JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Prædikanterne paa 23de Søndag efter Trinitatis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Klokker Ferslev. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. A. 700 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Dødsfald. Odense, den 22de October, Sr. Frederich Faber Parykmagers Hustrue, Ursula Christina Lintener, 70 Aar. J Kiøbenhavn den 19de October Hr. Ulrich Ferdinand Beenfeldt, Skielder, 68 Aar; Hr. Johan Daniel Meyer, 35 Aar; den 22de Hr. Bendix Krøll, Slotspræst og Præstved Valsenhuset, 47 Aar; den 21de Oct. Frue Sophie Elisabeth Müller, afg. Kammersekretair Deiners Enk, 6. Aar; den 23de Sr. Mathias Wilhelm Mester, Guldslager, 32 Aar, den 24de Hr. Christian Emmannel Høyur, Spisevert, 28 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Bekiendtgiørelser. Fra Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Presse er udkommen: Punkterbog til Spog i Selskaber, med en Fortale om Nativitetstillere og Spaamænd a.; som er at bekomme paa Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Til mine Velynderes Efterretning, saavel inden, som udenbyes, bekiendtgiøres herved, at jeg er flyttet fra Korsgaden til Nedergade, tredie Huus paa høire Haand, naar man komme fra Korsgaden, hvor jeg tilbyder min Tieneste i min Profession som sædvanlig, for hvem der vil have den Godhed for mig, at unde mig deres Arbeide. Odense den 1ste November 1782. Daniel Flemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Peruquemager. Til førstkommende 1ste Mai 1783 bliver en god Forpagtning paa en anseelig Herregaard her i Provinzen at bekomme: Liebhaberne vilde behagelig melde sig herom paa Odense AdresseContoir, hvorfra nærmere Underretning gives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Proclama. Skulle paa Baroniet Holckenhavn her udi Fyen indestaae nogle Umyndiges Arvemidler, hvorfore Vedkommende med Værger ei har fuldkommen Rede og Rigtighed, ville de inden 6 Uger, fra understaaende Dato, derom melde sig hos os Underskrevne, som af Hans Kongelig Majestæt allernaadigst er overdraget Fri herskabets Administration, udi Lehnsherren Mogens Friderich Anthon Jver Baron af Holcks umyndige Aar. Holstenshuus og Holckenhavn den 25de September 1782.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Holsteen. Holck. Torrige Sognepræst for Høyrup og Giestelev Meenigheder, VelD ærværdige Hr. Lambert Worm Kingo, saavelsom hans Hustrue Anna Sophia Kirstine Svitzer, ere begge strax efter hver, andre ved Døden afgangne, uden at efterlade sig Livs Arvinger. og deres efterladte felleds Boe taget under behørig Forsegling, Registering og Vurdering; thi vilde Credi= og Debitorer anmelde sig for den geistlige Skifteret i Winding Herred, inden den i Loven foreskrevne Tid, da denne Stervboe ikke taaler andet ordentligt Proclama. Tillige bekiendtgiøres ogsaa at der i samme Høy rup Præstegaard bliver holdet offentlig Auction Mandagen den 11te November førstkommende over Stervboens Effecter bestaaende af allehaande Huusgeraad, og især endeel meget smukke Silke og andre Fruentimmer Klæder, saavelsom hvad der hører til en Præstegaards Besætning, af Vogne, Plov, Bester, Køer og Faar, med videre, thi vilde Liebhaberne sig fornævnte Dag indfinde. Auction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Løverdagen den 9de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 9, bliver her i Odense ved det Fynske Regiment RytNr. 704 A. terie, ved Auction bortsolt en Deel gode Strigler og Fourage sække, som hermed til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Til Kiøbs faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
