JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Bergendtgjørelser. Ved et fra den Kongelige Generalpostdirection under 25de dennes udkommet almindeligt Dagvogns-Reglement ere følgende Regler bestemte, med Hensyn til de Reisendes Gods og deres Jndskrivning med Dagvognene: Hver Passageer er berettiget til frit at medføre Reisegods indtil en Vægt af 30 T i Badsæk, Pakke, Kuffert eller Kasse; men Kufferter eller Kasser, der ere større end 1 Alen i Længden og 1/2 Alen i Høiden og Bredden, modtages ikke. For Overvægt af indtil 8 Pund betales der 13 Tegn pr. Miil, fra 8 til 16 Pund 23, fra 16 til 24 Pund 3, fra 24 til 32 Pund 4, Tegn pr. Miil, Større Vægt end 62 Pund modtages ikke. Dagvognen afgaaer nøiagtig til de bestemte Klokkeslet, og den seneste Jndskrivningstid bestemmes derfor i Kjøbenhavn til 3/4 og paa de øvrige Stationer til 1/2 Time førend de respective Afgangstider. Naar Dagvognen afgaaer om Morgenen Kl., eller tidligere, maa Jndskrivningen være skeet den foregaaende Aften inden Kl. 9. De Passagerer, der ikke ere tilstede til rette Tid, maae tilskrive sig selv Følgerne, og kunne ikke gjøre Fordring paa at erholde den erlagte Fragt tilbagebetalt. Da samtlige Dagvogne afgaae herfra om Morgenen, Kl. 6, maa Jndskrivningen saaledes skee her de foregaaende Aftener inden Kl. 9. Hvilket herved bringes til almindelig Kundskab, med Tilføiende: at det ovenmeldte fuldstændige Reglement er til behageligt Eftersyn hos Dhrr. Gjæstgivere Larsen og Fulling her i Byen, saavelsom her paa Contoiret. Aarhuus Befordringscontoir, den 26de Juli 1843. Düring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver bliver det Frederik Nielsen tilhørende Sted, Stoltømmerhøi kaldet, beliggende paa Salten Mark i Them Sogn Vrads Herred, af Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 1 Fdk. 2 Alb., med indkjøbte Kongetiender deraf, samt med Sæd og Afgrøde, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 19de August dette Aar, 2den September, 16de samme Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Herredscontoiret i Brædstrup og tredie Auction i Stoltømmerhøi, ved hvilken sidste Auction tillige bortsælges endeel hos Frederik Nielsen udlagt Løsøre. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, saavel til Panthaveres som til Liebhaveres Efterretning. Thyrsting Vrads Herreders Contoir den 18de Juli 1843. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Med kgl. allernaadigst Tilladelse vil Undertegnede have den Ære, hvis Veiret tillader, Fredagen den 28de Juli, efter fleres Forlangende, at give endnu En stor brillant Kunst-Forestilling. i Riis=Skov, der tager sin Begyndelse Kl. 8 om Aftenen. Jmellen Acterne vil Sommer-Theatret blive oplyst med couleurte bengalske Flammer. F. W. Hoffmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Theatret i Aarhuus. Søndagen den 30te Juli opføres: "Orkenens Søn." romantisk Skuespil i 3 Acter af Fr. Halm, over sat af C. Borgaard. Titelrollen udføres af Kongelig Skuespiller Hr. Holst. NB. J det Hele gives her kun 6 Forestillinger. Begyndelsen skeer Kl. 7. J. Müller,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Auctionsplacat. Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter afgangne Stempletpapiirsforhandler Niels Thoersen heri Byen, bliver Mandagen den 31te Juli førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, paa Varde Raadstue afholdt en eneste offentlig Auction over følgende Boet tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Et Stykke Eng, den vestre Deel af den saakaldte Pektoft. 