JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Med alle disse Efterretninger kan man endnu sammenholde en Skrivelse fra den tyrkiske Grændse af 12te August, hvori det hedder, at Sultanens Stolthed endelig er knækket. Den overraskende Overgang over Tyrkiets forhen for uoverstigelig anseete Formuur, GrevPaskewitsches hurtigt paa hinanden følgende Seire, Erzerums Fald, Søetræfningen ved Erekli, Bombardementet paa Trapezunt have endelig tvunget Helten Mahmud, som man allerede satte langt over Murad, Bajazed, Muhamed og den store Soliman, til at give efter, førend han endnu selv havde seet nogen Fjende eller hørt noget Skud. Man vil vide, at Robert Gordon har meddeelt Efterretning i det russiske Hovedqvarteer om de tyrkiske Fredsmægleres nærforestaaende Ankomst, og at disse vare befuldmægtigede til at tilstaae den strængeste Opfyldelse af Akjerman-Tractatens Stipulationer, store Handelsfriheder og Grækenlands Uafhængighed. For imidlertid ikke at lade sig skuffe at noget forslidt Konstgreb, fortsætter General Diebitsch sin Marsch mod Constantinopel.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Vi ville endnu af denne Postdagens Efterretninger dennegang ikkun optage en Skrivelse fra Bucharest af 16de August, hvori man omtaler de heldige Følger af de russiske Hæres Fremskridt, som især vise sig i Handelen, ligesom man af Gouverneurens Anordninger troer at kunne spore, at Fyrstendømmernes politiske Existents for Fremtiden vil blive unddraget det tyrkiske Overherredømme.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Politikens Tilstand mod Enden af August. Den nyere Historie har neppe noget mere paafaldende Særsyn at fremvise, end den offentlige Meenings Vaklen og tilsyneladende Tilbagegang i nærværende Tyrkekrig. For neppe et Decennium siden vilde Folkets Stemme snart kuldkaste den bestaaende Tingenes Orden, snart af Middelalderens og Hermans-Tidsalderens Taagebilleder igjen opbygge en nye, snart vilde den ordne Staterne efter ideale Former; denne Folkets Stemme yttrede lydeligt sin Forkjerlighed for repræsentative Regjeringer og i sin Exaltation satte den disse snart i en overvægtig Aristokratisme, snart i et Theocratie, snart i et Keiserdømme, men stedse i Tilintetgjørelsen af de bestaaende monarkiske Former; mere i Udartelsen af Selvfølelsen over, selv at have afkastet et langvarigt skiendigt Aag, mere i Bevidstheden af den derved udviklede Kraft, end i egentlige Planer hos de Revolutionaire af alle Farver (skjøndt disse heller ikke undlode at nytte Leiligheden til at fremme deres private eller almindelige Hensigter) maae man søge Grunden til, at denne Folkets Stemme har fremkaldt hine "frie, friske, livlige og fromme" Ynglinge, af hvis Midte en Sand fremstod, hine Chevaliers du poignard (Dolkeriddere) hine Carbonari, som vilde give Jtaliens Forfatning en Eenhed liig Tydsklands; men denne samme Folkets Stemme, som, medens den fremkaldte nogle ikke mindre beklagelige Tilbagevirkninger, med den lydeligste Enthusiasme hilsede Grækenlands Jgjenfødelse ved dets Vugge, har paa mange Punkter, igjennem mange Organer, kunnet yttre sig til Fordeel for det barbariske Tyrkeherredømme over den skjønneste Deel af Europa, som, hellig ved Historiens, Kunstens og Videnskabelighedens Minder, er stædt i Kamp for sin Frihed; den har kunnet yttre sig til Fordeel for Jslammismen imod Christendommen. Den egenkjerlige brittiske Politik, som antager sin Handels Jnteresse i Levanten og, maaskee med Tiden, sit Herredømme i Jndien stædt i Fare, Bekymringen for at see den europæiske Ligevægts Skyggebillede forsvinde, ere Forestillinger, som kunne virke paa Forstanden, men de kunne neppe vække de Følelser, af hvilke Folkets Stemme bestaaer og imod den, Ærefrygt indgydende, Storhed, som man har villet finde i Sultan Mahmuds Egensindighed, staaer dog den unge russiske Monarks ædle Standhaftighed og Fasthed som Kontrasten dertil, i en langt mere indtagende Skikkelse. Det vilde saaledes være