JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
mere
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Tyrkiet. Et fra Constantinopel til Odessa i den overordentlig korte Tid af 40 Timer indløbet Skib bringer den for den græske Sag vigtige Efterretning, at Vicekongen af Ægypten, Mehmed Ali Pascha, endelig har lagt Masten af, og erklæret sig for uafhængig. Man vidste i Constan inopel for længesiden, at han gik med store Planer; Porten søgte derfor at svække ham og befalede ham tilsidst at stille 10000 Mand i Marken mad Grækerne. Jstedetfor dette besluttede han sig til Uafhængighed, og valgte dertil utridig det gunstigste Øieblik. Allgem. Zeitung, der beretter dette, hvorover dog de nærmere Efterretninger maae ventes, mener, at denne Begivenhed maaskee vil fuldende Grækenlands Emancipation og give Portens Magt et dødeligt Stød. - Adskillige andre Beretninger lyde og til Grækernes Fordeel; saaledes fortælles, at Koron den 18de Februar har overgivet sig til Grækerne, at Man har indtaget Udenværkerne af Lepanto, hvorved især de engelske Jngenieurofficerer have udmærket sig fordeelagtig; at Fæstningen Caristo, hvis Jndtagelse saa ofte falskeligen har været anmeldt, nu virkelig har overgivet sig til Odyssens. Lord Byron var vendt tilbage fra TripoUtza til Mesolongi og er overalt bleven festlig modtaget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Paa den anden Side meldes og om Rustninger af Tyrkerne. Saaledes have 2 fra Constantinopel ankomne Tatarer meldt, at Tyrkerne samle sig stærkt ved Schumla og Sophia; Man mener, at det er den til Seraskier udnævnte Pascha af Widdin, der trækker sine Stridskræfter derhen. Paschaen af Belgrad har ogsaa faaet befaling at bryde op til Nissa. Men Man troer, at han, advaret af sine Forgjængeres Skjæbne, vil søge Midler til at blive i sit Paschalik. Det hedder nemlig, at Fyrst Milosch og Erkebispen af Nissa ville bede Porten om, at lade ham blive i Servien. Abul-Obut Pascha skal paa Efterretningen om, at Derwisch Pascha af Widdin var udnævnt til hans Efterfølger, have ganske opløst sin Armee, og trukket sig med 1200 Mand til Thessalonich. 2 KapidschiBadsch's ere afgaaede til Paschaen af Scutari, for at hente hans Hoved. - Fra Constantinopel hedder det, at Minziaky ikke er kommen vidt i sine Underhandlinger, og at det endnu kan vare længe, inden det forønskede Resultat bliver opnaaet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Portugal. En Art af Skræk synes at have bemægtiget sig adskillige Personer ved Hoffet. Grev Subserra (General Pamplona) har, som Man siger, forlangt sin Afskeed, som imidlertid er bleven ham nægtet. Han synes nemlig at være meget nedslagen over, at Man nogle Dage efter Marqvien af Louls Død havde bragt adskillige Digte i Omløb, der tydede hen paa Marqviens, Grev Villa-Flors og Gen. Pamplonas Død: Grev Palmella, heed det deri, vilde blive skaanet, fordi han var en uskadelig Person. Kongen vilde, efter hans Kammerherre tragiske Endeligt, ikke meere blive i Salvatierra, ikke heller oftere besøge dette Rædselens Sted. Han er vendt tilbage til Lissabon, og er derfra gaaet til Mafra, førende med sig det 18de Regiment, der stedse er bleven ham troe. Man taler og om Bevægelser iblandt Tropperne og om Uordener blandt Studenterne paa Universitætet Combra af hvilke 50 skulle være arresterede; men 20 Andre være undslupne. J Porto skulle disse Efterretninger have vakt en saadan Skræk, at Skibene skyndte sig at gaae i Søen, Adskillige endog uden Ladning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Frankerig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Spanien. Ved en kongl. Forordning er befalet, at alle Depoter af constitutionelle Krigsfanger skulle opløses, og sendes tilbage til deres Hjem, Madrid og de kongl. Residentsstæder undtagne, med Reisepenge og halv Sold, eller Saameget, som deres Opførsel har fortjent. En anden Forordning indsætter Marqvien af Almenara igjen i alle