JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1763-06-15
William Landefield fra Engeland Baglastet. Otto Andersen fra Aaresund Baglastet. Jacob Klaasen fra Amsterdam med StykGods. John Stanchlif fra Engelland Baglastet. Niels Jessen fra Hamborg med StykGods. NB. Udi forrige No. 3 af det Moralske Stykke, i stæden for skarpseendes Vindue, læses: Vidne. Og i stæden for nyt og vist Raad, læses: viist og vist Raad. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Nu begynder min Mand ogsaa at blive utaalmodig, Vore Bøger ere snart alle udlæste, og Tiden falder Ham lang. De veed at jeg er lidt Skielmsagtig; Jeg forekaster Ham sin Egensindighed, hvorover Han vel bliver noget fortørnet, men jeg veed strax et andet Middel at forsone Ham; Jeg viser Ham Vor Mad-Kurv, og saa er Han igien tilfreds stillet. For at være vis paa at Vi ej skal komme til at lide Hunger, beseer Han nøie hver Dag vor Forraad af ædende og drikkende Vahre, thi Han troer ikke at jeg med mit Fiskerie, kand være i Stand til at ernære os. Han har i Dag sendt den Baad tilbage som forsyner os med Levnets Midler, og dermed ladet bestille saa meget at vi ikke, om Reisen endnu varer nok saa længe, skal komme til at lide Hungers Nød. Hans Majestæts Naade imod Ham er Dem vel ikke ubekiendt, og jeg venter at vi ikke ilde skal passere Tiden, Vores Skipper er en lystig Mand, Han haaber at vi inden faae Dage skal faae en føjelig Vind. Continuationen følger næste Uge.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Til Kiøbs. En stor Korn- og Enge-Løkke paa Byens Mark, paa hvilken i næstafvigte Høst er nedsaaet 3de Tønder Vinter=Rug, og i dette For=Aar 1 og en halv TøndelHavre, og har desuden en anseelig Deel Græsland, og Leilighed til Havn, samt bestandig godt Vand, foruden Fiske-Dam, Fiske-Kum, indhegnet Hønse-Gaard, en nye og en gammel Lade Bygning, den første med Tærske-Love, item tilhørende Huusmands-Stue, og a parte, et lidet Stue=Huus, er under Haanden at faae til Kjøbs; og, naar Liebhaberne addressere sig her til Bogtrykkeriet, kand de omBelejligheder, Priis og Vilkaar nyde god Underretning. Løkken er i god og vel hæv idet Stand; og kand sælges enten uden eller med paastaaende Avl og Avgrøde. Hos Kjøbmand Frans Gottlieb Wolser at faae, god Dynkirkens Rappee udi smaae Krukker til 6 a 7 Pund, saavel som og i enkelte Punde og mindere, for billigste Priis. Jtem friske og nyelig hjemkomne Citroner, Pomerantzer og Apeldesiner.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Hos Rasmus Dybwad her i Christiania er endnu at bekomme, nogle Dusin dobbelte og enkelte røde uldene Huer, af en meget smuk ægte Couleur, for billig Priis. Ligeledes forventer hand i October eller November Maaned førstkommende, nogle Hundrede Dusin dito Huer, hvilke baade bliver fiinere og større, end det Partie hand for nogen Tiid siden til de Herrer, Kramhandlere har leveret; Og da Prisen. des uagtet skal blive den samme, saa anmodes Kjøbmændene, som ikke allerede selv haver ordineret fra fremmede Stæder, at de behagelig ville forsyne sig hos ham, allerhelst da hand kand levere dem Huerne. i deres Huuse, for en langt ringere Priis, lend de, ved selv at forskrive, kand have dem for. Saa er og hos bemeldte Dybwad indlagt til Forhandling nogle hvide smukt udsyede Sommer Vester, for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Ligesaa er hos ham at bekomme: Extra god god Congo, grøn Thee, adskillige Sorter Porcellain, Caffe=Bønner, Sukkere og Sirup, Jydsk Horn Lim, Viine og Brændeviine baade Fransk- og Kiøbenhavns-Korn-Brændeviin, alt for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Bekiendtgiørelse. Paa Christiania Post-Contoir er følgende Breve uindløste beliggende, nemlig: Til Mad. Pharoe nee de Rolssen, a Hennæss. Mad. Monrad nee de Grønvold, a Diesen. Jacob Schioldborg, a Kongshau. Ole Jngebretsen, a Olloug. Nicolai Ytter, a Christiania, Svensk Brev. Peder Vigt, a Christiania. Mad. Stockmand, a dito. Mad. Mørch nee de Moss, a dito, Jstrael Steenberg, i Norge, Svensk Brev Jan Frøyling, a Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Cancellie-Raad Todall, a Christiania Svensk Brev. Joen Rygg, a Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Jnspecteur Ahren, a Christiania, Svenske Brev.