JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-04-04
J den mod de Tiltalte Peter Emil Ryding og Frederik Emil Peuliche anlagte Justitssag for at have bestræbt sig for at befæste og udbrede den i Landet stiftede Gjendøbermenighed og administreret Kirkens Sacramenter, afsagdes i Løverdags Dom i Hof= og Stadsretten, hvorved Ryding ansaaes med 100 Rbd. Sølv og Penliche med 50 Rbd. Sølv Mulct til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1842-04-04
7 De berømte "Deutsche Jahrbücher, der udkomme i Leipzig og repræsentere den nyeste videnskabelige Retning, ere i den sidste Tid blevne meget forfulgte. Nene Zeitung fortæller efter officielle Efterretninger, at Concessionen til Udgivelsen er blevet frataget Forlæggeren OttoWigand, og at den forrige Redacteur, den fortrinlige Æsthetiker Karl Ruge, har gjort forgiæves Forsøg paa at formaae Regjeringen til at ophæve de Beslutninger, der forbyde de betydeligste Medarbeideres Artikler, og som uundgaaeligen maae medføre Journalens Undergang. Forlæggeren skal have i Sinde at udgive samme udenfor det tydske Forbunds Grændser, i Kjøbenhavn, under Titel af "Wissenschaftliche Jahrbücher, hvor Redactionen skal være overdraget til den fra sin nyligt offentliggjorte Erklæring til Facultetet og sin Oversættelse af Strauss's berømte Dogmatik, bekjendte Cand. phill. H. Brøchner, i hvem de vistnok vilde have en ligesaa dygtig og videnskabelig dannet som frifindet Redacteur, og af hvem man med Grund tor haabe, at fritages for de støvede og pedantiske Hensyn der med megen Salvelse bringes til Torv af de Theologer, der have en supranaturalistisk og en philosophisk Støvle paa. Thi langt fra at see i Hr. Brøchner, hvad man i alleslags Aviser med stor Naivitet har debiteret, en Exchristen, ere vi tvertimod overbeviste om, at han netop staaer paa Videnskabens nærværende Standpunkt, og at han kun har tænkt og udtalt med Consequens, hvad der ligger i Systemet og som Fleertallet ikke vover at lade sig forlyde med.
Viborger Samler, 1842-04-04
Paa den Wahlske Boghandlings Forlag er i disse Dage udkommet en Samling af Digte af F. C. Hillerup. Vi troe med Føie at kunne anbefale denne lille Bog ikke blot til dem, som Forfatterens beskedne og fordringsløse Muse allerede har gjort sig til Venner, men ogsaa til den større Deel af Publicum, der hidtil ikke har skjønnet paa Forfatterens Digterværd. Hvad der udmærker dette hans sidste Arbeide, er den barnlige Raivitet og Uskyldighed, der gjennemtrænger det Hele og hæves ved det Anstrøg af en dyb Beemod, der kaster en Slagskygge selv over det tilsyneladende Overgivne. J hans Sange "forde danske Romere" er Grundtonen den smertefulde Længsel efter det Land, i hvilket han har tilbragt flere af sine bedste Ungdoms Aar, Længselen efter det skjønne Jtalien med dets mørkeblaae Hav og farverige Himmel, der altid maa være den uforglemmelig, der i sin Ungdom har seet den, især naar hans Manddom er graa og omtaget som vort Fødelands Himmel. J Scenerne af Folkelivet finde vi en livlig Skildring af vort desværre lidt fattige Nationalliv. Af den sidste Afdeling "Melpomene, vilde vi især fremhæve Digtet Bramstrup, fuldt af veemodige Barndomsminder, og til den lille Adam og "Døden