sine Titler, Æresposter og Decorationer, efterat have tildeelt ham Roes for hans ærefulde Forhold. Generalerne Camposagrado og Bassecourt ere afreiste for at modtage Commandoen i Catalonien og Barcellona, som Baron Eroles har forladt for at begive sig til Madrid. Han skal forresten være meget utilfreds med denne Forandring, som overhovedet med, at Man i Madrid misbilliger hans Handlemaade. - J Perpignan har der været gjentagne Slagsmaal mellem Borgerne og de Militaire, saa at Commandanten har maattet udstæde en meget stræng Proclamation. Lignende Slagsmaal have fundet Sted mellem de Militaire af forskjellige Regimenter, hvorved 3 Soldater bleve saarede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Algiererne vedblive at gjæste de spanske Kyster, saa at Man jævnlig maa træffe Forholdsregler imod dem. Et fra Livorno til Algier bestemt Skib, der havde en Ladning Munition, Tougværk &c. ombord for Deiens Regning, er bleven taget af Engellænderne. Ladningen er erklæret for god Prise, men Skibet vil sandsynligviis blive frigivet, da det førte sardinisk Flag.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Blandinger. Hamborger Correspondent retter nu en forhen meddeelt Efterretning fra de engelske Parlamentsforhandlinger (see No. 53) saaledes: At det ikke var Robert Wilsons Reise til Spanien, men Lord Nugents, som Canning i Slutningen af sin Tale gjorde sig lystig over.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
J Bayonne udrustes 10 smaae Krigsfartøier, hvoraf Nogle allerede ere stukne i Søen. Et Rygte, at de ere bestemte til Cuba, er ikke meget troværdigt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
J en Bøgeskov ved Godset Nendorff i Holsteen tæt ved Østersøen, har der været saadan Mængde af Søe ravne, at den holsteenste Landsregjering fandt sig beføiet til at nedsætte en Commission, der kunde udfinde Midler til deres Udryddelse. Disse Fugle havde saa uhyre formeret sig, at de fra 2 af, som kom dertil i 1810, havde indtil 1816 formeret sig til 20,000, der i 83 gamle Bøge havde Reder fra Kronens Begyndelse til de yderste Toppe, klækkede Unger ud 2 Gange aarlig og fik hvergang 6 a 7 Unger. Da 20 Reder regnedes paa hvert Træ, saa blev der hver Sommer udklækket over 16,000 vakre Børn. Nu har Man dog været saa heldig at faae dem næsten udryddede. Grev Brockdorff, som eier Neudorff, udlovede 1 Rdr. Courant for hvert Træe som befriedes for Reder, og det hialp. Disse Slughalse kunde hente Karper af 1 Pds. Vægt op af en 5 Favne dyb Park.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Kjøbenhavn. Under 9de Marts er det allernaadigst tilladt, at de Begunstigelser, som ved allernaadigst Resolution af 29de Mai f. A. tilstodes for de i Limfjorden fangede og nedsaltede. Sild, indtil videre maae vedblive.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Ved Placat af 10de f. M. er for iaar tilstaaet Grundeierne i Hertugdømmerne samme Lettelse ved Eftergivelse i Skatten af Besiddelse, Nytte og Brug, som ifjor var Tilfældet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
En under 25de f. M. udkommen Cancellie=Placat tillader Enhver at opsiske Ankertouge eller andet Gods, der findes paa Havbunden ved Helsingøers Rhed, imod at saadant Gods oplægges paa Toldbod Pakhuset og Anmeldelse derom skeer saavel til Øvrigheden, som i Helsingøers Avis, og at, hvis Eieren ei inden 2 Maaneders Forløb reclammerer det Fundne, dette da maa tilhøre Finderen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Ved Høiesteretsdom af 25 November f. A. er LandsOver= samt Hof= og Stadsrettens Dom kjendt ved Magt at stande, hvorved en Bank-Assistent, for at have gjort sig skyldig i uredelig Embedsførelse og Falsk m.v., er tildømt at have forbrudt Haand, Ære og Boeslod, samt i Erstatning til Nationalbanken betale 12,377 Rbd. Sedler og 960 Rbd. r. Sølv, eller i Mangel heraf hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Fæstning, og der forblive indtil