JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Man tager linnede Klude, 2 Qvarteer omtrent lange og lige saa brede, oversmører dem med Fuglelig og henlægger dem hvor Rotterne have deres Gang; disse forvikle sig deri, og kunne da enten lettere fanges, eller omkomme dog i dette Overtræk af sig selv, (Prof. Webers occonnomischer Samler) –J Journal for Politik a. har den fortjente Udgiver Dr. O. Wolff leveret et læseværdigt Bidrag til Danmarks Historie i Kong Frederik IV Tid, om den ulykkelige Amtmand Povel Juels Levnetsløb, som i sin Tid var et oplyst Hoved og agtet Mand; men ved sin Stolthed og Fremfusenhed, som og paadrog ham Manges personlige Fjendskab, lod sig forlede til at deeltage med to andre fremmede Lykkefristere, Generalmajor Cojet og Major Hørling, i et afsindigt Project om at spille Grønland i en fremmed Magts Hænder med flere for Riget farlige Anslag. Efter adskillige piinlige Forhører, hvori han flere Gange udstod smertelig Tortur, blev han dømt for Crimen læse Majestatis i høieste Grad, og henrettet paa Nytorv den 8 Marts 1732.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Helsingøer den 20de November. Den Skonnert, som kom ind fra Nordsøen, har lagt ind i Havnen for at losse Steenkullene her, Betetningen om den tydske Kuf, i Dagen Nr. 201, der satte paa Grund ved Hornbek, maa berigtiges derhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Skipperen Gerrits Hass af Kniphausen var fragtet fra Kbhavn til Gothenborg baglastet, men blev taget af de Engelske under Kullen og bragt til Falkenberg, hvorfra den maatte gaae med Førsel til Anholt, Skipperen og 4 Matroser bleve ombord, men fik 4 Marinere og en Medshipmand til Vagt. Paa den tredie Førselsreise, da Skipperen saae Leiligheden, overmandede han de Engelske, seilede herind ad og satte saaledes paa ved Hornbek, hvorefter det siden kom ind og gik til Kbhavn. Det engelske Mandskab blev bragt af Frideriksborg til Kbhavn. Der syntes som om Fienderne vilde sætte sig fast paa Anholt. J Dag kom en Amerikaner ned fra Østersøen. Formedelst stærk Storm og Søgang finder ingen Overfart Sted i Dag. Ved Vindens Forandring blev det Tøveir. 5 Jagter kom ned fra Kbhavn til Havnen, flere komme lagde sig paa Rheden, bestemte til at gaae nord efter. – En tydsk Kuf, som kom ind nord fra, og gik langt over, fik først i Sinde, efter tvende Varselskud fra Broen, at dreie hid og ankre Helsingøer den 23de Novbr. Jgaar Aftes maatte en Parlamentairbaad fra Helsingborg formedelst stærk Strøm lægge om ved Lappen. J Nat gik tvende Officierer som Courerer til Helsingborg, den ene bestemt til Jønkoping, den anden til Norge. – Fra Newcastle kom en svensk Brig, sidst fra Gothenborg, lastet med Steenkul, og er den første med Ordre at klarere Øresunds Told. Nogle forhen nord efter udgangne Skibe, ere formedelst Modvind komne ind igien. Paa Rheden ligge 13 Fartøier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Helsingøer den 24de Novbr. J Nat er en Amerikaner kommen fra Østersøen. Nogle Skibe ere gangne af Nordsøen. Frost og Tøeveir afvexle bestandig. J Dag med S. O. Storm og Slud og neppe bliver nogen Overfart. En Jagt nær Landet har mistet sit Roer, og dens Baad er slaaet nu. Brister Ankertouget saa er den forloren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
