JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Under mit fleeraarige Bekjendtskab med de vestlige Egne af Nørre Jylland har ingen Jndustrie Green, næst Pottefabrikationen i Egnen af Warde, mere tiltrukket sig min Opmærksomhed, end Saltkogeriet. - Jeg blev saameget mere foranlediget til at gjøre mig nøie bekjendt med den brugelige Fremgangsmaade, som det Kongelige Rentekammer i Aaret 1828 forlangte at medde les fuldstændig Oplysning herom, og da Sagen, er af local Vigtighed, anseer jeg det ikke at ville være uden Jnterresse for dette Blads Publicum, at gjøre sig bekjendt med denne Gienstand, der saavidt jeg veed, ikke findes omhandlet i trykte Skrifter; i det mindste omtales den ikke i den nyeste Beskrivelse man har over Ribe Amt i oc conomisk Henseende, nemlig Kammerraad Dalgas's, der er udgiven i Aaret 1830. Paa den Tid af Aaret, da Havet under stille Veirligt træder tilbage fra den Høide det i Stormtiden pleier at naae, bliver en Flade langt Havkysten i længere eller kortere Tid henliggende for Solheden uden at overskylles af Vand. Paa denne Sandslade frembringer da den naturlige Solhede den samme Virkning, som efter chemiske Love ved en kunstig og bekostelig Varme kunde opnaaes, nemlig at alle Vanddele absorberes fra Salvandet, og Saltet bliver liggende ovenpaa Sandfladen, tildeels i chrystalliseret Tilstand, tildeels blandet med Sandet. - Endnu saltholdigere er Sandet inde i de tæt ved Havet liggende Sandklitter, i hvis Dybheder Saltvand, bliver staaende, naar Floden trækker sig tilbage, saa at Saltdelene blive tilbage paa Overfladen, medens Vandet synker ned i Jorden. Af dette saltrigholdige Sand er det, man bereder et Salt, der efter Behandlingsmaaden bliver meer eller mindre reent og godt, idet de nærmeste Kystboere med liden Møie opsamle den paa Havkysten af Salt gjennemtrængte og derved ligesom krystaliserede Overflade. Det Hjemkjørte sætte de i Kar, i hvis Bund er anbragt saadanne Aabninger, at Vand, som hældes ovenpaa, gjennemløber Massen uden at medføre nogen betydelig Deel Sand. Under disse Aabninger opfanges det gjennemløbende Vand, der har medtaget Salt, partiklerne, hvorved erholdes en Saltlage, som er stærkere eller svagere, meere eller mindre fri for Sand, eftersom Operationen har været omhyggelig og heldig udført. De som boe længere fra Kysten tage Kar og Tønder med sig til Havet, hvor de paa samme Maade udvaske Sandet og bringe Saltlagen hjem med sig. Den saaledes erhvervede Lage bliver derpaa kogt indtil alle Vanddele ere bortdunstede, og et Bundfald, af Salt i krystaliseret Tilstand bliver tilbage. Det behøver neppe at bemærkes, at det ved en saadan Fabrikationsmaade vundne Salt i Almindelighed er af ringere Qvalitet, blandet med fiin Sand og andre fremmede Jngredientser; men hvad Saltvirkerne i Særdeleshed forsee sig ved, er at Lagen for det meeste koges Kobberkar, der, skjøndt fortinnede fra Begyndelsen, dog ved Brugen forfalde, saa at Saltet efter chemiske Love trækker Kobberdeele til sig og bliver farligt for Menneskers Sundhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Det er en Kjendsgierning, at de Træer, hvori Smør, der er behandlet med dette Salt, nedlæg, ges, antage et grønt Skjær ved Udkanten, hvorfor det sielden passerer i daglig Handel og Vandel; men Vestboerne benytte ligefuldt Saltet til Huusholdningsbrug; og det er