JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-11-03
Ved Proclama, der vil blive læst inden vedkommende Over= og Under B reener, ere Arvingerne efter afgangne Huusmand Søren Johansen, og Hustrue Johanne Hansdatter i Herfølge Bye, under Walløe Stift, i Præside Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret, og ligeledes ere Boets Credi= og Debitorer indkaldte med 12 Ugers Varsel, de første for at fremkomme med og legitimere deres Fordringer paa Boet, og de sidste for at indbetale hvad de maatte være skyldige; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Bemærkning : at fornævnte Søren Johansens Arvinger skal opholde sig i Jylland, uden at deres Navn eller Opholdsteder nærmere vides. Billesborg pr. Kiøge, den 19de October 1831. Petersen.
Berlingske Tidende, 1831-11-03
Ved Proclama, af 24de d. M., som er læst herved Underretten og vi- blive læst ved den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Enke Madame ElisabetiBoeck og forhen afdøde Mand, Reservechirurg Peter Christopher Boock, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Bogense Byefogedcontoir, den 26de October 1831. Baadsgaard.
Berlingske Tidende, 1831-11-03
Ved Proclama, som i Dag er læst i vedkommende Underret og som vi2 blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som haver noget Krav i Boet efter afdøde Ane Christine Møller, fød Hansen, Smed Peter Møllers Hustrue i Lyngbye, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amtstue, den 26de October 1831. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1831-11-03
ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst ved B vedkommende Over= og Underret, ere Alle og Enhver, som maane have Noget at fordre i afgangne Enkefrue Susanne Elisaberd Ammittbøll, fød Tafteberg, og forhen afdøde Mand, Canceutrasessor Hans Peter Ammittbøl til Søegaard paa Holmeland, deres Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter saadant deres paa Boet havende Krav at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Herredscontoiret i Ringkiøbing, den 25de October 1831. John Finsen.
Berlingske Tidende, 1831-11-03
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over, og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Jacob Steens heri Staden afdøde Hustrue Marie, fød De var tie, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skineret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Fridericia Skifteret, den 27de October 1831. Rabbek. J. C. Dræbye, Arvingerne efter afdøde Districtsgjordemoder Johanne Petersen i Aar Al bye, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Ars og Skippinge Herrederscontoir i Kallundborg, den 30te October 1831, Gude. de, som maatte have nogen Fordring paa den paa Høybyegaard afdøde Meierske Grethe Linds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. - Endvidere indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Skiftet. Fuglse Herrede-Contoir i Rødbye, den 29de October 1831. Jbsen.
Berlingske Tidende, 1831-11-03
Freditorerne i Stervboet efter afgangne Gaardmand Rasmus Larsen, A. Torrig, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committeret Skifteforvalter. Baroniet Juellinge, den 27de October 1831. Rostrup.
Berlingske Tidende, 1831-11-03
Ja Pastor Clausen i Ulkebølle er afgaaet ved Døden den 22de September d. A., og hans Efterladenskab er bleven tagen under Rettens Behandling: saa opfordres herved alle hans Creditorer, Debitor og Pantinhavere, under lovmæssig Varsel, til at angive deres Fordringer og deres Gield til Massen inden 12 Uger efter dette Proclams sidste Publication hos Skifteforvalteren Provst Burchardi i Keninge. Creditorerne maatte fremlægge de originale Documenter, hvorpaa deres Fordringer berve, og efter lade deraf sidemerede Afskrifter ved Protocollen. De Fraværende maatte beskikke de fornødne Fuldmægtige ad acta Kettinge, den 26de Octbr. 1831. Burchardi.
