JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-02
til Dom. 1 Adv. 1794 ere udi Fyens Stift, (hvorunder Fyen og Langeland med Als og Ærrøe, samt Lolland og Falster ere indbegrebne. Copulerede 1595 Par; Fødte af Mandkiøn 2967, af Qvindekiøn 2706, tilsammen 5673, deriblandt 23 Par Tvillinger, og en Kone i første Barselseng forløst med 3 Sønner, hvoraf dog den ene dødfødt. (265 ere avlede uden for Egteskab) Døde af Mandkiøn 2544, af Qvinde kiøn 2480, tilsammen 5124, altsaa 529 flere Fødte end Døde. Jblandt de Døde ere 98 dødfødte og deraf allene i Langelands Sønder, Herred 17, og 2376, altsaa næsten Halvdeelen af alle de Døde, ere af en Alder under 10 Aar. Mærksærdigheder ved de Døde. 1) Usædvanlig høi Alder have opnaaet: 475 en Alder fra 70 til 80; 281 fra 80 til 90; 32 fra 90 til 100, og 2 en Alder over 100 Aar. 2) Smitsomme Sygdomme: J Sundt Herred og meest paa Øen Stryn ere 61 Personer bortdøde af Sprinkler og Flekfeber; i Nordlunde Sogn i Lolland 8 af Frislinger, hvoriblandt 3 gifte Søstre, samt af et Huus Mand og Kone med voxen Datter; 225 ere anmeldte døde af Børnekopper, og deraf allene af Sundt Herred 104; i Odense Herred 47, og i Bierge Herred 33. 3) Ved ulykkelige Hændelser omkomne: En Mand slaaet af en Hest og døde 3 Dage derefter, en Mand ved det at Hestene løbe løbsk, hvorved han saaledes faldt af Vognen, at samme med sit Læs gik over ham; en 3 Aars Dreng, falden i en Kiedel heedt Vand, og døde Dagen, efter, en Kone faldet af Vognen og knuset sit Hoved; en Karl ihielslaget ved at vilde holde en Vogn, der veltede ned i en Sandgrav; en Kone qvalt i en Sandgrav, og en Mand i en Gruusgrav; en Mand løbet hiel af en Hest, og en 10 Aars Dreng slæbt ihiel af en Hoft; en ung, Pige indebrændt; en Dreng bleven qvalt; en nedfalden i en Tærskellade, og døde Dagen derpaa, et Barn omkommet af Gift; 27 ere druknede, deriblandt en Dreng ved at gaae over en Søe; et Barn under Jisen i et Gadekiær; et Dito i en Leergrav, et Dito i en Tørvemose; et dito i en Brønd, et Dito ved at falde i en Ballie=Vand; en Mand og en 10 Aars Dreng i en Aar; en Dreng ved at gaae over Jisen; en Mand ved at vilde optage sine Fiskerkroge; 3 Karle i Gyldensteens Vand graver; en Karl i en Tørvemose, og 13 forskiellige paa Søen. 4) Pludselige Dødsfald: En Karl styrtet paa en Vei og strax døde, en drikfældig Kone falden og og strax død; en Mand funden død i en Grøft; 2 Mænd fundne døde paa Marken; en Mand som var braget ud paa Søen for at stange Aal, funden død, Baaden fand tes nogle Dæge derefter; en Reisende funden død om Morgenen i sin Seng, og en Kone, paa 87 Aat død pludselig ved Bordet under Maaltidet. 5) Selv Mord: En hængt sig, og en Kone druknet sig i Forvildelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-02
J afvigte Aar 1794 ere igiennem det lille Belt ind- og udpasserede 841 Skibe Jagter og Baade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-02
Subskriptions=Planer. Subskription paa en Dansk Oversættelse af Meiners Menschenkenntnis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-02
