JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-11-19
Spanien. Le Moniteur indeholder atter en Mængde Telegraphdepescher fra Perpignan af 5te Novbr. Aften og fra Bayonne af 7de og 8de Novbr. De melde, at Madrid var den 1ste Novbr. i den største Gjæring formedelst de militaire Begivenheder. Rodil stod den 30te October ved Broen deel Arzobispo, uden at vide, hvor Gomez befandt sig; men denne er efter et forgiæves Forsøg paa at gaae over Tajo, brudt op til Truxillo og lavede sig til at vende tilbage til Andalusien. Alaix var den 27de Octbr. gaaet over Sjerra Morena. Narvae, stod den 3die Novbr. i Arganda ved Madrid. Et i Cortes gjort Forslag, at undersøge Rodils Opførsel, blev bekæmpet af Ministeriet og forkastet med en Majoritet af 30 Stemmer. – Disse Depescher melde Jndtagelsen af Cantavia, Cabreras Vaabenplads, der fandt Sted den 31te Octbr. J Fængslerne fandt General Evaristo S. Miguel General Lopez med 400 Officierer og 900 Soldater. Kort i Forveien havde den carlistiske Garnison gjort et Udfald og opsnappet et Municipalitet i Nabolavet. – Carlisthøvdingen Forcadell stod med 2000 Md. i Nærheden af Rubiclos. En Afdeling af 107 Md., der garnisonerede i Saltværkerne ved Arcas, ere overfaldne af en Høvding, el Raio, og alle skudte. – J Omegnen af Tortosa- og Nedre Catalonien vrimlede det af Carlister; Communicationerne vare overalt hemmede i hiint Fyrstendømme. Mina laae endnu syg i Barcelona, men ville ufortøvet til Montpellier. – Fra Valencia skrives under 28de Octbr., at man i Morella havde opdaget et Complot, hvis Øiemeed var Pladsens Overgivelse; herved var et heelt Compagnie compromitteret. Den 27de Octbr. bleve alle Kirker i Valencia til samme Tid berøvede alle kostbare Gjenstande, til Fordeel for Statscassen, hvilket havde opvakt stor tilfredshed blandt Folket. – Jfølge Breve fra Bayonne har Esportero forlangt Forstærkninger, fordi han manglede de fornødne Tropper til fuldkomment at deblokere Bilbao. Man havde lovet ham Divisionen Narvaez, der imidlertid senere beordredes til Madrid. Efter de nyeste Beretninger er Espartero endnu ikke rykket ind i Bilbao, da Carlisterne holdt, Veien mellem Luchhana og Olaviaaa besat, medens Tørre befandt sig i uforstyrret Besiddelse af Portugalete. Don Carlos havde igjen forlagt sit Hoved quarteer til Durango. – Den 2den Læsning af Andragendet og Regentskabet er passeret med 11 Stemmers Majoritet, altsaa ikke definitivt afgjort.
Viborger Samler, 1836-11-19
Frankrig. Le Moniteur melder, at Ministerconseilet har besluttet, ikke at stille den unge Louis Bonaparte for Assiseretten, og man vil allerede kjende de betingelser, under hvilke han ogsaa vil blive sat i Frihed. Han skal nemlig skrivtlig forpligte sig til, intet Oprørsforsøg mere at gjøre, og han tør ei opslaae sin Bopæl i noget Naboland. Denne Beslutning skal især være fremkaldt af den østerrigske Ambassadeur. – Til Trods for alle officielle Forsikkringer skal man dog nære megen Frygt for den i Grenoble, Befort og flere Stæder herskende Aand i Militairet. De derfra kommende Depescher bleve samtlige nøiagtigen gjennemlette af Kongen selv. - Det hedder, at Hertugen af Orleans ufortøvet vil gjøre en Reise til Strasburg, for at holde, en Revue over denne Stads Garnison, og personligen at uddeele de mange Decorationer, der ere tildeelte derværende Militaire. Prinds Louis er bragt til Tugthuset, hvor et eget Værelse er indrettet for ham. Undersøgelsen fortsættes med stor Driftighed; den begynder Kl. 7 om Morgenen og ender først om Aftenen.
