JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-04-27
hos Korte Anecdoter, Spørgsmaalerøekonomiske nanglerg adet Dind 1ste stefte, tildeele her besvarede. af dette Tidsskrivt udkommer sævnligen, dog en til nogen bestemt Tid, et refte paa og Ark, hvilket bekommes : for ovenniørte Pris; Subskription, som giælder for en Aargang eller 12 efter modtages at Forlæggeren, Dag handler. Tikial. boende i Gothersgaden No. 141.
Berlingske Tidende, 1798-04-27
Danmark. nings sman almin dermann. . Kiøbenhavn . . ler Helsingøer . Holbech. . Nestved Callundborg.
Berlingske Tidende, 1798-04-27
Corsøer . Kiøge . Wordingborg, Stege . Nyeborg . Odense Svendborg.
Berlingske Tidende, 1798-04-27
Faaborg . Assens Rudkiøbs. Thisted Hobroe Aarhuus . Horsens . Randers . Colding . Fridericia . Weile . ret. torer, hvorfore, i Hensyn hertil, saavel bemeldte Johansdattiens Debi, som Creditorer herved indkaldes, at melde da foret med endvers Anliggende inden 6 Maaneder fra Dato, da dennem kal vederfares at lovlig Met. Bergen, den 10de Martil 1000 Gyldentrand. Vendon. aliegaden over det hangen omtalerede danske paariks I Cangaaer til Paaske bærste Augusta paa Maria Rbs. tros maae med og Syge og saa paa at legge leveret. sees. eller vendes dog gienninggaar hogholder Comen ganaale Apenrge. Jnspections Contoiret for det Kongl. Kjøbenhavnske Clas senere og igien til gaarden og saa andre Helliggeist græde i Stuen tilgaden første Port paa venstre Haand fra Kiøbmagergade Jvergraveren til St. Nicolai Kirke foran er flyttet fra Øster alde til Hiørnet af Sqvaldergaarden og Viingaardstræde. 2den Sal. ved Rug. Bog Havre. at andet et Aar.
Berlingske Tidende, 1798-04-27
Da Stiftet efter forrige Sognedegn for Herfølge og Sæd. der Menigheder, sal. Christian Dette Lyb, formedelst indløvende Omstændigheder ikke blev tilendebragt ved den holdte Stiftesamling den 30te Martii sidstleden, saa er en Skiftesamling i dette Storbyde berammet at holdes Fredagen den 18 Mai førstkommende i derfølge Degneboelig, Eftermiddag aler Slet, da dette Stifte uden videre Henstandsluttes. Hvil ter herved til alle vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres af derfølge den 2den April 1798. T. Tønnesen, Herreds=Provst.
Berlingske Tidende, 1798-04-27
Efter Begiering fra samtlige Arvinger i Stervboet efter, afg. Etatsraad Jens Jørgende Fædder og hans forhen afdøde Frue bliver hovedgaarden Resnæs og Avlsgaarden Draxgaardmed underliggende Bøndergods og Skove, samt Konge og nittetiender, som alt er beliggende i Aalborg Amt, Hellum herredsstillet til offentlig Auction i Velædle Hr. Viinhandler passes Huus i Aalborg Mandagen den 18de Junii førstkommende Formiddagen Kl. 11 Slet, og ved samme Auction. saatremt antagelig ind giøres: separat og samlet bortsolgt. Resnæs Hovedgaardstaxt er Ager og Eng 35 Tdr. 2 pr. 1 uld og Mølleskyld 1 Tdag Sprog dr. Avlsgaarden Drax gaard er ansat for Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 1 Skpr. det Alb. Bøndergodset til begge Gaarden er Ager og Engatttergang Tor i Store, og tovskyld ator. 2 Fdkr. 1 Alb. Tilladserne henhører i Kirke og 5 Kongetiender, som alle ere ansatte for 30 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn, og Sognernes tiendepligtige Hartkorn er v. v. 173 Tdr. 1 Skp. lader ned. Dine Kiender kunde alle beqvemmelig in Na tore oppebøres til Gaarden, eftersom Eieren finder for godt. til Gaarden er brindelig og god Agerland, samt overflødig garant. Tørvestier haves til fornødenhed tæt ved Gaardene, ligeledes god Jagt og isterie saavel