JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-10
Blandede Efterretninger. - Tyendeklassen i Hamborg skal være meget sunken; dens Duelighed og Opførsel staae i et omvendt Forhold til dens Fordringer. Hertil bidrage dels de forflerede Leiligheder til Forlystelser for de ringere Klasser, hvoriblandt Dans drives til overordentlig Grad, deels de overdrevne Rettigheder man her har indrømmet Tyende. Saaledes kan en Tjenestepige, naar hun i de første 24 Timer ikke finder sig fornøjet, strax forlade sin Tieneste, uden at sige sit Herskab et Ord, og uden at give Fæstepengene tilbage. Hvor utroligt dette end synes, er det ofte skeet; ja en dansk Kone, som er gift med en Hamborger, har fortalt at det blandt mange Flere ogsaa er hendet hende selv. Ligeledes kan en Tjenestepige, hvor maadeligt hun end har opført sig, gjøre Fordring paa 5 Thl. Courant (8 Rbdl. Sølv) i Julegave, hvis man ikke vil udsætte sig for at blive bagtalt og ilde anseet. (Af det nye Ugeskrift Argus.)- Concurrents for Statistik. Det franske geographiske Selskab for almindelig Statistik, hvis Præsident er Greve Alexander Laborde, har for en Elementar Statistik over Frankrig udsat tre Præmier, af 3000, 2000 og 1000 Franker, og to Accessiter, bestaaende i Guldmedailler. Deri skal Frankrigs Statistik være udarbeidet, sammes Clima, Landvæsen, Jndustrie, Handel, videnskabelige Tilstand, og Jnstitutioner. Præmiernes Uddelingstid er bestemt til Slutningen af Aaret 1832.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
yeste Skilderi af 6 øbenhavn. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Løverdagen den 12 Marts 1831. 28 Aargang. No. 41. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Om de preussiske Provindsialstænder. HasangaaDet af Hr. Professor i Statsoeconomien Dr. C. G. N. David udgivne lidet Skrift: "Om de preussiske Provindsialstænders Væsen (1831. 29. S. 8 hos Reitzel for 24 Skl.) er recenseret i dansk Literatur-Tid. 1831. No. 10. Med denne liden Bog, hedder det, begynder sandsynligviis en lang ny Række af politiske Skrifter i den danske Literatur. Et nyt Skrift er paa samme Forlag siden udkommet "De preussiske Provindsialstænders Historie i korte Træk, ved A. F. v. Tocherning, Capitain ved Artillerie-Corpset. Forlagt af C. A. Reitzel. (16 Skl.) Ligesom Profess. David i Begyndelsen af sit Skrift siger: "De preussiske Provindsialstænders Væsen maa i dette Øjeblik have den høieste Interesse for Enhver etc., saa vilman vist nok være enig med Hr. Capit. v. Ticherning i "at deres Historie maae have en ligesaa høi Interesse; thi ifølge det kongl. Løfte gielder det ikke om i Danmark at indføre de preussiske Provindsialstænder, men at localisere dem. Det er derfor det historiske Moment dette lidet Skrift, giver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
J den Randerske Avis, et af de bedste af vore Provindsialaviser, No. 34 læses ogsaa et lidet indsendt Stykke om Stænder. Det begynder saaledes: Den maatte ikke være dansk, eller dansk Undersaat, hvis Hjerte kunde blive uden Følelse af Taknemmelighed imod sin Konge, ved at læse Bekjendtgjørelsen om den forestaaende Indførelse af raadgivende Stænder, saavel i Kongeriget Danmark, som i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. Hvor særdeles træffende er ogsaa Dagen valgt til denne vigtige Nyheds Meddelelse! Den 11te Februar var i lang Række af Aar en Taksigelsesfest, over al Danmarks Rige for den Begivenhed – de Svenskes mislykkede Bestormelse af Kjøbenhavn der, saa at sige, lagde Grundvolden til Danmarks lykkelige Statsforfatning: arvelig uindskrænket Kongevælde. Thi kort efter denne Begivenhed var det, at hele det danske Folk, tilskyndet af Taknemmelighed og Kjærlighed, og henrevet af hellig Ærefrygt for den Konge, der kuns vilde leve og døe i sin Rede, med og for sine Undersaatter – den oldenborgske Stammes Tredie