JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Ledige Embeder. Et Copist-Embede ved Kjøbenhavns Politieret og Politiets øvrige Forretninger. Ordineret Catechet- og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Rønne. Embedet er opgivet at have følgende Jndtægter, Rente af en Kjøbesum paa 2217 Rbd. Sølv, indestaaende i St. Knuds bortsolgte Præstegaard, beregnet til 88 Rbd. 4 Mk. 1 s. S., og Refusion af samme Gaard 4 Tdr. Rug, 12 Tdr. Byg af 12 Tdr. Havre, der betales efter hvert Aars Capitelstaxt. Af Rønne Kirke 16 Rbd. Sølv aarlig. Til Skolens Reenholdelse, Sand o. s. v. 34 Rbd. Sølv aarlig. Michelspenge af Rønne Kjøbstad 28 Rbd. aarlig. Til Brændsel til eget Brug 25 Rbd. Sedler aarlig. Endelig haves fri Bolig, foruden Offer, som er anslaaet til over 300 Rbd., hvorimod Catecheten er pligtig at besørge Sangen i Rønne Kirke, der hidtil er bestyret af Borgerskolens 3die Lærer for 24 Rbd. Sedler aarlig: ligesom Catecheten og skal bestyre Gudstjenesten i St. KnudsKirke hver anden Søndag, nemlig naar der er Første-Tjeneste, dog har han dertil fri Befordring af Sognepræsten. Græse og Sigerslevvester Sognekald i Sjælland, 255 Rbd. Fjaltring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
og Trans Sognekald i Ribe Stift, 180 Rb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Befordringer og Afgang. Sognepræsten for Græse og Sigerslevvester Menigheder i Sjælland, H. D. Kopp beskikket til Sognepræst for Ude- og Oppe-Sundbye Menigheder sammesteds; Sognepræst for Fjaltring og Trans Menigheder under Ribe Stift, S. V. Saxtorph, til Sognepræst for Gangsted og Søevind Menigheder under Aarhuus Stift; meddeelt allerhøieste Confirmation paa Kaldsbrev for J. Jonsen, som Sognepræst for Mødrevalle Klosterkald i ØefjordsSyssel inden Islands Nordreamt; Dr. philos. H. C. Dreis, udnævnt til Collaborator ved den lærde Skole i Meldorf, fra 1 October d. A. at regne; Byskriver og hidtilværende Raadmand i Tønningen, F. Wolfhagen, til, foruden Byskriver, tillige at være Borgmester og Politimester sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Jndsendt. Stubbekjøbing har faaet en Skibsbro! Denne Tildragelse er af betydelig Vigtighed baade for Byen og dens Omegn til hvilken ikke alene kan regnes de her paa Landet tilgrændsende Sogne, men ogsaa den sydlige Deel af Sielland, samt Bogøe og en stor Deel af Møen. Skibsbroen er opført af kyndige Mænd og under deres Opsyn, saaledes at den kan bestaae sig under Storm, Høivande og Jis gang. Denne Bro maatte ansees nødvendig for en Kjøbstad, der foruden anden Søfart og Handel har en aarlig Udførsel i dens Tolddistrict af henimod 50,000 Tdr. Korn. Allerede for 40 Aar siden yttredes Ønsket om denne Skibsbro, ved særdeles Omstændigheder blev det ved Talen derom, indtil det fjendtlige Overfald 1807 og de uheldige Følger af Krigen lagde uovervindelige Hindringer i Veien for et saa betydeligt Foretagende. Omsider under en virksom Øvrighed og Havnecommission, understøttet af en veldædig Regjerings Laan, blev Værket begyndt i dette Foraar, og staaer nu saaledes fuldført at Broen kan benyttes til Løsning og Ladning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Onsdag den 2den October blev den indviet ved en Tale af vor virksomme og yndede Stiftamtmand, Kammerherre v. Jessen. Han lykønskede Byen til det fuldførte Værk, og glædede Alles Sind med Forhaabning om at der ved Siden snart maa vorde dannet en Havn, en saadan vilde være høist ønskelig paa et Sted, hvorhen mangfoldige Sibe om Efter de aaret til kunde tye, hvorfra de om Foraaret have en rumudseiling baade til Øster og Vester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Efter Stiftamtmandens indtryksfulde Tale blev det danske Flag første Gang heiset paa denne Bro, og dette skeete under Sange og Kanoners Lyd. Den forsamlede Mængde istemmede lydelig og hjertelig Stiftamtmandens Udraab: Leve Kong Fredrik VII.