JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Jtalien. Forventningsfuld - skrives der fra Rom under 29de December - saae man den 21de imode, for at erfare, om Bologna vilde underkaste sig og anerkjende de nye Bestemmelser angaaende Domstolene, eller om i modsat Fald Appellationsretten i Bologna virkelig skulde forlægges til Ferrara. Den 21de kom, men intet Resultat, thi Prolegaten Grassi vovede ikke at bekjendtgjøre Edictet i Bologna, men nedlagde sit Embede. Dette var det Eneste, som manglede for at fuldende Anarchiet. Efter Breve og hvad man kan erfare af Reisende bestaaer nu i Provindserne en Slags selvgjort Autoritet, som man kunde kalde Trudsels regjeringen, fordi den ikke er blodig som Rædselsregjeringen fordum, men iøvrigt ligner den meget. J Ferrara brændte man det Hø, som tilhørte det pavelige Corps og dette blev forkyndet Dagen i Forveien. De østerrigske Tropper traf vel Forsigtigheds-Anstalter, men Jlden udbrød paa eet Sted, hvor man mindst formodede det og trods de Keiserliges roesværdige Anstrængelser vedvarede Jldebranden i 2 Dage. (Denne sidste Efterretning forekommer noget apocryfisk, var det Staden Ferrara, der brændte, da er det ubegribeligt, at en saa vigtig Efterretning ikke er meddeelt for enten over Vien eller Frankrig, men at den skulde gjøre den lange Omvei over Rom, og var det blot Hø, skulde man efter Qvantiteten at dømme næsten troe, at Paven havde for Skik at fore baade sine Soldater og Heste med Hs. Senere meldes iøvrigt, at Prolegaten i Ferrara formedelst Bolognesernes fortsatte Vægring ved at anerkjende den ny Retsorden har forlagt Appellationsretten til Ferrara og udnævnt Advocat Clarusi til dens provisoriske Præsident. Om Begivenhederne i Øvreitalien udtrykker en Skrivelse fra Vien, dat. 11te Januar, sig saaledes: "I de pavelige Legationer vedvarer Modstanden mod Hs. Helligheds lovmæssige Regjering; Pavens Tropper ere derfor i Begreb med at gjenoprette Ordenen med Vaabenmagt og det mobile Keiserlige Corps i Jtalien har allerede gjort en Bevægelse mod Ferrara og opstiller sig langs med Grændsen af det pavelige Gebeet, for at rykke ind anden Gang, hvis Urostifterne skulde vove at fordrive Magt med Magt. Formodentlig vil dog dette Tegn til Alvor være tilstrækkeligt for at bringe Rebellerne til Lydighed. Hermed stemmer overeens, at man i Paris har Breve fra Jtalien, som melde, at alle Stæder i det lombardisk-venetianske Kongerige ere opfyldte eller opfyldes med Tropper og at de permitterede Soldater vende tilbage til deres Faner. Et af de franske liberale Blade slaaer paa, at Østerrig har gjort fuldkommen Raadighed i Jtalien til betingelse for sin Føielighed i Henseende til de belgiske Anliggender, andre mene, at Frankrig har forlangt at tage Deel i Occupationen tiligemed Østerrig, hvis samme skulde befindes uundgaaelig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
England. OConnels Plan med sit irlandske Parlament er aldeles mislykket. Jngen af Pairerne kom efter hans Jndbydelse og af det saakaldte Underhuus vare kun 9 forsamlede, han selv og Søn indbefattede. Adskillige anseete irlandske Catholiker have skriftlig dadlet ham strængt for dette Jndfald. Commissionens Undersøgelser i Bristol ere nu fuldendte. 2 Personer ere dømte fra Livet, men man mener, at Dommen kun vil blive exeqveret paa de 5. Nylig er atter en Person og det et Fruentimmer bleven hængt for et Burkermord paa en 80aarig Kone.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Lord Brougham har havt et Anfald af den simple Cholera, men er atter restitueret. Det samme er Tilfældet med Vellington, men han seer ud som et Skelet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Blandede Efterretninger. Fyrst Paskevitsch har nu virkelig udstædt en Opfordring, til de tilbagevendte polske Underofficerer og Soldater om at træde i russisk Tjeneste, dog - som det synes - uden al Tvang. De derpaa Reflecterende kunne erholde samme Grad og Plads i den russiske Armee, som de have havt i den polske.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
