JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Alle Værelserne paa Slottet ere i den senere Tid blevne moderniserede, paa et eneste nær, der, som en hellig Levning, endnu staaer tilbage i hele sin oprindelige Form. Dette Værelse findes i øverste Etage i den forreste Fagade ud til Haugen. Det har været Frederik den Fjerdes Arbeidsstue. Herfra har man den herligste Udsigt lige ud over Havet til Sverrig. J en god Kikkert seer man herfra tydeligen Malmøe, Lund &c. med deres Kirker og Bygninger. Alting i dette Cabinet er blevet opbevaret. Det har det samme Bord af italiensk Marmor, de samme 4 gammeldags Stole, den samme Coridon, som fjerde Frederik betjente sig af. Panelet er malet i chinesisk Smag, og Maleriet paa Væggene er ikke ilde. Paa Loftet er anbragt et malet Compas, paa hvilket Kongen strax kunde see Vindens Direction, og som viser tilfulde hvilke alvorlige og nyttige Gjenstande, der sysselsatte denne store Konges Opmærksomhed. Dette Værelse beboes i dette Øieblik af Hr. Kammerherre v. Holstein, Chef for Kongens Livjægercorps, som af Agtelse for fjerde Frederiks Minde vaager over, at denne Helligdom ikke ved nogen muelig Forandring skal tabe noget af sin oprindelige ærværdige Form. Gjennemtrængt af varm Følelse for alt hvad der minder om hiin store Monarks daadfulde Liv, har han ikke engang villet tillade, at et lidet Hul, som med Tidens Længde er kommet paa eet af Tapiterne, maatte lukkes førend den Fersken, der var malet paa dette Sted, bliver anbragt igjen ved en duelig Malers Haand, fuldkommen lignende den forrige. Paa Væggen hænger et gammelt Malerie, forestillende en Jagthund i naturlig Størrelse, temmelig godt malet, med et Guldhalsbaand, hvorpaa staaer C. Formodentlig har denne Hund været Kong Christian meget kjer, maaskee engang reddet ham Livet, eftersom Sønnen havde den hængende i sin Arbeidsstue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
En anden Mærkværdighed paa Slottet er en Plafonds i den store Sal, hvor Rosentaflet holdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Hs. Exc. Herr Cancelliepræsident Kaas, Storkors af Dannebrogen, som i Begyndelsen af April Maaned afgik til Paris, for at overbringe Keiser Napoleon Hs. Majest. Kongen af Dannemarks Lykønskninger, i Anledning af Hs. Majest. Kongen af Roms Fødsel, er den 18de d. M. kommen tilbage hertil tilligemed Hr. Kammerjunker og Divisionsadjutant v. Jessen, der havde ledsaget ham som Cavaleer. Hs. Exc. har under sit Ophold i Paris modtaget mange Beviser paa Hs. Keiserl. Franske Majestæts Velvillie og paa Allerhøistsammes venskabelige Sindelav mod Hs. Majest. Kongen af Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Hs. Majest. har allernaadigst tilladt, at Breve, den Kongel. Tjeneste eller offentlige Anliggender vedkommende, som udgaae fra de Kongel. Collegier, Departementer og Commissioner, saavelsom fra Øorighederne og de flere Kongel. Embedsmænd, der ere berettigede til portofri Brevvexling, maa, under nærværende Omstændigheder, modtages paa Postcontoirerne til portofri Forsendelse, uagtet de ere forseglede med Oblat, dog under den Bestemmelse, at der paa Seglets Side skal, foruden samme, med Farve aftrykkes et særegent Stempel af den Art, som enhver Authoritet eller Kongel. Embedsmand, der er tilstaaet Portofrihed, dertil maatte lade indrette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Under den 17de f. M. har det behaget Hs. Majest. allernaadigst at udnævne Kjøbmand Jens Jacob Escheels i Altona til Dispacheur sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
J Handelen med Colonialvarer har her nylig igjen været nogen Bevægelse. Caffe er bleven betalt med 11 Mk., raa Sukker med 7 Mk. 8 s. Candis med 11 Mk. 8 s. Men siden nogle Dage er Alting igjen temmelig stille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Den skjønneste Bygning, som efter Bombardementet er bleven opført igjen paa en afbrændt Tomte, og som nu næsten er ganske færdig, er Gaarden No. 37 paa Hjørnet af Klosterstrædet og Skindergaden. Hr. Muurmester Thrane har bygt den for egen Regning, og, saavidt man veed, koster den ham 90,000 Rdlr. Den er særdeles smagfuldt bygget i den italienske Stiil, og kan tjene til Beviis paa, hvad Kjøbenhavn engang vil blive til, naar lykkeligere og fredeligere Tider tillade, at gjenopbygge alle de afbrændte Tomter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
