JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Under 9de October har Hans Majestæt behaget allernaadigst at resolvere: 1) At der, indtil videre, skal anordnes en Over=Criminal Ret for Danmark og en lige Ret for Kongeriget Norge, hvilke Retter i sidste Jnstants endeligen skulle paakiende alle Delinqventsageer. 2) At OverCriminal=Retten for Norge skal have sit Sæde i Christiania og den for Danmark i Odense. 3) At disse Retter skulde holdes maanedligen, begynde hver første Mandag i Maaneden og derefter vedvare, saalænge der ere Sager til Behandling. 4) At Proceduren skal skee skrift, ligen ved de Prokuratorer, der maatte være paa de Steder hvor Retterne holdes, eller i Nærheden af samme, og som have Tilladelse at gaae i Rette for Overretterne. 5) A. Over-Criminal-Retterne maae være bemyndigede til at tilkiende Procuratorerne billigt Salarium i disse Sager, foruden at de tilstaaes frie Befordring og de sædvanlig Diætpenge, hvor Reiser giøres nødvendige; hvilken Betaling bliver at udrede paa lovbefalet Maade. 6) At Jnd stævningen til Over=Criminal=Retterne skal være den samme, som er fastsat ved Forordningen af 7de Junii 1760, i Henseende til Sagers Jndstævning for Høiesteret, dog at Øvrighederne, istedet for at indsende Sagerne med Paategning om Forkyndelsen til Cancelliet, skal tilstille OverCriminal=Retten Acten, og denne derefter beskikke Acto- og Defensor, samt paasee Sagernes hurtige Fremme. 7 At Over=Criminal=Retten i Norge skal bestaae af: 1) Stift, amtmanden over Aggershuus Stift, Kammerherre Grev G. Moltke som Præses. 2) Amtmanden over Smaalenenes Amt, Kammerherre Rosenkranz. 3) Amtmand Grev Wedel Jarlsberg. 4) Statsraad og Justitiarius, Falsen, 5) Generalauditeur Sommerhielm. 6) Justitsraad Brochmann. 8) At Over=Criminal=Retten for Danmark skal bestaae af: 1) Kammerherre Stiftamtmand Gersdorf som Præses. 2) Forhenværende Landsdomme, Statsraad Koefoed. 3) Kammerjunker Bentzon, 4) Kammerjunker Pedersdorff. 5) Høiesterets Assessor Rafn. 6.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Forrige Landsdommer Bendz. Endelig har Hans Majestæt under samme Dato allernaadigst behaget at resolvere: At Lands=Overretten i Viborg skal i 2den Jnstants, indtil videre, paakiende alle Delinqventsager, som appelleres fra Underretterne i Fyen og paa Langeland.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Efter allerhøieste Befaling er af den kommanderende General i Veile Amt, Generalmajor Baudissin, bekiendtgjort, at for Jndførselen af Kornvare og Levnetsmidler til alle norske Havne, og uden Hensyn til om Tilførselen skeer med danske eller neutrale Skibe, skal følgende Præmier betales, nemlig: For Hvede, Rug og Ærter 1 R. For Byg eller Malt 72 s. For Kartofler og Havre 48 s. For Gryn dobbelt saa meget, som for de Kornvare, hvoraf de ere malede. For Smør, Flesk, saltet eller røget Kiød 2 Rd. og for Salt 1 Rd. pr. Tønden.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Ved en Kongelig Forordning af 9de d. M. er fastsat, hvorledes der under Krigen med Storbrittannien skal forholdes med anholdte Personer og Varer. Alle af engelske Undersaatter trasserede og endosserede Vexler skulle undersøges af en i Altona nedsat Commission for Kongens samtlige Riger og Lande, bestaaende af Justisraad og Politiemester v. Aspern, Bankdirecteur Limpricht, Bankcontoir-Directeur Schmidt, Directeur ved det Kongelige Fiskerie og Handels-Jnstitut Wille og Stad Secretair Gusmann. Ligeledes er under 14de dennes udstædt et Reglement for den danske Kaperfart, hvorefter i ethvert Stifts Hovedstad i Danmark og Norge skal oprettes en Priseret, til at dømme i alle Sager af dette Slags. For Hertugdommet Slesvig faaer denne Ret sit Sæde i Flensborg og for Holsteen i Altona. Den skal bestaae af en Prise=Commissair, som Kongen udnævner, og Stedets Magistrat. Da tillige den Grundsætning: "frit Skib giør frit Gods er hyldet i denne Forordning, saa er det paa det alvorligste forbudet Kaperne at opbringe noget Skib af venskabelige eller neutrale Nationer, hvem Ladningen end tilhører, naar blot Skibspapirerne findes i behørig Rigtighed og Skibet ei er ladet med Krigscontreband, der er bestemt til en engelsk Havn. Derimod giør paa den anden Side fiendtligt Skib fiendtlig Ladning, naar det ikke godtgiøres, at den er neutral Eiendom og var bragt i Skibet for Krigens Udbrud.