i Hospitalet, sønderrevne Toner fra en senere mørk Tid. J alle Digtene finde vi lette og flydende Vers, der give Bogen et særegent Værd i formel Henseende. Nr. 77 af Bladet "Corfaren", er den 31te Marts lag under foreløbigt Beslag. Overeensstemmende med den i Aaret 1840 i Kbhavn, tagne Beslutning, skal det skandinaviske Naturforsker-Selskabs Møde iaar holdes i Stockholm, hvortil den svenske Statstidende nu indeholder en Jndbydelse, ifølge hvilken Selskabet skal samles den 13de Juli, og Møderne fortsættes i 6 Dage. De Danske, som heri ønske at deeltage, maae inden Midten af Juni Maaned henvende sig til Prof. Eschricht. (Bl. Td.)¬
Viborger Samler, 1842-04-04
J disse Dage har Eieren af Kjærup Gaard og Gods, Hr. Overkrigskommissair Gruner, bestemt, at det Hoveri, som Godsets Bønder hidtil have præsteret, fra 1ste Mai d. A. aldeles nedlægges, paa Gjødningsudkjørselen, nær. Den hele aarlige Hoveriafgift er fastsat til 20 Rbd. og 7 Tdr. Byg af hver Gaard. (Hp. Av.) Slagelse, d. 1ste April. Landeiendommen Falkensteen. ved Slagelse bortsolgtes ved Auction i Onsdags til Hr. Kammerraad, Landvæsenscommissair Trolle for 113,200 Rbd. - Ligeledes er Dyrehovedgaard ved Korsør solgt af Hr. Proprietair Ree til Hr. Kammerherre Oxholm for 100,000 Rbd. (Sl. Av.)
Viborger Samler, 1842-04-04
Det adelige Gods Satjewitz i det Oldenborgske Gods district er af Grevinde Gersdorff-Hardenberg-Reventlow, solgt for 146,000 Rd. Cour. til den hidtilværende Forpagter af Godset Hohenhutten, Theophile, og det adelige Gods Godderdorf af samme Besidderinde for 106,000 Rd. Cour. til den hidtilværende Forpagter paa Mussen, Bölckers. De andre Hardenbergske Godser i Holsteen Lohrsdorf, Clausdorf, Görz og Grossenbrode, der ere paa 36 Plove Land i Alt og have 1315 Jndbyggere, ville efter Forlydende ligeledes blive solgte med det Første.
Viborger Samler, 1842-04-04
Aarhuus. J Torsdags Aftes hændtes her den Ulykke, at Styrmanden paa den i Havnen liggende Jahnsens Paquet, ved i Bælmørke at ville gaae ombord, faldt i Søen og druknede, idet Jngen havde bemærket hans Uheld, og han først blev savnet næste Morgen, da Skibet skulde gaae herfra. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1842-04-04
Ved det afholdte Amtraadsvalg for Hjørring Amt bleve valgte: af Sædegaardseiernes Klasse. Cand. jur Stænderdeputeret Rottbøll til Børglumkloster og Stænderdeputeret Nyholm til Baggesvogn; til Suppleant; Proprietair Lund til Vreilevkloster. Af de mindre Landciendomsbesiddere valgtes: Stænderdeputeret v. Støcken til Nipstrup, Proprietair Hastrup til Kokkedals Gods, Proprietair Segelke til Kjersgaard og Proprietair Winde til Buurholt, samt til Suppleant Arveforpagter Fischer til Kringelhede. (Ab. Av.)¬
Viborger Samler, 1842-04-04
J Saltum Præstegaard, Hvetboe Herred, har, efter aldeles paalidelig Beretning, en Skjødebund bidt Præsten og hans Kone. Birkelse Mølle er for en 8 Dage siden afbrændt. De nærmere Omstændigheder herved ere os ubekiendte. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1842-04-04
