JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
J sit fjortende Aar var hun en Pige, hvortil der i hele Paris ei fandtes Lige. Med et Hjerte, fuldt af Kierlighed og Uskyldighed, nærmede hun sig Menneskene. Hendes hele Væsen var Ærlighed, Frimodighed og Dyd. Nu blev hun gift med Baron von Krudener, og reiste med sin Gemahl til Venedig, hvor han var Russisk Gesandt. Men dette Ægteskab endtes ved en Skilsmisse. Som eenlig Person opholdt hun sig deels i Riga deels i Paris, hvor hun skrev den berømte Roman Valerie. Ved sin ungdommelige Skjønhed og sit behagelige Væsen indtog hun Alle, der nød hendes Omgang. Jngen Mand af Lærdom, Vittighed og Talenter undlod at gjøre Baronessens Bekjendtskab. Jblandt disse var ogsaa Sangeren, Garat. Men hun blev bedragen og forført af den falske Verden, og tog først, da Alderdommen, nærmede sig, sin Tilflugt til Religionens Arme. J Aaret 1812 befandt hun sig i Carlsruhe. Man saae hende uden mindste Pynt, i en sort Kjole, for det Meste i Selskab med den bekiendte Jung Stilling, hvis religiøse Jdeer hun snart tilegnede sig. En vigtig Tidsperiode begyndte: Napoleon, blev styrtet, og Alting fik en ny Skikkelse. Hun begav sig atter til Paris, og holdt der offentlige Andagts-Øvelser. Veien til hende gik igjennem adskillige mørke Værelser, der vare meget slet og gammeldags udmeublerede. Man saae hende, liggende paa en Sopha, holde de fyrigste Bønner og de meest henrykkende Taler. Paa Sletten ved Chalons holdtes en stor Bededag for den hele Russiske Armee; 150,000 Mand saae man liggende paa Knæe og bede. Ved dette Syn begeistredes den religiøse Frue saaledes, at hun skrev et Skrift under Titel af: Dydernes Leir, hvilket er forfattet i det meest forrige, tildeels digterske Sprog, man kan tænke sig. Fra Paris begav hun sig i Aaret 1816 til Basel, i hvis Omegn der herskede en stor Hungersnød. Hun hialp af alle Kræfter de Nødlidende, og holdt Taler, hvis Virkning, især paa qvindelige Gemytter, er næsten ubegribelig. Koner og Piger aflagde dere Smykker og overflødige Klæder og gave dem til de Trængende, ja, Nogle bortskienkede deres hele Formue til samme Brug. Jngen kunde modstaae en Dame, der med den sine Verdens Sæder og Sprog ganske opofrede sig for Almuen. Men de koldere Mandfolk, der ei gjerne see Fruentimmerne i Sæk og Aske, begyndte en heftig Forfølgelse imod hende. Den indtagende, ja næsten fortryllende Talerinde bragtes i Aaret 1818 over Grændsen. Heller ikke i Østerrige fandt hun med sit følge noget Opholdsted. Hun førtes først til Sachsen, derfra til Preussen og tilsidst til Rusland, hvor man siden den Tid ikke har hørt det Mindste om denne mærkelige Kone, der som et Meteor pludseligen glimrede, strax forsvandt og saaes ei igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Den 18de October d. A. indtraf i Basel et sjeldent Ulykkestilfælde. En ung Tømmersvend, 22 Aar gammel, født i Strasburg, gik til sit Arbeide paa en Vei imellem Stadsmuren og de dertil stødende Hauger, pludselig flyver en Kugle gjennem en Haugedør, gjennemborer ham, og, efterat han har gaaet omtrent 60 Skridt, kaster ham til Jorden. Denne besynderlige Skjebne foraarsagedes ved en Hr. Landerers Uforsigtighed. Han var nemlig Eier af det Huus og den Hauge, hvorfra Skuddet kom. En Bøssemager havde bragt Hr. Landerer et istandsat Gevær, og spørger: om han ikke strax vil prøve det, Hr. Lan derer lader Geværet og hænger en Skydeskive paa Haugedøren med den bemærkning, "at der dog vel i det Øieblik ikke vilde gaae Nogen forbi, hvorpaa han trykker løs. J samme Øieblik hørtes en jamrende Lyd, og Bøssemageren falder afmægtig om. Hr. Landerer kalder for at faae Nøglen til Haugedøren, aabner samme, og findet det unge Menneske, hvilket, paa hans Spørgsmaal: "om noget gjør ham ondt," svarer et saa te Nei. Han løfter den Saarede op, bærer ham ind i sin Hauge, men Sielen havde allerede forladt Legemet. - En skrækkelig Forvirring opstod nu i hele Huset; Mad. Landerer, som i forste