paa Gaardenes som Bøndergadeels Eiendomme. Bøndergodser er for endeel Aar siden søester udnitet, og enhver Bonde kan svare hvad han er bligtil uden snanes. Saavel til Refus som Drargaard forrettes Hoverie efter Forening. Gaardenes Bygninger ere i god Stand, og paa Reinæs er i sidste Aaringer opført et betydelig grundmuuret Vaaningshuus. Ved Gaardene, som have veret drevne er Eierens Regning, er holdt og holdes et betydelig Antal Meierietøer, hvortil er særdeles beqvem Leilighed og Indretninger. Jordebog over disse Gaarde og Godser kan, 3 a 4 Uger førend Auctionen faaes til Eftersyn i Aarhuus. hos Hr. Postmester Holm, i Randers hos Hr. Rudslob Mathiasen, i Viborg hos Hr. Klokker Mandrup i Aalborg hos Hr. Viinhandler Hals og paa Hovedgaarden esnæs hos Hr. ger, valter Braae, hvem der og paa Forlangende foreviser Eiendommene. Lysthavende ville behage at tage Møde ovende: nævnte Tid og Sted, hvor Auctionen fremmes efter de paa Auctionsstedet forud bekiendtgiørende billig Conditioner. Siegsgaard den 15de Martil 1798. C. Nissen, erredsfoged og Auctions Directeur.
Berlingske Tidende, 1798-04-27
Onsdagen den 26de Martii sidstleden behagede det Gud efter 8te Dages Søde af en bøy alder, ved en rolig Død at bortkalde Madame Dorthe Cathrine Holst, Enke efter sal. Hr. dans Steenberg, forden Sognepræg for Borgod og Mume nigheder. Da nu samtlige reidertide Arvinger ere langt fran tende, og nogles Opholdsteder vides i saa bliver dette Døde. fald ei allene bekiendtgjort for alle den Afdødes Slægt og Venner, men indkaldes ogsaa derved samtlige Arvinger, som ere alle den Afdødes Børnebørn af sal. Hr. Christian Schønde, forden Sognepræst i Schulleløv i Siælland, at ville, de Myndige selv eller ved Fuldmaar, de Umyndige ved Formyndere, møde i Stervboestedet i Vorgod Boe til 30te Dagen den 20de April næstkommende, for at lagttage deres Ret ved Skiftet, som da foretages med Magistering og Vurdering i Boen, hvilken strax efter Dødsfaldet blen forseglet Creditorer og Debitorer ville og til samme Dag behage at melde sig, eller og desforinden hos undertegnede Stifteforvalter. Olstrup præstegaard den 28de Martii 1793. Jarod Møller. Provst i Balling herred. 1703 den 14 Martii er død i Snesere Sogn og Bye, Baar seherted. Mordingborg Amt i Sielland, Skoleholderen JensDamagaard uden Kivgardinger, og forklarede den Afdødes ente Marie a. Veis, at hende var betiendt af den Afdødes Sønnende at vare: Broderen Kristen Damsgaard. Borger Veile i Jylland. Sageren Kristiane, Enke efter afgangne Dran heldig paa tree, Søsteren Helvig Kirstine, gift med nomus Thomsen i Egnen ved Flensburg. Thi bliver dette Dødsfald herved bekiendtgjort for disse Sødskende, og om stere skulle være og at Boet bliver aabnet den 10 til førstkommende Kl. 5 Slet, og da regieret om det maatte behage Arvingerne til benævnte Tid og Sted at møde eller møde lade. Ogter Eisborg Præstegaard ved Wordingborg den 26de. Martil 1808. s. Platou. privat herredet.
Berlingske Tidende, 1798-04-27
Den 24de Martii 1703 er Hr. Jørgen o. Picimerone ved Døden afgaaet paa St. Jørgens Bierg ved Roeskilde, og hans samt Entes Stervbers Efterladenskader staar behørig taget under Stiftebehandling; og da den ilte formaaer at deralindre des Bekostningerne paa et ordentlig Proclama, saa bliver de meldte Afdødes Creditorer og Arvinger hvad med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldede at møde hos undertegnede som Stifteforvalter, for at lagttage det fornødne saavidtender vedkom met. Roestiller den 24de Martii 1808. Jonialet.
