Berlingske Tidende, 1782-04-01
Enhver Studerende vil Hs. Majestæt vel allernaadigst have forundt Tilladelse at udvælge det Hoved=Studium, hvortil han finder sig meest tilbøyelig eller beqvem, hvilket de dog maae erklære strax ved deres Antagelse til Akademiet, paa det de kunde fra Begyndelsen af desbedre bestemme, hvilket Slags Videnskaber de frem for andre meest bør lægge Vindpaa. Ellers maa: 1) De, som have foresat sig at tiene i Krigstanden, foruden at fortsætte og videre forøge deres Kundskab i Historie og Geographie, fornemmelig lægge sig efter Mathematiken og især Krigs=Videnskaberne, men af de juridiske ikkun egentlig jus militare, samt den fornødne fundamentale Theorie af juri universali og den Danske Lovkyndighed. 2) De som maatte attraae Justits=Betieninger, giøre det egentlige stadium juris naturalis &civilis saavel Romano Germanici som Danico Norvegici til deres Hovedsag. 3) De, som have Hensigt til at lade sig bruge ved Gesandtskaber eller Hs. Majestæts Departement for de udenlandske Affaires, maae frem for alting beflitte sig, foruden en god Kundskab in jure publico & gentium universali, saavel paa de politiske Videnskaber i Almindelighed, som især de Europæiske Staters Forfatning og deres indbyrdes Jnteresse og Forbindelse, samt den saa kaldte Stats=Historie. Af den borgerlige Ret forskaffe de sig allene den fornødne almindelige Theorie. Samt endelig: 4) De der vil tiene ved de øvrige Collegier, foruden den forbemeldte Theorie af Grundvidenskaberne, samt en grundig Kundskab saavel i Oeconomie=Commerce= og Cammeral=Videnskaberne i Almindelighed tilligemed Naturkyndigheden, saavidt derhen hører, som i Hs. Majestæts Staters Love, lægge Vind paa fuldkommen at kiende disses Forfatning i alle Deele; Men for alle Studerende bliver det dog særdeles fornødent at erhverve god Øvelse i at skrive. Vel blive de Studerende her ikke forbundne til de ved Universiteterne brugelige Disputationer, dog maae dem ey heller negtes denne Øvelse, naar de have Lyst dertil. Derimod skulle alle, hver efter sin Alder ved Akademiet, holde Taller paa høytidelige Dage i det latinske, Danske, Tydske eller Franske Sprog. Disse Taler skulle baade udarbeydes med Flid af de Studerende selv, og desuden, førend de holdes, giennemsees af Professor i Veltalenheden, hvilken deri, som ellers, ellers, haver at see derhen, at de Unge kunde lære ey allene Rigtighed og Ziirlighed i enkelte Tanker og Udtryk i det Sprog, hvori de skrive og tale, men og Indretning af en vel affattet Tale, samt anføres til at tale offentlig med Held og Yndest, til hvilken Ende dem jevnlig skal gives Theematatil alle Slags Udarbeydninger af Fortællinger, Breve og andet, baade originale Danske og Oversættelser af gode fremme de Mynstere; Og som det er uomgiængelig fornødent for alle dem, der i sin Tid skulle bruges i Statens Tieneste, at have lært Hs. Majestæts eget Lands Sprog vel og grundig, saa skal og i Særdeleshed al muelig Flid anvendes derpaa ved dette Slags Øvelser. Sprogmesteren skal overhoved undervise saaledes i det Tydske, Franske og Engelske Sprog, at de beste Grammatikalske Regler, den rette Udtale, Ordenes egentlige og sande Forstaaelse, samt de ægte Vendinger i Stilen altid haves for Øyne; men i Særdeleshed bør han øve de Studerende i at tale med Færdighed og Orden, saavelsom at skrive en reen, jævn og flydende Stiil efter ethvert af disse Sprogs Natur. Underviisningen giver han paa Akademiets Auditorio i de paa Forelæsnings Reglementet ansatte Timer, og