rimeligt, at Kobber=Giften ofte frembringer, om ikke absolut dødelige, saa dog svækkende Virkninger. - Da det, efter hvad jeg har anført, er en nødvendig Betingelse for Salt-Tilvirkningen, naar den skal skee med Fordeel, at Havkysten i længere Tid om Sommeren ligger tør, og udsat for Solbedens Paavirkning, er det kun i tørre og fornemmelig i varme Sommere, at Fabrikationen er betydelig; det er ogsaa i Særdeleshed kun paa de Steder ved Havet, hvor Kysten er saa høi at Havet under Flodtiden ikke kan overskylle den, at Saltsandet findes; thi naar enten Regnvand, eller Havvand overstrømmer Sandet, føres Salt delene i opløst Tilstand ud i Havet og Sandet er da ubrugeligt. - Da den saakaldte Skallingunder Hoe og Orbye Sogne i Wester Herred, er en saadan høitliggende Kyst, er det ogsaa fornemmeligen der at Sandsaltet hentes, skjøndt det ogsaa efter Omstændighederne benyttes nordlige re lige til Nyemindegab, og den samme Fabrikationsmaade skal være almindelig i det norden for liggende Ringkjøbing Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Uagtet de bemærkede Ufuldkommenheder ved Saltets Tilvirkning er Productionen dog betydelig, isærdeleshed i tørre Sommere, naar Solen skinner klart og opheeder Sandfladen. - Jkke allene de nærmeste Kystboere, men flere Mile inde i Landet vide Beboerne, naar tjenligt Saltsander at faae; de begive sig da til Havkysten og erhverve det fornødne Salt til deres, endog til Naboers og Bekjendters Huusbrug. - Gjennem Warde, Kjøbstæd, der er 3 a 4 Mile fjernet fra de Steder, hvor Saltet virkes, føres jevnligen af dette Slags Salt; for nogle Aar siden medbragte een Mand ikke mindre end 5 Tønder, som han selv havde fabrikeret, og Byens Kjøbmænd have forsikkret mig, at i Sommerne 1825 og 1826, der vare tørre og gunstige for Saltfabrikationen, blev saa godt som intet fremmedt Salt afsat til Omegnens Beboere. Det lader sig i Almindelighed ikke bestemme, hvor stort et Qvantum Saltsand behøves for at afgive et bestemt Qvantum reent Salt, da dette beroer paa Sandets forskjellige Saltholdighed, som igjen er afhængig af Solheden. Omkostningerne ved Tilvirkningen af en Tønde Salt, lade sig derfor ei heller nøiagtig bestemme, men man antager, at der af et almindeligt jydsk Bondelæs Saltsand virkes circa 3 Skpr. Salt, og at der, til ved Kogning at frembringe en Tønde Salt udfordres 2 Læs Klyne, naar nu Læsset af Brændselsmaterialet beregnes til 24 Ls., kunne Omkostningerne paa en Tønde Salts Tilvirkning anslaaes til 1 Rd. H. C., hvilket ikke er 1/2 Deel af de almindelige Priser paa indført Salt. Denne Saltilvirkning, der er aldeles forskjellig fra de Forsøg, som have været gjorte med Kogerie af Havvand, f. Ex. paa Læssøe, fortjener vistnok Kyndiges Opmærksomhed, og det er i høi Grad ønskeligt om man ved egne Kyster kunde frembringe denne i alle Huusholdninger nødvendige Artikel, som man for nærværende Tid henter fra fjerne Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Under en kyndig Mands Veiledning vilde upaatvivlelig et større og bedre Product kunne udbringes af Saltsandet, og et efter rigtige Grundsætninger anlagt Saltkogerie paa Vestkysten maatte uden Tvivl kunne svare Regning. Vilde end Fordelen for Entrepreneuren ikke blive betydelig, var Provenet dog en absolut Gevinst for Staten, især naar hensees til det Erhverv, som derved vilde aabne