JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
AVERTISSEMENT. Mandagen den 19de Junii førstkommende om Formiddagen Klokken 9 og følgende Dage, bliver i Palaiet paa Hiørnet af Norges eller Bredgaden og Dronningens Tvergade ved Auction bortsolgt en betydelig Deel Effecter, bestaaende af Prætiosa, tildeels med Brillanter og andre ægte Stene, samt ægte Perler, Guld, hvoriblandt et prægtigt Guldemailleret Skakspil, Medailler og Myndter, Sølvtøi, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jerntøi, Blik, Porcelain, Steentøi, Glas, Meubler, saasom: Krystal-Lysekroner og Lamper, en Baldaqvinmed røde Fløyels Gardiner, rigt besat med Guldgaloner og Fryndser, prægtige større og mindre engelske og tyrkiske Gulvtæpper, Senge med Silke= og andre Omhænge, Mahognie og andre Commoder, Speile, Borde, Stole, Sophaer, et prægtigt Taffeluhr med Fløite værk, samt andre smukke Taffeluhre, et Positiv af 3 Stemmer, et Hjørneskab, hvori er indrettet et Fløitespil, som drives ved Hjul og Vægtlodder, en nye laqveret og forgyldt Portochaise med Fløyels Betræk og Guldgaloner, Kufferter, Pak- og Reise-Kister, Malerier, Kobberstykker, Portraiter i Miniatur, tildeels i Guld-og Sølv Rammer, Vinduesgardiner af Atlask og andre Silketøier, samt af Netteldug og Sukkerdug, Silketøier af Atlask, Damast. Jllystring, Taft og Pelan, Bomuldstøier, fine Nettelduger, tildeels med Guld- og anden Brodering, Meubel=Lærred, Tapet-Lærred og Papiir, Linned af Damastes og Dreyels Dækketøi, fine og ordinaire Lagener, en stor Mængde Sengeklæder af Silkeholster, Olmerdug og ordinært Bolster, Krølhaars Madratser, Silketøis, Sirtzes og uldene Sengetæpper, med meget mere, som alt tilhører Hendes Majestæt Enkedronning Juliane Maries Stervboe. Betalingen erlægges ved Tilslaget, eller naar paafordres, til Procurator Weidemann, boende paa Østergade No. 54, hos hvem, saavelsom paa Postcontoirerne i Nyborg og Odense, i Fyen, i Colding, i Ribe, i Horsens, i Aarhuus, i Randers, i Wiborg, i Hobroe og Aalborg i Jylland, i Mariboe i Lolland, i Nyekiøbing paa Falster, i Stege paa Møen, samt i Altona, Catalogi bekommes imod Erlæggelse af 4 Sk. til de Fattige. De Ting, som skal bortsælges, kan af Liebhaberne behagelig tages i Øiesyn den 16de, 17de, 18de, 19de og 20de Mai, og den 7de, 8de, 9de, 12te, 13de, 14de og 15de Junii om Eftermiddagen fra Kl. 4 til 8.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Kiøbenhavns No. Aar. muun, Junii. dant. dost-Tidender. huusnuar. Mandagen, den 12 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Constantinopel, den 25de April. Den berømte Cara Osman Oglu er paa Storherrens Befaling rykket ind i Smyrna med 3000 Mand. Han har strax ladet adskillige af de oprørske Tyrker hæfte, hvilke skulle straffes med Døden, og i Smyrna var Roligheden bragt tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Wien, den 27de Mai. De politiske Anliggender ere indhyllede i et stort Mørke. Jkke blot complet teres de gamle ufuldstændige Regimenter, men der oprettes ogsaa nye. Man synes, i Henseende til Frankerig, ikke gandske at være i Rolighed, og troer heller ikke Engelland. Vist er det, at den herværende engelske Gesandt Eden stedse holder sig færdig til at reise. Hammond er alt borte. Gallo ventes med Længsel tilbage; men synes ei at vilde komme saasnart. At Frankerig alvorligen ønsker Fred, og i Hovedpuncterne vil stemme overeens med Østerrig, det tvivler man ikke paa; men da adskillige Bipuncter ere foreslagne, som mere ere overladte til Undersøgelse, end have fuldkommen Vished, da desuden den Deel, Østerrig faaer af Venedig, vil giøre Sensation hos mangen europæisk Magt, hvoraf følgerne ikke ere at beregne, er man vist nok endnu overmaade forsigtig. (Ogsaa i Frankerig har man – efter Directoriets officielle Bekiendtgiørelse erklæret det fornødent, at Armeerne endnu blive samlede, og vise hele deres frygtelige og seierrige Masse, og til den Ende endog completteres).