Viborger Samler, 1836-11-19
Blandet. Den belgiske Session er den 8de d. M. aabnet af Kong Leopold med en Tale. – Journal de Flandres melder fra London, at Prindsesse Victoria skal ægte den ældste af de i Brüssel værende Prindser af Sachsen-Coburg, en Brodersøn af Belgiernes Konge. - Paa Tajoligge for Øieblikket 10 Linieskibe, 2 Fregatter og 2 Brigger under engelsk Flag, 5 Linieskibe, en Corvette, en Brig og et Dampskib under fransk Flag og en brasiliansk Escadre. – Jkke alene i Turin, men ogsaa i Genua og Alessandria ere flere Arresteringer foretagne. - Hr. Green er den 7de November opstegen i London med en Luftballon, i Følgemed tvende Passagerer, og er efter en gunstig Fart i 19 Timer igjen nedstegen ved Weilburg i Nærheden, af Coblenz i aldeles ubeskadiget Tilstand.
Viborger Samler, 1836-11-19
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1836-11-19
Kjøbenhavn, den 14de November. Det er i Dag Adam Oehlenschlagers Fødselsdag. En stor Mængde af de herværende Beundrere af hans Værker vilde i denne Anledning, ved et Fakkeltog og Afsyngelsen af et Digt, forfattet af Hr. H. P. Holst, bringe ham, hvis Digte i tre Riger have slaaet Rødder i Folkenes Hjerter og fremmet Oplysningens, Dannelsens og Humanitetens Udbredelse, sin Hylding og Tak. Digteren har imidlertid, efter at han havde faaet Underretning derom, meget hjerteligt og smukt frabedet sig den ham tiltankte Hædersbeviisning. Dagen.) Uventet og til ikke liden Gene for Handelstanden, har det været at Banken, som almindelig bekjendt, allerede i flere Maaneder næsten postdaglig har nægtet Discontering af større eller mindre Summer herpaa Pladsen, som bleve den tilbudte. For Uindvide, der ere ubekjendte med de Grundsætninger, som Bankens Bestyrelse troer at maatte følge, er det ikke let at forklare sig de Bevæggrunde, der have fremkaldt denne nye Forholdsregel fra Bankens Side, og mankan i saa Henseende blot tillade sig nogle Gisninger. Man maa saaledes antage, at den støtter sig enten paa Hensyn til Bankens Sikkerhed, eller paa Utilstrækkelighed af disponible Midler, eller endelig derpaa, et Bankens Disconteringer allerede have naaet det Omfang, som Bestyrelsen troer at maatte gjøre til Grændse for denne Forretningsgreen. Thi at den allerede nu skulde tilbageholde Capitaler, for dermed at fundere en Filialbank i Jylland, kan dog vel neppe billiges, (Som man nu erfarer, er det Bankens Hensigt at forhøie sin Disconto til 5 pC.)
Viborger Samler, 1836-11-19
Redactionen har modtaget følgende Skrivelse: " No. 906 meddeelte Kjøbenhavnsposten (Samleren. No. 134) et Udtog af et Brev fra O'Connell til sine Vælgere, hvori han gjør Rede for de Skridt, han har foretaget for at fremme de saakaldte danske Fordringer, som saa ofte have været omtalte hvore Blade, og som nu for en Deel ere udbetalte. Jndsenderen tager heraf Anledning til at spørge, hvilke Skridt der ere gjorte for at fremme de virkelige danske Fordringer, og om det ikke turde være hensigtsmæssigt, at de danske Handelshuse, som under Krigen med England have lidt Skade, især de, hvis Skibe i aaben Søe bleve tagne og condemmerede som Priser, førend endnu Krigen fra Englands Side var declareret, traadte sammen og enten selv eller igjennem det danske Gesandtskab i London søgte at gjøre deres Reclamationer gieldende, Det er desværre kun altfor bekjendt, at mange agtværdige Familier endnu sukke i Nød og Elendighed, fordi de tvertimod al Folkeret paa denne Maade bleve berøvede deres Eiendom, og det kan vel neppe betvivles, at den engelske Nation, som selv kalder sig den høimodige og selv erklærer Overfaldet fra 1807 for et Sørøvertog, vil gribe denne Leilighed, for at giengive Danmark endeel af de 1,200,000 £. Sterling, som i hiin ulyksalige Krig bleve afpressede vort Fædreneland. Af vor Handelstand tør man vel haabe, at den for sin egen Jnteresses Skyld ikke vil lade disse Linier uændsede, og at et anseeligt Handelshuus foreløbigen vil samle de fornødne Angivelser af de Enkelte, som troe at kunne gjøre deres Fordringer gieldende."(Kp.)