Handels- og Skibs=Efterretninger. Efter indløben Rapport fra den forulykkede Orlogsbrig, "Alarts Chef, Capitainlieutenant Langemark, ere de nærmere Omstændigheder ved denne ulykkelige Tildragelse følgende: "Den 14de Febr. Kl. 4 1/2 Eftermiddag afgik Brig, gen fra St. Juan paa Portorico, for at retournere til de danske Øer. Med en Lods ombord, der var anbefalet og prøvet som en vel kjendt og meget paalidelig Mand, krydsede den op under Nordkysten af Portorico, for at benytte iLandbrisen, Efter flere Slag vendte den Kl. 8 og stod indefter. Kl. 8 1/2 spurgte den vagthavende Officeer Lodsen om de ei burde vende, hvortil denne svarede: "Nei, jeg skal nok varskoe Dem, tilføiende siden, at de kunde staae ind efter til Kl. 9. Chefen gav ikke destomindre Ordre til at vende, men et Øieblik efter stødte Briggen paa Coralrevet. Al Anstrængelse for at komme af, ved at føre Varp Ankere ud m. m., var forgiæves. En svær Brænding fyldte TravailChalouppen, der skulle fore Sværankeret ud, og vendte Bunden iveiret paa den; dog blev dette Fartøi saavelsom dets Mandskab bjerget. Kanoner og Kugler bleve kastede overbord og Masterne kappede, uden at Briggen, der havde kastet sig aldeles paa Bagbords Side, derved lettede sig. Bjergningen af Skibets Gods blev paabegyndt og fortsat med Assistance fra Land, hvor man viste de Skibbrudne al Forekommenhed og Deeltagelse. Den Deel af Besætningen derefter Chefens Skjøn er kunde nyttes ved Bjergningen, blev ført til St. Thomas, hvorfra hans Rapport er affærdiget den 17de. (Vl. Tid.) – Flensborger Av. vil vide, at denne Ulykke skal have tildraget sig i stille og smukt Veir.
Viborger Samler, 1842-04-04
Den 31te Marts har Silke= og Klædehandler Hermann Sally Cohen i Kjøbenhavn opgivet sit Bo til Skiftebehandling som fallit. (Handt.)J Agger Kanal har Farvandet siden den sidste Storm forandret sig derhen, at ikkun 7 Fod dybtgaaende Skibe kunne passere Samme. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1842-04-04
Om Strandingen ved Blokhuus have vi modtaget følgende Beretning: Morgenen den 27de Marts inddrev paa Tranum Strand, Hjørring Amt, uden levende Folks Medfølge, en Brig, der efter de forefundne Papirer skjønnes at være Karen Elise", 63 1/2 Clæster drægtig, ført af Capt. Albert D. Blom af Langesund og tilhørende Hr. S. Wright sammesteds, ladet med Tømmervarer, som med rolig Veir vil kunne bjerges og hvoraf Bjergningen alt er paabegyndt. Skibet, der er sønderslaaet, ligger paa den midterste Revle med Bunden iveiret. – J samme Storm drev 7 paa Rheden ved Løkken liggende Fartøier iland, hvoraf eet søndersloges og sank med sin indehavende Ladning Salt og Sild; de øvrige bleve meer og mindre beskadigede. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1842-04-04
Entledigelser og Udnævnelser. Hs. Majestæt har fra 1ste Januar d. A. at regne i Naade, og med Pension entlediget Syngemester og Accompagnateur, Prof. Zinck, Clarinettist Hornbeck og Violoncellist Fürste.
Viborger Samler, 1842-04-04
Under 30te f. M. er Premierlieutn. a la sulte i Kongens Livcorps, M. C. Hoff, efter Ansøgning meddeelt Afsked i Naade fra Corpset som Capitain med Tilladelse til fremdeles at bære Corpsets Uniform og Armeens Felttegn. - Under 30te f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Henry, Huth. Assorte af Handelshuset W. de Driesinæ & Comp. i Mexico til Kongelig dansk Generalconsul sammesteds.