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Paa Lyøe skulle Engellænderne have været i Land og faaet Levnetsmidler, og der skal nu stilles Undersøgelse over Vedkommendes Forhold. Auernakøes Beboere vare mere modige. Fienden forsøgte ogsaa der at komme i Land; men de forsvarede sig alle og skiød paa ham. De Engelske svarede vel med deres Svingbasser, men uden at træffe nogen. Saaledes forfulgte de dem rundt om Landet og bleve fri for deres Besøg. Paa Dretør bleve det ligeledes afviste.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Fra Generalcommanden i Fyen er den 2den October bleven indberettet til H. K. H. Kronprindsen, at Agent Ryberg haver overladt 9 eenpundige Kanoner til Disposition ved Kystens Forsvar, og at disse foreløbigen ere blevne placerede ved Aarhusene og Thore imellem Assens og Fredriksgave. Disse Piecer blive efterhaanden af Agent Ryberg forsynede med Lavetter, hvorved de kunne blive særdeles nyttige som et flyvende Batterie. H. K. H. har derpaa, under 5te October naadigst behaget, at tilkiendegive Hr. Agenten sin naadigste Tilfredshed med denne hans patriotiske Handling.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Fabrikant Hallmann i Altona har i Aviserne ladet indføre et Avertissement af følgende Jndhold: "Mangel paa Plads forbyder at anbringe en Loftvinde i min Fabrik Men da slig en Jndretning var mig uundværlig, henvendte jeg mig til den sig her opholdende Mekanikus, Hr. Riffel sen. Ved hans fortræffelige Anviisning har jeg nu opnaaet mit Ønske i denne Henseende: og da iblandt min Medborgere og Hamborgs Jndvaanere kan gives Flere som en lignende Indretning er meget vigtig; saa vil jeg herved have Hr. Riffelsen anbefalet baade for hans Jndsigter og Billighed, som en Mand, der fortiener sine Medmenneskers Tillid, Agtelse og opmuntrende Bistand.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Af en paa et Lyststed udenfor Østerport forglemt engel Regiments Dagbog sees: at man urigtig har tillagt LorCathrart, af Høflighed at spare Kongens Dyr, og forbyde Skydning af dem. Dagbogen har en Ordre desangaaende som lader saaledes: Da det er berettet, at Officerer skyde i Huus danske Majestæts Dyrehave og Skove, saa fo onde for Fremtiden slig Dønt, saasom det allar mer er Skildvagterne paa Udposterne.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Fra Gouvernementet er bekiendtgjort, at alle Stadens Porte, Christianshavn undtagen, lukkes om Aftenen Kl. 10 og aabnes om Morgenen Kl. 6 en halv. Blandt det øvrige Meget, som nu efterhaanden erfares, om de Engelskes ædle Maade (saaledes kalde de den selv) at føre Krigen i Siælland paa, fortiener og at anføres, at de en Nat lode bortføre en halv Snees halvpundige Kanoner, der stode paa Generalinde Schimmelmanns Lyst batterie i hendes have ved Skotsborg. Garnisonen (nogle Træsoldater) gjorde ingen Modstand. - Hvis Tiden ikke var saa forskiellig, thi dette skeede under de 6 Ugers Stilstand, kunde vi nu have sandet, hvad Engellænderne raabte om, at de i de første Dage toge et Batterie, som ingen hidtil har kunnet gjætte, hvad var for et.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Under 19de October har den engelske Admiral Gambier tilskrevet General-Commandoen her i Staden: "At har har beordret Capitain Fraser af Krigskibet Vangaard, ikke at tillade noget Skib eller Fartøi under hans Commando Sundet, at hindre eller molestere noget af de danske Skibe, som ere forsynede med bemeldte Admirals Passe og ladet Overeensstemmelse dermed, paa deres Passage til Kiøbenhavn." Hvilket herved bekiendtgiøres for de Skippere, hvis Reiser ikke ere fuldbragte inden Capitulationstidens Udløb, og som maatte være i Tvivl om deres Passers Gyldighedefter den Tid. os. os.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
J Anledning Hr. Apotheqver F. Chs. Fricks Død, den 22de September 1807. Hensovede. Du var den bedste Ægtemand, den kiærligste Fader, den ærligste Ven, de mindre den omhyggeligste Læge, sande :de Fattiges Hielper, dag aarligsaa den Faderløses Trøst Enkers Forsvar. Du. tængtes eftor Hvile fandt den.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Proklama. Ved der mel af Kongelig allernaadigst Bevilling af 16de Øl d. M., som den 9de dito er læst i den Kongelige LandsOverret samt dof= og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel all de som formene sig at have noget at fordre udi Urtekræmmer Johan Frideried Langes opgivne Boe, at hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme og angaaer.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
