JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Naar nogen, som har erholdet Askeeds= eller Friheds paa vil forlade Districtet og begive sig til et andet Sted paa Lodet, bør han vare berettiget til at tage de Sønner, der og under 14ten Aar, med sig : dog skal han først tilkiendes sit tilkommende Opholdsted for Amtmanden, som og melder det til Øvrigheden i det District, hvor han boe, paa det at Børnene der kunne indskrives i Resen Rullen. Dersom han flytter til nogen Kiøbstæd, da me han tage de Sønner med, som ikke have fyldt det 10de Aal. men, naar nogen af disse igjen skulde komme paa Landet : drive Bønde Haandtering, skal han indføres i Rullen paa Sted, hvor han da først søger sit Ophold. Sessionerne skulle overalt i Riget, enten for en enkelt, og ler flere Byer under eet, hvor Beliggenheden tillader det, skikke Lægdsmænd, hvilke skulle følge Mandskabet til Seel nerne og der give nolagtige Oplysninger om de Forandring. som maatte være foregaaede ved Af= og Tilgang i deres Lax, Districter, siden den sidste Session. Dersom de da bedes at have lagt Dølgsmaal paa nogen af Mandskabet, 10 de straffes med 14ten Dages Fængsel paa Vand og Brød. Lægdsmændene skulle paa de samlede Godser foreslaaes : Proprietairerne og paa Strøegodserne af Amtsforvalter. Men hvor der ere flere Lodseiere i en Bye, der skal den, som har det meste Hartkorn, giøre Forslaget. Naar nogen er blevet udnævnt til Lægdsmand, skal be vedblive at forrette Tienesten i 3 Aar; men dersom han im lem Sessionerne skulde bortflytte eller ved Døden afgaae, at skal vedkommende Proprietair eller Amtsforvalter ufortøi. melde saadant for Amtmanden, som da imidlertid indsættere. anden til at forestaae Lægder.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Naar nogen af det i Rullen staaende Mandskab, som i bundet til Godset, vil forandre sit Opholdsted i Districteda skal han forsyne sig med Beviis fra Lægdsmanden paa de Sted i Amtet, til hvilket han agter at begive sig, som beviner, at han der enten har betinget sig i fast Tieneste, eller : fæstet eller kjøbt Gaard og Huus, for at boesætte sig ; hvilke Beviis han skal overlevere Lægdsmanden for den Bye, bo vil fraflytte, da denne igien, paa de samlede Godser, skal anvise det for Proprietairen, der uvægerligen skal meddeels ham Følgeseddel til sit nye Opholdsted, hvor den Flyttende, strax ved sin Ankomst skal melde sig hos Lægdsmanden og forevise ham Følgesedler, paa det at denne kan antegne ham i sin Rulle, ligesom han til Afgang skal anføres i Rullen paa den Sted, som han har forladt. Det skal i øvrigt paaligge den Lægdsmand, som har betræk tet, at den Flyttende havde betinget Tieneste eller Boepaa hans 1 Lands District, nøie at paasee, om han til bestemte indfinder sig der paa Steder, da Lægdsmanden i Tilfælde. Foriens Udeblivelse uopholdeligen skal andrage saadant forporittalten paa de samlede Godser og for Amtsforvalteren. Stergadserne, hvilke under Straf af 50 Rdlr. Bøder, Degnets Fattige skulle uden Forbaling føie de fornødne. kaller til den Udeblevnes Eftersøgelse, og tillige indberet: Udvigelsen til Amtmanden, som bør paasee, at alle mue Midler blive anvendte til den Bortrømtes Heftelse.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Dersom den Person, der savnes i det Lænd, hvor han Hr angivet at ville boesætte sig, eller tage Tieneste, skul herfra et andet Gods, da bør Eieren af det Læges DiEt som Karlen havde foregiver at ville tilflytte, ufortøi anmelde hans Udeblivelse for Proprietairen af det Sted De han sidst havde opholdt sig, og denne da føie de fornødne Mtalter til hans Eftersættelse.