JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
ølgeblad, til Stiftstidende. alsters Jolland. Prøve. Fredagen den 16 Februar. Til Læserne. Ætter at fremkalde den hos os fast uddøde Sands for det offentlige Liv, og at oplive og styrke Almeen=Aanden, var et af de Øiemeed, Kongen tilsigtede ved Stænder=Jnstitutionen, og neppe havde han tilkjendegivet sit Ønske i saa Maade, førend det og viste sig, at de fornødne Elementer til Almeen=Aanden ingenlunde manglede hos os, men det viste sig tillige i Tiden, at den endnu ei ret havde gjennemtrængt Folket, saa at den vel kunde blusse op i enkelte Øieblik, men manglede Kraft til at brænde i en stadig varmende Lue. Grunden hertil fandtes letteligen i den sløvgjørende UmyndighedsTilstand, hvori Borgerne hidtil vare holdte, og Stænderne maatte derfor raade til at frigjøre Communerne, for at gjennem dem en kraftig AlmeenAand kunde danne sig til Held saavel for de enkelte Communer, som for hele Staten. Kongen billigede dette Raad, og den nye Communal=Anordning udkom. Hvad der ved denne er givet, er paa andet Sted paapeget; men vi ville kun her bemærke, at selv om betydeligt mere var givet, end virkelig er skeet, saa vilde dog dette ingen Betydning have, naar Communernes Beboere manglede Aand og Villie til at benytte det Givne; thi det er ikke Lovens døde Bogstav, der formaaer at fremkalde Liv, hvor dette ikke findes, men vel formaaer Livet at besiæle Lovens Bogstaver, saa at de blive Udtrykket forden Aand eller det Liv, der besjælede Fortolkerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Da nu Valget af Borger=Repræsentanter i de fleste Kjøbstæder formodes tilendebragte, anseer jeg det ikke overflødigt, at henlede saavel Repræsentanternes som Borgernes Opmærksomhed paa det meget vigtige Arbeide, der endnu staaer tilbage, nemlig det, at udarbeide et Regulativ. At dette Arbeide er meget vigtigt, ja maaskee endog det vigtigste, som den nye Commune=Anordning har paalagt Borgerne, kan neppe betvivles; thi paa Regulativets meer eller mindre heldige Udarbeidelse vil det fornemmelig beroe, hvad Gavn Communen skal have af den nye Tingenes Orden, og da dette Regulativ ikke blot skal gjælde for Øieblikket, men for længere Tid, vil dets Jndflydelse ogsaa vise sig i flere Aar, hvorfor man sikkert og kun efter nøie Overveielse og Prøvelse bør affatte det. Er nu Pressen det bedste Middel til en fleersidig Drøftelse af en Sag, da formener jeg det og hensigtsmæssigt, at Borgernes Opmærksomhed ved den henledes paa denne Sag, for at de, om offentlige Discussioner opstaae, af disse kunne danne sig et tydeligt Begreb om det, hvorom de om føie Tid skulle stemme paa Raadstuen; thi at Regulativet vil, forinden det indsendes til Approbation, blive forelagt Borgerne, anseer jeg som aldeles afgjort, da det ikke alene stemmer med Aanden i Fed. 24 October 1837, men Magistraten og Repræsentanterne vilde og paadrage dem et betydeligt Ansvar, om de, uden at høre Borgerne, indsendte det af dem alene udarbeidede Regulativ. Det er ikke min Hensigt her at fremkomme med et fuldstændigt Udkast til Regulativet, men kun at henledBorgernes Opmærksomhed paa de Punkter, der fornemmelig bør komme i Betragtning. Førend jeg imidlertid fremsætter disse, maa jeg dog foreløbig gjøre opmærksom paa, at uagtet flere Poster af det provisoriske Regulativ ere approberede af Cancelliet, ere dog Borgerne aldeles ikke bundne til at optage disse eller andre af det provisoriske Regulativs Bestemmelser, uden forsaavidt de efter moden Overveielse maatte finde dem hensigtsmæssige, og af de ældre Repræsentanter bør man ligeledes vente, at de ikke af en misforstaaet Æresfølelse ville forsvare det provisoriske Regulativ, fordi det indeholder deres tidligere Anskuelser, men villigen rette disse, naar de maatte finde, at de enten have feilet, eller ikke truffen deres Medborgeres Mening; thi at give efter for Grunde er ingen Skam. At derimod samtlige Borger=Repræsentanter ville, uden Hensyn til hvem eller hvor mange der samstemme med dem, forsvare det, de med fuld Overbeviisning ansee for Communens sande Gavn, er Noget, man med Vished bør kunne vente af dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