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Fra Agram skriver man under 14de Mai, paa Grændserne af det venetianske Dalmatien drage sig mange Tropper sammen. J Josephsdal skulle de fire Regimenter fra Lika-Generalitet drage i Leyr. Over Caro ling venter man endnu nogle tusend Mand – efter Sigende – af Jnsurrections=Tropperne. Fra Zara i det venetianske Dalmatien har man under den 10de skrevet, at man der frygter en Statsforandring, hvortil de franske fra Ancona afgiøre Mine at bidrage deres. Man føyede vel Anstalt til Modværge; men hvorvidt det forslog, vilde Tiden lære. La Fayette, la Tour Maubourg, og Bureau Pusp. ere endnu ikke satte i Friehed. Fra Triest er nu kommet Efterretning, at de Franske, nu da de have naaet deres Hensigt med Venedig, have forladt førstnævnte Stad, og at strax derpaa Oberste Casimir, der laae i Leyr ovenfor Triest, var rykket derind.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Hertugen af Weymar og Bispen af Bamberg er Executionen overdraget mod Margreven af Anspach Kongen af Preusen – formedelst hans voldsomme Jndgreb i Fyrstebiskoppen af Aichstadts, Tydskmesters o. fl. frankiske Lande. Bemeldte tvende Fyrster tage sig midlertid neppe denne betænkelige Commission paa Franken, den 30te My. Efter Breve fra Regensborg har den churbrandenborgske Gesandt Leilighedsviis yttret de derværende Gesandte: han havde Jnstrux formelig at modsige alt, hvad man i Almindelighed havde udspreedt om en Forbindelse mellem Hs. preusiske Majestæt og den franske Republik til at fremme og opnaae egne Secularisationsplaner, og især om Hensigter paa Hertugdømmet Berg, og Grevskabet Castell. Vel var i en den 5te August 1796 med Frankerig indgaaet Aftale bleven mældet om Secularisationer, dog havde en saadan Plan kun kundet finde Sted i yderste Tilfælde, naar den franske Republik med Vaaben havde hævdet Besiddelsen, af venstre Rhiinbred, da Nødvendigheden af nogle Secularisationer til Skadesløsholdelse for de tabende Churfyrster og andre Fyrster ved Rhinen, vilde fulgt af sig selv. Den keiserlige Minister Grev Schlick reiser nu til adskillige tydske Hoffer, for at i Stand bringe den forløbige Aftale om den forestaaende Fred. Om Kongressen, der skal holdes, er hidtil endnu ingen Vished. Det hedder, man ikke er enig om Stedet, den skal holdes paa. Paa Fæstningen Maynz arbeides meget ivrigen, og Magazinerne fyldes i største Hast. Hoches Hovedqvarteer skal hver Dag lægges fra Friedberg til Giessen; men er endnu bestandig i Frielberg. Med at demolere Giessen, holdes nu inde, kun den Side, der vender ud mod Frankerig, siges at skulde sløyses. Hoche er reist til Paris; nogle meene, han bliver der kun 14 Dage, andre, at han slet ikke kommer tilbage, men skal commandere et Tog mod Jrland, hvortil 30000 Mand skulle være bestemte. (Atter et tredie Rygte bestemmer ham til at giæste Churfyrstendommet Hannover¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Offenburg, den 27de Mai. Just nu erfarer man, at 6000 Elsasser med Soldater ere opfordrede til igien at opbygge det sprængte Kehl, alt i 14 Dage arbeide nogle hundrede franske Mineurs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Nu begynde Brandskatningerne ogsaa i vor Egn. Just nu hentede man Prælaterne og flere Geistlige fra Rigstifterne Gengenbach, Schuttern, og Eltenheim Mynster, og førte dem herigiennem til Strasburg. Haag, den 30te May. Nationaluniversitetet Leyden vil for Fremtiden uden Betaling give saavel fremmede, som indfødde, alle Doctor o. a. desl. Grader (kunne disse i en Republik virkelig bestaae, ere ikke ogsaa de et latterligt Rangsystem, der saalidet, som noget andet paa Jorden, er, eller kan være grundet paa Fortienester og virkelige Fortrin) Overhovedet vil i Organisationen af dette Universitet, og de øvrige Academier, foregaae en stor Forandring, der især vil træffe det theologiske Facultet, siden her nu ikke mere er nogen herskende Religion, men hver Gudsdyrkelse har sin Friehed. Og tør da maaskee den bataviske Republik faae den Fortieneste at give Europa det første Exempel paa et Universitet, der ikke er nogen Bommert mod den sunde Menneskeforstand, en Fortieneste, man ikke vilde unde vort Broderland, Norge).