Berlingske Tidende, 1816-09-27
I dette Øieblik erholde vi med den hollandske Post de engelske Tidender til 17de d., og med samme Lord Exmouths udførlige Beretning, som i Søndags den 15de bekiendtgjortes ved et overordentligt Nummer af den londonske Gazette. J Jndledningen lykønsker Admitalen sig til sit Foretagendes lykkelige Udfald, hvorved han efter to Dages Krig har bragt Freden tilbage, og takker Ministrene for deres Tillid og kraftige Understøttelse. Derpaa omtaler han de bekiendte Omstændigheder, hvorledes han forøgede sin Flaade i Gibraltar med fem Kanoneerslupper, og saa forlod Fæstningen den 24de. Den Efterretning, at Deyen traf de kraftigste Foranstaltninger til Modstand, og især forskandsede begge Stadens Sider og Indgangen til Molo, lod ham formode, at hans Angrebsplan, saavelsom hans Hensigtet overhovedet, vare forraadte, hvilket Capitain Dashwood paa Prometheus ogsaa stadfæstede. Sidstnævnte skulde have afhentet den engelske Consul fra Algier; men det var kun lykkedes ham med hans forklædte Kone og Datter. Et Barn, som Chirurgen vilde bære bort g i en Kurv, begyndte at skrige udenfor Porten; man bleve opmærksom, og Chirurgen med endnu 18 andre Personer grebne og førte til Slavefængselet. Dagen efter sendte Deyen Barnet til dets Moder. Capitain Dashwood berettede, at omtrent 40000 Mennesker fra det indre Africa vare samlede i Algier, og alle Janitscharerne vare indkaldte. Da Deyen spurgte ham, om det var sandt, at den engelske Flaade var bestemt imod Algier, svarede han, at han havde hørt det, og at Deyen sandsynligviis vidste det af samme Kilder, som han, nemlig af Aviserne. I Havnen ved Algier laae 40 til 50 fortreffelig bevæbnede Kanoneerslupper. Consulen var bleven sat i Fængsel, og Deyen vilde hverken udlevere ham, eller inde staae for hans Sikkerhed, heller ikke høre noget om en Udlevering af de paa Prometheus's ed Baade grebne Officerer og Matroser. Den 27de var Flaaden i Sigte af Algier. Under Beskyttelse at Severn blev en Parlementair afsendt, der skulde vente i te til til Timer paa Deyens Svar. Da han ankom til Havnen, og saade, at han inden een Time maatte have Svar paa sit Forebringende, erklærede Havnecapitainen at dette var umueligt. Jmidlertid var Flaaden løben ind i Bugten, og henimod Klokken 2 var Alt rede til Tieneste. Da Parlementairen, efter tre Timers Venten, kom tilbage uden Svar, lod Lord Exmouth sin Flaade seile frem, med Admiralskibet i Spidsen, hvilket ankrede ved Indgangen til Molden, omtrent 50 Roder derfra. Da der intet forefaldt fra Algier, troede Admiralen at man vilde indgaae Betingelserne; men pludselig afbrødes Stilheden ved tre Skud, som Qucen Charlotte strax besvarede. Nu begyndte en frygtelig Jld, som varede uafbrudt fra Kl. 2 1/4 til Klokken 9, og først ganske ophørte Klokken 11 1/2. Alle Skibene holdt sig fortreffelig; Admiralen kunde kun have Opsigt med dem, som umiddelbart omgave ham; men saae af Kanonildens Følger, at alle paa det bedste gjorde deres Skyldighed. Viceadmiral van der Capel len, som af Mangel paa Plads ikke kunde posteres ved Molden, beskiød Flankebatteriet, og dækkede derved de engelske Skibe. Henved Solens Nedgang lod Contreadmiral Milne melde, at han havde 150 Mand Døde og Saarede ombord paa the Jmpregneble, og tillige Lord Exmouth bede om en Fregat til Undsætning ; hvorpaa Glasgow afseilede, men maatte formedelst Vinden igjen gaae til Ankers. Lord Exmouth lod nu befale, at bringe Explosionsfartøiet under Commando af Capitain Flemming og Hr. Parter, til Molden, men da Contreadmiralen holdt det for hensigtsmæssigere at lade det flyve op under det Batterie, der laae ligefor ham, lod Lord Exmoutidette skee, og tillige sige Contreadmiralen, at han saasnart som mueligt skulde trække sig tilbage, da en af Expeditionens Hovedhensigter var opnaaet ved de algierske Skibes Brand. Derpaa giorde man et Angreb paa en Fregat, som blev entret, og paa hvilke Ma for Gosset gik ombord med sit Mineurcorps og Lieutenant Richards Ved denne Leilighed blev en meget brav Søcadet haardt saaret, iden han vilde komme den Baad, hvorpaa bemeldte Officerer befandt sig, til Hielp. Henimod Klokken 10 vare de fiendtlige Batterier bragte til Tavshed, og den engelske Flaade begyndte ogsaa at spare sin Munition, uagtet den bestandig blev beskudt fra et Fort i den øverste Deel af Staden, hvilket de engelske Kanoner ikke kunde naae. Lykkeligviis sendte Himmelen i denne Mellemtid den sædvanlige Landvind; de engelske Skibe trak sig tilbage, og gik til Ankers udenfor Bombeskudsvidde henimod Klokken 2 om Morgenen, efter tolv Timers uafbrudt Virksomhed. - Kanoneerslupperne udmærkede sig ganske fortrinlig, og med Undtagelse af ovenmeldte Fregat stak de alle algierske Skibe i Havnen i Brand. Det hele Arsenal, Magasinerne, Alt gik op i Luer, og frembød et stort, ubeskriveligt Skuespil. Ligeledes gjorde Corvetterne og det Kongelige Artillerie paa det bedste deres Skyldighed. - Ti Slutning roser Lord Exmouth Officerer og Matroser, hvis Jver har meget mere har maattet tæmme end opflamme, især Capitainen og Officererne paa Qucen Charlotte. Ogsaa Viceadmiral van Capellen og Officererne og Matroserne paa hans Flaade tildeles det bedste Vidnesbyrd om deres Mod a. Barbareskerne skulle have mistet 6 til 7000 Mand i Døde og Saarede. De engelske Capitainer Skins og Coode, samt de øvrige Saarede, befandt sig vel ved Depeschernes i Afgang, hvilke Lord Exmouth betroede til Contreadmiral Miine.