J Gaar solgtes 5 hele Speciesaxier for 1037 Rd. Stk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Paa Rødkilde skal det Uheld være indtruffet, at en Lade er afbrændt, som brugtes til Stivelse=Fabrikation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Vor raske Kaper Capt. Bauman skal efter at have taget 10 engelske Fartøier, hvoraf de 5 vides i Havn, selv være tagen af Fjenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Aarhuus den 15de Nov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Paa min Hjemreise til Aarhuus, fra Norge med mit førende Galleaseskib maatte jeg imellem Gierrild Bugt og Faarnæsset den 10de d. M. om Formiddagen Kl. 12 ikke blot lade mig jage paa Strand af en engelsk Barkasse, men ogsaa friste den tunge Skjæbne strax at see mit gode Fartøi saa nær ved Hjemstavnen, paa dansk Kyst besættes og bortføres af Fienden. En Mand paa Stranbredden, som jeg antog for en Skytte, var saa kjæk og flink ved den engelske Bar kasses Nærmelse at fyre 4 vel rettede Skud efter den, hvorved den nødtes til at holde af. Havde der kuns været flere saadanne brave Folk, saa skulde Skib og Ladning endnu været dansk Eiendom, og baade Staten og mine Redere undgaaet at lide et ikke ubetydeligt Tab, men desværre! En Officier var vel i Nærheden og saae hvad der passerede, men hverken Soldater, Kystmilitz eller Kanoner, og haardt er det, naar den Søefarende under Fædrelandets Kyster, ikke kan erholde Beskyttelse mod fjendtlig Overfald. Et andet ogsaa Aarhuus hjemmehørende Fartøi, skulde upaatvivlelig ogsaa have faaet samme Skjæbne, naar ikke Hr. L. Kruuse i Grenaa havde sørget for ved en udsendt Baad at avertere ham om Faren. – Som den der 2 Gange har fristet det Uheld at miste Skib og Gods, har jeg intet at yde hiin brave Skytte for hans kjække Forhold og gode Villie til at assistere sine Landsmænd imod fjendtlig Overlast, end min varmeste Tak, men vidste mine Redere hans Ravn og Opholdsted, vilde de sikkert erstatte ham hans Krud og Kugler. Jørgen Jensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Fejøe den 26 November. Her er i disse Dage dreven til Land og bierget, 4 a 500 Stkr. 4 Tomme Fyrrebord, 6 a 7 Alen lange, og alle forbrændte, deels i Enderne og deels i Kanterne, samt 20 a 30 Stkr. pommerske Bielker, fra 10 a 16 Alens Længde, samt Roden af en Fokke eller Stormast, og Viggen af Skibet, samt nogle Stumper Jndtømmer og nogle Forhugningsplanker, men alt forbrændt. Paa Veirøe er og bierget Endeel. Nakskov den 16de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
J Gaar gik her en Flaade forbie, og i Dag Morges er der atter gaaet en forbie, begge kom sønder fra og gik nord paa. Priser. 1 Tde. Hvede – 10 Rd. – 9 Rd. 3 Mk. 1 Tde Rug. - - 9 Rd. 1 Tde. Byg. - - 6 Rd. 1 Tde. Havre - - 4 Rd. 1 Pd. Smør – – – = 4 Mk. 1 Pot Brændeviin. 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Mariboe d. 24 November J den senere Tid er en betydelig Mangel afhiulpee her for Byen og dens Omegn. Hr. Kjøbmand Engberg har faaet endeel Aaldborg-Sild, hos hvem samme er at bekomme tilkiøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Prisen paa en Skp. Salt er nu 4 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Efter Skrivelse fra Kbh. skal Engellænderne i de te Efteraar have taget endeel danske Skibe lastede med Korn og bestemte til NorgeSkibeveien til Bandholm, skal være saaledes, at ingen kan gjøre sig nogen Forestilling om dens Slethed, der ikke selv har passeret den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Til Leiebibliotheket her over de vigtigste uden og indenlanske Tids=Skrivter har meldt sig 7 Subskribentere. Dersom der endnu melder sig 5, kan det komme i Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Endnu mangler med sidste Post 1 Sæt tydske Aviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Tyrol Endnu ledes Tyrolerne af Fanatismens blinde Aand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Fra München skrives af 10de November: Efter Beretning, at en vis Zoggerlen under Navn af Commandant, har i et Opraab søgt at ophidse paa nye Zillerdalens og Pinzganes's Jndvaanere, erholdt Generalmajor, Grev af Manucci Ordre til at trænge ind med sin Brigade, der kom marscherende fra Salzburg, i Zillerdalen. – – Dette blev udført den 6te d. N. Omtrent en 1/4 Miil fra Zell stødte Tropperne paa Oprørerne, der vare opstillede paa begge Sider af Bjerget, og som ved en stærk Jld, søgte