Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-01-23
Offentlige Foranstaltninger. J Kollegialtidenden læses en Beretning fra den nedsatte Kommittee, bestaaende af Kammerherre Grev Moltke og Etatsraad Collin fra de Finantsdeputeredes, og Etatsraaderne Ørsted og Lassen fra Kancelliets Side, til at udarbeide Forslag til Seminariifondens Opretholdelse i Fremtiden, paa Grund af de i Aarene 1818 og 19, efter Ansøgning, bevilgede hyppige Fritagelser for den aarlige Afgivt til benævnte Fond. Efter samme vil det høieste Antal af Elever, som fra samtlige Seminarier kunne dimitteres, være 75, og af de 3000 Skolelærerpladser i Danmark kan efter al Rimelighed 100 antages aarlig at blive vakante. Seminariernes Antal kan derfor paa ingen Maade formindskes. Det Joenstrupske Skolelærer-Seminarium er det kostbareste og Kommitteen fandt, at dets Udgivter i alle Tilfælde ei burde overskride, 5000 Rbd. Sølv aarlig. Det Brahetrolleborgske er det næstældste i Riget og skylder sin Tilværelse fornemmelig afgangne Grev L. Reventlows varme Jver for Almueskolevæsenets Forbedring. At nedlægge det, forbøde blandt flere Grunde den, at Odense Hospital har en Kapital af 25,000 Rbd. Sølv tilgode imod Pant i SeminariiBygningen, som for Tiden neppe vilde udkomme ved Salg. Kommitteen skjønnede saaledes ikke rettere end at det vilde, være ønskeligt, at de nuværende Skolelærerseminarier fremdeles vedblive, med Undtagelse af det Skaarupske Seminarium, der vel, naar Amtsprovst Wedel ei længere kan vedblive at forestaae det, kunde nedlægges, efterdi det Brahetrolleborgske Seminarium, naar det har det Antal af Elever, hvilke det efter dets Jndretning kan modtage, uden Tvivl vil blive tilstrækkeligt for Fyens Stift og Øerne Als og Ærøe. Udgivterne til samtlige fornødne Seminariers Opretholdelse ville for Eftertiden aarlig kunne afholdes med omtrent 13,000 Rbd. Sølv. Ved at paalægge de geistlige Embeder Afgivten til Seminariifonden var Man især gaaet i ud fra den Synspunkt, at der, med Hensyn til Statens i Kræfter, er henlagt meget betydelige Jndtægter til Geistligheden i Danmark. Omtrent 1000 Præster have Præstetienden af henved 317,000 Tdr. Hartkorn, foruden at en sikke ubetydelig Deel Kongetiender og nogle Kirketiender ere henlagte til Bispestolene, ogsaa til nogle enkelte Sognekald. Til Præstegaardene er henlagt omtrent 8000 Tdr. Hartkorn, med et Areal af Agerland, vel ikke meget mindre end 60,000 Tdr.; foruden endeel Mensal- eller Annexgaarde. Geistligheden hæver desuden Qvægtienden, en ikke ubetydelig Erstatning for Smaaredsel, og paa mange Steder desuden den saakaldte Nannest og Midsommers Rente. Den haver Offer og Accidentser og i Kjøbstæderne tillige Præstepenge. Men med Hensyn til Geistlighedens Kaar for Tiden har Kancelliet allerunderdanigst andraget det Ønske for Hs. Majestæt, at Afgivterne af geistlige Embeder til Seminariifonden om muligt efterhaanden ganske maatte eftergives. Jfølge heraf har det under 3 dennes behaget Høistsamme at resolvere: Vi bifalde allernaadigst, at den Afgivt af Kongetiender, som, ifølge Anordningen for Almueskolevæsenet paa Landet af 29 Juli 1814, hidtil har tilflydt Skolekasserne, skal, fra indeværende Aars 1ste Jan. tillægges Seminariifonden. Og har Vort danske Kancellie at sørge for, hvorledes denne Afgivt beqvemmeligst kan oppebæres. Ligeledes ville Vi og, at Gebyhret af de igjennem bemeldte Vort Kancellie udfærdigede Expeditioner, Bestallinger allene undtagne, skal forhøies med en 1/5, til Fordeel for Seminarifonden. Saa bifalde Vi og, at Skolelærer-Seminariet i Skaarup i Fyen nedlægges, naar Amtsprovst Wedel ikke længer kan vedblive at forestaae samme. Endnu har en Resource været paatænkt, som, hvis den kan erholdes, sandsynligviis vil i Forbindelse med de, som foranført, allerede bevilgede Jndtægten. sætte Seminariisonden i Stand til, om nogen Tid, at undvære Bidrag af geistlige Embeder. Men formedelst de Oplysninger, som i saa Henseende skulde indhentes, har endnuingen endelig Bestemmelse desangaaende kunnet tages.