JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-19
Blandede Efterretninger. J den Norske Rigstidende af 9de August efterlyser Fogden Florentz i Øvre-Tellemarken en formedelst begaaet Mord, undvigt Person, 22 Aar gammel. Fogdens Bekjendtgjørelse desangaaende lyder saaledes: "J Soulands Annex til Hjerdahls Præstegield, udi Øvre Tellemarkens Fogderie, er den 3die dennes om Aftenen udøvet følgende grusomme Mord. En Gaardmandssøn af bemeldte Sogn, ved Navn Halvor Johnsen Skaarnæs, der havde besvandret en ung Pige af samme Sogn, ved Navn Anne Hansdatter Øiene, gaaer den 2den dennes hen til Pigen og anmoder hende at møde sig næste Dags Aften ved en i Sognet i en stor Alfarvei liggende Broe, hvilket Pigen, efterat have bedet sin Moder om den Dag at være paa Sæteren i hendes Sted, ogsaa giør, og bliver der af ovennævnte Halvor Johnsen myrdet og kastet i den under Broen løbende Elv, hvori hun senere er funden. Morderen var kommen fra et Bryllupsgilde, som holdtes noget over en halv Fjerdingvei fra Broen, og gik efter Mordet igjen lige hen til samme Gilde, hvori han holdt sig lystig den hele Nat og følgende Dag, saalænge Bryllup pet varede. - Da man havde fattet Mistanke til ham for Mordet, undvigte han af sin Faders Huus, og opholdt sig i nogle Dage i Skovene deromkring hvor Lensmanden og Sognets Almue forgiæves gjorde sig al Umag for at fange ham. Skjøndt han ofte kunde sees, og endog tillod Enkelte at komme sig meget nær og talte med dem, lykkedes det ham dog stedse ved sin Raskhed at undløbe. J forrige Uge har han forladt Districtet, og taget Veien til Fieldene, som grændse til Bergens Stift, men hvorfra han dog muligens ogsaa kan have søgt ind enten i Aggershuus eller Christiansands Stifter. Gierningen, saaledes som den ovenfor er fortalt, har han bekiendt for sin Fader og for flere, som talede med ham under hans Ophold i Skoven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-19
Rettelse. J No. 64, P. 1012, Lin. 9, istedetfort Klokker Grissing læs: Cantor Giessing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. - do. - Fjortende Aargang. No. 67 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 August 1817. Fire Dages Reise i Sjælland. (Fortsættelse; see forr. No.) Vor Frue Kirke med tilhørende St. Bendt Kloster blev færdig 1082 - to Aar førend Domkirken i Roeskilde indviedes. Svend Nordbagge, Diskop Wilhelm Eftermand paa Roeskilde Bispestol, havde, understøttet af sin Konge, opført Ringsted Kirke og Kloster, saavelsom Slagelse Kirke. Denne Svend Nordbagge havde i sine yngre Aar været Hofcapellan hos Kong Svend, Estridsen, men var saa svag i Latiniteten, at nogle spøgefulde Hofmænd engang spillede ham et meget slemt Puds. De udraderede af hans Collectbog i de Ord, Protegat Deuskegem famulum (Tiener) suum, de to Bogstaver fa, og da han nu næste Dag skulde synge Collecter for Kongen, sang han protegad Deus Regem mulum suum: Gud beskiærme - Muulæsel. Men Kongen, som agtede meere paa Mandens Hjerte end hans Latin, lod ham paa sin Bekostning reise til Jtalien, og der studerede han med saa megen Flid, at han, efter nogle Aars Forløb, vendte meget lærd tilbage, og blev een af sin Tids meest yndede og agtede Bisper. Hans Ven, Knud den Hellige, gjorde imidlertid mere end han burde for Geistligheden; han forbød, at Geistligheden maatte drages for nogen verdslig Domstol, at ingen Klerk for nogen Forbrydelse skulde kunne straffes paa Livet, og lagde Grunden, til Geistlighedens Vælde og Overmod. Saxo, som vil undskylde dette med Nødvendigheden, fordi menig Mand endnu havde for ringe Tanker om sine Præster, maa dog tilstaae, at Knud gik herfor vidt. Denne Klerkeskabets store Velynder var derimod en Fiende af sine Borgere og Bønder. De Bøder, han vilde paalægge dem, vare saa store at Saxo, der med alle sine