JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet, 80 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
J Overeensstemmelse med Selskabets Beslutning afholdes i indeværende Aar, Præmiepløininger paa Falster og i Lollands 2 Districter, udelukkende for Huusmænd som pløie med Køer, i hvilket Øiemed i hvert af formeldte Districter anvendes 50 Rbd. til Uddeeling af Præmier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Ved at bringe dette til almindelig Kundskab bemærkes det, at Tiden og Stedet paa hvilken Præmiepløiningen i hvert District foregaaer, vil af vedkommende Commissioner nærmere blive fastsat og bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Maribo Amts oeconomiske Selskab, den 1ste April 1845. Paa Selskabets Vegne R. v. Jessen. Lollands Sparekasse. At Dhrr. Postmester Møller i Maribo, og Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, velvilligst have paataget sig uden anden Godtgjørelse end det havte Porto=Udlæg, der, fordeelt paa Flere, for den Enkelte ikkun vil blive en Ubetydelighed, at modtage Capitaler til Jndsættelse og Forrentning i den for Lolland i Nakskov oprettede Sparekasse, samt, paa Forlangende, atter at foranstalte Capitaler med opsamlede Renter opsagte og udbetalte til vedkommende Jnteressenter, bringes herved til offentlig Kundskab for dem, som maatte finde det beqvemmest paa denne Maade at afbenytte den her i Byen værende Sparekasse. Nakskov den 1ste April 1845. Fasting. N. Møller. L. Theisen. KiskySchan. Wilhielm. P. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
At Nykjøbings Regnskab over Communens Fattigvæsens Jndtægter og Udgivter for Aaret 1844, med Bilage, fra den 3die April 1845, i 3 Uger er henlagt til Eftersyn hos Borgerrepræsentanternes Formand, Bager Krygger, bekjendtgjøres herved af Fattigvæsenscommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
De Herrer Landmænd, som hos Hr. Proprietair Tesdorpf til Ourupgaard have bestilt engelsk Byg til Sæd, anmodes at lade det afhente inden den 15de April d. A. Prisen bliver 5 Rbd. pr. Td. Ourupgaard paa Falster den 31te Marts 1845. Bulling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Hos Undertegnede kan en skikkelig Dreng af honnette Forældre blive antaget i Slagterlære. Nykjøbing den 29de Marts 1845. L. Schrøder. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
For en Pige, der til Fuldkommenhed, forstaaer Brygning, Bagning og Madlavning, bliver til 1ste Mai eller Juni, en Plads at erholde, paa en Gaard her paa Landet. Hvo der attraaer denne Plads maae henvende dem, hos Exam. jur. Gjerding Nykjøbing, hvor nærmere Aftale træffes, men uden gode Anbefalinger, for Troskab og Duelighed, nytter det ikke at melde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. C. Barlon i Nykjø Hr. Agent L. J. Benbing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkjø - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i J. Gottschalck Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Nysted. H. P. Ditzel i Vor H. B. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Tapet Papir,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Fra Hr. kongelig Hof=Tapet-Fabriqueur L. Frencheel, er Undertegnede nylig bleven tilsendt ei stort Assortiment moderne og smagfulde Tapet Papirer med Border, Paneel og Loftpapiir, hvorpaa Bestillinger modtages, efter Fabrikkens vedlagte Priiscourant. Nykjøbing, den 3die April 1845. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Sædehørfrøe, aldeles reent og avlet efter Riga-Frøe, faaes for 8 Mk. Skp. hos O. Rode i Sillestrup. For vedkommende Eieres Regning, er i Aaret 1843 ved Faxøe Strand anlagt en Bro som fra Pladsene, hvor Kalksteen fra Brudden i Faxøe stedse haves i Oplag, förer omtrent 400 Alen ud i Stranden. Dette Anlæg en til betydelig Lettelse for de Skibsførere, der anløbe dette Sted for at indtage Ladning af bemeldte Kalksteen, og giver Betryggelse for at Stenene kunne blive förte törre ombord Skibene, men Broen frembyder tillige et beqvemt Liggested for de Skibe, der ellers have Ladninger at indtage eller skulle losse ved Faxøe Strand. Ved Brohovedet er nemlig en Dybde af 8 til 9 Fod med daglig Vandstand; flere Fartöier kunne der finde Læ for forskjellige Vinde, og til yderligere Betryggelse er omtrent en Kabbellængde i Syd for Brohovedet, anbragt et Anker med Bøie, hvorved de i mödende Tilfælde kunne varpe sig ud, for at klare fra Land. Af dem, der maatte benytte Broanlægget ved Indladningen af Kalksteen fra Wemmetofte Klosters eller Jomfruens Egede Godses Kalksteenspladser, erlægges ingen særlig Afgivt i denne Anledning, men for Benyttelsen af Broen til andre Ind- eller Udløsninger er af det Kongelige General-Toldkammer og Commerce-Collegium approberet en Brotaxt, hvoraf en Afskrivt findes henlagt paa Toldcontoiret ved Faxøe Strand. Det bemærkes iøvrigt her, at Salget af Kalksteen fra fornævnte tvende Pladser, skeer til samme Priser, som fra de øvrige Pladser, ved Faxøe Strand, hvor Oplag af Kalksteen. haves.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Wemmetofte pr. Ringsted den 22de Marts Paa Vemmetofte Klosters og Jomfruens Egede Godses Eiers Vegne Howitz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Den Udflyttergaard fra Blands By, Stokkemarke Sogn under Grevskabet Knuthenborg, som sidst havdes i Fæste af Gaardmand Frands Pedersen, og som staaer for nyt Matricul Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. foruden 2 1/2 Alb., der hviler paa Gaardens Part i Byens Tørvemose, med et Areal af circa 60 Tdr. Land, kan nu underhaanden erholdes i Arvefæste, naar de Lysthavende derom ville henvende dem til Undertegnede. For at Vedkommende ikke skal gaae forgiæves bemærker jeg, at jeg stedse er hjemme om Fredag Formiddag. Knuthenborg den 26de Marts 1845. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
At samtlige i afdøde Gaardmand i Sortse Niels Pedersen Bækmands og efterlevende Enkes Bo anmeldte Fordringer, for hvilke ikke ved tinglæste Obligationer er givet Pant i den faste Boet tilhørende, og ved offentlig Auction bortsolgte Eiendom, kunne erholdes udbetalte hos undertegnede Skifteforvalter, det bekjendtgjøres herved til Efterretning for Creditorerne. Nykjøbing den 3die April 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Auction. Løverdagen den 19de April førstkommende, bliver opraabt til Bortfæstelse eller Arvefæste 2de Gaarde paa Grevskabet Christianssædes østre District, nemlig: 1. En Gaard i Vied (forhen havt i Fæste af Jens Albæk, hvis tilliggende Jorder staaer for Hartkorn efter den nye Matricul 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb., foruden 1/4 i en Baadleieplads, der er ansat til 1 Alb. Den i Jorderne nedlagte Vintersæd følger Eiendommen. Auctionen over denne Gaard afholdes paa selve Stedet benævnte Dag Kl. 10 Formiddag. 2. En Gaard i Kostrup (forhen havt i Fæste af Peder Johansen Due) hvis tilliggende Jorder staaer for Hartkorn efter den nye Matrikul 4 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., foruden 1 Fdkr. Hartkorn paa en Græsning. Den i Jorderne nedlagte Vintersæd følger Eiendommen. Denne Auction afholdes benævnte 19de April paa Gaarden Kl. 2 Eftermiddag. Dette bliver herved bekjendtgjort saavelsom, at Undertegnede forinden paaviser Eiendommene og hos hvem de nærmere Conditioner kan erfares. Christianssæde den 31te Marts 1845. J. M. Lügen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Proclama. Ved Proclama af 23de dennes, der Dags Dato er læst ved Underretten og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Tjenestekarl Frantz Pedersen Sjunkeby, Cappel Sogn, Lollands Sønderherred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesom ogsaa den Afdødes Arvinger ere indkaldte med Aar og Dags Varsel til at melde sig og beviisliggjøre deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 27de Marts 1845. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-03