2) Den saakaldte "Havretoft ved Kirken. 3) Et Kjærskifte, solgt af T. Ølgaard paa Bramminge. 4) Et Sted paa Nørregaden ved Porten under Ns 166 med Haugeplads og tilkjøbt Jord. 5) En Eng, store Mester Clausus Eng kaldet. Ved Conditionerne, som henligge til Eftersyn paa mit Contoir og forøvrigt erfares ved Auctionen, fastsættes blandt Andet Betaling af 1/2 Deel af Kjøbesummen i 11te December Termin d. A., 1/2 Deel i Juni Termin 1844, og den øvrige Deel vil mod 1ste Prioritets Obligations Udstædelse kunne blive indestaaende indtil videre i Eiendommene. Lysthavende indbydes. Varde, den 14de Juli 1843. Qvisegaard. For at tage Bestemmelse i et vigtigt Anliggende, der ikke taaler Opsættelse, indbydes Læseforeningens ærede Medlemmer herved til et Møde, som afholdes i Selskabets Locale næstkommende Tirsdag, den 1ste August, om Aftenen Kl. 7. Paa Grund heraf vil den til Torsdagen, den 3die August, berammede Generalforsamling bortfalde. Aarhuus, den 27de Juli 1843. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Hovedgaarden Vibyegaard 1 1/2 Miil fra RoesBortforpagtning. kilde, med Areal 600 Tdr. Land og Hollænderi 200 Stkr. Køer, agtes ved Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Onsdagen den 16de August dette Aar, Formiddag Kl. 11, bortforpagtet paa 16 Aar, fra 1ste Mai 1844 at regne. Eiendommen vil, paa Forlangende, blive de Lysthavende, foreviist, og Conditionerne ligge til Eftersyn paa de forskjellige Gjæstgiversteder, saavel heri Sjælland som i Provindserne. Ramsøe-Thune Herreds=Contoir, den 21de Juli 1833. Blume.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Creditorerne i Boet efter afgangne Jens Jensen i Ring indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Thyrsting Vrads Herreders Contoir, Wittusen. den 18de Juli 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Landeiendom til Salg. J Frederikshøi, beliggende 1 1/2 Miil sønden Hobro, af contribuerende Hartkorn 13 Tdr. for Aalborg, nærved Hoved Landeveien til 4 Skpr. med et sluttet og indhegnet Areal af omtr. 300 Tdr. Land, Ager, Eng og Hede, er formedelst anden Bestemmelse underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes efter Overeenskomst. Efteraarsæden er nedlagt med 26 Tdr. Rug, største Delen efter Brak, og Foraarsæden med 15 Tdr. Byg, 51 Tdr. Havre og Bikker; Havlen af Eng, Vikker og Kløver udgjør aarlig 40 a 50 Læs. Besætningen var sidste Vinter efter en mindre Udsæd 40 Fækreaturer, 8 Heste og 50 Faar. Bygningerne ere gode og tildeels af Nyt opførte de sidste Aar. Hovedbygningen, 22 Fag med Tegltag, afgiver en særdeles behagelig og beqvem Bopæl for enhver dannet Familie, og har 8 a 10 smukt malede og tildeels gibsede Værelser; 2de smaae særskilte Sidefløie afgive beqvemme Oeconomie-Leiligheder. Staldlængderne og Laden med Port og Jndkjørsels=Lo svare i Symetri og Soliditet til det Øvrige. Gaardens Have, af Størrelse 1 1/2 Td. Land, er indhegnet med Steendige, og har ligesaa sjeldne Træsorter, som dens Anlæg ere smagfulde og vel vedligeholdte. Jøvrigt er der paa det Yderste af Eiendommen en Naaleskov paa 6 Tdr. Land, hvoraf de fleste Træer ere tjenlige til Bygningstømmer. Fire Afbygger-Huse forrette Ugedage og svare Landgilde. Omtrent 30 Tdr. Land af Heden egner sig fortrinlig til Opdyrkning, hvortil findes Mergel i Nærheden. Overflod af Tørveskiær haves. Liebhavere behage at henvende sig til undertegnede Eier. Den 20de Juli 1843. F. C. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Formedelst Dødsfald er et Boelsted paa Vinding Mark pr. Horsens at erholde tilkjøbs. Dets Besætning har i flere Aar været 2 Heste, 5 Køer, 12 a 14 Faar, og dets Hartkorn er kun 2 Skp. 2 Fk. 2 Alb. Marken ligger omkring Stedet. og er omtr. i en Fiirkant, God og tilstrækkelig Tørvejord og Mergel haves. Den nedlagte Sæd tegner godt. Pengevilkaarene kunne blive omtrent efter Kjøberens Ønske. Eiendommen paavises af Eieren Rasmus Andersen, og Handel derom afsluttes enten med ham eller med Undertegnede. Aarup, i Hedensted Sogn, Hatting Herred, d. 14de Juli 1835. Frederik Olsen. En Landeiendom, beliggende i Assendrup, 1835. Frederik Olsen. En Landeiendom, beliggende i Assendrup, ved Veile, bestaaende af 25 Tdr. Agerland. cometrisk Maal. Konge- og Kirketienden 8 Tdr. Land god Skov med tilhørende Enge, tilhører Eiendommen, som med gode jevne Marker og et grundmuret Stuehuus, med øvrige gode Bygninger, kan erholdes tilkjøbs enten samlet eller i Parceller. D. M. Ascobien, Privilegeret Kro tilsalg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Søndertranders Kro i Aalborg Amt, 2/4 Miil fra Aalborg, paa Landeveien til Hadsund, med tilliggende fortrinlig gode Jordeiendomme af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 2 Skp. 2 Fdkr. 3/4 Alb., hvorpaa fødes og græsses 2 Heste, 8 Køer, 12 Faar, tilligemed Konge- og Kirke Korntiende, Kirke=Qvægtiende, samt tilhørende importable Broe - meer end fornødent Skudtørvskiær haves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Denne fordeelagtige og indbringende Eiendom agter jeg undertegnede Eierinde formedelst Svagelighed paa billige Vilkaar underhaanden at bortsælge. Liebhavere, ville behageligst henvende sig til mig, der paaviser Eiendommen og slutter Accord. Portofrie Breve bedes adresserede til Gartner Hougaard i Aalborg. Søndertranders Kro, den 26de Juni 1843. Grethe Ogelvie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
At den af os den 29de April 1840 indgangne Jnteressentskabscontract om en Spiritusfabrik og et Bryggerie i Aarhuus, hvilke vi have drevet under Firma J. P. B. & A. N. Jensen, efter venskabelig Overeenskomst er hævet, og at Fabrikken og Bryggerier, er overtaget af mig J. P. B. Jensen alene, for hvis Regning de nu fortsættes, da jeg har overtaget Firmaets Activa & Passiva, undlade vi ikke herved at bringe til offentlig Kundskab. Kjøbenhavn, 27de Juli 1843. Aarhuus, 27de Juli 1843. A. N. Jensen. J. P. B. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Stort og nyt Varelager, bestaaende af Glas og Christalvarer, Porcellain og Fajance, en betydelig Deel Jernkram og Stöbegods, fine Røgtobakker og fine Cigarer; et stort Udvalg af Galanteri- og allernyeste Bijouteri-Varer, med meget mere, anbefales til allerbilligste Nutids Priser, F. C. Döcker, store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Bedste engelske smeddede Ambolte. med og uden Sperbage, ere nu atter arriverede hos F. C. Döcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Moderne Silke=Parasoller ere i Dag arriverede og faaes billige hos Wilhelm Hviid. Stearinlys af J. Holmblads Fabrik faaes hos A. C. Wissing. Forgyldte Kammer. J indeværende Marked udsælges et stort Parti smukke forgyldte Rammer i alle Størrelser, med oguden Prospecter, hos C. N. Kirkerup. paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Fredagen den 4de August afgaaer Skipper tagende Passagerer og Fragtgods. Clausen fra Kolding til Kjøbenhavn, med Kolding, den 25de Juli 1843. - S. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Friske Christiania Anchiovis faaes i Dunker og Stykkeviis billig hos F. H. Kruuse. Godt lyst St. Croix Sukker, særdeles tjenlig til Syltning, sælges billig af H. Kruuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Guul engelsk malet Sennop faaes hos 5, Bruuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Fra Kongens Bryghuus haves til Udsalg første Sort hvidt Øl til 6 3 og anden Sort Do. til 4, Marts bitter Øl til 10 4 pr. Flaske og 6 s. pr. 1/2 Fl., dobbelt Øl til 7 pr. 1/2 Flaske. C. B. Christensen jun. Holeer og Rapsknive. faaes billig hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Udmærket fiint og godt 3 a 4 Bands Hør, samt fine heglede Hørblaar faaes meget billig hos N. H. Larsen ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Lyst St. Croix Sukker, særdeles anbefalende til Syltning, faaes meget billig hos N. S. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Engelske Holeer. af et ganske fortrinligt Slags, faaes hos H. C. Liisberg & Nybroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
En Seminarist med gode Anbefalinger ønsker sig til førstkommende 1ste Novbr. en Plads som Huuslærer eller Substitut. Herpaa Reflecterende ville behage at afsende. deres Breve portofrie til Adressecontoiret i Aarhuus under Mærket F. Et Haar-Armbaand med Guldlaas er fundet paa Skolebakken. Hvor Eieren kan erholde det, vil kunne erfares paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Efter Fleres Ønske begynder Harmonimusiken Skanderborg Dyrehave næstk. Onsdag den 2den August, fra Kl. 6 til 8 Efterm., og vedbliver saaledes indtil videre. P. Rasmussen, Musicus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-28
Nye Bøger. Christopher Columbus, 3 - 122; Borgens og Rungs Læsebog for Begyndere, 3 1/4, Om Laugsforfatningers Gavnlighed, 6 1/4, Elementair=Arithmetik, 20; Arena, et polemisk-æsthetisk Blad, As 1 til 4, 3 ; Allernyeste Fransk Dansk Lommeordborg, 4 s. 122; Forsynets Veie. J mange sandfærdige Exempler, 1ste Hefte, 2 s. ere at faae hos S. Warberg. Fortællinger, oversatte af N. O. Hegelund 1843, En Times Læsning, faaes for 20 s. hos Boghandlerne Wissing, Warberg, Basse og Kirkerup. . Til Byen og dens nærmeste Omegn følger hermed, Jndbydelse fra Kunst- og Handelsgartner Jensen til en Blomsterudstilling i Aarhuus Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
1843 No 129. Løverdagen. den 29 Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
Blandinger. Den 12te Juli om Morgenen Kl. 4 forskrækkedes Beboerne af Great Tower-Street i London ved en frygtelig Jld: dHrr. Ryders, Howels og Wiggens Værksteder stode i et Flammehav; de samme omgivende Huse, 11 i Tallet, brændte med største Heftighed, og Alt, hvad som var deri, kastedes ud paa Gaden. Først om Aftenen Kl. 8 var man bleven Herre over Jlden. Skaden anslaaes til flere tusinde Pd. St. Paa samme Tid rasede en stærk Jldebrand i Greenwich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
Den electriske Telegraph, som er anbragt fra Bristol til Birmingham, bringer Efterretning fra den ene Stad til den anden i 1/2 Secund. J dette Forhold vilde en telegraphisk Depesche fuldende Løbet om Jorden i 1/2 Secund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
