JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Forpagtning & holdes paa Amtstuen i forrige Lærkes Gaard bag Børsen opbuden til Tirsdagen den 4de April Kl. 4 Eftermiddag bliver ved Auktion, som afpebørsel ved Bommen uden Amagerport. Alt efter de paa Auktionsstedet Bortforpagtning, deels paa 3 og deels paa 6 Aar, Passagepengenes Op bekiendtgiørende Conditioner, der ellers forinden kan erfares sammesteds. Auctioner. lem 3 og 4 Slet, opraabes ved første Auction til Bortsælgelse den Dirsdagen den 28de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. med Skibscapitain Amond Amanssens Fallitboe tilhørende, og i Nærum Bye Søllerød Sogn, paa Kiøbenhavns Amt beliggende Gaard, med Hauge, 2den Auktion Løverdagen den 1ste April ved samme Klokkeslet, afholdes paa Skov og Markjorder, samt videre Tilhørende. Denne Auktion, saa læn det No. 152, og Conditionern samt Adkomst Dokumenterne og AurdeS. T. Hr. Justitsraad og Birkedommer Bangs Contoir i St. Giertrudstræringsforretningerne ere forinden til Eftersyn hos Boets Curator hondrum Procurator Hasle, boende ved Vestervold Nr. 206. Bagsværde Kroe over følgende i det 2det Kiøbenhavnske Skovdistriktsandagen den 3die April, om Formiddagen Kl. 10 1/2, holdes Auktion Naar og hvor 3die Auction afholdes, vil nærmere vorde bekiendtgjort. 1) en betydelig Deel Gran, Birk og Fyrre Tømmer, bekaaende af Bielker, Svær, Lægter, Humledager og Bønnestager, i Sandløse Orne, Raunsholte og Nørreskovs Plantager 2) Bøge Hjultømmer i Kiølse paa 4 Alens Længde, i Gandløse Orne, Raunsholte og Høresk. 3) beskadiget og Bøge Knudebrænde i bemeldte Skove 4) endeel Bøgeqvas samme Stæder samt i Gandlef. Eget; 5) endeel saugskaaren Egetømmer af Fodtræe, Stolper og Løsholter, i Harreskov. kund.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Tirsdagen den 4de April førstkommende, Formiddag 11, bliver paa 2 br. Justitsraad og Birkedommer Banas Contoir i St. Bartrudstede No. 152, ifølge Forliig og derefter passeret Execution og Udlæg, ved Auktion 1ste Gang opbuden til Bortsalg : Gaardmand Niels Hansens Gaard, beliggende paa Sengeløse Mar paa Kiøbenhavns Amt, med dens Jorder, der bestaar af 8 Tdr. Hartkorn, efter de Conditioner som ved Auctionen bekiendtgiøres og forinden ere til Eftersyn hos Procurator Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Skov=Auction. Torsdagen den 6te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bortsælges i Cronborg Amts Tinghuus ved offentlig Auction : 1) Gribs Skov : 200 Cubikfod Bøge=Gavntræe i runde Klodser, 10 Favne beskadiget Bøgebrænde, 4 Favne Bøge=Fagotbrænde, endeel Egetoppe, 15000 Stkr. Elle, tienlig til Lægter og Humlestager. 2) Harrager Indhegning : 200 Cubikfod Bøge=Gavntræe i Klosse, 4 Favne beskadiget Bøgebrænde, 4 Favne Bøge=Fagot brænde, 50 Læs, Bøgeqvas. 3) Høebierg dito, 100 Cubikfod Bøge=Gavntræe i Klodser, 30 das Bøge qvass. 4) Waldbye dito : 50 Stkr. Grantoppe, tienlige til Spær og Lægter. 5) Slettels Mark : 25 Stkr. afvarkede Egetræer paa Roden. I Stutterievangen ved Esrom Søe : Endeel beskadigede Bøge=, Ege og Birke=Vindfælde. Alt i de Kongelige Skove paa det 1ste Cronborgske Først=District. Kiøberne uden for Districtet anvises sikkre Steder, hvor de kunne henlægge det Kiøbten indtil Afhentelsen kan skee. Vedkommende Skovfogder i Ostrup, MaarumNyehegn, Biørstrup og Reilinge foreviser det Sælgende 4 Dage forinden Auctionen, ligesom og en specificeret Fortegnelse over det Nummererede er til Eftersyn hos Undertegnede. Naarum, den 21de Marts 1815. Reck.