Forfatteren af dette Værk er ikke den, vi kiende og beundre som Alcibindes Digter. Det er en Mand, som efter den Oplysning, hans eget Skrivt giver os, har opofret sin Tid til Opdragelsen, og herved faaet Leilighed til at kiende Mennesket fra flere Sidder. At hans Fortienester i dette Fag ikke ere faae, skal hans Værk bevidne. Det var længe en afgjort Sag, at intet var Mennesket meere nødvendigt, end Kundskab om Mennesket. Men finde vi end denne Sandhed bekræftet ved Hensyn til Oldtidens Store, de herlige Digtere, de kraftfulde Tallere, finde vi end, at disse sikkerst ved dette Middel erobrede Hierter, og virkede stor og ædel Daad- saa have vi dog den besynderlige, sørgelige Erfaring, at ingen Videnskab er meer forsømt end denne. Hvor møisommeligt, ved egne Enfaringer at maatte klavre op til den Høide, fra hvilken man med nogenlunde sikkert Blik kan see ud over de menneskelige Handlinger og oplede deres skiulte Drivfædre, Lettere vinder den Toppen, der ved erfaren Leders Haand kan gaae de gjennere Veie. Af saadanne Ledere, i Menneskekundskab have vi hidtil kun faae. - det mindste kiender jeg ingen, der før Meisner har givet saa mange somlede Erfarings=Regler, og lagt Grundvold til en Lærebygning i denne vigtige Videnskab, som Efterslægten, ved Hielp af sikkre Forgiengere, vil bringe til immer meer og meer modnende Fremvext.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-02
Saavidt om Meisner og Menneskekundskab. Til Sagen selv. - Paa Herr Windings Forlag udgiver jeg dette Meiners Værk over sat paa Dansk. Det bestaaer af 3 smaa Dele. Hver Deel skal blive forsynet med en Udsigt over Materierne, og vil koste Subskribenterne 3 s. for Arket paa Tryk= og 4 s. paa Postpapiir, hvilket vil omtrent beløbe sig til 2 Mk. for hver Deel paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Postpapiir. Den første Deel skal henimod Juul forlade Pressen. Det Heele skal vorde færdigt inden Martii Maaneds Udløb tilkommende, Aar. Subskribentsamlerne tilstaaes den sædvanlige Fordeel. Kiøbenhavn, den 22de October 1794. Jacob Neumann. Subskription modtages hos Hr. Klokker. Randrup i Viborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-02
Et mit Verk, med Titel Jorden, kiendeligen efter et Fornuftvæsenz Plan en Verden for levende og vellidende Væsener, udkommer i smaa Hefter. Hovedhensigten ved samme er at forklare, hvorledes det paa Jorden, Levende vedvarer, og lider vel, fordi den jordlige Naturens døde Deel et bleven indrettet saaledes, som den det er. Dettes Forklaring meddeles i særlige Taler og Jordmassen, - dens Tilbehør, Occanen og Luft=Kredsen, disses, og de fordligelegemers Bestanddeele; eller Grundstoffene i den fordlige Natur - Lysstof set - Varmestoffet - Suurstoffet - Vand Jord - Luft: eller de elastiske Dampe, Gaserne - de jordlige Grundstoffers Eningsmaader - Virkelser paa hinanden - Legemernes deraf følgende Forandringer - Giæring - Raad nelse - Opløsning - Forflygtigelse - Forvittring - Forbrending o. s. v. Derefter handles om de store Classer af det jordlige Levende - Planter - Dyr Mennesket - Levenhed - Levenheds Grader - Organisation - Jrritabilitet - Dyrisk Fø leise - Livs Ophør, eller Død - det Leyendes Mangfoldighed - Arters Vedvarighed - faste Form Afartning Afstufning Omvandling i den jordlige Natur, Heraf uddrages Philosostes=Jdeer om Enhed - Harmonie - Ligevægtssystem - Ved varighed - Rigdom - Sammenklædning i den fordlige Natur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-02
Et Physiksystem leveres ikke; men i Bonnets Maneer handles om Særting og Særvirkelser, hvilke tydeligst tilkiendegive et skeet fast Anlæg for den fordlige Natur, altsaa : en Jordens Verkmester, og denne som et Fornuftvæsen, der har havt Tanke, Plan, Magt, Villie til at skaffe al muelig Lyksalighed. Stykkerne, eller Talerne, sammenkortes - i hver Afhandling er Jdee for sig hver kan da være et Læsestykke for sig. Læsningen skulle være saa let, som Jdeernes Tydeliggiørelse det kunde medføre. Jeg er vant til at have faa Læsere. Der før, paa det ikke Exemplarer skulle trykkes til Spilde, imodtages Subscription i den Gyldendalske og den Schulziske Boghandling i Kiøbenhavn. T. Rothe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-02