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Man venter her inden kort Tid den berømte Præstdent for det franske 500s-Raad, Pichegru, til Utrecht, og her til Haag. (Formodentlig vil man vente ham forgieves; i det mindste kan han, som Medlem af Lovgivning, ikke komme udenrigs i offentligt Ærende). Aladrid, den 9de May. Man siger, at vor Krigserklæring mod Portugal skal komme for Dagen, saasnart det franske Gouvernement har givet sit Samtykke til visse foreslagne hemmelige Betingelser. J dette Tilfælde skal General Urrutia commandere den mod Portugal bestemte Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
For nogle Dage siden lod Admiral Mazzaredo 12 Linieskibe og 7 Fregatter løbe ud fra Cadix at mandeuvrere, hvorpaa den engelske Flodes Avantgarde drog sig tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Man vil have Efterretning, at en engelsk Eskadre paa 12 Linieskibe og 30 Transportskibe er gaaet forbi Carthagena. Man troer, den fra Jervis's Flode er udsendt med Minoria.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Madrid, den 15de Mai. Af Breve, som i Morges ere komne fra Aranjuez, fornemmer man, at Admiral Mazzaredo er udløbet med hele sin Flode fra Cadix, da den engelske Flode ved de Sygdomme, der ere udbrudte blandt dets Mandskab, er blevne nødsaget at begive sig bort. Det hedder endog - hvad dog ikke er at staae inde for – at Admiral Jerviis er død af en epidemisk Feber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
London, den 2den Junii. Grev Spencer er, desværre, med uforrettet Sag kommet tilbage fra Sheernes. Matrosernes Opstand vedvarer endnu der og paa alle Skibe ved Norre, saavel som paa Linieskibene Lancaster og Agnicourt i Timsen uafbrudt; alle paa Skibene værende Officerer ere hæftede, og det Onde er steget til en Høyde, som kun ved de voldsomste Forholdsregler vil kunde endes. Ulykken forøges endnu høylig ved det, at og paa Admiral Duncans fra York afseglede Flode Oprøret er udbrudt, saa de fleeste Skibe ere komne tilbage, og have slaaet sig til Rebellerne. Han er selv med de faa Skibe, der ere blevne ham troe, seilet til Nordsøen at krydse for Texelen. Fregatten St. Fioren30, der af Rebellerne holdtes i en Art Beleiring, er flygtet fra dem, og kommet til Harwich. De oprørske De legerede skal have sagt til Grev Spencer fulde af Fortvivlelse: De ansaae sig dog eengang bestemte til Offer, og kunde altsaa ligesaa godt døe paa een Maade, som paa en anden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
J Sheernes ere alle mod Søesiden oprettede Batterier Nat og Dag besatte med Artillerister, for at skyde paa Oprørerne, naar de ville bort med deres Skibe. Delegerede tilstædes ikke meere at gaae i Land, og mange Familier, især Fruentimmer og Børn, ere med deres bedste Eiendomme flygtede af Byen. For at hindre de oprørske Skibe paa Themsen at seile bort, ere Ovnene i Tilburyfort, og Gravesend satte saaledes i Stand, at de kunde levere gloende Kugler til hundrede Kanoner, som de oprørske Skibe skulle beskydes med. Ogsaa er Tilburysort besat med 300 Mand. J Plymouth er opdaget et Complot, efter hvilket Matroserne, i Forstaaelse med Søesoldaterne, ville bemestre sig de derværende Barakker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Til Dublin ere ankomne to Regimenter fra Øen Jersey. J Egnen ved Dublin have samlet sig tre tusende saa kaldte Orangedrenge, og erklæret, de vilde forsvare Kongen og Constitutionen mod alle indvortes og udvortes Fiender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Efter een af de hæftigste Anklagetaler, som Hertugen af Bedford i Overhuset den 30te holdt mod Ministrene, og hvori han understøtteles af Hertug Grafton, og Lord Landsdown og Guilford, foreslog han en ny Adresse til Kongen med Bøn: at Hs. Majestæt vilde giøre det første Skridt til Landets Frelse med at aftakke sine nuværende Ministre for stedse. Hertugen talte over 2 Timer, og efter lang Debat forkastedes hans Forslag med 91 Stemmer