sig for Kystegnens arbeidende Klasse. - Blandt Vanskeligheder mod saadanne Anlæg af Saltkogerier bør jeg ikke undlade slutteligen at gjøre opmærksom paa: 1, at der kunde indtræffe Sommere med saa regnfuldt Veirligt og Høivande, at Salt sand ikke var at bekomme, og at Anlæget saaledes maatte blive uvirksomt, 2, at Kysten er 1 a 2 Mile fra de Steder, hvor Klyne og Hedetørv, der er de vestlige Egnes eneste Brændsels=Materiale, maatte hentes, skjøndt dette altid vilde kunne erholdes til en billig Priis, og i tilstrækkelig Mængde. Ogsaa en Mening om Kystfarten paa Jyllands Vestkyst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Et Udtog af Lensmandens Skrivelse herom staar i forrige Bidrag til Ribe Kjøbstads Fattigvæsens Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
(Fortsat.) Jndvaanerne fremkaldte altsaa ved deres egen Efterladenhed dette Paabud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Ved Reskript af 26de August 1735 blev bevilget at de Fattiges Jnspecteurer maatte lade afholde Auction over afdøde Fattiglemmers Efterladenskaber, saasom det Meste, hedder det, ellers vilde bortgaae, naar det ved Rettens Betjente skulde auctioneres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
At Bestemmelserne i Forordningen af 24de Septbr. 1708 ogsaa ere tagne til Følge her Byen, sees af de fra Aarene 1709 til 1726 af lagde Regnskaber, hvoraf følgende extraheres: For Aaret 1709 angives Jndtægterne saaledes: 1, Jndvaanernes frivillig antegnede Gaver 387 Sl. 2 M. 2, Af de Fattiges Blok ved Domkirken . . . . 33 – 3 3, Af Sparebøssen paa Byetinget 6 - : - 2 s. 4, Af Jordemoderens Sparebøsse 7 - 2 - 4 Hertil Renterne af A. Scheels, Else Nordbyes og Mogens Graves's Legater (hvortil siden kom Niels Knudsens Legat). Hele Jndtægtsbeløbet var 1066 Sld. 3 Mk. 1 s. - Udgiftsbeløbet 777 Sld. 2 Mk. 9 s., Nummer Side 5, 2den S. Rummer Side 5, 2den Spalte, hvor i den 18de Linie de Ord: af Hygom ere forglemte efter Ordet Sognemende. hvoriblandt den ordinaire Uddeling til Byens Fattige, 104 i Tallet, beløb 740 Sld. 4 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
J dette Regnskab gjorde Biskop C. Muus følgende Antegnelser: 1, Der bør produceres vidimeret Gjenpart af Fundatserne for Legaterne. 2, Alle Gildens Jndkomster bør omstændelig specificeres. 3. Det maa bemærkes til hvem de Fattiges Sparebøsse er omgaaet ved Bryllupper, og hvo de ere, som have ombaaret den. 4, Ligeledes bør de Personer nævnes, i hvis Huse Sparebøsser forefindes. 5, Hvad enhver af Byens Jndvaanere, geistlige eller civile, aarlig give til de Fattige, bør specificeres. 6, Restancerne bør ligeledes specificeres, hvori de ere bestaaende, og hvormeget paa ethvert Sted. 7. Deres Navne, som have været forsømmelige ved Catechisationen bør anføres, og Bøderne inddrives. 8, Det maa forklares, hvorfor de Fattige ikke nyde større Understøttelse, nogle kun 2, 4, 8,12 s. ugentlig. De Fattige bør nyde saameget, at de kunne have Livets Ophold, hvis deres Betlerie ved Husene og paa Gaderne skal vorde afskaffet. Disse Antegnelser bleve paa ny indskjærpede i Paategningen paa Regnskaberne for 1710 og J Aaret 1710 beløb Pose= eller Tavlepengene af begge Kirker 86 Sld. 2 Mk. 6 s. - Af Bryllupsbøssen indkom i Aaret 1711 8 Sld. 2 Mk. 8 s. Af Sparebøssen paa Byetinget 6 Sld. 1 Mk. 3 s. - Fra Sparebøssen hos Madame