JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1821-12-29
At undertegnede Skifteforvaltere have taget Kjøbmand Ole Falckenbergs her i Byen opgivne Boe under Behandling, det bliver herved til Vedkommendes Efterretning foreløbigen bekjendtgjort, og da et Møde er bestemt at foretages paa Aalborg Raadstue, Onsdagen den 30te Januar næstkommende, Kl. 2 1/2 slet Eftermiddag, for at afhandle med Boets Creditorer og Conditionerne til Boets faste Eiendommes Salg, saa vilde Disse til foranførte Tid behagelig tage Møde. Anmeldelser af Fordringer paa Boet modtages da ogsaa. Aalborg, den 20de Decbr. 1821. Gleerup. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1821-12-29
Til Efterretning for dem der i næste Aar ønske at levere Remonteheste til Cavalleriet, bekjendtgjøres herved, at Hestene kunne modtages i Sjælland, Fyen, Jylland og Holsteen paa de Stæder hvor Cavallerie-Regimenterne, for Tiden have deres respective Garnisoner. Betingelserne paa hvilke Remontehestene modtages, ere følgende: 1) Remonte=Commissionen besigtiger og modtager Hestene, i næstkommende Mai Maaned paa de Dage og Stæder, der hertil fastsættes og hvorom Leverandeurerne betimmeligen skulle blive underrettede. 2) Hestene maa ikke være under 4 og ikke over 5 Aar gl. 3) Curasseer=Hestene af hvilke der behøves 70 Stykker, derunder 1 Trompeterskimmel iberegnet, skulle ved Modtagelsen maale 10 Qvarteer og 2 Tommer sjællandsk Anlægs-Maal, de til Guide=Corpset og den militaire Manage behøvende 5 Stykker maa ikke være under 10 Qvarteer, og Landseneer Darnon- og Husar=Hestene, af hvilke der kunde leveres 331 Stykker, hvorunder 4 Stkr. Trompeterskimler iberegnede, 9 Qvarteer og 4 Tommer. 4) Af Hopper antages ved enhver Levering kuns omtrent ensjettedeel, de øvrige skulle være Vallakker. Løden, (Farven) kan være sort, sortebruun, bruun og rød. 5) Danske Heste ønskes helst. Marskheste antages ikke. 6) Den eller De der ville levere slige Heste maae snarest mueligt, senest inden den 18de Januari 1822, herom henvende sig skriftlig og portofrie til Commissionens Præses, undertegnede Kammerherre og Oberst, i Kiel Det Antal af Curasseer=Gulde - og Manage, samt Landseneer-Dragon- og Husar-Heste enhver ønsker at levere maa bestemt angives, og maae der tillige anføres hvormange Skimler herunder ere indbefattede. Stadet hvor Hestene kunne leveres, bestemmes, og Prisen, for hver enkelt Hest angives nøiagtig. Enhver Leverandeur har ogsaa tydeligen at anmelde sit Navn og sin Bopæl, Commissionen ønsker at der ved Valget af Remontehestene tages Hensyn til, at de have et forholdsmæssig, Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, en velsluttet Krop, en høi, skarp Manke, flade, fastlig gende og kraftfalde Bove, lige Ryg og Lend samt et tilrundet og nogenlunde lige Kryds; Benene maa være velstillede og stærke, Fodskiftet let, lige og kraftfuld. Har Hesten et tungt og grovt Hoved, en tyk, bred strubet Hals, fede, vaklende og sletstillede Bove, er hæslig, svag Form, et tilspioset, smal og stærkt afsky dende Kryds, svage Been med skadelig Spat, Galle eller Overbeen i Forening med et meget snævert, flæt tende eller meiende Fodskifte, er den ubrugbar til Cavalleriet-Hest og kan altsaa ikke antages. Iøvrigt vil det i et og alt være afhængig af den Dom Remonte-Commissionen fælder over Hestens Feil og Fuldkommenheder, naar den af samme besigtiges, om den bliver antaget eller ikke. Kiel, i den Kongelige Remonte-Commission, den 18de December 1821. v. Thienen. v. Qualen, M. C. Lund.
