Københavns Adresseavis, 1772-05-14
Veir Vind. S. D. Frost, stille Veir. S. V. Regn. N. V. tor Veir, men kold. 15 S. O Blæst. S. D. Regn og Blæst. 18 S. D. Søelskin. S. V. Regn, Blæst Ondt Veir. 21 S. V. stille. 22 S. V. stille Taage. 23 S. O. lidet Frost 24 S. O. lidet Frost, graae Veir. 25 S. O. klar Veir. 26 S. O. Taage. 27. S. O. Taage, lidet Frost 28 N. D. Taage, Frost. 29 N. O. Taage, koldt. 30 N. O. lidet Frost. 31 N. O. Taage. Januar. N. O. klar Veir, Aft. Taage. N. D. Frøst, S. O. Tøe, Regn. N. O. stærk Blæst, Frost, 119. N. O. Frost. C. N. D. Frost S. V. Regn Slud, Nat. Snee. S. V. Snee, Fryst, 100. V til N. Frost, tyk Luft. 10 N. V. Frost, Snee. 11 S. D. Regn, Blæst. 12) S. O. Taage, tyk Luft. Storm, Aft. Frøst. N. O. Frost og lidet Snee. 17 N. D. Blæst, Snee. 28 N. D. Snee, tyk Luft. Jan. Vind. Veir, 19 N. O stærk Froft, 160. til ) N. O. og D. N. D. Fryst i alle disse Dage, dog ikke hæftig, tyk Luft, lidet SneeN. O. tyk Luft, Snee, stærk Fryst30 S. V. stille, mildt. 31 S. O. stærk Snee. Februan. 1 S. O. Snee. 2 N. O. Frost, Aften Snee. S. D. Snee, S. V. Regn, mange Forandringer. 4. S. D. Frost, stærk Blæst, S. S. V. N. V. Aft stærk Frost. S. D. Frost, stille. Aften Taage. N. V. Frøst, stille Taage. N. V. ligeledes. Aft. S. O. Sace, Tør 8 S. V. Regn, Tørveie. S. D. Regn, Tøe. 10 S. O ligeledes. 11 S. O. Snee, Tøe. Aft. N. O. Frost 12 N. O. Frost. S. O. S. Snee. 13 S. O Snee. Tøe, Regn. 14 S. O lige eres. 15 S. V. Regn, Slud, Blæst. 10 S. O. tyk Luft, usledig Vind. 17 D. S. O Blæst, Frøst, Snee. 18 O. N. D. Frost, Blæst. 19 O. til N. Frost Blæst. 20 O til N. graae Veir Frost stærk 170. O graae Veir, stille Frost. 23 D. grave Veir, Natten stærk Storm, Mængde Se 24 N. O. Storm, Snee, stærk Frøst, 220. 25 O stille mildere Frost, 200 Aft. S. O. 26 S. O. hastig og stærk Tøe, 140. Aft. V. 27 N. O. klar Himmel, Fryst 169. 28 S. O. Snee. 29 S. O. Taage. Aften stærk Lynild, begyndte i S. W. trakom til N. V. Torden langt borte. Martius. N. V. klar Luft, Svelskin. Frost N. O. delig klar Søelskin, Frost. O. klar Veix. Vind. Veir(O. til S. klar Veir. O til N. klar Veir, mildere Luft. 8 O. graae Veir, Efterm. Slud. O til N. graae Veir, Regn, ondt Veir. 10 N. O. graae Veir, Snee. 11 N. O. megen Snee, Frost 180. 121 N. D. klar Veir, Frost, 220. 13 N. D. Søelskin, stærk Frost 250. 141 N. O. graae, Frost 250. NB. vin Aftenen ved 9 Gles et hastig og haard Vindstød, varede ikkun 2. Minuter 15 N. O. graae Veir, Blæst, hæftig Frost 250. 16 N. O. graae Veir, stærk Frost, 240. 17 N. O. megen Snøe, Frost. 18 N. O. ligeledes. Eft. Iisslag, Frøst 180, 19 N. O. klar Frost 260. Aft, stille N. V. 20 N. O. groge tyk Luft, 169. 21 S. O. graae Taage, stille, 143. 22 S. O. graae Veir med Tøe, Alt. S. V. 23 S. V. Svelskin, mildt, behagelig. 24 S. V. graae Veir, Tøe, lidet Regn. 25 S. V. stærk Regn, Blæst, Tøe 26 S. V. Soelskin, meget behagelig Tøe 27 S. V. graae Veir, Regn. 28 S. V. Regn, mildt, graae Veir. 29 S. D. Søelskin, meget mild, angenem 70. 30 S. V. Soelskin, Varme, Regn, 31 S. S. V. V. N. V. ustadig med Regn og Soelskine, Anmærkninger. 1) Vi spaaede i Fior om et meget skarp Foraar, østlige og kolde Vinde, som længe, ja ventelig til St. Hansdag vilde vedvare. Vor Spaadom blev, desværre sandt; Følgerne deraf vil længe føles, og Erindring om Foraaret 1771 skal ikke glemmes i vor Tid. Foraaret var saa overordentlig kold og skarp, at vi brugte Slæder, i Paasken; vi havde Frost og Jis midt i Maji Maaned Al. Foraarets Arbeide med Ploven og Sæden blev hindret over den rette Tid. Ertesæden blev lagt saa silde, at Høsten vidnede ved usædvanlig Misvext om den Uorden i Jordens Dyrkelse. 2) Sømmeren formindskede noget lidet Luftens Kulde, nogle faa varme Dage havde vi sidst i Majo og sidst i Junio. Den høyeste Grad af Varme var den 26 Jun, da det Fahrenheilske Thermommetrum stod paa 328. 3) En halv Snees Gange havde vi Torden, og hørte den tiere langt borte, men altid var den geleide med kold Regn og Blæst, de næst efterfølgende Dage vare altid meget kolde og uroelige. 