Bekiendtgiørelser. Efter den her i Byen ved Døden afgangen Præste=Enke Madame Lene Jde Müllers (hvis Boe er lovligen registeret, vurderet og dets Løsøre ved Auction bortsolgt) bliver holdt Skiftesamling paa de Tider, Loven bestemmer. Hvilket i Følge Placaten af 26de October 1792, til behagelig Efterretning for Arvingerne, Credi og Debitorerne herved bekiendtgiøres af Skifteforvalteren. Ribe, den 23de Decbr. 1794. L. Grundahl, Stifts=Provst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-02
Dagen for Jule Dag er imellem Veile og Fri- dericia tabt en Bambus Stok med Messing, Dupskud, overst paa Fladen af Stokken var udskaaren et M., for dens Tilveiebringelse loves 3 Mk. og Finderen melder sig paa Adresse-Contoiret. Randers. Hoved bekiendtgiøres: at Onsdagen den 11te Februarii om Eftermiddaen Klokken 2 Slet, bliver paa Byens Raadhuus deels ved Auction til Nedbrydelse bortsolgt, og deels ved Licitation til Opførelse opbuden og de Høist, samt Mindstbydende tilslagen: 1. Et massiv grundmuuret Klokke=Taarn. 2. Et grundmuuret Sprøite=Huus. 3 Byens=Tieneres Huus, 7 Fag Muur og Bindingsværks=Bygning. der alt nedbrydes, og tillige med 4. En heel og af Lyd god Taarn Klokke, vog 10 til 11ve Skippund, fiin Metal, bortsælges til de Høistbydende; Hvorimod ved Licitation opbydes til Opførelse: 1. Et Grundmuuret Klokke=Taarn, paa denne Byes Kirkes væsterste Ende. 2. Et Træe Spiir paa Raadhuuset. 3. En grundmuuret Bygning 2 Stokværk høi 17 Alen lang med sin Jndretning. Bygningerne og Klokken som sælges, Tegningerne og Overslagene af hvad der Liciteres, samt Conditionerne til alt, kan blive de Lysthavende foreviist og udlaandt, naar de derom melde sig hos underskrevne 8 a 14 Dage, før Auctions og Licitations=Dagen. Randers den 15de December 1794. Magistraten. følge den mig forundte Kongelig allernaa- digst Bevilling af 14de November d. A., indkaldes herved 3de Gange i Rad, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Værsel, alle de der formeene sig at have noget at fordre efter min afgangne Mand Doctor Theeologi Niels Christian Clauson, Provst i Eldboe Herred, og Sognepræst til Trinitatis Menighed i Fridericia og Anneret Weilbye i Ribe Stift, det være sig enten i Henseende til hans havde Embeder, eller i andre Maader, under hvad Navn nævnes kan, dermed inden bemeldte Tids Forløb at fremkomme, og saadant deres Krav for mig beviisliggiøre. Fridericia, den 23de December 1794. Marte Stub, Lauværge, sal. Clausons. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
En Reisendes Brev. Jeg er nu ankommen til Basel. Den 10de forlod jeg Schaffhausen, som den Gang med Grændserne trukne Keiserlige Cordon foraarsager nogen Urolighed. Jntet maae passere igiennem, og de forrige Handelsforstaaelser, mellem Schwaben og Schweiz ere paa eengang ophævede. Landboernes Utilfredshed hermed i de nærgrændsende Egne paa begge Sider er stegen til en Høide, der lader den fredelskende Borger befrygte alt. Den yderst strænge Sperring forhøier Prisen paa Levnetsmidler og truer med total, Mangel, i det mindste i nogle Cantoner hvis Frugtmagasiner ikke ere paa det beste forsynede. Til disse Ubehageligheder komme endnu andre ei mindre betydelige. Man beskylder en Europæisk Magt, at den, med Held betiener sig af Religions=Svermerier til at opvekke Had og Tvist mellem de katholske og protestantiske Cantoner. Allerede yttrer samme sig i en ikke ringe Grad, og viser sig fornemmeligen i den liden Omsorg, enkelte Cantoner drage for at hielpe deres eedforbundne Medbrødre med Levnetsmidler. Saaledes har iblandt andre Solothurn, der gandske er indtagen af de emigrerte Præster foranstaltet en total Sperring for Basel. Jndbyggerne i Landsbyerne ere ikke heller allesteds i Forstaaelse med Statsindvaanerne, ja de see maaskee ikke ugierne den Misforstaaelse, der ofte herske iblandt Regieringerne eller som de kalde det iblandt Herrerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