ubegribeligt, hvorledes det har kunnet lykkes for den illiberale Ultracisme i alle sine Skikkelser at udøve en saadan Jndflydelse paa den offentlige Meening, naar ikke netop Overgang fra een Yderlighed til en anden var et Særkjende paa en saa gjærende Tidsalder som den nærværende; De røde Terrorister have ikkun vendt den Jacobinerhue, de bare paa deres Bryst, og den er bleven til "Jesu blodige Hjerte, under hvilket Symbol de nu som hvide Terrorister udøve de samme Afskyeligheder, Men en saadan Folkestemme har det tilfælleds med Veierhanen, at den maae give efter for hvert Vindstød og de russiske Heltes, Diebitsch's og Paskewitsch's hæderlige Bedrifter, virke alt for mægtigt paa Jndbildningsskraften til ikke allerede at have givet den et andet Sving.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Jmedens Europa med Forhauselse og Beundring modtog Efterretningerne om de russiske Vaabens neppe ahnede pludselige og vældige Fremskridt i begge Verdensdele, blev det pludseligt rystet af en Efterretning, som ikke lod sig forudsee og hvis følger torde være uberegnelige. Maatte den kun ikke bidrage til at forstyrre den indvortes og udvortes Fred i vor Verdensdeel og saaledes bringe den forrige franske Ministers, GrevPortalis's Yttringer i de Deputeredes Kammer i Opfyldelse i en ganske anden Forstand end den hvori han fremsatte dem, da han spaaede, "at en ganske nye Række af Begivenheder vilde tage sin Begyndelse!" - Hiin Efterretning bestod i Fratrædelsen af det hele franske liberale Ministerium og dets Erstatning ved et nyt af Ultraernes Partie Denne store Forandring gik ikke udfra Congregationen, skjøndt dens Medvirkning vel ikke ligefrem forsmaaedes, men fra Hertugen af Wellington, som ønskede et Ministerium i Frankrig, paa hvis faste Venskab han i de forviklede orientalske Anliggender kunde gjøre Regning. Han bragte Fyrst Polignac, hvem han havde funden føielig mod sine Hensigter, i Forslag, og Forslaget blev antaget og udført. Saaledes besatte en udenlandsk Magt Posterne i Frankrigs Ministerium, for at understøtte sin egen Politik og dette endog imod Frankrigs egen Jnteresse, som kan have meere end een Grund til snarere at slutte sig til den russiske end til den engelskrøsterrigske Politik. Man seer her et Sidestykke til Frankrigs Deeltagelse i Syvaars=Krigen. -
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Det hedder, at det nye Ministerium i det mindste aabenbart og efter det udvortes Skin ikke vil handle i Congregationens Aand, men ved liberale Forholdsregler søge at vinde en vis Popularitet; hertil regner man i Særdeleshed Udstrækningen af Valgmyndigheden for en Deputeret til det fyldte 30te Aar og ogsaa heri vil man erkjende den Finger, Hertugen af Wellington har med i Spillet, i det han, trædende paa Cannings Skuldre, satte den katholske Emancipation, han hidtil ivrede saameget imod, igjennem, skjøndt under Betingelser, som betydeligt svækkede dens velgjørende Virkninger. Ruslands Politik har ikke givet sig af med at virke imod de brittiske Jntriguer i Frankrig, maaskee i den Overbeviisning, at Nationens Stemme, især dens ved Englands Formynderskab vakte Æresfølelse, snart med Kraft vilde yttre sig imod det nye Ministerium og saaledes ikke love det nogen lang Varighed. Jmidlertid er denne Ministerialforandring i nærværende Øieblik, da Ruslands seierrige Hære nærme sig den ottomanniske Hovedstad, af største Vigtighed og dens politiske Følger ville yttre, sig i den nærmeste Fremtid. Dens Jndflydelse vil ikke mindre blive kjendelig paa de portugisiske Anliggender, skjøndt disse for Øieblikket kun have en underordnet Jnteresse, og det Øieblik er maaskee ikke meere langt borte, da man ved Usurpateuren Don Miguels Anerkjendelse af Frankrig og England vil see alle Legitimitetens Grundsætninger krænkede, et farligt Exempel for Revolutioner i en anden Forstand og et Beviis for, at Begreberne hvile meere paa factiske Omstændigheder end paa retlige Grundsætninger og at Magten