JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. "Moniteuren", bekjendtgiør, at Krig er udbrudt i Africa. befalinger til at forstærke den africanske Hær ere udstedte, og 25000 Md. ville strax blive indkaldte. Det hedder at Marschal Soult, mere Soldat end Minister, har tilbudt at ville fore disse nye Stridskræfter til Africa, men Kongen har ikke antaget hans Tilbud. Man troer at Hertugen af Nemour og Hertugen af Aumale - den Sidste er nylig befordret fra Kapitain til Brigadechefville tage Deel i Kampen mod Abdel Kader. Til Keiseren af Marocco, hvis Lieutenant Abdel Kader kalder sig, er afsendt en Gesandt for at opfordre ham til at tage Parti med Frankrig og forhindre at Tilførsel af Vaaben og Munition til Abdel Kader gjennem det marocanske Gebet, da Frankrig fra nu af vil ansee enhver Abdel Kader middelbar eller umiddelbar ydet Understøttelse for er Krigserklæring. Marschal Valer, afgik d. 23de Novbr. fra Algier med det hele Artilleri. Man anslaaer de paa Sletten myrdende og plyndrende Araberes Antal til 56000 Md., og man mener, at Abdel Kader vil komme dem til Hjælp med 6000 af sine egne Folk og 1000 Maroccanere. Paa Sletten ved Mitidia have flere Kolonister forsvaret sig tappert i deres Boliger. Veirliget i Algier er i denne Tid afskyeligt: Regn, Hagel, Storm og Tordenveir afvexle, saa at Tropperne lide Meget. Bladet "Commeremeddeler en Skrivelse fra Abdel Kader, hvori han angiver Grunden til Angrebet paa den franske Expedition gjennem "Jernporten" og klager over, at hans Gebet er bleven krænket, og over de Franskes Angreb paa de fredelige Stammer, der vilde modsætte sig saadan Krænkelse. Til Slutning erklæret han, at havde han været underrettet om de Franskes Tog gjennem Jernporten" vilde han i Spidsen for sin hele Hær have forsvaret dette Pas. Han opfordree alle Muselmænd, til Deeltagelse i denne hellige Krig". De franske i smaa Hobe adspredte Soldater ere næsten overalt blevne drevne tilbage med Tab; de vise megen Tapperhed; men hver Afdeling paa 50 til 200 Md. have 1000 til 1200 Arabere at kæmpe med. Marschal Va lee vilde først indskrænke sig til det Defensive, men nogle af hans Officerer havde været ulydige, hvorfor de Franske alene i een Skjærmydsel mistede 105 Officerer og Soldater. - Tvende som Ophavsmænd til Attentatet i Gaden Montpenster mistænkte Personer ere fængslede; deres Navne ere Duval og Bero. Den sidste, en Student, satte sig til Modværge, da Politiet, vilde gribe ham, og blev understøttet af Publikum; imidlertid lykkedes det Politiet at holde ham fast. Man fandt hos ham 6 Patroner, løst Krudt og en Pistol.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Man har iøvrigt hos disse Personer fundet oprørske Proklamationer, der skulle overtræffe Alt, hvad man hidtil har seet i den Art.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Portugal. Det Slavehandelen saa gunstigt stemte Ministerium Sabroza har endelig faaet sin Afsked, og Grev Bomsin har af Dronningen faaet det Hverv at sammensætte et nyt Kabinet. Man haaber nu, at de venskabelige Forhold med England snart atter ville blive fornyede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Blandinger. Vor Landsmand Hr. A. V. Dinesen, Premierlieutenant i Artilleriet, R. af Dr. og af Æreslegionen, har, efter sin Hjemkomst fra Afrika, hvor han lærte at kjende Abdel Kader personlig, udgivet et særdeles interessant Skrift: "Abdel Kader og Forholdene mellem Franskmænd og Arabere i det nordlige Africa hvori han skildrer denne mærkelige Mand som en klog og modig Kriger, ypperlig