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Lieutenant Andor Berg, a Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Tolder Christopher Triis, a Norge, Svensk Brev. Hr. Wilhelm Trold, til Hedrums Meenighed, a Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Obristinde Greens, a Haslef PræsteGaard, fra General=Post-Amtet. Søren Sandersen, i Hellersen.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Uhrmager Anders Larsen, a Biernæs, Svensk Brev.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Fødde og Døde. Fra 14de til 21de Junii er i Byens Kirke døbt: 1 Barn: Begravne 5. Altsaa i denne Uge 4 fleere døde end fødde.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Adskilligt. Fra Bergen berettes: at Præsident Mathiesen er ved Døden afgaaen.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Fra Sverrig er indløben Communication, at Cammerjunker Flotow meget hastig er bragt af Dage.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Jndkomne Skibe. Fra den 15de til 22de Junii ere følgende Skippere til Christianiæ Toldboed, ankomne, nemlig: Samuel Samuelsen fra Bergen med Pot-Aske.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Robert Worckman fra Engelland Bal lasted. Temme Zylman fra Holland med Tagsteen. Francis Cliston fra Engelland Ballastet. Lars Jostesen fra Kierteminde med Korn og feede Vahre.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-22
Ole Albretsen fra Bergen med Fiske-Vahre. Jens Holm fra Aarhuus med Korn-Vahre. Thomas Scheen fra Dunkirken Ballastet. Jespersen fra Kierteminde med John Korn og feede Vahre. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
fordske JntelligensNo. 6. Onsdagen den 29 Junii 1763. Bo Bo Oeconomiske og andre Efterretninger. At gjøre Vin af Russiner.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Da jeg havde mit Qvarteer i Gravesend, havde min Vertinde Vin, som hun selv havde gjort af Russiner, hvilken var saa skjøn, at de, som vilde ansees at være Kjændere af Vine, havde ondt for at skille den fra Madera Vin. Jeg fik Recept paa, hvorledes den blev gjort, hvilken var saadan Til 100 Skaalpund Smirna=Rus siner tages 45 til 50 Kander Vand, hvilket siden røres om 2 Gange hver Dag i 14 eller 16 Dages Tiid. Derpaa krystes. Russinerne vel, og Vinen (eller den ud krystede Saft af Russinerne) tyldes paa en Anker, som holder hen ved 30 Kander omtrænt. Siden tages et Stykke bruunt Papiir, som stikkes fuldt med Huller og lægges over Spunds-Hullet. Noget af Vinen eller den udkrystede Saft maae forvares udi et Kar til at fylde Ankeren, eftersom den arbeider sig ud eller æser over Siden maae den staae, indtil den gandske holder op at æse. Derpaa tages 3 Pægle vel distilleret Brændevin, et Skaalpund, af det bedste Sukker, Hviden af 16 Æg, og 2 Lod Alun, som er kogt i en Pægel Vand. Alt dette blandes vel tilsammen og hældes paa Ankeren, som rystes vel om, spundses og lades staae i et Aar inden det tappes af. Her maae mærkes 1.) at naar en i Begyndelsen blander Russinerne og Vandet tilsammen, saa slaaes Vandet i et Kar eller Vand-Saa, der maae være gandske reen. Jmedens begge Deele omrøres i samme Kar, bedækkes Karet med et Klæde, at Støv eller detslige ikke kommer derudi. 2.) Hvispes Sukkeret og Æg=Hviden. inden Alunen kommes derudi, Ti dersom man kom Alunen deri paa en Gang, da vilde den gjøre, at Æggene bleve til Ost. Vandet, som Alunen er kogt udi, bør og staae til det bliver svalt, førend det slaaes til Sukkeret og Æggene.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