J Opdals Præstegield, i søndre Trondhjems Amt, blev nylig ved Jordgravning funden et Spyd, en Stridsøre, nogle Pile og noget mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Mariboe den 18de Julii. Paa Markedet i Nyekjøbing paa Falster den 16de dennes bleve 3de Heste skudte, som befængte af Snive, 2de smukke Heste kostede 1625 Rdlr. Der var ellers paa ovenmeldte Marked megen Efterspørgsel efter gamle Heste. - Veiret vedbliver at være meget gunstig for Hvesletten og Tørveskjæringen, men heden er og bliver næsten utaalelig. Paa sine Steder skal Rughøsten allerede have begyndt. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Kjøbenhavns Vexelcours d. 19 Julii. Speciesbankens Cours af Danske Bancosedler mod Species 8015.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
(Af Hamb. Corresp.) London d. 4 Julii Moniteur. Lord Wellingtons Depecher ere daterede Albuherra d. 12 Junii og melde blandt andet, at Lorden ikke har fundet det raadeligt at slaaes i Nærheden af Fæstningen Badajoz, deels fordi den flade Grund vilde være gavnlig for det fiendtlige Cavallerie, deels fordi Fæstningens Besætning kunde tage Deel i Fægtningen, af hvilken Aarsag han trak sig mod Albu herra, i det Øiemed, at levere der et Slag. Underdisse Omstændigheder har det været nødvendigt, at ophæve Badajoz's Beleiring. – Efter Breve fra Lissabon, der gaae til d. 17de, er det aabenbart, at Fienden sammentrækker alle sine bevægelige Tropper i Estremadura, og gjør de største Anstrængelser, for at gjenoprette sine Sager i det sydlige Spanien, hvor han synes at ville holde sig med Magt. Det er derfor sandsynligt, at endnu i Forveien et blodigt Slag vil finde Sted, hvis Udfald vil bestemme Søndens, maaskee hele Halvøens Skjebne. Man anslaaer Fiendens hele Styrke for 60,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
General Spencer er i Castel Branco og marcherer med General Marmont i parallel Retning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Da det franske Rytterie er ankommen i Los San tos, saa har den engelske Fortogt trukket sig tilbage til Albuherra, hvor det rimeligviis vil komme til et Slag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
London d. 6 Julii. (Monit.) Fra Vandene ved Wingøe have vi faaet Depecher fra Admiral Saumarez. Man troer i London, at Lord Wellington vil blive nødsaget til atter at trække i den forskandsede Leier ved Tørres Vedras. De frugtesløse Storme mod Badajoz have kostet os og vore Allierede over 1200 M. General Spencer har, førend han brød op, for at støde til Lord Wellington, igien ladet Almeidas Fortificationer, som han selv havde forhen igjen istandsat, ødelægge. Man anslaaer nu den forenede franske Armee ved Badajoz, som en godt provianteret og i en god Stand, til 75000 M., foruden Reserven, som er bleven tilbage i Cindad Rodrigo. Man maa tilstaae, at de Franske mesterligen have vidst at iværksætte deres Forening og ere os blandt andet meget overlegne i Henseende til Cavallerie. Major Greachy af 17de Regim. der commanderede Stormen mod Badajoz, er tilligemed 3 Officierer bleven dræbt. Man troer nu ikke, at det for det første vil komme til et almindeligt Slag, Lord Wellington sender al sin Bagage tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Paris d. 9 Julii. Antallet af de Fanger, der d. 28 Junii bleve tagne ved Tarragona, beløber sig, efter en officiel Liste, til 9781, hvor blandt 497 Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Preburg d. 6 Julii. J Følge Efterretninger fra Belgrad holde Russerne og Tyrkerne sig nu paa deres Grændselinie ganske rolige, og man forsikkrer, at Vaabenstilstanden atter skal være forlænget paa 3 Maaneder. Efter alle Anstalter at