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Pandagen den 10de Apal bliver i Meilebye om Eftermiddagen Kl. 3. Vi afholdt Asition til Arvefæsteskiøbes Modtagelse, over en Kniversitetets Bogtrykker tilhørende øve Jord paa bemeldte Weilebyes Mark under Fersløv Sogn, Horns Herred, Feld richsborg Amt, som staaer for Hartkorn 8 Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr. 22 indshølver 52. Tdr. Land geometrisk, der reducert til Taxten 24 udgiør 3612 Tdr. kommeret Land, efter de paa Auktionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede. Foreløbigen bemærkes, at i Jorden er nedlagt 14 Tdr. Ruug Roeskilde, den 23de Marts 1815. Holm, Universitets Forvalter.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Formedelst Forandring af Næringsvei og Boepæl, agter Undertegnede, i efter den med Auktions-Direkteurerne tiurne Aftale, Mandagen den 10de April dette Aar, Formiddag Kl. 11, ved en eneste Auktion at bortsælge følgende mine Eiendomme, nemlig : 1) Min iboende Gaard, beliggende ved Torvet i denne Byes Langgade bestaaende af: Forhuset til Gaden, 9 Fag, med Værelser, Krambod, Giæstekammer i Qvisen, og videre Indretninger til Beboelse for og honet Familie; Nordre Sidebygning til Torvet, 6 Fag, indrettet til Sovekammer, Bryggers m.v; Tværkygningen til Torvet, 10 Fag, til Stalde, Portrum, Karlekammer m.v.; en Svine Jigel i Gaarden, med hvad videre dette Sted tilhører; saasom : et komplet Brændeviinsværk paa 4 Tdrs Størrelse med alle tilhørende Kar, Ankere, Svalemaskine m.v., alt nyt og godt. a) En Gaard paa gammel Kirkegaard paa den anden Side af Torvet, bestaaende af Korn Aagazin 10 Fag, 2 Lofter høie ; Baghuus 5 Fag, til Leievaaning og Vognskuur, med een derved liggende Hauge, hvori mana gode Frugttræer m. v. 3) En Jordlod i Nyekiøbings gamle Marker, som er tvende 36 og een Stillings Jord, foruden et Stykke af et Vænge, og som omtrent kan være noget over 13 Tdr. Land, med deri lagte Vintersæd omtrent 3 Td. Aug. 1) paa W. Lindborg-Markerne tvende 24 Skillings Jorder med tilhørende i Renhd i Skovene, Gaards= og Haugeplads m.v., og deri lagte Vit se, om rent 2 Tdr. Hvede.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Jblandt Auktions-Conditionerne bliver: at Auctions Beløbene betales i 2 11te Juni Termin dette Aar ; at Gaarden imodtages 1ste Junii dette Aar, men Jorderne strax efter Auktionens Approbation. Gaasnart denne Forretning er til udebragt, fortsættes Auktionen paa 5 a 6 gode, fødte og deels nybærre Køer, en nye Kobberki det paa omtrent i 3 Tdr. Størrelse, endeel Jndboe, saasom : Sengest der, Skabe, Stole, Borde med endeel mere, endeel Høe og Halm, en betydelig Giødning, med meget mere, som er her for videløftig at anføre. Nyekiøbing paa Falster, den 20de Marts 1815. P. D. Sandre. Mararetesdahl ved Holmegaard, af me opbyggede Længder, og dens 3de for faae Aar siden 1 a 26 Fag, nemlig en til Stuehuus i de 12 og Hestestald &c. i 14 Fag, 14 Al. bred ; en til Melkestue, Bryggers a. i 9 og Koestald i 17 Fag, 14 Al. bred ; en til Lade 16 Alen bred, bliver, da Buddene ved første Auktion i de ere antagne, stillet til 2den og sidste Auction Mandagen den 10de April førstkommende, ved 