Frederik, ham, den Trofaste, og hans Afkom efter ham - ham var det, Folket, i dette Ords fuldeste Forstand, den Gang gav hiint souveraine, absolute Arve-Herredømme, som nu paa det hundrede og eet og halvfjerdsindstyvende Aar har stadfæstet sig for deres Efterkommere, som den bedste Kilde til Lykke og Velsignelse. Den Lov og Berømmelse skal ogsaa Kongerne have af Tredie Frederiks Afkom, at de alle have villet elskes af deres Undersaatter, og den Roes skal ydes disse, at de ogsaa have været elskede, elskede, som faa eller ingen Konger, hvor vi saa see hen i Landene omkring os. Men denne gjensidige Kjærlighed imellem Konge og Folk i Danmark ligger ikke blot i Konge- og Folke-Stammens Hjærte Rod, men ogsaa i Statsforfatningens Beskaffenhed; thi det er kuns den fritherskende Konge, der ret kan elske sine Undersaatter, og ikkuns ham, der ret kan elskes af dem igien. Kjærlighed taaler ingen Tvang, den driver ogsaa Frygten ud thi en christen Konge, der indtager sin ophøiede Værdighed ved Fødsel og lovlig Arvegang, kan ikke blive Despot. Om Øjer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
En udførlig Afhandling af Det. Casp. Theobald Tourtual, praktisk Læge og Operateur i Munster, om Øjets Chromaste læses i Joh. Fr. Meckels Archiv für Anatomie und Physiologie, 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
Jndenlandske Efterretninger. Efterat Hr. Candid. Juris WigfusErichsen havde udgivet Fortegnelsen over de theologiske Kandidater fik han flere baade offentlige og private Anmodninger om at udgive en lignende over Juristerne. Disse Anmodninger har han nu fyldestgjort ved at udgive: "Juridisk Stat, eller Fortegnelse over de Kandidater, som have underkastet sig latinskjuridisk Embeds-Examen ved Kjøbenhavns Universitet efter, Mai 1788, tilligemed et Udvalg af danske Jurister som Anhang. Med Vedtegninger. (Forlagt af Universitetsboghandler C. A. Reizel, og faaes hos ham hæftet for 1 Rbd. 32 s.) Forud leveres en Oversigt over juridiske Embeder, saaledes som disse for Tiden ere besatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
Antallet af de Candidater, som have underkastet sig latinskjuridisk Embeds-Examen ved Kjøbenhavns Universitet, efter at Universitets-Fundatsen var udkommen har været. Aar. Antal. Aar. Antal. Antal. Aar. Som Anhang er givet en alphabetisk Fortegnelse over dem, som have underkastet sig danskjuridisk Examen ved Kjøbenhavns Universitet og som ere ansatte i de kongelige Kollegier eller i juridiske Embeder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
Blandede Efterretninger. - Kunstanstalten og det bibliographiske Jnstitut i Hildburghausen og New-York, som i nogen Tid har udgivet et Gallerie der Zeitgenossen, i Kobberstik, Royal Quart, har deriblandt publiceret Don Miguels Portrait med Underskrift efter Navnet: Usurpator og Tyran i Portugal; malet af Gonsalve og bragt i Staal af Frans Støber. Det heder i Bekjendtgjørelsen at Originalen til dette Stykke har Jnstitutet erholdt fra en Hædersmand i Lissabon, der selv blev som Offer for denne vor Tids Nero henrettet. Det tydske Tidsskrift D. Freimuthige mener, at det er for megen Ære at kalde Don Miguel vor Tids Nero.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
Det bekjendte skrækkelige Jordskjelv i Lissabon 1755 varede i 8 Minuter og ikke mindre end 60000 Mennesker fandt i samme en fælles uhyre Grav. Det var just Allehelgens Fest, og Kirkerne bleve fulde af Mennesker, som, da Jordstødet begyndte, vare af Skræk og Fromhed tyede did fortat søge Skyts og Redning, men under Ruinerne af de indstyrtende Templer fandt deres Grav. Kongen og den hele kongelige Familie vare lykkeligvis komne ud af deres Pallads, da denne stolte Bygning blev en Grushob. J aatte Dage havde de ikke andet Opholdsted end deres Karether eller den kongelige Have i Belem. Jkke Steen paa Steen blev tilbage for at vise hvor de portugisiske Herskeres prægtige Pallads havde staaet. (Mere i Kinsey's Portugal.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
