JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Har det end vakt stor Sensation her i Kjøbenhavn, at dHrr. Lehmann, Paulsen og Helweg skulle generalfiskaliter tiltales for deres i Ridehuset afholdte Taler, saa vil det sikkert vække endnu større Sensation i Norge og Sverrig hos de Studerende, der have deeltaget i Toget til Kjøbenhavn, og Jndtrykket vil ingenlunde være det behageligste. Forinden Actionen anlagdes, bleve de tre Herrer opkaldte til Politidirecteuren, Etatsraad Bræstrup, som spurgte dem, om de vedkjendte sig det i Fædrelandet indrykkede Referat af deres Taler, hvilket de besvarede bekræftende. Det synes altsaa, at Actors Jndlæg alene vil støtte sig paa det trykte Referat, og det leder tillige til den Meening, at Action ikke vilde være anlagt, dersom man havde undladt at trykke Talerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Khvis, skandinaviske store Uge er da tilende - hedder det i et Brev fra Hovedstaden - og vil efterlade et levende, et dybt Jndtryk hos mange Tusinder. Hver Dag lød Velkommen i Sang og Tale, i Blik og Haandtryk, hvor Nordens Sønner samledes. Det var en Aandens og en Hjerternes Fest, styrkende Haabet, opluende Modet, hvad enten Ordet lød i Manddommens Alvor, i Ungdommens Beggeistring eller i Ynglingelyst. Foruden det talrige Besøg af svensk norske Studenter, har der i denne Tid i Khvn, været sammenstrømmet en utrolig Mængde Reisende, især fra Skaane, saa at det har været overmaade vanskeligt at faae Logis i Byen. Selv de Jndivider, der ellers ikke letteligt berøres af store Jdeer, og der betragte den skandinaviske Jdee som Hjernespind, synes dog i denne Tid at være grebne af dens Magt. Alt har i denne Tid været Glæde i Hovedstaden, og det Smukke ved denne Glæde er, at det er en Glæde over Aandens Magt og Seier. Derfor er den uvilkaarlig ubevidst, reen og ublandet. De fremmede Gjæster ere modtagne med al den Forekommenhed og Hjertelighed, de vare berettigede til at vente. Et lille Skaar i Glæden foraarsagede det vel, at det, ifølge høiere Ordre, tilkjendegiven igjennem Politiet, blev forbudt at benytte en Fane, hvorpaa der var anbragt 3 Løver med en Krone ovenover. Man har rimeligviis betragtet denne Fane som et politisk Symbol, og det havde vel ogsaa været bedre at undlade denne Demonstration; men det er dog mærkværdigt, at Regjeringen finder sig foranlediget til at forbyde en Fane, der ikke har anden Betydning end den, som man lægger i den, medens den roligt seer paa, at en Faction i Hertugdom merne ved enhver Leilighed stikker sine oprørske Klude ud, med den i Skrift og Tale uforbeholdent vedkjendte Tendents, at de skulle betragtes som et Symbol paa Hertugdømmernes Uafhængigheds-Erklæring. (Fl. Bl. Det sidste Farvel, som de norske Studenter modtoge fra den danske Kyst, blev dem givet fra Helsingør, idet endeel Helsingøraner, ved Dampskibet Carl Johans Ankomst paa Rheden, med Færgebaade gik ombord i samme. Da Carl Johan passerede Vagtskibet og gav Salut for samme, blev denne besvaret, hvorhos Mandskabet ombord i sidstnævnte fra Vanter og Ræer gav de Forbiseilende et levende Hurra. Dampskibets Salut for Kronborg blev ligeledes besvaret. (Hls. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
