JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Udenlandsk. Krigen. Efter de nyeste Tidender var ikke forefaldet noget betydeligt paa de Tydske og Nederlandske Grændser. Krigen i Vender eller i det forrige Poiton og paa Grændserne af Bretagne og Maine, hvor nu ere Departements de la Carente, de deur Sevres, de L. Indre et Loire, de la Majenne et Loire, men især de la Vendee, som gaaer ud til Havet og hvorved ØenNoirmoutier. Man har om denne Krig for det meeste Kundskab af de Efterretninger som den hærskende Faction i Paris har tilladt at bekiendtgiøres og disse ere tit befundne urigtige. De sande Beretninger, som ei har været efter deres Smag, ere undertrykte, og deriblandt Beretning fra Philippeaux, indkommen i Decmb. 1793 til Conventen. Bemeldte Philippeaux blev som Convents Deputeret sendt 1793 til Vendee, og som Øienvidne og den der selv havde Deel i Operationerne kan desmeere troes, da han ikke smigrer Conventen og endnu mindre Krigs Ministeren Bouchotte, hvorover han tildrog sig Forfølgelse. J Beretningen dat. 6 Nivos melder han, at have i en foregaaende Skrivelse af 16 Frimare (6te Dec.) vildet aabne Conventens Øine til at kiende de vedvarende Ulykker man stedse søgte at skiule for denne saavelsom Nationen, og raadet den, at afskaffe de troløse, nederdrægtige og uduelige Agenten den havde sendt til Vendee og skikke de forrædderske Chefs og æreløse Machinatører til Chaffettet, da de havde opofret mange Tusende Republikanere og med Fliid forlængede Krigen. Han igientager det med Tillæg, at denne Krig havde bortrevet meere end 100,000 Patrioter, berøvet Nationalskatten fleere Mill. og Tøyhuusene meere Artillerie end Krigen paa alle de andre Steder. De første Generaler Berruger, Marce, Legonier, Qvetineau havde begunstiget Rayalisterne, saa de i Steden for Knipler, Stokke og Forker havde faaet ordentlige Vaaben. Forræderiet var tiltaget under Ronsin, hvem Conventen havde givet høiest Commando under Navn af Minister General. Under ham var Rossignol, som lod Soldaterne overlade sig til Tøylesløshed og Røverie. Følgen var, at mange 1000 i Striden joges paa Flugten af en Haandfuld Royalister, ved Vihiers, Coron, Doue, og Saumur, overladende til Rebellerne Flinter, Munition, Bagage, og Tid efter anden fleere end 200 Canoner. En Tunck kom til Divisionen Luxon. Han øvede og opmuntrede Soldaterne og var lykkelig mod Royalisterne, uagtet alle ham lagte hindringer. Ronsin fortrød derpaa og afsatte ham d. 13de April. Commissarierne Bourdon og Gaupillean giorde Tunck til Divisionsgeneral, han seirede uagtet Caniers Forræderie og fratog Royalisterne 14 Canoner, men Ronsin udvirkede hos Conventen at Tunck ved Lettre de cachet igien afsattes d. 3die Sept. En anden tro og virksom Divisions General Ray afsattes ligesaa. Opbragt over dette Uvæsen var Philippaux reist til Paris, androg det og foreslog en Operations-Plan, som Vælfærdsudskuddet approberede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Ved Tilbagekomsten sidst i August traf han GeneralStaben af Saumur i Tours, forelagde Planen, som ufeilbar vilde virket Royalisternes Ødelæggelse. Derved fandt de Herrer, som havde 40 til 100,000 Livres. Gehalt, ingen Regning og Ronsin tilligemed Rossignol reiste til Paris, at faae den gienkaldet; men forgieves. Efter mange Cabaler besluttedes Udførelsen i et KrigsRaad den 3die September. Royalisterne skulde sammen drives til Mortagne, der indsluttes og ødelægges den 16de Septemb. Republikanerne