Berlingske Tidende, 1798-04-27
Da Gaardmand Sandmand Peter Petersendendaldrenunder hoset Gram haver opgivet sit Boe til lovlig Conge. Behandling; saa vorder paa det hørregalege overgader og metiens Vegne alle og enhver, som nogenene og have nogen gratensang gran, eller Tiltale angaad og nævnes kan, tilbemeldte Peter Petersen pril eller hans iboende Gaard punden og i nastrer herved sælges eg og og er ging eller og ren for aae sange og altsaa paratorenet og fremkaldet deres Fordringer saattrømt derendevigt risdictioner den 12, men ellers inden 6 Uger anden pubinatione huse. Proclammit hos Hr. Forvalter Hjurichsen paa Skam pr. Haders led vedbørlig at prontere af detten i Hænde havende Documenter og Beviser lactionimaliumspillectione sidimerede Afskrivter. ver Protocollen at tilbagelade og saatrømt de ere uden for Godserne, Procuratores al salg vedbørlig at bestille, ligesom og saa alle Debitores Masse og Pandtindhavere respect, sub pæna auge Sands fugle paa drig deres Debita og Pandte inden samme grist til metten haver at indlevere. Hvorefter &c. Brone udi Justiariatet af Godserne Gram og Rubbel den 30te Martii er G. D. Langreut.
Berlingske Tidende, 1798-04-27
En Student af god moralt Caracteer, som, foruden dag& demiske og skiønne Videnskaber, besidder grundig Færdighed i at skrive og tale det franske, tydske og engelske Sprog, for staaer Bogholderiet, og skriver en god Haand, ønsker at seene employeret i et sag, hver udagter for hans fremidige Befor dring aabnedes for ham. De sin Duelighed og gode Opførsen. kan han forskaffe de fordeelagtige Vidnesbord, fraet Huus over han for nærværende Tid conditioner som Løver. De som paa denne Maade vinaldrage tilen Paalings Befordring. er mangler Midler og Venner, forsitter overtanten om nu stedseaarende Erkiendtlighed pandbeder sigten forseglet Billet til og leveret paa det i Berlinge Contoir. udresse hvor han har at henvende sig.
Berlingske Tidende, 1798-04-27
en Forpagter Ole Andersen paa Erichstrup under Gierslør, ) Stamgaard staaer hopper til tale den ene er almende. sort, gaar, at Størrelse 10 Qvarteer, imal af Stadning og tren af Grene kan benges saavel til Riden som giøren, der anden kan hagenant Blig i Panden, hvide Baaben. Qvarteere nogle Commer høi, bliver 3 Aar, er ved tilreden. da Slavning og aden geil. igaarden for at paa Vestergade er ved det det værende. i kongelige allegerede Hørbeglerie, som efter den engel de Maade er ansaae ligesom forhen bestandig Oplag paa Steder hos Mentionvedgaarten af 2de Sorter hegler hør, Blaar en som ligeledes er at denne gavnits Vare af gaalet hør. gamp og Blag; Oplag af Bryggergaarden Port paa paa Vestergade ved gammel Torve saavelsom og i Hørbøden No. anden Barsen paa begge Steder er udsalget til gadtilene egne Priser, og Omaaget paa Hørten forsynet med gadesten. sædvanlige Stempe. Paa det Kongelige privilegerede Rasphuus der i Staden. udsælges fra 1ste attil de at indtil videre følgende Sorter, tairet Farvetrær tilvestegnede Priser, nemlig : sernambus Træste Sort a 10 pd. 3 mer. Dito ringere 1 Rdlr. Saran eller rød Kl. Rdlr. gaarator eger Sag. finder. camprie eller blaat Træe ind. miner. noir. cault Træe Tiender. som herved bekiendtgiøres. Rasphuset den 31te Martil 1793. er følt af Bøndestanden, kan paa Antverschov Gods faaes. e) deræl med tillagt Tog sand Pandgjord, til førstkommende 1ste Maji efter de Vilkaar som nærmeretanerfares hos underskrevne Administratian Forvalter. Antversær den 11 Februarii 1808. m. Bc.
