JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Lübeck, Hamborg og Udlandet. Nykiøbings Postcomptoir den 4de Mai 1838. C. U. Jantzen. Muursteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Gode og velbrændte Muursteen fra Teglværket ved Prierskov ere at erholde hos Hr. Kiøbmand Schmidt i Nykiøbing for 6 Rbd. 2 Mk. Tusinde eller ved Værket til 5 Rbd. 2 Mk. pr. Tusinde, dog ved sidste Sted, naar der tages circa 10,000 Steen nedsættes Prisen til 5 Rbd.; hvorom da løses Udleveringsseddel hos Forvalter Andersen i Sundbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Mariboe Dagvogn. Fra 1ste Mai d. A. have Undertegnede etableret en Dagvogn fra Mariboe, over Saxkjøbing, Sundbye, Nyekjøbing og Gaabense, i directe Forbindelse med Dagvognene i Sjælland, samt Børt fra Gaabense til Vordingborg Færgegaard, to Gange ugentligen. Paa Lolland afbenyttes en beqvem holsteensk Vogn og paa Falster en særdeles elegant Fjedervogn til 8 Reisende. Dagvognen afgaaer fra Mariboe hver Tirsdag og Løverdag Aften Kl. 9 og vedbliver sin Gang uafbrudt indtil den ankommer til Kjøbenhavn næste Dags Eftermiddag Kl. 6 a 7. Ligeledes afgaaer den fra Kjøbenhavn Mandag og Torsdag Morgen Kl. 7, og ankommer til Mariboe næste Dags Morgen Kl. 4. 28de, Bi Taxten for denne Befordring bliver: mellem Mariboe og Kjøbenhavn 5 Rbd. 3 Mk. Saxkjøbing og dito . . . 5 - - Sundbye dito . . . . 4 – 4 – Nykjøbing - dito . . . . 4 – 3 – Gaabense dito . . . . 3 – 5 -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Dagvognen afgaaer første Gang fra Mariboe Tirsdagen den 1ste Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Nestved og Vordingborg Postcontoirer den 25de April 1838. J. Witte. N. Høeg-Guldberg, Følge Beretning fra den lolland falsterske Comitee af Selskabet til Hesteavlens Fremme blive de til Fribedækninger for Bønderhopper for indeværende Aar bestemte 500 Rbd. anvendte saaledes til 4 Bedækninger ved Fuldblodshingsten Claudeslay, 4 dito ved Fuldblodshingsten Diammond, 13 dito ved Fuldblodshingsten Cigar, - 8 dito ved den forædl. Hingst Gaberlunzi. de tre første til 20 Rbd. og for den sidste til 10 Rbd. for hver Hoppe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Med Hensyn til Fordelingen af disse Bedækninger ere Besigtigelser holdte i Lollands og Falsters Herreder den 12te, 13de og 15de Februar dette Aar. Ved disse fremstilledes i Alt 149 Hopper, af hvilke 14 fandtes at være dygtige, nogle endog udmærket dygtige, Tillægshopper. Deels ved Udvalg, deels ved Lodtrækning bleve disse Lodtrækninger bestemte for: 4 Hopper af Lollands Nørre-Herred ved Claudeslay, Sønder 4 dito Diamond, 3 dito - Fuglse- - Cigar, 8 dito Musse. – Gaberlunzi, 4 dito af Falsters Nørre- - Cigar. Sønder. – 4 dito Cigar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Ved Besigtigelsernes Slutning bleve disse Hopper mærkede med Comiteens Brændejern, og Bedækningsbeviser leverede til Eierne. Hvilket herved, efter Comiteens Begiæring bekiendtgiøres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Central=Administrationen for Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser, den 1ste Mai 1838. Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Onsdagen den 9de Mai d. A., bliver i Grevskabet Knuthenborgs Skove, afholdt Auction over Barken paa en betydelig Deel Ege i Østofte Fredskov, Mexits=Skov, Vemmelmose, Mariboe Ladegaards Mark og flere Skovhauger. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10 paa Bandholms gaarden, og vil alle Træerne, hvoraf Barken sælges, forinden Auctionen, blive Liebhaverne foreviist, naar de derom henvender dem til vedkommende Skovfogder, der har Liste over Træerne, saaledes som de vil blive bortsolgt, mulig paa et eller flere Steder. Knuthenborg den 30te April 1838. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Enhver som haver Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Gaardfæsterske Anne Poulsdatter forhen afdøde Gaardmand i Stubberup Bye, Herritzlev Sogn, Lærke Hendrichsens Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede committerede Skifteforvalter. Grevskabet Christiansholms Skifteret, Christiansholm den 26de April 1838. C. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Ved Proclama, som bliver læst i Nyekiøbings Byetingsret og Overretten, ere Creditorerne i afdøde Kobbersmedmester Adam Hjorths Stervboe, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger, og navnlig hans Søster Magrethe Hjorth, Enke efter Uhrmager Bleinert i Tøndern, hvis Opholdsted ikke vides, med anordnet Varsel, indkaldede, for at bevise deres Arveret. Hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Nyekiøbing paa Falster, den 27de April 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
Enhver som maatte have noget Krav paa Stervboerne efter Aftægts=Enken Regise Sofie Frederiksdatter og Ungkarl Marqver Larsen af Soesmarke, under Baroniet Guldborgland, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ourebygaard den 26de April 1838. M. Rasmussen. Tilforordnede
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-04
udi den kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Gjøre vitterligt: at efter Begjæring af Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Procurator A. Klein som befalet Sagfører for forhenværende Sognepræst for Jungshoved Menighed Peter Ditlev Faber heraf Staden indstævnes herved i Medhold af dertil allernaadigst forundt Bevilling af 17de f. M. uden Forelæggelse eller Lavdag ifølge Frd. 3die Juni, 1796, Den eller De, som maatte have i Hænde efterfølgende 3de paa fornævnte Sognepræst Fabers Navn lydende, under 13de April 1818 af Directionen for Nationalbanken udstædte men bortkomne General=Qvitteringer, nemlig: N 3983 for Bankhæftelse, udbetalt af Huset . 42 i Nykiøbing paa Falster til Beløb 144 Rbd. N 3984 for Bankhæftelse, indbetalt af 9 Tdr. Land sammested til Beløb 86 Rbd. 38 s.; og N 3985 for Bankhæftelse af en Jordlod sammesteds til Beløb 19 Rbd. 19 s. at møde for os inden Retten, som holdes paa Stadens Raad og Domhuus, den første ordinaire Retsdag i August Maaned 1839 om Formiddagen Kl. 9, for med bemeldte General=Qvitteringer at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald vil forvente og for os lade paastaae, at de ved Dom blive mortificerede. Denne Stævning udstædes paa ustemplet Papiir i Medhold af den dertil meddeelte Bevilling. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrivt. Kiøbenhavn den 17de April 1838. (L. S.) Hoff. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Lollands. Falsters Skif Tidende. No. 39. Søndagen den 6 Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Udenlandske Nyheder. England. Parlamentet er nu samlet, men nogen Sag af Betydenhed er dog ikke foretagen, og kun Lovudkastet om at sikkre Forfattere mod Eftertryk blev læst anden Gang. Proponenten Talfourd androg i en meget grundig Tale paa Læsningen, og blev understøttet af de meest anseete af Husets Talere, men Debatterne fremkaldte dog ikke noget Liv i Parlamentet, hvor man kun udlog Hume for hans smaalige Beregninger. Sir Francis Burdet gjennemreiser i denne Tid Landet med 2 andre Torier, men har den Ærgrelse paa de fleste Steder at see sig afbildet som Janus, en Allusion til hans forandrede Grundsætninger. Efter de senere Efterretninger fra Canada er alt roligt der, og man har begyndt med Processerne mod de fangne Jnsurgenter. Lord Palmerston har i en Tale ved en offentlig Fest meget roest de nordamericanske Regjerings=Forhold under den canadiske Jnsurrection, hvorimod man i Maine i Nordamerica, har i en Beretning til Kongressen besværet sig heftigen over at de engelske Tropper have krænket de americanske Grændser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Frankrig. Commissionen, der var nedsat for at undersøge Regjeringens Forslag om Anlæggelsen af Jernbaner, har nu ved sin Ordfører Hr. Arago meddeelt Deputeretkammeret Udfaldet af deres Forhandlinger, der gaae ud paa aldeles at forkaste Regjeringens Forslag. Regjeringen vilde nemlig overtage sig Ledningen og Udførelsen af alle Jernbanerne i Frankrig, hvorimod den nedsatte Commission vil have alt dette henviist, til private Selskaber. J sin