JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-05
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Kjøbmand Mads Bergenhammer Møller heraf Staden, indkaldte med Aar og Dags Varsel til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Samme Varsel er givet Arvingerne. Hvilket herved ind videre bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, d. 24. Marts 1848. Rahbek. 150 a 200 Rbd., tilhørende Ribe østre Provsties Skolelærer-Hielpekasse, kunne i Juni Termin 1818 erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man henvender sig til Stiftamtmanden i Ribe eller Provsten i Leirskov.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-05
Høivande ved Sønderhoe fra 6 til 12. Juni incl. D. 6. Juni Kl. 5 4 Min. Kl. 5 46 Kl. 6 32 - Kl. 7, 26. Kl. 8 30 – Kl. 9 40 12. - Kl. 10 45.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-05
Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Avertissements-Tidende. Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Tirsdagen den 6. Juni No 68.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. J Nationalforsamlingens Møde den 26. Mai antoges med 632 Stemmer mod 63 Forslaget om at erklære den yngre bourbonske Linie c: Louis Philippe og hans Familie for landsforviste. Præsidenten oplæste to Breve, undertegnet Francois, Henri og Louis d'Orleans, hvori disse Ludvig Philips Sønner, der ere blottede for al personlig Ærgjærrighed protestere mod Forviisnings=Dekretet, en Forholdsregel, imod hvilken deres Antecendentier, og deres Følelser, deres Tjenester i Armeen og paa Flaaden skulde have beskyttet dem. De tvende førstnævnte henvist isærdeleshed til den Villighed, hvormed de ved den første Efterretning og Revolutionen underkastede sig den provisoriske Regering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Tydskland. Den tydske Nationalforsamling er d. 18 Mai bleven aabnet i St. Paulskirken i Frankfurt Den bestod af 397 Deputerede, der valgte Preusserer, Heinrich v. Gagern til Præsident. (Blandt de Deputerede befandt sig ogsaa gamle Arndt, med Tilnavn: der Danenfresser.) Det første Forslag, som oplæstes, indeholdt følgende Punkter, Nationalforsamlingen skal være det eneste ægte og sande Organ hvorved det tydske Folk udtaler sin Villie, den skal have Magt og Ret til at give det tydske Rige hvad Skikkelse den vil. Enhver Deputeret er ikke alene Repræsentant for den Landsdeel, hvori han er valgt men for hele det tydske Fædreland; hvad Pluraliteten beslutter, er det tydske Folks Villie, Modstand mod Nationalforsamlingens Beslutning er Modstand mod Folkets Villie. Medlemmerne ere kun Gud og deres Samvittighed Regnskab skyldige, og uden Ansvar for nogen verdslig Magt. Det tydske Folks Villie er Oprettelsen af Tydsklands Eenhed ved et uopløselig Baand. Nationalforsamlingen vil udkaare En af de tydske Fyrster til Keiser af Tydskland, sætte de øvrige Fyrster som et Fyrsteraad ved Siden af ham, samt bestemme Folkets politiske Rettigheder og Friheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Enhver Fyrste, der ikke underkaster sig Nationalforsamlingens Beslutninger, skal have forbrudt den fyrstelige Værdighed, enhver Fyrste, der formedelst Separat Jnteresser foranlediger en Borgerkrig, erklæres for en Fædrelandsforræder, enhver civil og militær Embedsmand, der rækker Haand til bevæbnet Modstand imod Udførelsen af Nationalforsamlingens Beslutninger, gjør sig derved æreløs og uduelig til nogensinde meere at tjene Fædrelandet. Enhver tydsk Fyrste og Fristad skal inden 10 Dage indsende deres Anerkjendelse af denne Nationalforsamlingens Beslutning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Rusland. J det Jndre hersker fuldkommen Rolighed, om det ogsaa ingenlunde mangler paa Gjæringsstof. De Rygter, som i den sidste Tid have beskjæftiget de tydske Blade om forskjellige Uroligheder, om Keiserens Flugt fra Petersborg o. desl., ere grundløse. Hvor stor Underkastelsen under Regeringsmagten er, viste sig bl. A. deri, at den tydske Adel i Østersøprovindserne, som dog klager