for de i Boet beskikkede Commissarier de Herrer Forvalter harboe og Hoftræmmer Tvermoes at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 24de October 1807. Paa de Herrer Commissariers Vegne, som Curator Borum. J Saxild, Kongelig Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Strand=Controlleur og Kystbestyrer Søren Lærke i Søllerup, som havde en Bondegaard i Fæste paa Walløe. Stiftes Gods, er ved et Flinteskud af en enge sk Mand, efter at han forud af Beredvillighed havde viist en igiennem Gaarden kommende Trop igiennem Søllerups Enlukke, ved Døden afgaaet, og hans Boe er derefter af mig taget under Behandling med Registering og Vurdering, i Overværelse af Enken med Laugværge og den Afdøde Datters Mand paa egne og Kone Søsters Vegne. Enken tilligemed Langvarg og de ved Regierings Forretningen anme det Arvinger: en Datter Nicone Lærke, gift med Hr. Mølsted, Capellan i Slangerup, og en dito Datter Charlotte Dorthea Lærke, tienende Hr. Kiøbmand Konerup i Roeskilde. Første med Mand og Værge og Sidste med Formynder, hendes Farbroder Lars Larsen, Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn, tilligemed Credi= og Debitorer, gives herved 12 Ugers Varsel at møde i Stervboet førstkommende 23de December dette Aar om Formiddagen; da Enken og Avingerne troer at kunde komme overeens om og saaafgjort Skiftet denne Dag, saafremt som skylder til Stervboet enten forinden eller da vil betale hvad de bør, thede som haver noget at fordre og beviisliggjøre det, kan vare gandske sikker at faae deres Tilgodehavende. Billesborg, den 30te September 1807. Søren Baastrup.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
J Følge Placaten af 26de October 1792, bliver alle de, somI maatte have nogen Fordring i Stervboet efter Fæstehuusmand Rasmus Jensen Elgaard og hans afgangne Hustrue Anne Frandsdatter i Ølsted Bye, Westerlisberg Herred, Aarhuus Amt, herved med 12 Ugers Varsel i de Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts offentlige Tidende. indkald de til at melde sig hos mig som Skifteforvalter, for at anmelde og besliggiøre deres Ford i ger. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, forinden den i Loven bestemte Tid, at bevise deres Aro rettighed og iagttage deres Tarv under Skiftets Behandling. Aarhuus, den 3de August 1807. Petersen, Over=Auditeur og Herredsfoged. (1 2/3 1806 R 7) J Følge et in ellem afgangne Slotsforvalter ved Cha lottenborg Haus. Christian Holst og efterlevende Enke Anne Katur Hals under 26de November 1794 oprettet og den 20de Februarii 1795 allernaadigt confirmeret Testamente, er af Enken tilDeling imellem den afdøde Mands Arvinger til den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission. indbetalt 5 Rdlr. Thi indkaldes herved med lovlig Varsel, bemeldte afgangne Slotsforratter Hans Christian Comme vinger, for i bemeldte Skiftecommission at anmelde og leritimere deres Arveret, og derefter at imodtage hvad dem at de betalte 5 Rdlr. kan tilkomme.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 3die October dette Aar, som er læst inden Kallundborg Byetings=Ret den 12te dito, og i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret den 19de dito, bliver de, som formene sig at have noget at fordre efter afgangne forhen værende Forvalter Peter Dibrieb og Hustrue Marie Jespersdatter der i Byen, herved, ud oven præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldte, samme for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kallundborg, den 20de October 1807. C. P. Hagerup. Bye= og Raadstue=Skriver samt constitueret. Borgmester og Byefoged i Vacanern.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Paa Borrebyegaard ved Skielskiør er Tieneren Severi Jensen, afskediget Rytter og Pensionist, Sadelmager, af Profession, fød udi Holsteen, i ugivt Stand ved Døden afgangen, og hans ringe Efterladenskab taget under Skifte, behandling; thi indkaldes herved med 12 Ugers Varsel den Afdødes Arvinger, saavelsom Debi= og Creditorer, hver især med hvad dem vedbør, at møde paa Borrebye Skriverstue, den 14de Januarii 1808, om Formiddagen Kl. 10 Slet, da Skiftet forttages, og muelig vorder tilendebragt. Borrebye, den 20de October 1807. L. Holm, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