I Chambery (Savoyen) har en fanatisk Jesuit, AbbsGuyon, hørende til de saakaldte Missionairer, foranlediget nogle Uroligheder ved sin Paatrængenhed. Han vilde foranstalte en Procession i Staden og da Øvrigheden fraraadede ham dette og ikke vilde give sit Minde dertil, udvirkede han sig speciel Tilladelse i Turin. Da nu hans Procession blev modtagen med Piben udenfor et Caffehuus og han ikke kunde tilveiebringe Rolighed, ilede han ind i en Kirke for der at fortsætte sine Andagtsøvelser, men ogsaa der blev det uroligt og en Afdeling Soldater maatte ind for at arrestere nogle af de værste Spektakelmagere. Disse bleve imidlertid atter frigivne af Gouverneuren selv, som det lader, af Frygt, og da han tillige befrygtede et Angreb paa Jesuiternes Kloster, afsendte han en Stafet til Turin, hvorpaa en Afdeling Cavallerie og Artillerie rykkede ind for at forebygge videre Uordener.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Fra Constantinopel meldes, at Porten ikke længere gjør nogen Hemmelighed af sin Hensigt at bryde med Paschaen af Ægypten; blandt Rustningerne nævnes ogsaa Hvervingen af 6000 græske Matroser fra Øerne i Archipelagus.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Ved St. Jean d'Aere have Ægypterne mødt kraftig Modstand og man glædede sig i Constantinopel endnu den 20de Decbr. over at denne Fæstning holdt sig. Efter Privatbreve fra Alexandrien skal den derimod allerede have capituleret den 5te Den ulykkelige Kasserer ved Skatkammeret i Paris, Kessuer, hvis Undvigelse nylig gav Anledning til saa stor Forvirring og saa mange Rygter, havde paadraget sig sin Defect ved uheldige Speculationer i Statspapirer. Da han mærkede, at den ikke længere kunde skjules, skrev han til Finantsministeren, hvorledes det hængte sammen. Han vilde have qvalt sig selv ved Kuldamp, men det opdagedes i Tide og han blev reddet ved en Aareladning. Denne Mand, som i mange Aar havde været ansat ved Skatkammeret, maa være meget afholdt i Paris, thi der blev strax aabnet en Subskription for at dække hans Deficit, der efter hans egen Angivelse er 1800000 Franes og allerede nogle Dage efter var 1 Million samlet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Fra Posen melder en Skrivelse, at Navnene af de Officerer som have taget Tjeneste hos Jnsurgenterne da Revolutionen udbrød ere opslaaede paa en Galge midt paa Torvet i Posen. Men skjøndt der er et Vagthuus lige overfor Galgen saa var den dog en Morgen prydet med Blomster og Jndbyggerne tage ærbødig Hatten af naar de gaae forbi samme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Der tales stærk om en Monarke-Congres i Breslau til Foraaret og man vil endog vide at Keiserinden af Rusland vil følge sin Gemal dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
I det Hannoverske er en Krudtmølle sprungen i Luften, hvilket Tilfælde ved samme Mølle nu er hændet 5 Gange i 12 Aar, hvorved mange Mennesker ere omkomne, men denne Gang kun eet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Veile Amtstidende har en meget rørende Beskrivelse over Georg Mawromichals Henrettelse i Nauplion. Da han, omringet af Soldater, kom forbi det Fængsel, hvori hans gamle Fader, Mainotterfyrsten, hensmægtede, sendte han Oldingen sin sidste Hilsen og bad om hans Velsignelse. Midt paa Torvet, hvor Henrettelsen skeedte, trak han selv sit kostbare Shawl og Pelts af, sin Vielsesring drog han paa Retterstedet af sin Finger og lod den ved Præsten sende til sin Kone med sit sidste Farvel. Derpaa vendte han sig til Folket og sagde. Jeg døer med Rolighed, thi jeg døer uskyldig. Tyrannen er ikke mere. Jeg anbefaler Eder binde et Klæde for hans Øine, men han tillod det ikke. Han knælede ned og sagde: "Skyd nu og i samme Øieblik blev han truffet af 12 Kugler. De som stode ham nærmest hørte kun eet eneste sagte Suk. Faa Timer før Henrettelsen havde han gjort sit Testamente. - Morgenen, efter hans Henrettelse fandt man brændende Voxlys paa hans Grav, som Brug er i det græske Kirkesamfund. Der blev anstillet de strængeste