(Det kand efterlæses udi Pehr KalmOeconomie Professor i Abo hans Reise til Nord-America 2 Tom. paa. 18. Con Continuation af Madamt Ø.: Breve.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Den 26 Maji. Efter at vi til denne Tiid har ligget stille for Anker, har vi nu endelig hidset vore Seil op, og det synes mig som jeg allerede er midt iblandt det store Havs Jndbyggere. Jeg havde snart tabt alt Haab, at komme løs fra denne Anker Grund hvor Vi laae. J Gaar lod Vi os endnu forsyne med meere Proviant; Klokken 6 om Morgenen, da vi mindst tænkte derpaa, forandrede Vinden sig, og Vi havde indtil Klokken 1 en liden Vind af Vesten, derefter begyndte det at blæse stærkere. Til Søes er det behageligt at seile med liden Vind; endskiønt det ikke er saa fordeelagtigt, som naar det kuler stærk. Jeg er af den Humeur, at jeg heller vil det skal blæse brav og derved kommer sort, end ved alt for stille Veir blive liggende i Søen. Nu kand Vi allerede see Nordlyset, som hielper os at Vi kand være under Seil den heele Natt. Paa tor Dage haaber Vi at have Landet af Norge, Det skulle ikke være mig imod om Vi og fik en temmelig Storm, naar vi allerne kunde komme fort. Den 27de. J Dag maae Vi lavere. De veed af Erfarenhed, hvad kiædsommeligt Arbeide dette er til Søes. Ja, Kiære Broder, det som er endnu værre, Vi maae gaae den Vej tilbage Vi ere komne fra. Anderledes er det ikke at boe paa Søen. J dette Moment holder Vinden op, og Vi maae igien ligge stille. Ach! hvor vilde jeg ikke have ønsket, at Vinden enten ikke havde begyndt at blæse, eller og at den havde vedvaret; thi nu er jeg langt meere utaalmodig. Der, hvorVi laae, var jeg allerede saa vandt til; men nu er alting i Ulave; Vores Seng, vore Kiøkken=Sager, og alt hvad der er, er nu kommen i en anden Skikkelse.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Den 21. Junii. Nu er det allerede 3 Uger siden jeg ankom til Christiania. Jeg veed næsten ikke for lutter Glæde, hvor Tiiden bliver af, saa fornøjet er jeg over at jeg er sluppen af mit Træe=Fængsel paa Skibet. Her er vanskeligt at faae Loge menter, efterdi faa Huuse ere saaledes indrettede, at derudi er 2de Kiøkkener, og det er næppe at man kand faae de fornødne Kammere dertil.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
J det øvrige befinder jeg mig her overmaade vel. Indbyggerne paa dette Sted. ere extraordinaire artige, høflige og tienstfærdige, og det synes som en medfød Dyd hos dem, at optænke alle Slags Fornøjelser for at divertere Fremmede. J Christiania findes en Mængde af fornemme Stands Personer: Alle kappes om at giøre Norge til et Paradis for Fremmede. De sleeste af Jndvaanere besidder store Midler. I deres Giæstebudder bliver man gemeenlig serveret med 24 til 30 Retter, Mad, og man drikker i Proportion af Retterne. Sommeren, saa længe den varer, er uden lige; Natten selv er ikke engang dunkel: Ved Midnat kand jeg endnu see at læse, Klokken 3 om Morgenen staaer Soelen alt paa Himmelen igien, og skinner klar som ved Middags Tiider; Men beklagelig, Alle disse Naturens Andig digheder varer kun saa megen kort Tiid Man har fortælt mig her, at Vinteren er nesten 9 Maaneder lang, og Dagene, meget korte, siden det ikke før Klokken 9 om Morgenen bliver lyst, og Klokken: igien om Eftermiddagen er det allerede mørkt. Den Tiid regner det sielden, men Kulden varer immer ved. Man diverterer sig med at kiøre i Slæde, og saaledes for driver man den lange Tiid. Efter Beretning skal Brændet ikke være kostbart, saasom det findes her i Overflødighed: Jeg troer derfor nok, at Vi Vinteren over forbliver i Christiania. Denne Gang kand jeg ei skrive meere: De veed at jeg stedse henlever Deres hengivne Syster. C. H. Ø.