JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Prindsen af Conde, hvis Corps viiste et udmærket Med, havde indtaget Steinstadt. General Nauendorf farcerte Posterne af Canderne. Natten, Troppernes overordentlige Udmattelse, og det bestandig tiltagende forskrækkelige Veir forhindrede andere Forsøg paa at drive Fienden fra de dominerende Høie bag Schlingen. Colonnerne forbleve under Gevær paa Valpladsen, og, da den fiendtlige Flanke var tourneret ved Erobringen af Candern, saa var Fuldbyrdelsen af Seiervindingen ufeilbarlig den følgende Morgen. Denne Vished bevægede Fienden til ikke at udsætte sig for noget formeligt Nederlag, og den 25de i Dagbrækningen var Stillingen bag Schlingen forladt, og Fienden trak sig derpaa over Rhinen ved Huningen tilbage. Efterat nu Fienden havde forladt den hele høire Rhinstrandbredde, lod H. K. Høihed er tilstrækkeligt Corps blive tilbage under Fyrsten af Fyrstenbergs Commando, for at dække denne Egn, og ilede med de øvrige Tropper til Egnen af Offenburg, for med Alvorlighed at drive paa Jndtagelsen af Fortet og Broehovedet af Kehl. Grev Colloredo har imidlertid gjort alle Forberedelsesanstalter til at angribe denne formedelst sin Beliggenhed saa faste, og fra Strasburg med alle Forsvarsmidler saa rigelig forsynte Post. De til Jndslutningen fornødne Værker ere for det meste bragte i Stand, og H. K. H. vil, saasnart Omstændighederne tillade det, ikke lade et Øieblik gaae forbi, førend han skrider til et virkeligt Angreb. Den 21de gjorde Fienden et Udfald fra Kehl, sandsynlig for at forstyrre Arbeidet paa vore Forskandsninger; men han blev, uden at opnaae sit Øiemed, drevet tilbage ind i Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Om Overgangen over Rhinen, om Feldtmarskallieutnant Kray lod forsøge om Natten til den 22de October med nogle Detachementer ved Neuwied, bliver i Hoftidenden anført, at Fienden derved har lidt et betydeligt Forliis, og at vi kun have mistet 200 Mand. J øvrigt er ved dette Foretagende opnaaet den væsentlige Fordeel, at Fienden, fra hvilken er taget endeel af hans Pontoner, og Broen ved Neumied bleven ødelagt, ikke saasnart kan forsøge noget offensivt Foretagende der i Egnen, eller nogen Overgang.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Bozen, den 7de November. General Landon har i Forgaars med sin Colonne fordrevet de Jeg kan i Dag melde Dem den vigtige Efterretning, at Franske fra Trient. Han brækkede og den 2den fra Cles, angreb den 4de en fiendtlig Leir af 900 Mand ved Cadine, drev den indtil Buco di Vola, hvor den paa nye gjorde Modstand, men endelig i fuld Uorden retirette over Lorenzbroen til Trient, og afbrændte Broen efter sig. - Om Natten derpaa lod General Landon samle alle de Skibe, som han fandt ved Etsch, satte den 5te i Dagbrækningen over samme Flod, og trak ind i Trient, som Fienden paa det hurtigste havde forladt om Natten. Omtrent 100 Fanger bleve gjorte af Fiendene Arriergarde. – Efter Privatbreve ere de Keiserlige Tropper, ogsaa allerede trukne ind i Roverede. C. Sk. J dette Øieblik faaer man her den sikre Efterretning, at General Alvinzy har den 4de besat Bassano, og at de Franske havde trukket sig tilbage fra denne Egn til Vicenza, Den Keiserlige General Mitrowsky har besat Ponte deel Eiemon Roeca, Castel della Scala og Høiene af Corolo og Grino. Man forsikrer, at det med det første maae komme til en afgiørende Trefning. Overgeneral Buonaparte skal trække fin hele Magt tilsammen ved Mincio, og vil der vove en Hoved træfning.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