J de Bemærkninger, der tidligere ere offentliggjorte om Nykjøbings provisoriske Regulativ, er anket over, at manikke har andraget paa en Raadmand, og denne Anke, der ogsaa træffer Nakskov, finder jeg fuldelig grundet, hvorfor jeg ikke kan andet end tilraade den nøiagtigste Prøvelse, forinden man optager den i Regulativet. Absolut nødvendig er en Raadmand vel ingenlunde, men han er derfor ikke overflødig, og naar det er en dygtig Mand, kan han til enhver Tid stifte megen Nytte; men især naar den ham overordnede Embedsmand enten mangler Evne eller Villie til at træffe Communens rette Gavn. Nu vil man vel sige, at en saadan Formodning ikke bør haves om Embedsmanden, og jeg indrømmer dette gjerne, men tænker da og at man vil indrømme mig, at ligesom Erfaring har viist os, at der i Embedstanden saavelsom i enhver anden Stand fandtes braadne Kar, saaledes kunne de og findes i Fremtiden, og at saadanne Folks Magt indskrænkes, er vistnok meget gavnligt. Men selv hvor Embedsmanden er besjælet af den bedste Aand er, som jeg tidligere har bemærket, en Raadmand gavnlig; thi da han i alle Byens Anliggender faaer en raadgivende Stemme, vil han til enhver Tid kunne forhindre eensidige eller overilede Beslutningers Udførelse, og det især fordi Communens Tarv er knyttet langt fastere til hans Jnteresse end til Embedsmandens. J det derfor Raadmanden danner en gavnlig Modvægt modden vilkaarlige Embedsmand, kan han tillige være en Spore for den Træge, og i begge Tilfælde ville Repræsentanterne virke med mere Kraft og Nytte. Endelig maa det ikke tabes af Sigte, at Jdeen som Raadmænd ingenlunde er nogen ny Opfindelse, om hvis Nytte man er uvidende, hvilket Enkelte paastaae for at gjøre Indretningen mistænkelig. Noget Lignende har tidligere bestaaet hos os, og bestaaer endnu ikke alene i England, men og i Tydskland, og det i Stater, hvis Regjeringsform ganske ligner vorDet var derfor ikke uden Grund at Lovgiveren gav efter for Stændernes Anskuelse i denne Henseende, og meget nøie bør det overveies, om man vil forkaste et Gode, hvortil Kongen har aabnet Communerne Adgang. Vælges en Raadmand, er det naturligt at Regulativet maa indeholde Reglerne for hans Virkekreds, og jeg vil for dette Tilfælde alene gjøre opmærksom paa, at man ikke her bør lade Embedsmanden trække en altfor snever Grændse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Da Lovgiveren har bestemt, at Repræsentanternes Antal i enhver Commune skal være mellem 5 og 18, saa forekommer det mig, at man, ved kun at vælge 6 for Nykjøbing, ikke ganske har fulgt Aanden i Lovgivningen, men at Byen efter sin Folkemængde burde have et større Antal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Det betydeligste Forskud, som udfordres til Oprettelsen af de omhandlede Sygestuer, vilde medgaae til Anskaffelsen af et passende Locale samt Senge og Sengeklæder, og jeg indseer, at dette Punct vil give mit Forslag de største Vanskeligheder at bekæmpe. Men hvorfor skulle vi opgive Udførelsen af en god Plan, fordi vi for Øieblikket mangle tilstrækkelige Midler til at udføre den aldeles fuldkommen og i det Store, Kundeman ikke for det Første leie det nødvendige Locale, og i Sygdomstilfælde laane Sygestuen de fornødne Sengeklæder, Det er min fulde Overbeviisning, at Midlerne ikke ville udeblive, naar man blot ikke lader sig afskrække af overvindelige Hindringer, og kun ret levende erkjender det Gode og Gavnlige ved Sagen og føler sand Jnteresse for den. Til Sygestuer maatte altsaa, efter min Formening, leies et Locale paa 3 a 4 Værelser, foruden Kjøkken, Spisekammer&c., og desuden Beboelsesleilighed for det Fruentimmer, der ansattes til de Syges Opvartning og Pleie, og som tillige maatte tillave deres Mad og Drikke samt besørge deres Linned vasket. Et Overslag over de Udgivter, disse Sygestuer aarlig vilde medfore, er vel fortiden ikke tænkeligt, men vilde dog neppe kunne overstige 3 a 400 Rbd. Enhver Husbonde, der vilde medvirke til denne Sags Fremme, maatte lade sit Tyende ved Navn indskrive, og for hvert især tegne sig for et aarligt Bidrag af 2 Rbd.; dog maatte en Huusbonde, der lod flere Tyender indskrive, tilstedes, en forholdsviis billig Rabat. Om disse Bidrag, der maatte erlægges forud, betaltes qvartalsviis, aarlig, eller, hvad der Begyndelsen særdeles vilde gavne Indretningen, for flere Aar, maa naturligviis overlades til enhver Deeltagers Ønske og Evne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
