JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Af stor Vigtighed ere de nyeste Efterretninger fra Neapel. J det sidste Ministermøde var SantangeloJndenrigsministeren, traadt i Skrankerne for Folkets Jnteresser. Han viste, hvor liden Hjælp der er at vente fra Østerrig og Frankrig; han udviklede, hvorlunde Paven saavelsom Fyrsterne af Toscana og Lucca, havde givet efter for Nødvendigheden, i det de havde grebet de Forholdsregler, som Folkets Stemme og Folkets Trang havde foreskrevet dem; han skildrede Borger- og Broderkrigens Rædsler, og sagde reentud, at han kun faae Redning og Velsignelse i Folkets Gunst. De andre Herrer Ministre gjorde store Øine, da de hørte deres Collega tale saaledes i "Folkets Gunst "Med store Lettrer skulde disse Ord – tilføies der skrives over alle Fyrstethroner som et evigt Program. Folkets Gunst er det sikkreste, det meest lønnende og meest ophøiede Maal, hvorefter Lovens og Magtens Ledere kunne stræbe. Med den formaae Regenterne Alt; uden den have de evigt Aarsag til at skjælve."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Den østerrigske Erkehertug Friedrichs Død skal som der fortælles, være forvoldet af Ærgrelse. Medens han nemlig laa syg (i Venedig) af et Levertilfælde, havde en Dag en stor Folkehob samlet sig udenfor hans Vinduer og, efter først at have sunget Pius den Niendes Hymne, istemt de revolutionaire Raab: "Ned med Tydskerne. Leve det forenede Jtalien!" Herover var den søge Prinds bleven saa forbittret, at hans Omgivelse havde maattet anvende alle mulige Overtalelsesmidler for at afholde ham fra at give Ordre til de strængeste Forholdsregler mod Rolighedsforstyrrerne. Erkehertugen blev saaledes nødt til at qvæle sin Harme, hvorved han blev saa heftig angreben, at der strax efter udviklede sig en stærk Betændelse i hans Jndvolde, der endte hans Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Om Dronningen af Spaniens Forsyning med sin Gemal hedder det i en Beretning fra Madrid. "Dronningen har tilladt Hs. M. Kongen at vende tilbage til Slottet. Narvaez og den pavelige Runtius, afhentede ham. Espaliers af Tropper vare opstillede paa hele den Vei han passerede. Ved Ankomsten til Slottet blev Hs. M. modtagen med et vist Ceremoniel og hilset af Hs. M. Dronningen med levende Bevægelse. Dronning Christine stod ved sin Datters Side, og alle Tre vare tilsyneladende meget kjærligt stemte mod hverandre. Da Kongen havde kysset sin Gemalinde paa Haanden, begave Begge sig tilligemed Dronningmoderen ind i de indre Gemakker, og efter en halv Times Forløb blev Narvaez kaldt med derind, hvor der holdtes en lang Konferentse. Om Aftenen ventede man nogle Uroligheder, men Narvaez satte sig tilhest og sprængte gjennem Gaderne, og Alt blev roligt. Næste Middag kjørte Kongen og Dronningen i en aaben Vogn gjennem Madrids Gader, men ikke en Mund rørte sig, Folk saae paa dem, og hilste dem ganske ligegyldigt. Hvorledes man egentlig har faaet Serranobort, er endnu en Gaade for alle Uindviede."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