- Den polske General Klisky, der for nærværende Tid kommanderer en polsk Kavallerie Division, er bekjendt fra Napoleons russiske Feldttog. Paa Tilbagetoget fra Rusland var Prinds Cugens Korps, neppe endnu nogle tusinde Mand stærkt, for Størstedelen sygt, udmattet af Strabadser, slet bevæbnet, uden Skyts og Patroner, ved Krasnoe, formedelst Gen. Miloradewitsch's talrige Tropper afskaaret fra den øvrige Armee. Opfordret til at strække Gevær, foretrak denne Haandfuld Folk, at falde i Kampen. De forsvarede sig Dagen over med et Mod, der vakte deres Modstanderes Beundring. Natten brød frem, uden at Tropperne kunde tilkæmpe sig nogen Gjennemgang. Mørket endte Kampen, men Korpsets Forfatning var høist mislig. Jndesluttet i denne Stilling, maatte det Morgenen derpaa vorde den overlegne Fiendes Bytte. Ligesaa umuligt var det, at bane sig Vei med Magt igjennem de fjendtlige Masser. J denne kritiske Forfatning kan Prinds Eugen kun haabe nogen Udvei ved det begunstigede Mørke. Han forlader Landeveien, Tropperne marschere i største Stilhed; pludseligt støde Fortropperne, som den nuværende polske General Klisky førte, paa en stærk fjendtlig Feldtvagt. Posterne raabe paa russisk: "Hvem der?" Intet Svar vilde have sat hele den fjendtlige Leir i Bevægelse, og vilde have ødelagt Levningerne af det franske Korps. Oberst Klisky rider da, uden at besinde sig, hen til den fjendtlige Post, og, det russiske Sprog fuldkommen mægtig, befaler han, at den skal holde sig rolig, da de i Skyggen forbimarscherende Tropper høre til General Duwarows Corps, og rykke frem for at angribe Franskmændene ved Krasnoe. Skuffet ved dette Udsagn, undlod Fjenden, at overtyde sig om dets Sandhed. Med den største Rolighed blev Klisky midt iblandt Russerne, medens den franske Kolonne defilerede forbi. Tusinde uforudseete Tilfælde kunde have aabenbaret denne List, og da havde Døden været den ædelmodige Kliskys visse Lod. Napoleon udnævnte ham strax til General.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
I Uddevalle har man indført en Forbedring i Fattigvæsenet, som maaskee fortjener andensteds at efterlignes. Dens Fattige fødes og underholdes ikke mere i Byen, men accorderes ind til Kost og Pleie hos Landboere, imod en vis Betaling qvartalsviis, og Forpligtelse fra den Fattiges Side, til at være Landmanden behielpelig i saadant Arbejde, som ikke overstiger hans Kræfter. Antræffes den saaledes indaccorderede Fattige, som Tigger i Staden eller paa Landet taber den, i hvis Huus han er, et Qvartal af den betingede Underholdnings Sum. Staden har ved denne Foranstaltning besparet i forrige Aar flere hundrede Rigsdaler, Landmanden har ligeledes fundet sin Regning derved."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
Kjøbenhavns Børs d. 8 Marts 1841. Hamburg 2 M. - a vista 213. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 1s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 2 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 48 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 83 1/2 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. i Banco. Dito Dito . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
Nationalbank-Obligationer 102 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 Dito Dito. . . . . . . 108 – i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S. 6 pCt. norsk Laan, - i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . .- Rd. Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 4 pCt. nye danske Obligationer - L. Sterl. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-13
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Søndagen den 13 Marts 1831 No. 42. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-13