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Paa Strøgedserne skulle de fornævnte Følgesedler udstedes Candsmanden og paategnes af Sognepræsten. Maar nogen af Mandskabet uden Anmeldelse begiver sig sit Opholdsted, skal saadant ligeledes paa foranførte Gade tilkiendegives vedkommende Godseter eller Amtsforer af Lægdsmanden; Og paa det at denne ikke skal kunne udskylde sig med Uvidenhed, bør det paaligge enhver Gaards der huses Beboer, hos hvilken nogen af det i Rullen ind levne Mandskab opholder sig, strax beviisligen at tilkiende, de Lagermandan, naar en saadan Person savnes. Der henten Huusfaderen eller Lægdsmanden befindes at have at sig forsømmelig med disse foreskrevne Anmeldelser, straffes, med 14 Dages Fængsel paa Vand og Brød.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Skulde en Proprietair uden lovlig Aarsag nægte nogen af Fandskabet, som ikke er bundet til Godset, Følgeseddel, ter hindre ham fra at begive sig til et andet Sted i District, Vi, da skal han straffes med 100 Rdlrs. Bøder til SognetsVttige, og Amtmanden, naar derover klages, strax med le Karlen Følgeseddel, samt andrage Sagen for Hs. Maje et Danske Cancellie, som da foranstalter den Skyldige til Nægter Lædsmanden paa Strøegodserne uden lovlig Aarsag at give en saadan Karl Følgeseddel, straffes han med Dages Fængsel paa Vand og Brød. J øvrigt forholdes: imed paa samme Maade, som tilforn i lige Tilfælde paa Proprietair Godserne er bestemt. Med lige Straf skulle de Lægdsmænd ansees, som nægte at give dem af Mandskabet, som ville flytte til et andet Sted, I Districter, de fornødne Attester og at have kjøbt eller fær et Huus og Gaard, eller betinget sig i fast Tieneste. Mandskabet skal indføres i Reserve Rullerne fra Fødselen.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Lægdsmændene skulle under Proprietairens Opsigt paa de samlede Godser, og Amtsforvalternes paa Strøegodserne. holde fre elle Ruller over det sig i deres Districter opholdende Mandskab, samt deri nøiagtigen antegne den imellem hvor Session skede Af og Tilgang. Proprietairerne skulle derefter paa lige Maade forsatte almindelige Ruller over det gandske Mandskab, som opholdes sig paa deres Godser, og tilstille Land= og Krigs=Commissairen. disse 6 Uger førend Sessionen bliver holdt, med vedkommende, Sognepræsters Attester : at de deri anførte Af og Tilgange af Døde, Fødte og Omflyttede forholde sig rigtig; Og skulle Lægdsmændenes Ruller tillige derved følge, som Bielage. Paa Strøgodserne skulle Amtsforvalterne ligeledes sende Land og Krigs=Commissairen saadanne Ruller over Mandskabet i deres Districter, hvilke paa samme Maade skulle være attesterede; Men dersom der i et Lægds District befindes at være forskellige Lodseiere, da skal den største af disse forfatte Rullen over det hele ; hvilket bør forstaaes saaledes : at, hvor der er størst Lod af Strøgods, skal Rullen føres af Amtsforvalteren.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Efter disse Ruller skal Land= og Krigs=Commissairen forsatte de almindelige over det hele Regiments=District, hvilke bør indrettes Amtviis, og, 3 Uger forinden Sessionen bliver holdt, deraf tilstilles Obersten og Amtmanden, hver for sig, bekræftede Gienparter.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