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Om Aftenen var Festmaaltid paa 140 Couverts og Bal, hvori Stiftamtmanden med Familie og flere af Omegnen deeltoge. Under Maaltidet udbragtes følgende Skaaler, for Kongen og Tronfølgeren, for Stiftamtmanden, for Havnecommissionen, for Damerne, for Communalbestyrelsen o. a. fl. Enhver følte sig glad ved det fuldførte Værk og oplivet af Forhaabninger og Fremtiden. Det var en sand Folkefest, thi selv den ringeste Arbeider hvis Arme vare brugte ved Broens Opførelse, fik sig en glad Aften. Om Aftenen blev Veien til Skibsbroen oplyst med Begkrandse, fra Broen ogstege en Deel smukke Raquetter og paa Brohovedet saaes Kongens Navnetræk af couleurte Lamper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Den paa Broen afsjungne Sang var af vort Parnasses Veteran, Professor, Ridder Smidt, og gid den paa flere Steder maa blive anvendt i ligesaa glædelig Anledning: Mel. Vist stolt paa Codans Bølge. Udfold din røde Vinge, Med Helligdommens Tegn, Vor Dannebrog og svinge. Dig rask ad Stormens Egn. Dit Kors var kronkt med Hæder J svundne Fortids Aar, Og høit vort Blik det glæder, J hvor du for os staaer. Dig hilser Fryderaabet, Naar her dit Hjem du naaer; Dig freidig hilser Haabet, Naar du paa Farten gaaer. Hvorhen din Kaas du tegner Til nye Verdiners Kyst, Dit røde Blus ei blegner, Dit hvide Kors er Lyst. Og langs de muntre Strømme, Der snoe som Blomsterkrands Sig om vor Kyst, du svømme J let og munter Dands. Og kommer du tilbage. Fra vildne Hav til No. Dig venlig Røst modtage: Velkommen til vor Bro. Udfold, vort Flag, dit Lagen Med Held i fjernest Havn, Gud værne dig om Dagen. Og fore frem din Stavn! Ja selv i Nattens Mørke. Og under Kampens Brag. Gud sende Lys og Styrke Og Held til Danmarks Flag, Maaskee der endnu leve Adskillige, som erindre et Sagn, om: at den geniale Admiralitets-Chef Danneskiold engang skal have havt den Jdee: ved en dyb Canal tvers over Møen i østlig Retning, at sætte Fjorden ved Stege i Forbindelse med Østersøen, der paa ved en Opmudring af Let ten og andre grunde Steder at danne en Havn, der strakte sig lige fra Stege til Stubbekjøbing. Denne Havn skulde, efter hans Plan, være et sikkert Asyl for Krigens og Handelens Skibe, og lettelig kunde det beskyttes ved et Par smaae befæstninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Bekjendtgjørelser. Aar 1839 Tirsdagen den 17de September blev i den kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Justitssagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
No 132 Procurator d'Anchamp som Actor contra Tiltalte Soldat ved Kronens Regiment, Niels Johansen Steenlykkehuus. og saaledes: Kjendt for Ret, Tiltalte Soldat ved Kronens Regiment Niels Johansen bør til Svendborg Amts Fattigkasse bøde 100 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen 27de September 1799. 8 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. J Henseende til Actionens Omkostninger bør BirketingsDommen ved Magt at stande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
J Salair til Actor ved Overretten, Procurator d'Anchamp, betaler Tiltalte 15 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udredes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 § 20. Justitscontoiret i den kongelige Lands-Over samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn den 28de September 1839. Hoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Brød-Taxt for Octbr. Qvartal 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
1. Brød af sigtet Hvedemeel: Et Franskbrød til 4 s. skal veie . . . . . . . . 10 Lod. dito Hvedesimler – 2 dito Et Rundebrød – 2 . – . . . . . . . . dito Hvedetvebakker 1.11. Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød til 8 s. skal veie 12 Lod. dito dito – 2
