JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Da Kongen af Spanien erfoer, at Resten af den ved Tudela slagne Armee havde igien forenet sig i Egnen af Cuenca, og at de ny Rekruter, fra Granada, Valencia og Murcia vare stødte til den, holdt Kongen af Spanien det mueligt, at kunne lokke Fienden frem. Til den Ende lod han alle Poster, som vare trængte frem til Biergene ved Cuenca, paa hiin Side Tarancon og Huette, trække sig tilbage. Den spanske Armee fulgte denne Bevægelse. Den 12te tog den sin Stilling ved Ucles. Hertugen af Belluno trak sig derpaa til Tarrancon og Fuentede Padronaro. Den 13de marscherte Divisionen Villatte løs paa Fienden. Hertugen af Bellund gjorde imidlertid med Divisionen Rufsin en Vending over Alcazar. Saasnart General Villatte opdagede Spanierne, gik han fremad i Stormskridt, og slog de 12 til 13000 Mand, som Fienden havde, paa Flugten ; de søgte at trække sig tilbage over, den engelske Flaade paa Corunnas Rhede. Caracosa til Alcazar; men Hertugen af Bellund havde allerede besat Veien til Alcazar. Det 9de lette Infanterie=Regiment og det 24de og 96de Linie-Regiment satte sig imod dem med en Muur af Bajonetter. Spanierne strækkede Gevær. 300 Officerer, 2 Generaler, 7 Oberster, 20 Oberstlieutenanter og 12000 Mand bleve gjorte til Fanger. Man har frataget dem 30 Faner, og deres hele Artillerie. En vis Vennegas, som anførte disse Tropper, blev dræbt. Denne Armee tilligemed deres Artillerie og Faner skal i Morgen den 17de holde sit Indtog i Madrid under Eskorte af 4 Batailloner. Dette lykkelige Udfald giør Hertugen af Belluno og hans Tropper megen Ære. General Villatte manenvrerte med stor Kyndighed, General Rufsin har udmærket sig, saavelsom General Latour=Manbourg. Hans Dragoner have viist meget Mod. Den unge Sopransi, Eskadrons=Chef i det første Dragon-Regiment, styrtede sig med overordentlig Kiekhed midt iblandt Fienderne. Han overbragte Hertugen af Belluno 6 Faner.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Artillerie-General Senarmont har ved denne som ved alle Leiligheder udmærket sig. Da han saae, at den fiendtlige Armee var afskaaren, forandrede han sin Stilling. General Senarmont befandt sig paa den Tid med sit Artillerie i en Biergkløft, og Fienden vendte sig just derhen for at søge en Giennemvei. Hans Artillerie havde kun en ringe Eskorte; men den store Armees Kanonerere trænge ikke heller dertil. General Senarmont stillede sine Feldtstykker i Bataillon Quarre, og skiød med Kartetskeer. Den fiendtlige Colonne forandrede derpaa atter sin Stilling og trak sig til det Punkt, hvor den siden nedlagde sine Vaaben. Hertugen af Bellund berømmer sin første Adjutant, Hr. Chatrau, og Adjutant-Commandant Hr. Aime. Han roser ligeledes General Semele og Obersterne Jarnin, Mennier, Mouton, Duverney, Lacoste, Pecheur og Cambelle, som Officerer, hvis Tapperhed og Duelighed har holdt Prøve i hundrede Fægtninger. I Salen blive Engellænderne endnu stedse forfulgte med Kaarden i Haanden. Efterat de vare blevne forjagede fra Lugo, have tre Fierdedele af dem taget Veien til Corunna, og en Fierdedeel til Vigo, hvor Engellænderne have Transportskibe. Hertugen af Dalmatien har vendt sig mod Corunna, og Hertugen af Elchingen med Vigo.