Beretning, der almindeligen roses for sin Grundighed, gjorde Arago opmærksom paa, at Regjeringen stedse udførte saadanne Arbeider til langt høiere Priser end Private, ligesom og Arbeidet vel i Førstningen gik rask fra Haanden, men senere enten standsedes, udførtes slet eller dog overdroges Private til Fuldførelse, og paaviste i saa Henseende Kanalerne. Efter at have advaret mod ikke at gjøre for store Beregninger over Jndtægterne af Jernbanerne, samt viist, at de i strategisk Henseende ikke kunne have den Vigtighed nogle ville tillægge dem, endte Hr. Arago sit Foredrag, men nu opstod der i Kammeret Spørgsmaal om hvilken Sag, der først skulde foretages, enten den om Actie selskaberne, om Renteconversionen om Budgettet eller og Jernbanerne, hvilken Strid dog blev afgjort til Fordeel for Jernbanerne. Hr. Dupin har beklaget sig over den Langsomhed, hvormed Commissionerne arbeide, hvilken Klage fremkaldte en Deel Protestationer fra de forskjellige Commissioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Processen mod Hubert skal begynde den 7de Mai og, som man mener, vare i 10 Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Spanien. Medens Christinerne og Carlisterne i den senere Tid have været uvirksomme. har der i Navarra dannet sig et tredie Partie, der maaskee kan tjene til at en Udsoning nu lettere vil finde Sted mellem de Førstnævnte. Navarreserne og Baskerne have nemlig under en forhenværende Notar, Munagorri, proclameret Navarras og Guipuzcoas Uafhængighed, og besluttet aldeles ingen Deel at tage i Kampen og hvo der skal være Konge i Spanien, men kun, afhængig heraf forsvarer deres Rettigheder. Don Carlos har strax sendt et Corps mod Jnsurgenterne, men dette skal enten være slaaen, eller have gjort fælleds Sag med Oprørerne. J et Brev Munagorri har tilskrevet Prætendenten opfordrer han ham til at forlade Navarra, hvor han kun har bragt Ulykke og Eien dighed blandt Jndvaanerne, og at begive sig til andre Provindser, der anerkjende hans Rettigheder til den spanske Krone. Flere af Prætendentens Officerer skulle alt have tilbudt Jnsurgenterne deres Tjeneste, og endog hans nærmeste Omgivelse er tvivlraadig om hvad de ville giøre. En uafhængig Junta er allerede oprettet, og de meest velhavende Jndvaanere deeltage i Oprøret. Hvad Espartero vil gjøre er endnu ubekiendt. Nogle paastaae at han skal have tilraadet Dronningen at giengive Navarreserne deres Privilegier og derved gjøre dem til sine Tilhængere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Tydskland. Rygtet om at Ærkebispen af Snesen skulde være falden tilføie, har ikke bekræftet sig; meget mere har han nægtet enhver Tilbagekaldelse. De colnske Anliggender ere ikke forandrede, og om de senere Underhandlingers Gang, er man i Uvidenhed. – Den hannoverske Stænder samling er endnu ikke fuldtallig, og man taler om, at Kongen skal være misfornøiet med sine Raadgivere, da disse skulle have forsikkret ham, at Forandringen var let at iværksætte, medens han nu derimod indseer, at den offentlige Mening virkelig har en betydelig Magt, skjøndt den hidtil kun meest har viist sig i negative Resultater. Talen om en ny Forandring i Principerne, hører derfor til Dagens Orden, ligesom man og mener, at Kongen selv tager til England til Dronningens Kronning, for da tillige at omtale ikke alene de hannoverske Anliggender med de derværende Agnater, men og et Ægteskabsforslag for Dronning Victoria.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Fædrelandet. Lands-Over- samt Hof= og Stadsrets Procurator Haagen i Kjøbenhavn har i disse Dage solgt den ham tilhørende Eiendom og er derved ophørt at være valgbar og valgberettiget, dersom han ikke, hvilket dog skal være hans Hensigt, inden næst Forsamling atter tilkjøber sig en fast Eiendom, af den fornødne Værdie. Ved at meddeele dette, gjør Kjøbenhavnsposten tillige opmærksom paa det formeentlig urigtige i at Valgbarheden ene er knyttet til Besiddelsen af faste Eiendomme, da det anførte Exempel netop afgiver Beviis for, at en Mand baade kan besidde sine Medborggres Tillid og den fornødne