den omhandlede Gjeld, efter Afdrag af 3000 Rbd. Sedler, af ham er betalt, eller han ved Døden afgaaer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Kjøbenhavns Skilderie anstiller nogle Betragtninger over de hyppige Kassemangler, og slutter med følgende Forslag: "Man har lastet meget Embeders Sælgelighed (Venalitet). Det er sikkert skeet med Grund, naar Salget gieldte Embeder, der udkræve særegne Kundskaber og Erfaringer. Saaledes fortjente det vel den høieste Dadel, at Man i Spanien og Frankrige i sin Tid solgte endog Dommerembeder. Men ganske anderledes er det med de Poster, hvis Hoved forretning blot er at udbetale og modtage Penge. Burde saadanne ikke overlades til formuende eller vederhæftige Mænd, der ønskede en rolig Beskjæftigelse, og som vilde erlægge en vis Sum for den Post de erholde? Derved kunde Staten vinde betydeligen baade i positiv og negativ Forstand. Positiv ved at faae anseelige Summer ind i sin Casse, negativ ved at spare de Capitaler, den ved mødende Utroskab ofte maatte tabe. Jøvrigt forstaaer det sig af sig selv, at de ved Stilling og Tjenesteaar nærmest berettigede Embedsmænd, naar de kunde stille tilstrækkelig Sikkerhed, altid maatte have Fortrinet. Der er intet Slags Utroskab, som lettere kan gjøre Regning paa at finde Medlidenhed hos Medborgere, end netop den, der begaaes med anbetroede Penge. Det hedder strax den stakkels Mand! Det har altid været et saa honet og godt Menneske! Han maatte just være saa uheldig at komme i Forlegenhed. Man har hundrede Undskyldninger i Beredskab for den, som, trods den gode Jndkomst han nyder, sætter i faa Aar mange Tusinde overstyr, medens Man grusomt fordømmer den Stakkel, der maaskee af virkelig Nød, har skilt nogen ved ti Rigsbankdaler. Dette Capitel lod sig meget videre udføre, men vi standse her, thi fornøden Sandhed er i vore Dage desværre næsten Hvermand for broget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Kjøbenhavns Fæstemand anviser : nogle skikkelige Karle, som have tjent paa eet Sted 4 a 6 Aar; "ingen Fjerdingaars=Løbere og Drukkenbolte" tilføier Han
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Blandinger. Distrikts-Chirurg Mikisch i Horsens bekjendtgjør følgende høist ubehagelige Tilfælde, som der indtraf den 23 Marts: "En Borgerkone havde i afvigte Sommer af en Bonde kjøbt et Qvantum Bølle= eller Blaabær (vaccinium myrtillus Linn.) hvoraf hun tillavede nogle Flasker, Saft; af disse anvender hun een til en Suppe, hvilken næsten bliver opspiist af som voxne Personer og tre Børn. Men neppe har Familien nydt af forbemeldte Suppe, førend samtlige otte Personer bleve angrebne af Brænden i Munden, Madpiben og Maven, samt heftige vedholdende Brækninger med flere Lidelser. Da Husets sædvanlige Læge ikke øieblikkeligen kunde haves, paatog Hr. Mikisch sig efter Anmodning Patienternes midlertidige Behandling, hvilken i Forening med Hr. Regimentschirurg Müllers Bestræbelser havde et saa heldigt Udfald, at samtlige 8 Personer næste Dag vare uden Fare. Den levnede Rest af Suppen saavel som ogsaa en Flaske=Saft blev derpaa underkastet en chemisk Undersøgelse, hvorved det strax blev bragt til Vished, at forommeldte Vædsker indeholdt en saa betydelig Mængde opløst Kobberkalk eller Spanskgrøn, at endog et Stykke poleret Staal, lagt i 3 Minutter i omtalte Vædsker, strax blev belagt med en Kobberskorpe. Hvorledes nu hiin Gift er kommet i Saften, har hidindtil været en Gaade. Huusmoderen paa sin Side forsikrer paa det kraftigste, at hverken Bærrene, Saften eller Suppen hos hende nogensinde have været i eller i Berørelse med Kobber eller Messingkar. - Derimod er det bleven Anmelderen fortalt af en troværdig Horsens Borger, der er født paa Landet, at Bondealmuen ikke sjelden skal have den for Helbreden saa høist farlige Skik, at gjemme sine Tid efter anden indsamlede Blaabær i Kobber= eller Messingkar, indtil de ved Leilighed afsendes til Forhandling. J Anledning heraf anmoder