JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Da Napoleon kom tilbage til Frankrige i 1815, saa kom han i stor Naade hos ham. Han fulgte Napoleon til Armeen og forlod ham ikke siden den Tid; da han ved dennes andet Fald fulgte ham til St. Helen. – Den anden her nu omtalte Franskmand fra Bonapartes Tid, er en Person, som er godt bekjendt i Tydskland, da han altid pleiede som Coureer at gallopere foran Bonapartes Vogn paa deres lange Reiser; han har nu beviist Keiser Alexander den samme Tjeneste og været hans Forrider lige fra Paris til Würzborg, hvor Reiseren med megen Naade, gav ham sin Afskeed og lod ham reise tilbage til Frankrige; han havde vel tilbudt sig til at tide foran hans Vogn lig, til Petersborg, men Hs. Majestæt vilde ikke udsætte ham længere for en saa besværlig Vinterreise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Kronprindsen i Sverrig, der er udnævt til overste befalingsmand i Skaane, agter, efter Forlydende, i næste Juni Maaned at indtræde dette Embede ved hvilken Leilighed alle Regimenter fra de sydlige Provindser torde vorde forsamlede i en Svelsesleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Til een af de mærkeligste Udaad i nærværende Tidspunct hører, at en Englænder ved Navn Charles Rennet frastial af Hevn og af Begjærlighed den 8de November en Kjøbmand i London ved Navn Horsleysin 3 Aars Son og flygtede med ham over Canalen for siden videre at begive sig til Nordamerika, Faderen blev underrettet herom og fik at vide at Rennetvar gaaet over til Calais; han indskibede sig uforløvet til denne Stad tilligemed sin Ven Lieutenant Agar og forfulgte Røveren igjennem Belgien, Holland og Ostfriesland, imedens at han paa samme Tid meldte den Engelske Consul i Bremen Hr. Fr. v. Colemann det passerede og bad om hans Biestand; denne Mand erfarede, at Rennet havde vel været denne Stad, men at han kun det havde opholdet sig et Øjeblik, og at han var feilet ned af Veseren for at indskibe sig paa det Nordamericanske Skib Pallas, som den følgende Dag skulle afseile til Baltimore, han forfulgte ham ufortøvet, og naaede ham i Byen Brake, hvor han fandt ham under det foregivne Navn Reynolds tilligemed Barnet; dette blev strax skildt fra ham, og han selv arresteret han tilstod sin Forbrydelse og er nu bragt til London for at lide Straffen for sin onde Gierning. Den følgende Dag ankom Hr. Horsley og hans Ven. Det var en tørende Serne, da Faderen og Barnet saae hinanden igjen og lader sig ikke beskrive; Taarerne stode i Dinene paa alle dem, som vare tilstæde derved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Til de ugrundede Rygter hører, at Preussen skulde erholde Anspach og Bayreuth tilbage af Bayern, imod en passende Godtgjørelse i det sydlige Tydsk land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
J Wittingen i Bøhmen indtraf i dette Aars Ort det forhen uhørte Tilfælde, at en Kone, som forhen havde 4 friske og funde Børn, fødte et Pigebarn, som bar sit Hjerte uden paa Legemet. Barnet levede en Time efter Fødselen, i hvilken Tid faaes kjendelig, at det udvortes Hjerte pulserte; og da Barnet var dødt blev det aabnet og befunden, at det intet andet Hjerte havde, men at denne udvortes Mosse rignignok ved en Hoved Pulsaare stod i Forbindelse med Legemets indre Deele.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
J Aaret 1751 havde en Jndvaaner i Flekken Enans, ved Neuscheel, en svulden Oxe, som han tilsidst maatte slagte. Da dette skeede vare flere Personer tilstæde for at see, hvorledes Kjødet af dette syge Dyr ville see ud. Slagteten rev med Magt Dyrets Formave ud, og ved dette anatomiske Forsøsønderrev han af Vanvare Underlivet. Pludselle frembrød der af Aabningen en Lue, som brændte 2 1/2 Alen i Veiret, og forbrændte Slagteren baade Haar, og Dinebryne, selv Dinene lede saameget, at han i lang Tid efter ei kunde taale at see Lyset. En ung Pige, som lyste med en Lampe, vare alle Haarene forbrændte og hun var maaskee kommen værre deran, hvis ei hendes Moder, som stod ved Siden of, havde havt Aandsnærværelse nok til at kaste sit Skjørt, over Datterens Hoved for derved at slukke