Tribunalet i det franske Guiana har atter været sysselsat med en frygtelig Proces. En Planter var anklaget for, ved overdreven Strænghed at have foranlediget en tolvaarig Negerdrengs Død. Denne var sendt efter et Brød til en Landsby, som laa paa hiin Side af en Flod. Han satte over i en Baad, hentede Brødet, men fandt, da han kom tilbage, at Baaden var bortdreven af Bølgerne. Han lagde Brødet ned og hentede Baaden, men da han kom tilbage, havde En borttaget Brødet. For dette Tabs Skyld lod Planteren ham surre til en høi Pæl med en Tvær bjelke, over hvilken gik et Reeb, hvis ene Ende var i en Løkke befæstet om Drengens Hals, saa at han paa denne Maade kunde heises iveiret. J denne Stilling blev den Ulykkelige gjennempidsket af Slavefogden, saa den arme Drengs Blod flød i Strømme. Et Par Timer efter blev den samme Execution gjentagen, og Drengen derpaa trukken iveiret ved hiint Reeb, saahan svævede høit over Jorden, og saaledes opgav han sin Aand Natten derpaa. Da toge Negerne hans Liig og bare det 36 Mile bort, og anklagede Morderen. Han blev dømt til 8 Aars Tvangsarbeide. Alle de Slaver, som havde vidnet mod ham, tillodes det strax, at forlade hans Tjeneste. Men efter hine Egnes Skik ville disse Ulykkelige, naar de af Nød tye til andre Herrer, vorde grusomt mishandlede for deres Forbrydelse mod deres forrige Huusbond. Følgende Exempel viser, hvilke frygtelige Følger en vanærende Straf har for en Hindu. En Soldat havde stiaalet fra en Kammerat. Dommen lød: Han skal afskediges af Tjenesten som æreløs." En Englænder, som var tilstede, undrede sig over Dommens Mildhed; men man sagde ham, den var omtrent ligesaa haard, som en Dødsdom. Den dømte var nemlig af Krigerkasten, og maatte, ifølge sin Religion, leve og døe som Soldat. Saasnart han var udstødt af Tjenesten, maatte hans Forældre, hans Frænder og Venner, fornægte ham; han kunde ikke gjøre Regning paa nogen Hjælp eller Medlidenhed mere. Hver Muselmand og hver Hindu maatte holde sig langt borte fra ham som fra en Pestsyg. Han var forstødt af sin Gud, forstødt af alle Mennesker. Han stod udenfor Loven, og var fordømt til, at flakke om i Verden, uden at have det Haab, at finde Tilgivelse og Forbarmelse i Evigheden. "Jeg holdt denne Skildring for overdreven – vedbliver Fortælleren, men nogle Uger efter overbeviste jeg mig om dens Sandhed. Man fandt den fordums Soldat død i et Krat, ikke langt fra hans forrige Vaaning. Han havde slæbt sig hid, for at skjule sig, og var død af Sult og Fortvivlelse for sin Hustrues og sine Børns Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
J Hull bygges i denne Tid et Jernfartøi paa 50 Tønder, som skal blive saa let, at selv naar 50 Passagerer ere ombord med deres Bagage, vil Skibet dog ikke stikke dybere i Vandet, end 1 Tommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
Dronningen af England har ikke blot en Staldmester, men ogsaa en Staldmesterinde, som allerede har tilredet 5 Heste for Hs. Majestæt. Hendes Navn er Mis Quentin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
En Dag i f. M. stod en meget smuk Kone paa 17 Aar for Politiretten i Kessington, anklaget for Vigami og overbeviist om denne Forbrydelse. Sin første Mand havde hun ægtet i Februar 1842, da hun endnu ikke var 16 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