- Forhenværende Kjøbmand Hr. Michael Leonard Nathansen skal være i Besiddelse af adskillige interessante Documenter, hvis Offentliggjørelse turde have en meere end almindelig Jnteresse. (S. Bl.) Det er mere end blot sandsynligt, at hvis Niels Ebbesen var bleven opført paa det kgl. Theater, som det var paatænkt, det da vilde have givet Anledning til politiske Meningsyttringer, hvis Kundgjørelse gjennem Pressen meget rimeligt kunde sætte de schlesvigholsteenske Gemytter i en Bevægelse, som Regjeringen nok neppe gjerne seer, og som Theaterdirectionen idetmindste for saa vidt har forebygget for sit Vedkommende, som den ikke har villet tillade hiint Stykke at opføres. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Fra de svenske og norske Studenters Ophold her fortælles adskillige Anecdoter, hvoraf vi til en Prøve for det Første meddele efterstaaende: Ved Banketten i Christiansborg-Ridehuset gik det som bekjendt meget lystigt til, og hos Mange frembragte de gode Drikkevarer den forunderligste Virkning. To Danske, hvis Sandser vare temmeligt omtaagede, stødte paa hinanden. Den Ene brækkede paa det Svenske, den Anden paa det Norske, og efterat have udtalt deres overstrømmende Følelser om den smukke Fest, besluttede de at drikke Dus. Hvad at Herrans NamuJag heter G. - Men det hedder jeg ogsaa Hvad seer jeg, er det Dig, Peter Det kunde Du have sagt ligestrax. Jeg havde nær ikke gjenkjendt Dig." Det var to Brødre, som havde drukket Dus. (Flyvep.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Som bekjendt giver en italiensk Fægtemesterinde, Forestillinger i Dyrehaven. Hun har flere Gange ladet udgaae Opfordring til Mænd af Faget at prøv Styrke med hende; men hidtil havde Jngen modtaget hendes Udfordring, indtil endelig i Søndags Hr. Gymnastikiærer Schick paa Opfordring prøvede Styrke med hende paa Stød. Jtalienerinden blev overvunden. Hun skal imidlertid efter Sagkyndiges Dom være særdeles dygtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
(Morgenbl.) En i hele Kjøbenhavn, og vel ogsaa udenfor samme, velbekjendt Bordelvært har af sin suurterhvervede Fortjeneste kjøbt sig, for 30,000, en stor Gaard i Nærheden af Frederiksborg, hvor han formodentlig vil tilbringe Resten af sine Dage i Fred og Glæde. (*) Dyrtæmmeren Sentenac er kommen hertil fra Paris med et Menageri, det skjønneste man i lang Tid har seet i Danmark, bestaaende af tæmmede og afrettede Rovdyr, blandt hvilke: en Løve og en Lovinde; to Hvæner; to Kongetigere, en Tiger=Jaguar; to Leoparder; et Pantherdyr, to Jisbjørne, en bruun russisk Bjørn; en 5 Fod høi Casuas, en rød Hjorteulv; en stor sort Keiserørn, en Ørn med hvid Hale, en Man drille; et smukt Pavian Par, Abefamilien Barbados; en meget stor Lapander; en Kongeslange; Kæmpeslangen Pyton (25 Fod lang, 2 1/2 Fod i Omkreds og 150 De svær); a. Blandt de Manoeuvrer, han lader disse Dyr udføre, ville vi kun nævne følgende: Paa Hr. Sentens Befaling lægger Pantherdyret sig ned, hvorpaa han bøier dets Hoved tilbage med Magt, giver det et Kys paa Tænderne, slynger Halen om dets Hals og løfter det iveiret flere Fod fra Gulvet; han griber Løven i dens Manke, kaster den ned for sine Fødder, strækker sig ud paa Lovindens Legeme, stiller sig op paa Løvens Hoved, tvinger Lovinden til at udstrække dens Kløer, stikker afvexlende sine Hænder og sit Hoved ind i Lovens Gab, osv. Men Hvænens Tamhed overgaaer imidlertid Alt: Sentenac lader f. Ex Dyret slikke og omfavne sig, tvinger det til at springe igjennem et Tøndebaand, giver det Kjød og river det ud af Gabet igjen, lader det tage et Stykke Sukker, ud af hans Mund, a. a. Skuepladsen er i Dyrehaven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