Hr. Mikisch enhver oplyst Menneskeven om at ville, ved given Leilighed, belære den ukyndige Almue om, hvor farligt det er at opbevare hvilkesomhelst fyrlige Ting eller Sager, som ved at henstaae kunne blive fyrlige, i Kobber= eller Messingkar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Hvorledes de omreisende Haandværksburscher i den senere Tid ere tiltagne i Antal, til stor Besvær for Landboeren i Særdeleshed, sees deraf, at i Aaret 1823 er alene fra Gaabense overført til Sielland 1,426 Stykker og fra Nytaar indtil Dato 187 Stykker, og det uden at disse have erlagt nogen Betaling for deres Overførelse. Det gaaer endog saa vidt, at de af Sognefogderne ordentlig maae indqvarteres i Byerne omkring paa Falster, 12 a 16 Stykker, af Gangen, og der maa da befrygtes, hvis de blive gjort Noget imod, Udøvelsen af deres Ondskab paa en eller anden Maade. De ere for størstedelen Udlændinger.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Den 3die April. Jndclarerede, Skipper C. Sørensen og J. Jensen fra Sæbye med Brænde. J. Lund fra Drammen med Bræder. O. H. Østergaard fra Helsingøer med Kartofler, J. Hansen fra Christiansand, baglastet. - Udclarerede, J. Olsen til Gothenborg med færske Sild. L. B. Gay til Stavanger med Kornvare. F. Hermansen til Kjøbenhavn med Havre og Sild. N. C. Skougaard til Kjøbenhavn med Kornvare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Bekjendtgjørelser. Fredagen den 9de April om Eftermiddagen Kl. 2 slet, holdes Generalforsamling i det almeennyttige og forenede borgerlige Societet og Begravelses-Selskab hos Kasserer A. Nørgaard, for at eftersee Regnskabet, samt vælge nye Oldermand og Bie siddere. Samme Tid kan og nye Jnteressentere antages i denne gavnlige og yndede Stiftelse, og skulde endnu flere inden denne Maaneds Udgang ønske at blive antagne, ville de behage at lade deres Navne antegne hos Selskabets Bogholder og Kasserer. Aalborg den 5te April 1824. A. Nørgaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Nyebrændt Steenkalk er at bekomme paa Sohngaardsholm. Fra samme Sted indsendes til Aalborg hver Torvedag forskjellige Sorter fine Kartofler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
2de Værelser med Kjøkken og andre Fornødenheder ønskes, helst strax, eller til Paaske Flyttetid til Leie. Addresse-Contoiret giver Underretning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Paa en af Byens reelleste Gader bliver en Huusleilighed at faae til Leie til Paaske Flyttetid for en honet Familie. Addressecontoiret anviser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Denne fortræffelige Sædeart paa Spergelfrøe, skarpe Jorder, og paa de bedre Jorder ypperlig anvendelig til Qvæg Staldfordring, faaes til kjøbs paa Sopiendahl ved Willestrup; ligesom og nogle Tønder deraf er oplagt til Salg hos Hr. Kjøbmand J. Borup i Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Fra indeværende Qvartals Begyndelse kan endnu nogle complette Exemplarer af min Avis erholdes, naar derom skeer Bestillinger enten paa de Kgl. Postcontoirer eller hos Udgiveren. Avisen udgives 4 Gange ugentlig. Betalingen for Avisen erlægges her i Byen og Omegnen med 1 Rbdlr. Seddel qvartaliter. Aalborg Stifts Addresse-Contoir og Bogtrykkerie, den 4de April 1824. Albert Borch.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Hos Jngstrup boendes ved Kattesunds Port er som sædvanlig frisk og godt Haugefrøe at bekomme til billige Priser. Et ungt Menneske af god Familie, der har lært Avlsvæsene, hos en bekjendt duelig Landmand, og forstaaer sig paa Brugen, af de nyere Agerdyrkningsredskaber og Vexeldrist, samt er forsynet med de bedste Recommendationer: ønsker sig en Condition som Avlsforvalter, enten strax eller til 1ste Mai. Paa Lønnen ansees for det første ikke saameget som honet Omgang. De Reflecterende vilde behage at melde dem i en forseglet Billet paa Addressecomptoiret, med Udskrift: Den