London, den 8de November. Den Krig, som Kongen af Spanien, i Følge sin Alliance, med den franske Republik, har erklæret os, tvinger Regieringen til nye Anstrængelser. Admiral Colpons, som hidtil har trydset med 13 Linieskibe ved de franske Kyster, siges at skulle tilbringe Admiral Jervis i Middelhavet en anselig Skibsforstærkning, hvilken sidste har maattet ophæve Blotaden for Coulon. Regieringen udstæder nu Kaperbreve mod de spanske Skibe, og har ladet Lordmajoren i Dublin officiel bekiendtgiøre vedden der værende Statssecretair, det spanske Fredsbrud Til Lissabon, hvor vor fra Madrid afreiste Gesandt, Lord Buteer ankommen, for om muligt at søge at beholde det der værende Hoffes Venskab, skulle alle paa Øerne Wight, Jersen og Guernsey liggende Emigranteorpser blive sendte, for at giøre Bistand mod et spansk Angreb, i Fald den portugisiske Regiering ikke allerede har forenet sig med Spanien imod Engeland, De nyeste Efterretninger fra Gibraltar gaae til den 13de October, paa hvilken Dag Admiral Mann laae der for Anker med 7 Linieskibe og 30 Coffardieskibe, og alle Anstalter bleve føiede til at slaae Spaniernes Angreb tilbage. Morerne og Jøderne havde forladt Fæstningen, og de engelske Jndbyggere vare trukne i Leir ved Spidsen af Europa. Ved Spidsen af Cabaretta forsamlede sig mange spanske Kanonbaade og andre bevæbnede Skibe. Admiral Jervis var med sin Flaade beskieftiget med at escortere Transport= og Coffardie Flaaderne fra Corfica til Gibraltar, og at dække Rømmingen af den genuesiske Øe Capraja og den toscanske Øe Porto Ferrajo, samt at lade de brittiske Tropper bringe derfra til Gibraltar Skibet Hove, som har bragt denne Efterretning hertil, saae ved Carthagena 17 spanske Linieskibe, til hvilke endnu, andre fra Carthagena af skulde støde, og derpaa forene sig med Toulonnerflaaden.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Den 5te er Statsbudet Wiffins afreist til Paris med nye Forholdsorte fra Regieringen til Lord Malmesburg. - De Regieringen kiøber for den Kongelige Tieneste de i Saldannahaven tagne 3 hollandske Linieskibe og 5 Fregatter, og Priis eller Præmiepengene blive betalte af denne Kiøbesum til den Elphinstonske Flaade; saa regner man, at hver Capitain paa den Linieskibe af benævnte Flaade vil bekomme 3000 Pund Aldrig var vel nogen Expedition saa lidet indrettet til et lykke, ligt Udfald, som Admiral Lucas's. Med 3 Linieskibe og Fregatter uden Landingstropper skulde han borttage en Besidsiddelse, hvori Linienibe brydsede paa Kysterne, og Forterne vare besatte med talrigt Artillerie, og over 6000 Mand Land tropper. Havde endog den franske Admiral Richernes Flaad stødt til ham, hvilket i Begyndelsen skal have været Planen, saa havde dog Caps Erobring blevet et vanskeligt Værk: Catisrube, den 11te November.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Det er kun alt for vist, at de Franske endnu ere i Besiddelse af det hunningste Broehoved paa denne Side af Rhinen, og den derværende Rhinde. De Keiserlige have allerede adskillige Gange formelig opfordret dem til, enten at overgive sig eller at forlade deres Batterier paa Broespidsen og Rhinden men de Franske have hver Gang svaret: "J maae erobre dem De maae altsaa angribes ligesom Kehl med den yderste Magt og Stormløben. Af denne Aarsag bliver ogsaa Antallet paa de Keiserlige Tropper ved det hunningske Broehoved bestandig talrigere, Artillerie og Munition bringes derhen i Mængde og de Keiserliges Løbegraver skulle snart blive bragte i Stand, til en formelig Beleiring.