Berlingske Tidende, 1831-11-03
Ved Proclama, som læses inden Odense Byetingsret og ved den Kongelige B. Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, er indfoldet med 12 Ugers Varsel, ifølge Placaten af 2den Juni 1819, Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Fælledsboet efter Johanne Mathia, Skrædermester Mads Jensens Huurne heraf Staden, til inden ovennævnte Tids Forløb at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. - Dette bekiendtgiøres endvidere i den danske Statetidende og Byens Stiftsaviser 3de Gange efter hinanden til Efterretning og Jagttagelse for alle Vedkommende. Odense Raadstue, den 20de October 1831. Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1831-11-03
Enhver som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter Fæstegaardmand Jens Pedersen Jessen af Budsemarke Bye, under KlintholsGods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Kiintholm paa Møen, den 26de Octbr. 1831. Howitz. I heri Staden afgangne Dagleier Mads Pedersen Ammittbøll, ind Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den kaldes herved, i Medhold af Placat 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav Fridericia Skifteret, den 27de Octbr. 1831. Rabbek. J. C. Dræbye. Halle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter VaAl ver Abraham Marains heri Staden afdøde Hustrue Susanne født Dypont, inkaldes herved, overeensstemmende med Placat 26de Octbi1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret, den 27de Octbr. 1831. Rabbek. I. C. Dræbye.
Berlingske Tidende, 1831-11-03
Ved Proclama af 3die forrige Maaned, som vil blive læst inden vedkom 2 mende Over= og Underretter, ere Creditorerne i afgangne Garme, Christian Thomsen og forhen afgangne Hustrue, Elisabeth Thom paa Jnelsberg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede com sen, fød Kuhn, der begge i mange Aar have tient og opholdt dem her mitterede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, være i Udlandene, med lovlig Varsel indkaldte til at anmelde dem, og frem Jligemaade er ved samme Proclama de Afdødes Arvinger, hvoraf en skal maatte finde fornødent under Boets Behandling; hvilket herved bekiendtgiøres komme med Beviis for deres Arveret, samt forøvrigt iagttage, hvad de Juelsberg, den 21de October 1831. Müller. Been, ere Creditorerne i afdøde Gaardmand Peder Pedersen Schou ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved Over= og Underret og efterlevende Hustrues fælleds Boe i Rugsted Bye, Odsted Sogn, Jerieviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket her Herred, Weile Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beved bekiendtgiøres. Herredscontoiret i Colding, den 25de October 1831. Oxenbøll. efter den heri Staden afdøde Vævermester Andreas Abitz, indkaldte med 2 ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboe Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjenderes Krav ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Fridericia Skifteret, den 27de October 1831. Kabbet. J. C. Dræbye.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
J Følge med nogle gjenstridige Conscriberede drager denne Skare igjennem Landet fra Gaard til Gaard. Nogle blive tre Dage, andre en Uge ved Banden, der tiltager og aftager, som det kan falde sig. Man kommer og gaaer; har man Lyst, saa vender man om; kjeder man sig, saa gaaer man hjem. Man abonneres i Lahoussayes Bande, ligesom i Theatret; man kommer eller bliver borte, alt eftersom det Stykke, der gives, behager eller ikke.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Mod Chouaneriet gives der, navnlig i Nedre=Bretagne, intet andet Middel, end Udbredelsen af en bedre Opdragelse. Saalænge Bonden her med sit gæliske Sprog udelukkes fra det øvrige Frankrige ved den fendale Ring, som den adelige Jorddrot og Klærken ikke lade ham overskride, er det umueligt, at give Almuesmandens Tænkemaade nogensomhelst Retning, thi man veed ikke, hvad han tænker. J en Commune, beboet af to tusinde Indivituer, maatte man i tre Maaneder søge efter en Mand, der havde de lovbestemte Egenskaber til at være Sogneforstander. Af dette Antal Mennesker kunde blot ni tale Fransk og fem skrive I Nedre=Bretagne ophører Frankrige. Med Undtagelse af Bye erne, fordrer hele Landet et Slags Colonialregjering. Man maa gjøre Nedre=Bretagnerne til Franskmænd, før man kan forlange, af dem, at de skulle bifalde Love, som de ikke forstaae."