Fortienester af Fædrenelandets Historie, enten ikke turde eller ikke vilde undertrykke sit Munkesind, maa tage sin Tilflugt, til den tomme Undskyldning, at det ikke var Knuds Alvor med disse Bøder, men at han kun vilde skræmme Folket. Haardt maatte Knud bøde for sine Misgreb, thi disse maa man upaatvivleligen tilskrive de store Ulykker, der hjemsøgte Landet, og hiin Kierkekonges Mord i St. Albanii Kirke i Odensee. Den snilde Svend Nordbagge, som efter sin Beskytters Død, frygtede med Grund for sit eget Liv, efterat han havde spaaet de Ulykker, som enhver, uden at være Prophet, kunde forudsee, maatte overgaae det af Klerkerne verdsligen og aandeligen udpiinte og mishandlede Land betjente sig af det Paaskud, ved en Jorsalafærd at ville betimeligen forekomme hine Ulykker. Endnu førend han naaede Jerusalem hjemsendte han mange Reliquier fra Constantinopel. Han skal være død paa Øen Rhodus, men da man ikke engang veed hans Dødsaar, saa maa denne hans Reise snarere betragtes som en Flugt end en Jorsalafærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Det Mærkværdigste i denne Kirke ere Kong Erik Menveds og hans Dronning Jngeborgs Kister, der staae ophøiede og indmurede over Jorden. Pontoppidan, og efter ham alle, der have skrevet om denne Kirke, siger, at Kisterne ere belagte med Plader af Marmor og disse overdragne med Kobberplader, men det sidste er urigtigt; jeg har paa det nøieste undersøgt dem og fundet at de ere af Messing, der af Ælde er løbet noget sortegrønt an, og derfor ligner Kobber. Paa Pladerne ere Kongen og Dronningen i fuld Legemsstørrelse med temmelig Konst udgraverede, og paa Kanterne adskillige Helgene, blandt andre St. Lucius og en Jnskription i Munkeskrift. Stifterne, saavelsom Ansigterne af Figurerne skulle have været af Sølv, men for længe siden bortstiaalne. For at give Figurerne et nogenlunde menneskeligt Udseende har man paa de Steder, Sølvpladerne have siddet, ridset i Stenen to Ansigter, der sandsynligviis ere fra Munkenes Tid. Erik Menved døde 1319, og dette Mindemærke er upaatvivleligen det ældste i sit Slags i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Hvad der har forskaffet Ringsted Kirke sin største Anseelse er uden Tvivl den canoniserede Hertug Knud, som her ligger begravet. Adskillige Benedictiner Munke, der uden Tvivl vare kjøbte. af Knuds Morder, Prinds Magnus, kastede, for at gjøre hans Minde foragtet hos Folket, et Aadsel i hans Grav, og troede derved at vanhellige det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Svar paa det, som er indført i No. 65, om en Fundats for Kjøbenhavns Brand=Casse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Forfatteren af det i No. 58 Jndrykkede, har aldrig derved havt til Hensigt at ville opvække mindste Mistvivl mod Cassens lovbefalede Bestyrelse. Han begriber ikke, hvorledes man af hans Ord har kunne uddrage saadan modstridende Mening. Han venter at man ved nøiere Opmærksomhed paa hvad han skrev, vil udfinde det Modsatte af Mistvivl mod Brand=Cassens Bestyrelse. Men, fordi Brand=Cassens Bestyrere have handlet efter de dem foreskrevne Regler, flyder dog vel ikke ubetinget deraf, at Jndretningen ikke kan trænge til en forbedret Organisation? Forfatteren for sin Deel anseer en saadan, som en i flere Henseender fornøden Foranstaltning. For fulde 22 Aar siden, da Brand=Cassen ved Forordn. 17. Juli 1795 fik sin nuværende Organisation "forbeholdt Kongen sig i §. 