Københavns Adresseavis, 1783-07-11
J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdligeEnhedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de ungtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise dem om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring, i hvilken Hensigt Selskabet og efter Kongelig allernaadigst Tilladelse, nu har begyndt at meddele Land=Almuen især en og anden nyttig Huusholdings=Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rummet, vil tillade det, i de aarlige udkommende Almanakker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Leilighed ønsker at enhver. som haver nogen Jndflydelse hos Almuen ogsaa vilde see Almanakkens Brug i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet. Premierne for Theoreriske Materier eller Afhandlinger. Kongelige Premier. 1. Om en Efterretning angaaende Hør= og Hamp=Avlens Tilstand i Fyens og Aarhuus=Stifter. 2. Om Bøndergaarders tjenligste Størrelse. 3 Om et Jordbrugs beste ekonomiske Jndretning og Drift. Selskabets Premier. 4. Om Beskrivelser over enkelte Landstrækninger i Rigerne og Forstendommerne. 5. Om en Beskrivelse af Jsland. 6. Om den Klogskab, som udfordres til et Jordegodses beste Forvaltning. 7. Om en god Huusmoders vigtigste Pligter mod alle og overalt i sit Huus. 8. Om de Kjøbenhavnske Felleders bedre Anvendelse til Græsning end hidindtil. 9. Om den erfarede Nytte af Felledskabets Ophævelse. 10. Om en Agerdyrknings=Have og Skov Kalender for Dannemark og Norge. 11. Om Gjødningens beqvemmeste Bevaring mod Veirliget skadelige Indflydelse. 12. Om Mergel og Kalkjord, tjenlig til Agerdyrkning i Danmark og Norge. 13. Om Høst=Plønningens Fordeele eller Skadelighed søndenfields i Norge 14. Om Hompens beste Dyrknings= og Behandlings=Maade. 15. Om Kraprodens beste Dørkning, Tormig og Maling. 16. Om den beste Dyrkningsmaade af Tobakken. 17. Om Fordeien af Handels= og Manufaktur Planters Dyrkning i Ligning mod Kornalen. 18. Om Fordeelen. af Foder Urter, visse Rødders og Roers Dyrkning og deres Anvendelse i Qvægavlen sammenlignet med Avlen af Korn. 19 Om tjenlige Maader at føde Heste og Qvæg, samt Smaae=Kreature og tamme Fugle paa. 20 Om en Qvægavls Katekismus for Dannemark og Norge. 21. Om Tyeboe=Ostes Egenskaber med videre. 22. Om norske vilde Bærs bedste Brug og Anvendelse. 223. Om norske vildvoxende Planters Tjenlighed til Føde grundede paa Forsøg. 24. Om Planter ved Elven og Vester=Havet, beqvemme til at afværge Jordens Bortskyllelse. 25. Om Rygten og Omgangen med Planter, som kan dæmpe Flyve=Sanden. 26. Om Veilers Jnddigning. 27. Om nyttige Vexter for Færøerne. 28. Om Faarenes beste Klipnings Maade her i Riget. 29. Om Prøve af Hr. Konferentsraad Fleschers Omgangs Maade ved Bie avlen. 30, Om Fiskeriernes nærværende Tilstand og muelige Flor. 31. Om Hummer=Fangstens Jndflydelse paa de andre Fiskerier. 32. Om Middel mod Tanglopper i Limfiorden og andensteds. 33. Om fordeelagtige Fiskebankers Opdagelse paa Kysterne. 34. Om beste Anstalter til Befordring af Vands Afledning fra Moser og sumpige Enge. 35. Om en lidet bekostelig Maskine, til at rense forskjellige Korn=Arter med paa Loen. 36 Om bedste Indretning af Meel=Malt= og Gryn=Møller. 37. Om Maltgjøren paa Landet. 38. Om Brygning sammesteds. 39. Om Bagning og der m.v. 40. Om indenlandske uldne Manufaktur=Vares Sammenligning med Fremmedes. 41. Om de danske Kjøbstæders Opkomst. 42. Om Teglbrænderiers Jndretning og Anlæg. 43. Om norske Mineraliers Opdagelse. 44. Om Hindringer for Stædernes, især Kjøbenhavns, umiddelbare udenrigske Handel. 45. Om Handels=Historier af egne Handels=Havne. 46. Om den fordeelagtigste Huusholding og Handel med Landets Hornqvæg og de deraf faldende fede og andre Vare. 47. Om den beste Huusholdingsmaade med Rensdyrret og dets Vare. 48. Om Bever=Avlens mulige Befordring i Norge. 49. Om indenlandske Produkters og Varers Dyrkning og Tilberedelse for Vestindien. 