JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Paris, den 4de April. Den Jndflydelse, Jacobinerne og Bierget for nogen Tid siden syntes atter at opsvinge sig til, begynder igien at forsvinde for den offentlige Meening, Skribenternes Mod, og den - i denne Lovgivnings Begyndelse (og især i Conventens Slutning) meget svage Oppositions Standhaftighed og Jndsigter. Clubbernes Lukning, Frerons og Reverchons Hiemkaldelse, den Mynstring, der skal foretages med de offentlige Embedsmænd (og hvortil Genissieux's Forflyttelse med føye kan ansees som et forspil) er utvetydige Beviser paa denne Forandring, der og stadfæstes ved den Maade, hvorpaa Spørgsmaalet om Trykkefriheden, er blevet afgjort, hvor de Moderate vandt den første fulde, men og des vigtigere Seier i Lovgivningen. Som end et Beviis herpaa kan anføres saavel den Maade, hvorpaa den af de saa kaldte exclusive Patrioter fra Beausse, Mad Cadroy, Rochier, Guerin, Chambon, Mariette, Durand Maillane, og Jsnard giorte Angivelse modtoges, som og at Barras, der beskyldtes for, at have indsendt samme, Dagen derpaa formeligen og skriftligen fralagde sig dette; at den Commission, der skal give Jndberetning, hvorledes for Fremtiden med Denunciationer mod Folkets Repræsentanter skal forholdes, er kommet til at bestaae af Boissy d'An glas, Pastoret, og Thibeaudeau, tilligemed Treilhard og Crassaux, samt at allerede to af de suspenderte Deputerede, Fontenay og Le Cerf, igien ere indsatte i deres Rettigheder. En meget vigtig, ogsaa for andre Nationer og deres Statstyrere mærkværdig, Debat er i øvrigt forekommet, i Anledning af et Forslag, Duchatelet indkom med til et National Lotterie. Det blev med meget kraftige, og uforkastelige Sædeligheds Grunde angrebet af Audouin, og af Philippe Delville, der erindrede, at alle Cahiers til den første Nationalforsamling havde æsket dets Afskaffelse; ikke desmindre tage dog Beffroi og Defermont det paa Finantsaarsager i Forsvar; man udsatte Discussionen tre Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Directoriet har igien aabnet Feydeau-Theatret, og taget Seiglet af Pantheon-Clubbens Sal og Papirer; men forbudet Eieren til videre at taale nogen politisk Forsamling der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Man forsikkrer, at mod Enden af denne Maaned tre betydelige Leyre komme her i Nærheden, een i Mar ly, een i Soissons, og een i Orleans. Der siges, at hertil alt er begyndt at føyes Anstalter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Stokholm, den 8de April. Efter en her ankommen og af den svenske Ambassadeur von Stedingk i Petersborg den 29de Martii hidsendt Coureer, som bragte vort Hof den Tidende, at den russiske Keiserinde lod samle en Armee paa Grændsen af Fingland, og havde givet Ordre til hendes Flaaders Udrustning; har Hs. Majestæt ligeledes befalet, at alle Regimenter, saavel i Sverrig som i Finland, skulde holde sig færdige, og at baade vor store og lille Flaade skulde udrustes. De til den Finnlandske Commandeur en Chef, Baron von Kling sport, afsendte Ordres indeholde, at den hele fiinske Armee skal til Forsvar marchere til Grændsen. Disse Troppers Samleplads bliver den alleryderste Grændsefæstning Lovisa, som ved Kymenefloden skilles fra den J Dag har ogsaa denne Stads Gar russiske Grund. nison faaet Ordre at holde sig marchfærdig. Vor Skiær flaade i Finland vil snart være i seilfærdig Stand. Efter private Beretninger anslaaes den russiske Armee i Finland allerede til 60000 Mand. Men Rygtet om en indløben russisk Krigserklæring imod Sverrig er hidtil ugrundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
