JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-05-27
Jfølge Berl. Tid blev Landstedet Bernstoff ved Auction den 22de de kjøbt af Hr. Krigsassessor Hilarius Kalko for Summa 25,850 Rbd. r. Sølv, altsaa ikke som vi i sidste No. efter Aarh. Avis havde anfort af Prindsesse Pignatelli for 10,000 Rbd.
Viborger Samler, 1839-05-27
Jfølge Breve fra Paris var det Rygte kommet til Kbhavn, at Jfr. Grahn havde havt det Uheld at falde og lædere sin ene Fod. Vi ville haabe, at Rygtet ikke maa stadfæste sig.
Viborger Samler, 1839-05-27
Secondritmester ved Husarerne, Carl Otto Friederich Greve von der Schulenborg har opgivet sit Bo til Skiftebehandling og Etatsraad, Committeret i General-Toldkammeret Francke samt Auditeur, Høiesteretsadvocat Liebenberg ere allernaadigst beskikkede til Commissairer i Boet.
Viborger Samler, 1839-05-27
Odense, den 23de Mai. Den 21de Mai holdt Asylforeningen en Generalforsamling under Præsidium af Patronessen, Hs. Kgl. H. Prindsesse Caroline Amalia til Danmark. – Jgaar feirede Deres Kongelige Høiheder Prindsgouvernøren og høie Gemalinde deres 24-aarige Formælingsdag, i hvilken Anledning mange Autoriteter og Herskaber, fra Landet gjæstede vor By. – Fra Kjøbenhavn skrives, at Giødwad er i Bedring. Strax ved Efterretningen om hans Sygdom, fattes paa Børsen en Plan i Circulation, hvorpaa Man tegner sig for Pengebidrag, for at han kunde foretage en Reise til Madera. Efter Forlydende subskriberedes øieblikkeligen for 1200 Rbd. – Den 14de d., om Aftenen mellem Kl. 9-10, afbrændte Bøydens Færgegaard, under Grevskabet Brahesminde. (Hp. Av.) Cancellieraad, Stænderdeputeret, Raadmand S. Hempel har siden den 13de Mai 1814, altsaa i over 25 Aar, fungeret som Forligelsescommissair i Odense, hvortil han valgtes den 29de April 1814. J denne lange Aarrække have 6321 Sager været behandlede ved den herværende Forligelses commission. (Ov. Th. Av.)¬
Viborger Samler, 1839-05-27
J Jtzehoer Wochenbl. gjendrives den i offentlige Blade fremsatte Mening, at Hertugdømmene ere 30 pCt. høiere beskattede end Danmark. Efter Jndsenderens Mening bliver det efter sidste Budget 5 Rbd. 89 s. pro persona i Danmark, 5 Rbd. 82 s. for hver saakaldet Slesvig=Holstener. Han opfordrer tillige Sagkyndige til at møde med Beviser, hvis han feiler.
Viborger Samler, 1839-05-27
Jfølge Plöner-Donnerstagsblatte skal paa et fra de plønske Jndvaanere til høiere Vedkommende indgivet Bønskrift og Erstatning for den ophævede plønske Toldfrihed være fulgt et afslaaende Svar. Justitsraad Jasper, forhenværende Overretsadvocat i Hertugdømmet Slesvig, som ifølge en af den slesvigske Overcriminalret under 5te Juni f. A. afsagt Domskjendelse var bleven fradømt sine Embeder som Stempelpapiirsforvalter og Overretsadvocat, har paa sin Ansøgning til Overappellationsretten, om Ophævelse af Cassation af den hele Procedure, under 6te f. M. erholdt et afslaaende Svar. (Kbhp.) Magistraten i Neustadt bekjendtgjør nu i de magriskehmerske Blade, at den Person, som den 2den Marts d. A. stak Jld paa Peemøllers Lade, og for hvis Opdagelse der blev udsat en Belønning af 100 Rdlr. Cour., nu er bleven udfunden og fængslet, samt at han allerede har tilstaaet Forbrydelsen.