12 Slet Middag, paa Bygningsstædet. Conditionerne kan som forhen erfares paa Petersminde ved Holmegaard hos Forvalter Dyrlund, som, om forlanges, paaviser Bygningerne, og Kiøberne kan vente Tid til 1 Modtagelsen til St. Hansdag d. A. Christianslund, den 25de Marts 1818. A. G. Beck, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Tirsdagen den 27de Junii 1815 i Middagsstunden bliver ved Auction paa J Kiøbenhavns Børs bortsolgt: 3de Kurer eller 112 Parter i Raraas Kobberværk, Conditionerne, hvorefter Kiøberne hæve alle fra 1ste Januar 1815 paa bemeldte Kuxer faldende Fordele og tilsvare de fra samme Tid deraf depende rende Udgivter, ere forinden til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Stads=Mægler. Hans J. Herløw. Jet er Onsdagen den 5te April at Auctionen holdes over NB. Skousboe pr. Roeskibe, og det er samme Dag at det bortsælges Besætningen og Moria efter afg. Cancellieraad Qvistgaard. Det er en Friltagelse at der i disse Blade er indført Onsdag den 15te April. Tilst i April Maaned 1815, bliver paa Bernstorffs Hovmark, een Miil norden for Kiøbenhavn, formedelst Forpagtnings Fratrædelse, ved offentlig Auktion bortsolgt 40 Stkr. udmærkede gode, verforrede og største Deelen unge Hollænderie=Køer, hvoriblandt 10 Stkr. Holsteenske, 2 Tyre, nogle gode Heste, Faar og Sviin, adskillige Vogne, Plouge, Harver, Tromle, Gaards=Meierie= og Avlingsredskaber, Læderseletøier, Senge, Sengeklæder, Boehave, moderne Kakkelovne, Linned, Jernfang, Kobber, Tin, Blik, Malm, Porcellain og Glas m.v., hvoraf det meeste for kort Ti siden nyt er anskaffet; Auctionsdagen, som og hvor Cataloger blive at bekomme, skal i denne Tidende betimelig vorde bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Proclama. Da Arvingerne efter den afdøde Skeen beder Lospitals Gaardmand Johanne Boyse i comtrup respect. - C. et tut haver forlangt et lovligt Proklams Urstædelse ad indagaacum statum bonorum, saa vorden paa Rettens Venn alle og Ender, saa om ne at have nogen førli. T. tale, af hvad Navn nævns ten, til bemeldte Arvelader eller hans efter lagte Mobilier eller Jmmbliet Besid, sub poena præclusi et peremtorie nævner og befalet, deres Fordringer, saafremt de ere uden for Herredet inden 72, men ders inden 6 Uge ab ultima publicatione hujus proclamatis at atrion hos Hr. Tingskriver Schadt her i Byen lonformelig at angive, af de i dænde havende Dekumenter og Beviser, relictis copiis sidimatisOriginalierar ved Protocollen at producere og saafrem de ere extranei, Procifatores ad acta vedbørlig at bestille, ligesom ogsaa samtlige Panthavere, og Debitores Massae lub poena juris befalet vorder deres Pant og Debito i samme Frist at indlevere at berigtige. Hvorefter a. Haverslef udi Tyrstrup Herredrogderie, den 10de Marts 1815. G. D. Lange utter.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Paris, den 24de Marts. Ved et Deeret af 20de d. er General Carnot for sit tappre Forsvar af Autwerpen bleven udnævnt til Rigsgreve, og ved et andet Decret af samme Datum til Minister for det Indre. - Den 21de d. har Keiseren decreteret Følgende: 1) Den mobilNationalgades Corps skulle efter Forordningen af 9de Marts 1818 sættes i Virksomhed. 2) De Frivillige Corps, som ifølge samme Foranstaltninger ere blevne dannede, skulle igien indtræde i de Stammer, hvorfra de ere afskedigede. - Retterne have allerede idag aabnet deres Møder.