Viborger Samler, 1842-04-04
Hs. Majestæt har ved allerhøieste Resolution af 31te f. M. allernaadigst tilladt, at hidtilværende constitueret Provst for Ring Herred, Sognepræst for Frue Menighed i Aarhuus, Consistorialraad J Brix, vedbliver at besørge Provsteforretningerne i bemeldte Herred indtil indeværende Aars Udgang.
Viborger Samler, 1842-04-04
Hs. Majestæt har derhos allernaadigst beskikket Sognepræsten for Gosmer og Halling Menigheder i Aarhuus Stift, N. C. Weisner, til tillige at være Provst for Hads og Ring Herreder i Aarhuus Amt, dog saaledes, at han først overtager Provsteforretningerne for sidstnævnte Herreds Vedkommende fra næste Aars Begyndelse, samt Sognepræst for Tamdrup Menighed i Aarhuus Stift, Provst N. F. Basse, til tillige at være Provst for Voer og Nim Herreder i Skanderborg Amt.
Viborger Samler, 1842-04-04
Døde. Kjøbenhavn: Lærer ved Blegdamsskolen, Dannebrogsmand J. Krogsgaard, 51 Aar, forhenv. Bagermester J. A. Jansen, 68 Aar; kgl. Toldbetjent G. W. Littmann, 43 Aar; Vilhelmine Andrea Basse, 15 Aar: A. M. Beck, f. Rasmussen, 65 Aar; S. F. Olsen; kgl. Pensionist P. H. Lock, 84 Aar; Høker A. Jensen, 33 Aar - Roeskilde: Landvæsenscommissair, Forvalter J. C. Albrecht Præste: B.v. Bergen, f. Schnabel. – Den ostenfeldtske Stiftelse ved Næstved: A. C. Petresch, Enke efter Stadsmægler Petresch. Støvring: Deligencebefordrer J. Lassen. - Rolighed: Jfr. C. C. Hostrup, 66 Aar. - Salonen i Riisskov ved Aarhuus: Restaurateur P. K. Møller, 45 Aar. - Rendsborg: Oberst C. v. Bøhmer, 67 Aar. - Hamborg: D. P. Matzaki (Jndsendt.)¬
Viborger Samler, 1842-04-04
J Anledning af vort Jnserat i Viborg Stiftstidende No. 43 har det ærede Sogneforstanderskab for Asmild og Tapdrup Sognedistrict i samme Tidendes No. 46 blandt Andet yttret, at det Prøvevalg paa Medlemmer til Viborg Amtsraad, hvis Nytte ja endog Nødvendighed dette Forstanderskab erkjender med os, hellere maa afholdes Dagen foran det egentlige Valg møde, end som af os er foreslaaet, nogen Tid forud, da enhver Valgmand kan afgive sin Stemme efter egen Overbeviisning, uden at være bunden ved nogen Forskrivt fra det Sogneforstanderskab, for hvilket han møder, og det formenes derhos, at en modsat Fortolkning af Anordningens § 25 maatte have ført til Afstemning i selve Forstanderskaberne og Jndsendelse af skrivtlig Stemmegivning fra disse. Mod ovenstaaende Yttringer tillade vi os at bemærke, at efter vor Formening ligger der Noget imellem, at den committerede Valgmand afgiver Stemme aldeles efter egen Overbeviisning, og at han reiser til Valgmodet med en bestemt Jnstrux, hvilke han skal stemme for, hvilket Sidste unægtelig grændser nær til det Borneerte. Men det mellem disse Yderligheder Liggende formene vi at være, at der i Sogneforstanderskabs=Møder ikke bestemmes men omhandles. hvilke Mænd det samlede Sogneforstanderskab helst ønsker, sig, naturligviis der maatte som saadanne betegnes flere end netop 4, vi ville sige 10 ja 20, og det overlodes nu den committerede Valgmand, som jo selv har deeltaget i det respective Forstanderskabs Forhandlinger i denne Anledning, med stadigt Hensyn til de Anskuelser, der have gjort sig gjældende ved denne Leilighed, ved sin Conduite deels at bidrage Sit til et heldigt Udfald af Valget deels at vogte sig for, at hans Stemme ikke spildes. Vi skjønne ikke rettere, end at Valget faaer en mere communel Characteer ved en saadan Fremgangsmaade, hvilken vi ogsaa maae ansee tilstrækkelig hjemlet i Anordningens Udtryk § 26 "De øvrige Medlemmer vælges af samtlige Sogneforstanderskaber i Amtet, saaledes at ethvert af disse udkaarer Een til at deeltage i Valget." Efter saaledes at have yderligere motiveret vore