Undersøgelser for at opdage hvorfra de vare komne, men frugtesløse. Georg Manromichali var en dannet og meget tapper Mand, der ofte havde vovet Livet for sit Fædreland. En Farbroder af ham har nu sat sig i Spidsen for Mainotterne og Spartiaterne, de to tappreste Folk i Grækenland, og grebet til Vaaben mod den nuværende Regjering i Napoli, der siges at blive styret af den russiske Admiral Riccord, som ligger derudenfor med sin Flaade. Fra Hydra, Øerne i Archipelagus, samt flere at Halvens og Fastlandets Provindser, var man stødt til den nye Jnsurrectionshær, og hele Landet derved paany bragt i en sørgelig Forfatning. Til Bremen vare i 1831 ankomne 1097 Skibe. Den sidste Modejournal fra Paris begynder: "Da det er Brug at lade sig vie i Neglige, saa har man til dette Diemeed opfundet adskillige Slags Dragter." (De beskrives der paa.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
En russisk Fyrste Sanzuschko, kun 23 Aar gammel, der havde kæmpet med for den polske Sag, har paa Keiserlig russisk befaling mistet sin Rang, Adel og Fyrstetitel, samt alle de ham ved Arv i Tiden tilfaldende Besiddelser, og han selv transporteret til Siberien.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Kjøbenhavn. Natten til den 21de D. udbrød Huusild i et Sovekammer til Gaarden i Stue=Etagen i Hr. Secretair Hoppes Gaard Nr. 138 i Amaliegaden. Da Jlden opdagedes og der blev gjort Allarm, stod Værelset i lys Lue, og Beboerinden af Etagen, Fru Shor, en Englænderinde af Fødsel, der i flere Aar har opholdt sig heri Staden, blev funden, paa det ynkeligste forbrændt og livløs, i en Krog af Værelset; hendes Pige, der, ved at styrte ind i det brændende Værelse, var bleven noget forbrændt i Ansigtet, bragtes paa Hospitalet. Den ulykkelige Jndebrændte var, ved at læse i Sengen, sovet fra Lyset, der havde stukket Jld i Sengeomhænget. Ved den tillende Hielp blev Jlden snart slukket.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Blandede Efterretninger. Med Kieler Omslag lader det til at gaae som med Viborg Snapsting. Forretningerne i Kiel sidstleden vare tilendebragte i 2de Gange 24 Timer, og, da der var en Mængde Contanter her, saa kunde de vel ikke blive anbragte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Afdøde Brandmajor West blev efter Oberstlieutenant Schmidts Død i 1826 beskikket til interimistisk at commanBrandmajor og Chef for Corpset. Under 1ste November 1828 blev han Ridder af Dorg. Han var paa den borgerlige Bane Tømmermester. Han døde agtet af sine Medborgere, som brav og retskaffen Mand af Vandel, kjer og dygtig i sit Kald.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Etatsraad og Committeret i Rentekammeret C. Lund, R. af D., er tillagt Ordre at indtræde som Medlem i den for Kjøbenhavn anordnede bestandige Provideringscommission. Fruentimmeret Kirsten Christophersdatter, der, for at vilde have ombragt sin Mand ved Gift, var dømt til at miste Livet er efter allerunderd. Jndstilling af Cancelliet og de Tilforordnede i Høiesteret, af Hs. M. Kongen benaadet imod at hun hensættes i Tugthuset paa Livstid.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Efter Opførelsen af Eventyret i Rosenborg Havel bleve Hr. Werligh og Müller, i Randers, fremkaldte. Efter at have givet en halv Snees Forestillinger i Aarhuus, agter ter Selskabet sig igjen tilbage til Randers og Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
J Apenrade Ugeblad læses følgende Tirade: "Oberstlieutenant v. Abrahamsons Ansøgning om sin Entledigelse er bleven antaget, hvorfor Samme og er udtraadt af Directionen for den indbyrdes Underviisning. Samtidig hermed er Professoren i Statshistorien, Etatsraad Engeltoft udtraadt af Redactionen af det af de meest udmærkede Lærde fortræffelig redigerede Maanedsskrift for Literatur, som ved en med Frimodighed og Klarhed affattet Critik over denne Methode og sammes Jndførelse i Danmark nærmest synes at have foranlediget hiin Udtrædelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Blandt de Resultater, Statsraad Herholdt har