J det Tilfælde, at et Tyende i længere end en vis fastsat Tid (f. Ex. 6 a 8 Uger) forblev paa Sygestuen, var det vel billigt, at Huusbonden betalte aparte for videre Cuur og Pleie. Et Antal af 150 Deeltagere formenes at være tilstrækkeligt til at udrede de med Sygestuerne forbundne aarlige Udgivter. Kommer nu hertil, hvad man med Billighed kan vente saavel af Fattigvæsenet, som af Tyendet selv, (hvilket sidste vel kunde formaaes til at yde et ringe aarligt Bidrag af 1 a 2 Mk.) saa kan der vel neppe være Tvivl om, at Oprettelsen af saadanne Sygestuer maa kunne iværksættes og blive et stort Gode for vor By. Og den Husbonde, der da forsømmer at benytte den store Lettelse, der tilbydes ham, – alene for at spare et Par Daler aarlig, (hvilke dog maae ansees for en ubetydelighed imod den Fare, Uleilighed og Bekostning, han paafører sig og Sine), vil i paakommende Sygdomstilfælde visselig erkjende Sygestuernes Værd og Nytte og haste med at oprette hvad han har forsømt, og saaledes vil de Bidragendes Antal sikkert bestandig tiltage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Efter saaledes at have forelagt mine Medborgere nærværende Forslag, som jeg anbefaler til alvorlig og upartisk Overveielse, kan jeg til Slutning ikke tilbageholde det Ønske, at disse Linier maatte finde Gienklang hos en ædeltænkende og i vor Byes communale Anliggender velunderrettet Mand, og at han maatte finde tilstrækkelig Anledning til at underkaste Sagen en offentlig Drøftelse, der sikkert meget vilde bidrage til et heldigt Resultat. Lollands Falsters Eft Tidende. No 19.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Fredagen den 16 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Udenlandske Nyheder. England. Efter de seneste Efterretninger fra Canada kan Opstanden endnu ingenlunde ansees dæmpet, men meget mere frygter man for at den om kort Tid vil blive fremkaldt af Loyalisternes utidige Grusomheder, og da udbryde med fornyet Kraft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Paa Navy-Island have Englænderne under Oberst Mac Nab gjort flere Angreb, men ere hver Gang drevne tilbage med betydeligt Tab. Man har beskudt Øen med 6 Kanoner, hvilke dog Jnsurgenternes velrettede Jld snart bragte til Taushed, og ved et andet Angreb til Søes bleve flere af de engelske Baade skudte i Sænk. Medens saaledes Opstanden har faaet et fast Sæde, hvortil nu de tidligere adspredte Jnsurgenter flygte, har en anden Begivenhed ikke alene forøget Forbittrelsen mod Englænderne, men truer og med at fremkalde alvorlige Stridigheder med de nordamericanske Fristater. Et nordamericansk Dampskib Caroline er nemlig Natten til den 29de December, da det laae for Anker i Nærheden af Niagara Vandfaldet, overfaldet af engelske Baade, og Passagererne samt Skipperen enten dræbte eller saarede, hvorpaa Englænderne, efterat Skibet var forladt af de Passagerer, der havde frelst Livet, lode det drive ned af Strømmen mod Vandfaldet, hvor det aldeles tilintetgjordes. Som Undskyldning for denne Handling anføres, at Dampskibet jevnligen tilførte Oprørerne paa Navy-Island Provision og Mandskab. Skipperen forsikkrer imidlertid, at Skibet, den Nat da Overfaldet skete, kun havde saadanne Personer ombord, som vare nysgjerrige efter at see Kampen mellem Englænderne og Jnsurgenterne. Jmidlertid har denne Begivenhed vakt megen Opsigt i den nordamerikanske Congres, og Grændsebeboerne udtale med megen Harme deres Forbittrelse mod Englænderne. Alle Bladene ere enige i at dadle den Usikkerhed, hvormed Ministrene have handlet i de canadiske Anliggender, og spaae dem kun