- Hr. Thomas Overskou har skrevet Texten til en lille Operette, der componeres af Hr. Siegfried Salomon. Fra Sjælland. Det er omsider lykkedes Hr. Cancelliraad Leuning i Sorø, at bringe Ophavsmanden til Frennerupgaardens Brand til Bekjendelse. Mordbrænderen er ingen Anden, end det i d. Bl. tilforn betegnede Jndivid, Christen Nielsen af Wielsted, paa hvem den almindelige Mistanke strax havde kastet sig og som nu henved et Fjerdingaar har hensiddet i Arresten, stadigt benægtende sin Forbrydelse. Han havde om Natten sneget sig ind i Gaarden med chemiske Svovlstikker og opplukket Værk, som han antændte og kastede i et af Husene, hvori der henlaa endeel He Hørstraa og desl. Hans eneste Motiv har været, at bringe en Overeenskomst, hvorved hans Moder havde afstaaet sin Gaard, til at gaae tilbage. - En Maadeholdsapostel drager i denne Tid om i Sjælland, for at paavirke Landalmuen. Det er en gammel jydsk Stu(Md.) dent, Cand. theol. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Den 30te Juni afholdtes en Folkefest i Kongs dals Skov ved Slagelse, som bivaantes af c. 10,000 Mennesker. Hr. Kammerraad Drewsen holdt ved denne Leilighed en smuk Tale, der fornemmelig gik ud paa Forbedring i Skolelærernes Kaar: at vi med god Villie burde yde de Bidrag, vi til dem vare pligtige, da vi maatte betænke, hvor vigtigt et Kald det var for os, da det dog er Skolelæreren, der skal nedlægge den første Sæd til Menneskets Fremtids Lykke og Oplysning. Dernæst holdt Skolelærer Rasmus Sørensen adskillige Taler, der gik ud paa Forbedring i Bondestandens Kaar og Stilling. Capt. Jespersens Tale var om sand Nationalitet og Fædrelandskjærlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Huusmand Peder Hansen fra Lundby opmuntrede Bondestanden til at holde fast ved sine Rettigheder. Festen endtes med Musik, Dands og andre Folkefor(Vests. Av.) lystelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
- J den senere Tid have flere Jldebrande fundet Sted i det sydlige Sjælland. J Landsbyen Fodby, 1 Miil fra Nestved, blev saaledes for kort siden 3 Gaarde og 4 Huse et Rov for Luerne; flere Creaturer indebrændte, og en Bonde mistede 1000 i Sedler, som Jlden fortærede. En Stork, der havde bygget sin Rede ovenpaa et af Husene, flyttede Reden og Ungerne fra det brændende Tag over paa en anden (Morgenbl.) Bygning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Handels-Efterretninger. Fra Hamborg meldes, at det nu igjen er stille paa de engelske Kornmarkeder, sandsynligviis formedelst det smukke Beir. Tolden paa Byg var stegen der til 9 Sk. pr. Qvarter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Befordringer og Afgang. Under 26de f. M. har Hs. M. allern, beskikket Biskop over Lollands-Falsters Stift, Dr. theol. G. Brammer, R. af D., fra 1ste Jul d. A. af til Biskop over Aarhuus Stift; og under f. D. Dr. med. C. Weis til Districts= og Hospitalslæge i Aarhuus; samt Cand. med. & chir. Hjalmarson til Districtslæge paa Island. Under f. D. har Hs. M. endv. allern. beskikket Mag. artium K. Viborg til Sognepræst for Rynkby og Revninge M. i Fyen. Under 30te f. M. har Hs. M. allern. besk. Sognepræst for Gjedsted og Fjeldsøe, M. i Viborg Stift, J. Jacobsen, R. af Dannebro., til Sognepræst for Østertørslev M. i Aarhuus Stift; Cand. theol. N. Kattrup til Catechet i Skjelskøer; Adj. ved Nykjøbing Cathedralskole, G. Lund, til Overlærer, ved samme Skole, og est. Lærer ved Kolding lærde Skole, Cand. theol. C. Christens, til Adjunct ved denne Skole. Dødsfald. Postsecretair Hoyeld, Fuldm. under Generalpostdirectionen: Toldbetjent og Dannebrogsm. Hassel, Administrator Carlsen, Frøken Marie Jessen (49 Aar), Frøken A. Ursin (60 Aar), Kammersecretair Thomsen, (50 Aar), Louise Wachtelbrenner f. Westrup (45 Aar, Frøken Adolphine Top (26 Aar), Lodsiska