JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-05-19
J fald der skulde findes nogen, som lovlig har at fordre efter at gangne Sl. Hr. Frid. Rasmussen i Roholte, da bliver herved tilkiendegivet, at de med deres Fordring vil indfinde sig i Roholt præstegaard førstkommende den 27 Mai, da skifteretten møder de i stervboen, for at modtage hvad fordringer, som kand indkomme samme dag, kl. 9 slet om formiddagen. Derefter indfinder skifte retten sig sammesteds onsdagen den 6 Ang, næstkommende paa for nævnt tid om dagen, for at slutte og til ende bringe skiftet efter forommeldte Sl. mand, om mueligt er, hvilket herved 3de gang efter hinanden bliver tilkiendegivet i de danske aviser til vedkommendes efterretning. Spiellerup d. 1 Mai 1755. Vitus Bering, Proust i Hammerum herred giør hermed, udi de Berlingske aviser 3de postdage efter hinanden, offentlig bekiendt, at da Sl. Hr. Christian Bering, fordum Sognepræst for Felding og Ass. meenigh. i Hammerum herred, Riber stift, hans arvinger i Kiøbenhavn og Kiøge ikke efter første indkaldelse udi Hoppers aviser haver til den i loven determinerede tid indfundet sig for skifteretten i Felding præstegaard, ey heller, ved havte correspondence haver til datum kundet give nogen tilstrækkelig vished og oplysning, om deres fraværende og 6 aar siden bortreyste medarving Sr. Johan Bering, fordum brøgger og indvaaner i Kiøbenhavn, altsaa bliver ikke alleniste vel bemelte arvinger herved anden gang inviterede at møde for skifteretten i Felding præstegaard, Torsdagen betimelig de 12 Jun, førstkommende, da der skal holdes auction over Sl. Hr. Christian Berings efterladenskab, men endogsaa alle andre fremmede bliver tillige tienstligst anmodede, at om det nogen skulde være bekiendt, paa hvad sted fornævnte Sr. Johan Bering sig i Verden maatte opholde, eller og om han er levendes, eller død, samme da jo før, jo ønskeligere, for skifteforvalteren paa stervboens bekostning maatte blive tilkiendegivet. Rind præstegaard den 1 Mai 1755.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Det giøres herved bekiendt, at en stor, meget god, vel indrettet og fordeelagtig mølle paa landet er under haanden til kiøbs at erholde. Udi møllen ere 2 store vandhiule, der drive qver ner og en stampe, hvorhos findes en indmuured stampekiedel, hvorudi vandet af sig selv igiennem en træerende indflyder, saaledes indrettet, at en karl kand staae ved stampen og øse vand af den indmuurede kobberkiedel, for resten er møllen af hollandsk bygning og indretning. Foruden disse 3 qverner, der drives ved vand, er der endnu en stoer hestemølle bestaaende af 2 qverner, altsammen i god stand. Mogens vaanings huuse ere til deels af muur= og bindingsverk opbygte og med teglsteene behængte, ud huusene derimod ere med straaetag forsynede, men affe af godt egetømmer opbygte og i vedbørlig stand. Til møllen henhøres 2de meget smukke store vænger, hvorudi findes delig skov baade af ege, bøge, aske, elle og andre Slags nyttige træer, og udi vængerne saavelsom udi de paagrendsende dendermarker er en til strækkelig udsæd og høebund møllen tilhørende, ligesom møllens eiendomme i den ny landmaalings matricul ere ansatte for 3 Tdr. 1 Skp. 1 alb. hartkorn ager og eng, og 9dr. 2 Skpp. 2 sidt, 2 alb. skov og mølleskyld, 12 tdr. 3 Skp. 3 sidk., hartk. Ved møllen ligger 3 vel indrettede frugtekiøkken humle og seneps banger. Den lysthavende vilde behage at addressere sig til Msr. Ursin Thombsen, fuldmægtig paa den Kongel. proviantgaard i Kiøbenhavn, som derom giver nærmere efterretning.