JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Fra Kbhvn, skrives i Kieler Correspd. af 9de d. blandt Andet Følgende: "Oet glæder os at kunne melde vore holsteenske Landsmænd, at efter Udkastet til den ny Toldforordning, Transittolden paa Routen fra Hamborg til Lübek skal ansættes lige med den fra Hamborg til Kiel. Om end denne Forholdsregel, ei vil være tilstrækkelig til at sætte Kiel an niveau med Lybek, med Hensyn til Hamborgs Transithandel, paa de østersøiske Lande, saa opfyldes dog derved en Retfærdigheds Fordring, som Kielerne i en Række af Aar med Rette have søgt at gjøre gjeldende." For øvrigt tilføiet Brevskriveren, at "Jndholdet af bemeldte nye Forordning forresten maaskee ikke saa ganske vil svare til deres Ønsker, som ansee en meget lav Told tarif som den, der ene torde være passende for vort Lands Localitet og for vore Handelsforhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
J Anledning af den i London Hamborg og Lübeaabnede Subskription til Anlæggelsen af en Jernbane, fra Altona og Hamborg til Lübek er i "Kieler Corresp." Allarmtrommen bleven rørt. Som den med truende Fordærvelse for Kiel fremrykkende Fjende betegnes ovennævnte projecterede Jernbane, og som Resultater af Sammes Anlæg angives Følgende: Sundtolden vilde derved betydeligen aftage; den slesvig holsteenske Canals Jndtægtet ligesaa; paa den kostbare kieler Chaussee vilde man i Fremtiden kun see Brevposten fare med tomme Sække; den herlige kieler Havn vilde kun blive besøgt af enkelte Fiskerbaade; Kiels talentfulde Kjøbmænd nødes til at drage med deres Capitaler til Udlandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
"Kieler Correspondentsblad" indeholder følgende Oversigt over den danske Stats Jndtægter og Udgivter i et enkelt Aar, nemlig i Aaret 1816. Jndtægten var 8,850, 146 Rbd. i Sølv Værdi og 6, 150. 361. Rbd. i rede Sølv, altsaa tilsammen: 15,000,507 Rbd.; Udgiften 6,095,057 Rbd. i Sølv Værdi og 3,287,223 Rbd. i rede Sølv; Overskudet, dog Renterne af Statsgjælden fraregnet, 2,755,095 Rbd. i Sølve Værdi og 2,863,138 Rbd. i rede Sølv. Viborg. J en Række at Aar boede der i Byen, tilsyneladende i den største Armod, en Enkerne Clausen, Enke efter Dr. og Raadmand Clausen i Glückstadt tilligemed tvende ugifte Døttre. Moderen døde i Aaret 1826, den vaste Datter Sophie Elisabeth i Aaret 1833 i en Alder af 60 Aar og den Ældste Anne Marie Amalie Clausen den sidstafvigte 2den Aug. Siden Decbr. 1818, da den sidst afdøde Datter brækkede sit Been, har Fattigvæsenet troet at maatte komme denne, som det syntes, høist trængende Familie til Hjælp. Fra den Tid indtil nu har Jomfruerne Clausen af Fattigkassen oppebaaren omtrent 390 til 4000 Rbd. D. 28de Juli om Morgenen, fandtes den sidstlevende af disse Jomfruer, som ikke lillod Nogen at være bestandig om sig, siddende syg og atmægtig paa en Stol, der blev sørget for den Syges Pleie, og fandt man da samme Dag hos hende 107 Rbd. og 2 Specier, som bleve leverede til Fattigvæsenets første Medlem, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte, der lod de 100 Rbd. paa Eierindens Navn indsætte i Sparekassen, og Resten blev bestemt til Brug ved Patientens Pleie. Paafølgende 1ste Aug. fandtes, ved at bringe Patienten tilsengs, et Bundt, der indeholdt 1033 Rbd. Sedler, og endnu samme Dag optegnedes hendes sidste Villie. Ved dette Testamente bestemtes, at Viborg Byes Fattige skulde, efter Fradrag af Fattigvæsenets Fordring, erholde, hendes Efterladenskab, med Undtagelse af 200 Rbd, der skulde tilstilles Domkirkens Værge, for at anvendes til denne Kirkes Forskiønnelse. Anvendelsen at, hvad der tilfalde de Fattige, overlodes til Fattigcommissionen; Bestemmelser gjordes angaaende hendes Jordelærd, og nogle Smaating af hendes Efterladenskabet skjænkedes hendes Naboersker. Den næste Dag døde hun. D. 10de ung, efter hendes Jordefærd foretoges en Registrerings- og Vurderings Forretning, hvorved der i rede Penge kun fandtes 1 Rbd. 1 Mk. og 10 sk. og Efterladenskaberne vurderedes af Skifteretten til 115 Rbd. 4 Mk. og 9 s. Domkirken har modtaget sine 200 Rbd.; og den største Deel af Resten agtes ifølge paalidelig Underretning anvendt til Afbetaling paa Fattigvæsenets gamle Gjæld til Stiftsmidlerne. (af Vib Samler.)Hr. Sekretair Mørch i Fredericia, det længe havde lidt af chroniske Sygdomme, takker i Kjøbenhavnsposten Hr. Dr. med. Fangel for den Hjelp, hans Kunst har ydet ham. Hr. Sekretairen optræder tillige ved denne Leilighed som Talsmand for Homsopathien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Ved Tallotteriets 1422 Trækning i Kbhvn, udkom: No. 28 10. 