Øieblik troede, at det var hendes Mand, der havde skudt sig, ligger meget syg. Hr. Landerer, som selv strax anmeldte dette sørgelige Tilfælde for Politiet, saa nogle Dage arresteret i Fangetaarnet. Formedelst hans Kones Svaghed er han vel sluppen ud af Arresten; men Sagen er bragt for Criminalretten. Livsstraf vil han naturligviis ikke kunne tildømmes, da Gierningen er skeet ganske uden Hensigt; men som Overtræder af Lovene, der forbyde at skyde i Huse og Hauger, især med skarpladte Geværer, vil han sikkert komme til at bøde efter deres hele Strænghed; og hvor meget mere vil hans egen Følelse straffe ham. Den Dræbtes Mester giver ham det bedste Vidnesbyrd om Duelighed og sædelig Opførsel, som Elsasser har han under Napoleon ofte seet Døden i Øinene, og var med i Slaget ved Leipzig den 18de October 1813. Dagen efter hans Død ankom hans Fader med en Søn og Svigersøn til Basel; af 13 Børn er denne Søn nu den eneste levende. Den 21de October fandt den høitidelige Liigfærd Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Om Schweizer=Colonien i Brasilien haves nu følgende Efterretninger. En vis Gachet, født i det franske Schweiz, var afsendt til Brasilien, for at gjøre Regjeringen Forslag om at overbringe et betydeligt Antal Schweizere til Brasilien, dersom man vilde modtage dem paa en god Maade og uden Betaling forskaffe dem Huse og Jord, Qvæg m.m., for at begynde deres Landhuusholdning. Dette og meget mere tilstodes dem. Men det varede meget længe inden de Skibe, som skulde overføre de Udvandrede til Brasilien, ankom nemlig til i November forrige Aar. Ved at maatte opholde dem en lang Tid i Holland, havde de nydt slet Pleie og bleve derover mismodige. Denne Sindsbeskaffenhed i Forening med den uvante Skibskost, en besværlig Søreise og Mangel paa Læger, foraarsagede en saa stor Dødelighed blandt disse arme Mennesker, at hvert Skib underveis talte 30, ja et endog 70 Døde. Ulykkeligviis var i den lange Tid, Reisen varede, den kolde Aarstid. i hvilken Europæere skulle indtræffe her, forløben, og i dens Sted var Sommeren begyndt. Derved foraarsagedes atter saa stor Dødelighed iblandt dem, at, inden de fra Rid-Janeiro kunde naae til deres Bestemmelsested, endnu 250 bleve bortrykkede. Det til Bebyggelse bestemte District ligger nemlig 14 tydske Mile fra Residentsen. Ved deres Ankomst dertil fandtes Alt indrettet paa ved ste Maade, nemlig nette, nyopbygte Huse, me det bedre end de, dette Lands Beboere hidtil have havt, desuden erholdt enhver Familie, eftersom den bestod af flere eller færre Personer, to Heste eller Muulæsler, to Oxer, en Koe, to Geder, to Sviin og Faar. J de første Uger efter Ankomsten fik de en bestemt Deputat af Levnetsmidler o. s. v.; men efter den Tid i to Aar, fra Ankomstdagen af at regne, er der tilstaaet dem en vis Pengeunderstøttelse. Efter al ved Sygdomme foranlediget Afgang udgjør Colonien dog endnu stedse henimod 1600 Sjele, blandt hvilke der dog findes et uforholdsmæssigt Antal Børn, hvilket imidlertid vil være til stor Fordeel for det nye Anlæg. Det er nemlig meget let at opdrage Børnene, og de Penge, Regjeringen i de to første Aar tilstaaer for deres Underholdning, bliver en reen Capital for Forældrene; ogsaa vænne de Unge sig lettere til Landets Clima. Omtrent den femte Deel af Nybyggerne ere fra det tydske Schweiz, alle de andre fra det franske, hvilke ikke leve ganske enige med hinanden, især klages over Freyburgerne. Dalen, som Colonien har taget i Besiddelse, er ganske indsluttet af Bjerge, og uden Pas tør ingen forlade samme. - Den gode Modtagelse og de fordeelagtige Udsigter, disse Folk have fundet i Brafilien, har opvakt Begierlighed hos flere, saavel Schweitzere som Tydskere, efter at følge dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
To Snedkere fra Hamborg, med deres Familier, leve særdeles godt og have fuldt op af Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Sørøveranføreren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