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Rugtvebakker – 2 11. Brød af grovmalet Rugmeel: Et Brød til 3 Mk. skal veie. 18 Pd. - dito –– dito – – 8 s. – . . . . . .- dito - 1 For at lægge, bage og opslaae et Brød, 3 s. for 10 Pd. og for større Brød 4 s. Nykjøbing den 6te October 1839. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Mariboe Amts occonomiske Selskab. Da det ved Lovenes 24 fastsatte Antal Medlemmer ikke var tilstæde ved den til den 5te d. M. berammede Generalforsamling, for at Beslutningerne kunde være forbindende for Selskabet, er et overordentligt Møde i Medhold af Lovenes 23de nødvendigt, for at det ved samme blandt andet kan vorde afgjort, om de hidtil for Selskabets Virksomhed gieldende specielle Bestemmelser fremdeles skulle følges og for at nye Embedsmænd kunne blive valgte istædet for de der i Overeensstemmelse med Lovenes 17de § efter Tour skulle fratræde. Til et saadant Møde der vil blive afholdt paa Raadstuen i Saxkiøbing Onsdagen den 20de November førstkommende Formiddag Kl. 10, giver Directionen sig den Ære at indbyde Selskabets Medlemmer. Directionen den 8de October 1839. Danske Bomuldstøier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Hos Madame Hammer i Nykjøbing er henlagt til Salg et Partie gode Bomuldstøier og Lommetørklæder til billigste Fabrikpriser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Auctioner. Mandagen den 14de October førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver paa denne Byes Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt en Deel gode og smukke Mahogni=Meubler, bestaaende af Speile, Kommoder, et Chatol med Opsats, Spilleborde, en Divan, et Divansbord, Pjedestaler, nogle udmærket gode Sengeklæder, en Deel Kobberplader, et lidet Destileer-Apparat, en Dampkjedel med Tilbehør, nogle Støbekar, en russisk Messing Theemaskine m.m. Nykjøbing den 21de September 1839. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Fredagen den 18 October d. A. om Formiddagen Kl. 10 lader Frue Justitsraadinde Dous i Halsted, formedelst Forandring af Bopæl, ved offentlig Auction bortsælge endeel Jnd- og Udboe samt Kreaturer, hvoriblandt Sengeklæder, Sophaer, Stole, Borde, et Fortepiano, 8 Kakkelovne af forskiellig Facon og Størrelse, et Conphyr med Tilbehør, Vogne, Plouge, Harver, 1 Kane med Tilbehør, en Calesche, en Haandqværn, en Ege-Saltolden, 2 sorte Kjøreheste 7 a 8 Aar og 3 Malkekjør m.m. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
J Følge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Enkemadame Sophie Thorsen, bliver den dette Boe tilhørende og i Høismarke i Lollands Nørre Herred beliggende Gaard med tilliggende Jord af Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 18 3/4 Alb. bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes Mandagen den 14de, Løverdagen den 19de og Fredagen den 25de d. M. Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Gaarden selv. Jorderne ere af god Bonitet og i god Drivt, Bygningerne ere gode, vel vedligeholdte og afgive Boepæl for en Familie udenfor Bondestanden; Gaarden har en smuk Beliggenhed tæt ved Landeveien imellem Nakskov og Taars Færgested. En Deel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov den 3die October 1839. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-08
Ved Proclama som vil blive læst inden vedkommende Retter ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Enkemadame Sophie Thorsen i Høismarke i Lollands Nørre Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter. at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nakskov den 3die October 1839. Hammerich. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Lollands, 3, Falsters tidende. Stifts Fredagen den 11 October. No 118.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Fædrelandet. Thorvaldsen har ifølge Kjøbenhavnsposten besluttet meget snart at forlade Fædrelandet, men, som vi tør glæde os ved, i det faste Forsæt inden kort Tid igjen og da for stedse at vende tilbage hertil. Han er kommen ind til Kjøbenhavn fra Nys, hvor, som bekjendt, flere Skulpturarbeider fra Tid til anden have sysselsat ham, og det var først hans Agt at tiltræde Afreisen herfra i Mandags, for da at kunne gjøre Selskab med Hr. Professor Schou, der samme Dag har tiltraadt en Reise til Jtalien i videnskabeligt Formaal. Flere nødvendige Arrangements vanskeliggjorde dette imidlertid og Thorvaldsen agter nu – efter en tidligere Bestemmelse – at tage herfra med det næste fra Petersborg til Havre afgaaende franske Dampskib, (som vil anløbe Kjøbenhavn den 17de eller 18de dennes) for paa sin Reise ogsaa at kunne gjøre et kort Besøg i Frankrig og dets Hovedstad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
