JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
- Cand. pharm. Bjørn er pludselig død her. - Postmesteren i Slagelse, Lundager, er død. Denne Tjeneste anslaaes til circa 1000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Etatsraad, Professor og Dr. philos. Niels Jversen Schow døde i Onsdags paa Frederiks Hospital. Han var fød den 16de Juni 1755, i Khvn. Dem. fra Aarhuus Skole 1775, tog Magistergraden 1779. Reiste derpaa Udenlands og forblev i 3 Aar ved Universitetet i Göttingen. Efter at have seet sig om i Jtalien og i nogen Tid været Bibliothekar hos FyrstCzartorisky i Wien, kom han tilbage til Khvn. 1792, og blev i samme Aar Professor Philologi og Directeur, for H. K. H. Prinds Christian Frederiks Opdragelse. Han besad stor Lærdom, men har dog ikke leveret noget betydeligt Arbeide. Et græsk Lexicon, som han i flere Aar arbeidede paa, findes efter ham i Manu skrift. Han var nu i Naade entlediget fra sine Embeder, og tilbragte sin høie Alderdom i stille Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Den tilforn her i Bladet ommeldte Elephant, som tilhører Hr. Fouraux, og nu angives for at være en Slægtning af den fra sine Kunst=Præstationer paa Londons og Paris's Theatre saa vidtberømte siamesiske Elephant, er nu dagligen, fra Kl. 10, om Formiddagen til Kl. 4 om Eftermiddagen, at see i et dertil indrettet Lokale i store Kongensgade No. 39. Den skal være særdeles tam og afrettet til forskjellige for en Elephant ualmindelige Kunster, som f. Ex. at lægge sig, gaae paa Knæerne &c., ligesom den ogsaa med Snabelen udfører flere Kunststykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Mag. J. C. Lindborg anmelder nu, at det første Hefte af hans Maanedsskrift for Christendom og Hinorie vil udkomme i denne Maaned, indeholdende blandt andre Artikler: "Oplysninger til Prof. Clausens fortvivlede Forsøg paa at redde hans (sin, falske Lærdom. - Det er tilvisse beklageligt, at Literaturen endnu bestandig skal oversvømmes af Fanatikernes væmmelige Skriverier, at hjerteløs Forkjættrelse skal udspye sin Fraade mod en af Universitetets ypperste Lærere, og at Fornuftens og Sandhedens arrige Fjender, med deres tomme og hule Bogstavvæsen, endnu fremdeles vedblive med deres hadske Anfald paa den redelige, videnskabelige Stræben. Det er imidlertid en heldig Omstændighed, at Alt hvad Mag. Lindberg skriver som Theolog og Polemiker, efter Prof. Fogtmanns Bemærkning, har noget Haardt, Raat og Modbydeligt, som maa støde og mishage alle retsindige Læsere, ligesom ogsaa de Prøver han tidligere har leveret i den Kamp, hvori han er opstaaet, som en af de meest forbittrede Stridere, ere mere end tilstrækkelige til at vise Usselheden i det fanatiske Uvæsen, som paa en saa skjændig Maade vover at angribe, Aandsfriheden. Der er vel mere end Sandsynlighed for, at dissenne, saakaldte Oplysninger ville blive af samme Beskaffenhed som Mag. Lindberg tidligere udgivne Smædeskrift: "r Prof. Clausen en ærlig Lærer o. s. v." vi kunne derfor henvise Læserne til Prof. Clausens aldeles tilfredsstillende Gjendrivelse (den theologiske Partieaand oplyst ved Exempler) af hiint slette og i høieste Maade lastværdige Product, som fremføres grove og ugrundede Beskyldninger i den groveste Tone og ikkun er beregnet paa at blænde eller vildlede de Ukyndige. See Maanedsskrift for Literatur VIII. Hefte, S. 172.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Sidste Confirmations=Søndag celebrerede en Familiefader paa Landet i Sjælland de sjeldne Huusfester, med trende Børn, at een Datter stod til Confirmation, en anden Datter holdt Bryllup, og den yngste Søn holdtes over Daaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Kieler Correspondenceblatte, der udgives af Advokat Olshausen, indeholdt nylig en meget interessant Afhandling om Toldvæsenet, hvori der vil bevises, at Regjeringen, ved betydelig Nedsættelse i Tolden netop vilde vinde en betydelig Forøgelse i Told Jndtraderne. Samme Blad fortæller ogsaa, at et ikke ringe Antal af de i Kiel studerende Theologer, som hylde rationale Anskuelser, have ifinde at indgive et Bønskrivt om en Modification i Præste=Eden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 22 October 1830. Hamb. 2 M. a vista 212. Species 212. 