JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
En elegant klædt Dame kom forleden til en Snedker i Byen Heide, foregivende at ville kjøbe Møbler, da hun skulde giftes med en rig Landmand paa hiin Side Eideren. Snedkeren kjendte godt Manden, beværtede derfor Damen paa det bedste et Par Dage og lod hende reise med et heelt Læs Møbler, samt med en Deel andre Vare, som hun ligeledes, paa hendes foregivne Brudgoms Navn og imod Snedkerens Caution havde kjøbt hos derværende Kjøbmænd. Ved den tilbagekomne Vognmand oplystes det imidlertid, at Damen ikke var kjørt til det opgive Bestemmelsested, men at hun, under et Foregivende, havde ladet Godset aflæsse et andet Sted, hvorfra hun siden igjen havde leiet Befordring videre bort dermed. Der blev nu gjort Jagt efter Bedragersken, som ogsaa arresteredes i Husum og kjendtes at være en Person, der tidligere havde siddet i Tugthuset. Den Aften, hun ventedes til Heide, vare flere hundrede Mennesker spadserede ud til det en halv Miil fra Byen liggende Vertshuus Auekrug, for at tage imod den reisende Marie, men da Politiebetjentene, som ledsagede hende, ikke fandt det passende at holde deres Jndtog med en saa talrig Estorte, vendte de om igjen og forbleve Natten over i Henstedt, hvorfra de næste Morgen ubemærket ankom til Heide. (Dithm. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Den 21de dennes er af den kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret paadømt den af Kammeradvocaten anlagte Sag imod Justitsraad og forhenværende Hofcasserer Hartvig David Duncan, der, som bekjendt, tiltales for Kassemangel. De Summer, han blev dømt at betale, ere til Hof kassen 3,195 Rbd. 10 s. r. S. og 24,463 Rbd. 56 1/2 s. S. og T., samt til Christiansborg Slots bygnings=Kasse 552 Rbd. 19 s. r. S. og 21,360 Rbd. 11 1/2 s. S. og T. Under Defensionen for ham var gjort den Jndsigelse, at da den største Deel af disse Summer var bortspillet i Tallotteriet, og saaledes komne i en anden af Kongens og Statens Kasser, skulde han ikke kunne dømmes til det ved Frdn. 4de Marts 1690 bestemte Tvangsmiddel for den Deel af Beløbet; men denne Jndsigelse har Retten forkastet og dømt ham til Tvangsmiddel for hele det skyldige Beløb. – J hans Bo findes 2de Panteobligationer for 9,700 Rbd., hvis Beløb altsaa, saavelsom Beløbet for hans Jndbo, vil komme til Afdrag paa de idømte Summer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Jfølge et Circulaire fra det Kongl. GeneralToldkammer af 24de Septbr. d. A. skulde indenlandske Fabriks- og Haandværks=Varer være forsynede med Passeer=Sedler, endog da, naar Fabrikanten eller Haandværkeren selv følger med Fabrikatet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Det Beslaglagte No. 287 af Kjøbenhavnsposten indeholdt: Danske Statsforhold; Motiver til den nylig udkomne Forordning af 11te September 1839. Svar til en Artikel i "Dagen" og Trykkefriheds selskabets sidste Generalforsamling; Bemærkninger om en Artikkel i den Frisindede, og en Jndbydelse fra den slesvigske Sprogforening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
J Natten til 2den f. M. blev der frastiaalet en Landmand i Scharbow, ved Wittenberg, 2 Heste, som senere ere blevne solgte i Hamborg af en Karl, der er boesat paa Godset Brettenburg ved Kellinghusen, og allerede tidligere i 2 Aar har siddet i glückstadter Tugthuus for Tyveri. Ved at visitere bemeldte Persons Vaaning forefandt man sammesteds 2 hele Vognlæs stiaalne Koster af alle Slags, og deriblandt ikke færre end 62 Stykker Lærred. Kjæltringens Søn er anholdt, men den Gamle søger man endnu efter. (Hus. Ugbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Fra Apenrade klages i kieler Correspobl. over, at Politiet har lagt en Petition, som circulerede iblandt Borgerne under Beslag. Samme angik en Begjæring til Regjeringen om at erholde den constituerede Borgemester Schow til virkelig Borgemester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Fra Viborg meddeles: Som mistænkt for Forfærdigelse og Udgivelse af falske Bancosedler er i disse Dage enkelte Personer fra Landet blevne arresterede og indsatte her i Arresten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Fra Haderslev meldes under 16de October. Forleden Dag hængte sig her en Malersvend. En Tjenestepige, som saae ham hænge, faldt af Forskrækkelse ned af en Trappe og brækkede sit ene (Dannevirke.) Been.