forelagt det Kgl. danske Videnskabers Selskab af sine Undersøgelser, over Snogen, findes ogsaa dette: at af 57 voxne Jndivider, som han lod bringe levende til Kbhvn, fra Herresædet Rosenholm i Jylland, var ikke en eneste af Hankjønnet; men Alle vare de drægtige. Etatsraaden slutter deraf, at Antallet af qvindelige Snoge langt overstiger Antallet af mandlige, og bekræfter herved Formodningen, at denne Dyrklasse, lever i polygamisk Forbindelse. Middeltallet af de Æg, Snogen hvergang lægger, anslaaer Etatsraaden til 13 a 14. Fattigcommissionen i Randers har bekjendtgjort følgende. Det Rygte, at Hr. Selmer skulde nyde den i Avisen, Nr. 7 for dette Aar ommeldte Understyttelse af Fattigvæsenet, saavelsom ogsaa at flere Ubeføiede skulde nyde lignende, ja endog større Understøttelser, har allerede længe været Commissionen bekjendt; men vi have fundet det upassende at tage Notice af samme saadan løs Tale. Nu derimod finde vi det vor Pligt, efter Hr. Selmers offentlige Opfordring ligesaa offentligt at erklære disse Rygter for aldeles ugrundede og løgnagtige.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Stabschirurg Tønder, der ikke fik Enden at see paa sin Proces med Winther, skal have efterladt sig en betydelig Formue. Dansk Litteraturtidende slutter sin Anmeldelse af den anonyme Nytaarsgavel med dette Ønske: "Vi haabe, at Digteren, for at lade alle gode Ting blive tre, gjæster Osaf Aare med en tredie Nytaarsgave; men dersom han ret vil glæde alle fine Læsere og - Læserinder, da blive den endelig ikke anonym Salomons Dom. Salomon var vistnok viis, Høit hans Viisdom er i Priis. Han med Øie skarp og klar Saae, hvem Barnets Moder var. Men, hvad mene J, som han Skulde sagt, den vise Mand, Hvilken Barnets Fader var : Stokkeprygl i et smukt Format. Din Kone, arme Ven! Som nu er sovet hen, Dig til af Stokken gav, Nu vel, hun var Din Stotte og Din Stav. Clara. Tvivler Du derpaa, At man ligne maa Clara med en Rose, Uden stærkt at skose? Rosen Kunstens Gave er, Tornene naturlig. De fire Livets Stjerner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
(Af Hr. Consul og Redacteur Lund i Thisted.) Hvad glimter i det dunkle Fjerne, Saa huld, liig Morgenrødens Gjerne, Naar Tvivl vil røve os vor Roe? Troe! Hvad lindrer Afskeds tunge Smerte, Og gyder Balsom i et Hjerte, Naar eensom lyder Mismods Raab, Haab, Hvad giver Kraft - naar Taaren brænder, Naar Slag paa Slag os Skjebnen sender, Naar uden Brøde haardt vi led? Standhaftighed. hvad er den Fryd, som salig hæver Den fulde Barm - naar Hjertet hæver Af ukjendt himmelsk Sallighed; Kjerlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Bekjendtgjørelser. Fra Pressen i Aalborg er udkommen: Nogle Trostensord, Trængsels-Tid, (som Nytaarsgave til den 28de Januar 1832) af M. M. Feld, Sognepræst. Faaes for 32 s. hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Tvende udsøgte gode rhinske Møllestene, 8 Qvarteer, brede, 13 Tommer tykke, staae til Salg ved Frederikshavns Havn, hvorom kan accorderes med Kjøbmand R. Bergen. dersteds, eller med Undertegnede. Hiørring, de 18de Januar 1832. Thomas Pedersen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Af Borglum Herreds Overformynderies Midler kan erholdes tillaans: 701 Rbd. 68 s. strax, og 300 Rbd. i forestaaende Juni Termin, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 21de Januar 1832. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
J afdøde Huusmand Eschild Knudsens Boe, af Brødland i Hammer Sogn, afholdes Skiftesamling herpaa Contoiret, Løverdagen den 18de Februar næstkommende, Formiddag Klokken 9, hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Vedkommende, ifølge Placaten af 21de April 1824 og tillige i Henhold til Forordningen af 16de Januar Kjer og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 18de Januar 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Tre Under Værelser er at faae tilleie i mit iboende Sted paa Nørregade til næste Paaske=Fløttetid. Th. Pank.