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Paris, den 11te November. Admiral Richerys Flaade er nu, efter den vigtige Evedition paa Newfrundland, den 5te lykkelig ankommen til Ro sort, og altsaa undgaaet de talrige engelske Eskadrers Forfølser, som lurede efter ham paa Kysterne. Søeministeren bekiendtgjort i Gaar i en Skrivelse til Directoriets Præsiden, denne lykkelige Tilbagekomst, hvori endnu anføres: at Antallet paa de ladte Fartøier, som Richern har taget ved Newfoundland, beløber sig til over 80 ; at han formedelst de engelske Skibes store Overmagt, som krydse paa de franske Kyster ikke har fundet for godt at tage sine gjorte Priser med sig, men ovbrændt og nedsænket dem, efterat han havde taget den beste Deel af Ladningen ud; at han ogsaa kun har bragt 300 Fat ger med sig fra denne Expedition til Frankrige, efterat har havde sendt de øvrige paa deres Parole til Halifax at han endelig har detacheret af sin Flaade 2 Linieskibe og 1 Fregat til en anden Expedition, og allerede har, endog af fiendtlige Beretninger, den Underretning, at de havde paa Kysterne af Labradore erholder store Fordeele. Paa den tilbagekomne Flaade befinder sig neppe 1000 Syge. En fra Jamaica til Engeland bestemte Koffardieslaade skal efter denne Beretning være forulykket, og gaaet under i en stærk Storm. - Af den spanske Flaade under Admiral Langara ere den 29de October 2 Linieskibe og 3 Fregatter, som havde lidt nogen Søeskade, indløbne til Toulon. Den spanske Flaade selv krydsede da endnu i Nærheden, af Toulon. Til Marseille kom paa en Dag den 27de October, henimod 50 Coffardieskibe fra Genua, Livorno. Antal let paa de Linieskibe, som blive udrustede i Brest, beløber sig til 15, men de mangle endnu mange Fornødenheder.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Haag, den 12te November. J Conventens Forsamling den 8de blev den ubehagelige Efterretning bekiendtgjort, at Engelænderne havde borttaget vor til Cap under Admiral Lucas afsendte Eskadre. Paa Sti bet Maria, som ogsaa sammesteds er falden i Engelændernes Hænder, vare Krigsfornødenheder tilligemed andre Vare, og Landingstropper. Benævnte Skib var allerede i Begyndelsen af Aaret gaaet fra Texel. Paa nogle af Conventlemmernes Forestilling blev decreteret, at Commissionerne for de udenlandske Anliggender skulde befuldmægtiges til at raadslaae med Finants- og Marinecommissionen om Midler til at erstatte dette Forliis saa hastigt, som mueligt. J Forsamlingen den 10de blev endelig Planen til det bataviske Folkes Constitution overleveret; men, endnu førend samme blev oplæst, reiste der sig Vanskeligheder, hvorfor der blev decretteret, at der paa Mandag skulde blive gjort Begyndelse med sammes Oplæsning. Borgeren Kastele sagde herpaa :at han efter Planens Oplæsning vilde sige sin Mening derom, saasom han indsaae, at den ikke var grundet paa een og en udelelig Republik, og altsaa ikke kunde svare hverken til Conventens eller Folkets Forventning. Foruden Repræsentanten, Kastele vare der endnu andre, der ligeledes vare af den Mening, at der i Planen ikke var seet paa Republitens Eenhed og Uldelelighed, men paa Forderalismus. Der torde altsaa reise sig store Debatter ved sammes Undersøgelse. - De i Dan kirchen indskibede Tropper vare endnu ikke den 1ste hujus afseilede derfra. De befinde sig paa 16 Transportskibe, hos hvil ste og desuden ere nogle og 40 Corvetter. Disse Troppers Bestemmelse er endnu en Hemmelighed. - For Høiden af Texel krydse 14 engelske Krigskibe og andre bevæbnede Fartøier.