Viborger Samler, 1816-10-05
Følgende Brev til en Ven fra en Dansk, der nu for Tiden opholder sig i Frankrig, er saa interessant at det her leveres: - 28de Juli 1816. "Jeg har tilbragt hele Juni Maaned i Paris hvor jeg var saa heldig at være da den pragtfulde Formæling gik for sig med Hertugen af Berry og Prindsesse Caroline af Sicilien. T. og jeg var det sammen, paa samme Tid vores gode Prinds var derDe kan troe, at vi aldrig glemme den Tour, som ved de heldigste Omstændigheder, i den behageligste Aars tid, og i den lykkeligste Periode, at være i denne limrende Hovedstad, hvor saameget henrykker den Fremmede af Konstværker, Pragt og Mærkværdigheder, var den behageligste Maaned i vort Liv. Vi saae alle de mærkværdigste Ting i og om Paris. Foruden den Mængde Museer, Kunstværker og Mærkværkdigheder vi i uhyre Mængde saae der, bereiste vi ogsaa Omegnen af Paris, hvor vi besaa det pragtfulde Slot Wersailles, begge Trianonnerne, Slottene Malmaison og St. Cloud Slottet Vindennes og Hertugen af Enghiens Gravkapel, hvor vi bivaanede en høitidelig Siele messe. Det berømte Hospital for de Gale, Bicetre den berømte Sever Porcelinfabrik og meget mere uden for Paris. Marlys Vandledninger &c. &c. &c. Desuden skeete Reisen til Paris paa den behageligste Aarstid, og igjennem de yndigste Egne. Paa en anden Reise besaae jeg Valpladsen ved Waterloo eller Belle-Alliance hvor man endnu seer de rædsomste Spor af dette blodige Slag, og hvor endnu lugtes Forraadnelsen af flere tusende Mennesker og Heste. Ogsaa var jeg ved Fleurys og Charleroi. hvor blodige Slage stode, faa Dage før Waterloo Slaget. Paa en Ditto Reise var jeg i Namur og bereiste Klippe-Egnene langs Maasfloden mod Achen, hvor de yndigste Afvexlinger af himmelhøie Steenklipper, Viinbjerge, prægtige Slotte, Klostere og Fabrikker og smaae Kapeller, snart paa Spidsen af en steil, næsten utilgængelig Klippe, snart i en tryllende Dal ved Flodbredden og Foden af Viinbjerge, er henrykkende. Længere forhen, ved Napoleons mageløse underjordiske Kanal ved St. Qventin, der gaaer 3/4 Miil langt under Jorden, 125 Fod dybt under Landeveien til Paris og under Byer og Slotte, saaledes at Skibene gaae 125 Fod under Byer og Vogne paa Veiene, og Skibene ved lys Dag maae gaae igjennem Klipperne ved Fakler. Et Underværk af Menneskehaand, Ogsaa har derfor Videnskabernes Selskab i Paris villet sætte over Jndseilingen i Jorden, til Napoleons Ære, disse Almagts Ord, Vil a concu et les eaux ont coule" (Han besluttede, og Vandene flød!) For nogle Maaneder siden, gjorde jeg ogsaa en høist farlig, men interessant underjordisk Reise i Steenkulsgruberne i Landsbyen Amde ved Bouchain, hvor jeg med flere Kammerater var 1000 Fod under Jorden og vandrede over 2 Miil omkring i denne Dybde i de sorte Gange, i Mineurklæder og ved Fakkelskinn. Vi gik de 1000 Fod ned af en lodret hængende Stige, men blev hidset 5 paa Gangen, op i en stor Tønde, af 4 Heste, fra denne svimlende Afgrund. For omtr. 8 Dage siden kom jeg hjem fra en Reise til Conde og har nu saaledes ved Omtouren, seet næsten alle Frankrigs nordligste Fæstninger a. - Her opvartes stedse med allehaande Forlystelser, nylig moerede vi os saaledes i Valenciennes hos Englænderne, - ved en Tyrefægtning, Hanefægtning Baxen, Veddeløb til Hest &c. &c. De Franskes Stemning er her saa la la.