(1806 & 7) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret Mandagen den 12te October 1807, ere alle de, som udi afgangne Maren Selvog, Enke efter forlængst af døde Skoemager Hans Rongsted, hendes Stervboe, haver at fordre, indkaldede med 12 Ugers Varsel at anmelde og godtgiøre deres Fordringer udi bemeldte Rets Skiftekommission. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede, at anmelde og legitimere deres Arveret, hvilket herved end ydermere bekiendtgiøres. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling under 22de September, læst i den Kongelige Lands Overret og Hof= og Staderet i Kiøbenhavn den næstpaafølgende 28de September. indeværende Aar, og for Helsingøers Byeting den 19de dennes, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Frist, alle og enhver, som formene at have noget at fordre efter min afdøde Mand, forhen Skibs=Camtain Hans Henried Mandix, inden foranbestemte Tids Forløb at anmelde og legitimere deres Fordringer hos Underskrevne. Ostosminde Mølle ved Helsingøer, den 20de October 1807. Sophia Magdalene, fød Erreboe, afdøde H. H. Mandix Enke.
Berlingske Tidende, 1807-10-27
Vandagen den 16de November, om Formiddagen Kl. 10, Vi Slet præcise, bliver ved Auction i Gaarden No. 13 paa Østergaden bortsolgt endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Sengeklæder og Sengesteder, Kobbertøi og Porcellain med videre, tilhørende Conditor og Restaurateur Louis Commestabilis Boe, imod contant Betaling ved Tilslaget til Boets Commissarius, Landvæsens-CommissaBay, boende i Frederiksberggaden No. 21, hvor saavelsonpaa Auctionsstedet de trykte Fortegnelser blive at faae Mandagen den 9de November. H. Baage, Bogholder ved Universitetet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Oppositionsbladet Morning Cronicle har ved sin Jvrenimod Ministrenes Fremfærd imod Danmark, endog paa draget sig den Beskyldning af Ministerialbladene: at den skriver for Frankerigs Jnteresse; men svar rer igien herpaa, at det aldrig vil afskræmmes fra den Paastand: at denne aabenbare og voldsomme Krænkelse Folkeretten vil giøre et meddet fatalt Jndtryk paa Fastland, magterne, vil paadrage Engelland nye Fiender og ska Frankerig nye Allierede; at vor Seier paa Sielland er en Skiændsel for os, og at den ha giort de Danske til Østersøens Martyrer, Frankfurt, den 10de October.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Samtlige Korps af den franske Keisergarde ere nu paa Veien over Cassel og Maynz til Paris, hvilken Mark de stal tilbagelægge i 30 Dage, uden flere Rastdage er hver syvende Dag. - Af Staden og Hertugdømmet Maade burger endnu udskrevet en overordentlig Krigs skal hvoraf det Halve skal udredes før den 25de Novbr. og R. sten for den 15de Decbr., alt under Straf af Execution.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Den fra Cattaro tilbagekomne russiske Division er alleret den 24de f. M. indrykket i Padug og der modtaget med en forekommende Høflighed.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Offentlige Blade meddele nogle bemærkninger, som westphalske Deputerede skal have overgivet deres Konge Paris, angaaende Kongeriget Westphalens Constitution Efter samme skal Kongen have samtykt i, at det Tyd Sprog maatte blive det gieldende i de offentlige Forhaanlingen og lovet, at ville selv lære det; Embederne besættes af Jndfødte, uden dog at udelukke duelige Udlændinge; med at Præsidenten i det lovgivende Karps skulde være en Jn født, blev ikke ubetinget tilstaaet. Forestillingen imod det franske Besætninger, især i det udtærede Magdeburg, ble ogsaa afslaaet, paa Grund af, at Kongerigers udvortes Stilling giorde det nødvendigt, at blive i god Forsvar stand. De Deputerede gjorde endnu endeel bemærkniger og Anvendelsen af de halve Domainer og HoverienOphævelse, hvorved de kongel. Domainer vilde lide. Kaseren har endnu intet afgjort om disse Punkter. Ved Audentsen talede han i øvrigt meget vel om de Tydske i Hensigtil deres grundige Lærdom, retskafne Karakteer og Lydighed imod deres Regiering. Kongen udlod sig med, at ha ansaae sig for Frankerigs høire Arm og vilde kuns giøre hvad der var Keiseren til Behag, hvorhos han tilføiede jeg vil ikke være svag; dette er hverken min eller min Families Feil, men retfærdig vil jeg være."