dømme, som de russiske Tropper have gjort i Belgrad. kunde samme synes at ville snart forlade denne Stad, Alle Munitions= og Bagagevogne ere blevne udbedre de og alle Livrandeurer tilkjendegivet, indtil videre ikke at anskaffe Frugter for Russerne. Efterretningen om Erkehertug Carls Formæling stad fæstes i Breve fra Wien. Han ægter H. Prindsesse Amalia af Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Moniteuten leverer et Udtog af Statssecretariats-Protocollen, indeholdende de Hanseatiske Departementers General-Organisation. Den i Hamborg nedsatte Regjeringscommission skal vedvare indtil 1ste Januari 1812. Fra den Tid af skulle disse 3 Departementer forvaltes af en Generalgoverneur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Lüttich d. 9 Julii. General Verger de Barreaux, Commandant i Ourtedepartement, har tilkjendegivet alle Mairerne i Departementet, at 1500 til offentligt Arbeide dømte Personer ere undvigte fra deres Værksteder i St. Quintin, og anbefalet dem de i den Henseende nødvendige Forsigtighedsregler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Den gamle Konge af Sardinien skal være død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Ridder Canova, General-Directeur for alle Museer i Rom, har udkastet en almindelig Plan, efter hvilken i Fremtiden Stadens Forskjønnelse skal iværksættes. Tallet af de derved ansatte Arbeidere er tre Gange saa stort som hidtil. Den ene Halvdeel af samme er sysselsat med at befrie hele Coliseum fra Gruus, og den anden renser Titus's berømte Bade. Murene af denne uhyre store Bygning ere endnu til heel og holden, og i det Jndre af samme seer man en Mængde Fresco Malerier, hvis Farver i 17 Aarhundreder have holdt sig ualmindelig godt. Allerede tidligere har man gravet i disse Bade og fundet her den gamle Konsts første og største Mesterstykke Laokoon med hans to Sønner af Marmor. Man veed, med hvilke Fabler de engelske Avisskrivere underholde det londonske Publicums umættelige Nyhedssyge. De senere engelske Tidender levere atter adskillige saadanne smukke Fortællinger, som den totale Adskillelse fra Fastlandet sætter Avisskriverne saa meget lettere istand til at indbilde deres Læsere. Saaledes fortælles i et Brev fra Wingøe Bugten d. 21 Junii, at man venter der en General med Tropper; at nogle troe man vil angribe Carlscrona, men Brevskriveren føier viseligen til: at han troer, Pladsen er for fast for Engellænderne; at de endnu bestandig opholde sig her, for at modtage den franske Flaade, i Fald den skulde undslippe Vissingen, thi man venter at den vil gaae under Stil og søge at indløbe i Kjøbenhavn; at den i saa Fald maa passere her forbi, men at de behøve Forstærkning, thi de have kun 6 Linieskibe, 1 Fregat og nogle Brigger (og denne lille Escadre venter paa Vissinger Flaadens Ankomst!!);at de ikke have noget Samqvem med Gothenborg, men naar en Officier gik i Land, saa vilde han passere for en Americaner, naar han blot havde en sort Kjole (Heraf skulde man formode, at en Engellænder ikke kan gaae i en sort Kjole). Men uagtet denne Brevskriver nogle Linier i Forveien har sagt, at de intet Samqvem med Gothenborg havde, saa forsikkrer han dog strax derefter, at de ved Svenske Skibe forsynes hver Uge to Gange ret godt med frisk Kjød og Kartofler. (Men saadanne Modsigelser overseer John Bull gjerne, naar han kun kan faae noget at høre.)J Frankrige havde man nyligen atter et Beviis paa, hvor meget Litteraturen agtes i dette Rige. Keiseren har forundt den berømte Bogtrykker Bonnoni en Pension af 3000 Fr. og Kongen af Neapel har sendt ham begge Siciliernes Ridderorden i en kostbar Daase, besat med Brillanter, og prydet med Kongens Navnetræk, Baade i St. Petersborg og Riga har man i denne Sommer en overordentlig Varme. J den første Stad havdes 26 Sr., i Riga 28 Sr. i Skyggen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Moniteuren leverer forskjellige Efterretningen fra Spanien, der gaae til d. 16 Junii, under Artiklen London d. 4 Julii. De Engelske sige deri blandt andet, at hele