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Deyen af Algier, som ny har forladt os, syntes at haabe, at man vilde finde det umueligt, at beholde Algier uden umiddelbar Administration, og derfor give ham Regjeringen tilbage under fransk Overherredømme. Sandt nok er det, at Colonien, i sin nærværende Tilstand, er en stor Byrde for Frankrige ; den koster hver Maaned een Million Fr., og der er ingen Udsigt til, at Tilstanden snart skal vorde bedre. Man høster nu Frugterne af de Generalers uhensigtsmæssige Færd, som allerførst sendtes did og af den Politik, som man siden har fulgt; Colonien er i uopbørlig Krig med Beduinerne, der gjøre Egnen saa usikker, at Ingen vover, erne og ubevæbnet, at forlade Byen; dennes Besætning og de arabiske Streispartier vedligeholde en uafbrudt lille Krig, der forhindrer Omegnens Cultur, og gjør det umueligt for Colonien, at stole paa dens egne Hjelpemidler, saa at den nødes til at faae sin Subsistents fra Frankrige, uagtet den kunde og skulde være det sydlige Frankriges Kornkammer.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Udgivelsen af Humboldt og Bonplands store Værk om Sydamerika, som den Førstes Reise til Siberien, til den chinesiske Grændse og det caspiske Hav hidtil afbrød, fortsættes nu med fornyet Jver af denne berømte Reisende, der for nærværende Tid opholder sig i Paris. Han er nerop i Begreb med at slutte den tredie Deel af sin Relation historique du voyage aun regions quinoxiales du nouveau continent; dertil skal et Atlas føies, som indeholder et geognostisk Kaart over Cordilleras, og Andes=Bjergene fra Cap Horn indtil Panamas Jsthmus. Altsaa bliver derefter ikkun Udgivelsen af eet eneste Bind tilbage, der skal indeholde Reisen over Chimborasso og Vulkanerne paa Qvi tos Plateau tilligemed nogle bemærkninger og Zoologie og sammenlignende Annatomie. Saaledes nærmer sig dette pragtfulde Værk sin Fuldendelse; det ypperste Mindemærke, som et stort Genie har helliget til Naturvidenskaben. Omfattende et Continents Naturhistorie, Geologie, Geographie, Astronomie og historiske Monumenter, til hvis Undersøgelse hiin utrættelige Lærde, har opoffret sit hele Liv, vil dette Værk i den fuldstændige store Udgave bestaae af otte og tyve Bind, nemlig elleve i Quarto og sytten i Folio, hvortil føjes over tretten hundrede Kaarter og Afbildninger af Planter, Dyr, historiske Monumenter o. s. v.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
London, den 25de October. Vi have erholdt Breve fra Newyork, der gaae indtil den 2den October. De omtale den heftige Bevægelse, hvori Frygt for Cholera sætter hele Byen, og berette tillige et alvorligt Oprør i Providence, Rhode-Island, som hidrørte fra et Klammerie mellem de Hvide og de Sorte. Første Gang i Ny-Englands Historie blev Gouverneuren nødt til at befale Militæret, at skyde paa den halstarrige Pøbelhob, som var tilbøielig til at udrydde de Sorte, ved denne Leilighed bleve endeel Borgere dræbte og end flere saarede. Man frygtede, at en Sammensværgelse, med vidtudstrakte Forgreninger, existerede blandt de Sorte i de foreenede Stater.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Hine Aviser medbringe Efterretninger fra Buenos=Ayres indtil den 9de Juli. De omtale ogsaa Rygtet, at Dictatoren i Paraguay, Dr. Francia, er død, dog uden at kunne hiemle det. Baade i Buenos=Ayres og i Montevideo havde Kulden i Sommer været aldeles usædvanlig. Paa Bredden af Floderne fandtes Jis af halvanden Tommes Tykkelse, som man samlede, og bragte ind til Byen som en Sjeldenhed.