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Bekiendtgiørelse. Udi Byefogdens Logement, her Staden, er i hans Fraværelse af en ubekiendt Person bleven indleveret en graae Klædes Rocdelohr, med Taksigelse for Laanet: Samme vedkiender Byeforden sig saa meget mindre, som han paa den Tiid ingen Roedelohr havde udlaant, og derfor herved vil have rette Vedkommende om saadan Feiltagelse advaret, og at Rodelohren hos Ham ligger ferdig til Afhæntelse.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Skipper Christian Greisan, agter sidste i denne Uge at blive ferdig, for at seile directe til Kiøbenhavn; Skulde nogen være Sindet at reise som Passager, eller have noget Gods at sende derhen, kand de melde sig hos Bertel Madsen Møller. Til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Hos Bildthugger Ole Meyer paa Hammersborg er til Kiøbs og for billig Priis at bekomme: en let Reise-Carrioltil en enkelt Person, med dertil hørende Messing-beslagen Seele.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Hos Kiøbmanden Ole Hoff, boende udi Kirke-Gaden her i Christiania, er at bekomme for billige Priser følgende Sorter af Specerier og Farverier: Rusiner, Corenter, lange Mandler, Risen Gryn, Caneel, Cardemome, Muskate-Blomme, Negliker, Muskater, Safran, hviid Jngefær, Peber, Allespecies, hviid Fransk Florentiner-Olie. Færnebok, bruun, rød og guul Brissel, Victol, Gal-Æble, Spansk grønt, Krop, Jndigo, rød Minie, Bleeg hvidt, Uldrian, blaae og hviid Stivels, Pot-Aske, rød og hviid Viinsteen, Gurkemeje, Silverglidt, Alun Beste Sort Citroner til 2, 3 a 4 Skilling Stykket. De, der lader dem selv afhændte i Dusin viis, nyder pr. 24 sk. til Paagift 3 Skilling.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Ligeledes kand bekommes allerfineste og beste Sort Keiser-Thee, samt extra fiine Levanske Caffe=Bønner, a 2 Mk. 12 s.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Fødde og Døde. Fra 21de til 28de Junii er i Byens Kirke døbte: 2 Børn: Begravne 4. Altsaa i denne Uge 2 fleere døde end fødde.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
J Bogtrykkeriet er til Forhandling nedlagte følgende Materier.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Det første Forsøg paa Norges Naturlige. lige Historie, Anden Deel, forestillende dette Kongeriges Luft, Grund, Fielde, Vande, Vexter, Metaller, Mineralier Steen-Arter, Dyr, Fugle, Fiske, og omsider Jndbyggernes Natureel, samt Sædvaner og Levemaade. Oplyst med Kaabberstykker, af Eric. Bontoppidan, Dr. Sandheds Kraft til at overvinde den Atheistiske og Naturalistiske Vantroe, forestillet i adskillige Historiske Exempler paa saadanne Religions Spottere, som enten have vendt om og givet Gud Ære, eller og taget Ende med Forskrækkelse. Til opbyggelig Efterretning af troeværdige Skrifter, samlet og udgiven ved F. Pomtoppidan, Dr. Eutropii Philadelphi Oeconomiske Balance eller uforgribelig Overslag paa Dannemarks Naturlige og Borgerlige Formue til at giøre sine Jndbyggere lyksalige, saavidt som de selv ville skiønne derpaa og benytte sig deraf. Frimodige Vidnesbyrd om det væsentlige af de Christnes Troe og Pligt, i nogle christelige Prædikener, over en Deel aarligen indfaldende Texter, holdte for det Kongelige Herskab og Hoff Meenigheden ved Dr. E. Fontoppidan. Visse og vigtige Sandheder, forestillede i nogle Prædikener.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Dr. Er. Pontoppidans opvækkelige Hyrde-Breve. Fornøjelige Aften Timer eller adskillige Samtaler imellem de trende fortroelige Venner, Philemon, Cato og Evan der.