J Frankrige har man bygget en Luftjernbane i Nærheden af Tete d'or. Dette nye Slags Luftreiser har fundet saadant bifald, at man nu vil bygge en Luftjernbane, som gaaer fra Sydspidsen af Croix-Rousse ligetil Brotteaux. Afstanden mellem begge Endepunkter andrager 550 Metres, Niveau-Forskjellen idetmindste 80 Metres. Denne Luftjernbane skal love al mulig Varighed og Sikkerhed, og indrettes saavel til Person som til Varetransport. Man omtvivler ikke, at jo Foretagendet, trods dets tilsyneladende Eventyrlighed, vil komme til Udførelse, thi Arbeidet er allerede i fuld Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Hollands Gjæld stiger i en saa foruroligende Grad, at det Værste er at befrygte for dette Land Afgifterne ere enorme; der er lagt Skat paa alle mulige Ting, paa Dørre, Vinduer, Sophaer os.v. Regjeringen har forbrugt Alt, hvad den paa nogen Maade kunde disponere over, og alligevel have de sidste Aar bragt et Deficit af flere Millioner. Kommer Holland i Krig med en Sømagt, og mister det sine Colonier, er en Statsbankerot uundgaaelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
En Hr. van Hecke i Brüssel har, ifølge et nyt System, hvorpaa han har taget Patent i Belgien, forfærdiget en Luftballon, med hvilken han i f. M., under en uhyre Conflux af Tilskuere, er gaaet tilveirs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Hr. van Heckes Opfindelse bestaaer væsentlig deri, at han vil være istand til, efter Behag at lade Ballonen stige eller synke, uden at behøve, i det første Tilfælde, at udkaste Ballast, eller i det Sidste, at lade Gas udstrømme. Jdet han saaledes er Herre over Ballonens verticale Retning, er han tillige Herre over den horizontale, thi i de høiere Luftlag indtræde, i den sidste Retning, de forskjelligste Forstyrrelser; han behøver alt kun at stige med Ballonen til den Høide, hvor Og finder en Luftstrømning, som har den Retning an ønsker. Hr. van Hecke synes at ville gjøre Lykke med sin Opfindelse. To af Ministeriets Medlemmer, Jndenrigsministeren Rogier og Ministeren for det offentlige Bygningsvæsen Sant-Orban, samt Observatoriets Director Qvetelet og andre Videnskabsmænd bivaanede Ballonens Opstigen. Styre=Apparatet bestaaer af fire Veirmøller, som Hr. van Hecke strax lod spille, idet han steeg op. En Hr. Dupuis Delcourt gjorde ham Selskab paa Reisen. Efter tolv Minuters Forløb var Ballonen forsvunden i Skyerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Hs. Majestæt Will Fag, Skotlands Zigennerkonge, er død, 90 Aar gammel, i Kirk-Betholin. Han var den ældste Konge i Europa, og "Daily News bemærker, at har baaret sin Krone saa temmelig uden Vanære, da han i hele i sin lange Regjering, saavidt vides, ikke en eneste Gang har været dømt til Trædemøllen. Han var den Sidste af sin Stamme, thi hans Efterfølger, ved Navn Blyth, ansees ikke for ægte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Ved Witepsk har nylig tildraget sig følgende Ulykke: Adelsmarschal Chiechanowecki, en meget dannet Mand, var paa Jagt med sine Folk. Tilfælde vilde, at han har en bruun Hue, som en af Jægerne saae røre sig imellem Træerne. Han antog den for Vildtet, man jagede efter, og afforede sit Gevær derpaa. Men hvor forskrækkedes han, da han, ved at træde nærmere, saae sin elskede Herre svømme i sit Blod, truffen i Hovedet. Til Lykke for den uforsigtige Skytte levede den Saarede endnu et Par Dage. Da hans Bevidsthed et Øieblik vendte tilbage, benyttede den brave Mand det til at bevidne sin Morders Uskyldighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
J Lapsch, i Ungarn, er en trettenaarig Pige bleven levende begraven. Hun laa næsten tre Dage i Graven, da bemærkede Graveren, som arbeidede i Nærheden, en sagte Klynken. Graven blev aabnet, og man fandt Pigen endnu levende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