En Skipper fra Provindserne har i Kjøbenhavnsposten besværet sig over, at det skal være i Gjære at paalægge det Offentlige en Skat til Fordeel for Stubbekjøbings Commune, i det Skippere, som lade ved Gaabense og Grønsunds Udskibningssteder, skulle svare Bropenge til den ved Stubbekjøbing nylig anlagte Skibsbroes Vedligeholdelse. Denne Adfærd indeholder en Uretfærdighed - hedder det – fordi Borgere skulle bidrage til en dem fremmed Communes Foranstaltninger, og vil have til Følge ikke alene at Skippere ville blive nødsagede til at forlade hine Lodse- og Ladesteder, og tilligemed Landmanden komme i den Stubbekjøbing ske Kjøbmands Lomme, men ogsaa at Gaabense og Grønsunds Færgeforpagtere derved ville lide et Skaar i de Jndtægter, de hidtil have havt ved Udskibning fra disse Færgesteder. Hvad in Specie Gaabense Færgested angaaer, der er kongelig Eiendom, og det kongelige hvadedalske Godses Udskibningsted, forventes at det kongelige Rentekammer, vil drage Omsorg for at de kongelige Domainers Jndtrader, og derved tillige deres Værdi, ikke formindskes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Af Bladet Fædrelandets nye Række ere tvende N komne hertil. J det første af disse omtaler Udgiveren den Forandring han har foretaget med dette Blad, og udvikler Grunden til at det fra et Ugeblad vil fra 1ste April 1840 overgaae til et Dagblad, hvormed Hensigten er at bortrydde nogle af de Vanskeligheder, som stille sig i Veien for et Ugeblads Jndflydelse og Virksomhed, medens det kuns er gjennem et Dagblad at Journalistikkens Øiemed kan opnaaes, og udrette noget stort og betydeligt for Jdeernes Udbredelse i Folkets Masse, og for Dannelsen af en fornuftig og kraftfuld offentlig Mening. Som bekjendt, vil Professor David udgive dette Dagblad i Forening med Dhrr. Balthasar Christensen, Gjødwad, Orla Lehmann og Wessely, og Publicum vil i sin Tid blive nærmere underrettet om Dagbladets hele Jndretning, saavelsom om under hvis Redaction, det vil fremtræde, da Prof. ikke tiltroer sig selv Evne til at redigere det og han hellerikke dertil har den tilstrækkelige Tid. Han har derimod som Medudgiver paataget sig den Forpligtelse, stadigen at levere Artikler til det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Bladet 2det R indeholder en med megen Humor skreven Artikel Om Diplomater." Det gaaer med en Diplomat, hedder det, som med en Paraply, naar det seer ud til Regn, saa stoler man paa Paraplyen, og naar det smaaregner, saa viser det sig ogsaa, at den er til Nytte; men i en Skylregn mærker man snart, at den ikke forslaaer, og i stadigt godt Veir er den blot til Besvær. – Jmidlertid har denne Lignelse det tilfælleds med andre Lignelser, at den halter. Det er nemlig usandt at Diplomaten ligesom Paraplyen i stadigt godt Veir kuns er til Besvær, thi han er, eller rettere sagt, han kunde være til megen Nytte, selv naar den politiske Horizont er ganske skyfri, han kunde nemlig for at tale med Frederik den anden være en meget nyttig Spion i det fremmede Land. Dermed menes, at en Diplomat ikke blot kunde, men burde søge at trænge ind i de merkantile, industrielle videnskabelige Forhold i det Land, til hvilket han er sendt. Han kunde og burde søge at forfølge de der indførte Forbedringer i deres Oprindelse og i deres Virkninger, at gjennemskue de der grundlagte eller udviklede Jnstitutioners Jnflydelse paa Almeenvellet, eller paa hele Folkets Udvikling. Ved at have dette Formaal for Øie og ved i Overeesstemmelse hermed at indberette til sin Regjering, hvad der kunde være vigtigt og nyttigt for denne at vide, kunde han upaatvivleligen stifte megen Gavn, og være til stor Nytte, ja til langt større Nytte end der kan udspringe af mangen Depesche, der nu ikke indeholder stort Andet end hvad man ogsaa kan læse i Aviserne, og maaskee lidt chronique scandalense og nogle