JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Engelland. J Jrland gaaer det grueligt til. Som et Exempel anføres kun dette, at en Præst Dr. Hamilton sendte Politiet ud for at indkræve sine Tienderestancer, 40 Mand stærk, men Landfolket, flere Tusinde, strømmede til fra alle Kanter, bevæbnede med Leer, Høe gafler, o. s. v. og ihjelsloge 14 af Retsbetjenterne, foruden at de fleste andre bleve saarede. Saadanne Begivenheder høre der til Dagens Orden. J London var der ellers en stor Glæde blandt Folket over, at Reform billens anden Læsning i Underhuset var lykkelig gaaet igjennem; den tredie var nu tilbage, og den er udsat til den 17de Januar, hvorpaa den saa skal bringes frem Overhuset. – Wellington ligger meget syg endnu Cholera morhus udbreder sig nu ogsaa rundt omkring paa Landet, og har viist sig i Staden Hull.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Frankrige. De polske Generalers Ankomst til Paris har foranlediget der nogle Opløb. Tretusinde Studenter vilde hilse paa Romarino og overlevere ham en Fane, men paa Pontneuf blev Processionen anfaldet af nogle Kavalleriepiquets, som i fuld Galop stormede ind paa den, saa den maatte trække sig tilbage, men endeel Mennesker kom dog til Skade derved, og Mange bleve arresterede. - Lyon ligner endnu en med Storm indtagen Stad. Paa hver Broe staae 400 Soldater, 1000 paa Tereauxpladsen, 3000 paa Bestecourpladsen, 400. paa Ludvigspladsen, og paa hver af den Kanoner med brændende Lunter. Desuden vare alle Gader fyldte med Potrouiller og Skildvagter. Man frygtede for en ny Opstand, som dog synes umulig, da alle Vaaben vare bort1 tagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Nederlandene. J Haag og Brüssel havde man nu faaet officiel Beretning om at Keiseren af Rusland ikke vil antage Forligstractaten, og som Følge deraf have Rothschilderne, der havde lovet Belgien et Laan paa adskillige Millioner, trukne sig tilbage. Kongen af Hollands Svar til Konferentsen skal have sluttet saaledes: "Først naar min Armee er undertvunget, først da vil jeg antage den mig foreslaaede Tractat. J hollandske Aviser fortælles, at Kongens Ubøielighed til at give efter bliver meget bestyrket ved det at der skal herske en meget misfornøiet Stemning blandt det belgiske Folk, der synes at komme til Fornuft og for en stor Deel at fortryde Revolutionen. Saaledes blev der nylig raabt i Antwerpens Commediehuus: "Leve Prindsen af Oranien, Væk med Barrikademændene!" Og Damerne af det oraniske Partie vise sig offentligt med en Orangesløise paa Haaret, som de kalde Troskabsknuden." Pobelen vedbliver derimod at vise sig rasende forbittret mod Alt hvad der er hollandsk Churhessen. Her er det nu udvortes roligt, forsaavidt som man ikke hugger og slaaer løs paa hverandre, men desto ivrigere bruges Tunger og Penne. Stændernes Forhandlinger have i den senere Tid udelukkende dreiet sig derom, og ladet alt Andet hvile. Alle Klager, indgives til Justisministeren. Fra Borgervæbningen er indkommen Spørgsmaal om, hvorfor den ikke er bleven sat i Reqvisition, hvorover den finder sig stødt baade paa egne og Grundlovens Vegne; Stænderne have ogsaa opkastet det Spørgsmaal, hvorfor Opløbet, ifald det var eet? – ikke anmeldtes strax for Jndenrigsministeren, for hvis Dom det egentlig hørte, istedetfor at man blandede Krigsministeren og Tropperne deri, Kort sagt: man vikler saamange Knuder sammen, at de vel ogsaa tilsidst maa overhugges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Fædrelandet. Khvn, den 27de December. Kommandanten over Nyborg Fæstning, Generalmajor v. Staffeldt, er død Natten imellem 15de og 16de dennes. Jnspecteuren over Kavalleriet, Oberstiv Lytzen, er afgaaet efter Ansøgning i Naade fra denne Post og udnævnt til Kommandant over Nyborg Fæstning; og Oberst a la suite i Kavalleriet E. v. Berger udnævnt til Jnspecteur over Kavalleriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Kjøbmand