JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
En hædret Olding, som har forlangt at hans Navn ikke maatte nævnes offentlig ved denne Leilighed indleveret 260 Lod dansk Sølv, i et Par trearmede og et Par enkelte Lysestager. Hr. Baron Holsteen til Holsteenhuus tilbudet 400 Eger af Baroniets Skove. Hr. Peter Hersleb indsendt en dansk Guldmedaille af 8 3/4 Lods Vægt. Eierne af et Gods i Sjælland, tilbudet af deres Skove 50 af de bedste Eeger, men derhos anmodet deres Navne ei offentlig bekjendtgjorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Admiralitets- og Commissariats=Collegium modtog d. 14de Dec. et Brev uden Underskrivt, saa lydende: Som et høist ubetydeligt, men efter vor Ævne afpasset Bidrag til Bygningen af en ny Brig, indsendes underdanigst til det høie Collegium fra 4 Søe=Lieutenanter en Maaneds Gage hver, som udgjør 73 Rdlr. 2 Mk. D. Cour. Hr. Baron Holck til Holckenhavn tilbudet af sine Skove 20 a 30 Bøge, som kan være tjenlige til Kjøl Træer, og al muelig Assistence ved sammes Skov ning. Hr. Stiftamtmand Gyldencrone melder, at han med Aarhuus Kjøbsteds Jndvaanere har aabnet en Subskription til 1 eller 2 Canonbaades Bygning. Hr. Capit. Eggers til Dyrehovedgaard tilbudet af denne Gaards Skov 30 af de bedste Eger til Skibstømmer. Fru Geheimeraadinde Scheel Plessen tilbudet alle de Eger i Stamhuset Tousingøes Skove, som findes tjenlige til Kongens Skibbyggerie. Hr. Generalmajor Greve Ahlefeldt Laurvig tilbudet at levere det fornødne Egetømmer til 5 Canon Chalupper, Hr. Geheimer. Greve Rosencrone indsendt 6000 Rdl. En lille Pige indleveret en Pung, indeholdende: 2 Danske Spec. Ducater, 1 Napoleon d'Or, 4 Holl. Ducater, en stor Polsk Myndt, 1 Frid. d'Or og 3 Guineer, og derved et Brev, saa lydende: Min Fader har sagt, at det er et Tyverie mod Fædrenelandet i denne Tid - dersom man ikke leverer til Kronprindsen, i det allermindste det, der er overflødigt; – jeg beder derfor at disse Guldpenge maa blive snart leverede til Prindsen, thi de ere overflødige for mig." Christine. Fra Menigheden i Christiansfeldt indsendt D. C. 1200 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Fra A. B. i Kjøbenhavn, der er ønsker at hans Navn skal offentliggjøres, indsendt D. C. 200 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Fra 19 Gaardmænd, 13 Huusmænd og de unge Karle i Hiøllese Bye ved Odense 75 Rdl., samlede og indsendte af Byens Skolelærer Jens Rasmussen, som tillige selv har bidraget til fornævnte Sum Fra en Danneqvinde, navngivet Marie, indsendt : Ragoufade med Laage, 4 Souceskaaler med Laage, 2 smaae Fade, 1 Thedaase, 1 Kalotskee og en forgyldt dobbelt Tumling, alt af Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Udenlandske Efterretninger. Det Wienske Hoft, siger indlevendene tilig, tager Deel i den af Bonaparte udkastede store Plan, at lukke alle Fastlandets Havne for os, og den Østerrigske Charge d'Affaires skal have indleveret en i de kraftigste Udtryk forfattet Note angaaende Expeditionen mod Kjøbenhavn. Denne Stads skrækkelige Plyndring har ulykkeligviis opbragt alle de Magter, som ikke havde erklæret sig mod os, især Ruslands, hvis Mægling vi maaskee havde at takke for en Fred, som den hele Nation saa inderlig ønsker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Øvrigheden i Riga har tilkjendegivet Jndbyggerne, at de maae opgive al Engelsk Eiendom hos en dertil udnævnt Commission; ogsaa de der bosatte Engelske Kiøbmænds Eiendom er bleven tagen under Beslag og al Communication med Engelland forbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Hamburg d. 11 Dec. Efter de seneste Efterretninger fra Lübeck er Skibsfatten igjen aldeles frigiven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