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Wien, den 12te November. Officialberetningen for i Dag indeholder en fuldkommen Bekræftelse paa Efterretningerne fra Botzen. Fienden har forladt Bassand og Strandbredden af Brenta, og trukket sig tilbage til Vicenza, saa at General Hohenzollern kunde den 3die ubehindret fatte Posto i Bassano, og General Liptai i kontaniva ved den venstre Brentastrandbred. Grev Mitrowsky besatte den 3die Castel della Scala. Paa at udhvile af den besværlige March tog General Alvinzy en god Stilling, mellem Bassand og Vicenza. General Davidowich melder at General Landon har besat Trient, og at Prinds Reus, General Spørk og General Buckassowich ere trængte fremmed endnu stærkere Colonner over de besværlige Bierge og have slaget mange fiendtlige Colonner tilbage. General Davidswichs Hovedmagt var ved Beretningens Afgang ved Trient, Forposterne gik indtil Muttarello og Levigo, og mange 100 fiendtlige Fanger med mange Officerer vare indbragte. Man tvivler her meget paa, at Kongen af Neapel vil ratificere sin Fredstractat med Frankrige. Man paastaaer ogsaa, at Prindsen af Belmønte slet ikke skulde have sluttet denne Fredstractat i Paris, dersom General Buonaparte ikke havde opholdt en neapolitansk Coureer, som skulde bringe Prindsen den Ordre, at forhale Tractatens Undertegnelse. Dette vidste Buonaparte, og holdt af den Aarsag Coureren tilbage, hvorpaa Prindsen, som i Paris forgieves ventede paa nye Jnstruxer, endelig besluttede sig til at undertegne en for sit Hof ikke skadelig Tractat.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Frankfurt, den 15de November. I Dag vil man forsikre, at Vaabenstilstanden for Manheim var allerede saa vidt aftalt imellem den der værende Keiserlige og franske Generaler, at de Franske skulde gaae tilbage indtil bag Linierne af Qucick, og de Keiserlige blive staaende bag Speyerbach, men Landet imellem begge disse smaa Floder ansees for neutralt. Hvo af begge Parter skal blive i Besiddelse af Kaiserslantern var endnu ikke bestemt, dog troer, man, at det skulde tilfade de Franske. J Neuwied har begge Parters Generaler ligeledes været i Conference, men endnu er intet blevet aftalt. - Med Angrebet paa Kehl gaaer det langsomt. J det mindste bleve Anstalterne dertil fortsatte endnu den 12te. De Franske have stærkt befæstet Kehl, og skulle deri have en Besætning af 10000 Mand, som de fra Strasburg af bestandig kunne lade afløse ved friske Tropper.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Nederelben, den 21de November. Den i den parisiske Journal, des Defenseurs, bekiendtgjorte Efterretning, om et i Jrland udbrudt almindeligt Oprør, hvilken er bleven meddeelt Conventen i Haag af den franske Gesandt Noel, er gandske ugrundet, og de nyeste Breve, og Blade fra London af 8de og 11te hujus melde ikke et Ord derom. Det nyeste officielle Parisiske Blad Redacteuren af 11te melder ligeledes intet om en saadan almindelig Opstand: men siger blot i en ikke officiel Artikel; "Man sporer ofte enkelte Bevægelser i Jrland, hvilke vare Forløbere for en almindelig Opstand." De nyeste Breve fra London tale om et Opløb, som har været i Belfast, i Følge hvilket man der har spærret Comoediehuset. De melde ogsaa, at en Fregat af Admiral Kinsmilles Eskadre har opbragt et Skib til Dublin med 30,000 Geværer, som skulde have været bragt i Land i Egnen af Belfast.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Kiøbenhavn, den 25de November. I Gaar gil Capit. M. Wiborg til Ostindien med Cargaison, for particulair Regning; Capit. P. S. Schmidt til Guinea. med Cargation og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Ved Tallotteriets 614 Trækning i Altona udkom: No. 19 10 84 28. 