fulde af Mod og visse paa Seiren mar herede i Colonner fra Saumur til Nantes, og skiønt Forræderne havde foranstaltet alle mulige Forsinkelser og meddeelt Royalisterne Planen, sloges disse dog og flygtede fulde af Skræk. Nu vare de indsluttede i Mortagne og Divisionerne rykkede frem, at give dem Hiertestødet. (Fortsættelsen følger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Til Søes begynde nu Engelænderne deres Operationer, de blokkere Toulon paa nye og hindre den Communication med de andre Havne. De har opbragt mange Proviantskibe. Floden skal have 4000 Syge og saarede. Et Svensk Skib ladet med Krigsmunition til Genua er opbragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Frankrig. De Franske giøre endnu Regning paa 21 Nationer som skal undertvinges. Barrere opregnede dem i Conventen den 22de Januar, nemlig: Holland, Engeland, Skotland, Jrland, Hannover, Brunsvig, Hessen, Preussen, Rigslandene, Østerig, Ungern, Bøhmen, Nederlandene, Rusland, Piemont, Sardinien, Parma, Kirkestatten, Neapel, Spanien, og Florenz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
J Gazette de France opgives de bevæbnede Franskes Antal til 1 Million og 600,000 Mand. Krigsministeren har nyelig i sin Beretning udi Conventen nedfadt Antallet ved de 14 Armeer til 720,000 Mand, Søetropper og Magten paa Corfica uberegnet. Af disse ventes 130,000 at skulle indtage Valenciennes og Conde, uden at løsne et Kanonskud. Ligesom Skræ er Dagens Ordning i Frankrig, saa udskikker den her i skende Faction og Skrækkebreve til andre Lande, hvor forestilles Frankrigs forfærdelige Magt, og hvor unyttigt det er at nogen vil mødsætte sig samme. De udgives i Tydske Correspondenters Navn fra Paris. Nu sammenpakker man Fruentimmerne i Frankrig, som man vil skille sig ved, paa Baade og overlader den til det vilde Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Engeland. Admiral Gardiner, som convojerer den største og rigest beladte Fløde Engelænderne endnu har afsendt til Ostindien, meenes at skulle giøre Forsøg, paa den franske Øes Jsle de Frances Erobring, Faaes den, saa har de franske i denne Verdens Deel mistet den sidste Krog, hvor de har kundet skiule sig og hvor fra de kan forurolige den Engelsk-Ostindiske Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Et nyt Forslag af Marqvis von Landsdown og Hertugen af Grafton til at standse Krigen mod Frankrig, er i Overhuuset forkastet med 103 mod 13 Stemmer. Ligesaa er en nye Motion af For angaaende Skibenes Convoy forkastet i Underhuuset d. 18de Febr. med 202. mod 48 Stemmer. De ommeldte franske Vestindie=Farere vare dog ikke opbragte til Liverpool, men af 2 Capere fra Liverpootil Jamaica.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Holland. Staterne har den 20de ligesom Engeland stoppet for alle Betalinger til Frankrig, saalænge nærværende Krig vedvarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Polen. Regieringen, nemlig Kongen og det stedsevarende Raad; har udgivet et Universal under 10de Januarii, hvori bekiendes for Polen og heele Verden, at den paa alle optænkelige Maader vil forekomme og afvende den Russiske Keiserindes Ungade, som den stør 1ste Ulykke, der kan ramme Polen. For at vinde Allerhøystsammes Naade har man forbudet Brugen af de militaire Kors og Medailler, som vare uddeelte til Officerer, der havde udmærket sig i Krig mod Rusland, hvis Brug Rigsdagen i Grodno ved dens Slutning, træt af Forretninger og søvnig uden