kun laaner et velklingende Navn af Retten. Følgerne for Europas Rolighed af en saadan Fremfærd ville desværre ikke udeblive, thi ikkun, naar Regjeringerne holde begge de store Partier, som kjæmpe om Overvægten under den gamle og nye Tids Faner, med lige Apartiskhed i Tømme, ville de kunne sikkre sig Herredømmet over dem og deres Anseelse maae gaae til Grunde, naar de helde meere til et af dem end til det andet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Den spanske Expedition imod Mexico er det tredie mærkelige Factum; det store americanske ContinentsUafhængighed er allerede, uagtet alle de indre Uroligheder, gjennem en Række af Aar alt for fastgrundet, ved dannede Folkeslags Jndflydelse paa den offentlige Mening og fornemmelig ved Handelstaternes, selv Nordamerikas og Englands Jnteresser, og Spaniens Midler ere altfor svage til at kunne erhverve andre end blot midlertidige Fordeele. Men at dette Skridt tilstedes, maaskee endog fremmes og understøttes fra engelsk Side, bliver uden Tvivl vigtigere ved Tilbagevirkningen af det americanske Continent paa Cuba, ved nye Jdeers Opvækkelse hos denne Øes talrige Negerbefolkning og dens Jndvirkning paa det øvrige Vestindien og endelig ved de Forviklinger, i hvilke denne Expedition og den ovenomtalte Tilbagevirkning kunne lede England og Nordamerica. Saaledes truer den nærværende engelske Politiks hemmelige Anslag meere eller mindre den øvrige Verdens Rolighed, og - bryder Flammen ud, som man saa ivrigt søger at puste til, turde den mueligt blive meest ødelæggende for den, der antændte den.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Fædrenelandet. (Af Kjøbenhavnsposten, den 1ste September.) Jaften aabnedes det Kongelige Theaters indeværende Saison med en Fest-Forestilling i Anledning af D. K. H. Prinds Frederik Ferdinands og Kronprindsesse, Carolines høie Formæling. Ved Jndtrædelsen i den Kongelige Loge hilstes Deres Majestæter og de høie Formælede af et mange Gange gientaget Jubelraab fra det hele Huus, hvorefter det talrigt samlede Publicum afsang følgende af Hr. Prof. Heiberg til den høie Anledning forfattede Sang: Naar Sommeren taber sit evige Grønt, Naar Vintren, den mørke, sig nærmer, Da samler os Musernes Tempel saa skjønt, Violen er visnet men Danrigets Mark, Langt skjønnere Spirer forynge: Vor Konge, Du staaer som en kjær Patriark J Børnenes elskende Klynge. Lyksalig den Hersker, som føler med Lyst Menneskets Lykke, Faderens Trøst!
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
J Stormene prøvet som Yngling og Mand, Skal Havblik Din Alderdom krone.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Nu svæver jo Fred over Frederiks Land, Og Kjærlighed bærer hans Trone; Nu spirer hans ældgamle Stamme paany, Himlen sig aabner, Stormene flye. Hvad Vaaren os loved, da Fuglene qvad Om Elskov paa Dannemarks Sletter, Det holder nu Høsten; dens sildige Blad Et Foraar igjen os forsætter: Da spire de smillende Knupper jo frem; Danmark, dit Haab indsluttes i dem. O elskede Slægt: hvis uplettede Glands Er Dannemarks Stolthed og Ære. Vor Kiærlighed bandt dig en Evighedskrands; Til evige Tid du den bære! Med Samklang i Hjerter, med Samklang i Ord Hilser dig Danmarks jublende Chor.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Efter Sangen lød atter et flere Gange gientaget enthusiastisk Hurraraab.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Kjøbenhavn. Hs. Majestæt Kongen har ved sin Ministerresident i Oldenburg, Hr. Kammerherre v. Qualen, i en Privatandients den 8de August ladet Hs. K. H. Storhertugen overlevere Elephantordenens Jnsignier.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Hs. Majestæt har allernaadigst befalet, at den tjenstgjørende Generaladjutant, Hs. Excellence Generallieutenant von Bülow, skal indtil videre overtage og bestyre alle de Generalqvarteermesteren paaliggende Forretninger. Oberstlieutenant i Veicorpset, Oberst von Kochen, er allernaadigst bleven udnævnt til Chef forbemeldte Corps.