Jlden. Luen varede i 3 Minuter, og ligesom den aftog, svandt ogsaa Svulsten og en afskyelig Stank udbredtes i Slagterhuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Engellænderen Laws Kudsk havde ved sin Herres Speculationshandel med Missisippi-Actier fortjent saa meget, at han ikke havde Lyst til, længer at sidde paa Bukken. Han bad derfor Law om sin Afsked. God!" – fogde denne – "den kan du faae; men, du maa først forskaffe mig en dygtig Kudsk i dit Sted Dagen derefter forestillede Kudsken ham tvende Karle "Her er to Mennesker" – sagde han - som begge forstaae at omgaae med Heste. Jeg indestaaer for dem. Tag De hvilken af dem, De vil, til Kudsk, saa vil jeg beholde den anden for mig."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Skibet Petola, der den 13de September afseilede fra Oporto til Rio Janeiro, toges den 23de September af Jnsurgenicaperen Constantin, der tillige i Forveien havde bemægtiget sig et fra Oporto til Peruamburn afseilet Skib Bon Esperance.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Fem Skibe, som i de sidste Dage ere afgaaede fra Hamborg have formedelst den stærke Jisgang ikke kunne naae den aabne Søe; af samme Aarsag kan heller ingen Skibe komme fra Havet op til Hamborg, men maae lægge op i Elben. Tvende Skibe, Juno, Capit. Ravn, bestemt fra Hamborg til Kiel, og Fru Christine, Capit. Hansen, bestemt fra Hamborg til Kjøbenhavn ere ikke kommen meer end 1 1/2 Miil fra Rendsborg, hvor de ere standsede af Jsen. 2de andre, Fru Metta, Capit. Norby, bestemt fra Kjøbenhavn til Hamborg, og Vilhelm Frederik, Capit. Michaels, bestemt fra Petersborg til Hamborg have af samme Aarsag maattet blive liggende ved Holtenau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Jndenlandsk (Af Udgiveren.) En Tjenestekarl fra Østofte Bye, under Grevskabet Knuhtenborg, har anden Juledag stiaalen en Koe hos en Gaardmand paa Christianssædes Gods, J Jversens Avis læses: "Det begriber ikke enhver, hvorledes det kan være, at man, kan trække paa Hamborg til 250, paa 2 Maaneder, og a vista til 256, medens man i Kjøbenhavn giver 264 for Specier?" (Men Handelstanden kjender jo nok Forskjellen imellem Species og Banco Rdlr., og veed, at hiin ofte staaer med en Avance af 4, 6 og flere Procent imod denne.)At finde hvad en Specie gjælder efter Coursen, f. Ex. 250 i Rbd. og Skill. Det sidste Tal mod venstre Side, her 2, viser Rigsbankdaleren; de overblevne 2de Tal, her 50, divideres med 25 Qvotienten drages fra Dividendus, og Resten er Skillingerne. At beregne hvad N. Rdlr. Courant udgjør i Rigsbankpenge. Couranten multipliceres først med 10, og dernæst med 6; Aggregater af begge Producterne divideres med 10. Omvendt findes hvad Rigebankpenge udgiøre i Courant. NB. 1 Mk. Cour er 2 Mk. RigebankAgent Dybvad, som boede paa Vesterbroe ved Kjøbenhavn, tabrikerede ualmindelig hensigt mærsige, smukke og besparende Faiance Kakkelovne, havde mange Fortrin for andre slige Ovne, fordi de have mange Rørgange røge ikke, og staae ikke Fare for at antændes, og endelig, fordi man ved i strængeste Vinter at lægge 2 Gange i dem om Dagen kan have sin Stue vorm baade Nat og Dog, eller i 24 Timer. Denne Fab ik er saavidt vides, nedlagt. J Hedeegnen i Gammelstrup Sogn, Viborg Stift, Fiends Herred boer et Folkefærd der meget skjønt, varigt og behændigt, fabrikerer sorte Leerkar (de saakaldte Jydepotter) Let kunde disse vindskibelige Folk, naar Modeller gaves dem, forfærdige af Dybads de fiirkantede (og egentlig bedste) Ovne. Zirater kunde vel ved Former frembringes. Sorte blive de, men saa ligne de dog Jernovne og give hastigere, længere og meere besparende Barme. Man tænke paa Sagen, bedømme og prøve den!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
En af de Døde i Altona i dette Kirkeaar, blev over 100 Aar gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
