Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-08-24
Udenlandsk. Frankrig. Den 11te Aug. har Søeministeren, erholdt Efterretninger fra Admiral Villeneuve over Søesegtningen den 22de Julii, som er dateret ombord paa Bucentoure den 27de Julii, 40 Lieues vestsydvest fra Cap Finitterra, saa lydende: Den combinerede Flaade er afseilet fra Martiniqve den 5te Julii og indtraf den 9de Julii paa Høiden af Finisterra, hvor han blev holdt tilbage af ostnordostlige og nordostlige Vinde, mod hvilke han uden at komme videre frem, maatte kjempe til den 22de Julii da han fik Øie paa 21 fiendtlige Seil. Han formerede strax Eskadren i Slagtorden, og Admiral Gravina gav den spanske Eskadre Signal at stille sig i Spisen af Linien, og selv stillede han sig i Spidsen af den combinerede Eskadre. Veiret var yderst traget; de styrede løs paa Fienden, der ligeledes styrede løs paa dem i en lang Linie, sansynlig i den Hensigt at bringe deres Ariergarde mellem en dobbelt Jld. Taagen blev stærkere. Admiral Gravina udførte alle hans Signaler med største Kiekhed, og begyndte Fegtningen. Men Taagen blev da saa tyk, at det var umuelig at see noget og hvert Skib kunde knap see andet end dets forreste Matroser. Kanonaden begyndte. Vi skiød næsten bestandig efter Skinner af den fiendtlige Jld. Først imod Enden af Fegtningen blev det saa lyst at han for et Øieblik kunde see et Skib med spansk Flag, som havde strøget. Næst ved dette laae 2 fiendtlige Skibe, hvoraf det ene havde mistet alle sine Master, og det andet en Tredækker, sin lille Mast, og var meget beskadiget paa Touværket. Den tykke Taage bedækkede den Gang hele Avant- og Ariergarden og satte ham udaf al Stand til at udføre nogen Maneuvres medens han opdagede at hele Fegtningens Fordeel var paa den combinerede Flaades Side. Om Natten blev begge Eskadrerne ved hinanden. Jmidlertid syntes han at Fienden trak bort. Da det blev Dag, saae de ham langt under Vinden for dem. Alle fra de franske Skibe indløbne Raporter vare tilfredsstillende og Admiral Gravina viste sig fuldkommen resolveret til at forfølge og angribe Fienden paa nye, og de opdagede at have mistet de 2de spanske Skibe Firme og Raphael. Admiral Villeneuve befalede at formere Slagtorden og lod seile løs paa Fienden, men det var ikke mueligt hele Dagen den 23de at bringe ham til Fegtning. Han beskiettigede sig hele Natten igiennem med at holde Flaaden, i Orden, for i Dagbrækningen den 24de at kunde igien begynde Slaget, men Fienden, som laae langt fra dem hidsede Seil, og søgte at undgaae Trefning, og da han saae det var umuelig, at tvinge Fienden til Fegtning, saa troede han, at han ei længere burde holde sig fra Hensigten af hans Bestemmelse, men at rette sin Fours saaledes, at han ifølge sin Jnstruction kunde forene sig med Flaaden, i Ferrol. Det eneste han veed om de 2 spanske Skibe, er: at Skibet Firme mistede sine 2 store Master strax i Begyndelsen af Slaget, og hvad Skibet Raphael angaaer, saa troer han, at det som en slet Seiller, var falden under Vinden, og den første Dag kommen fra dem. Jøvrigt var Taagen saa stærk at han ikke kunde skieldne Fiendens Styrke, men Dagen efter Slaget saae han 14 Skibe, hvoraf 3de Tredækkere, og de fleste beskadigede. Er det sandt som Capitainen paa Skibet Dide forsikrer, der før Slaget nøie har reconosceret Fienden, da var han 15 Skibe stærk, hvorfore han mener, at det ene er forsvunden i Slaget. Jmidlertid siger han, Var Fegtningen for begge Magter ærefuld. Antallet paa de Døde og Saarede var ham ikke endnu bekiendt. Kun beklaget han at Capitain Perone paa Skibet Jntrepide er dræbt, og Capitain Roland paa Skibet Atlas er saaret. Admiralen melder og, at den engelske Kaper Mars paa 14 Kanoner, med dens rige spanske Prise, Minerva hvis Ladning var af 5 til 6 Millioner Frankers Værd, er tagen af hans Flaade.