JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Skoemagermester Claus Brodersens og efterladte Enkes fælleds Boe, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense Raadstue, den 16de Mai 1836. Borgermester og Raad.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jomfrue Anne Marie Faaborg, der ifølge Kongelig Bevilling var myndig under Curator, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense Raadstue, den 16de Mai 1836. Borgermester og Raad.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Ved Proclama, som bliver læst i den kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre efter afgangne forhenværende Brændeviinsbrænder heri Staden, Jens Mikkelsen Ørsted, der tidligere har ladet sig kalde Jens Mikkelsen Østerbye, indkaldte med 12 Ugers Varsel, tilfor os Undertegnede, der, som Executores testamenti, behandle fornævnte Afdødes Boe, at anmelde deres Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 24de Mai 1836. M. Klose. C. A. Fugelberg. L. Wassard. Juveleer. Høker, Procurator, Brolæggerstræde Nr. 76. Østergade Nr. 26. Møntergade Nr. 49.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved vedkommende Over- og Underret, ere Credi- og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Avlsmand Jacque Honoree her i Byen, indkaldte, ifølge Placaten af 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel, de Første for hos undertegnede Skifteret, inden bemeldte TidsForløb, at anmelde og legitimere deres Fordringer, og de Sidstnævnte for at betale hvad de til Boet maatte være skyldige. Dette bliver herved endvidere bekjendtgjort. Fredericia Skifteret, den 18de Mai 1836. J. C. Dræbye. Rahbek. Alle De, som formene sig at have Noget at 1806 & 3 fordre i afdøde Madame Karen Marie Carlsen, fød Poulsen, og forhen afdøde Mand, Fuldmægtig i det Kongelige danske Cancellie, Peder Carlsen, deres fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel begge de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boet, Behandling.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 18de Mai 1836. Mollerup. Buchwald. Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Handelsmand Jacob Jacobsen af det mosaiske TroesSamfund, i Slagelse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Slagelse Kjøbstæds Skifteret, den 20de Mai 1836. Sylow. Birch. Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. Denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer. for ved Falsters Stifter. a Lollands. ialstænderne for Sjællands, Fyen og Færøerne. og samt for Island. 26de.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Horsdagen den sal. No Fortsættelse af Sagen betræffende Udkastet til en Anordning om ToldSkibsafgifterne i Danmark. see denne Tidende Nr. 184181.) Den Fristelse til Indsmugling, som ved denne Beregningsmaade er at befrygte, maa der formeentligen heller ikke lægges for stor Vægt paa, da 3 pCt. af Jndførsels-Tolden, naar denne i Gjennemsnit antages til 15. pCt., kun vil udgjøre opCt. af Varernes Værdi, der dog maae ansees for en Ubetydelighed, ligesom man ogsaa bor lægge Mærke til, at Afgiften, ved at hvile directe paa Skibet, ogsaa kan friste til Jndsmugling, i det Lastepengene som oftest beregnes af den be stuvede Drægtighed, og ikke af Skibets fulde Commercelæster, saa at Smugleren ogsaa fortjener Lastepenge for de Varer, som indsmugles.