(Af Kjøbenhavns Skilderie.)¬ J Viborger Samler af 23de December læses følgende: "Man har læst i Aviserne i denne Tid, at en udenlandsk Lærd har fundet i Batikanets Bibliothek i Rom en haandskreven Beretning af den romerske Statholder Lentulus om Kristus, der skildrer ham "som en færdeles udmærket Mand, baade af Legems-Skjønhed og Leonet," Denne Beretning er dog ikke nye i Litteraturens Rige; thi allerede i en gammel dansk Bog (der næsten er 200 Aar gammel) anføres dette Brev af Lentulus, og 1798 har nuværende residerende Capellan til Domkirken i Viborg, Hr. J. Friis, da han studerede i Latinskolen i Viborg, ladet samme trykke efter en gammel indsk Før fatters Anførsel. – Her kan endnu tilføres: at i Kirken i Hvidovre, et til Frederiksberg annerterSogn, omtrent en Miil fra Kiøbenhavn, hænger i Choret et gammelt Malerie, der forestiller Christus i halv Corpus. Neden under læses følgende: Dieses Bild ist Christi Genalt, Wiees Lentulus har abgemalt, Und gesandt den Rom der Senat, Durch Jerusalem ans der Stadt. Under dette Vers findes en Maalestok, som angiver Christi Legems Høide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Viborg, den 14de December. J Morges Kl. 8 1/2 faaes i Vester, i en Taageskye, en halv Regnbue, der i Frost og Riimtaage er en Sjeldenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Det fryser nu saa stærkt, at Liimfjordens Ende og den halve Søe her er lagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
(Af Collegialtidenden.) Af den til Qvartalscoursens Bestemmelse allernaadigst anordnede bestandige Committee er, under 19de da formeldte Cours for næstkommende Januari, Februari og Marts Maaneder, i Overeensstemmelse med de i Placaten af 30te Juli sidstleden allernaadigst foreskrevne Regler bestemt ligesom for October, November og December Maaneder til 250 Hvorom de, ligeledes under 19de d. M., er udgaaet Placat fra det danske Cancellie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Den 29de December solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. 5 s., for Committeesedler blev givet (med Rente fra 1ste Jan. 1818) 101 1/2 pr. Norske Rigsbanksedler 20 a 20 1/2. Svenske Sedler 100. Oblig. (uden Rente fra 11te Decbr. d. A. 89. 64 s. - Disconto 8 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Ved Tallotteriets 1131te Trækning i Kbhavn, udkom: No. 45. 54. 83. 52. 24.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 11te Januari 1819, foretages Auclion i Schiolstrup Vænge under Coselitze Gods paa staaende Bøge, Ege- og Aske Træer, hvoriblandt en Deel tjenligt til Gavntræe. De Lysthavende ville møde ved Schiolstrup Bye Kl. 10 om Formiddagen, Det tjener tillige til Efterretning, at der i Vinter ikke sælges staaende Træer paa Fidei-Commissets Skove, undtagen paa ovenmeldte Sted. Corselitze, den 27de December 1818. Smidth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-01
Addresse Contoiret anviser hvor 4 Traver Langhalm er at bekomme tilkjøbs. Stubmølle, mod en stærk og i alle Underhaanden er at faae Henseendet god Stubmølle med nye Qværnstene og Møllejern samt derved liggende Boepæl, bestaaende af 12 Fag For- og 4 Fag Baghuus, med et deri rummeligt Sigtehuus og en god Have med mange Frugttræer, Møllen er ved Udskiftning, tillagt 3 Tønder Land Jord af god Bonitet. Man henvender sig til Eieren Hans Chr Ravn, som boer ved Heiringe Mølle, en halv Miil fra Stubbekjøbing, om Handelen der tillige paaviser Eiendommen, Den 28de December 1818.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
13de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 2. Kongelig privilegerede. Sigt, Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Tirsdagen. den 5te Januari 1819. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor omeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
(Af Børsenh. og Hamb. Corresp.) Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