Rygaard, Theatercontrolleur Munck; Alle i Khvn. Fru Jacobsen, f. Jæger i Helsingøer. Skolelærer og Kirkesanger Jpsen, i Slangerup. Christian Simmelkiær (32 Aar) i Puerto rico. Enkefrue Oberstinde Frohboese f. Bentzon i Storeheddinge. Enkemadame Brøchner i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Aarhuus, den 7de Juli. Det berømte Gautierske Kunstberiderselskab, bestaaende af 42 Personer og 36 Heste, kan ventes hertil midt i denne Uge, og agter at give sin første Forestilling her paa Torsdag. Da man vel aldrig her i Jylland har seet et saa udmærket Kunstberiderselskab som dette, saa kan der vist ikke tvivles om, at det ogsaa her i Byen vil faae saadant Besøg, at det ikke skal fortryde Directeuren at have gjæstet os. Vi kunne saaledes vente os en Kunstnydelse, hvis Lige vi her i Provindsen endnu ikke have havt. At dette Selskab overalt, hvor det har været, har givet alle sine Forestillinger for fuldt Huus, er upaatvivleligt det bedste Beviis paa dets Fortrinlighed. J "Randers Avis hedder det og bemeldte Selskab: "Man veed næsten ikke, hvad man meest skal beundre, enten Rytternes forbausende Dristighed og Færdighed, eller de smukke Hestes udmærkede Dressur." Ogsaa det Hr. Gautier tilhørende Menageri, bestaaende af sjeldne, levende Dyr, vil blive foreviist her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Aarhuus Skibs=Liste fra 25de Juni til 5te Juli. Jndk. Skpr. Thomsen, Jris, fra Christiania med Trælast, Petersen, Junge Henrich, fra Christiania, med Trælast; Hansen, Haabet, fra Amsterdam, med Stykgods; Grott, Langeland, fra Kiel, med Stykgods; Nielsen, Haabets Anker, fra Tonsberg, med Trælast, Tanggaard, Regine, fra Bordeaux, med Vine. Udg. Skpr. Halvorsen, Marie, til Norge, m. Kornvarer; S. Johnsen, Enigheden, til Norge, med Kornvarer, Kemper, Gebroeders, til Holland, med Byg; E. Johnsen, Enighed, til Norge, med Kornvarer: Friise, Margrethe, til Holland, med Rug; Petersen, Junge Henrich, til Norge, med Rug; Thomsen, Jris, til Norge, med Rug; Larsen. Anton, til do. med Ballast; Ankersen, Alexander, til Norge, med Ballast; O. Petersen, Bruno, til Tønsberg, med Byg; H. C. Sørensen, Skardine, til Norge, med Rug; Abrahamsen, Søblomsten, til Norge, med Kornvarer; Nielsen, 3 Brødre, til Norge, m. Ballast; Axelsen, Freden, til Norge, med Kornvarer; Anholm, Prindsesse Caroline, til Norge, med Rug; Gammesen, Haabet, til Christiania, med Kornvarer. Resende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Med Dampskibet "Jris" til Kjøbenhavn: Oberst v. Rosenberg, Kammerjunker v. Sehestedt med Barn, Provst Colding med Frue og Datter, Baron Hoff Rosencrone, Frøken Hoff=Rosencrone, Dr. med. Weis, Pr. Lieutn. v. Brock, Frøken E. Brock, kgl. Skuespiller, Hultmann, Fru Linstow, Procurator Kragballe m. Kone, Frøken Holstein=Rathlou, Copiist Hertzsprung m. Familie, Frøken Holm, Md. Bang, Discipel Aastrup, Jomfruerne Petersen og Jørgensen, Fabr. Michelsen, Propr. Boserup. og Lundsgaard, Md. Kornerup m. Søn og Datter, Frøkenerne C. og H. Selmer, Possementmager Henius, Pastor Holm, Skolelærer Lund, Uhrmager Jslin, Veiopsynsm. Kirchheiner, Saltraffinadeur Fischer, Jfr. Kellinghusen, Pastor Steenstrup m. Familie, Propr. Bracht, Mr. Broch m. Datter, Jfr. Birch, Pastor Jensen, Skræderm. Sørensen, Kbm. Bøegh, Hr. Hargens m. Familie, dHrr. L. og I. Dabunz, Jfr. Raaschou, Propr. Stabell. Cand. theol. Lassen, Kbm. Hagemann, endeel Haandværkssvende og Tjenestefolk. Jalt 96 Passagerer. Desuden 26 Qvæghoveder og 8 Heste. Med Dampsk. Christian VIII fra Kallundborg: Cancellieraad Jngerslev, Proprietair