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Da der ved sidste skiftesamling, som blev holden paa Roeskilde raadstun den 7 Mai sidstafvigte, efter St. Mad. Bodeel Margrethe Øylers, ingen af hendes børn og arvinger har vildet lade sig indfinde, uagtet at de samtlige derom ved proclamation fra Siellandsfars landsting, og derforuden skifterettens skrivelse til de fra værende arvinger paa Jarlsberg i Norge og Sor her i landet, betimelig forud vare advarede og indkaldede, saa blev skiftet opsat til den 18 Junii førstkommende igien at foretages fornævnte stæd om eftermidde kl. 2 slet, til hvilken tid og stæd Magistraten sammesteds lader ydermeere i de danske gazetter 3de postdage efter hinanden bem. Sl. Mad. Bodeel Margrer te Øylers arvinger, de myndige enten selv personlig eller ved fuldmægtige og de umyndige med deres værge, atter indkalde at møde deres tarv og ret at observere, da de skal vederfares hvad lov og ret medfører. Roeskilde d. 11 Mai 1755.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Det bliver hermed bekiendtgjort, at Lyngbye kirketiende paa Frederichsborg amt, bliver ved offentlig auction til bortlæftelse paa livestid opbudden den 7 Junii førstkommende om efterin do. kl. 2 slet udi Frederichsborg tinghuus, paa de conditioner som paa auctionsstædet vorder bekiendtgjort, og forinden hos mig Justitz Raad Munthe i Roeskilde kand faaes til eftersyn.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Frisk ankommen Zeltzer brøndvand og Hamburg oxetunger er hos H. Hoeck i regnegaden næst ved kandestøberens at bekomme. Herved bekiendtgiøres, at en qvantite brændt kalk findes i forraad paa bekke skovs gaard tet ved stranden, hvorfra den beqvem melig udskubes og afhentes. Prøven af samme kalk kand faaes hos Monsr. Ursin Thombsen fuldmægtig paa den Kongl. proviantgaardi Kiøbh., hvoraf det skal befindes, at kalken er saa god, at den i bonite ikke eftergiver nogen hidindtil bekiendt kalk, eftersom den kand bruges lige saa vel til gibs- som til muur arbeyde, og de allerprægtigste gibsedekker deraf kunde giøres. Ligesom man kand forevise heele værelser, hvor baade vegge og cammer saavel som adskillige ornamenter med denne kalk uden mindste blanding af gibs ere forferdigede, saa at, naar man har denne kalk, man da ingen gibs til noget arbeyde, uden allene til billeder og former, behøver, hvortil kommer, gipsarbeyde, som med denne kalt giøres, ingen sprekker faaer, da derimod anden gibs almindelig giver sprekker, og udvendig til muur arbeyde, holder denne kalk prove imod den allerbeste kalk, som hidindtil er kiendt. Dersom nogen vil have den raae materie, der bestaaer i en meget sim kride, hvoraf denne kal vorder brændt, da kand deraf faaes saa mange skibsladninger, som maatte forlanges, imidlertid mældes de lysthavende til efterretning, at denne kride lader sig altsammen til reen kalk forbrænde, i steden for at blant andre kalkesteene findes en stor mængde af en saadan materie, som ikke til kalk kand forbrændes. Steen Winther, sognepræst til Kettinge og Bregninge Meenigheder i Lolland lader hermed i de danske gajetter 3de postdage efter hverandre bekiendtgiøre, at paa hans annergaard i Grønnegade bye i Breininge sogn er i sidstafvigte Martio bortdød uden livsarvinger hans fæste bonde Wilhelm Ottesen, og som enten beretter, at hendes afdøde mand skal være fød i Khvn, men veed aldeeles intet, om han har efterladt sig sødskende eller andre arvinger, altsaa indkaldes ovenmeldte Wilhelm Ottesens rette arvinger at mede eller møde lade paa gaarden, hvor manden er død, ved skiftets holdelse d. 3 Jun, førstkommende, for deres parter at iagttage, ligesom credi= og debitores indkaldes til samme tid, de første deres krav at legitimere og de andre deres gield at betale, da enhver skal vederfares hvad lov og ret medfører. Kiettinge præstegaard den 27 April An. 1755.