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Ved det store Landskifte, som endnu forestaaer, faaes Fyrsten af Jsemburg efter Forlydende det skiønne District, fra Hanau til Fulda med Jndbefatning af begge disse Stader, imod at aftræde sine Besiddelser paa den venstre Maynbred til Fyrstprimas.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Foruden de to franske Militairveie over Maynz og Wesel, anlægges endnu en tredie igiennem det sydlige Tydske land, nemlig fra Nürnberg til Anspach, Gemünd, Pfortheim, Rastadt, Kehl og Strasburg.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Den franske Keiser skal ganske have overladt Fyrstprimas at ordne Tydsklands Concordat med den pavelige Stoel til hvilken Ende der ventes en pavelig Legat til Paris med Fuldmagter.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Fra Paris er allerede ankommen adskillige Transporter med Møbler for det nye kongelige Residentsslot i Cassel.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
den vestfalske Armee siges at skulle være 30000 Mand; og skal Landet, saalænge til dens Organisation bliver fuldlidt, have en Division franske Tropper under Soults Commando.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Haag den 10de October. Efter flere Statskonferenzer i Haag ere Statsraaderne Goldberg og von Leyden afreiste til Paris, hvor der menei skulle afhandles Ting af største Vigtighed for holland. Sammesteds siges ogsaa Forhandlinger i foregaaende overordentlige Møde af det lovgivende Korps af være forberedte under beggge Monarkers Øine. Møden aabnes af den Jndenrigske Minister i Kongens Forfald, som befinder sig i Leu og skal paa nye være bleven upasselig.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Efter Sigende skal der foreslaaes nye Paalæg, for at tilliebringe en Sum af 12 Millioner, som endnu behøves.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Paris den 12te October. J alle vore Havne langs med Kanalen drives nu Krigsudrustningerne med overordentlig Jver. Med Tropperne paa de hollandske Kyster foregaae adskillige Omflytninger. Den hollandske Armee skal formindskes, hvorved kan spaa ses 11 Millioner Gylden. Den 2000 Mand stærke saakaldede Nordlegion, der bilbaanede Danzigs Beleiring, havde af Keiser Napoleon, faaet Valget, enten de ville træde i fransk eller forblive pohlsk Tieneste. Da denne Tilladelse blev bekiendtgjort paa Paradspladsen, løb det eenstemmige Svar af de Gemene: "Vivat Pohlen!" Officererne derimod vende tilbage til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Bladet Argus meddeler følgende bemærkninger til den engelske Regierings Declakation. "De Forsvarsgrunde, som i samme anføres - hedder det - ere de samme, som Allerede findes anførte i Ministerialbladene og tyve Gange Fiendrevne. At frygte for en fransk Expedition fra Kiøbenhavn imod Engelland var latterligt. "Frankerig har langt sikkrere og giennere Veie at angribe sin dødelige Fiende paa og at knuse hans umaadelige Tyranie. Paa Kiøbenhavns rygende Ruineer, i Aasynet af de røvede danske Skilde vover den engelske Regiering endnu at tale om sin Redelighed og sit oprigtige Fresønske. Denne afskyelige Spot ligner en Morders, som tilbød Slagtofferet for hans Dolkestik sit Venskab. Men nu, da Dannemarks Sag er ble den alle Nationers Sag, da det er berettiget til at vente den raskeste Hielp af disse, hvad har det da meere at frygte, eller hvad kunde det endnu haabe af den brittiske Høimodighed? Til Cette er ankommen en Capige, som af den afsatte Sultan Selim var sendt til Deyen af Algier, for at bllægge Krigen imellem ham og Tunis. Men han kom i det hæftigste Klammerie med Deyen og besluttede at flygte til Frankerig paa Eterretningen om Tronrevolutionen i Constantinopel. Tribunatet, som skulde have vedvaret til 1812, er ophævet ved et Senatuskonsult af 19de August, og holdt sit sidste Møde den 18de Septbr. Dets Forretninger skulle nu