at forhindre Colonnens Fremtrængen af den med Forhugninger desuden opfyldte Vei. Det 3die Jnfanterie-Regiment, Hertug Carl stormede desuagtet med sit sædvanlige Mod Høiene paa denne og hiin Side Ziller; Forhugningen blev taget og Zell besadt. Oprørerne toge Flugten, skjønt de vare 4000 Mand stærke, med stort Tab i Hulvejene ved Mayrhof. De kgl. Troppers Tab bestod i 4 døde og 19 Saarede. – Den 7de om Morgenen blev med et Detaschement Cavallerie Recognosering foretaget imod Mayrhof. Men da der 3/4 Miil paa hin Side Mayrhof ingen Oprørere fandtes, men de syntes at have over Bjergene trukket sig tilbage i deres Smuthuller, saa vendte det tilbage og tog Posttion ved Fügen, uden at Brigaden blev videre foruroliget. Den 7de rykkede Generalmajor, Grev von Beckers, med det 7de Linie=Jnfanterie=Regiment, med den lette Bataillon Laroche, en Escadron Cavallerie - et halv Batterie frem til Steinach. Foran Matriblev han i begge Flankerne og i Fronten angrebet med en levende Jld af Oprørerne. Højene fra Matri til Steinach bleve stormede, og Oprørerne, der omtrent vare en 1600 Mand, toge Flugten. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Fra Jnspruck skrives af 5de November: Den 29de October meldede den samense Hofer for den Commanderende kgl. bayerske Armee i Tyrol, DivisionsGeneral Rigs Greve v. Erlon, Dronet, at han just i dette Øjeblik havde imodtaget fra C. H. Johan en Skrivelse angaaende den med de Franske sluttede Fredstractat og af samme erfaret at Tyrols Skjebne var overladt til Napoleon den Stores Høimodighed, og at han nu ufortøvet vilde afsende Deputerede til Vicekongen i Jtalien, for at erfare hans videre Beslutninger. Men paa den samme Tid havde han just udsendt sine Engle, som paa ny skulle opfordre Tyrolerne til Modstand, og befalede at skyde paa de Bayerske Fortropper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Da nu Oprørernes Forskandsninger ved Bjerget Jsel, der ligger en 1/2 Miil fra Jnspruck, bleve indtagne med Storm, og Vicekongen begyndte at nærme sig med stærke Skridt, begyndte endelig Modet at synke hos Oprørerne. Hofer skrev til den Ende et Brev til den Commanderende af følgende Jndhold: Følge Hs. Majestæts Vicekongens af Jtalien Forsikringer til de Deputerede fra Pusterdal, at Tyrols Jndvaanere skulle blive behandlede med al muelig Skandsel og alle deres Forbrydelser være dem tilgivne, og at ingen retlige Undersøgelser videre skulle anstilles, naar de nedlægge deres Vaaben, saa lader Undertegnede i Overeensstemmelse med disse Loftet, hvortil han sætter ubegrændset Tillid, det hele Mandskab gaae Hjem. Udertegnede beder derfor alleunderdanigst, Deres Excellence at behandle det hele Folk med al muelig Skaandsel og Eftergivenhed og at tilgive alt hvad der er foregaaet. For at forebygge alle muelige Uordener, vilde det være godt, om Troppernes Fremrykken endnu maatte opsættes nogle Dage, paa det at enhver imidlertid kunde vende hjem til Sit. Undertegnede anbefaler altsaa endnu engang det hele Folk til Deres Excellence med den indstændigste Begjering, at forglemme alt det Foregaaende, og lade det arme betrængte Folk vederfares al muelig Skaandsel og Godhed; hvornæst Undertegnede henlever med Ærefrygt Deres Excellences allerunderdanigste oprigtigste A. Hofer. og allerlydigste Obercommedant i Diroll.