Berlingske Tidende, 1807-09-21
Om Affairen ved Kiøge har man følgende Efterretning: Generallieutenant Castenskjold, som stod med omtrent 5000 Mand ved Kornerup, marscherte den 25de eller 26de August til Kiøge, hvor han ventede Generalmajor Oxholm med 4 Batailloner fra Øerne. Han ankom den 28de om Aftenen med 2 Batailloner og 2 Kanoner. Om Morgenen indrykte nu, og efter Slagets Begyndelse den sidste med 2de Kanoner. Den 29de om Morgenen Kl. 3. fik man Rapport og Fiendens Ankomst. Generalmajor Oxholm fik Ordre at besætte Skillingsroen, han kykte frem med 2de Batailloner og 2de Kanoner, imedens Generallieutenanten reed ud for at føre de øvrige Tropper, frem; men inden Fortropperne naaede Skillingskroen, var Fienden paa Høiderne tæt uden for den. Saasnart Fienden nærmede sig paa Kanonskud, aabnede Lieutenant Schultes, som commandeerte dem og Skarpskytterne, omtrent Kl. 9 en vel rettet Jld paa ham, skiød nogle Husarer og standsede dem indtil det fiendtlige ridende Artillerie fremkom. Jmidlertid fremsendte Generallieutenant Castenskjold Rytteriet og tilte selv ud af Kiøge med et Batterie Kanoner og nogle Batailloner, som han posterte foran Byen. Fienden skiød en af vore Stykheste, da Kang i nonerne maatte rettrere, maatte den eur forindes af Mangel paa Forspændet. Granater og Kugler fløi imellem Tropperne, en Rytterhest blev skudt, Kavalleriet maatte retirere, Bataillonerne fulgte, Fienden trængte efter og kanoneerke paa de foran Kiøge staaende Tropper. Capitain Qvistgaard og mange Mænd faldt. Et Regiment engelsk Infanterie chargerte, og nu trak Landeværns Bataillonerne sig tilbage igiennem Byen; General Oxholm søgte forgieves at besætte den; General Castenskjold gjorde sig al oprænkelig Umage at samle Bataillonerne uden for Byen, men Fienden trængte frem. Ved Herfølge besatte Generalmajor Oxholm Kirkegaarden og tog denne fordeelagtige Post, General Castenskjold gav Ordre at sontenere ham. Generalm. Oxholm samlede 150 Mand med 5 Officerer i Kirkegaarden, besatte Gierderne deromkring. En Trop Husarer og endeel Landeværnsmænd stode bag Kirken; da han vilde lade Husarerne rykke frem, vare de alt borte - Jnfanteriet var ogsaa fulgt med, og han blev staaende en med sit lidet Mandskab. De fiendtlige Husarer vare saa nær, at det var umueligt at kunne retirere. Da de første nærmede sig paa Flinteskud, gav Generalm. Oxholm Ordre, at fyre paa dem, Anføreren styrtede strax, nogle blev saarede, de jagede tilbage; det efterfølgende Cavallerie standsede indtil Artilleriet blev opført paa Møllebakken som domineerte Kirkegaarden; de fyrede lige ind paa den Uden Kanoner, uden anden Bedækning end Kirkemuren, udsat af omflyvende Steen at myrdes uden Nytte, overgav Generalen sig, han mistede 2de Døde og havde 12 Saarede, hvoraf nogle døde snart. Lieutenant Baron Wedel Jarlsberg fik et Sabelbug i Armen. Her blev Fienden standset, og da det allerede var mellem 4 og 5, blev han staaende der, hvorved de øvrige danske Tropper fik Leilighed og Tid at sætte sig i Sikkerhed. Fangerne bleve førte til Kiøge. Denne ulykkelige Dag kostede os desuden 50 Officerer og 1500 Fanger, de Dødes Antal anseeligt, men ei endnu bekiendt. Adspredte i Markerne og Skovene bleve de allevegne fra indbragte til Kiøge, hvor Generalmajor Oxholm fandt dem, og formaaede General Wellesley at lade Officererne gaae frie under sin skriftlige Forpligt, de skulle næste Morgen møde i Hillerup, hvor han selv reiste med hen. Der mæglede han med den engelske Admiral og General, at Officererne, som skulle have forladt Sielland og Øerne, paa Parole fik Tilladelse at reise hver til sit Hiem. De underskreve samtlige denne Forpligt, som af Generalmajor Oxholm blev garanteret, paa hans Ansvar, at de paa første Ordre skulle forlade Øen, og du Middagen den 1ste Septbr. reiste enhver hiem. For de gemeene Landeværnsmænd var ingen Forandring at bevirke. de bleve alle sendte paa Skibene. De udi Herfølge med Generalmajor Oxholm tagne 5 Officerer vare Majorerne v. Kruger og Wedel Jarlsberg, Lieut. Stolpe, Petersen og Baron Wedel Jarlsberg, 1 Fane, 1 Tambour og omtrent 120 Mand, de øvrige Officierer og Gemene vare tagne i Retraitten. Den hele Attaque varede fra Kl. 9 om Morgenen til Kl. omtrent 4 om Eftermiddagen, da Generalmajor Oxholm overgav sig med sin liden Styrke af nyorganiseerte og at san Officierer anførte Folk, imod 6 til 7000 Udvalgte til Krigen vante, blev gjort alt hvad mueligt var. Fienden var fremrykket i 2 Kolonner, den stærkeste under General Wellesley var efter Fiendens eget Sigende 4 til 5000 Mand, som angreb fra Kiøbenhavns Side. General Linsingen med omtrent 2000 Mand mar. scherte over Cagstrup og Bendsus Eie at anfalde paa den modsatte Side. General Linnstngen blev ved at forfølge de følgende Dage og satte sig i Ringsted, hvorfra han detascherte til de omliggende Kiøbstæder. General Wellesley trak sig saaad Roeskilde til.