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Uagtet Biskoppen af London ikke havde stemt imod Billen, men blot undladt, at stemme for den, saae han sig nødt til at opgive sit Forsæt, i Forgaars at holde en Prædiken i St. Anna Kirke, fordi alle dette Sogns Indbyggere havde truet med, at ville staae op og gaae deres Vei, saasnart han betraadte Prædikestolen. Dette tilkjendegaves ham offentligt i Aviserne, og for at svare sig selv for en saadan Ydmygelse og Kirken for et Stan dal, holdt han det for bedst at blive hjemme. Man ønsker ivrigt, at Bisperne vorde udelukkede af Overhuset, og indskrænket til deres respective Dioeceser, for der, uden at indblande sig i Politiken, at beskjeftige sig med deres Undergivnes aandelige Vel Lord Wharneliste, hvis Promanry Regimet ikke længere vil tjene under ham, fordi han stemte mod Reformen, har svaret, at han desuagtet ikke vil resignere. Han vedbliver altsaa, at være Oberst, men har Jngen at commandere uden hans egen Rideknægt. Paa denne Maade have vi Sjælebyrder uden Hjorder, Oberster uden Officerer og Regimentschefer uden Soldater, Lord Sandon, en Søn af Grev Harrowby, en Anti=Reformer, valgtes i Liverpool med 1519 Stemmer imod 576, og blev, da han paraderede igjennem Byen, næsten stenet. Hertuginden af Kent og hendes Datter, Prindsesse Victoria, ere komne tilbage fra Kysten til Claremont, Kong Leopolds Landsted, og gjorde den 21de d. M. Deres Majestæter deres Opvartning. Claremont vedligeholdes af den aarlige Pension af 50,000 Pund Sterling, som Leopold efter Navnet har opgivet, men i Gjerningen vedbliver at hæve, saa at Resten bliver en negativ Størrelse, saa meget mere, som Hertuginden oppebærer 10,000 Pund om Aaret til Prindsessens Opdragelse.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
De sidste Valg i Dublin, Dorsetshire, Pembroke og Liverpool anføres som overtydende Beviser paa det aftagende Reformaserie. Men paa alle disse Stæder var det Reformernes egen Skyld, at deres Candidater ikke seirede. Man troer, at vælgernes Qvalification i den nye Bill skal forhøies fra ti til femten Pund Sterling, og det er vist, at Vedkommende have faaet befaling til at taxere Leieafgifterne og Skatterne, samt Folkemængden i Borgflækkerne og Valgstæderne, hvoraf man slutter, at Listerne A. og B. skulle undergaae en Forandring.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Erkebispen af Canterbury og Grev Harrowby bestræbe sig for at anbefale de Londonske Kjøbmænd og Banqviers en modereret Reform. Tre og tredive Lord=Lieutenanter stemte imod Reformbillen; disse bestyre ikke mindre end syv og tredive af de ni og fyrretyve Shirer, hvoraf England bestaaer, og de udnævne følgelig alle Magistratspersoner blandt deres eget Partie. I hines Tak vare Hertugerne af Beausort (der bestyrer tre Shirer) Buckingham, Leeds, Newcastle, Rutland og Wellington (som har to Shirer). Tolv Lord=Lieutenanter stemte for Billen. Admiral Codringtons Flaade kom i Gaar fra Cork og Plymouth, til Portsmouth.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Kongen af Holland forlanger, efter Forlydende, Garantie for Belgiens Andeel af Gjelden og truer med et umiddelbart Angreb. Fra Puerto Cabello skrives under 16de August, at GeneralParz for fjorten Dage siden vendte tilbage til Valencia, efterat have undertrykt Jnsurrectionen i de østlige Provindser. Han beskjeftiger sig nu med, at ophielpe Jndustrien og har afskaffet at militair Pragt. Ved hans Tilbagekomst sagde han til fine Officerer: "Gaaer nu hjem til Eders Plantager og arbeider. Et have hverken Plantager, eller Leilighed til at arbeide", svarede Nogle. "Jeg skal forskaffe Eder dem, svarede han og holdt Ord. J Puerto Cabello var han ganske simpelt klædt og uden militære Omgivelser. "Folket, sagde han, er kjed af Uroelighederne, og Factionerne have Intet vundet derved. "Rolighed, Fred og Jndustrie, skulle gjøre os lykkelige." Armeen er opløste Officererne og Soldaterne vende tilbage til deres Hjemstavn. OConnell blev, ved hans Ankomst til Jrland, i Dublin modtagen med meget Jubel. - Nyelig var Tvistighed i Cabinettet og Jrlands Administration. For at forsyne Hr. Conne- og igjennem ham det Jiske Folk, vilde Grev Grev opoffre Hr. Stanley og fjerne ham fra Cabinettet. Men han vægrede sig og den Første maatte give efter.