J Forgaars kom jeg til Basel. Man taler kun lidet og Fred; men nyere Breve melde om et andet endnu meere afgiørende Nederlag paa Spanierne, der endelig maa befordre, Freden imellem disse 2 Nationer saameget mere, som man endnu i Frankerig erindrer sig begge de Beretninger, som Mirabeau og Ra mond have meddeelt over Spaniens og Frankerigs gjensidige Forhold. Jeg har havt Leilighed at læse en Schweizers Brev, der tjener som General=Adjutant ved den østlige Pyrenæe Armee, og bivaanede i en Uge baade den berømte Dugommiers og Greve de la Unions Død. Den førstes Død ophidsede de Franske Soldater til en Graad af Hevn og Mod, som den Spanske Tapperhed, der i Begyndelsen gjorde Sejeren tvivlraadig, ei kunne imodstaae. Sejeren havde endnu blevet blodigere, dersom den Franske Armee have de med mere Jver forfulgt Fienden. En Deel af den Franske Armee var Vidne til de la Unions Død. Hans Legemsdannelse, de skal have været den skjønneste, man kan tænke sig. gjorde hans sidste Øieblik endnu meere rørende, og alle tilstædeværende Franske, vædede det Sted, hvor han opgav sin Aand, med deres Taarer. Han faldt i et Viinbierg: Den første Kugle traf hans høire Arm, den anden traf ham, medens man var ifærd med at forbinde Saaret, efter den første. Det Tab, som baade Treningen selv og Følgerne af Trefningen med Stæders og Fæstningens Overgang, med Magaziners Levnetsmidlers og al Slags Forraads Crobring foraarsagede Kongen af Spanien, beregnes til 100 Millioner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
General=Adjutant von Meyring er endnu bestandig her. Man siger, at hans Nærværelse har de Fangnes Udvexling til Øjemmed. Man siger endnu meere, men hvad har man ikke allerede sagt? Snart vil jeg faae interessantere Egne at see, og da tillige meddeele Dem interessantere Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
Kiøbenhavn, den 2den Januar. Hendes Kongel. Høibeds Arveprindsesse Sophia Friderical høie Liig blev Løverdags Aften den 27de December Kl. 8 udført fra Sorgenfrie Slot, for den følgende Morgen at bisættes i Roeskilde Domkirke. Ceremoniellet, som herved blev iagttager, var følgende: Efterat de dertil ansagte kiørende og ridende Herrer, saavelsom de i denne Anledning commandeerte Herrer havde indfundet sig Løverdags Aften paa Sorgenfrie Slot, hvor der var serveret en Collation, begyndte det at ringe med alle Klokker i Kiøbenhavn, som vedvarede en Time fra Kl. 8 til 9 Slet. Paa samme Tid blev der og ringer med Klokkerne i Lyngbye, hvilket vedvarede indtil Processionen var passeret forbie Lyngbye. De Herrer, som vare tilsagte at følge, til Hest, vare følgende: 1) Hs. Exell. Hr. General Baron Gersdorff, Commandant. 2) Hs. Excell. Geheimeraad Scheel Plessen, Amtmand. 3) Hs. Excell. Hr. Generallieutenant Pentz, 2den Deputeret i Generalitets=Collegium. 4, Hs. Excell. Hr. Geheimeraad Grev Knuth, Stiftamtmand. 5) Hs. Excell. Hr. Geheimeraad Raben, Ceremoniemmester. 6) Hs. Excell. Hr. Viceadmiral Kaas, 2den Deputeret i Admiralitets=Collegium. 6) Hr. Kammerherre, Grev Rantzau, Hoffægermester. 