Jyske Efterretninger, 1798-10-19
Pera, den 10 September. Den Brittiske Admiral Nelson er vederfaret den Ære, hvoraf endnu ingen Europæer kan rose sig. Storherren løsgiorde selv med egne Hænder den kostbare Agrette tilligemed Reigerbusken. paa sin Turkan som han efter erholdt omstændelig Beretning om den franske Flodes Ødelæggelse, oversendte Seiervinderen til Foræring. Tillige bestemte han forde commanderende Capitainer paa ethvert engelsk Linieskib en anseelig Foræring og Tefterdaren eller Skatmesteren maatte oversende 80,000 Piaster for den Brittiske Flødes Matroser, hvorhos Storherren yttrede det udtrykkelige Forlangende, at enhver saaret Matros maatte erholde en dobbelt Andeel. Storherrens Tillid til Russerne er saa stor, at han incognito har besøgt den nusiske Admiral paa sit Flagskib. Ved denne Leilighed tog han ogsaa nogle andre Skibe af den rusiske Fløde i Øiesyn. Reis-Effendien har givet de rusiske Stabsofficerer et pragtigt Taffel. Tyrkene i Hovedstaden vare i Begyndelsen noget mistroiske mod Rus Disciplin imellem det samtlige Skibsfolk, bortjagede serne, men de rusiske Officerers Høflighed og den gode snart enhver gammel Følelse og Russerne gik ganske frie omkring i Staden. Wetzlar, den 2 October. Den herværende Kiøbmand Christian Monne, blev den 25 September, da han vilde reise til den Frankfurter Messe, i den til som kastede hans Handelsbetientere til Jorden og saa grændsende Skov Finsterloo angreben af 5 Røvere, ham 9000 Gylden i Guld og andre Kostbarheder og rede disse, men nedrev Kiøbmanden af Hesten fratog mishandlede ham saa ilde, at han døde her den 28 som skal være 800 Mand stærk og som har udstragtSeptbr. J den Frankiske Kreds driver en Røverbande, Kiøbmænd, Kræmere og Haandværker, og myrder de ne driver omkring, klædt som Erlanger Studentere, sig til den Sachsiske, store Uordendtligheder. Røver Reisende ved høi lys Dag paa Landeveiene. Samme, Bande have havt deres eget Trykkerrie og Cancellie. skabelige Penge til Wirzburg. J Forth skal denne Skiæbne havde en Embedsmand som ville bringe her blev arresteret i det Bayreutske, da han kiørte i en Sammes Hovedmand, som udgav sig for en Greve, spændig Karet med 2 Betientere. J Ochensurt ned skiød de preusiske Husarer mange Røvere paa Sta Dag og Nat og søger at udrydde denne Tyve rede. Overhovedet omstreifer det Franske Militaire det. I Dachsbach bleve 15 Røvere paa engang attrapedande. ning at Krigen allerede uden videre Tilkiendegivelse man imodsige den forrige Postdag udspredte EfterretFlorenz, den 21 September. Med Glæde kan havde taget Begyndelse imellem Neapel og Frankerige. Man lader til ikke saa snart fra Fransk Side at ville giøre dette Skridt imidlertid forsættes Rustningerne bliver hvert Øieblik meere krigeriske. Den Fran ne meget ivrig fra begge Sider og alle Jtaliens En ske Gesandt i Genua, Borger Belleville, har, efter derværende Directorium i en Nat at det i muligen Courers Modtagelse fra Mayland, forlangt af det te giøre de Ligurske Batailloner complet ste Gesvindighed, selv med Udlændere maatte, og overhovedet sætte samme i den allerbedste mueligste Stand. De Ligurske lovgivende Corps har strax dertil foreløbende bevilget Krigsministeren en Sum af 300,000 Livers. Vi have nogle nyere Efterretninger over den franske Flodes Ødelæggelse i Egypten. af den Franske Admiral dertil bestemt, at BuonaparEfter samme var det den 1 August Slaget begyndte, tes Jndtog i Catro paa heele Floden skulle høitideligholdes. Det Franske Admiralskib var ogsaa desangaaende ziret med Flage. Som den Engelske Fløde lodsig tilsyne og fik den Franske i Sigte, begyndte de Engelske Matroser et saa hæftigt Glædeskrig, som om de vare deres Seir ganske vis. Admiral Nelson skal selv have sagt ved Begyndelsen af Slaget: J Morgen er jeg enten en Lord eller en Engel. De i Slaget meest beskadigede Engelske Skibe ere gaaede til Rhodus, for maaske derfra at gaae til Sicilien under Reparation. Sex. Engelske Linieskibe ere blevne krydsende for Havnen af Alexandrien og Rosette. Da gen efter Søeslaget sendte den Franske Commandant i Alexandrien en Courer til Cairo, for at give Buonaparte Efterretning om den Franske Flodes Nederlag Denne Coureer maatte medgive en Escorte af 400 Mand, fordi Andrebet havde afbrudt at Communication imellem Cairo og Altrandrien. Den 7 September var det 92 Aar siden paa hvilken Dag Prinds Engen af Saveien 1706 slog de Franske ved Turin, og tvang dem til at ophæve denne Stads Beleiring, hvilken har formeret Giæringen imellem de Franske og Turiner og den 16 bragt det til Udbrud. Denne 7 September var siden den Tid hvert Aar i Turin bleven høitideligholdt og dette skeede ogsaa dette Aar. Man kan let tænke at saadan en Fest ikke behagede det i Citadellet for Turin befindende Franske. Man drillede hinanden, man disputert, man truede, og den 16 September kom det til Voldsomheders Udøvelse.