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Odessa, den 11te October. Søestaden Odessas Douanecomptoir erindrer Kjøbmandsstanden om, at fra 1ste Januar 1832 skal Mandskabet, ifølge den af Hs. Majestæt Keiseren autoriserede Reglement, paa ethvenRussisk Fartøi indtil Udgangen af 1840 bestaae af en fjerde Deel, i de derpaa følgende ti Aar af Halvdelen og fra 185, af tre fjerde Dele, Russiske Matroser. Capitainerne og Styk mændene kunne indtil 1840 være Russer eller Fremmede, men fra dette Aars Begyndelse skal Capitainen være en Russer.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Stokholm, den 21de Octbr. Studenterne i Upsala have holdt en Sørgefest for Polakkerne. hvilken Professorer og Landshøvdingen bivaanede.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Om vor Konges Reise til Norge tales nu aldeles ikke meer; Lægerne have fraraadt ham den paa denne Tid af Aaret.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
En af vore heldigste Digtere, Stjernstolpe, Expeditionssecretair ved Krigsministeriet, er nyelig død.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Siden dette Aars Begyndelse ere fra Stokholm 15882. Skippund og fra Gothenborg 102,659 Skpd. Stangjern udførte.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Efterretninger af blandet Jndhold.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Cholera J Cairo døe hver Dag Syv Hundrede Mennesker af Cholera, og man frygter, at denne Sygdom fra Alexandrien vil udbrede sig paa hele Kysten af Middelhavet. Cordonens Ophævelse i Østerrige og i Preussen har havt til Følge, at den franske Cordon er bleven forstærket, og at de strængeste Forholdsregler ere blevne tagne, uagtet Enhver er overbeviist om at dette er forgiæves. Jmidlertid haaber man, at Cholera, om den skulde komme til Frankrige, der, formedelst Folkets Maadeholdenhed, vil antage en mild Charakteer.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Paris, den 25de October. Dhrr. Bonaventura Niemojowski og Theodor Morawski, med adskillige andre heeltemodige Polakker, ere ankomne hertil. Den bekjendte Polske Heltinde, Grevinde Cecilia Plater ventes ligeledes til Frankrige.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Den Franske Regjering har befalet dens Consuler i Tydsklands Hoved stæder at yde de Polske Flygtninge al muelig Bistand. Tillige byder den alle Proscriberede af denne Nation Velkommen paa Fransk Territorium. Man troer, at den fra forskjellige Siden i de Deputeredes Kammer indkomne Begjæring om at oprette en Polsk Legion i Frankrige, vorder optagen med bifald af Regieringen.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Messager indeholder den, som vi haabe ugrundede, Efterretning, som er meldt til vor Regjering ved Telegraphen i Toulon, at Grækenlands Præsident, Grev Capodistrias, er snigmyldet i Nauplion.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
London, den 29de October. I Gaar meldtes fra Deal: "J Morges kom Linieskibene Revenge, Talevera og Wellesley hertil fra Portsmouth, tilligemed Kutterbriggen Recrut, for at forene sig med den Eskadre, der allerede i Gaar ankrede her og ufortøvet seiler til Schelden under Contre=Admiral Warrens Commando.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
J Morges kom Dampskibet Balavier hertil fra Rotterdam med den gjentagne Efterretning, at Prindsen af Oranien ved en Parolbefaling har kundgjort Vaabenstilstandens Ophævelse med Tilføjende, at Begyndelsen til Angreb denne Gang ikke vilde finde Sted fra Hollands Side - Efter Forlydende vilde Kongen ikke give noget endeligt Svar, før han har faaet Depescher fra England og Svar paa dem, der kom hertil i Løverdags, som især angik Belgiernes fri Skibsfart gjennem det Limborgske til Rhinen; han skal egenhændigen have skrevet til vor Konge derom. Den 28de Octbr. om Morgenen. Man var ganske ubekymret for, at det skulde være den Hollandske Regjerings Mening, eller nogensinde havde været det, at forkaste Tractaten. Antverpen, den 27de October.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