Norske Intelligenssedler, 1763-06-29
Dr. Erich Fontoppidans Afhandling om Verdens Nyehed eller Naturlig og Historisk Beviis paa at Verden ikke er af Evighed, men maa for nogle Tusinde Aar siden, have taget sin Begyndelse. Annales Ecclesiæ Danicæ Diplomatici oder nach Ordnung der Jahre abgefassete und mit Urkunden belegte Kirchen Historie des Reichs Dennemark mit moglichster Sorgfalt zusammen getragen von Erich Fontoppidan, 3 Deele. Hora Visitationis Potentum per EuropamAugustissima Domus Oldenbur. afgica in nuce angusta, Regum Dania, ex stirpe Oldenburgica cones & Gesta, occasione felicissime Coronationis Monarche Augustissimt, FRIDERICI V. Pii, Sapientis, Magnanimi, Tabulis SynopticiscomprehensaManu debili sed devota R. Fontoppidan. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
heddele
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Nordske Jntelligen No. 2. Onsdagen den 6 Julii 1763. De Continuation af de Breve Madame Ør har skrevet paa Hendes Reise. i Norge, dette er dateret Christiania den 2 Julii 1755. Min Kiære Chloris! Jeg beder Hende Tusinde Gange om Forladelse, at jeg saa længe har ladet det beroe med at underrette Hende om, hvor jeg var og hvorledes jeg befandt mig; Jeg kand forsikre Hende paa, at lige fra min Ankomst her til Stædet, har jeg saaledes været occuperet med at indrette min Huusholdning og andre Huus=Affaires, saa det har været mig gandske umueligt at fuldbyrde denne min tilbørlige Skyldighed, førend just nu. J Christiania mangler, der adskillige Beqvemmeligheder, som foraarsager, at det ikke er synderlig beleilig for Fremmede der at opholde sig; Det er neppe, at de, som ere nødte til at holde Huusholdning, kand dertil faae de fornødne Huusvaaninger. Denne Stad er anseelig stor, men bygget paa den Gothiske Maade. Her findes mange rige Familier, men, om jeg skal sige min Sandhed, synes mig her er et eget Folk, Jngen, som i det mindste ej har 12 Værelser at boe i, finder sig vel logeret, og det skulde falde dem meget ubeleiligt, at overlade et eeneste deraf til nogen Fremmed; og uagtet, at man endog tilbød dem saa høi HuusLeje der af, som de efter billighed kunde prætendere, saa var det dog ikke mueligt at faae, siden det holdes for en Skam at boe i et mindre Rum, og at leje bort afsine Værelser til Fremmede. Foruden dette er her endog en temmelig Ulejlighed, som bestaaer deri, at der ikke i den heele Bye findes en ordentlig Spise-Vært, og det er særdeles incommode for Fremmede; Jeg er derover bleven tvungen til at forsyne mig selv med al fornøden Huusgeraad og Kiøkkentøi, og det falder mig endnu saa meget meere ubeleiligt, som jeg ikke veed hvor længe vi komme til at opholde os her, dog troer jeg nok, at vi næste Sommer overblive paa dette Sted, derfor har jeg ladet mig underrette om, hvad man her fornemmelig har at lagttage.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Her er et Land, hvor Sommeren er forskræk skrækkelig varm, og i en lang Tiid er her snart ingen Nat. Ved Midnat kand man see at læse den fiineste Skrivt. Jeg har derfore skrevet min Svoger til, at jeg vil læse baade Nat og Dag. Men det er en Fortræd. Denne delige Tiid er af saa liden Bestandighed. Sommer-Aftenen er fuld af lutter Yndigheder. Er man i Marken at promenere, finder man sig oplivet af de angenemme og vellugtende Blomster, som over alt findes, der