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Ved Slutningen af denne § foreslaaes allerunderdanigst med 58 Stemmer imod 1 følgende Tillæg.) Desuden godtgjøres de Skibe, som, efterat have klareret i Helsingør, Nyborg eller Fredericia og, uden derefter at passere noget dansk Fyr, anløbe et andet dansk Sted, eller som udgaae fra et dansk til et fremmed Sted, og derefter passere Kronborg, Nyborg eller Fredericia uden i dette Mellemrum at passere noget dansk Fyr, og som paa Ankomst, eller Afgangstedet betale Fyrafgift efter Skibets udmaalte Drægtighed, de Fyrpenge, som de ved Klareringen paa et af disse tre Steder have erlagt eller skulle erlægge. Thi saa billigt det er, at de Skibe, der klarere, betale den danske Regjering en Afgift til Erstatning for en Deel af de betydelig Bekostninger, der anvendes til Oprettelsen og Vedligeholdelsen af de mange hensigtsmæssige Fyr, den har indrettet for at forebygge disses Forliis og Ødelæggelse, saa ubilligt synes det at være, at man affordrer de Skibe, der ved Erlæggelsen af de her paabudne Fyrpenge tilfulde maae give hiin Erstatning, og som paa den videre Reise til Bestemmelsestedet ei benytte noget dansk Fyr, hiin Fyrrafgift i Sundet, der maa ansees indbefattet i de almindelige her anordnede Fyrpenge.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
III. Om Sportler. § 71. Til Udslettelse foreslaaes allerunderdanig i Følge hvad ovenfor er anført, de Ord: i Overeensstemmelse med 6 51.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
den ved Slutningen anførste Periode foreslaaer Forsamlingen følgende Forandringer: 1) eenstemmigen, istedetfor de Ord, hvorvidt det paa Grund af forandrede Handelsforhold maatte ansees fornødent," følgende: hvorvidt det paa Grund af forandrede Omstændigheder maatte ansees fornødent eller gavnligt. Thi der kan gives mange andre end forandrede Handelsforhold, og navnligen Finantsforhold, hvilke kunne give Anledning til saadanne Modificationer, og nærer Forsamlingen det behagelige Haab som det kjære Ønske, at det i Fremtiden oftere vil indtræfse, at saadanne Forandringer i de finantielle Forhold ville i Løbet af 3 Aar kunne gjøre en Nedsættelse af nogle af de meest trykkende Toldsatser mulig. 2) med 53 imod 6 Stemmer: at der til Slutnings-Ordene indkomme med allerunderdanigst Forslag føies: til interimistiske Foranstaltninger. 3) med 57 Stemmer imod 2: at der endvidere tilføies det Tilsagn, at Deres Majestæt allernaadigst vil, naar vigtige Forandringer i Toldtarifen for Fremtiden skulle iværksættes, offentligen bekjendtgjøre en rum Tid i Forveien Bestemmelserne derom. Maarum og Esbønderup Skovsparter og i Harrager Thi det maa vistnok ansees retfærdigt, at der gives de ved saadanne Forandringer sær ligen Jnteresserede en passende Tid til at forberede sig derpaa. Litra A. Tarii for Jndførselstolden og Transittolden. Alun; Tolden har for indbragt 887 Rbd.,er nu calculeret til 355 Rbd. Skjøndt denne Vare vel bruges ved Frembringelsen af flere Fabrikater, har Forsamlingen dog med 52 Stemmer imod 6 troet, uden Skade for disse og til Gavn for Finantserne, at kunne foreslaae, at dens Ansættelse til 3 pCt. forhøies til 6 pCt. altsaa til 40 sk. pr. 100 Pd. Anis, almindelig. Efter Priis-Couranten (Litra C.) er denne Vares Værdi 13 Rbd. 5 s. per 100 Pd. Tolden, bestemt til 2 pCt., vilde derefter udgjøre per 100 Pd. 1 Rbd. 4 s., men er i Tarifen, ikkun anført for 88 sk. Dens Ansættelse foreslaaes allerunderdanigst med 55 Stemmer imod 3 til 1 Rbd. per 100 Pund.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