En halv Miil fra Zwickau, i Sachsen, har der i trehundrede Aar bestaaet en underjordisk Kulbrand, som opvarmer Jorden trindtomkring. Nu er man kommen paa den Jdee, at benytte denne Jordvarme til exotiske Væxters Drivning. J et saadant naturligt Drivhuus, som præsterer noget ganske Andet end alle kunstige Driverier, beundrer man fortiden en blomstrende Musa lauendishii. Denne mærkværdige Plante, bærer Blade af over 6 Fods Længde og tre til fire Fods Brede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Efterat nu (den 15de October) hele Jernbanestrækningen fra Hannover til Cöln er aabnet, kan man nu reise fra Berlin til Paris i 48 Timer for tyve Rigsdaler C. Kaster man blikket noget videre paa Kortet, saa seer man, at man næste Foraar kan reise fra Mailand over Verona, Venedig, pr. Dampbaad til Triest, Laibach, Gloggnitz, Wien, Breslau, Berlin, Hannover, Minden, Dusseldorf, Cölln, Brüssel, Paris, Orleans, Bourges til Loon, og sandsynligviis sildigere fra Lyon over Turin tilbage til Mailand pr. Jernbane, saa at man pr. Jernbane gjør et Cirkelslag gjennem Tydskland, Frankrig og Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Paa Banegaarden ved Minden tildrog sig forleden Dag en stor Ulykke. Det fra Cølln ankommende Banetog medførte en stor Mængde Gods, hvoriblandt et betydeligt Parti Viin paa Fade, der skulde til Berlin. Banebetjentene havde skudt de med dette Gods tilladte Vogne ud paa den hannoverske Banelinie, og det paa en Tid, da Toget fra Hannover maatte indtræffe, og allerede skal have været telegrapheret. Da det nu kom og nærmede sig Banegaarden, gav de her forsamlede Mennesker sig til at raabe og skrige, vifte med Tørklæder ofv., for at bringe Locomotivføreren til at standse med Toget. Men enten denne ikke forstod disse Tegn, eller formaaede ikke at bringe Toget til en pludselig Standsning, nok er det, Locomotivet foer indi Banegaarden, stødte paa Godsvognene, knuste ved det første Stød, saavelsom og de med Viis andre Varer belæssede Vogne. Ogsaa Tilbagevirkningen af dette Sammenstød paa de Locomotivet vedhængte Vogne var meget stærkt, idet Vinduer og Dørre søndersloges og Passagererne saaledes kastedes mod hinanden, at Tænderne stødtes ind paa flere af dem, og Mange kom blodige ud af Vognen, forslaaede og ilde medfarne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Den preussiske Skibscapt. Hesser seilede forkort Tid siden fra Kønigsberg til Rigaa. Paa hans Skib befandt sig hans Kone med 3 smaae Børn, fire Matroser og en Styrmand. J en mørk, stormfuld Nat blev Skibet, medens Capitainen befandt sig paa Dækket med sine fem Folk, overseilet af en Englænder. Skibet fik et saadant Stød, at Styrmanden med en Matros bleve kastede over paa det engelske Skib, medens de tre andre Matroser druknede. Kun Capitainen, hans Kone og de tre Børn bleve i Live, og den Første saa lemlæstet, at han ikke var istand til at røre sig. I denne Nød overtog Konen Skibets Styrelse. Hun blev dets Skipper, Styrmand og Mairos, og med Guds Hjælp lykkedes Alt hende godt. Efter 18 Dages Forløb naaede hun efter mange Besværligheder Riga. Da den unge Kones Mod blev bekjendt der, erholdt hun af de øvrige Skibscapitainer en Sølv-Præsent af 1000 Rublers Værdi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Til Jenny Linds Optræden forleden Aften paa Hamborgs Stadtheater i "Regimentets Datter vare ikke alene alle billetter udsolgte til dobbelte Priser, men Directionen havde endog udgivet 200 billetter til Pladser imellem Coulisserne. Theatret havde saaledes en Jndtægt af 7000 Mk. C. (over 3,500 Rbd.), da Jenny Lind sang gratis. Hamborgernes Enthusiasme var grændseløs, Theatret var nærved at synke sammen under den jublende Applaus, og der fortælles, at Dagen efter vare alle Haver i Hamborgs Omegn blottede for