London, den 8de April. Man kan nu desværre her ey længer have nogen Tvivl om Krigens Fortsættelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Statssecretairen Greenville har i Gaar officialiter tilkiendegivet alle herværende Gesandte saadant, og vore 3 Procent consoliderte Annuiteter faldt strax fra 69 til 66 1/2. Regieringen har tillige bekiendtgjort en Correspondence imellem den engelske Gesandt Wickham og den franske Gesandt Barthelem i Basel, hvoraf følgende er det væsentligste. Den 8de Martii erklærede Wickham Barthelem i en Note, hvorledes han i sit Hofs Navn var authoriseret til at forespørge, om Frankerige var villigt til at aabne en Underhandling til en almindelig Fred paa billige og anstændige Vilkaar med Kongen og hans Allierte, om Frankerig til den Ende vilde sende en Minister til den holdende Kongres, og endelig, om man vilde meddele Kongen sine Fredsforslage, paa det han og hans Allierte nærmere kunde tage dem i Overveielse? Herr Wickham lagde til, at han vel var authoriseret til at modtage skrivtligt Svar paa disse Spørgsmaale, men ikke til at indlade sig personligen i nogen Underhandling. - Herpaa har Barthelem under 26de Martii. svaret, Directoriet ønsker vist indstændigen at kunne forskaffe Republiken en billig, ærefuld, og varig Fred; men det maa med Rette tage Engelands Oprigtighed i Tvivl, siden Herr Wickham ey er authoriseret til nogen Underhandling, og siden Engelland dertil foreslaaer en Congres, der vilde give Sagen et altfor vidtløftigt Udseende. Jmidlertid vil Directoriet sikkerligen, i Overeensstemmelse med dets Oprigtighed, herpaa erklære: at det hverken kan høre eller giøre noget Forslag, der strider imod Constitutionen, og at denne ikke tillader det at samtykke i en Opoffrelse af noget Land, der, efter de gieldende Love, er indlemmet i Republiken. - (Disse Lande ere, som bekiendt, hele Belgien, det Lüttichske, Stablo, Malmedy, Mastricht, Venlod, Bispedømmet Basel, Savoyen og Nizza, Avignon og Venaissain, samt alle de Colonier, Frankerig før Krigen har eyet i Ost- og Vestindien).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Wien, den 9de April. En fra Feldtmarschal Wurmser hidsendt Coureer skal egentligen have været Aarsagen til Erkehertug Carls pludselige Reyse til Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Efter en Officialberetning fra General Beaulien, Jtalien, har han, saasnart han blev underrettet om Fiendens Bevægelser, ladet en Afdeeling Jnfanterie og Cavallerie, med dertil hørende svære Artillerie, rykke frem, og forflyttet sit Hovedqvarteer fra Pavia til Alessandria. – Efter private Breve fra Genua og Mayland, var alting i fuld Bevægelse paa Krigsskuepladsen, og det lod til, at Feldttoget vilde snart blive aabnet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Paris, den 8de April. Over Lissabon have vi den Tidende, at den franske Fregat, Conventet, har bemægtiget sig det store portugisiske Skib Polyphem, paa dets Fart fra Brasilien til Asien, men blot borttaget af samme de deri forefundne 120000 Louisdorer i portugisiske og spanske Guld- og Sølv=Mynter, ladet Kanonerne fornagle, og derefter sendt det tilbage til Brasilien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Efter de nyeste Officialberetninger er der fuldkommen roeligt paa vore Øer Bourbon og Jsle de France. Den nye Politiemester Cochon beskrives som en ægte Republikaner, der endnu ingensinde har taget noget Partie, og i de ham som Conventlem overdragne Commissioner, især i Haag efter Hollands Jndtagelse, stedse har viist sig som en Mand med god Forstand og en Pichegru laver sig til, over Holland og fast Caracteer. Hamburg at gaae til sin Gesandtskabspost i Stokholm. Nu, da man netop er færdig med disse Forandringer, hedder det, at den udenlandske Minister Delacroix vil takke af, og at enten Bourgoing, der har staaet som Gesandt i Spanien, eller Bacher fra Basel, skulde faae hans Post.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
General Hedonville har indberettet, at Charettes Execution er gaaet for sig i Nantes den 29de Martii, og at man, som sædvanlig, derved har istemmet: Republiken leve!