Viborger Samler, 1839-05-27
Fra Fano berettes en høist sørgelig Begivenhed, som tildrog sig den 14de De. Nordbyes Fiskerbaade bleve nemlig den Dag henimod Aften paa Grund af Storm nødte til at vende tilbage til Havnen paa 2 af de største nær, hvoraf den ene kom hjem med en god Fangst om Natten mellem Kl. 12 og 1. Den anden Baad, med en Besætning af 11 Mand, kom derimod ikke tilbage, og Dagen efter fik man Vished om, at den var opdreven paa Oxby-Strand med knækket Mast og aldeles tom. Baaden er rimeligviis kantret i Søen og hele Mandskabet druknet; til den 21de var kun fundet et af Ligene. De syv af Fiskerne efterlade sig Enker med en stor Børneflok Blandt de Forulykkede vare Fader og Søn samt Fader og Svigersøn. (Ribe. Av.)
Viborger Samler, 1839-05-27
Natten mellem den 18de og 19de De, trængte 10 Baade med Fiskere fra Harboere ind i den saakaldte Tissingvig ved Vester-Assels paa Morsøe for at fiske med Pulsvaad. Da denne Vig er blandt de saakaldte laasede Vande, hvor Pulsvaad-Fiskeriet ikke maa bruges, og det desuden er paa en ulovlig Tid, gik en Deel Fiskere fra Vester-Assels ud mod dem, for at afværge Saadant, og for at redde de i Vigen udsatte Kroge, som ved Pulsning beskadigedes; men de bleve af de i Antal langt overlegne Havboere strax omringede og morderisk overfaldne med Baadshager og Stænger. Da omsider en af Morsingboerne laae livlos i Baaden, Een med knust Arm, og alle meget beskadigede, lode Voldsmændene dem endelig passere, med den Erklæring, at de næste Nat ville komme igien, og da dræbe enhver, der vovede at modsætte sig denne Fiskning. ( fattige Fiskere fra Vester-Assels ere saaledes tilredte, at de, om de end gjenvinde deres Helbred, ere i lang Tid ude af Stand til at ernære sig.) Strax efter at Politimesteren ved et Jilbud var bleven underrettet om denne Tildragelse, satte han efter Voldsmændene, og indhentede dem omsider lige over forJeginde paa Thyholm; det lykkedes der 2 Baade, at undflye; de øvrige 8 Baade med tilhørende Garn, bemægtigede han sig, lod dem bemande og seile overtil Nyekjøbing; Havboerne selv havde forstukket sig, men da der af vedkommende Øvrighed er anstillet Undersøgelse efter dem, ville de vel blive fundne og afstraffede. Det synes som om det hele Tog har været foranlediget af Havboerne, for at tage Hævn over Vester-Assels Beboere, som forrige Aar havde optaget nogle Havboere i den samme Vig, hvor dehavde beskadiget en Deel Fiskegarn, og dog bleve de den Gang givne frie mod en moderat Skades-Erstatning. (Meddeelt til Thisted Avis.)
Viborger Samler, 1839-05-27
Horsens. Natten imellem sidste Mandag og Tirsdag af brændte en Gaard i Boring i Hvirring Sogn. Der indtraf derved den Ulykke, at tvende Pigebørn paa 12 og 16 Aar indebrændte. Den Ældste, som var reddet, blev ved igjen at vove sig ind for at redde den endnu sovende yngre Søster et Offer for sin Søsterkjærlighed. En Hest, som ligeledes var reddet, men som igien var løbet ind i Stalden. 2 Sviin, 2 Kalve, 3 Vogne og næsten hele Jndboet bleve et Rov for Luerne. Jlden skal efter Forlydende være opkommet ved Malttørring. – Det glæder os at see, at Hr. Skibsbygmester Kjellerup i disse Dage igjen har lagt en Jagt paa circa 1000 Tønder paa Stabelen. (Horf. Av.)