Georginer og andre Blomster, da disse havde maattet bøde med deres Liv for at bidrage til Sangerindens Triumph. Den svenske Nattergal skal virkelig have været udsat for at begraves under de Masser af Blomster som tilkastedes hende fra alle Sider. J Jtalien - fortælle Reisende os – ere l. Danesi i denne Tid meget populaire, fordi vi have Strid med Tydskerne, der i Jtalienernes Øine ere Eet med Østerrigerne. J Bologna har man paa Theatret opført et Stykke, kaldet: "Christiano ottavor, der fremstilles som Nationalitetens Forkæmper. Det blev mod(Fædrel.) taget med jublende Bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
J Rendsborg har en Bataillonscommandeur under en Maneuvre insulteret en Lieutenant af en anden Bataillon, i hvilken Anledning der er nedsat en Over(Fyens Av.) krigscommission.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Aarhuus, den 31te October. Ogsaa her have vi i nogle Nætter seet meget stærkt flammende Nordlys paa Horizonten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Reisende. Med Dampskibet Christian VIII fra Rhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Overlærer Dahl med Familie, Md. Hammer med 4 Børn, Frøkn. Borchsenius og Neckelmann, Pastor Rosborg m. Kone, dHrr. Stahlschmidt og Hjaltelin, JfrneLund, Olsen, Plesner og Frandsen, Student Fielstrup, Kom. Hansen, Prior og Jacobsen, dHrr. Smith og Aude, Forv. Weltke, Mr. Jørgensen og Niecheel, Cand. Jessen, Gartner Larsen, samt endeel Dækspassagerer. Jalt 43 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Ankomne m. Dampsk. "Jris fra Khvn. Baron Rosenkrantz med to Søstre, Oberstlieutn. v. Juel m. Datter, Etatsraad Schjerbeck, Grosserer Perch m. Frue, Dr. Jespersen, Fabr. Dinesen, Kom. Gottlieb, Exam. jur Rheinlænder, Fuldm. Jespersen, Kbm. Hartvigsen, Controlleur Schou, Jfr. Carlsen, Etatsraad Tetens, Student Glud, Fabriqveur Dinesen, Pastor Hornemann, Student Bahnson, Fru Fyhramt, Hr. Welhaven, Fuldm. Bang, Jerne Kyhl og Munck, Hr. Wium, Md. Bagge, Jfr. Nobel, Styrmand Jensen og 4 Matroser, Frk. Hansen, Jfrne Dam, Sievers og Herrmann, Frk. Lehmann, Pastor Røgind, Overauditeur Hammerich m. Søn, Musikl. Glass, Gartner Otterstrøm, Pastor Melbye m. Frue og Søn, Cand. Krarup, Bundtmager Herrmann. Hr. Morville, Dyrlæge Povelsen, Frk. Winsløw, Bogbinder Albeck, Frk. Maar, Propr. Nees, Jfr. Petersen, Frk Worsaae, Bøssemager Søgaard, Kammerraad Kofoed, Propr. Bruun, Mr. Holm, Frøkn. Warneck og Rosenberg. Jalt 90 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
(Jndsendt.) Om det intenderede Valg af en Organist ved den herværende Domkirke, samt et Par Ord om Musik i Almindelighed og om Musiksandsen og Musikens Dyrkning her i Byen i Særdeleshed. (Af V. E. P.)(Sluttet.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Skulle vi nu, ifølge vor Plan, gaae over til at tale om det Trin, hvorpaa vi i musicalsk Henseende befinde os heri Byen, saa samstemme sikkert de Fleste i vor Mening, at vi i vor Midte besidde ikke saa gode musicalske Kræfter, i hvilke Sands for og Lyst til Musik samt Duelighed findes forenede, men at disse staae isolerede, fordi de ganske og aldeles savne den omhyggelige og duelige Ledelse og varme Deeltagelse, der ene formaaer at give dem Lyst til indbyrdes Sammenhold. Vore Dilettanter traadte tidligere ofte sammen og virkede i Forening med Lyst og Jver for Musiken, til Nytte og Fornøielse for dem selv og Andre, og dette kunde ikke Andet end forædle Musiksandsen og tilmed, som et behageligt Foreningsmiddel, skabe et smukt og nyttigt Selskabsliv og overhovedet