JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1766-02-10
Undvigte. J Søndags 8te Dage, Klokken 6 om Aftenen, er fra mig Søren Ottesen, Kleinsmed paa Hiørnet af Rosengaden, lige forGuldhuset, undvigt en Lærredreng, høy og smal, i en rød Kiol og grøn Vest, med sorte Skindbuxer og Sølvspender i Skoene, havde et eget hvidguul Haar, omtrent af 22 Aars Alder. Da samme Dreng har været Skrædersvend, saa formodes, at han opholder sig ved Skræderlanget. Hvo samme maatte forekomme, ville behageligst anholde ham, og give mig Kundskab derom, da for Bekostninger og ha de Uleylighed loves billig Betaling.
Københavns Adresseavis, 1766-02-10
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En Kobber Caffekiedel paa 2 a 3 Potter, er den 1 Februarii, om Aftenen, bortstiaalen i Frederichsberggaden, og som tvende gange forhen i kort Tid endnu grovere Tyverie er begaaet, rentelig af et og det samme Menneske, udbad tienstligst, hvem samme maatte forekomme, at melde det hos Hørkræmmer Møller i Frederichsberggaden, imod en Douceur, og Navnet fortiet, paa det saadan en bevandt Tyv kunde blive opdaget, og for samme herefter blive befriet. Af et Kammer i Aalsgaarden i Landemærke er bleven bortstiaalet et Par nye Posterter; ombedes derfor alle og enhver, som maatte forekomme samme, de da vilde behage at adressere sig her paa Contoiret, da en convenabel Douceur skal blive aflagt derfore, og deres Navn, om forlanges, fortiet. Paa Amalienborg igiennem Paleerne til Kongens Nyetorv er i Løre dags Aften tabt et Sølv Lomme=Ur med Signet, hvorudi Bogstaverne O. J. D., for hvis Opdagelse loves 5 Rdlr. Jblant de paa Christianshavn hos Tabakspinder Peter Kruse i forrige Aar bortstiaalne Sølv, mangler endnu, som ey er bleven opdaget, en Sølv Lysestage, en dito Spisener, og en Tinstage. Dersom nogen herom kand give Oplysning, loves ikke allene en Douceur af sammes Værdie, men endog deres Navn fortiet, om forlanges.
Københavns Adresseavis, 1766-02-10
En liden guul Hund, der er med Hvalpe, er bortkommen fra dens Eiere i forrige Uge, for hvis Tilveiebringelse loves en billig Betaling; Eyermanden boer i Vigantsstræde, lige over for Bageren, og heder Christian Johansen.
Københavns Adresseavis, 1766-02-10
Fundne og opdagede Sager. Hos Sr. Odderbech ved Sukkerhuset paa Christianshavn kand faaes halve Deelen af i Risdalers Banco=Seddel, som der den 5te hujus blev tabt af en Pige.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Vi driste os herved til at sette vores slappe Pensel til den dyrebare os nu ved Døden bortrevne Salvedes, Høysalig Kong Friderich den V. Levnets=Tavle, for at giøre nogle Streger derpaa af hans ulignelige Bedrifter. Vi lade hans Gierninger ene tale; De skulde noksom stille os for Øynene hans Egenskaber og deres Berømmelse. At ville i en Lov=Tale afpenske dem, skulde allene svække vor Tænkekrafts Styrke, uden at have anden Virkning end det svageste Lys i den stærkeste SoelEn eenfoldig Aftegnelse af de mindste Stykker i hans Afbildning, skal være nok til at sætte os i en taugs Henrykkelse over hans meer end Kongelige Dyder, og til at foraarsage en almindelig Gysen og smertefuld Følelse over et saa udødeligt Tab, om det er mueligt at vi kunne meere føle nu da vor Siæl allerede saalænge har været saaret af de giftigste Sorrigs=Pille, som den alt for tillige Død haver giennemboret vore Hierter med. Vi fremsette da uden Fare det vi erindrer af denne Freds=Heltes priisværdigste Freds=Bedrifter, dog det ikke er en Draabe mod et Hav, ikke et Sandskorn mod et Bierg. Aar 1723 den 31 Martii om Aftenen imellem Klokken 10 og 11ve, blev den i Live saa elskværdige, men nu efter Døden med Gud Høy=Sallige Konge Friderich den Vre fød paa det Kongelige Slot Christiansborg. Denne Rigernes Haab og Folkenes Lyst var en lillig og yndig Frugt af den høye kiærlige Ægte Forening imellem den Høysalige Konge og Herre, Christian den Vlte, førend han endnu havde tiltrædet Regieringen, og den i Live værende Enkedronning Sophia Magdalene, som Gud i en lang Rad af paafølgende Aar, velsigne os med til det Høy Kongelige Huuses Glæde og Ziir, og begge Rigernes Vilstand og Fornøyelse.