Jyske Efterretninger, 1821-12-29
En Condition som Stue= eller Syepige ønskes til 1ste Mai; Bogtrykker Wandall anviser den Søgende. Da Tiden alt er forløben i hvilket 4de Qvartals Skatter m. fl. skulde været betalt, saa ville denne Byes Jndvaanere behagelig betale, saavel de Kongelige Skatter som commune Afgifter for Aaret 1821 som de endnu maatte skylde, indtil næstkommende 12 Januar i seneste. Thi i manglende Fald bliver Restancellisterne udfærdigede og indsendt til Aprobation til Udpantning. Aalborg, den 28de December 1821. Magistraten.
Jyske Efterretninger, 1821-12-29
Proclama. De som maatte have noget at fordre i Dødsboet her i Byen, efter afdøde Styrmand Hans Jørgensen Waar saae indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel for i Følge Placaten af 26de October 1792 at anmælde deres tilgode, havende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 22de December 1821. Hornsyld. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1821-12-29
Auction. Onsdagen den 30te Januari førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver Hovedgaarden aggesvogn ved offentlig Auction, paa Raadstuen her i Byen, opraabt til Bortforpagtning i 11 paa hinande, paafølgende Aar fra næstkommende 1ste Mai at regne efter Conditioner som ved Auctionen vorde kundgjorte og forinden ere at erholde til Eftersyn paa Statstdendens Contoir i Kjøbenhavn, og hos Dhrr. Bogtrykkere Elmquist i Aarhuus og Borch i Aalborg, samt hos Forvalteren paa Gaarden, saa og paa mit Contoir, og hvilke Conditoner blandt andet bestemmes, at det indstilles til det kongelige Rentekammers Resolution om hvilke af de 3 høieste Bud der kan antages, hvorhos til behagelig Underretning for Lysthavende meldes: at den aarlig Udsæd ved Gaarden er 80 til 90 Td. Rug, 40 Td. Byg og 200 Td. Havre, at der ved samme kan fodres og græsses 16 Heste 160 Fæehøveder og 100 Faar, at der til Gaardens Drivt og Producternes Transport haves fuldkommen og til strækkeligt Hoverie af det complette Bøndergods, som af Forpagteren maae benyttes efter Hoverieforeningen og Conditionernes nærmere Bestemmelse, og at Gaarden ligger beqvemt for dens Produkters Afsætning til Frederikshavn og Pladsene Kjul, Lønstrup og flere Stæder, samt endeligen at Forpagtningen opraabes baade med og uden Hoverie. Hjøring, den 23de December 1821. S. Poulsen. Til Læserne. Med No. 157, sluttes den 55 Aargang af denne Avis. - Udgiveren bevidner enhver af Læserne, forbindtligste Tak for den Yndest der er viist og vises dette Blad; og tilønsker enhver et glædeligt i stundende Nytaar. Næste Avis udkommer Nytaarsmorgen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Nytaarsdagen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
(Jndsendt.) Hvo kan med Pensel vel den Flugt af maale Motto: Hvormed til Ende Aaret haster hen? End smiller Solen skjøn, den svinder snart igjen, Og Mørket hersker over Mark og Dale. Et Aar - hvor kort, hvor snel i Løb, hvorsnart forbie! Og alt dets Sorg og alt dets Tryllerie J Taagen svæve for vor Phantasie -Men naar ved Midnatsklokkens sidste Slag den svinder. Et andet venlig jo igjen oprinder. - Og Nytaarsdagen glade hylde viDet er en almindelig Skik paa Nytaarsdagen at ønske hinanden et glædeligt Nytaar, og det er en herlig Skik, naar Ønsket gives med Eftertanke og kjerlige Følelser ledsager det. - Nytaarsdagen er desuden en vigtig Fest for os, ei allene fra Religionens Side betragtet, men ogsaa ved de høitidelige Tanker som den nødvendig maae indgive- Hvor mange store Begivenheder har det gamle Aar ikke fremavlet? Hvor mange Glæder have vi ikke nydt, og hvor mange Sorger ere ikke svundne, overstandne, nedsynk de i Lethe, Her i det lykkelige Danien have vi modtaget under Frederiks vise og faderlige Regjering, Fredens salige Følger. Paa vore Slætter lyde intet Oprørsraab, og