Berlingske Tidende, 1790-09-17
Hs. Majestæt Kongen af Sverrig og Hs. Majestæt Keiserinden af Rusland besiælede af en lige Attraa efter at ende den Krig, som ulykkeligviis er opkommet imellem Dem, og at oprettte igien det forrige Venskab, den gode Overeensstemmelse og det gode Naboeskab imellem Deres respective Stater, og Lande, have indbyrdes meddeelt hverandre disse Deres gode Forsætter i denne Henseende, og for at give samme en Virkning, som svarede dertil, udvalgt, udnævnt og befuldmægtiget, neml. Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, Hr. Gustav Armfeldt, Friherre til Worentacka, Herre til Aaminne og Fulkila, en af Hs. Majestæts Sex øverste Kammerjunkere, Ridder af Elephanten, Generalmajor, Sin Generaladjutant, Cavalier hos Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, Oberste for Nylands Regimente til Fods, Directeur over Skuespillene, En af de Atten af det Svenske Academie, Ridder af det Store Kors og Sverdordenen, samt Hs. Majestæt Keiserinden af Rusland, Hr. Baron Otto Henrich Jgel, strøm, Generallieutenant, forrettende Generalgouverneurs Embedet i Simbersk og Usim, Chef for Orenburgs Dragon regimente, Ridder af Alexander Newsky=St. Georgs Militaire= og Storkorset af St. Vladimir Ordenen, samt af de tvende Pohlske den Hvide Ørns og St. Stanislai Ordenen, hvilke, efterat de havde meddelet hverandre deres Fuldmagter, befundet dem i god og vedbørlig Form, og udvexlet dem imellem sig, ere blevne enige om følgende Artikler: erling. 1ste Art. Der skal herefter være imellem Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, Hans Stater Lande og Folk paa den ene, og Hs. Majestæt Keiserinden af Rusland, Hendes Stater, Lande og Folk paa den anden Side, en bestandig Fred, godt Naboeskab og fuldkommen Rolighed saavel til Vands som til Lands, og i Følge heraf skulle der med største Hurtighed udstædes Ordre til at standse Fiendtlighederne paa begge Sider. Man skal forglemme det passerede, for fra begge Sider ene og allene at arbeide paa en fuldkommen Oprettelse af den Overeensstemmelse og gode Forstaaelse, som ved nærværende Krig, ere blevne afbrudte. 2den Art. Grændseskiællene skulle paa begge Sider blive de samme, som de have været førend Udbrudet eller Begyndelsen af nærværende Krig. 3die Art. J Følge heraf skulle alle Lande, Provindser eller hvad for Pladser, det end maatte være, der under denne Krig ere blevne indtagne af de tvende contraherende Partiers Tropper, rømmes inden saa kort Tid, som mueligt, eller inden 14 Dage efter Udvexlingen af Ratificationerne paa nærværende Tractat. 4de Art. Krigsfanger og andre, hvilke det end være maatte, som, uden at have ført Vaaben, ere under Fiendtlighedernes Vedvarelse blevne bortførte af de krigende Parten, skulle paa begge Sider uden nogen Rancon løsgives, og det skal staa dem frit for at begive sig hiem igien, uden indbyrdes at fordre nogen Erstatning for deres Underholdnings Omkostninger, men de skulle være forbundne til at betale den Gield, som de have gjort hos enkelte Personer i begge Parters Stater. 5te Art. For ogsaa til Søes at kunne hæve alle de Anledninger, som kunde foraarsage nogen farlig Misforstaaelse. imellem de contraherende Parter, har man fastsat og er bleven enig om, at Svenske Krigskibe, eet eller flere, de maae være større eller mindre, skulle, naar de passere forbi hendes Majestæt Keiserindens Fæstninger, være forbundne til at give Svensk Løsen, og at der strax skal svares dem med den Russiske Salut. Paa lige Maade skal der forholdes med de Russiske Skibe, enten deres Antak udgiør eet eller flere, skulle de for Hs. Majestæts Fæstninger være forbundne til at give Russisk Løfen, da der strax skal svares dem med den Svenske. Jmidlertid skulle de høie contraherrende Parter ufortøvet, og det nareste mueligt, lade oprette en særskilt Convention, hvorved den Maade skal fastsættes, paa hvilken de Svenske og Russiske Krigskibe skulle hilse hverandre, entent den aabne Søe eller i Havnene, eller overalt andre Stæder, hvor de kunde mødes; indtil det skeer, skulle, for at undgaae al Misforstaaelse i ovennævnte Tilfælde, hverken det ene eller andet Parties Krigskibe hilse hverandre.