den fiendtlige Magt, som ved de fra Madrid tilkomne 3000 M. og de 24,000 M., Marmont commanderer, er steget til 60,000 Mand; at alle Magaziner i Figueras uopholdeligen ere bragt til Lissabon, da man har besluttet at overlade det nordlige Portugal til sin egen Skjebne; at i Følge denne Plan Fæstningen Almeida er bleven ødelagt, at alle Divisioner fra Norden støde i fuld March til dem, og at Lord Wellington, som har forsikkret sig Broen ved Merida, paa denne Maade har stillet sig imellem Soult og Marmont. Under en Mulct af 50 Fr. er det i Freyburg i Schweitz, bleven forbudet at spille Kegler om Præmier. - De berømte Bade i Schweitz, saasom Baden, Schinznacht, &c. er saa overfyldte med Gjæster, at ingen flere kunne antages. (Mon dette er noget godt Tegn paa Sundhedstilstanden?)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Adskillige geistlige Godser i Bøhmen skulle nu sælges og de derfor indkommende Penge bruges til Banksedlernes Tilintetgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
J Comitatet Neograd har man opdaget Been, Hug- og Kindtænder og overhoved den største Deel af et Skelet af en Mammoth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Efter Gazette de Frange vil Storhertugen af Baden forflytte sin Residence fra Carlsruhe til Manheim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
J Rom arbeides med stor Jver paa det derværende Keiserlige Pallads's Udziring. Foruden Skriverborde for Keiseren og Keiserinden, skal der ogsaa være 50 andre Skriverborde og Senge i Beredskab for det Keiserlige Følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Journal de Empire fortæller følgende fra Berlin: Hr. v. Massow, Overhofmarchal, har faaet sin Dimission; 2 andre Mænd af Rang ere blevne satte paa Fæstningen Spandau og Colberg. To af Provindsialstændernes Raader ere blevne affatte. Man forsikkrer, at disse Personer have gjort en ubeskeden Protestation mod Regjeringens Forholdsvegler. (Neue Zeir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Blandede Efterretninger. Den vigtige Efterretning om Tarragonas Beleiring og Jndtagelse meddeles i to Jndberetninger fra Greven af Suchet til Førsten af Neuschatel, den ene skreven førend Jndtagelsen den 26 Junii, og den anden efter Jndtagelsen d. 29 Junii. Tarragonas Forsvar blev med hver Dag mere haardnakket ligesom Angrebet blev stærkere siden Udværkerne Olivo og Francoles Jndtagelse. Stormen begyndte d. 21de under General Palombinis Anførsel. 5000 M. forsvarede Værkerne og Under staden. Fienden gjorde stærk Modstand, men de Franskes Mod og Tapperhed seirede. Understaden, Havneværkerne med Tilbehør bleve tagne og 80 Artilleriestykker faldt derved i Seiervindernes Hænder. De Døde, hvis Tal allerede d. 26 var 1563, maatte brændes. Dette var Forspillet til den store Tragoedie, og Udfaldet stadfæstede fuldkommen Grev Suchets Erklæring: "Jeg frygter meget for, at jeg, dersom Garnisonen oppebier den sidste Storm, vil blive nødsaget til at give et skrækkeligt Exempel og forfærde for bestandig Catalonien og Spanien ved en heel Stads Tilintetgjørelse." Grevens Jndberetning af den 29de begynder saaledes: "Jeg nedlægger for Hs. Majestæts Fødder Nøglerne til Tarragona, hvormed, som jeg haaber, den nærforestaaende Forening med Catalonien er forbunden. En Beleiring af 2 Maaneder eller rettere 3 Beleiringer i en Maaned og 6 Storme efter hinanden have tilintetgjort en Garnison af 18000 M. af Spa nuns meest udmærkede Tropper og overleveret os en Havn fra hvilken Engellænderne have underholdt Provindsens Jnsurrection, for at beholde en Udvei for deres Varer. Ved deres mangehaande Understøttelse have de forlænget Pladsens Forsvar, og forskjellige Gange hidbragt Vaaben, Munition, og Tropper. - Soldaternes Raserie voxte med Garnisonens Modstand, der dagligen ventede Undsætning, og som ved et almindeligt Udfald vilde sikkre dens Held. Følgen af den 6te endnu eftertrykkeligere Storm end de foregaaende, der skeedte i Gaar ved høi lys Dag mod Stadens sidste Omkreds, var et skrækkeligt Blodbad paa Fiendens og lidet Tab paa vor Side. Det rædsomme Exempel, som jeg i min forrige Jndberetning til Der. Durchl. med Smerte forudsaae har fundet Sted og vil længe gjenlyde i Spanien. (Herpaa nævnes Tallet af de Døde, Saarede a., som er anført i forrige Numer.)