Københavns Adresseavis, 1777-12-17
Foruden de Planter, som her ere beskrevne, findes endnu adskillige, som for en eller anden besynderlig Egenskabe, for deres Dannelses eller for Blomsterets Skyld fortiene at anmerkes. Den vilde Ananas (tilla asie spec.), som ligner den ægte noget, men er meget mindre, hører, til de Planter, som voxe paa andre Planter. Den voxer, i Mængde saavel paa udtørrede som paa grønne Træer. Mangletræet voxer ikkun ved Stranden, hvor der er lavt Vand eller Morads, det har den besynderlige Egenskab, at af dets nederste Greene, som ofte 10 Fod høyt og høyere fremskyde af Stammen, og af Stammen selv, saa langt som den staaer over Jorden, fra alle Sider fremkomme Rødder, som gaae ned til Jorden, og igien fæste Rod i samme. Af disse Rødder, der see ud som Greene uden Blade, voxe igjen andre over Jorden. De udbrede sig meget, løbe igiennem hverandre, og omflette en stor Plad saaledes, at det er vanskeligt, ja ofte umueligt, at trænge, sig igiennem. Grenene staae op i Veyret, have Blade, og ere meget tykkere end Rødderne. Negerne bruge disse Rødder, som ere seye og bøyelige, til Væggenes Uflet ning i deres Huse. Fra det store Figentræes Grene hæng, ligeledes mange tynde Rødder ned, som fæste Rod i Jorden. Besynderlige og prægtige ere de mange Arter af Cactus, som findes her. Disse ere saftige og piggede Vexter, 3 Contoirets Auction, Fredagen den 19 December. som ingen egentlige Blade have, men vel Blomster og Frugter. De ere enten som Meloner, uden andre Dele, eller de have en Stamme og Greene. De første (Cactus melo cactus) staae umiddelbar paa Jorden, i deres Skikkelse, ligne de store grønne Meloner, de have langs ned efter deres Alder 12 til 20 og flere regulære Furer, imellem disse Furer sees trekantede Forhøyninger, som ere besatte med smaa Duske af stærke Pigge, oven paa sidder en cylindrisk Top, hvorpaa violette Bomster fremvoxe imellem fine Pigge. De smaa Frugter, som fremkomme af disse Blomster, ere ligeledes violette og gode at spise. Disse Vex er voxe paa nogne Klipper, og da Rødderne i Nærheden ey finde Næring, saa løbe de langt hen over Klipperne, for at komme til et Sted, hvor der er Jord. Naar de have opnaaet en vis Alder, sprekker en af de og høyede Kanter, hvorpaa en ung Plante lader sig see. Disse Cactus sættes som Zirater ved Indgangen af Haverne og andre Stæder. Den anden Art af Cactus, som kaldes Cerei, har en Stamme, der overalt er fuld af Pigge, af denne fremkom 10 Greenene, og af disse igien andre, paa alle disse Greene ere Furer, og imellem dem Forhøyninger. Piggene paa disse ophøyede Kanter sidde som en Stiernes Straaler, ud til alle Sider. Disse Cere ere over 6 Alen høye, og voxe, ligesom alle Carrusarteer, i den ufrugthareste Jordbund, desuagtet ere de dog fulde af Saft, som i Mængde flyder ud, naar man afbrækker en Green. Deres Frugter, eller Figener ere søde og sunde at spise. En Art af krybende Cere har en meget smuk Frugt, som her kaldes Tschick æble, og ligner en Ærteskok. De ere mørkerøde, og falde i Spidserne i det Grønne, indvendig have de en carmoisinrød Rand, det øvrige er hvidt med sorte glindsende Frøekorn. Disse Frugter spises af mange for deres Sødheds Skyld. Jblant Opuntierne ere Prikkelbærene, (cactus pun a) at anmærke. Denne Vext har det besynderlige, at et Blad voxer ud af det andet, men disse Blade ligne de sædvanlige Blade ikkun i Formen, og ere ellers meget tykkere og stivere. De ere ovale, ofte over en Kod lange, og fulde af spidsige Pige, hvorfor de paa St. Croix, som et Gierde sættes rundt om Sukkermarkerne og andre Pladser. Jgiennem saadant et Gierde kan ingen trænge sig, og mindst de nogne Neger=Slaver, thi Piggene, gaar langt ind i Kiødet, og foraarsage Hævelse og andre Tilfælde Blomsterne, som voxe frem af Bladene, ere meget smukke, men ligeledes fulde af fine Pigge. I Vextens rødagtige Figen sidde indvendig ligeledes Pigge, naar man trækker dem ud, kan Frugten spises, dens Saft er viinsyrlig og kølende. En anden Art af Opuntier (Cacius tuna) fandt Forfatteren ikkun ved Stranden. De have en Stamme som Cerei, af hvilken Bladene fremvoxe, der ere længere end Prikkelbærbladene, og noget krumme som en Sabel. Denne Vext giver et prægtigt Syn, og bærer Figener, som andre Opuntier. De Planter af disse Arter, som findes i Drivhuse, ere i Størrelse og Fuldkommenhed langt under de vestindiske. Sandhuusstræets Chura crepitans) Brug kan gjettes af Navnet. Frøehusene, som voxe paa det, skiæres af, førend de ere modne, og bruges til Sandhuse. Lader man dem blive modne, saa springe de op med et stærkt Knald, hvorved Frøet kastes langt omkring. Dette Træe har noget af Maschenilltræets brændende Natur. Naar Hestene gnie sig paa saadanne Træer, faae de Skab. Mimosa senitive findes i Mængde paa St. Thomas. Naar man rører ved den, bøye Stilkene sig ned til Jorden, og Bladene slutte sig, naar den har været noget i denne Tilstand, reiser den sig op igien, og aabner sig. Det egentlig saa kaldede Palmetræ er det høyeste og prægtigste af alle Træer. Det rager langt fremover alle de andre, Stammen er gandske lige og rund Saalænge Træet er ungt, er det grønt, og har gule Striber, som gaae over Stammens halve Høyde; gamle Træer, ere brune. Træets lange og udbredede Blade eller Greene ligne Cocostræets Greene, dog ere de større. Disse Greene sidde i Rader rundt omkring Træer, saaledes at de 8 Greene i den øverste Rad staae over Mellemrummene i den nederste. J Midten rager Stammens spidse Ende frem, hvoraf med Tiden nye Greene udvikle sig. UnderGreenene sidde rundt og Stammen 6 lange BlomsterSkeeder, af hvilke Blomsterne og runde Frugter der ere saa store som et lidet Hønse=Eg, fremkomme og udhænge, i store Duske. Stammens øverste Deel indeholder den hvide og bløde Marv, som kaldes Palmekaal, den er blød og bestaaer af tynde hvide Blade, naar den spises raa med Salt til, smager den som Valnødder, og naar den er kogt, som Ærteskokker. Den betales dyrt paa de danske Øer, og bringes fra Portoric, thi her skaanes Palmetræerne for deres prægtige Anseelses Skyld. Fortsættelsen følger.)