Søgende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Auctioner. Assens Farvergaard under No. 247 i Damgaden, forhen eiet af Farver Copmann, bliver, tilligemed det derudi værende Farverie og et til Gaarden hørende Huus No. 248, der grændser til Gaardens Hauge, stillet til Auction i Folge Forliig og derefter passeret Execution. Auctionerne holdes paa Raadstuen hersteds Løverdagen den 24de April, 8de og 22de Maj førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. Conditionerne, som erfares paa Auctionsstedet, vil desuden fra Slutningen af April Maaned ligge til Eftersyn hos de Herrer, Avisredacteurer Borch i Aalborg og Capitain Elmquist i Aarhuus, Hr. Landsoverretsprocurator Ørum i Viborg og Commissionair Gräbent i Assens; paa hvilke Steder ogsaa vil forefindes en Taration og Beskrivelses-Forretning over Eiendommene og Farveriet, hvorfor, og for at undgaae ufornøden Vidtløftighed, her ingen speciel Forklaring i saa Henseende meddeles. Kun maa man korteligen bemærke: at dette Farverie, formedelst dets til Øjemedet saa særdeles fordeelagtige Beliggenhed og gode Jndretning, i mange Aar har været et af de berømteste og bedste Farverier her i Landet, og vil, i Eie af en Mand med Evne til at fortsætte Værket, upaatvivleligen fremdeles kunde hævde denne Rang. De 2de Sider af Gaarden omgives af en stor, smukt situeret og vel indhegnet Kjøkken- og Frugthauge, og til en anden Side, der indeholder endeel af Farveriet, støder den derværende Dam, den ene Længde vender imod Gaden; Alt uden at nogen Naboebygning begrændser nogen af Gaardens eller Farveriets Bygninger. Af Kjøbesummen kan de to Trediedeele, hvis det maatte ønskes, erholdes til Laans mod 1ste Prioritet i Eiendommene. De nærmere Oplysninger, saavidt de ei i indbemeldte Documenter maatte findes, kunne erholdes hos Commissionair Grübert her i Byen. Bye- og Herreds-Contoiret i Assens den 20de Marts 1824. Gundorph. Den den sindsvage Anne Birgitte Ravnkilde tilhørende Gaard No. 636 paa søndre Side af Søndergade her i Byen, med deri værende 3de Jernkakkelovne, en indmuret Kobberkledel, adskillige nedgravede Garverkar, en Klæderulle med Bord og den Stedet tilliggende Hauge med deri værende Frugttræer, opraabes til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes i Eiendommen selv, saaledes: 1ste Auction Løverdagen den 10de, 2den Auction Onsdagen den 14de, 3die Auction Løverdagen den 17de Dennes, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. Endeel af Eiendommen, kan tilligemed Haven tiltrædes nu anstundende Paaske Flyttetid. Det meste af Kjøbesummen deri blive indestaaende. Skatter falde Kjøberen ikkun til Last fra dette Aars Begyndelse og Eiendommen agtes ved 3die Auction absolut bortsolgt. Alt efter Conditionernes Jndhold, som paa Auctionsstædet blive bekjendtgjorte. Aalborg den 5te April 1824. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-05
Mandagen den 12te April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 afholdes offentlig Auction over Kjøbmand Hans E. Hansens og afdøde Hustrues fælles Boes Efterladenskaber, i Stedet paa Hjørnet af Kirkegyden og Allgaden her i Byen. Aalborg den 2den April 1824. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-07
Helbredet Hypocondri. Det var min Fryd med Glas at klinke; Min Hjertenslyst var Druens Saft. Naar jeg saae fulde Bægre vinke, fremgjøgledes min Manddoms Kraft. Da løb det mig i Hjernen om, og Folder i min Pande kom. "Om Druen ei lidt usund er paa Livets Vei. Og jeg beslutted at undvære den Qvægedrik, Viinrankens Skat. Men ak! hvor saarlig fik jeg lære, at jeg blev syg og svag og mat! Vær du en Mand!" Jeg tænkte da. Med Druesaft begynd for fra! Og see, og hør, Jeg drak nu tapprere end før. Og godt jeg Piger lide kunde. En herlig Skjænk var hvert et Kys.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-07