Hansen i Baanecke er bleven erkjendt som keiserl. russisk Vice Consul for Bornholm, Christiansøe og omliggende Farvande. Secretair og Archivarius i den Slesvigske Overret, Frenssen, er bleven Landfoged paa Sylt i den arresterede Cancellieraad Lornsens Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Fra 18de til 24de ere her fødte 42 og døde 53, altsaa 11 flere døde end fødte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Det er endnu meget stille i Handelen, Kornpriserne ere uforandrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Odense. Den i disse Dage afdøde Etatsraad Hansen paa Bramstrup gjeldte engang for den første og indflydelsesrigeste Mand i hele Provindsen med Hensyn ril Jordegodsalg og andre Pengeomsætninger, hvorfor det og var blevet et Mundheld, at Terminen først begyndte, naar han kjørte ind af Byens Port. Ved sin lyse Hoved og sin Virksomhed arbeidede han sig saaledes frem, indtil Pengeforandringen og Tidskonjunkturer m.m. medførte for ham, som for Mange, saa betydelige Uheld, at han blev et billede paa, hvor omskiftelig Livet er. Hans Ægtefælle og tvende Døttre befriede en tidligere Død fra at dele hans Lykkes Skibbrud. Man ma haabe, at der mellem hans efterladte Papirer vil findes interessante Optegnelser til Skildringen af et saa bevæge Livs Skjebner og Forviklinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Khvns Børs-Cours den 27de Decbr. 1831. Hmb. 2 M. a vista 211. Species 210. 12 Rbmk. 9 ½ s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Ved den 1357 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 40. 48. 24. 89. 76.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Militair=Befordringer og Afgang: Den fra Prinds Ferdinands Dragoner dimitterede Major v. Arnz bevilge en ny Afsked som Oberstlieutenant. Stadshauptmander i Fredericia P. Honnoree, tilladt at bære Armeens Felttegn. Bataillonschirurg Wolle bevilget Regimentschirurgs Caracteer. Den i Civil=Etaten ansatte Capt. v. Knap. bevilget Majors Caracteer. Cancellist i Generalstabens Bureau Cand. juris Lassen udnævnt til Auditeur i Armeen Compagniechirurg Vest meddeelt Bataillonschirurgs Caracteer. Consumtionsforvalter Harboe i Løgstøer meddeelt Krigsassessors Caracteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Generalkrigscommissair Neergaard. Hr. v. Rumohr med Tjener, Fuldmægtig Agie, Komd. J. Ludvigsen, Musikus Petersen med Kone, Farver Neydhardt, Hurtigløber Moesbøll. Svar til Mossis Navnløs. Naar Han ikke var saa stor en Dosmer, saa behøvede Han ikke at spørge, hvad det skulde betyde, mit eneste Vandtætstivning; men for at Han skal have et Svar paa sit dumme Spørgsmaal tjener dette: At saalænge ingen Anden i Danmark har den Vandtætstivning, som jeg bruger, kalder jeg det mit eneste, men skulde MossioNavnløs have den samme Vandtætstivning, da sidder der vist i Hans frugtbare Hjerne, hvilket da er det eneste Hanhar og beholder tilbage. J. Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Bekjendtgjørelser. Det har behaget Livets og Dødens Herre, Fredagen den 23de December at bortkalde herfra til en bedre Verden um uforglemmelige Mand, Eschild Eschildsen, Præst for Alrøe Menighed, efter 11 Dages Sygeleie, i hans Alders 49de Aar. Tre forudgangne Børn modtage deres Fader i Guds Rige, sex efterlevende begræde med mig vort erstattelige Tab. Alrøe Præstegaard, den 26de Decbr. 1831. B. R. Eschildsen, fød Plesner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Fra den Kongelige Qvarantaine Direction. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: 1) Af Cholera: a) Pillau. b) Sunderland, c) Newcastle. d) Hamborg, e) Altona. f) Aabo, g) Hangø ud, b) Helsingfors, i) Viburg i Finland. k) Stettin. 1) Reval, m) Kønigsberg. n) Elbing. o) St. Petersborg p. Kronstad. 4) Danzig. 1) Archangel. f) Alexandrien. 2) Af andre pestartige Sygdomme: a) Constantinopel. b) Algier, c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna, i Provindsen Natolien. f) Øen Candia. g) New Orleans. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre 1) Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske og skotske Havne, b) Alle øvrige russiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav. c) Alle øvrige preussiske Havne. d) Alle mecklenborgske og lybeckske Havne. c) Alle øvrige holsteenske Havne. 2) Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedsvas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine-Foranstaltningerne, den 23de December 1831. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted. At Ligningen over Jndqvarteringsskatten pro 1834.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
nu er affattet og i 8 Dage fra Dato henligger til Eftersyn her paa Contoiret, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byfogedcontoir, den 29de December Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Ligningen over Bidraget til Aarhuus Kjøbstæds Fattigvæsen for Aaret 1832, af omtrentlig samme Beløb som for 1831, ligger i 14 Dage fra Dato til Eftersyn paa Hr. Justitsraad Borgermester Fleischer Contoir. Aarhuus Fattigvæsenscommission, den 30te December 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Det bekjendtgjøres herved: at Brødtaxten for Bagerne i Aarhuus, er for Januarii Maaned 1832 bestemt til, at forblive uforandret, og saaledes, som den udstædte Bekjendtgjørelse om Brødtaxten for October Qvartal d. A. fastsætter. Aarhuus Raadstue, den 19de Decbr. 1831 Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
De som fra 1ste Januar ville subscribere paa Statstidenden, som udkommer 6 Gange ugentlig med tilhørende Tillæg, for den sædvanlige Betaling 2 Rbd. 3 Mk. Sølv halvaarig eller 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. om Qvartalet, ville behage at tegne dem paa Statstidendens Contoir, Pilestræde No. 118.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
J Provindserne modtages Subscription paa alle Postcontoirer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Til Statstidendens Abonnenters Underretnintjener, at fra Marts 1832 af at regne ville Høieste rets paadømte Sager, til Beqvemmelighed for dem som ønske at indbinde dem særskilt, blive trykte i Octav Format, ved Aarets Slutning medfølger et Register over dem; hvilket alt leveres Statstidendens Abonnenter uden videre Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Da Bogbinder Søldin istedetfor at indfinde sig med mit Tilgodehavende efter min Advarsel, der mod har indført et Svar, sammensmedet af løgnagtige Beskyldninger, skylder jeg mig selv at bekjendtgjøre: at Arbeidet han har modtaget af mig var Graveurarbeide, nemlig 26 Bogstaver til et Alphabet, m. m., og er leveret ham ikke halvt men heelt ful endte, samt 6 Uger efter at det var bestilt, og de jeg ikke har fordret Betaling af ham for halvfuldendt: Arbeide, da det som jeg har tilbageholdt, nemlig der 27de Bogstav, ikke er anført paa min Regning, saa lader jeg ham vide, at naar han tilstiller mig mit Tilgodehavende samt hvad han ellers har laant at mig, kan han afhente det omtalde Bogstav, imod at betale det med 1 Mk. 4 s. Dette tjener ham til Underretning, da han, hvis han ikke indfinder sig med Betalingen, vil af mig vorde anseet som en slet Betaler. Skulde han derimod, som Svar, indføre for nærmelige Udladelser, da lader jeg ham vide, at jeg ikke indlader mig i Avisseide med ham, men skal vide at gjøre min Ret gieldende paa høiere Steder. H. K. Kandelsdorff. Graveur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Fra Støvringaard Godses Overformynderie kan mod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes til Laans 277 Rbd. 1 Mk. 3 s. S. og T. Støvringgaard, den 26de Decbr. 1834. Enevoldsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Løverdagen den 7de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Horsens Raadstue af holdt Auction over et Qvantum Lærreder, Damastes og Dreiels Dækketøier af Kjangs Fabrik i Sielland, de staaende af samlede Garnituret med 6. 