J øvrigt skal det være Land= og Krigs-Commissairens Pligt, nøie at giennemgaae og sammenholde de speciele Ruller med hinanden, paa det at der kan haves Vished om, at de deri, formedelst Omflytninger, anførte Af= og Tilgange stemme overeens, og at den fornødne Orden dermed at Vedkommende er bleven iagttaget. Dersom nogen Uorden opdages, skal samme ved Sessionen, rettes, og Aarsagen dertil paa det nøieste undersøges, da Sessionen, naar Urigtighederne befindes at have sin Grund enten i Svigagtighed eller forsætlig Efterladenhed, bør andrage saadant for Hs. Majestæts Danske Cancellie, som foranstalter de Skyldige tiltalte. J det første Tilfælde skal Proprietairen ansees med 100 Rdlrs. Bøder til Sognets Fattigkasse, og Lægdsmanden hensættes 14 Dage paa Vand og Brød; og i sidste Tilfælde skal Proprietairen bøde fra 10 til 50. Rdlr., og Lægdsmanden straffes med at sidde paa Vand og Brød fra 2 til 8 Dage efter Sagens Beskaffenhed. Srax efter denne Anordnings Udstedelse skal der holdes Extra Sessioner overalt, til hvilke Proprietairerne skulle indgive fuldstændige Ruller, ikke allene over det gandske Mandskab, som opholder sig paa ethvert Gods, og er under 36 Aar, men endog over dem af bemeldte Alder, som med Hosbondens Tilladelse befinde sig uden for Godset, tilligemed nølagtig Optegnelse over det unge Mandkiøn, som fra sidstafvigte Aars Begyndelse haver faaet Friheds Passer af Godsets Eier og et haver udtient, hvilke Ruller af Sognepræsterne skulle attesteres. testeres, paa det at man derved kan komme i Erfaring, om nogen Proprietair skulde, ved Misbrug af saadanne Friheds Passer, have blottet sit Gods for Mandskab til Hs. Majestæts Tieneste og Landets Forsvar, da han i saa Fald skal være pligtig til, paa sin egen Bekostning, igjen at hverve saa mange frie Folk til Landsoldater Tienesten, som formedelst de af ham udgivne Friheds=Passer maatte mangle til Recruteringen.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
I øvrigt skulle Godseierne herefter hverken være pligtige til at forskaffe Mandskab til Krigstienesten, eller have Magt til at give nogen Friheds Pas ; men Sessionen skal eene være bemyndiget til, paa den herefter foreskrevne Maade, at udtage de fornødne Folk til Land Milicen, og at meddele Afskeeds og Friheds Passer, hvilke skulle gives Vedkommende uden Betaling, paa slet Papiir. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Den 10de October er Studiosus Andreas Højem beskikke at være residerende Capellan til Byenæs Præstegield i Tronhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Den 24de October er Studiosus Gyntelberg Abel confirmeret at være residerende Capellan for Dronninglunds Menighed i Aalborg Stift; Capellan Hr. Janus Clandius Schelven beskikket at være Sognepræst til Mandals Præstegield i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Den 31te October er Capellan Hr. Jens Koch beskikket at være Missionarius ordinatus for Varangers Finne og Ost Finmark.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Den 7de November er Studiosus Johannes Jrgens confirmeret at være Capellan pro persona til Indvigens Præstegield i Bergens Stift.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Den 14de November er Tugthuuspræst Hr. Henrich Christian Zarthmann beskikket at være Sognepræst for Assens og Faarup Menigheder i Aarhuus Stift; Studiosus Andreas Peter Krøser ligesaa for Branderup Menighed i RiberStift.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Den 21de November er Studiosus Mauriz Ullies beskiket at være residerende Capellan i Frederichstad.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Den 5te December ere de ved det Kongelige ArtillerieCorps staaende Capitainer Salomon von Gedde, Gottfried Johan von Heiliger og General=Adjutant Carl Frederich von Bielefeldt, benaadede med Caracteer som Majorer af Artilleriet. Under samme Dato er General=Auditeuren i Norge Justitsraad Ole Christopher Wessel, forundt Rang med Oberster, og den ved det Kongelige Artillerie=Corps som Provincial Commissaire udi Danmark staaende Capitain David, von Rooson, saavelsom den ved bemeldte Corps staaende Capitain Herman Anthon von Kruus benaadet med Character, som Majorer af Artilleriet.