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Kiøbenhavn, den 22 April. Under Dato den 15de April er udkommet en Placat, hvorved Udførselen af Hvede, Hvedemeel og Hvedebrød, fra Danmark og Norge, til fremmede Steder undtages fra Forbudet af 4de November 1795, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
J Tallotteriets 556 Trækning i Wandsbeck, den 19de April, udkom følgende Nummere: Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons-Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger, Revolutions-Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere. Sammesteds faaes Schleswig Holsteinischer, Schreib=Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof-Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk. Sammesteds faaes Landsbyen Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
AVERTISSEMENT Løverdagen den 23de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opbuden, for til den Høystbydende absolut, uden videre Auctions Holdelse at bortsælges, afg. Justitsraad og Told-Jnspecteur Jacob Rahbeks og efterlevende Enkefrues fælles Boe tilhørende, og i store Kongensgade No. 52 beliggende Gaard, hvis Beskaffenhed erfares af de trykte Placater, der, tilligemed Vurderings=Forretningen og Conditionerne, ere til Eftersyn hos Høyesterets=Advocat Lange, boende i Magstræde No. 37.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Kiøbenhavns No. Aar. nant. Jan. Post-Tidender, som endnu. huil Mandagen, den 25 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
London, den 5te April. J Jrland vedvare Defendernes Processer og Henretninger endnu. Man anmærker, at adskillige af dem døe med beundringsværdig Standhaftighed. Midlertid tilskriver man denne Strænghed den gode Virkning, at nu alle Uroeligheder synes dæmpede, og alle Bekymringer hævede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
London, den 12te April. J Fredags var atter en meget lang Debat om Casserne Bygningen. General Smith foreslog, at en Committee skulde undersøge de derved foraarsagede Omkostninger, som han anslog til 1400000 Pund Sterling; samt paa hvis Befaling de vare byggede, da man derved erindrede sig Krigsministerens Ord, om at bruge Magt uden for Loven, Krigsministeren forsvarte saavel Casernebygningen, som hiint Udtryk, der var blevet brugt paa en Tid, da man offentlig paastod, Modstand var Pligt. Herved opkaldtes da igien For til at forsvare, og forklare sine Ord saaledes, at, naar Magt brugtes mod Folkets erklærede Villie, og til dets Undertrykkelse, enten det skeede af Ministrene, af Senatets Majoritet, eller af Kongen og begge Huse tilsammen, var Modstand Folkets Rettighed. Han gjennemgik nu det øvrige af Talen, og viiste det constitutionsstridige i Windhams Grundsætninger. Courtenay understøttede ham; men Ministerialbænken forkastede, efter Sædvane, Forslaget med stor Majoritet. Francis gjorde sine adskillige forhen anmældte Forslag til at forbedre Slavernes Tilstand. Det vigtigste blandt disse bestod i, at give dem Eiendom og Land, og saaledes lidt efter lidt forberede dem til at modtage Friehed og selv Religion og Moralitet. Hans andre Forslag var at afskaffe Pidsken, give dem Dommere af deres egne o. s. v. Adair var derimod, og meente intet uden Slavehandelens fuldkomne Afskaffelse kunde hielpe. For troede tvertimod, at da nu Slavehandelens Afskaffelse til Husets Skiændsel eengang var forkastet, skulde man i det mindste giøre noget, og søge at lindre Slavernes Tilstand o. s. v. Pitt holdt det for raadeligt, at overlade den lovgivende Magt i Vestindien Lovene til at forbedre Slavernes Tilstand. Da Forslaget til Slavehandelens Afskaffelse nyelig med saa liden en Majoritet var faldet igiennem, haabede han endnu bestandig, at den i Tiden (?) vilde have en bedre Skjæbne. Windham var for Forslaget, saavelsom W. Smith, der ikke lovede sig stort af de Forbedringer, Planterne selv skulde giøre. Derimod dadlede Dundas det meget, at man sagde, Huset havde skiændet sig ved, at opgive Handelens Afskaffelse. Alle Forbedringer, man uden Planternes Samtykke vilde giøre, ansaae han for unyttige, og fandt altsaa, at Forslaget kun gik ud paa, at opvække Misnøye i Colonierne; paa hvilke vise og menneskekierlige Forestillinger, Forslaget da og blev forkastet. En anden, for Menneskeligheden mindre, men for Finantserne mere vigtig Debat har der ligeledes været, angaaende et Paalæg paa Hunde, mod hvilke stakkels Dyr en Hr. Dent holdt en sand Philippica, efter hvilken de vare meere glubende end Ulve, og meere trædske end Ræve, og som endtes med at taxere dem til en Halv krone aarlig. Efter Pitts Forslag ændredes dette Paalæg til 3 Skilling paa de riges, og 1 paa de fattiges Hunde,