J Morges havde Journal d'Anvers en Bulletin af følgende Jndhold: "En Depesche fra Sir R. Adair, Hs. Storbritanniske Majestæts Gesandt, som i Nat Kl. 12 1/2 kom til det Engelske Consulat, melder, at en engelsk Eskadre er under Seil, bestemt til Hollands Kyster, for at afværge et nyt Udbrud af Fjendtlighederne fra Hollands Side. Den samme Gesandt erklærede, at enhver Fjendtlighed fra den Belgiske Regjerings Side ligeledes skulde ansees som en fjendtlig Handling mod de fem store Magter, hvis Gesandter danne Conferentsen. Den Engelske Consul underrettede i Morges Kl. 1 1/2 Antverpens Magistrat herom. Den Engelske Flaade skal være i Sigte paa Schelden.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Brussel, den 27de October. Den bekjendte polske Patriot, Prof. Joachim Lelewel er, med stor Snildhed, paa en Flugt, undgaaet Russernes Opmærksomhed, og gjennem det Preussiske Territorium kommen til Belgien. I Gaar var han i Lüttich og i Dag ventes han hertil, Med ham komme Kassimirsk, Redacteuren af Nowa Polska; og to andre navnkundige Polakker. Protocollerne om de Belgiske Anliggender følge ligesaa hurtigen paa hverandre, som Lægens Recepter ved Sygeleiet. Nys ankom den To og Halviredsindstyvende Protokol fra Conferentsen, i London. Det synes, at Kongen af Holland har yttret Tilbøielighed til at nægte sit Samtykke til de 24de Artikler, og at Conferentsen har opfordret England til at sende en Flaade til den Hollandske Kyst. Denne Opfordring har England antaget. Den hemmelige Committee vedbliver med Discussionen angaaende de 24ve Artikler. Denne "hemmelige Committees" De hatter kundgjøres regelmæssigt i Aviserne.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Hamborg, den 1ste November. Jndtil i Dag Middag Kl. 1 ere i Alt 610 Personer angrebne af Cholera; deraf ere 142 helbreddede, 326 døde og 141 endnu under Lægebehandling.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Udenlandske Efterretninger. Altona, den 31te Octbr. - Siden i Gaar er her et helbredet Choleratilfælde anmeldt; derimod ingen Sygdoms= eller Dødstilfælde. Af de tyve angrebne Jndividuer ere altsaa, da nu fire ere helbredede og elleve døde, endnu fem under Behandling, og deraf tre i Hospitalet.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
J Ostorff angrebes i Gaar een af Jndvaanerne af Cholera og døde i Nat. I Gaar angrebes i Ottmarschen en Haarig Kone, fra Hamborgerbjerg, af Cholera og døde strax derpaa.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Kjøbenhavn, den 4de November. Efter det nys udkomne Lections-Catalog holdes ved vort Universitet, i dette Vintersemmester, Forelæsninger i det theologiske Facultet: af to Professores ord. og een extraord., samt af een Privatdocent. (Det tredie ord. Professorat er ledigt.) - I det juridiske Facultet: af tre Professores ord. og een extraord. -J det medicinske Facultet: af tre Professores ord., een extraord. og een Privatdocent. - I det efter gammel Viis saakaldte philosophiske Faculiet: af otte Professores ord, tretten Prof. extraord. og to Lectores. - Hr. Etatsraad Prof. Schumacher, R. af D. og Dbrand., er fraværende i Kongelige Ærinde. - Universitets Senior er, efter sal. Prof. Theol. prim. Dr. C. F. Hornemanns Død, Hr. Conferentsraad Prof. Juris primarius, Dr. J. F. W. Schlegel, Com. af D. a.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Brevposten fra Hamborg ankom i Morges Kl. 10.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Ved Tallotteriets 1174 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 10. 74. 70. 73. 6. a VEfrisen.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Udmærket fiin og billig Chocolade anbefales.
Berlingske Tidende, 1831-11-04
Kryder=Chocolade 36, 40, 44, 48 a 56 sk. Pd., fiin Vanille dito 4 a 5 Mk., fineste dito, indpakket i Æsker, 6, 7 a 8 Mk., Bryst Chocolade med Candis og islandsk Moos 5 Mk., Sundheds-Chocolade 5 a 6 Mk., i Partier af 8 Pd. og derover gives 10 pCt. Rabat. Smaa Kager med paatrykt Stempel og Priis 1, 2 a 4 s. Stkt., paa disse gives til Handlende 50 pCt.