JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Kjøbmændene i Svendborg have nu indgaaet formelig Forening om at afværge al Landprang samt Omløben i Byen med Vare, og Jngen maae under Straf af Mulct anfortroe bekjendte Omløbere Vare, til Salg samt eiheller kjøbe af dem Det 12te Hæfte af Maanedsskrivt for Literatur, er tilføiet en Erklæring af Hr. Prof. H. R. Clausen, med Hensyn til Mag. Lindbergs Maanedskrivt. Efter den Maade, hvorpaa Dennes Pen, som her siges, nu paa sjette Aar har besudlet vor Fædrelands Literatur, har han selv gjort sin Caracteristik saa beskuelig for Enhver, at Nødværge synes baade overflødigt og upassende. Naar han saaledes i 2det Hæfte af sit Maanedsskrivt – vedbliver Hr. Prof. Clausen - har prøvet at benytte Øieblikkets Forholde til endog at tildeele mig en mistænkelig Rolle i de nærværende politiske Bevægelser, da et det mit Ønske og mit Haab, at Taushed fra min Side maa blive betragtet som et Udtryk stærkere end nogen Tale vilde formaae at give det af min fuldkomne Foragt for den skadelyst Underfundighed, der tøber og fordærver sit eget Spil ved plump Ubehændighed. Jeg kan Jntet vove ved at overlade til Almeenheden at vurdere, og til en høiere Remesis at dømme en Modstander som Mag. Lindberg. Under Overskrivt: "Kirke-Brud i Kiel."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
har Magister Lindberg i Slutningen af 1ste Binds 2det Hæfte af sit Maanedsskrive for Christendom og Historie indrykket Følgende:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
J Kiel er udkommet et trykt Bønskrivt til tydske Fyrster, forfattet af Advocat Olshausen, hvori Forfatteren som dog ikke har nævnet sig paa Titelen - i Fleres Navn begjærer ReligionsFrihed for sig og Ligefindede til at udtræde af Stats-Kirken, og udgjøre et eller flere ikkechristelige Samfund. Er det nu endog paa den ene Side sørgeligt, at see et saadant Affald fra Christendommen, saa er det dog her kun Ærligheden, som er noget Nyt, da det et hver Mand vitterligt, at Affaldet er almindeligt; men dette ærlige Skridt, som danner en mærkelig Modsætning til de falske Lærere og Meenedete, der under Christen Navnet indtrænge og indsnige sig i Lære Embedet, og ved aabenbar Løgn søge at hænge fast i Embedet, enten for verdslig Fordeels Skyld, eller af en eller anden ussel og foragtelig Grund, fortjener for Ærlighedens Skyld baade almindelig Agtelse og særdeles Opmærksomhed, og det vil, med Guds Hielp ikke bidrage Lidet til at bringe Flere og Flere til at indsee, hvor nødvendig Religions=Frihed er i vore Dage, da det jo vilde være aabenbar Synd, at tvinge, var det endog kun een eneste Borger, til, at han skulde udvortes holde sig til et KirkeSamfund, som han ærlig erklærede, han ikke kunde være troes enig med.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
J Kieler Correspondenzblatt, No. 19, af 27de November, læses, i en indsendt Artikel, blandt Andet Følgende: "Da for nogle Aar siden vor er reiste ved Rhinen, udtalte han i et ædelt Selskab sin Mening om offentlige Gienstande. Hans livlige Følelse og hans Phantasie give ham, som vi til vor Glæde vide, en varmere Veltalenhed, end Andre vinde ved Rhinskviin og Champagne. Hans Tale, eller det forstørrede Rygte derom, komtil en mægtig Konges Hof. Følgen skal have været, at der igjennem Gesandtskabet forebragtes en Klage eller Besværing i K; men som fremkaldte det ægte kongelige Svar: " Dengang *** talte saa frit, har hanvel troet, at være i mit Land."