Berlingske Tidende, 1797-01-13
Foruden dette Kongel. Budskab er endnu følgende Kongel, Declaration, d. d. Westmynster den 27de December 1796. udkommet. Da de Underhandlinger, som det ivrigste Ønske for Fredens Jstandbringelse, havde bevæget Hs. Majestæt tilat aabne i Paris, pludseligen ere blevne afbrudte af den franske Regiering; saa holder Kongen det for sin Pligt imod sig selv og sit Folk, at offentlig angive herved de Omstændigheder, som ere gaaet for, og have paafulgt en for Europas almindelige Jnteresse saa vigtig Forhandling. - Det er nok som bekiendt, at Hs. Majestæt, med Tilsidesættelse af mange besværlige og afskrækkende Omstændigheder, besluttede tidlig i dette Aar, at giøre saadanne Skridt, som vare de tienligste til at aabne Veien for Underhandling, ifald et giensidige Forlangende yttrede sig fra hans Fienders Side. Hs. Majestæt lod i sit Navn giøre ved sin Minister i Schweitz en Begyndelse, i den Hensigt, at forvisse sig om den franske Regierings Tænkemaade i Henseende til Freden. De Svar, som han fik derpaa vare baade trodsige og afslagende; den affecterte at drage i Tvivl Hs. Majestæts oprigtige Tænkemaade, paa hvilken han ved sin Opførsel gav et saa utvetydigt Beviis; man opvagte grundløse Jndvendinger mod den Maade at underhandle paa, som Hs. Majestæt foreslog, (nemlig ved en almindelig Kongres, ved hvilken Freden i Europa saa ofte var bleven oprettet igien) gik med Fliid Hs. Majestæts Ønske, at erfare, hvilken anden Underhandlingsmaade blev foretrukket at Frankrige, gandske forbi. Tillige fastsatte dette Svar en Grundsætning, som skulde bruges ved enhver Underhandling, som en uundgaaelig Præliminairartikel; en Grundsætning, efter hvilken Fredsbetingelserne ikke skulde reguleres efter Retfærdighedens, Politikens og den giensidige Conveniences sædvanlige Fordringer, men efter en forudsat Eftergivenhed fra alle andre Magters Side mod en Fordring, som grundede sig paa Frankrigs indvortes Love og særskilte Constitution, ret ligesom samme havde fuldkommen Autoritet til at sætte sig henover de af uafhængige Stater indgaaede Tractater, byde over deres Jnteresse, ophæve deres Forpligtelser, og disponere over deres Besiddelser. - En i og for sig selv saa udsvævende Prætention kunde paa ingen Maade antages eller høres et Øieblik. Anvendelsen af denne Prætension førte til intet mindre, end at Frankrige som en Præliminair=Betingelse ved alle Underhandlinger, skulde beholde næsten alle sine Erobringer, og i Besynderlighed dem, hvorved Hans Majestæt, formedelst den offentlige Velfærds Baand og Tractaternes hellige Forpligtelser, meest var interesseret; at det paa en lige Maade erholdte tilbage alt, hvad der var bleven erobret fra det i enhver Verdens Deel, og at det beholdte den Frihed, at gjore saadanne videre Fordringer i Henseende til alle Punctes af Underhandlingen, som saadan upassende Eftergivenhed fra deres Side, med hvilke det underhandlede, maatte frembringe. Øiensynlig kunde ingen Underhandling begyndes efter saadanne Grundsætninger, som disse. Fiendens Svar gav ikke heller Hans Majestæt nogen Udsigt til Underhandlingens Fortsættelse, da den af Hans Majestæt foreslagne Underhandlingsmaade peremtorisk var bleven forkastet og ingen anden angivet, paa hvilken Fienden vilde indlade sig. Hans Majestæt blev dog ved dette Resultat selv ikke afskrækket fra at føie videre saadanne Anstalter, som syntes Ham beqvemme til at opnaae Fredsmaalet; og da hans Alliertes Keiserens Ønsker stemmede overeens med de af Hans Majestæt yttrede, saa blev en Tænkemaade, som havde een og samme Hensigt, erklæret fra Hans Keiserlige Majestæts Side ved Begyndelsen af dette Aars Feldttog; men da Fienden vedblev sin samme Tænkemaade og Grundsætninger, blev denne nye Udladelse ligesaa frugtesløs. (Fortsættelsen følger.) I Gaar skal Lord Malmesbury være ankommet hertil. Nu angaaende de franske Søeexpeditioner og Modanstalterne fra vor Side. Allerede for kort Tid siden meldte Sir Pellew, at han paa Kysterne af Brest havde gjort Jagt paa Richerys's Eskadre, men forgiæves, saasom 2 Linieskibe og 2 Fregatter vare komne ham til Hielp &c. Senere Efterretninger melde, at Bresterflaaden er udløbet. - J Fredag fik Admiralitetet Depecher fra Admiral Colpuis, hvor i berettes, at han har faaet sikre Efterrretninger om den Cours, som den franske Flaade har taget, og haabede derfor at træffe den. Den skal være seilet til Portugal. Hans Flaade bestaaer af 2 Skibe paa 110, 2 paa 98, 4 paa 18 og 9 paa 74 Kanoner foruden Fregatter. Men da man siden ingen Efterretninger har faaet fra ham, frygter man for, at hans Haab ikke er bleven opfyldt, besynderlig, da den fiendtlige Flaade skal have havt 3 Dage forud for ham, de lange Nætter giøre det let for denne at undkomme, og Admiral Colpoyls Skibe, som allerede have været 3 Maaneder i Søen, ikke ere i den beste Forfatning.