Viborger Samler, 1839-05-27
Aalborg, den 23de Mai. En skjøn Fest havde igaar fremkaldt en almindelig og livlig Bevægelse i vor By. Medlige Hjertelighed og Høitidelighed feiredes nemlig vor høitagtede Medborgers, Oberst, Ridder Christian Frederik v. Gruners Jubilæum, i Anledning af hans 5-aarige Tjenestetid. Ved Collectbøgers Ombærelse i Landdistrictet i Aalborg, Stift er til de ved Stormfloden Skadelidte indkommet ialt: 3032 Rbd. 13 s. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1839-05-27
Viborg. Ved Præsteordinationen i Domkirken afvigte Fredag den 24de Mai intimerede Hr. Pastor Hindberg over Luc. 21, 33. H. H. Hr. Biskop Øllgaard, Com. af Dr. 18 Drid, holdt Ordinationstale over 1 Cor 4, 20 om Kraften til saadan Læren, at Guds Rige fremmes derved;" hvorefter Hr. Pastor Berg prædikede over 1 Cor. 1, 15 om "Menneskene som Guds Huusholdere paa Jorden." Harvespillerinden Fred. Franzow og Alpesangeren Al. Graesle gave i Aftes i Viborg Klublocale en musicalsk Aftenunderholdning. Alle Harpespillerindens Nummere modtoges med bifald, og Jntroductionen samt Marschen at Gelineck endog med stort bifald. Af Alpesangerens Nummere syntes Alpefangen, Længsel efter Tyrol at behage Publicum meest. – Herfra agte de Dem til Aalborg.
Viborger Samler, 1839-05-27
Ved Collecten til de Vandlidte indkom af Viborg By ialt: 137 Rbd. 88 s.
Viborger Samler, 1839-05-27
Befordringer og Afgang. Under General-Toldkammer- og CommerceCollegiet: Den 5te Marts er dimitteret Major W. Th. Thalbitzer udnævnt til Toldforvalter paa Fehmern. Den 30te April er 1ste Toldinspecteur i Kjøbenhavn, Etatsraad Muus, Ridder af Dannebrogen, efter Ansøgning, i Naade, og med Pension entlediget.
Viborger Samler, 1839-05-27
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Overauditeur Bye- og Herredsfoged Petersen, Cated et Fønss, Madame Kjær, Kroeholder Jensen, Proprietair Lottrup, Pastor Nordam med Kone, Student P. C. v. Rosenern, Frøkenerne L. Lindhard og Hjort, Møller Chr. Møller, Kjøbmand G. Bøye, Garver C. Wulff. Med Paquetten No. 1 til Kjøbenhavn: Pastorinde Bruun, Jomfruerne L. Feilberg og O. Tøttrup, Sophus Vett, Frue Majorinde Balle, Studenterne N. Fønss og A. Faurschou, Pastor West med Familie, Politiebetjent Orum.
Viborger Samler, 1839-05-27
AVERTISSEMENTS. J Overeensstemmelse med den 20 i Forordn. 27de Septbr. 1799 bekjendtgjøres herved Domslutningen i den mod Redacteuren af Jyllandsposten anlagte Sag. Thi kjendes for Ret: "Redacteuren af Jyllandsposten Exam. juris Clausen, bør for den upassende Fremstilling, han har givet i bemeldte Blads No. 23 1838, betitlet "Bidrag til en Skildring af National=Aanden i Danmark, bøde til Viborg Amts Fattigkasse 100 Rbd. Sølv og være Censur undergivet i 1 Aar. Saa betaler han og alle af Sagen flydende Omkostninger, og derunder i Salarium til Actor Landsoverretsprocurator Jespersen 30 Rbd., og til Defensor Krigsraad Landsoverretsprocurator Deigaard 25 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven." Middelsom og Sønderlyng Herreders Ret, den 21de Mai F. C. Lykke, const. Kirkesanger- og Skolelærer-Embedet i Finderup er ledigt. Dets Jndkomster ere foruden Boelig, Jord, Brændsel og nogen Fourage, 6 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, og omtrent 22 Rbd. Penge. Stiftets Biskop er kaldberettiget.
Viborger Samler, 1839-05-27
Bedste Sort islandsk Klipfisk, samt Stoltzer= og SveizerOst faaes hos Søren Møller.
Viborger Samler, 1839-05-27
At Undertegnede, paa Grund af Hr. Nerenst's Sygdom, indtil videre have paataget sig Redactionen af Viborger Samler, saaledes, at jeg, Reist, redigerer de udenlandske, og jeg, Wissing, de indenlandske Efterretninger, bringes herved til Samlerens ærede Abonnenters Kundskab. Viborg, den 22de Mai 1839. Reis. Wissing.
Viborger Samler, 1839-05-27
(Hermed følger Tillægsblad.)