Folket seer med venlig kjerlig Blik til Dannerkongen, paa hans Trone. Men ikke alle Lande kunne i det svundne Aar rose sig af denne Lykke. Visse have været tilkjendt haarde Prøvelser; de have været hjemsøgte af den ødelæggende Pest og fra alle Kanter har Oprørsaanden med den snelleste Flugt udbredt sig. Det første Onde er, som man haaben nu hævet, thi Forsynet ville ikke, at Nytaarsdagen skulde skue Ødelæggelsen som den er Vidne til dens Følger, men det Andet derimod raser ikke mindre frygtelig end forhen. J Sandhed, Aaret har frembragt vigtige Begivenheder. Neapel søgte at give sig en nye Constitution og Enthusiasmen luede op med frygtelig Vælde, men Branden slukkedes næsten ligesaa hurtig som den tændtes. Østerrig traadte i Kampen - og Neapolitanerne stak ydmyge Deres Sværd i Balgen. Spaniens Kongetrone vakler under Frihedsmændenes Trophæer og Nye=Spanien har løsrevet sig fra Aaget hvori Aarhundrede havde bundet det. - Mellem Græker og Tyrker er opstaaet en blodig Krig og Nytaarsdagen er endnu Vidne til de rindende Blodstrømme. Rusland har rustet sig til Kamp og truende mod Musselmændene staae dets talrige Hære og vente kun Signalet, - medens de mægtige Perser allerede ere indrykkede i det tyrkiske Gebeet. Aaret har været vigtig, men det er at vente, at det Tilstundende, endnu vil vorde vigtigere. Velan, saa lad os da med freidigt Mod vandre det hen, lad vore Ønsker paa Nytaarsdagen ei være nogen som Lyd, og lad os nedbede fra Himlen, at det Gode vi ønske maae vorde opfyldt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Efterretninger fra Udlandet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Græsk-tyrkiske Anliggender.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Odessa, den 18de November. Vi have her nyelig havt Efterretninger fra Constantinopel. Perserne ere rykkede ind i Hjertet af det asiatiske Tyrkie; de skulle have tilfægtet dem en betydelig Seier ved Erzerum, og efter Nogle, have de allerede besat Trebisonde ved det sorte Hav.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
J alle Tilfælde er Persernes Diversion høist farlig for Porten. De ere i de sidste Tider gaaet Tyrkerne betydelig foran i Civilisation (Dannelse. - Ogsaa Efterretninger fra Grækenland vidne om den fartigste Tilstand for Porten, da Tyrkerne overalt lægge deres Utilfredshed for Dagen mod Tingenes Gang. - I Hovedstadens Gader forefalde igjen gruelige Mordscener. - Hovederne af den henrettede Fyrst Calimachi og hans Familie, vare den 21de October opsatte til Skue paa Serailets Port. En slig Behandling var Svaret som en europæisk Gesandt modtog, da han efter russisk Tilskyndelse søgte at redde denne Familie.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Fra Dønau, af 14de December. Jfølge nyeste Efterretninger fra Morea overbragte et græsk Skib foruden Krudt og Munition, den lykkelige Efterretning til Calamata om en Seir Odysseus havde vundet over Tyrkerne, hvorved 3 Paschaer vare saarede, En tilligemed 400 Tyrker døde og 800 Tyrker tagne fangne. Denne Efterretning saavelsom den tidligere Ankomne, nemlig Seiren ved Cassandra, blev overalt feiret ved religiøse Fester; Odysseus derimod udnævnt til Overfeldt. herre for Hellenerne i Thessalien og Macedonien og beæret med Navnet: "Spartaneren." Derefter besluttede det bøie Raad, at tilstaae alle Tyrker som lod sig døbe, Beskyttelse og Sikkerhed for deres Eiendomme, og at lade alle endnu levende tyrkiske Børn opdrage paa Statens Bekostning i den kristelige Religion.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Triest, den 5te December. Efter Beretninger fra Candia havde Jnsurgenterne der gjort utroelige Fremskridt, og holdt Paschaen tilligemed flere tyrkiske Authoriteter indsluttede i Staden Candia. De have bemægtiget sig, Castellet af Carabusa, et af Øens vigtigste Puncter. - Tyrkerne, før understyttede af den ottomaniske Flaade, befinde sig i den frygteligste Tilstand, da de indtil Fortvivlelse oprørte Grækere ere femGange stærkere end som de, og iøvrigt daglig erholde Hielp fra Havsiden. De i Nærheden liggende smaae Øer vrimle af græske Corsarer.