12, 18 og 24 Servietter, Theeduge, Haandklæder, Thre Servietter, m. m. Vederhæftige Kjøbere tilstaaes 2 Maaneders Credit, og kunne trykte Cataloger erholdes gratis ho Gjæstgiver Fulling i Aarhuus, hos Mad. Worck. i Weile, samt paa mit Contoir. Horsens, den 22de December 1831. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Chocolade i alle Sorter a 32. 80, 88 s., samt 6, 7 og 8 Mk. pr. Pd. af P. Chr. Deich. mann & Comps nye anlagte Fabrik, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner, til den fuldkomneste Fiinhed, haves i Oplag, og udsælges i Aarhuus allene hos J. Karmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Cardinal og Biskop af friske Pommerantzer, sælges til 3 Rbmk. Flasken hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Nye fede Trondhjems Sild faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Vandtætte Silkehatte, af forskjellig Facong og Fiinhed, sælges til billig Priis A. W. Stigaar Silkehatte af nyeste Facong faaes til billige Priser paa Studsgaden hos C. W. Soldin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Nytaarsønsker, mekaniske og transparente, pressede og glatte, samt hvide og couleurte Ark, ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-30
Den nye Coprianus, eller Damernes Hermester hvoraf Ægtefolk, unge Piger og Mandfolk kunne erfare om de skulle blive lykkelige eller ulykkelige Kjærlighed, om deres Elsker er troe, o. s. v., faaes for 1 Mk. hos Jessen og Warberg. Redigeret, trykkes og udgives 4 Gange ugmalis af A. F. Kliquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
No 1. Søndagen. den 1 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
Aarhuus. OSALERTISSILLoca Böntil Gud, paa Nytaarsmorgen 1832. at det gamle Aar nu vender Hjem til sine Fædres Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
J dets Spor det nye sender Haabets Straaler over Jorden. Du, hvis Godhed evig er, Tidens, Verdens, Livets Herre! Lad det Offer kjært Dig være, Som Dit Folk Dig bringer her Gud, vort Hjem Du ikke prøved, Som saa mangen fremmed Egn; Fredens skyldfri Dont vi øved, Her bag Fredens trygge Hegn, Sommerfrugt og Høstens Reg Rigt belønnede vor Møie, Og Din Godhed fra det Høie Over Danas Land nedsteeg. Tak, at Aaret, som sig sænkte, Som en Ven steeg i sin Grav. Tak for hver en Fryd det skjænkte Tak for hvert et Haab det gav Samme Godhed os bevar: Hvis det sigter til Din Ære, Lad det nye Aar beskjære Hvad det gamle nægtet har Skjærm Din Salvede, og Herre! Taag for Landets Kongeslægt, Ved Din Bistand tryg den være Tag den i Din Varetægt, Sign med Kraft vor Konges Daad Ret og Tro om Thronen frede Viisdom, Retfærd, Fromhed lede Hver Beslutning, hvert Hans Raad Lad Dit Ord vort Fjed betrygge, Føre os paa Sandheds Vei. Vantr. her ei Altre bygge, Overtro os daare ei. I Din Sandhed her os led, At vi maae, ved Tidens Ende Hjem til Dig, vor Fader, vende, Modne for Din Erbed!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
Blandinger. J London er udkommet en prophetisk Almanak for Aaret 1832, i hvilken følgende Hovedspaadomme forekomme: "Nytaar vil begynde med Frost og Sneeveir, og Sneen vil sandsynligviis blive liggende i nogen Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