taler, snu Diplomat, og derhos som en ædelmodig, uegennyttig og tidderligsindet ung Mand, god Familiefader og stræng retfærdig Fyrste. Forfatteren bekræfter, hvad tidligere af Ander er bemærket, at man ikke har havt Uret i at sammenligne ham med de Portræter, som Traditionen har overleveret os af Christus. - J Willeurdenne ved Lyon afhylledes d. 18de Novbr. Napoleons Statue af støbt Jern. En uhyre Menneskemasse var samlet, og da Beklædningen sank, blottede Alle deres Hoveder. Krandse af Evighedsblomster lagdes ved Statuens Fødder, og Folket raabte: "Napoleon leve!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Jndenlandske Efterretninger. Det vil glæde Publikum at erfare, at Hs. Maj. Enke-Dronningen, der i de første Dage efter hendes kongelige Gemals dødelige Bortgang, havde følt sig stærkt angrebet, og som en Følge deraf været saa upasselig, at hun ikke kunde forlade sine Gemakker, nu er i betydelig Bedring. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Hos. Kgl. Høihed, Hertuginde Wilhelmine Marie til Glüksburg, med Gemal er i Mandags ankommen til Hovedstaden. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Den 8de ds. var der Kabinets-Gudstjeneste i det kongelige Palais. Hr. Slotspræst Pauli forrettede Gudstjenesten og holdt Prædiken. - Efter Gudstienesten tilstædede Hs. Majestæt Kongen Corps diplomatiqve Audients i Anledning af Allerhøistsammes Tronbestigelse. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Jfølge et kongeligt Rescript, emaneret Dagen efter Hs. Majestæts Thronbestigelse, til det kongl. Admiralitets- og Commissariats-Collegium, overtager Hs. Majestæt ikke som sin Forgænger i Regjeringen selv Overpræsidiet af dette Collegium. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Jfølge Kongl. Resolution skal Hs. Kongl. Hbd. Kronprindsen for at kunne boe nogenlunde i Midten af sit Distrikt fremdeles vedblive at have Ophold i Fredericia. (Berl. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
J Anledning af høisalig Kong Frederik den 6tes dødelige Afgang har Hs. Majestæt, paa Cancelliets allerunderdanigste Forestilling, under 3die ds, bifaldt, at den sædvanlige Bøn efter Prædiken for Kongen og det Kongelige Huus, for Fremtiden bliver at forandre derhen: at, efterat det er bedet for Hs. Maj. Kong Christian den 8de, skal der bedes for Hs. Maj. Dronningen Caroline Amalia, for Hs. Maj. Enkedronningen Marie Sophie Frederikke, for Hs. Kongl. Hbd. Kronprinds Frederik Carl Christian, Hs. Kongl. Hbd. Prinds Frederik Ferdinand og Gemalinde Hs. Kgl. Hhv. Prindsesse Caroline samt de øvrige Kgl. Prindsesser og det samtlige Kgl. Arvehuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
J den af omtrent 250 akademiske Borgere først indgivne Adresse til Hs. Majest. Kongen hedder det blandt Andet saaledes: "Medaabent Øie og levende Kiærlighed til Alt, hvad der et godt og skjønt, har Deres Majestæt stedse været en trofast Dyrker og nidkjær Beskytter af Videnskab og Konst. Jntet Under derfor om Danmarks studerende Ungdom skulde være blandt de Første, der med glad Forventning hilse det nye Regimente, som under Deres Majestæts indsigtsfulde Forlorg lover Danmark en kraftfuld og frugtbringende Udvikling af alle Livets høiere Goder. En af de vigtigste betingelser for de ideelle Jnteressers friske og frodige Liv er Trykkefriheden, den mægtigste Støtte for Folkenes Oplysning, Frihed og Dyd. Deres Majestæts oplyste og frisindede Charakter er os Borgen for, at den vil vorde befriet for alle de trykkende Baand, som nu hæmme dens gavnlige