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Med Hans Majestæt Kongens allerhøieste Tilladelse er det kongelige kjøbenhavnske Skydeselskabs og danske Broderskabs Fest i Anledning af Deres Kongelige Høiheder Prinds Frederik Ferdinands og Kronprindsesse, Carolines høie Formæling, bestemt til Fredagen den 11te September. Plan og Fundat til den, som Minde om den høie Formæling sidstl. 1ste August grundlagte Stiftelse for Enker og Døttre af samtlige Borgerklasser, vil nu snart udkomme paa Prent, da betydelige Bidrag alt ere indkomne dertil. Politivennen anfører i denne Anledning som et caracteristisk Træk, at der blavdt Giverne findes Mænd af alle Stillinger i Staten fra de høieste til de laveste, men ikke een eneste Præst, og yttrer derhos sin inderligste Medlidenhed over vore Præsters Forfatning, der maa være høist bedrøvelig, da de til et saa ædelt almeengavnende Øiemed, til at minde om Folkets Hengivenhed for et elsket Fyrstepar, ikke have een eneste Daler tilovers.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Ved den offentlig foretagne Trækning af 4de Klasse, af det 82de kgl. Kbhvnske. Klasse=Lotteri blev, Mandagen den 7de September 1829, overeensstemmende med Planen, udtrukket 13 Nummere, hvilke tretten Nummere udkom i følgende Orden: 13. 132. 95. 209.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Kjøbenhavns Børs, den 8de Septbr. Hamb. 2 M. - : v. 207. Specier 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 149 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 51 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 89 1/490 Rbd. Sedler. Dito Dito 86 1/287 i Banco. Nationb. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 107 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 104 i Banco. - 4 pC. Dito Dito 97 1/2 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 97 1/2 r. S. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. 61 a 61 1/2 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 66 1/466 1/2 L. Sterling. 1 L. St. beregnet til 14 Bmk. Cours. Hamborg den 3de Septbr. Bordeaur 190 1/2. Petersborg 9 1/2 s. London 13 Mk. 8 1/2 s. Cadix 45 3/4. Lissabon 40 3/4 Amsterdam k. S. 35, 90, 2 M. 36, 5. Kjøbenhavn 205. Spe. 1/2 A. Disconto 5 1/2 pC.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Kjøbenhavns Havnepriser, den 5te September. Holstensk Hvede. 7 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 8 Rbd. - Mk. - s. Sjellandsk Hvede. 6 Rbd. - Mk. - s. - 8 Rbd. - Mk. - s. Lollandsk Hvede. 6 Rbd. - Mk. - s. - 8 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug...... 4 Rbd. 3 Mk. - s. - 4 Rbd. 5 Mk. - s. Østersøisk Rug 5 Rbd. - Mk. - s. - 5 Rbd. 2 Mk. - s. Byg 2radet....... 3 Rbd. - Mk. - s. - 3 Rbd. - Mk. 8 s. Havre .......... 2 Rbd. - Mk. 8 s. - 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Holsteensk Smør. 44 Rbd. - Mk. - s. - 48 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Smør. 32 Rbd. - Mk. - s. - 40 Rbd. - Mk. - s. Sjellandsk Smør, 38 Rbd. - Mk. - s. - 48 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 12 Rbd. - Mk. a 14 Rbd. - Mk. pr. Favn.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Skagen, den 10de September. Natten til den 8de Dennes kom paa Grund paa sydost Nakke af Skagens Rev 3 Skibe, nemlig: 1) Skibet Oscar, Capt. Johann Fasmann af gl. Carlebye, kommende fra Wiborg med Ladning af Bræder, bestemt til Genua; 2) Skibet Spring, Capt. Chr. Fehlau af Danzig, bestemt til London med Ladning af Tømmer; og 3) Loggerten Jene Cupidow, Skipper J. Aubin af Nantes, kommende fra Petersborg med Ladning af Talg, Jern, Huder m. m., bestemt til Nantes og Brest. Skibene skal i Stille, af Strømmen være forsat ind under Revet og Skibsførerne gisset Fyhret i længere Frastand end det virkelig var. Skibet Oscar kom oppaa Dagen flodt, efterat have udlosset Dækslasten, men ligger endnu (hvorfor vides ikke) til Ankers tæt udenfor Grunden. Capt. Fehlau troede ved egen Hielp at faae Skibet Spring flodt, indtil i Gaar Formiddag, da han modtog Hielp fra Landet til at udlosse Dækslasten, men staaer endnu paa Grund, uden synderlig Udsigt til at komme derfra. Loggerten Jene Cupidow vilde ikke modtage Hielp før sildig om Eftermiddagen den 8de, da en opkommen Storm satte svær Søe paa det farlige Sted paa Revet hvor Fartøiet stod. Skibsmandskabet maatte om Aftenen gaae i Land. Efterat Størstedelen af Ladningen i Gaar var ilandbjerget, blev Loggerten bragt flodt, og vil rimeligviis, da den ingen synderlig Skade har taget, igjen kunne indtage sin Ladning. Nibe.