At Tolden for Blyhvidt bestemmes til samme Størrelse, hvortil den for har været ansat i Hertugdømmene, nemlig 1 Rbd. 64 s. pr. 100 Pd. af Artikel o.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Bomuldsgarn. bidtil blevet svaret. af utvundet 1 Pd. 12 1/2 s. nu ansat til tvundet ufarvet. 1 Rbd. 72 s. under 40 Strenge, pr. 100 Pd. over 40 farvet under 40 nu ansat til Strenge. 3 Rbd. 72 s. farvet over 40 Str. 26 1/2 pr. 100 Pd. Tolden paa alle Sorter har for indbragt 8631 Rbd., men er efter Ansættelsen nu calculeret til 6223 Rbd. Endeligen er Værdien efter Priiscouranten ansat for ufarvet 66 Rbd. 64 s. pr. 100 Pd., hvoraf Tolden til 4 pCt. vilde udgjøre 2 Rbd., farvet 141 Rbd. 64 s., hvoraf Tolden 4 pCt. vilde være 5 Rbd. 64 s.; i Holsteen har Tolden hidtil været 12 1/2 s. pr. Pd. Til at foraarsage Deres Majestæts Jntrader et saa betydeligt Tab, der for Dau mark alene udgjør 12400 Rbd., finder Forsamlingen ikke, at der gives tilstrækkelig Anledning; thi om end Bomuldsgarn bruges meget i de herværende Bomuldsfabrikker, saa ere disse dog paa en anden Maade, og navnligen ved den høie Told paa stemplede Bomuldsvarer, meere end tilbørligen beskyttede, hvortil kommer, at der, om Forsamlingen ikke feiler, allerede her i Landet ere opstaaede flere Bomuldspinderier. En Nedsættelse i den hidtil gieldende Told sats kan imidlertid vistnok være ønskelig, og Forsamlingen foreslaaer derfor allerunderdanigst, med 52 Stemmer mod 7, denne til en saadan Størrelse, at Toldbeløbet kan beregnes at blive i det Mindste det Halve af hidindtil, nemlig 6 pCt., og følgeligen: Bomuldsgarn tvundet og utvundet ufarvet 4 Rbd. - s. pr. 100 Pd. farvet 8 – foruden TillaHefter Anhanget.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Bomuldsmanufacturvarer, stempelpligtige. Schavler og Schavlstørklæder; den ansatte Transittold 12 s. forekommer Forsamlingen, for høi, da herunder henhøre mange Gjenstande af saare ringe Værdi, hvisaarsag foreslaaes allerunderdanigst med 38 Stemmer imod 21 en Nedsættelse til det Halve eller 6 s. Jkke stempelpligtige. Efter de Oplysninger, som ere komne Forsamlingen til Hænde, formener den, at hvide Gardin-Nettelduger med vævede Mønstre og Jaconet bør henføres under Musseliner, og fortoldes som Bookmusseslin, Linon og Gage, med hvilke Sorter denne Vare næsten er aldeles eensartet, og hvorved enhver Tvivl eller Forskjel i Meningen hæves, om hvad derkan henføres til Gardin-Musseliner. Jaconet, som hører til den fineste og kostbareste Musselin, og derhos har en ubetydelig Vægt, vilde, ved at fortoldes som Musselin, dog komme til at betale en lavere Told, end de fleste andre Slags Musseliner, og foreslaaer derhos allerunderdanigst med 53 Stemmer mod 6:
Berlingske Tidende, 1836-05-26
at Cambricks, Kattun, Scherting, Alenvarer af Bomuld og Linned (Halv lærred), samt alle andre hvide Bomulds manufacturvarer, med Undtagelse af Bomuldsbaand og Possementmagerarbeide, ansættes til en Told af 20 Rbd. 80 s., som mere passende efter disse Varers Gjennemsnitsværdi. Brændeviin af Druer &c. Transittolden for de forskjellige Sorter, aftappede paa Bouteiller, bør formeentligen ei være høiere, end for dem, som udføres paa Foustager, fra hvilke de sædvanligen aftappes og udføres af Creditoplaget. Anderledes forholder det sig med Jndførselstolden, da det 20de. med fuldkommen Grund kan antages, at det kun er Varer af høiere Værdi, der i saadan Form indføres. Paa Grund heraf indstilles allerunderdanigst med 51 Stemmer mod 8, at denne Transittold maa ansættes til per 100 Boutellier 15 s.