Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-01-30
Politiforbud. I Anledning af den bekjendte Sag om Høiesteretsassessorernes Erklæring ang. forbiseilende Skibes Arrestabilitet, har der været optaget Politiforhører over endeel Embedsmænd i det danske Cancelli og Høiesteret, for at faae opdaget, hvo der ved et Brud paa sin Embedspligt havde meddeelt til Fædrelandet en Høiesteretsassessors Votum. Ogsaa nævnte Blads Udgivere, dHrr. Gjødwad og Ploug, have været opkaldte i Criminal- og Politiretten, for at afhøres om, hvo der havde meddeelt dem hiin Hemmelighed; men de nægtede at give noget Svar, idet de, støttende sig paa tidligere Høiesteretsdomme, ikke meente at være forpligtede til at opgive Kilderne til deres Efterret(Fædrel.) ninger. Hidtil have Dampskibene manglet et Apparat, som uafbrudt kunde forsyne Dampkjedelen med Vand, og et saadant har været anseet for en af de vanskeligste Opgaver, som endnu er at løse i den practiske Technik. Kunde man finde et saadant, vilde al Fare for Explosion være forsvunden; thi sikkert ere de Fleste, om ikke alle Explosioner foranledigede ved, at Vandets Høide i Kjedlerne har været saa lav, at det ikke har bedækket Jndgangene eller de Dele af Kjedlerne, som ere udsatte for Jldens Paavirkning; disse Deele blive nemlig derved saameget ophedede, at der, naar Vandet ved en tilfældig Bevægelse hæver sig over samme, pludseligt danner sig en saa stor Dampmængde, at Explosion maa paafølge. Det er nu lykkedes Jernstøber Lunde her i Staden, at løse denne Opgave. Han har nemlig construeret et Apparat, der fornemmelig bestaaer i en bevægelig Beholder, som forbindes saaledes med Kjedelen, at den afvexlende communicerer med denne og det Reservoir, hvorfra Forsyningsvandet erholdes. Opfinderen har erholdt Patent paa sin Opfindelse, saavel her i Landet som i England og andre Lande, og Apparatet vil snart blive offentligt foreviist. (Aftenbl.) Af Bladet "Morgenposten": "Det er hele Bondestandens Ønske, at vor allernaadigste Konge vilde tilbagekalde det uheldige Cancellicirculaire, da vi næsten ikke kunne røre os, uden at træde det for nær. Cancelliet kan dog vel ikke troe, at hvert Sogn kan have sin egen Handel, og at Bonden ikke er nødsaget til at reise udenfor Sognet? Cancelliet troer vel ei heller, at Bonden ikke behøver mere Oplysning, end han kan faae hjemme hos sig selv, Maa det ikke forundre Bondestanden, at naar der bliver talt om Eiendomsretter og Herlighedsretter, saa tilhøre de allesammen Godseierne, og der bliver ikke talt om, at nogen af dem tilhører Bonden? Der menes, at vi leve i et christeligt Land, at vi skulle leve som Christne og dø som Christne; men dog høre vi, at en Godseier ønsker sine Bønder til Helvede, som da, efter hans Mening, maa være godt nok til Bønder. Det er maaskee ogsaa en af hans Herligheds=Retter, at kunne frit sige til Bonden, hvad han vil. Naar Kongen imidlertid vil tilbagekalde Circulairet, saa finder alt det Øvrige sig nok efterhaanden. Da kunne vi igjen drive vor Handel og søge vor Oplysning, hvor vi ville, da kunne vi igjen prøve baade Godseiernes og vore Eiendomsretter og Herlighedsretter, og da kunne vi igjen tale med andre Godsers Bønder, for at høre, om de ogsaa skulle til Helvede. Jeg er overbeviist om, at Hs. Majestæt vilde stige et godt Trin høiere i Bondestandens Hjerte, naar han allernaadigst vilde opfylde dette Ønske. - Ære være Kongen og Fred i Cancelliet, thi det er en Velbehagelighed for Bondestanden. - Kirke=Eskildstrup, den 18de Decbr. 1845. Arild Jørgensen, Fæstegaardm."