vil nogen for billig Betaling betiene sig af hans Underviisning i andre eller fleere Timer, kan det være tilladt, dog saaledes, at han ikke derved i nogen Maade forsømmer sin Tieneste paa Akademiet. Læremesterne i Riden, Fegten, Tegning og Dands, undervise ligeledes hver i sin Øvelse i de ved Reglementet ansatte Timer og skulle der beslitte sig paa de rigtigste, ordentligste og tydeligste Regler. De bør alle, som enhver Lærer udvise Høflighed og Sagtmødighed i deres Underviisning, men desuden bør Berideren og Fegimesteren nøye lempe sig efter den Grad af Legems Kræfter, som enhver Studerende, haver til at udstaae den Legems Bevægelse, som hører til hans Konst; Men for at lette noget den store Bekostning, som medgaaer for Akademiet paa at holde fornødne Heste til Rideskolen, vil Hs. Majestæt allernaadigst, at enhver Studerende, som vil lære at ride og ikke selv holder Hest, skal betale aarlig 10 Rdlr. til Akademiets Casse; De, som selv holde Heste, kan det være tilladt, at nyde for billig Betaling privat Jnformation paa Ridebanen uden for de offentlige Timer, om de det forlange, da Akademiets Heste ey maae bruges dertil. De andre Læremmestere tillades ligeledes at holde private Timer, naar de forlanges paa den Maade, som før et meldt. Til alle de Forelæsninger og Underviisninger, som gives de Studerende, skulle disse indfinde sig uden Forsømmelse, hver i Hensigt til sin forskiellige og tilforn forklarede Bestemmelse, samt derved udvise saavel al Lærvillighed, Flid og Agtsomhed, som anstændig Opførsel imod sine Lærere. Og paa det de Studerende, der have egne Hofmestere kunde af disse have saa meget større Nytte, saa er Hs. Majestæts allernaadigste Villie og Befaling, at Hofmesterne stedse skulle følge med deres Elever paa Professorernes Forelæsninger for desbedre at kunne igientage og forklare hvad der bliver læst De kunne og være tilstæde ved Underviisningen i Riden. Fegten og Dandsen, for ogsaa paa deres Side at paasee, er de unge Folk baade visse Fliid og iagttage den fornødne Forsig tighed, for at de ikke skulle komme til Skade. Til desto mere Opmuntring for de Studerende, skal Ove Hofmesteren med Collegio Professorum en Gang om Aare udsætte 2 Premier: den ene af en Guld=Medallie paa 3 Rdlr., og den anden af en Sølv=Medallie paa 10 Rdl. for dem, som maatte findes at have været de lykkeligste i at udabeyde en foresat Materie i en eller anden Videnskab. Sa mange af de Studerende ved Academiet, som ville, kund arbeyde for Præmierne og Prisen tildømmes af Over=Hofmesteren og Collegio Professorum samtlig, og om nogen ved denne Leylighed indgiver saadan en Prøve, som maatte en agtes at fortiene at trykkes, skal han have den Ære, at saadant hans Arbeyde under hans Navn bliver trykt paa Academiets Bekostning. Paa det at de Studerende kan gives desbedre Leylighed til at faae nogen Smag paa Øvelse i det Practiske, kan dem, især i deres sidste Aar, tillades, at saae Kundskab om de Deele af Amtets og Godsets Administration, som frem for andre kunde tiene dem til Veiledning i denne Henseende, saasom hvorledes Efterretninger søges, naar noget skal oplyses og forklares, Sager extraheres, rationes dubitandi & der dende deri udfindes og fremsettes, Erklæringer gives, Relationer indrettes og Forestillinger forfattes, hvorledes Ordres og Foranstaltninger i Amtets, Byens og Academiet Sager indrettes og udstædes, Hs. Majestæts Skatter bere nes og indkræves, Byernes Skatter lignes, samt offentlig Midler forvaltes, og endelig, i