Berlingske Tidende, 1794-02-28
Paris, den 14de Februarii. Fra Thionville meldes, at Moselarmeens Generalstab er ankommen sammesteds. General Hoche har, som man siger, store Projecter for, hvilke han vil udføre. Denne General, som først er 27 Aar gammel, forener med ualmindelige militaire Kundskaber en Koldsindighed som endog det ubehageligste Tilfælde ikke kan forstyrre. Endnu i Aaret 1789 var han gemeen Soldat. Han er en Søn af en Gibsbrænder, i Egnen af Amiens, og tiente forhen ved den franske Garde. Officeren Cattignau, der tiente som Adjutant under Favette, og siden er emigrert, havde fattet stor Kierlighed for Hoche formedelst hans gode Opførsel og Lærvillighed, og lært, ham at tegne og optage Planer. Krigen gav siden Hoche Leilighed til, at danne sine Talenter, og fortiene de høie Poster, som han nu beklæder. Saasnart Veirliget tillader det, skal hans Armee rykke frem. De fleste Batailloner af samme ere blevne forstærkede ved Udskrivningen, og nu overcomplette. Fra Toulon meldes under 3die Februarii følgende: "Arbeiderne blive med utroelig Virksomhed fortsatte i vor Havn; 7 Linieskibe ere i dette Øieblik paa Rheden. To franske Fregatter krydse, den ene ved de hieriske Øer, den anden for Toulon. De have allerede borttaget 2 engelske Skibe, ladede med Sukker og Kaffe." – Førstkommende Tirsdag, den 18de, skal en Fest høytideligholdes i Fornuftens Tempel, formedelst Negernes Slaveries Afskaffelse paa vore Colonier. - J N. C. Forsamling den 12te beklagede Granet, en Deputert fra Marseille sig over, at Repræsentanterne sammesteds havde egenmægtig forandret denne Stads gamle Navn, og omskiftet det med et Øgenavn(Uden Navn). Han viiste af den store Liste paa patriotiske Gaver, som Jndbyggerne i Marseille havde givet til Armeen, at det allerstørste Antal af Jndbyggerne er bleven Republiken troe. Her er denne Liste; den kan, som man har anmerket i vore Blade, tiene til Beviis for, hvad hele Frankrig formaaer, naar en eneste Stad kan bringe Fædrenelande, saadanne Offere. 15996 Kioler til den italienske Armee, 1143 til den allobrogiske Legion; 35000 Vester; ligesaamange Buxer og Pantalons; 1000 Overkioler; 60000 Skiorter; 4000 Par Kamasker; 50000 Par Skoe, 1000 Havresække; 6000 Patrontaskeer; 10000 Regimentskapper; 700 Lagener; 1200 Telte; 300 Kapper; 900 Straaesække; 3517 Frugtsække; 52503 Jord sække; 1800 Blikkiedler; 2000 Skuffer og Hakker, over 20000 Flinter, o. s. v., foruden Kanoner og Ladninger. Desuden segte paa nærværende Tiid 18 til 20000 Marseillere i Republikens Armee. Granet erholdt derpaa, at hans Fædrenestad skulde beholde sit gamle Navn Marseille. Delacroix, Deputert fra Eure= og Loire Departementet, svarede i en meget lang Tale paa de usande Beskyldninger, som man har udstrøet mod ham. Han viiste, at han ikke havde været i Forstaaelse med Dumourier, og at dersom de øvrige Folkerepræsentantere, som vare med ham i Lille, havde biefaldet hans Mening, havde Dumourier bleven taget til Fange i Spidsen af sin Armee, og ført for Conventens Skranker. Han drev meget paa, at hans Opførsel skulde undersøges strængt. Adskillige Medlemmer forlangte, at man skulde skride til Dagens Forretninger. "Lader Conventen mig ikke vederfares Ret, raabte han derpaa, saa overgiver jeg mig selv til Revolutionsretten, og sover denne Aften i Conciergeriet." Conventen decreterte derpaa, at Delactoirs Tale skulde trykkes, og Sikkerheds=Commissionen indgive en Beretning om hans Opførsel. Barrere aflagde i Velfærds=Commissionens Navn en Beretning, hvori han vilde vise, at Vendee ikke meer existerte. "Som Beviis herpaa anførte han, at General Turrean melder, at 6000 Royalister, Levninger af Charrettes ødelagte Armee vare for 12 Dage siden nedsablede, men at dog endnu nogle Sammenrottelser skeedte; at Royalisterne med 4000 Mand havde angrebet vore Tropper ved St. Fulgent og Beaupre, og igien indtaget Cholet; at General Moulin havde skudt sig en Kugle gjennem Hovedet, for ikke at falde i deres Hænder; at Saumur blev truet, men at alt dette havde slet intet at betyde. J øvrigt forlangte Commissarierne at tilbagekaldes. Velfærdscommissionen meldte, at den allerede havde føiet alle Anstalter, for at udrydde Royalisterne indtil den sidste Mand. Paa hans Forslag decreterte Conventen, at Garreau og Stenz skulle i Bourbotter og Tourteans Sted, begive sig til Vender=Armeen, og at der for General Moulin, som var værd at erindres af Fædrelandet, skulde paa Republikens Bekostning indrettes en enkelt Grav i Tissanges med den Jndskrift: "Som Republikaner forskaffede han sig Døden, for ikke at falde levende i de royalistiske Rebelleres Hænder." - Efter denne ubehagelige Efterretning fulgte den om en Seier, som Franskmændene den 5te Febr. have tilsegtet sig over Spanierne ved St. Jean de Luz. Fienderne, som i 5 Colonner angrebe den franske Leir, have mistet over 1200 Mand. Det som giør dette Slag merkværdigt, er følgende Omstændighed: Nogle Soldater, som formedelst Forbrydelser mod Krigstugten sadde fængslede i St. Jean de Luz, bade, da de hørte Kanonskuddene, deres Commandant saa indstændig om Tilladelse at tage Deel i Slaget, at denne ikke meer kunde negte dem det. De overfaldt Fienderne og hialp at drive dem paa Flugten. Efter Seiren indfandt de sig alle igien i deres Fængsel. Conventen skienkede strax disse tapre Folk deres Friehed.