Virksomhed. - Denne Deres Majestæts Charakter borger os for, at Frihed i alle gode Kræfters Udvikling, Frihed navnligen ogsaa Ordningen af de store Samfundsforhold, hvori enhver enkelt Stræben hviler, og hvoraf alt høiere Opsving og aandig Fremgang er betinget, i Dem vil finde en kraftig Befordrer. Vel tør vi ikke tiltroe os selv nogen dyb Jndsigt i Staternes Forhold; men det vide vidog, at vort elskede, af saa mange Ulykker haardt hjemsøgte Fædreland kun ved en kraftig Gjenfødelse kan vinde den Ære, Frihed og Velfærd, hvortil Folkets ret elskende og trofaste Charakter, dets Oplysning og hele historiske Udvikling giver det saa retfærdig Adkomst. Det er derfor med de gladeste Forventninger, at dvæle ved den Bevidsthed, at Deres Majestæt, selv en Søn af den nye Tid, forstaaer dennes Krav, at De ved omfattende Studier, ved grundigt Kiendskab til fremmede Landes Jnstitutioner, og ved Omgang med Samtidens mest udmærkede Mænd, har forberedet hos Dem selv det store Gjenfødelsens Værk, hvis lykkelige Fuldførelse, vil bringe Velsignelse og evig Jhukommelse over Deres Navn. Deres Majestæt har forlængst givet Verden, et usvigeligt Pant paa den Aand, der vil bekjæle Deres Regering, ved at skjænke et elsket Broderfolk, der i Aandskultur visselig ikke stod over os Danske, den Forfatning, som har kaldt dets slumrende Kræfter tillive og i Historiens Aarbøger beredt Deres Majestæt en Hæder, som det nu er givet Dem paa den herligste Maade at stadfæste. Deres Majestæts Forgænger i Regeringen har ved faderligen at drage Omsorg for Folkets Dannelse og ved at indføre repræsentative Former, der vistnok vare et betydningsfuldt Udviklingsled, ført Danmark Tidens Oplysning imøde. Det er den berømte norske Forfatnings Skaber, paa hvem Danmark, paa hvem hele den civiliserede Verden henvender sit Øie med den forventningsfulde Tillid, at alt dette vil vorde fuldbyrdet til Ære og Glæde for Deres Majestæt, til Frelse og Velsignelse for Deres Folk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Efter et Par Jndledningsord af Deputationens Ordfører blev Adressen oplæst for Hs. Majestæt, som derpaa i de naadigste Udtryk tilkjendegav sit bifald med den loyale Aand, som deri udtalte sig, og som var ham et nyt Beviis paa den Hengivenhed for ham, som Studenterne stedse havde lagt for Dagen. "Jngen", vedblev Hs. Majestæt, "erkjender mere end jeg Almeenaandens frugtbringende Virkninger paa alle Statens og Videnskabens Forhold. Men skulde en fremskridende Udvikling føre til det forønskede Maal, saa maatte den støtte sig til Erfaringens Lærdom. Hans Forgænger i Regeringen havde gjort et stort Skridt fremad ved Jndførelsen af Provindsialstænder, der aabne Folket fuldstændig Adgang til at faae dets Ønsker nedlagte for Thronens Fod. Derved maatte man nu blive staaende. Vel var der talt om den norske Constitution; men det maatte derved erindres - og han maatte bede Dep. vel at lægge Mærke til hvad han nu sagde – at denne var fremkommen under ganske særegne Omstændigheder. Havde det dengang ikke været nødvendigt, saa hurtigen at ordne Landets Forhold, saa var han overbeviist om, at Constitutionen vilde være bleven bedre og den paafølgende Udvikling sikkeere. Den, havde i Adressen, selv antydet, at den ikke var saa nøie bekiendte med all Forholdene, og den kunde være overbeviste om, at dervar mange Hensyn, som maatte tages i Betragtning. Han erkjendte Nødvendigheden af saavidt muligt at forbedre Statsforvaltningen, men først efterat have spurgt Erfaringen tilraads. "De nævne Trykkefriheden", vedblev