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Atter have vi her med gladeste Hjerter og Taknemmelighed modtaget et nyt Beviis paa Landsfaderens allernaadigste Omsorg for dette Fiskeries Held og Fremme, da det under 29de August d. A. blev tilladt, at benytte det omtrent i 70 til 80 Aar brugte Sætterie, der stedse har viist sig paa det heldigste. Denne særdeles Kongelige Naade opliver i Almindelighed mange sørgende Hjerter, der ved de 2de sidste Fiskeriers Uheld, ganske imødesaae deres fuldkomne Ruin, og bekymrede for Fremtiden, ikke vidste hvad Næringsvei de da skulle søge.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Blandinger. J Mon By, Fleskum Herred, er i denne Tid begaaet et afskyeligt Mord. En fattig Huusmand, som alene beboede et lidet Huus paa Marken, blev nemlig den 28de forrige Maaned, om Morgenen fundet død udenfor Huset med Hovedet knust og adskillige Stiksaar i Hovedet, paa Halsen og den ene Haand. For at skiule den Dræbte var Liget henlagt med Hovedet op mod en Steen, og med et Stykke Træ for Fødderne, som om han kunde være falden til Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Ved Undersøgelsen, der endnu vedvarer, skal det være funden rimeligt, at Hævn har ledet Morderen, der endnu ikke er opdaget, men 2de Personer ere arresterede som mistænkte. Studenten. Høit under Taget, hvor Svalen boer, Har ogsaa Studenten sit Kammer, Der sidder han nærmere Englenes Chor, Trods Stuens og Salens Madammer; Paa Væggen hænger hans hele Stads, J Lommen er Skillinger fire, Paa Bordet ligger Homer og Horats, Samt mange beskrevne Papire.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Et Tællelys brænder i Stagen smukt Selv skjærer han Aftensmaden; Det er saa silde, hans Dør er lukt, Kun Vægteren sværmer paa Gaden; Lad ham kun sværme i blaa Talar, Det rager Studenten jo ikke, Han stirrer saa tans gjennem Rudens Glar, Seer Stjernerne blinke og ikke. Han tænker paa mangen en Barndoms Drøm, Jmedens han stopper sin Hose, Da bliver om Hjertet han ganske om, Hans Kinder see ud som en Rose. Han yndes af Mange, har dog ingen Ven, End sige en lille Veninde, Thi flagre hans Sukke i Natten hen, Til Nar for de lystige Vinde. Men sukke og græde er ingen Plaiser, Undtagen for syge Potter; Seel Maanen sidder paa Taget og leer Ad ham og ad Povel og Peter. Studenten damper sin Pibe ud, Og vender saa Lyset i Stagen, Saa beder han barnlig sin Bøn til Gud, Og trækker saa Dynen om Hagen. H. C. Andersen. Hals. Den 8de September indkom J. Thorendahl af Nibe fra Kbh. med Brændeviin og Salt m.m. M. Jversen af Nibe fra Kbh. med Salt, Tjære og Hør. J. H. Boje af Marstal fra Amsterdam med Tøndebaand, Tobak og Jerngryder. - Afseilet L. Andersen af og til Nakskov med Ballast. Den 9de indkom H. Petersen af og fra Tønsberg med Trælast. P. Jensen af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. Christensen af dito fra dito med Hvede og Stykgods. O. 2. Sørensen af og fra Kragerøe med Trælast. C. N. Damsgaard af Aalborg fra Kønigsberg med Rug og Hør. N. Steffensen, af dito fra Helsingøer med Brændeviin og Frugt. - Afseilet W. Thomsen af og til Aarhuus med Klude. E. Haagensen af og til Drammen med Korn og Fedevare, Den 10de afseilet L. C. Nielsen af Løgstøer til Newcastle med K. H. C. Hand af Nibe til Kbh. med Haver og S. Vinden. Den 8de Septbr., S. O.; den 9de, S. V.; den 10de, S. V.