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Lollands Falsters Tidende. Suse. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 40. Løverdagen den 3 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Bergsøes danske Statistik. 2det Binds 1ste Hefte.)(Sluttet)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Naar en Jordeiendom i Danmark har en Størrelse af over 12 Tdr. Hartkorn, henregnes den ikke til Bøndergaardenes Classe, men den er da enten en Hovedgaard eller en Avlsgaard. Disse sidstes Antal er ikke stort, og de spille derfor ikke nogen betydelig Rolle i det danske Jordbrug. Enkelte af dem have existeret fra ældre Tid, navnlig de saakaldte gamle Avls- og Lade gaarde, og disse have Tiendefrihed, men det langt overveiende Antal af Avlsgaarde ere opstaaede i en nyere Tid, især ved Sammenlægning af Bøndergaarde. Han saadan en Avlsgaard privilegeret Hartkorn, nyder den de dermed forbundne Rettigheder, men ellers er den ikke forskjellig fra en meget stor Bondegaard Hovedgaard kaldes en Gaard, paa hvilken en adelig Familie før 1660 har havt Bopæl eller Sæde, hvorfor de ogsaa kaldes Sædegaarde, eller hvad der i daglig Tale er det almindelige, Herregaard. Hovedgaards jorderne udgjøre i Alt 35,262 Tdr. Hartkorn eller 9, Procent af det hele Hartkorn, men af egentlige Hovedgaarde, naar det Antal fradrages, hvis Hartkorn er under 12 Tdr., og som altsaa maae betragtes som Bøndergaarde med privilegeret Hartkorn, kun noget over 600; vil man derimod regne alle Hovedparceller paa under 12 Tdr. Hartkorn med, bliver Antallet 793.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Hovedgaardene inddeles som bekjendt i privilegerede og uprivilegerede, og de privilegerede atter i complette og ucomplette. Af complette Hovedgaarde, eller saadanne, som have 200 Tdr. Hartkorn Bøndergods eller derover, beliggende inden to Miles Afstand fra samme, findes der 342, hvoraf 3 paa Møen, 36 paa Lolland og 7 paa Falster. Af ucomplette Hovedgaarde fandtes der i Aaret 1835, 238, hvoraf 8 paa Lolland og 5 paa Falster; da enkelte af disse Gaarde senere yderligere ere udstykkede, saa at de ere sunkne ned i Bøndergaardenes Classe, kan det nok antages, at Antallet nu er lidt mindre. Forfatteren leverer en meget interessant Fortegnelse over Landets samtlige Hovedgaarde med tilhørende Bøndergods, saavel efter den gamle som efter den nye Matrikul, og det erfares heraf, at den største Hovedgaard i Landet er Bidstrupgaard i Sjælland, som staaer for 87 Tdr. Hovedgaardstaxt og 2,1811 Tdr. Bøndergods efter den nye Matricul, og tilhører Kjøbenhavns Commune. Over Halvdelen af de complette Hovedgaarde høre til Majoratsgodserne, d. v. s. til de 18 Grevskaber, 14 Baronier og 32 Stamhuse, som findes her i Landet, og som ere blevne noget forøgede i de senere Aar. Majoraternes samtlige Hartkorn udgjør c. 78,000 Tdr.; lægger man hertil de offentlige Stiftelsers Hartkorn, som, Præstegaardsjorderne derunder medregnede, beløber sig til 31,500 Tdr. Hartkorn, saa faaer man ud, at af Danmarks 377,264 Tdr. Hartkorn efter den gamle Matricul (nu omtrent 10,000 Tdr. mere) 109,500 Tdr. eller imellem 1/2 og 1/4 er udenfor Handel og Vandel. Vel er herunder indbefattet 5,700 Tdr. Skovskylds Hartkorn, men da der i de senere Aar er oprettet flere Majorater, hvis Ager og Engs Hartkorn nok opveier disse 56000 Tdr., saa kan man uden at feile synderligt regne det hele anførte Beløb for Ager og Engs Hartkorn, og det er derfor et velbegrundet og velbeføiet Ønske, men som Regjeringen rigtignok ikke synes at ville tage til Følge, at der ikke meere maatte udstedes Bevillinger til Oprettelsen af Majorater. Det største Jordegods