For at indføre en forædlet huuslig Jndustrie, blev af Greven 1779 et Fruentimmer sendt for at undervise i fabrikmæssig Bomuldspinderie. Det havde god Fremgang, mange hundrede Pund Bomuldsgarn bleve leverede deels til Ahrensborg, hvor en Bomuldsfabrik var anlagt, og deels til Blaa gaards Fabrik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-13
J Aaret 1781 blev gjort Begyndelse med et Linnedspinderie og Væverie. Til det Hovdenske Jnstitut blev sendt en ung Mand for at lære Hørsvingeriet, og et ungt Fruentimmer for at dannes til Læremesterinde i det fabrikmæssige Hørspind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-13
Et par unge Mænd underviistes paa Gudumlund og Brahetrolleborg, og derpaa ansattes som Mestere i fabrikmæssig Vævning. Heraf fremstod og udbredte sig meer huuslig Jndustrie, uden at indrette kostbare Fabrikhuse. Grevskabets Jnspecteur Hr. Andkiær havde Opsyn dermed, og tog sig med megen Varme deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-13
J Aaret 1783 begyndtes med fem Skolers Bygninger, istedet for de forrige uhensigtsmæssige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-13
J disse rummelige, grundmurede, og teglhængte Skoler blev tillige indrettet en Spindeskole, i hvilken Skolelærernes Kone efter Planen den halve Dag skulde undervise Skoleungdommen, naar hun først selv i det Slags Spinderi havde opnaaet den fornødne Færdighed. Det varede ikke længe, førend der kunde leveres om Aaret for 1600 Rbdlr. Lærreder til Canal-Compagniet i Kjøbenhavn. Snart lærte og Væverne paa Landet, hvorledes de skulde indrette deres Væve, og saae sig nu istand til at levere gode Fabriklærreder, saaledes som de af Compagniet forlangtes. Endvidere blev given i et par Aar fri Underviisning af en lønnet Læremesterinde ved hver Skole i den fine Strikning for Drenge og Piger. Disse skjønne Anlæg bleve siden overdragne til Andre, de fortsattes ei længer for Herskabets Regning, og ere ophørte. Jmidlertid spores endnu Virkningen af disse kostbare Anlæg, og den vil længe vedblive. Heglemesteren, en saare dristig Mand, satte nogle hundrede Hænder i Arbeid med Linnedspind, og afsatte Garnet i Kjøbenhavn, siden Canal-Compagniet ophørte med at modtage de fabrikmæssig vævede Lærreder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-13
Nogle faa Knipleskrine findes paa Grevskabet satte i Gang. Flere bosatte Smedde, som foruden Grov- og Kleinsmedarbeide forfærdige Høleer, Skjæreknive m.v., endog til fraliggende Egne. Omtrent 20 Pottemagere ernære sig af at forfærdige alle Slags glasserede Kar, som de falholde paa Kjøbstædmarkeder, og derfra hiembringe nogle tusinde Rbd. aarlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-13
Det er især paa Gudumlund, der er kostet og arbeidet meget, den kjøbtes af Kammerherre, Frederik von Buchwald. Gaard og Gods vare i en yderlig slet Tilstand. Kammerherren havde anvendt store Bekostninger til Gaardens og Godsets Forbedring med Vands Afgravning, Va sens Anlægning, Dæmningens Bygning, Indhegning og Jnddeeling af Hovedgaardens Marker, Steenrydning, Tiendegaardens Opbygning og Jndhegning, Godsets Udskiftning, Gaardens Udflytning, Tiendens Ophævelse mod Vederlag af Jord, Befrielse for Hoveriet m.v. Med samme Iver beflittede han sig paa Fabrikanlæg paa Godset, tildeels med kongelig Understøttelse. Han anlagde Tegl- og Kalkovne, indrettede et Blegerie paa kongelig Bekostning i Aaret 1781, anlagde en Væve skole, byggede et Heglehuus og Kogehuus til Blegeriets Drift. Med den Virksomhed arbeidede Kammerherren fra 1776, i 14 Aar. Da alle disse Anlæg og Forbedringer kostede store Summer, som overstege hans Evne, solgte han Gudumlund til Greven af Schimmelmann, for hvilken Eiendommen laa beqvem ved Grevskaveis øvrige Eiendomme. J Grevens Tid har Eiendommen vunden betydeligt, men der er og anvendt store Summer paa den, især paa Fabrikanlæg, da