Anskuelser om det Fortrin et tidligere Prøvevalg, hvis Resultat kunde debatteres i de respective Forstanderskaber har, fremfor et saadant afholdt Dagen for det endelige Valg, indrømme vi dog villigen, at saafremt de Ubeqvemmeligheder, som hiint ved en egen Reise i den Anledning naturligviis fører med sig skulde forekomme alt for mange Forstanderskaber for betydelige, er hvad det ærede Sogneforstanderskab for Asmild og Tapdrup Sogne har foreslaaet, at foretrække for intet Prøvevalg, og i det vi da herved gjentage vor forrige Opfordring henstille vi til Amtets Sogneforstanderskaber, hvilket af de tvende gjorte Forslag de maatte foretrække, og sige derhos med en æret Vederpart, der har mødt os paa en Maade, vi kuns have kunnet glæde os over: her er Spørgsmaalet om to Veie men eet Maal.
Viborger Samler, 1842-04-04
Ligesom vi i det Forestaaende have maattet vedblive vor Paastand om et nogen Tid forud foretaget Valgs Fortrin saaledes kunne vi ei heller indrømme det ærede Sogneforstanderskab for Asmild og Tapdrup Sogne, at det maa være et underordnet Spørgsmaal, at de Mænd der vælges til Medlemmer af Amtsraadet, ere fra forskjellige Egne af Amtet; thi i Amtsraadet, der i Følge sin Jnstitution vil faae saameget at handle om, som vedkommer det Locale og Personer, maae den hermed ubekiendte Mand tie, hvor dygtig han end ellers er. Dog vor Mening er det derfor ingenlunde, at Nogen burde vælges netop af dette Hensyn, hvis han manglede de andre ikke mindre vigtige Qvalificationer. Forstanderskabet for Levring og Hørup Sognedistrict, den 31te Marts 1812.
Viborger Samler, 1842-04-04
AVERTISSEMENTS. Herved bekjendtgjøres, at Storholm Broe over Aaen imellem Fellingberg og Gammelstrup Sogne paa Grund af forestaaende Reparation indtil videre er spærret for Kjørende og Ridende. Fiends Nørlyng Herreds Contoir. Viborg, den 4de April F. Eberlin.
Viborger Samler, 1842-04-04
At jeg har etableret mig her i Byen som Skomagermester og anbefaler mig i samme Egenskab, bekjendtgjøres herved. Min Bopæl er i forrige Smedemester Winthers Gaard. Viborg, den 2den April 1842. Schrøder.
Viborger Samler, 1842-04-04
J Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. 1793, § 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod Elise Kirstine Juul for trykte Jnjurier mod Kammerjunker, Byfoged Klaumann og Procurator Søren Hansen anlagt Sag, i hvilken inden den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret den 13de April 1811 saaledes er kjendt for Ret: "De under nærværende Sag paaankede, af Tiltalte Elisse Kirstine Juul i et af hende udgivet Flyveskrift betitlet Criminalret og Retspleie i Danmark, et Ugeskrift for Hvermand om og imod Kammerjunker og Byefoged Klaumann samt Procurator Søren Hansen brugte fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være, og bør Tiltalte for sit i saa Henseende udviste Forhold til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 400 Rbd. Sølv samt være den i Forordningen af 27de Septbr. 1799 hjemlede Censur undergiven i 3 Aar. Saa betaler hun og alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Actor, Cancellieraad og Procurator Delbanco, 12 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven. er Tirsdagen den 22de Marts 1812 inden Høiesteret afsagt, saadan Dom: "Elise Kirstine Juul bør bøde 400 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. J Henseende til den givne Mortification samt Bestemmelsen og Censur og Actionens Omkostninger bor Lands-Over, samt Hof- og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Auditeur Liebenberg for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. S. Høiesterets Justits-Contoir, den 22de Marts 1842. Hammerich.