over Tilsidesættelse af dens Privilegier og Nationalitet og for hvilken der er vakt megen Deeltagelse i Tydskland, frivilligt tilbød 300 Heste til en mulig Krig mod Preussen. Det er saaledes kun Forholdet til Udlandet, der for os har nogen Jnteresse. Men dette er da ogsaa af den største Betydning, fordi den russiske Politik umiskjendeligen gaaer ud paa intet mindre, end at samle alle Slaviske Folk under Et, at gjøre Rusland til et stor Slavisk Rige, hvori alle Grene og Led af den vidtstrakte Folkeslægt skulle gaae op. Dette Maal – en udvidet Gjennemførelse af Katharina den 2dens Planer med Hensyn til Polen – er med vedholdende Konsekvents blevet forfulgt af den nuværende Regering. Literære Bestræbelser til Befordring af de Slaviske Sprogs Studium ere omhyggelig blevne benyttede til at vække og pleie Erindringen om det nationale Slægtskab; de i Tyrkiet boende Slaver - Serber, Bulgarer, Montenegriner – ere ved Traktater eller dog ved den dem tildeelte Beskyttelse blevne knyttede til Rusland, ligesom Czaren i sin Jndflydelse paa Tyrkiets Stilling og fremtidige Skjæbne og i sin Egenskab som den græsk-katholske Kirkes Overhoved har et virksomt Middel til at inddrage det halvslaviske Grækenland under sin Jndflydelse. Polakkerne have vel al Grund til at hade og modarbeide Russerne, men Tydskerne ynde de ligesaalidet. Om derfor ogsaa et meget betydeligt Parti blandt Slaverne, især i Polen, hvor de demokratiske Jdeer have vundet betydeligt Fodfæste, er lidet tilbøieligt til at gaae ind under russisk Herredømme, saa turde dog de nationale Sympathier, idet mindste indtil videre, beseire den liberale Modstand. J Posen har en Deel af Befolkningen aabent erklæret, at den, heller end at gaae ind under Tydskland, vilde kaste sig i Ruslands Arme, og flere af de (under russisk Censur) i Warschau udkommende Blade nære omhyggeligt denne Stemning. Muligheden af et Sammenstød mellem Rusland og Preussen er herved idetmindste given Jmidlertid synes de, nærmest for Tydskland, heraf følgende Forviklinger og Farer, hvor væsentlige de end ere, dog ikke at kunne blive saa følgerige, som den iblandt Slaverne i de østerrigske Stater herskende Bevægelse. - Choleraen er atter udbrudt i Moskow og flere andre Steder i det indre Rusland, og svenske Blade indeholde officiel Bekjendtgjørelse om, at de russiske Havne ved den finske Bugt og Østersøen ere af den svenske Regering erklærede for mistænkte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Indenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen vil, efter Forlydende, paa Onsdag begive sig til Malm, for der at møde Kong Oscar, der ventes til Malmo paa Tirsdag. Efterat Storfyrst Constantin havde været til Gudstjeneste i det russiske Kapel, begav Høistsamme sig i Fredags Middags ombord. Hs. Excell. den russiske Minister, Overhofmarschal Levetzau og Marineminister Zahrtmann fulgte Hs. Keis. Høib, til Landingsbroen under den forsamlede Mængdes Hurraraab. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Generalgouvernør og Marineminister, Fyrst Mentschiloff, forbliver efter Forlydende i Kjøbenhavn indtil videre, formodentlig for derfra at lede den russiske Flaades Bevægelser. (Fdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Angaaende Sammenkaldelsen af de raadgivende Provindsialstænders Forsamling for Nørrejylland er udkommet følgende Patent, dat. Frederiksborg Slot den 29. Mai. Vi Frederik den Syvende a. gjøre vitterligt: At Vi, i Henhold til Vor allerh. Kundgjørelse af 4. April d. A., allernaadigst have besluttet at sammenkalde de raadgivende Provindsialstænders Forsamling for Nørrejylland til Tirsdagen den 13. Juni næstkommende, for at modtage dens Betænkning deels om Sammenkaldelsen af en Rigsforsamling, for hvilken Lovudkast angaaende en Forfatning og angaaende Omorganisationen af Provindsialstænder-Jnstitutionen vil blive forelagt, og navnlig om et Udkast til en Valglov for Dannelsen af en saadan Rigsforsamling, deels og rentebærende Kreditbevisers Udstedelse i Anledning af Krigen og Paalæg