12 Rbmk. 11 ½ s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Copulerede i Hvilsager Kirke den 23de Octbr. Kjøbmand Rasmus Hansen Lermejer og Jfr. Kirstine Sophie Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus Grev Reventløw, Secondlieutn. og Kammer. T. Staffeldt, Secretair P. Graag, Mekanikus Justesen, Qvæghl. Dahm, Studenterne Lykke og Tram, Jfr. Guldberg, Bogholder Lind, H. Koppel, Styrmand Ache, Gaardmand S. Sørensen, Ungkarl Jens Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Grev Reventlow, Pastor Rafn med Kone, 2 Børn og 2 Tjenestefolk, Strømpehandler Fielrad, Silke= og Klædehandler Møller, Møller Plampeck, L. Swartz, Bønderne i N. Jacobsen, Joh. Jensen og Chr. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Bekiendtgjørelser. Efter Reqvisition af Aarhuus Stiftsøvrighed foretages Auction over det Stiftets offentlige Midler tilhørende Sted No. 687, beliggende i Gyden fra Vesterport til Møllestien: 1ste Gang Onsdagen den 3die Novbr.) 2den Torsdagen den 11te dito ) 1830. 3die dito den 18de dito hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Stedet, som er bestaaende af 6 Fag 2 Etage Muur og Bindingsværkshuus med en liden Gaardsplads. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 25de Octbr. 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Jfølge vedkommende Skifterets Begjæring bliver den afdøde Enkefrue Consistorialraadinde Storme Stervboe tilhørende Ødsted Kirke, der er matriculeret for 21 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn med tilhørende tiendeydende Hartkorn 185 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. 1 1/3 1/2 Alb. hvoraf Tienden udgjør 95 Tdr. Rug, stillet til en 5te offentlig Auction, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Fredagen den 5te November næste om Formiddagen Kl. 10. Hvilket til Lysthavendes og alle Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjøres, Herredscontoiret i Colding, den 17de October John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Da det, over Smidstrup Sogns Kirketiende, ved den over samme afholdte sidste Auction gjorte høieste Bud, ikke er bleven approberet, bliver bemeldte Tiende, efter Vedkommendes Begjæring, stillet til en ny Auction, der afholdes paa Raadstuen i Fredericia, Løverdagen den 6te November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet. Den er matrikuleret til 48 Tdr. Hartkorn, og har 328 Tdr. 1 1 1/2 Alb. tiendeydende Hartkorn, hvoraf svares i aarlig Tiende 38, Td. Rug, 122 Tdr. Byg og 125 1/2 Td. Havre. Conditionerne, hvoraf her anmærkes: at Kjøberen overtager de heri indestaaende Kongelige Penge, og den øvrige Kjøbesumma betales næstkommende 11te Decbr., 11te Juni og 11te Decbr. 1831, hver Termin med en Trediedeel, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos undertegnede Auctionsforvalter. Fredericia, den 19de October 1830. Boeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
At min velvedligeholdte og iboende Gaard paa denne Byes Frederiksgade, under No. 561, underhaanden er at faae tilkjøbs, og at Tiltrædelsen kan skee til Paaske Flyttetid 1831, undlader jeg ikke herved at offentliggjøre, med Tilføiende: at en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, og i Mangel af Salg, at den da bortleies, samt at man behager at henvende sig til min Svigersøn, Forligelsescommissair Rahbek, ter afslutter Handelen. Aarhuus, den 25de October 1850. Maren sal. Bærenz, fød Herskind. Leier til en 2 Etage Kakkelovn, anviser Adressekontoiret. Farverie paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Undertegnede der allernaadigst er bleven meddeelt Privilegium til at drive Farverie og Trykkerie heri Aarhuus, giver sig herved den Frihed at bekjendtgjøre at jeg fra idag af modtager alle Slags Uldne og Linnede Tøier til Farvning og Trykning, hvortil jeg forsikkrer de ærede Kunder, saavel Jnden som Udenbyes, der vil forunde mig deres Søgning, reel Behandling og promte Expedition. Aarhuus, den 25de October 1830. F. Ferdinand Neidhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