mod 14. Samme Skjæbne havde et Forslag af Pultenen til en ny Banks Oprettelse, saafremt den hidtilværende ikke den 24de Junii igien skulde begynde sine reede Udbetalinger. Dette forkastedes med 50 Stemmer mod 15. (Underhusets Lemmer maae altsaa ikke have anseet denne Sag saa vigtig, som en Daddel mod Ministrene e. d. l.; thi da indfinde de sig i halvtrediehundrede viis at give ney). J Forgaars havde Hertug Bedford privat Audients hos Kongen; han vil heller ikke komme i Overhuset mere, for Majoriteten har faaet fundere Jdeer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Paris, den 30te Mai. Glæden over Barthelemys Udnævnelse er overvættes, skiøndt visse Mennesker gribe denne Leilighed til at kaste en Skygge paa hans Republikanismus. Man haaber nu snart at høre noget om den almeene Fredscongres. Midlertid fortælles, at Spanien nu skal have erklæret Portugal Krig, og at Frankerig skal understøtte Spanien med 30000 Mand. Contraadmiral Brueix er udløbet fra Toulon med 2 Linieskibe og 3 store Fregatter at krydse for Livorno, Corsica, og Portoferrajo. J alle Søehavne langs Canalen giøres store Rustninger, og man dølger aldeles ikke, de ere Engelland meente. Da to franske Capere i Calais vare bloqverede af engelske Fregatter, sendte Borgeren Mus kin dem 4 Canonerslupper fra Gravelines til Undsætning. Disse fordrev Engellænderne; men snart kom de, 12 Fregatter stærke, tilbage, og Borger Muskin lavede sig til at gaae dem imøde med sin liden Flottille. Her ere afsendte fra Jrland, der i de foreenede Jrlænderes Navn søge fransk Understøttelse. Baboeuf og Darthe ere rettede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Kiøbenhavn, den 12 Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Vinden. Junii. 28. 4. 1. 14 Varme. Uvis. S. S. O. 28. I. O. 11 1/4 N. N. V. 27. II. 3. S. O. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
De Jndstevntes Jndlægge udi Sagen, afgangne Doctor Munters Enke og Børn &c., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til andet Hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones Juris, da i saa Fald Sagen indryktes under opdigtede Navne a., Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schultz for 6 Sk., hæftet 8 Sk. Sammesteds faaes Augsburgische Confession, stor 8vo, 7 Ark, for 16 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-12
AVERTISSEMENT. Mandagen den 19de Junii førstkommende om Formiddagen Klokken 9 og følgende Dage, bliver i Palaiet paa Hiørnet af Norges eller Bredgaden og Dronningens Tvergade ved Auction bortsolgt en betydelig Deel Effecter, bestaaende af Prætiosa, tildeels med Brillanter og andre ægte Stene, samt ægte Perler, Guld, hvoriblandt et prægtigt Guldemailleret Skakspil, Medailler og Myndter, Sølvtøi, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jerntøi, Blik, Porcelain, Steentøi, Glas, Meubler, saasom: Krystal=Lysekroner og Lamper, en Baldaqvinmed røde Fløyels Gardiner, riigt besat med Guldgaloner og Fryndser, prægtige større og mindre engelske og tyrkiske Gulvtæpper, Senge med Silke= og andre Omhænge, Mahognie og andre Commoder, Speile, Borde, Stole, Sophaer, et prægtigt Taffeluhr med Fløite værk, samt andre smukke Taffeluhre, et Positiv af 3 Stemmer, et Hjørneskab, hvori er indrettet et Fløitespil, som drives ved Hiul og Vægtlodder, en nye laqveret og forgyldt Portochaise med Fløyels Betræk og Guldgaloner, Kufferter, Pak- og Reise-Kister, Malerier, Kobberstykker, Portraiter i Miniatur, tildeels i Guld- og Sølv Rammer, Vinduesgardiner af Atlask og andre Silketøier, samt af Netteldug og Sukkerdug, Silketøier af Atlask, Damast, Jllystring, Taft og Pelan, Bomuldstøier, fine Nettelduger, tildeels med Guld-og anden Brodering, Meubel=Lærred, Tapet-Lærred og Papiir, Linned af Damastes og Dreyels Dækketøi, fine og ordinaire Lagener, en stor Mængde Sengeklæder af Silkebolster, Olmerdug og ordinært Bolster, Krølhaars Madratser, Silketøis, Sirtzes og uldene Sengetæpper, med meget mere, som alt tilhører Hendes Majestæt Enkedronning Juliane Maries Stervboe. Betalingen