Barkmann, som holdt Gjæstgiverie, indkom 1 Sld. 1 Mk. 1s. (J de følgende Aar indkom Jntet fra dette Sted eller fra Værtshusene.) Biandt extraordinaire Udgifter anmærkes: a. Maren Lauridsdatter, Syekone for fattige Børn, som hos hende i Syening undervises 5 Sld. 2 Mk. b. Skoleholder Andreas Verlohren for at informere fattige Børn 3 Sld. 3 Mk. Gildens Jndtægter anføres ikke i alle disse Regnskaber. Derimod indbetalte Gildens Forstander, Poul Sørensen, i de første Aar i Fattigkassen 150 Sld., siden 120, derpaa 80, og endelig i de sidste Aar 50 Sld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
J Regnskabet for 1712 anføres første Gan deres Navne, som havde antegnet sig for frivillige Bidrag, hvis Beløb for hele Aaret kun var 198 Sld. 2 Mk. 12 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Blandt Contribuenterne tegnede Biskop Muus (som i dette Aar blev forflyttet til Biskop i Fyens Stift) sig for 4 Sld. 2 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Biskop Ochsen (som Aaret efter blev Biskop i Aarhuus Stift) 2 Mk. sig for Dr. Christopher de Hemmer. 10 Stiftsprovst, Mag. Seerup. 15 2 Mk. Mag. Peder Terpager . . Mag. Lars Fogh. 2 Mk. Capellan C. Gosmann . . Frue, Justitsraadinde Worm 12 Madame Foss Borgemester Peder Bang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Raadmand Christian Engelstoft, 2 1 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Raadmand Morten Evendorf 8 Byefoged Lars M. Friis . 6 Andreas Mahler. Peder Farber. Desuden gav Stiftsprovst Seerup 3 Sld. Anledning af sin Kones Forløsning, Andreas Mahler ved sin Kones Kirkegang 3 Sld., og David Fogh ved sin Ordination 2 Sld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Af nogle Borgere fra Skydebanen indkom 2 Mk. 1 s. Peder Bremer betalte til Fattigkassen 3 Sld., som han af Magistraten for Ulydighed var muleteret for. Blandt Udgifter anføres 2 Mk. 8 s. for 2 Davids Psaltere til 2 fattige Skoledisciple, og 1 Sld. 2 Mk. til Abelones Datter, som underviser ved Knippelskrinet. J Aaret 1713 vare Pose, eller Tavlepengene 108 Sld. 1 Mk. 13 s. J Aaret 1714 110 Sld. 3 Mk. 7 s. J Aaret 1715 109 Sld. - Af Domkirkens Blok indkom i Aaret 1713 108 Sld. 1 Mk. 13 s., men i Aaret 1714 kun 26 Sld. 3 Mk. 8 s. - For Aaret 1715 anføres første Gang til Jndtægt 1 Sld. 1 Mk. 3 s. af Sparebøssen paa Orgelet. - J samme Aar skjenkede Stiftsprovst Seerup de Fattige 15 Sld., efter hans salig Søns Niels Seerups Begjæring paa sit Yderste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Jndtægterne af Sparebøsserne paa Byetinget og hos Jordemoderen, samt af Bryllupsbøssen, bleve efterhaanden mindre og mindre. De Fattiges Antal varierede fra 60 til 70, som sædvanlig erholdt aarlig 5 a 600 Sld. Med Regnskabet for 1714 fulgte en Restance, liste fra 1709 til 1714 paa 748 Sld. 1 Mk. 10 s. Jnspectionen bemærkede, at det ikke havde manglet paa mindelige Erindringer til Jndvaanerne om at betale det af dem udlovede Qvantum, men hos de fleste af dem havde intet været at indhente, da de undskyldte sig med de besværlige Tider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Blandt Restancedragerne anføres: Dr. Hemmer for . . . 2 Sld. 2 Mk. Rector Sirich. Conrector Christian Falster . 2 - Capellan Knapp. . . Borgemester Carstensen . 12 - Byefoged Friis. Apotheker, Raadmand Neumann, 6 Consumtionsforvalter Clausen. Lars Mahler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