Hs. Majestæt, "den har ingen varmere Ven, end mig, og jeg erkiender fuldkommen, at det ogsaa for Staten og de offentlige Forhold er gavnligt, at man udvexler sine Jdeer"; men Trykkefriheden kunde ikke være uindskrænket, den maatte begrændses ved Love, og da det var Misbrugen, der gjorde Jndskrænkninger nødvendige, saa vilde det for en stor Deel bero paa den Brug, der gjordes af Pressen, navnligen den periodiske Presse, hvor fri den vilde blive. Til Stutning gjentog Hs. Majestæt Yttringen af sin allerhøieste Tilfredshed med de loyale Følelser, der vare udtalte i Adressen, ønskede Deputationen og dem, der havde udsendt samme, Himlens Velsignelse, og opfordrede Deputationen til at have Tillid til ham og til hans oprigtige Villie at fremme sit Folks Velfærd. Hvad han her havde sagt, bad han Deputationen at meddele dem, i hvis Navn den var kommen. (Kbh.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
J Anledning af de 2de af forskjellige Studerende til Hs. Majest. Kongen indgivne Adresser have 17 akademiske Borgere erklæret i Fædrelandet, at de ikke have underskrevet den første Adresse, fordi den forekom Nogle ikke alsidig at sammensatte de Jdeer, som i et saa betydningsfuldt Tidspunkt maa blive levende hos de Studerende; Andre derimod fandt dens Jndleverelse mindre passende eller betimelig. Den anden Adresse kunde de endnu mindre tiltræde, eftersom denne, fremgaaet af en Opposition mod den første og blottet for eiendommeligt positive Jndhold, lettelig kan, selv om Saadant ikke har været tilsigtet, faae Udseende af at indeholde en Protest mod den Haabets Aand, som udtaler sig i den første.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Fra Provindstæderne ere ankomne og ankomme fremdeles Deputationer med Adresser til Hs. Majest. Kongen. Det Samme har ogsaa været Tilfældet fra Sors Academie, hvis Deputation d. 9de ds, havde Audience. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Under 27de Novbr. sidstleden er udkommen en Placat indeholdende nærmere Bestemmelser om Omløben med Varer, der i det væsentlige er overeensstemmende med det Stænderne forelagte Lovudkast med Undtagelse af nogle Forandringer, der i den 2 og 58 ere foretagne efter Stændernes Jndstilling. Placaten fastsættet, foruden den Straf, som allerede tidligere var bestemt for Omløben med Varer, nemlig at have de medførte Varer forbrudt, en Mulct af 3 -20 for første Gang og af 1060 Rbd. Sølv for anden Gang, Nogen antræffes med Varer, og saaledes fremdeles i ethvert Gjentagelsestilfælde dobbelt. Sognefogderne er under en Mulct tilholdte, til baade at vaage over Forbudet mod Bissekramhandelen og tillige ikke at vægre sig for at yde den fornødne Assistence til at faae Bisse kræmmeren og de Varer, denne fører med sig, henbragte til vedkommende Justitsbetjent. Den Handlende, som holder Omløbere, skal være underkasket de fornævnte Mulcter. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Kjøbenhavnsposten af 6te December er bleven lagt under foreløbig Beslag, af vedkommende Embedsmand, hvilken Foranstaltning er blevet bifaldet af det kongelige danske Kancellie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Ved en i Odense i Mandags afholdt Raadstuesamling af den forenede Communalbestyrelse blev taget den eenstemmige Beslutning: ved en Deputation i Communens Navn at overbringe Hs. Majestæt Kong Christian VIII en allerunderdanigst Lykønsknings-Adresse til Allerhøistsammes Tronbestigelse. Deputationen vedtoges at skulle bestaae af 3 Medlemmer, nemlig Byfoged og Politiemester Kammerjunker de Klaumann af Magistraten (da Borgmesteren ved en Upasselighed hindredes fra at reise) og 2 af Borgerrepræsentanterne, hvis Valg er faldet paa Formanden, Redacteur Ove Thomsen, og Prokurator S. Hansen. Hr.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Fra Kiel forsikkres, at Huset "Chateauneus" allerede skal være i Stand til at reise en Capital af 10 Mill. Fres til Anlæget af den projecterede Jernbane, imellem Altona og Kiel. (Vib. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Samme Dag, som man i Rendsborg om Morgenen havde modtaget Efterretning om høisalig Kong Frederik den Sjettes Død, feirede man i denne Stad en fem hundredaarig Jubelfest i Anledning af, at Grev Geert 1339 skal, som det hedder, med land fyrstelig Rundhed have skjænket Byen baade Privilegier, Rettigheder og Gaver. (Dr.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Angaaende Tugthuusfangen H. Meier og hans 32. aarige Fængsling meddeles nu i Jtzehoer Wochenbl.,at han var beskyldt og overbeviist om Deeltagelse, om end ikke udøvelse af et med frygteligt Overlæg fuldbyrdet Mord; hvorefter han ifølge kgl. befaling blev at hensætte afsides i Forvaring i Tugthuset til Sagen, oplystes nærmere, og hvis dette ei skeete, da at blive i Forvaring paa Livstid. - Dette giver da Sagen er andet Udseende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
J Aarh. Avis læses følgende Spørgsmaal: "Eder nogen Lov, eller noget Privilegium, som tillader Kjøbmændene i hvilkensomhelst By, at sammentræde paa Raadstuen og i en Protocol forpligte sig til, under en Mulkt af 500 Rbd., ei at give nogen Landmand høiere Priis for hans Kornvarer, end de selv in plenovilkaarligen bestemme: Ved Tallotteriets 1315. Trækning i Wandsbek udkom: No. 44. 73. 80. 82. 13.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Ribe. 3die Søndag i Advent prædiker i Domkirken Hr. Catechet Lindhardt; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah. Justitsraad, Amtsforvalter R. Nielsen, død d. 27de November 1839. Skilsmissen er altid smertelig - Skilsmissen er altid smertelig - Hog meest naar den kommer uventet. Hog meest naar den kommer uventet. Hvad er det for et Budskab vel, som bringes Slægt og Ven Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Betydningsfuldt fra Vestrestrand saa saare lang veis hen Hvorfra det kommer see de vel – det gik ad lange Vei. Men om det til dem bringer Nyhed god de ahne ei. Mon det en Glædens Mælding er, som Du med Posten faaer, Og som paa trygge Landevei kun langsomt til Dig naaer? En Glædens er det vistnok ei, det troe Du ikke tør, Thi bange Ahnelse har sagt, hvad her Du vente bør, En kjærlig Fader nys Du saae, saa rask og veltilfreds, Som munter var i Vennelag, og glad i Børnekreds. Nys hørte Du, han var ei rask - Du kunde vente Alt, Og - Haabet stundom svigter jo - Din Fader kjær det gjaldt. Den Kjære - kort kun syg han var - han fulgte Herrens Bud, Som, viis i Gierning, efter ham sin Engel sendte ud At bringe hannem hjem til sig, at nyde Hvile, Forlade Bolig her paa Jord, for hos sin Frelser, boe! Der finde Sallighed og Løn for havte Møie, Slid, For lange Embedsførelse, for tro og rastløs Flid! Han drog fra sine elskte Børn, der elsked ham saa saare, Og som, af barnlig Kjærlighed, ham offred mangen Taare. Fra Lysets Egne sender han Husvalelse og Trøst, At trænge ind i efterladte Dyrebares Bryst. For sig og Sine beder han hos Gud at Naade, finde Og, at de efter fuldendt Strid maae Seierskrandsen vinde. - Den Sjælero, som ene Du - o store Gud! - kan sende, Den lade Du om føie Tid tilbage til dem vende, Du ædle, gamle, brave Mand, med sølverhvide Lokker, Med Kummer Dine kjære Børn sig om Din Baare slokker, Med Kjærlighed de savne Dig - som trofast Ven og Fader. Velsignelse hos Ham nedbeller, som aldrig Børn forlader. (Med dette No. følger Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. 