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Haag, den 12te April. Man er endnu bestandig i Uvished, hvorhen den fra Texel den 26de Februar under Admiral Braak udløbne Flode er seglet. Den fra denne Flode ved Storm forslagne Fregat, Jason, er med en Læk indløbet til Trondhiem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Af de til Conventen valgte Borgere vægre endnu bestandig nogle sig ved at møde i Conventen. Først den 8de skrev den valgte Borger Trotswyk til Conventen, at han ikke mødte. Conventen har nu sat ham en Termin af 8 Dage, da han enten maae møde, eller vente sig ubehagelige Følger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Da der ogsaa i Provindsen Holland findes mange, der ikke ere fornøyede med det nærværende System, saa har Provincial=Forvaltningen bekiendtgjort, at den vilde betrygge Folket for disse hemmelige Fiender, og at intet Embede eller Betiening i Provindsen Holland skulde blive bortgivet, uden til slige, der havde brugt deres Stemmeret i Primair=Forsamlingerne, og derhos lovet, at de ville lyde den nu provisorisk indrettede, og final fastsat vordende Regieringsform, og hverken ved Ord eller Handlinger bidrage til at oprette den tilintetgjorte aristokratiske og arvestatholderske Regiering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Ogsaa her har Trykkefriheden været Dagens Orden, ogsaa her har den gode Sag seiret. Communeraadet og Aarvaagenhedscommitteen i Amsterdam indgav nemlig Conventet Besværinger over Ugebladet Nationalfrighedens Advocat, og den Forfatter, den og fra sidste Revolution bekiendte Professor Valkenaar, nu Medlem af Conventen. Men Repræsentanten Preede antog sig saa kraftigen denne Friehed, som al Frieheds eeneste Støtte, at det blev decreteret, denne Sag ikke kunde være Gienstand for nogen Forhandling. Ligeledes decreteredes i Anledning af en Klage fra 122 Rotterdams Jndvaanere over Hollands Provincial Forvaltning, at derover ikke skulde raadslaaes. Erfurt, den 24de Februarii. Under dette Datum er fra den churmaynziske Regiering til de erfurtske Boghandlere udstædet en befaling, hvori det paalægges dem, først selv at læse, eller af competente Dommere, lade læse alle de Bøger, de føre i deres Handling; da de maae staae for, at disse intet mod Religionen, Staten, Landets Forfatning, eller gode Sæder indeholde. Saafremt de derom vare tvivlsomme, skulde de indgive Bøgerne til den churfyrstelige Regiering, og herom oppebie dens Beslutning. (Og det 1796.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Dresden, den 16de Martii. Under dette Datum er udkommet en allernaadigst befaling til det theologiske Facultet, og Consistorium ved Universitetet Leipzig, angaaende Opsynet over de Skribenter, der formaste sig at anfægte den christelige Troes Grundsandheder. (Og det 1796.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Rom, den 23de Martii. Hs. pavelige Hellighed har under Dags Datum publiceret det Decret, hvorved den ærværdige Herrens Tiener Pater Leonardo da Porto Mauritio, Franciscaner af den late Observants optages blandt Helgenes Tal. J dette Canonisations=Decret har den hellige Fader, efter Sædvane, fortalt alle de Underværker, bemeldte Helgen har gjort paa blinde, lamme, og andre Patienter; hvilke Underværker, da Hs. Hellighed er ufeilbar, det naturligviis ikke tilstædes nogen god Catholik at kalde i Tvivl. (Og det 1796).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Roverede, den 6te April. General Beaulien, har, efter at lade besætte den vigtige Post Bocchetta, ladet sine Tropper rykke længere frem i det genuesiske, og den 4de besat en Forstad af Genua, efter at de Franske paa adskillige Sider havde draget sig tilbage. Garnisonen i Genua er forstærket til 12000 Mand, hvoriblandt mange af Landfolket, paa Voldene er meget Artillerie, og 4000 Fremmede have maatte rømme Byen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Wien, den 13de April. Da Storhertugen i Følge den antagne Neutralitet har nægtet de neapolitanske Tropper Giennemmarschen giennem sit Land; men disse have udladt sig med at vilde sætte det igiennem med Magt, er den toskanske Minister, Grev Manfredini, hidsendt at mægle, og bilægge denne Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Erkehertug Carls Afreise maae vel ansees, som Signal til Feldttogets Aabning, men har dog ikke tilintetgjort alle Fredsforhaabninger; man forsikkrer i det mindste her, Østerrig og Frankerig havde alt været hinanden gandske nær, og blot Engellands krydsende Jnteresse havde hindret Fredens Slutning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Det Hannoverske, den 20de April. Hertugen af Brunsvig er pludselig reist til Magdeburg; de maadeburgske Regimenter giøres mobile; det hedder, at foruden 35000 Preuser, ogsaa 15000 Hannoveraner, 5000 Brunsviger, og 5000 Hesser skulle stilles i Marken, og tage Deel i Neutralitetsliniens Forsvar, og at Hertugen, af Brunsvig skal commandere denne Magt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Warschau, den 11te April. Den for kort siden omtalte Confæderation i Podoline skal egentlig have den forhenværende litthauske Sværddrager Oginske, der nyelig som foregiven polsk Gesandt gik fra Paris til Constantinopel, til Høvding, og skal han alt være der tilstæde, og mange af de forhenværende polske Officerer komme did fra Gallicien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Constantinopel, den 10de Martii. Man har her et Rygte om et stort Slag, der skal være forefaldet mellem Perserne og Russerne ved Cancasus til de førstes Forliis. Sikkerhed har man midlertid endnu ei herom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