J Aaret 1715 steeg Restancebeløbet til 1080 Sld. 2 Mk., og i Aaret 1721 til 2276 Sld. 2 Mk. 8 s. Regnskaberne fra 1712 til 1720 bleve approberede af Stiftamtmand Calein og Biskop Thurah med Paategning: Efterseet og rigtig befunden. - Endelig anmærkedes paa Regnskabet for 1721. "Som baade i dette og i de forrige Aars Regnskaber er anført en stor Restance, vildet vel hos dem, der i Armod ere bortdøde eller af Byen ere bortflyttede ansees for det, der intet af er at bekomme; men hos dem, som endnu leve, eller bortdøe i den Tilstand, at Betalingen kan ventes, bære vel Jnspecteurerne Omsorg for med Magistratens Assistence, at Restancerne til de Fattiges Bedste kan nydes." Denne Paamindelse havde kun liden Virkning; thi af Regnskabet for 1723 seer man, at der af de af Byens Jndvaanere frivillig udlovede Collectpenge fra 1709 til 1723 resterede 1702 Sld. 3 Mk. 8 s., hvoraf, hedder det i Regnskabet, ventelig Størstedelen vil bortgaae formedelst Dødsfald, Bortflyttelse og Jndvaanernes Forarmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Af Renter af Legater fra 1713 til 1723 reste rede 326 Sld. 2 Mk., og af Gildenspenge, Huusleie og Renter resterede fra 1717 til 1723 632 Sld. 3 Mk. 12 s. Hele Restancebeløbet var 2657 Sld. 3 Mk. 4 s. - De fleste af disse Restancer maae formodentlig være eftergivne; thi i Regnskabet for 1725 anføres Restancebeløbet kun til 606 Sld. 4 s. Ved Udgangen af 1725 var Restancebeløbet kun 277 Sld. 42 s. - J Aaret 1724 døde Gildens saakaldede Forstander, eller Fattigvæsenets Regnskabsfører, P. Sørensen, hvis Enke maatte refundere Fattigkassen 200 Sld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
J Regnskabet for 1725 anføres første Gang, og siden efter i de følgende Regnskaber Regnskabsførerens bevilgede Løn 45 Sld. eller 30 Rd. Gilden tilhørte forhen forskjellige Huse her i Byen, som bleve bortsolgte til Bedste for Fattigvæsenet ved offentlig Auction paa Ribe Raadstue, d. 22de September 1724.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Det kan maaskee interressere nogle af Byens Jndvaanere at erholde nøiere Kundskab herom, og jeg meddeler derfor herved en Extract af Auctionsforretningen. Husene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Kjøbesum. Anders Heningsens Huus i Hundegade med til liggende 1 Ager i Midtrad Nr. 74, der ne Huset No. 94)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Jens Lauridsens Huus i Hundegade med Østermaaskifte No. 15 Lauge Bagmands Huus i Sviegade med tilliggende Hvoddumskifte paa Ribe Holme No. 31 (nu No. 152.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Søren Andersens tvende Huse paa Søndergade (nu No. 158 og 159)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Kirsten Laursdatters Huus ved Sønderport med tilliggende en Hvoddumskifte paa Ribe Holm No. 2, en Ager i Vesterrad No. 3, og en Ager i Midtrad No. 1. Oluf Rahrs Huus og Bod ved Sønderport med tilliggende en lang Holmskifte No. 88, 3 Aar. i Vesterrad Nr. 14, 28 og 38, og en Ager Midtrad Nr. 11. (nu No. 198) peder Alsøes Huus paa Søndergade med tilliggende en Hvoddumskifte No. 27, og en Ager i Midtrad Nr. 65.