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Depitationer fra Statsraadet af Spanien, Jndiens Raad, Finantsraadet, Krigsraadet, Marineraadet, Ordens Conseilet, Handels- og Finants-Juntaen, Alcade=Tribunaler, Madrids Munielpalitet, sammes Verdslig- og Ordens Geistlighed, Adelen, de større og mindre Corporationer vare den 11te afreiste fra Madrid, og bleve den 16de forestilte for Hs. Keiserlige Majestæt i Valladolid. (Her leverer Bulletinen de forskiellige Deputationers Taler til Keiseren, hvis Hovedindhold er den Bøn, at forlene dem hans høie Broder, Joseph til Konge og Herre). Keiseren underholdt sig længe med Medlemmerne af disse Deputationer, og sagde dem, at han bevilgede dem deres Ønske, og at Kongen, hans Broder skulde om faa Dagen holde sit Indtog i Madrid. J denne Andience, som varede meget længe, bemærkede Hs. Majestæt tillige, hvor hurtig Engellænderne vare blevne fordrevne fra Halvøen.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Hs. Majestæt Kong Joseph vil den 19de eller 20de holde sit Indtog i Madrid. Forspændsheste ere sendte paa Veien til Bayonne. Man formoder, at det Keiserlige Hovedqvarteer vil ufortøvet giøre en Bevægelse.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
30te Bulletin fra Armeen i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Valladolid den 21de Januar. Hertugen af Dalmatien brækkede den 12te op fra Betanzos. Da han ankom til Mero, fandt han Broen ved Burgo afkaftet. Fienden blev drevet ud af Byen Burgo. Jmidlertid rykkede General Franceschi frem langs med Floden, gik over samme over Broen ved Sclagjorde sig til Mester af Landeveien fra Corunna til Santhago og fangede 6 Officerer og 60 Soldater. Samme Dag fangede man 30 Marinesoldater, som fyldte Vand.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Fra Byen Perillo kunde man seer Den 13de sprængte Fienden to Krudtmagasiner, som laae paa Høiene ved St. Margaretha, en halv Miil fra Corunna, i Luften. Explosionen var skrækkelig og hørtes i en Afstand af 3 Lienes.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Den 14de blev Broen ved Burgo istandsat og det franske Artillerie kunde passere derover. Fienden var posteret i to Linier, en halv Liene fra Corunna. Man saae, hvorledes han i største Hast indskibede sine Syge og Qvæstede, hvis Antal Spioner og Deserteurer angave for 3 til 4000 Mand. Engellænderne vare tillige ifærd med at ruinere Kystbatterierne og ødelægge Kysterne. Commandanten i Fortet St. Philip forudsaae hvad Skjæbne Engellænderne havde tiltænkt hans Fort, og afslog at modtage dem i samme.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Divisiongeneral Lapisse har sendt Patrouiller til Portugal, hvor man har modtager dem meget vel. i General Maupetiker rykket ind i Salamanca, hvor han endnu har fundet engelske Magasiner.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Fra Bagonne meldes, at Prindsen af Neuschatel skal indtil videre commandere en stor Deel af Armeen i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Breve fra Holland melde, at det brittiske Ministerium vil ved Parsammentets Sammenkaldelse tale med stor Forbittrelse mod Rusland og at Hr. Canning med det første vil tage sin Afskeed som Statssecretair i det udenlandske Departement.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Kaperen le Revenant fra St. Malo har i det indiske Hav taget er engelsk Skib paa 44 Kanoner. Skibet, der tilhørte det ostindiske Compagnie, er siden blevet solgt paa Isle de France for 1 Million 300000 Fr.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Landen, den 5te Januar.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