8) Hr. Generalmajor v. Castenschiold, Commandeur ved Garden til Hest. 9) Hr. Kammerherre Urne, Overpræsident. 10) Hr. Conferentsraad Cortsen, Justitiarius i Høieste Ret. 11) Hr. Kammerherre de la Calmette, Overceremonie, mester. 12) Hr. Kammerherre Bracheel, første Opvartende=Kammerherre. 13) Hr. Hofmester Brochenhuus. 14) Hr. Hofmester Buchwaldt. 15) Hr. Kammerherre von der Lühe, Commandeur ved Garden til Fods. 16) Hr. Kammerherre Sehested, Deputeret i Oeconomie= og Commerce=Collegium. 17) Hr. Kammerherre Blücher, hos Hendes Majestæt Dronningen. 18) Hr. Conferentsraad Schutz, 1ste Deputeret i det tydske Cancellie. 19) Hr. Conferentsraad Schou, 1ste Deputeret i det danske Cancellie. 20) Hr. Conferentsraad Hansen, 1ste Deputeret i Rentekammeret. 21) Hr. Conferentsraad Wendt, 2den Deputeret i Finants Collegium. 22) Hr. Conferentsraad Colbiørnsen, General=Procureur. 23) Hr. Oberste Peyman, Commandant i Citadellet. 24) Hr. Staldmester Røepstorff. De Herrer, som vare ansagte at følge i deres Stads=Eqvipager vare følgende: 1) Hs. Exell. Hr. Geheimeraad og Statsminister Grev Bernstorff. 2)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
Hs. Excell. Hr. General og Statsminister von Huth. 3) Hs. Excell. Hr. Geheimeconferentsraad og Statsminister Grev Haxthausen. 4)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
Hs. Excell. Hr. Geheimeraad og Statsminister Grev Schimmelmann. 5) Hs. Excell. Hr. Geheimeraad og Statsminister von Scheel. 6)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Hertugen, af Augustenborg, med 4 Staldgarle foran med Fakler, og 2 Laquaner ved hver Side af Vognen. h) Hs. Durchlantighed Prinds Friderich, af Hessen med 2 Staldkarle foran med Fakler, og 1 Laquat ved hver Side af Vognen. 8) Efter de Kongel. Herskabers Stadsvogne fulgte de forbenævnte tilsagde Statsministre og Departements Chef i deres med 8 Heste bespændte Stadsvogne, havende 2 Tienere gaaende foran hver Vogn med brændende Voxfakler. 9) Hele Processionen sluttedes med 1 Lieutenant af Garden til Hest og 20 Mand. De 2de Sørgemarskaller Hr. Kammerjunker v. der Maas og Hr. Kammerjunker Restorf rede ved hver Side af Sørgetoget, og paasaae sammes Orden. Toget gik i denne Orden fra Sorgenfrie Slot af, hen til Marienberg, hvor Processionen, ophørte, og enhver forføiede sig til de for dem anviste Vogne og kiørte til Roeskilde, hvor de den følgende Morgen modtoge det høie Liig, som blev escortert af Garden til Hest indtil Friderichsberg, hvorfra en Escadron Husarer geleidede det til Roeskilde. Natten igiennem kiørte den Høisaliges Hof=Chef Hr. Kammerherre Bülow for ved Liget, og 24 Laquaier i sorte Livreer, med tændte Fakler og Laterner, rede ved Siderne af Liiqvognen. Underveis blev ringet med alle de Klokker, hvorfra Liget, kunde sees. Saasnart det høie Liig ankom til Roeskilde Mølle, Søndag Morgen Kl. 8, begyndte det at ringe med alle Klokker i denne Bye, hvilket vedvarede indtil det høie Liig var biesat; de samtlige Herrer Officierer og Drabantere, de 4 Herrer Kammerjunkere, de 2 Herrer Sørge Marskaller, de Kongel. Pager og Laquaier, forføiede sig hen uden for Byen, og gik til Fods foran og ved Siderne af det høie Liig, igiennem Roeskilde Bye i Procession i den samme Orden, som de Aftenen tilforn have de redet og gaaet i fra Sorgenfrie, saaledes: at de 2de Sørge=Marskaller vare de allerførste. - Den Afdødes Hof=Chef steen til Hest, uden for Byen, og reed tæt foran Liig Vognen. - J Kirkedøren var Hs. K. H. Kran prindsen og Hs. Durchlautighed Prinds Friderich af Hessen, tilligemed samtlige