65.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Vacancer, Sognekaldet til Schagen udi Aalborg Stif 262 Rdlr. Sognekaldet til Stangvigen i Tronhiems Stift3600 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Avrkrigskors. Natten til den 12te i denne Maaned de de min Hustrue An Dorothea Petronelle Knoph i en Alder af 29 1/2 Aar. Familie og Venner, og enhver som kiendte den Afdødes Værd, indseer og deeltager udi mit og mine 6 Børns Tab; herom er jeg forsikret uden skriftlig Bevidnelse. Laurvig, den 19de November 1796. Schvingel.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Den 22de har det behaget den Almægtige at bortkalde fra mig og tvende umyndige Børn en god og stræbsom Koni sin Alders 32 Aar, efter tvende Aars Sygdom af Vattersen. hvilket herved bekiendtgiøres for Slægt og Venner, frabedende mig al Condolence. A. Werligh, Copiist i Hof= og Stads=Reteen.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Jndbydelse. Overbeviiste om Vigtigheden af den Sandhed, at en almindelig Oplysning blandt alle Stænder altid bliver det kraftigste Hovedmiddel til at befordre et Lands Opkomst, Mennerers Dyd og fælles Lyksalighed, forenede sig nogle af Jslands Embedsmænd den 19de Julii 1794 paa Laugtinget ved Oxer gaae til et Selskab, som ved flere Medlemmers Tiltrædelse kort derefter gav sig Navn af det Jslandske Land=Oplysnings Selskab. Dets Hovedformaal og Bestræbelse skal være ved opbyggelige og smagfulde Skrifters Udgave i det Jslandske Sprog, saavel originale som oversatte, samt de forhen udgiv nes Rettelser og Forbedringer at udbrede i Island en almindelig Oplysning, vel blandt alle Stænder, men dog fornemmelig blandt Bondestanden, til hvis Begreber den større Deel af de udgivende Skrifter bliver læmpet. Det forestaaes i Stiftamtmanden i Island Hr. Olav Stephensen som Præses, og endskiønt det endnu ikke har faaet Efterretning fra Landets Fiærneste Egne og Fremgangen af dets circulerende Jndbydelseplaner, tæller nu allerede 200 Medlemmer, hvoriblandt alle Jslands vigtigste geistlige og verdslige Embedsmænd. Saasnart det Høikongelige Danske Cancellie var forrige Aar underrettet om dette Selskabs Oprettelse og Formaal, behagede det Høisamme at opmuntre Selskabets Bestræbelser, saavel ved adskillige forundte Friheder, som især ved gunstigst Tilsagn om Høisammes mægtige Understøttelse i Fremtiden. Men da det særdeles vilde forøge dette Selskabs Anseelse og Kræfter til at kunne med Hæld og Eftertryk arbeide sig alt nærmere frem til hiint store Maal, eller almindelig Oplysnings Udbredelse som Kilden til Dyd og Lyksalighed, indbydes hermed samtlige Jslands= og Fædrenelands Venner, uden for Jsland, at deeltage i dets velmeente Bestræbelser ved Jndtrædelse i Selskabet, hvortil ikkun forlanges, at de Lysthavende tegne deres Navne, Stand og Boepæl, enten hos de kongelige Embedsmænd, som paa Selskabets Anmodning maatte forevise særskilte Jndbydelseplaner, eller Hr. Agent Gyldendal i Kiøbenhavn og hans Commissionairer i Norge og Provindserne, som saadanne Planer maatte tilstilles; da enhver tillige behager i en afdeelt Rubriqve at indtegne det aarlige Indskud, han agter at offerere Selskabet, som bestemmes efter eget Gotbefindende, men erlægges tillige strax, og siden aarlig ved Nytaar til høibemeldte Herrer; Selskabet vil derimod ei allene ved en trykt Fortegnelse over samtlige Medlemmer hædre disse Patrioters Navne, som Befordreres af Oplysningens Udbredelse til Jslands Hæld, men endog med hvert Aars Skibe fra Jsland afsende til Hr. Agent Gyldendal i Exemplar af de Bøger, samme til ovenbemeldte Øiemed be siger udgivne, for enhver Medlem, som ikke indskyder mindre ind 2 Rdlr. aarlig, ligesom Hr. Agenten og vil lade Tiden til templarernes Afhentelse hos sig, efter deres Modtagelse, hvert Aar fra Jsland, offentlig bekiendtgiøre.