Henseende til Land Væsenet, hvorpaa et Jordegodses Velstand og Bondens Oeconomie er beroende, samt hvorledes Jordebogs Regnskaber bør forfatfattes, revideres og decideres med mere her henhørende. De Studerende skulle, førend de afgaae fra Academiet, ifald de ellers derfra ville vente noget testimonium publicum, examineres offentlig i de Videnskaber, hvilke de sammesteds, hver efter sin Bestemmelse have lagt Vind paa. Fo disse Fratrædelses Examina holdes en egen Protocol, hvilken, som før er meldt, føres af Professor Notarius, eller naar han selvexaminerer, da en af Repetenterne. Deri antegnes alle de under saadan Exammen givne Spørgsmaale og Svar, efter hvis Udfald Candidaten ved paafølgende Censue, gives Caracter af landabilis, haud illandabilis, eller non concontemmendus, alt efter hans Fortieneste. Og for de offentlige Examina ved Sorøe Academie, især i de juridiske og politiske Videnskaber kunde have desto mere Tilforladelighed, vil Hs. Majestæt allernaadigst, at begge Professores Juris examinere hver Candidat saaledes, at Professor juris civili tillige skal examinere i jure publico gentium og de politiske Videnskaber, og Professor Juris publici & Politices, ligesaa tillige i jure naturæ privato & civili. Til hver Examen skal paa engang foretages saa mange Deele af de Videnskaber, Candidaten efter sin Bestemmelse har lagt Vind paa, som Tiden kan tillade, uden at savne noget af den Udførlig hed, som en fuldstændig Exammen bør have; Og paa det tolkimonia academica kunde give den fornødne Oplysning og Vished om enhver Persons Fremgang, skal enhver Profesfor, saasnart han har examineret en Studerende i de samtlige Videnskaber, som denne under ham agter at profitere, udstæde under Haand og Segl et Attestatum saaledes, som han under sin Eed og Embeds Pligt vil tilsvare, hvori han nøiag tig skal tilkiendegive og forklare sine Tanker, saavel og Candidatens Sinds Gaver, som om hans Opførsel, Flid og Fremgang, i hver af de Videnskaber især, som han haver lagt sig efter, hvilke Attestata fra de samtlige Professores, som enhver Studerende have hørt, skulle tiene som Materialier for, og ey allene paaberaabes, men og extraheres i teltimonia academica, hvilke herefter skulle udstædes af Over hofmesteren og Professorerne samtlig. Jngen maae tillades at reyse udenlands, førend han enten ved Sorøe Academie eller ved Hs. Majestæts Universiteter i Kiøbenhavn eller Kiel, eller paa flere af disse Stæder tilsammen haver studeret i 4 Aar, og der saaledes anvendt sine yngre Aar, at han baade har erhvervet sig gode Caracterer for sin Fremgang i Videnskaberne, og tillige opnaaet modnere Alder og fornøden Skiønsomhed. Men naar det er skeet, vil Hs. Majestæt allernaadigst tillade dem, som derom i vedkommende Hs. Majestæts Cancellie maatte giøre allerunderdanigst Ansøgning, og kunde fremvise fornøyelige Testimonia, enten fra Universiteterne eller Sorøe Academie, at besøge fremmede Hoffer eller Universiteter. Paa det de Studerende saa meget meere kunne opmuntres til at beflitte sig paa anstændig og artig Opførsel, vil Hs. Majestæt allernaadigst forunde dem frie Adgang til Høyst sammes Kongelige Hof ved alle forefaldende Høytideligheder. De Studerende, som med berømmeligt Testimonio dimitteres fra Sorøe, vil Hs. Majestæt allernaadigst paa forregaaende allerunderdanigst Ansøgning, ved forefaldende Leyligheder unde et passeligt Sted ved Hs. Majestæts Collegier eller Departements, paa det enhver i eller under samme kan gives Leylighed at arbeyde