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Medens alt dette foregik var Greven af Artois og adskillige Marschauer ankomne til Lyon. Man havde uddeelt Penge til Tropperne, og vilde afbryde Broen ved Guillotiere. Keiseren var ligegyldig derved. Han havde befalet General Bertrand at bringe nogle Skibe sammen ved Mirdel, forat gaae over Rhone, og afskiære Prindsen i Veien til Moulins og Macon. Da en Patrouille af 4de Husarregiment viiste sig i Forstaden Guillotiere, hørte man fra alle Sider det Adraab: "Keiseren leve!" Alle Greven af Artois Forsøg paa at vinde Tropperne vare forgieves. Om Aftenen den 10de rykkede Keiseren ind i Lyon. Den 11te lod han General Brayers hele Division passere Revne. Den 13de, om Aftenen, ankom Keiseren til Ma con. Allevegne omringede Folket ham. Den 15de indtraf han i Autun og den 16de i Avallon. Han fandt paa denne Vei overalt samme Stemning som i Dauphine. Den 17de spiste han Frokost i Vermanton. Her erfarede han, at det 14de Jnfanterierregiment og det 6te Landsedragerregiment havde paasat den trefarvede Cocarde. Nogle Livgarder vilde forsvare Broen ved Montereau; men da de saaLandsedragerne komme, grebe de hastig Flugten, og man kunde kun fratage dem to Fanger. J Aurerre var Armeen allerede fire Divisioner stærk. Førend Keiseren forlod denne Stad, kom Prindsen af Mosewa til ham. Han havde allerede ladet den trefarvede Cocarde paasætte i sit hele Gouvernement.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Den 20de, om Eftermiddagen Kl. 4, ankom Keiseren til Fortainebleau. Kl. 7 erfarede han, at Bourbonerne havde begivet sig bort fra Paris. - Saaledes lykkedes altsaa dette Foretagende uden al Modstand, og uden at en Draabe Blod var bleven udgydet. Da Keiseren ankom for Parises Porte, ilede den hele Armee, som havde staaet under Hertugen af Berrys Commando, ham imøde. Den 21de lod han alle de til Pariserarmeen hørende Tropper passere i Revne, ved hvilken Leilighed han talte til Tropperne, og tilsidst vendte sig til Gardebataillonen fra Elba, sigende: "De ere alle mine Venner. Saa ofte jeg saae dem, forestillede jeg mig Armeens forskjellige Regimenter; thi blandt de 600 Brave vare Soldater af alle Regimenter. Tager disse gamle Ørne, som ved Forræderi vare blevne i overtrukne med et Sørgestor.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Fremdeles indeholder Moniteuren Følgende Ved et Deeret af Hs. Majestæt af 21de d. er Hertugen af Vicenza (Caulincourt, bleven udnævnt til Minister for de udenlandske Sager.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
- Jgaar er Kong Joseph, Keiserens Broder, ankommen hertil. Hs. Majestæt vil beboe Palladset Eliske Napoleon.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
- Adskillige af vore Blade sige at Lord Fitroy Sommerset, Engellands Gesandt, samt de til dette Gesandtskab hørende Personer, skulle forblive i Paris.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
- Fra Strasburg meldes under d. 19de d. Følgende: "Marschal ten, Hertugen af Albufera (Suchet) træffer Anstalter til at sikkre vore Grændser mod ethvert fremmed Jndfald, og at sætte vore Fæstninger i god Forsvarsstand. Man veed at Landau, Schlestadt, Neubreisach, Huningen &c. skulle provianteres. De i Kehl værende øster, rigske Tropper forholde sig meget rolige."