Dygtighed til at være Deputeret uden at besidde faste Eiendomme, ligesom heller ikke det, at være Besidder af en fast Eiendom i og for sig afgiver noget Beviis for Formuenhed. Dersom Haagen udgaaer af Stænderforsamlingen og Muurmester Schaper heller ikke denne Gang vil møde, indtræder i Stænderforsamlingen Justitsraad Skibsted, der er Contoirchef under Rentekammeret. Møder derimod Schaper, vil Justitsraad Salicath remplacere Haagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Under 19de f. M. er det ved en Placat bekjendtgjort, at der er udpræget en Sum i Halvskillinger, hvoraf Jngen er forpligtet at modtage flere end 8 s. ad Gangen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
H. kongl. Høihed Prindsesse Wilhelmines og Hs. Durchl. Hertugen af Glücksborgs Formæling er, efter Forlydende, nu fastsat til den 19de Mai. Hertugen indtraf den 21de April med Dampskibet til Kiel; har senere været i Hamborg, men kun opholdt sig der meget kort, og agtede snart igjen at vende tilbage til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
(Hamb. Corresp.)¬ J Apenrade er for første Gang det hidtil ukiendte Tilfælde indtruffen, at til det forestaaende Valg af Stænderdeputerede, er mod de allerede bekiendte liberale Candidater optraadt nogle Candidater for Regjeringen, hvilke stærkt anbefale Vælgerne af Local=Øvrighederne. Man venter imidlertid at Vælgerne ikke ville lade sig lede, men blive deres tidligere Forsæt troe, og lade deres Stemmer træffe Cancelliesecretair Claussen og Overretsadvocat Dr. Gülick. (Neue Zeit.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Fra Kjøbenhavn meldes nu, at Hs. Majestæt Kongen ikke kommer til Jylland i Sommer; at der heller ingen Troppesamling vil finde Sted ved Aarhuus; men at Prinds Ferdinands Regiment lette Dragoner derimod skal drages over til Sjælland og indskibes fra Aarhuus i de første Dage af Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Jfølge Hs. Majestæts Parolbefaling af 30te April er Exerceertiden for de i Sielland garnisonerende Regimenter ansat fra 12te Juni til 2den Juli, istedetfor som sædvanligt i September og October Maaneder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Det kongl. danske Cancellie har under 2den dennes bekjendtgjort: At den kongelige Landsover samt Hof= og Stadsrets i en Sag mod Redacteuren af Kjøbenhavnsposten, Cand. juris Gjødwad, for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen ved nogle i bemeldte Blad indførte Artikler, under 24de f. M. afsagte Dom, hvorved Tiltalte er frifunden for Actors Tiltale, herfra er foranstaltet indanket for Høiesteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Ved Tallotteriets 1287de Trækning i Wandsbeck udkom: Nykjøbings Skibsliste, fra 1ste til 5te Mai 1838. Jndklarerede: Skipper H. Hansen af Svendborg, fra Kjøbenhavn med Stykgods; N. C. Nielsen af Svendborg, fra Vedbek, baglastet; H. C. Minos af Marstal, fra Holnis med Muursteen; Jørgen Hansen af Marstal, fra Holnis med Muur= og Tag Steen; P. Pedersen af Svendborg, fra Kjøbenhavn, baglastet; M. C. Wølffel af og fra Flensborg med Stykgods; C. Smørholm af og fra Svendborg ved Forbi seiling, med Oste; Claus N. Boye af Marstal, fra Kjøbenhavn med Stykgods; N. Harbye af Sønderhoe, fra Rendsborg, baglastet; N. H. Christensen af Marstal, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Joh. Marqvardt af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; L. C. Kromann af Marstal, fra Saxkjøbing, baglastet; Claus Hendrichsen af og fra Marstal, baglastet; R. Rasmussen af Svendborg, fra Stubbekjøbing med Jern; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; J. M. Petersen af og fra Svendborg, baglastet; C. S. Gram af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; A. Petersen af og fra Malmøe, baglastet. Udklarerede: Skipper H. A. Boye af Marstal, fra Kjøbenhavn med Korn; H. Hansen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; N. C. Nielsen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; H. Frandsen af Marstal, til Norge med Korn; H. C. Minos af Marstal, til