og øve sig i de Forretninger, paa hvilke han fornemmelig har anlagt sine Studeringer, indtil han efter sin Alder og udvisende Beqvemhed kan blive befordret til virkelig Embede og Gage. For at der ellers kan haves saa megen fiørre Forsikring om den fornødne Præparation hos dem, der agte at tiene enten ved Kammerne, Occonomie= og Commerce=Collegium eller Departementet for de udenlandske Affaires, i de til saadan Tieneste især henhørende Videnskaber, vil Hs. Majestæt allernaadigst, at alle saadanne, naar de ville indtræde som Auscultantes ved bemeldte Collegier, skulle forud have taget paa Sorøe offentlig Examen i de politiske Videnskaber med god Caracter. III. Om Ordenen og Oeconomien. Alle Academiets Lemmer skulle staae under denne Hs. Majestæts allernaadigste Fundation og de Anordninger, befalinger og Foranstaltninger, som Hs. Majestæt fremdeles til Stiftelsens Bedste maatte finde fornødent at giøre. Naar nogen af Professorerne maatte foraarsages til at giøre een eller anden kort Reyse, maa han andrage saadant for Over=Hofmesteren og Collegio Professorum, samt skriftlig anmelde ved hvem af hans Collegis hans Partes imidlertid skulle besørges. Ligeledes maae og de Studerende i Collegio Professarum anmelde, hvad Reyse de maatte have fornøden at giøre enten i Sommer=Ferierne, som herved fastsættes til 4re Uger, eller paa andre Tider i fornødent Tilfælde, hvorom Collegium skiønner og paaseer, at saadanne Reyser ikke foretages uden gyldig Aarsag. Sprogmesterne, Læremesterne og Academiets andre Betiente anmelde saadanne Reyser hos Over=Hofmesteren allene og udbede sig dertil Tilladelse af ham. Alle saadanne Reyser maae skee paa Vedkommendes egen Bekostning, dog maa de tage Befordring af Akademiets Gods for billig Betaling, uden Paatale af Stædernes Vognmands=Laug. De Studerende bør i øvrigt i alle Tilfælde opføre sig paa en Maade, som er deres Stand og Studeringer anstændig. J de Timer, som de kunne have tilovers fra deres Studeringer, er det dem vel ikke formeent at giøre sig uskyldig og sømmelig Fornøyelser, men dermed maae dog altid haves den Jndseende, at de deraf ikke tage Leylighed til Udsvævelser og Forsømmelse i deres Studeringer og Øvelser. Af de Studerende, som erholde Værelser i Academiets Bygning, nyder enhver et Kammer med Stole, Bord, Speil og Sengested, samt Kost, Lys, Jldebrand, Tver og anden nødvendig Opvartning, saa og for en Tiener, om han haver nogen med sig, Kammer med Lys og Jldebrand, imod at betale for denne sidste 20 Rdlr. aarlig til Akademiet. Og ligesom Akademiets Bibliothek staaer de Studerende aabent til Brug i den Orden, som af Over=Hofmesteren med ColleDa Collegio Professorum nærmere fastsættes efter Fornøden, hed, saa holder og Akademiet til Afbetiening ved Forelæsningerne i Natur=Læren og Mathematikken en Samling af phystske og mathematiske Jnstrumenter og Maskiner. Til Fegtningen holder Akademiet de fornødne Flouretter, samt Heste med Ridetøy tilligemed de behøvende Folk til Opvartning ved Stalden og Rideskolen. Professor Theologiæ, som Stedets Sognepræst, nyder allene Jndkomsterne af Kaldet og intet videre til Løn af Akademtet uden allene en Gaard til Boelig, samt Udviisning til Brænde af Skoven paa den Maade, som saadant nu allernaadigst fastsættes. De andre Professorer, saavelsom Sprogmesteren og de øvrige Læremestere nyde derimod foruden Boeliger og Udviisning som før er meldt, en aarlig Løn i Penge, som udbetales af Akademiets Casse, efter det at Hs. Majestæt nu fastsatte