Viborger Samler, 1836-11-19
Den 7de ds. afsagde Hof- og Stads=Retten Domi en Sag, der har meget almindelig Jnteresse, nemlig i en Sag, anlagt af Grosserer I. A. Schmidt, i Khvn, imod Grosserer Rentzmann sammesteds, betræffende det Spørgsmaal, om Den, der har kjøbt en fast Eiendom med den Betingelse i Skjødet, at han uden Afgang i Kjøbesummen overtager sig og forrenter den indfriede og i Sælgerens Besiddelse værende Bankhæftelse, er berettiget til at indløse Bankhæftelsesobligationen fra denne, imod at betale dens paalydende Beløb, saaledes at Actieretten følger med Obligationen, eller om Obligationens Eier, om han end er pligtig til at transportere denne til Kjøberen, af Stedet, naar den lovlig er ham opsagt til Udbetaling, kan reservere sig i Actieretten til samme, og altsaadskille denne Ret fra Bankhæftelsesobligationen. Dette Sidste paastod Grosserer Schmidt imod Grosserer Renzmann, der havde afkjøbt ham Gaarden paa Hjørnet af Gammelstrand og Storrestrædet, og i Skjødet forpligtet sig til udenfor Kjøbesummen at overtage og forrente Bankhæftelsen, hvorimod Rentzmann paastod at erholde Actieretten tilligemed Obligationen. Hof= og Stads=Retten gav Grosserer Rentzmanns Paastand Medhold, og ophævede Processens Omkostninger.
Viborger Samler, 1836-11-19
Natten imellem Løverdag og Søndag er ved en pludselig opkommen Jldsvaade "Viintappergaarden" ved Lyngby bleven lagt i Aske. Beboerne vaktes først, da Bygningen stod i lys Lue; Aarsagen til Jlden vides ikke. (Eieren er Hr. J. C. Holm, forhenværende Kjøbmand i Skive.)
Viborger Samler, 1836-11-19
Fra Pressen er udkommet: "Om Behandlingen af sædv. hydraulisk Kalk som Bygningsmaterial, et af Videnskabernes Selskab kronet Priisskrift af Fr. Chr. Kabell, polytechisk Candidat i Mechanik."
Viborger Samler, 1836-11-19
Ligeledes er her udkommet en Piece, der indeholder Curiositeter og Avancements-Anecdoter, som f. Ex. Lavaterske Phystognomier, Blandt Hædersmænd er ingen Kieltring, den tappre Husarhelt i Fredens Tid, &c. &c.
Viborger Samler, 1836-11-19
Helsingøer, den 9de November. Det omorganiserede Brandcorps i vor Nabobye Hillerod har havt Leilighed til at vise sig fra en fordeelagtig Side ved en i Slutningen af forrige Maaned opkommen, som man formoder paasat, Jldsvaade i de saakaldte Frederiksborg Nye huse. Jlden, som bemærkedes henved Kl. 10 om Aftenen, saae i Begyndelsen ud til at blive af omgribende Følger, da ikke blot den i Brand værende Bygning, men ogsaa de, den temmelig stærke Vind har paa, vare straatætte, men desuagtet lykkedes det Brandcorpset snart at blive Herre over Jlden. Hvad der meest var til Hinder, bestod i Mangel af Vand, idet en stor Deel af Nyehusenes Beboere viste megen Ligegyldighed med i ommeldte Henseende at assistere Brandcorpset, da Faren var paa det Høieste."