Berlingske Tidende, 1815-04-03
General Excelmans er d. 2den d. afmarscheret med et Cavallerie corps af Veien til Beauvais.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
- Jgaar holdt Keiseren et stort Lever, hvorved Prinds Erkekantsleren, de fornemste Kronembedsmænd, Ministrene og adskillige Generaler og høie Embedsmænd vare tilstæde.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
- En af Keiseren udnævnt Commission, bestaaende af Hs. Excellence Hertugen af Bassano, Minister Statssecretair, og Greverne Deferment, Boulay og Regnault de St. Jean d'Angely ere beskieftigede med Arbeider angaaende Statsraadet.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
- Jfølge Breve fra Florenz have Keiser Napoleons Moder og hans Søster Prindsesse Elisa, der vare blevne tilbage i PortoFerraio, begivet sig til Viaregio, ikke langt fra Lucca. Man forsikkrer, at Den Elda er bleven besat af engelske Tropper.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
- De i Laans Nabolag arresterede Generaler Lallemand ere igien satte i Frihed og ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
General Greven af Lobau, Keiserens Adjutant, er bleven udnævnt til Commandant ved den 1ste Militairidvision og General Lamarqvtil Commandant i Paris. Idag ankommer den Reiserl. Garde. Et stort Antal Tropper skulle paa Marschen til deres Bestemmelsesteder passere igiennem denne Hovedstad, og som de komme mønstres af Keiseren. - Hertugen af Orleans ankom den 19de Marts til Lille i Selskab, med Marschal Mortier (Hertugen af Treviso), GenerallieutenanDusour, Divisionscommandant og Præfecten Simeon.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
General Freyssinet, hvis Patriotisme og Hengivenhed for Keiserer, aldrig er bleven omtvivlet, skal være afgaaet til Rouen, forat overtage Commanden over den 16de Militairdivision.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Bordeaux, den 18de Marts. Hengivenheden for Kongen er almindelig her, saavelsom i den hele Landstrækning fra Marseille til Brest. Vort Liv er for Kongen, Om Hertuginden af Angoulemes Afreise hører man ikke meere tale. Vor fortreffelige Konge har betroet hende til vor Beskyttelse, og hun er sikker. Gensdarmeriet kunde neppe redde nogle Personer, som Folket vilde myrde, fordi de offentlig havde sagt, at det var dem ligegyldigt enten de bleve regierede af Ludvig den 18de eller af Bonaparte. Allerede paa Farens første Dag sammenskiødes frivillige Gaver til et Beløb af halvanden Million. Huset Johnston og Dowling gav 100,000, Adskillige 20,000 o. s. v. Enhver uopfordret efter sin Formue. Havde hine troløse Stæder, Lyon, Grenoble a. tænkt saaledes, hvilken Ulykke var da ikke bleven afvendt fra Frankrig! Privatbreve fortælle herlige Træk af vor ædle Konge. Førend Faren i blev saastor, at hans Venner tvang ham til at forlade Paris, lod han Thulleriernes Slot omgive med et frygteligt Artillerie, sin Livgarde bivonaqvere i Haven, og sagde til de Generaler, som omgave ham. Dette Slot skal være min Trone eller min Grav Han er selv Forfatter til sine kraftfulde Proclamationer. J Montauban er Enthusiasmen for Kongen uden Grændser. 6000 Mand af de første Familier og Borgerstanden stillede sig strax under Vaaben, forat fægte for den gode Sag. Den herværende Nationalgardsvil sætte sig i Marsch overmorgen. En Deel af den bliver her, forat bevogte Prindsessen, som daglig modtager de meest førende Beviser paa Stadens og hele Omegnens Kiærlighed.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