Nysted, baglastet; J. Clausen af Marstal, til Præstøe, baglastet; J. M. Petersen, af og til Svendborg med Egeplanker. Forlangt indrykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Paa Touren til Kiel den 27de f. M. løb Dampskibet. Frederik den 6te Hestehoved forbi omtrent i 2 Miles Distance, og fortsatte Reisen til Kiel uden om Gjedsøerødde, uden at anløbe Grønsund. Da 2de andre Skibe omtrent paa samme Tid løb Grønsund ind uden Hinder af Driviis, kan Jndsenderen ikke antage, at denne Omstændighed har foranlediget Dampskibsføreren til at afvige fra den sædvanlige Route. Jdet mindste burde han ved et Forsøg have overbeviist sig om Muligheden af at anløbe Grønsund, hvilket vi formene han saameget mere var pligtig til, som han havde Posten inde heri til Landet. J dets Sted forte han den til Kiel og afleverede den først paa Tilbageveien hertil næstpaafølgende Søndag, og da en saadan Forsinkelse, let tænkeligt, kan paaføre den Corresponderende, fornemmeligen af Handelstanden betydeligt Tab, forventer Jndsenderen, at Dampskibsføreren i Fremtiden vil, i Stedet for at lade sig lede af blotte Formodninger, først opgive Postens Jlandsættelse paa de bestemte Steder, efter at han har overtydet sig om Umuligheden af at anløbe disse, var det end kun ved at udsende en Baad, som høist sjelden vil træffe paa uovervindelige Vanskeligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Svar til den anonyme Jndsender i Lollandsposten N. 47. Motto: Er der talt Logn, saa beviis det; men er der talt Sandhed, hvorfor skumles der da? (Af et utrykt Manuscript.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
J N 37 af Lollandsposten har en unavngiven Forfatter fundet sig opfordret til at fremkomme med nogle Yttringer i Anledning af det Communalbestyrelsen for Nakskov Kjøbstad, fra 78 Borgere tilstillede Promemoria, angaaende nogle væsentlige Bestemmelser i det for Byen affattede, kun tildeels opproberede, provisoriske Regulativ. – Den anonyme Forfatter yttrer først og fremmest, at han for nærværende Tid ei vil gaae ind i bemeldte Promemorias Detail, hvilken Yttring berettiger til den Formodning, at man vel en Gang i Tiden kunde vente en grundig Drøftning af selve Regulativet og de 78 Borgeres Bemærkninger og Forslag, hvis Forfatteren NB. kunde være saa heldig at komme under Veir med, om de Communalbestyrelsen tilstillede Forslag ere fremkomne fra saadanne Borgere i Byen, der, formedelst deres større eller mindre Yden, kunde siges at have virkelig Jnteresse for Communalanliggenderne. Hvad nu dette Forfatterens Ønske angaaer, da er det høist paafaldende, at han, som man siger, er gaaen Peder Gantes Gjenvei, ved at fremsætte en Opfordring i Lollands posten om, ved Trykken at brydeliggjøre, de Undertegnedes Navne, istedet for directe at henvende sig til Communalbestyrelsen, med hvis Medlemmer han boede i By sammen, og af hvem han uvægerligen vilde have erholdt til Gjennemlæsning det originale Promemoria, samt enhver anden, ham nødvendig, Oplysning, navnligen ogsaa om de Underskrevnes større eller mindre den, hvilket især fremhæves som noget saare Vigtigt. Det turde imidlertid neppe være en rigtig Maalestok, om man med Forfatteren vilde antage, at den vitkelige Jnteresse, for Communens Anliggender kun skulde findes hos dem, der svare betydelig Communalskat; hvorimod der ikke fattes Exempler paa, at Mænd, hvis Ræringsdrivt, Formue og øvrige Vilkaar kun tillade dem at yde et lidet Bidrag til den Commune, hvortil de høre, i Tale, Skrivt og Handlemaade have lagt for Dagen, at de følte levende Deeltagelse for Communens Velvære. Desuden er det ikke altid Pengemanden, der har den fornødne Jndsigt, om han end ellers havde en nok saa god Villie, og vanskeligen kan man hos ham forudsætte det behørige Bekiendtskab til Middelklas, sens eller de fleste Borgeres Tarv; thi hvo der aldrig kjendte Mangel, vil neppe tilfulde kunne sætte sig ind i den mindre Formuendes sande Stilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