(Hamb. Corr.) - Tarragona var fordum Hovedstaden, i Provincia Tarraconensis og Sædet for de romerske Proconsuler og Prætorer. Det skal engang have havt 600,000 Jndb. og et Omfang af 30,000 Toiser, nu har det kun et Omfang af 1401 Toiser og 9000 Jndbyggere, der snarere boe i Hytter end i Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Philladelphia den 10 December. Handelen paa østersøiske Havne har aftaget meget, ja næsten ganske ophørt, hvilket man imidlertid ikke bør undres over, da en overordentlig Mængde Varer, allerede ere blevne sendte did og Udsigterne til Afsætning paa samme ikke ere meget lovende. J Engelland ere americanske Producter saa godt Kjøb, at i Fremtiden kun saa ville sendes derhen. Det er at befrygte, at der i Fremtiden vil være nogen mindre Fragt for Skibe under americansk Flag, som strax efter Embargens Ophævelse og indtil for nogle Maaneder uden Vanskelighed kunde faaes, hvilket foranledigede, at et stort Antal nye Skibe med stor Bekostning blev bygt. (Allgem. Handlunget. Genova, den 21 Junii. Høsten er næsten forbi; Piemont, Lombardiet, Pavens forrige Stater og det Venetianske kappes om at give den største Afgrøde, saa man haaber at Priserne paa Fødevare, der vare meget høie, snart vil falde. Formedelst Søekrigen, ligger al Handel stille, Freden allene kan paa nye oplive Handels-Forretningerne og sikkre Skibene for ikke at blive til Bytte for Fienden. (Handels Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Af dette Blad udkomme ugentlig to Nummere J Følge Kal. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 2 Rdlr. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 2 Rdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
J Almindelighed kan man strax kiende en Las paa Dragten, og man skulde næsten troe, at der virkelig existerede en Lapscorden. Man behøver ikke at gaae langt for at faae Løvser at see. Om Sommeren i Frederiksberg, og Rosenborghauge – om Vinteren paa Comoedien og i Concerter og overalt ved alle offentlige Forlystelser kan man see og høre dem i Flokke frise og grine og stampe og fløite og giøre Nar af hele Verden. Deres Bedrivter have gjentagne Gange været skildrede i Politievennen, og kunne godt give Æmne til en heel Bog. Men det bedrøveligste af alt er, at Lapscordenen ofte paatager sig at være den gode Smags Dragoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Da man kan bruge dem i Litteraturen som et Slags Uhlaner eller Cosakker til at hugge ind paa hver Sted, uden Forskjel, saa er det naturligt, at en hver, der ønsker at gjøre et Jndhug paa en overlegen Fiende, benytter sig af saadanne Tropper. Man har med Føie ivret meget mod Dueller, og der gives vel heller neppe noget, der mindre beviser en Sags Retfærdighed end en Kaarde eller en Pistol. Lovene have derfor ogsaa forbudet denne Maade at afgjøre en Strid paa. Men saa meget er dog imidlertid vist, at Lapsernes Tal vilde være langt færre og Lapsestregerne langt sjeldnere. om Dueller kunde finde Sted blandt Civile. Hvorfor var Ærbarhed, Anstændighed og Ordholdenhed saa almindelige i Riddertiden, Netop fordi Tvekampe tvang Menneskene til at agte disse Dyder saa høit. Dersom enhver Laps var udsat for at faae en Udfordring fra den, han havde fornærmet dersom han var nødsaget til at antage en saadan Udfordring eller at blive foragtet af alle dem, der kiendte ham, saa vilde han nok vogte sig for at opføre sig i Ord og Handlinger uanstændigen; men nu, da han ofte kan tee sig nok saa lapsagtig, uden at befrygte et eneste physisk Onde deraf, og da endog mangen en ung Dame opmuntrer ham dertil ved at kalde ham en rask Fyr, saa kan man aldeles ikke undres over, at Lapsernes Tal er saa stor. - Deres Exempel har ogsaa smittet mange foldige unge Piger, der tee sig ligesom kaade Drenge og som