(Af Efterspillet, den bekiendte tragicomiske Opera i de 1820 Acter.) Forsvinde klaren Sommerdag, Dugtaagen staae for neden, og under Friheds falske Flag jeg lister ind paa Reden. Fra Værksted Dreng, fra Kone Mand, Enhver til Havnen strømmer; og, Hvo ei Baad betale kan, midt ud i Bølgen svømmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
En ønsker sig sin Faders Huus, en Anden Næstens Penge, den Tredie hver Dag en Ruus, den Fierde Mænd at hænge. Hvor Fire samles, flokke snart sig Tusind til iblinde; og, før jeg standser Skib i Fart har jeg mit Mandskab inde. Den Grumme nærer jeg med Had, den Kjælne loves Piger; den Sultne jeg forjetter Mad, den Herskesyge Riger. Et Hjem, eet Sprog og samme Gud gjør Kamp for Arne modig; men intet Hjem og ingen Gud gjør Mand som Tiger blodig. Hver Borg, hvor vi langs Kysten gaae, fra Solen Afsked tager; dens Klokke skal sit Tolv ei slaae, før Tag i Flammer brager. Den Kjælne finder der sin Moden Tørstige, sin Kjælder, den Grumme Mænd, det bør at døe, den Sultne Gjæs, han fælder. Med Dag de tye til Skibet ned, at tømme fyldte Lommer; i min jeg Uhret har og veed, naar Delingstimen kommer. Først fører jeg dem rundt om Jord, for Rov med Drab at parre; saa kaster jeg dem overbord og arver mine Narre. John Barthold. Hr. Etatsraad, Professor og Ridder Thorvaldsens Portrait, stukket i Kobber efter Hr. Professor Eckersbergs sidste Malerie, er nu bleven færdigt og kan hos Undertegnede erholdes indtil Aarets Udgang mod Erlæggelse af 2 Species for Aftrykket. Da Prisen fra næste Aars Begyndelse bliver 3 Species, anmodes de, der ikke hos mig selv have subscriberet, om inden bemeldte Tid at lade deres Exemplarer afhente eller og at underrette mig om deres Subscription. Den 12te November 1820. J. F. Clemens. Om Underviisning i at dreie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Ved at besøge Jnstitutet for Metalarbeidere har en Mand udenfor Haandværkstanden faaet Lyst til at dreie, ved at see de mange smukke og nyttige Ting, der ere dreiede der af de unge Jslændere, som det Kgl. Landhuusholdningsselskab i et Par Aar har ladet undervise om Sommeren i Landbrug og om Vinteren i Nævennyttighed. Ved at høre, at dette Jnstitut, i de Timer de egentlige Haandværkere ikke ere der, har været benyttet af Officierer af Land- og Søe-Etaten, og Studerende, der for Betaling fik Underviisning i Dreining og Gravering, meldte han sig til Bestyreren, for at forhøre Vilkaarene. De ere følgende: Mod 24 s. for Timen kan 7 antages til Underviisning i Dreining, i Timerne 6-8 Aften, een eller flere Gange om Ugen, men hvis ikke i det mindste 3 melde sig til de samme Timer, har Jnstitutet Tab, da Værelset maae varmes, Lys og Lærer koster saameget som 2 kunne betale. Man har da den Beqvemmelighed, uden andre Udgivter at kunne forsøge sit Talent og sine Kræfter, uden at anskaffe sig Værktøi, eller behøve et aparte Værelse hos sig selv til Arbeidsstue, der formedelst den Rysten og Larm, Arbeidet foraarsager, ikke kan taales i ethvert Locale. Saalænge man over sig paa simpelt Bøgetræ, leveres dette ogsaa fra Jnstitutet, men de finere Træsorter maa man selv anskaffe sig. Da det er en net og sund Beskjæftigelse for de ældre Elever i Byens Skoler, og især for Embedsmænd, der have siddende Forretninger, haaber Anmelderen at der ville melde sig flere, saa eet eller flere Partier ogsaa i Vinter kunne fornøje sig ved at øve et net og nyttigt Arbeide, og ved det Overskud Betalingen muelig afgiver til Jnstitutets Fond, at have bidraget til en velbestyret Jndretnings Flor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-18
Kjøbenhavns Børs d. 17 November. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 258. Spec. 258. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 1/2 s. Obligat. 68 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4. Febr. d. A.) 80 Rbd. r. S., eller 103 1/2 a 103 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler, 16 1/2. Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 94. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 November 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