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Medens vi her, hedder det i Berlings Avis, have underholdt os med Historien om Mle. Rachels Vandringer paa Kjøbenhavns Gader m. m., har man i Paris sørget over, at hun var syg vi læse nemlig i Examiner, efter et Uddrag af det sparisiske Blad Galignari, at man nu med Fornøielse erfarer, at Mle Rachel's Helbred forbedrer sig. Vi maae iøvrigt, endnu tilføie, at Captain Dalarne, som nu med Dampskibet "Paris er kommen tilbage fra St. Petersbog, har forsikkret, at Mle. R. ikke har været med som Passageer paa Dampskibets sidste Reise til Petersborg, men vel en anden Actrice ifølge med en Musicus; man har altsaa taget Lea for Racheel, og hermed en denne Historie ude.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Den forventede Repræsentantforsamling i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug fandt ikke Sted i Fredags idet der nemlig manglede 2 Repræsentanter i det lovbestemte Antal, og man, ved at vente paa disse, udsatte sig for at adskillige af de allerede Tilstædeværende vilde forlade Salen." Der er ogsaa en af de Ulemper, som Ophævelsen af en ordentlig Generalforsamling har bevirket en Ulempe, over hvilken vi ikke engang kunne gjøre os lystige, hvor pudseerlig den ender, naar vi tage Hensyn til, at Selskabets Midler, der kunde anvendes til heelt nyttigere Ting, bortødsles til Lys, Locale o. s. v., ikke at tale og saa mange Mødendes (Den Fris.) maaskee høist kostbare Tid. Af 151 til dette Aars Examen artiumanmeldte Candidater ere, ved den skriftlige Prove, 3 rejicerede (hvoraf 2 fra offenlige Skoler og i privat dimitteret); 6 ere udeblevne fra Examen. For latinsk Stil have 2 erholdt Characteren Land. pe 35 Land., 75 Hand illand,, 30 non contemmendum, Af Folkebladet sees, at det er tvivlsomt, om den af Trykkefrihedsselskabet bebudede Folkealmanak, vil kunne udkomme iaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
J. Kjøbenhavns Commissionstidende blev nylig en Jfr. F. M. lykønsket til sin Fødselsdag med følgende Vers: Gid Du alle Dine Dage. Leve maa i Fryd og Gammen, Hver Dag dandse, spise Kage, Snart faae Bryllup, Hurral Amen. Nykjøbing. Saaledes som vi tidligere have berettet, at Hoveriet til Vaarskov, Mariboe Ladegaard og Binnitze under Grevskabet Knuthenborg i forrige og indeværende Aar er hævet, saaledes er alt det Hoveri, som Bønderne endnu vare pligtige at forrette til Hovedgaarden Knuthenlund, under samme Grevskab, ved Forening af 22de ds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
med samtlige 71 Bønder fra 1ste Mai 1840 ophævet mod en aarlig Afgift af 20 Rbd. af hver Gaard, hvilken Afgift fra 1ste Mai 1818 endog nedsættes til 18 Rbd. Sølv aarlig af hver Gaard, og Besidderen af Grevskabet har kun forbeholdt sig at Bønderne uden Godtgjørelse skulle forrette den Kjørsel, som maatte være nødvendig til Gaardens Opbyggelse i Tilfælde af at nogle eller alle Bygningerne skulde afbrænde. Det er unægteligt høist mærkeligt hvilke stærke Fremskridt Hoverifriheden gjør i denne Provinds fremfor i de fleste andre Beretningerne derom i de offentlige Blade ere i det Mindste meget sparsomme) da det dog var paa disse Øer at Vornedskab og dettes Staldbroder Hoveri tjenesten, i Aarhundreder havde rodfæstet sig mere end noget andet Sted i Riget og holdt Bondestanden i Undertrykkelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Jfølge Efterretninger fra Kjøbenhavn er Capitain-Lieutenant F. A. Wulff under 20de dennes ved kongelig Resolution udnævnt til Jndroulleringschef og Overlods her for Stiftet. Som bekjendt har dette Embede kun været ledigt i en meget kort Tid, og da det heller ikke har været opslaaet vacant, saa have vi her atter en Embeds-Udnævnelse uden foregaaende Concurrence, noget der vel oftere er skeet med Hensyn til de under Admiralitetet forterende Embeder, men som man dog ikke kan andet end ønske aldeles afskaffet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Kunstberiderne Hoffmann og Stella med Selskab have nu forladt Byen, hvor deres Forestillinger i det Hele bleve seete med Bifald, som de og fortjente. Fornemmelig forstod den lille Nathalia at vedligeholde den Yndest, hun lige fra sin første Fremtræden erhvervede sig hos Publikum ved sin meget smukke Dands, ligesom hun og paa Hesten viste megen Fasthed. Hr. Matzaki, der er Selskabets Komiker, er vel som saadan mindre heldig, hvorimod hans Parterre-Spring og Styltedands, samt andre Kunstfærdigheder vidnede om en sjælden Kraft og Smidighed. De af ham ligeledes arrangerede smaae Fyrværkerier vare og meget vare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
J Tirsdags Aften faaes her nogle overordentlig stærke og prægtige Nordlys, der kastede deres forskjellig farvede Straaler langt over Zenith og næsten i en Bue fra Sydvest til Syd=Sydost. Dette Luftsyn, der varede til langt ud paa Natten, var især pragtfuldt Kl. mellem 7 og 8.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Skibs- og Handelsefterretninger. For at de Søfarende om Dagen lettere skulle kunne skielne Catharine dals nordlige Fyrtaarn ved Reval fra de det omgivende Bygninger, er paa samme opført et ottekantet pyramideformigt Taarn, som er anstrøget med hvide, sorte og røde Striber, paa langs. - London den 14de October. Beretningerne nordfra lyde fremdeles gunstigt i Henseende til Høsten. Her kom idag en stor Deel Engelsk Hvede i Markedet, og der viste sig ogsaa mange Kjøbere; men Omsætningen var dog ikke at Betydenhed. Bedste gammelt og skjøn tør ny Hvede opnaaede imidlertid fuldkomment forrige Mandags Priser; for at kunne sælge ringere Sorter havde man maattet slaae af, hvilket Eierne ikke vilde indlade sig paa, saa at endeel forblev solgt, J fremmed Hvede var kun indskrænket Handel; men Eierne vare ei heller hidsige paa at sælge, og Mandagspriserne holdt sig derfor. - Skjønt Chevalier=Byg betingede omtrent Mandagsprisen; men ringere Sorter, hvoraf den meste Tilførse bestod, var det vanskeligt at blive af med, skjøndt de tilbødes 1–2 s. pr. Qvtr. billigere. - Skjøndt den ny Tilførsel af Engelsk Havre atter var saare ubetydelig, var det dog yderst flant med denne Artikkel, og kun de fineste Prøver opnaaede Prisen fra idag otte Dage, hvorimod de andre Sorter tilbødes forgiæves med et Afslag af 6 d. til 1s. pr. Qvtr. - Bønner og Erter uforandrede. Blandt fremmede Kornvarer noteres. Hvede, Dansk og Holsteensk 6064 s. pr. Qvtr. med Told. Byg, Dansk og Holsteensk 3033 med Told 28 34 uden Told. Havre, Dansk og Holsteensk 2527 med dito 2022 uden dito. - Christiania den 16de October. Uagtet Vinden er sydlig, komme her dog faa Fartøier og ingen Danske. Varepriserne ere uforandrede siden vor sidste Meddelse. - Den norske og svenske Viceconsul i Hul har under 19de f. M. giennem Generalconsulatet i London indberettet, at Capitain Lorentzen, førende Briggen, Jonas Anton Hjelm, har, paa sin Reise fra Christiania til Hul, omtrent 12 15 Mile fra den norske Kyst truffet en Baad, i hvilken sad en simpel Person uden Levnetsmidler, Seil eller Redskaber, aldeles ubekymret om, hvad der maatte hændes ham. Capitain Lorenzen tog ham ombord og bragte ham til Hul Under Reisen var der ingen anden Oplysning at faae ud af ham, end at han hedte Jan." Derhos opførte han sig temmelig trodsigt, og dette i Forening med den eventyrlige Maade paa hvilken han var kommen omborg, bragte Capitainen paa den Formodning at han var en rømt Forbryder, af hvilken Aarsag han overgav ham til Viceconsulen i Hul, der har besørget ham oversendt til Norge med Skibet Preciosa, Captain Grønvold, anlagt for Drammen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Reisende fra den 16de til den 23de October 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Kammertjener Hansen. Med Personposten: Capit. Schrøder, Pigen Jørgensdatter, Proprietair Kelten og Kone; Forpagterne Hvid og Eybye. Med Dagvognen: Hr. Mogensen, Pastor Sidenius; Provisor Haar; Madame Müller; Pigen Nielsdatter, Kjøbmand Rod; Møller Jessen. Udenfor Posterne: Hr. Stahl; Jomfruerne Sønderup og Petersen; Procurator Clausen; Kobberhandler Slagers; Apotheker Lang. sted; kongelig Skovrider Sievers; Hr. Neergaard; Hofjægermester, Overførster, Barøn Wedell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Bekjendtgjørelser. Assembleerne i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