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Hermed bekiendtgiøres, at Wollerslow sogns Kongl. tiende paa Roeskilde amt i Bieverschou herred, bliver ved offentlig auction paa apoteket udi Kiøge den 31 Mai førstkommende om eftermiddagen kl. 2 slet bortfæstet paa lives tild, paa de conditioner, som paa auctionsstedet vorder bekiendtgjort, og forinden hos forstanderen. for Due Brødre kloster i Roeskilde kand faaes til eftersyn.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Det gjøres herved bekiendt, at fæstebonden Jens Andersen skifter i Giedved i Schanderborg amt Woer herret og under Serritzlergaard henhørende er ved døden afgangen og at hans stersboe staaer under lovlig skiftebehandling imellem hans efterlevende enke og børn; Og som den Sl. mand i levende live med en og anden brugte handel, bliver her ved hans debie og creditorer de umyndige med værge og formyndere indkaldet, om nogen fleere er til end forhen ved stiftet allerede foretagende, er angivet, at møde i stervboen i Giedved mandagen den 7 Julii næstkommende, da skiftet til endelig afgjørelse, om muelig er, bliver foretaget, de første deres skyld at betale og de sidste at legitimere deres angivende saaledes som efter død mand skal være, hvorved enhver i alt skal blive omgaaet som lov og ret, efter boens beskaffenhed medfører; Paa skifteforvalteren høyedle og velbaarne Hr. Erats=Raad de Lichtenbergs vegne som fuldmægtig ved Serritzlergaard og gods. Jac. Rosborg.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Løverdagen d. 24 Mai førstkommende om eftermidd. imellem 1 og 3 slet, skal afg. Hr. Raadmand Jens Gregersen Klitgaardsstervboes tilhørende og udi Gieltz ved skovfoged Lars Thomesens huus under Frederichsdahls gods, Kongens Lyngbye sogn, belliggende Lyst=Sted ved offentlauction udi fornævnte stervboes heristaden tilhørende gaard i Nyebørs, anden gang opbydes, og om fornøyelig bud skeer, uden videre auction bortsælges, alt efter de conditioner som paa auctionsstædet vorder bekiendtgjort, og forinden kand faaes at see hos Procurator S. Hans Buus boende i Stormga een, ligesom og liebhaberne haver at addressere sig til fornævnte skovfoved Lars Thomesen i fald de ville tage fornevnte lystested i øyesyn.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Skifte Retten i Aalborg, efter afgangne Christian Feilichborger og Jndvaaner her sammesteds, som den 8 April sidstl. ved døden er afgaaen, Efterladt sig enke og ingen lifs arving, da hans efterladte effecter ere strax ved ved rettens middel tagen under vedbørlig forseiglig, og lovlig Registering og vurdering, har befunden Boens Tilstand at være saa ringe at den ey formaaer nogen ordentlig proclamme at lade udstede, hvorover dette i Aviserne 3de postdage efter hinanden vorder bekiendtgjort, at skifte forretningen i dette stærvboe er opsat til den 16 Aug. førstkommende om formiddagen Kl. 10 slet, da den sal. mands arvinger, hvoriblant hans broder Morten Feiliches Børn som berettes skal være i Sielland, og de øvrige som findes her i Provintzen, tillige med debi= og creditorer som noget her i stervboen kalb være skyldig. Eller have at fordre, vilde infinde sig i stervboet med fuldkommelig legitimation saae deres ret, da dennem efter boens ringe og slette tilstand, skal vederfares lovmæssig behandling. Aalborg d. 12 Mai 17551.