JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Indenlandsk. Slutningen af Forordningen angaaende Skatkammer Fonden.)H. 8. Paa det at de Summer, som giøres rentebærende, kunne i Udlaan gavne de Dele af Staten, fra hvilke de ere ydede, og tillige, i fornødent Fald, være tilrede til Udgifter, som maatte forefalde, og overalt være sammenblandede med andre Kasser, skaldet, som til Fonden indbetales, fra Danmark, deponeres i Species=Banken eller Deposito Kassen i Kiøbenhavn; det fra Norge, i bemældte Bankes= eller Deposito=Kassens Laane=Jnstitut i Christiania, Bergen og Trondhiem; det fra Hertugdømmene, i Laane-Jnstitutet i Altona; igiennem hvilke Jnstienter Udlaanen, efter Forening imellem vedkommende Directioner, kunne skee, imod bankmæssige Sikkerheder. 5 9. Dersom Fonden skulde i visse Aar have flere Ud gifte, end med dets løbende Jndtægter eller opsvarede Summer kunne bestrides, da skal det være Samme tilladt, at disponere forud over saa meget, som Fondens Jndtægter, kunne anslaaes at beløbe sig til i 2 Aar. Paa de Summer, som i bemeldte Tidsrum haves i vente, maae Over=Bank Directionen, efter Overlæg og Forening med Finants Collegiet, udstæde Anviisninger og Forskrivninger, med eller uden Renter. Disse Anviisninger maae ikke udstædes paa længere end 24 Maaneder; de skulle lyde paa Navn eller paa Jhændehaveren, og de udstædes hver Gang paa een af de kongelige Kasser, hvor de, til de bestemte Terminer, betales i Species eller Courant, i Følge deres Lydende. §. 10. Renternes Beløb skal ikke falde Skatkammer Fonden til Last, men udredes af den almindelige StatsKasse. §. 11. Dersom det Uheld indtræffer, at Staten skulde geraade i virkelig Krig, da skal denne Fond først biedrage, til Omkostningerne, saavidt det kan ansees tilstrækkeligt. s. 12. Bestyrelsen over Skatkammer=Fonden føres under Over=Bank-Directionens Overopsigt, af en Administration, som Hs. Majestæt dertil udnævner. Over Bank-Directionen skal paasee, at Jndtægterne indkomme og, efter de her foreskrevne Regler, anvendes til deres Øiemed, og til intet andet, samt at ordentligt Regnskab derover holdes. Aarligen skal Directionen, ved Forestilling til Hs. Majestæt, fremlægge General=Balance over Jndtægter og Udgifter, og derhos Forklaring om Fondens Tilstand, med videre derhen hørende. §. 13. Fondens Jndtægter indfordres af vedkommende Oppebørselsbetienter paa ethvert Sted, og derover føres særskildt Regnskab. H. 14. De nærmere Bestemmelser og Forholdsregler for Skatkammer Fondens Bestyrelse og sammes Regnskabsvæsen vil Hs. Majestæt ved særskildte Jnstruxer giennem vedkommende Departements, foreskrive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Da det erfaredes ved Capt. Agerbeks Hiemkomst, at nogle Deele af Ladningen havde taget Skade, befalede Directionen for det asiatiske Compagnie strax, af en prisværdig Omhue for Menneskers Sundhed, at førend Skibet lagde ind, maatte alt det fordærvede af Kaffe, Toer, Radix China, Gallangaa o. s. v. udlosses i smaae Fartøier, for i Dybet imellem Sverrig og Danmark at nedsænke samme. Directionen havde iforveien ved Correspondents med Admiralitetet erfaret at dette var det Sted, hvor sligt uden Fare kunde nedsænkes. Herved skeede da, at intet blev bragt i Compagniets Pak hus, uden hvad der var ganske ufordærvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Hr. Price giver nu sine Døttre Beneficer paa det aakaldte Sommer Theater paa Vesterbro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Prof. Sander har et nyt Lystspil under Arbeid, som skal hede Ven og Fiende. En Prøve deraf er indrykket i Minerva.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Af Berlingsavisen afsættes 5500 Exemplarer og af Adresseavisen 7000 dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Med den fra Sverrig igiennem Danmark hiemreisen, de franske Gesandt, Borger Bourgning, sendte vor fortiente Hofgraveur Jacobsen Madam Bonaparte Fyrste consulens Brystbillede, udskaaret i en islandsk Calcedon. Enhver som havde seet dette Stykke, tilstod at det var et Kunstarbeide, som gjorde sin Mæster Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Kronprindsen har skiænket det nyttige Selskab i Bergen 50 Rdr. til at udsætte som Premie for Skovovelskning paa Bergenstifts Søekanter eller andre skovløse Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