sammenflyde med det lovgivende Corps, som faaer 3 Commissioner, en for Lovgivnengen, en for den indre Bestyrelse og en for Finantserne. Disse skulle først undersøge, Lovforslagene, førend de forelægges det lovgivende Corps. Før sit 40de Aar kan i Fremtiden ingen vorde Medlem af samme. Tribunen Carion Nissas holdt en varin Lovtale over denne Forandring og fortslog en Tak Adresse til Keiseren, hvis Antagelse beseglede Tribunattets Forhandlinger. J det lovgivende Corps fremlagde Statsraad Boulay samme Senatusconsult, som han kaldte meere en Forbedring end Forandring, hvorved et unyttigt Navn forjagedes, da Tribunaterne var en Levning af Demokratiets urolige Jdeer, og havde Lemmerne erhvervet sig Hs. Majestæts Agtelse, var det skeet, fordi de vare visere end Indretningen selv.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Bladet Argus anstiller Betragtning over den i Marts Maaned fornyede Handelstraktat imellem Rusland og Storbrittannien, og siger, at det handlende Rusland derved kuns var i Grunden en storbrittannisk Kolonie. "Endelig har det russiske Kabinet indseet Fordelen af at aabne Hanne for alle Nationer og at ophæve de Privilegier, som ved Jndflydelse eller Bestikkelse var tilstaaet Engellænderne.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Blandede Efterretninger. Frankerig. Man er nu færdig med Billedhuggerarbeidet, der skal pryde Triumphbuen ved Tuillerierne, som kommer til at ligne Constantins og Severus's Buer i Rom og bestaaer af 3 Arcader, mellem hvilke staae røde Marmorstøtter med forgyldte Bronze=Capitaler. Over Midten skal Keiserens billede staae, kronet af Seieren. Den tredie Bog i den nye Handelslovbog bestemmer nogle ypperlige Forholdsregler ved Bankerotter. Hypotheker paa Fallitboens Eiendomme, som udstædes 10 Dage før Opbuddet, ere saaledes ugyldige. Overhovedet blive alle Acter og Betalinger, som sigte til at forfordeele de retmæssige Creditorer, annullerede. Banquerotteurens Person bevogtes. Handelstribunalet udnævner Agentere, hvortil Creditorerne kunne tages. Disse paatage sig Boets provisoriske Behandling. Dommen skal offentlig opslaaes og bekiendtgiøres i Aviserne m.v. I Paris er udkommet et politisk Skrivt under TitelAppellation til Kontinental-Magternes Ære. Ved at sammenligne Engellændernes Forhold imod Danmark og Spanien spørger Forfatteren : om man ikke kan betegne dem dermed, at Spanierne bleve overfaldne af Søerøvere og de Danske af Morderes Den nye Commet er bleven først opdaget den 17de Septbr. af Hr. Pons i Marseille, der erklærer den for en af de skiønneste, som i et halvt Aarhundrede har ladet sig tilsyne og giver Haab om, at man vil kunne see den en rum Tid, da dens Gang er Nordlig og den stedse kommer Jorden nærmere. Fra 1472 til 1758 følgelig i et Tidsrum af 286 Aar, har man kuns iagttaget 41 Cometer og fra den Tid derimod heele 49.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Den nye Broe over Saonefloden i Lyon skal hedde Tilsitbroen.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Ved Festen den 15de August illuminerede man Kirketaarnet i Ars ved Mosel saa overflødig, at det kom i Brand og opbrændte tilligemed Kirken og 4 omliggende Huse. Den reg rende Hertug af Hohensollern er ankommen til Paris, og det hedder, at han skal formæles med Storhertugen af Bergs Søsterdatter.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Engelland. Katholikerne i Jrland have indgivet et nye Bønskrivt, hvori de erklære, at det ikke er deres Hen sig; at giøre den protestantiske Geistlighed noget Indgreb, men at de blorønske, at maatte regieres efter samme Lo vi og være lige saa berettiget til borgerlige Embeder, som deres Medbrødre af den Protestantiske Religion. Et Krudttaarn fløi nyelig i Luften i Fevershavn, hvorved 6 Mennesker tilsatte Livet.
Berlingske Tidende, 1807-10-30
Høsten i Ostindien er af Mangel paa Regnslaaet saa aldeles feil, at man befrygter stor Hungersnød.