De Tropper, som med det første skulle indskibes til St. Helene, for deels at erstatte, deels at forstærke Besætningen paa denne De, maae aflægge Eed paa, at de ei ville lade Bonaparte undkomme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Efterretninger fra Ceylon lyde endnu stedse meget ugunstige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Lord Guilford gaaer med en Græker fra Ætolien til de soniske Øer for der at oprette en Holskole for alle Grækere. Det er mærkeligt, hvor meget Rusland og Storbrittannien kappes om, at interessere sig for Gækenland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Man vil paastaae, at adskillige Kjøbmænd, paa St. Helena skulle af Fortrydelse over de Jndskrænkninger, som Bonapartes Ophold der paa Øen have forvoldt, have indladt sig med i Komplottet til hans Befrielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Den afdøde Dronnings Efterladenskab bliver vurderet til en Million i Juveler foruden Garderoben, af rede Penge har man ikke forefundet noget stort Forraad; Diamanterne blive lige fordeelte imellem alle Prindsesserne, og alle de af dem, som ikke ere formælede erholde Garderoben, som er meget præg Man paastaaer, at, som Følge af Forhandlingerne i Aachen skal det være Bonapartes Familie i Rontilladt at foreslaae en Livlæge for Exkeiseren; deres Valg er faldet paa Beuregard, der allerede forestod dette Embede paa Elba
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Tydskland. Den bremiske Tidende meddeler et Brev fra en Stabsofficier, der den 18de Juni var i Galvestone, og paabetaaber sig Breve fra General Lallemand selv, i hvilke denne giver den bestemte Stadfæstelse paa, at General Lallemand virkeligen har en Expedition fore til Mexico Hvor levende Handel og Skibsfart for nærværende Tid er i Triest, sees deraf, at fra den 21de til 27de October d. A. ere 70 Handelskibe løbne ind i denne Havn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Spanien. Armeen skal bringes til 70,000 Mand, med de Beteran-Regimenter, som skal lægges i Fæstningerne Livgarden skal forøges til 5000 Mand, og lønnes bedre end hidtil – J Hovedstaden bliver Politiet nye organiseret, det er i Jnqvisitionens Hænder og alle Breve fra Udlandet, især fra London aabnes paa Grændserne. Usikkerhed paa Gaderne tiltage stedse. Ligeledes tales der om bevæbnede Røverbander, bestaaende af Soldater, som ikke have villet lade sig indskibe til Amerika og husere slemt i Estremadura og Andalusien; disse skulle og have befriet en til Cadix bestemt Transport Galleslaver. -J Cadix og flere Stæder er der lagt Embargo paa Skibe af en vis Størrelse for at bruges som Tansportskibe til Sydamerira Skibenes Eiermænd faae ingen Gotgiørelse. Derpagtet, er det endnu langvarigt ud med Expeditionen, som blot skal indskrænkes til nogle tusinde Mand til Sydsøen. Udrustningerne til la Plata har man opgivet og Grev Abisbal er udnævt til Vicekonge i Lima isledenfor i Buenos Ayres. Alle fremmede Tidender og Journaler ere forbudne at læses, der i det mindste beviset at Frygten har taget stærk Overhaand Dog kunne Fribedsvennerne (Liberales) hverken haabe Bistand af Regeringen eller Folket; da alle Stormænd ere Hoffet saa meget forbundne og saa stærkt indflettede, i sammes Jnteresse at enhver Forandring i det heri skende System vil gaae dem saare nær, og Almuer, styres af Munke og Præster, der stræbe til det a ste at vedligeholde Kongemagten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Tidenden om Opstanden paa Skibet Trinidad, gik over til Jnsurgenterne har gjort stor Opsigt i Spanien især blandt de Officierer, som skulle commandere Foget, i det disse derved ere blevne mintroiske mod deres Undergivne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
America. Det stadfæster sig, at Vicekongen af Perus Stilling er meget mislig, og dette Land, ikke blot trues af San Martins Armee, men ogsaa ved Handelens fuldkomne Standsninger bragt i stor Nød, da Jndførselen nu er standset i halvandet Aar. Det er intet Nyt, (og det skulde og burde man dog troe, det maatte være i det fri America) at Umennesker, som afgive sig med Slavehandel, stiæle frivordne Sorte og sælge dem paa Nyt. Domstolen i Wilminghof har saaledes nyeligen dømt tre saadanne smukke Folk til at pidskes, miste Ørene og disse fæstes paa Gabestokken. Jndependenterne have forstærket sig meget og deres Operationer mod de Kongeligsinde ere alt begyndte uagtet den gunstige Aarstid endnu ikke har indfundet sig. Admiral Brion nærmer sig med sin Flaade til Cumann, hvilket Bermude angribet til Lands; denne var endnu 5 Mile fra Pladsen. Den spanske General Morillo seer sig angreben fra alle Sider, og torde denne Gang ikke let undkomme da Dalene endnu staae fulde af Vand. J Jndependenternes Forholdsregler hersker nu Enhed efterdi de øvrige Generaler som hidtil førte Krigen paa egen Regning, have forenet sig med Bolivar Poet staaer med 2000 Mand, hvoraf 300 engelsk Rytterie, i Fernande de Apura, og Sarasia i Carrarcas's Sletter. Fra alle Verdens Hjørner strømme Mennesker til for at grunde deres egen Lykke tilligemed den nu Fristats.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