At de for anstundende Vinter bestemte Assembleer tage deres Begyndelse förstkommende Søndag d. 27 dennes Kl. 6 Aften, bekjendtgjöres herved. Billetter til samme Betaling som ifjor bedes forinden afhentede hos Exam. juris Bergenhammer i Nykjøbing. Nykjøbing d. 20 October 1839. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Ved vor Afreise herfra Byen undlade vi ikke paa egne og øvrige Selskabs Vegne at bevidne det ærede Publicum vor forbindtligste Tak for den Tid vi have tilbragt her, og skal det velvillige bifald og den Overbærenhed, der blev viist ved vore Forestillinger, stedse være os en kjær Erindring fra vort Ophold her i Byen. Nykjøbing den 23de October 1839. Hoffmann & Stella, Kunstberidere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
En Bondepige, som kan forevise godt Skudsmaal, ønsker en Ammeplads til 1ste November d. A. Huuskonen Maren Bastians i Virket paa Falster giver nærmere Underretning Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Lollands 1 Falsters Ma Stif Tidende. III. No 193.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Søndagen den 27 October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Udenlandske Nyheder. England. Den tidligere omtalte Alliance mellem Rusland og England er endnu stedse Gjenstanden for Journalernes Betragtninger, og medens Flere paastaae, at der er Grund til at antage at den er kommen istand, da Rusland har gjort flere Opoffrelser, paastaae andre, at Underhandlingerne aldeles ikke have ført til noget Resultat, hvilket vel og er det rimeligste. Alle Partier ere derimod enige i, at Udsigterne til en almindelig europæisk Krig ere langt større end man maaskee vil tilstaae, Hvad Landets indre Anliggender angaaer, da begynder man meget stærkt at tale om en total Ministerforandring, saa at Torierne kom i Spidsen for Bestyrelsen. Dem, der ere vel underrettede, ansee dette for meget rimeligt, men mene tillige at dette kun vil vare en meget kort Tid; thi Robert Peel, der vel indseer at Toriernes Anskuelser aldeles ingen Gjenklang finde hos Folket, vil neppe prøve paa at gaae saavidt som hans Partie ønsker det, og da han ingenlunde er afholdt af dette, men kun agtet paa Grund af sin parlamentariske Dygtighed, troer man, at han som Minister vil blive forladt af Torierne og hans Ministerium vil da snart blive opløst, og at tænke sig et Tory Ministerium uden Robert Peel er aldeles umuligt især naar man betænker den kraftige Opposition, O'Connell i Forening med Whiggerne vilde sætte mod et saadant Ministerium. Som en væsentlig Hindring mod et langvarigt Tory Ministerium ansees det og at Kjøbstæderne, der stedse have været Toriernes Modstandere, med hver Dag vinde større Jndflydelse. paa Landet, og paa de fleste Steder alt nu formaae at neutralisere Toriernes Jndflydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Frankrig. Rygterne om en Ministerforandring fornye sig, og den Omstændighed, at Thiers pludselig har forladt Lille, hvor han havde besluttet at opholde sig indtil Deputeretkammeret atter skulde samles, giver dem nogen Styrke. Efter hvad man siger, skal Majoriteten forlange Marschal Soults og Duchatels Afskedigelse, og aldeles bestemt forlange Thiers Jndtrædelse. Planen om at skaffe longilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Hertugen af Remours en Appanage er atter bleven optaget, og angribes hæftigen af Oppositionen Spanien. Under Debatterne og Anerkjendelsen af fueros har der i Cortesforsamlingen fundet et Optrin Sted, som de spanske Blade kalde meget rørende, de franske derimod ret