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Zante, den 11te November. Den tyrkiske Flaade er i ussel Tilstand og vil umuelig kunne udløbe før det tilkommende Foraar. Man har derfor ladet en Mængde Smaae Skibe udruste for at Grækerne i det Mindste ei skulde beholde den Overmagt i Archipilagus som det nu besidde.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Fra Main af 20de December. Den lille Øe Sammothrake i Norden af Archipilagus, har i Anledning af Kopskatten gjort Opstand i og jaget Cassereren bort. (Dens Befolkning bestaaer kun af 400 Familier) Paschaen af Salonich lod derpaa alle Boeliger paa Øen ødelægge; Mæn denne bleve myrdede; Qvinder og Børn bragte som Slaver til Salonich. Blot 3 Præster beholdte Livet og sendtes til Constantinopel hvor man dømte dem til Galeierne.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Man vil vide, at den 30te Novbr. var Terminen, udløben, som var fastsat Divanet til Antagelse af det russiske Ultimatum.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Paris. Den almindelige Stemme angaaende en Ministerial-Forandring, er nu givet Medhør.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
En Kongl. Forordning har under 14de Decbr. udnævnt Hr. Peyronnet, Medlem af de Deputeredes Kammer, til Justits Minister; Vicomten af Montmoreney til Minister for de udenlandske Anliggender: Marschal, Hertugen af Belluna til Krigs Minister; Marquis af Clermont-Tonnerre, for Marinen og Hr. von Villele, for Finantzerne.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Den forrige Finants-Ministers Hr. Roys Afgang, vil vist opvække stor Sensation thi det er unægtelig at han har sat Finantzerne i en blomstrende Forfatning.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
J begge Kamrene er for nylig ikke forefaldet noget af Vigtighed.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Kongen har udsat en Summa af 1500 Franker som Præmie for den, som forfatter det bedste Digt til Berømmelse for de franske Læger og de barmhiertige Søstre der have begivet sig til Barcellona.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Spanien. Jrum.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Alle Efterretninger som vi modtage fra det Indre af Spanien, stadfæster desværre, at en frygtelig Catastrophe (Omveltning) nærmer sig med stærke Skridt. J alle Provindser formere Factionisterne sig og opstaae kjække mod Regjeringen. Jndtil nu ansaae man de forefaldende Uroligheder for saa ubetydelige, men siden flere Overhoveder og befalingsmænd have nøie forenet sig med de Urolige, frygter man meget for det ulykkelige Spanien. Skuer man tilbage paa Frankrig saaledes som den var i Begyndelsen af Revolutionen, og gjennemskuer tillige nu Spaniens nærværende Tilstand, saa vil man opdage en frygtelig og skrækindjagende Lighed. Naar Ministriummet i Madrit ikke gaae frem med fastere Skridt en som hidindtil, saa ere vigtige Begivenheder at vente.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Madrit. Den 4de Decbr. om Eftermiddagen Kl. 4, er Kongen kommen tilbage til Hovedstaden. Jndtoget gjorde ikke synderlig Opsigt og Folket forholdt sig stille paa Gaderne. Den 5te modtog Hs. Majestæt de 24 Afsendte, hvilke ønskede ham Lykke til hans Tilbagekomst.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Dronningen var den 6te paa hendes Fødselsdag, bleven anfaldet af en heftig Feber. Decretet, hvilket forbyder Circulationen af franske Mynter i Spanien, er af Kongen sauctioneret (stadfæstet.).