General St. Martin har udskreven et Laan af 100,000 Piastre, til hans forehavende Tog mod Peru.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
De saakaldte mexicanske Jnsurgentapere, der be mandes med Folk af alle Nationer, og ere sande Buccanier, besøge meget flittigen General Lalle mands Champ d'Asyle, eller meget mere Staden. Trinidad ved Floden af samme Navn, og nedlægge der deres Bytte. Ogsaa Staten Juinois er optaget i Unionen, og skikker i dette Aar en Repræsentant til Kongressen, Juinois vil herefter i Rækken udgjøre den 21de Stat af Nordamerica, den anden i Territorial Omfang og den første i Jordbundens Rigdomme, og Hielpemidler at ernære en stor Folkemængde. Landstrækningen ved Mitsouti indrettes i denne Vinter til en Stat og vi udgjøre den 22de Stat i Unionen og i samme danne en Stierne af første Størrelse. Ogsaa Gebetet af Allabama vil sandsynligt endnu i denne Vinter formere en Stat. Jndvaanerne ere allerede desaarsag beskjæftigede med en Petition til Kongressen, og da Folkemængden beløber sig til over 60,000 Mennesker, er Udfaldet af Petitionen ikke tvivlsomt, Saaledes voxer var Stat under Frihedens Beskyttelse og en liberal, fornuftig Politik med hurtige Skride frem ad til en Høide, der i Historien bestandigen vil vorde mærkelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
En Buenos=Ayres-Kaper tog i October er fra Cadix til Havannah bestemt spansk Skib med 35,000 Dollars om Bord. Mandskabet satte den iland paa Havannah, brændte Skibet og lod sig nøie med Pan gene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Sverrig. Sverrigs Jernminer ere uudtømmelige og tage efter de af Regjeringen i forrige Aar foranstaltede Undersøgelser jo nærmere Polaregnen meere og meere til i Mængde og afgive rigt Udbytte. Nu er da ogsaa i det Stockholmske Statholderskab paa det Rudbekske Gods Westerløse fundet en Mine, der efter Bjerg-Collegiets Undersøgelse giver 28 Procens Jern og til hvis Forarbeidelse offentligen opfordres. Ertset er fortræffeligt. Adskillige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Endnu Morgenen for Slaget ved Waterlov var Napoleon saa sikker paa Sejren, at han strax efterat have spist Frokost, sagde: "Man kan her vædde 80 mod 20, at Sejeen vorder vor Hans Plan var, at giennembryde Engellændernes Midte. Alt gik godt, men, ogsaa her begik Marskal Ney en Feil. Medens Preusserne under Bülow angrebe de Franske, havde Nopoleon befalet Ney, at holde Stillingen ved Haie-Sainte og at forblige staaende der ubevægelig, indtil Bülows Angreb aldeles var afslaaet; i det Sted gjorde Ney Angreb fra sin Side. De Officierer, som i det Øjeblik vare i Nærheden af Napoleon, opløftede et Glædeskrig, da de faae Marskal Ney tykke seierrig frem; men, Keiseren rystede paa Hovedet og sagde til Marskal Soult: "Denne ubetimelige Fremrykning kan fordærve alle Ting for os," og Soult svarede hidsigen: "Ney vil bringe os i Forlegenhed, ligesom ved Jena."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