Paa Fastlandet vil der forefalde adskillige Slag, til ligesaa stort Tab for Seierherren, som for de Overvundne. J det østlige Europa ville mange Mennesker faae deres Rygge varmede; men formodentligt sætte sig til Modværge. Der vil spores Jordskjælv, hvorved endog Throner blive rystede. J Tyrkiet vil der i Mai og Juni døe endeel høie Personer. En skjøn Jomfrue af ringe Herkomst, vil stille sig i Spidsen for Nationerne og udrette store Ting. Hun vil i September holde sit Triumph-Jndtog i flere Hovedstæder. Til Efteraaret vil der opstaae megen Kiv og Uenighed. Der vil paa samme Tid vise sig et Jertegn paa Himlen, som vil sætte mange Folk i Forfærdelse. En ny Religion vil tage Overhaand, og Geistligheden svarligt ærgre sig derover. Nogle Skribenter ville blive levende stegte; Andre ophøiede til stor Ære og Værdighed, Naar Enhver tager sig i Agt, vil han let undgaae Faren. Man gjør ogsaa saare vel i at gifte sig i Aarets Løb, thi ved dets Slutning vil der blive lagt en svær Ska paa gamle Ungkarle og Pebermøer. Ogsaa Aaret 1832 vil stadfæste hvor vanskelig en Opgave det er: at forudsige tilkommende Ting. Tyrkerne troe, at Vorherre fører en Bog, hvori de hver Nytaarsdag siden Verdens Skabelse indføres, hvem der i det tilstundende Aar skal døe, ja de vide endog med Vished, at tiende Dagen efter trykkes Seglet paa Anotaterne, og saa er Protokollen sluttet. Men naar der nu spurgtes: under hvilken Cathegorie høre de som omkomme i Løbet af de 10 Dage førend Seglet paatrykkes, Hvad mon da Svaret blev -J den sydamerikanske Provinds Venezuela har der været en formelig Revolution mod Jøderne, som have de oprettet der en Kolonie, men ogsaa tilvundet sig næsten hele Provindsens Handel. En Nat trængte en Mængde maskerede Personer ind i Jsraliternes Huse, og myrdede endeel af dem. Næsten alle de Øvrige flygtede bort derfra, af Frygt for et Dacapo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
Et amerikansk Skib saae sig paa sin Reise til Bordeaux nødsaget til i Sydhavet at anløbe en af Menneskrædere beboet Øe. Besætningen havde en heftig Strid med de Vilde, i hvilken 13 bleve paa Pladsen. De øvrige naaede lykkelig igjen Skibet, og medbragte 2 Fanger, hvilke man siden paa Reisen havt den største Vanskelighed med at holde Styr paa. J Bordeaurs Havn havde den Ene af dem nylig fortæret en Toldbetjents levende Hund, og den Anden kastede sig pludselig over Toldbetienten selv, der, hvis ikke hurtig Hielp var kommen til, vilde være bleven expederet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
Jfølge en Berlinerberetning, der forsikres at være øst af authentiske Kilder, anslaaes den russiske Armees Tab i den sidste polske Krig til 180,000 Mand, hvoraf allene de 30,600 omkom ved Warschaus Bestormelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
En polsk Officeer har i franske Aviser meddeelt en Beskrivelse over de Lidelser Rybinskis Korps havde maattet udholde paa sin Retirade til det Preussiske, der er saa rystende, at den kan fremkalde Taarer i de meest Haardhjertedes Øine. Medlemmerne af Rigsdagen, Ministre, Generaler, Officerer, Soldater, ja endog Koner og Børn, Alle gik med nøgne Fødder; meget Faa havde Hatte eller Kapper. Selv Generallissimus Rybinski gik med blotte Fødder og Hoved. Da de kom paa det preussiske Gebeet bleve Ministrene og Rigsdags herrerne kastede i et Fængsel, hvor de holdtes fangne i 15 Timer, uden Næringsmidler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
Ved Hoffet i London hændte sig forleden en snurrig Feiltagelse: En Deputation fra Liverpool havde faaet Audients. Som den var ført frem knælte en Hr. Ewarr for at overlevere Adressen, men Kongen meente at det var Borgemesteren i Liverpool, og tog sit Sværd for at slaae ham til Ridder, hvorfor Hr. Ewarr forskrækket raabte: "Jkke mig, Deres Majestæt, Jkke mig!" –Er De da ikke Borgmesteren fra Liverpool," spurgte Kongen. - "Nei, Deres Majestæt, Han staaer bag ved mig!" Denne blev derpaa ført frem og givet Ridderslaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
