Viborger Samler, 1830-10-16
Belgierne have nu gjort det afgjørende Skridt det den provisoriske Regjerings Centralcommittee har udstædt følgende af de Potter, Rogier, de Weyer og Grev de Merode undertegnede Proclamation. J Betragtning af at det er væsentligen nodvendigt, at bestemme Belgiens Fremtidstilstand, beslutter Centralcommitteen: Att. 1 De fra Holland med Magt løsrevne belgiske Provindser skulle udgjøre en uafhængig Stat". Centralcommitteen vil snarest muligt beskjæftige sig med Udkastet til en Constitution. 3, Der skal sammenkaldes en Nationalcongres, for at repræsenteerde forskjellige Provindsers Jnteresse, prøve Udkaster, til en belgisk Constitution, modificere dette, saavidt saadant ansees fornødent, og derpaa bringe det som en definitiv Constitution i Udøvelse i hele Belgien. Brussel den 4de Octbr. 1830." - Den provisoriske Regjering har samme Dag forlagt sit Sæde til det første Kammers Sal i Generalstaternes Pallads hvor Centralcommitteen fra Kl. 2 til 4 hver Dag modtager alle Tilskrivelser. - De belgiske Embedsmænd skulle i Fremtiden i Stedet for Eed kun aflægge et høitideligt Løvte, at ville opfyldt deres Pligter. - J Øvrigt er man i Brussel ikke ubekymret for den nærmeste Fremtid. En Proclamation fra Centralcommitteen af 29de Septbr. har befalet Jstandsættelsen af alle Barricader i Staden, og opfordret alle Patrioter til at holde sig i en permanent Forsvarsstand. Man venter en formelig Jndsluttelse af Staden af General Cort Heiligers fra Sydsiden og Prinds Friedrich fra Nordsiden. - Jmidlertid gaaer Belgiernes Sag bestandigt fremad. Fæstningerne Philippeville og Charleroi have overgivet sig til Borgerne. General var Geen i Namur har efter en uafbrudt Kamp fra Kl. 9 Form. til Kl. 7 Efterm. maattet rømme Staden og trække sig tilbage til Citadellet hvilket han Natten imellem den 2den og 3die Octbr. har overgivet ved Capitulation; de hollandske Tropper omtrent 300 Md., si fri Afmarsch til Luxemburg. Den nye Gouverneur Baron de Stassart, indtraf til Namur den 3die Octbr. og udstædte strax en Proclamation, hvori han takkede Borgerne for deres Heltimod, og erklærede sig stolt af, at den proisoriske Regjering havde overdraget ham Bestyrelsen af denne dyrebare Provinds men tilføiede tillige, at vigtige Arbeider endnu for en Tid kaldte ham tilbage til Brussel, hvorfor Hr. Zoude indtil videre vilde overtage hans Functioner i Namur. I en anden Proclamation opfordrede han Jndvaanerne til, ikke at samle sig i Nærheden af Slottet, fordi dette indeholdt betydelige Krudtmagasiner, hvilket kunde have en ødelæggende Explossion til Følge. Den 4de fandt Slottets Overgivelse Sted. Baron Stasfart afhentede General van Geen og førte ham til sin Bopæl i Staden. Herpaa begarhan sig igjen i Spidsen for mere end 20000 Borger til Slottet og plantede der den brabantske Fane. De hollandske Soldater vare allerede den foregaaende Nat afgaaede til Luxemburg. - Citadellet i Tournai har capituleret. Dets hele Material bliver overgivet til den provisoriske Regjering. De belgiske Generaler og Officierer beholde deres militaire Grader. De iblandt dem, der ikke have vendt deres Vaaben imod Belgien avancere en Grad og kunne strax begive sig til Brussel, for at paatale deres Ret. De, som vægre sig ved at erkjende denne Regjering, blive behandlede som Krigsfanger. De hollandske Soldater strække Vaaben og vende tilbage til deres Hjem. Officiererne forlade Staden strax efter Capitulationens Antagelse. - J Ostende have Belgierne erholdt 800 Kanoner, 160 Morterer og 3 a 4000 Fade Krudt. - Den 28de Septbr. - meldes der fra Brussel - bleve de hollandske Marscheolonner ved Tirlemont angrebne af Landboerne med en levende Geværild og mistede mange Folk. Den 30te angreb General CortHeiligers Tirlemont paa Ny med 6000 Mand Jnfanterie, et Corps Cavallerie og 16 Kanoner; efter en Times Fægtning blev han nødt til at trække sig tilbage med et Tab af 48 Døde, 40 Fanger og mange Saarede. De hollandske Tropper have ogsaa seet sig nødsagede til at rømme Vilvorde, hvor Dom Juan van Halen har opslaaet sit Hovedqvarteer. - Som den vigtigste Fordeel for Belgierne maa det imidlertid ansees at den hollandske Besætning i Lüttichs Citadeel af Mangel paa Levnetsmidler har seet sig nødsaget til at capitulere. Capitulationen er den 6te Octbr. afsluttet imellem Generalmajor Boecop og Grev Berlaimont. Den hollandske Garnison forlader Fæstningen med Vaaben og Bagage, og afmarscherer paa Veien til Mastricht. Generalen giver sit Æresord, paa at forebygge alle Excesser. Fortet bliver overgivet til Major Solivler, der i 8te Dage skal føre Commandoen i Kongens Navn. Hollænderne efterlade i Citadellet alt Material og al Krigsammunition med Undtagelse af 3 Feldtkanoner, som de medtage. Alle Belgiere forblive i Citadellet, og erholde Levnetsmidler imod Betaling; de iblandt dem, som ansee det overeensstemmende med deres Ære at følge med til Mastricht, kunne gjøre dette. - DinantsCitadel har capituleret; Besætningen er Krigsfanger.