Københavns Adresseavis, 1802-03-31
En skikkelig Pige, som forstaaer hvad hun bør, ønskede sig til 1 Mai Condition som Kokke=Stu= eller Enepige hos et Herskaeller honette Borgerfolk, findes i store Kongensgade paa Christianshavn 64 i Stuen og kan forevise got Skudsmaal. Et ungt Fruentimmer som er paa Landet ønsker at faae Condition her i Staden eller paa Landet som Huusholderske eller i Mangel deraf som Stuepige, hvor hun for mange Bye ærinder kan forskaanes, til 1 Mai, anvises fra Dronningens Tvergade 236 2den Sal. En Pige ønsker sig Condition til 1 Mai som Stuepige eller Goldamme hos Herskaber eller honette Borgerfolk, og kan forevise gode Rekommendationer. Anviisning gives paa Hiørnet af St. Anneplads og Norgesgade 71 Lt. T. T. En ung anstændig Pige af honet Familie søger Condition til 1 Mai som Huusjomfrue, i Mangel deraf som Stuepige hos i et Herskab eller andre honette Borgerfolk. Anviisning gives paa Christianshavn i Dronningensgade 233 øverste Sal. Et Fruentimmer ønsker sig Condition som Frue= eller Frøkenpige, eller Stuepige hos et Herskab, hvad hun paatager sig forstaaer hun, man behager at henvende sig paa Hiørnes af Aabenraae og Landemærket 251 anden Sal. En jydsk Pige søger Condition som Kokkepige hos Herskaber eller honette Borgerfolk, anvises i Borgergaden 181 i Stuen, Morthorstes Enke & Compagnie. Af dette Maanedskrivt, som i Følge kongelig allernaadigst Tilladelse, herefter maae forsendes for Postkassens Regning, med Pakkeposterne, og, hvor disse ikke gaae, med Brevposterne i Danmark og Hertugdømmene, og med Postexpressen i Norge til Friderisstad, Mos, Christania, Bragnæs og Kongsberg, er andet og i disse Dage tredie Hefte udkommet, hvormed første Bind af Aargangen er færdigt, det er forsynet med Omslag Titelblad, og i Kobere, aftrykt paa det beste franske Papiir, som er at faae, og stukket af Mænd, der ere Publicum fordeelagtig bekiendte for deres Smag og Talent som Konstnere, Dhr. Angelo og Flint. Da en større Afsætning, end jeg havde turdet love mig, har sat mig i den Nødvendighed, at maatte oplægge første Hefte paa nye, og derefter bestemme Størrelsen af de følgende Hæfters Oplag, saa vilde de Herrer Abonentere undskylde, at jeg derved er bleven hindret fra at levere enhver Maaneds Hefte ti bestemte Tid, jeg haaber at have ryddet denne Hindring af Veien, og er vis paa, for Fremtiden ufravigelig at kunne levere dette periodiske Skrivt efter Planen. Jndholdet af dette Bind er følgende: Første Hefte: 1) Beskrivelse over nye og hidtil i Danmark uiværksatte Landbrugs Jndretninger ved Antvorskou, samt kort Udsigt over denne Hovedgaards ældre Tilstand og Brugsmaade, ved Prof. Begtrup. 2) Nogle vigtige Aarsager til Klagerne over at store Jorddyrkere, og Forpagtere, som uden Hoverie skal drive vidtløftige Avlinger ikke kan bestaae, af Udgiveren. 3) Bidrag til Landbygningsskunsten med Kobbere, af Samme. 4) Redskaber til Tørveskiering, hvorved næsten det halve af det almindelige Arbeide spares, og Tørvene dog blive lige store, med Kobbere, ved Samme. 5) En sikker og let Maade at forbedre Huller i levende Hegn, tillige med Beskrivelse over et simpelt Jnstrument til at stevne levende Giærder med, ved Samme. 6) Jndenlandske Kiendsgiærninger for at Skov kan groe og opelskes med Held paa meget sandige og for endeel barsk Vind udsatte Steder, og at især Hyldetræet under vor Himmeltegn giver fortrinlig Læe for ung Skov og Plantage=Anlæg, ved Samme. 7) Om Skorstenes fordeelagtigere Indretning, til at befordre Træk, og forebygge Rygning, saavelsom Midler til at rette disse Feil, hvor de allerede findes, med Kobbere ved Samme. 1) Efterretning om de danske Fiskerier og Danmarks Beqvemmelighed dertil, samlet paa en indenlandsk Reise, ved Kammerraad With. Udtog 9) Om Kiøbstædvængers Fordeelagtige Anvendelse til Tobaksavl, ved Prof. Begtrup. 10) Om Tobaks Avlen ved Frederisia, ved Affessor C. J. Rafn. 11) Udtog af et Brev fra Kammerjunker Neergaard, om en let Maade, at holde Floder inden deres tilbørlige Grændser, og om Færskentræets Dyrkning; 12) Om visse Tangarters Dyrkning, ved Command Capt. Løvenørn. 13) Om at Brende Kul af Torv, Forsøg anstillet efter Rentekamrets Foranstaltning af Landmaaler Wiinholdt 14) Om Bregnes store Nytte, ved Purner. 15) Børnekopper kan meddeles adskillige Huusdyr. 16) En Sygdom i Fyen, liig Kopper. 17) En nye Maskine at hæve Vand op med. 18) Nyt Brug af Kartoffelblade og Stængler. 19) giskedammes Behandling om Vinteren, ved Forstmester Ahlers. 20) Om Acacie=Træets Opelskning, ved Senator Gynther. 21) Om Nytten af LeerskiverTag, og deres Sammenligning med de sædvanlige Halm tage, ved Prof. Carstens. 22) Om Tangs Nytte til Brændsel, ved Comm. Capt. Løvenørn. 23) Maaden at behandle Engelske Faar paa, af Herr Sorenskriver Dersen til Flongstad i Jarlsberg Grevskab. 24) Efterretning om den brugte Omgangsmaade med Sommerstaldforingen 1798, og den deraf erfarede Nytte, ved Pastor Faber. 25) Om Udkrudt, især Polske Vikkers Udryddelse, ved Kruuse. 26) Ager og Engbunds fornødne Størrelse og Forhold ved en Gaards Avlsdrivt. 27) Undtagelse fra den almindelige Regel, man bør afvexle med Sæde=Arterne. 28) Svovl=Kalk for Potaske ved Blege rier. 29) Nye Tilberedning af Bleghvidt. 30) Om Fiskerierne paa de norske Kyster, 31) Fordeelagtig Gummi for Cattun=Trykkerier. 32) En nye Malemaskine. 33) Knapper af Skiversteen. 34) En nye Blegningsmaade. 35) En nye Maade at slaae Reeb paa 36) Maskene at skiære Brænde med. 37) Vindmøller til samme Brug. 38) Rødkaalssaft, et nyt Farvemiddel. 39) Et nyt Slags Hegler. 40) Garvebark af forskiellige Træer. 41) Kornvares Afsætning til Nordlandene. 42) Blegefabrik paa Vesterbroe, 43) Konstige Arme. 44) Land= og Vand=Vogn. 45) Papiir af Pilebark og Halm. 46) Hævemaskine. 47) Bordøl. 48) Uigiennemtrængelig Kit. 49) Brændebesparende Indretning. 50) Æblesyre af en Jndenlandsk Plante. 51) Nyt Surogat for Hunde. 52) Om Engelands store Oxer. 53) Om Korkmoeses Udførsel fra Norge. 54) Et nyt Slags Sadler. 55) Middel til at giøre Uldne, Linnede, Silketøier og Papirer vandtædte. 56) Om Barkens Opridsning paa Træer, som et Middel imod Frosten. Andet Hæfte: 1) Kammerraad Viths Efterretninger og Fiske=Kysterne, fortsadt. 2) Virkelig Forbedring ved de almindelige Hakkelse=Skiærekister, af Kammeraad Vith. 3) Biedrag til Landbygningskonsten, fortsat ved Udgiveren. 4) Om Acacie=Træets Dyrkning ved Stamhuuset Erholm og Omegnen i Fyen, ved Kammerjunker Cederfeldt de Simonsen. 5) Farlige Følger af visse Pile- og Hessel=Arters Dyrkning; Oldenboerens og Majormens Skadelighed, og Middel til at formindske dem, ved Udgiveren. 6) Om at faae gaar til at antage hvilket Lam man vil, ved samme. 7) Om Skoves Jndretning og Afsondring fra Ager og Eng, ved samme. 8) Om ypperligt Græs for Faar, af Youngs Annaler med Tillæg af Udgiveren. 9) Hæderdaad og fortienstfulde Indretninger, uddraget andet Sted fra, ved samme. 10) Hestenes og Køernes Antal i Kiøbenhavn. 11) Kapittelstaxten for 1801. 12) Kiøbenhavns Middelpriser af Kornvare for Januarii Maaned. 13) Middelpriserne af Fedevarene i Kiøbenhavn for Januarii Maaned. 14) Jagttagelser og Luftens og Veirligets Forandringer for Januarii Maaned, meddeelt af det Astronomiske Observatorium=Udtog. 15) Jndberetninger til Stutterievæsenets og Veterinairskolens Direktion, om Faareavlen i Norge, ved Prof. Viborg. 16) Priis=Courant paa de Engelske Agerdyrknings Maskiner og Redskaber, som forfærdiges paa Frederichsværk, ved Prof. Begtrup. 17) Om den Moldanske Ovægrace, ved Prof. Viborg. 19) Anviisning til Agerjordens chemiske Undersøgelse for Landmænd og Landmaalere, ved Assessor Rafn. 20) Om Spanske Faar i Frankerige, ved samme. Tredie Hæfte: 1) Plan til Løgt ved GaardsAvlsdrift i Fyen, ved Eieren Hr. Nyeholm. 2) Giftige og andre skadelige Væxters Udryddelse af Enge og Græsgange, som det første Skridt til Huusdyrenes Forædling, ved Udgiveren. 3) At faae Køer der holde Melken, til at give samme. 4) Simpelt Middel til at fordele Hævelsen i Koernes Jver, 5) Jndenlandske Græsarter, som med Fordeel kunde anvendes til Engenes Forbedring, ved Pastor Faber. 6) Foreløbigt Svar paa indløbne Spørgsmaal, foranledigede ved Stykket i forrige Hæfte som farlige Følger af visse Pile= og Hesselarters Dyrkning let, ved Udgiveren. 7) Om Landmandens orkonomiske Underviisning, ved Præsterne. 8) Bekiendtgiørelse for alle Jorddyrkningens Yndere. 9. Om den Woldganske eller Danske Hakkelsemaskine, sammenlignet med den Engelske, ved Sekretair Didrichsen. 10) Kapitteltaxt og Middeltallet af samme for de sidste Aar. 11) Hvorledes bevarer man Vintersæden mod stærk Kulde i Foraaret, og naar den har lidt Skade, hvorledes ophielper man den da bedst igien; 12. Hvorfor henvisne hele Jordbærland i deres bedste Væxt og Middel til at forebygge samme, ved Udgiveren. 13 En ikke noksom agtet Opdagelse, ved Samme. 14) Et ypperligt, men ikke almindelig nyttet Brændematerial, ved Samme. 15) Opmuntring til Nordens Landmænd. 16) Engelske Drivehuse. 17) Pomologisk Bekiendtgiørelse af Hr. Assessor Rafn. 18) Kiøbenhavns Middelpriser af Kornvare for Februarii Maaned. 19) Samme af Fedevare i Kiøbenhavn for Februarii Maaned. Udtoge: 20) At gjore Saalelæder vandtæt. 21) Mandelskallers Brug forGalæbler. 22) Om at faae konstig Giødning i Mængde og for godt Kiøb. 23) Erfaring og Giødning af Dam mudder. 24) Middel til at fordrive og holde Jnfekter, fra Træer. 25) Sikkert Middel til at holde Bladluus og Myrer fra Frugttræer. 26) Om levende Gierder af Acacietræe, 27, Forbedringer i Lysestøbningen. 28) Midde til at forbedre Steentagene og giøre dem varige. 29) OmMeels Bevaring fra Fordærvelse, og Forsøg hvorlænge det kan holde sig. 30) Om at faae Rødlog af en overordentlig Størrelse. 31) Om at lave Viin af Hyldebær, alt ved Hr. Secretair Didrichsen. 32) De beqvemmeste og mindst bekostelige Midler til Vands Afledning fra Mo ter og sumpige Steder, ved Capitain Maisneer. Det bliver de Herrer Abonnentere tilbragt her i Byen, og til de Udenbyes forsendt med Posten i Overeenstemmelse med ovenanførte Kongl. allernaadigste Tilladelse. De, der fremdeles maatte ønske at holde samme, vilde behagelig subscribere hos Hr. Bogtrykker Seidelin i Pilestræde. No. 94 her i Byen, og i Provindserne hos de Kongelige Postmestere. Prisen for hele Aargangen er 3 Rdlr. 3 Mk. paa Trykp. og 4 Rdlr. 3 Mk. paa Skrivp. Paa en