J Georgien selv skulle Perserne vedblive paa Portens Tilskyndelse, at giøre Bevægelser, for at ægge Russerne, og man troer Porten, saasnart den føler sig i Stand dertil, ligeledes vil erklære sig mod Rusland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Stokholm, den 12te April. Riigsgieldscontoiret har bevilget 60 Tønder Guld til Krigens Førelse. Man arbeider af alle Kræfter paa at udruste den herværende Flode, ligeledes er begyndt dermed i Carlscrone. Ogsaa Landmagtens Rustninger fortsættes meget levende, og en betydelig Deel svenske Tropper afgaaer med det første til Finland. – Skulde det komme saa vidt - siger en Tidende – at vi blive angrebne, er der kun een Stemme fra Hovedstadens Torve til de nøgneste Field egne, og at forsvare vor Konge, vort Fædreland, Friehed og Selvstændighed; og hvo vilde ei gierne følge, da vi vide, at vor unge elskede Konge vil stride i Spidsen, for os,
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Paris, den 15de April. Uroelighederne synes at vilde udbryde paa nye. J det sydlige Frankerig er begyndt en Borgerkrig, og det fra Landsbyen Anbague, Repræsentanten Jourdans Fædrebye. De unge Mennesker af første Reqvisition have der opfordret Lax folket, og gjort Opstand mod Soldatesken, under hvis Bedækning de skulde gaae til Armeen. Over 200 Oprørere, angreb Militairet med Rasenhed, men fandt kiæk Modstand, blev slagne paa Flugt, og mange fangne. J Anledning af en Beretning fra Municipalitetet i Marseille kom det i 500s=Raadet til en meget stormfuld Session. Thibeauden mældte, at Commissionen over de sydlige Anliggender endnu ikke kunde fremkomme med sin Forestilling. Bentabolle vilde vel tilstaae den Udsættelse, men forlangte tillige kraftige Forholdsregler til at kue Morderne i Sønden. Denne Begiering understøttede mange Medlemmer. Treilhard foreslog da at hæve hiin Commission, og overdrage det Hele til Directoriet. Jsnard, Jourdan, og Dumolard vilde tale derimod; men der blev saa hæftig Allarm, at Præsidenten maatte bedække sig. Da Jourdan besteeg Talestolen, raabte man til ham, til Abbediet, til Abbediet, det begyndte endog at komme til Haandgemange, endelig tilveyebragte Præsidenten Doulet Rolighed, og formanede dem at afslaae fra slige forargelige og ulyksalige Trætter; og blev Treilhards Forslag da antaget. J Departementet Cher have ogsaa over 200 unge Mennesker, der ikke vilde lade sig føre til Armeen, væbnede rykket som Rebeller for Sancerres Porte, opfordret, og indtaget Byen, omhugget alle Friehedstræer, brændt Municipalitetets Archiv, og plantet den hvide kongelige Fane paa det høyeste Kirketaarn, hvorfra den sees vidt og bredt over Landet. Exconstituenten Exmarqvisen af Bouthelieres skal være i Spidsen for dem, og de skulle være voxede til adskillige tusende Mand, dog meest væbnede med Øxer og Leer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Ogsaa i Vesten ere Uroelighederne i fuld Giæring, hvorvel Chouannerne siges at lide idelige Nederlag, saa at man i Rennes vil paa 4 Uger have indbragt over 100 fangne Chouanshøvdinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Forslaget om Lotteriers Oprettelse er, efter en meget kraftig Tale af Dreuille fra Toulouse, afviist, derimod har Directoriet i et Budskab forlangt, at Raadet ufortøvet maatte sysselsætte sig med at affatte en Lov til Trykkefriheds Forbrydelsernes kraftige Undertrykkelse og Afstraffelse. Tillige blev decreteret, at Debatterne over Mailhes Forestilling, angaaende de politiske Selskaber, den 10de skulde begynde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Cadix. Admiral Solano er ankommen her med 10 Linieskibe, og nogle Fregatter fra Carthagena: han begav sig en kort Tid i Land, og gav derpaa Officererne befaling bestandig at være i Uniform, og ikke i Land om Natten. Flere Skibe ere deels komne, deels ventede her. Deres egentlige Bestemmelse er hidtil en Hemmelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Kiøbenhavn, den 25 April.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Barom. 70 Varme. N. N. V. 18 April. N. N. V. S. W. N. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus-Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36 faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-25
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Sammesteds faaes Landsbyen No. 36 for 3 Mk. Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk.