Berlingske Tidende, 1775-06-16
Af Breve fra London, den 2den Junii. Hidindtil er slet intet i Hof=Tidenden blevet bekiendtgjort om den blodige Tildragelse i America, men desto meer have vi derom i de andre Tidender. Jblant andet skriver man Amerikanerne have viist en mere end almindelig Kiækhed; Tropperne derimod have draget sig tilbage i en overordentlig Hast, og lige hen under Kanonerne af et Krigskib. - Efter en Fortegnelse paa Tabet af Tropperne, hvilken skal komme fra en Officier paa et Krigskib, ere paa den Engelske Side blevne 63 af det regulaire Mandskab, og 49 Mariner, 103 Mand ere saarede, 12 Soldater fangne. Lieutenant Gould af 4de Regiment, og Lieutenant Potter af Marinerneere iblant de Saaredes Tal. Man føyer til denne Efterretning, at Tallet paa den Americanske Militz, som efter Trefningen er marcheret til Boston, allerede udgjor en Armee af 30 til 40000 Mand, af hvilken General Gages øvrige Tropper aldeles skal være indsperrede paa Landsiden saaledes, at der ingen anden Tilflugt er for dem tilbage end til Skibene. Derimod bliver Havnen Marblead indsperret af Krigskibet Lively. - Den Spanske Ambassadeur er her ankommen paa den rette Tid, ellers havde Allarmen i Henseende til den Americanske Tildragelse visselig bleven meget større. Nu da Fyrsten allerede mundtlig har igientaget Forsikringerne fra sit Hof, saa kan man troe, at Spanien, i det mindste for nærværende Tid, ikke har noget i Sinde imod Engelland eller imod Portugal. Det eneste, som Oppositions=Partiet endnu vover at giøre troligt, er, at naar Spanien først har tugtet Barbarerne, denne Krone da ligeledes fælles med Frankrig skal tragte efter at udføre andre store Planer. Til den Ende skal Frankrig allerede efterhaanden have sendt 10000 Mand til Øen Mauritius. Man forsikrer og, at 22 Bataillons og 12 Escadrons Franske Tropper, som tilsammen udgjøre 17000 Mand, har for Nærværende forflyttet sig hen, kun en Dags March fra Dynkirken. - Da i disse Dage i den Londonske Hof=Gazette var bekiendtgjort Publico, at man havde Aarsag at tvivle paa Visheden af den Efterretning fra Salem, i Henseende til Trefningen imellem de Kongel. Tropper og Colonisterne i Massachusets Bay, saasom Hoffet endnu ingen Efterretning havde derom, saa har Agenten for Massachusets Representantere, Arthur Lee, henlagt adskillige Vidnesbyrd i Mansions House hos LordMajoren, som enhver der kan eftersee. Jblant disse Vidnesbyrd er eet fra den til Fangne tagne Lieutenant Gould af følgende Jndhold: Jeg Edward Thorton Gould, af Hans Majests. eget Jnfanterie-Regiment, bevidner og erklærer, at jeg den 18de April under General Gages Commando gik om Bord med det lette Jnfanterie og Grenadcerer, commanderet af Oberste Smith, og gik igien i Land paa Veyen, fra Cambringe, hvorfra vi marcherede til Lexington. Ved vor Ankomst der bleve vi vaer et bevæbnet Corps Provincial Kaper paa Stil 70 Mand. Saasnart at nærmede os og begynder at fyre, adspredes bemeldte Sogns sig ; dog kan jeg ke vist sig, hvilket Partie først har fyret, saasom vore Tranden førend Kannaden gande en stærk Allarm og Skriig, hvilket af dem blev fortsat, saa længe nogle af ProvincialTraaderne vare at ske. Denfra marcherede vi til Concord. Ved en Brøe ved Indgangen til Stadensaae det andet Corps Timer samlet. De lette Infanterie Compagnier blive paa Bruen commanderende at adsprede samme. Da vi nærmede et, drage de tilbage med Consund. Grenadeererne faatsaaæderes March mad Staden. Den Compagniet at Jnsantrie bleve beundrede at tage den Bede i Besiddelse, hvorover Trapperne havde trukket sig tilbage. Et af disse var det Compagnie, som jeg commandeerte. Tre Compagnier af bemelder Detachimendrykkede 2 Mile fremad. Paa samme Til som Primal Tropperne tilbage, 3 a 400 Mand stær se. De nat en af Deyen paa Comrd=Siden, og hans mkkede mades, hvorpaa man kom i Trefning sammen, og ve firede først. Denne var den første Trefning efter den i ningen. En bestandig Jld fra begge Sider vedholdt den den Dag. Jeg selv blev angredet paa Bryen saaret, og biller nu haldt med den største Mildhed, da ProvincialTrurerne i Medsort bære almuelig Omsorg for mig. Midset, den 23de Sv. Thortan Guld, April 1773. Lieutenant ved Kongens eget. Regiment. Til denne Erklæring er føyet et Bidnesbyrd af 3 Freds Dommere, at Limanten selv har berdiget og egenhændig underskrevet samme.