Neergaard, Cand. theol. Kühnel, Gartner S. Frederiksen. Med Dampsk. Christian VIII til Kallundborg; Pastor Lindhard med Kone og 5 Børn, Pastor Jungersen med Kone, Farver Jensen og Bager Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Bekjendtgjørelser. Det er bleven vores sörgelige Lod at maatte, ved disse Linier, underrette fraværende Slægtninge, Venner og Bekjendte om, at vores elskede Datter, Sophie, i Gaar Aftes omskiftede Tiden, med Evigheden. Hun blev bortreven af en Hjernebetændelse, i hendes 11te Aar. Dalsgaard, den 3die Juli 1845. Nicoline Holm. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Den geistlige Forening for Horsens By og Omegn holder Möde Fredagen den 18de Juli 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Det bemærkes, at det andet til samme Dag berammede Møde formedelst indtrufne Omstændigheden, er udsat. Horsens, den 5te Juli 1845. Borch, p. t. Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Paa Grund af skeet Underbud foretages Licitation paa Raadstuen heri Staden førstkommende Torsdag den 10de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, over Leverance af Brænde, af circa 20 Favne Bøgebrænde, til Brug for Byens og Amtets Sygehuus. Aarhuus Byfogedcontoir, den 6te Juli 1845. Hee, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Efter Begjæring af Slagtermester F. T. Wichmanns Enke foretages Auction Fredagen den 11te Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, til Bortsalg af den hende tilhørende Gaard, N 864 paa Guldsmedgade heri Staden. Eiendommen, der kan tiltrædes til Michaeli Flyttetid d. A., er i en særdeles vel vedligeholdt Stand, og beqvemt beliggende for ethvert Næringsbrug. Pengevilkaarene kunne for Kjøberen blive moderate, og med en ikkun kort Frist, efterat Hammerslag er givet, vil det vorde tilkjendegivet, hvorvidt det skeete Bud kan vinde Approbation eller ikke. Auctionen afholdes i selve Eiendommen. Aarhuus Byfogedcontoir, den 5te Juli 1845. See, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Jfølge Beslutning, tagen paa Skiftet efter afdøde Ane Elisabeth Pedersdatter i Torp, bliver den Stervboet tilhørende Gaard i Underup By og Sogn, som er bortfæstet til Christopher Nielsen og besiddes af dennes Enke, og som staaer for gl. Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 7de Juli, ) førstkommende, hver Mandagen den 21de Juli ) Gang Klokken 10 Formiddag. og Mandagen den 4de August )De 2de første Auctioner afholdes paa Herredernes Contoir i Horsens; den 3die paa Gaarden som sælges. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 2den Bernth. Juli 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Paa Grund af Svagelighed lader Gaardeier S. Munch den ham tilhørende Gaard i Plougstrup By, Tørring, Sogn, opraabe til Bortsalg ved Auction, som afholdes i bemeldte Gaard, Fredagen den 18de Juli d. A., Kl. 11 Formiddag. Gaarden, som er beliggende 3 Mile fra Veile, og omtrent ligesaalangt fra Horsens, har almindelig gode Bygninger og et Jordtilliggende af circa 96 Tdr. Land, der for Størstedelen er af god Beskaffenhed, og som er skyldsat for Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr. Tienderne ere indkjøbte. Udsæden har hidtil været 10 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg og 20 Tdr. Havre, foruden Bælgsæd og Kartofler, Der avles aarlig til Gaarden 30 a 40 Læs Ho Conditionerne, der ville blive favorable for Kjøberen, kunne forinden Auctionen erfares hos Eieren og hos Fuldmægtig Ferslew i Brædstrup. Eieren er iøvrigt villig til, ogsaa at afslutte Handel underhaanden. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir, den 20de Hunderup. Juni 1845. 10 Rigsbankstilling Sølv. Andreas Ludvig Reiersen, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Rougss, Sønderhald og Øster 1845. liisberg Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Gjørvitterligt: At efter Begjæring af Gaardmand Peder Christensen af Schader, og i Kraft af kongelig allernaadigst Bevilling af 20de Mai d. A., indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, til at møde for Rougso, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Ret, paa Randers Raadstue den første Tirsdag i October Maaned 1846, om Formiddagen Kl. 10 slet, den eller de, som maatte have den af Citantens afgangne Fader, Sognefoged og Selveiergaardmand Christen Pedersen af Schader, og Selveiergaardmand Poul Nielsen af Søb til afgangne Selveiergaardmand Rasmus Clemmensen af Tostrup, under 23de Decbr. 1816 udstædte, og den 11te Januar 1817 inden Clausholm Birketing tinglæste Obligation, stor 1000 Rbd. N. V., hvorfor er givet 2den Prioritets Panteret i den fornævnte Christen Pedersen tilhørende Gaard af Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Alb. i Schader, og i bemeldte Poul Nielsens Gaard af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. i Søb næstefter 1,400 Rbd. S. B., ihænde, til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, eller høre at denne ved Rettens Dom mortificeres ster nærmere Paastande. Ingen Forlæggelse eller Landag gives i Følge Forordningen af 3die Juni 1796. Randers, den 16de Juni 1845. A. L. Reiersen. Gebyhr 2 a 12 s. (L. S.) Afgift = = 8 3/4 5 4 1/2 s. Tre Mark fire 4 1/2 Skilling Sølv. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Hovedgaarden Kjølbyegaard, 2 Mile fra Thisted, med tilhørende Mølle og Hundstrup Sogns Kirke med Tiende, agter undertegnede Eier, paa Grund af anden Bestemmelse, at afhænde underhaanden. Gaardens Bygninger, der ere af Grundmuur, ere udmærket gode og afgive en meget smuk og herskabelig Bopæl, og Jorderne ere af de bedste og frugtbareste i Thye. Ager og Engs Hartkornet udgjør omtrent 32 Tdr. fri Hovedgaardstaxt med et Areal af 567 Tdr. Sædeland, a 10,000 Alen og circa 320 Tdr. Land a 10,000 Alen Hede og Grønning. Udsæden er omtrent 200 Tdr. Korn og Hafgrøden 250 Læs aarlig. Besætningen har hidtil været om Vinteren 150 og om Sommeren 100 Stkr. Køer og store Stude, 14 a 16 Heste og 70 a 80 Faarcreaturer, hvilken Besætning ved nogle Jorders Opdyrkning vil kunne betydelig forøges. Møllen, der er af hollandsk Bygning og for 3 Aar siden opført af Nyt, indeholder 4 Qværne, hvoraf Mølle skylden er omtrent 5 Tdr., samt afgiver en Retto-Jndtægt af 300 a 350 8 aarlig. Hundstrup Kirke er vel vedligeholdt og for Tienden er accorderet et fast Vederlag af omtrent 52 Tdr. Rug og 74 Tdr. Byg aarlig. Jtald det maatte ønskes, kan Besætningen følge med i Kjøbet, og det Hele kan strax tiltrædes af Kjøberen. Pengevilkaarene kunne, om forlanges, blive indestaaende mod Prioritet i Eiendommen. Nærmere Underretning om Eiendommens Beskaffenhed og Salgsvilkaarene kan iøvrigt erholdes i Kjøbenhavn hos Hr. Kammerassessor Berthelsen, i Hamborg hos Hr. H. Pontoppidan, i Aalborg hos Hr. Hospitalsforstander Procurator Ostenfeldt og i Aarhuus hos Commissionair og const. Fæstemand A. Hansen, og om Kjøbet sluttes endelig Accord med Eieren. Kjølbyegaard pr. Thisted, den 26de Juni 1845. H. Schou, Landvæsenscommissair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
