Berlingske Tidende, 1835-12-03
London, den 24de Novbr. De nordamericanske Blade indeholde mange Beretninger og Abolitionisternes og disses Modstanderes Rædsels-Gierninger. Med Hensyn til den, allerede berørte Begivenhed med Hr. Thomson, Slave-Emancipationens ivrige Forsvarer, meddeles Følgende: J Boston skulde der den 20de October finde en Forsamling Sted af den derværende abolitionistiske Qvinde-Forening, ved hvilken Leilighed de Herrer Thomson og Garrison, vilde holde Taler. Dagen i Forveien bleve Exemplarer i hundredeviis af følgende Circulaire satte i Omløb. Den skjændige udenlandske Skurk, denne Thomson vil i Morgen træde op i Liberator-Office. Dette er en god Lejlighed for Unionens Venner til at skaffe Thomson til Side. Et Antal patriotiske Borgere har samlet en Sæk med 100 Dollarer, for at belønne den Person, der først lægger voldsom Haand paa Thomson, saa at han, endnu førend det bliver mørkt kan bringes hen til Retterstedet. Venner, værer aarvaagne! – Kl. 3 forsamlede Folket sig foran Huset, hvor Abolitionistindernes Sammenkomst skulde finde Sted. Snart efter sendtes en Deputation op, der i den største Orden skulde stige op ad Trapperne, bemægtige sig Protocollen og alle Forsamlingens Papirer, og kaste det Hele ud af Vinduet. Saaledes skete det ogsaa en Bunke Papirer efter den anden fløi ud paa Gaden og blev der sønderslidt Alt gik for sig i den største Orden og Rolighed. Jmidlertid havde Majoren anbefalet Forsamlingen, at udsætte sit Møde til ubestemt Tid. Kl. 4 1/2 kom hele det qvindelige Selskab, parviis, en Hvid og en Sort Arm i Arm efter Fortepiano-Tangenternes Orden, siger Boston-Courier) marscherende ned af Trapperne. De bleve modtagne af Folket med frygtelig Latter, Hy og Piben. Garrison, den eneste Mand, der havde bivaanet Forsamlingen, var i Forveien undsluppet gjennem et Vindue, men blev saaledes fortæller et americanske Blad med skrækkelig Haan - opjaget i anden Etage af et Nabo-Huus; man lagde ham sagtelig en Strikke om Halsen og hans næste Omgivelser, langede ham saaledes langs med en Stige ned til Folkene, der stode paa Gaden. Han var dødningebleeg, hans Øjestene kobber farvede, hans Læber zittrede convulsiviske og han aandede hurtigt og svært, faaledes slæbte man ham til Majoren. Folket, der blev rørt over den jammerlige Figur, han spillede, raabte: Gjør den stakkels Karl blot intet Ondt!" Det lykkedes Majoren at berolige den opbragde Mængde; Garrison blev pakket i en Vogn og ført i Fængsel. Dagen efter lod man ham løbe og han forlod Staden. Siden har Alt været roligt, som og Jntet var forefaldet." – J en Skrivelse fra en anden Egn (Madison-Country) hedder det: "Siden Carl har forladt os, var Alt roligt her indtil for nogle Dage siden, da en bekjendt Skurk (sandsynligviis en Neger), der tilhørte Capitain Hudnall, kom hertil og satte Communen i stor Bevægelse. Man sagde, at han havde været en af Hovedmændene for Dr. Cottons oprørske Negere. Livingstone Comitee (en af LynchComiteerne) besluttede, at han skulde hænges, saasnart man kunde faae fat paa ham, da der nemlig ingen Grund var til at tvivle om hans Brøde. Da han desuden var et farligt Menneske, besluttede ligeledes Stadens Borgere, at han ikke maatte leve. Da han erfarede alt dette, løb han fra sin Herre; men det lykkedes Capitain Hudnall, igjen at faae ham i sin Magt, og Comiteen besluttede at han endnu samme Aften skulde hænges. Under Galgen bekjendte han, at han allerede i otte Maaneder havde været Medvider i Sammensværgelsen. Ved hans Henrettelse har Comiteen gjort sig meget populair."J Anledning af den, tidligere omtalte Opstand, der er udbrudt i Texas - ved den nordvestlige Bugt af den store mexicanske Havbugt, ved de forenede Staters Grændser – meddeles endnu Følgende: Staten Texas synes at ville stille sig fra det mexicanske Forbund, hvortil den hidtil har hørt, og om muligt slutte sig til de forenede nordamericanske Stater. Den mexicanske General Coss, som med 100 Mand var ankommet til Texas, havde der udstedt en Proclamation, hvori han erklærede, at ville indføre et militairt Herredømme, afvæbne Borgerne, indcassere Stats-Jndtægterne og confiscere Rebellernes Gods. – J en Skivelse fra General Howston i Texas, af 5te October, hedder det: En Krig til Forsvaret af vore Rettigheder, vor Eed og vore Jnstitutioner er uundgaaelig i Texas. Hvis Frivillige fra de forenede Stater ville slutte sig til deres Brødre i denne Egn, da skulle de rigeligt blive belønnede med Jordeiendomme. Vi have her Millioner Tønder frugtbart Land, der endnu ligger herreløst hen. Lad hver Mand medbringe gode Vaaben og hundrede Patroner, og kommer snart Vort Feldtraab er: Frihed eller Død, og vort Formaal. Constitutionens Forsvar og Usurpatorens Død. – J en anden Skrivelse hedder det: Folket i de forenede Stater vil følge dets Brødres Opfordring.