Viborger Samler, 1842-04-04
Paa Liselund i Lysgaard Herred er til 1ste Mai Tjeneste ledig for 2 a 3 Karle. Man henvende sig til Eieren, Hr. Proprietair Bloch.
Viborger Samler, 1842-04-04
Paa Strandet i Fjends Herred mangler endnu til 1ste Mai en Karl, en Mergelgraver og to confirmerede Drenge, Herpaa Reflecterende have i Eierens Fraværelse at henvende Dem til L. F. Bahnson paa Thaarupgaard.
Viborger Samler, 1842-04-04
Placat. Torsdagen den førstkommende 7de April, Formiddag Kl. 10, bliver paa Viborg Raadhuus opbudet til Bortleie, deels paa 8te Aar og deels til Græsning for indeværende Aar, følgende Byen tilhørende Jorder, nemlig: a) Furtofterne, forhen samlet bortleiet til Søren Thøgersen, er nu opmaalt og afsat i 6 Parceller, b) Parcellen No. 3 ved Lovelvei, forhen udleiet til P. Heiring. c) Parcellen No. 7 ved Lovelvei, forhen bortleiet til Jens Bøstrup. d) Parcellen No. 8 ved Lovelvei, forhen bortleiet til Jens Bøstrup. e) Halvdelen af Parcellen No. 9 sammesteds, senest bortleiet til Skomagermester Lindholm. f) Halvdelen af Parcellen No. 11 sammesteds, senest bortleiet til bemeldte Skomagermester Lindholm. g) Den øde Kirkegaard, forhen bortleiet til Laurs Jørgensen. b) 2 Agre ved Galgebaksfald, senest bortleiet til Christen Lassens Enke. i) Femten Blokke sammesteds, senest bortleiede til bemeldte Christen Lassens Enke. 4) Den i Nærheden af Jesper Jensens Jorder liggende Deel af Parcellerne No. 6 og 8 i Nørremarken, der i de senere Aar ikke har været bortleiet. 1) Græsningen paa Veien udenfor St. Michelsport. m) 3 Moser eller Kjær i Heden til Græsning. n) Lindmose, til Græsning. o) Toften ved Raadhuset, til Dyrkning eller Græsning. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Viborg, den 29de Marts 1812. E. Selmer.
Viborger Samler, 1842-04-04
Abonnement paa Viborg Stiftstidende, for April Qvartal modtages paa alle kgl. Postcontoirer. og for Viborg By og Omegn paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1842-04-05
No. 53. 70 Aarg. Kongelig allerne privilegeret Stifts-Tidende. vor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. StrassernesensgangenTirsdagen den 5te April 1842. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-04-05
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. De ni Bureaux i de Deputeredes Kammer have igaar indledet Discussionen angaaende det af Ministeriet udarbeidede Forslag om Udsættelse af Sukker spørgsmaalet. Om Nødvendigheden af at modificere det nuværende System ere alle Bureaux enige. Repræsentanterne for Søhavnene have trængt paa Undertrykkelse af den indenlandske Sukkerindustrie; Repræsentanterne forde nordlige Departementer, hvor Sukkerindustrien har taget det største Opsving, have fordret Beskyttelseslove og strengere Reglements. Massen af de Deputerede, der hverken have en direct eller local Jnteresse for dette Spørgsmaal, have udtalt det Ønste, at man ved en lykkelig Ligevægt i Bestatningen vilde lade begge Jndustri grene bestaae ved Siden af hinanden. Lovudkastet i og for sig selv, d. c. Spørgsmaalets Udsættelse indtil næste Aar, har hidtil kun været en underordnet Gjenstand for Discussionen. Debatternes Hovedinteresse laae i det politiske Spørgsmaal; men Oppositionsledernes Fraværelse (Thiers, Remusat, Gouin og Billault) har gjort Debatterne mindre levende end man maatte formode efter Billaults og Ducos's heftige Angreb i Kammeret. Samtlige Medlemmer af den nedsatte Commission høre til Ministeriets erklærede Tilhængere, og ere enige i at udsætte Spørgsmaalet. - Ogsaa Handelskammeret Cherbourg har nu paa Grund af den gjentagne Udsættelse af Sukkerspørgsmaalets definitive Opløsning taget sin Demission.