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Tvende Boder i Præstegade (nu Revisor Hans sens Stald. peder Svarrers Huus i Grønnegade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Jens Lausens Huse i Grønnegade med tilliggende en lang Holmskifte No. 46, en Ager i Vesterraad Nr. 41, og en Ager i Midtrad No. 40 (un No. 192. Hans Dethlessens Bod og Adelhuus i Grønnegade med tilliggende en lang Holmskifte No. 32 en Ager i Vesterrad Nr. 111. og 2 Agre i Midtrad Nr. 9 og 75, (nu No. 289) H. Troelsens Huus i Grønnegade. Jørgen Skippers Huus i Grønnegade (nu No. 307). Caspar Lochers Huus i Grønnegade med tilliggende en lang Holmskifte No. 12 og en Ager i Midtrad No. 96 Tøfte Eliasens øde Huussted paa Søndergade med tilliggende Holmskifte Nr. 6, nu No. 209. eller 1342 Rd. (Fortsætt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-01
Af dette Blad udkommer som Følgeblad til Ribe Stifts-Avis maanedlig et Nummer, der af Avisens Abonnenter kan bestilles paa samtlige kongl. danske Postkontorer, hvor det betales med 24 Rbs. kvartaliter. Ribes og Omegns Beboere kunne tegne sig for Bladet hos Udgiverinden, mod Betaling af 12 Ls. H. halvaarlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-02
allernaadigst Kongelig legeret, priviAv. Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten Fredagen den No. 10. 2den Februar. Redigeres af E. HypboffUdgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-02
Udenlandske Efterretninger. England. De med Paketskibet "Virginian ankomne Nev Yorker Blade af 27de Decbr. medbring vigtige Efterretninger fra Canada. Oprørerne ere totaliter slagne ved St. Eustache og have ved GrandBrule maatte overgive sig paa Naade og Unaade, da de efter Tabet af St. Eustache, deres sidste faste Punkt, ikke kunde holde sig længere i Nedrecanada. Montreal Courier, et af Regjeringens Blade, angiver, at kun 60 Rebeller fandt Døden i Slaget, medens 100, der havde indsluttet sig i Kirken, bleve ynkeligen indebrændte. Jmedens de kongelige Troppers Jld og Sværd rasede i St. Eustache, blev Grand Brulle opbrændt at de forbittrede engelske Loyalister og ganske jævnet med Jorden. J St. Eustache og dens Nærhed gjortes 130 Fanger; iblandt disse begge Brødrene Masson, som tidligere havde udsat en Priis paa Lord Gosfords Hoved. St. Eustache blev indtaget af 3 Regimenter Jnfanteri understøttede af et ikke ubetydeligt Cavalleri og 3 Feldtstykker. Canadiernes Modstand mod de i Vaaben og Antal overlegne Englænder var kraftig, men forgiæves. Af deres Anførere blev Dr. Chenterpaa Pladsen, Scott tagen tilfange og Girod, foretrækkende Døden for Fangenskabet, skjød sig en Kugle gjennem Panden. Girouard, Chartier og Fereal Peltier reddede sig ved Flugten. Oberst Maitland, der blev commanderet ud for at tage Landsbyerne St Schoastique og St. Therese, blev modtaget med den hvide Fane af 300 Mand, som strax nedlagde Vaabnene. J Øvrecanada har M. Kenzie forskan set sit paa een i Niagaar afloden beliggende Øe, Navn Jsland, og det med et betydeligt Skots; flere Frivillige have forenet sig med ham. Andre samlede sig, trods de strengeste Neutralitetsforbud fra Fristaterne, ved Grændsen; ved Buffalo dreves Hvervingerne uagtet Øvrighedens Trud. sler. Efter Buffalo Advertiser har M. Kenzie vidst at forskaffe sig en betydelig Deel Kiler af Dampkjedler, som han vil betjene sig af til Granatskud, og hvor dis se træffe kan man være vis paa, at de gjøre en frygtelig Virkning. Han har saaledes indtaget en yderst fordeelagtig Stilling