Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-06
Nordamerika. John Bristed, Advocat i Nye-York, har i et vigtigt Værk, som han udgav i Fior (under Titel af: America and her resources) leveret en temmelig troe Skildring af sit Fødelands Tilstand. Da han naturligviis maatte være bedre underrettet derom end Udlændinger, saa er det blot Spørgsmaalet, om han kunde overvinde sig til at aflægge sine nationale Fordomme. Han har giort det mindste i en høiere Grad, end man kunde tiltroe, en Nordamerikaner. De fleste af hans Landmænds Svagheder ere blottede uden Skaansel. Forresten efterlader denne Bog et dybt Jndtryk i Siælen af den allerede uhyre Størrelse, og af de ligesom synligen tilvoxende Kræfter af den Nordamerikanske Friestat. Fornemmelig opvækker denne Bog Opmærksomhed i England, fordi dette Land som den største Søemagter en Torn i Øiet for Amerikanerne. Bristed igientager hvad derovre allerede er for længe siden en afgjort Sag, at to saa mægtige Medbeilere til Søes, som England og America, ikke længe kunne bestaae ved Siden afhinanden, og at Englands Fald, hvilket man holder der for at være uundgaaelig, vil tidligere eller sildigere blive bevirket ved Nordamerika. Bristed tilstaaer aabenbart sine Landsmænds Skurkestreger imod sine Engelske Creditorer, deres undslukkelige Had imod Moderlandet, og deres Overmod. Han viser, hvor slet det staaer til med Rettenspleie i Særdeleshed med Concurslovene, og hvorledes de unge Amerikanere studere overfladisk, adlyde ikke deres Lærere, og ville for tidlig spille en Rolle i det practiske Liv. Han er ogsaa af den ofte yttrede Mening, at Nordamerika endnu maae vente længe, førend det kan faae betydelige Manufacturer, og at det endnu i mange Aar ikke kan undvære England, hvorfra det faaer sine Fabrik-Fornødenheder lettest og bedst, fordi Dyrkningen af umaalelige Strækninger af fortreffelig Jordbund, som endnu ere bevoxede med Skove, indbringer langt mere end Fabriker og Manufacturer. Disse have vistnok reist sig meget under den, nu tilendebragte, lange Krig, som har angrebet Europa saa frygteligt; men saasnart der blev Fred forefaldt der saa hyppige og store Bankerotter i America, især i Nye=Bork, hvor Speculations=Aanden kiender ingen Grændse, at man maae efterlæse det hos Bristed for at troe det. Man lærer af dette Værk, først rigtig, at kiende de næsten utroelige Følger som daglig meere komme frem for Lyset, og som Fulton's Opfindelse af Dampskibene, har frembragt, i Henseende til en hurtig og beqvem Handels=Forbindelse, og til Velstandens Udvidelse. Den hele Union, som Amerikanerne sædvanlig kalde deres Friestat, er betaget af et Slags Erhvervelses- og Handels=Raserie, og en rastløs Begierlighed efter Forandring strækker sig igiennem alle Stænder. Det møder meget ofte, at Een, som fra Begyndelsen af var Ockonom, efterhaanden blev Advocat, Præst, Kiøbmand, Soldat, o. s. v. Men hvad der dog falder meere i Dinene end noget andet, er Begierligheden efter at indvandre fra de østlige til de vestlige Stater. Det synes, som hele Unionen holder de nye opdyrkede Egne for et Peru. Landeveiene dertil ere i bogstavelig Forstand bedækkede med Udvandrede. Familier, som i mange Generationer have blomstret i de gamle østlige Stater, forvandle deres Eiendomme til Penge, og begive sig til de vestlige Provindser. De sidstes Flor stiger med en Hurtighed, som overgaaer al Troe og Beskrivelse, som fornemmelig er grundet i den Beqvemmelighed, hvormed paa de mange Floder (Wabas, White=River, Jllindis a.) formedelst Ohie og Missisippi, en bestandig Handels-Forbindelse kan vedligeholdes ved Dampskibe imellem Havet (ved Nye Orleans) og de nye Establissementer, saa at det bliver meget let at udføre disses rige Producter, og derfor at bekomme alle Livets konstige Fornødenheder. Det er derfore ingen Overdrivelse, naar man læser, at i de vestlige Stater af Nordamerika opstaae nye Stæder, som de vare fremkaldte af en Herestav. Dette Værk giver ogsaa en fyldestgiørende Efterretning om Regieringen, den religiøse Tilstand, Forsvarsanstalterne a. i de forenede Nordamerikanske Stater, og det er en af de paalideligste af de mange Bøger, man har om Amerika. (Af de geographiske Ephemerider 5 B. 2 Stykke).