Berlingske Tidende, 1798-04-27
Hos Hofthalanterie og Mødehandler Anment & Søn i No. laves gange nye moderne Damehatte for 2 Rdlr., 2 Rdlr. paa Østergade faaes at forgien garon gofterede Atallet og 3 Rdlr. Styttet. en formedelst Forandring af Boepæl kan en Fæstegaard, at nye forhvaget for Aar siden paandrettet til Beboelse for en haner gamilie, stiær tiltræde imod billig Aarstaaelse tilgade. rende Lænere. Den ligger tær ved den nog afskulde Veilling. mellem Callundborg og holdet. Dens Hartkorn ere Tor . Steen og arralet naale og de Tønder Land geometrisk Maal. foruden Engbund tilgaale og tredie, saa har. Arvefæne kan og ventes af Herstadet at erholdes Gaarden er høverseitie og tiendette imod bememt aarlig Afgivt. Jordringere gode Nærmere Underretning erholdes hos Præsten i Kundene pr. alder. derikshalsgaran og hans Kiøberigtig saalelangstrøgen under saalegandesaare rende hele de ihiernere Fengesom for da alle lien sal.
Berlingske Tidende, 1798-04-30
Constantinopel, den 23de Marts. I dette Øieblik har man faaet at vide, at den nye russiske Gesandt, General Tamara, er ankommen hertil. Fra Bosnien ere atter den inden denne Maaned ankomne adskille ge Sække med Rebeller=Hoveder, som Tegn paa en nye Seier over Pasman Oglu. Porten synes imidlertid ikke at ville holde sig roelig, førend den ganske har overvundet denne frugtelige Rebeller, og paaskunder derfor Storadmiralens Afmarch med de her i Egnen forsamlede asiatiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1798-04-30
Manland, den 5te April. Vore Tidender indeholde følgende Nøre, som vor Gesandt i Rastadt, Borger Meltid rie, har faaet af Grev von Codenel: Undertegnede befuldmægtigede Minister fraads Kl. apostoliske Majestæt har ikke undladt, at sende sin allerdure, lauchtigste Souverain de forskjellige Noter, som ere blevnham overleverte af Borgeren Meltid Erile, og i Følge af den erholdte Befaling er han befuldmægtiget til at give Borger ten Meltid Eile den Forsikring, at Hs Majestæt med meget Fornøielse har optaget den cisalviinske Republiks yttrede Sin deelag mod Sig. Denne Republik, kan fra Keiserens og Kongens Side holde sig forvisset om en fuldkommen og bestandig Giengieldelse af dette Sindelag, da Hs Majeste ønsker at vedligeholde den gode Forstaaelse og Harmonie imellem begge Staterne. Hvad de Udsvævelser angaaer, som skulle være begaaede af Røvere fra de tyrolske Bierge, saa har Undertegnede Ordre, at give Borgeren Melzi den Forsikring. at allerede passende befalinger vare blevne givne, og atter skalle blive igientagne, at ingen Streiserier fra Grændserne ind i Landet, eller andre for de respective Territoriers Rolig, hed skadelige Uordener maatte skee, og at Overtræderne af denne Defaling strængeligen skulle blive straffede, saasom os Majestæt ingenlunde vilde tillade noget, som strider imod et gode Naboelangs Grundsætninger, som han ønskede at vedligeholde imellem sine Stater og den cisalvinske Republik Med den inderligste Fornøielse giver Undertegnede Borgeren. derling. Melsed Erile tilkiende dette udmærkede Beviis paa hans Herres Sindelag mod den cisalvinske Republik. Han har derhos den hiere, at fornye ham Forsikringen om sin fortrinlig ste Holagtelse. Rastadt den 22de Marts 1798. Grev von Cobenz.
Berlingske Tidende, 1798-04-30
Jtalien, den 11te April. J Civitavechia ere 1200 Mand friske Tropper landede fra Frankrig. Fra Paris er ankommen til Rom den Ordre at alle Cardinaler skulde forvises den romerske Republik, men dog kunne begive sig, hvorhen de ville. Ved et Deeret er Jnqvisitionen og enhver geistlig Jurisdiction bleven ophævet Rom. Til Jndbyggerne paa Corfu har den franske General udstædt en Proclamation, hvori han siger: "J skulle være franske Borgere, og tage Deel i Frankrigs Berømmelse og Love. Jldesindede udsprede, at vi ville tage Eders Artille. rie fra Eder, og derpaa forlade den; men hører Sandheden. Der ere endnu ge Kanoner tilstæde til Øen Corfus Forsvar. For de øvrige Øer ere de Kanoner om Bord paa Flotillen, Flaaden afseiler for at medvirke til Expeditionen mod Engeland. De Franske skulle aldrig forlade Øerne, men rigtig betale de oppebaarne Pengesummer. Værer altsaa roelige, og haver Tillid.