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Den 12te December er Jens Windfeldt Biærum forund Bevilling at være Procurator i Sielland og Norge. Samme Dag er Johannes Petri allernaadigst beskikket til Under-Jnspecteur ved Søe=Qvæsthuuset.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Den 19de December er den caracteriserede Ol Theodor Christian von Krogh bestilt til virkelig Ober Chef over det Smaalehnske Dragon-Regiment, og et mandeuren for det Bronhienske Dragon Regiment, Ol Peter Magnus den Bønsen, til virkelig Oberste og Chabemeldte Tronhiemske Dragon Regiment. Ligeledes er mierlieutenant Hans Kaas allernaadigst bestilt til Generjutant i Søe Etaten.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Den 19de Januarii 1789 er Premierlieutenant Fride Wilhelm de Klaumann bestilt til Stads Capitain ved H. Kongelige Høihed Kronprindsens Regiment til Fods.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Under 23de Januarii er Hs. Excellence Hr. GeneralmWilhelm Theodorne von Wegener allernaadigst udnævnt Deputeret i Admiralitets og Commissariats Collegio.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Af de Sager, som i Januarii Maaned 1789 i blevne afgjorte for Høiesteret, meddeles herved de Læsere et kort Jndhold tilligemed de i samme faldt
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Høiesterets Domme. Mandagen den 5te Januarii.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
No. 151. Capitain Knud von Arøe og Lehnsmand A. dreas Wiborg med flere, contra Erich Ellensen Ba lund og Ole Pedersen Fladmoe med flere, angaa Citanternes formeente Bruge=Ret til Fladmor og sto Steder udi Strandens Alminding med derudi og rende Pladser. Dom: Ober Hofrettens Dom bør ved Magt at stan Denne Processes Omkostninger betaler Citanterne een foralle og alle for een til Indstevnte med 80 Rdlr. Saa bede og paa lige Maade til Justits=Cassen for unødig Trætte 2. Rdlr. og end videre til samme Casse 5 Rdlr. Tirsdagen den 6te Januarii. No. 96. Jens Larsen, contra Kammerherre og Ceremniemester Raben, angaaende Citantens i Fæste bevende Gaard, som han er dømt at have forbrudt. Dom: Birketings=Dommen bør ved Magt at stande, Denne Processes Omkostninger betaler Jens Larsen til Kanmerherre og Seremoniemester Raben med 50 Rdlr. S. betaler han og til Justits=Cassen for undig Trætte 24 Rdl. og end videre til samme Casse 5 Rdlr. Onsdagen den 7de Januarii. No. 120. Kammer=Advocaten Johan Martin Schønherder paa Embeds Vegne, contra Møller Jacob Nielsen. Bruun, angaaende en hos Mølleren anstillet Jndvisition og ved den Leilighed anholdt til Confiscation 1 Anker Brændeviin og Drændeviinskiedel, Men Mølleren friekiendt. Dom Dom: Birketings=Dommen bør ved Magt at stande. ogsaaledes, at de Contra Citanten tildømte Omkostningen Hinde. Paa 58. Agent Adolph Eschild Krohn, er Administratiet, nen for det Østersøiske og Guineiske Compagnie, angaaende Citantens Bøgers og Regningers Afgiørelse. Dem, af og Stade Rettens Dom bør ved Magt at hed, dagsaaledes, at Administrationen for det Østersøiske. melske Handels Selskab forbeholdes sin Ret til at beaalede af Agent Adolph Schild Krohn indleverede Bøges. Sammer. Denne Processes Omkostninger betalet Cil ann til Contra Citanterne med 50 Rdlr. Saa betaler han, til Justits=Cassen for undig Trætte 24 Rdlr. og end videre. samme Casse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Torsdagen den 