Viborger Samler, 1836-11-19
Cancellieraad H. Behrmann, den bekjendte Forfatter til Christians den Andens Historie, Roeskilde Domkirkes Beskrivelse, Udgiveren af den almeenbrugte Haandbog i den tydske prosalske Literatur, er afgaaet ved Døden, 60 Aar gammel, i Altona, hvor han opholdt sig det sidste Par Aars Tid af sit Liv. Han har været Adjunct og Overlærer ved Roeskilde lærde Skole, og senest Archivarius i det slesv.-holst Cancellie.
Viborger Samler, 1836-11-19
Om Natten fra den 1ste til den 2den Dennes ere atter tre Huse aldeles afbrændte i Cosel. Det er allerede den tredie Jldebrand i et Tidsrum af fire Maaneder og giver naturligviis Anledning til at formode, at der er Ondskab med i Spillet.
Viborger Samler, 1836-11-19
Den 31te October sidstleden inddrev paa Kjær gaards Forstrand under Vester Herred et uden Mennesker, Master og Takkelage, tilsyneladende tremastet, Skibsprag, heelt omkantret. Da noget Hamp og nogle Pibestaver tillige er ilanddrevet, formoder man, at dets Ladning bestaaer af saadanne Varer; men formedelst det urolige Veir har man endnu ei kunne komme til at undersøge samme nøie. Der arbeides nu hver Dag paa at bjerge hvad der findes i Skibspraget, hvoriblandt ogsaa skal være nogle Egeplanker. For at kunne komme til Lasten har man maattet hugge Hul paa Skroget. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1836-11-19
Tjenestekarl Jens Laursen har ved Gravning paa Nørdal Mark ved Aalborg fundet 13 i Oldtiden ituhugne Sølvringe, deels af flettet Arbeide, deels af runde og fiirkantede Sølvstænger, 3 glatte Sølvplader, og 33 russiske Mynter, af hvilke de yngste ere omtrent fra 1000 Aar efter Christus. Finderen erholdt Metalværdien udbetalt, og det Fundne bleve indsendt til det kgl. Museum for nord. Oldsager. Gjortler Gustav Ludvig Høyland og Guldsmed Jørgen Christian Harder, begge af Skive, imod hvem der af Justitien var anlagt Sag for at have udgivet falske Mynter, ere den 10de f. M. ved Høiesteret dømte til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, Første til 2 Gange 5 Dage, Sidste til 2 Dage, samt udrede alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, saaledes, at Høyland betaler de 3/4 Deelt, Harder 1/2 Deel; saa bør og tiltalte Høyland i Erstatning til Huusmand Peder Nielsen i Lybybetale 1 Rbd. r. S.
Viborger Samler, 1836-11-19
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 15de November. Hamborg 2 M. – a vista 200. Species 202. Obligationer (uden Renter) 91. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 5 pCent. *)) Denne Discontens Forhøielse har imidlertid ingen Jndflydelse paa Bankens Rente for Udlaan imod haandfaaet Pant, der er vedbleven uforandret 4 pCt.
Viborger Samler, 1836-11-19
Ved Tallotteriets 1442de Trækning i Kjøbenhavn, den 15de Novbr., udkom følgende Nummere: Døde. Kjøbenhavn: Frue Chr. Smidstrup, f. Jacobsen, 81 Aar; Enkefrue Elisabeth S. Uttermohlen, f. Broerholdt, 95 Aar; Guldsmed H. M. Timmermann, 57 Aar; Elisabeth C. Hammerhaimb, f. Meldal. - Nordrup Prsteg. Sognepræst for Boge Menigh., O. Rafn.
Viborger Samler, 1836-11-19
- Allerup Præsteg., Sognepræst for Sneum og Tjerreborg Menigh.: L. J. N. Høiberg, 35 Aar. - Nyborg: Enkefrue Wilhelmine Holm, f. Ussing, 58 Aar. - Aalborg: Malermester P. P. Poulsen, 65 Aar. - Henne pr. Varde: Capt. v. Gyldenfeldt, 76 Aar. - Ostervelling Præsteg. Hans Dorph Rannestad.