Viborger Samler, 1839-05-27
Tillægsblad til Viborger Samler No. 68.
Viborger Samler, 1839-05-27
Pairskammeret meddeeltes i Tirsdagsmødet ved Justitsministeren en Ordonance, der, i Betragtning af de stedfundne Uroligheder, paabyder: 1) Pairskammeret, constitueret som Domstol skal snarest muligt fælde Dom over de Jndivider der ere fængslede eller maatte fængsles som Ophavsmænd, Befordrere og Medvidere i Attentaterne mod Statens Sikkerhed den 12te og 13de Mai; 2) Kammeret har med Hensyn til Processernes Jnstruction at rette sig efter de af det hidtil fulgte Former. J de følgende Artikler overdrages en Generalprocureurs Functioner til FranckCarre, Boucly og Rouquier, en Greffiers til Kammerets Archivar, og Udførelsen af Ordonancen til Justitsministeren Teste. Førend Ordonancen oplæstes, reiste Marquis af Dreux=Breze sig, og citerede følgende Passus af et af Pariserbladene: Efter en Kamp, i hvilken Flere saaredes paa begge Sider, omkastede Municipalgarden Barricaden, og gjorde flere Fanger, der førtes til Politipræfecturet, og iblandt hvilke man ikke uden Studsen bemærkede i Tjenerliberi med Sølvtresser og Hat to Mænd, der, saafremt deres Udsagn ere rigtige, høre til Marquien af Dreux=Brezels Huusfolk. Efterat Marquien havde oplæst dette Sted, sagde han, at han ikke kom forat retfærdiggjøre sig mod en Mistanke, som mulig Een eller Anden kunde kaste paa ham (Nei, Nei,);men at han saae sig foranlediget til at sige hvad han vidste om Sagen. Efterat hans Kudsk og Lakai havde bragt ham hjem fra Kammeret, vare de, drevne af den dem egne Rysgierrighed, vendte tilbage til Skuepladsen for Urolighederne, og der arresterede i et, for Politiet som Samlingsted for Oprørerne betegnet, Vertshuus. Han havde tilskrevet Franck-Carre, og anmodet ham om saasnart som muligt at forhøre og frigive de to Domestiker, da de hidtil stedse havde viist sig som rolige Mennesker, ganske fremmede for de forefaldne Uordener, som Jngen mere end han kunde afskye og beklage. Domestikerne ere senere satte paa fri Fod.
Viborger Samler, 1839-05-27
J Gazette des tribunaux findes følgende Proclamation, et værdigt Sidestykke til Skrækkeperiodens afskyelige Sudlerier, og for hvis Ægthed det franske Blad er vil indestaae: Til Vaaben, Borgere, Skjebnens Time er kommen; Tuilleriernes feige Tyran lader haant om den Hunger, der sønderriver Folkets Jndvolde, – men hans Forbrydelsers Maal er fuldt; endelig vil han erholde sin Straf. Det forraadte Frankrig, vore myrdede Brødres Blod raaber til Eder og fordrer Hevn; den være rædsom, thi den har kun dvælet alt længe. Nationens Udsuelse skal ophøre, og Lovligheden triumpherende nedlade sig paa Kongedømmets og Aristocratiets adspredte Ruiner. Den provisoriske Regjering har valgt Militair chefer, for at lede Kampen; disse Anførere udgaae af Eders Rækker, følger dem, de ville føre Eder til Seiren. Hæv Dig, mit Folk, og Dine Fiender ville forsvinde, som Støv for Orkanen; slaae, tilintetgjør uden Naade de foragtelige Drabanter, Tyranniets frivillige Medskyldige; men ræk Din Haand til Soldaterne, som fremgik af Dit Skjød, og ikke ville vende mod Dig de fadermorderiske Vaaben. Republiken leve! Antallet af de i Conciergeriet Jndespærrede beløber sig til 202, der have bestaaet det første Forhør. Disse, tilligemed de i Hospitalerne liggende Oprørere, forskandse sig bag et overeensstemmende, sandsynligen aftalt Forsvarstem, der bestaaer deri, at de alle erklære at være blevne tvungne til at gribe til Vaaben, og til at følge de oprørske Hobe. Kun Een - Barbes - indrømmer, at han, for sit Vedkommende, har anseet Sagen som en politisk Kamp, i hvilken han har troet at handle som Fiende imod Fiende i aaben Feide. Hos en Eenarmet, der er død af sine Saar, har man fundet vigtige Breve; han var ansat ved Præfecturet for Seinedepartementet, og har tidligere været indviklet i politiske Optøier. Corpora delicti ere i uhyre Mængde opdyngede paa Politikammeret. De bestaae af Geværer, nogle endnu ladte, af Krudt og Bly, Patroner, Brevskaber, Fortegnelser og Correspondencer. De fleste Fængslede og Saarede ere Haandværkere af forskjellige Laug, saasom: Dreiere, Snedkere, Steenstærere, Skræddere og Murere; ved Navn nævnes kun den omtalte Barbes og en Skræddersvend, Stand, der først for 8 Dage er ankommen til Paris. At Oberst Vaudrey er arresteret, har ikke bekræftet sig. De Saaredes Antal i Hospitalerne udgjør i Alt 143.