De der fra Østersøen kommende Skibe berette, at alle Engelske Skibe have forladt denne Sø. – Samtlige Mecklenborgske Lande, paa Rostock nær, hvor der bliver en Bataillon, der skal vaage over, at ingen Engelske Varer indføres, rømmes af de Franske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
J Wien forfærdiges to Klædninger af Kniplinger for Keiserens tilkommende Gemalinde, af hvilke den ene koster 24,000 og den and. 16,000 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Det Engelske Admiralitet har offentlig betakket sig hos alle de Officierer og Matroser, der frivillig have hjemført den ranede Danske Flaade. Den Engelske Hoftidende indeholder et Reglement, hvorledes Beløbet af de Danske Skibe, der ere anholdte førend Krigserklæringen, skal deles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
J. Engelland ere Dampemathinerne nu saa al mindelige, at Besparelsen for hele Nationen anslaaes til 20,000 Pd. St. aarligen. Blandt dem, der bruges til at øse Vand, koster den fra Polhooth 20,000 Pd. St., de sædvanlige fore 10000 Pd. og de smaa 1000 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Ogsaa i Tydskland har man ikke i Mandsminde havt saa stor en Overflødighed paa Frugt som i Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
J Østerrige havde mangen en Landmand og Godseier, over 2000 Spande Most, og da man manglede Kar, bedærvedes meget deraf under aaben Himmel. Jsær havde man i hele Tydskland en saa usædvanlig Overnødighed af Blommer, at man fedede Svin dermed. Disse bekom de imidlertid meget ilde, thi mange døde deraf. Man troer, at Stenene var ene og allene Aarsaa heri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
J Archenholts Minerva læses en skiøn Allegerie, som er betiklet; Krokodillens Bedrivter, hvortil Nøglen er let funden. Den ædle Pelikan fortælles der – levede et fredeligt Liv ved et nær somt Vand. Selv den rovgjerrige Krokodil, som ellers var vant til at opsluge Alt, forstyrrede længe ikke dens Roe, medens et gammelt Fiendskab imellem den og Løven, den saakaldte Dyrekonge, kom den til at opirre alle andre mægtige Dyr imod samme. Saaledes ophød Bjørnen længe forgiæves sine Kræfter, for at sætte Løven Skranker. Ørnen, som med Ligegyldighed havde været Tilskuer til de smertelige Saar, der tilføiedes Bjørnen, begyndte siden selv Strid med Løven, da denne igjen vilde have Hesten en Vasal. af Krokodillen, som var givet Ørnen i Forvaring, tilbage. Men Løven forekom Ørnen, og ruskede den saa ledes, at den knap beholdt Fjer tilovers i sine Vinger til at naae tilbage til sin Allierede Elefanten. Dette stærke og høimodige Dyr, stormede nu, med den næsten skaldede Øen paa Nakken, los paa Løven og kjæmpede med stor Tapperhed. Ogsaa Ørnen opbor heeltemodig sine sidste Kræfter, og Løven fandt til sin Forundring, første Gang en Modstander, som den ikke kunde faae reent Bugt med. Endskjøndt Krokodillen, udgav Elefanten og Ørnen for sine Bundsforvante, frydede den sig dog hemmelig over det meget Blod, som udøstes, og istedetfor at tage Deel i Kampen mod Løven, gik den paa Rov imod andre Dyr, saasom imod den blodtørftige Hyæne, som dog paa Løvens Raad fordrev den. Alt hvad den gjorde, bestod i at den formaaede