At jeg Undertegnede er flyttet fra Guldsmedgaden til Middelgaden No. 123 i Frøken Schultzs Sted, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Arbeidsgjæster saavel Inden, som Udenbyes, samt Enhver som vil forunde mig deres Arbeide. Min Bestræbelse skal stedse være at opfylde Enhvers Ønske. Aarhuus, N. H. Burcharth. den 26de Octbr. 1830. Skrædermester, Meel=Kalk, kan faaes hos C. F. W. Lawerk huusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Friske Citroner faaes hos C. F. W. Lemerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Wiener Taffel=Uhre, Lysekroner og Chrystal Lamper ere nylig arriverede hos Fr. Cl. Døcker. Percusions-Skydegeværer, saavel enkelte som og doubletter faaes til billige Priser, Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Hvor en stor og god 2 Etage Kakkelovn, med Rør og Dør er tilkjøbs for billig Priis, anviser, J. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Et godt Fortepiano, i fuld Mahogny Kasse, er tilkjøbs for 30 Specier. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-26
Nye friske Citroner faaes hos Lars P. Schmidt. Haand=Atlas til Brug for Lærde Borger og Almue=Skoler af Gliemann. Tredie forbedrede Oplag, gjennemseet af J. Reise, faaes heftet i stivt Omslag 11 for 20 Mk. i Aarhuus hos Boghandler J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
nes Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Søndagen den 17de Octbr. er anlagt Hofsorg for den afdøde regierende Hertug Frederik Ferdinand af Anhalt-Köthen, og for den afdøde Hertug Ludvig Henrich, Joseph af Bourbon=Conde, som bæres under eet, paa sædvanlig Maade i 10 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Fra den 9de til den 16de October ere i Kjøbenhavn 13 Par ægteviede; 29 Drenge og 27 Piger, tilsammen 56, fødte; 28 Voxne og 13 Børn, døde. Saaledes ere 15 flere fødte end døde. Af Brystsyge døde 7, at Krampe 6, af Vattersot 3, af Alderdom 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Af en med Kbhvns. Adresseavis omsendt Jndbydelse erfarer man med Fornøielse, at en Anstalt af samme veldædige Indretning som den i forrige Vinter i Hovedstaden, oprettede, til Trængendes Bespiisning, ogsaa for den kommende Vinter agtes bragt i Stand. J Vinter vil den blive aabnet inden Midten af Novbr. og forblive i Virksomhed indtil samme Tid i April, eller ialt i 5 Maaneder. Enhver, der yder et Bidrag af 5 Rbd., kan enten selv disponere over den derfor udstædende Billet, eller overlade til Bestyrelsen at disponere over Bidraget, i hvilket sidste Tilfælde samme Omhu som forrige Vinter vil blive anvendt for at Medborgeres godt dædige Bidrag kunne komme sande Trængende til Nytte." Jndbydelsen er udstædt af derr. Conferentsraad og Cancellideputeret Monrad, C. af D., Professor og Rd. Brorson, Justitsraad Schjern, Grosserer Nielsen, Major og Rd. Linde, Prof. og Rd. Nissen, Politichef og Cancellideputeret Kjerulf, Rd. og DM., Major Malling, Pastor Gad, Grosserer og Rd. Selmer og Capt. og Rd. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Dansk Literaturtidende indeholder en Nekrolog over afdøde Biskop Mønster af Professor J. Møller, i hvilken følgende Træk af den Afdødes Ungdomsliv, der asse. er omtalt i sal. Rahbeks Erindringer, men uden at nævne Vedkommende, anføres som Beviis paa hans bekjendte selvstændige Carakteer: "Ved Kammerherre Suhms Begravelse fik den nylig afdøde, for nogle Aar siden til Catholicismen omvendte Hertug af Köthen, som dengang, opholdt sig i Kjøbenhavn, det Jndfald at sprænge det hæderlige Liigfølge fra hinanden; men Studenten Mønster, der var et Hoved høiere end alle de øvrige, traadte ud af Rækken, og tog Prindsens Hest ved Tøilen, samt ledte ham bort fra store Kjøbmagergade, hvor han vilde adsplitte Sørgeskaren, ind igjennem Silkegaden, for at han i aaben Gade kunde uhindret fortsætte sit Ridt, hvormed det havde saa stor Hast. Prindsen saae med Forundring paa den kjæmpehøie sorte Mand, der, uden at yttre eet Ord, lærte ham at agte er fremmed Folks Ret til uforstyrret at begrave sine store Mænd."Hr. Dr. med. C. Otto har i det nylig udkomne 3die Hefte af Bibliothek for Læger, 1830, meddeelt en Beretning om de tydske Naturforskeres og Lægers Forsamling i Hamborg i 1830, som ogsaa er udkommet i et særskilt Aftryk. Af denne sees, at det hele Antal af de Tilstedeværende ved benævnte Forsamling beløb sig til 410, af hvilke 258 vare Fremmede og 152 Hamborgere. Der vare 65 fra de danske Stater, og blandt disse fra Kjøbenhavn 12: Hr. Etatsraader H. C. Ørsted og Lehmann, Dr. med. og Prof. Jacobsen, Dr. phil. og Prof. C. N. David, Statsraad L. Manthey, Prof. W. C. Zeise, Prof. Forchhammer, Prof. Bang, Statsraad Saxtorph, Statsraad Hornemann, Prof. H. Reinhardt, og Dr. med. C. Otto, fra Sorøe 1: Hr. Prof. C. Hauch, fra Kiel 10. Hr. Justitsraad Hegewisch, Statsraad Pfaff, Professorerne Luders, Wiedemann, Deckmann, Nolte, Ritter, Dr. med. Holm, Advokat von Grabe, og Justitiar Boye a. Betragte vi for et Øieblik bemærker Hr. Doctoren, al den offentlige og private med de gangbareste Artikler, saavel i større og mindre Partier, som en detaille; dette undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Handelsvenner og Bekjendtere og for dem der fremtidigen ville unde mig, deres Søgning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Med gode Vare til gangbare Priser vil man stedse finde mig forsynet. Aarhuus, den 22de October 1830. A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Færske og saltede Qvæghuder, Uld og Skind kjøbes til de høieste Priser af: A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
At jeg fra Dags Dato, har overdraget den af mig hidtil førte Handel til min Søn Niels Malling, og at samme af ham fortsættes for hans Regning allene, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre, hvorved jeg tillige gjentagende anmoder de af mine Handelsvenner og Bekjendte, som endnu skylder mig Regningskrav for bekomne Vare, snarligst at afgjøre samme med min Søn, som derfor qvitterer paa mine Vegne. Aarhuus, den 14de Septbr. 1830. R. Mallings Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
J Forbindelse med ovenstaaende Avertissement anmodes de, som skylder for bekomne Vare, hidrørende fra den af min Moder hidtil førte Handel, snarligst at afgjøre samme med mig, hvorved jeg tillige anbefaler min Vare Udsalg bestaaende af: Forskjellige Dimentioner flad svensk & norsk Stangjern, - Jern, valset & smeddet Baandjern, Boltjern, EgeHuustømmer, For & Gran Tømmer, tørre Fur & Gran Planker og Brædder, Lægter, tørre Egeplanker, bedste Liebauer Hør, flere Sorter Hamp, Hør & Hampeblaar, Liverpool, St. Ydes- og ægte Lyneborg-Salt, norsk, finster og stettiner Glas, valsede Kobberplader og Bonde, Bielæggere, 2 & 3 Etage Kakkelovne, bedste Kalk, Tagsteen, gammel St. Croix Rom, Beeg, Tjære, &c., forsikkrende den reelleste Behandling forenet med muligst billige Priser. Aarhuus, den 14de September 1830. N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
At jeg har aabnet min Boutik i Gaarden No. 643. ved Vesterport og er forsynet med større og mindre jern, Gryder, svenske Pander, Pandeblade, Grimetøiler, Kaffemøller, Tavler, store og smaae Speile, alle Sorter, Søm, Sinker, Skjæreknive, Uldfare, Ambolte, Spær hager, Skov, & Langtømmersauge, alle Sorter mindre saavel engelske som tydske Saugeblade, Staaltraad, Laase, Hængsler, sax, brille og svenske Staal, Stang-Jern, med mange flere Jssenvarer; større og mindre Slibestene, Tømmer, Brædder, fiint og grov Salt, Tjære, Bergenssisk, Skrivpapiir, Fajance- og Collonialvarer i til muligste billigste Priser, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre mine ærede Venner og Velyndere. Aarhuus, den 13de Octbr. 1830. Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Med en Deel til Vinterbrug henhørende Artikler er jeg bleven forsynet, saasom: franske, engelske og saxiske Merinos, Tartan og Lüstres i forskjellige Farver og Mønstre, Casimirs= og Angora=Shawler, endvidere: et smukt Udvalg af Bomuldstøier, Sirtser, Ginghams og Jndiens, Moreins i alle Farver, glatte og stribede Olmerduger, Flonel, saaog et betydelig Partie hvide Vare, af Cambrix, glatte og tærnede Jaconets, Schirting, glatte og tærnede Gaze og Linong, Bobinet hvoriblandt 3/4 br. til 3 Mk. 12 s. Al., Demetie 1 Mk. Al., med mange flere Varesorter, som alt udsælges paa W. M. Cohen. det billigste af: Det bemærkes at Species tages i Be NB. taling til 13 Mk. Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Klæde og Kalmukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Et betydeligt Partie Klæde og Kalmukker saaog Circasienne til Damefrakker, i forskjellige Couleurer og Fiinheder, udsælges til nedsatte Priser af W. M. Cohen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Af de for deres Godhed og Billighed bekjendte Drei ler og Dækketøier, samt Theeduge af Kjøngs Fabrik, saaog Hampelærreder fra 20 sk. og blaastribet Linned=Bolster fra 2 Mk., 2 Mk. 4 s. Al., er atter arriW. M. Cohen. veret hos Ægte Hollandsk Genever, kan faaes saavel i Oxehovder og i Ankere, samt i Dun ter og Potteviis til de billigste Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Uld kjøbes til de høieste Priser af J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Gode Gaase=Fjeder faaes for billig Priis hos J. Gaarn, ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
En Avlskarl som kan forevise paalidelig Vidnesbyrd, om sin Duelighed, kan faae Plads paa Marselisborg, ved Aarhuus til næste 1ste November eller næste 1ste Mai. Marselisborg, den 19de October 1830. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-28
Natten mellem 12te og 13de Octbr. er en blankbruun stjernet Hoppe, 4 Aar gl. omtrent 10 Qv. høi, og med en Navlebrok, bortstiaalet fra Peder Nielsen paa Waldemarsgaard, i Lundum Sogn, Skanderborg Amt. For Tilveiebringelsen loves en Douceur af Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-29
Assessor og Nyheder fra Adlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-29
Nederlandene. Fra Antverpen meldes følgende: J de sidste 3 Dage svæve vi mellem Frygt og Haab, saavel med Hensyn til vore politiske Forhold, som til vor personlige Sikkerhed. Den 16de Octbr. om Aftenen, erklærede Prindsen af Oranien at ville stille sig i Spisen for Revolutionen og Folket troer sig desaarsag berettiget til at bære de brabantske Farver. Jmidlertid er Staden endnu besat af hollandske Tropper som ofte ere udsatte for de groveste Fornærmelser af Pøbelen. General Chasse, Antwerpens Commandant, har erklæret Staden i Beleiringstilstand. Jnsurgenterne befinde sig 3000 Mand stærke, neppe 4 Mile herfra. Prindsen har opfordret de belgiske Tropper til at forsamle sig om ham og efter Forlydende skulle de, under General van GeenAnførsel overtage Stadens Bevogtning. Folket er meget uroligt, og har nylig den 17de Oct. angrebet Vagten ved St. Georgs Porten, som saae sig nødt til at skyde, paa Oprørerne, hvorved flere bleve saarede. Tingenes Forfatning er saameget mere betænkelig, som Prindsens Autoritet hverken anerkjendes fra Brussel eller af de herværende Oprørere. Ved denne Leilighed bringe vi Prindsens uforfærdede Adfærd ved Rettraden fra Brussel i Erindring. Han red i fuld Uniform, med alle sine Ordenner og en høi Fjerbusk, som gjorde ham kjendelig blandt alle de Andre og var just derfor et Maal for Kuglerne, som sloge ned ved Siden af ham. Adjutanterne bleve bestyrtede og vilde paaskynde Rettraden, men Prindsen kastede et langt Blik paa nogle af disse Herrer, med de Ord: "Langsomt, langsomt, mine Herrer, JngeUorden paa Tilbagetoget ". Den provisoriske Regjering i Brussel, har givet Prindsen følgende Svar paa hans Forslag om en Vaabenstilstand, "At man først maatte have Vished om, at alle fremmede Tropper som endnu ansatte. befinde sig i Belgien ere afhængige af Prindsen og at de lyde ham som deres øverste befalingsmand. At han dernæst havde givet befaling til at rømme Provindsen, Antwerpen, Staden Maastricht og Citadellet i Dendermonde og til at trække Tropperne tilbage hiinside Moer dyk til Holland. At, endelig, befalingen desangaaende blev udfærdiget i den muligst korte Tid. Naar man havde Vished angaaende disse Punkter da skulde nærmere Svar følge. Den 3die Novbr. bliver Nationalcongressen aabnet og dens Forsamlinger skulle finde Sted i de forrige Generalstaters Pallads. befalingsmanden over de pariser Frivillige, Vicomte de Pontscoulant bekjendtgiør, at han med sine Folk har erobret en Deel Kartofler, hvilken Fangst efter Krigsbrugen tilhørte ham, da imidlertid Fabrikarbeiderne i Gent erklærede at de vare mere sultne end Tropperne, har han ædelmodig renonerret paa sin Portion af Kartoflerne og Tropperne ligesaa. Denne samme Vicomte har overtaget den provisoriske Militairregjering i Gent. Den 16de Octbr. er Citadellet i Lüttich overgivet til Borgerne og den hollandske Fane ombyttet med den Lüttichske, hvilken Begivenhed, blev forkyndt Omegnen ved 101 Kanonskud. J Mecheln blev den trefarvede Fane udhængt den 17de Octbr. Man venter Antwerpens Rømning med det allerførste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-29
Hovedindholdet af den Proklamation Prindsen af Oranien, udstædte den 17de Octbr. i Antierpen var følgende: Belgiere, efter nøie at have overveiet Eders Tilstand, erkjender jeg Eder herved for en uafhængig Nation. Jeg vil i ingen Henseende modsætte mig Eders Rettigheder. Vælger da, som Eders Landsmænd, Deputerede til Nationalcongressen. Jeg selv vil stille mig i Spidsen for de Bevægelser, der skulle sikkre Eder evig og varig Forfatning." - J Brussel begynder Pøbelen at mistænke de anseete Jndvaanere for det res politiske Grundsætninger, og man frygter der for en Rædselsregjering. Jstederfor Kniplinger sye Damerne her nu Sandsække til Barricader, af hvilke de have forfærdiget 3000. Efter authentiske Fortegnelser har Begiernes Tab i de 4 Septemberdage været 165 Døde og 311 Saarede. Ved den belgiske Grændse ere 250 franske Frivillige viste tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-29
J Brussel fjernes heldigviis Gemytterne mee og meer fra Tanken om at stifte en Republik, hvor til den franske Regjerings agtelsesværdige Adfær upaatvivleligen har bidraget meget. Endog Bladet Courier nedstemmer sin lidenskabelige Tone. Adskillige Deputerede fra de sydlige Provindser have fulgt H. K. Høiheds Jndbydelse og omgive den høiagtede Prinds Man formoder, at det har været Hr. van Halen, der i Courier des pays bas, under Formen af en Memoire til Nationen, har tilkjendegivet sin Mening, at Belgien ikke kan bestaae som Republik, og at Tanken om en Forening med Frankrige er undførlig; imidlertid bliver Løsenet stedse Belgiens Adskillelse fra Holland, hvilken nu heller ikke kan forebygges; dog antager Forfatteren af hiint mærkelige Stykke, der udtrykker den herskende Folkemenning, at ingen Prinds kunde være mere skikket til Regent, end netop Prindsen af Oranien. Enhver Vanskelighed kunde hæves, dersom Prindsen vilde samtykke den Constitution, hvorom Nationalkongressen nu skal raadslaae, og for sig og sine Arvinger renoncere paa Holland. Hovedbetingelserne for den ny Forfatning vilde blive: Tale- og Trykkefrihed, fri Religionsøvelse for alle Troesbekiendelser, Ministrenes Ansvarlighed, Jyrys, og en Nationalgaarde, efter den franskes Mønster; Vedligeholdelsen af de brabantske Farver. Desuden maatte Regenten forpligte sig til at undgaae endog Skinnet af en Reaction, til hvilken Ende han maatte samtykke de National-Belønninger, som en ten allerede ere, eller fremdeles vorde Folkets Forsvarere, tilstaaede. Der blev da kun tilbage, at bestemme Budgettet, Skattesystemmet, Prindsens og hans Familie Jndkomster og Statens Embedsmænds Lønninger. Skulde et saadant Arrangement ikke kunne komme i Stand, da vil man udbede sig Prindsens Søn til Hertug af Brabant, og Prindsessen af Oranien til hans Formynderske. Prindsen af Oranien bør - efter var Halens Anskuelse - garantere den fri Skibsfart paa Schelden, og indestaae for, at alle hollandske Embedsmænd kaldes tilbage fra Belgien.