En spansk Officier, der, som mistænkt for Sammensværgelsen mod Ferdinand den 7de var flygtet til London, hvor han nylig dræbte sig selv, blev ikke begraven i kristen Jord, men med al optænkelig Skjændsel, hvorover Folket yttrede største Uvillie. Den for Aaret 1819 valgte engelske Lord Mayor, er Kjøbmanden Attins. Han er nu Overborgermester for 1,200,000 Jndbyggere, som Staden Londen tæller, og hans Borgermesterbolig er et Slot, Mansion House. Et Aars Borgermesterskab fordrer en Udgivt af henved 100,000 Spec., skiøndt Lønningen kun er 50,000. Den 9de November bleve Arkins høitideligen indsat. Han blev, som Skik og Brug er, afhentet i en uhyre stor Vogn med 4 Spænd Heste for, fra sit Huus til Mansion-House. Toget herfra var ubeskrivelig stort, han ledsagedes af Statens Embedsmænd, af Herolder og tre Riddere i Guld og Sølv=Rustninger, saaledes som Fortidens brittiske Konger bare dem, naar de droge i Kamp. Alle Laugenes Faner varede. Under Canonernes Torden førtes han over Chemsen til Vestminslet, for der at aflægge Regenten Eden Ved Kogets Tilbagekomst blev i Guildhall (Raadhuset) givet et Maaltid for 1500 Personer, som kostede 3000 Pd. (30,000 Rbd., af hvilke Staten betalte de 2000. og den Nyvalgte 1000. J den uhyre Spisesahl var dækket for alle disse 1500 Personer. Sahlen er af gothisk Bygningsmaade og 100 Fod høi. Pladsene ere inddeelte for Husting (Høisæder) 500, og for Body (Nedresæder) 1000. Hver Gade havde sin Række Paa Toflet vare ingen Lys, men fra Loftet kastede tusinde Gasflammer, understoltede af to store Stjernekroner, deres Lysglands ned paa Bordene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Da Præsten Best i Sheffields nylig prækkede haardt mod Komedier, lod den derværende Skuespildirecteur ham vide, at hvis han mærkede Folk desaarsag blev borte, vilde han anlægge Klage mod ham til Skades-Erstatning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Tre Personer i London, som nylig vare anklagede for at have udgivet falske Banksedler, bleve alle frikjendte, da Bankens egen Advocat erklærede, at han ikke kunde angive noget fik Lert Kiendetegn paa de falske Sedler Tre andre Fabrikantere af falske Banknoter ere derimod hængte, uagtet de selv og et heelt Kirkesogn havde ansøgt om Benaadelse. J samt me Øjeblik da Exekutionen gik for sig, raabtes der: "Mord Mord, hvorpaa alle Tilskuerne løb deres Vei, og lode mange Hatte i Stikken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Paa Øen Sardinien holder en Røverbande endnu stedse ilde Huus, og skyder endog paa den bevæbnede Magt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
J Amsterdam og i andre hollandske Stæder ere i Forgaars endeel Folk komne af Dage, der i en stærk Taage forseilde Veien, og styrtede i Canalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Propheten Adam Müller har faaet det Jndfald at ville vorde Frimuret, men er, til Roes for Ordenens Tænkemaade, ikke allene ei bleven antagen. men ensstemmig afvist af Lemmerne i Logen i Elberfeld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
J Spanien afvexle Ministrene ligesom Veirliget i April Maaned. Den gamle Finantsminister har allerede maattet vige for en ny, Hr. von Pargo. En af de største jødiske Handelshuse i Berlin, har hørt op at betale, og man angiver Fallissementet paa over 400,000 Rdl. Dette Huus skal paa adskillige Handelstæder og især i Amsterdam, have tabt betydelige Summer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Pesten skal aldeles have ophørt i Algier; men derimod endnu anrette store Ødelæggelser i Tunis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
J Tanger og Omegnen tiltager Pesten daglig, saa at i hver 24 Timer døe 30 Mennesker. J de Tider, hvor denne Plage har raset meest, døde der 40 Mennesker daglig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Mod Enden af October har atter en stor Jismasse ladet sig see ved Antillerne og Behamoderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Gens, den 13de December. Reisende blive nu ved Jndtrædelsen i Kongeriget Sardinien frataget hver Bog og Bøgerne undersøgt af en af Jnsuiter bestaaende Conju commission.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-05
Natten mellem 1ste og 2den December er Hr. v. Plessen paa Nepersdorf i det Meklenborgske, paa en grusom Maade overfaldet i sin Seng. Ved Dagens Komme fandtes han uden Sands svømmende i sit Blod i Sengen, med klyvet Hoved, saa Hjørnen laae bar, det ene Øie udstødt og hans Bryst og Arme vare kjendelig givne flere Stik af Knive og Forke. Uagtet denne skrækkelige Behandling, de de han dog først den 3die Dag efter. Man formoder, at en altfor stor Strænghed imod sine Undergivne, har været Aarsagen til denne Forbrydelse.