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Jfølge Breve fra Norge er nu omsider en Proces bleven paakiendt, som længe har sværet for Domstolen imellem Staten og Kjøbmand M. Thyrholm, i Anledning af, at Denne havde valgt til Vignette paa en af ham fabrikeret Sort Røgtobak, Norges Constitution. For den 17de Mais Venner!" Aarsagen til Søgsmaalet imod ham var hverken politisk erer medicinsk, altsaa kunde ingen farlige Følger frygtes af Hr. Thyrholms Tobak enten for Rigets eller Medborgernes Constitution. Anklagen grundede sig paa et gammelt Rescript, som forbyder Tobaks=Fabrikanter at bruge nyt Stempel eller nye Vignetter uden dertil at have faaet Tilladelse af det daværende Oeconomie- og Commerce-Collegium Hr. Thytholm er nu ved Dommen aldeles frikiendt, men har, da hans Tobaksfabrik i lang Tid har været under Seqvestration, lidt et betydeligt Tab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Den svenske Skonnert Eugene, Capt. J. Pil af Lysekihl, som afseilede fra Hals den 17de f. M. og var bestemt til Norge med en Ladning Korn, skal efter Rygtet være total forliist den næstpaafølgende Nat Mandskabet skal have reddet Livet paa et Stykke Vrag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
En Kone fra Bondebyen Skjærbek sidder arresteret i Frederica, som mistænkt for at have forgivet sin Mand med Rottekrudt, som hun efter Forlydende ved Hjelp af en Dreng fral have forskaffet sig hos en Guursmed. – Et nyt Exempel, der gjør opmærksom paa, hvor forsigtig Vedkommendburde være ved at udlevere denne Gift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Den 18de f. M. opkom der Jld i Holeby i en Grevskabet Knuthenborg tilhørende Gaard, som aldeles afbrændte. Ogsaa nogle Kreaturer bleve indebrændte, og en i Gaarden værende Jndsidder var nær ved at friske samme Skjebne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Apenrade er berømt for sine Torsk og Muslinger, og de Sidste have endog lige Rang med dem fra den genuesiske Havbugt. Aarligt nedrammes der 300 Bøgepæle, hvorpaa Muslingerne befæste sig; de afskrabes, naar de have opnaaet den tilbørlige Størrelse, som oftest efter et Tidsrum af 4 Aar, Pælene ere 18 Fod lange, hvoraf 3 sidde fast i Bunden. De maae være af Bøgetræ, da Muslingerne ikke sætte sig fast paa nogen anden Træ art. Man afskrabet aarligt tre Hundrede saadan Trykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. Lund. ne Pæle, hvoraf hver antages at give 1/2 til 1 Anker, som betales med 3 a 4 Rdlr. Cour. pr. Anker. J denne Fangst ere 3 Hovedinteressenter, Hertugen af Augustenborg, Statholderen i Hertugdømmerne og de apenrader Borgere; forhen havde Hs. Majestæt ogsaa en Part deri. Ogsaa ved Flensborg er temmelig betydelig Muslingefangst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Kjøbenhavns Børs den 24 December. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 212. Spec. 211. Specier solgtes til 2 Rbd. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 154 a 154. Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsg. 46 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kongl. Oblig. 81 1/2 a 82 Rbd. Sdl. 77 1/2 a 77 1/2 i Bco. Nationalb. Oblig. 