J denne Uge skifter Hr. Grosch sit nu staaende Panorama Stykke, Bataillen i Kongedybet, og opretter et nyt: Omegnen af Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Som en Sieldenhed fortiener det at anmærkes, at i Karbye Præstegaard paa Morsøe, har en Koe i dette Efteraar født 4 Kalve, som alle vare fuldbaarne. Den ene af dem var dødfødt, den anden døde strax og de 2 andre levede. Samme Koe, som nu er i 7de Aar, kielvede første Gang for 4 Aar siden og fik Tvillinger, Aaret derefter atter Tvillinger, i Fior Trillinger og nu i Aar fire; den har altsaa i 4 Aar faaet 11 Kalve. En saa ulædvanlig Frugtbarhed kan ingen der i Egnen mindes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Aarhuus. Fra den 5te til i Dag ere følgende Skippere indkomne her paa Rheden. J. Madsen fra Gyllingnæs, S. Buch, trup fra Kbhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Fra S. T. Hr. Oberauditeur og Byefoged Petersen er mig sendt 1 Rdr. til Fattigkassen, som Eieren til 2 Sviin som ere optagne paa Kirkegaarden, har maattet betale; Ligeledes er mig fra Havnefoged Christian Hansen tilsendt 1 Rdr. til bemeldte Fattigkasse, som en Skipper har betalt for uordentlig Opførsel imod Lods Hans Jensen. Aarhuus, den 7de Novbr. 1823. J. Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Prædikanterne paa 23de Søndag, efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Udenlandsk. Frankrig. Nationalstaaden i Boulogne bliver bestandig talrigere. Der er atter sidst i October indløben en tredie Division dertil fra Dunkirken med 1200 Mand til dens Forstærkning. En Division fra Havre paa 18 Skibe, som kort forhen var indløben dertil, har ikke funden nogen Modstand paa sin Fart. Nogle engelske Kuttere, som søgte at hindre Foreningen udvirkede intet. Kystbatterierne holdt dem saa langt fra Landet, at de ikke kunde skade dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
For kort Tid siden er nu og den største Deel af det i Schweiz staaende franske Jnfanterie beordrede til Kysterne ved Kanalen, for at forstærke Landgangangsarmeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
16 Dragonregimenter skal med det første samles ved Montreuil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Regieringen har bestemt en halv Million til en Kanals Gravning som skal foreene Vilaine og Rancefloderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
J det sydlige Frankrig, er Viinhøsten falden saa velsignet ud, at man i Marseille kiøber en Pot Viin for 2 Dous.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Blandede Efterretninger. Erkehertug, Ferdinands ældste Søn, Prinds Franz Carl erholder nu Regieringen over Breusgau og Ortenau efter den afdøde Hertug af Modena, og vil residere i Freyburg. Herved opstaaer nu en nye regierende Green af Erkehuset, Østerrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Paa en eftertrykkelig Forestilling fra Keiseren til det Londonske Hof, over den vilkaarlig Anholdelse og Opbringelse at Østerrigske Koffardieskibe i det Middellandske Hav og Archipelagus, haves følgende Svar: "Man vilde strax paa det nøieste undersøge Sagen, og sende de bestemteste befalinger til den engelske Overcommanderende i Levantet, at han ei allene skal løslade de Skibe, hvis Papirer og Ladning ere som de bør være, men endog dømme de Kapitainer, som har taget dem, til at gotgiøre dem deres Tab, om endog Skibene har været bestemte til franske Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