50. Om den beqvemmeste Karre eller Vogn med brede Felger til Skaansel for broelagte Gader, 51. Om Kunsters Forbedring for Rigerne i og omkring Landet. Fiskevirkning, bekjendte Mangler derved, og lige bekjendte Raad derimod. Fliden i Landet. Dets Vægt, Maal, Penge= og Kredit=Væsen. Bygningsmaade, Tømmer=Mangel og Forsigtighed i den Henseende for Fremmede, som vilde der nedsette sig. Forsynets besynderlige Gave i Driv=Tømmeret, Landets merkeligste Havne for Handelen, muelige bedre Transport i og omkring Landet, ind- og udgaaende Vare, Told= og andre Handels=Afgifter, Landets Sammenhæng med Grønland og muelige Fordeele derved, dets Afhængelighed i Handels Indretning og Forsvar af Danmark, og følg: lig dets Fordeele paa Grund deraf at behandles og handt hæves. J øvrigt Jndvaanernes Karakteer, Videnskaber, Levemaade og Sæder, merkelige Forbedringer i de sidste Aar, om ikke allerede anforte. En almindelig Jgjendrivelse af Usandheder og Landet, om ei yttret tilforn. Med et Kort kunde man desuden fra Selskabets Side zire Verket, som ønskes meere nyttigt end lærdt. For en saa dan Beskrivelse kan bemeldte Premie æskes til November Maaneds Udgang 1785. Sproget maatte være en almindeligst antagen god Stiil. Selskabet vil med Fornøielse forhøje Premien, dersom det finder sig i alle Henseender fuldkommen tjent med Beskrivelsen. 6. For den fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa, udsætter Selskabet, uagtet det allerede har belønnet en Afhandling om denne Materie, fremdeles sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. denne Afhandling maatte især forklares: 1) Hvorvidt og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelagtigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv, og saaledes afpasses, at deres eget Arbeide ikke derover forsømmes, 2) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavidt de ei reent kan afskaffes, kunde dog gjøres ham saa lette som mueligt, 3) J hvilket Tilfælde Forstrekninger og Gaver af Korn, Foder, Penge, m. m. ere gavnlige for Bonden, i hvilke skadelige, og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Velstands Befordring, 4) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kiende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunne forbedre den, og derved hans Lykke, 5) Hvorledes kan Bondestandens skadelige Fordomme og herskende Overtroe best udryddes, 6) Paa hvad Maade kan denne Stand best bevæges og opmuntres til største Flid i alle Landvæsenets Dele og til alle Aarets og Dagens Tider, og dens Vilkaar saaledes forbedres, det hele til fælleds og størst muelige Fordeel for Bonden, Proprietæren og Staten, 7) Hvilke bliver endelig de væsentlige Klogskabs=Regler, som en saadan godt Landvært i Sammenhæng med eget og Bondens Beste haver at lagttage ved sit Godses Bestyrelse efter Tid og Omstændigheder af dets forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Rydning, Jord Forbedring, Qvægning, Valg af Ager=Produkter, Indavl, Skovbrug, Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kjøb og Salg, Opsigt og øvrige kloge Omgang med enhver paa Godset, m.v. Selskabet forlanger altsaa her allene en Underretning, til Veiledning for Jordegods Eiere og Landmænd, om Godsernes beste private Forvaltning. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste Oktober 1783. Da der er Omstændigheder, hvor en fornuftig Forvaltning i en Provinds maae være forskjellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jordegodserne i et enkelt Stift eller Amt. 7. Huusstandens Jndflydelse paa det Heles Beste, og en god Huusmoders Vigtighed for Huusstanden, er saa bekjendt en Sandhed, at den ikke behøver at erindres. Jmidlertid er der neppe en Afhandling, som Staten meere kunde behøve, eller som maaskee snarere skulle gjøre almindelig Nytte, end en saadan ordentlig, kort, dog nogenlunde fuldstændig Underretning om de vigtigste Pligter, som en god Huusmoder haver at lagttage i sit Huus nu der de merkeligste Omstændigheder i enhver Stand og efter det Sted, hun lever paa. For den beste saaledes i en let, fattelig og god Stil vel skreven Afhandling udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næst beste dets første Sølv=Medalle eller 20 Rdlr. For den derefter den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Det er i en ekonomisk og saa kaldet huuslig Hensigt Selskabet især ønsker Afhandlingen skreven. Hovedsagen vilde altsaa blive at forestille den retskafne Huusmoder overalt i sit Huus, hendes Opmerksomhed, Orden, Forsynlighed, Erfarenhed i det til Huset og Huusholdningen, fornødne, i Sparsommelighed, Reenlighed, Flid, Fromhed og Klogskab paa alle Steder i Huset, især i Kjøkken, Spiiskammer, Baggers, Bryggers, Malkestue, paa Loft, i Kielder, Vaskerhuus, i Henseende til de