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Moderne Livbaand, Halsbaand, udmærket smukke udgraverede Kamme ere i Tag hjemkomne til billigste Priser hos Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Fra Pressen er udkommet: Offentlig Regnskab. i Anledning af: den indbyrdes Underviisning. Af Børge Henrik Knap, Sognepræst for Brabetrolleborg og Krarup Menigheder, R. af Dbr. Motto: Alting haver en bestemt Tid; der er Tid at tie og Tid at tale. Salomons Prædiker. sælges for 24 Rbs. indheftet hos Dhrr. Boghandlere Rottbøll Sadolin og Jacob H. Lundt i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Fra Pressen er udkommet: Mørchs, Magie, eller Kunstveiledninger, 1 Rbd. 48 sk. Wegeners, Katechetisk Magazin, 56 s.Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Flere Couleurer fransk Merinos, Mode=Horn-Bag Kamme og Strimmel-Bobinet i alle Breder er i Dag hjemkommen de Januar 1832. J. S. Schjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
De af mig i sin Tid her i Byen og fra Omegnen modtagne Forpligtelses-Acter for muligt Efterskudtil Brand=Assurancen i Altona har jeg idag udleveret og tilstillet Udstæderne. I Kjøbstæderne ere Assurance=Præmierne: i første Classe (Grundmuur) 1 Mk. af 100 Rbd. og i 2den Classe (Bindingsværk, 1 Mk. 8 s. for 100 Rbd., naar man lader assurere paa et Aar; paa 9, 6 og 3 Maaneder stiger Præmien lidet. Paa Landet ere Præmierne desforuden noget høiere. Aalborg, den 26de Januar 1832. N. Ph. Røe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Stedet Nr. 226 i Lille Rygade er at faae tilleie til Paaske=Flyttetid. Chr. M., sal. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Det Huus her i Byen, som Madame Winde sidst beboede, kan strax erholdes enten tilkjøbs eller til Leie. Beliggenheden er meget beqvem for en Handlende. Hjørring, den 14de Januar 1832. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Stedet Nr. 21 i Tiendeladen er at faae i Leie næstkommende Flyttetid. Om Leien accorderes med Johan Gottl. Kohsel, boende i Urbansgade. Underhaanden er at faae tilkjøbs: En, paa det saakaldte Torv, i Hals Bye beliggende og velvedligeholdt Eiendom, bestaaende af et Vaaningshuus paa 16 Fag og et Udhuus paa 6 Fag, alt Muur= og Bindingsværk med Straatag, samt fornødent Gaardsrum og een ved samme beliggende Frugthave. Bemeldte Eiendom, som er indrettet til beqvem Bopæl for tvende Familier, tilhører afdøde Krigsraad, Strand toldinspecteur Breyens og Enkes Arvinger, til hvem de Lysthavende behagelig ville henvende sig. Auctioner. Det paa den af Huusmand Jens Jensen i Brødland, i Hammer Sogn for 1550 Rbd. Sedler med 1ste Prioritet i et Huus og Jordeiendom ibid. udstædte Panteobligation, tilhørende Eschild Knudsens Boe, ved den under 12te i d. M. afholdte Auction gjorte Bud er forkastet, og bliver derfor denne Obligation paa ny stillet til Bortsalg ved Auction, der afholdes paa Thingstedet heri Byen Torsdagen den 9de Februar d. A. Formiddag Kl. 10. Kjer og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundbye, den 18de Januar 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
Da det ved 3die Auction over Kjøbmand Søren Mørch's Enkes Anne Cathrine Jacobsens og forhen afdøde Mands Stervboes Huus, Nr. 489 paa Allgaden, gjorte høieste Bud, ikke er approberet, saa er en 4de Auction berammet at afholdes udi og over bemeldte Eiendom, Onsdagen den 1ste Februar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvorved Samme absolut og uden flere Auctioners Afholdelse agtes bortsolgt. Aalborg, den 20de Januar 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-26
De samme trykte Sager som vort Oplag stedse har været sorteret med til Udsalg, kunne fremdeles altid erholdes paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-28
bruar. den til Kong Frederik. ei, o Konge god, Hjertes Slemme, Den lyder ved Din Trones Fod. Saa glad som ved vor Arne hjemme, Den sender Dig, i Borgens 17, En Hilsen fra vor lille By. Kyrsteparret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-28