En nye beslagen og grøn malet Postvogn med Tilbehør, er strax at bekomme til Kiøbs for billig Priis, og hvorpaa gives Anviisning herfra Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Capital som falbydes. Til 11te December førstkommende, kan mod Panteobligation, med godt og sikker Pant og 4 pro Cento Rente, bekommes 700 Rdlr. til Laans, hos Sr. Rasmus Østrup paa Nørregade i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Paa antagelig Pandt og Hangbare Renter kan udi den 11te December Termin d. A., faaes til Laans her i Assens 350, Rdlr., hvorom gives Underretning af B. Trewen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Bøger. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Landsbye=Præsten af Wackefield, en Fortælling, som han selv skal have skrevet, oversat af det Engelske ved Bast 177. Joh. Aug. Hermes Haandbog i Religionen 1780. . Det Kongelige Danske Landhuus Lyholdings Skrifter 1ste Deel 1 Rd. 2 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Samlinger til de Danske Øers Laalands og Falsters Historie af P. Rhode 1ste Bind. Billed=Bibel, et nyt Oplag Hr. Balslews 4 Prædikener, om Troens Kraft til at opbygge andre især de Underhavende 18 s. Phædon eller om Siælens Udødelighed, i tre Samtaler, af Moses Mendelsohn. 2 Mk. 10 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
gen. den Tode i en Overtroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
J Ptolomæi Hær, man læser, var en Rytter, En Jøde; men derhos en af de bedste Skytter, Som traf end paa et Haar, hans Navn var Mosolam. Historieskriveren saaledes nævner ham H. Da denne nu engang blandt Tropperne marcherer, Og var i bedste March, en Spaamand commanderer At giøre Halt; thi han nu udi Luften saae En Fugl at svinge sig, derfore maa de staae 7) See Holbergs jødiske Kirkehistorie 1 Tome, p. 621. Nr. 706 A. Og see dens Flyven an; thi som den vil forandre Sin Flugt og krumme Sving, saadan skal Hæren vandre, Om den nedsætter sig, saa maa Armeen staae, Og vender den sig om, skal den tilbage gaae. Men Jøden troer det ei; han tang, og tog sin Bue, Da Fuglen kom saa nær, at han den kunde skue, Skiød han sin Bue løs, og med Behændighed, J Luften Fuglen traf, saa den faldt steendød ned Spaamanden, som det saae, var færdig til at revne Af Bitterhed og Harm. - Han vil paa Stedet hevne Det Skud. Vor Jøde var nu Dødens visse Mand, (En haarlig Overtroe til sligt ophidse kan).Men Mosolam gaaer frem, og Manden foreholder Hans blinde Nidkierhed, som denne Fugl forvolder; Hvad kan en saadan Fugl vel vide, som ei veed, At den af Mosolam nu skulde skydes ned. En Hedning ei engang kan denne Sag besmykke, At mod Fornuftens Lys han Lykke og Ulykke Vil lade komme an paa saadant Narrerie, Som Fugleflugten er. Et grovt Afguder! Men slig: med hvilket Skin skal Christne sig forsvare? Som mod Fornuft og Troe sig lade saa besnare Af daarlig Overtroe; men mon og nogen troer Paa saadant Giekkerie, Jo! deres Tal er stor, Hver gammel Kierling har vel femten Snese Guder: Naar Uglen stemmer i, naar Hundene de tuder, Naar Ravnen kommer nær, naar Flagermusen sig I Huset finder ind, spaae alle strax til Liig. En Vanheld forestaaer, saasnart en Høne galer; Men Faarekyllinger, samt Storker, item Svaler, Er gode Lykkens Tegn. - Ja de skal neppe see, En Fugl, for de jo veed, at noget Nyt skal skee. R 707 A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Blandt fireføddet Dyr og i Jnsecters Rige, De ogsaa Guder har i Snesetal tillige, Jeg kan ei nævne dem, da jeg ei alle veed; Men er og vel tilfreds med slig Vankundighed, Den Snak om Spøgelser er meest Indbildnings Griller, Af daarlig Overtroe man sligt sig forestiller, Og troer saa længe Snak, indtil man svær derpaa Man det grandgivelig med egne Øine saae. Forstod jeg nu den Kunst saa godt at kunne skyde, Som fordum Mosolam. Jeg vilde mig da fryde, Om jeg og kunde slaae os disse Fugle ned, Jeg meener rydde ud ommeldte Daarlighed. Men hvortil nytter det, at ville saadant tænke? Den Last døer aldrig ud; thi Overtroens Lænke, De fleste fængslet har fra Ammestuen af, Og slipper ikke dem, før de er lagt i Grav. Historisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