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 1 April, som var Dagen efter denne Landene saa ønskelige og det Kongelige Huus saa glædelige Fødsel, blev Hans Majestæt ved Daabens hellige Pagt indviet og indladet i den Lutherske Kirke, som en yndig Medlem deraf og dens haabefulde Hoved og Beskytter. Døbelsen under hvilken Hans Majestæt blev ziiret med dette høystelskværdige Navn Friderich, blev forrettet ved den Kongelige Confessionarius Magister Lemvig. Hans Hr. Farfader, Kong Friderich den 1 de bivaanede denne Høytidelighed ved at holde ham Selv i egen Høye Person over Daaben. Hvilket fortiener en saa meget desto nøyere Opmærksomhed, som samme Begivenhed ikke er uden den anden af sit Slags under den Høypriselige Oldenborgiske Slægtes, Regiering i Dannemark, da nemlig Christian den IVde bar sin Sønne=Søn Christian den Vre til Daaben, disse vare tillige begge fødde i en Maaned, begge aftestore Konger og begge i deres Faders høye Alderdom, men er endnu allermest Erindringsværdigt, som Vores Høysalige Konge Friderich den Vte er den allereneste af sit Navn der af den Oldenborgiske Stamme har havt den Lykke at see en Farfadet i levende Live.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Hans Kongelige Majestæt har siden gjort adskillige Reyser i Riget førend han besteeg Thronen; Saasom 1746 den 17 Jan. om Vinteren i den koldeste Tiid, til Eylandet Møen, hvor han opholdt sig i 8 Dage, som var en ubeskrivelig Glæde for dette lille Lands Beboere, og tiener denne Tiid siden Efterkommerne derover som en mærkværdig Tiids Regning. Hans Kongelige Majestæt skiftede derpaa samme Tiid foruden mange andre efterladte Mildheds og Godgiørenheds Spoer, 2de Danske Skoler og nedsatte en Capital i det nye indrettede Damholts Sogn sammesteds, af hvis Renter 2de Skoleholdere trækker aarlige Jndkomster. 1743 den 7 Martii tog Hans Kongelige Majestæt første Gang sit Sæde i den Kongelige Høyeste Ret og det GehiemeConseil i sit Alders 20de Aar.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 16de Oct. c. a. reyste Han til Holsteen for at tage imod sin Gemahl, Prinzesse Lovise. Og den 11 December skeede det prægtige Indtog fra Klokken 1 1/2 om Eftermiddagen til 3 1/4, da Bielageret samm Aften skeede efter Høy Sædvane paa Kiøbenhavns Slot ved en særdeles og overmaade stor Fornøyelse Jos de Kiøbenhavnske Beboere, der udviiste sig iblant utallige andre Kiendetegn ved den prægtigste Jllumination overden gandske Stad. Efter at have opholdt sig noget paa det Koneglige Residentsilot, begav det Høye formælede Par sig samme Aften under den anseeligste Geleide til Charlottenborg Slot, hvor de forbleve indtil Sømmerens Begyndelse i Aaret 1745. Aar 1746 den 6te August var den Dag, da vores Høysaligste Enevolds=Herre antog Regieringen over disse Nordiske Lande i en blomstrende Alder af 24 Aar.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 10de August blev Freden til Handlingens Sikkerhed og Befordring sluttet med Republiqven Algier, hvilken Slutning siden den 12 Januarii 1747 blev Undersaatterne publiceret.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 14 October udgav den Høysalige Konge sin RangForordning, herved Professorerne ved den Kiøbenhavnske Høye Skole til Studeringernes desto større Luftre og Opmuntring, fik et høyere Sæde og Gang end tilforn. Jblandt andre herlige Frugter af Hans Majestæts fredsommeligste og viseste Regiering, nød det Juridiske Studiium ikke en af de ringeste eller sidste, ved et Allernaadigst Rescript, dateret Jægersborg den 28de October 1746, hvori blev foreskrevet Forholdet med de Juridiske Examina, som sigte til at see Renterne overalt besatte med dygtige, retsindige og duelige Betientere. 