Da det er vigtigt for hver Enkelts, som fordet Heles Vel, at kraftige Midler til at støtte den synkende Grundeier udtænkes og iværksættes, og dette Øiemed allene kan opnaaes ved Endragt og giensidig Hielp, saa vil den Retsindige ikke miskjende, men skaansomt bedømme Tankens Yttring, om denne end ikke her findes fyldestgiørende udviklet med Hensyn til Gjenstandens Vigtighed. Men hvis disse svage Toner røre Hjertets ømmeste Strenge til Gjenklang, hvis dette Forsøg velvillig optages og forædles af kraftfulde Talsmænd, da vil det, underkastet høiere Prøvelse, sikkert kunde modnes til Udførelse. Jndsenderen skal da skatte den Dag for sin lykkeligste, paa hvilken hans ringe Skjerv bidrog til at aftørre Graad og standse den frembrydende Taare. (Jndsendt.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
J Handels- og Jndustrietidenden No. 86, 87, 88, 89, 90 og 93, findes en Afhandling om Faareavlen i Europa, hvori siges, at Erfaringen har stadfæstet, at i et Land med saa fugtigt Clima som Danmark, og med en saa lav og nærende Jordbund, kan der ikke frembringes god Kartæskuld, men kun en glat og svampagtig Kam uld, at følgelig Danmark aldrig kan frembringe spansk Uld, som udholder Sammenligning med den oprindelige spanske, eller med den fra de spanske Skæfferier i Tydskland. Uldprøverne fra de Kgl. Stamskæfferier i Esserom og Jægerspriis paastaaes at være svampagtige og glatte og manglende den fornødne Spændekraft og Elasticitet. Denne Erklæring om Ulden fra de Kongelige Skæfferier, er aldeles stridende mod hvad der hidtil er anført om den; der er meget mere paastaaet, at Uldprøver, opbevarede fra Skæfferiets Anlæg, udvise, at den nuværende Uld er ikke allene ligesaa god, som den fra de oprindelige Stamfaar, men endog bedre. Hvilket skal nu ansees for rigtigt, enten det, som de, der hidtil have talet og skrevet til Fordeel for den spanske Faareavls Udbredelse i Danmark anføre, eller Handels- og Jndustrietidenden, Da Uldforædlingen er en saa vigtig Sag for den danske Landoeconom og for Staten i Almindelighed, og da mange Landmænd, ved at læse den ufordeelagtige Dom om den dansk spanske Faareulds Beskaffenhed, kunne blive mistrøstige over den Umage, Tid og Omkostninger, de have anvendt paa at anskaffe sig spanske Faar, saa troer Jndsenderen at denne Sag ikke bør gaae ubemærket hen, saameget mere, som vore Klæde fabrikantere, der ikke synes at ynde den dansk spanske Uld, ligesom bekræfte Rigtigheden af Handels og Jndustrietidendens Udsagn. Have vi ikke saaledes seet, at Bestyrerne for de militaire Uldmanufacturer ved Usserød have i Aar erklæret, at de ikke kunde være tjente med Ulden fra de Kgl. Skæfferier, men derimod have kjøbt fremmed Uld. Ovenmeldte Tidende beretter endvidere, at Bukke fra de Hjorde, som nærværende Konge af Sverrig, have ladet komme fra Frankrig, ere kjøbte til Danmark for 70 Rdl. Banco Stykket, hvilket er en Priis, som er meget høiere end den der betales ved Auctionerne ved det Kgl. Skæfferi. En dette sandt, og i dette Tilfælde, synes det ikke at kaste en Skygge paa Vædrene ved de Kongl. Stamskæfferier, Justitsraad og Stutmester Nielsen, som de Kgl. Stamskæfferiers Skaber og Bestyrer, eller og de, som ere de spanske Faars Talsmænd, Profesfor Wiborg, eller Kammerraad Drewsen, opfordres til enten at gjendrive Handels- og Jndustrietidenden, eller og sætte den spanske Faareavls Tilstand, i et rigtigere Lys end den hidtil har været sat i her i Landet, saa at danske Landmænd kunne lære, hvorledes de rigtigst bør skride frem med deres Faarefloks Forædling, og ikke skuffes ved at ville søge at naae et uopnaaeligt Maal. En læg Mands Fredsord med Hensyn, til Striden imellem Harms og Witthöfftt, et af vor Tids sørgeligste Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