(Af svenske Blade) N. Majestæt Kongen kom i Gaar fra Windsor til Dronningens Palais. Høistsamme er nu igien i bedste Velgaaende.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Fra vor Armee i Spanien har vi blot Efterretninger til den 17de Decbr.; de love ikke meget godt. Man begynder nu at frygte for, at vore Tropper ville blive nødte til, i største Jil at rømme Spanien. - I Cadix klager man over Mangel paa Vaaben og Penge. - J Oporto har man været nødt til at arrestere endeel mistænkelige Personer, Fra Godthaabs-Forbierg meldes under 21de Octbr., at man samt mesteds havde den Efterretning, at Keiseren af Persien havde vægret sig ved at antage en brittisk Ambassade og at den persiske Armee for nærværende Tid blev organiseret af franske Officierer.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Den russiske Admiral Siniavin har paa et Kartelskib sendt en Officier til Morlaix med Depescher til den russiske Ambassadeur i Paris angaaende Solds Betaling for de russiske Krigskibes Matroser, hvilke sidste ikke kunne vende tildage til Rusland førend til Foraaret.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Blandede Efterretninger. Frankerig. Luftseileren Blanchard er ikke død. Han har blot havt et Anfald af Apoplexie, og man haaber at redde hans Liv.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
I Decbr. Maaned ere 113 Skibe, hvoriblant et spansk Skib, ankomne til Cotte.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Holland. Kongeriget Holland havde efter den seneste Folketal ling 2 Mill. 46224 Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Tydskland. Kongen af Sachsen har efter det westphalske Menisteriums Anmodning hævet Passage=Afgivterne for Kongen af Westphalens Undersaatter af den jødtske Nation, hvilke nu ei skulle være andre Afgivter underkastede, end dem, som alle Reisende betale. -J Kongeriget Westphalen ere adskillige Jøder befordrede til StatsEmbeder.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Preussen. Da endeel Arbeidere i de schlesiske Staal og Jern fabriker tilligemed andre schlesiske Undersaatter have ved Løfter ladet sig forlede til Udvandring, hvilket er yderst skadeligt for denne Provinds, saa er der udstedt et strængt Forbud derimod. De Øvrigheder, som have forsømt at anmelde Udvandringen, straffes med en Mulkt af 50 til 100 Rdlr., og de Udvandrede tilligemed dem, der have forledet dem dertil, straffes med Fæstnings= eller Tugthuusarbeide paa nogle Aar eller efter Omstændighederne paa Livstid.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
J Spandau indrettes nu Arrester for endeel Statsfanger, hvis Antal for det første skal beløbe sig til over 40 Personer. Jtalien. Paa et af Grev Moronis Landgodser har man opdaget en Begravelse, hvori fandtes 2 Statuer, 5 Büster og en Askeurne. Navnet Manilius er indgravet paa Büsterne, hvoraf man slutter, at det har været denne Families Begravelse. Baade Statuerne og Büsterne laae uden Orden paa Jorden, men ere ellers meget godt conserverede. Ved Foden af Statuerne fandtes 2 Beenrader, som havde en Ring paa Fingeren, hvorpaa Ordet Agatonia var indgravet. Ved Siden af den var et tomt, men ikke sønderbrudt Æg, et Taare urnerne liigt Kar og en Lampe, hvorpaa Tarquinius staaende med Dolken i Haanden for Lucretia var indgravet. Den forrige bayerske Minister ved det pavelige Hof, Baron v. Haffelin, er nu i Besiddelse af dette kostbare Monument.