De Savoyske Aarbøger melder om et Menneske, som forstod Jagten meget godt, og derfor havde faaet Tilladelse af Hertugen, at gaae paa Jagt saa til han lystede. Dette Menneske vidste, hvor og Biørninden havde sin Hule og sine Unger. Jntet laae ham mere paa Hierte, end at bemægtige sig samme. I denne Hensigt tog han sin Bøsse, og bad en af sine Naboer at gaae med sig. Da de kom til Stedet, gik Jægeren med sin Kammerats Hielp ind i Hulen. Biørninden fornam ham strax, og kom i fuld Glubskhed ud imod ham, for ikke at lade sine Unger borttage fra sig. Jægeren satte sig til Modværge, og vilde med sin Flint brænde paa den, men til Ulykke vilde hans Skud ei lykkes ham. Han tabte dog ikke Modet, men vendte Bøssen om, og slog dermed paa Biørninden det sterkeste han kunde. Men endelig fik hun ham under sig. Nu hialp Nr. 708 R. hans Bøsse ham ikke meere, Biørninden greb med sit Gab fat om hans høire Haand, og holdt ham fast. Jægeren, som endnu stedse var resolveret, svingede sig op paa Ryggen af Biørninden, holdt sig med den venstre Haand, samt sine Been og Tænder saa fast, som det var ham mueligt. Biørninden, som endnu stedse holdt Jægerens Arm i sit Gab, vilde heller ikke slippe ham; men da den fornam, at Jægeren sad paa dens Ryg, tog den med saadan Magt og Hastighed Flugten, at den syntes ikke at springe, men at flyve, og saaledes kom den ud af Hulen med Rytteren. Jægerens Kammerat, som stod uden for Hullet og ventede, da han saae sin Ven at komme derud fra, og at sidde paa et sort Dyr, gjorde han tusinde Kors for sig, og skyndte sig hiem saa hastigt som han kunde, og fortælte sine Naboer, at hans gode Ven var en Hexemmester, og at han havde seet det med sine egne Øine, hvoriedes Dievelen havde ført ham igiennem Luften. Jmidlertid sprang Biørn inden fort af alle Livskræfter, og den heeltemodige Jæger, holdt sig saa godt fast som han kunde, paa det at han skulde ikke styrte ned af Klipperne, over hvilke hun satte afsted med ham. Endelig blev den træt af at springe og af den Byrde at bære sin Rytter, og vilde puste lidet, hvorover den slap Jægerens høire Haand. Han faldt derved strax ned paa Jorden, og Biørninden, som var glad over at være bleven frie for ham, forlangte saa lidet at angribe ham, at den meget meere skyndte sig bort, ligesom den vilde undløbe Jægeren. Derefter gik han tillige til Hulen og tog Biørneungerne, og kom hiem med dem til hver Mands største Forundring, efterdi alle troede, at han for længe siden havde været i Helvede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Tanker om Clubber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Selskabeligheden, Menneskets første og ædelste Tilbøielighed, er Drivesteren til disse sluttede eller bestemte Forre 700 R. R. samlinger; men det er saadan Selskabelighed, som ikke gives i de offentlige Skienke= og Trakteerhuse, hvor man ofte forsamles med Folk, man ikke kiender, og hvor man finder mange Baand paa sin Frihed, Menneskets kiæreste Eiendom, hvilke blive næsten alle løsnede i Clubber. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
En fransk Ingenieurs Skrivelse for Gibralter. Bayen ved Gibraltar kan være omtrent halvtredie Søe mile bred. Dens Dybde er omtrent 5 Mile. Det østlige R 711 Nær Jndløb i samme bliver ved Klippen af Gibraltar, og det vestlige ved et Cap, formeret. Algestras ligger lige over for. Leiren ved St. Roch er 900 Favne fra den blokkerede Plads, og seer ud som en Stad. Paa beegge Sider af de Spanske Linier er et Fort. Jkke langt derfra paa den høire Haand er en Trensche, som er 600 Favne vidt fra Klippen, og som hænger sammen med en Parallel. Ved Siderne af Trenscheen ere oprettede mange Batterier af Mørsere og Kanoner, men som ikke kunne giøre stor Virkning. Klippen af Gibraltar er omtrent trefierdedeel Miil lang, en fierdedeel Miil bred, og 1000 Fod høi. Den østlige Side er saa steil, at den aldeles ikke kan angribes. Den yderste sydlige Side af samme, hvilken kaldes Spidsen af Europa, ender sig med en liden rund Slette, som er endnu 20 Fod høi over Søen. Den er forsynet med et Batterie af 20 store Kanoner. Denne Slette bliver bredere, jo længere den er borte fra Søen, og bliver commanderet af en anden, der er stor nok dertil, at man kan stille Tropper derpaa til Forsvar. Da Afhænget ikke er meget fleilt, saa have Engelænderne omgivet