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Auctioner. Efter Stifts-Directionens Foranstaltning, bliver Bispegaarden her i Mariboe bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes paa Byens Raadstue, første Gang den 8de Decbr., 2den Gang den 15de og 3die og sidste Gang den 22de Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Gaarden bestaaer af 19 Fag til Gaden og 40 Fag Side- og Baghuse, beliggende i Klostergaden, midt i Byen, og er især beqvem til Kiøbmands Brug, Giestgiverie eller BrændeviinsBrænderie. Ved Gaarden er, som medfølger, foruden Haugeplads, et Vænge paa 1 a 2 Tønder Lands Størrelse, ligesaa tildeelt i Byens Marker circa 12 Tdr. Land. Conditionerne bliver 8te Dage forinden første Auction til Eftersyn hos Hr. Biskop Boisen i Vesterborg; hvilket til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Mariboe, den 19de November 1809. J. Møller, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Tirsdagen den 5te Deebr. næstkommende, holder undertegnede Auction i Hr. Bogbinder Osteriels Gaard her i Byen, over endeel Kiøbmands=Vahre, bestaaende af Tobakker, blegede og ublegede Lærreder, Vine, Bærrefisk, Pudersukker, Svæsker, 4 Tdr. Tiære Jernplader m. m.; saavelsom en Holsteens Vogn med 3de Sæder med grønt Silkes Overtræk, en dito Arbeids-Vogn, endeel Stoele med Kanopee, Træe Ankere, Sengestæder m.v. Hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning. Nakskov den 27de Novbr. 1809. Lindemann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Tienesteledig. For et ugift Menneske, som forhen har forestaaet et Jordegods som Forvalter, og tillige kan paatage sig, under en gammel erfaren Landmands Veiledning, at forestaae en temmelig stor Hovedgaards Avling, for det meste med Hoverie, anvises en god Tieneste i Lolland, af Hr. Byefoged og Postmester Møller i Mariboe, og af Hr. Postcontrolleur von Støkken i Kjøbenhavn. Hvor der haver Lyst til, ved Rydning at forvandle noget Jord paa Mariboe Marker til Agerland, kan, melde sig paa Addresse-Contoiret sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Bortkommen. Fra Errindlev Præstegaards Marker er for omtrent 14 Dage siden 9 Stk. kullede, langtumpede Faar bleven borte; de vare alle studsprede, og nogle af den havde Hul i det venstre og 2 Rister i det høire Øre, desuden var der syet mørke Kraver om Halsen paa de 8 Stk. Da disse Faar, uagtet al muelig Eftersøgning, ikke har været at finde, saa gives 5 Rdlr. i Douceur til den, der om samme kan give fornøden Saabye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-01
Underretning. Etrindlev den 27 Nov. 1809.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
3die Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 77. Kongelig privilegerede. Addresse=Contoirs Efterretninger, som forsendes med Ride-Posten. den 5te December, 1809. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. F. Schultz, resid, Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Kjøbenhavn den 28de November. Den Roes, de danske Sørofficierer altid indlægge sig hvorhelst de stedes, var en Van Docums, en Fastings, en Stefansons Venner forud Borgen, at disse Mænd paa Skelde-Eskadren vilde hædre det danske Navn og hævde den danske Søekrigeraandhine arrige Røvere forgiæves troede at kunne slæbe bort med Flaadens Skrog. J Følge privat Efterretninger have hine Officierer, ved deres Duelighed; Kundskab og Jver i høi Grad vundet Prindsen af Pontekorvos og Viceadmiral Missiessys Høiagtelse og Tillid. Det samme gjælder om Dhr. Rosenstand og Tuxen, der commanderede Brandere under Skeldetoget, og overhovedet og alle danske derværende Søeofficierer. Den Leilighed hiint Tog gav dem, til at skade Fædrenelandets dødelige Fjende, maa have været dem en sand Bederqvægelse under den Kummer, der aldrig forlader den danske Søemands Bryst, indtil han atter skuer en dansk Orlogslaade i Havet. Command. Cap. Van Dokum fører Linieskibet Pultusk, Hr. Justitsraad Barens, hvis utrættelige og roes værdige Jver for vort Fattigvæsen er noksom bekjendt har paa en rørende og skjøn Maade vidst at forherlige vor Dronnings Jndtogsdag den 31te Oct. Han fandt det passende at lade skyldigheden bringe Dyden den fortjente Hylding. To og tredive hvidklædre Piger fra Frue- og Nicolai Arbeids- og Læseskoler, hvis specielle Directeur han er, mødte paa Høitidsdagen ved Opgangen til Kongens Palais. Efter at begge Majestæter vare aftraadie, afsang de