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Indenlandske Efterretninger. Fridericia, den 7de Februar. Efter næsten 14 Dages vedholdende Tveveir, som endnu sidste Torsdag ledsagedes med en heftig Storm af Sydvest, som brækkede Vingen paa en af Stadens Vein møller, kastede hist og her Tagsteen need, og rev Jsen heel løs og ud til Beltet her, sprang Vinden i Søndags igien om til Nordost, og indfandt sig atter med stærk Sneefog og Kulde. En dansk Galease, som siden først i Januar har sat fast i Jsen omtrent 1 Miil herfra, Nor paa, er efter Udseende drevet endnu noget længere hen, ved Jsens Opbrud, men har endnu Jis rundt om sig. Himlen veed, hvorledes det er gaaet disse ulykkelige Folk i dette haarde Veir, da ingen har kundet komme til dem siden Jsen brød løs. Armoden lider her meget i denne haarde og langvarige Vinter; men endnu meest ved sidst indfaldne Snee og strenge Kulde; dog vil sikkert de Formuende, af alle Kræfter søge at lindre Nøden. Jldebrændsel til fornøden Varme, er det de Fattige her allermeest lide Mangel paa. Himlen opvække ædle Giveres Hierter, til øieblikkelig her at komme de Fattige og Huusarme til Hielp, hvoraf maaskee Mange med smaae Børn, ellers staae Fare for at fryse ihiel.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Aarhuus, den 4de Februar. Vor allernaadigste Konges Fødselsfest blev høitideligholdt i Aarhuus Klub af en stor og talrig Forsamling, en Tale blev holden af Hs. Høiærværdighed Hr. Dr. Biskop Birch og en Cantate af Hr. Procurator P. S. Rohde afsiungen. Derefter Aftenspiisning, hvorved Hs. Majestæt Kongens og Dronningens Skaaler bleve udbragte under Paukers og Trompeters Lyd, ledsagede af alle Tilstædeværende med de bedste og inderligste Ønsker for Kongehusets Vel.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Aarhuus Stifts Capitelstaxt for afvigte Aars Afgrøde 1808. Rug, 6 Rd. 1 Mk., Byg, 3 Rd. 3 Mk. 12 s., Havre, 2 Rd. 5 Mk. 8 s., Boghvedegryn, 7 Rd. 4 Mk. 8 s., Smør, 41 Rd. Tønden.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Kiøbenhavn, den 12te Februar. Ved Reskript af 7de d. M. til det kongelige General=Postamt at allernaadigst fastsat, at bemældte Generas=Postamt fra nu af skal til lægges Benævnesse af kongelig General=Postdirection, og at den under 27de f. M. beskikkede første Postdirecteur, forrige Stiftamtmand Hellfried, skal tillægges Embeds=Navn af General-Postdirecteur og Rang med No. 5 i anden Classe. De øvrige Tilforordnede i General-Postdirectionen skal tillægges Embeds Navnet Postdirecteurer, med den Rang, Hs. Majestæt nærmere vil bestemme. End videre har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket samtlige trende surnumeraire Directeurer til virkelige Postdirecteurer, og skulle Forretningerne nu for Tiden deles saaledes imellem Medlemmerne af General-Postdirectionen, at General-Postdirecteur Helfried, foruden det almindelige Overtilsyn, skal overtage den specielle Bestyrelse af det slesvig-holsteenske Post- og Befordringsvæsen, Statsraad Lange ved beholder de samme Forretninger, han hidtil har havt, som tiltrædende Medler af Finantskasse=Directionen, Kammerjunker og Postdirecteur Harboe overtager den specielle Bestyrelse af det norske Postvæsen, Justitsraad og Postdiretteur Monrad af det danske Postvæsen, og Justitsraad og Postdirecteur Rosenvinge Kobberup af det danske Befordringsvæsen.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Ved Reskript af 27 Januar d. A., til Biskoppen over Fyens Stift, er det fastsat, at Brahetrolleborg og Krarup Sogne i Fyen, som ved Reskript af 21 Novbr. 1800 bleve adskilte, maae atter forenes til eet Sognekald; at Ladinggaarde Byes Beboere henlægges under de førstnævnte Sogn, samt at Baroniets Besidder, istedet for de ved Reskriptet af 21 Novbr. 1800 bestemte 600 Rd., maa betale Præstetienden og Smaaredselen af Baroniets Andeel i begge Sogne med 110 Tdr. Rug, 55 Tdr. Byg og 110 Tdr. Havre aarligen efter Middeltallet af de sidste 10 Aars Kapitelstaxt.