og det netop paa et Punkt hvis Besiddelse England og Fristaterne giensides have villet tilegne sig, og som af den Grund altsaa kan betragtes som et aldeles neutralt; og til at fordrive ham derfra behøves der i ethvert Tilfælde en ikke ubetydelig Stridsmagt. Han har endvidere udstedt en Proklamation, hvori han tilkiendegiver, at han ved Hjælp af sine Venner i Frihedsstaterne er vel forsynet med Vaaben, og lover alle Frivillige, der ville tjene ham, en Belønning af 300 Acres Land; hans Fane er et trefarvet Banner med 2 Stjerner. En anden af Frihedens Helte, Duncombe, har drevet Oberst Mac Nab med sin ikke ubetydelige Afdeling tilbage fra Byen Scottland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-02
Jmedens de engelske Loialister tage en frygtelig Hævn over de Fangne kunne de canadiske Regjeringsblade ikke noksom rose Lord Colborne for sin udviste Menneskekjærlighed; flere for Høiforræderi anklagede og overbeviste Personer, der hvert Øieblik ventede at høre Dødsdommen, har han frigivet, og Sir Francis Head har lovet Amnesti til alle dem, der ville nedlægge Vaabnene. - Baade i Over- og Underhuset fortsættes ivrigen Debatterne om Canada. Underhuset havde afsendt en Petition til Dronningen, hvori man anbefalede hende at tage de kraftigste Forholdsregler til Opstandens Undertrykkelse, men tillige i Nødstilfælde at proklamere en almindelig Amneste; en lignende indsendtes af Overhuset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-02-02
Spanien. Madriderjournaler af 13de berette om vigtige Møder i begge Corteskamre, som ogsaa Ministrene have bivaanet. Det skal der være besluttet, formelt at anmode den franske Regjering om en mere aabenbar og afsloret Cooperation. Carlisthøvdingen Basilio Garcia har havt en Træfning med Ulibarti imellem Tondos og Arcos de la Cantera; Ultbari nødte ham til Retirade efter først at have gjort en Deel Fanger, og vedblev siden at forfølge ham. Courerer fra Andalusien, Estremadura og Valencia ere indtrufne til Madrid og have medbragt den Efterretning, at Carlisterne ere Herrer over Valencias Gebet og at kunde befæstede Punkter kunde modstaae dem; Guerillerne i Arragonien vare ikke saa heldige; General San Miguel beredte sig til at drage imod dem; Sanz er rykket ind i Cindad. Real, efter at have slaaet Carlisterne i Mancha. En Deel af den aarlistiske Expedition havde ifølge Beretninger direkte fra Hovedstaden, nærmet sig Provindsen Cuenca og var rykket ind i Huerta, som i første Øjeblik udbredte ikke liden Skræk i Madrid, da man frygtede for igjen at see Fienden nærme sig dens Porte. En Deel Tropper er sendt ud imod dem. J Mancha er Elendigheden saa stor, at Beboerne af det flade Land for at opholde Livet slagte alle Heste og Æsler, der krevere af Mangel paa Foder; de ere selv ikke bange for at gaae omkring hos Carlisterne og tigge og Brød. – Den interimistiske Krigsminister, d'Espinosa, er afgaaet, og har General Carratala overtaget Portefeuillen. Espartero har, i Anledning af den nye carlistiske Expeditions Overgang over Ebro, søgt at retfærdiggjøre sig, hvorfor han ikke søgte at forhindre den; han siger blandt andet, at han let havde kunne fordrive Rebellerne fra deres Stilling, men at han netop derved vilde have befordret deres Planer; tilsidst siger han, at han til enhver Tid vil for sine Dommere kunne forsvare sine Handlinger.