Man læser følgende moersomme Exempel paa, hvorledes Justitsen i Engelland endnu udøves efter de gamle Former, saa det ikke er noget Under, at Folket ønsker en Reform. En Pige havde stiaalet nogle Vare fra en Bissekræmmer, hvorfor han indklagede hende, men da han erklærte, at han ikke kunde betale Actionsomkostningerne, blev han arresteret i Pigens Sted, fordi han havde vægret sig ved at sagsøge Tyven. Den samme Travlhed man havde med For= og Tilbereddelser i Berlin, Hamborg o. s. v. o. s. v., da Cholera sygen var ventendes, har man nu i London og efter en langt større Maalestok. Kræmmer- og Qvaksalver Væsenet driver sit fælle og fule Spil, med at være Hvermand til Tjeneste for Liv og Sundheds Skyld, at sige for at svække sin egen Lomme. Det er ei Kunstmagere med tusind Lægemidler i Haanden allene, der staae bevæbnede mod Morder=Engelen og drage deres Fordeel af den truende Soet. – Tobak er kommen i et forfærdeligt Ny, og søges stærk, Flonelhandelen er i høieste Blomstren; Brændevinet stiger; Tjære har aldrig været saa stærk søgt; Huuseierne falbyde Vaaninger, der formedelst deres Beliggenhed aldrig kunne hjemsøges af Cholera; Boghandlere falbyde Piecer i tusindeviis, der alle give den bedste Anviisning til Helbredelse o. s. v. o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
Bagere og Conditore falholde Anti-Cholera-Tvebakker, Jngefærbrød og Bonbons; kort, vor Herre kunde i disse trykkende Tider aldrig have sendt en bedre Jndustriegreen til denne uhyre Stad, og det store Publikum kan da ogsaa være glad, thi imod en saadan Hær, forsynet med saadanne Vaaben, vil Fienden vistnok snarlig komme til at bide Græsset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
At den spanske Kongefamilie ikke lever lykkelig indbyrdes, kan man see deraf, at Kongen har seet sig foranlediget til at lade tilmure den Dør som fører fra Jnfanten Sebastios Værelser til hans Moders, paa Grund af at Denne havde forvoldet nogle høist ubehagelige Optrin i Anledning af at Sønnens Forbindelse med en neapolitansk Prindsesse er hende imod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
Rothschild i Paris har atter havt en Sag for Retten. En Dag, da han paa en Kjøretour selv vilde være Kudsk, kjørte han en Kone over saa Hjulene af hans Gi gik over begge hendes Been. Da Konen var helbredet sendte Lægen, som havde havt hende i Kuur, sin Regning til Baronen, men Denne fandt den for høi, og vilde ikke betale den. Han blev derfor indstævnet, og skjøndt og saa Retten fandt at Lægens Regning var for høi ansat, blev Rothschild dog dømt til at betale ham 800 Franc foruden alle Procesomkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
J Paris tales der nu stærkt om at give Hr. Lafitte en Livrente som Nationalbelønning. Denne Patriots Formue oversteeg faa Dage for Julirevolutionen 30 Millioner Francs, men er nu næsten reduceret til Nul Fiskere fra Calais have optrukket i deres Garn er gammelt rustent Stykke Anker som efter flere Kjendemærker har lagt i Havets Skjød over 500 Aar.Af de offisielle Lister erfares, at 70,000 Personer ere i de sidste 2 Aar, blot i London og Stadens nærme, ste Omegn blevne arresterede for Gield.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
J Pisa døde nylig Marie Francoise Henry, Dat ter af Deres Majestæter Henryd, Konge af Hayti og Marie Louise, nu boende i Florents under Navn af Madame Christoph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
Den berømte Vaudevilleskriver Scribe i Frankrig, har en Broder, der er en ligesaa berømt – Oste fabrikant. Han laver omtrent 200 Kilogr. (omtrent 400 danske Pund) Ost daglig, bruger dertil 150 Køer, og kjøber desuden Melken af 200 Naboers. Hvilke to vir somme Brødre, Medens den Ene anvender Meiken af saamange Køer blive de ligesaa talrige Fostre af den Andens Muse malkede paa alle Europas og Americas Theater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-01
Paa den adelige Klubs Privattheater i Moskau blev der nylig, da Keiseren og Keiserinden opholdt sig der, givet en Forestilling som var sjelden i sit Slags, da alle Skuespillerne vare lutter Personer af den høieste Adel. Stykket som gaves var Kotzebue, Menneskehad og Anger. Hovedrollen: Madame Müller, spiltes of Prindsesse Gagarina, den fori berømte Hofskuespillerinde Semenovna. Forestillingens Jndtægt, 16000 Rubler, blev givet til Stadens Fattige.