Berlingske Tidende, 1809-02-12
Da Ebbeltoft Byes Borgervæbning bestaaer, foruden Artilleriecorpset, endnu af en første og anden Afdeling Infanterie, som ere at en ganske uhensigtsmæssig liden Størrelse, saa har det behaget Hs. Majestæt, under 21 Januar d. A., allernaadigst at bifalde, at fornævnte Byes Borgervæbning herefter alene skal bestaae af et Artilleriecorps, og at altsaa begge Afdelinger Jnfanterie skulle indgaae hvorved Artilleriecorpset, som nu kun bestaaer af 1 Officeer, 2 Underofficerer og 24 Mand, formenes at kunne forøges til 2 Officerer, 4 Underofficerer og 34 til 38 Artillerister, naar alt brugeligt Mand skab derved ansættes. Deputerede og Tilforordnede i det kongelige General Land=Oeconomie- og Commerce=Collegium giøre vitterligt, at, ligesom Hs. Majestæt Kongen ved Forordning af 22de Decbr. 1808 har tilkiendegivet sin allerhøieste Ville, at lovlig Handel bør haandhæves imod Handel i Smug og uberettiget Jndgreb i Næringerne, saaledes har Allerhøistsamme i lige Hensigt befalet, at Forordningen at 13 Febr. 1775, hvorved al Omløben med Handels- og Galanterievarer samt Haandværksvarer i Kiøbstæderne og paa Landet, i Kongeriget Danns mark, forbydes, paa ny skal indskiærpes. Hvilken allerhøieste Befaling herved kundgiøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigst Efterlevelse. General Land=Oeconomie- og CommeretCollegiet den 24de Januar 1809.
Berlingske Tidende, 1809-02-13
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-02-13
Paris den 30te Januar. Hs. Maj. Keiseren havde Dagen efter sin Tilbagekomst en Samtale, der varede nogle Timer, med den russiske keiserl. Statsminister Grev Romanzow.
Berlingske Tidende, 1809-02-13
Keiseren modtog den 24de Senatets, Ministernes, Statsraadets og de fornemste Autoriteters Lykønskninger over hans lykkelige Tilbagekomst. Samme Dag overrakte den russiske Gesandt Første Kurakin Hs. Maj. sit Creditiv, og derpaa havde det diplomatiske Corps Audience, hvori Keiseren bar den russiske St. Andreasorden. Den østerrigske Ambassadeur Grev v. Metternich, der blev særdeles naadig modtaget af Hs. Maj. forestillede iblandt andre Første Esterhazy. Den spanske Gesandt forestillede General Kindolan og hans Søn. Der er ankommet betydelige Forstærkninger til Armeen for Saragossaa. Jnsurgenterne have samlet alle Levninger af Militser i denne Stad og oprettet en forskandset Leir. Jmidlertid ere de allerede med stort Tab fordrevne fra de vigtigste Positioner. Fra Figueres meldes under 12te d. M., at Levningerne af de spanske Jnsurgenter have vovet at komme ned fra Biergene, men de bleve drevne tilbage med Hidsighed og mistede over 600 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-02-13
Man forsikkrer, at Hertugen af Jnfantado har bivaanet det Slag, hvori 12000 Spanier strækkede Gevær for Hertugen af Belluno, og at han en Tidlang var omringet, men undkom med et lidet Antal af Tilhængere.
Berlingske Tidende, 1809-02-13
Fra Nismes meldes, at en stor Mængde fangne Spaniere ere ankomne dertil. De ere alle i den jammerligste Tilstand. De Franske, som stedse ere ædelmodige mod den overpundne Fiende, give dem al mulig Understøttelse. Endeel preussiske Krigsfanger, som vende tilbage til deres Fædreland og traf Spanierne underveis, gave dem Penge og deelte deres Klæder med dem.
Berlingske Tidende, 1809-02-13
De Tropper, som ere ankomne til Naney, have faaet Befaling af Krigsministeren, at forblive sammesteds indtil nærmere Ordre. Keiseren har under 1ste Januar udstedt et Decret af følgende væsentlige Jndhold: "De 80000 Conskriberede for 1810 skulle strax udskrives og sætte sig i Marsch den 1ste Februar. 5 udvalgte Mænd af hvert Departement, som kunne læse og skrive, skulle udvælges til Veliter i den keiserl. Garde. Den 40de Deel af hvert Depart, skal udvælges for Carabinererne og Kyrassererne og den anden 40de Deel for Artilleriet og Sappeurerne. Resten skal fordeles mellem Jnfanteriet. og Cavalleriet saaledes, at hvert Compagnie skal bestaae af 140 Mand. Jnfanterieregimenterne skulle bestaae af 3900 og de lette Cavallerieregimenter af 1100 Mand. Artillerie= og Sappeurcompagnierne skulle bestaae af 140 Mand. 5000 Conskriberede skulle afgives til den keiserl. Garde."