1747 den 13 Februarii stiftedes et Liv=Rente=Societet, som tifjorn 1653 var begyndt paa, men nu først kom til Fuldkommenhed; Den paafølgende 24 Februarii fornyede og før øgede Hans Majestæt det Danske Sælskabs Frieheder til de Nordiske Historiers og Sprogs Forbedring, og inddrømmede det endeel Værelser paa Charlottenborg.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 18 April forstærkedes Krigs=Magten i Dannemark med 2de nye Infanterie=Regimenter, nemlig det Falsterske og Møenske. Og den 7 Mai Krigs=Magten i Norge med 6 Compagnier Skieløbere, 2 Compagnier Landværn, og hvert Regiment Nordske Dragoner med 240 Mand, og de 13 National Regimenter med en Battallion af 800 Mand.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 7 Julii udgav Hans Majestæt sin nye Fundatz for det Sorøiske Ridderlige Academie, som den 26 dito blev indviet.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 4de September blev Handels=Compagniet octroye, ret, og den 22de Conventionen udgivet, og blev 1764 forøget med den Jislandske og Finmarkiske Handel. 1748 den 21 Februarii trøstede Hans Kongelige Majestæt sine ved den skadelige Qvæg=Syge forarmede og modfaldne Undersaatter ved at eftergive dem den allernaadigste paabudne Skat for April og Julii Qvartal.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 16 April oprettedes en Seilads og Handels-Tractat med begge Sicilierne. 1749 den 12te April gav Hans Majestæt nogle Pladser i nye Frederichsstad eller Amalienborg, til Bebyggelse med 30 Aars Friehed, hvor siden ere opføre saa mange store og prægtige Palladser, at den er en Sirat for heele Residentz=Staden, og kan trodse mange Bygninger i Jtalien selv. Den 12te Mai; tænkte Hans Majestæt, som altid dreven af den største og mildeste Omhyggelighed for sine Undersaatter, paa at igientage dem under Armene og moderere Skatten ved allernaadigst Forordning af 12 September.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 12 May begav Hans Majestæt sig fra Fredensborg paa Reysen over Lands til Norge, for at beære og fornøye sine troe Undersaatter i dette Rige med sin Allerhøyeste og mildeste Nærværelse. Den 23 Mai anlangede Hans Majestæt til Fladstrand, hvor han strax gik om Bord paa den Kongl. Escadre, som der laae til Ankers og ventede efter Hans Majestæts Høye Komme. Den 26de lættede man Anker og kom med en meget føyelig Vind den 28de om Aftenen til Laurvigen, hvor Hans Majestæt blev meget høytideligen imodtaget af Hs. Excell. den Sal. Græve af Laurvigen igiennem en prægtig Æreport, behængt med nogle 1000de Lamper. Den 3 Junii gjorde Hans Majestæt sit Høye Jndtog igiennem Hovedstaden, Christiania. Den 6 Julii fortsattes videre Reysen til Trundhiem. Den 16 og 17de gik med at gaae over Dovre, hvorefter Jndtoget den 19de skeede i Trundhiem. Den 7 Julii reyste Hans Majestæt tilbage til Laurvigen, hvorfra han den 9 Julii gik om Bord igien paa Skibet Oldenborg, ført af Admiral Rosenpalin, og kom lykkeligen til Helsingøer den 13 Julii. Hans Majestæts Reyse gik altsaa ikke længere Nordenfields. da Aaret forhen havde været stor Misvært og Foertrang, da Hans Majestæt ikke kunde faa længere det nødvendige Forspand til sin intenderte Reyses videre Befordring. Dernæst blev den 28de October 1749 i 3de efterfølgende Dage holden Jubelfæst til Taksigelse for den høypriselige Oldenborgske Stammes Vedligeholdelse paa den Danske Stoel. Den 23de December ejusd. a. sluttede Hans Majestæt et Arve=Kiøb med Hertug Friderich til Slesvig=Holstein Glüchsborg, om den Hertugelige Andeel paa Ærøes Land. 1750 den 20 Januarii anordnede Hans Majestæt Stavern i Norge til et Skibbyggerie for Galley=Flotille, og kaldte samme Frederichsværn; Jligemaade et kostbar Værk her i Siælland ved Nivaae omtrent 3 1/2 Miil her fra Staden.