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Det Jslandske Land=Oplysnings=Selskab. NB. De Skrifter, som Selskabet hidtil have udgivet og hvoraf mig nu Exemplarer ere tilstillede for at overleveres til dem, som det gunstigst maatte behage at understøtte Selskabet. med aarligt Bidrag, ere følgende : Minnisverd Tidindi fra Nyeari 1795. Asamt Agripium thær nyustu frönskuStiöruarbiltinger, af Magnusi Stephensen (Prisen er ellers for andre Kiøbere 2 Mk. 8 s.) Qöld Wokurner, 1794, af Dr. Hannes Finnsyni (a Mr.) Suman Gidt handa Hiörnum fra Gudmundi Jansyni Profasti i Arnesesysslu &c. (2 Mk. 8 s.) Samthyektir hins IslændskaLands-Uppfrædingar Felags (i 2 s.) Fimtygi Passin Pfalman, orktil af Sna laligrimi Peturssyn (i Mk.) Ovenstaaende Skrifter, tilligemed Planen, faaes hos Agent Gyldendal, som Selskabets Commissionair, i Kjøbenhavn, i Klareboderne No. 9.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Fra Pressen er nylig udkommen: Undersøgelse om hvad der i nu bør og kan foretages med den Kiøbenhavnske Waysenhuus Stiftelse, efterat dens Bygninger ere afbrændte. Et Forsøg til Besvarelse af de desangaaende offentlige fremsatte Spørgsmaale af C. Pram; faaes hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høibrostræde og Læderstræde No. 64 for 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Bey Proft & Storch, auf der Børse No. 11, 12 und 13 sind fur das Jahr 179, følgende nene Taschenbücher zu haben: 1) Beckers Taschenbuch zum geselligen Vergnugen mit Kupsern und neuen Tanzen von Pannenberg, gebunden und in Futteral, 1 Rdlr. 64 s. 2) Beckers Taschenbuch forGardenfreunde mit Kupsern, gebunden i Rthlr. 48 s. 3) Jahrbuch ziir belehrende Unterhaltung for Damen von Ebert mit Kupfern, gebunden und in Futteral 1 Rbdlr. 40 s. 4) Göttinger Taschenbuch mit Kupsern, gebunden in Futteral 80 sk. Dasselbe auf Franzbsisch 80 sk. 5) Göttinger Musenalmanach mit Musit und Kupfern, gebunden und in Futteral, 1 Rthlr. 16 s. 6) Gothaer Taschenbuch mit Kupsern, gebunden uin Futteral 80 sk. Dasselde fransisch 80 sk. 7) Leipziger Taschenbuch for Franenzimmer, zum Nuten undVergnugen, mit Kupsern, gebunden u in Futteral 1 Rthlr. 3) Tagliches Taschenbuch for alle Stande mit den neuen franzosischen Calender in rothen Saffian gebunden 1 Rthlr. 9, Revolutions=Almanach geheftet mit Kupsern 1 Rthlr. 48 s. 10) Offenbacher Taschenbuch mit Kupsern, gebunden u in Futteral 48 s. 11) Neues Taschenbuch for Aerste und Nichtartte, herausgegeben von Gruner, gebunden uin Futteral, 1 Rdlr. 64 s.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Sørgetale over Hendes Majestæt Enkedronning Juliane Marie, holdet i Hans Majestæt Kongens Jalais over 1 Thess. Cap. 4. v. 13. 14. af Dr. Christian Bastholm, Hans Kongel. Majestæts Confessionarius, faaes tilkiøbs hos Agent Gyldendal i Klareboderne No. 9 paa Trykp. for 8 s., indheftet for 12 s., paa Skrivp for 10 sk. og indbunden 16 s.