4de Febr. 1820 101 1/2 Rbd. r. S. 107 i Sedl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Døde. Binitzgaard, Forpagter af Gaarden, Lieutenant H. P. H. Rann. Løgstøer: Herredsfoged i Aars og Sleth Herreder og Birkedommer i Løgstøers Birk, Major, Ridder Westenholz. Grenaae; Jfr. Marie Dørken. Petersborg: Keiserlig russisk Ridejunker og Ridder Ju ins Nathansen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Ledigt Embede. Under Rentekammeret: Amtsforvaltertjenesten i Reinfeldt. Caution i kgl. 4 pCt. Obligationer 9600 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Befordringer. Under det danske Cancellie: Den 17de Decbr. er Cand. theol. J. Holm beskikket til Catechet ved den danske Garnisons=Menighed i Kjøbenhavn. Den 20de, Cand. theol. J. W. Oldenburg til Sognepræst for Sotterup og Ottestrup Menigheder i Sjælland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Avertissements. Nytaarsdags Aften er tabt her i Byen en Brystnaal med en blaa Steen i Midten og maae Stene om Kanterne; mod en passende Douceur bedes den tilbageleveret. Bogtrykkeriet anviser Eieren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Tørt Bøge Kløv=Brænde er at faae til Kjøbs paa Kjølbyegaard hos N. Schönau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Til Beroligelse for den Herre der fra Ribe havde tilskrevet Redactionen i Anledning af det i No. 101 af d. Bl. ommeldte norske Skibs Stranding; bekjendtgjøres: at Samme ikke var fra Drammen, men ifølge de ilanddrevne Papirer hørte hjemme i Skien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
De anordnede Schemata til Ministerial Kirkebøger faaes paa Bogtrykkeriet. Tillæ til Thisted Amts Avertissements=Tidende eller den Nord-Cimbriske Tilskuer. Ao. 1831.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Tirsdagen den 4de Januar. No. 1
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Blandinger. Hr. Devaux, Søn af en General og født i Calais betraadte i sit 14 Aar den krigerske Lobbebane; han stod længe med Ære i den franske Armees Rækker, og tog siden Tieneste under Kronprindsen af Sverrig (Bernadette. J Aaret 1815 tog han sin Afskeed og fattede den Plan, at gaae til Lahor i det uafhængige Jndien. J den Hensigt kom han over Constantinopel til Bagdad, Prinds Mohamed Alt Miza, underrettet om hans og trende andre Officerers Ankomst, indbød dem til Persien, hvor de snart dannede 7 persiske Batailloner paa europæisk Viis. J Aaret 1818 er klærede denne Prinds, uden sin Faders Tilladelse, Tyrkerne Krig, og udnævnte Devaur til Øverst commanderende for Armeen. Prindsen fortrød imidlertid snart dette Foretagende, da han, med næppe 14000 Mand stødte paa en tyrkisk Hær paa 22,000 Md., og i Krigsraadet, som blev holdt. vare Alle af den Mening, at man maatte see at undgaae et Slag. Kun Devaur satte sig med Veltalenhed imod denne Beslutning og lovede Prindsen, naar Denne vilde give ham fuld Frihed af til at handle, at han inden en Time stukke sidde paa en fiendtlig Kanen. Mohamed gav efter og levede selv at ville adlyde hans Befalinger Armeerne stillede sig i Slagerden, og Depaux, som førte den venstre Floi, gjorde med denne Bevægelse for at tage Fienden i Flanken. Prindsen, som ikke forstod denne Taktik, taabte: Devaur. hvad har De for, og afsendte, senere den en Coureer efter den Anden, for at kalde ham tilbage Men Devaur gov dem et bydende Svar, begyndte Staget, idet han angreb Fienden i Flanken med fældede Bajonetter og opstillede snart sin Fan midt i de fiendtlige Rakker Slaget var fuldkommen afgjørende, 6000 Fanger, hele det fiendtlig Artillerie og Paschaens Telt faldt i Persernes Hænder, Prindsen omfavnede nu Devaur med Taarer i Øiet og overoste ham nu med Hædersbeviisninger: men Devaur erklærede: "Vi maae, som min fordums Keiser, rask benytte Seiren, marschere los paa Hovedstaden, og Bagdad vil være i vor Magt." Underveis blev Prindsen syg og døde. Nye befalinger kaldte Hæren tilbage, og Devaux erfarede med Bedrøvelse, at Mendeli, en lille Fæstning, imidlertid var taget af Fienden og dens Garnison, trods den sluttede Capitulation, bleven nedhugget. Forbittret over en saadan Troløshed, førte han sine Tropper strax mod Fæstningen, som han tog tilbage med Storm, hævnede det forrige Blodbad, men skaanede Koner, Børn og Oldinge. Sange bleve sjungne til hans Priis; ved Hoffet i Teheran talte man kun om hans Heltebedrifter, og Schrhen gjorde ham til Khan og belehnede ham med Ret til at afhugge Hoveder, naar og saamange han vilde. Paa et Malerie, som findes i Kongen af Persiens Pallads, fremstilles Devaur i det Oieblik, han opplanter sin Fane midt iblandt Fienderne. – Sildigere Kabaler gjorde imidlertid Oevaur kjed af sin Stilling i Persien; han gik til Paschaen i Bagdad og residerede 1828 som Gouverneur i Hella, beklædt med den høieste Magt næstefter Paschaen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Den 30te Marts 1828 tage det engelske Skib "Sologe for Anker i Bugten ved Fortet Callao Lima Himmelen var fuldkommen klar, da pindselig en let Sky hævede sig over Rheden og en Lam lod sig høre, lig en fjern Tordens Rullen, kib i begyndte nu stærkt at slingre og Vandet sydede, som om gloende Jern var stukket deri. En utallig Mængde Bobler viste sig paa dets Overflade, hvilke, naar de gik islykker, udbredte en Hunst, som af et Merads Pludselig raabte man Ney, see hen til Byen." og da Alle vendte sig derhen, saae man en uhyre Støvskye at omgive Staden, hvori man endnu opdagede Kirketaarnet, som endelig, efterat have vaklet frem og tilbage i Luften, styrtede sammen. Et stort Klippestykke rullede under frygtelig Larm i Havet. Dæmningen for Havnen brast. Mange Mennesker omkom, og blandt disse en Præst, som blev knust af den Stotte, for hvilken han knælende bad. – Man lettede Ankeret, for at see, hvorledes det var beskafken og fandt da, at Kjeden havde lidt meget paa flere Steder, og faae ud, som om den havde været i Jlden. Hempels Bidrag til Tidshistorien.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Skibet Jupiter, fra Hamborg bestemt til Bristol, er total forliist paa Kysten af Cork, og dets hele Mandskab druknet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Ved Universitetet i München skulle Forelæsningerne være ophørte, efter Sigende, for at forebygge Børnekoppernes Udbredelse blandt Studenterne. Flere vare allerede døde af denne Smitte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Jfølge Beretning fra Stokholm af 14de f. M. var Kong Carl Johan igjen fuldkommen restitueret, og havde den 9de givet sin fra Upsala, hjemkomne Søn et stort Middagsmaaltid.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Circa 1000 af Cassels meest anseete Borgere have ansøgt Churfyrsten om, at bortfjerne Grevinde Reichenbach.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Jndenlandsk. Ved allerhøieste Resolution af 10de December. har Hs. M. Kongen allernaadigst tilladt, at den af forrige Pastor P. D. Faber i Aalborg og Søn, Premierlieutnant v. Faber, udgivende Tidende for Hesteelskere og Landmænd maa forsendes med Pakkeposten til samtlige Steder i Danmark og Hertugdømmerne. – Et af Etatsraad og Landcommissair Otte paa Kongsville ved Schlesvig, under Titel af "der Wahrheitsfreund," udgivende Ugeblad har ligeledes faaet allernaadigst Tilladelse til at forsendes med Pakkeposten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Pastor emeritus P. D. Faber bekjendtgjør i "den cimbriske Jagttager: "at Politiemesteren i Aalborg, paa Pastorens indgivne Klage om det den 12te De, i Marenturisgade paa ham skeete Overfald, skrivt ig havde underettet ham om: at han Jntet foranstaltede til Undersøgelse, siden det var privat Sag." Efter Stiftamtets Ordre af 16de f. M. var Undersøgelsen imidlertid dog begyndt den 21de. Ved Overfaldet, fortæller Pastor Faber, blev han slaaet med en Knippel eller Knortestok og med knyttet Næve i Hovedet, saa at han i nogle Øieblikke blev bevidstløs, i hvilken Tilstand Stimændene, der vare 4 i Tallet, havde slæb ham over Gaden hen paa et mørkt Sted, hvor hanvar kastet ned mod Steenbroen Saasnart han kom til sig selv og vilde op, blev han igjen angrebet, slaaet i Hovedet og kastet overende. Da han gjorde Anskrig om Hjælp og Folk kom til, forløde Stimændene ham; men en af dem vendte dog om igjen, gred i Lommen og anfaldt ham paany Ham mærkede Pastoren med en Circumfler over Ansigtet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Udgiveren af den cimbriske Jagttager."Hr. Severin, erklærer: at hans Blad, af Aarsager, som det ikke staaer til ham at hæve, standser i tilstundende Januarii Qvartal, og træder først igjen i Virksomhed med April Qvartal 1831.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Til de smagfulde litterære Julegaver kan med Føie tegnes Hr. Andersens nys udkomne Phantasier og Skizzer, som vise, at den haabefulde Digters Aand har taget en dybere Retning Som en Prøv paa de mange smukke Stykker denne Samling indeholder, tillader Rummet denne Gang kunat meddele Følgende:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Fyen. Der er godt at være. Wilster. Ved Tanken om min Føde-Ø. Forsvinder hver en Smerte, Den favnes af den stolte Sø Og kaldes Danmarks Hjerte." Her havde Freia fordum Bo, Nu flyer hun disse Kyster, Thi ellers havde Øen to, Nys saae jeg hendes Søster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
J en poetisk Note til Digret: Erindringsblad fra Hovedstaden har Forfatteren seet ind til dem som toge ham det bekiendte Pjat saa ilde op, hvori Jeg havde løst skizzeret et enkelt Compagnie, Den ædle sande Qvinde gaaer Skudet jo forbi og siger om sine strænge Dommere: Vel kan jeg ikke nægte, da Sagen er bekiendt, At til den ægte Patten" de har et stort Talent, Skjønt de er lidt borneerte, og uforskammet her, At troe, naar fem man dadler, saa gjælder det Enhver. Guldalderen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
(Af Randers Avis.) Jeg prise maa vort Old; thi det gjør Alle lige Fru slet Jntet har forud for hendes Pige; Herr Y. imod sin Svend fast bleven er en Sinke; paa Bal gaaer Jsaskar, gjør Jav, og spiser Skinke! ved Raadstupikkenik i Margo brikkes Skaaler; en Seminar, som Skiald med Baggesen sig maaler. Held os en gylden Tid vi fødtes i; det pelemele gaaer, og Alt er Harmonie. John Børstenbinder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-07
den 7de Januar. Fredagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-07
Udenlandsk. Engeland. J Engeland staae de Sindssvage under Cancellie=Retten; af en officiel Beretning erfarer man, at omtrent 400 Sindsvage befinde sig under denne Rets Formynderskab, og at Cancellie-Retten bestyrer deres hele Formue, som beløber sig til omtrent 136,000 Pd. Sterling. og ved denne Sum bestrider deres Pleie. Den Londonske Daarekiste eller Jndretning for Sindssvage, skal være høist mærkværdig i sit Slags, og udmærket sig saavel ved sin Størrelse, som sjeldne Bestyrelse. Et af de hyppige Kneb, som bruges i Engelland af slettænkende Beslægtede, er, ved en eller anden Læges Attest at erklære en Slægtning, der har Penge, for at være sindsvag, hvorved Bestyrelsen af hans Midler tilfalde dem. - J Dublin har store Høitideligheder fundet Sted i Anledning af den bekjendte Hr. O'Connells Ankomst dertil, en formelig Procession modtog ham, som ikke bestod af mindre end 50,000 Mennesker, og vare forsynede med Faner af orange, grøn og blaae Couleur. - J Følge de sidste Beretninger fra Edinburg, synes det at være Carl Rdes faste Beslutning, at ville tilbringe Resten af sit Liv i Holyrood. - Efter de sidst indløbne Efterretninger fra den engelske Colonie ved Svanefloden, skal der herske megen Nod i den dersteds anlagte Colonie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-07
Tyrkiet. Juleaften, den 24de December i Aaret 539 efter Christi Fødsel, altsaa for 1291 Aar siden, blev den store Sophiekirke, nu den store tyrkiske Hovedmoskee, indviet. Keiser Justinian begav sig derhen, og der blev slagtet over 1000 Oxer, ligesaamange Sviin og Faar, 600 Hjorter og 10,000 Hons, hvis Kjød, tilligemed 30,000 Tdr. Korn og 3 Centner Guld, blev uddeelt. Ført af Patriarken Entychius, traadte han ind i Helligdommen og til Alteret, hvor han raabte med opløftede Hænder: "Lovet være Gud, som har værdiget mig at fuldbringe et saadant Værk, Jeg har overgaaet Dig, Salomon!" Juledagen derpaa blev Kirken aabnet første Gang, for alle Folk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-07
Preussen. Fra Berlin skriver man, at Staten har lidt et meget omfindtlig Tab, ved Justitsminister Grev v. Danckelmanns dødelige Afgang den 29de December afvigte Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-07
Hamburg. Signaltønderne i Elben ere formedelst Jsen optagne fra Bösch til Cuxhaven og bragt i Sikkerhed; af samme Aarsag, har Fyrskibet "Sigmund forladt sin Station, og er ankommen til Cuxhaven.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-07
Jndien. Endnu stedse vedbliver man at anlægge Skoler i dette Land, og daglig at see de Forhaabninger virkeliggjorte, som man ventede sig af disse nyttige Anstalter. Med en forunderlig Hurtighed udbrede sig grundige Kundskaber, fornemmelig i Mathematik og Naturphilosophien, hvis Jndflydelse vil blive af uberegnelige Følger i hine Lande. Jkke mindre mærkværdig er den Forening af Damer, der er sammentraadt, for at organisere Skoler for unge Piger i Calcutta. Disse Skolers Antal er allerede stegen til 30, hvori 600 Børn lære at læse og skrive, tilligemed alle Slags qvindelige Haandarbeider, og en stor Centralskole er nu oprettet i Symlig. Man har falskelig paastaaet, at Fruentimmerne have, hos Hinduerne, staaet paa et meget lavt Trin, tverimod have de stedse nydt særdeles Agtelse, og man har ingen lunde lagt Hindringer iveien for deres aandelige Udvikling. Dette beviser flere qvindelige Philosopher og Moralister, som have glimret i Skolerne i Benates og Ongein. Jøvrigt gjøre unge Europæerinder eller Døttre af europæisk Herkomst, naar de kun besidde noget Talent og nogen personlig Ynde, stedse megen Lykke ved rige Ægteskaber i Bengalen og andre engelske Kolonier. Hvert Aar sende de, til dette Øiemed oprettede Privat skoler i London, hele Ladninger af disse Piger til Calcutta, hvor Liebhaverne allerede ere tilstæde ved deres Landing, og snart flutte Pagten med de af dem, som behage dem. Ogsaa leverer det fordum blomstrende Pondicher en stor Mængde Damer, som i Dannelse, Skjønhed og Yndekapves med de Engelske, og som, idet de vedblive at knytte rige Forbindelser i de engelske Besiddelser, ofte ere istand til, at komme deres fattige og nødlidende Familie til Hjelp. (Hempels Bid. til Tidsh.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-07
Blandinger. Preussiske Aviser fortælle, Gud veed om med Grund eller ei, at man i Warschau har seet endeel fremmed Mynt, der syntes at være af det algierske Skatkammer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-07