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 17 Julii blev anordnet og andlagt en Jydsk Agende Post imellem Kiøbenhavn og Aalborg, hvis Indretning siden den 9de Februarii 1759 blev forbedret. Den 17 April fik vor Frelseres Kirke paa Christianshavn sin fulde Prydelse ved det overmaade kunstige Spiir som da blev færdig, og i Henseende til den store Globus, som veyer 800 Pd. der blev sat ved Spidsen af Spiiret. Til samme Tiid, nemlig den 30te October lagde og Hans Majestæt i egen Høye=Person Grund Steenen til Frederichs Kirke i nye Frederichsstad, som opføres af lutter Norsk Marmor. 1750 den 6te August som just var den Dag, da vores sidste afdøde Konges Hr. Fader fiire Aar tilforn døde infandt Hans Majestæt sig paa Amager for at tage de saa kaldte Gesvindte Canonskud i Allerhøyeste Øyesyn; Da der opkom Jldsvaade i Teltet, hvor han var, ved Uforsigtighed ved Krudet, saa at Hans Majestæt var i yderste Fare, som Han dog næst, Guds Hielp og Bestyrelse, lykkeligen undgik. 1751 den 31 Martii blev det nye stiftede Kongelige Danske Bildhugger=Skildrer og Bygnings=Academie aabnet paa Charlottenborg Slot, og blev dets Fundatz underskrevet, og forbedret, samt, visse Værelser paa samme Slot, dertil indrettede den 31 Martii 1754.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 18de October blev Grændse=Tractaten sluttet imellem Kongerigerne Norge og Sverrig.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 30te November udgav Hans Majestæt en allernaadigst Forordning med 20 Aars Skatte Friehed, for dem som vilde bygge og needsette sig paa Heederne i Jylland.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 8de December blev Freds=Tractaten sluttet med Tunis, saavelsom 1752 den 22 Januarii med Tripolis, og 1753. med Marocco til Handelens og de Søefarendes Beste og Sikkerhed. 1752 den 15de Junii, blev det nye indrettede Seminarium i Bergen saavelsom et andet i samme Aar i Trundhiem indviet.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 29 Julii blev af Hans Majestæt lagt Grund Steenen til Frederichs Hospital, som kom i fuldkommen Stand, og blev indviet den 30 Martii 1757. Dets Jndretnings Nytte og Vigtighed lærer os i Besynderlighed Aaret 1765, da deraf 1407 Syge, som der var under Cuur og Behandling, 1119 ere blevne næsten alle curerede, da de udgik derfra. Samme Aar stiftede den ulignelige Dronning Lovise Jordemoder=Huuset, hvilket siden den Tiid har sparet mangfoldige smaae Børns Liv. 1753 den 29 Junii anordnede Hans Majestæt til Fattiges Hielp og Befrielse fra ubillig Aager det nye Assistentz=Huus, som blev lagt under Qvæst=Huuset, og tillige samme Dag funderede Hans Majestæt det nye OpfostringsHuus paa Christianshavn til 230 fattige Drenge=Børns Opdragelse. Samme Aar foretoges tillige et Reglement og Forbedring i Jndfanteriets Krigs-Tieneste. Den 12 Julii skeede en nye Anordning med Fiskerierne i Norge; og 6te October kom Forbud ud om Hazard=Spill, til, i Besynderlighed de nuge Menneskers, Præcaution imod Liderlighed, Utroeskab og Veldfærds=Spilde. 1754 den 31 Martii blev oprettet Bildhugger=Skildrer= og Bygnings=Academie i Kiøbenhavn. Den 6 Mai; blev tagne de behørige Messurer og Anstalter gjorte til Norges videre Bebyggelse og Forstærkelse. Den 30 Aug. blev allernaadigst forundt frie Handel paa de Kongelige Americanske og Affricanske Colonier. Den 19 October gav Hans Kongelige Majestæt Frihed til Sukker=Raffinaderiers Jndrettelse. 1755 den 31 Martii blev oprettet en Octroy for det Africanske og Maroccanske Compagnie, og i September, Maaned, lod Prinzen af Marocco den Danske Handel etablere. Samme Aar tog Hans Majestæt det Vestindiske Compagnie og Sukker=Raffinaderiet til sig, og tillod alle og enhver at oprette Raffinaderier og handle paa Vestindien. Samme Aar den 12 Junii værdigede Hans Majestæt Høyst selv at legge første Grund=Steen til den tydske Frederichs Kirke paa Christianshavn, som blev færdig og indviet 1759, tillige blev samme Aar opbygt af nye Wartovs=Hospitals=Kirke, og oprettet en nye Division Matroser. 