derhen hørende Ting, Personer og Forretninger og deriblant i Henseende til Varenes Anskaffelse i rette Tid, Orden i Brug, deres Bevaring, Saltning, Rogning, Tørring, Syltning, betimelig Tilsyn m.v., Orden ved det Hele og Pligt mod Alle, uden at glemme Spindestue, Gaard Stald, Kjøkken= og Frugt=Haver, eller andensteds, Klogskab ved Møblering, Pynt, Tingenes og Tidens Anvendelse; dog at muelig Korthed herved iagttages, og Forholdet, Tænke- og Handle=Maaden meere sees paa end den yderste Konst i Ekonomien med Tingen, som andensteds fra nøiere maae læres, skiønt noget, af det vigtige uden for Koge Kunsteen, dog vilde anføres. Egtefellens, den gode Moders Hoved Egenskaber, ønskede man og her korteligen fremsatte, den oprigtige Vens mod sine Folk, som mod alle andre, især i Mangel, i Sygdom, Farer, kort den brave paapassende, alvorlige, dog fromme og godgjørende Kone i Tænke=Tale= og Handlemaade ved Arbeide og Fornøielse overalt i sit Huus, forudsat den altid højere Pligt at lagt tage den Jndskrænkning man i flere end een Henseende tilig bør tilvænne sig, for det meget man altid skylder det borgerlige Selskab, Fædernelandet, Øvrigheden, Regen ten, og sin Gud, hvilket man ønsker kort og i passende Udtryk først anmerket. En og anden Bog efter de højere og her især tilsigtede Pligter kunde og med Nytte erindres, og Huus=Andagt med sine Børn og Tiende, samt anden Læsning, dog i sin Orden paa bestemt Tid, tilraades. Som Standen og Stedet, hvorpaa en saadan Afhandlinkan passe sig, er ulige; saa usættes bemelte Premier fordet første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringere Borgerstands Nytte i Almindelighed; deels til disses Tjeneste i Særdeleshed, efter Rigernes eller Provindsernes forskjellige Huusholdings=Handle= og Levemaade. Højere end 6 til 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk maatte Underretningen ikke vel være, for ei at blive for vidtløftig, og for dets oftere endog af den opvoxende Ungdom i Tide at kunne gjennemlæses. Jmidlertid hindes en Forfatter dog ikke hertil saa nøje. Efter Omstændighederne af et saadant Skrift vil Selskabet endog baade forhøje bemeldte Premier og formere dem, naar Skriftet, kunde fortjene det. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste November 1785. 8. Da Selskabet anseer det for mueligt, at Kjøbenhavn herefter kunde have en større Nytte af sine Felleder til Græsning end hidindtil; saa udsætter det sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Forden beste Efterretning om den beqvemmeste Plan og Jnd deling til Kjøbenhavns Felleders fordeelagtigste Anvendelse til Græsning for Byens Kreature. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1783. 9. Felledskabets Ophævelse er bestyrket ved saa mange Aars Erfaring, at man nu med Vished kan dømme og Nytten deraf. Selskabet udsetter derfor følgende Premie, For den merkelig ste, derhos oplyselige og paa Erfaring grundede, Efterretning om de gode Følger, som Felledskabets Ophævelse har havt i større eller mindre Strekninger paa Agerbrugets, Høe=Avlens og Qvæg=Avlens Forbedring m.v. den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Efter de indkommende Beretningers Vigtighed i Henseende til deres Omstændelighed eller de forbedrede Strækningers Størrelse vil Selskabet forhøje denne Premie og bestræbe sig ved passende Belønninger at opmuntre enhver, som om denne Sag maatte behage at oplyse Selskabet med Efterretninger fra sin større eller mindre Sirkel. Premien maatte æskes inden 1ste November 1783, og de opgivne Forbedringer efter Omstændighederne og Vedkommendes Gotbefindende, med Attester bestyrkes. 10. For en Agerdyrknings=Have og Skov=Kalender, som indeholder Tiden til Arbeiderne i Marken, Haven og Skoven, udsættes en Premie af den 3die Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næst beste Afhandling om denne Sag, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Selskabet ønsker en Kalender for Dannemark og en anden for Norge; og det vil endog belønne efter Omstændighederne Kalendere passende til mindre Strækninger baade i Dannemark og Norge; dog maatte ingen af disse Kalendere udgjøre meer en 8 Ark omtrent af Selskabets sædvanlige Tryk. Premien er forfalden til 1ste Octobre 1783. For en paa nogle Aars Erfaringer, grundet Afhandling om den beste Maade at bevare Giødningen i Mødings=Stedet for Veirligets skadelige, Jndflydelser, uden at betage samme dets fordeelagtige Virkninger, udlover Selskabet sin første Sølv=Medalje eller 2 Rdlr. Afhandlingerne herom indsendes inden 1ste Oktøber 1784. 