Salonsrygter i Tilgift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Den berlingske Tidende henleder Opmærksomheden paa hvor vigtigt det er for Opnaaelsen af Hensigten med Fængslernes bedre Indretning, at Arrestforvarer-Bestillingerne overdrages Personer, der ere i Besiddelse af de hertil fornødne Egenskaber. Den i England nedsatte Commission til Undersøgelse af Fængslernes Tilstand, har derfor og i sin fjerde Beretning andraget paa, at man bør gjøre sig al mulig Umage for til denne Green af den offentlige Tjeneste at erholde Personer af ufordærvede Grundsætninger, agtværdigt Levnet og Jntelligents, som ere i Stand til at kunne lære og forstaae de høiere Pligter ved Fængselsbestyrelsen. Jkke mindre hos os bør disse Fordringer ved Valget af Arrestforvareren komme i Betragtning, og skjøndt det ikke kan betvivles, at der tages vedbør ligt Hensyn til vedkommende Supplicanters Vidnesbyrd, saa kan det dog ikke nægtes, at Erfaring oftere end ønskeligt godtgiør, at de Personer der ansættes ere mindre end skikkede til denne Bestilling. Hos os recruteres Arrestforvarerstanden i Regelen af Underofficeers-Classen, der ifølge Canc. Cirl. af 4de Aug. skulle have fortrinlig Adgang til Ansættelse, men vi vide og, at det hører til Sjeldenhederne naar vedkommende civile Øvrigheder have havt Grund til at være tilfredse med disse militaire Subjecter. Det er desuden at formode, at det ikke altid ere de Bedre blandt disse, der attraae denne Bestilling, og anbefales de end af Regimenterne, er det vel rimeligt, at der tages mere Hensyn til deres militaire end til deres borgerlige Qvaliteter. J det mindste er det oftere Tilfældet at Jurisdictionerne ere blevne belemrede med Personer, hvis Levnet i sig selv indeholde Grundene til at Regimenterne kunde ønske at blive dem qvit. Vi formene derfor, at Jngen burde ansættes i disse Poster forinden han ved en foregaaende Prøve af 1 til 2 Aar havde godtgjort sin Duelighed, men ansee det ikke mindre nødvendigt at Arrestforvarernes maadelige Kaar forbedredes, saaledes at de kunde betragtes for noget mere end den sidste Tilflugt i Nøden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Ved at gjøre Publicum bekjendt med en ved den kgl. Lands-Over- samt Hof- og Stadsret paadømt Testamentsag, i hvilken Hr. Archivarius Winther spiller en Hovedrolle, bemærker Kjøbenhavnsposten" Archivarius Winther, med Familie, maae være i Besiddelse af ganske ualmindelige Talenter, til at indynde sig hos Arveladere, ligesom de hidtil have havt et sjeldent Held med at blive indsatte som testamentariske Arvinger." – En forhenværende Leietjener, C. P. Petersen, der tidligere havde testamenteret Bogtrykkersvend Petsch's Enke sin Formue, hævede dette Testamente, og indsatte Archivarius Winthers Kone og hendes Søster, Handskemager Jensens Enke til sine Universalarvinger, den Første for 3/4 Dele, den Sidste for 1/2 Deel, hvorimod Arch. W. havde lovet Testator Pleie og Tilsyn, naar Saadant behøvedes, en anstændig Begravelse, samt et Gravsted, kjøbt for 100 Aar og prydet med et passende Monument. J et Citat af Citantindens Sagfører hedder det: "Jeg tvivler ikke om, at Archivarius Winther har opfyldt sine Forpligtelser imod Petersen. Hans Bestræbelser for at pleie denne bleve imidlertid ikke kronede med Held; thi han døde desværre 4 Dage efter Testamentets Oprettelse, og Archivarius Winther har kun ved den anstændige Begravelse og det passende Monument kunne lægge sin Taknemmelighed mod ham for Dagen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Ved kongl. Resolution af 6te September d. A. er allernaadigst bestemt, at af de Sorø Academie tilhørende Kapitaler skal en Sum af 150,000 Rbd. Sølv herefter betragtes som Academiets indisponible Kapital-Grundfond, og de efter Fradrag af dette Beløb endnu tilbageværende 29,792 Rbd. 59 s. som Academiets Reservefond. Ved kongl. Resolution af 16de October 1829 var Grundfonden bestemt til 600,000 Rbd., hvorefter var en Reserve fond tilbage af 10,317 Rbd. J dette Decennium er saaledes Academiets Kapitalmasse forøget med over 