i Danmark er Grevskabet Frisenborg, der ligger i Skanderborg, Veile, Viborg og Aarhuus Amter. Det optager et Areal af omtrent 8 Mile med 34 Kirker og 13 Hovedgaarde, af hvilke sidste dog flere ere nedlagte og bortleiede til Bønder. Grevskabets Total=Hartkorn efter den nye Matricul udgjør 5,817 Tdr. og dets Skovareal kan anslaaes til 11,000 Tdr. Land. Efter Frisenborg ere Grevskaberne Bregentved med c. 3,150 Tdr. Hartkorn og Langeland med 2,642 Tdr. Hartkorn de største Eiendomme. Næst Besidderne af disse tre Lehn, er Kammerherre Scavenius den største Jordegodseier i Danmark, da hans Godser i Sjælland og Møen tilsammen udgjøre 2,621 Tdr. nyt Hartkorn, og efter den gamle Matricul endog stode et Par hundrede Tønder høiere; men paa disse Godser hviler intet fideicommissarisk Baand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Samtlige Kjøbstædjorder staaer for 6,206 Tdr. Hartkorn med et Areal af 94,996 Tdr. Land, hvoraf Viborg har 9,669 Tdr. Land, Skagen 8,803, Varde 7,100. Af Kjøbstæderne paa Lolland, Falster og Møen have kun Rødby og Nykjøbing Jorder af nogen Betydenhed, den første 2,653 og den anden 1,900 Tdr. Land. Prof. Schouws "Dansk Ugeskrift indeholder i No15256 en interessant Artikel om Esthland (efter Murray's Colonial and Home Library), hvoraf vi ville optage et Brudstykke, der giver et charakteristisk Bidrag til Bedømmelsen af det faderlige System som den store Selvhersker følger i Behandlingen af de Provindser af fremmed Nationalitet, der ere underlagte hans Scepter. Esthlænderne have en særegen Fordring, paa Skandinavernes Deeltagelse, da de, som bekjendt, ved Peter den Stores Erobring fra Sverrig 1711, kom ind under Rusland ved Freden i Nystad 1721 efter at de i 150 Aar havde deelt Skjæbne med de Svenske, ligesom de tidligere i ligesaa lang Tid (til 1347) havde hørt til Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Rekrutudskrivningen hviler især tungt paa de Provindser, der høre til Rusland uden at være blevne russificerede. De Attomer, som kastes i den umaadelige Smeltedigel, den russiske Armee, blive uden Hensyn til hvor fremmede og ueensartede de ere, alle støbte i samme Form. Esthlænderen er derfor saa meget værre faren end den indfødte Russer, som han ikke blot forlader sine Slægtninge og sit Hjem, men ogsaa sin Religion, sit Sprog og sit Fædreland, samt en medfødt Tilbøielighed for Hyrdelivet, som Russeren ikke deeler. Fra det Øieblik Bonden fra de østersøiske Provindser har trukket det skjebnesvangre No. 1, veed han, at han er en Russer, og, hvad værre er, en russisk Soldat, og det ikke blot han selv, men ogsaa alle de Sønner, som fra den Time blive ham fødte; thi Soldaterlivet er arveligt i Rusland ligesom Skarpretterbestillingen i Tydskland. Soldaten erholder ingen Haandpenge, men derimod bebyrdes hans Sogn med en Udgift af imellem tredive og fyrgetyve Rubler til hans Eqvipering; hans Haar, som Esthlænderen betragter som helligt, afklippes indtil et Halmstraaes Brede fra Hovedet og den esthlandske Hyrde forlader sit Ungdoms Hjem under sørgelige Optrin, som have rørt de haardeste Hjerter. Naar Krig, Klima, Sygdom og Lidelser skaane ham, vender han efter fire og tyve Aars Tjeneste tilbage, neppe erindrende sig sit Modersmaal, med en anden Religion og uden at have en Rubel i Lommen, for at erhverve sig det daglige Brød ved egen Anstrengelse for Resten af sin Levetid, eller for at falde sit Sogn til Byrd, hvilket da har glemt, at han nogensinde har været til og sikkert ønsker, at han aldrig var vendt tilbage. Maaskee smykker et Par Ordener ham, eller naaer ham efter hans Afskedigelse, men den usle russiske Soldat føler kun liden Stolthed ved Vidnesbyrdene om den Tapperhed, der har ødelagt hans Sundhed, Kræfter og bedste Aar og ikke forskaffet ham Underhold, naar disse ere svundne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. Ogsaa