intet er drevet med kongelig Understøttelse, men alt for Eierens Regning. Fra 1791 til 1802 blev med stor Bekostning gjort Anlæg til at koge Sæbe og Salt, til at preparere Bleghvidt, Berlinerblaat, m. v., men disse Anlæg ere indgaaede, som upassende til Stedet. Greven lod Hovedgaarden deele i Parceller, regulerede Bøndernes Afgifter, lod det overflødige Vand af Moserne, et Morads paa 4000 Td. Land, og fra den tilstødende Vildmose, aflede til Limfjorden ved store Kanaler, tilsammen af 2 Miles Længde. Disse Kanaler ere 30 Alen brede og Fod dybe, og kan tage mod Pramme til 200 Td. og derover. Kalk og Teglbrænderiet drives nu meer i det Store, og paa en fastere Fod, hvortil var føjet en Steentøifabrik og Plan lagt til en Glasfabrik. Til alle Slags Fabrikanlæg, hvortil behøves overflødig Jldebrændsel og en let Søe transport er Gudumlund særdeles beqvem. Fabrikerne drives ved Vand af Kanalerne. Leeren til Teglovnen æltes ved et Mølleværk, som drives ved Vand, paa samme Maade knuses Flintestenene. Kanalerne leder Transporten af Varene til det nærliggende Limfjord, som og af Tørvene fra Vildmosen. Til Værkerne brugtes før Krigen over 200 Mennesker daglig, og om Sommeren ved Torveskjæringen omtrent 500 Mennesker. Den aarlige Pengeomsætning ved Værket var til den Tid 30,000 Rbd. aarlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-13
Gudumlunds Spindefabrik beskjæftigede 20. Væverstole, som forarbeidede Lærred og Dreieler; de vare i Gang hele Vinteren og ud paa Foraaret. Her brugtes blot unge Karle, tillærte paa Fabriken, de antoges som Drenge, confirmerede, og til lærtes i 4 Aar. De 3 første Maaneder, som Drenge, erholdt de Maanedskorn, 2 Skp. Rug og 2 Skp. Byg maanedlig, 4 Mk. i Penge og fri Bopæl, efter den Tid, som Drenge, erholdt de den halve Fortjeneste af hvad der forarbeidedes, som før Krigen kunde være omtrent 5 Mk. ugentlig. Som Svend erholdt de totredie Dele af Fortjenesten, som den Gang var 10, 11 til 12 Mark ugentlig. Lære drengene aftoge, fordi de ei vare fri for Krigstjeneste. Mange af de udlærte Vævere arbeide i Byerne hos dem selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-15
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. saadannaaangaaenUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Tirsdagen den 15 Marts 1831. No. 43. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Om Medici og Chirurger. aments
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-15
Anmelderen glæder sig ved her at kunne tilføie, at de ypperste Studerende ved Kjøbenhavns Universitet nu have besluttet at ordne deres Studeerplan saaledes, at de i Fremtiden kunne bestaae baade til den chirurgiske og den medicinske Examen. Foreningen vil da, som man tør haabe, skee lidt efter lidt, uden Strid og revolutionaire Optøier. Give kun, at begge Høiskoler ville fremdeles i christelig Enighed æmulere med hinanden i Opfyldelsen af deres høje Kalds Pligter. Det kan da ikke feile, at vor ejegode Konge, snart ved et Lovbud vil betrygge hver den Candidat, der har bestaaet med Hæder som Heellægge til begge Examina, et fortjent Fortrin saavel til chirurgiske som medicinske Embeder og subalterne Poster i Lægefaget. Ogsaa tør man haabe, at Vedkommende, ved at indgive Forslag til Besættelsen af disse Embeder ville anbefalende udpege de Candidater, som ere creerede ved Kjøbenhavns Universitet fremfor udenlandske Doctores, saa og, at derved at besætte de subalterne Poster tillige agtes fortrinligen paa de Studerende, som have vundet Universitetets medicinske Priismedaille. Slutning om Fiskenes Alder. At Gederne kunne opnaae en høi Alder derpaa har man nogle upaatvivlelige Beviser. Man læser i Raczynsky's polske Naturhistorie om en Gedde, som der var fisket, og havde Mærke paa sig, at det da var 90 Aar siden den forrige Gang havde været i Hænder. Den har kun været en Unge imod Keiser