8de Januarii. No. 167. Even Olsen Nachlebye, contra Erich Andersen, Raae paa hans Mandling Anders Andersen Torpe Vegne, angaaende Cicantens formeentlige Ret til Brug og Besiddelse af Gaarden Nachtebne. Dom, Ober=Hofrettens Dom bør ved Magt at stande, et Professes Omkostninger betaler Citanten til ContraManten med 80 Rdlr. Saa betaler han og til Justits fiin for unddig Trætte 24 Rdlr. og endvidere til samme Caffe 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Løverdagen den 10de Januarii. No. 154. Henrich Niellen Stor Ret eller Hofmestad, er Morten Erichsen Stor Ree paa egne og Ole Kield sens Vegne, angaaende Gaarden Øster Stor Ret denne Drug og Besiddelse. Dom Ober Hofrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Citanten til Jnd kante med 80 Rdlr. Saa betaler han og til Justite=Cassen. de modig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Casse ner.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Tirsdagen den 13de Januarii. No. 118. Kammerherre Christian Friderich Baron von Knuth, c. Proprietair Paaske, angaaende Jndstevne tes udine Forhold imod Citanten. Dom: Den af Proprietair Paaske om Kammerherre Hr. Christian Friderich Baron af Knuth brugt, skammelige Udlagdelse bør død og maatteels at være og lette komme ham til For nelse paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade. hvorimod Proprietair Paaske bør for saadant hans ublu Forhold bøde til Vor Frelseres Kirke 300 Rigsdaler, og betale ligesaa meget til Justits Cassen. Udi Proces sens Omkostninger for alle Retter betaler Contra Titanten til Citanten 100 Rdlr. Saa betaler han og til Justits Cassen. fundig Trætte 24 Rd. og end videre til samme Casse 5 Rd.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Onsdagen den 14de Januarii. No. 158. Erich Gunnersen Eimest, c. Tørsten Stifsensen Alm, angaaende Estanternes formeente Kiøbs. og Eiendoms=Ret til 3de Skovstykker i Hadelands Alminding.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Dom: Tosten Steffensen Alm bør for Erich Gundersen, Eid med de flere deres Tiltale i denne Sag fris at være. Den ne Processes Omkostninger betaler Erich Eid paa egne og øvrige Vedkommendes Vegne til Contra=Citanten med 80 Rd. Saa betaler han og paa lige Maade til Justits=Cassen for nu dig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Casse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Torsdagen den 15de Januarii. No. 166. Kiøbmand Peter Johan Østbye m. fl., contra Cancellieraad og Sørenskriver Hørn og Procurator Bruun m. fl., angaaende en Citanterne formeentlig tilføiet Skade ved en af Jndstevnte afholdt Auctions Forretning. Dom: Laugtings=Dommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Citanten paa egne og Committenteres Vegne til Cancellieraad og Sorenskriver, Erich Horn med 80 Rdlr. Saa betaler han og paa lige Maade til Justits=Cassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Casse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Løverdagen den 17de Januarii. No. 136. Søren Thygesen, c. Wiborg Magistrat, samt Mølleren Christen Madsen, angaaende Citantens i Fæste havende, men af Jndstevnte bortsolgte Gaard, og derover afholdte formeentlig høistfornærmelige Synsforretning.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Dom: De paaankede Kiendelser af 14de, 15de og 28de Julii 1783 bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Citanten til Indstevnte med 50 Rd. Saa betaler han og til Justits=Cassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Casse 5 Rdlr. Mandagen den 19de Januarii. No. 140, Mogens Lottrup, c. Anders Bagger, angaaende Commissione Stædets Holdelse i den imellem Parterne svævende Sag.