Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-08
- Keiser Franz I reiser fra Brussel tilbage til Vien. 14. General=Adjutanterne Devaux og Bois=Gerard(af de forenede franske Armeer) bestorme og forstyrre to Redouter ved Charleroi under de fiendtlige Kanoners Jld fra Fæstningen. Den første Bataillon af det nederrhinske Departement slaaer med Eftertryk et Udfald af Besætningen fra Charleroi tilbage. 15. Cratau (den 2den Hovedstad i Pohlen) overgiver sig til det preussiske Troppe=Korps under GeneralMajor Elønner. 16. Trefning ved Fleurus. Charlerois Beleiring ophæves Frankerne (Nord=Armeen) begynde at bombardere Nieuport. 17. Nyern (Kommandant, østerrigsk General von Salis, overgiver sig med 100 Kanoner til Frankerne (NordArmeen, Divisions=General Moreau). 29 Faner, og 900 Heste blive Frankernes Bytte. 18. Frankernes (Ardenne=Armee, Hovedgeneral Jourdan) femte Overgang over Sambren. Charleroi bombarderes tredie Gang. - General Badelaune (fra Alp=Armeen) fordriver Piemonteserne fra det lille St. Bernhard. 19. Campredons Gienindtagelse ved Doppet fra Øst Pyrenæer=Armeen. 20. Den franske Øst=Pyrenæer=Armee (Kommandan, Lemoine) erobrer Posterne ved Etole og Betalsmed 4 Faner, 300 Telter, 40 Tønder Krudt, 29 Tønder Patroner og meget andet Krigs=Munition. 22. Frankerne (Nord=Armeen, Hovedgeneral Pichegru, tvinge Clairfait, efter en levende Fægtning, til at forlade sin Stilling ved Thielt, og trække sig tilbage til Gent. Engellænderne og Hannoveranerne, under General Wallmoden, søge at dække Brugge, - Feldmarskalk Prindsen af Koburg ankommer med et stærk Troppekorps til Nivelles, for at undsætte Charleri. Jourdans Hovedqvarteer er i Gosselies. 25. Charleroi (Kommandant von Reinach) overgiver sig, med 50 Kanoner og 2460 Mand Besætning paa Diskretion til Frankerne (Ardenne Armeen) - Frankerne (Nord=Armeen) besætte Brugge. De den staaende Engellænder og Hannoveraner trække sig til Gent, og slutte sig til Østerrigerne under Clairfait. 26. Hoved Slag ved Fleurus mellem Østerrigerne under Koburg og den franske Ardenne=Armee under Jourdann. Østerrigerne vige tilbage. Dette Slag, ligesom det ved Gemappe (den 6 Novbr. 1792) afgiør Nederlandenes Skiebne. 27. En engelsk Eskadre paa 6 Linieskibe og flere andre Krigskibe ankommer for Guadeloupe. Staden Pointapitrels Bombardement, hvilken med samt en fransk Fregatte bliver sammenskudt. Frankernes Udfald, 500 i Taller, paa Engellænderne: de blive drevne tilbage med Tab af 112 Dræbte eller Saarede. 29. Nye Fægtning paa Guadeloupe. Engellænderne giøre Angrebet, og rykke ind i Staden, dog uden at kunne trænge ind i Fortet. De see sig endelig nødte til at trække sig tilbage med et Tab af 800 Mand og 250 Fanger. - National=Konventens Beslutning, hvorved ArdenneArmeen faaer Navn af Sambre= og Maatz Armeen. - Belvers Jndtagelse (Øst=Pprenæer Armeen, Charlet Kommandant) og Spaniernes fuldkomne Nederlag; 1000 blive dræbte eller saarede; 300 fangne. 30, Den Deel af den hollandske Armee, som hidindtil havde staaet paa den høire Fløi ved Hoved=Armeen under Koburg, trækker sig, efter en haard Fægtning ved Bettignies, til Bierget Pannisel. for Mons; men maae Julii, 1 efter en nye Fægtning ogsaa rømme Mons, og trækker sig tilbage hen imod Brussel. Frankerne (NordArmeen, Divisions General Ferrand) besætte Mons Frankerne (Nord=Armeen) trække uden Hindring indi det af Engellænderne rømmede Ostende, som ogsaa 2 i Brugge og Tournai. 3 Nye forgiæves Angreb af Engellænderne paa Guadeloupe imod Fort delpee, de skibe den 5, ind igien, og forsvinde med deres Eskadre. - Frankerne (Nordi Armen) trække ind i Gent og Oudenarde og giøre sammesteds 24 Kanoner, 10,000 Kugler, 300000 Rationer Fourage og 14 med Munition ladte Skibe. (Fortsætt, følger.)