J den skiønne Palzbayerske Forordning, angaaende Landeveienes Beplantelse med Frugttræer, læses blant andet: Da Religionssværmeriets udhængte Skildter af Figurer, Kapeller, Pinselstøtter o. s. v. nu ikke længere taales paa Landeveiene, saa skal nu i deres Sted hensættes enkelte Steenbænke, hvorpaa den trætte Vandrer, kan hvile sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Den Studtgarder Boghandler Cotto, der var Forlægger af den allgemeine Zeitung, som efter et Churfyrstelig Forbud, ikke meere maae udgives, beder Subskribenterne ikke at forlange Prænumerationen tilbage, men for de til bag staaende 2 Fl. 18 Kr. udvælge saameget i Værdie af hans Forlagsbøger. Man har beregnet, at nærværende Krig koster Engeland 600 Rdr. hver Minut, 36000 Rdr. hver Time, 864,000 Rdr. Nat og Dag og 6,048,000 Rdr. om Ugen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Den hurtige Garvning som Seguin har opfundet, er forbedret af Varolk Meldinger, og efter hans Plan skal militære Garverier, hvor Læderet garves af Soldaten selv. der bruger det, indføres ved den østerrigske Armee. 200 Par Soldater skoe ere forarbeidede af Læder, garvet efter denne Plan, hvis Antagelse hænger af den Prøve disse Skoe kunne udholde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Under 3de Octbr. skrives fra Malaga, at der er udbrudt en Sygdom paa Skibene i Havnen, og Communicationen mellem dem og Staden desaarsag sperret. J Staden var ingen Spor til denne Sygdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
En Fransk Journal, som opregner for de franske Damer alle de sørgelige Følger og Ulykker de paaføre sig ved deres Lediggang og ved at de hverken bekymrer sig om deres Huusholdning eller Børn, anfører følgende læretige Exempel om en berømt og anseet Dame, som kort efter de første lokkelige Feldttog var holdt af Bonaparte i Jtalien en Dag var til Taffels med ham, og derved trættede ham med hendes overdrevne Lovtaler. I hendes Enthusigsme udraabte hun: "Hvad kan man vel nu blive i Verden, naar man man ikke er General Bon parte?" Han svarede hende meget sindig: "Madame, man kan blive en god Huusmoder."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Grev Franz Efterhany i Ungarn, har ladet forfærdige et meget stort Viina som næst det Kønigsteiner og Heidelberger noget nær er det største man kiender. Dette Fader 10 Alen lang, og er beslaaet med 18 Jernbaand, hver 6 Tommer brede, der tilsammen veie 50 Centner. Ved det 6te Baand, har det alt 13 Alen i Omkreds. Begge Bundene veie 50 Centner, og det hele Viinfad 275 Centner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
For nogen Tid siden blev i Gaden Croix des Petits Champs i Paris udøvet et skrækkelig Mord paa en 14 Aars ung og skiøn Pige. Et ungt Menneske, der sandsynlig var bleven rasende af Jversyge over en lykkeligere Medbeiler, mødte hende og skieldte hende ud, og i det samme udøsten Flaske Vitriololie over Hoved, Ansigt, Bryst og Skuldre. Folk paa Gaden ansaae det som Spas, men neppe var dette Skarn kommen dem af Øiesynet, da saae man at hendes Ansigt og hele øvre Deel af Kroppen var forbrændt. Man bragte hende strax til Hotel Dien, men neppe vil hun beholde Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Bekiendtgiørelser. Hos Rasmus Hasle paa Møllegaden er at erholde gode Øledike for 8 s. Potten, og i Ankerviis bedre Kiøb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
For 4 a 5 unge Fruentimmer, som ønskede sig underviist i det franske og tydske Sprog, Syening, Brødering, Perlestikker Arbeide, Tegning, Kniple, væve Cheniller, samt Skrædersom efter Maal, foruden mange andre moderne Haandarbeider, tillige Logie og Kost m. paa billigste Maade at erholde i Aarhuus hos Den 7de Nov. om Natten, har nogle Skarns Mennesker, ved Jndbrud i min i Fæstehavende Stampemølle, beliggende udi Skaade Skov under Baroniet, Marselisborg, bortstiaalet, et stort ulden Dække hvori var 30 Alen nyt Vadmel, sammenspet i 3 Bredder, 2 nye Lagner af Blaarlærred, en blaae holsters Pude en liden Dag, hvor var nogle Levnetsmidler og en nye Haandere. Hvem som kan give mig Oplysning herom loves en billig Douceur, Ludvig Weis, Feldbereder i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