Viborger Samler, 1836-11-19
Copulerede. J Christiansborg Slotskirke d. 11te Norbr.: Hr. Pastor Gyberg og Jomfru Jda Hambro. Samme Dag i Ribe: Hr. Pastor Scheving til Romøe og Jfr. W. Neumann. J Soelberg Kirke den 2den Novbr.: Hr. Forvalter P. Poulsen og Kfr. S. Svanholm. Den 4de, Hr. Kjøbmand F. W. Stiger og Jfr. M. Svanholm.
Viborger Samler, 1836-11-19
Paa 25de Søndag efter Trinitatis prædiker i Domkirken Hr. Pastor Johansen. – J Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1836-11-19
AVERTISSEMENTS. At jeg har aabnet min Boutik, og er forsynet med de til almindelig Kjøbmandshandel henhørende Vahre, som udsælges til de billigste Priser muligt mod contant Betaling, eller Producter, tilkjendegives for det ærede Publicum, som vil forunde mig deres Handel, forsikkrende Enhver den reelleste Behandling. Producter af enhver Art kjøber jeg stedse til de høieste Priser. Skive d. 14de November 1838. Peder Lund.
Viborger Samler, 1836-11-19
At Restance-Lister over det lindkomne af Byeskatten, Jordleie og Jordafgifter, Indqvarteringshielpeskatten med Restance-Afdrag, Delinqventskatten m.m., Viborg, Kjøbstads Kæmnerkasse tilkommende for Aaret 1836 samt af Skoleskatten for samme Aars sidste Halvdeel, ifølge Ordre skal indleveres for at erholde Udpantnings Approbation i Begyndelsen af næste Maaned, bekjendtgjøres herved. Viborg 19de Novbr. 1835. L. Worre.
Viborger Samler, 1836-11-19
At jeg anbefaler mig med al Slags Dame-Skrædersyning, og tillige giver Underviisning i samme, har jeg den ære at bekjendtgjøre. Min Bopæl er i Hr. LonLings Gaard i Mathiasgaden. M. Thorup.
Viborger Samler, 1836-11-19
Nye Urtekramvare, lyst Puddersukker 21 Mk. pr. L., ostindisk Kongothee 7 Mk. pr. k, fiin Hør og Hamp, St. Croix Rom, Margaux, St. Julien, Medoe og gl. Viin, m. m. faaes til nedsatte Priser hos Sthr.
Viborger Samler, 1836-11-19
Vildtskind. Hare, Rære, Jlder, Maar, Brok og Odderskind kjøbes af M. H. Samson.
Viborger Samler, 1836-11-19
Førstkommende Fredag, den 25de denne Maaner, da ver i Gaarden, No. 39 i Brændeviinsgaden, om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved Auction bortsolgt en Deel Sølvtøy, bestaaende af Potage-Spise- og Thee-Skeer, Sukkerbøsser, Bægere m. m. samt noget ubetydeligt Løsøre, tilhørende Smed N. V. Dollerups og Amalia Nebels Separations-Boe. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Viborg den 10de Novbr. 1836. F. D. Bett.