Viborger Samler, 1842-04-05
Spanien. Fra Barcelona meldes under 20de Marts at Ayuntamientoraadet atter er traadt i Virksomhed. befalinger ere afsendte og at forsyne de faste Pladser i Catalonien med Skyts. – Efterat Marschal Rodil har bereist Linien fra Vittoria indtil Ordugna, har han, ledsaget af sin talrige Stab og tre Escadroner Cavallerie, holdt sit Jndtog i Bilbao.
Viborger Samler, 1842-04-05
Storbritannien og Jrland. England - siger en af Augsb. All. Zeitungs Londonercorrespondenter – fordrer Overherredømmet over Verden; og for hvilken Priis skal dette Herredømme over Verden da kjøbes. – Med Tilintetgjørelsen af Millioner af Naturmennesker, der alle skulle falde som et Offer for Maskinernes Moloch, d. c. Civilisation i Englændernes Mund. Hele Verden skal – for at bruge et Udtryk af den noksom bekjendte Dr. Francia kjøbe engelske Klude, som fabrikeres af flere Millioner Stodderes og Factorieslavers Marv, og som skal betales med Hundreder af andre Millioners Sved, Elendighed, ja endog Tilintetgjørelse. Betragter man Sagen fra denne Side, saa har man i det Tilfælde, at England skulde erholde det ubegrændsede Herredømme tilsøes, kun een Udsigt for sig: England disponerer efter Godtbefindende i hele den øvrige Verden, som Europa rolig overlader det, og Europa opoffrer selv at sin Vindskibelighed til Bedste for de engelske Fabrikanter, eller Selvinteresse, tvinger det til at afslutte sig som Japan og China. –Men de Døde ere opstandne; den til Jorden stedede Jslamisme raaber sit vilde Allah ill Allah i Circassien imod Rusland, i Algier imod Frankerig, i Java imod Holland, i Afghanistan imod England. Ved Siden af den opvaagnede Jslamisme reiser dens gamle Fiende - det christelige Pavedømme – sig, skuer med strengt Øie paa den livløse engelske Protestantisme, og spørger: "Hvor er Din frie Grandskning? En Du ikke en Kirke, der sukker under det Aag, jeg engang i sin Tid sprængte, En Kirke, som fryder sig ved Pengesække, og som overlader sine Faar til Ulven? – Og ved Siden af hine Tvende stiller sig den sin Krigsrustning iførte Naturaand, som med Dødens Sværd drev den engelske Manufactur- og Pengecivilisation tilbage fra Nigerens Bredder, og man kan i Sandhed ei synderlig dadle hiin Aand; thi naar denne nye Civilisation, der qvæler alt Ædelt, griber videre og sig, da have følende Menneskeer kun Valget imellem to Ting: enten med Diogenes og Lord Byron at sætte Hunden over Mennesket, eller med Tacitus og Roussenu at søge Viisdom hos den Vilde og i dennes Urskove forglemme Klæder=Civilisationen og Boglærdommen.