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Genever paa Kjeldere formenes at burde kunne tages paa Creditoplag, ligesom efter Udkastet er tilstaaet for denne Vare paa Foustager. Som Tilskrivning foreslaaes allerunderdanigst med 53 Stemmer imod 6, 5 Kieldere, som Fraskrivning 1 Dito, uden Hensyn til Kjeldernes Farve. 2904 Rbd. Cacao, som for har ydet i Tolder nu calculeret at ville give Da Tolden for Chocolade er ansat til 15 Rbd. per 100 Pd. og for Cacao derimod kun til 2 Rbd. 32 s., have flere af Forsamlingens Medlemmer været af den Formening, at denne sidste burde vedblive omtrent som den for har været i Danmark, nemlig 84 s. per Lpd. (i Hertugdømmene har den endnu været høiere, nemlig 6 s. per Pd.), og har derfor foreslaaet per 100 Pd. 5 Rbd. 24 s. Andre Medlemmer, som formene, at Grunden til den hidtil betalte høie Told ligger deri, at denne Vare paa den Tid Tolden bestemtes var af langt høiere Værdi end nu, have derimod antaget, at denne Ansættelse, da den vilde udgjøre 30 a 35 pCt. af denne Vares Værdi, vilde blive for høi, og foreslaaet 3 Rbd. 12 s., som er overeensstemmende med Tolden for Kaffe, med hvilken denne Vare synes at staae i nøie Forbindelse.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Ved Afstemning have 33 Medlemmer erklæret sig for den første og 26 for den sidste Meening, og tillader Forsamlingen sig derfor allerunderdanigst at indstille :at Jndførselstolden for Cacao maa fastsættes til per 100 Pd. 5 Rbd. 24 s. Jardemonne er ansat til en høiere Told, før og næsten til det dobbelte den har været i Danmark 26 3/5 s. per Pd. i Hertugdømmene 32 s. per Pd. En Told af 25 Rbd. vil udgjøre over 12 pCt. af Værdien, hvilken i Priiscouranten er meget for høit ansat til 4 Rbd. 26 s. per Pd., da den efter Hamborger Priiscourant kun koster. Ceylon Cardemomme 1 Rbd. Malabar. Tolden foreslaaes derfor allerunderdanigst med 31 Stemmer imod 28 til per 100 Pd. 25 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Cochenille, Tolden har for været 46 2/5 s. per Pd. i Danmark. i Hertugdømmen 40 – og Jndtægten, som hidtil var 2432 Rbd.,er nu calculeret til
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Kronglas. Udkastets Bestemmelse for denne Varesort forekommer Forsamlingen at være for høi. Den skal være reguleret efter 16 pCt., og Værdien er saaledes ansat til 20 Rbd. pr. 100 Pd., men efter den Kundskab, Forsamlingen har, 4. sjelder Kronglas, det være norsk eller engelsk, ei over 100 Rbd. Den meget høie Ansættelse for denne lare. sort i Ruder er formodentligen for største Delen skeet til Fordeel for Glarmesterne, forat Forbrugerne ei selv skulle indsætte de Ruder, de behøve, da Værdien af Skiver og Ruder dog vist ikke kan forholde sig som 1 til 2. Forsamlingen foreslaaer derfor allerunderdanigst med 32 Stemmer imod 27 følgende Forandring: Kronglas. i Skiver 100 Pd. 2 Rbd. 48 s. i Ruder Bouteiller og Flasker. Herpaa er Tolden nedsat fra 1 Rbd. 92 s. til 1 Rbd. 64 s. pr. 100 Stkr. fra 1/2 Pot til 1 Pot, og andre Størrelser i Forhold. Der er, paa Grund af at de indenlandske Fabriker trænge til den Beskyttelse, hiin høiere Told yder, for Forsamlingen blevet andraget paa, at samme maatte vedblive, men dette Andragende kan den ikke understøtte, deels fordi den høiere Ansættelse er foregaaet paa