1756 den 13 Martii blev en Handels-Tractat sluttet med Republiqven Genua. Den 6 Aug. som forhen meldt, stiftet Frederichs Hospital. Den 14 October indgik Han Majestæt en Tractat med den Ottemanniske Port. Siden atter forøgedes Nyeboder, som ere Boeliger for Søe=Magten med 4 nye fuldkomne Længer, 2 Stokværk høye. I December Maaned blev en Successions=Tractat imellem Høysalig Kongen og Hertug Friderich af Pløen undertegnet og sluttet, i Kraft af hvilken, samt de paa Mands Siden paarørende Prinzer i Forveien gjorde Afstaaelse, blev Hans Majestæt berettiget til at at succedere Hans Fyrstelige Høyhed af Pløen i alle hans Lande, som og skeede 1761 den 19 Octob. ved bemelte Fyrstes dødelige Afgang. 1757 den 4 Julii lod Hans Majestæt indkalde Fr. 4. Courante Ducater til 11 Mark Stykket, satte dem af Coursen og lod i deres Sted mynte Ducater til 2 Rdlr. Stykket.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Samme Aar blev i Kongsberg oprettet et Seminarium til Ungdommens Underviisning i Bierg Videnskaberne og Agerdyrkningen. Den 17de August blev oprettet et Liv=Rente=Societet, hvor at Jnteressenterne nyde ved Dødsfald, aarlig voxende Renter af de indskudte Capitaler. 1758 den 4de August blev Postvæsenet i Norge forbedret og fornyet. Den 22 September udkom Søe=Artikler, om deres Forhold der farer paa Koffardie=Skibene. Den 29 ophævedes det skadelige Fælledsskab ved Landvæsenet og sattes i ønskelig Orden og Forbedring, som videre blev fastsat ved Forordningerne af 28de December 1759 og 8de Martii 1760. samt 15de Mai 1761. 1759 den 18de Martii udkom en Forordning angaaende indenlands fabriqverede Vahre og deres Brug.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 21 Martii blev Charteln fornyet med Hans StorBritanniske Majestæt og Chur=Fyrstelige Durchlauchtighed til Brunsvig=Lyneborg. J samme Maaned begyndte man at gjøre en Samling af Naturalier paa Charlottenborg, og den 21 Decbr. blev den almindelige Brand=ForsikkringsCasse i Siællands Stift oprettet. 1760 den 7de Januarii blev det nye Westindiske og Guineiske Renter samt General=Told=Cammer oprettet, hvorved Rente=Kammeret blev deelt i det gamle og nye.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Af 5te Martii er dateret Fundatzen til en Kongelig almindelig Pensions=Casse paa Livs Tiid. Den 22de Mar til skeede en Kongelig Anordning angaaende flere Jnteressentere i den Kongelige Octroyerede Kiøbenhavnske Banco, den 15 April blev Parforce=Jagten afskaffet. Den 18 October blev Grund=Steenen lagt til den Kongelige Statue paa Amalienborgs Torv, da paa samme Tiid, nemlig den 17, 18 a 19de blev holdet Jubilate, med en almindelig Andagt til Erindring. om Souverainitetens Overdragelse til Kong F. III. Paa samme Tiid blev og indhegnet en stor Assistentz Kirke=Gaard uden for Staden, for at forebygge Sygdomme i Staden.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 15 November blev Skovenes Ødelæggelse i Norge, forebygget ved General=Først=Amtets Oprettelse sammestæds.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 18de Nov. om Eftermiddagen havde Hans Majestæt den Mishæld, at han paa Jægersborg Slot da Jagten var endt, brækkede sit høyre Been midt over, ved at giøre et Feyltrin i det han steeg af Hesten; hvilket satte det hele Folk, Hans Majestæts oprigtige Undersaatter i den største Bedrøvelse. og Medlidenhed med deres milde Lands Fader. Man anmærker her og maaskee ikke daarligen, at næsten samme ulykkelige Hændelse tilforn ligeledes er indtruffet med Høysalig Kong Christian Vte Aar 1698 den 19 October da han i samme Begivenhed fik et farligt Stød paa det eene Been, ligesom de ogsaa have havt den Lighed med hinanden, at de begge førte det det 5te Navn i den Oldenborgske Stamme, begge noget for deres Død, og begge som tilforn meldt, holde af deres Farfader over Daaben, samt begge født i en Maaned, og i deres Fædres høye Alderdom.