Viborger Samler, 1836-11-22
1836. No. 141. 64de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Viborger AMr. Danmark og Hertugdommene. Forsendes med Brevposten i 22de November. Tirsdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-11-22
Frankrig. Man melder som afgjort, at Kamrene ville træde sammen den 28de Decbr. Vel kunne Ministrene kun med Vished gjøre Regning paa en Fjerdedeel af de Deputeredes Kammer; men derimod tæller man 50 vaklende Medlemmer og omtrent 200 Deputerede af tiers parti. Underhandlingerne med de Sidstes Ordførere, Dhrr. Dupin og Thiers, skulle være slagne feil, og man veed endnu ikke, om Hr. Thiers vil forholde sig fuldkomment neutral. Han har aabnet sine Salons paa samme Dag som Conseilspræsidenten; dog var Besøget ikke meget glimrende. Angaaende Præsidentskabet, saa troer man ikke, at der vil blive lagt Vanskeligheder i Veien for Hr. Dupins Udnævnelse; derimod torde en fjendtlig Adresse hidføre Kammerets Opløsning. Hertuginden af St. Leu (Dronning Hortensia) er uventet ankommen til Hertuginden af Ragusas Landsted Viry, hvorfra hun har afsendt Grevinde Sal vage til Paris med et Brev til Ministerpræsidenten. Hr. Mole bad denne Dame at forsikkre Hertuginden, om, at hends Søn ikke vilde blive stillet for Retten, men bragt til en Havn, for ufortøvet at indskibes til America. Grevinde Salvage svarede, at Dronningen ikke vilde vægre sig ved at følge sin Søn til America, men bad om Frist til Foraaret; Ministeren bevilgede imidlertid kun en Maaned og bemærkede derhos, at hvis Hertuginden efter den Tids Forløb skulde vægre sig ved at forlade Continentet, da vilde selv Schweiz ei længere kunne yde hende et sikkert Tilflugtsted. Jøvrigt raadte Grev Mole Grevinde Salvage saa meget muligt at afkorte sit Ophold i Paris og henviste hende angaaende Pas – da Politiet havde beholdt hendes, og Hertuginden Jntet havde – til Hr. Delessert, der ogsaa ved denne Leilighed skal have viist sig meget høflig mod Damerne. – Et Blad fortæller, at Prinds Louis Natten imellem den 11te og 12te ankom til Paris under Bedækning og afleveredes i Politipræfecturet, vor Jndenrigsministeren indfandt sig og optog i Forening med Politipræfecten et Forhør over ham. Herpaa blev han Kl. 5 om Morgenen attter bragt i sin Vogn og kjørt bort, man troer til sin Moder i Viry, hvorfra hans Bestemmelse skulde være Calais eller Havre, for derfra at indskibes til America. – (Denne Efterretning er høist tvivlsom.) – Man forsikkrer, at Forsøgene i Strasburg og Vendome, sammen holdte med nogle andre Tegn paa Bevægelser i forskjellige Regimenter, havde ladet føle Nødvendigheden af at anbetroe Armeens Styrelse til en kraftigere og mere erfaren Haand end General Bernards. (Sandsynligviis menes hermed Marschal Soult) Brunant er ankommen til Tours og bragt i et afsondret Fængsel. Jnstructionen gaaer rask fremad.
Viborger Samler, 1836-11-22
J Nancy ere flere Beboere arresterede i Anledning af Tildragelserne i Strasburg. – J Paris ligge i dette Øieblik 14 Regimenter, 25000 Md., i Garnison og i Districtet i det Mindste ligesaa mange. – Skjøndt man ingen officiel Efterretning har om den franske Regjerings Beslutning med Hensyn til Schweitserne ten, saa synes det dog at indlyse af de halv officielle Efterretninger i de mod Ministeriet venskabeligsindede Blade, at Notens Jndhold ansees for fyldestgiørende. En Coureer skal allerede den 10de være afsendt til Bern med Befaling til Hertugen af Montebello atter at knytte de venskabelige Forhold. Nogle Blade have meldt, at en Englænder var arresteret i Conde-Gaden, og at man hos ham havde lagt Beslag paa en Helvedmaskine. Af de af Ga sette des Tribunauer indhentede Erkyndigelser sees, at en Jnstructionsdommer den 6te begav sig tilligemed 4 Politiebetiente til Huset No. 5 i bemeldte Gade og der hæftede to vis Emil Gaperon, Skriver hos en Advocat, 27 Aar gammel. Han blev bragt til Politipræfecturet og sat i strængt Fængsel, hvorhan forblev, efterat Jnstructionsdommeren havde optaget flere Forhører over ham. Beskyldningen er qualificeret som et Complot mod Kongens Liv. – For den Mening at Opstandene i Strasburg og Vendöme vare Led af en vidtudstrakt Sammensværgelse, taler Udbredelsen af Buster og Portraits af Keiseren og Louis Napoleon i Vendeen og paa andre Puncter af Frankrig, Privatskrivelser fra Prindsen til flere høitstaaende Personer i Paris, Bestillinger af Ørne, de Radicales Forsamling i Schweiz efter Opfordring af Escadronschefen Parquin o. m. m.