Frederik den 2dens; han havde sat en Ring om den, der var forsynet med Fjedre saaledes, at den kunde udvide sig, eftersom Fisten voxte, og da man endelig 149, fangede den ved Heilbrun i Schwaben, kunde man paa Ringen læse sig til, at den af Keiseren var sat ud den 5te Oct. 1230, altsaa for 267 Aar siden; og hvo veed, hvad Alder den havde, da den var kommet i Keiserens Haand, Buffon beretter og, at han i Gravene omkring Slottet Pontchartrain, som da tilhørte Greven af Maurepas, har seet Karper, der tilforladelig vare over 150 Aar gamle, men dog endnu ligesaa fuldkommen muntre, som de gandske unge. Sligt har vel bevæget den bekjendte Leewenhock til at mene, at Fiskene ikke kunde døe af Alderdom, og altsaa at tillægge dem en Slags Udødelighed, som dog strider mod den almindelige Regel, at alt Kjød er Høe, og hvad der er født, maae igjen døe. J Slotsgraven ved Mickelfeld har man og Anno 1575 fanget en Karpe, som en Hr. von Gemmingen i Aaret 1460 havde sat deri. Man har udhugget den i fuld Størrelse 3 Fod og 6 Tommer lang og 1/2 Alen bred, i en Steen, og derhos følgende tydske Vers: Ein Karps in diesem Graben gaht, Den Weiland Hans von Gemmingen eingesett hat Da man nach der Geburt Christi 1460 zalt Jst also in diesem Jahr 115 Jahr alt(Af Fleichers Naturhistorie.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-15
Jndenlandske Efterretninger. Friskolen for Drengebørn af den mosaiske Tro bestaaer deels ved Renter af adskillige betydelige Legater, deels ved Bidrag fra Menighedens Kasse, og deels ved Contingent af Medlemmerne i et Selskab, ved hvilket dette understyttes. Skolens Formue d. 31 Dec. 1830 var, foruden dens Gaard og Inventarium: Hofraad Meyers Legat bestaaende i en kongel. Obligation stor 50,000 Rbdlr., Grosserer Halles Legat paa 130 Rbdlr. i to kongl. Obligationer, Klædekræmmer M. Meyer's, Legat paa 500 Rbdlr. i en kongl. Obl., Elkan Mendeels Legat, staaende i Overformynderiet, 4083 Rbdlr. 62 s. J alt 54, 13 Rbdlr. 62 s. Sølv. Desuden har Skolen Andeel i nogle Legat-Renter, nemlig R. A. Unnas, Jsaac Jacobs, L. M. Kali sch's, Hofraad Gersons; hvilke Renter for Skolen i Aaret 1830 udgjorde 224 Rbd. 18 s. r. S. og 20 Rbd. 17 s. S. og T. Skolens Gield d. 31 Dec. 1830 var til Fondet ad usus publicos en første Prioritets Obligation i Skolens Gaard, stor 2500 Rbdl. rede Sølv. Forfatteren af den i Nr. 39 optagne Sang i Anledning af Høitideligheden d. 5 Marts har hverken direkte eller indirekte meddeelt samme for dette Blad, hvis Redakteur af en Ven blev fortalt, at Høitideligheden havde fundet Sted, og blev meddeelt alle Sangene; men iøvrigt hverken spurgte om eller sagdes, hvilke Mænd, der vare deres Forfattere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-15
Ved Kiels Universitet ere i afvigte Aar 108 Studerende immatriculerede, i dette Semester, (fra Michelsdag 1830 indtil Paaskee 1831) er de Studerendes Antal 311 – Af disse studerede 150 Theologi og Philologi, 82 Jurisprudents, 71 Medicin, de øvrige de saakaldte philosophiske Videnskaber, Pharma i o. s. v. Af de Studerende vare 126 Slesvigere, 149 Holstenere, 2 Lauenborgere; de øvrige 34 ere dels fra Danmark, deels Udlændinge. - J det theologiske Facultet var een Doctorpromotion, i det juridiske een; i det medicinske vare 14, i det philosophiske 7. - De lærde Skoler i Hertugdømmet Slesvig freqventeredes af 337, de holsteenske af 773, tilsammen af 771 Disciple.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-15
Den 13de Dennes saae det i Jtzehoe liggende Liv-Regiment lette Dragoner sin ny Chef, Hr. Oberst, Kammerherre v. Stemann, R. af D. og Dom., for første Gang i sin Midte. Officiercorpset havde i denne Anledning foranstaltet en Diner, og Underofficiererne bragde om Aftenen, under et Fakkeltog, deres Chef et Hoch, hvorefter de droge bort, syngende Schillers: "Frisch auf! Cammeraden, zu Pferd, zu Perd!"