nøye Overveielse havde tilladt. Disse Ærestegn indfordres ei allene i Poen men og udenlands, som Ministerne ved de fremmede Hoffer skal paasee. Saa skal og nogle den Targowitzer Confoederations Beslutninger, hvis Ophævelse var paaanket, igien sættes i Kraft, dog Regieringens seelse i alle Maader uforkrænket. Endelig besluttedes og at sende en Deputation til Keiserinden for ved Foden af hendes Trone at bevidne den Polske Nations dybeste Sorg over foraarsaget Fortørnelse og dens uforanderlige Hengivenhed og Tillid til den Store Catharinas Ædelmodighed og Beskyttelse. Til Slutning erindres Nationen at ville betænke, at saadan Beslutning er taget af Nødvendighed, og for at forekomme den ellers overhængende Fare. Keiserinden har ladet erklære, at være fornøyet og forlanger ei Deputationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Rusland. Keiserinden, som hidtil ved betaltet Subsidie=Penge og at underholde det Condeiske Corps har understyttet Krigen mod Frankrig, vil nu tage virksommere Deel i samme, saa vidt en Krig med Tyrken ei skulde hindre det, men denne er endnu at befrygte, da Divan ballancerer mellem Ruslands Trudsler, og Frankriges Løvter og Penge. Porten har forhøiet Tolden, hvorved Russernes Handel meget besværes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Keiserinden har paastaaet Told-Tariffen saaledes som den er reguleret 1785 og ved sidste Fredsslutning fastsat. Hun fordrer og Ophævelsen af den hemmelige Forbindelse med Frankrig. De nyeste Efterretninger lade formode Fredsbrud med Rusland, hvis Landmagt var ved forrige Aars Udgang 386,141 Mand regulaire Tropper og 46,401 Mand irregulaire, tilsammen 432, 542 Mand. Deres Underholdning beregnes til 6 Millioner 286,311 Rubel. Der gives Ordre, at sætte dem i complet Stand, og Floderne i Archangel, Cronstadt og Reval udrustes, men i sær skal en anseelig Flode agere i det sorte Hav, saafremt Porten mod Keiserindens Paastand erkiender den franske Republik. Officererne have og Ordre, inden Martii Maaneds Udgang. at være endhver ved sit Regiment. Vice Admiral Palavischin og Chef d'Escadre Fiet ere reiste til Archangel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
De Russiske Bergværker har i det forrige Aar indbragt en reen Beholdning af 7 Millioner, 30,122 Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Østerrig. General Wurmser er i stor Naade og Agt i Wien, hans Forsvar mod de fra Preussisk Side gjorte Beskyldninger er anseet unødvendig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
De Nederøsterigske Land=Stænder have offereret Keiseren som Gave en Summa han forlangte til Laans, med det Tillæg, at samme gaves villig til at fortsætte en Krig, hvis ulykkelige Udfald vilde drage efter sig, Religionens Afskaffelse, al borgelig Ordens Ophævelse, og Usikkerhed saavel for Eiendom som Person. Uagtet
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
de store Udgivter til Krigen glemmes dog ikke de Fattige i Vien. Fattig Væsenet der har i afvigte Aar havt Jndtægt af 142,217 Gylden, hvoraf 92,798 Gylden, ere udbetalte til Fattige, men Resten er slaaet til Hovedstolen, som nu er 425,750 Gylden. Underhandlingerne med det Preussiske Hof skaffe Ministerne i Wien nok at bestille. Resultatet heraf er en Hemmelighed saavelsom og hvorvidt de Preussiske skulle tage Deel i det næstforestaaende Feldtog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Adskilligt. Rigsstaden Nürnbergs Financer skal være saa derangerede, at dersom ei bliver indført en bedre Forfatning, befrygtes Stadens Ruin. Der er jævnlig Tumult.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
J Genf er oprettet en National-Convent, som truer, med megen Forstyrrelse i det forrige System. De Franske har der bestilt 30,000 Jernhakker, hvormed de vil klattre opad Biergene. Omtrent 250 Engelske Matroser der vare fangne i Vestindien og arresterede i Leogane paa St. Dominge ere udbrudte og efter en blodig Fægtning har de bemægtiget sig et Skib, det beregnes til 40000 Pund Sterl. Værd og ere dermed landede ved Jamaica.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Bekiendtgiørelse. Schaarupgaard beliggende i Tolne=Sogn, Horns Herred, Hiørring Amt, med underliggende Bøndergods og Tolne Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende, agter Eieren, ved en eneste Auction om antageligt Bud skeer, enten samlet eller separat at bottsælge Torsdagen den 24de April, førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet herpaa Leerbech. Gaardens Hartkorn er: Ager og Eng 22 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. Skovskyld 3 Fkr. 1 Alb. Tolne Kirkes Tiende er matriculeret for Hartkorn 12 Tdr. og det til samme Kirke tiendeydende Hartkorn ere 96 Tdr. hvoraf har været svaret 120 a 125 Rdr. i Penge; men Tienden kan og beqvemmeligen oppebæres in Natura til Gaarden. Gaarden med Kirketienden er under Forpagtning for 450 Rdr. hvilken Forpagtning er til Ende, Følge Accord, til 11te Maii 1795. Bønder-Godset er 13 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. Ager og Eng, og svarer foruden Hoveriet, Landgilde 25 Rdr. 3 Mk. 8 s. i Penge og Rug 1 Tdr. 4 Skpr., Byg 16 Tdr. 2 Skpr., Smør 2 Ottr. 3 Lpd og andre mindre betydelige Afgifter. Paa Gaarden ere anstændige Bygninger af Bindingsværk. Kirken er forrige Aar ved Hoved=Reparation sadt i særdeles god Stand. Til Gaarden ere overflødige Marker, inddeelte i 15 Aars Giøder, hvoraf 6 aarlig bruges. Udsæden er 35 til 40 Tdr. Rug, 12 til 14 Tdr. Byg og 40 til 50 Tdr. Havre. Til Gaarden avles fra 150 til 180 Læs Høe af Enge og Baarer, fødes og græsses 40 til 50 FæKreaturer, 12 til 16 Bæster og 100 Faar. Tørveskiær, og Riis=Hugst er der og til Fornødenhed. Nøyagtigere Underretning om bemældte Gaard og dens Eiendomme, samt Conditionerne og Jordebogen foreviisses af Eierens Fuldmægtig, Rasmus Høyer, paa Leerbech, 14 Dage forinden Auctionen. Samme Dag og Sted bliver til Bortsælgelse opraabet paa de Conditioner som da fremlægges: Elling Kirke med Korn- og Qvægtiende. Kirkens Tiende er ansadt for Hartkorn 12 Tdr. samt Jordskyld 2 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. Samme Sogns Konge-Korntiende, ansadt til Hartkorn 8 Tdr. Det tiendeydende Hartkorn beløber til enkelt Tiende 19. Tdr. Aasted Sogns Konge-Korntiende, som staaer for Hartkorn 26 Tdr., og ydes af 287 Tdr. Denne sidste Tiende kan oppebæres til Skaarupgaard. Leerbeck p. Aalborg et Fladstrand d. 12te Febr. 1794. NB. Paa Auctions Stedet skal det blive Liebhabern. bekiendt og med Kirkerne følger Jus vocandi eller ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Credi= og Debitorer efter Aftægtsmanden, Jens Sørensen Smed i Halling Sogn og Bye, herpaa Godset, Dronningborg Amt, som Døde den 10 Februarii sidst, indkaldes herved engang for alle, at møde i Stervboehuuset 30te og 6te Ugers Dagen, De første for at bevisliggiøre deres Fordringer og de sidste for i Mindelig hed at betale hvad de til