12. For den, som meddeler Selskabet. den fuldstændigste Efterretning om de fleste Steder i Kongens Riger og Lande, hvor Mergel eller Kalkjord ikke tilforn bekjendt eller meddeelt Efterretning om, i Mængde falder, og hvor tillige Leilighed gives til at betjene sig deraf. For den merkeligste Efterretning og Oplyning herom, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Forden næst beste Efterretning Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Det er noksom bekjendt, at disse Jordarter kjendes derpaa, at de bruser eller skummer med Skeevand. Med Efterretningerne om deres Opdagelse maae følge Prøver og en omstændelig Beskrivelse over ethvert Steds Beliggenhed, med Efterretning om det, for enten paa Stedet at nyttes eller i Mængde at kunne andensteds transporteres, ligger langt fra Strandbredden, eller ei; om det ligger i Felledskab eller ei, om den opdagede Jordart falder i Egnen vidt omkring eller ikke; om der i Nærheden falder nogen Slags Kalksteen eller ikke; om Stedets Ejer m.m. Premie=Æskningerne indsendes inden 1ste November 1783. 13. Høstplønningen bruges med stor Fordeel og Nytte nordenfields i Norge. Man troer, at i den høstpløiede Jord gaaer Tællen tiligere af Jorden, at Vaarsæden derfor kan lægges tiligere, at en saadan Ager bliver i det mindste 14 Dage tiligere moden, og har intet at befrygte for Efteraarets Natte=Frost, som saa ofte tilintetgjør den norske Landmands beste Haab, m.v. Efter indkomne Efterretninger skulde Selskabet. ligeledes formene, at den maatte være gavnlig Søndenfields, og for derom at erholde Vished, udsætter følgende Premier, For den, som ved de paalideligste Erfaringer Søndenfields viser Sammenligningen imellem lige stort og lige got høstpløjet og ikke høstpløyet Agerland med til føjed omstændelig Beretning og Størrelsen, Dyrkningsmaaden, Udsæden, Jndavlen, og Hostplønningens Fordeel eller Skadelighed, alt efter sikkre og velbevidnede Forsøg, udloves den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. Forde næst beste Efterretninger og Erfaringer herom, den 1ste Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Præmierne æskes inden 1ste November 1784. 14. For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Hampens hele og beste DyrkningsMaade og videre Behandling, grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøjagtig Kundskab, om andre Landes Brug, hvor denne Avliftorerer, udsætter Selskabet en Premie af dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. I denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring om følgende: 1) Hvorvidt Hamps Nedsætning i Vand er fornøden og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil er best? Hvorlænge, samme maae vare, og hvad derved er at lagttage, 2) Om det er best, og i Hensigt til Veirliget, Bondens Leilighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre Hamp i Solen og Luften, eller om det er fornødent og tjenligt at tørre den i Tørre=Huse eller i Ovne, J sidste Tilfælde hvor sterk Varmen skal være? Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at merke, 3) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest for et saadant Tørrehuus eller en Hørovn, og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og anden ekonomisk Brug, Her maatte tillige erindres de fornødne Tegninger, forfærdigede efter en tydelig Scala, samt et Overslag over Bekostningen. Afhandlingen maatte indsendes inden 1ste October 1783. Dersom nogen Forfatter maatte behage allene at udarbeide den Materie om Tørre=Husets eller Hør=Ovnens beste Anlæg, da vil Selskabet modtage og efter sin Værdie belønne en saadan særskilt Afhandling. 15. Da Landmanden ei kan ventes at dyrke nogen Plante, hvor fordeelagtig den end er, forinden han bliver fuldkommen underrettet om alt hvad derved sammes Avl, samt videre Behandlingsmaade og Brug, er at lagttage, saa troer Selskabet det at være meget nyttigt, om Jndsigter og Erfarenhed vilde lade sig opmuntre til at udarbeide slige Afhandlinger og enkelte Planter. J Overeensstemmelse hermed udsætter Selskabet for det første en Premie af 500 Rdlr. eller den anden Guld=Medalje For den tydeligste og fuldstændigste paa Erfaringer grundede Afandling og Krap=Rodens hele og beste Dyrknings=Maade, Tørring, Malning og Jndpakning med videre. J Fald Forfatteren har gjort sig bekjendt med, og sammenlignet de i denne Materie tilforn skrevne Afhandlinger f. Ex, de af du Hammel, d'Ambournat og Lidbek med sine egne Erfaringer, vil hans Afhandling derved blive desto fuldkomnere anseet. Afhandlingen indsendes inden 1ste October 1783. 