En herlig Blomel sig yndig vandt Om Drettens Pe - blandt Jordens Goder; I Fredrik ei en Fader Jandt, Og Du, Marial blev vor Moder! Saalænge Himlen hvælves blaa, De danske Hjerter for Dig slaae. no Den 28de Januar. lisblomsten staaer vel kold og tyst, Og nogen kneiser Egens Stemme; Men Glædens Rose i vort Bryst, Skal vidne om den indre Flamme For Danmarks gode Frederik, Den Fader, vi c. Himlen sk. Folkets Stemme. Vi drömme ei om god Bedrift, Om Friheds somme Idedler, Vor Frihed staaer i Lovens Skrift, Af Loven Kjerligheden taler - Da gav os den med Faderhaand, Hvert Blad bær Præget af Din Aand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-28
Rusland. Den russiske Regjerings Beslutning henseende til Polen træder nu efterhaanden tydeligere frem og denne synes at være rigtig truffen i en Skrivelse fra den polske Grændse, som fortæller, at Polen herefter skal udgjøre en afsondret Provinds, men uden frie Jnstitutioner, og at der vel for Fremtiden skal eristere et Kongerige Pølen af Navn, men uden nogen Slags Sølvstændighed. Denne Mening stadfæstes ved den allerede før omtalte Forordning, ifølge hvilken de polske Ordener af den hvide Øin og den hellige Stanislaus indlemmes iblandt det russiske Riges Ordener, under Navn af Keiserlig=Kongelige Ordener, i hvilken Forordning det tillige befales Ordens-Cantsleren, at træde i Correspondence med Stats=Secretairen for Kongeriget Polen, med Hensyn paa Afleveringen af Alt, hine Ordener vedkommende. Den stadfæstes fremdeles ved den Beslutning af den russiske Regjering, at ophæve Cadeteorpset i Kalisch paa følgende Maade: 1) De Cadetter, som opdrages paa Statens Bekostning, skulle fordeles mellem det petersborgske og moskauske Codetcorps. 2) De Cadetter derimod, der befandt sig i hiint Corps som Pensionair, kunne tages tilbage af deres Foresatte. Voivodskabs=Commissionen opfordrer i denne Anledning de under Nr. 2 nævnte unge Menneskers Forældre eller Formyndere til ufortøvet at erklære, om de ville tage deres Børn og Myndlinger tilbage, eller omde ønske dem forsatte til et af det russiske Riges Cadet corpser. De til Siderien forviste Pelakker ere inddeelte i 3 Classer. Til den første høre de, som toge Deel i den oprindelige Opstand den 29de Nybr. 1830. Disse gaae til Bjergværkerne i Nertschinsk (hvilket, som bekjendt, er en Slags ublodig Henrettelsesmaade.) Den anden ikke slet saa strafskyldige Classe skal fange Zøbler i de nordlige Egne. Den tredie endelig, til hvilken mange høie Officerer høre, skal opholde sig i Tobolsk og sammes Omegn, hvor de skal staae under Politiets Opsigt, men iøvrigt være fri for personlig Tvang. Hvad Fyrst Radzivil og nogle andre anseete Polakker angaae, da hedder det, at disse i nogle Aar og indtil de polske Anliggender ere fuldkommen ordnede, skulle opholde dem i Astrachan og andre sydlige Provindser. (Her eller ved Tobolsk vil vel altsaa ogsaa den navnkundige Skrzynecki være at finde, hvis Navn engang daglig fandtes i Tidskroniken, men nu aldeles er forsvunden af samme. Jøvrigt ere alle de Officerers Godser, som ikke have ville gjøre Brug af Amnestien, confiskerede af den provisoriske Regjering. Deres Sønner blive, uden at deres Paarørendes Jndsigelser tages i Betragtning, sendte til Cadetskolen, (hvor, bestemmes ikke), hvorfra de siden skulle indtræde i Armeen som simple Soldater, og gjøre Tjeneste i 25 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-28
Saaledes meldes fra Posen under 11te Januar. Feldtmarschall Paskevitsch har tilladt Personer af paalidelig Caracteer atter at benytte sig af Jagtgeværer, fordi Ulve og andre vilde Dyr have formeret sig saa stærkt i Landets skovrige Egne, at det bliver nødvendigt at gjøre Jagt paa dem.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-28
Det er forbudet at udføre Korn fra Polen indtil videre (med Undtagelse af Hvede, fordi der i flere Egne skal være stor Mangel især paa Byg og Havre, hvilket heller ikke er underligt, naar man betænker, hvor uroligt der saa udi Foraaret. Derimod er det igjen tilladt at føre Korn fra Rusland til Polen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-28
England.