virke for en bedre Tones Dannelse heri Byen, nu derimod hvile vi paa vore Laurbær, vor musicalske Mark ligger i Brak, og kun hist og her vise sig enkelte opdyrkede, frodige Steder; thi vi savne ganske en Mand, der med sand theoretisk og practisk Duelighed forbinder fuldkommen Besjælen af sit Kald, utrættelig Jver i Musikens Tjeneste og forresten den øvrige Dannelse. (J de fleste andre Provindsbyer staaer man langt over os i denne Henseende.) Men vi savne ikke alene en styrende Haand for det Hele, ogsaa den Enkelte søger forgiæves efter en fuldkommen duelig Musiklærer, (vi mene hermed naturligviis især en Pianoforte- og Syngelærer, thi paa nogen anden Musiklærer kan man i de mindre Byer jo kun vanskeligt gjøre fornuftig Fordring, og en Musiklærer, der, som man siger, jadsker paa alle Jnstrumenter, gavner Jntet), og hvad Sangunderviisningen i Skolerne her i Byen angaaer, saa maae vi herom desværre i Eet- og Alt henholde os til vor tidligere gjorte Paastand om denne Underviisning i Almindelighed. Med alt Dette ville vi forresten ingenlunde fremkomme med graverende Beskyldninger imod nogetsomhelst bestemt Jndivid, og vi haabe ogsaa, at Alle ville optage vore Yttringer i den gode Mening, hvori de bør tages; vil agte Enhvers Virksomhed, selv naar hans Evner ikke tillade ham at udøve den tilfredsstillende for Alle; men vi kunne hellere – alene ledede af sand Jnteresse for Sagen - undlade at udtale vor Mening saa uforbeholdent som muligt, thi vi arbeide ifølge vor Pligtfølelse paa at lede til et godt Resultat, og dette kan kun bevirkes fremkommet ved aaben Udtalelse. Det er paa den allerhøieste Tid, at hele Opmærksomheden henledes paa denne saare vigtige Sag, ja vi troe endog, at Tidspunctet til sammes Fremme er saa nær for Døren, at vi ikke uden med fuld Føie kunne udbryde med Wessels Grete: "Du aldrig bliver gift, hvis det idag ei skeer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Da vi jo i musicalsk Henseende her leve saa at sige i en fuldkommen Ørken, hvo vil saa fortænke de duelige Concertgivere i, at de betakke sig for en By som Aarhuus, hvor de ere saa godt som blottede for al Assistence, som de jo absolut nødes til selv at føre med sig, Vi savne altsaa ogsaa i denne Henseende en duelig practisk Musiker, hvis vi da ikke ville ønske formeligt at jage alle gode Midler til Musiksandsens Opvækkelse paa Porten. Vort Savn er meget føleligt, og det er Enhvers Pligt at bidrage alt Sit til at søge det erstattet, og dette vil forhaabentlig kunne skee netop for nærværende Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Hr. Organist J. Kabell, der med megen Duelighed, Jver og Omhu i mange Aar har virket her i Byen som Apollos tro Tjener, har allerede for nogen Tid siden opgivet denne sin Virksomhed, og Tabet af ham som Musiklærer er ikke siden blevet erstattet. Hr. Kabel, lader os tillige føle et endnu større Savn, idet han fratræder sit Embede som Organist ved den herværende Domkirke, i hvis Tjeneste han hæderligt har arbeidet i en meget lang Række af Aar. Organistposten er altsaa ledig, og det gjælder nu om at finde en Mand, der er samme fuldkommen værdig i alle Henseender. Det er altsaa her vedkommende Autoritets juridiske Pligt, at vælge en god theoretisk og practisk uddannet Orgelspiller, en duelig Musicus overhovedet, og den vel at mærke, en Mand af uplettet Rygte; thi dette maa absolut være forenet i eet Hele hos den M. der skal være sit Kald værdig. Men der paahviler paa den anden Side ikke mindre samme Autoritet den moralske Forpligtelse, at tage et Hensyn til Byens