Boen maatte være skyldig, da enhver efter Boets Tilstand, som er fattig og ei videre Bekiendtgiørelse formaaer, skal vederfares Ret. Clausholm den 6te Martii 1794. Paulsen. Paa den Høye Skifteforvalter. Vegne, som Fulmægtig 200 Faar med Lam kan underhaanden faaes til Kiøbs hos Forpagter Munch, paa Frysenborg det ene Hundrede og det andet Hundrede paa Frysendahl, hvor de alle forsvarlig kan blive udfoderet til 1ste Mai hvilket meldes til Liebhaberes behagelige Efterretning: billig Priis kan ventes, Faarene ere fra 2 til 4 Aar gamle først af Flokkene maae udtages, og ere alle af den beste Art. Frysenborg, den 13de Martii 1794. M. Munk, Forpagter ved Frysenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Da Hans Kongelige Majestæt til Danmark og Norg a. a. a. allernaadigst har privilegeret M. S. Levi, Tand=Læge, saa tilbyder han alle og enhver sine Tienester i følgende Tilfælde: 1) Udtager han med meget Behændighed og uden syn derlig Smerte, beskadigede Tænder, de maatte være afbrækkede, eller og Tandkiødet voxet sammen over dem. a) Fylder han hule Tænder uden Smerte med kold Blye eller Guld, saa at samme som før kan bruges, 3) Aftager han Scorbut eller saakaldet Viinsteen fra Tænderne i et Qvarteers Tid uden Smerte." 4) Sorte Tænder giør han i en kort Tid uden mindste Smerte saa hvide som Elfenbeen og frembringer den smukkeste Glasur. 5) Fattes nogen Tænder, indsætter han nye i samt mes Sted, foruden mindste Smerte." 6) Har nogen løse Tænder, hvorfra Tandkiødet har løst sig, forekommer han Tandkiødets videre Fordervelse, hvorved Tandkiødet og tillige Tænderne befæstes. Der bekommes tillige hos ham fortreffelige Midler til Tændernes Vedligeholdelse udi mange Aar. Han logerer hos Hr. Uhrmager Buxelund paa Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den sørgelige Tildragelse, der vil udmærke den 26de Februarii i de danske Aarbøger, som en ulykkelig Dag, har leveret ædle Træk af Mod og Troe skal til den Danske Nations Ære. Blant de Tusinde, der søgte at slukke og at rædde, saae man fornemme og ringere af alle Stænder. Den oprigtigste Deeltagelse besiælede enhver. Synet af den Kongelige Familie som maatte forlade deres Boelig udbredte overalt Veemod. Da Jlden rasede saa stærk, at den lod befrygte de farligste Følger for Staden, hørte man H. K. H. Kronprindsen raabe: Rædder dog mine Borgeres Huuse og kommer saa igjen at slukke Jlden paa Slottet. Hans faste Mod, Aands Nærværelse, og utrættede Agtpaagivenhed satte alle i Forundring. Kronprindsens Kammerjunker von Krogh bidrog meget ved hans overordentlige Mod til at rædde Cancellie bygningen og Arsenalet, hvis Muure bleve gloende af Flammerne, der sloge derpaa. Da Faren var størst trængte han ind med nogle resolverte Tømmermænd, ledede Sprøiten og lod bugge løs, hvor det var mueligt. Ved en Trappes Jndstyrtning faldt en Bielke ham paa Brystet, saa at han spyttede Blod. Efterat han med Besværlighed var kommet ud, foer en forbifarende Vand slæde ham tvert over Ryggen, saa at han siden ligger farlig syg. Kronprindsen besøger ham hver Dag. Artillerie-Corpset har H. K. H. foræret 4000 Rdlr. Da Slottet var takt med Kobber og Jlden ikke kunde faae fri Luft, saa concentrerede sig dens Magt des heftigere i Slottets Jnderste, indtil Sparværket var overalt angrebet af Jlden, da alt styrtede strax tilsammen og indslog Lofterne. Kronprindsen og hans Gemahlinde har faaet meget ræddet, men Enke=Dronningen og Arveprindsen saare lidet. De fleeste