18 (den 19 §. var en urigtig Anførsel), deels ved en Fundats for Brand=Cassen, deels paa anden Maade nærmere og nøiere at bestemme, hvad som endnu maatte behøve saadan nøiere Bestemmelse." Endog i Slutningen af bemældte Anordning siges udtrykkeligen: "at Kongen nærmere vil give en saadan Fundats." Ansaae man allerede den Gang en Fundats eller nøiere Bestemmelser for Brand=Cassen at være fornøden, hvormeget mere skulde de vel ikke nu, næsten efter et, qvart Aarhundredes Forløb, være det? Forfatteren nærer det gode Haab, at hvad han i denne Anledning har skrevet, ikke skal forfeile den Virkning, han derved attraaede, den nemlig: At Kjøbenhavns Brand=Casse erholder en større Grad af Fasthed. Men, vil man end antage, at det endnu, i en rum Tid, kunde beroe med en saadan forbedret Organisation, saa overlader dog Forfatteren til enhver Tænkendes Dom, om det vel kan ansees skadeligt, at Brand Cassens Direction nu blev affordret Oplysninger om, i hvilke Deele Jndretningen kunde trænge til Forandring, Modification og Forbedring, og om deslige Oplysninger ikke dog kunde hen i Tiden tjene som Materialier, naar det da maatte eragtes nødvendigt; at Fundatsen skal gives, eller nøiere Bestemmelser skee? Forfatteren forundrer sig ikke over: at han er bleven miskjendt - dette er et Lod, han har tilfælleds med mange Flere ; derimod rystes han ved den Tanke: at det skal ansees som en Byrde for Embedsmænd at pleie deres Kald, og at de behøve at forskaanes derfor. O nei, saa bør det ikke være. - En Tjeners Fortjeneste er Arbeidsomhed, Lydighed og Troskab; hans Belønning Tilfredshed med sig selv -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Alle nuværende Straaetag i Kjøbstæderne i Dannemark skulle inden 31 Juli 1820 være ned tagne og omlagde med Tegl, iøvrigt bliver at forholde efter Reskriptet af 21 Juli 1799.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Dette forekommer mig i flere Henseender urigtigt, At maskere sig efter sin Rolle, for ei at støde den første Sands, Øiet, gjør nok enhver tænkende Skuespiller. Lad En fremstaae og spille en Gaardskarl nok saa naturligt, og være paaklædt som en Petitmaitre, og vi ville see, hvad Virkning han giør, Klæderne gjøre ikke Manden; men paa Skuepladsen maa begge Dele forenes, hvis Hensigten, skal opnaaes. En gammel, fordrukken, halvfjerdsindstyveaarig Nar, hvis røde, misdannede Næse af de Andre bliver latterliggjort, bør, efter mine Tanker, netop saaledes maskeres og gives som Hr. Rind gav ham. Det almindelige bifald, han fik for denne Rolle, overbeviser mig om, at Flere tænke som jeg. - Lubin, en ung Bondekarl –Hr. Zink. Han sang fortræffeligt, men misgreb aldeles sin Rolle; thi han var det Modsatte af hvad han burde være. - Annette, hans Fæstemøe Mad. Rind. Hun sang ogsaa godt, men sva vede til sin Elsker. Besynderligt er det, at hun ei tog Mad. Schall til Mønster i Galeottis fortræffelige Ballet: Anette og Lubin. Denne Landsbyekierlighed var paa ingen Maade idyllisk, og beundringsværdigt er det, at Hr. Rind, ved sit gode Spil, med saadanne Omgivelser, kan gjøre saadant Stykke taaleligt for nogle Aftener. Mathurin, Grevens Gartner - Hr. Enholm. Han sang en Arie i første Act, som jeg har hørt synge i Selskab ti Gange bedre, og det af Folk, der ei gjøre Pretention, hverken som Skuespillere eller Sangere. - Therese, hans Fæstemøe - Mad. Zink. Hun vilde vist givet Annette bedre end Mad. Rind. - Margot, en Bondepige - Jfr. Clausen. - De to Grenaderer bestyrkede Anmelderen i Skilderiet: at det grændser nær til Umuelighed, at give disse lette eiendommelig franske Conversationsstykker i vort nordlige Clima. J Kjøbenhavn, troer jeg, de kunne gives ret godt, men saa maa de ogsaa være besatte derefter. Om de øvrige Forestillinger i Randers næste Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Kjøbenhavns Børs d. 22 August. Cours. Hamb. 2 M. 488, a vista 495. Amsterdam 2 M. 454, a vista - . London 2 M. 20 Rbdlr. 72 s. Paris 2 M. - . Spec. 500. - Specier solgtes til 30 Rbmk., Toldspec. - for Committeesedler blev givet (med Rente) 105 a 106 pr. 100; Oblig. 88. Norske Rbksedler 29 a 29 1/2. Dito Species. 23 a 24. Svenske Sedler 8 Mk. 4 s.a 8 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Blandede Efterretninger. Bonden Poul Estensen Sæter, af Tolgens Præstegield i Østerdalen, har den mærkværdige Ulykke, at af 4 Børn ere de 3 ældste, skjøndt fødte sunde og seende, med eet blevne blinde, naar de have opnaaet en vis Alder. Jkke saa snart blev H. K. H. Kronprindsen underrettet herom, førend han tilstod hver af de blinde Børn en betydelig Pension paa Livstid. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Joseph Bonaparte har kjøbt af Sammel Sayer, Esg., forhen Scheriff i London, et smukt Landsted, i Bardentown, i Fristaten Newyersey ved Delawarastrømmen, og lader Vaaningshuset indrette i italiensk Stiil. Han har 6000 Pd. St. aarlige Jndkomster, og tilbringer sin Tid for størstedelen i sit Bibliothek og ganske indgetogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Prinds Maximilian, af Neuwied er fra sin videnskabelige Reise kommet tilbage til Neuwied.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Om Fangehusets Bygning i Neapolis i Jtalien. - Fangehuset er 3 Etager, foruden Kielderen. Bygningens Muur er 3 a 4 Alen tyk, som indvendig overalt er beklædt med tykke Jernplader og Taget med Kobber. J Vinduerne er store tykke Jernstænger, 5 a 6 Tommer, fra hinanden, lænkede sammen med Ringe. Trapperne ere af Steen med Jern Rækværk. Alle Dørre ere beklædte med Jernplader og Kobberlaase. Kielderen til Livsfangerne er ligeledes beklædt med Jern, og er omtrent 8 Alen dyb under Jorden. Udvendig er Bygningen beklædt overalt med tykke Jernstænger i Dambretsform, omtrent 12 Tommer, mellem hver Stang. Bygningens Længde er circa 140 Alen og Breden, 100 Alen. Uden om Fangehuset, omtrent 70 Alen fra samme, er en Muur, 10 a 12 Alen høi og 2 a 3 Alen tyk, hvorved staaer Vagt hver 50 Skridt. J den Gaard, som dannes af Muren, er 4 smaae Batterier, et i hvert Hjørne, og hvert paa 3 Canoner. Hele Besætningen udgjør 150 Mand, der kan bevogte omtrent 17 a 1800 Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Rettelse. J forr. No., P. 1061, Lin. 3. nedenfra, istedetfor Broder læs, Fætter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 68. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 August 1817. Marienlyst nye Anlægs østlige Partie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-26
Jndsenderen kjænder ikke nok til Fattigvæsenet paa Landet, for at vove at afgive nogen bestemt Mening om Aarsagen til Almisselemmernes saa foruroligende Tiltagelse. At den ikke kan tilskrives Mangel paa Arbeide, dette viser den høie Dagløn, som i Almindelighed gives, og som end- og vedbliver paa visse Steder at stige, medens mange Fornødenheder ere betydelig faldne i Priis. Han skulde derfor være tilbøielig til at søge Aarfagen i Fattigvæsenets Jndretning selv. Formodentlig vil det Kongelige Danske Cancellie under den nu begyndte Undersøgelse lade sig forelægge Underretninger om Forsørgelsesmaaden paa forskjellige Steder, og Offentliggjørelsen deraf vilde sprede meget Lys over denne endnu for lidt bekjendte Videnskabsgreen (f). Jmidlertid troer Jndsenderen at man kan henføre al Forsørgelse (1) For omtrent 20 Aar siden lod Engellænderen Sir F. Morton Eden paa egen Bekostning samle Underretninger og Fattigvæsenets Tilstand i ethvert Sogn i Engelland. Refultaterne deraf findes i hans Værk the State af the Poor 5 Bind i 4to, som findes paa det Kongelige Bibliothek. paa Landet til en af følgende tre Classer. I. Almisser i Penge. 2. Uddeling af Kornvarer og andre Fornødenheder in natura. 