erlægges ved Tilslaget, eller naar paafordres, til Procurator Weidemann, boende paa Østergade No. 54, hos hvem, saavelsom paa Postcontoirerne i Nyborg og Odense, i Fyen, i Colding, i Ribe, i Horsens, i Aarhuus, i Randers, i Wiborg, i Hobroe og Aalborg i Jylland, i Mariboe i Lolland, i Nyekiøbing paa Falster, i Stege paa Møen, samt i Altona, Catalogi bekommes imod Erlæggelse af 4 Sk. til de Fattige. De Ting, som skal bortsælges, kan af Liebhaberne behagelig tages i Øiesyn den 16de, 17de, 18de, 19de og 20de Mai, og den 7de, 8de, 9de, 12te, 13de, 14de og 15de Junii om Eftermiddagen fra Kl. 4 til 8.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
Kiøbenhavns No. Aar. an, mann, lin. Post-Tidender er mann, mu Fredagen, den 16 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
Wien, den 31te Mai. Beretninger fra Constantinopel mælde, at da Fredspræliminairernes Afslutning mellem de Østerrigske og Franske der var bekiendtgjort, skal Porten strax have tilbagetaget de til Troppernes Fremrykning mod Grændserne udstædte befalinger, og at følgelig fra tyrkisk Side ingen Fiendtligheder ere meere at frygte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
Den hidbestemte tyrkiske Gesandt er kommet til Siebenburgens Grændser i Rothenthurmer-Passen; han har maattet tage denne Vey, da Pachaen af Widdin giør Egnen usikker. Denne er med et Streifepartie gaaet lige til Sophia, og har borttaget adskillige Transporter, der vare bestemte fra Constantinopel til Belgrad. Ratificationernes Udvexling er endnu ikke skeet, hvorvel den daglig ventes, og af nogle er bebudet til i Morgen. Jkke desmindre fortsættes Krigsrustningerne endnu bestandig. General Zahlmesteren ved Rhiinarmeen, Baron Lilien, har faaet befaling at paasee, at Rhiinarmeen, der endnu vilde faae mere Forstærkning, var forsynet med alt fornødent. Fra Ungarn erfarer man, at næsten i alle Comitater Jnsurrectionen er reede at marchere. De siges at skulde komme hid i Besætning, medens alt i Landsbyerne her omkring liggende Militair er beordret til Rhinen. Fem Batailloner Jnfanterie ere paa ny beordrede, at gaae did. (Fra Mannheim skrives ligeledes, at de keiserlige Tropper der formeere sig, og at der holdes over Tienesten saa strængt, som der endnu var Krig, samt at det condeiske Corps haaber at blive i keiserlig Tieneste. J det wurborgske samle sig mange keiserlige Tropper fra Rhinen).Man fortæller her, at i Henseende til nogle stridige Puncter Marqvis Gallo ikke ret skal have fattet vort Ministeriums Meening, og er derfor meget nysgierrig, om vore Tropper bleve staaende paa den venetianske Grændse, eller rykke frem til Mantua. Skeer dette sidste, frygter man intet videre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
Triest, den 22de Mai. General Bernadette har fra sit Hovedqvarteer under den 18de i General en Chefens Navn udstædet en stræng befaling til Magistraten i Udine, Hovedstaden i det venetianske Friaul, i Følge hvilken alle dette Lands Jndvaanere inden 24. Timer skulle være afvæbnede, og Vaabnene bragte til Palma nuova. To Brigaderer, Friaul og Guillaume, maae vaage over, at denne befaling fuldbyrdes, og Overtræderne skulle straffes ved en Krigsret. Forresten er det mærkeligt, at bemeldte befaling kun naaer til Floden Tagliament, da dog det venetianske Friauls Grændser gaae videre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
Venedig, den 24de Mai. Overgeneralen Buonaparte, der indtil i Dag forgieves ventedes her, skal have gjort en Reise til Turin. De her indrykkede franske Tropper, som man med de paa Naboeøerne Malamocco, Pedestring, Chiozza o. s. v. værende beregner til 15000 Mand, og der endnu have et Reservecorps paa 10000 Mand i Nærheden, commanderes af General Baragua, d'Hilliers, De venetianske Tropper, der forrette Tienesten, tillige med de franske, staae under en General Salimberi. Da det ny Municipalitet første Gang viiste sig offentlig med sine ny Skiær fer, modtoges det af Folket med Frydeskriig. Det har hævet Afgifterne af Kiød, Viin, og andre Levnetsmidler. J Morgen skal den herværende Patriark, tillige med den hele Geistlighed, som der torde foregaae stor Forandring med, giøre Eed. Det hedder, vort hele Land skal inddeles i Departementer, for at udnævne Repræsentanter, og organiseres paa fransk, dog tvivler man paa, vi beholde vort hele Territorium. 