4) Høsten kom silde, varede længe, var meget besværlig, formedelst indfaldende uroelige og vaade Dage. Jndavlingen var maadelig baade i Straaet og Skieppen. 5) Vinter=Pløiningen var ogsaa vanskelig og slet for ovenmeldte Aarsager. 6) Vinteren selv var af det blandede Slags; dog meget mere vaad end tør. Frost og Tøeveir afvexlende Den første Frost og Snee havde vi den 30 Nov., men hørte op efter faa Dage. Siden blev den omvexlende, og ikke bestandig førend den 18 Febr., da den varede ved med østlige Vinde til den 20 Mart. og var skarpest den 13 og 14 Mart. da Thermom viste 250, som har 6 Grader ringere end høyeste Frost i Fiør7) Af meget pludselige og hæftige Forandringer, havde vi ingen saa mærkelige, som den 5 Oct, som sees af Observationerne. Jtem Forandringen paa Therm imellem den 25 og 26 Febr. da Therm. paa faa Timer faldt 7 Grader fra stærk Frost til hastig og stærk Tøe 8) Dersom fælleds Skibbend er sød, da har vi ligedanne Efterretninger fra andre Lande. Vi ville allene berøre, hvad Adresse Aviserne melder i No. 23 h. at fra Wittenberg, hvor en af deres Lærde aarlig anmærker oeconomiske og meteorol. Jagttagelser. Han siger, at det hele Aar har været et kiølende Aar, og klager over stor Misvext. Hos os ligesaa. Af alle Vinde, siger han, har Vestenvind meest hersket; hos os har dog Østen Vindene med Kulde haft Overvægt; thi Vindenes Løb i det forrige Aar fra April til April har været saaledes: Vestlige Vinde i 173 Dage, østlige i 192 Dage De res Bøyelse til Sønden og Norden saaledes: Sydlige 190, Nordlige 175 Dage. Han siger: at de tørre Dage har været 193, og Varme 172. Vi har havt 212, tørre Dage, men faa deriblant har været varme; thi de mange østlige Vinde, som ret har været tørre, har ført megen Kulde med sig. 9) Nu vil man rimelig spørge, hvad vi for tilstundne Tid tør vove os til at spaae, Gud raader for alting, Men rimelig og efter vor Ager Academies Regler, spaaer vi os et meget got Aar. Vinter=Sæden har af Frosten, ingen Skade taget, men vel ved Menneskenes Forsømmelse, eller maaskee Dovenskab, i det at de ikke har holdt Vandet fra Agrene ved tilstrækkelig Graven og GrøftenSarænderligt, at de ikke engang ved Skade bliver kloge, Det tilkommende Veirligt angaaende; da giver Luftens antagne Mildhed og Vindenes Træk til Sydkanten os det beste Haab. April vil maaskee blive for det mindste tør, men ikke kold. Maji vil give os mild Regn, som maaskee i Junio vil blive overflødig og giøre Høe=Høsten, vanskelig. 10) Endeel Torden vil vist indløbe, men af det frugthare Slags, da dets Træk, saavidt vi af den første Torden kunde uddrage vore Slutninger, vil blive fra Syd til Vesteen; ligesom det i Fior fast altid trækkede sig fra yd til Østen, og derover bragte en stærk Kulde med De skræksomme Gemytter maae over denne Spaadom ikke forfærdes. Et frugthar og behagelig Veir er slutter en kort Angst. Desuden kan de være forvissede, at aldrig noget Tordenslag, som de hører, skal ramme dem, og hvad Øret ei kan høre, bør Sindet ikke røre. 11) Som nu alle vore meteorologiske Forvarsler, spaaer om Guds Velsignelse og et got Aar, saa ville vi ønske derved at kunde opmuntre den trængende Almue til et got Haab, og vedkommende store Landmænd, baade private og publiqve, til en forsigtig, mild og billig Huusholdning; da det vist, inden vi naaer til det Overflødigheds Horn, der vises os, vil tielde, ja gielde haardt at frelse Almuen baade fra moralske og physiske Sygdomme, som efter alle Aspecter vil indfalde; thi i denne Post seer vore Spaadoms Tegn meget frygtelige ud. Anmerkningerne ere giørte i Lolland, og ønskede Selskabet, saavelsom Selskabets Correspondent, at andre flittige og betænksomme Jagttagere fra andre Provincer, ville enten i Adresse=Aviserne, eller igiennem Selskabet. komme dem til Hielp med deres Anmerkninger, at man ved Sammenlignelse kunde sætte Ager Academiets antagne Regler i høyere Lys, til almindelig Udbredeise og Nytte.