latterligt. Efter hvad der høres derom havde nemlig Oppositionen fordret en Clausul, hvorefter Regjeringen lovede at ville bringe de omstridte fueros i Harmonie med Constitutionen, og, skjøndt Ministrene underhaanden havde lovet det, fandtes denne Clausul dog ikke i Lovforslaget, hvorfor Oppositionen angreb det, og dadlede Ministrene stærkt. Krigsministeren Alaix forsvarede derpaa Ministrene ved at fortælle Cortesforsamlingen hvor langt bedre Landets Forfatning var nu fremfor da de overtoge Regjeringen, og da nu Oppositionens Ordfører Hr. Olozaga erklærede at han intet havde imod Ministrene, meente Krigsministeren, at der var Grund til at omfavne hinanden og en almindelig Omfavning fandt nu Sted i Forsamlingen hvorefter den vakte Enthusiasme gav sig Luft i Vivats for Freden, Enigheden, Ministrene, Espartero og Olozaga. Den følgende Dag nemlig den 7de dennes feiredes Forsoningen med en Banket og da den unge Dronnings Fødselsdag var den 10de besluttede man at hvitideligholde den i 3 Dage, hvorfor intet videre af Betydning er forefalden i Forsamlingen. – Espartero vedbliver endnu at ruste sig mod Cabrera, der har indtaget en meget fast Stilling, men da flere af de carlistiske Officerer ere fulgte med Espartero, mener man at Soldaterne, der ere hjertelig kjede af Cabreras Grusomhed ville benytte den første Leilighed for at forlade ham og Krigen saaledes endes uden Blodsudgydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Tyrkiet. Mehemed Ali, der har været syg, er atter helbredet, og har tilmeldt Consulerne at han foretager sig en Reise ned af Nilen. Paa deres sidste Note mener han behøves intet Svar, da den ikke indeholder nye Forslag. Anliggenderne her ere saaledes aldeles ikke skredne frem, og som vi under England have bemærket, mene de bedre Underrettede, at Sagen vil endes ved en almindelig Krig, hvilket synes at stemme med Mehemed Alis Ønsker. Ønsker. at a
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Fædrelandet. An Capitain Ræders nylig udgivne Skrift, Om Vaabenøvelser og Fredsmanøvrer hedder det angaaende Spørgsmaalet og Krig og Fred i Europa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Europa har endnu at glæde sig sig ved en temmeligen almindelig Fred, og den nærværende Generation, der ei aner Krigens Ulykker, har følgeligen ei heller stor Jnteresse af at tænke paa Krigen, eller forberede sig paa dens Komme. Hvorlænge denne Fred endnu vil vedvare, kan neppe nogen Dødelig forudsige, Alting har imidlertid sin Grændse, altsaa ogsaa Freden, og mange Tegn synes at tyde hen paa, at denne Grændses Ende ei er saa meget fjern endda. Den store Canning sagde for sin Bortgang: den næste Krig vil blive almindelig og af en saadan Natur, at man dertil aldrig har seet Mage. Denne Paastands Rigtighed føles almindeligen og er, ifølge det tilstedeværende brændbare Stofs og sammes Elementers Antændelighed, meer end sandsynlig, maaskee og ene Grunden til, at en saa lang og almindelig Fred har været mulig at opretholde i Europa, da man, var først Krigen begyndt, ei havde kunne spore dens Ende. Canning var en af de sjeldne Aander, der med Sikkerhed skuede langt ind i Begivenhedernes for Andre mørke og ubekjendte Fremtid. En evig Fred er desuden, destoværre, en Chimære, en Umulighed, man raisonnere nu herover saameget man vil, blev maaskee ei eengang en virkelig Lykke for Menneskeheden i Almindelighed. Staterne nødes derfor, indseende Sandheden af slige Anskuelser, selv under denne almindelige Fred, til stadigen at tænke paa deres Forsvar og krigerske Udvikling. Ved rigtig Harmonie imellem Udgivter og Jnteresser, overhovedet ved rigtig Oeconomie og Anvendelse af de peruniaire og aandelige Kræfter, lader sig meget, ja alt, hvad en Stat har nødigt, tilfredsstillende, udrette. Kunne vi et med Bestemthed forudsige, hvor nær eller fjern den næste Krig er, saa kunne viderimod med menneskelig Bestemthed antage og forudsige: at netop vort Land vil blive et af de alvorligste og vigtigste Berøringspunkter i den næste Krig Beliggenheden og de stridende Stoffer og Elementers Natur berettiger os til at antage, at en saadan Krig vil finde Sted hos og omkring os, en Paastand, som er let at bevise, og derfor er det af særdeles stor Vigtighed, at Forsvarsmidlerne tages i den alvorligste Betragtning, for at den Rolle Staten og Armeen vil komme til at spille ved denne Leilighed, ei skulde blive for negativ.