Viborger Samler, 1839-05-27
En Borger, Meunier, har berettet, at han om Søndagen stod paa Chatelet-Broen, og høit yttrede sin Uvillie, i det Øieblik da Oprørerne angrebe Justitspalaiet. Da var en Mand af elegant Udvortes traadt hen til ham, og havde paabudt ham Tavshed. Under Ordvexlingen havde en Municipalgardist, der vilde træde imellem dem, faaet det Raad af den Ubekjendte, at pakke sig, saafremt han ikke vilde skydes ned paa Stedet. Efterat den Fremmede havde talt afsides med nogle Mænd, gav han et Tegn med Lommetørklædet, og strax derefter paafulgte Angrebet, paa Chatelet-Pladsen. Manden var omtrent 30 Aar, af fornemt Udvortes, og bar paa Fingeren en Guldring og en Brillantring. Eleverne i den politechniske Skole havde, efter Journal des Debats, med stor Energie tilbagedrevet en Hob Oprørere, der, forfulgte af Nationalgarden, havde søgt at vinde de unge Mennesker. Eleverne have paa en eclatant Maade gjendrevet den mod dem gjorte falske Beskyldning: at have begaaet den vanærende Handling at modtage med Flinteskud afvæbnede og forfulgte Mennesker, samt af disse at have dræbt 3. Eleverne anmodedes med venskabelige Ord af nogle Ubevæbnede, der bare en død Mand, om at gjøre dem Følgeskab, men de bade Folkene om at gaae bort, da de, fremmede for Stridighederne, ikke kunde tage Parti i dette Anliggende. De Fleste bortfjernede sig; paa de Tilbageblevne huggede Municipalgardere til Hest ind, og dræbte 2 Mand for Øinene af den herover indignerede polytechiske Skoles Elever. Dette – sige Eleverne – er Sagens sande Sammenhæng; med vort Æresord indestaae vi for Sandheden. Nogle Journaler berette, at Politipræfecten Deelessert havde om Søndag Morgen erholdt Kundskab om de forestaaende Uroligheder. Da Præfecten ei har svaret paa denne beskyldning, seer Bladet Commerce, i hans Tavshed en Tilstaaelse, og bebreider Deelessert, at han har kjøbt sine landlige Fornøielser med nogle Hundrede Medborgeres Liv. Rygtet siger, at Delessert søger sin Afsked, efterat der i Conseilet længe i Forveien var discuteret om hans Afsættelse.
Viborger Samler, 1839-05-27
Efterretningen om Gen. Allards Død bekræftes ved Tidender fra Delhi af 20de Febr. Ved en Revue fik han pludselig et Slagtilfælde; han leed forøvrigt af et gammelt Hjertende.
Viborger Samler, 1839-05-27
Siden de sørgelige Tildragelser i Paris skulle meere end 3000 Fremmede have forladt Staden.
Viborger Samler, 1839-05-27
Agger Kanals Skibsliste. Udg. Den 17de Mai, N. Jversen af og til Christiansand, fra Struer med Korn. Den 19de, P. Johnsen af og til Grimstad fra Lemvig med Kornv.