Rørdommen, Pelicanens Naboe, til at give store Skrig fra sig, og gjøre Miner imod Løven, medens den tillige pikkede den i Halen. Midt i den hidsigste Kamp udsoned Elefanten sig med Løven. Da denne Fred var sluttet forleder den sorte Fantaste og onde Samvittighed Krokodillen, til at overfalde den redelige Pelikan og afbryde dens Næb. Selv den haardføre Løve ræddes over slig en Udaad, og Elesanken opbyder til Alt, for i Forening med den, at hævne den Pelikanen tilføiede Fornærmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Gothenborgs Fæstningsværker, som nu skulle sløifes, ere temmelig svage og kunne ikkun afholde det første Angreb. De bestaae af to befæstede Taarne med Skandserne Kronen og Løven, og af et Citadel i Staden. Den lille Fæstning Elfsborg, som ligger paa en Klippe i Søen, beskytter Floden og Kysten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Gothenborgs Garnison bestaaer for det meste af Artillerie og boer for største Delen i Cassernerne. Det staaer under Fæstnings=Commandantens Befaling. J Aaret 1788 vilde denne Fæstning upaatvivelig have faldet i den fremrykkende Danske Armees Hænder, dersom Omstændighederne ikke havde standset Fiendtlighederne. Fre Bohus - siger Core i sin Reise - havde de Danske Tropper kun en March af nogle faa Timer til Gothenborg. Hverken Gustavs Nærværelse eller Mod kunde have reddet Staden, dersom de Danskes Fremrykker ikke var bleven standset af den Engelske Minister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Skrivelse fra Stokholm d. 4 Dec. Den 6 Sept. omtrent Kl. 11 om Formiddagen hørtes over Skenninge et langvarigt Drøn i Luften, som stod paa nogle Minuter og lignede en Canonade af en Mængde paa en lang Afstand fra hinanden afløste Canoner, Dette Drøn hørtes fra Sydvest til Nordost og kunde ikke være Torden; thi det blev paa samme Tid hos paa adskillige Steder 2, 3 og flere Mile fra Skenningen. Veirliget var regnagtigt med tykke Skyer. Jngen Jld kunde formærkes, men fra andre Steder meldes, at man førend Drønet saae Jldskin i Luften. Drenet var saa stærkt, at de, som ved Begyndelsen deraf stode uden for Kirkedøren ikke troede andet end at Kirketaarnet vilde styrte ned. J Anledning af den i Fyen seete Jldkugle, har man troet at burde meddele denne Naturbegivenhed, paa det det ved Naturforskernes namere Undersøgelse maatte blive oplyst om det mueligen kunde hidrøre af benævnte JldkugleAf fire Malerier, som den Franske Keiser har bestilt hos David, som skulde forestille Kroningsceremonierne, er nu det ene færdigt. Det er 25 Fod langt og forestiller det Øieblik, hvor Keiseren sætter Kronen paa Keiserindens Hoved. St. Deniskirken er nu saa godt som færdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
London d. 17 Nov. Sidney Smith er afseilet med 5 Linieskibe, hvortil der i Cort skulle støde flere. - Den Escadre, der efter Troppernes Bortgang fra Sjælland, var bleven tilbage i Østersøen, er nu kommen hjem. - De sidste fra Kjøbenhavn komne 40 Transportskibe have mistet alle de Heste, de havde ombord. - J Dunerne er ankommen en Fransk Parlamentair med en Coureer, som ikke turde komme i Land og hvis Depecher strax bleve sendte til Admiralitetet. Man paastaaer, at han kommer fra Østerrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. for bestaa Femte Aargang. No. 20. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hoeckes Enke Løverdagen den 10 December, 1187. Betragtninger over nuværende Krig. (Slutter, co de bedens man i Engelland med ligesaa stor Eftertryk som Hemmelighed smeddede den giftige Piil, der skulde saare det fredelige, lykkelige og uforberedte Dannemark paa det ømmeste Sted, lode Ministerne den Danske Politik rose i offentlige Blade og frigade endog Danske Skibe, som man havde opbragt til Brittiske Havne. Denne Sirenesanskulde gjøre os trygge og bortvende vor Opmærksomhed fra Oppositionens rydelige Vink om et forehavende Røvertog. Ministerne vare saa sikkre i deres Sag, at den trædske Castlereagh endog offentlig turde sige om os, Lynstraalen ville de ikke an førend det Øieblik, den sønder kunser deres Jste Saaledes kunde disse Niddinger drive Spot med Alt hvad der er civiliserede Nationer helligt, saaledes kunde Tigeren endog være stolt af, at det fredelige Lam ikke mærkede hans Overfald. - En saa skjændig Plan maatte bebudes vort Hof ved en ligesaa skjændig Minister. Tallor, denne Herostrat blandt alle Hossers Sendinger, fredløs i Europa og tegnet med Cains Stempel, er Menneske, der i det Høieste fortjente at være Minister hos Engellands værdige Allieret, den sorte Røverhøvding Christoph, var den Mand, som det agtværdige Danske Hof skulde erkjende for Minister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Britanniens Skjændsel fortiener de foreviges, Saalænge der flyder Dansk Blod i Danskes Aarer; saalænge Skjoldunger sidde paa Skjolds Trone; saalænge Dyden agres og Lasten afskyes, bør Engellands Stiemandsford i Aaret 1807 erindres og forbandes. Neppe kan dette Øiemed bedre opnaaes end ved to Medailler til Engellands Skjændsel. Den ene kunde forestille paa Aversen Kjøbenhavn i Luer, med Underskrivt d. 5te Sept. 1807. paa Reversen: Georg den Tredies Brystbillede, med Underskrivt: Aar 1807 efter Guds Byrd lod Sporg den Tredie, de ere forenede Engelske Røverstaters Konge, under Venskabs Maske, det Danske Riges Hovedstad hombardere, brænde og ødelægge. - Den anden Medaille kunde forestille paa Aversen Skibet Ditmarskens Ødelæggelse, og paa Reversen Gambiers, Cathearts og Pophams Portrait, med Underskrivt: Aar 1807 efter Guds Byrd lod Georg den Tredie, tre forenede Røverstaters Konge, tre Røvere rane den Danske Flaade. - Saadanne to Medailler behøvede ikke at være af noget ædele Metal, thi dertil er Gjenstanden for nædel, men man kunde betjene sig af en Composition, der ikke vilde blive synderlig bekostelig. Paa endeel Exemplarer kunde Underskriven være Dansk, paa andre Latinsk og atter paa andre Engelsk. Naar disse Medailler bleve sendte omkring blandt alle civiliserede Nationer, vilde Engellands Skjændsel kunne foreviges paa den meest beskuelige Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Under mit Ophold paa Vestkysten af Jylland, forekom det mig, som Borbierg i Ferring Sogn ved Lemvig indeholdt Steenkul. J den Side af Bjerget, hvor Havet aarlig gjør Jndbrud, sees, at det indeholder forskjellige bundrede, og deriblandt et fortalindsende Jordlag, som jeg dog maa tilstaae jeg ikke nøie nok undersøgte, til med Vished at kunne sige, om det var en Steenkulsmine. J midlertid erindrer jeg med Vished, at der paa Havbredden langs med Bjergfoden fandtes Steenkul i Sandet, hvilket bestyrker denne min Formodning. Jfald en Undersøgelse desangaaende faldt heldig ud, vil Liimfjorden, af hvilken en Arm gaaer op i Ferring Sogn, kunne lette Transporten, og Landets Mangel paa denne nødvendige Artikel tildeels maaskee vorde afhjulpen, i hvilket Øiemed dette