En sortbroget Koe 6 a 7 Aar gammel, med Consumtions Brænde paa Hornet, Aarhuus Markbrænde paa den venstre Forhov og en Strikke løselig bunden, om Hørnene, er den 2den Novbr. om Aftenen bleven borte. Den som igien kan tilveiebringe bemeldte Ko faaer derfor en passende Douceur af Eieren. Aarhuus den 9de Novbr. 1803. H. E. Grosmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Natten imellem den 5te og 6te Nov. er at min Boutiqve hos Bager Sperling, ved Jndbrud, bortstiaalen følgende Sager: Et stort engelsk Sølvuhr, med hvid porcelains Skive og forgyldte Tal. Et lidet Sølvuhr med sølv Skive og sorte Tal, ved begge Ud rene vare Staalkieder. Et Desin hvid og rødtærnede Nathuer. To Dosin grøn, rød og hvidstribede tilke Tørklæder. Fire Dosin rød og hvidstribede bomulds Tørklæder. Et Bundt couleurt Traad, tilligemed forskellige Pakker uldne Baand, Piberører a. Hvem som kan opdage Gierningsmanden til dette Tyverie, lover en passende Belønning, og om forlanges hans Navnsortiet. Johan Adam Krigher, boende paa Guldsmedgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Skulde nogen have noget at fordre udi Stervboet, efter afgangne Degn og Skoleholder i Gierild udi Nørreherred, Peder Hansen, anmodes samme inden 6te Ugersdagen fra Dato af, til hvilken Tid Skiftet ventes sluttet, hos undertegnede at anmelde ethvert lovmæssigt Krav. Greenaae, den 7de Nov. 1803. A. P. Krøyer, Provst i Herredet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Til mig er indleveret en Guldering og et Piberør med 2 Sølvringe, som Eierne imod dette Avertissements Bekostning og en Douceur til Finderen, kan erholde. Aarhuus den 5te November 1803. Petersen, Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Omtrent 14 Dage for Richelsdag er bortkommen en rødbroget Koe i 4de Aar, med 4 røde Fødder, en Stiern i Panden, og en Snop paa Næsen, og røde Hørn, fra Christen Larsen Lisberg i Lisberg Boe. Hvem som kan opdage samme, loves en god Douceur af Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
For omtrent 14 Dage siden er fra Søren Christensen i Slæt Bye, Tranberg Sogn i Ning Herred ved mel, forske, noget fortrygget og paa den venstre Side af Lænden klippet et latinsk S. Hvem som kan opdage samme og melde Eieren det, kan derfor vente en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
En Bondegaard, der er beliggende i en behagelig Egn, i Nærheden af Horsens, er, formedelst Boepæls Forandring, underhaanden at faae tilkiøbs. Eiendommene der ligger rundt om Gaarden, er af fortrinlig Godhed. Ved Gaarden kan, foruden de fornødne Bester fordres og græsses 16 a 20 Køer, og ligesaamange Faar. Til Gaarden er overflødig Tørveskiær. Gaardens Hartkorn er 4 Tønder og kan tiltrædes 1ste Maji 1804. Lysthavende ville behage at henvende dem til undertegnede der foreviser Eiendommene, og paa Eierens Vegne slutter Akordt. Grumstrup, den 19de October 1803. A. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Med første Skibsleilighed, venter undertegnede til Forhandling fra Selbmann nogle af de nye Skorsteens Indretninger, som kan faaes enkelte og dobbelte. Ligeledes kan jeg og forskaffe Kobber og Blik-Tagrender, naar De, der attraae samme, betimtligen ville melde det. Aarhuus, den 30te October 1803. L. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
De mig af Svindboegaards forrige Eiendomme, beliggende i Schiødstrup Sogn Østerliisberg Herred tilhørende 2de Parceller, nemlig :a) Hovedparcellen med Bygninger, staaende for Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 1 Skpr. 22 Albun, hvortil er ungefær 20 Tdr. Sædeland foruden Engbund til 8 Læs Høeavl, alt indhegnet med Jorddige og levende Giærde. b) En Eng Parcel til 6 Læs Høeavl, som staaer for Ager og Engs Hartkorn, 1 Skp. 2 Fdkr. 2- Album. Bliver derpaa Gaarden den 14de Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet ved offentlig Auction, efter de i Forveien bekiendtgiørende Conditioner opraabt og om antagelig Bud skeer, enten samlet eller separat bortsolgt til Høistbydende. For Ubekiendte anmærkes: at Jorderne ere gode og til Græsning besaaede med Kløver, samt Bygningen næsten nye og beqvem indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, Thi indbydes Liebhaberne til Mødetagelse bemeldte Tid og Sted. Kiergaarden, d. 1ste Nov. 1803. Niels Jørgen Secher. Thomas Rasmusen Hyrde i Weilbye, har ved Hostenstid optaget en sort Kalv, hvid under Maven, hvide Vaaben, ellers ingen Mærke. Eieren til bemeldte Kalv kan erholde samme imod Forderløn og andre Omkostningers Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Fra Søren Clausen i Wistoft, er for omtrent 5 Uger siden bortkommen en sort Hoppe, med en lille Stiern i Panden, 6 a 7 Aar mærket med et udklippet Kors paa hver Lænd. Opdageren af samme kan vente en passende Douceur og alle Omkostninger betalt naar han melder sig hos Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