150,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Ved kongl. Resolution af 24de September d. A. er det allernaadigst bifaldet, at der til Brug for Realskolen i Aarhuus og andre under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler sorterende Stiftelser maa indkjøbes en større Deel af en afdøde Grev F. C. Rabens Bo tilhørende Mineraliesamling med tilhørende Skabe for et Beløb af 1345 Rbd. En Afdeling af denne Samling, indeholdende en geognostiskegeologisk Hovedsamling i 570 N, vurderet til 80 Rbd., er bestemt for Sorø Academie, endeel af samme vil muligen blive indlemmet i Universitetets Samlinger; det Øvrige anvendes da for Realskolen. (Berl. Av.)Et Privilegium til Udgivelsen af et Landet) Ugeblad i Flensborg er under 17de Septbr. d. A. meddeelt Bogtrykker Kastrup i Flensborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Efter Forlydende har Madan Bishop tilbudet Theaterdirectionen at ville optræde i 5 forskjellige Operaer mod et Honorar af 5,000 Rbd. (1), hvilket ogsaa skal være fordret af Hr. Bochsa. Der skal være budet hver af Kunstnerne 4,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Vor udmærkede Skuespillerinde Jfr. Jørgensen er syg (af en Kræftskade i Haanden, der nu skal være trukket op i Armen, og der skal kun være lidet Haab om at see hende betræde Scenen i Vinter. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Handelsefterretninger. Kjøbenhavn den 7 October. Siden vor sidste Beretning har der været en meget levende Conjunctur i rad. Byg. Der er omsat paa vor Børs omtrent 24,000 Tdr. til 4 Rd. 3264 s. - Siden Postens Ankomst i Søndags vil man ikke bevilge den senest noterede Priis, og det er saaledes nu stille. I Hvede var intet foretaget i ny Vare, og saaledes kunne de med sidste Post fra England modtagne flauere Priser ikke have nogen Virkning her. - Rug er betalt lidt høiere. - Erter søgte. - Raps flau, man kan ikke afhænde Partier til 8 Rd. ombord i Provindserne. Vi kunne notere; Hvede, gammel smuk 99 Rd. 72 s., dito middel dito 8 Rd. 4872 s., dito ny her 8 Rd. 48 s.; gl. Rug, god, her 4 Rd. 3248 s., dito at modtage i Provindserne 4 Rd. 16 s., dito ny her 4 Rbd. 3264 s.; rad. Byg paa Lev i Provindserne 4 Rd. 4856 s.; Havre, gammel Vare 3 Rd. 1632 s., dito ny paa Ley. 3 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Kjøbenhavns Børscours den 9de Octbr. Hamborg 2 M. - a vista 197 1/2. - Species 200. Species solgtes til 12 Mk. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter, 95 a 95 1/2 Rbd. Nationalbank Actier 72 a 72 1/2 Rbd. rede Sølv. Reisende fra den 2den til den 9de October 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten: Jomfruerne Schmidt, Engel og Wulffeldt; Mad. Jørgensen; Fru Bras; Frøknerne Sinding og Deichmann, Fru Bojesen, med Datter; Doctor Kalkar, Rector Stephansen; Pigen M. Krøyer. Med Dagvognen: Jomfruerne Veise, Madsen, Møller og Rasmussen; Skibsfører Sidenius; Mad. Bramsen, og Krestensen; Dhrr. Nygaard og Krabbe, Pastor Giessing. Udenfor Posterne: Hr. Bartholin, Capitain-Lieutenant Leth; Oberst Schulze med Frue; Greve Reventlow med Familie; Hr. Kamla; Hr. Carstens med Familie; Capitain i Søetaten, Bruun; Hr. Nielsen. Fra Vordingborg til Gaabense. Udenfor Posterne; Jomfru Rasmussen, Kjøbmand Lorenz med Familie; Hr. Pritzkorn; Mad. Jørgensen; Jomfru Michelsen; Kammager Martensen; Landmand Madsen; Handelsfuldmægtig Mantzius; Guldsmed Falck; Amtmand de Neergaard; Kleinsmed Fischer Kjøbmand Krøyer. Med Personposten: Jomfru Clausen; Pastor Gudmundsen; Frøken Rosenkilde; Hr. Liefmann; Qvarteerm. Brandt, Kjøbmand Lublin. Med Dagvognen: Jomfru Bølle; Dhrr. Pohler, Jensen, Overbech og Pedersen; Pastor Sidenius; Etatsraad Treschou; Toldbetjent Ross; Jomfruerne Christensen og Raahauge; Mad. Eskildsen; Hr. Me ding. Med Pakkeposten: Gartner Suhr; Oeconom Schultz; Boghandler Holm; Jomfru Thunøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Judsendt. Til den kongelige Generalpostdirection.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-11
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.