(Uddraget af Oppositionsbladet, Weimarisch. Zeit. No. 85, 86, 87. 1820.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hans Majestæt, paa Cancelliets derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling, under 8de d. M. allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst have Daglønnen for Muur- og Tømmersvendene i Kjøbenhavn fra nu af og til 1ste April 1821 fastsat til 4 Mk. 8 s. Rigsbankpenge Sølv dagligen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
Ved Placat for Danmark af 14de d. M. har det Kongel. Danske Cancellie bekjendtgjort J den specielle Opgiørelses=Act imelfølgende: lem Danmark og Norge, som i Fortsættelse af den i Stockholm den 1ste September 1819 imellem Hans Majestæt Kongen af Danmark paa den ene og Hans Majestæt Kongen af Sverrig og Norge paa den anden Side sluttede Convention, er blevet indgaaet den 20de d. A., er det i den 6te Artikels 6te Post bestemt, hvilke Effecter, der, indtil en endelig Opgjørelse af den almindelige Enkekasses Fond, saaledes som samme var ved Udgangen af Aaret 1813, blive at afgive til den norske Afdeling, hvorimod det igjen er fastsat: at den Deel af Cassens Jnteressentere og Enker, som opholder sig i Kongeriget Norge, gaaer ind under Kassens norske Afdeling, og at denne, som Følge heraf, fra 1ste Julii 1820 af, overtager Udbetalingen af de norske Enkepensioner, samt strax, efterat Ratificationerne paa forbemeldte Opgjørelses=Act ere udvexlede, drager Omsorg for, mod Jnterims-Bevisers Meddelelse, at faae de danske Policer indleverede, og Kassen i Kjøbenhavn efterhaanden tilstillede, samt, at hvis det imidlertid ikke blev mueligt, til den i Conventionen bestemte Tid for Udbetalingen af Fonds i Almindelighed, at indlevere alle Policer for norske Jnteressenter og Enker, da skal den almindelige Enkekasse, ved bemeldte Act, være, paa den meest forbindende Maade, fra Norges Side forsikkret om, at de manglende Policer, indtil de siden kunne afleveres eller vorde mortificerede, skulle ingensinde falde bemeldte Enkekasse til Last, men at Norge alene paatager sig alt An- og Tilsvar til deslige Policers Jhændehavere." – Da den almindelige Enkekasse nu, efter hvad sammes Direction har tilmeldt Cancelliet, har afleveret saavel de til den norske Afdeling af den almindelige Enkekasse fornødne Udskrifter af Protocollerne, som det dertil henhørende og i Akten bestemte midlertidige Fond, hvorefter benævnte Afdeling fra 1ste Julii d. A. overtager ethvert Krav paa Kassen af norske Undersaatter i Følge de udstædte Policer, saa har Cancelliet ikke villet forbigaae herved at bringe foranførte Deel af Opgiørelses acten af 20de April d. A. til offentlig Kundskab." Det er en sand patriotisk Glæde, at finde dette Resultat af de aarligt udgivne Beretninger med Regnskab for Jnstitutet for Metalarbeidere: J de 13 Aar, Jnstitutet har været til, har dets hele Jndtægt været circa 8000 Rbd., hvoraf er anskaffet Materialier og Redskaber, betalt Lærere, og desuden opsparet et Fond af 4400 Rbd. Sølv. i Obligationer. Værdien af Redskaber og Bøger o. s. v. kan være circa 2000 Rbd., og Antallet af de Personer, som have nydt Underviisning i Jnstitutet 360.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
Mariboe, den 13 Novbr. Sidst i forrige Uge stormede det et Par Dage temmeligt stærkt da Stormen havde lagt sig, begyndte det at fryse med østlig Vind, der endnu vedvarer. Jgaar begyndte det at snee, men ikkun meget kort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
Den i Stiftsavisen anmeldte falske Nationalbank seddel udmærkede sig først ved mistænkelige Bogstaver, dernæst ved Mangel paa flammet Papiir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