10000 franske siges herfra at skulle gaae over til Dalmatien. En haard Contribution frygtes og Jtalien, den 26de Mai. Paven, der hidtil sagdes at være meget syg, skal nu være ude af al Fare, saa han besørger selv sine Forretninger, hvilket meget skal glæde Folket i Rom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
Uroelighederne i Schveitses italienske Landfogderier, ere intet mindre, end dæmpede. Jsær skal i Lugano, Lokarno, og Bellenz herske stor Giæring. Jndvaanerne have alt adskillige Gange sendt Gesandte til Mayland, og forlangt at optages i den italienske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
Den franske Regiering har vel hidtil ikke ved nogen umiddelbar eller authentisk Act proclamert eller sanctionert de Republiker, der under Buonapartes Beskyttelse have dannet sig i Jtalien, og denne Dvælen har givet Anledning til nogen Frygt, ikke desmindre arbeides med fuld Jver paa denne ny Regieringsbygnings Fuldbringelse. Man føyer Anstalter der at bringe Geistligheden i samme Stand, som i Frankerig, ogsaa Klosterne skulle hæves. Kongen af Neapel, som ugierne seer, Revolutions Grundsætningerne udbrede sig, ruster. General Cervoni er gaaet, som fransk Consul, til Sardinien; man paastaaer atter, at Hoffet i Turin mod et Stykke af det genuesiske, og andre Lande i det Øvre-Jtalien vil afstaae Sardinien til Frankerig. Mange Genueser have hidtil yttret deres Attraae, at foreenes med den ny transalvinske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
Mayland den 27de Mai. Statsinqvisitorerne i Genua, der ere bekymrede for denne Republiks Opholdelse og Rolighed, have ligesom erklæret deres Møder permanente. J et af de sidste besluttedes, at Neapolitaneren Vitaliani, der hidtil under fransk Beskyttelse levede i Genua, og besørgede franske Anliggender, skulde inden 24 Timer forlade Staden, og Landet inden tre Dage. Da derpaa den franske Gesandt Faypoult spurgde Senatet om Aarsagen til denne strænge befaling, fik han til Svar: Vitalion var af de Mennesker, der aldeles ingen Beskyttelse fortiente. Herpaa har bemeldte Gesandt overgivet end een meget kraftig Note.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
Den 22de udbrød en Revolution i Genua, og Patrioterne bemestrede sig mange vigtige Poster i Staden, Arsenalet, og Friehavnen. Men følgende Dag forenedes alle den gamle Regierings Tilhængere, borttoge alle Poster igien, og arresterede adskillige Opstandshøvdinger. Omtrent 20 Personer bleve paa Stedet, og 40 qvæstede. Seierherrerne plyndrede derpaa adskillige Patrioters Huse, hvoriblandt Morandas Specerieoplag, og nu seer man blot genuesiske Cocarder i Genua. Herfra rykke franske Tropper did.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
Basel, den 29de Mai. J Gaar fik Barthelemy en Coureer fra sin Broder i Paris med Efterretning, at han var udnævnt til Medlem af Directoriet. Om det er grundet, at han, som Directeur, vil giøre alt, for at faae Rhinen til Frankerigs Grændse, vil Tiden lære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
(Fra Mannheim skrives, at man i Henseende til Rhiingrændsen giør sig adskillige Betænkninger, som man dog haaber at være ugrundede) Cøln, den 1ste Junii. Fire Colonner af Nordarmeen ere allerede rykkede herigiennem til Holland; i Dag kommer den femte, deres Sammelplads skal være i Nymvegen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-16
Jtalien, den 28de Mai. Definitivfreden mellem Frankerig og Østerrig er enten allerede sluttet, eller nærved at sluttes. Den 18de fik Meerfeld og Gallo i Verona en Coureer fra Wien, strax derpaa fik de een fra Buonaparte, reiste derpaa ufortøvet til Mayland, og traadde den nittende i Conference med General Buonaparte i Montebello.