En eenlig Dame søger en lille Beboelsesleilighed til Michaeli Flyttetid d. A., bestaaende af en Stue og et Sovekammer. Det maatte være i Stueetagen. Man henvender sig til Commissionair A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Extra godt fundt tørret Brødrug kan faaes i større og mindre Partier billigst hos S. Petersen i Kolding. Pletter. aftages af alle Slags Mandsklæder, saa at Tøiet aldeles ikke beskadiges, og igjen erholder sin forrige Appretur og Lemming, Skrædermester. Glands, af boende paa Volden Nr 829.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-07
Dampskibet IRIS Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil fra Kjöbenhavn Löverdagen den 12te og afgaaer igien til Kjöbenhavn Mandagen den 14de Juli, om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til Aarhus, 7de Juli 1845. A. Thomsen, gler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-08
No 122. den 8de Juli. Tirsdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhun Redigeres og udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanisk¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-08
Udlandet. Stargard i Pommern, den 26de Junii. J disse Dage har man her faaet Oplysning om en mærkværdig Criminalsag, som i længere Tid ikke blot har fængslet det herværende Publicums Opmærksomhed, men ogsaa har vakt Deeltagelse i videre Kredse. Den 12te Octbr. 1840 blev den herværende Kjøbmand D. paa Veien til Stettin funden qvalt i Vognen, og frarøvet alle de rede Penge, han sandsynligviis havde hos sig. Da den Afdødes Formues= og Handels=Omstændigheder befandtes at være i en sørgelig Forfatning, formodede Mange, at han havde aflivet sig selv.Men Maaden, han var bleven dræbt paa, den Stilling, hvori Liget fandtes, med Hænderne bundne paa Ryggen, den tilsyneladende Plyndring, alt dette stod i den Grad i Modsigelse til en saadan Mistanke, at Domstolene antoge et morderisk Overfald, og en Tidlang anstillede Undersøgelser desangaaende, uden at man dog bragte det til noget Resultat. Den Gothaiske Livsforsikkringsbank, i hvilken den Afdødes Liv var forsikkret for 10,000 Thlr. P. C., kunde ikke undgaae at udrede Forsikkringssummen. Nu er der ankommet en Befuldmægtiget fra denne Anstalt hertil, for i Rettens Hænder at nedlægge Beviset for at D. har aflivet sig selv, og for at reclamere Forsikkringssummen, der, paa et ringe Beløb nær, befinder sig i Rettens Værge. Han er nemlig i Besiddelse af et egenhændigt Brev fra den Afdøde, hvori Denne yttrer sig om sit Forehavende og Motiverne dertil. Der fremgaaer deraf, at D. formelig har opoffret sig selv for, ved at tilvende sin Familie Forsikkringssummen, at sætte den i en bedre Tilstand end Tilfældet vilde blive ved en Fallit. Jfølge hiint Document, som fuldkommen bærer Ægthedens Præg, har D. hængt sig paa en Pæl, er derpaa ifølge foregaaende Aftale bleven skaaret ned af en god Ven og lagt i den Stilling, hvori man siden fandt ham i Vognen, og som skulde give det Udseende af, at han paa en voldsom Maade var bleven myrdet. Et af den Afdøde skrevet og med hans Underskrift forsynet Brev indeholder en nøie Anviisning for Vennen, hvorledes han skulde behandle Liget. Navnet paa denne Ven er klippet ud, og man har endnu ikke kunne opdage det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-08
J London har en ung Pige, uden nogen forudgaaet Anledning, myrdet et hende betroet Barn, ved at skjære Struben over paa det. Strax efter angarhun sig selv som Morderske, og var ude af sig selv af Sorg og Smerte over sin ulykkelige Gierning. Kun pludseligt Vanvid kunde have bevæget hende dertil. Hun blev ogsaa dømt til at tages under Bevogtning i et Hospital.