en Tid, da denne Vare havde en langt større Værdi, hvoraf den altsaa udgjorde en langt ringere Deel, end den i Udkastet anførte Told sats nu udgjør, deels ogsaa fordi denne sidste egentligen kun skulde være beregnet efter 20 pCt.; men da derved en Værdi af 8 Rbd. er lagt til Grund, imedens den virkelige Priis. er fra 4 Rbd. til 6 Rbd., udgjør samme Sats. 30 a 40 pCt., og denne maa saaledes vistnok yde en langt større Beskyttelse, end nogen Fabrik enten kan fordre eller vente. Transittolden, som formedelst den ovenfor berørte høie Værdibestemmelse er ansat til 6 a 8 s., foreslaaer Forsamlingen allerunderdanigst med 37 Stemmer imod 22 at maatte ansættes til 5 s. for alle Sorter, ligesom og at Tilskrivningsqvantummet for Creditoplaget maa forandres til 500 Stkr., og Fraskrivningsqvantummet til 250 Stkr. Tvertimod den ellers i Almindelighed anvendte Fremgangsmaade findes i Udkastet Glasvarer at være ansatte i to Klasser, slebne og uslebne. J denne Anledning er indkommet et Andragende fra GlashandlerCorporationen, som gaaer ud paa, at disse to Classer maae forenes til een eneste.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
dette Andragende anføres, at der nu ideligen forekomme skjønnere Former, hvorved dog Værdien i og for sig selv ei synderligen forøges, men at det kan underkastes Tvivl, om nogen egentlig Slibning derved er bleven anvendt, at det er yderst vanskeligt at udpakke disse Gjenstande, og igjen at indpakke dem saaledes, at de kunne transporteres, at Behandlingen paa Creditoplaget betydeligen lettes, naar der kun gives een Classe, og at Forholdet imellem de slebne og uslebne Glasvarer, der indføres, er som 1 til 5. Da Forsamlingen maa billige det saaledes Anførte, tillader den sig allerunderdanigst med 57 Stemmer imod 2 at foreslaae, at Tolden for slebne og uslebne Glasvarer i een og samme Classe ansættes til 9 Rbd. pr. 100 Pd.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Gulvtepper af Fæhaar. Disses Værdi i Priiscouranten 12 Rbd. 18 s. pr. 100 Pd. kan vel være rigtig, naar indenlandske Varer tages i Betragtning, men da der af udenlandske Varer, hvorefter Told ansættelsen bør rettes, haves langt bedre og dyrere, hvis Værdi i det mindste kan antages, til 25 Rbd. pr. 100 Pd., troer Forsamlingen. at burde med 56 Stemmer imod 3 allerunderdanigst foreslaae: "at denne Sats forhøiegtil 4 Rbd. 16 s. pr. 100 Pd. Hagel. Tolden udgjorde hidtil 621 Rbd.; men er nu ansat til 12 pCt., calculeret til 323 Rbd. For at skaane Finantserne for denne Afgang, skulde Forsamlingen formene, at den hidtil saavel i Hertugdømmene som her gjeldende Sats, 1 Rbd. 32 s. pr. 100 Pd., kunde fremdeles vedblive, hvilket saaledes allerunderdanigst med 50 Stemmer imod 9 foreslaaes. Handskemagerarbeide. Tolden har hidtil været for Handsker 1 Rbd. 54 s; andet Handskemagerarbeide 1 Rbd. Af finantielle Hensyn, og for at tillægge denne Classe af Haandværksarbeide den samme Beskyttelse, som er forundt de fleste andre Classer, foreslaaer Forsamlingen allerunderdanigst med 58 Stemmer imod 1: "at Tolden i den nye Tarif ansættes til den ovenanførte hidtil gieldende Størrelse. Jern- og Staaltraad. Tolden, som før var fastsat til 3 Rbd. 12 s., beløb sig til 1774 Rbd., men er nu calcule ret til 928 Rbd. Den er nu ansat efter 8 pCt.