3. Omgang, d.e, at et Sogns Beboere maa efter Tour bespise de Fattige. Af disse 3 Maader er den sidste, uagtet den har Hjemmel i Anordningerne, udentvivl den urigtigste, ei blot fordi den i Almindelighed er for rigelig, men især fordi den er den ubehageligste for Yderen. At paarvinges en Fremmed i sit Huus og ved sit Bord, er altid ubehageligt, og foranlediger at han ofte modtages med Knurren, imens paa den anden Side, den kræsne Fattige, der anseer den Hjelp, som ydes ham, som en forskyldt Pligt fra Yderens Side, undertiden vil være i Stand til at vrage den Mad, som en velhavende Gaardmand og Familie nøies med: desuden kunne disse paatvungne Gjæster let give Anledning til Tyverie, Børns og Tyendes Forførelse o. s. v. Uddelingen af Kornvarer eller andre Fornødenheder i nogenlunde store Qvantitæter (g), er ligeledes ikke hensigtsmæssig; thi foruden at den Fattige ofte strax vil sælge dem forat tilfredsstille sin Hang til Caffe eller Brændeviin og derefter at sulte til den næste Uddeling, saa er en Forsørgelse af denne Natur saa tillokkende, at mange Jkketrængende ville søge at deeltage deri. Endog en Gaardmand kunde om en saadan Uddeling sige, hvad Jndsenderen engang hørte yttre af En, som man tilbød Almisse, saafremt han var trængende: man kan altid trænge dertil. Af de nævnte trende Forsørgelsesmaader er Pengenddeeling, naar den Fattige tilpligtes at hæve sin Almisse hver Uge, udentvivl den mindst skadelige, skjøndt det maaskee var endnu rigtigere, hvor saadant lod sig iværksætte, at uddele Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-26
Efterretning om en brændselbesparende Koge maskine, istedet for de nu brugelige Thevandskjedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-26
Den saakaldte Theekjedel er i de fleste Huusholdninger et af de Kogeredskaber, hvorved, ved dets uafladelige Brug, forødes en stor Mængde Brændsel. At indrette denne Thevandskjedel saaledes, at over en Halvdeel Brændselbesparelse kan have Sted, stedse hedt eller kogende Vand kunde haves, og Pigerne betages al Leilighed til at have Baal paa Skorstenen, for at koge 4 a 5 Potter Vand, i et ikke endda saa slet indrettet Redskab (et Baal, de især om Vinteren antænde, i den falske Mening, at opvarme Kjøkkenet) er et Maal, jeg troer nogenlunde at have naaet. Den gamle, som mig synes, her ikke noksom benyttede Jdee, at anbringe Jldstedet inden i Kogeredskabet, som i vore Theemaskiner, er den, jeg har benyttet. Jeg har hos en af vore duelige Kobbersmede ladet, efter en ham given Afridsning og Forklaring, forfærdige en saadan Koge maskine, der rummer 9 Potter Vand. Skov stenen i den holder i Tversnit 3 Tommer foroven, og hvor den er mest buget, lidet over 4 Tommer; den rager omtrent 2 Tommer iveiret over Maskinen, og er indrettet saaledes, at man paa den kan sætte en Caffekjedel, en lille Gryde eller sligt, der varmes eller koger, ved den opstigende Varme, i samme Tid Kogemaskinen bringes ikog. - Risten i Skorstenen bestaar af trekantede Stykker, der ligge med den ene Flade op, hvilket befordrer Lufttrækken, og giør, at Asken ikke kan stoppe Risten. Til Skorstenen er et Laag, hvorved man, ved Forhindring af Lufttrækken, strax kan slukke Jlden naar man vil. Naar man ei vil benytte den opstigende Varme, holdes den tildeels tilbage, ved at lægge en Steen eller sligt over Skorstenen; Lufttrækken forhindres derved ikke ganske, da Skorstenen har Aabninger paa Siden. Kogemaskinens Side er dobbelt, og Mellemrummet, omtrent 3 a 4 Tommer, er stampet fuldt med Aske, for at forhindre Varmens Udstrømning; da Asken, som bekjendt, er et meget slet varmeledende Legeme. Bedre var det, om Mellemrummet endnu blev 2 a 4 Tommer større, eller mere, da Hensigten derved fuldkomnere opnaaedes. Jeg har brugt godt udbrændt Tørvaske, fri for Steen og Sand, som den jeg troede bedst. Ved de Forsøg, jeg har gjort med forskjellige Sorter Brændsel, befandtes, at 38 Lod frisk, tørt Bøgebrænde, var nok til at bringe den, fyldt med koldt Vand, ikog i omtrent 30 Minutter. Ved 34 Lov fedt Fyrrebrænde kom Vandet, fra 3 Graders Varme efter Reaumur, ikog i 26 Minutter, og ved 40 Lod god Traadtørv i 28 Minutter, Nøiagtigen kan Tiden og Brændselets Mængde ei bestemmes, da Brændselets Tørhed, Godhed og den langsommere eller hastigere For brænding, m. m., forhindrer det. Ved ethvert Forsøg blev desuden den opstigende Varme benyttet til at varme eller koge ved, og saaledes damp kogtes en Theekjedel fuld Kartofler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-26