trestemmig en af Hr. N. T. Bruun forfattet Sang, hvortil Musiken var af Hr. Capelmester Kungen. Ved Orden: "O, elskte Dronning" neiede de alle i Tact med nedboiet Hoved, og ved Begyndelsen af det sidste Vers traadte tvende Piger, ved Siden af hinanden, langtsomt og i Tact af Melodien frem og overleverede Hendes Majestæt med udstrakte Arme, og Ansigtet op imod Allerhøistsamme, den første et sammenrullet Papiir og en Blomsterkrands, som et Emblem paa den Hylding, Hendes Majestæt fortjener som Moder i Ordets egentlige Forstand, og den anden en Kurv. J Papiret havde Hr. Justitsraaden med Jnderlighed skrevet Børnenes Ønsker og Bønner for Landets Moder. Til Slutningen opregnede han alle de Frugter af indenlandsk Flid, som fremlagdes for Hendes Majestæt, og bestode iblandt andet af Frue og Nicolai Skoles Børn. En strikket Kurv, og i den to Huer, en Trøie og et Par Skoe altsammen forfærdiget i Skolen. Kurven var i Form af en Krone, Strikningen af giøn og hvid Silke overtrukken med hvid Aflask. J Bunden var malet en Biekube, omkring hvilken følgende Linier støde: Som Vaarens Blomster skjønt ved Solens Varme trives. Saa ved Marias Smiil vor Flid, vort Haab oplives." o. s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Opløsningen af Charaden i forrige Numer er Ordet Utskott (Udskud, Comite).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Fædrenelandet nyder den Glæde, igjen at modtage sin Digter, Hr. Adam Oehlenschlæger, efter 4 Aars Fraværelse. Han kom til Hovedstaden i Løverdags Aftes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
For ligesaa lave Priser, som man i Fjor solgte Skibe, saa uhyre dyrt betales de nu. Saaledes bleve igaar solgt ved Auction paa Børsen det prisdømte Skib Rebecca, paa 100 Commercelæster, for 24,000 Rdlr.; en Pris, som er over dobbelt saa høi som Skibe af samme Størrelse og Godhed solgtes for i afvigte Aar. - Ogsaa paa Meubler Auctioner betales alle muelige Ting i denne Tid overdreven dyrt, som en Følge af Tidsomstændighederne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
J Dag solgtes ved Auction paa Børsen Jsle de France Sukker (meget ordinaire) 66 1/2 til 69 s., Caroliner Riis 18 Rd. til 18 Rd. 2 Mk., Campoy The 17 Mk. 2 s. til 17 Mk. 10 s., Bomuld 3 Mk., Liverpool Salt 19 Rd. 2 Mk. 8 s. til 19 Rd. 4 Mk. 8 s., Haysan 5 Rdlr., Propper 10 Rd. 3 Mk. pr. 1000, gule Nankiner 19 Mk. 13 s., Holl. Genever 18 Rd. 4 Mk. pr. Kielder a 15 Flasker, Holl. Propatria 7 Rd. Riset, Soja 5 Mk. 1 s. Fl., Thy 6 Rd. Pd., Hørfra 14 Rd. 3 Mk. Td.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Helsingøer den 27 Nov. Alle de igaar nedkomne Skibe gik nord efter. Fra Helsingborg hidkom Lieutn. Rals som Coureer. J Aftes kom en Bremsk Galliot fra Riga. En Brig, kom i Dag fra Østersøen. En Mængde Skind udskibes nu herfra til Sverrig. Disse ere her i ingen Pris. J Nat gik en Parlamentair til Helsingborg med Brevskaber bestemte til Jønkoping. En Galease og Jagt kom ned og gik nord efter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Natten imellem den 22de og 23de dennes, imellem 2den og 3die mærkedes af adskillige Personer her i Staden en svag Jordrystelse, og paa samme Tid er den ogsaa fornummet paa Landet 3 Mile fra Kbh. Friderits den 24 Nov. Hvor højt betalt Bonden end faaer de sunde Vare, han i disse Tider bringer til Torv, er dog begierligheden endog gaaet saavidt hos 2de Huusmænd af Trelle, at de i Gaar bragte et slagtet Kreatur til Torve, der efter alt Skiønnende havde været sygt og muligt deraf var død, for ogsaa at bringe dette i Penge hos den fattige Borgerklasse her, men vor nidkjære og virksomme Politimester, Byfoged Lang, lod Kiødet kaste i Søen, da de ingen Sundheds Attest, derpaa havde, samt gav dem saadanne Jrettesættelser, at de neppe oftere komme til Torv med slige Varer. Wiborg den 30de Octbr. Det er mærkeligt, at den stærke Rog