Berlingske Tidende, 1798-04-30
Paris, den 12te April. Følgende er den Tale, som vor nye Ambassadeur i Turin Borger Guingene, holdte den 31te Marts til Kongen af Sardinien, da han overleverede ham sit Creditiv. "Sire, Den franske Republiks fuldbyrdende Directorium, som ivrigen ønsker at vedligeholde den lykkelig igjen oprettede gode Forstaaelse imellem Frankrige og den piemontesiske Regiering, sender mig til Deres Majestæt. Jeg overbringer fra Directori ets Side Troskab, frimodig Retskaffenhed og Respect for Trac. taterne, for den offentlige Orden og Folkeretten; og jeg haa der i Deres Majestæts Navn at finde den samme Tænkemaade hos Deres Ministre og hos alle Agentere af Deres Befalinger. En gaden og frie Diplomatik er den eneste, som tilkommer de Regieringer, som ere værdige dette Navn. Den Nation, som ved sine Seiervindinger har erholdet det Tilnavn: den store Nation, kiender ingen anden; Torindighed og List i Underhandlinger have i dens Øine samme Rang, som Zeihed i Feldtslagene. Den overlader med Foragt List og Machiavellismus til hine nedrige bestukne og bestittende Kabinetter, som i 6 Aar have foruroliget Europa med deres Jntriquer, og besoldet Menneskeblods Udandelse med deres Guld. Hvilke Frugter have de Magter høstet, som hav givet hine Cabinetters troeløse Raadslagning Gehør. Sire. Jeg vil ikke oprive igjen de Saar, som Tid, Fred og Samdrægtighed allene kunne lægge; men jeg siger for Deres Maje. stæt til alle Regieringer, der, som De, ere blevne bragte til bage til fredelige Foranstaltninger, at deres Velfærd og Berømmelse bestaae i deres Sindelags Bestandighed og Oprigtighed mod den franske Republik. Jeg smigrer mig med, Se re, at jeg paa nærværende Tid ikke siger andet end det, som er overeensstemmende med Deres Majestæts Tænkemaade Jeg er lykkelig, i Fald min Opførsel og mine Grundsætninger. som i Revolutionsstormen, der foruroligede mit stædreneland. ere blevne bekiendte, have allerede foriveren kunne indgade Dem nogen Agt, i Fald det Valg, som Directoriet har trukser i mig, til at residere hos Dem, er i Deres Majestæts inen Borgen for sammes Sindelag, og dersom jeg under mi ærefulde Mission kan retfærdiggjøre tillige det fuldbyrdende, Directoriums Tillid og deres Majestæts Agtelse.
Berlingske Tidende, 1798-04-30
Paris, den 16de April Efterretningen om Udfaldet paa Fegtningen imellem de fra Havre udløbne flade Fartøier og Kanonbaade og de engelsk Fregatter, hvorom sidst blev melder, udeblev meget længe Man begyndte allerede at være bekymret i den Henseende, men følgende Brev beroligede og : Savenelle, den 9de April Muskeyn, Skibscapitain, Commandeur over Republikens lille Flaade, til Borger Ladreiche, Chef for Generalstaben og Søeanstalterne i Havre. Borger, Den heftige Kanonade, som de i Gaar hørte har virkelig endt sig til vor Fordeel, og vi have beholdt Valg. pladsen. Ere vi vel ikke saa lykkelige, at sende den en engelsk Fregat til Havre, saa et Fløden ene og allene Skyld dersom hindrede Kanonbaaden fra at komme til Fregatten som ia Timer laae ved en Klippe. Den anden Kanonade imeller 14 og 1, som de ligeledes hørte, kom af den lille Flaades Jld som jeg havde ladet høre op, men strax igien begyndte, saa snart jeg fornam, at Kanonbaadene ikke kunde komme til Fregatten. Soldaterne kunde endnu ikkre, og Belatningen var ikke stærk nok til at udføre dette dristige Foretagende: De veed desuden, at man om Natten ikke kan giøre alt hvar manvil Med Fornøielse vil De erfare at ikke en eneste er bleven saaret paa Skibene, og at Fregatterne ere blevne meget ild tilredte. J det Øieblik, da jeg skriver dette ligge paa Rheden 2 store Fregatter og et Skib paa 14 Kanoner. Hilsen og Broderkierlighed. J. J. Muskern.