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Fra Pressen er nu udkommen: Beskrivelse over Kongeriget a Norge, Øerne Jsland og Færøerne, samt Grønland, efter ældre og nyere, trykte og haandskrevne, geogranhiske. corographiske, topographiske, statistiske Skrivter, Afhandlinger og Efterretninger, saavelsom ved Brevvexling og ellers erholdte Oplysninger, forfattet i alphabetisk Orden af Lars Hefs Bing, Kongel. Majest. Birkedommer og Skriver paa Læssøe under Hiørring Amt i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Dette Værk, som er 57 Ark i stor Format og compres Tryk, leveren. at Subskribenterne for 2 Rdlr. paa Tryk= og 2 Rdlr. 4 Mk. paa Skrivpapiir, hvilken Priis endnu skal staae de Lysthavende aaben til Maimaaneds Udgang i næste Aar; men fra den Tid bliver Prisen 2 Mk. høiere, hos Forlæggeren Agent Gyldendal i Klareboden No. 9 i Kiøbenhavn, samt hos hans Commissionairer i Danmark og Norge og paa de Steder, hvor Subskription er modtagen. stra Trykken er nu udkommen: Europæisk Statskyndighed anden Deels 1ste Stykke, om Sverrige og den Russiske Stat; udarbeidet af Frederik Thaarup, overordentlig Professor i Statistiken ved Kiøbenhavns Universitet, som en Fortsættelse af Tozens Statistik, 1ste Deel, der fra Professor Steenstrup udkom i Aaret 1787 og afhandler, foruden en Jndledning i Almindelighed, Staterne Portugal, Spanien, Frankrig og Storbrittanien, og koster paa Trykpapiir 1 Rdlr. 1 Mk., paa Skrivp. 1 Rdlr. 3 Mk. Denne nu udkomne Fortsættelse koster indheftet i Omslag 3 Mk. paa Trykpapiir og 3 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir, hos Forlæggeren Agent Gyldendal i Klareboderne No. 9. Fortsættelsen heraf skal følge saabastig mueligt. Fra Pressen er nu færdig andet Binds andet Hefte af MaU gazin for den nyere Kirkehistorie, samlet af det Siellandske Stifts Archiv og udgivet af Stiftets Biskop Dr. Nicolai Edinger Balle. Dette Hefte, som er 38 Ark i stor Or tav, leveres til Subskribenterne for 1 Rdlr. 1 Mk. paa Trykp. og 1 Rdlr. 3 Mk. paa Skrivpapiir, indheftet 6 sk. mere, fra Agent Gyldendals Boglade i Klareboderne No. 9, hvor og endnu disse 2de Bind kunne bekommes complet for 3 Rdlr. 2 Mk. paa Trykp. Gode Borgeres ædle Handlingers 4de Binds 1ste Hefte faaes i E i Bogladerne og paa gammel Mynt No. 158 for 28 s. Den lykkelige Familie. En nye original Commedie i een Act af Bernhard Henrich Beck, sælges heftet for 16 s. paa Børsen No. 3. P. Liunge. underviisning for unge Fruentimmer som selv ville beførUge deres Huusholdning, 2 Dele. Den første Deel indeholder om Jndslagtning, Nedsaltning, Syening, Reengiør, ning, Vaskning, m.m. Den anden Deel indeholder en fuldstændig Koge, Bage og Sylte Bog, med Anviisning til Anretninger stukne i Kobber. Begge Dele koste indbundne 10 Mk., og faaes paa Børsen No. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1796-11-25
Fra Pressen er udkommen: Den Gutmanske Families Reiser. d) En Bog for Ungdommen af Chr. Conrad Dessel, 1ste og 2den Deel, oversat af U. Hallager, Skolelærer. Den indeholder en Reisebeskrivelse fra det Hannoverske over Hamborg, Kiøbenhavn, Sverrig, Lapland og Finland, hvorfra Reiser fortsættes til Søes over Danzig til Tydskland igiennem en Deel af Brandenborg, Sachsen, Franken og Schwaben til Schweitz, derfra over Alperne til Jtalien, igjennem Savoven, Meyland, Genua, Parma, Verona, Venedig, Bologna, Florenz i Rom, Lorctto, Napolis, hvor det ildsprudende Bierg Velup, og de nedslunkne Stæder Herculaneum a. besees, og derfra til Calabrien just da det forfærdelige Jordskielv ødelagde dette Land. Derfra gaaer Reisen til Sicilien, hvor Bierget Ætna bestiges, og omsider til Sardinien, hvor Familien tager over til Afrikal, og fortsætter Reisen fra Algier over Marokko og Bierget Atlas igjennem Sandørkenerne til Guinea og Hottentotternes Land.