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Preussen derimod forholder Jern og Jerntraad, med Hensyn til Procentansættelsen, sig til hinanden som 1 til 3 1/2. Af finantielle Hensyn skulde Forsamlingen derfor allerunderdanigst med 51 Stemmer imod 8 formene, at Satsen kunde fremdeles vedblive, som den hidtil har været, ligesom og med 46 Stemmer imod 13, at Jernplader af og over 1/2 Tommes Tykkelse, kunne ligesom Stangjern ansættes til en Told at 8 pCt. eller pr. 100 Pd. 48 s.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Dampkjedler, Vandkasser og Am bolte synes efter flere Medlemmers Formening at være ansatte til en alt for høi Told, da det, hvad Vandkasser angaaer, maa være hed, baade for Skibsfarten og med af VigtiHensyn til de Søfarendes Sundheds Vedligeholdelse, at faae Brugen deraf saameget som muligt udbredt, og de tvende andre Artikler ere saa saare fornødne til Frembringelsen af saa mange andre Gjenstande, at det vistnok er hensigtsmæssigt, saa meget som muligt, at lette deres Jndførsel. Dertil kommer, at de kun kunne frembringes paa eet eller i det høieste paa to Steder i Kongens Lande, og at det saaledes ikke er vanskeligt at monopolisere Prisen, hvilket upaatvivleligen bør søges forebygget. Vel er herimod blevet anført, at der kan raades Bod herpaa ved den bemyndigelse, som er tilstaaet General-Toldkammeret til i enkelte Tilfælde at forunde Toldfrihed ved Jndførselen af saadanne Maskiner. Men der er paa den anden Side blevet bemærket, at ligesom denne bemyndigelse vistnok, en saadan Toldnedsættelse uagtet, vil blive anvendelig, saaledes synes det dog rigtigst, saa meget muligt at indskrænke de Tilfælde, hvori dens Anvendelse vil være aldeles fornøden. Jkke desto mindre har Forsamlingen ved Afstemning med 32 Stemmer imod 27 forkastet et i denne Henseende af dens Committee fremsat Forslag om, at Dampkjedler, Vand kasser, iligemaade Ambolte, ansættes til en Told af 1 Rbd. 4 s. pr. 100 Pd.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Jern=Støbegods. De Bestemmelser, som om denne Gjenstand, i Tarifen ere anførte, grunde sig paa Placaten af 24de December f. A., og kunne saaledes ingen Forandring underkastes førend Udgangen af Aaret 1837. Jkke desto mindre g allerunderdanigst. skal Forsamlingen tillade at foreslaae Forandring i de for denne Artikel opførte Satser, med Tilføiende, at det vel vilde være rigtigst, saafremt Forslaget bifaldes, i Anordningen at bemærke, at den foreslaaede Forandring skal iværksættes ved Begyndelsen af Aaret 1838, da til den Tid Terminen for hiin Placats Gyldighed er forløben.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Angaaende denne Artikel have Meningerne i Forsamlingen været deelte, da nogle Medlemmer have formeent, at det, eftersom en betydelig Deel af denne vigtige Handelsartikel kan antages at blive tilført i Provinds stæderne, uden at have passeret Sundet eller Canalen, og den i saadant Tilfælde kommer til at svare 1 spr. Pd. i Told mere end før, eller i det Hele 4 s. pr. Pd., vil være at befrygte, at Jndsmuglingen igjen vil tiltage, i hvilken Henseende de, for at vise, i hvor betydelig en Grad en lav Told har en forøget Fortoldning til Følge, har gjort opmærksom paa, at, imedens der i Provindserne i de tre Aar fra 1828 til 1830, da Kaffe tolden var 6 s. pr. Pd., kun blev fortoldet i Gjennemsnit aarligen 523,538 2/3 Pd., er der, efterat Tolden ved Placat af 11te December 1830 var bleven nedsat til 3 s. fortoldet for183234, i Gjennemsnit 1,201,070 3/5 Pd., altsaa over det Dobbelte, saa at Jndtægten, af den lavere Toldsats har, hvad Provindserne angaaer, været større end tilforn efter den høiere. J Kjøbenhavn forholder det sig vel noget anderledes, da Forskjellen imellem de i fornævnte Tidsrum fortoldede Qvantiteter er som 1,171,559 2/3 Pd. til 1,907,495 1/2 Pd.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