samme med en Muur af 15 Fods Høide og Tykkelse. Paa denne Slette have de gjort en retrenscheret Leier, som synes at være Punkten af deres Hovedmodstand, om Beleirerne skulde nøde dem til at vige. Fra denne Post have de Fælledskab med et meget uregulair Terrain, hvorpaa de lade deres Tropper campere. Derfra indtil Staden er en Fierdinvei frugthart Land. Staden gaaer langs med Søen, den har paa den søndre Side en Muur, og ved nordre Side en gammel Fortification. Langs med Søen er en Muur af 15 Fod tyk, hvilken er forsynet med adskillige Batterier. Her have Engelænderne anlagt 3 anseelige Verker indtil udi Søen. Det første hedder den gamle Dam, der er omtrent 100 Favne lang, hvorpaa befinder sig et Nr. 712 Rbd. frygteligt Batterie. J Midten er Schaluppernes Dam med et Batterie, for at bedække de for Anker liggende Skibe. Det tredie er den nye Dam, som vel har adskillige Batterier, men som dog synes at være det svageste. Forved den gamle Dam er endnu en Courtine og 2 Bastioner, deraf Glacis og den bedækte Vei ere underminerede. Dette Verk forsvarer Jordtungens Nærhed, som er imellem Klippen og Søen, hvor igiennem man kommer ind i Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Endnu forhen have Engelænderne sammesteds indlagt Vand igjennem Sluser, hvoraf bliver en Morads, som endnu giør Indgangen besværligere. Den nordlige Side er ligeover for de Spanske Linier, og denne er af Engelænderne gjort saa fast, at ingen Plads i Europa kan være fastere. Her er Klippen høiest, og overalt forsynet med en Mængde Batterier, som lade regne Bomber og Granater. Det er ubegrebeligt, at Spanierne der have tilbragt 3 Aar, forat tage Stedet fra denne Side. Jeg forsikkrer, at 100000 Mand af de beste Tropper ikke ville tage den, naar man ikkun fra denne Side vil angribe den; ja, jeg paastaaer, at man aldrig vil indtage den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
(Fortsættelsen følger.) Jndfald. En Adelmand mødte engang en af sine Bønder, og spurgte ham hvor han vilde hen? Hvad veed jeg det, svarede Bonden. Adelmanden, som ærgrede sig over dette Svar, som ikke havde nogenste. ne, sagde: Jeg skal snart lære dig at tale høfligere med mig. Han lader altsaa sine Folk tage fat paa Bonden, og bringe ham til Fængslet. Naadige Herre, raabte Bonden: seer De nu vel, at jeg har dem ret, thi jeg kan giøre min Eed. ne mit Vidende, at jeg skulde go
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Befordringer. Den 5te Sept. 1782 er Matthias Richter til Spottrupgaard i Skivehuus Amt allernaadigst beskikket til at være virkelig Kammerraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Den 3die October har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at give Provst Philip Ernst Luders i Glücksborg for hans hidtil udviste roesværdige Bestræbelser til Landhuusholdnings=Væsenets Forbedring, og i Besynderlighed for hans sidst udgivne Anviisning til Ager= og Humle Dyrkningen, den store Guldmedaille pro Meritis. Den 10de gjusdem er Græv Ludwig Achatz von Brockdorff allernaadigst udnævnt til Hoffægermester. Den 28de gjusdem er Kammerherre og Jægermester i det første Holsteenske Forst district, Adolph. Friderich von Rumohr i Naade entlediget fra sin hidtil havte Jægermester Betiening, og Kammerherre, Forstmesteren og Oberfyrsten i dette District, Ove Caspar von Lüttichau, allernaadigst forundt interims Bestyrelsen af Jægermester=Tienesten samt Jægermesters Titel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Prædikanterne paa 24de Søndag efter Trinitatis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Achen. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin, St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nr. 76 R. R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Dødsfald. J Kiøbenhavn den 18de October Landkadet Christian Ernst Nicolaus v. Warnsted, 15 Aar; den 24de Mad. Birgitte Margarethe Courtand, Hr. Acteur Arends Kiereste, 37 Aar; den 27de Hr. Christian Ludvig Nicolai Flesburg, Studiosus Juris og Volontair i det tydske Cancellie, 23 Aar; den 1ste November Sr. Johan Diderich, Cumann, Malermester, 75 Aar. I Bergen den 23de Sept. Hr. Christen Beyer, Megler, 43 Aar; den 20te Hr. Ulrich Frederich Lau, Chirurgus, 81 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Bekiendtgiørelser. Fra Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Presse er udkommen: Punkterbog til Spog i Selskaber, med en Fortale om Nativitetstillere og Spaamænd a.; som er at bekomme paa Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