kun ere forskjellige fra Han-Lapserne deri, at de endnu ikke ryge Tobak eller spille Billard eller Kegler. En Sprogrenser vilde kalde dette Slags unge Fruentimmer Lapsinder i An logie med Mandinder. Hvorfor forene ikke alle gode Mennesker sig stiltiende om at betragte Udtrykket Laps som den haanligste Benævnelse, Sproget eier, Vore Forfædre betegnede ved Ordet Nidding den allerforagteligste Skabning, fordi de ikke kjendte noget foragteligere end Feighed. Men gives der i voxe Dage vel noget foragteligere end et Menneske, der, glemmende sin egen Værdighed, ingen Agtelse har for Dyd, Uskyldighed og Ærbarhed, der ofte med Frækhed bespotter, hvad han burde falde dybt i Støvet for, der lader haant af Fortjenester, han aldrig vil komme til at besidde, der overøser med Drengespot det, han burde vælge til ufravigeligt Mønster, og forstyrrer ved Drengekaadhed fredelige og retskafne Menneskers Ro, kort sagt, gives der et foragteligere Væsen end det, der udtrykkes ved Navnet Laps,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Sammenligning imellem Skolelærere Milepæle. A. Hensigten med Milepælenes Jndretning er at vise Folk Veien. 8. Den samme Bestemmelse have Skolelærerne; thi uden at have lært Noget kan man, som enhver Fader og Værge dagligen foreholder sin Søn eller Myndling, ingen Vei komme i Livet, og dette Noget læres af Skolelærerne. A. Selv komme Milepælene et af Stedet. B. Det samme finder Sted med Skolelærerne. Ethvert Skridt paa Embedsbanen i alle de andre Grene af Statens Tjeneste er et Skridt paa Ærens og Forfremmelsens Bane. Kopisten kan blive Deputeret, af Præsten kan blive en Biskop, at Lieutenanten en General, men Skolelæreren kan, medmindre han vil forlade sin Sphære, aldrig blive andet end Skolelærer. A. Milepælene staae ikke paa Veien selv, men ved Siden af Veien. B. At det Samme gjælder om Skolelærerne, er indlysende af foregaaende Paralel. A. Denne nyttige Jndretning med Milepæl koster Staten næsten Jntet. B. Den overhovedet smaalige Løn, som Skolelærerne nyde, trækkes enten af egne Fonds, stiftede ved vore fromme Forfædres Legater, eller af Medborgeres Contributioner; denne Lønning falder altsaa Statens Casse aldeles ikke til nogen Byrde. A. Alle Milepæle ere af Steen. B. Alle Skolelærere ere ogsaa af Steen; thi Steen er en haard Masse, der kan taale mange Stød uden at gaae itu, som ei lade sig støbe, og som ikkun lade sig opløse af Syrer. At disse tre Characterer passe sig paa dem, der ere og vedblive at være Skolelærere, er upaatvivleligt. Mange Slags Ubehageligheder saavel fra Forældrenes som fra Disciplenes Side ere Stød nok, ofte meget smerteligere end dem af en Hammer, som Skolelærere maae døie. Derfor gaae de Subjecter, som ei ere af Steen og desuagtet give sig af med at være Skolelærere, gjerne i Stykker og blive til Præster eller Professorer. Den anden Characteer, ei at lade sig støbe eller antage hvilkensomhelst Form, passer sig ogsaa paa Skolelærere; thi den Stivhed, som er denne Classe af Mennesker særegen og er meget naturligen grundet i deres daglige Sysselsættelse, gjør dem uskikkede til at antage nogen anden Form end den, der er dem egen. Den tredie Characteer, ikkun at lade sig opløse af Syrer, tilkommer endeligen ogsaa Skolelærerne. Hvad Syrer ere for Stenene, det er Tilsidesættelser, Miskjendelser og Chikaner af de Foresatte for Skolelærerne; de ere prægtige Syrer, der ganske fortære og destruere dem. Men ligesaalidet som det er bekjendt, at vore Milepæle fortæres af Syrer, ligesaalidet veed man noget af vore Skolelæreres Opløsning af ovennævnte Midler. - Af Danmarks bekjendte næsten totale Mangel paa Produkter af Steen riget begribes nu let den Mangel, som finder Sted paa Subjecter til det philologiske Seminarium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-27
Indenlandske Efterretninger. Cancellie-Patent, angaaende Misbruges Afskaffelse i Henseende til den Rettighed at lade enkelte Stykker og Jord, Eiendomme bortsælge ved offentlig Auction, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.