Da jeg troer, dette Forsøg til Brændselbesparelse, der for mig har havt det heldigste Udfald, at være af nogen Jnteresse for det Offentlige, er jeg saa fri at bekjendtgjøre det. Jeg vil med Fornøielse vise Enhver, der virkelig interesserer sig herfor, Kogemaskinen, der daglig, over et halvt Aar, har været og er i Brug hos mig; ligesom og Kobbersmedmester Thimm i Borgergaden, der har forfærdiget den, vist vil opfylde Enhvers billige Ønske, om der bestilles lignende hos ham. - Kjøbenhavn, i August, 1817. J. U. Verdelin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-26
Jndenlandske Efterretninger. Fra St. Croix skrives under 28de Juni, at Udsigterne til en god Høst ere meget fordeelagtige. Man har havt der saa stærk Regn, at Veiene ere ufremkommelige, og at det Sukker, der skulde føres til Byen, ikke kunde bringes did. Nu kommer det an paa, om der ogsaa bliver Regn fra October til November, naar Sukkret har naaet sin Modenhed; thi Regn er ligesaa nødvendig forSukkerhøsten i Vestindien, som godt Veir for Kornhøsten i Europa. - Ogsaa i Vestindien er Klagen over Pengemangel almindelig. Af Sukker ere kun ringe Qvantiteter at faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-26
Mariboe, den 21 August. J Formiddags, Klokken 10 1/2, havde vi her en meget stærk Torden og Lynild, ledsaget af en til Middag varende stærk Skylregn. (Mariboe Av.) Odruse, d. 21 August. Ved dette Aars nærværende ynkværdige Hostveir, sees at Adskillige jage deres høstede Rug ind, uden at enten Kjærnen er tør eller Straaet veiret, der iaar især er saameget græsset. Følgerne heraf kunne hverken være tjenlige for Menneskenes eller Kreaturernes Helbred. Vi bør ikke mistvivle om Forsynet Hjelp; der kommer dog nok Blæst og Soelskin, igjen, om ogsaa man skal nødes til at flytte Kornet paa frisk Stub. J endog det verste Tilfælde, som Gud forbyde, maa Landmanden hellere lade sit Korn staae Fare for den muelige Raadnen paa Marken end i Laden. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-26
Viborg. Det daglige og uafladelige Regnveir, der forsinker alle Landmandens Arbeider og Høsten med, skjønt Rugen modnes stærk, vedvarer nu allerede i flere Uger. En stærk Storm af Sydost i Søndags endtes og tilsidst med megen Regn. (Viborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-26
Kjøbenhavns Børs d. 26 August. Cours. Hamb. 2 M. 488, a vista 495. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 20 Rbdlr. 60 s. Paris 2 M. - . Spec. 600. Specier solgtes til 30 Rbmk., Toldspec. - , for Committeesedler blev givet (med Rente) 106 a 106 pr. 100; Oblig. 90 a 91. Norske Rbksedler 30 a 30 1/2. Dito Species. 24. Svenske Sedler 8 Mk. 2 s. a 8 Mk. 4 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og Dom Fjortende Aargang. No. 69. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 August 1817. Fire Dages Reise i Sjælland. (Fortsættelse; see No. 67.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Ringstedkloster, som, skjønt forvandlet til en Herregaard, lige indtil for nogle Aar siden, stod tæt ved Kirken, er stiftet under Svend Estridsen, 1082. Dog havde Bygningen undergaaet adskillige Jldsvaader. Det afbrændte allerførst 1282, blev derpaa atter opbygt af ny; leed siden igjen ved en Jldebrand 1300, og tog nogen Skade kort før Reformationen, indtil det ganske afbrændte, og nu neppe noget Spor deraf er tilbage mere.