Berlingske Tidende, 1798-04-30
Den samme Efterretman bekræfter følgende Brev fra General Bethancourt, som commanderer i Ronen: Havne, den 11te April.
Berlingske Tidende, 1798-04-30
General Bethaurourt. Commanderende i Departementerne af Nedre Seine og skure, til Forfatteren af Journalen Redacteuren. Jeg beder Dem, Borger, i Deres næste Stykke, at indrykke Efterretningen om den Fordeel, som vi have erholde, over Engelænderne - Den 3de denne Maaned samede en Flaade fra Havre til en hemmelig Erordition, hvis Commande var anbetroet Søecapitainen Munion. Denne lille glaadeblev angrebet af den engelske, som lang Tid har blequeret Havnen ved Havre. Efter en haardnattet Fægtning, som har varet ig Timer, ere Republikanerne blevne Herrer af Valpladsen, uagtet Engelænderne sit en Forstærtning af et Linieskib og Fregatter. Capitain Muskran skulde endog havetrobret en Fregatte som han havde laget paa Strand, dersom itte Natten for tidlig havde indkaldt. Vor Klotille ligger nu for Anter i Savenelle. Man forsikrer nu at General Buonaparte skal om : Dage reise til Toulon, for sammesteds at indskibe sig. Hans Gemalinde skal have resolveret at følge: ham, hvorhen han endog skal begive sig. Sorministeren, Pleville Lepellen har i disse Dage sendt Directorier sin Dimision. Den følgende Dag sendte Directoriet en meget imigrende Skriven til ham, hvori det indbad ham til endnu at fortsatte sinestorretninger med den Udladelse, at dersom hans boe Alder af ansatte tillod ham længere at bære Border. at et paa nærværende Tid saa melsamt Ministerium, det de vilde svorge ham til Raads i Denseende til Valget af hans Efterfølger Pleville Lepellen var meget elsket ved Marinen og har gjort sig meget fortient at samme. Pultier siger, a Directorier endelig har antaget hans Dimission, og udnævnham til Vieradmiral Den engelske Flaade, som nu tryd. ser for Cadir, bestaaer af og vinieskibe foruden Fregatter, Lord St. Vinene lage færdig i Lissabon mede Liniestid, for at støde strax til ham. General Detair, som i disse Dag havde Andiener hos Directoriet tilligemed Buonarte, er pindselig afreist til den italienske Armee Vore Journaler sige, at Jtaliens Tilstand ikke kan blive som den er nu Det landsonligste var, at samme blev deelt 2de store Republiter paa denne og hiin Side Apruinerne Neapel maatte blive lagt til den romerske og Turin og Pi ment til den gisalvinske Republit. Fra Cherbourg er ogsaa udlader en Kistille, for at understøtte den fra Havre. Man vil og at bemægtige sig den Matron det koste hvad det vil - Vore Ganenbaade have ved deres flade form den Fordeel modde engelske Fregatter, at de kunne skyde paa disse næsten lig ved andets Overstad, medens de fiendtlige Fregatter oft maa saade formedelst deres Kanoners Stilling hen over Kanenbaadene. General Derthier er ankommen hertil fra Rom.
Berlingske Tidende, 1798-04-30
Bast, den 13de April. Fra det endnu ikke revolutionerte allige Schweis have og de bedrøveligste Efterretninger. En Borgertrig hersker de sortalt. General Schauenburg har beordret tvende Corvemed foreerte Marider over Jurich til Rdemaal, for der af oprette Roligheden. Til det Lucernske hvor Stad, og Land beboerne vare aabenbarere Feldt med hinanden, er et Regiment Husarer bleven beordret. - J og ved Bernerunde. hele franske Magt i Schweisconcenereret. De Franske skull, have fundet i det berne Skatkammer 20 Millioner Livrer foruden Obligationer fra fremmede Danter. Det udtømmede Tøihuus regnes for en Skade i det ringeste af 5 1/2 Million.