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Aalborgs Torvepriser, den 12te Septbr. Oxekjød 6 a 7 s., Herregaardssmør 20 sk., Bøndersmør 13 a 15 s. Pundet. - Rug 3 Mk. 8 s. Skjeppen. - Kartofler 12 s. Skjeppen. - Æg 18 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Aalborg Kirker. Trettende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse. Budolphie Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm, i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Brix.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Ved Tallotteriets 1317de Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 52. 36. 26. 58. 44.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Bekjendtgjørelser.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Forladt Pressen har idag: Underholdnings- og Politibladet "Den timbriske Jagttager Nr. 23.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Jndhold.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
1) Jndsendte Sager: a) Til Indsenderen af Jndrykkelsen, i den cimbriske Jagttager No. 21, "Joseph Hirsch, den bedste Hattemager i Danmark"; b) Hvad er en Løsgiænger: c) Kokken; d) Fortjent Offentlighed; e) Utilbørlig Riden ved Gammel-Mølle: f) Slutterie-Affaire; g) Tilførsel af Træfrugter. - 2) Blanca von Beaulieu. (Sluttet.). - 3) Maleren og de skjønne Tyrkinder. - 4) Prøveprædikenen. - 5) Misceller og Anecdoter. - 6) Bekjendtgjørelse. Abonnements Antegnelse paa dette Blad, der udkommer haer Løverdag, et Ark stort, og tilstilles inden, og udenbyes Abonnenter for 1 Rbd. qvartaliter, kan behageligst skee paa Postcontoiret i Frederikshavn, hos Hr. Tracteur Haslund i Hobroe, samt i Aalborg i Stiftsbogtrykkeriet og hos Undertegnede Bladets Redacteur.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
NB. Det bemærkes, at de Subskriberende kunne paa de anførte Steder tillige erholde de allerede udkomne Nummere. Aalborg, den 12te Septbr. 1829. C. F. Severin.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Da Undertegnede, vil Gud, agter at foretage en Visitats Reise, som efter Bestemmelsen vil medtage Tiden fra 14de Dennes til 8de October incl., saa anmodes Enhver af Budolph. Menigheds ærede Medlemmer, som i denne Tid maatte have noget at afgjøre med mig som Sognepræst, behagelig at ville henvende sig til Hr. Pastor Boesen, som i min Fraværelse besørger Præsteembedet. Aalborg, den 10de Septbr. 1829. J. Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
Skipper C. Koch førende Sluppen Tordenskjolds Minde, afseiler medio næste Uge til Kjøbenhavn, medtager Fragtgods og Passagerer. De Reflecterende behage at henvende dem til Skibet, beliggende ved Store Brygge, eller til Undertegnede. Aalborg, den 12te September 1829. A. Færch.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
En honet Beboelse i anden Etage med Stue og Sovekammer, Kjøkken og Spisekammer, i Skolegaden, kan erholdes tilleie til Michaeli Flyttetid.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
800 brugte Tagsten kan erholdes tilkjøbs hos T. Blanche paa Nørregade. Tart. hvorefter Byens Bagere, indtil videre, have sig at rette og forholde:
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
For Brød af sigtet Hvedemeel: Et Franskbrød til 4 s. Tegn skal veie 14 Lod. Et Dito til 2 s. Tegn skal veie 7 Lod. En Hvedesimle til 4 s. Tegn skal veie 14 Lod. Et Rundebrød til 2 s. Tegn skal veie 8 Lod. Et Dito til 1 s. Tegn skal veie 4 Lod. Hve detvebakker for 2 s. Tegn skal veie 7 Lod. To Dito for 1 s. Tegn skal veie 3 1/2 Lod.
Aalborg Stiftstidende, 1829-09-12
For Brød af sigtet Rugmeel: Et Suurbrød til 8 s. Tegn skal veie 1 Pd. 12 Lod. Et Dito til 4 s. Tegn skal veie 22 Lod. Et Dito til 2 s. Tegn skal veie 11 Lod. For Brød af grovtmalet Rugmeel; Et Brød til 32 s. Tegn skal veie 12 Pd. Et Dito til 16 s. Tegn skal veie 6 Pd. Et Dito til 8 s. Tegn skal veie 3 Pd. For grovt Rugbrød, som Jndvaanerne selv degne og opslaae og Bagerne derefter bage, betales i Bagerløn 9 s. Tegn pr. Skjeppe eller 30 Pd. Brød.