De frygtelige Ødelæggelser, det sidste Jordskjælv har anrettet paa Guadeloupe, har vakt den Tanke, om det ikke var muligt, at gjenopbygge Points a Pitre saaledes, at Staden kunde udstaae fremtidige Jordrystelser. Man troer, at Jernhuse ville kunne udholde de voldsomste Stød, uden at omstyrtes, ja, at de endogsaa ville blive staaende, selv om en Trediedeel af den Grund, de bedække, blev opslugt. Man har derfor isinde, at gjenopbygge Staden heelt, af Jern. For ikke længe siden fandt man, i Skoven ved Vincennes, et Par Forlovede i en bedrøvelig Tilstand. Elskeren var allerede død; Bruden lykkedes det at kalde tilbage til Livet. Hun forklarede, at de, Aftenen tilforn, havde aftalt Dobbeltselvmordet med hinanden, og paa eengang affyret deres Pistoler; hun havde truffet godt; hans Kugle var derimod bleven siddende i hendes Kindbeen. Parmentier, den Mand, som først indførte Kartoflerne i Frankrig, faaer nu ogsaa et Monument. Kongen har sat sit Navn øverst paa Subskriptionslisten, ihukommende Ludvig den Femtendes Ord til Parmentier: "Frankrig vil engang takke Dem, at De har opfundet den Fattiges Brød. Paris's Fæstningsmuur, der allerede har naaet en betydelig Høide, skal have 21 Taarne paa den høire Seinebred, og 10 Taarne paa den venstre.De skulle forsynes med Tinder, og hvert af dem skal have to Kanoner af svær Kaliber. Rossini er i denne Tid i Paris, for at opereres for Steen. De stedse tiltagende Steensmerter har ganske forbittret ham de sidste Aar, og efter Læger, nes eenstemmige Dom tør Operationen ikke udsættes længer. Han componerer ikke meere, da Lægerne have forbudet ham enhver Anstrængelse. Hans Valgsprog, er, at Kunstnerære ikke er den Møie værd, som den koster at vinde. Rossini er nu 51 Aar gl., har skrevet 38 Operaer, og eier ti Gange saamange Penge, som han behover; han vil nu kun en Ting: han vil have sin Helbred igjen. Forresten er han ækel ved Alt. Siden han kom til Paris, har han ikke været udenfor sin Dør; men over 500 Personer komme daglig i hans Hotel og afgive deres Kort, eller indskrive sig i Forgemakket, som hos en Fyrste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
Da saa betydende Personligheder pludseligt bortkaldtes fra Livets Skueplads afvigte Aar i rask Rækkefølge, sagde den graahærdede Marskal Soult: "Jeg troer, de slaae Reveille histoppe!" Siden den Tid synes han alvorligen betænkt paa sin Død. Han har bestilt sit Gravmonument hos den tydske Billedhugger Sohn i Paris. Grundtanken dertil et hans egen; den er ikke malerisk, men krigersk smuk. Paa et raat Klippestykke reiser sig en splintret Søilestump med Navnet "Soult." Trindtomkring ligge og staae 39 mindre Søiler og Piller, af hvilke Enhver bærer Navnet af et Slag, hvori Soult har kæmpet med. En ung engelsk Reisende havde knyttet en Kjærlighedsforbindelse med en udmærket skjøn Zigeuner pige i Valencia, i Spanien. Moderen fordrede nu at han skulde gifte sig med hendes Datter. Englænderen svarede hende, at han ei var riig nok til at kunne ernære en Kone. Den gamle Zigenner loe ham op i Ansigtet og sagde: Hvad, ikke riig nok i Guineernes Land! Med en saa duelig Tyv, som min Datter. Jnden faa Aar skal Du være Millionair!"Man vil i den sildigere Tid have bemærket paa mange Steder, navnligen i Frankrig, at Lynet slog ned i Bygninger, skjøndt de vare forsynede med fuldkommen velvedligeholdte Lynafledere. Hidtil er det endnu ikke lykkedes, paa en tilfredsstillende Maade at forklare dette sælsomme Phænomen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