Berlingske Tidende, 1809-02-13
Moniteuren melder følgende fra Constantinopel under 12te angaaende Afbrydelsen af de begyndte Fredsunderhandlinger, hvilken i det Væsentlige indeholder følgende: Den russiske og franske Regierings Andragender til Hs. brittiske Majestæt have ikke ført til nogen Underhandling, og da nu de Communicationer, som bleve foranledigede ved hine Andragender, ere afbrudte, saa anseer Hs. Majestæt det for passende uden Tidspilde og offentlig herved at bekiendtgiøre saadant.
Berlingske Tidende, 1809-02-13
Da Freden aldeles ikke har ladet sig tilveiebringe, saa kan Formodningen om, at Underhandlingerne endnu vedvare, ikkun være til Fordeel for Fienden. Mistillid og Avind kunne derved udspredes iblandt dem, som med forenet Magt modstaae Frankerig, og for dem, som endnu ikke have taget nogen fast Beslutning, kan en skuffende Udsigt til en Fred imellem England og Frankrig ikke andet end være høist skadelig. Deres krigerske Tilberedelser ville sagtnes ved et ugrundet Haab om Rolighedens Tilbagevendelse og deres Beslutning vil rokkes ved den Frygt, at de maatte komme til at staae ene i Kampen. Hs. Majestæt helder meget til den Meening, at dette i Grunden har været Hovedhensigten med de Forslag, som fra Erfurt bleve Allerhøistsamme tilsendte. Men paa en Tid, hvor det Spørgsmaals Afgiørelse, om vi skulle have Krig eller Fred, kunde drage Følger efter sig, som paa Grund af deres Vigtighed opfyldte hvert Hierte med ængstlig Frygt og lige ængstlig Uvished, troede Kongen at skylde sig selv ethvert Skridt forat udgrunde sine Fienders Øiemed og Hensigter saaledes, at derom ingen Tvivl mere kunde finde Sted.Da Forslaget blev gjort til Hs. Majestæt at indlade sig tilligemed sine Allierede i almindelige Fredsunderhandlinger, og derved at lægge til Grundenten det - uti possidetis- som har været saa meget omtviskeet eller ethvert andet Grundlag, som kunde forenes med Ære, Ret og billighed, besluttede Hs. Majestæt at møde saadan tilsyneladende Billighed og Maadehold med en Billighed og et Maadehold, der fra Hs. Majestæts Side vare oprigtige. Kongen viiste sig beredvillig i Forbindelse med sine Allierede at begynde en saadan Underhandling og meddeelte hiine uden Tidspilde de Forslag, han havde modtaget. Men da Hs. Majestæt ikke ved nogen formelig Allianztraktat var forbunden med Spanien, saa ansaae Hs. Majestæt det fornødent at erklære, at de af ham i Henseende til dette Folk i hele Verdens Øine paatagne Forpligtelser, af Hs. Majestæt bleve anseete for lige saa hellige og bindende, som de høitideligste Traktater, samt at yttre en billig Tillid, at den spanske Regiering. som i den fraværende Konges Navn bestyrede Forretningerne, maatte blive anseet som een af de underhandlende Parter. Det herpaa af den franske Regiering givne Svar lægger uden Tilbagehold denne Regierings Hensigter for Dagen. Spanierne kaldes i Oprørere og det Forlangende, at den spanske Regiering skulle deeltage i Fredsunderhandlingerne, afvises som aldeles uantageligt.