bekjendtgjøres. Gravkræd¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Indenlandske Efterretninger. En Flensborger Skipper, som d. 23de f. M. afseilede fra London, forsynet med en saakaldt Laavence (Fribrev), og nu er ankommen til Kjøbenhavn, beretter, at Grossererne i Engelland have forenet sig om, at give de krigsfangne Danske Coffardiecapitainer et Tillæg af 1 Shilling daglig, da disse ikke vare istand til at leve i Engelland, hvor Alting er saa overdreven dyrt, af den Shilling, som den Engelske Regjering giver dem, at de krigsfangne Danske Matroser derimod desværree lide stor Nød, og faae saa liden Kost, at de neppe kunne opholde Livet, fordi de Engelske Røvere paa denne Maade troe at kunne tvinge dem til at tage Engelsk Tjeneste, at der, hver Gang nogen Dansk Matros klager over denne nedrige Medhandling, svares: ja, dag Engelsk Tjeneste, saa faaer du 8 Pund St. i Haandpenge!" at adskillige have ladet sig lokke og tvinge, men at de fleste, som brave Danske Sømænd, have foragtet et saa skammeligt Tilbud, og foretrukket Hunger og Fængsel, for den Skjændsel, at forraade Fædrenelandet; at hele Baade fulde af saadanne brave Danske, der trødsede de Engelskes nedrige Grusomhed, ere blevne førte fra London til North, og at Baaden, vare saa propfulde af dem, at man hvert Øieblik befrygtede de skulde synke; at der d. 23de f. M. efter Lloyds Listerne ialt var opbragt 600 Danske Skibe i Engelland, Skotland og Gibralter; at der allene af Flensborger er opbragt 100, hvoraf hvert i Gjennemsnit fører 80 C. L. og at det lille Aabenraa mister 9 Skibe, at Misfornøielsen blandt de Engelske er saa stor og almindelig, at man hvert Øieblik venter, der vil udbryde et Oprør, og at det paa visse Steder i Skotland virkelig allerede er udbrudt; at Parlamentet skal prorogeres (opsættes) til d. 17 Januarii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Hr. Prof. T. Bruun har nu udgivet et interessant lille Skrivt, under Titel: Toget til Sjælland og Kjøbenhavns Beleiring som er skrevet med ædel Varme. Af dette Skrivt erfares adskillige forhen ubekjendt Data, saasom, at Aom Gambier, overeensstemmende med sin Caracteer som ægte Britte, forlangte, at vi skulde udløse de paa Fregatten Frederiksværn tagne Qvæstede med ligesaa mange Engelske Søfolk, men at han, da vi gjorde ham opmærksom paa Forskjellen imellem tjenstdygtigt Mandskab og lemlæstede Saarede, dog lod sig nøie med et halv Snees fra et Par nylig tagne Engelske Kjøbmandsskibe, skjønt med det Tillæg, at Føieligheden kund tilskrives Medlidenhed, ikke Overbeviisning, at Steen Bille sagde, da Capitulationen var sluttet, til Admiral Winterfeldt: "i Dag have vi fordet vor Fader; at Popham ved Underhandlinger, ne i Hovedqvarteret sagde: man give mig et Stykke Papir, og jeg skal strax med min Blyantspen opsætte Hovedpuncterne (at Flaaden med alle dens Arsenaler og Tilbehør skulde udleveres som Brittisk Eiendom, og at Regjeringen skulde til Udrustningen give det fornødne Maandskab, for at den kunde forlade Havnen, naar de Engelske Høistcommanderende maatte finde det for godt); at samme Popham, paa Spørgsmaalet, om der ved Flaaden kunde forstaaes andet end Orlogskibene, svarede: hver Baad, og paa Spørgsmaalet, ved Co Krigs=Sager kan dog vel ikke menes uden hvad der hører til hvert enkelt Skibs Udrustning? - hver Stykke i Arsenalet, at Commanden Bil Bille ikke vilde samtykke i Capitulationen, men at han stemmede for at gjøre et Udfald med hver paabendygtig Mand af Staden og Defensionen, sigende: "lader os falde, men lader os døe med Ære!", at Popham sagde, medens Underhandlingerne stode paa: "det er en Lykke for Kjøbenhavn, at just Underhandlingerne nu sluttes. Vi have seet fra Frederiksberg en utrolig Mængde Vare henflyttes til Christianshavn og Amager, og den Deel af Staden var just bestemt at bombarderes i Nat". Efter Hr. Forfatterens Beretning døde fra Fiendtlighedernes Begyndelse til d. 6te Septbr. i ærefuld Kamp 183, og saaredes 350. Af 116 Mand Herskabsskyttere dræbtes 16 og qvæstedes 32; Kongens Livjægere havde 14 Døde og 51 Saarede, Sødefensionen 33 Døde og 50 Qvæstede. - De under Bombardementet Drøbtes og Lemlæstedes Tal angives ikke, og kan vel heller ikke endnu nøiagtig bestemmes. Men ønskeligt vilde det imidlertid være, om der blev optaget officielle Lister over samme. Det vilde være et vigtigt bilag til den store Proces, som Menneskeligheden og Europa fører mod Snigmederen John Bull. Sikkert har han dræbt og lemlæster flere af vore ulykkelige Medbrødre og Medsøstre, end vi i dette Øieblik formode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Ved Voralbefalingen d. 26 f. M. restet for Hr. Concertmester Depuis for det uforfærdede Mod, han under Fægtningerne med Fienden udviste, og den Rasthed, hvormed han opmuntrede sine Medstridere ved Livjægercorpset til at kjæmpe for Konge- og Fødeland. Ogsaa det Skib, hvorpaa den Franske Minister befandt sig, efter sin Afreise fra Kjøbenhavn, blev paa Beltet anholdt af en Engelsk Chaloupe, men det fortsatte sin Fart uforhindret. Man gjorde blor een af de andre Passagerer nogle Spørgsmaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Da den snedige Lord Catheart forlangte Capitulationsterminen forlænget 12 Dage fra 19 Oct. til 1 Nov. hedte det i hans Skrivelse: "Der vil i Løbet af denne og Begyndelsen af næste Uge bestemmes Ting af største Vigtighed for Dannemark, og de Nordiske Magter. Men skulde vi i dette Øieblik bortreise, da er Frygten for de Franskes Oversvømmelse af Sjælland saa stor, at man ikke maatte undres over at den vilde strax igjen blive (Nyeste Skilderie af Kalhavet. Nr. 20. 1807. overfaldet af en Hær, endnu mere talrig end den, som er i Færd med at forlade samme. J Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Conferenceraad Colbiørnsens Svar, som Hr. Prof. Bruun oversatte, anførtes: at man ikke tvivlede paa Lordens Ordholdenhed i Henseende til Capitulationens Betingelser; men dens Forlængelse betræffende, da havde han selv som en oplyst Hærfører, e kjendt Nødvendigheden af Regjeringens Hjemmel for et saadant Skridt, siden han selv tilmeldte, at denne omhandlede Udvidelse af Capitulations-Terminen var bleven Hs. K. Maj. foreslaaet. Han indsaae følgelig, at Generalen, som sin Konges Undersaat og Tjener, maatte handle uforsigtig, dersom han dristede sig til at afgjøre en Sag, der var indstillet umiddelbar til Hs. Majestæts ogen allerhøieste Bestemmelse. Men foruden denne vigtige Grund, der var umodsigelig, fremstillede sig mange flere. Jmellem andre den Ængstelse og Urolighed, en saadan Forlængelse vilde udbrede over hele Den; ligeledes Forøgelsen af Hovedstadens Jndbyggeres Frygt, for at komme til at lide Mangel paa Levnedsmidler i den forestaaende Vinter. Dog, alle disse Betænkeligheders Anførelse gjordes overflødig ved det til Regjeringen indstillede Forslag angaaende Capitulationens Forandring, siden deraf naturligviis fulgte, at ingen anden end samme kunde vær bemyndiget til at bestemme