saa at Kaffetolden i det Hele taget har udgjort omtrent 27,550 Rbd. mindre, efterat Tolden er bleven nedsat til 3 s. end imedens den var 6 s. De have derfor formeent, med særdeles Hensyn til Erfaringen fra Provindserne, at denne Artikel, som, formedelst dens store Consumtion, ved en høiere Told saa let frister til Jndsmugling, ikke bør ansættes høiere, end at Tolden med Tillæg efter Anhauget kommer til at udgjøre 3 s. pr. Pd., og at den saaledes i Tarifen bør ansættes til 2 s. eller 2 Rbd. 8 s. pr. 100 Pd., hvorved ogsaa Lighed med Hertugdømmene vil opnaaes. Da det vel kan antages, at ikkun omtrent Halvdelen af den Kaffe, som tilføres Danmark, erlægger Sund- eller Canal-Told, eftersom efter al Formodning de 1,201,000 Pd., der ere tilførte Provindserne, for største Delen ikke have erlagt samme, og da Tolden, Tillægget indbefattet, for saadanne Partier bliver den samme som hidindtil, saa vil Forskjellen i Jndtægten blive omtrent 20,000 Rbd., som det derimod tør antages ved Fortoldningen af et saameget større Parti at ville indkomme. Derimod have andre af Forsamlingens Medlemmer yttret, at de af finantielle Grunde ansee det for yderst betænkeligt at foreslaae en Nedsættelse af den i Udkastet opførte Told sats, saalænge man endnu ikke har ved en forøget Jndførsel kunnet bringe det til at faae en ligesaa stor Jndtægt for Statskassen, som den, der fandt Sted førend Tolden blev nedsat til 3 s. Den nuværende Toldsats er ringere, end den, saalænge den nu existerende Generation kan mindes, nogensinde her har været paabudet, og er i sig selv ikke høi, da den ei udgjør meere end 12 pCt. Ved en saadan Nedsættelse vilde upaatvivleligen Udførelsen af de andre Forandringer, Forsamlingen vil finde sig foranlediget til at foreslaae, hvilke, og deriblandt navnligen Nedsættelse af Udførselstolden, de ansee for langt vigtigere, vanskeliggjøres, og de kunne derfor ikke tilraade dette Forslag, saalænge flere andre Toldsatser endnu ere saa høie, at en Nedsættelse deraf nødvendigen maa iværksættes.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Kork i Propper. Den ansatte Thara 4 pCt. formenes at være for lav for denne lette og voluminense Artikel, og Forsamlingen foreslaaer derfor allerunderdanigst med 51 Stemmer imod 7: at den ansættes til 8 pCt. Da Danmark.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Efterat nu Afstemning om disse tvende Forslag er bleven iværksat, har Forsamlingen med 37 Stemmer imod 22 erklæret sig for den tilladet af Committeen fremsatte, og der sig derfor i dybeste Underdanighed at indstille følgende Jndførsels og Transittold: Hvede. pr. Tde. 48 s. Rus Havre. Boghvede. Mais Erter, Vikker. idet den, efter derom at have med 41 Stemmer mod 18 taget Beslutning, tillader sig den allerunderdanigste Yttring, at den holder sig overbeviist om, at det baade er ønskeligt og tilraadeligt, at hverken Udførselen af danske Kornproducter ved interimistiske Foranstaltninger nogensinde vorder forbudt eller en afgiftsfri Jndførsel af fremmede Kornvarer, paa lige Maade nogensinde vorder tilladt, fordi Kornpriserne her i Landet stige, naar ikke en grundet Frygt for Mangel dermed staaer i Forbindelse.