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Deutsche, Copenhagener, Jungen. mærke Mærk. Anno 1755. No. 40. NeMontags, den 19 May.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Constantinopel, vom 3 April. Es ist ein Capitain von der Königl. Schwedischen Garde von Stockholm hier angekommen, um wie man sagt, die Handlungs- und Freundschafts-Tractate zwischen der Krone Schweden und der hohen Pforte zu erneuen. Der gegenwartige Capitain Pacha Soliman, welcher vorhin Vice-Admiral des Reichs war, wird für viel erfarner im Seewesen gehalten als sein Vormeser.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Madrit, vom 22 April. Der Hof istam 16 nach Aranjuez gereiset, um daselbst wie gewhlich den Sommer zuzubringen. Die ausserordentliche Kalte welche wir hier noch vor 6 Wochen gehabt haben har sich auf einmal in eine pløsliche Hitze verandert, so das wir andem Winter in den Sommer gefallen sind, ohne den Frubling genossen zu haben. Der Marquis de las Amarillas, General Lieutenant der Konigl. Troupen, ist an die Stelle des Grafen de Revilla Gigedo, weil die Zeit seines Gouvernements verstrichen ist, zu Unterkonig von Neu Spanien ernannt. Mit einem Expressen von Alicante har man die Nachricht, das 5 von unsern Rebecken in dem Gesichte dieses Havens, sich 14 Stunden lang mit den Algierern geschlagen, und 3 von ihren Raubschiffen mit der Eqvipage erobert haben.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Rom, vom 19 April. Drey Tripolitanische Pinken haben am vorigen Donuerstage bey der Spitze von Fiumara ein Genuesisches Fahrzeng weggenommen. Die Eqvipage, welche aus 18 Mann bestand, rette te sich mit der Flucht unter die Canonen von Fiumicino. Die Besatzung daselbst gab zwar Feuer auf die Corsaren, allern one Würkung, indem sie weit aus dem Schus waren. Jn dessen sind auf diese Nachrichtzwey Pabstl. Schifse von Civitavechia gegen sie ausgelausen. AmFreytage star der Hr. Aurelio, Canonicus zu St. Giovanni Laterano. Sein Vetter erbet das ansehnliche Vermogen, welches er nachlast. Am Donnerstag Morgen erhielte der Cardinal Portocorero einen Courier ans Spanien, der Jnnhalt seiner Depechen ist aber nicht bekannt geworden. Dieser Tagen ist ein Dieb eingezogen worden, welcher verschiedene Silbergeschirr aus dem Hause Borghese gestolen har Wien, vom 30 April.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Paris, vom 5 May. Der Hof, welcher seit den 1sten dieses zu Marly gewesen ist, wird nach Pingsten wieder auf Versalles erwartet. Man Versichert, das die Escadre von Brest unter Seegel, gegangen, und am 30 passati schon in voller See gewesen ist. Auch will man wissen, dass der Hr. von Manamara, welcher ste commandiret, ste nicht weiter als bis auf die Hohe der Azorischen Jnsuln begleiteen, und alsdann nach den Franzosischen Küsten zuruck kehren werde. Zu Dunkirchen ist der Kongl. Vice Admiral, Ritter der Kongl. Orden a. Herr Barth, mit Tode abgegangen.