London, den 22de Marts. Foruden de allerede meddeelte Proclamationer, udstædte Napoleon, i Bourgning følgende til de Franske, især til Pariserne stilede Erklæring, Efter en Tronafstaaelse, hvis Omstændigheder ere Eder bekiendte: efter en Tractat, hvis Artikler overtraadtes; efterat mit Ophold er bleven foruroliget af mangfoldige Snigmordere, som Bourbonerne have udsendt; efterat jeg har seet, at den franske Minister i Wien har smeddet Rænker, for at rive mig ud af det sidste Fristed, der var bleven tilbage for mig, og for at berøve min Gemalinde og min Søn denne Søn, hvis Fødsel foraarsagede Eder saa stor Glæde, og der skulde have været alle regierende Fyrster et saa helligt Underpant) de Stater, som vare dem garanterede; have saa mange Krænkelser at de helligste Forpligtelser giengivet mig min Trone og min Frihed. Franske Snart skal jeg være i min Hovedstad. Jeg kommer omgiven af mine tappre Vaabenbrødre, efterat jeg har befriet vore sydlige Provindser og min gode Stad Lyon. Fiorten Dage vare nok for mig til at samle disse troe Krigere, Frankerigs Hæder, og inden den 30te i denne Maaned vil Eders lykkelige Keiser, den Fyrste, J selv have valgt, have forjaget alle de Fyrster, som tragte efter, at giøre Eder skatskyldige til Fremmede, og hige efter at give Eder til Priis for Europas Foragt. Frankrig vil endnu blive det lykkeligste Land i Verden. De Franske skulle atter vorde den store Nation, og Paris Stædernes Dronning og Videnskabernes og Kunsternes Sæde. Med Eders Bistand vil jeg tage saadanne Forholdsregler, at Staten kan vorde styret i Overeensstemmelse med Constitutionen, og at viis Frihed aldrig skal udarte til Tøilesløshed. Til Alles Tilfredshed vil jeg afskaffe alle hine forhadte Paalæg, for hvis Ophævelse Bourbonerne gave Eder Fyrsteord, og hvilke J kiende under Navn af Dros reunii, hvilke de have indført paa ny under Navn af directe Paalæg Eiendom og personlig Frihed skulle uden Forskiel være hellige. Den offentlige Rolighed skal være den stedsevarende Gienstand for min Bestræbelser; Handel, blomstrende Manufacturer, Agerdyrkning, der under min Regiering voxede til saa stor Høide, skulle vorde befriede for de Byrder, hvormed en kortvarende Regiering har belagt dem, Alt skal atter træde i sin forrige Orden, og Statens Pengevæsens Bortødslen skal strax vorde standset. Jngen Hevn. Den er fremmed for mit Hierte. Man har sat en Priis paa mit Hoved; og jeg vil tilgive mine Nodstandere. Hvis de komme i min Vold, vil jeg beskytte dem, og udlevere dem til deres Bundsforvandte, dersom de ønske det, eller til Engelland. Det skal være min Hevn. Værer rolige, Parisere, og J, den ædle Stads Nationalgarder. J have allerede viist store Tienester. Vedbliver at være Eiendoms og borgerlig Friheds Forsvarere, derved ville I giøre Eder fortiente at Eders Fædreneland og Eders Keiser. J mit Keiserlige Hovedqvarteer Bourgning, den 8de Marts 1818.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Napoleon. Den 24de Marts. En ny og beftig Krig med Frankrig er saagodt som erklæret. Mellem Engelland og Paris er allerede al Sam færdsel afskaaren. At Bonaparte er rykket ind i Hovedstaden vide vi vel; men siden denne Begivenhed have vi heller intet Nærmere erfaret. - J Kongens Følge ere Statsministrene og henved 200 andre fornemme Personer. Jgaar kom 20 Vogne med franske Flygtende over Westminsterbroen.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Efter deres Udsagn skal Bonaparte have fundet saaliden Modstand, at han sædvanlig kiørte flere Mile foran sine Tropper. - Kongen har reddet alle Kronjuvelerne. De ere allerede ankomne til London, blandt Andet ogsaa den store Diamant, som Bonaparte tilforn har paa sin Kaardeknap. Det skal være den kostbareste i Europa. Man vil vide, at Ludvig den 18de har reddet i Prætiosa og Penge henved 100 Millioner Franker.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