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Dom: De paaankede Kiendelser af 2den Julii 1787 og derefter i Følge samme i Nørre=Snede Kroe passerede Vidne, Forhør, Kiendelser og Rettens Behandling bør efterrettelige at være, hvorimod Commissionen bør holdes paa et for Parterne og i Særdeleshed for Mogens Lottrup beleilige Sted. Denne Processes Omkostninger betaler Commissarierne Herredsfoged Enemold Bang og Herredsfoged Caspar Møller tilligemed Anders Møller, en for alle og alle foreen, til Mogens Lottrup med 50 Rdlr. Saa betale de og paa ligeMaade til Justits=Cassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og endvidere til samme Casse 5 Rdlr. Tirsdagen den 20de Januarii. No. 183, Procurator Casvar Gottløb Schmidt som be følet Actor, c. Storg Wilse og Skipper Arne Jen De til Forsendelse med Posten, toft, angaaende en imod Indstevnte anlagt PolitieSag, fordi de efter Foregivende skulle have hiembragt. bedærvede og slette Fiskevahre, hvorfore de bleve friekiendte. Dom, Ober=Hofrettens Dom bør ved Magt at stande. Løverdagen den 24de Januarii.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
No. 116. Chirurgus Marqvart og Frue Cancellieraad inde Terslin, c. Procurator Foss og Søren Nielsen. Møller, angaaende Procurator Fosses paa Søren. Møllers Vegne i en Kaldseddel nedlagde Beskyldning ger imod Chirurgus Marqvart, og hvorfore hos Forblev gjort Arrest.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Dom: Deergangne Domme bør et komme Districts Chrirurgus Marqvart eller afg. Cancellieraad Tørslings Enke og Arvinger til Fornærmelse eller Penges Udgifor nogen Maade, hvorimod den i Stevning af 13de December 1784 imod Chilrurgus Marqvart fremsatte Sigtelse saavelsom de af Parter, ne imod hinanden under Sagen brugte fornærmelige Udtrykke og nedlagde Paastande bør døde og magtesløse at være og ikke komme enten af dem til Forkleinelse i nogen Maade. J det øvrige bør Parterne for hinandens videre Tiltale i denne Sal. frie at være, hvorhos den den 5te Martii 1785 hos Procurator Foss effectuerede Arrest bortfalder. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justits Cassen betaler Citanterne og Contra Citanten hver for sig 5 Rdlr. No. 117. Justitsraad Hinchelden og Søren Møller, c.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Procuratorerne Foss og Trie, angaaende Møllere gjorte Declaration, at han ikke skulle have givet Procurator Foss Commission til den gjorte Jndkaldelse i forrige Sag.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Dom: De ergangne Domme bør et komme Justitsraad Hincheldey og Søren Nielsen Møller til Fornærmelse eller Penges Udgift i nogen Maade, men Parterne bør for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være, og bør det af Procurator Fos den 4de Junii 1785 effectuerede Forbud være ophævet. Saa bør og de af Parterne imod hinanden fremførte fornærmelige Udtrykke og nedlagde Paastande døde og magetesløse at være, og et komme enten af dem til Forkleinelse i nog gen Maade. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justits=Caffen betaler Søren Nielsen Møller. og Procurator Fosshver for sig 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Tirsdagen den 27de Januarii. No. 60. Kiøbmand Jens Løgstrup, c. Jøden Joseph Na kan David, Ole Fellum og Jørgen Pedersen Frydendal, angaaende en af Citanten in blandt udstædt Vexel, stor 1500 Gylden hollandsk Courant, som skulde været, falden i Uberettigedes Hænder. Dom: Hof= og Stads Rettens Dom bør ved Magt at stande. Dog saaledes, at Estanten til Contra Estanten betaler af den idømte Summa end videre 