Viborger Samler, 1839-05-29
67 Aargang. No. 69. alene privilegerede Kongelig allernaadigst. Viborger Saller. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. 29 Mai 1839. Onsdagen den Trykkes i og udgives fra det Donssiske Officin.
Viborger Samler, 1839-05-29
Ældre Postefterretninger. Frankerig. Marschal Gerard har udstedt følgende Dagsbefaling til Paris's Nationalgarde: "Mine kjære Kammerater, Et ligesaa taabeligt som strafværdigt Forsøg har atter truet den offentlige Orden, hvis Opretholdelse er saa uundværlig for denne Stads Velfærd. Oprørernes Haab er paa ny strandet paa Eders rolige Kraft og Udholdenhed. Den udmærkede Aand, der besjæler Nationalgarden er saa ofte prøvet til at jeg behøvede at erindre og dens paatriotiske Hengivenhed for vore Jnstitutioner; Garden er i dette Tilfælde, som altid, forbleven dens Valg. sprog troe; kun kan jeg ikke noksom beundre den Enighed, som hersker mellem den og Hæren, og som disse beklagelsesværdige Kampe synes at gjøre inderligere. Den Sympathie, der saa tæt omflynger Garden og Hæren, i det Jndre Værnet for vore Friheder, er udenfor det sikkreste Pant paa vor Kraft og vor Jndflydelse. J disse Omstændigheder er det mig en stor Trøst at kunne sige Eder, hvormeget Kongens Hjerte, dybt rystet ved de smertelige Forsøg paa en Borgerkrig, glæder sig over den maadeholdende og faste Holdning, som J have lagt for Dagen, og hvor taknemmelig han er for de nye Tjenester, som J i disse Dage have ydet Fædrenelandet." J en lignende Skrivelse takker Marschallen ogsaa Linietropperne. Til Angrebet paa Vagtposterne ved Raadhuset og Justitspalaiet ankom mange Jnsurgenter i Hyrevogne. 3 Karreter holdt for Raadhuset; 18 Sammensvorne sprang ud; i et Øieblik afvæbnedes Skildvagten.
Viborger Samler, 1839-05-29
Søndag Eftermiddag gik en Handelsbetjent forbi en Hob Jnsurgenter, der befalede ham at vende om; da han var døv, hørte han ikke befalingen, og blev skudt. J Mandags Aftes havde en ung Pige begivet sig paa sit Værelse, for at gaae tilsengs, da en tilfældig afskudt Kugle traf hende i Hjertet; først næste Morgen erfarede Forældrene hendes sørgelige Skjebne. En anden ung Pige, som bag ved Gardinerne saae ud af Vinduet, fik i Ansigtet et Skud, der knuste Kjævebenet. 2 Brødre saaredes i deres Boutik af Flinteskud, som foere gjennem Vinduerne: den ene døde kort efter, den anden er i Livsfare. Disse Ulykker anrettedes i et og samme Øieblik ved en Geværsalve, som affyredes paa eengang af Tropperne og Jnsurgenterne i rue du Temple. Meget ulykkelig gik det en Mand, ved Navn: Delille. Modig havde han afvæbnet en Jnsurgent, og holdt den fratagne Flint endnu i Haanden, da 2 Nationalgardister, der ansaae ham for en Oprører, angrebe ham; den Enes Bøsse feilede, men den Anden gjennemborede ham med sin Bajonet. Jnsurgenternes Proclamation havde, efter Gazette des Tribunaux ingen Underskrifter, andre Blade anføre, at Proclamationen var underskreven af Barbes, Boyer d'Argenson, Blanqui, Lamennais og 4 Andre. J Anledning af den fra den polytechniske Skoles Elever meddeelte Beretning om Municipalgardens Forhold, beretter Moniteuren, at flere Journaler have offentliggjort et Brev, skrevet i de polytechniske Elevers Navn, men manglende Underskrifter, i hvilket Municipalgardens Modstand var fremsat paa en hadefuld og usand Maade. Men, siger M., enhver kjender det Maadehold og Mod, som Municipalcorpset har udviist, ofte udholdt det Oprørernes Jld, førend det besvarede den; den har man tildeels at takke for Urolighedernes hurtige Ophør. Det vilde være utaknemmeligt at taale, at Skumleri skulde vorde Lønnen for en saadan Tjeneste. Krigsministeren har befalet at efterspore og straffe Forfatterne af Brevet, saafremt disse skulde høre til Skolen.