Cavalli rer af den ridende og kiørende Trop, for der at modtage det høie Liig. - Saasnart Liger var taget af Vognen ved ovennævnte Herrer, Majorer og Capitainer, og de Herrer Officierer, som havde ført Liig Vogns=Hestene, tilligemed Sørge=Marskallerne havde stellet sig en have paa begge Sider af Kirkegulvet, blev den ridende Trop anført i Kirken af Hofmarskallen, hvilken ligeledes rangerte sig paa begge Sider af Kirke=Gangen. Efter disse fulgte den Afdødes Hoschef, og strax derefter det høie Liig, som blev baaret af fornævnte Majorer og Capitainer, og Himlen over samme af Oberster og Commandeurer, samt ledsaget af de 12 Herrer Officierer, som forrettede Drabant=Tiene c. Liget, blev indsat i Kongernes C6tes og Eftes Begravelses Capelle. Strax efter Liget fulgte Hs. K. H. Kronprindsen og Hs. Durchlauchtighed Prinds Friderich af Hessen, og efter disse de Herrer Statsministre og Departements CheserParviis efter deres Rang, hvilke ligeledes rangerte sig paa begge Sider i Kirkegangen op mod Capellet, og sluttede og til den ridende Trop.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
J Capeller indgik ikke andre end de Hørkongelige Herskaber, Hosmarskallen og den Afdødes Hoschef, samt biskop Balle og Roeskilde Præster. - Saasnart det høie Liig blev indbragt i Kirke Døren, begyndte Opførelsen af en Sørge=Cantate, forfattet af Hr. Thaarup, og sat i Musik af Hr. Capelmester Schulz, ved de Kongelige Sangere og Sangerinder samt det Kongelige Capel. - Efter Musiken holdt Hr. Biskop Balle en Sørgetale over den anbefalede Text 2 Corinth. 5 Cap. 1 V., og da samme var til Ende, blev atter en Sørgesang. af Capellet opført, hvornæst Hs. K. H. Kion prindsen og Hs. Durchlauchtighed Prinds Friderim af Hessen tilligemed samtlige Herrer Cavallierer og Officierer begave sig op til Palaiet, hvor de samtlig bleve serverede ved 2 Tafler; Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens Taffel bestod af 33 og Marskals=Taffelet af 60 Couverts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
Subskription paa en Dansk Oversættelse af Meiners Menschenkenntnis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
Forfatteren af dette Værk er ikke den, vi kiende og beundre som Alcibiddes's Digter. Det er en Mand, som efter den Oplysning, hans eget Skrivt giver os, har opofret sin Tid til Opdragelsen, og herved faaet Leilighed til at kiende Mennesket fra flere Sidder. At hans Fortienester i dette Fag ikke ere faae, skal hans Værk bevidne. Det var længe en afgjort Sag, at intet var Mennesket meere nødvendigt, end Kundskab om Mennesket. Men fine vi end denne Sandhed bekræftet ved Hensyn til Oldtidens Store, de herlige Digtere, de kraftfulde Tallere, finde vi end, at disse sikkerst ved dette Middel erobrede Hierter, og virkede stor og ædel Daad- saa have vi dog den besynderlige, sørgelige Erfaring, at ingen Videnskab er meer forsømt end denne. Hvor møisommeligt, ved egne Erfaringer at maatte klavre op til den Høide, fra hvilken man med nogenlunde sikkert Blik kan see ud over de menneskelige Handlinger og oplede deres skiulte Drivflædre! Lettere vinder, den Toppen, der ved erfaren Leders Haand kan gaae de gjennere Veie. Af saadanne Leders i Menneskekundskab have vi hidtil kun faae. - det mindste kiender jeg ingen, der før Meisner har givet saa mange samlede Erfarings=Regler, og lagt Grundvold til en Lærebygning i denne vigtige Videnskab, som Efterslægten, ved Hielp af sikkre Forgiengere, vil bringe til immer meer og meer modnende Fremvext.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