Berlingske Tidende, 1809-02-13
Med Bedrøvelse har Hs. Majest. fra Keiseren af Rusland modtaget et Svar, som i Grunden gaaer ud paa det samme, endskiøndt sammes Aand og Tone ere mindre anstødelige, Kongen vilde gierne have nyttet Leiligheden til en Underhandling, som havde givet Haab om eller Udsigt til en Fred, der kunne bestaae med Retfærdighed og Ære. Hs. Majest. beklager inderligen et Udfald, hvorved Europas Lidelser forøges og forlænges, men det kunde hverken bestaae med Hs. Majestæts Ære eller den brittiske Nations Ædelmodighed, at Hs. Majest. begyndte en Underhandling og samtykke i at forlade et Folk, hvis Bestræbelser Hs. Majestæt høitideligen har forpligtet sig til at understøtte.
Berlingske Tidende, 1809-02-13
Den i Anledning af Conventionen i Portugal nedsatte Militair Commission har nu aflagt en omstændelig Beretning, hvori den erklærer, at Sagen kan bortfalde. Commissionens enstemmige Mening var, at General=Lieutenanterne Datrympe, Burrard og Wellesley uimodsigelig havde viist Jver og Mod. Denne Sag, henhvile. Hertugen af Byes har den 31te December f. A. førelagt Kongen de overmaade vidtløftige Undersøgelser og Beretninger i denne Sag, til hvis Giennemlæsning Høistsamme brugte en heel Dag. Hertugen og hans Gemalinde spiste Dagen efter hos Kongen. Jnd beretningen er underskreven den 22de December af Generalerne Dun das, Moira, Craig og Heathsield, samt Generallieutenanterne Pembroke, Nugent og Nicholl. General Moira afveeg i flette Punkter fra de andre Generalers Dom. Paa en Opfordring fra Hertugen af York, om at tilkiendegive deres Meninger, angaaende Vaabenstilstanden i Spanien af 22de August og Conventionen til Cintra, havde General Moira misbilliget Vaabenstilstanden og Nicholle, Pembroke og Moira ligeledes Conventionen imod Majoriteten. Viceadmiral Bertie kommanderer nu vore Skibe ved Cap. Vor Krigschaluppe, Lightning har taget det hollandske bevæbnede Skib Hoop paa 8 Kanoner og 72 Mand, som var bestemt til Batavia. Med den sidste Flaade fra Ostindien er ankomne af Compagnievare: 9169 Stykker Musseliner, 68380 Stykker Madrastøier og andre Fabrikvare, 196883 Centner Salpeter og Specerier, 5600 Pund Cochenille, 98 Baller raa Silke, 1216 Seroner Jndigo, 2042. Baller Bomuld m.m. Lord og Lady Holland, som reiste i Spanien, ere flygtede til Vigo, hvorfra de agte at begive sig til Lissabon. Vi ere i stor Urolighed i Henseende til vor Armees Skjebne i Spa nen, og daglig sættes vi i Skræk ved nye Rygter. J Følge officielle Efterretninger var Sir John Moore den 16de Decbr. i Toro ved Duero. Han var i Begreb med at forene sig med Sir D. Baird, hvorved vor Armee vil komme til at bestaae af 40000 Mand. Om Romana veed man intet. Efter ældre Beretninger skal han have besaa Passet ved Brecionos i det sydostlige Leon. Baird har udstedt en Proclamation fra sit Hovedqvarteer i Astorga, hvorved, han tilkiendegiver Galliciens Jndvaanere, at de ikke kan giøre videre Regning paa hans Understøttelse, og at det Forfaldne i Bistaya og ved Chri har gjort det nødvendigt, at concentrere de engelske Tropper henimod Portugal, men at det i øvrigt ingenlunde var de engelske Hærføreres Hensigt, at rømme Spanien eller at opgive en Sag, der var saa vigtig for den brittiske Regiering.
Berlingske Tidende, 1809-02-13
Den spanske Central-Junta har ikke, som det i Begyndelsen hedte begivet sig til Badajoz, men til Trurillo i Estremadura. - Det er ugrundet, at General Spencer har vægret sig ved at tiene i Spanien eller Portugal.
Berlingske Tidende, 1809-02-13
Trawnik, den 18de December.