Østerrig har nu ladet Forbundsforsamlingen tilstille en Note, der, ligesom den franske, er affattet i en advarende, stundom endog noget truende Tone. Den erindrer om, at allerede England i sin Note har gjort Forbundet opmærksom paa de sørgelige Følger, der vilde flyde af Tilintetgjørelsen af den Act, hvorved Schweiz er bleven et af Europa erkjendt politisk Statslegeme og at samme i Schweiz, selv vilde blive Signalet til en Borgerkrig og i Forholdene til Udlandet medføre Tabet af de Retsfordringer, med hvilke de 22 Cantoner for Øieblikket haandhæve deres Plads i den store europæiske Familie. Jsærdeleshed opholder Noten sig ved de bevæbnede Friskarers Existents og Foretagender. En Regjering - hedder det i denne Anledning som ikke havde Magt til tilstrækkelig at beherske sine Undergivne, som ikke formaaede at afholde dem fra at betræde deres Naboers Gebeet med væbnet Haand for at røve og myrde, en saadan Regjering vilde ikke fortjene sit Navn, den vilde ved at taale og see igjennem Fingre med slige Misgierninger domfældes af den offentlige Mening i hele det civiliserede Europa. et Forbund, hvis enkelte Stater ere forpligtede til gjensidig Hjælp og Understøttelse, vilde det Forhadte i slige Foretagender endnu stige ved de Følelser, som Troskabens Krænkelse med Rette altid opvækker. En saadan Uorden bør ophøre og udryddes med Rode; det maa gjøres umuligt, at nogensomhelst Canton kan i hele Maaneder beleires af bevæbnede Bander paa Grændserne, som nøde den til at holde dens egen Befolkning under Vaaben og udtømme dens Taalmodighed og Hjælpemidler, hvis ellers Schweiz i Udlandets Øine vil bevare Characteren. af et Statsforbund, hvis Jntegritet, saaledes som samme politisk betragtet var beskaffen, da Overeenskomsten af 29de December 1813 afsluttedes, er erkjendt som Grundvold for det helvetiske System." Til Sammenligning med Ovenstaaende meddeles nogle Yttringer af Canton Berns Erklæring i Forbundsforsamlingen. Dengang var den østerrigske Note endnu ikke indløben, men kun den engelske og franske. Hvad den engelske Paastand angaaer, at de store Magter have garanteret Forbundsacten, da mener Bern, at denne er i Strid med Historien, da det kun var Schweiz's Gebeet, Uafhængighed og Neutralitet, som Wiener-Congressen garanterede. Skulde denne Garanti ogsaa udstrække sig til Forbundsacten, saa kunde Schweiz ikke betragtes som en uafhængig Stat, da den i saa Fald havde mistet en af et uafhængigt Folks væsentlige Rettigheder, nemlig Ret til at danne og omdanne sin Forfatning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Med Hensyn paa de frivillige Corps mener Bern, at den franske Minister er feil underrettet. Jværk sætter Forbundsforsamlingen hvad Folket venter af samme, bortrydder den Aarsagen til Bevægelsen, saa vil denne og snart ophøre. J Aaret 1839 var Schweiz i nitteen Dage uden Hoved, som Følge af voldsomme indre Bevægelser, uden at dette forstyrrede Udlandets Ro, hvilken ligesaalidt er bleven forstyrret ved Spaniens mangeaarige Borgerkrige. De frivillige Skarer har ikket forstyrret Frankrigs Rolighed, og det tilkommer derfor ikke Frankrig at før et Sprog, som det der bruges i Hr. Guizots Depesche. Just denne Depesche kunde friste Berns Gesandt til at gribe Jnitiativet i Friskare-Sagen og vil i al Fald bestemme ham til ikke at stemme mod disse, saalænge Anledningen til samme ikke er hævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Den i Nat ankomne Post bringer Efterretning om at det nordamericanske Senat dog - skjøndt kun med 27 Stemmer mod 25 - har bifaldet Texas Jndlemmelse i Unionen, og at Beslutningen allerede er sanctioneret af Præsidenten. - Ligeledes berettes, at en betydelig Oversvømmelse, foranlediget ved det heftige Tøbrud, har fundet Sted i Bremen. Mere, herom skal blive meddeelt i et følgende Numer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Blandinger. Norge. Dronning