af en Krigsskat til disses Jndløsning. Thi befale Vi herved samtlige Medlemmer af bemeldte Vore troe Provindsialstænder, saavel dem, som af Os dertil ere udnævnte, som dem, der ifølge Valg have at indtræde i Forsamlingen, at de til ovenmældte Tid indfinde sig i Vor Kjøbstad, Viborg, for paa den i Forordningen af 15. Mai 1834 foreskrevne Maade at tage de ovennævnte Gjenstande, under Overveielse og derover afgive allerunderdanigst Betænkning. Vi gjøre derhos Regning paa, at samtlige Medlemmer af fornævnte Forsamling ville lade sig det være af yderste Evne magtpaaliggende at fuldføre det dem saaledes overdragne Hverv saa hurtigen som paa den ene Side Begivenhedernes tilsomme Fremskriden udfordrer det, og paa den anden Side den for Fædrelandets Fremtid indgribende Vigtighed af de paatænkte Foranstaltninger kan tilstede det, og forvente Vi, at Forsamlingen kan have sit Hverv tilendebragt i Løbet af 14 Dage. Til Vor Commissarius ved den saaledes sammenkaldte Forsamling have Vi allernaad, udnævnt Vor Kammerherre, Deputeret i Vort General-Toldkammer og Kommerce-Kollegium, Grev W. C. F. Sponneck. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Under 25. Mai er udkommet en Plakat for Danmark angaaende adskillige Begunstigelser med Hensyn til Brug af stemplet Papir ved de i Reglementet af 1. Mai 1848 ommeldte Admiralitetsretter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Under 27. Mai er udkommet en provisorisk Forordning for Danmark hvorved Overpolitiretterne paa Landet ophæves, og alle saavel offentlige som private Politisager henlægges under Landsoverretterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Admiralitetsretten i Kjøbenhavn, der ifølge § 24 af Reglementet af 1. Mai d. A., har i 1ste Jnstants at paakiende de Sager, der opstaae i Anledning af de skete Opbringelser af de fjendtlige Magters Skibe, har begyndt sine Funktioner. Rettens Medlemmer ere dHrr. Landsoverretsassessor Alberg, Kommander C. Paludan og Grosserer J. Garriques. Til Sekretær i Retten er Fuldmægtig de Conninck udnævnt. Forhandlingerne i Admiralitetsretten foregaae for aabne Dørre i den kombinerede Rets Lokale paa Gammelholm. (Fdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Den 30. Mai Eftermiddag Kl. 7 begravedes de i Affæren ved Nybel faldne Danske og Fiendtlige i Sønderborg. Af de faldne 36 Krigere vare 19 Danske, deriblandt 2 Officerer: Kapt. Thestrup og Premlin. Collstrup, og 2 Underofficerer. Overkonstabel Anders Gjødwad af Batt. Jessen og Sergeant Seyrdahl af Espingolbatteriet; desuden Menig Robertson af det friv, ridende Jægerkorps fra Øerne. - Af de faldne Fjendtlige vare 3 Officerer: 1 meklenborgsk Garde kapitain og 2 Lieutn samt 14 Menige. En Deel af de Fjendtlige, deriblandt en meklenborgsk Overlieutn. Hirschfeld, ere begravne i Sundeved eller bortførte af Fjenden under selve Attakven. Begravelsen gik for sig med militær Honnør og megen Høitidelighed, og gjorde en høist gribende Virkning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
J Torsdags bragte Dampskibet "Caroline Amalie fra Als til Kjøbenhavn 61 Saarede og Syge, deriblandt af vore Egne: Lieuten. Caroc af Jægerne og Lieutn. Rothe af 5. Bat., let saarede; Kapt. Raasch, af 2. Bataill. og Lieutn. Sehestedt af 6. Bat. syge. Af den fjendtlige Armee: 14 Krigsfanger af de mecklenborgske og hannoveranske Tropper. Af Jnsurgenterne: Kapt. Wasmer, Studenterne Paulsen og Carstens (en Søn af Statsr. Carstens i Rendsborg).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Fra Odense hedder det i Fyens Av. af 3. Juni, Jgaar ankom hertil en kgl. svensk Generalintendant, Oberst Søderberg, tilligemed Major Bülow af den danske Generalstab. Vi have hørt yttre, og vi troe ikke ganske uden Grund, at et svensk Korps kan ventes hertil Øen i Midten af næste Uge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Komitteen i Odense har indsendt 20,000 Rbd. til Krigsministerens Disposition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
