Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-13
Kongen og Dronningen af Spanien have den 22de April holdet deres Jndtog i Saragossa med en Høitidelighed, som lignede en Triumph. - Kongen skal have forhøiet Jnfanten Don Francisco de Paulos Apranage med et aarlig Tillæg af 50,000 Ducater. - Der skrives fra Lissabon, at der skulle fornærværende Tid være diplomatiske Underhandlinger i Gang for at befordre Don Miguels og hans Moders Hensigter uden al Voldsomhed; thi man vil vide, at ikke allene den Spanske Ambassadeur, men ogsaa flere af hans Colleger havde viist sig gunstigt sindede imod Jnfantens Ønsker. Ogsaa skulle der være sendte meget paatrængende Noter til Don Pedro, for at formaae ham til at frasige sig Thronen. Førend hans Svar bliver bekiendt vil der neppe blive foretaget noget afgiørende; men ifald Svaret falder ugunstig ud, saa vil man samle de Cortes af Lamego, og lade Dou Miguel udraabe som legitim Konge. Gouverneuren i Setubal har udstædet en Jndbydelse til alle offentlige Authoriteter i Provinsen Alemtejo for at faae dem til at indgive et Bønskrift til Jnfanten om at antage Kongetitlen. Det kommer imidlertid an paa hvad den Engelske Regiering vil sige dertil. Man veed at den giør sig fornærværende Tid al muelig Umage for at tilveiebringe Fred imellem Brasilien og Plataunionen; det er sikkert at den med den sidste Paqvetbaad har afsendt de alvorligste Forestillinger til Rio Janeird, for at overbevise Keiseren om Nødvendigheden af at han giør Fred, og hvorved maaskee den Engelske Regiering har den Hensigt at formaae ham til at begive sig til Europa. -Der er ingen nye Efterretninger ankomne med denne Post fra London; men af de Efterretninger som man hidindtil har modtaget sees at Parlamentet vedbliver at lagttage den fuldstændigste og tillige den betænkeligste Taushed om alle politiske Anliggender og Journalerne at antage en besynderlig tankeløs Tone. De sidste Forhandlinger, som ere blevne førte i Underhuset have angaaet Jndførselen af Uld og om der skal paalægges en Afgivt paa den eller ikke. Grundeierne have nemlig forlangt en større Beskyttelse imod Jndførselen, af udenlandsk Uld for at faae deres egen til at stige i Prisen; hvilket Forslag naturligviis Manufacturisternes Partie modsætter sig af alle Kræfter. Man siger desuden, at Hertugen af Vellington indseer Nødvendigheden af nogenlunde at nærme sig til de Whigs; thi det Aag, som de Ultra Torys vil paalægge Nationen er for Ministerne, som søge at befordre Statens Vel fra en Standpunksom søger at omfatte alle Jnterresser, meere utaaleligt end nogensinde tilforn; de erkiende at Storbrittanniens indvortes Oeconomie, udkræver Opoffrelser fra alle priviligerede Partier og Klassers Side. De udenlandske Forhold udkræve desuden at Nationen holder sammen, og ikke svækker sig ved at enhver Folkeklasse overlader sig til sin specielle Egennytte. Ved Forhandlingerne om Afskaffelsen af Test- og Corporationsakterne, hvis Nødvendighed Lord Holland skildrede i Overhuset. i et ypperligt Foredrag, udviiste de geistlige Lords megen Moderation; Biskoppen af Chester sagde meget smukt, at han hverken frygtede for Katholiker eller Unitarier, og at Kirken og den christelige Religion behøvede ikke anden Støtte end de Geistliges Fromhed, Enighed og Virksomhed; derimod klagede han bitterligt over det nye Londonske Universitet hvor unge Mennesker lære alting undtagen Religionen. Alle Forhandlinger om den nye Kornbill ville blive ufornødne, dersom det vaade Veirlig vedbliver saaledes, som det har begyndt, og som har megen Liighed med det ulykkelige Foraar i Aaret 1816. Alle Kornpriser stige ogsaa og især Hveden som stod i Midten af April paa 65 Shilling. Fra Østpreussen, Lithauen og Nyestpreussen meldes: at Vintersæden er aldeles mislykket, især Hveden, saa at Landmændene have seet sig nødt til at pløie Jorderne om og besaae den med Vaarsæd. Der skrives fra Frankerige: at Contreadmiral Collet, som blokerer Algier, har gjort Marineministeren det Forslag, at fylde et Orlogsskib paa 80 Kanoner med Krudt, forvandle det til en Helvedesmaskine, seile ind med det under Fiendens Batterier, og ved at ødelegge dem, bane den øvrige Flaade Veien til paa eengang at ødelægge hele Røverreden. Hr. Collet tilbød sig selv at føre Skibet; men Marineministeren antog ikke Forslaget. Forresten skriver man fra Paris: at det er meget vanskeligt, endog for den opmærksomste Jagttager, at giøre sig et Begreb om hvorledes den Franske Regiering vil forholde sig ved Krigen med Tyrkiet. Man tager maaskee mindst Feil naar man betragter alle de Udrustninger, som nu finde Sted i Frankerige, som en Følge af Regieringens Beslutning at holde sig beredt paa alle Tilfælde, selv paa de yderste; deraf kan man maaskee forklare de modsigende Krigs- og Freds rygter, som idelig afvexle med hinanden i Landet.