Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-14
(Fortsættelse.) Niende Møde. Proprietair Hansen forelæste det af ham indgivne Forslag angaaende Forbedring i Huus mændenes Stilling, hvilket Forslag gik ud paa i flere Henseender at indskrænke Huuseiernes Ret til at disponere over deres Huse, og navnligen paa at Husene enten kun maatte bortfæstes paa Mandens eller Konens Levetid, eller bortleies paa et bestemt Aaremaal, samt at Huusfæstere og Huusleiere, som tillige ere Familiefædre, ikke corporligen maa straffes af Eieren. Dette Forslag deducerede Proponenten nærmere ved at oplæse flere Bestemmelser i de Leiecontracter og Fæstebreve, der fra Fyen vare ham leverede. Den kongelige Commissarius yttrede at flere af de i Forslag bragte Bestemmelser ikke vare hensigtsmæssige og maaskee snarere vilde forværre end forbedre Huusmændenes Kaar. Med Hensyn til Revselsesretten bemærkede Commissarius, at det var tvivlsomt om en Godseier virkelig tilkom denne. Efterat flere af Forsamlingens Medlemmer havde yttret sig deels for og deels imod at en Comittee skulde nedsættes, blev Forslaget ved Afstemningen afviist med 40 Stemmer mod 26. Sognefoged Frederik Larsen oplæste derefter et Forslag om samme Gjenstand, hvilket ligeledes med 55 Stemmer mod 11 blev afviist. Professor Clausen, der havde anmeldt et Forslag om samme Gjenstand, tog nu dette tilbage, hvorefter Gaardmand Hans Christensen oplæste et Andragende fra endeel Beboere af Langeland og Fyen om at en Commission, maatte nedsættes angaaende Fæstegodsets Overgang til Selveiendom. Efterat Producenten havde oplæst dette Andragende bemærkede han, at da Kongen til Svar paa en ham i denne Anledning i Fyen overleveret Adresse, havde lovet, at denne Sag skulde blive taget under nøie Overveielse, tog han i Tillid til visse Kongens Ord, sit Andragende tilbage. Sognefoged Hendrik Larsen oplæste derefter et Andragende fra endeel (401) Beboere af Rørvig med flere Sogne, om at deres Fæstegaarde maatte overdrages dem til Selveiendom, hvilket Andragende ved Afstemning blev afviist med 65 Stemmer mod 1. Etatsraad Steenfeldt oplæste derefter et Andragende fra Borgerrepræsentanterne i Helsingør og en Revision af Skatteligningsvæsenet i Kjøbstæderne. Dette Andragende gik ud paa at indgaae med en Petition om at de Bestemmelser, hvorefter Skatteligningen i de forskjellige danske Kjøbstæder nu skeer, underkastes en Revision, og at derefter et Lovudkast maatte udarbeides, sigtende til at tilveiebringe størst mulig Lighed i Skattefordelingen. Den kongl. Commissarius fandt sig vel foranlediget til at gjøre nogle Benærkninger for at vise, at den omhandlede Reform ikke var paatrængende nødvendig, men da flere Medlemmer understøttede Andragendet, blev det med 42 Stemmer mod 2 vedtaget at henvise det til en Comittee, der kom til at bestaae af Farver Svane (49) Etatsraad Johnsen (40) Agent Bruun (40) Procurator Nye (29) og Cancellier. Hempel (25 St.) Etatsr. Steenfeldt havde frabedet sig at komme paa Valg. Tiende Møde. Præsidenten anmeldte, at han havde modtaget følgende Andragender: 52) Prof. Clausen. Andragende fra Pastor Lütken i Mehrn om huusvilde Almisselemmer. 53) Tømmermand Andreas Richter. Gjentagelse af hans i 1835 indgivne Besværing over formeentlig tilføiet Uret. 54) Prof. Clausen. Petition fra det pædagogiske Selskab i Kjøbenhavn om en selvstændig Overbestyrelse for det hele samlede Skolevæsen. 55) Kammerraad Drewsen, i Forening med Justitsraad With, et Forslag angaaende Salget af offentlige Stiftelsers, Lehnes og Stamhuses Bøndergods. 56) Mads Hansen. Andragende fra endeel Beboere af Skalbjerg i Wissenberg Sogn, indeholdende Ønske om at den nye Matrikul ei maatte indføres; hvilket Andragende Producenten ønskede afgivet til Petitionscomitteen. 57) Agent Voigt. Besværing fra Cancellieraad, Byfoged Bierfreund i Anledning af en hans Embede paalagt Byrde; hvilken Besværing ønskedes afgiven til Petitionscomitteen.