liden Fordeel af de Opoffrelser, de have gjort for Torierne, da de derved letteligen ville tabe hele Nationens Tillid. Med Birmannerne synes det at ville komme til Krig, da den nye Regent i temmelig overmodige Udtryk har forlangt, at Englænderne skulle opgive deres tidligere Erobringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Frankrig. Deputeretkammeret dadles allerede for den Ligegyldighed, hvormed det behandler de det forelagte Sager, og at det ikke beskjæftiger sig med Anliggender af Jnteresse for Staten, men kun med saadanne Bagateller som Spørgsmaalet om de Deputerede skulle have Uniform, hvilket dog af den nedsatte Commission er besvaret benægtende. De ministerielle Blade begynde i den senere Tid meget at tabe i Credit, da de temmeligt ofte aldeles benægte Kjendsgierninger, om hvis Tilværelse alle ere overbeviste. Denne Taktik have de og fulgt med Hensyn til Beskyldningen mod Hertugen af Orleans om hans Jndblanden i Krigsministerens Forretninger, og de uafhængige Blade have derfor fremført en Deel Exempler paa, at Hertugen virkelig har brugt sin Jndflydelse i flere ham uvedkommende Sager. Det er imidlertid ikke Krigsministeren alene, der maa høre ilde for sin Føielighed mod Kongehuset, men denne Anke føres over alle Ministrene, der tillige sigtes for Uvirksomhed. Det Pariseren forhadte Project om at befæste Byen, er atter bleven optaget af General Bugeand, til stor Misfornøielse for Kammeret. Efterretningerne fra Afrika lyde vel fredelige, men man har dog tabt al Tillid til Abdel Kaders Oprigtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Spanien. Overgeneralen Espartero er atter bleven uenig med Dronningens Ministre, og overalt herskede Misfornøielse, saa at man hvert Øieblik ventede at Uroligheder vilde udbryde saavel i Hovedstaden som i Provindserne. J Cortesforsamlingen har man talt om en Udvexling af de carlistiske Fanger, mod et lignende Antal christinske, ved hvilken Leilighed et Cortes Medlem bemærkede, at de førstnævnte lede saa stor Mangel, at 180 allerede vare omkomne af Sult.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Portugal. J Oporto har Artilleriet gjort Opstand, fordi Solden ikke udbetaltes dem til rette Tid. Med Skriget Penge eller Saldanhat, styrtede de ud af Kasernen, og plantede Kanoner i Gaderne; da man imidlertid skaffede Penge til dem bleve de atter rolige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Jtalien. Alle Meddelelser fra Rom stemme overeens deri, at Paven ikke vil opgive sin Paastand og Ærkebispen af Kölns Gjenindsættelse, og den preussiske Underhandler staaer derfor endnu i et meget spændt Forhold til Paven, hvorimod der finder en hyppig Coureerverling Sted med Hoffet i Wien. Hellerikke har Paven billiget det kölnske Domcapitels Fremfærd i disse Stridigheder, men skal meget mere have tilsendt det en skarp Daddel Hannover. Her i Landet er man overalt beskjæftiget med Valgene til de nye Stænderforsamlinger, og skjøndt man vel i det Hele beqvemmer sig til at vælge, mangler det dog ikke enkelte Steder paa Protester, fordi man vil, at Forfatningen af 1833 endnu skal ansees som gjældende. Saaledes have i Göttingen Dhrr. Hofraad Carl Ott fried Müller og Justitsraad Hugo protesteret mod Valgene som formeentlig ulovlige. Den sidstnævnte valgte dog til Slutningen, for, som han erklærede, ikke at fremkalde Tvist mellem Borgerne. Musland. Efter Forlydende skulle Russerne overalt trække sig tilbage i Circassen og Circasserne derimod berede sig paa at gaae angrebsviis frem Ved Foraarets Begyndelse agter imidlertid Keiseren. at sende en Armee paa 40,000 Mand mod dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
et nylig holdt Krigsraad, have de circassiske Anførere i saa Fald besluttet, at ville trække sig tilbage mellem Bjergene, efter først at have ødelagt Landet, og at bryde frem naar Russerne af Mangel paa Føddemidler begynde Tilbagetoget. J Odessa og flere Steder har man den 23de f. M. sporet et ikke ubetydeligt Jordskjælv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Fædrelandet. J Eutin blev en Kjøbmandslærling forleden sendt hen for at hente Vand af en Brønd, men tilfældigviis slap Spanden fra ham. Jdet Drengen ragede efter den med en Hage, stødte han paa noget Blødt, der var at føle paa omtrent som Kjød. Her maa nok være falden noget Kjød ned!" tænkte han og trak det op med Hagen; men til sin store Forundring fandt han, at det var en nyfødt Pigebarn. Naturligviis blev Sagen strax anmeldt og Liget undersøgt. Lægens Erklæring skal have gaaet ud paa, at Barnet havde været født levende og kun ligget omtrent 2 Timer i Van(Ploner Ugbl.) Hele den til Gaarden N 197 i Bredgaden hørende store Sidebygning, hvori Hr. Jnstrumentmager Marschalls Værksted var, nedbrændte aldeles ved den den 7de dennes Middag Kl. 12 1/2, deri opkomne heftige Jldebrand, som først Kl. 3 var saavidt slukket, at der ikke var nogen Fare at befrygte for den tilstødende Bygning, som det kunved Brandcorpsets store Anstrengelser lykkedes at redde, da Jlden inden dets Ankomst allerede havde grebet meget stærkt om sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Efter Skrivelse fra Kiel have fem af de Embedsmænd, som underskreve Adressen til de slesvigske Professorer ifølge Cancellieskrivelse af 20de f. M. erholdt en Jrettesættelse. Ligeledes mener man, at blandt de Forslag, som denne Gang ville blive Stænderne forelagte, ere fem større Lov-Udkast, nemlig om Byernes og Landets Commune=Anliggender, samt en Tyende, Fattig- og Helligdags anordning. J denne Anledning yttres ogsaa fra Slesvig, det oftere her yttrede Ønske om at Lov Udkastene maatte blive offentliggjorte forinden de forelagdes Stænderne, da derved den Jntelligents, der findes uden for Stænderne, ogsaa kunde finde Leilighed til at yttre sig om Udkastene. Faranlediget af at en Commission var udnævnt for at underhandle om nye Regulationer for Handelsamqvemmet mellem Danmark og Sverrig, og som efter troværdigt Sigende væsentligen skulde gaae ud paa, til Forebyggelse af Told-Defraudationer, at indføre et gjensidigt Control=System ved Hjælp af saakaldte Rückattester, har Handelsstanden i Kjøbenhavn under 2den dennes tilstillet Kongen en Petition hvori den giør opmærksom paa det for Danmarks Handel skadelige i, at saadanne Foranstaltninger komme istand, hvoraf ene Sverrig vilde høste Fordeel. Ligeledes gjøres opmærksom paa, at under de nærværende, for Danmarks Handel høist trykkende Omstændigheder, kan Handelstanden aldeles ikke taale flere Jndskrænkninger, og det saa meget mindre, som Lübeck, der er den fornemste Concurrent til den svenske Han deel, ikke er underkastet lignende Baand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Den jydske Stænderforsamling vil erholde nogle nye Medlemmer, da enkelte af dem, der forrige Gang deeltoge i Forsamlingen have af forskjellige Grunde undslaaet sig for at møde denne Gang. Som saadanne nye Medlemmer nævner Collegialtidenden, Kammerjunker Mylius istedetfor Justitsraad Nygaard; Lands-Overrets Procurator Møller istedetfor Lands-Overrets Procurator Otterstrøm, der er ansat ved det jydske Bankcontoir, Selveiergaardmand Christen Tvergaard istedetfor Proprietair Spliid og Landmaaler Holm istedetfor Gaardeier Windfeld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Atter er Antallet af de kjøbenhavnske Blade blevet forøget med et Nyt, nemlig: Kjøbenhavns Morgenpost der er af æsthetisk Jndhold og udkommer 2 Gange om Ugen i et stort Halvark for en maanedlig Betaling af 3 Mk. Kjøbenhavnspostens forrige Redacteur Secretair Liunge er Udgiver af dette Blad, der redigeres af en Hr. J. P. Grune.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Den 9de dennes kjørte 14 svenske Slæder fra Kjøbenhavns Toldbod over Jsen til Landskrona og Malmøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Efter Forlydende er nu mellem den kongl. danske og den entinske Regjering afsluttet en Convention, der gaaer ud paa, at Fyrstendømmet Lübeck skal optages i det slesvig-holsteenske Toldsystem. Endskjøndde enkelte Contract Betingelser endnu ere ubekjendte, saa vil man dog vide, at Tiltrædelsen allerede skal finde Sted den 1ste April d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