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Londen, vom 6 May. Man versichert, das eine von den Haupt-Assichten der Reise Sr. Maj. des Königes nach Hannover, die Schliessung einer Vermahlung zwischen Sr. Königl. Hoheit dem Prinzen von Wallis, und einer Prinzessin aus dem Hause, Brandenburg sey. Zu Spithead har man zwey Franzosische Spions wovon der eine sich Esprit, nennet, und der andre sich für einem Doctorem Medicina ansgiebt, beym Kopse genommen. Zu Leighlin har man ans demselden Verdachte, einen Franzosischen Officier und einen Tanzmeister eingezogen. Aus Ostindien har man Nachricht, das der nene Gouverneur von Pondicheri dem Hr. Gaunders, Gouverneur des Englischen Forts St. George, Vorschlage thun lassen, die zwischen beyden Nationen dort obwaltende Streitigkeiten beyzulegen. Wobey er zugleich um die Sache auf einen freundschaftlichem Fus se anzufangen, demselden 8 gefangene Engelander ohne Løsegeld zugeschikt habe. Die Regimenter, welche auf der Repartition von Engeland steen, sollen dieses Jahr nene Gewehr bekommen. Die Lords-Regenten haben sich anvorigen Sonabend versamlet, und die Herren Claude Amand und Jaques Rivers zu ihren Secretairen ernannt.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Coburg, vom 3 May. Die zu Anfange dieses Jahrs angezeigte Hohe Verlobung der allhiesigen Durchl. PrinzessinCharlotten Sophien an des Prinzen Ludvigs von Meklenburg-Schwerin Hochfürstl. Durchl. ist am 25 des abgewichenen Monats hochstvergnugt und feyerlich durch priesterliche Copulation und zwar dergestalt voltzogen worden, das des hie sigen Erbprinzen Hr. Ernst Friedrichs Hochs, Durchl. Dero Durchlauchtigste Prinzessin Schwester sich in ubertragener Procuration haben an trauen lassen.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
Brüssel, von 7 May. Der Graf von Holderness ist om 30 pass. hier angekommen, eine Commission bey unserm General Gouverneur auszurichten, worauf er seine Reise uber den Haag nach Hannover fort gesest hat. Der Tag der Abreise Sr. Königl. Hoheit nach Wien ist noch nicht ange sett, doch vermuthet man aus den Anstalten, welche bey Hofe gemacht werden, dass selbige im kurzen vor sich gehen werde. Der Grossbrittanniske Commissarius bey den hiesigen Conferenzen, Hr. Michel ist hier ange kommen, man weis aber noch nicht, mann die Conferenzen wieder angefangen werden sollen.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
NOTIFICATION. Von der den 21 und 22 hujus gezogenen 2ten Classe der 2ten König, allein privilegieten Copenhagener Lotteren, werden die Geminne allhier in Copenhagen den 6ten May und følgenden Werkeltagen, in den ubrigen Stadten aber sobald die erforderlichen Remisen erfolget seyn werden, von den bekommen den Collecteurs, gegen Zurücklieferung der Originglen Preis=Lossen, ausbezahlet. Zualeich mit solchen Auszahlung wird auch diesenigen Losse, welche nicht gezogen worden, zur 3ten Classe mit 2 Rthlr. pr. Los angefangen, und mus soche som zeitig vollendet werden das die geschlossene Appellations-Rechnungen derer auswartigen, sowohl als der hiesigen Herren Collecteurs, den 14 Junii a. c. bey miunterschriebenen eingelanget sevn konnen, massen die Ziehung der 3ten Classe onfehlbar den 23 Junii porgenommen werden soll. Weshalden diesenigen Losse, deren Vernenerung nicht zeitig beschaffet wird, gantzlich verfallen sind, und an andere Liebhabere für 4 und einen halden Rthlr. das Stück, als den Einschuss zu den 1sten dreyen Classen, verkauffet werden. Alles vermoge des Plans und der Conditionen, wornach die Collecteurs samt den Jnteressenten sich zu richten belieben wollen. Copenhagen, den 11 Apr. 1755. Jonas Collin, Kongl. Lottere-Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1755-05-19
NOTIFICATION. Prases und Directeurs der Königl. Octroyirten allgemeinen Handlungs Compagnie lassen kundthun, das nechstkunstigen Mittwoche den 4 Juni Vormttags um 8 Uhr, wird in der Compagnie Versamlungs-Haus auf Christians Hasen offentliche Auction gehalten uder ein Theil mit den Schiffen Landes Wunsch und Maria Jacobi von Marseille und Maltha neulich angekommene nedst anden Maaren, bestehend an Rosinen de Roquevaire, so auch Calabrische und Smirnische Rosinen, Zantische und Liparische Corinthen, füsse bittre, lange und Krak-Mandeln, Levantischer Reis, dito Coffee-Bohnen, Brunellen, Succat, marmorirte und weisse Seile, Salarmonia, Safran d'Orange, Satran du Comtat, Allepische Gall=Aepseln Su mag, Spanisch Grun, Allaun de Levante, Anschoves, Cameel Garn, Conchenille-Schwam, fein Oliven Oel, Old'Aix, Oel von Lissabon, Speis-Kummel, Annies, roth und weis Weinstein, Senes Blattern, Trementing Spigo Nardo, Ellebore blant et Noir, Racine d'Orconette, Pergammot Essens Eande la vande, Ungrisch Wasser, roth Siracuser Wein, Toulonsche und Lundse Brantemein, so auch ein Parthei verschiedener Sorten von gro den Sal, nach weiterer Vermeldung der daruber gedruckten Specificationen welche vor der Auction ausin Contoir der Compagnie zu bekommen sind. Es wollen sich alsodic Liebhaber zur selbigen Zeit und Ort emfinden da die Conditionen sollen bekannt gemacht merden; die Waaren konnen sonsten 2 Tage vor der Auction in dem der Compagnie zugeborigen Packhaus in Augenschein genommen mer Die Directeurs der Brandversicherungs=Casse in Copenhagen, geden den Respective und Höchstgecheten Jnteressenteuwelche bis dato mit der zum 11 Mart. termin 1755. verfallenen Premie und Unterhalt des Contoirs von denen auf ihre Eigenthumer genommenen Versicherungen nicht eingekommen sind, hiemit zu erkennen, das seldiger Termin d. 11 May. expiriret, und folchergestalt die 2 Monate vom 11 Mart. anzurechnen, (als in welcher Zeit die Bezahlung nach der Fundation hatte sollen gescheen seyn) verflossen; als wollen dieselben belieben, nu ihrer egenen Sitherheit in unglücklichen Zusallen von Fenersbrunst ohne Verzug nach dem Contoir in den Rath hause der Stadt ihre einhabende Policen hinauf zu senden nud davon den Antheil bezahlen, welcher einem jeden von seiner versicherten Summa für sich zu bezahlen zukomt.
Berlingske Tidende, 1755-05-23
No. 41. En Danske Kiøbenhavnske sidender. Fredagen, den 23 May.
Berlingske Tidende, 1755-05-23
Madrit, den 23 April. De 5 Rebeqver, som har skudt de 3 Algierske Rebeqveri Grund, ere efter Søeslaget seilet til Cartagena med deres Fanger, hvor de ere bragte i Lazarethet. Den berygtede Agimouzza, Commandant over de Algierske Skibe, har fægtet med saadan Uforskrækkenhed, som han havde været gandske desperat. Efter at 2 af hans Rebeqvervare skudt i Grund, og han selv var bleven saaret, lod den Spanske Commandant raabe til ham, at han skulle give sig; men Røveren, som stod med den blotte Sabel i Haanden paa Fordækket, svarede, at han vilde ikke give sig, førend man vilde, om man kunde skyde ham i Grund. Et Lag, som han derpaa fik af 2 Spanske Skibe, igiennemborede hans Rebeqve paa eengang, saa den gik til Grunde. Man fatte en Chaluppe ud, som skulde redde den største Deel af Eqvipagen og Agimonzza selv, omendskiønt han fatte sig imod Hielpen, saa meget han kunde. Meerbenævnte Agimouzza er en Renegat, som ved sin Erfarenhed har erhvervet, sig Commandants Rang over en Escadre. J 5 Aar har han gjort de Jtalienske Kyster stor Afbrek, og saasnart han fornam, at Regieringen af Algier havde brudt Freden med Hollænderne, havde han strax vendt sig til de Spanske Kyster.