som man baade i Fyen og Jylland tydelig fornam den 4 Septbr. og følgende Dage med Syd Sydost, har været afdet stærke Udbrud Vesuv samme Dag giorde i Jtalien, og som man her antog for at være Hedebrand, da det havde Lugten derefter. Aalborg den 27de Octbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Sidste Mandag Morgen Kl. 7 blev en Galease fra Lemvig, som førtes af Skipper Anders Hansen, Madsen, kommende fra Kbhavn med Munderingsforter, samt Hør, Salt og andet Stykgods, taget 1 Miil fra Hurupbroe tæt under Landet, af en engelsk Slup eller Jolle med 9 Mand, som var udsendt fra en engelsk Fregat, der krydsede 2de Mile uden for Hals Tønder. – Rygtet siger, at den igjen skal være taget af vore Kanonbaade. Rødbye den 29de November Si fecisti nega. Paa dansk: Naar du har forseet dig, saa skal du aldeles nægte Nødbye den 1 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
J Aaret 1803 bleve af mig vaccineret = 20 Summa 196.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Jblandt de Vaccinnerede var en Pige 30 Aar gammel. Paa nogle, men meget faa, slog Materien ikke strax an, men de maatte anden Gang vaccineres. J Begyndelsen fandt Vaccinnationen mange Vanskeligheder og Fordomme at overvinde, og jeg kunde neppe ved Overtalelser, ikke engang ved Exempler paa mine egne Børn, bringe det saavidt, at nogle faa, indfandt sig. J de følgende Aar blev det bedre, og nu behøver man kun at give et Vink, og alle, endog Bønder, ønske paa denne velgjørende Maade at bevare deres Børns Helbred og Frelse. Saaledes skrider Menneskeligheden med langsomme Skridt til det Jensen. bedre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Mariboe d. 4de December. Prisen paa Salt er nu steget til 4 Rdlr. 3 Mk. en Skp. Derimod falder det i Kbhavn i Prisen. 1 Fd. Aalborg Sild koster 8 Rd. 1 Tdr. Hvede er falden her i Byen til 8 Rd. 3 Mk. J Ralskov betales den med 10 Rd. – 9 Rd. 3 Mk. Paa Fejøe gives for 1 Tdr. Hvede 10 Rd. 1 a 2 Mk. For en Td. Byg 6 Rd. 2 Mk., og for en Td. Rug 9 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
J afvigte Kirkeaar ere her i Menigheden fødte 11 Drengebørn, deraf 1 Uægte, 10 Pigebørn, deraf ligeledes 1 Uægte, i alt 21. Døde af Mandkiønnet 16, af Qvindekiønnet 11, i alt 27, altsaa 6 flere Døde end Fødte. Jblandt de Døde opnaaede et Mandfolk en Aldet af 79 Aar, og en Kone blev 80 Aar gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Som et Forsøg er hist og her i Lolland Tobaksplanten dyrket med megen Heid, dog ikkun endnu i smaa Qvantiteter. En nye Maade at lave Kaffe paa. Man taget Rødebeder, renser og skjærer dem i store tærnede Stykker, at de, naar de ere brændte, ikke ere større end Kaffebønner. Saasnart de ere skaarne i Stykker, blive de først tørrede i Luften, og siden en Baggerovn, hvori der nyelig har været bagt Brød Saasnart de ere brændte, maler man dem eller støder dem i en Morter, derpaa siis de i en Haarsigte, og Kaffeen faaer af disse Rødebeder en ligesaa god Coleur og en meget bedre Smag end af Chicorie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Foruden Georg III lever der endnu 2 andre Jubelregentere i Europa. Det er Storhertugen af Baden og Hertugen af Dessan. Ogsaa den i Palermo residerende, vel ei begge Siciliers, men dog endnu det virkelige Siciliens, Konge er Jubeltegent: som Baarig Prinds udraabtes han til Konge i 1759, da hans Fader Karl 3 forlod den Neapelske Krone for at modtage den Madridske,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Spanien. (Af Moniteuren). Girona *) forsvarer sig endnu med en Haardnakkenhed, der allene er en Følge af den blinde Fanatisme og Munkevæsenets Fuleaand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-05
Ved et Krigspuds har det lykkedes Oprørgeneralen i Catalonien Blakke at forsyne den med nye Levnetsmidler, hvorved den er sadt i Stand til at holde sig endnu i nogen Tid.