For mine Venner og det ærede Publikum bekiendtgiøres: at hos mig er at bekomme alle lags fine engelske og franske Galanterievahre. Ligeledes har jeg og den Ære at tilkiendegive, at jeg i disse Dage er bleven forsynet med et Partie af alle Slags Nyrnbergervahre, hvoriblant flere Sorter Selskabspil, saasom: Biribispil, Taalmodighedsspil, Lottospil, Billiardspil, Harleqvinspil, Matematiske Forlystelser, Chinesiske Fyrværkerier og Spil, Optiske Perspectivkasser, forskiellige Kasser hvori hele Bygninger, som af mange smaae Deele sammensættes. Ligeledes Kasser hvori er bevægelige Jagtstykker, med flere andre Ting, der alle for Liebhavere ere værd at eie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Om 14 Dages Tid erholder jeg Atlasser og Landkorter af alle Sorter. Lover enhver de billigste Priser og den reelleste Behandling. Aarhuus, den 29de October 1803. Lorenz Marzetta, boende paa Vestergade, lige over for Hs. Exellence Hr. Geheimeraad Guldberg. Huset 13 Fag et Loft høi, beliggende i Møllestenen, under No. 114 til 121, bestaaende af to 3de og 6 to Fags Leievaaninger, er underhaanden tilkiøbs, hvorom kan handles med Poul Frausing forinden den 16de. J Mangel af Salg, stilles de til offentlig Auction paafølgende 24de November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
De som maatte have noget at forder udi Stervboet efter afg. Degn og Skoleholder i Kastberg, ud Nørreherred, Povel Tinbech, behage inden 6 Uger fra Dato af, til hvilken Tid Skiftet ventes sluttet, hos undertegnede at anmelde og ligitimere deres Paastand. Grenaae, den 4de Nov. 1803. A. P. Krøyer, Herredsprovst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Jfølge allernaadigst Bevilling af 30te Septbr. dette Aar som er læst ved Nørre Jyllands Landsting den 26de Octbr. næst efter og for vedkommende Underret den 4de forved, blive Creditorerne udi den paa Dats gaard i Hvilsager Sogn, Synderhald Herred, Randers Amt, ved Døden afgangne Laurs Dalsgaard hermed suk poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden indkaldede udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stifts Tidender og den Altonaiske Mercur for at anmelde og beviisliggjøre deres til Stervboen havende Krav hos undertegnede Skifteforvalter. Randers, den 1ste Nov. 1803. S. A. Stadseldt,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-09
Dr. jur. Raadmand Bye- og
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
Udenlandsk. Af den ved Forordningen af 21de f. M. paabudne en fierdedeel Forhøielse i Skatten af Besiddelse, Nytte og Brug af Jorder og Tiender, skal tillige udredes den Soldaterne aarlig tillagte Gotgiørelse, saavidt den ei af den d. 3die August 1791 paabudne Soldatskat kan vorde betalt; derimod er Skatten for Tienestekarle, Huusmænd og Jnderster, efter sidste Forordning aldeles ophævet. Denne Forhøielse begynder med 1ste October 1803. Told- og Consumtionsafgivternes Forhøielse ere af General Toldkammeret saaledes bestemte: af 4 s. eller derunder, svares i Tillægs=Afgivt, intet mellem 5 og 12 Sk., begge indbegrebne . . 1 s. 13. 20 - ligeledes . .a 53 a 60 . Tillægget til Kiøbstæd Consumtions Afgivten bliver af udførte consumtionsbare Vare kun da gotgjort, naar Varene gaae fra Kiøbstæd til Kiøbstæd og det med Attest bevises, at de til sidste Kiøbstæd ere ankomne. Disse Forhøielser tage deres Begyndelse fra Forordingens Bekiendtgiørelses Dato.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
Det stemplede Papirs Forhøielse begynder med Nytaar 1804 og betales med en ottendeel mere af alt det Papiir, som er til 24 s. eller derover; hvilket tilkiendegives ved et Tillægstempel, hvorpaa denne Forhøielse angives; det Papir som er stemplet til mindre end 24 s., er frie fra denne Forhøielse. Lige Forordninger ere og udkomne for Hertugdommene og Norge, dog betaler Norge kun en ottendeel mere af Ejendomme og Finmarkens Fogderie er undtaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