100. Fredagen den 13de December 1839. Fredagen den 13de December 1839.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Af en i Slagelse Avis indført Bekjendtgjørelse fra Forstander Møller paa Flakkeberg-Jnstitut seer man, at den tidligere efterlyste, under 13de Aug. d. A. fra Jnstitutet bortgangne jydske Bondedreng, Søren Christensen, havde havt Ophold omtrent 3 Maaneder hos en Gaard- og Tømmermand Hans Jacob Møller i Bjergsted pr. Kallundborg, uden at denne har gjort nogen Anmeldelse derom for vedkommende Øvrighed, Da Forstander Møller endelig fik Oplysning om Drengens Opholdsted, lod han ham den 27de Novbr. afhente; men den 30te f. M. er han atter pillet af, og efterlyses nu paany i Avisen. Han er lidt over 1 Aar gl., temmelig underlætsig, har bruunt Ansigt og blondt Haar. Han er født Vagabond og allerede fra Hjemmet øvet Landstryger, der netop blev sendt til Jnstitutet paa Flakkeberg paa Grund af, at han 3 a 4 Gange var deserteret fra sine Forældre, ja endog havde været borte halve Aar af Gangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Natten imellem 6te og 7de de afbrændte Vaaningshuset i en flittig og stræbsom Gaardmand Frederik Troelsens Udflyttergaard fra Hald By, Ørslevkloster Sogn ved Viborg. Manden vaanede først, da Sengen, hvor han laae, allerede var angreben af Jlden, og ved hans Anskrig ilede Konen, som var beskjæftiget ude i Kjøkkenet med Tilberedelserne til en Vadsk og Brygning, og som ikke havde mærket det mindste, indtil ham, hvor hun da fandt saavel Sengen som Loftet i Brand. Jdet hun søgte at redde deres mindste halv aarige Barn, som laae i en Vugge, blev hun selv stærkt forbrændt i Ansigtet, og Barnet var af den nedfaldende Jld saa ilde tilredt, at det døde strax efterat hun havde bragt det til den nærmeste Gaard, hvorhen ogsaa de 2 ældre Børn paa 3 og 7 Aar bleve bragte. Manden, som maatte redde sig i det blotte Linned, er paa hele Legemet, dog især paa Underkroppen og Hænderne saa forbrændt, at man tvivler om hans Liv. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Aarsagen til Jldens Opkomst har ikke været at opdage, og Tabet er saa meget større, som det afbrændte Huus var meget lavt assureret, og Eieren, der har Bevilling som Tømmermand, foruden det meste af sit Jndboe og 3 Faar ogsaa mistede den største Deel af sit Værktøi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Ribe. Døbt i Domkirken d. 1ste Septbr.: Reebsl. J L. Mahlers Datter, Ane Cathrine Mahler. Fadderne: Mad. J. M. Lund. Jfr. J. L. Jørgensen, Avlsbruger, H. Grønnebech og Reebslagersvend P. J. Mahler. De 29de P. H. Giermanns Søn, Hans Hendrik Giermann. Fadd.: Pigerne A. M. K. Nicolaysen, P. Christensen og E. Mogensen, Vognmad C. Skade, Ungk. J G. Alber, og H. H. Giermann af Brøns. S. D.: Handskemager N. P. Kirkegaards Datter, Maria Dorthea Kirkegaard. Fadd.: Muurmester Sørensens Hustrue, Pigen, J. Gregersen, Skomagermester A. Bruun og Kjøbmand C. Koch. D. 13de Octbr.: Skræddermester M. Poulsens Søn, Søren Poulsen. Fadd. Jfr. S. Haldorsen, og H. Sørensen, Contoirist C. Sørensen og Collecteur H. H. Sørensen. D. 20de: Skræddermester F. C. Davidsens Datter, Cathrine Elisabeth Davidsen. Fadd. Skrædderm. J. Jacobsens Hustrue, Pigen