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
General Mina, der i Corunna havde modtaget befaling at overgive sin Commando over Gallizien, til Brigaderen Latre, vilde følge samme og gav derom samtlige Authoriteter Underretning; men Folket af Curanna forsamlede sig i store Hobe og tvang, Helten af Navarra" til, ikke at forlade sin Post. Mina, for at undgaae større Uroligheder, saae sig nødsaget til at opfylde Folkets Ønske. Adressen som Staden Carthagena har sendt til Kongen, er nok den meest Uforskammede af Alle. Det hedder deri: "Sire! Jkke Deres Ministre, disse intetsigende Jnstrumenter, er det, som er Aarsag til vore Lidelser og Elendighed, men det er Deres Majestæt selv.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Man venter til Madrit flere Provincial-Regimenter til Garnisonens Forstærkning. Om Jordskjælv.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Den 29de Novbr., mærkede man i Odessa 2de gjentagne Jordstød, som vedvarede over 42 Secunder, uden dog at anrette nogen synderlig Skade. Havet gik derved meget høiere end sædvanlig.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Heftige Jordstod sporedes den 23de November i Chieti i Abruzzo.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Fædrelandet. Ved Reskrivt af 19de f. M. er fastsat, at Jnteressenternes Antal i det store Vognmandslaug i Kjøbenhavn skal ved indtræffende Vacancer indskrænkes for det Første til 18, og Bievognene, som enhver af dem maae holde, til tvende for hver Rulle, naar disse blive vacante.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Under 18de f. M. er udfærdiget Circulaire til samtlige Overøvrigheder, hvorefter de i Reskriptet; af 26de October 1804 omhandlede Omkostninger ved smitsomme Syges Kuur og Pleie i Kjøbstæderne. maae for Fremtiden udredes blandt de øvrige Fattigvæsenets Udgivter af hver Commune for sig, dog at Omkostningerne, som foranlediges af særdeles smitsomme Sygdomme, efter Cancelliets Resolution i hvert enkelt Tilfælde blive at repartere paa et større, District. Jøvrigt skal foranførte Bestemmelse ingen Forandring gjøre i de for veneriske Syges Kuur allernaadigst foreskrevne Regler.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Den 20de f. M. om Middagen Kl. 12 blev i Regents=Kirken i Kjøbenhavn Herr Dr. og Professor Larsen høitideligen kreeret som Doctor i Theologjen af det theologiske Facultets Decanus Herr Professor og Dr. P. C. Müller. Programmet til denne Høitidelighed er affattet af Herr Etatsraad og Professor Ridder B. Thorlacius, og indeholder, en Parallel imellem tvende Afhandlinger af Plutarch og Seneca.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Thorvaldsen har nu i Rom fuldendt Apostlerne Petrus og Paulus, der ere bestemte for Metropolitan-Kirken i Kjøbenhavn. Petrus seer betydningsfuldt over Skuldren, Paulus peger til Himlen. Hans Aasyn udtrykker en christelig Plato, Dr. S. L. Baden har i Statsvennen i Kjøbenhavn fornyet Undersøgelsen og vor Ret til at antage os Grækernes Sag, hvilket han nu kalder Fanatisme. - Videre mener han, at Retfærdighed og Klogskab maae tilraade Regjeringerne at forbyde Undersaatternes Udvandring, for at hjelpe hine "Rebeller;" at Tyrkerne ingenlunde ere saa raae og barbariske, som man vil gjøre dem til; at Jslamismen har ligesaa god medfødt Ret til at boe paa Guds grønne Jord, som Christendommen, da Christus desuden aldrig har befalet, med Jld og Sværd at udbrede hans Navn; og at man overhovedet ikke kan lide paa hvad Aviserne berette om Grækernes Mishandlinger, da "det Meste er jo Løgn; skjøndt han nok vil troe, at det gaaer varmt til i Tyrkiet &c.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
I Kjøbenhavns danske Statstidendes Tillæg, læses følgende:
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Nytaarsønsker. Kommer Alle, kommer her i hvo, som Nytaarsvers vil have, Bers til Alle og Enhver, til de Store, til de Lave, til min Fader, til min Moder, til min Kone, til min Mand, til min Søster, til min Broder, man hos mig bekomme kan, ja selv til en Færgemand, til en Brygger, til en Bager, til en Smed og Fleskedrager, til en Klokker og Chirurg, til Jens Kudsk og Dramaturg, til en Rytter, til en Slagter, til min Vert og god Credit, til min Debitor om Mit, til en Møller og Forpagter, til en Vægter, Arkeskriver, til en Hanrei og Barbeer, Rokkedreier, Vexeleer, Apotheker, Lammedriver, og til mange andre fleer. Bekommes paa største Delen af Kjøbenhavns Boglader, samt i nye Kongens Gade Nr. 224, 3die Sal.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Fra den 24de til den 29de Decbr. ere ved Aalborg Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede: Jndkomne. Den 27de Decbr., Gustav J. Winther fra Drammen med Trælast og Jern. Den 28de, Jsach Nielsen fra Kjøbenhavn med Stykgods. Peder N. Smith fra Dito med Dito. Jens Sørensen fra Kønigsberg med Hør. Den 29de, Niels Anthonisen fra Gothenborg med Jern, Søm, Staver m. m.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Udgaaet. Den 24de Decbr., Peder Lassen til Kjøbenhavn med Fedevarer.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Bekjendtgjørelser.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Subskriptions-Plan. Som Nytaarsgave for Aaret 1822, udkommer paa Undertegnedes Forlag en Samling af Fortællinger og smaae Digte, under Titel: Blomster kurven. Biedragen ere saa heldigen valgte at Udgiveren haaber at de almindelig vil kunne interessere. Bogen trykkes i Octav=Format og vil omtrent kunne udgjøre 4 a 5 Ark. Prisen er modere. ret saameget muligt og ansat inheftet til 4 Rbmk. paa Trykpapiir og 5 Rbmk. i Tegn paa fiin Skrivpapiir. De som ønskede derpaa at subskribere, ville behage at undertegne ei alene deres Navn og Exemplarerne; men ogsaa deres Stand og Opholdssted. Aalborg Stifts Bogtrykkerie, den 1ste Decbr. 1821. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Til næste Paaske Flyttetid er ledige endeel gode beboelige Værelser m. m., som Contesse Wedel Jarlsberg forhen har beboet, samt andre mindre Leiligheder sammesteds; tillige paa Nyetorv og ved Vesteraae. Om Leien accorderes med L. C. Nørgaard.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Bogtrykker Wandall anviser hvor et Barn, for meget billig Betaling, kan vorde opdraget.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Et Værelse for en eenlig Person, samt Kost i Huset, om forlanges, er strax at faae til Leie. Bogtrykker Wandal, anviser Samme.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