ligesom med deres igiennemtrængende Kraft kappes om at vinde de Forbigaaendes Yndest. Deres Lugt er saa stærk og saa fortræflig, at den heele Mark synes at være balsammeret. Fuglene med deres delige Sang bemøjer sig ikke mindre at giøre Menniskene denne Tiid fornøielig, de synge den heele Nat igiennem, man kalder her Natten, den Stund, man ej seer Soelen, og det er en Tiid af 2 Timer. Nu paa denne Tiid begynde Dagene at blive kortere; dog kand jeg endnu Klokken 9 gandske vel see at bruge min Sye=Naal. Jeg har hørt, at i September begynder Vinteren at komme, og i November skal Søen og de ferske Vande alt have lagt sig. Vinteren er her ikke ubehagelig, det regner sielden og Himlen er altid klar. De Jndfødde giøre sig mange Fornøielser i Slæde paa Vinter=Føret. De farer over Bierge og Dale, paa Søen og andre Vande. Deres Slæder, hvorudi der gemeenlig ej kand sidde meere end en Person, komme frem med en forunderlig Hastighed. Om Sommeren maae man være ligesaa forsynlige som Myre. Dersom man da ej passer paa at indkiøbe alle fornødne Levnets-Midler til Huusholdningen, som Kiød, Fisk, drikkende Vahre, Lys, Brød, og Salt, saa kand man den heele Vinter igiennem ei bekomme det ringeste deraf for Penge, og min kiære Chloris! Hun kand aldrig troe hvor besværlig dette falder mig. siden jeg ikkun har en saa gandske liden Huusholdning at forsyne. Dette uagtet, lever jeg dog fornøjet og ved god Helbred, min Mand er nu paa sin Vallfart og krydser om i Biergene. Jndvaanerne her i Landet, ere særdeles gode Folk, de ere høflige og giøre sig en Fornøielse af, at kunde være Fremmede til nogen Tieneste. De elsker meget Sælskaber, et godt Bord og et godt Glas Vin. Det eneste jeg har at udsætte paa Dem, er at De æder og drikker alt for meget. Bliver man hos nogen indbuden til Giæst, maae man baade før Maaltidet og efter Caffeen tage en Dosis, jeg for min Part har dog saa længe sadt mig derimod, at jeg endelig har faaet Tilladelse at have min frie Villie, og nu er jeg min egen Herre. Jeg æder og drikker, derfor, saaledes som jeg alle Tider har været vandt til, og paa denne Maade lever jeg særdeles fornøjet. En Ulejlighe, har endnu mødt mig her. Faae har kundet alle mit Moders Maal. Det Tydske Sprog, er ikke meget i Brug, det Franske er meer almindeligt, og dermed har jeg og hiulpet mig frem. J det øvrige findes her en Hoben fornemme Folk i Byen, jeg er ikke meget ude, siden min Mander borte. Egnen her og Christiania er fortræflig, og de Promenader. Promenader her findes, ere af de allersmukkeste. Dette maa være nok for denne Gang. Jeg er stedse den samme Celimene.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Til Kiøbs. Hos Kiøbmand Lars Klouman er at bekomme: Beste Lissabons Olie, a 1 Mark 6 sk. Potten, og hvilken der behager at tage 40 Potter eller meere, nyder Potten af 1 Mk. 4 sk. Ligesaa beste Olie pr. Flaske 1 Mk. 16 sk. Gode Olivers 1 Mk. 16 sk. pr. Flaske. Spansk Grøn udi Pundeviis a 1 Mk. 20 sk. God Fransk Jndigo, pr. Pundet 1 Rdlr. 84 sk. Agergield og Bruun rødt, hver Sort for sig, a Pund 6 sk. Beste Franske Rapee, kand faaes, saavel i Krukker, som Pundeviis, og saa lidet som behages. Spansk Cortulion kand og faaes. Guld- og Sølv-Tredser med det dertil fornødne af Hæmper og Knapper, samt Feldt-Tegner til differente Priser, saa og Guld-Baletter med Knapper til Klædninger og Sølv=Baletter til Officierer, Beste sort Gros de tour kand bekommes til 1 Rdlr. 1 Mk. 8 s. allernøieste Priis, Risen Gryn pr. 100de Pund 6 Rdlr. 22 Mark. Mands SilkeStrømper, sorte og hvide, Paret 3 Rdlr. Dito Uldne sorte Strik-Strømper og Drenge-Strømper, samt FruentimmerStrømper af differente Sorter til meget gode Priser, ægte Guld og Sølv i Bøger.