fordres tilbage. 24. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges mere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekiendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskiellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kiendes. Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 25. Dog maae Priisskrifterne være læsseligen skrevne og indsendes sammenheftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekiendte enropæiske Sprog modtages dog ogsaa. 26. Da der i Norge ere oprettede adskillige konomiske Selskaber, saa finder dette Selskab fornødent at fordre, at de norske Premie=Søgende skulde være forpligtede til paa deres Æskninger skriftlig at tilkiendegive, om de hos noget norskt Selskab have forlangt eller agte at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald de forsømme udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke deres Æskninger i Betragtning. 27. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer forresponderende Medlemmer, behage at indlevere een eller anden ei alt for videløftig Afhandling til Stiskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 28. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortieneste; dog har Selskabet nu tillige maattet giøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende eller flere æske Premie for samme practiske Priismaterie med lige Mængder; saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boe, og forretrække den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 29 Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet hat tilkiendt eller uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom; men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevnerling. 30, Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medailler, som Selskabet herefter allene tillader private Premier udsatte i saa tillades det gjerne, naar Selskabet derom betid underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen blive trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet. ikke kan negte sit bifald. 31. Selskabets Love underretter, for Resten og hvad videre ved Premiene maatte være at merke. 32. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troe det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring, i hvilken Hensigt Selskabet og, efter Kongelig allernaadigst Tilladelse, nu har begyndt at meddele Land=Almuen især en og anden nyttig Huusholdings=Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rummet vil tillade det, i de aarlige udkommende Almanaker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Leilighed ønsker at enhver, som haver nogen Indflydelse hos Almuen, ogsaa vilde see Almanakens Brug i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet, og saa meget meere for Aarene 1786 og 1787, som Selskabet atter blant de praktiske Materier i denne Liste udsætter Premier for den der fremdeles opmuntrede høifornødne Flid, Engenes Vanding angaaende.