De Lilliekinder, Rosenmunde og Øieparrets klare Lys. Da løb det i min Hjerne om, og Folder i min Pande kom. "Om Kjærlighed, ei skaffer Støvet lidt Fortræd." Jeg løb for Blonde og Brunetter. Det skaffed mig blot Sorg og Qval J onde Luner alt mig sætter; Og Verden blev mig Jammerdal. Vær du en Mand!" Jeg tænkte da. At kysse jeg tog fat for fra. Og see, og hør, Jeg kyssed raskere end før. Og fra min Barndomsalder, spæde, jeg fandt en Sallighed i Sang. Og kunde jeg blot Viser qvæde, blev Dagen aldrig mig for lang. Da løb det mig i Hjernen om, og Folder i min Pande kom. "Om Sang og Spil just altid Maalet fører til." Da loved jeg ei meer at qvæde, og hørte saa ei Strængelyd. Men det mig bragte til at græde; thi flygtet bort var al min Fryd. "Vær du en Mand!" Jeg tænkte da Paa Sangen jeg tog fat for fra. Og see, og hør, Jeg sang langt muntrere end før. Nu gamle Kjephest jeg bestiger. Viin drikker efter Hjertenslyst. Jeg kysser smukke, søde Piger, og synger høit af frie Bryst. Hvo ei har kjær Viin, Piger, Sang, som Daare træder Livets Gang, sin Livstid lang. Som Sallig Doktor Luther sang.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-07
Naturmærkværdighed. Omtrent 100 Skridt fra Byen Bland i Arriegedepartementet ligger et Bjerg, der kaldes Puydu-Till. Dert ere mange dybe Huler, hvoraf det uafladelig blæser, og denne Vind kaldes i Byen Vent du Pas. Eftersom Aarstiden er, blæser det snart svagere, snart stærkere. Om Sommeren med klar Luft blæser det saa rasende, at Træer rykkes op med Rode. Men om Vinteren, især naar det regner, mærker man kun lidt Vind. Dertil er det endnu besynderligt, at Vinden om Dagen ligesom er indspærret i sine Huler; om Natten derimod stormer det rasende og Blæsten lægger sig først, naar Solen staaer op. Uagtet disse Luner besværer Dalens Beboere sig ikke over Hr. Æolus, som behersker dem; thi han vedligeholder en stadig Temperatur, der har saare gavnlig Jndflydelse baade paa Planter og Dyr. Jordbunden er meget frugtbar, og Folk her i Egnen blive, i Forhold til andre, meget gamle. Det er ingen Sjeldenhed at træffe Folk, der leve 100 Aar, ja længere. Hurtig Seilen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-07
Briggen Rampler kom i 1818 til Providence (i Nordamerika) og bragte med sig 90000 Dollars, Species, hvilke den fik tilovers paa sin Handel. Skibet endte sin Reise omkring Verden i 15 Maaneder og 20 Dage. Da det nu laae i Havnen ved Canton i 7 Maaneder og 10 Dage, saa følger deraf, at den egentlige Reise endtes i 8 Maaneder og 10 Dage. Jesuiternes underfundige Vei. Carl Limmer, Consistorialraad og Præst i Saratov i det sydlige Rusland, har udgivet sin Forfølgelseshistorie i Rusland og med juridiske Beviisligheder godtgjort Jesuiternes Uvæsen, som Dr. Jgnatius Fesler og Consorter der drive. Denne J. Fesler, den Gang Superintendent i Sarator, virkede først som Jesuit og Frimurer-Jlluminat, men forenede sig siden med de Hernhutiske Brødre i Sydrusland, under Skin af Protestantisme, blot i den Hensigt, at lægge Grund til et Hierarkisk System i Egne, der saa langt beliggende fra den civiliserede Verden, maatte være gunstige for hans Planer. Akterne bevise tydelig, hvormegen UretLimmer til Trods for den retfærdige Keisers Villie har lidt at Fesler og hans Staldbrødre, og hvorvidt det fanatisk mystiske Selskab, hvis Hoved netop Fesler er, har grebet om sig, samt hvorledes Fesler endnu arbeider paa saaledes at forvirre Sjælene ved mystiske Forestillinger og udrydde Protestantismen saameget han kan, alt i Forbindelse med den bekjendte Superintendent Bøttiger i Odessa. Som et tjenstagtigt Redskab for Jesuiterne, det han altidhar været, søgte han at indsmugle sine mørke Lærresætninger i Frimurernes uskyldige Samfund. Adskilt fra Tyskland forenede han sig med Hernhuterne i Sarepta, og ved denne List lykkedes det ham at svinge sig op til en høi Post i den Evangeliske Kirke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-07
Synderlig Anmeldelse fra China. J Altona Mercur No. 8 findes et Udtog af en Avis i Canton, hvis Jndhold i flere end en Henseende fortjener at læses: