JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-06-21
Uagtet vort desværre slet organiserede Brandvæsen for Landet sædvanlig udsætter de til Anordningernes Overholdelse Ansatte for mange Ubehageligheder og man næsten vænnes til under Pligtens Opfyldelse at taale at insulteres paa forskjellige Maader, troer jeg dog at skylde mig selv at tage til Gjenmæle i Anledning af det imod mig i "Almuevennen" for 24de Mai d. A. indrykkede Jnserat, angaaende min Opførsel mod Dhrr. Sogneforstandere Hans Andersen og Peder Jørgensen af Smørumnedre, ved den den 1ste Mai, paa Smørumnedre-Mark opkomne Jldebrand. Den væsentligste Bevæggrund for dette mit Gjensvar er, at anmode Vedkommende om en anden Gang, naar de vil skrive offentlig, ufravigelig at følge Sandheden; this Sandhed bliver det ikke, De har refereret: Sandheden er derimod denne. Jeg tillod først samtlige Sprøiter og Mandskab, med Undtagelse af Smørum Sogns, at forlade Brandstedet omtrent to Timer efter at Gaardens Bygninger vare faldne og der ikkun ulmede en svag Jld i Grunden, en Jld, som ikke kan slukkes uden efterhaanden som Tomten ryddes, og denne Rydning var det Smørum Sogns Pligt (ifølge de almindelige Bestemmelser) ene at udføre. Desuagtet ansatte jeg de udenbyes Vogne og Mandskab til 1/2 Time at hjelpe til ved Rydningen, for deshurtigere at faae dæmpet Grundilden, men heri begik jeg maaskee, ledet af god Villie, en Forseelse imod mig selv, thi det var vist dette der har ledet Dhrr. til af Uvidenhed at troe, at det var de udenbyes Mødendes Pligt, at vedblive med denne Rydning og Slukning, indtil Brandstedet var gjort lige med Jorden. Gud veed hvor høit et Skraal Hans Andersen og Peder Jørgensen vilde have istemt, dersom de ved Ballerup Kroes Brand i afvigte Efteraar vare blevne paalagte at vedblive med Slukningen indtil alt Tømmer, Foder og Torv var bleven slukket, thi Ballerup Sprøite var der i fuld Activitet den paafølgende Dag og en Deel af Natten, efter at de andre vare blevne aftakkede, og dog var denne Jld i en tæt bebygget Bye, hvorimod hiin var en paa Marken fra alle andre Bygninger fjerne isoleret Gaard.
Almuevennen, 1843-06-21
Ligeledes er det Usandhed, at de høflig rettede den bemærkning til mig: "Om det ei var for tillig at aftakke samtlige Sprøiter, thi Spørgsmaalet, eller rettere Udraabet lød: "Hvor kan De give Folk Lov til at tage hjem nu Her er det nu, saavidt jeg kan skjønne, at Dhrr. raaber om at jeg har overøst dem med Grovheder, ved at spørge dem hvem de vare, om de havde Skildt, at jeg ingen Sludder vilde høre, (havde de vidst mere, havde de vist ikke tilføiet: ". a.). Efter de Godfolks Anskuelse er det altsaa Grovhed af mig, naar jeg under en Jldløs opfordrer Een eller Anden, som maatte behage at overvælde mig med insulterende Yttringer, til at legitimere sin Competence hertil, og at jeg, efter at han ikke er istand hertil, men vedbliver med ubeføiede og uartige Yttringer, erklærer, at jeg ingen Sludder vil høre, samt henviser ham til at lade mit Forhold undersøge ved Domstolene. Om den næstsidste Yttring kan der siges, at den var mindre høflig, men jeg maa her ligefrem tilstaae, at jeg er en stor Hader af at børe paa Sludder. Dhrr. bemærke, at de vel skulle vogte sig for at saggive mig, men jeg skal derimod bemærke for dem, at jeg, dersom det skulle behage dem ved lignende Leilighed at udvise samme Adfærd imod mig, ikke skal vogte mig for at saggive dem, men derimod nedlægge Paastand, om, at ligesom jeg ved Cancellie Resolution af 26de April 1817, er underkastet en Mulct af 1 indtil 20 Rbd. Sølv for Pligtforseelse, saaledes ogsaa De blive at ansee med samme Mulct, for deres fornærmelige ubeføiede Angreb imod mig. Sluttelig har jeg kun at opklare det nærmere om Ballerup Sprøites Tilstand: den blev under den dobbelte Jldlos der fandt Sted i afvigte Efteraar, tildeels som Følge af det dyndede Vand, mod Slutningen ubrugelig, og jeg paalagde derfor vedkommende Brandfoged at besorge den istandsat, hvilket han ogsaa ved Byens Haandværkere lod udføre, samt derpaa indberettede mig Jstandsættelsen. Hvad enten nu denne ikke har været udført med fornøden Sagkundskab, eller, som jeg snarere troer, den overordentlige Tørke i Foraaret har bevirket Spandenes Sammenkrumpning, hvorved Sprøiten har tabt sin Pressekraft, seer jeg mig ikke istand til at opklare, og i ethvert Tilfælde falder Skylden herfor ikke paa mig. Ballerup Mølle den 6te Juni 1843. F. Dame.
Almuevennen, 1843-06-21
Mærkeligt Fadderskab.
Almuevennen, 1843-06-21
Den 9de Mai fandt en usædvanlig Høitidelighed Sted i Gudme Kirke, under Broholm Gods, idet Godsherrens, Hr. Jægermester Sehesteds Søn bragtes til Daaben, hvortil Godsets samtlige Fæstebønder vare indbudne som Faddere. Efter endt Høitidelighed i Kirken beværtedes disse paa Hovedgaarden, hvorved herskede uskrømtet Munterhed og Glæde. Da Jægermesteren med Familie og øvrige Selskab senere paa Aftenen begav sig i deres Midte, gjenlød et hundredestemmigt "Leve for den unge Hannidal og Forældre, deres elskede Herskab; hvilket af Godsherren besvaredes med et kraftigt "Leve for hans brave Fæstebønder. (Svendb. Av.)
Almuevennen, 1843-06-21
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 17de Junii. Hvede, ..... pr. Td. 5 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Rug, . . . . . . . . 5 - 3 – 12 - - 6 – Byg, 2radet, . . . . 3 – 4 – 12 - - 4 – Gradet . . . . 3 – 3 – 4 - 3 – 4 Havre. . . . . . . . 2 - 3 – 12 - - 3 – Ærter, gule – – – – - graae – – – – – – – – Kartofler, . . . . . . 1 – 1 – – - 2 – 1 - Smør . . . . . Fog. 11 – 3 – - - 13 – 3 –. . . . . pr. N - - 1 – 6 - - - - 1 Flesk, røget... pr. La 2 – 1 – - - - 2 – 1 - grønsaltet. Æg . . . . . pr. Snees - - 1 – 2 - - - - 1 - Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – – – Tørv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. La 2 – 3 – 8 2 – 5 - Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde og Hansen i Slagelse, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Lorentzen i Veile, Præste og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. PræstsGaardeler R. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes, Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-06-28
Nr. 26. 2den Aarg. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-06-28
Roeskilde Amts Landcommunalforening.
Almuevennen, 1843-06-28
Onsdagen den 12te Juli, Formiddag Kl. 10, afholder Foreningen sit første Møde i Roeskilde paa Gjestgivergaarden "Prindsen."
Almuevennen, 1843-06-28
Dersom Nogen agter at fremkomme med Forslag, som ønskes forhandlede ved dette Møde, da udbedes de indleverede inden 5te Juli til Undertegnede, Foreningens Formand. Carlslunde den 19de Juni 1843. C. Petersen.
Almuevennen, 1843-06-28
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 24de Junii. Hvede, .... pr. Td. 5 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, 5 – 3 – - 5 – 5 Byg, 2radet, . . . . 3 – 4 – . . 3 – 5 – 12 Gradet, 3 – 3 – - 3 – 4 – Havre, . . . . . . 2 – 3 – - 3 – - Ærter, gule graae – – – – - - - - - - Kartofler, . . . . Smør . . . . . Fag. 12 - 1 - 8 - 13 – 3 –. . pr. A - - 1 – 5 - - - - 1 - Flesk, røget... pr. La 2 - - - 8 - - 2 - 1 - grønsaltet. . . 1 – 3 – 12 - - 1 – 5 - Æg . .... pr. Snees - - 1 - 1. - - - 1 – Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – – – – - 4 – – Tørv . . . . dito Talg. . . . . . . pr. La 2 – 3 – 8 - 2 – 5 – . . Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde og Hansen i Slagelse, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Lorenzen i Veile, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. PræstøGaardeler R. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-07-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 24. Følgeblad til "Almuevennen" Nr. 12, 1843. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-07-01
Jfølge heraf fordeeltes Naadets Arbeider under følgende 4 Comiteer: 1) Comiteen for Veisager, hvortil valgtes Dhrr. Thalbitzer, Drewsen og Jacobsen; 2) Comiteen for Oekonomisager, hvortil valgtes Dhrr. Boisen og Povelsen; 3) Comiteen for de øvrige eller uensartede Sager, hvortil valgtes Dhrr. Schulin, Povelsen og Balthazar Christensen, samt 4) Comiteen for Forhandlingernes Offenliggjørelse, hvortil valgtes Dhrr. Drewsen og Balthazar Christensen. Derefter behandledes følgende Veisager: 1) J Tvisten mellem Maaløv Gaardmænd om Retningen m. V. af Maaløv Gade tiltraadtes enstemmigt Dhrr. Thalbitzers og Drewsens Jndstilling om, at den omhandlede Steenkiste skulde anlægges og bæres af samtlige Bymænd og Veien forøvrigt beholdes, som den nu er omlagt.
Almuevennen, 1843-07-01
2) Med Hensyn til Brøndbyøster Sogns Begjæring om paa Repartitionsfondets Bekostning. at anvises Grusgrav paa Jsle Mark hos Peder Jensen, vedtoges det, at man ikke kunde belaste Fondet med denne Udgift, da den omhandlede Vei alene vedkommer Sognet og Bekostningen til Grus eller Grusgrav til samme saaledes ogsaa maa ene bæres af dette. 3) Med Hensyn til Sengeløse Sogns Andragende, om den paatrængende Nødvendighed af Jstandsættelsen af Veien over Kathrineberg Hovmark, vedtoges det, at Formanden, som tillige er Formand for Roeskilde Amtsraad, skulde anmode dette Amtsraads Veicommitterede om, paa Opfordring at sammentræde med Raadets Committerede, hvorefter disse med hinanden uopholdeligt skulle foranstalte det Fornødne til Jstandsættelsen, i alt Fald foreløbigt paa Repartitionsfondets Regning. 4) Lignende Beslutning toges med Hensyn til et Andragende om en Bro ved Pilemøllen. 5) Paa derom gjort Andragende og efter Vei comiteens Jndstilling vedtoges, at denne paa Repartitionsfondets Regning havde at foranstalte den foreslaaede Steenkistes Opførelse paa gamle Kjøge Landevei. 6) Til Amtsveiopsynsmand overdroges det Veicomiteen at engagere Landmaaler Mølgaard, der ene havde meldt sig til denne Post efter de offenlige Bekjendtgjørelser derom og der af et Par af Raadets Medlemmer anbefaledes som velskikket til samme. Han bliver imidlertid at antage paa Opsigelse med 450 Rbd. aarlig Løn, hvorfor han er forpligtet til at holde Hest og befordre sig selv og sine Redskaber, samt udelukkende at være tilVeicomiteens eller Naadets Disposition. 7) Med Hensyn endelig til Amtets Veiregulativ for de mindre Landeveie og dettes endelige Affattelse vedtoges, at de Forstanderskaber, der endnu ikke havde afgivet de reqvirerede Jndberetninger og Forslag til samme, skulle forelægges 14 Dage og at Veicomiteen derefter ved sin Referent maatte søge at være istand til i næste ordenlige Møde i Februar at foredrage hele denne Sag til endelig Afgjørelse, til hvilken Ende Formanden lovede strax at ville sende, hvad der indløb herom fra nordre Birk til Hr. Drewsen og fra søndre Birk til Hr. Thalbitzer. Paa Branddirecteurens Forslag om selv mod en Godtgjørelse, at ville befordre sig paa Embedsreiser, fandt man i Overensstemmelse med Fleerheden af Sogneforstanderskaberne ikke tilstrækkelig Anledning til at indgaae.
Almuevennen, 1843-07-01
En Begjæring fra Jomfruerne Thiellesen og Fritagelse for at udreede personelle Tyngder med Hensyn til en Eiendom i Søllerød, maatte Raadet med Sognets Forstanderskab være enigt i ikke at burde give Medhold. Amtets Skolers Bankhæftelser overdroges det Oekonomicomiteen at søge indfriet og derefter nærmere at indstille om Anvendelsen.
Almuevennen, 1843-07-01
Et Andragende fra Gjentofte Forstanderskab om Hjelp af Amtsfattigkassen til Udgifterne ved Forsørgelsen m. V. af Carl Vilhelm Søht og Familie kunde Raadet saa meget mindre indvilge i, som den store Bekostning for en Deel havde sin Oprindelse ved den Langsomhed, hvormed Sagen var fremmet, skjønt Spørgsmaalet i den var klar.
Almuevennen, 1843-07-01
Et Andragende fra Jens Larsens Hustru i Høietostrup om forhøiet Fattigunderstøttelse afsloges ligeledes, da ingen Grund fandtes anført, der kunde foranledige tilat fravige Forstanderskabets Bestemmelse. Forsaavidt Acterne i denne Sag oplyste, at Kjørsel efter Jordemoder har været negtet bemeldte Fattiglem af Vedkommende, vedtoges det at indstille til Amtet om at lade foretage Undersøgelse af hvad der ved denne Leilighed var passeret med videre Fornødent, om Saadant ellers ikke allerede maatte være skeet. Formanden bemærkede, at det fornødne Paalæg i denne Henseende forlængst var givet Sognefogden gjennem vedkommende Birkedommer. Et Andragende fra Gunsemagle m. fl. Sognes Beboere om den skadelige Opstemning af Vandet i Aaen mellem Frederiksborg og Kjøbenhavns Amter til Værebromølle, meente Formanden at burde afvises, som formeentlig afgjort ved en Landvæsenscommissions Kiendelse for flere Aar siden. J Betragtning af Forholdets Vigtighed og da Formanden ikke havde bemeldte Kjendelse tilstede eller kunde oplyse dens nærmere Beskaffenhed, troede Raadets Majoritet i alt Fald at skylde de lidende Lodseiere i Amtet langs denne Aa i det mindste ikke at afvise Sagen uden en nærmere personlig Undersøgelse paa Aastedet, hvilken Dhrr. Thalbitzer, Jacobsen, Povelsen og Balthazar Christensen paatog sig. Ballerup og Maalov Sogneforstander skabs Forhandlinger i Aaret 1842. (Fortsat.) Til Sagen om Veien og Broen over Hanebad benhører endnu følgende under 4de Januar d. A. indsendte Skrivelse til Amtsraadet for gamle Kjøbenhavns Amt: Under 30te April f. A. tillod Ballerup og Maa lov Sogneforstanderskab sig at tilskrive Kjøbenhavns Amts nordre Birk i Anledning af Passagen over det saakaldte Hanevad og Veienes Vedligeholdelse der fører til samme. Forstanderskabet anførte i bemeldte Skrivelse de Grunde som det formeente at der taler for denne Veis Vedligeholdelse, og gjorde Forslag til en Sluse med Broe over Vaddet. Senere tillod Eibye Bymænd sig egenmægtigen aldeles at afspærre denne Vei, i hvilken Anledning Sogneforstanderskabet tillod sig under 26de Juli f. A. gjennem Kjøbenhavns Amts nordre Birk at gjøre Jndberetning og føre Klage. Senere er der officielt Jntet erfaret om denne Sag. Ved i den Anledning at forespørge paa Birkecontoiret er blevet svaret, at Sagen var indsendt til Stiftamthuset og rimeligviis vilde blive forelagt Amtsraadet. Den omtalte Vei er af særdeles Vigtighed for Skov lunde Bye og især for de Parcellister som have bygget i Nærheden af Hanevaddet og ikke kunde antage, at en Vei, der har existeret saalænge Omegnens Beboere kan erindre, skulde blive nedlagt, saa meget mindre, som der netop i den nyere Tid gjøres saa meget for at fremme Communicationen. Skovlunde Byemænd have anmodet Forstanderskabet om at andrage for Amtsraadet: at denne Sag maatte blive fremmet saa meget muligt, og da Forstanderskabet maae erkjende sammes Bigtighed, tillader det sig herved at anbefale den til det ærede Amtsraads Afgjørelse for at derefter de mulig videre fornødne Skridt kunne blive foretagne.
Almuevennen, 1843-07-01
For at undgaae Gjentagelser tillader Forstanderskabet sig iøvrigt at henvise til de forannævnte tvende Skrivelser fra Forstanderskabet af 30te April og 26de Juli f. A."
Almuevennen, 1843-07-01
Beretningen gaaer nu over til de følgende Forhandlinger i Mødet den 17de Marts f. A.:
Almuevennen, 1843-07-01
En Sparekassebog lydende paa 114 Rbd. 78 s., hvilken Sum ifølge Cancelliets Resolution var indsat i Kjøbenhavns og Omegns Sparekasse, var igjennem Stiftamtmandskabet bleven Sogneforstanderskabet tilstillet; for midlertidig at komme Ballerup og Maalov Sogns Fattigvæsen tilgode. Aff denne Sum, der paa 50 Aarsdagen efter Stavnsbaandets Løsning af Gaardmand Peder Rasmussen i Pederstrup var foranstaltet indsamlet, nærmest bestemt til at grunde et Fond for Udlaan til fattige fortjente Jordbrugere, havde Peder Rasmussen bidraget 50 Rbd., der, saafremt hans oprindelige Hensigt med disse Penge ikke opnaaedes, da skulde tilfalde Ballerup og Maaløv Sognes Fattigkasse. Peder Rasmussen formeente derimod, at al Udsigt ikke var tabt til at faae den nævnte Sum forøget saaledes, at den kunde udgjøre det tilsigtede Fond, og udbad sig hertil Sogneforstander skabets Medvirkning. Dette har heller ikke undladt at virke hertil, og har opsat at gjøre nogen Brug af den omtalte Capital, indtil det paany ved en Amtsresolution, er bleven det overdraget at gjøre disse Penge frugtbringende for Sognenes Fattigvæsen.
Almuevennen, 1843-07-01
Paa en fra Skolelærer Aagesen i Ballerup til Amtsskoledirectionen indgiven Ansøgning om at erholde Godtgjørelse for 5 Skpr. Rug og 5 Skpr. Byg, som han havde paaviist, at han svarede meere end 1/2 af hans Sædindtægt i Enkepension, blev givet en Paategning, som anbefalede ham til den søgte Godtgjørelse, paa den Maade, høiere Vedkommende maatte bestemme det, uden at dog Sogneforstanderskabet for Følgernes Skyld i den Anledning kunde tilraade nogen forøget Udgift for Sognet.
Almuevennen, 1843-07-01
J det følgende Sogneforstandermøde den 8 April, nærmest Fattigvæsenet angaaende, i Ballerup Præstegaard, hvor ligeledes alle ordentlige Sogneforstandere vare tilstede, skeete den anden Qvartalsuddeeling af Almisser til de Fattige, og toges specielle Bestemmelser dem vedkommende. J dette Møde androg ogsaa Formanden paa Sogneforstanderskabets Forhandlingers Offentlighed, hvilket Forslag eenstemmig blev antaget og dernæst af Forstanderne kundgjort i Sognene.
Almuevennen, 1843-07-01
J det derpaa følgende Møde den 24 Mai i Ballerup Skole vare foruden alle Forstanderne og begge Sognefogederne flere af Ballerup Byes Beboere tilstede. Foruden flere Specialier Fattigvæsenet vedkommende, der kun kunne have Jnteresse for Communen, fremkom Skolelærer Jørgensen med et Forslag om udenfor den engang gjorte Jnddeeling af Forstanderskabets Medlemmer at udnævne en Comitee, der samlet skulde besøge og eftersee samtlige Fattige som nøde Understøttelse i Sognene. Det skulde navnlig paaligge den at undersøge de Fattiges Forfatning og om Noget hensigtsmæssigen kunde gjøres til deres Bedste især med Hensyn til de i Kost og Pleie udsatte Børn og endeligen at registrere de Fattiges Eiendele. Til den til dette Øiemed udnævnte Comitee, der valgtes af eet af Medlemmerne fra ethvert af de tre tidligere inddeelte Districter, nemlig Skolelærer Jørgensen og Gaardmændene Christen Christensen og Peder Jensen, overgaves endnu det Hverv efter bedste Ene at tilsee, at de i Sognene værende Undertagsfolk, skete deres Ret. Paa samme Maade udnævntes en Comitee af tre Medlemmer, nemlig Gaardmændene Lars Jørgensen, Jens Jørgensen og Niels Eriksen, for at have Tilsyn med det Nødvendige til Skolernes Vedligeholdelse, og det blev i denne Anledning vedtaget, at med Hensyn til Reparationer af større Betydenhed, og naar de ikke vare af den Beskaffenhed et de burde udføres strax skulde kun een Skole tages for om Aaret, og at der i Aar skulde begyndes med Maaløv Skole.
Almuevennen, 1843-07-01
Med Hensyn til Stiftamtets Forlangende om Sogneforstanderskabets Erklæring angaaende Tingsvidner, da formeente det, at det maatte overdrages vedkommende Øvrighed selv at udnævne de nødvendige Vidner ved Extra retterne, hvorimod det formeentes, at ved de ordinaire Retter helst burde udnævnes faste lønnede Vidner, i hvis Udnævnelse Communerne selv toge Deel. Et Andragende af Sorup Bymænd om at maatte fritages for Andeel i Maalov Byes Biveie imod at vedligeholde deres egen Byes Bi- og Markveie, formeente Sogneforstanderskabet eenstemmigt ikke at burde anbefale. Til nøiagtigt at have Tilsyn med Viveies Forbedring og Jstandsættelse i de forskjellige Distrikter dannedes tre Comiteer, der alle bleve at tiltræde af Formanden og vedkommende Sognefoged. Foruden adskillige Grundforbedringer ved Bireiene omkring Ballerup, fastsattes temmelig betydelige Forbedringer inden Juni Maaneds Udløb at skulle være tilendebragte navnlig i Ballerup og Maalov Byes Gader. Ved en af Committeen, her ogsaa tiltraadt af vedkommende Veibetjent, angaaende en Grundforbe ring i sidstnævnte Byes Gade tagen Bestemmelse, havde flere af Maaløv Byes Mænd, yttret deres Misfornøielse. De mange Skrivelser og Conferencer denne Sag betræffende imellem Sogneforstanderskabet og bemeldte Mænd ere allerede tidligere af Gaardmand Peder Rasmussen i Pederstrup blevne indrykkede i denne Tidende, saa det ansees ufornødent at trætte dens Læsere med yderligere Gjentagelse berom. Kun beder Sogneforstanderskabet de agtede Bønder i Maaløv som Alle, der interessere sig for communale Anliggender, være overtydede om, at den størst mulige Billighed imod den Enkelte, saavidt det har kunne lade sig forene med Communernes Bedste, efter Forstanderskabets bedste Overbeviisning, i dette som i alle øvrige tvivlsomme Tilfælde har ledet dets Skridt. (Fortsættes.)
Almuevennen, 1843-07-05
2den Aarg. Nr. 27. Armhedennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-07-05
Onsdagen den 5. Juli 1843. Kjøbenhavns Amtsraads Betænkning angaaende en hensigtsmæssigere Organisation af Retsvidnevæsenet.
Almuevennen, 1843-07-05
Jmidlertid bliver det naturligvis Lovgiverens Opgave at sørge for, at denne Byrde bliver saa lidet trykkende som muligt, og vi skulle i denne Henseende noget længere nede tillade os at gjøre nogle bemærkninger. Vi have allerede søgt at godtgjøre, at det for at føre Tings vidnernes Jnstitution tilbage til sin oprindelige Betydning er nødvendigt at vælge en saadan Fremgangsmaade ved deres Valg, som oven paapeget. Det staaer tilbage for os at begrunde Statens Ret til ved Lov at byde en saadan, at vise den reformerede Jnstitutions Fornuftmæssighed, dens indre Nødvendighed for en ordnet og betryggende Retspleie. En Erkjendelse af en saadan dens indre Nødvendighed ligger i de jydske Stænders Motion om en Reform i denne Jnstitution, i flere Sogneforstanderskabers Tilbud for de Sognes Vedkommende, som de repræsentere, at overtage sig den Byrde, en almindelig Pligt til at møde til Tinge som Retsvidne maa medføre.