En Student med bedste Karakteer til sine Examiner, tilbyder i Com. Tid. Underviisning for Middagsmad og Urtekramvarer, en anden for Linnedvaskning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Kiel. Hofbygmester, Etatsraad Kock, er for nogen Tid siden ankommen hertil Byen for at lede Arbeidet ved Jstandsættelsen af det herværende kongelige Slot, der i Fremtiden skal beboes af Prindsesse Wilhelmine og Gemahl, der sidst i Juni Maaned ventes dertil. Man mener at Hertugen vil kjøbe flere adelige Godser i Omegnen af Kiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Holsteen venter man, at den nye Toldlovgivning træder i Kraft den 1ste April d. A. i hvilken Anledning Antallet af Toldvæsenets Betiente betydeligt skal forøges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Veltpassage. Beltet imellem Sjælland og Falster er nu saaledes, at det kan befares med hvilkesomhelst Befordringer, og dette vil være Tilfældet saalænge Frosten vedvarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Reisende fra den 7de til den 14de Febr. 1838. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten; Kammerjunker v. Thestrup. Med Personposten: Jomfru Mertiins; Landmændene Schouboe og Sparrevohn. Udenfor Posterne: Catechet Bergenhammer; Bager Krøyer. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten; Procurator Hviid. Med Pakkeposten, Catechet Bergenhammer. Udenfor Posterne: Hr. Foermann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Bekjendtgjørelser. Følgeblad. til Lollands-Falsters Stiftstidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Under denne Benævnelse agter Redactionen med Begyndelsen af April Qvartal at udgive et Blad i Forening med, og af samme Format, som Hoved avisen, saafremt et tilstrækkeligt Antal Abonnenter tegne sig, og det forøvrigt nyder den velvillige Understøttelse hvorpaa man har gjort Regning. Under denne Forudsætning vil Bladet udgaae een Gang ugentlig i Følge med Tirsdagsavisen, og ombæres til Abonnenterne her i Byen tilligemed denne. Da Bladet har sit særegne Formaal, og dets Jndhold, saaledes som antydet i vedfølgende Prøvenummer, gjør det til et selvstændigt Blad, saa vil der kunne abonneres paa samme baade i Forening med Hovedbladet, saavelsom særskilt. J det Redact, giver sig den Ære at indbyde til Subscription paa dette Blad, udbeder man sig Abonnementet tegnet enten ved de respective Postcontoirer eller hos Udgiveren inden Medio Marts d. A. Prisen paa Bladet bliver for Abonnenterne af Stifts tidenden 2 Mk. Sølv, og for hvem der ønsker at holde det særskilt, 3 Mk. Sølv qvartaliter, som erlægges tilligemed Betalingen for Hovedavisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handels Damp Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn erholdes til Fabrikpriserne fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd., hos Dhrr. P. H. Berg i Nykjøbing, Consul L. J. Benzon i Stubbekjøbing, H. Dorph i Saxkjøbing, F. Hertz og L. Wilcken i Mariboe, S. M. Roepstorff i Nakskov, J. H. Heidenheim i Nysted, Pöhler i Rødbye, J. Gottschalk i Stege og H. P. Ditzel i Vordingborg. Det bemærkes, at Chocoladen fabrikeres ved Paavirkningen af en Dampmaskine til 6 Hestes Kraft, i dobbelt tillukkede og ved Damp opvarmede Pander i et eget dertil indrettet Værelse, der er afsondret fra selve Damp maskinens Chocolade; at der paa det omhyggeligste førges for, at Jngredientserne ere af bedste Sort og staae i et passende Forhold til hverandre, samt at Fabricatet i enhver Heenseende er smagfuldt udstyret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Da jeg undertegnede har etableret mig her i Byen som Skrædermester, saa tager jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre dette for Byens og Omegnens Beboere, med Forsikkring om reel Behandling, billig Betaling og hurtig Expedition, og haaber jeg ved Flid og Opfyldelse af nævnte Forsikkringer mod alle og enhver som ville beære mig med deres Arbeide, at vinde deres Tilfredshed. Stubbekjøbing den 13de Febr. 1828. Ærbødigst. L. Jensen.