Den nylig afdøde berømte Pariser-Spaadame, Mile. Lenormand, skal fra sin tidligste Ungdom af have været i Besiddelse af den sjeldne Gave, at see ind i Fremtiden. De berømteste Mænd og Qvinder, baade fra Revolutionstiden, Keiserdommer og Restaurationen, havde raadført sig med hende. Keiserinde Josephine lod hende især hyppigt kalde til sig, og hun forudsagde hende blandt Andet ogsaa at hun vilde blive skilt fra Napoleon, hvorover Keiseren, da han erfoer det, blev saa vred, at han lod hende arrestere; men ogsaa dette havde hun forudsagt Hun var en lille, tyk, munter Kone, med blondt Haar og en turbanagtig Hovedpynt. Det Første hun gjorde, naar en Kunde kom til hende, var at betragte Sammes venstre Haand indvendig, spørge om, hvilke Blomster man holdt af og hvilke Dyr der havdes Modbydelighed for, samt om Personens Alder. Derpaa lagde hun Korten op, og begyndte med at skildre den Persons Characteer og Tilbøieligheder, som sad for hende, og hvem hun neppe kastede Dinene paa. Mange høie Personer stode i Brevvexling med hende, og Damerne af den skjønne Verden i Paris indfandt sig jævnligt hos hende, for at see Fremtidens Slør loftet.En ung Hornvirtus, Vivier, gjør uhyre Opsigt i Paris. Han blæser to, tre og fiirstemmigt paa Horn! Dette synes utroligt og grændser til det Fabelagtige, men er dog sandt. Alle de andre Hornister have prøvet at gjøre ham det efter, men Jngen kan det. For kort siden lod han sig høre hos Rossini Til Ragusa er kommen en Kæmpe af et Fruentimmer, hvis Lige aldrig skal være seet. Det er en Bondepige fra Bosnien, 16 Aar gl., 5 Alen høi. Hun fortærer daglig 20 T. Polenta, og er saa stærk, at hun for kort siden kastede en Oxe ud af en Have, hvor den havde anrettet stor Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
J Paris har man nys, ved at opgrave et Huusfundament, opdaget en righoldig Svovlkilde, for hvilken der forgiæves er budet Eieren 100,000 Fres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
J Posen har den jødiske Messias indfundet sig, ikke paa et Æsel, ikke i Uveirsstorm og Hagelveir, men i Skikkelse af en Doctor og studeret Rabbiner, som lader sig kalde Plessner. Han er meget orthodor, og vil, ved Hjælp af Talmud, føre Jøderne tilbage til det forjættede Land. Han finder stor Tiltro og faaer mange Penge, hvilke han især synes at holde meget af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
Forleden fandtes, i en Vandbeholdning ved Potsdam, Liget af en ung Pige, der rimeligviis havde endt sit Liv ved Selvmord. Men Kjærligheden til Livet maa igjen være vaagnet i hende, thi hun havde arbeidet saa frygteligt, for at komme op, at hendes Fingerender vare afrevne paa den høie Steendæmning. Den Ulykkelige var kun femten Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-29
J Wien gik en Officier for kort siden forbi et Menageri med sin unge Kone og en Barnepige, som bar deres tvaarige Barn paa Armeen. Damen yttrer det Ønske, at see Dyrene; de træde ind og tage Barnepigen med. Medens Ægtefællerne nu underholde sig med nogle tilfældigviis tilstedeværende Bekjendte, gaaer Pigen med Barnet frem og tilbage foran Burene. Da lyder pludseligt et græsseligt Angstskrig det ulykkelige Barn udstrækker en blodig Armstump uden Haand efter Moderen, der i samme Nu synker afmægtig til Jorden. Barnet havde stukket sin lille Haand mellem Jernstængerne ind i Tigerburet, og Tigeren havde øieblikkeligt afrevet og fortæret den. Homoopathien har tabt sin Fader, Lægevidenskaden En af sine Celebriteter: Sammel Hahnemann er i f. M. død i Paris, 8 Aar gl. J sin Jver for sit Kald pleiede han at prøve de fleste Medicamenter paa sig selv, for han rakte Andre dem. Nu har han - siger et Pariserblad, selv maattet svælge den sidste bittre Pille." Hans Disciple og Tilhængere ville reise ham et Monument paa Pere Lachaise.