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Af det i disse Dage udkomne Hefte af Archiv for Søvæsenet N. 44 erfarer man, at i de første 6 Maaneder af Aaret 1800 havde de under Billes Commando staaende 4 Krigskibe, Najaden, Havfruen, Nidelven og Glommen convoieret 222 danske Skibe paa deres Reiser i Middelhavet; dette giver os et nogenlunde tydeligt Begreb om, hvor betydelig vor Fragtfart paa Midelhavet dengang har væ(Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Auctionen over afgangne Etatsraad Spenglers Konstsamling sluttedes den 22de. Malerierne udbragtes til noget over 1000 Rbd., hvilket kan ansees som en ret god Betaling, naar der tages Hensyn til, at der, saa at sige intet Bud gjordes paa de 2 Hoveder af Rubens og Sophonisbe af David, hvortil Grunden var, at flere anseete Kjendere ri vilde erkjende disse Stykkers Ægthed, og det Auctionen besøgende Publikum syntes at glemme, at et Maleri kan være meget godt, skjøndt man ei veed, hvem Maleren er. Haandtegningsamlingen blev i det Hele meget slet betalt, især den italienske Skole, og det blev af denne Deel af Auctionen tydeligt, hvor liden Jnteresse der hos os findes for Haand tegninger. Hele Samlingen udbragtes kun til 1,600 Rbd. De konstige Elfenbeenssager bleve forholdsmæssigt langt bedre betalte, for en lille Buste af Frederik den 5te af Natter, betaltes saaledes 25 Rbd., og for en Basrelief af Magnus Berg 59 Rbd.; begge disse Gjenstande kjøbtes af Prinds Christian, Pyramiderne bleve derimod mindre godt betalte, idet der for den største kun betaltes 43 Rbd., og for en af de mindre 50 Rbd. Hele Samlingen kan omtrent antages at være udbragt til 3,500 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Lic. juris F. C. Bornemann er udnævnt til Lector ved det juridiske Facultet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
paa det i Tirsdags endte Uldmarked blev kun nogle faa Smaapartier kjøbte. Til de større Partier fandtes vel Kjøbere, men Eierne vilde ikke sælge til de tilbudte Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Det hedder, at en Artikel om Arvefølgen i Slesvig, som Censor ikke vilde lade passere og Redactionen ikke stryge, har givet Anledning til Kjøbenhavnspostens sidste Beslaglæggelse. (Vib. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Som man erfarer, vil den paatænkte Forandring med Bladet Fædrelandet allerede træde i Kraft til Nytaar, saa at det allerede da vil udkomme som et Dagblad. (Vib. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-27
Ved Landsoverretten i Kjøbenhavn staaer en Sag om et Spørgsmaal af practisk Vigtighed imellem Herskab og Fæstebonde. Grev Lerche til Lerchenborg (eller paa hans Vegne hans Forvalter) har saggivet en Fæstebonde og dennes Tjenestekarl for Jndgreb i Herskabets Jagtrettighed. Der er dem ikke overbeviist Mere, end at de hver have havt et Gevær (Bondens fandtes ladt i hans Stue), og at disse Geværer ere seete at bæres paa Gaardens Lod, Karlen har derhos vedgaaet, foruden at have med Smaastene skudt efter Brædder, for at øve sig, at have eengang skudt en Krage, der sad i Gaardens Have, og eengang, til sit Forsvar Naboens bidske Hund. Derimod har Bonden paaberaabt sig, at han maatte have Gevær til Forsvar imod de mange i Egnen omstreifende mistænkelige Personer, og at han netop for at skræmme disse havde ladet Geværet bæres aabenlyst paa Lodden. Han har til Styrke for sin Paastand og Nødvendigheden af at kunne have Skydegevær til Forsvar navnligen paaberaabt sig, at det var nær derved, at Bommanden blev dræbt og plyndret ved Assminderup Bom. Underdommeren har dømt Fæstebonden til Mulct af 50 Lod Sølv, og Tjenestekarlen til 100 Lod Sølv. Det vil nu vise sig, om denne Dom vinder Overrettens bifald. (Berl. Tid.)¬