De af mine Velyndere, som gunstigst maatte behage at lade noget Tøi stampe, farve eller apprettere hos mig, beder jeg ydmygst at være saa god og aflevere det, enten i Vindegaden lige for Veien, som gaaer til Vesterbroe, hvor jeg er boesiddende, eller efter Beqvemhed i Tugthuset hos Mesteren Carel Meinert, som paa mine Vegne modtager det; hvad som afleveres til at væve, skeer hos mig selv i min Bopæl. Odense den 25de October 1782. Søren Kiær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Til mine Velynderes Efterretning, saavel inden, som uden& byes, bekiendtgiøres herved, at jeg er flyttet fra Korsgaden til Nedergade, tredie Huus paa høire Haand, naar man kommer fra Korsgaden, hvor jeg tilbyder min Tieneste i min Profession, som sædvanlig, for hvem der vil have den Godhed for mig, at unde mig deres Arbeide. Odense den 1ste November 1782. Daniel Flemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Peruquemager. Nr. 719 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Proclama. Skulde nogen have noget at fordre efter min ved Døden afgangne Mand, Jver Nicolai Steen, forrige Forvalter ved Gammelgaard i Lolland, vilde de behage, inden 6 og 12 Ugers Forløb fra understaaende Dato, at melde sig dermed hos mig herpaa Stedet, da enhver som lovlig og retmessig haver noget tilgode, og saadant for mig lovlig beviser, skal bekomme Betaling, naar de melder sig inden forbemeldte Tids Forløb, men efter den Tid antages ingen Krav. Biørnemosegaard ved Faaborg den 6te November 1782. M. E. salig Steen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Efter Begiering som Laugværge, J. Rasmusen. Torrige Sognepræst for Høyrup og Giestelev Menigheder, VelD ærværdige Hr. Lambert Worm Kingo, saavelsom hans Hustrue Anna Sophia Kirstine Svitzer, ere begge strax efter hverandre ved Døden afgangne, uden at efterlade sig Livs Arvinger, og deres efterladte felleds Boe taget under behørig Forsegling, Registering og Vurdering; thi vilde Credi= og Debitorer anmelde sig for den geistlige Skifteret i Winding=Herred, inden den i Loven foreskrevne Tid, da denne Stervboe ikke taaler andet ordentligt Proclama. Tillige bekiendtgiøres ogsaa at der i samme Høy rup Præstegaard bliver holdet offentlig Auction Mandagen den 11te November førstkommende over Stervboens Effecter bestaaende af allehaande Huusgeraad, og især endeel meget smukke Silke og andre Fruentimmer Klæder, saavelsom hvad der hører til en Præstegaards Besætning, af Vogne, Plov, Bester, Køer og Faar, med videre, thi vilde Liebhaberne sig fornævnte Dag indfinde. Auction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Løverdagen den 9de November førstkommende, om Formiddagen & Klokken 9, bliver her i Odense ved det Fynske Regiment Rytterie, ved Auction bortsolt en Deel gode Strikker og Fourage sække, som hermed til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Til Kiøbs faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Paa Odense Adresse=Contoir er indlagt 8 Stykker fede og udtagne Gjæs, som er at bekomme imod billig Betaling, naar Liebhaberne derom betid melder sig. Nr. 720 R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Hos Gartner Müller i Odense, er følgende Slags hollandske af Blomsterzvibler til hostaaende Priser at bekomme: Extra fyldte, røde, hvide og blaae Hyacinter, alle med Navne. Stykket 16 a 24 s. Extra fyldte, røde, hvide og blaae tidlige Dito, at drive paa Glas eller i Potte, til Vinterfloer, ligeledes med Navne. Stykket 20 a 24 s. Extra fyldte, røde, hvide og blaae Dito, i prima Rommel uden Navne. Stykket 8 a 12 