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 31 Dec. blev Tobaks=Magazinet oprettet i Kiøbenhavn. 1761 den 13 Januarii skeede en Brand-ForsikkringsAnordning for alle Kiøbstæder i Danmark, og den 24 dito skeede en Anordning for sammes Brand Væsen. 1762 den 1ste Septbr. blev en nye Told=Rulle publiceret, og et Agerdyrknings=Academie samme Aar oprettet i Kiøbenhavn. Den 4de Septbr. opkom til den Udenlandske Han deels Styrke og den Jndenlandskes Befordring og Lettelse, ført i Brug nye Banco=Sædler af 1 Rdlrs. Gyldighed. 1763 den 19 Maji blev gjort convenable Indretninger med Land Væsenet i Norge til sammes Forbedring.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 9 Septbr. anlagde Hans Majestæt Extra-Poster fra Kiøbenhavn til Hadersleben, og gav til Vognmands=Lauget en prægtig Postgaard med herlige Fordeele og Privilegier.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 28 October blev General=Krigs=Directorio oprettet i Dannemark, og den 4 April 1764 i Norge. 1764 forøgedes det hvervede Fordfolk med de 3de Regimenter, det Pløenske, Delmenhorstiske og Langelandske.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Den 20de August havde Hans Majestæt den meere end Kongelig Naade for alle sine kiære Undersaatter, at undtage dem fra deres ellers skyldigste Pligt, at contribuere til Princesse=Styr.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Foruden disse saa specificerede herlige og ulignelige Freds Bedrifter af denne store Monarch, foruden disse her ommeldte Naades=Tegn og Velgierninger, hvormed Hans Majestæt i en uafbrudt Rad haver overøst Undersaatterne af alle Stænder uden Forskiæl, var der endnu utallige og uendelige, der kunde og burde sættes i frisk Erindring, for at fornye og skiærpe vores og alle vore Medborgeres og Undersaatters Erkiendtlighed og Taknemmelighed mod den Høysalige Konge og efterlevende Høye Familie, men som ikke eengang den skarpeste Pen er i Stand til at udføre mindre en saa sløv som vores skal kunde torde driste sig til at skrive udførligen og værdigen, men vi ville allene tilsidst vende vores Øyne til Jslænderne, som Hans Majestæt iblant andre dem beviste Velgierninger skienkede til deres egen Handels og Fiskeriets Fortsættelse og Forbedring, en Capital af 50000 Rdlr. og 2de gode Skibe. Vi ville og ikke forglemme Colonisterne i Holsteen og Jylland, som ikke heller have seet et lidet Beviis paa Hans Majestæt Godgiørenhed, og endelig henrette vore Tanker paa det Arabiske Sælskab, som han paa egen Bekostning haver afsendt og underholdt i den lange Tid, for at sette Videnskaberne i større Lys og Vished.
Københavns Adresseavis, 1766-02-11
Som nu Hans Majestæts Nidkiærhed har viist sig utrættelig saavel for Kirken som Staten, saavel for Landvæsenet som for Fabriqver, Handelen, Kunster og Videnskaber; saa har den heller ikke feylet at vise sig i den tilbørligste og upartiske Skiønsomhed for Fortienester, for at befordre det almindelige Vel, ved at sette dem til videre Opmuntring. Dette har foranlediget og drevet Hans Kongelige Majestæt til saaledes som følger, at uddeele deres Tegn og Anseelse udi den glimrende høye Elephant=Orden, til den Ende behaget Hans Majestæt at optage 1 regierende Konge, 2 Kongelige Prinzer, 3 Hertuger, 3 Hertugelige Prinzer, 15 Græver og Friherrer, og 14 Kongelige Ministre og velfortiente Mænd, som er i alt 38, hvoraf de 15 ere ved Døden afgangne. Med den prægtige Dannebroge=Orden har Hans Majestæt i sin Regierings Tiid beæret 119, hvoraf de 42 allerede ere døde, saa at af begge Ordnerne i alt have været creerede 157, hvoraf endnu ere i Live just 100 Riddere. J den Grævelige Stand ere overgang ne 7, og ligesaa mange i den Frieherlige, og i Adelstanden 74.