At Artiklens Forfatter hører til de meer Formuende, fremgaaer deels deraf, at han, som han selv beretter, maa svare betydelig Communalskat, deels af hans i høi Grad oprørende og uværdige Hentydning paa Personer, der skulle have i Ba nydt Almisse. Denne smukke Hentydning, saavelsom den Tone, der gaaer heelt igjennem Jnseratet, i Forening med en utidig Udpegen af flere Personer, characteriserer tilfulde Forfatteren, der vistnok ret gjerne saae at Alle vare afhængige af hans Villie. Jøvrigt vil enhver Uhildet vistnok indrømme, at ingen ret= og fri sindet Mand – var det end Nakskovs første Embeds= eller Penge=Mand – bør skamme sig ved at vedkjende sig de bemærkninger og Forslag, der findes i det Communalbestyrelsen tilstillede Promemoria; hvorimod det neppe kan antages, at Forfatteren og andre Ligesindede mene det ærligt med Communen. Slutteligen anbefales Forfatteren at gjøre sig bekjendt med det kongelige danske Cancellies Skrivelse af 30te December f. A., hvorved det provisoriske Regulativ tildeels approberes, og vil han da vistnok med Undertegnede indrømme, at denne Skrivelse netop indeholdet en stærk, om endog kun en inddirecte Opfordring for Communens Medlemmer til at udtale deres Mening om Regulativet. Nakskov den 3die Mai 1838. J. Andrea.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Bekjendtgjørelser. Uldmarked i Kallundborg. den 13de, 14de 8 15de Juni 1838. Det ved Allerhøieste Rescript af 22de Marts 1836 oprettede Uldmarked i Kallundborg afholdes, i indeværende Aar, 2 Dage tidligere end sædvanlig paa Grund af, at ingen Markeder ifølge kongl. Rescript af 12te October 1743, maae afholdes paa Løverdage, Søndage eller Helligdage. Da det imidlertid er sandsynligt, at det vil falde de fleste Landmænd vanskeligt, især hvis vi faae en kold og fugtig Forsømmer, at fremstille deres Uld paa Markedet den første Markedsdag, hvortil kommer, at vi først den 14de Juny kunne have nogenlunde paalidelige Efterretninger om det store Breslauer Uldmarked, som har den væsentligste Jndflydelse paa at bestemme Markeds prisen her, saa troer Committeen at burde foreslaae saavel Kjøbere som Sælgere, først at begynde Markedsforretningerne den 14de Juny. For at bidrage, hvad der staaer i Committeens Magt til at fremme Uldmarkedet, betaler den iaar, som de foregaaende Aar, Magasinleie fra 17de Mai indtil 17de July af al den Uld, som kommer til Markedet og oplægges paa Committeens Magasiner, den betaler Bropenge, Læsningsomkostninger, Veir penge, Omkostninger ved Uldens Opbringelse til og Nedbringelse fra Magasinerne, saavelsom alle andre Omkostninger i Kallundborg efter Uldens Ankomst hertil, dog undtages herfra Brandassurance og Courtage, saafremt Sælgere eller Kjøbere ønske at benytte den i Kallundborg værende kongl. authoriserede Mægler. Endvidere betaler Committeen saavel Fragt som Retour-Fragt af den Uld, som bringes til Markedet fra Jylland, Fyen eller Øerne, i Tilfælde af, at den ikke sælges paa Markedet. Man ville behage at addressere de Partier, Uld, hvorfor ønskes fri Magasinleie a. til underskrevne H. C. Hellesen i Kallundborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-06
Holbeks Amts oeconomiske Selskab, som har foranlediget Markedets Oprettelse, saavelsom undertegnede, af Selskabet valgte Committee, har havt den Tilfredsstillelse, de to Gange Markedet har været afholdt, enten at see den til Markedet bragte Uld solgt til gode Priser, eller at erfare, at der var gjort passende Bud paa Ulden i Forhold til Handels-Conjuncturerne. Om dette Marked fremdeles skal opfylde sin Bestemmelse at være et sikkert og fordeelagtigt Afsætningsted for dansk Uld, beroer, efter Committeens Formening, fornemlig paa, om Landmændene stadigen ville bringe et saa betydeligt Qvantum Uld til Markedet, at ogsaa udenlandske Fabrikantere kunne reise hertil med Sandsynlighed her at kunne gjøre deres Jndkjøb. Sa Derfor tillader Committeen sig, at opfordre samtlige Uldproducentere i Danmark, til at bringe deres Uld til dette Marked, jo større Qvantum Uld, der stadigen bringes hertil, deste større Sandsynlighed bliver der for, at hver enkelt Sælger, hvert Aar, vil kunne realisere sin Uld til dens virkelige Værdie.