Hendes Kgl. Maj. Dronningens og H. K. H. Kronprindsesse Carolines høie Fødselsdag er bleven feiret i Nyested ved et Bal. De høie Personers Skaaler bleve udbragte under et 3 Gange gientaget Hurraraab, samt en til Dagens Høitidelighed forfattet Sang afsjunget. - En Mad. Firgithe har med Bifald givet en Harpe Concert i Nysted, hvorved hun nød en god Understøttelse af det derværende musikalske Personale. Neppe vil hun noget Sted i de mindre Kjøbstæder erholde bedre Assistance. Som Følge af de knappe Pengetider var Tilhørernes Antal kun ringe. Den 11te d. M. var ved Nysted saadant Høivande, som man sjelden kan erindre sig. Stranden gik høit over en i Nord beliggende og med Træer beplantet lille Øe, Kalveholmen kaldet. Et Par Baade vare paa Veie at drive bort, men bleve dog bjergede. - Ved Høiesteret er Anders Nielsen her i Lolland, der var sat under Tiltale for Mord paa sin Kone, dømt til at knibes med gloende Tænger, først udenfor det Huus i Havlykke, hvor han har dræbt sin Hustrue, 3de Gange mellem dette og Retterstedet, og tilsidst paa Retterstedet; dernæst bør hans høire Haand ham levende afhugges med Øxe og siden Hovedet ligeledes med Øxe, hvorpaa Legemet bor lægges paa Steile og Hoved og Haand sættes paa Stage over Legemet o. s. v. (Efter Høiesterets Jndstilling er Delinquenten allernaadigst bleven fritaget for de idømte, med Straffen forbundne foregaaende Pinsler, at knibes med gloende Tænger, og at Haanden afhugges.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
Odense, d. 17 Novbr. Jgaar Aftes havde Vi her, det første Snefog for i Vinter. Frosten vedvarer endnu. Under Stormen i forrige Uge skal Stranden være steget saa høit i Svendborg, at Vandet gik op i de nærmeste Gaarde, og Man, for at redde Kreaturene, maatte slaae dem ud af Stalden. Aalborg, d. 13 Novbr. Efter et særdeles blidt og behageligt Efteraarsveirlig med sydlige Vinde, gik Vinden ifredags om til Nordost og blev mod Natten til en temmelig haard Storm, ledsaget med Kulde og Frost, som endnu vedvarer. Man mener, at dette Veirskifte vil endnu kunne have en velgjørende Jndflydelse paa Sildfiskeriet i Liimfjorden, der hidtil iaar almindeligviis kun har været ringe; hvilket man vil sige kunde tilskrives Torskene, som ved det langvarige milde Veir skulle have indfunden sig i Mængde, for at jage efter Sildene. Jgaar gik Vinden atter om til Sydost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
J Aalborg Adresse-Avis læses under Jndsendt: "At det, der er skjult for de Vise og Lærde, ofte aabenbares de Eenfoldige, er atter beviist; thi Degnen Østergaard i Sæbye har fundet Cirkelens Qvadratur. Som offentlig Lærer, anseer han det for sin Hovedpligt, at bidrage alt mueligt til nyttig Videnskabs Udbredelse, og haaber, ved sin særdeles Gave til at gjøre sig fattelig, at kunne tilfredsstille enhver Fornuftig ved nogle Øieblikkes Samtale."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-21
Husum, den 3die October. For kort siden havde vi her en heftig Storm af Sydvest, der satte et her ved Aaen liggende Engelsk Skib og en Elb Evert paa Strand. Fra den imellem dette og Nordstrand liggende Øe Posushallig, bortdrev med en høi Flod over 350 Faar, som alle druknede. En Skipper, som vilde redde Faarene, fandt ogsaa sin Død i Bølgerne. Haderslev, d. 12 Novbr. Jntet bidrager. unægteligt mere til Gudstjenestens Høitidelighed og Værdighed end Musik, og ønskeligt, ja nødvendigt var i enhver Landsbyekirke et Orgel, som tilbørlig kunde lede Sangen, der for det Meeste hverken har Maal eller Tact. Med de Herrer, Visitatorers Samtykke og ved den gamle agtværdige Pastor Aagaards Bestræbelser har Kirken i Aller nu faaet et Orgel. Den 29de f. M. blev det indviet paa en Gienstanden værdig Maade. Efterat Psalmen No. 9 i Anhanget til den danske Psalmebog, ledsaget af Orgelet og bla sende Jnstrumenter, var afsjunget, holdt Hr. Pastor Aagaard en passende Tale, til hvilken det 4de, 5te og 6te Vers af den 98de Psalme var lagt til Grund. Høitideligheden sluttedes ligeledes med Sang og Musik. Synligt var Jndtryk ket, som denne Høitidelighed gjorde paa alle Nærværende, og Erindringen om denne Dag vil sikkert længe vedligeholde sig i Menigheden. Det var ønskeligt, at dette skjønne Exempel snart efterlignedes af Flere.