Berlingske Tidende, 1755-05-23
Alicante, den 23 April. Man er holder just nu den Tidende fra Chartagena, at 2 Spanske Krigskibe, som havde 11 Hollandske og et Ham forsk Handelskib under deres Convoy, har paa Høyden af Aigles antruffen 3 Algierske Rebeqver og et mindre Fartøy, 2 af dem har de skudt i Grund, og borttaget det 3die det 4de var med Nød kommen bort. Søeroveren havde først angrebet de Hollandske Skibe, saasom de ikke formodede at de bleve convoyerede.
Berlingske Tidende, 1755-05-23
Livorno, den 21 April. Paa en 8 Dages Tid ere de Toscaniske Kyster meget blevet foruroliget af de Algierske Røverskibe. De holde alle fremmede Skibe an, og igiennemsøge nøye deres Passe. Tvende Fartøyer med Keyserlig Flag, hvoraf det eene kom fra Ancona, og det andet var bestemt til Venedig, ere borttagne af Søerøverne og bragte til Algier. Efter Capitain Lesle Beretning, hvilken de hande anholdet med en Engelsk Brigantin, undersøgt hans Passe, men ellers meget vel begegnet, er der 10 saadanne Røverskibe i Søen, som krydse paa Høyden af de Toscaniske og Genuesiske Kyster.
Berlingske Tidende, 1755-05-23
Rom, den 26 April. J Fredags i den forrige Uge kom der Jld i et Magazin paa Pladsen Montemara, hvilken tog saaledes Overhaand, at der ogsaa kom Jld i det næste Huus derved. Gouverneuren i Rom, Monseign. Archinto, lod derfor alle Anstalter giøre, for at dempe Luen, hvilket og skeede, efterat fire Bygninger vare lagt i Aske.
Berlingske Tidende, 1755-05-23
Paris, den 9 May. Ordet gaar, at der skal være gjort en Vaaben-Stilstand, imellem denne og den Storbrittanniske Krone paa 2 Aar inden hvilken Tids Forløb man haaber at udfinde Midler til at vedligeholde Freden. Man forsikkrer ogsaa, at en Deel af den Kongel. Flode er kommen tilbage i Havnen ved Brest, og bliver sammesteds aftaklet, dog er den anden halve Deel løbet i Søen med et stort Antal Soldater, for at forstærke de Franske Besætninger i America. Fra Troyes fornemmer man, at Capuciner=Klosteret sammesteds er indsluttet med en stærk Vagt; men Munkene, som frygtede for, at deres Foretagende maatte drage slette Følger efter sig, har taget Flugten, førend det blev besat.
Berlingske Tidende, 1755-05-23
Paris, den 12 May. Endelig har Hoffer ved en Courier faaer den Tidende at vores Flode er den 3 hujus gaaet under Segl til Amerika. Af Sagernes nærværende Tilstand kan man intet andet slutte, end, dersom vores og den Engelske Flode skulde møde hinanden i Søen, de da ikke paa det høftigste toge imod hinanden. Ellers har man føyet den Anstalt at forstærke Tropperne i Grendsestæderne, og forsyne Magazinerne med alt nødvendigt. Til Toulon skal endnu en liden Escadre udrustes, som skal bestaae af en Fregat 4 beqver og ta halve Galeerer; man giver vel for, at man vil bruge den imod Søerøverne i Saler, men det lader rimeligere, at de ved Krigens Udbrydelse med Engeland skal jage efter de Engelske Handelskibe. Contrebandererne har paa nye forsamlet sig 300 Mand stærk i Sa royen, og Mandrin, som er underrettet om de Mesures man agter at betiene sig af imod ham i Provence, er den 20de i forrige Maaned udrykket med 50 Mand 2 Miile fra Grenoble. Man har nu her i Byen Mandring portrait, og Publici Begierlighed at kunde udzirederes Kammere dermed er saa stor, at man nu kan ey faae fleere derei for Penge.