De ugentlige Audiencer hos Hs. K. H. Kronprindsen, begyndte i Mandags. Høistsamme har efter Hiemkomsten ogsaa været paa Holmen, for at see det der forehavende Arbeides Fremme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
Den 5te Novbr. forlystede H. K. H. Kronprindsen, Sig med Jagten i Jægersborg Dyrehave og Egnen deromkring og spiste ved denne Leilighed Frokost hos Statsministeren Grev Bernstorff paa hans Lyststed Bernstorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
Efter Oberbergamts Assessor Esmarcks Forsøg er Snehætten paa Døvre Field en af Fieldets høieste Punkter. Dens Høide over Havet er noget over 3000 rhinlandske Fod og evig bedækket med Snee. Dog skal der i Bergens Stift være Fielde, som ere høiere end Snehætten. Den øverste Punct af Thronfieldet imellem Touset og Foldalen, bestaaer af en hidtil ubekiendt Biergart, sammensat af graa Feldtspat med Skillerspat, omtrent 4,500 Fod over Havet, og har en stærk magnetisk Kraft. Paa Høiden af 2500 Fod forsvinder Grantræet ganske, da derimod Fyrretræet voxer meget got indtil man naaer en Høide, af 3000 Fod over Havet. Paa 2000 Fods Høide, seer, man i Norge intet Korn voxe og paa Høiden af 12 til 1300 Fod lider Sæden ofte af Nattefrost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
Sagen imod Kiøbmændene Rose og Siems som i Aaret 1797 spillede Fallit, og den Gang allerede vare mistænkte for svigagtigt Forhold, er bleven paakiendt i Høiesteret den 5te Nov.; Dommen er afsagt saaledes: at den ene af disse Personer skal bøde den Summa 1000 Rdr., og den anden sine 3 Mk. og desuden miste sin Borgerrettighed. Postmester Topp, som var under Tiltale, for at have udtaget Bancosedler af nogle Pengebreve, er tildømt at arbeide nogle Aar i Forbedringshuset, og at erstatte Post kassen de samme derved foraarsagede Omkostninger. At ogsaa Bønderne kunne begaae fornemme Stræger, har man et Exempel paa i Vangede, hvor Gaardmanden Mads Nielsen efterat have laant en betydelig Sum paa sin Gaard, er med de 2 bedste Heste for sin Vogn bortrømt med et svensk Fruentimmer, efterladende en gammel 70 aarig Fader og en ung svanger Kone, som han for trefterdedeel Aar siden ægtede, og som er hans Sødskendebarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
2 Cours af danske Bancosedler imod Species den 7de Novbr. 46 trefierendeel Procent som udgiør for 1 Rdr. Species 1 Rdr. 45 s. Disconto 5 Procent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
Aarhuus. Fra den 9de til i Dag ere følgende Skippere indkomne her paa Rheden: J. Nyerup fra Kbhvn. Thomas Jessen fra Memel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Den 10de Nov.: Cand. Theol. J. W. Steenstrup, Skierslipper C. Pedersen og Kone, N. Pedersen, A. Laursen, J. Nielsen, Søvandt Peder Sørensen og M. Christensen, M. Knudsen, Sadelmagersvendene H. Dettmann og H. C. Friis, Søvandt L. P. Klit og T. M. Sand, Gaardmand R. Kieldsen, Landværnsmand T. Christensen, S. Nielsen, Mogens Lemming, E. Jensen, J. Krag, Ungkarlene M. Nielsen og E. Pedersen, Huusmand E. Pedersen, Bonden, P. Høsleff, T. Olesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
Copulerede. Her i Byen den 9de Novbr.: Hr. Forvalter Mads Høstmarch Risom fra Secritzlevgaard og Jomfrue Ane Catrine Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
Skipper Søren Buchtrup agter og 8 a 10 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
Til de Fattige er mig sendt 5 Rdr., som blev givet afet Balselskab, den 8de Nov. Ligeledes blev mig af en god Ven den 11te, leveret 1 Rdr. til de Fattige og meest Trængende, for disse kierkomne Gaver takkes skyldigst paa deres Vegne. J. Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-12
Det har behaget den almægtige Gud i sidste Onsdag den 9de Novbr. efter en langvarig Sygdom, ved en saa fød at bortkalde min inderlig og høitelskede res 2de Døtte. Dette bekiendtgiøres sørgeligst for vores fraværende Slægt og Venner, forsikret om deres Deeltagelse i denne min store Sorg. Randers, den 10de Nov. 1803. Marte Marie sal. Smidt, fød Brun.