J B. T. skrives. De hamborgske Aviser synes at nedstemme deres Tone, og i det Hele forekomme os de indeholdte Beretninger og Forbundstroppernes Stilling og Foretagender temmelig forvirrede. Man tænke sig, at det i "Børsenhalle, hedder fra Altona: Efterretningerne fra det Slesvigske ere for den tydske Sag afgjørende ugunstige." Efterretningerne og Fegtningen den 28. Mai ved Sundeved fortælles paa forskjellige Maader; ogsaa Halketts foreløbige Beretning findes i "Børsenhaller, alle ere deri overeensstemmende: at de Danske have overrumplet især den mecklenborgske Afdeling, og et Par Kompagnier bleve omringede. Jblandt Fjendens Saarede er ogsaa Grev v. Plessen, som forhen var Kommandant i Flensborg. Til denne Stad ankom ikke mindre end 80 Saarede. Ogsaa mange Syge vare ankomne. Jøvrigt hedder det, at man har gjort 10 danske Fanger, og en Lieutenant Werning. (?) – men Jntet har nedstemt saa meget som Tilbagetoget af de preussiske og slesvigholsteenske Tropper. Man kommenterer over denne Beslutning, og tilskriver saadan mange Grunde, man kan ikke undertrykke sin Harme over, at Preusserne ikke alene have forladt Nordslesvig, men at samme endog have taget en Position sydlig for Flensborg til Munkbrarup i Anglen. Jmidlertid trøster man sig lidt igjen med, at en ny Fægtning skal have fundet Sted, og at de Danske have været nødsagede til at drage tilbage over Sundet til Sønderborg. Jøvrigt vrimler det af Flygtninge fra Byerne Haderslev og Apenrade. 100 af samme vare ankomne til Altona.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Nu udskriver den saakaldte provisoriske Regering, Tropper, men Spørgsmaalet er, hvor mange der vil indfinde sig, - dernæst har man indkaldt den forenede slesvig-holsteenske Stænderforsamling til den 14 Juni, men her er jo ogsaa Spørgsmaalet, hvormange der indfinde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Om Dampskibsfarten fra Hjerting paa England skrives i B. T.: Vi have allerede meddeelt, at Dampskibet "Eidere afgik den 4. Mai med 198 Stude til London, det afgik anden Gang med 185 Stude samt endeel Fedevarer. Vi ville haabe, at det regelmæssigen fortsætter sine Reiser paa England, og at driftige Kjøbmænd i Jylland understøtte denne Fart, som dog maa svare bedre Regning, end at sende Studene til Hamborg eller det sydlige Holsteen, som vi pleiede at gjøre. Vi maae jo fra Vestkanten af Jylland kunne ligesaa godt foretage og vedligeholde en saadan Handel paa England, som det i de sidste Aaringer er skeet fra de ikke betydelige og ubemidlede Steder Tønningen og Husum. Hvorfor sende Kvæget derhen, for atter derfra at sendes til England, istedet for lige umiddelbart at sende det fra Jylland til England? Vi have ofte gjort opmærksom herpaa, og det er beklageligt, at man stedse har søgt at vedligeholde Handelen over Hamborg, istedetfor vi skulde lægge Vindpaa en direkte Forbindelse med England. Er den først i Gang, saa ville Englænderne ikke længe blive tilbage med selv at indfinde sig i Varde og andre Steder, for at afhente vore Produkter hvortil de trænge. Vi behøve i Sandhed ikke at frygte for, at vort Kvæg, Heste og Fedevarer eller Kornvarer ville blive usolgte, naar vi ikke sende samme ad en lang Omvei til Torvene i Holsteen, Altona og Hamborg, for atter derfra at gaae til England; alle de store Omkostninger kunde jo bespares, og ere et reent Tab for Landet; desuden afsætter jo Kvæget i Vægt ved den lange Landtransport. Hverken Altona eller Hamborg kan undvære vore Produkter til eget Forbrug, og de ville nok være nødsagede til at indfinde sig hos os, vi behøve ikke at gjøre os den Uleilighed at sende Produkter til dem. Men Hovedsagen er at vedligeholde en direkte Forbindelse med England, Holland og Belgien ved regelmæssig Dampskibsfart, og tildeels ogsaa omtuske vore Produkter paa de anførte Steder, med Eider, have vi saaledes modtaget Retourer, i engelske Frembringelser, som Kjøbmændene i Varde have indforskreven. Lad os dog endelig gjøre os uafhængige af Hamborg og Altona, og rive os løs fra en forældet Slendrian; vi ere overbeviste om, at Regeringen