1 Procento maaned. allene privilegerede Kiøbenhavnske lig Rente fra den 28de October 1784 indtil Betaling skeer. Denne Processes Omkostninger betaler Titanten til JosepeNatan David, Ole Fellum og Jørgen Pedersen Frydendal. med 9 Rdlr til enhver. Saa anden og et Saine. Cassen for unddig Tratte 24 Rdlr. og end videre til samme. Casse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Løverdagen den 31te Januarii. No. 137. Anders Andersen, c. Ritmester Hans Hof, angaaende Citantene Selveier=Rettighed til Vester, eller Nye Gaard m.v. Dom: Birketings Dommen bør ikke komme Anders Andersen til Fornærmelse den ham efter Skiøder og Adkomster tilkommende Selveier Rettighed til hans iboende Gaard : Vester eller Nygaard kaldet. J det øvrige bør Contra Cil tanten for Enantens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Til Justits Cassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr. No. 155. Poul Haagensen Smedboe, c. Niels Olsen, Gaarden, angaaende 120 Rdlr. Citanten havde paa staaer, at Jndstevnte skulle betale. Dom: Over Hofrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justits Cassen. betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Fra den 1ste til 31te Januarii ere her i Staden copulerte 13 Par, fødte Drenge 137, Piger 122, tilsammen 259. døde Mand 204, Qvinder 102, Drenge 64, Piger 69. tilsammen 430 i ere altsaa 180 flere døde end født. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder : Alderdom 35 Apoplerie 3, Barselseng 6, Beenskabe 2, Blodstyrtning 1, Brystsyge 44, Bylder 1, Colica 1, Durchløb 1, Dødfød 1. Feber 6, Forkiølelse 2, Forraadnelses=Feber 37, Forstopvelse 1. Galde geber 2, Guulsot 2, Hastig Død 2, Hals syge 1, Hidsig Feber 12, Høste 1, Hovedvine 2, Jnflamsmation 6, Koldbrand 1, Koldfyr 7, Kopper 31, Krampe 5. Kulde 3, Nærvesyge 1, Pleuris 1, Skarlagens Feber 2, Slag 46, Svindsot 2, Tænder 13, Trødske 1, Tærende Syge 47, Uangivne Svagheder 99, Vattersot 2, Øre vine 1.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Udi det Kongelige Friderichs Hospital ere fra den 1ste til 31te Januarii af Patienter indkomne 180, udgaaet 162. døde 25. alle de Jndkomne vare formedelst ulykkelse. Hændelse : En Pige veltet med en Slæde og meget forslaaer sig : en Koffardie, Matros ved Iisning brækket et Bren; en Enke faldet paa Gaden og brækket et Laar ; en Arbeidsmand nedfaldet fra et Stellase og brækket en Arm ; en dito faldet fra en Bygning og meget forslaaet sig ; en Pige faldet paa an Gulv og brættet et Bren; en Arbeidsmand ved et Faldsted, aften af Lede; en Enke nedfaldet i en Kielder hals og brækket et Laar ; en Tiener faldet paa Gaden og brækket et Been; en Enke ligeledes brækket et Been. General. augenes Vaaben. Garderen. Sildten, Givetæt, Bogbindere. Brændeviin. der . Brolæggere : Bryggere Vandtmagere. Bødkere .
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Dreiere Dugmagere. (aparte ArbeiFeldbereder. bergemænd . gaardere. giørtier. .
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Glarmellere . grove og Kleinsmed. Handskemagere . dattemagere Hulmænd . Hørkræmmere. sen og UrtekrænKandestøbere . . Engsmagere . Loddersmede . rogtemagere . . Murmestere, Gibsen.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
en Steenhugger men. Naalemagere .et Maalimede JntoAarenes ang 17. Faal 1771 178.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Peruqvemagere . Posementmager. 3.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Pram og Steenførere. Reebslager . . 36 Remmesmiddere og Sadelmager. Seile, Flag og Comoph. ogsmagere. Silke, Ulden og Lærredsskræmere Silkevævere (aparte Arbeidere.