Reglement, uden al Afkortning. Spisemesteren nyder frie Boelig med fornødent Huuse, raad og Brænde til sin Huusholdning og Kiøkkenet, men øvrigt ingen videre Løn, end de Beqvemmeligheder, som eragtes fornødne til denne Oeconomie, samt den Betaling ham tilstaaes for de Studerendes Spiisning. J Hensigt til denne sidste sluttes med ham en ordentlig Contract, som skal være indrettet efter det af Hs. Majestæt allernaadigst approberede Reglement, og bør ved denne Contract iblant andet udtrykkelig fastsættes, at han, naar nogen af de Studerende maatte blive syg, uvegerlig retter sig efter de Regler, som Afkademiets Medicus foreskriver om hans Diæt. Spisemeste. ren nyder sin Betaling ved hver Uges Udgang, men derimod betaler han selv alt hvad han behøver at indkiøbe og i Fald har derved giør nogen Gield, skal samme være Akademiets Casse vedkommende. Med hans Opsigelse retter det sig efter hvad i hans Contract nærmere fastsættes. Hver Middag indbydes een af Professorerne til at spise med de Studerende baade for at paasee at der holdes god Orden ved Bordet og for der at underholde nyttige Samtaler. Denne Spiisning betinges hos Spisemesteren det nøyeste skee kan. Til Opvartning ved Bordet holder Akademiet en Tiener eller Dugsvend, som skal have Viinen og Dekketøiet under sin Forvaring og Ansvar. Og skulle mere Opvartning udfordres, end han ene kan bestride, skulle de Studerendes Tienere, om der ere saadanne, bruges til at gaae ham der tilhaande efter en vis Orden og Omgang, som Over=Hofmesteren fastsætter. For Akademiets Regning skal og holdes en Fyhrbøder, som skal have det fornødne Tilsyn med de Studerendes Kakselovne, og besørge at Brænde dertil bliver bragt tilstæde samt antænde om Aftenen Lygterne paa alle Gangene i Hovedbygningen og igien udslukke dem Klokken 11 hver Aften, da enhver uvegerlig bør være paa sit Kammer og søge Rolighed. Paa de Studerendes Kammere, som have egne Hofmestere, bør disse have vedbørlig Tilsyn med Jld og Lys, Men hos de Studerende, som ikke have egne Hofmestere, skal Fyhrhøderen hver Aften indfinde sig til forbemeldte Tid for at tilsee dermed. Akademiets Vægter bør og flittig have Øye med og give Rapport, om han efter Klokken 12 om Natten seer Lys paa noget Kammer, paa det derimod kan føyes Anstalt. Forde Studerende, som ey selv holde Tienere, besørger Fohrbøderen at de faae deres Linnet i Tvetten og bringer dem det derfra tilbage. Paa Kammerne skal daglig holdes reent, hvilket besørges i Spise=Timerne. Naar nogen af de Studerende bliver syg, føyer Over Hofmesteren de fornødne Anstalter, ey allene at ham forskafsees alle fornødne Beqvemmeligheder med Kuur og Opvartning, men og, om Sygdommen skulle være smitsom, at ham kan blive anviist et saadant Sted, at Sygdommens Udbredelse til andre kan vorde forebygget. Enhver, som af Akademiet bliver forsynet med Huusgeraad eller andet Jnventarium, skal give sin Qvittering for samme og være ansvarlig for al den Skade, som det tilføyes ved hans eller hans Tieneste Folks Forseelse. Og paa det der fra Tid til Tid altid kan haves Underretning om, hvorledes saadanne Ting holdes i Stand, skal den, der ellers har dem under Regnskab 4 Gange om Aaret holde et Eftersyn derover, hvis Udfald han melder for Over=Hofmesteren, og hvad som da befindes forfaldet, uden at det kan lægges de Brugende til Last, besørges igien istandsat for Akademiets Regning, hvorimod de Brugende af Over=Hofmesteren tilholdes selv at sætte i Stand igien, hvad de maatte findes at have mishandlet.