Louis de Potter nedstammer fra en gammel anseet Familie, efter hvilken han arvede et Gods, som aarlig indbringer ham 30,000 Franks. Han er nu i sit 44de Aar, og gik i sit 18de Aar til Rom, for at fuldende sine Studier. Allerede tidligt beskjæftigede han sig med Litteratur og Politik, og ønskede at komme i en diplomatisk Stilling; hvilket dog ikke lykkedes ham. J Rom gjorde han Bekjendtskab med den derværende belgiske Minister, der leilighedsviis brugte ham som Privat secretair, og, da han, formedelst Sygelighed, maatte forlade Rom, lod ham blive tilbage for at bestyre Forretningerne i hans Fraværelse. J dette Tidsløb undertegnede han nogle Reisepasse, og deriblandt ogsaa en for en Mand, det ansaaes foren Demagog; hvilket man i hans bekiendte Proces ogsaa lagde ham til Last som et "Misbrug, af den belgiske Ministers Navn"Efter sin Hjemkomst fra Jtalien gjorde han sig fornemmelig ved Artikler i Journalerne, bekjendt som Literator. Hans sildigere Skjæbne er bekjendt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-07
Hr. Brunel, den Samme som anlægger Veien under Themsen, kan den engelske Marine ogsaa takke for Opfindelsen af en Maskine, der er af megen Vigtighed ved Skibenes Tiltakling. Hr. Brunel havde imidlertid den samme Skjæbne, som saa mange andre Opfindere for ham: Han havde opofret uendelig megen Tid og mange Penge paa sin Maskine, som han tilbød den engelske Regjering; men han blev kun opholdt med tomme Løfter. Brunel stod allerede i Begreb med at opgive det Hele og at forlade Engeland. Ved Afskeden overrakte han Lady Spencer en lille Præsent til en Erindring. Det var ubetydeligt Legetøi af hans egen Opfindelse, næmlig en mechanisk Jndretning, som kunde blande og give Kortene, uden at Spilleren behøvede at ulerlige sig dermed. Dette Legetøi gjaldt imidlertid mere i den høie Verden, end den sindrigste og nyttigste Maskine; det gjorde, kort fagt. Hr. Brunels Lykke; thi han blev derved bekjendt i de høiere Cirkler, som en Mand af uendelig meget Talent, hvem man maatte tage under sin Beskyttelse. Naar altsaa den engelske Marine nu kan tiltakles i den halve Tid og med den halve Bekostning imod som før, og Londonerne faae en underjordisk Gang fra den ene Themsbeedde til den Anden, saa har man ikke Anerkjendelse af den sande Fortjeneste derfor at takke; men Opfindelsen af et Legetøi, en Kortgivnings Maskine, som en Dame af Jndflydelse modtog til Præsent.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-07
Fra Dresden skrives i "der Eremit:" For at give mange af dem, der gjerne unddrage sig de offentlige Byrder, et godt Exempel, trak nylig vor første Minister v. Lindenauppersonlig paa Vagt, og stod Skildvagt i den Tid hans Tour medførte. Som Beviis paa hans Artighed kan tjene en afham i "dresoner Anzeiger" udstædt Bekjendtgjørelse. Han beder der næmlig ærbødigst." dem, der ønske at tale med ham, behageligst at uleilige sig hen til ham, i visse bestemte Timer, da hans mangfoldige Forretninger nødsage ham til at inddeele sin Tid meget nøie. – Naar har vel no genfinde en tydsk Minister talt i en saadan Tone?"
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-07
Saavel i Gothenborg som i Stockholm ere Samfund stiftede, som have til Øiemeed at befordre Maadehold i sandselige Nydelser; men fremfor Alt i den meget overhavndtogende Brændeviinsdrikken. J Göthaborg har Biskop af Wiingard sat sig i Spidsen for samme. Man har Anledning til haabe, at dette Exempel vil strække sig til flere af Sverrigs Stæder.