af Slottets Folk beholdte ei meere, end hvad de havde paa sig. Alle Juveler og Statspapiire ere lykkeligviis reddede. Forend Ulykken udbrød havde man allerede i nogen Tid formærket Brandlugt paa Slottet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Under 5te Martii er udkommet en Forordning om en Andagts= og Bededag, som skal holdes i Kongens Riger, og Lande til Taksigelse for Guds naadige Bistand i at afværge det større Uhæld og ubodelige Tab, som truede Fædrenelandet og Hovedstaden d. 26de Febr., da den Kongelige Boelig Christiansborg blev ødelagt ved Jldebrand. Texter ere foreskrevne til Høimesse Es. 43 v. 1. 3. og til Aftensang 1 Mos. 35, v. 3. Palmer skal bruges: til Høymesse for Prædiken. Jeg løfter høit op Øine mine. Efter Prædiken. O store Gud vi løve Dig. Til Beslutning: Christe lad din ædle Fred. Til Aftensang for Pred. Hvad kan os komme til for Nød. Efter Præd. Vor Herres Jesu Christi Fred. Til Beslutning: Naar vi i største Nøden staae. Forordningen tilligemed Bønnen ventes hertil med agende Post i næstkommende Uge. Ved det prægtige og ei allene i Norden men og og ver heele Europa berømte Slots Christiansborgs Ødelæggelse er Hovedstaden og Rigerne tilføyet et betydeligt men dog ei uforvindeligt Tab. For dem især, som ei have den lokale Kundskab, har man troet at efterfølgende Grundtegning af Slottet med tilgrændsende, Bygninger og Pladser kan være velkommen. a Høibroe. B. Holmensbroe. C. Slots Hovedbygningen, hvor Herskabernes Værelser vare, saavelsom de Flestes der hørte til Slottet. D Slotsgaard. E Slottets 2de Hovedporte. F. Kirken. i Vaaning for nogle Staldbetienter og Vognremisser. H Garderstalden. I Stormbroe. K. Store Slotsbroe. L. Ridebanen. M Ridehestestald. N. Ridehuus. O Stald. P Livstalden eller Stalden til Vognhesterne. O Cancellie. R Proviantgaarden. J Tøihuus, hvorover det store Bibliothek og Kunstkammer. I Vaaning for Beridere, Staldmæster og andre. I Prindsensbroe. Det mørkest betegnede er det som er bleven Rov for Jlden. den liden sorte Plet ind imod Ridebanen, betyder det Sted, hvor Jlden først mærkedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Directionen for den Danske og Norske Species Ban re i Kiøbenhavn har seet sig opfordret til at aabne Subscription for frivillige Bidrag til de overordentlige Bekostninger som behøves til en nye Kongeboeligs Jndretning, saavelsom Orlogs Flodens Rustning, til at handt hæve Freden i Norden og Statens Selvstændighed. Den har derfor bekiendtgjort under 5te Martii, at ville alle Dage fra Kl. 11 til 2 og 4 til 6 modtage Subscription saavelsom Betalinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Magistraten i Kiøbenhavn har ligesaa aabnet Subscription for dem, som ville tegne sig paa Raadstueskriver-Contoiret. Endog uden saadan Opfordring er allerede skeet og vil skee frivillige Bidrag udi saavel Kiøbstæder, som paa Landet, uden for Kiøbenhavn af alle retskafne Patrioter, saavidt enhvers Evne tillader. Enhver vil vel frabede sig at være den sidste, som ved saa usædvanlig Anledning viser sin Hengivenhed for det Kongel. Huus. Høieste Ret holdes nu paa Rosenborg Slot og blev den saabnet den 6te Martii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Randers, den 11te Martii. Natten imellem Søndag og Mandag sidst, Klokken imellem et og to vognede Justitsraad og Amtsforvalter, Blom og syntes at finde en Deel Urolighed hos sig selv, og ved meer at recolligere sig syntes at mærke Røg og en sveden Lugt. Han