- Admiralitetet har sendt Courerer til alle Havne med Ordre af udruste adskillige større og mindre Krigsfartøier. Tillige veed man, at Lordlieutenanterne i de forskjellige Grevskaber have faaet befaling at sammenkalde Landbevæbningen igien saa hastig som mueligt. Alle Linieregimenter have faaet Ordre at være marschfærdige paa første Vink. Det 23de, 71de og 79de Regiment skulle strax overskibes, og alle de i de tre forenede Kongeriger undværlige Tropper skulle med største Jilsomhed sættes over til Nederlandene. - Ludvig den 18de vil med det første udstæde en Declaration. J Calais har Bonaparte ladet anholde nogle af den Kongelige Families Cqvipager. I Dieppe var paalagt Embargo. Aftentidenden the Sun siger. Vi kunne af en paalidelig Kilde melde, at Hertugen af Bourbon organiserer Vendee, hvor den høieste Enthusiasme hersker for Kongen.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Førend Ludvig den 18de forlod Paris havde hans Statsminister Grev Jaucourt ved en Rote tilkiendegivet de udenlandske Gesandter, at da Omstændighederne nødte Kongen til at forlade sin Hovedstad, saae Allerhøistsamme gierne, at Medlemmerne af det ved hans Hofaccrediterede diplomatiske Corps vilde samle sig i Lille, dog vilde Hs. Majestæt ingen hindring lægge i Veien for dem, som hellere vilde vende tilbage til deres Regieringer.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Amsterdam, den 28de Marts. Ifølge Efterretninger fra Dünerne af 23de d. havde de der liggende Krigskibe faaet Ordre at holde sig færdige, forat kunne afgaae til den franske Kyst.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Paa vore Grændser træffes alle muelige Anstalter til med Eftertryk at kunne møde et mueligt Angreb af de Franske. J vor Stad, tager man strænge Forholdsregler. To Personer, som havde raabt Napoleon leve!" bleve skudte imorges tilligemed en Deserteur.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Gent, den 23de Marts. Breve fra Lille af 21de d. sige, at Hertugen af Orleans, som bemeldte Dag ankom dertil, har besøgt Skuespillet, og paa gientagen Opfordring af Parterret talt til Publicum, og givet det den Forsikkring, at den Crisis, som nu nedsænker hele Frankrig i Sorg, snart vil ophøre. Prindsen er imorges tidlig, efterat have afsat Stadens Commandant, General Dusour, igien afreist til Valenciennes. Garnisonen, som den 13de rykkede ud af Lille, er igien marscheret derind den 20de. Arras Garnison, som var kommen i dens Sted, vendet igien didhen. Ligeledes ventede man alle de i nogle Dage afgaaede Frivillige tilbage.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Brussel, den 25de Marts. Blandt de uafbrudt hertil fra Frankrig ankommende Personer ere ogsaa Marschal Berthier og General Maison. Talrige Artillerie og Munitionstransporter føres af alle Veie til Grændserne af Frank tig. - Jmorges Klokken 4 samlede de her i Garnison liggende, omtrent 3500 Mand stærke engelske Garder sig paa Kongepladsen, Hs. Kongel. Høihed Arveprindsen af Oranien ankom kort efter med sin Stab, og modtages med det Udraab: "Kongen leve, Prindsen leve!" Da han havde mønstret dem afgik de til Tournay. Prindsen af Oranien afreiste ogsaa imorges til Courtray og Menin, fora have Opsyn med denne Deel af vore Grændser. Dog vil hans Fraværelse ikke vare længe. Hvert Dieblik seer man Hertugen af Wellingtons Ankomst imøde.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
Hamburg, den 31te Marts. Børsenhalle indeholder Følgende: Jfølge vore nyeste Breve fra Amsterdam, Brussel og Lille er Hs. Majestæt Kongen af Frankrig ankommen til sidstnævnte Stad den 23de. Dog har Høistsamme igien forladt Lille, og er den 24de indtruffen til Ostende. - Breve fra Amsterdam, skrevne lige for Postens Afgang, melde, at Engellænderne have besat den vigtige Fæstning Lille.
Berlingske Tidende, 1815-04-03
- Hvormeget Pariserblade end søge at rose den almindelige Enthusiasme, hvormed Bonaparte er bleven modtaget, veed man dog, at det allerede er kommen til flere alvorlige Optrin mellem Tilhængerne af den hvide og den trefarvede Cocarde.