noget desangaaende. Jøvrigt bad man om Tilladelse at forsikkre ham, at Kongens Armee var tilstrækkelig til at forsvare Sjælland uden fremmed Hjelp, naar den ikke blev overfaldet uventet:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Blandt Herregaardsskytterne, der vare med i alle de Udfald, der gjordes mod Fienden, var ogsaa en brav Blaamand, der fra sin Barndom af har tjent hos en Herremand i Siælland. Han var bestandig i Spidsen, men blev ulykkeligviis saaret i Benet i et af de sidste Udfald. Da Udfaldet ved Ladegaarden skulde foretages, sagde han ganske nalvjeg har skudt saa mangen en gammel Ræv, og haaber ogsaa at ramme nogle Engelskmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Alle Kongelige Forordninger, som vedkomme Hertugdømmene, trykkes nu i det Tydske Sprog paa den ene Colonne og i det Danske paa den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Bekiendtgjørelse fra Commissionen for Sjællands, Lollands og flere Øers Providering, den 15 Dec. 1807. J Anledning af indkomne Forespørgseler og Anlægninger, er, efter høieste Bekeling, den under 7 December bekjendtgjorte Assurance imod fiendtlig Opbringelse og Søemolest, bleven saaledes udvidet: 1) at for Kornvare, Fede vare og andre Fødemidler, samt Brænde, som føres fra Sjællandske Søesteder til Kjøbenhavn, ligesom og for Skibene, der føre disse Vare, kan tegnes Assurance paa de Jndladvings Steder, hvorfra de udgaae imod en Assurance-Præmie af 2 PC. 2) At naar Skibe udgaae fra Kjøbenhavn, eller fra andre indenlandske Steder, for at hente Vare af forbemeldte Slags, og at bringe samme til Kjøbenhavn, eller og de, efter at have bragt saadanne Vare til Staden, seile tilbage, kunne de ogsaa for saadan Reise blive assurerede mod fiendtlig Opbringelse og Søemolest, imod at de for hver saadan Reise erlægge samme Præmie for Skibet, som den, der i Forhold til Stederne er bestemt i Bekjendtgjørelsen af 7 Decbr. d. A., og for saavidt Sjælland angaaer, i denne Bekjendtgjørelses første Punct, men for Varene, som Skibene paa disse Reiser maatte medføre, assureres ikke. J Kjøbenhavn tegnes Assurancen for Skibe, som herfra udgaae, for at hente bemeldte Vare, hos vedkommende Toldinspecteurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Viborg den 11te Dec. J Aftes kom hertil som Krigsfanger en Engelsk Capitain, en Styrmand og 5 Matroser, som vare strandede ved Vixøe under Thy; der ere i denne Tid endnu strandede 3 Engelske Skibe der, altsaa i alt 4 hvis Ladninger ventes bjergede, og bestaae de trendes af Hamp og Hør og den enes af Egeplanker og Skibstømmer. Fangerne ere siden førte til Randers. En haard 3 Dages Frost har atter endt sig med To. Torvepriserne ere i Dag: Rug Td. 4 Rdlr., Byg 2 Rdlr. 64 s., Kartofler 1 Rdlr., Oxekjød Pd. ; a 6 s., Smør Pd. 10 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
En af Fyens Danneqvinder har i et Brev til Hr. Hempel yttret offentlig det Ønske, at det ogsaa for de ei Formuende, men dog Taknemmelige og Patriotiskindede af hendes Kjøn, maatte giøres mueligt at tage Deel i den Velvillighed, som fra saa mange sande Danske iler vor elskede Kronprinds i Møde, og at der i Fyen maatte aabnes en Subskription blandt Fruentimmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-19
Der er givet Befaling, at der Skib, med hvilket den forhenværende Engelske Ambassadeur i Petersborg, Lord Bomer, vender tilbage til Ar Fædreneland, saavelsom de ham tilhørende Effecter, ikke anholdes af vore Capere.