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Adskillige Sorter nyeste og højeste Mode Silke-Tørklæder, item Cartun- og Lærrets-Tørklæder, alle af smukke Couleurer og god Bonitee, alle slags Specerier og Farverier, &c., alt for billigste Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Afgangne Hr. Jver Brinches forhen tilhørende Gaard, beliggende ved Hospitalet udi gamle Byen, er under Haanden at faae til Kiøbs hos Eieren Frue Profesforinde Haberdorph. Huuset bestaaer af tvende Stuer til Gaden, hvoraf den ene er betrukken, een til Gaarden med et comoed Kiøkken og indrettet Spiis=Kammer, tvende Overværelser, hvoraf det ene ligeledes er betrukken, med Indretning til tvende andre, en meget skiøn Kielder. Skulde nogen af Liebhaberne forhen vilde besee Huuset, da staaer det aaben til Eftersyn fra Tiirsdag til Fredag udi næstkommende Uge fra Klokken 9 til 12 om Formiddagen, og 3 til 6 om Eftermiddagen.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Hos Claus Nissen er at bekomme: 10 Pund beste Engelsk Humle, for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Hos Bildthugger Ole Meyer paa Hammersborg er til Kiøbs og for billig Priis at bekomme: en let Reise-Carrioltil en enkelt Person, med dertil hørende Messing-beslagen Sæle.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
2de Korn- og Enge-Løkker med hosstaaende Huuse-Bygning og Hauge-Tomt kand faaes under Haanden til Kiøbs, enten nu strax med paastaaende Avl og Afgrøde eller foruden samme. Om Beliggenheden og Prisen gives nærmere Efterretning heri Bogtrykkeriet. Udlaante og ikke igien erholdte Sager.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
En Ride Sadel af brunt Læder, med Bidsel og Tilbehør, saa godt som nye, er for een rum Tiid siden udlaant. Jtem: En sort Sørge=Kappe, for kort Tiid siden udlaant og ikke tilbage leveret. Ombedes herved de Laanende ville behage at levere samme Eieren igien, eller om nogen kand give Oplysning, hvo samme i Hænde haver, behage at melde det her i Bogtrykkeriet, da skal Anmelderen nyde en Recompence, og derfra Eiermanden anmeldet til Efterretning og Afhæntelse. Tabte Sager. Skipper Anders Andersen fra Arendahl. som fører Skibet Emanuel, som her er beliggende, haver afvigte Fredag mistet sin Tegne-Bog, med endeel Skibs-Papire, som ikke kand være nogen, uden ham tjenlige; derfore er hans Begiering, at om, nogen skulde finde bemeldte Tegne-Bog, som er mærket med Latinske Bogstaver, Peder Larsen Røer, de da vilde behage at melde dem hos Mæchleren, Berthel Madsen Møller imod en convenable Recompence.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Bekiendtgiørelse. Foruden de forhen bekiendtgjordte herpaa Christiania Post-Contoir overliggende Breve, hvoraf endeel allerede ere afhæntede, findes endnu følgende: Madame Hamond nee de Strochen, en Opdalen.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Anne Cathrine Bendsdatter, a Nie Sieløe. Knud Nielsen, a Kragtorp. Hans Edstrøm, Svensk Brev.