vil understøtte alle saadanne Foretagender. med al Kraft. – Jøvrigt vil dette Aars Handel afgive fuldkomment Beviis paa, at vi meget godt kunde sælge vore Produkter uden Hamborg; vi ville snart erfare, at vore Forraad af Kornvarer efterhaanden ville gaae til de Markeder, hvor samme ere søgte og forbruges, og det glæder os, at Banken nu ogsaa kjøber Vexler paa England, og man saaledes ogsaa i denne Henseende kan undvære Hamborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Udnævnelser. Hs. Majest. har allern, udnævnt; Sysselmand i Jsafjords Syssel inden Jslands Vestamt E. Briem til Sysselmand i Oefjords Syssel inden Nord- og Ostamtet sammesteds; Sysselmand for Borgarfjords Syssel i Jslands Sønderamt J. Pjettursson til Sysselmand for Myra og Happadals Syssel i Vesteramtet sammesteds; Kand. jur. T. Johnsen til Sysselmand i Sønder-Mula Syssel i Nord- og Østamtet; Professorerne ved Kbhavns Universitet, Dr. phil. J. G. Forchhammer og J. J. S. Steenstrup til Direktører for det Kgl. naturvidenskabelige Museum; M. Wulff til Vare- og Vexelmægter i Kbhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Hs. Majestæt har allern, beskikket. Sognepræst for Hoe og Orbye Myder i Ribe Stift, J. P. G. Jensen, til Sognepræst for Jandrup og Billum Myder i samme Stift, Kand. theol. J. C. Møller til ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nyborg. Under 18. Mai er Kand. jur. E.A. A. Lehmann provisorisk udnævnt som Kancellist ved det slesvig-holsteen-lauenborgske Kancelli. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 2. Junii. Hamborger Banco a vista 200 pCt. Bank-Diskonto 5 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer - Rbd. - Nationalbankactier - Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Ribe. Medens de preussiske Tropper opholdt sig i Jylland borttoge de af Ribe Amt 43 Heste, der i Kolding, af 2de danske Taxationsmænd, bleve vurderede til 4342 Rbd., af Veile Amt borttoges 50, af Skanderborg og Aarhuus Amter 63, og Fjenden har saaledes ialt i Jylland røvet 156 Heste. Flere vare indbragte til Kolding men sendtes igjen tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Bekiendtgjørelser. Medborgere i Jylland. Den overmodige Fjende, som hærgede Eders skjønne Land, har maattet trække sig tilbage, og J have atter med større Rolighed kunnet hengive Eder til fredelige Sysler. Men glemmer ikke derfor at forberede Eder for Krigen, ruster og over Eder i Vaaben saavel paa Landet som i Byerne, for at J kunne blive dygtige til at forsvare Eders Arne, og da vil ingensinde mere nogen Fjende vove at sætte sin Fod inden for Eders Grændser. Ruster Eder, og Jyllands vaabendygtige Befolkning vil blive en sikker Muur som ingen Fjende eller Forræder mere vil kunne gjennemtrænge. Til Vaaben derfor Alle og Enhver for Kongen og Fædrelandet. p. t. Aalborg den 3. Juni 1848. F. Moltke. Commanderende General i Nørre-Jylland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Auction. Efter Communalbestyrelsens Reqvisition bliver Fredagen d. 9. dennes Eftermiddag Kl. 2 eller hvis Regnveir indtræffer, den næste Dag til samme Tid i Ribe Mose afholdt Auction over et Parti strøgne Klyne. Auctionen begynder som sædvanlig i Riiskjærfennen. Lysthavende indbydes. Ribe Byfogedcontoir d. 6. Juni 1848. Stricker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Fra Pressen er udkommet og faaes i Kommission hos Termansen sen, og Termansen jun. i Ribe: Værer al menneskelig Orden underdanige, Prædiken paa 3die Søndag efter Paaske 1848. Af H. Chr. Sonne, Sognepræst i Møgeltønder. Priis: 12 rbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Dampskibet ventes for sidste Gang i dette Foraar til Hjerting d. 9. Junii, hvem som ønsker noget med anmodes betids at henvende sig til Møller. Hjerting d. 2. Juni 1848.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Kjøbmand Mads Bergenhammer Møller heraf Staden, indkaldte med Aar og Dags Varsel til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer Samme Varsel er givet Arvingerne. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, d. 24. Marts 1848. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Extract, af Ribe Amtsraads Forhandlinger i et extraordinairt Møde den 24. Mai 1848, der afholdtes i Anledning af Krigsbegivenhederne. Aar 1848 den 24 Mai afholdtes i Gaarden Damgaard, i Andst Sogn, et extraordinairt Møde af Amtsraadet for Ribe Amt, hvortil Jndbydelse var udgaaet fra Amtmanden, for at finde Leilighed til at sætte Raadet i Kundskab om hvad der fra hans Side har været foretaget, siden den fjendtlige tydske Armee den 2. Mai rykkede ind i Jylland, og samtidig med Besættelse af Veile Amts østlige Deel, lod Tropper rykke indi det Kolding By umiddelbar tilstødende Andst Herred, af Ribe Amt, saavelsom ogsaa for at erfare Raadets Anskuelse med Hensyn til Amtets fremtidige Stilling overfor de fremmede Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
J Henhold hertil oplyste Formanden, at efterat han havde modtaget Anmodning af 5. Mai fra Veile Amt om at komme dette til Hjelp ved de betydelige Udskrivninger, som vare skeete, begav han sig samme Dag, d. 6. Mai, til Estrup, og da han paa Reisen dertil, havde forskaffet sig Kundskab om, at Rygtet at fjendtlige Tropper vare rykkede ind i Andst Herred var Sandhed, tog han til Veile for at forhandle Sagen med Stiftamtmand Hoppe. Ved denne mundtlige Conference forenedes man om at Størrelsen af Andst Herreds Hartkorn, skulde i Forhold til Hartkornssummen for det samlede Veile, Amt lægges til Grund, idet Ribe Amt dog nægtede, at udrede Riis, Salt, Brændeviin, Viin, Cigarrer, Tobak og Sukker, der var opført paa den fra den preussiske Jntendantur udfærdigede Reqvisition af 4 Mai Da Hartkornslister ikke havdes tilstæde, og en hurtig Beslutning maatte træffes, ifølge den paatrængende Nødvendighed af at forskaffe Armeen Underhold, bestemtes, at Ribe Amt indtil videre skulde daglig bidrage til Magazinet i Kolding: 2100 Pund Oxekjød, af de til Magazinet i Kolding udskrevne 4200 Pd. 8000 Pd. 40000 Pund Brød af de udskrevne 550 Pd. 500 Pund Smør af de udskrevne 5400 Pd. 1000 Pund Halm af de udskrevne 4500 Pd. 1000 Pund Ho af de udskrevne 90 Tdr. 30 Tdr. Havre af de udskrevne Denne Leverance bestemte Formanden derefter i en Skrivelse af 8 Mai til Cancellieraad, Herredsfoged Qvistgaard, at skulle udredes ikke blot af Andst men ogsaa af det tilstødende Malt Herred, hvorhos det blev overdraget bemeldte Embedsmand, som boende i Kolding, at repartere og opkræve det saaledes vedtagne Bidrag fra 10. Mai inclusive. Men da Armeen allerede den 9de var i Forlegenhed for Kjød og Brød, blev Amtsraadsmedlem Hr. Lautrup formaaet til, under Amtets Ansvar for Betalingen, at levere denne Dag 4 Oxer og 4000 Pd. Brød, hvilken Leverance fandt Sted og hvorom han nærmere idag vil yttre sig. J den af Cancellieraad Qvistgaard derefter forfattede Repartition af 10. Mai var ikke optaget Kjød, fordi dette formedelst Aarstiden kun lod sig levere i levende Kreaturer. For de 18,900 Pund Kjød, som det paalaae Ribe Amt at præstere i Tidsrummet fra 10. til 18. Mai inclusive, er leveret levende Qvæg efter nedenstaaende Forklaring. Jndseende Nødvendigheden af et Ophold i Kolding, for at ordne Udskrivningen af Proviant og af Frikjørsler, hvortil udfordredes Ansættelse af en Mand med fast Characteer, det tydske Sprog mægtig, og hvis Leilighed tillod ham udelukkende at henvende sin Opmærksomhed paa denne vigtige Gjenstand, havde Amtmanden besluttet Søndagen den 14, at begive sig hidhen, men Natten mellem den 13 og 14. blev han af en militair Commando anholdt og ført til Kolding, hvorved forsaavidt hans Ønske opfyldtes, at kunne paa Stedet ordne Udskrivningsvæsenet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-06
Ved Ankomsten til Kolding fandtes endeel Restancer efter Cancellieraad Qvistgaards Udskrivning af 10. Mai, men disse bleve, efter Overeenskomst med de ved Jntendanturen ansatte Betjente, eftergivne med Undtagelse af noget over 700 Pd. Smør, som i de følgende Dage indfordredes tilligemed de løbende Leverancer.