166. For en ligeledes paa Erfarenhed grundet Afhandling om Tobaks=Plantens hele og beste Dyrkningsmaade, samt om Tobakkens Tørring, Presning og Pakning, giver Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1783. 17. For en Beregning, grundet paa Erfarenhed i de danske Stater, som nølagtigst og meest efterretteligen oglyser og gotgjør een eller flere Handels=Planter, nemlig: Humle, Tobak, Hør, Hamp, Rap sat, Krap, Vald, Vau, Safran, m.v. deres fordeelagtige Dyrkning imod een eller flere Korn=Sorter, Hvede, Rug, Byg, eller Havre, paa lige Stykker Land at regne For en saadan sikker og vel oplyst Beregning, endog fattelig for Land=Almuen, udsættes Selskabets tredie GuldMedalje eller 25 Rdlr. For næst beste Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Premien æskes inden 1ste October 1783. 18. Som det og ikke kan tvivles paa at Menneskets Fornødenheder af Dyr=Riget ere i sin Orden ligesaa betydelige og store, som de af Plante=Riget, ligesom det paa den anden Side og er bekjendt, at al godt Agerbrug maae i en ret Landhuusholding begynde fra Engenes rette Dyrkning og fra Beregningen over Gjød ningens Mængde og Egenskab imod Agerlandets Strækning og indvortes Beskaffenhed; saa udsætter Selskabet, endnu videre følgende Premier saaledes: For den Beregning, som paa nylig meldte Maade viser Fordeelen af de saa kaldede naturlige (hiemmer voxende) eller kunstige (fremmede) Foder=Urters Dyrkning og beste Anvendelse i Qvæg Avlen, i Ligning med den sædvanlige Korn=Avl. F. Ex. Fordeelen af Qvæg=Alen, af Kjør, Faar og Heste, tillagde ved Hielp af en flittig Engdyrkning, Engen enten bestaaende af de Græs=Arter, som her i Landet sædvanligen voxer, eller af fremmedes Luserne, Esparsette, visse Klever=Arter, Faaregræs (Festuca ovina) m.v. sammenlignet mod de Fordeele, som Avlen af Korn=Sorterne indbringer. For den beste af slige Beregninger Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næste derefter dets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Til slige Overslag vil Selskabet og henregne, og følgelig modtage og belønne, Beregninger over Fordeelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturenes VinterForring. F. Ex, af gule Rødder, Pastinakel, den engelske Turnip (Brassica rapa) Kaalrødder med mere. Det forstaaer sig selv, at disse Beregninger vil dog ikke giøres enten i Ligning mod en lav eller mod en meget høi Korn priis, men at en Middelpriis, som overlades til enhver selv at vælge, maae følges. Som Selskabet agter at betjene sig af disse Beregninger ligesom af de i forrige Nummer meldte, til Oplysning og slige Planters ulige Fordeel i Forhold mod hinanden, Land=Almuen til Nytte, saa ønsker det, at baade Beregningen, og det som ved skrives samme, maae indrettes paa den fatteligste Maade for Bonden. Premie=Æskningen indsendes inden 1ste October 1783. 19. Da Selskabet indseer, at det til Fædriftens Forbedring er, især i disse Lande, meget vig ligt at kjende og anvende alle de Ting, som med Nytte kunde tjene til Foer, og det tillige har Aarsag at troe, at der i denne Henseende gives mange Fordeele, som ikke ere almindelig nok bekjendte; saa udsætter det sin anden Medalje i Guld, For den beste og fuldstændigste Afhandling om alle Slags Midler og Maader at føde Heste og Qvæg, samt smaae Kreature og tamme Fugle. Jo mere Underretningen er grundet paa Erfaring, jo vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed, tager af andre Skribentere maatte saaledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra de virkelige Erfaringer. Foer=Arternes Dyrkningsmaade forlanges ikke her (i det mindste ikke vidtløftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturenes Føde. De Natur=Produkter, der bliver omtalte, saa Selskabet gjerne bleve baade nævnede med sikre systemmatiske og tillige med deres nasionale Navne, naar disse ere bekjendte, paa det at al Tvetydighed kan forebygges. (Fortsættelsen følger.)¬