Tarv i musicalsk Henseende ogsaa udenfor Kirken, og vi kunne, ifølge det Bekjendtskab, vi have til Vedkommende, heller ikke drage i Tvivl, at man jo ved Valget af en Organist tillige samvittighedsfuldt vil overveie, om Samme som Musik- og Syngelærer, og besjælet af sand Jnteresse for sin Kunst og sit Kald, samt i Besiddelse af alle øvrige Egenskaber, som fordres af en Lærer, vil kunne virke til sand Gavn for Byen. Vi troe blandt dem, der søge det omtalte Embede, at kjende Een, der besidder disse Egenskaber, og vi tage derfor, især da offentlig Concurrence jo ikke vil finde Sted, heller ei et Øieblik i Betænkning at henlede Opmærksomheden paa Hr. Musiklærer C. Jung fra Kjøbenhavn, en Mand, der for sin udviste særdeles Duelighed som Musiker og som Musik- og Syngelærer, for det Held, hvormed han som en af Hovedstadens første Musiklærere, i flere Aar har virket som saadan, for sin øvrige Dannelse og aldeles pletfrie Vandel nyder al mulig Agtelse saavel hos sine Collegaer som hos alle Andre, der kjende ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Hr. J. har som Organist ) i flere Aar med særdeles meget Held assisteret og assisterer endnu ved forskjellige af de khvnske Kirker, han forstaaer tilfulde sin Kunst og veed at skatte den paa den rette Maade, han kjender som en af den nyere Tids duelige musicalske Theoretikere og Practikere hele den nyere grundige Underviisningsmethode, han er en meget god Pianist og overordentlig heldig Arrangeur og Componist af flere større og mindre Musikstykker, og naar hertil kommer, at han overhovedet besidder megen Dannelse, saa kunne vi ikke andet end ansee det for et Hel for Byen, at Hr. J., der forresten giver en betydelig Mængde Jnformationer i Kjøbenhavn, vil opgive sin tidligere Virksomhed for at kunne beklæde Organistposten ved den herværende Domkirke. Slutteligen maae vi gjentagende bemærke, at vi, aldeles fjernede fra al hæslig Partiskhed og privat Hensyntagen og kun ledede af den varmeste og sandeste Jnteresse forSagen, ikke have betænkt os paa at udtale vor fuldeste Mening uden Forbehold og Omsvøb, og uden Frygt for den Uvillie mod os, som vi muligviis hos Enkelte uforskyldt kunne opvække; thi vi troe at have indseet, at fuldkommen Frihed i Yttringer her ene og alene vil være istand til at række Sagen sin Haand til kraftig Bistand, og vi bede ogsaa vedkommende høie Autoritet, at den ikke vil miskjende vor gode Mening, men laane velvilligt Øre til vore bemærkninger og trøstigt stole paa, at den Anbefaling, som vi have formaaet at give Sagen og Manden, i ingensomhelst Henseende vil vise sig at være overdreven, og man betænke, at Embedet, hvis det bortgives, til en nok saa dygtig Musiker, naar han ikke besidder alle de her omtalte Egenskaber, aldrig vil kunne bestrides paa en samme værdig Maade; og man huske fremdeles paa, at Byen bestandig vil synke dybere og dybere i musicalsk Henseende, naar man ikke ved at gribe Leiligheden og give en i alle Henseender duelig Musiker og fuldkommen respectabel Mand en fast An ættelse ved at sikkre sig en heldig Acquisition, *) Ved et Besøg her i Byen afvigte Søndag forrettede Hr. J. endeel af Tienesten i Domkirken og viste derved de Faa, som vare vidende om hans Nærværelse, at han, skjøndt træt af en besværlig Reise og aldeles ukjendt med det herværende Orgel, forstaaer at spille samme som det skal spilles, og at han overhovedet i Orgelspil staaer saa høit over alle til Embedet Aspirerende, som ved eller ikke ved Concert heri Byen have ladet sig høre paa samme, at hans aflagte lille Prøve maa