A. M. Stuck af Haderslev, Barnets Fader og Bogbinder Andersen. D. 26de: Smedemester A. Andersens Søn, Niels Andersen. Fadd.: Smedem. N. Schmidts Hustrue, Pigen A.B. Nissen, Reebsl. N. P. Ebbesen, Stampemøllersvend H. H. Ontzen. D. 27de: Skom. S. S. Bergs Datter, Mine Dorthea Berg. Fadd. Mad. Utzon, Jfr. F. Guldberg, Conditor Bager K. Aagaard og Handelsbetjent J. Koch. D. 30te: Slagter C. Clausens Søn, Ancher Reichenbach Clausen. Fadd. Barnets Forældre og Slagter L. Alver. D 24de Novbr.: Afg. Justitsraad Borgemester Tranbergs Søn, Hans Gotfred Tranberg. Fadd. Enkefrue Professorinde Hansen, Jfr. C. Eilschou, Proprietair Tranberg til Bekmark, Pastor Friis fra Brøns og Apotheker v. Støcken. J Cathrine Kirke d. 28de Novbr.: Vognmand J. B. Nielsens Søn, Mathias Jepsen. Fadd. Gad. J. Jensens Hustrue, Pigen M. Pedersdatter fra N. Fardrup, Vognmand T. Mathiesen og Ungk. J. Jepsen fra Wilslef. D. 1ste Decbr.: Hid. H. Hansens Datter, Ane Hansen i Lustrup. Fadd.: Pigerne A. M. Nygaard, M. Hansen og A. M. Nissen, Had. H. Sørensen i Ungk. H. N. Berthelsen i Lustrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Copulerede i Domkirken d. 27de Septbr.: Dagl. Hans Rasmussen og Pigen Johanne Kirstine Sørensdatter. D. 19de Octbr.: Enkemand Gaardmand Jeppe Knudsen Lauridsen og Pigen Edel Pedersdatter i Øster vedsted. D. 25de: Enkemand Klokkerassistent H. M. Lund og Pigen Mette Cathrine Hendriksdatter. D. 9de Novbr.: Ungt. Hans Hansen Puggaard og Pigen Lise Cathrine Pedersdatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Begravet paa Domkirkens Kirkegaard d. 9de September: Kjøbmand J. H. Qvedens's Hustrue, Christiane Hanne, født Radoor, 41 Aar gl. D. 14de Octbr.: Barbeer B. Stemmann, 40 Aar. D. 28de: Skrædder C. Ølands Enke, Margrethe, 78 Aar. D. 29de Niss Christian Sønnichsen fra Løit Sogn ved Apenrade, 59 Aar. D. 20de Novbr.: Skrædderm. Andreas Winther, 71 Aar. D. 23de: Enkemadame Florence NicolineThormondt, født Wirenfeldt, 75 Aar gl. Paa Cathrine Kirkegaard d. 31te Octbr.: Almisselem Karen Frederiksdattet, 75 Aar. D. 8de Novbr.: Gad. Peder Schmidt, Sørensens Søn i Lustrup, 3 Dage gl. D. 28de: Jen Brok Nielsens Hustrue, Mette Marie Mathiesen, 34 Aar. S. D., Skræddermester Hans Mogensens Datter, Caroline Margrethe Hansen, 3 Md. gl. D. 29de Tømmermand Hans Madsen, 65 Aar. D. 2den Decbr.: Vognmand Peder Berthelsens Hustrue, Ane Frederiksdatter, 68 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Bekjendtgjørelser. Det er en sørgelig Pligt for mig at bekjendtgjøre min inderlig elskede Vens og Svogers Cand. theol. Peter Købkes Dødsfald. LegemsSvaghed og Tungsindighed formørkede de sidste 1 1/2 Aar af hans Liv. Siden afvigte August var han i Besøg hos os. Hans Kræfter aftog daglig i den Tid, og mæt af Uro længtes han efter Fred. Efter 3 Dages Sygeleie hensov han ved en stille Død d. 6te dennes, i en Alder af 27 Aar. Hans Forældre, Sødskende, Fæstem og Mange, som kjendte hans ædle Hjerte og rig begavede Aand, begræde med mig hans tidlige Bortgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Vester-Vedsted Præstegaard, d. 11te December N. L. Feilberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Foruden de mere gangbare Varesorter er Undertegnede nylig, til Udsalg, bleven forsynet med fiin Portoricco Kaffe a 11 s., Laguara 10 sk., Dominge 9 s. og Batavia-Ditto 8 1/2 s. pr. Pd., AltonaerSchmalier 4 s. pr. Bil., meget fiin Hamborger Raffinade og Candis til forskjellige Priser, samt Confectrosiner, Cathrineblommer, Krakmandler m.m. Ribe, d. 10de Decb. 1839. v. Stöcken.