Viborger Samler, 1839-05-29
Gazette des Hopitaux besværer sig over den Behandling, som de saarede Oprørere have maattet lide i Hotel de Dien. J. d. Debats yttrer sig saaledes derom: For Publicum var den blodige Katastrophe fra Søndagen endt om Mandagen; men efter Scenerne paa Gaderne tildroge sig andre, der vare ikke mindre beklagelsesværdige, i Hospitalerne. Ved Videnskabens Side, som mange Gange helbreder og altid trøster, saae man Justitsen møde, der opsøger de Skyldige og udspørger dem, der kunne give det nødvendige Lys. Selskabets Jnteresser tale unegtelig høit, men Humanitetens bør ikke mindre iagttages, og Magistraterne saavelsom Lægerne maae anvende al Omsorg for, at forene begge. Man see, hvad man har gjort, for at naae dette Maal. En Øvrighedsperson, hvis Viisdom og Blidhed Enhver kiender, Hr. Perrot de Chazelles, kom i Forgaars Morges til Hotel Dien for at anstille Forhør over en Saaret. Denne Mand, truffen af en Kugle i Skulderen, skulde underkaste sig en svær Amputation; men den Dag havde han vægret sig ved at lade den foretages, og den blev nu opsat til ubestemt Tid. Under disse Omstændigheder erklærede Chirurgen, Professor Breschet, efterat han havde undersøgt den Syge, at der ikke var nogen Fare ved at han øieblikkelig kunde forhøres. Alt dette skeete i Overværelse af 200 Elever, og Øvrighedspersonen lavede sig til at forrette sin Embedspligt. Men snart gjorde Professor Breschets Assistenter, der formodentlig bedre kunde dømme om Forhørets beleilige Tid, Jndvendinger og modsatte sig Forhøret. Breschets og nogle andre Personers Nærværelse formaaede neppe at ende en Scene, hvis Heftighed hvert Øieblik voxede og som kunde have alvorlige Følger. Perrot de Chazelles troede at maatte trække sig tilbage. En Petition affattet i heftige Udtryk, blev baaren omkring paa flere Steder. Den eneste Person, der ved sin Tiltrædelse kunde gjøre den noget gjeldende, vægrede sig ved at underskrive.
Viborger Samler, 1839-05-29
Alle disse Tildragelser have foranlediget Hospitaler nes Bestyrelse, at tage alvorlige Forholdsregler imod lignende. En Vagt af Municipalgarden er opstillet ved Hotel Dien, og blot Hospitalets ansatte Elever faae Adgang, og de Sale, hvor de Saarede ligge, blive kun aabnede for dem, der paa Embedsvegne have noget at bestille der. (Dagen.)
Viborger Samler, 1839-05-29
Hertugen af Bassand's, Marets Liigbegængelse fandt Sted i Gaar.
Viborger Samler, 1839-05-29
Spanien. Om Grev Luchhana har man ingen videre Efterretninger. Den engelske Oberst Wylde, som opholder sig i hans Hovedquarteer, lader i sine Breve den af Dronningens Tropper den 27de f. M. udviste Tapperhed vederfares al Retfærdighed, men yttrer Frygt for, at Punkterne ved Ramales og Guardamino af Natur og Kunst ere saa stærkt befæstede, at de ville udfordre en regelmæssig Beleiring. Jndtil om Middagen den 29de var Jlden ved Ramales ikke bleven fornyet, og man istandsatte først den fra la Restosa derhen førende Vei, for at gjøre den far bar for Beleiringsskydset. General van Halen er ankommen til Madrid den 1ste Mai, efter at han i Villafranca havde overdraget befalingen over sin Division til General Amor. Denne rykkede derpaa i Forening med General Ayerbe løs mod det af Carlisterne haardt betrængte Montalbon, hvorfra disse strax trak sig tilbage. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1839-05-29
Tyrkiet. Jbrahim Pascha har pludselig trukket sig tilbage fra Grændsen ved Taurus. Man anseer Østerrigs Tiltrædelse til den engelsk tyrkiske Tractat for afgjort. Fyrst Puckler Mustau er ankommen til Constantinopel fra Syrien.