Tid, da Regieringen med umiskiendelig Velvillie og Kraft anvender alt for at fremme Landhuusholdningen, og bringe den til den Høide, der eene kan være den sikkreste Grundvold for almindelig National=Velstand; føelte jeg det Pligt, at bringe mine Medborgere ethvert mig mueligt Offer; jeg vovede at begynde et Værk, den skulde omfatte alle til Nordisk Landvæsen og Landhuusholdning henhørende Grene, ikke uden Frygt for min i formuenhed dertil, men opmuntreet ved det Mod, en god Sag- og redelig Velvillie indgyder; jeg vovede at stole paa mine Landsmænds Medvirkning, og jeg var lykkelig ikke at skuffe mig i min Forventning. Allerede have mange værdige Patrioter beæret mig med Biedrag, og de vigtigste Mænd i dette Fag have lovet mig kraftig understøttelse. Min Erkiendtlighed for denne Vervilie mod Sagen og mig troer jeg ikke at kunne vise bedre, end ved at gjøre alt, hvad der staaer i min Magt, for at give Værket den høieste Grad af Fuldkommenhed, der er mig muelig. Jeg har derfor besluttet tillige at udgive en: Eikonographie for Practiske Landmænd, især til Fordeel for Abonenterne af Magazinet, der skal indeholde tydelige Underretninger og alle de Planter og Vexter, der ere de skadeligste, saavelsom de der ikke ere de nyttigste for Landbruget; ligesom den ogsaa skal paa samme Maade afhandle det vigtigste og Jnfecter og Dyr, der kan være at lagttage for Landmanden, og til enhver Beskrivelse bliver leveret de nølagtigste Tegninger og Kobbere, som det nu er mueligt at faae, og jo hældigere det gaaer med Afsætningen af Magazinet, desto fuldkomners skal dette Sidestykke blive, der i et populært og just derved almindelig nyttigt Compendium skal lære den praktiske Landmand at kiende det væsentligste og anvendeligste af occonomisk Botanik, Zoologie og Entomologie m. m.; thi først naar disse vigtige Kundskaber blive almindelige og udbredte, tør Landhuusholdningen love sig den heeldige Dyrkelse, der saa skiøndt og rigelig lønner den Møie, der anvendes derpaa. En detaileret Plan skal følge i Magazinet, saasnart Omstændighederne tillade at fremkomme, med det første Stykke af dette Arbeide, da det endnu et mig umueligt at kunne bestemme alt desangaaende. For at giøre Arbeidet saa almeennyttigt for enhver Egn af de danske Stater, som muligt, skal Texten derfor og leveres saavel paa Tydsk som paa Dansk. Hr. Lector Hornemann har paataget sig at forfatte Beskrivelserne, Hr. Kobberstikker Møller, hvis Arbeider i dette Fag ere saa fordeelagtig bekiendte, at stikke og illuminere Kobberne, og som af Hr. Holbøll ved den botaniske Have, sammenlignes og rettes efter levende Planter. Ligesom Hr. Holbøll ogsaa i enhver Henseende har lovet at fremme Arbeidet ved sine mangeaarige Erfaringer og Kundskaber. Ved Aargangens Slutning skal jeg giøre de Herre, Abonnentere Rede for Magazinets Skiebne, den Velvillie hvormed det er modtaget af Landhuusholdningens Yndere. den kraftige Biestand, hvormed det er understøttet af det Kongl. Rentekammer og General Postamt, den Medvirkning af værdige Videnskabsmænd og fortiente Konstnere, jeg skylder saa meget, og min høieste Bestræbelse skal stedse være at fortiene det mig skiænkede bifald i en høiere Grad. De som i Provindserne, især i Norge, endnu maatte have Subskriptionsplaner ihænde, anmodes at sende dem til nærmeste Postmestere, saasnart mueligt, da Forsendelsen med Posten ellers derved bliver mig dobbelt vidtløftig. Kiøbenhavn, den 31 Martii 1802. N. Lund.