En Condition som Stue= eller Syepige ønskes til 1ste Mai; Bogtrykker Wandall anviser den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Til Kjøbs eller Leie er til Paaske: Poul Pedersens nye opbygte Gaard med deri værende nye Kobber=Brændeviins-Redskab, en særdeles beqvem Salterbod med rummelig Plads derved, samt halve Brugs=Ret af 28 Sildebundgarns Stader, som alt kan afgive Levebrød, for en vindskibelig Familie, i Nibe. Hvorom afhandles med Jacob Kjellerup. Aalborg, den 21de December 1821.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Proclama. De som maatte have noget at fordre i Dødsboet her i Byen efter afdøde Styrmand Hans Jørgensen Waar saae indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel for i Følge Placaten af 26de October 1792 at anmælde deres tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 22de December 1821. Hornsyld. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Auctioner. Onsdagen den 30te Januari førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver Hovedgaarden Baggesvogn ved offentlig Auction, paa Raadstuen her i Byen, opraabt til Bortforpagtning i 11 paa hinanden paafølgende Aar fra næstkommende 1ste Mai at regne, efter Conditioner som ved Auctionen vorde kundgjorte og forinden ere at erholde til Eftersyn paa Statstidendens Contoir i Kjøbenhavn, og hos Dhrr. Bogtrykkere Elmquist i Aarhuus og Børch i Aalborg, samt hos Forvalteren paa Gaarden, saa og paa mit Contoir, og hvilke Conditoner blandt andet bestemmes, at det indstilles til det kongelige Rentekammers Resolution om hvilke af de 3 høieste Bud der kan antages, hvorhos til behage lig Underretning for Lysthavende meldes: at den aarlig Udsæd ved Gaarden er 80 til 90 Td. Rug, 40 Td. Byg og 200 Td. Havre, at der ved samme kan fodres og græsses 16 Heste 160 Fæehøveder og 100 Faar, at der til Gaardens Drivt og Producternes Transport haves fuldkommen og tilstrækkeligt Hoverie af det complette Bøndergods, som af Forpagteren maae benyttes efter Hoverieforeningen og Conditionernes nærmere Bestemmelse, og at Gaarden ligger beqvemt for dens Produkters Afsætning til Frederikshavn og Pladsenne Kjul, Lønstrup og flere Stæder, samt endeligen at Forpagtningen opraabes baade med og uden Hoverie. Hjøring, den 23de December 1821. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Tirsdagen den 15de Januar 1822, om Formiddagen Kl. 10, bliver afgangne Gjordemoder Cathrine Thoma schat Dødsboes Efterladenskaber i S. T. Frue Qvist Sted ved Slagterboderne her i Aalborg, bestaaende af: Endeel Sølvtøi, Sølv- og Guldperge, et Ege Skatol med Skab, Kister, Skabe, Skrine, Borde, Stole, Klæder, Linned, et ottedags Stueuhr i Fouteral, Speile, Kobber, Tin, Messing, Bliktøi, Kar, Tørv og Brænde m.m., ved offentlig Auction bortsolgt. Ved samme Auction bortsælges, tillige Kjøbmand HerM. Hoffmanns afdøde Tjenestekarl Christen Tors lovs Efterladenskaber, nemlig: 1 Skatol, nogle Mandsklæder og Linned m.m., samt afgangne Barbeersvend J og han Christian Gothalph Adamis efterladte Sager, nemlig: 2de Guldringe, en Kuffert og nogle Klæder. - Lysthavere indbydes. Aalborg, den 19de Decbr. 1821. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Efter Begjæring af Herr Strandingscommissionair og Dannebrogsmand Brandt paa Vedkommendes Vegne, foretages offentlig Auction hos Strandfoged Peder Stephensen i Lildheden i Horne Sogn, Torsdagen den 10de Januari førstkommende Klokken 10 Formiddag og de paa følgende Dage, over en stor Deel Steentøi bjerget af Ladningen af Galeasen die Enigkeit, ført af Skibscapitain Hans Lindt, og som bestaaer af Tariner, Tallerkener, Giskander, Smørkander, Theetøi, Spølkummer Saltkar, Sennupskrukker, Kammerpotter &c. Lysthavende ville altsaa behage at møde bemeldte Tid og Sted. Hjøring, den 23de December 1821. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-01
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Koekoppe-Jndpodnings=Attester. 2) Certepartier.
Jyske Efterretninger, 1822-01-03
Postdagens Efterretninger.