s. Bedste tidlige enkelte, røde, hvide og blaae Dito, til at drive, alle med Navne. Stykket 8, 12 a 16 s. Bedste tidlige Tros Tacetter til at drive, med Navne. Stykket 8 a 12 s. Dito i Rommel, uden Navne. Stykket 6 a 8 sk. Store fyldte franske Junquillier. Stykket 6 a 8 sk. Tidlige Tullipaner (Due von Tol) til at drive. Stykket 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Extra fyldte Tullipaner af alle Couleurer i Rommel. Stykket 6 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Extra fine Bigot Tullipaner, alle indstribet paa hvid Bund, i Rommel. Stykket 6 s. Extra fine Bisard Dito, indstribet paa guul Bund. Stykket 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Extra fine fyldte Ranunckler, af alle Couleurer i Rommel. Stykket 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Extra fine fyldte Annemone, af alle Couleurer i Rommel. Stykket 6 s. De Lysthavende ville behage at melde sig herom saasnart mueligt Til Leie faldbydes. de Værelser som beboes af Hr. Kammerjunker Kiørbitz, bestaaende af 2de Sahle til Gaden og et Tienerkammer til Gaarden, m.v., er at bekomme til Leie førstkommende Nytaar eller Paaske af Sr. Harder, Guldsmed, boende i Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Capital som falbydes. Hvor 2 a 400 Rdlr. ere at bekomme til Laans til førstkommenc. de 11te December, imod tilstrækkelig Pant og gangbar Rente, derom kan faaes Underretning hos Hr. Landstingshører Rasmusen og hos Hr. Professor Ancher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-08
Bortkomne Sager. En kulsort Griis, som er født i denne Sommer, er i disse Dage sin rette Eiere frakommen. Finderen, som loves en anstændig Findeløn, ombedes at melde sig paa Adresse=Contoiret i Odense, og i manglende Fald ansees som en Tyv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-15
ligen en 15 - Tovem Kingston paa Jamaika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-15
Her vistes nylig frem blandt andre Rariteter To lange skæggede omløbende Propheter, Hveranden Pige løb til dem, og lod sig spaae Matroner spurgte om, naar Verden skal forgaae, Og gamle Kierlinger antegned deres Lader, Og alle Negerne bortkasted, deres Spader. At flytte Kingsion bort for alle Folkes Næse, Og Liv i døde Folk paa Øieblik at blæse, Derfor de gav sig ud, og Skægget stod til Pant, Men at den strænge Mand, den vantroe Commandant R. 722 Rdlr. Han Spaadom ei forstaaer, han negter deres Gaver, Og af Propheter strax forvandler dem til Slaver. Han troer, naar Rusen i Skufkarrene uddunster, Det falder ganske bort med Løgnprophetens Kunster, De snart i Engelland vil faae en anden Dom, End gaae og narre Folk, og spaae, og drikke Rom, -Ja Signekierlinger i Skotterok at spænde, Er bedre Cuur, end dem paa Baalet at opbrænde. Ak Pøblen helst gad hørt om Tegn og Himmelbreve, Hvor skulde Skæggemand og Kogler ellers leve? Zigenner endnu har blandt Christne brav Gehør, Mens Naboekierlinger forgiøre Naboekøer. Men rens Almuens Smag, - og slig en Bonde Sanden, Han troer, det er Latin, og korser sig i Panden. Men om der en Prophet i Kingsion havde landet Med Hielpetropper og et Krigskib vel bemandet, Som kunde Forraad bragt i tomme Huse ind, Og gjort Mervellier i Sted for bare Vind, Og lagt Soldaterne Opmuntringen i Lommen, En slig Sandsigere var bleven meer velkommen: Litterarisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-15
Befordringer. Den 11te Junii 1781 er Søelieutenant Hans Baron af Holsteen allernaadigst beskikket til Kammerjunker, og den R. 734 R. R. 4de Nov. 1782 Degnen til Gudme i Fyen Salomon Thoren feldt til Landmaaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-15
Den 30te Oct. d. A. er Johan Wiwildt allernaadigst antaget til Cancellist i Søe=Commissariats=Collegii Revisions Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-15
Den 15de Febr. a. c. er Etatsraad Jessenius Clasen allernaadigst beskikket til Conferentzraad. Den 18de Sept. er Christian Hjorth allernaadigst confirmeret at være Birkeskriver til Føerslew, Harrested og Saltøe Birker i Sielland.