Saavidt om Meisner og Menneskekundskab. Til Sagen selv. - Paa Herr Windings Forlag udgiver jeg dette Meisners Værk oversat paa Dansk. Det bestaaer af 3 smaa Deele. Høer Deel skal blive forsynet med en Udsigt over Naterierne, og vil koste Subskribenterne 3 s. for Arket paa Tryk= og 4 s. paa Postpapiir, hvilket vil omtrent beløbe sig til 2 Mk. for hver Deel paa Tryk og 2 Mk. 8 s. paa Postpapiir. Den første Deel skal benimod Jnulforlade Pressen. Det Hele skal vorde færdigt inden Martii Maaneds Udløb tilkommende, Aar. Subskribentsamlerne tilstaaes den sædvanlige Fordeel. Kiøbenhavn, den 22de October 1794. Jacob Neumann. Subskription modtages hos Hr. Klokker. Randrup i Viborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
Bekiendtgiørelser. N. B. Tvendt smukke Værelser og et Tiener=Kammer, er at faae til Leie, til førstkommende Paaske=Flytte=Tiid, udi PrincesindeGaden; samme kan bekommes enten med eller uden Meubler. Anviisning herom gives paa Posthuuset her i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
Hvor en smuk Kanne til 4 Personer og 2de 2 Heste i complet Stand er til Kiøbs, anvises fra Adresse Contoiret i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
Mandagen den 26 Januarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver Eidsfoss, Jernverk beliggende i Jarlsberg Grevskab, og Hoff Præstegield i Norge med Inventarium, Bygninger, Gruber, Restanser hos Bønder, og Arbeids Folk, samt Værkets Qvantum Saug og følgende Jordegods; Gaarden Eidsfoff hvorpaa Værket er anlagt, af Skyld een Fierding Meel, Øvre=Berg 2 Skpd. 5 Lspd., Nedre Berg 1 Skpd. 8 Lspd., Bergan 1 Skpd. 5 Lspd. Heyerstad 1 Skpd., Teyen 7 1/2 Lspd., Wasbotten, 5 Lspd., Eid 1 Skpd., Askim 10 Lspd. gammel Skyld, Holt Ødegaard 4 Lspd. Holstesteen, som alle ere beliggende omkring Værket, og Gaarden Borgen i Sande Sogn af Skyld 15 Lspd., samt den 1/2 Part i Hoff Kirke, ved Auction første Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges efter de paa AuctionsStædet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere at faae til Eftersyn paa Post=Contoirerne i Christiania, Friderichshald, Mass, Tønsberg og Friderichstad, hos Madame Alsing i Drammen, Forvalter Jahn paa Verket, Hr. Ober=Birkedommer Hammer i Jalsberg, Ober=Jnspecteur Bull i Laurvig, Kiøbmand Erich Thomle i Ahrendal, Byefoged Rested paa Kongsberg og hos Hr. Marcus Gothard Holm, i Kiøbenhavn. Anden Auction bliver foretaget den 2den Februarii næstefter om Formiddagen Kl. 10 Slet. og 3die og sidste Auction den 16de Dito paa samme Tid, og hvorved Værket og øvrige foranførste Eiendomme absolut til den Høistbydende vorder bortsolgt. Og meldes til Liebhabernes Efterretning at de 3/4 Dele af Kiøbe Summen kan paa de i Auctions=Conditionerne anførte Vilkaar, blive staaende i Værket. Thi ville de Lysthavende behage sig til og venmelte Sted og Tiid at indfinde. Efter den her i Byen ved Døden afgangen Præste=Enke Madame Lene Jde Müllers (hvis Boe er lovligen registeret, vurderet og dets Løsøre ved Auction bortsolgt) bliver holdt Skiftesamling paa de Tider, Loven bestemmer. Hvilket i Følge Placaten af 26de October 1792, til behagelig Efterretning for Arvingerne, Credie og Debitorerne herved bekiendtgiøres af Skifteforvalteren. Ribe, den 23de Decbr. 1794. L. Grundahl, Stifts=Provst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-09
Dagen for Jule Dag er imellem Veile og FriI dericia tabt en Bambus Stok med Messing Dupskud; overst paa Fladen af Stokken var udskaaren et W, for dens Tilveiebringelse lover 3 Mk. og Finderen melder sig paa Adresse=Contoiret.