være aldeles tilstrækkelig til derpaa at begrunde hans Valg som Organist, og vi maae kun beklage, at Hr. Jungs Forretninger havde hensat ham i den Nødvendighed, at maatte forlade Byen efter en Dags Ophold, saa at han ikke kunde faae Leilighed til at lade sig offentligt høre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Bekjendtgjørelser. Mandagen d. 25de d. M. behagede det Herren at bortkalde herfra sin tro Tjener, vor kjære Broder og Svoger, Jens Adolph Perch, Capellan for Lyngby og Alböge Menigheder, Nidkjær for sit Kald, besørgede han endnu Söndag Morgen Gudstjenesten, men afbrødes af et heftigt asthmatisk Anfald, der endte hans Liv den næste Morgen Kl. 5 1/2. Hans sidste Aar vare en Række af taalmodigt baarne Lidelser; men han blev tro indtil Enden, og har nu vundet Livets Krone. Dette bekjendtgjöres herved for fraværende: Slægt og Venner af hans sörgende Søster og Svoger. Lyngby Præstegaard, d. 29de October 1847. Helene Nielsen, F. Nielsen. födt Perch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Det behagede det alvise Forsyn Mandagen den 25de de, at bortkalde min kjære Søn Niels Møller Meisner i sit 27de Aar, efter flere Aars tiltagende Svaghed og nogle Ugers smertelige Sygeleie, hvilket herved sørgeligst meddeles Slægt og Venner af hans sørgende Moder. Aarhuus, den 28de October 1847. B. sal. Meisner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
At min inderligt elskede Kone, Nicoline, født Petersen, blev mig ved Døden berøvet den 2de dennes, i hendes Alders 55de Aar, det tilkjendegives herved forSlægt og Venner. Aarhuus, 28de Oct. 1817. L. Gulbrandsen, Lieutn. og Branddirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Skov-Auctioner. De sædvanlige Auctioner i Grevskabet Frysenborgs Skove ville blive afholdte saaledes: I det østlige District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
J Røgen og Toustrup Onsdagen den 3die Nov. førstk. Terplunde Fredagen den 5te f. M. Riis Skov Mandagen den 15de f. M. Lyngballe Skov Onsdagen den 17de f. M. Norringuhre Torsdagen den 25de f. M. Sandby Skov Mandagen den 29de f. M. Hammel Skov Fredagen den 3die Decbr. førstk. Haldum Skov Fredagen den 10de f. M. Falstrup Skov Mandagen den 13de f. M. Tinning Skov Mandagen den 20de f. M. Skorup Skov Onsdagen den 22de f. M.I det vestlige District: J Hadsteen Skov Mandagen den 8de Novbr. forsik. Borrisøe Skov Fredagen den 12te f. M. Hjorthuus Skoven og Bøstruplunde Fredagen den 19de f. M. Sall Skov Mandagen den 22de f. M. Haurum Skov Onsdagen den 1ste Decbr. førstk. Borre Skov Mandagen den 6te f. M. Boskov og Aldtlunde Onsdagen den 8de f. M. Hvorslev Skov Fredagen den 17de f. M. Holberg Skov Fredagen den 24de f. M. Auctionerne paabegyndes om Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes. Frysenborg Birkecontoir, den 27de Octbr. 1847. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-30
Efter Foranstaltning af Skifteretten, der behandler Boet efter afdøde Premier Lieutenant v. Toft og efterlevende Enkefrue, foretages Auction Torsdagen den 25de Novbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, over bemeldte Boes registrerede Løsøre, bestaaende af forskjellige tildeels Mahogni=Meubler, saasom Sophaer, Stole, Borde, Schatoller, Skabe, Sengesteder og Sengeklæder, Kakkelovne, endeel forarbeidet Sølv, Porcellain og Glas, Kjøkkentøi, Dækketøi, Linned, nogle gode Mandsgangklæder, m. v. Auctionen afholdes i Stervbogaarden Nr. 465 paa Fiskerggade her i Staden. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 27de October 1847. J. Chr. Høe, const.