Viborger Samler, 1836-11-22
Blandet. Den 6te d. M. er Carl A efter en kort Sygdom død paa sit Landsæde i det Østerrigske. Han var født den 19de October 1797 og altsaa 79 Aar. gammel. - Kong Otto af Grækenland er under Navn af en Greve af Mesolongi indtruffen til Hannover.
Viborger Samler, 1836-11-22
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1836-11-22
Kjøbenhavn, den 18de November. Som man erfarer har det kongl. danske Cancelli besluttet at indanke den imod Hr. Overlærer Hage anlagte Trykkefrihedssag for Høiesteret; Hr. Justitsraad og Høiesteretsadvocat Blechingberg er til(Kbhvnsp.) lagt Actionsordre i Sagen.
Viborger Samler, 1836-11-22
Vi have den Fornøielse herved at underrette Læseren om, at Professor Clausens Foredrag over Reformationen nu ere udkomne, under Titel, Populair Foredrag over Reformationen, holdte, som Jndledning til den danske evangeliske Kirkes tredie Jubilæum, i den reformeerte Kirke i Kjøbenhavn." Skriftet er tilføiet: "Forfatterens Tale paa Jubelfestens anden Dag i Universitetets Festsal." Forfatteren har tilegnet Skriftet til de høitærede Presbyterier for den tydske og den franskereformeerte Menighed i Kjøbenhavn", som, da Forf. henvendte sig til dem med Anmodning om at turde benytte den reformeerte Kirkes Locale til de ommeldte Foredrag over Reformationen, svarede at de med saameget større Beredvillighed opfyldte det yttrede Ønske, som de i samme sandt et Beviis paa de evangeliske Grundsætninger, med hvilke Reformationens Jndførelse i Danmark vilde blive høitideligholdt i det nittende Aarhundrede. "Dette Svar, tilføier forf., kom ikke alene min Anmodning, men ogsaa min Stemning sympathiserende imode, og det har ikke lidet forhøiet mig Værdien af hine forfestlige Timer, at den evangelisk lutherske Theolog skulde her fore Ordet og Reformationen, omgiven af de reformeerte Menigheders Repræsentanter, og der ligger mig Jntet nærmere, end ved at hellige dem dette Skrift, at bevare Erindringen om en aandelig Forening, som ikke trænger til nogen Lovgivnings Sanction." – Vi ere overbeviste om, at ligesom dette indholdsrige Skrift vil være en kjærkommen Gave for de Mange, der have bivaanet hine Foredrag, saaledes vil det med end større Begjærlighed modtages af de mange flere, som ikke have havt Leilighed til at høre samme. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1836-11-22
En Englænder ved Navn Simon Franckelhar fra Paris tilsendt Hs. Majest. Kongen 100 Frøe, af (den forhen omtalte, store Kaalart, som han kalder Kæmpekaalen fra Nye-Zeeland, hvilke Frøe det har behaget Allerhøistsamme at tilstille Landhuusholdningsselskabet, for at dermed kunde anstilles Forsøg. J Breve til Hs. Majestæt angiver Franckelsig som den, der har indført denne Kaalart i England og Frankrig. Da Pakken først kom hertil langt hen i October, har man anseet det unyttigt at faae Frøene i dette Efteraar, men besluttet at faae Halvdelen til næste Foraar, Halvdelen til næste Efteraar. Den første Halvdeel er uddeelt mellem følgende Herrer: Assistent Feilberg, Slotsgartner Petersen ved Rosenborghave, Generalconsul Tutein, Botanisk Gartne Morch, Gartner Petersen paa Gisselfeldt, Gartner Beck i Aalborg, Proprietair Hofmann til Hofmannsgave, 8 Froe til hver, ialt 56. (Have-Tid.)