Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-09-22
Den Engelske Regiering har imidlertid giort et Tilbageskridt, thi den har nu tilbagekaldet Hr. Robert Gordons Erklæring om at England ikke vil erkiende den af Præsidenten forordnede Blokade af de Tyrkiske Kyster, saa at Grækerne nu kunne uhindret fortsætte den. – Fra Fransk Side høres ingen videre politiske Betragtninger undtagen at Journal des Debats siger om den saa meget roste Mahmud, at hans Forfædre vilde, naar de havde været i hans Sted, ladet sig begrave under Rul nerne af deres Rige; men at han, som i saamange Aar har arbeidet paa at reformere Tyrkiet, maae vel ogsaa have reformeret Sultanernes Mod. - Fra Rusland skrives under 25de August, at Seiersefterretningerne fra vor Armee paa hiin Side af Balkanbierget følge rask efter hinanden og at Coureervexlingen imellem det Russiske Cabinet og de udenlandske Hoffer, især med det Londonske, ikke er mindre livfuld. Man slutter deraf, at Diplomatikken opererer giensidigen med de militaire Operationer, for saa hurtig som mueligt at forskaffe en hæderfuld Feed: denne er i det mindste Handelstandens Ønske; men just ikke alle Klassers især ikke Militairens. Den Franske Ambassadeur Hertugen af Mortemart har brugt Søebadene i Viburg og er kommen tilbage igien til Petersborg; kort efter sin Tilbagekomst havde han en lang Conference med Greven af Nesselrode og derpaa en Privataudience hos Keiseren. Siden den Tid tales der ikke mere og at denne Ambassadeur skal blive rappelleret, hvorom man talte stærkt da man havde erfaret den sidste Franske Ministerial Forandring. Det hedder meget mere, at de nye Jnstructioner, som han har faaet fra sit Hof, have kun til Formaal, at befæste venskabelige Forhold imellem Frankerige og Rusland; man formoder saaledes, at alle Misforstaaelser saavel med denne Magt som med England ere bielagte. Fra Krigstheatret norden for Balkanbierget høres: at Fæstningsværkerne omkring Silistrig blive satte i Stand med al muelig Jver; mange Penge anvendes derpaa og Mahnmedanerne blive ligesaagodt brugte til at arbeide for Betaling derved, som de Christne. – J Fyrstendømmerne skal Hosten have havt et fortræffeligt Udfald i Aar. - Paschaen af Scutari forholder sig nu ganske roelig, siden hans Nederlag ved Turnul. Storvezieren skal være meget tæt indsluttet i Schumla siden den sidste Affaire, hvortil han var bleven foranlediget ved en bestemt Ordre fra Sultanen at forlade Schumla og slaae sig igiennem til Balkanbierget. Gen. Krassovsky skal have besat Udenværkerne omkring denne Fæstning, saa at den sikkert maae capitulere dersom der ikke snart bliver Fred. – Øvelsesleieren, hvori den Polske Armee har været forsamlet ved Varschan, bliver med det første opløst, og Tropperne begive sig da tilbage til deres Kantoneringer. – Der berettes fra Petersborg under 3de Septbr.: at Keiseren havde den 9de Augusk varet overværende ved de Maneuvrer, som blive udførte af de Tropper, som staae i Leier ved Krasnojezelo, hvorved Lærebataillonen af de Finske Skarpskyttere især tildrog sig hans Opmærksomhed, og som han lod indlemme i sin unge Garde under Navn af Lærrebataillonen for de Finske Skarpskyttere. - Keiseren har ved en Ukase forordnet, at der skal præges Platinamønter, Stykket af 3 Rub lers Værdie. – Hr. Robertson har den 31te August foretaget sig den 11te Luftreise ved Petersborg; den Persiske Prins Chosrev Mirza var nærværende derved. - Der klages meget fra Albanien over: at Tyrkerne der myrde de Grækere, som leve imellem dem, hvor de kunne komme til, og at Paschaen af Janina har ladet opkiøbe alt Korn og erklæret, at det ikke maae sælges til Christne, med mindre de antage den Mahomedanske Religion. Mangfoldige af de ulykkelige Christne tage nu Flugten til de joniske Øer, hvor de velvilligen modtages, og man trøster sig ved, at Tyrkerne nu snart ville blive fordrevne fra Europa, som da vil blive frie for tre Plager: Ødelæggelse, Fanatisme og Pesten. - Der skrives fra Alexandria, at Paschaen af Ægypten har overdraget den militaire Bestyrelse i denne Stad til sin Søn Jbrahim, som udviser den største Virksomhed, især bærer han megen Omsorg for Arsenalet og Marinen. Vicekongen vil inden 4 Aar have bygget 5 store Orlogskibe. Hr. von Ceriso, en Fransk Skibsbygmester, dirigerer Arbeiderne i Arsenalet, og Gen. Letellier forestaaer Marinen. Alexandrig faaer stedse meere Udseendet af en Fæstning; paa alle Kanter opføres Batterier: flere hundrede Mennesker arbeide daglig derpaa; ogsaa Havnen ved Abukir bliver befæstet. 5000 Mand regulairt Jnfanterie ligge i Garnison i Alexandrig, og alle Tyrkiske Soldater ere opfordrede til at tage Tieneste hos de regulaire Tropper eller forlade Laudet. Med Expeditionen til Syrien og Armenien bliver der ikke noget af. - Den Østerrigske Eskadre fortsætter sine Angreb langs med de Marokkanske Kyster.