Josophines 38te Fødselsdag er høitideligholdt i Christiania paa en særdeles festlig Maade. Da den militaire Musik om Middagen Kl. 12 begav sig fra Paradepladsen paa Fæstningen, hvorfra der gaves almindelig Konge salut, var den ledsaget af en Mængde Mennesker, der udenfor Palaiet bragte Dronningen, da hun viste sig ved Vinduerne, ligesom ogsaa sidenefter Kongen, talrige Hurraraab. Kl. 1 1/2 forsamlede sig paa Pladsen udenfor Frimurerlogen de forskjellige næringsdrivende Borgere, Søfolkene samt Præliminarister, og medbragte enhver Corporation sine Faner. Processionen aabnedes af Søfolkene, der førte tvende Coffardislag og Coffardivimpelen med sig, hvorefter fulgte den udvalgte Deputation og derefter et Musikcorps samt endeligen de forskjellige Næringsdrivende, ialt 22 Faner. Processionen tog Veien til den nedre Strandgade, hvor dens Slutning med sit Musikcorps blev staaende, medens den øvrige Procession trak sig rundt omkring Palaiet, saa at den omsluttede Palaiet mellem begge dets Porte. Deputationen, bestaaende af 12 Medlemmer, begav sig derefter ind til de Kongelige, hvor Stadshauptmand Ytteborg tolkede Christiania Byes Glæde og Lykønskninger for Dronningen og Kongen samt Kongefamilien. Kongen takkede for dette fornyede Beviis paa det norske Folks Hengivenhed og Opmærksomhed for ham og Familie, hvorefter han en kort Stund underholdt sig med Deputationen. Da denne var kommen tilbage til Processionen, blev afsungen en af en ung Haandværkssvend til Kongen og Dronningen forfattet Sang, og, ledsaget af Fanfarer, udbragtes til Slutning et kraftigt og rungende Hurra for Deres Majestæter. Toget begav sig derefter op paa Torvet, hvor man stillede sig i Rundkreds og afsang Nationalsangen og med et rungende Hurra for det gamle Norge begav man sig fra hinanden. J det dramatiske og Byens andre Klubselskaber blev Dagen festligholdt med Middagsselskaber. Statholderen gav om Aftenen en Souper. Efter Sigende blev der ikke afholdt nogen Militairparade fordi Kongen ønskede at fritage de Militaire paa Grund af den skarpe Kulde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
J Thems-Tunnelen holdes der nu Marked. Den er prægtigt oplyst og langs Væggene have Kjøbmændene Boutiker. To Musikchore spille Tunnel Marscher. Taskenspillere more Publicum, der spadsere frem og tilbage i Masser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
AVERTISSEMENTS. Paa mit Forlag er udkommet: Den practiske Huusven, samlet og udgivet af C. Matzen, indeholdende. Forskrifter og Anviisninger til Brug for Huusfædre og Huusmødre, Landoeconomer og Kjøbstædbeboere. 8, 308 Sider. Priis 1 Rbd. og faaes i alle Landets Boglader. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Undertegnede, der forfærdiger samt indsætter kunstige Tænder i alle Genres, som fuldkommen erstatte de Tabtes Nytte, samt reengjør og plomberer Tænder og indsætter Guldganer, opholder sig fra 4de til den 8de April i Nakskov, de tre følgende Dage i Maribo, den 12te i Saxkøbing og derefter til Nykjøbing. Hvo der ønsker at tale med mig bedes at indlægge billetter i Nakskov hos Hr. Kjøbmand Mackeprang, i Maribo hos Hr. Gjæstgiver Brabrand, i Saxkjøbing og Nykjøbing paa Gjæstgivergaardene. W. F. G. Heins, autoriseret Tandlæge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
J Overeensstemmelse med Selskabets Beslutning afholdes i indeværende Aar, Præmiepløininger paa Falster og i Lollands 2 Districter, udelukkende for Huusmænd som pløie med Køer, i hvilket Øiemed i hvert af formeldte Districter anvendes 50 Rbd. til Uddeeling af Præmier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-05
Ved at bringe dette til almindelig Kundskab, bemærkes det, at Tiden og Stedet paa hvilken Præmiepløiningen i hvert District foregaaer, vil af vedkommende Commissioner nærmere blive fastsat, og bekjendtgjort.