staaer op, giør Allarm i Huuset, kommer ud i Gaarden og gaaer ned i en Port hvor han syntes Røgen kom fra og finder Jld i et Fiel=Skiellerum, mellem et Kalkhuus og et Træhuus hvor i sidste fandtes omtrænt 10 Favne smaa hugget Brænde og andre Træmasterialier. J Skillerummet var allerede 3 a 4 Fiel gandske forbrendt i Enden og Jlden havde tændt en heel Deel af Brændet, til Lykke fandt de det saa tidlig at det endnu det kunde slukkes, nogle Minuter lengere og lit mere Luft kunde forvoldt den største Jldebrand, da der ovenpaa og længere hen til samme Huus laae nogle 100 Lpd. Hamp da en stor Mængde Viin og Brændeviin m.v. Jmidlertid var der gjort Allarm i Byen, og Brandfolkene med here samledes, de merkede endnu Røg fra den anden Side i Porten hvor Skriverstuen er, og da Nøglen ei kunde Endes, sprengtes Døren, her finder de Rog og Damp og hld tvende Steder baade under Skriverbordet saa og i en uden Krog hvor der laae Papirer og nogle stykker Træe, i Skuffe under Bordet var brendt, og en anden Skuffhar brækket og deraf stiaalet omtrænt 600 Rdr. og Jld sagt i Skuffen, som dog ikke, af Mangel paa Luft, havde gjort nogen Virkning. Af Omstændighederne er det klart, at Jlden er at ligt og at det er skeet indvendig fra. Store Formodninger har man mod en Skriver Dreng saavel om Tyveriet som Jlden; Anlæg. Jmidlertid har han ved Forhøret ikke villet tilstaae noget, men dog modsagt sig selv saa meget i Anledning af afhørte Personer i Huuset. han blev arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Aarhuus. Det er skrevet til Hæder for en Bonde paa Hr. Conferentzraad Nybergs Gods i Fyen, at han har høitideligholdt vor allernaadigste Konges og Kron prindses Fødselsdag, hvortil han havde indbudet saavel Byens som nogle af Assens Kiøbstæds Jndvaanere, der bleve vel beværtede. Jkke mindre Hæder er det for en Fæstebønde paa Aarhuus Domkirkes Gods, Niels Eschildsen i Starup, som, rørt over den sørgelige Tidende om Jldebranden i Residentsstaden, leverede i Forgaars her paa Posthuuset 500 Rdr. med Begiering, at de maatte oversendes til Kongen i Forhaabning, at de i Naade modtages, erklærende derhos, at han ikke vidste anderledes at vise sin Skiønsomhed for den store Lykke, at være født under en mild og christelig Regiering og en god Konge, under hvis Beskyttelse han havde levet i mange Aar vel, og da han ei har Børn men er af Gud velsignet med det fornødne, ansaae han sig desmere pligtig, ved frivillig Bidrag at bevidne, hvormeget det Kongelige Huuses Vanhæld gaaer ham til Hierte og at han ei ønsker noget meere, end at det altid maae gaae Kongen vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Skipper Ole Clausen agter, sidst i næste Uge at afseile til Kiøbenhavn; Sendingsgods og Passagerer modtager han, og kan de behageligst henvende dem til Lauriz Jørgensen. Aarhuus, d. 12te Martii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Den 11te Martii kom Skipper Soede med Smakken fra Kallundborg og løb ind til Norsminde. Jndleve t. agende Post a Aalb. skeer Mand. d. 17 Martii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Prædikanterne paa Fredag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Domkirken = = = Frue Kirke Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-12
Prædikanterne paa anden Søndag i Faste. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken. Stud. H. Haar. Hr. Bechmann. Frue Kirke. Hr. Provst Bruun. Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.