40. 53. 29.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Ribe. 15 Sønd. c. Trinit. prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge, i Cathrinetirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Avlsk S. For en dulig Seminarist, eller anden til Underviisning vant Person, som kan vise gode Attester om Kundskaber, og Opførsel, er en Plads ledig paa en Gaard her i Egnen. Elevernes Antal er 3 a 4. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende dem til Kirkesanger, Fogtmann i Jerne. pr. Warde. Listige Paafund af Smuglere. af F. V. Andresen, Literatus, faaes hos Boghinder Termansen i Ribe. L. C. B. Det skjendige Rygte, som i den sidste Tid heri Byen er i Om lob, mit Huus vedkommende, erklærer jeg herved for aldeles falskt og ugrundet og raader iøvrigt den lognagtige ondskabsfulde Bagvasker, at vogte sig. Ribe, den 25de September 1835. Chr. Giortz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Skipper Petersen blivet seilfærdig til Kjøbenhavn førstkommende Tirsdag den 29 September og medtager Fragtgods og Passagerer. Colding den 23 Septbr. 1835. S. Petersen. At Gaardmand Jens Jacobsen Schougaard, Lindkund Sogn er ved Amtets Resolution af 21de August 1835 erklæret umyndig formedelst Sindsvaghed og undertegnede hans beskikkede Værge bekjendtgjøres herved. Jørgenshauge paa Gierudrup Mart d. 10de August Hagen Sørensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Placat. Efter Forlangende at vedkommende Dom og Udlægshaver, bliver det Knud Hansen Bagers Enke tilhørende, i denne Byes Grønnegade No. 291, beliggende Huus, bestaaende af 8te Fag til Gaden, 2 Fag Halvtag, til Gaarden og 5 Fag Tverhuus, alt 1 Etage Bindingsværk, med tilhørende Udskiftningkjorder i Sønderforte i Lodden No. 9, stillet til 3de offentlige Auctioner, Tirsdagene den 20de Octb. samt 3die og 17de November, hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, men den tredie i selve Stedet i Grønnegade. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning saavel for Liebhavere, som i Henhold til Placaten af 22 April 1817, tillige for vedkommende Panthavere. Ribe, den 19de September 1835. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Placat. Jfølge vedkommende Dom og Udlægshavers Reqvisition, bliver den Gaardmand Niels Poulsen tilhørende Gaard i Hillerup Bye, Nørfardrup Sogn staaende for Hartkorn 5 Td. 7 Skp. trefjerdedeel Alb., stillet til trende offentlige Auctioner, der afholdes: Onsdagen den 21de October næstk.) hver Dags ) Formiddag. 4de Novbr. - ) Kl. 10.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Torsdagen den 19de De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, men tredie og sidste Auction i selve Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817 til alle Vedkommendes Underretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Ribe, den 17de Septbr. 183. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Placat. Tirsdagen den 20de Octbr. næst, Formiddag Kl. 11, bliver paa Ribe Raadstue ved een eneste Auction opraabt til Bortsalg den afdøde Madame Nyelands Boe tilhørende, i denne Byes Steenboegade under No. 185 beliggende Gaard, bestaaende af 14 Fag, 2 Etager Gavlhuus, samt 3 Fag 1 Etage Sidehuus til Gaden og 6 Fag 1 Etage Udhuus, med tilliggende Udskiftningsjorder paa Sønderportmærsk i de store Lodder Nr. 13, circa 30152 I Alen og i de smaa Lodder Nr. 7 circa 5040 S. Alen. Conditionerne, hvoriblandt: at den halve Kjøbesum kan blive indestaaende paa første Prioritet i Eiendommen og at Tiltrædelsen skeer til næste Paaske Flyttetid, ville paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. Lysthavende indbydes. Ribe, den 17de Septbr. 1833. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Placat. Jfølge den under en Stiftesamling i Kjøbmand Jes H. R. Mathiesens Fallitboe tagne Beslutning bliver Tirsdagen den 6te Octbr. næstkommende Formiddag Kl. 11 paa denne Byes Raadstue afholdt offentlig Auction over en berørte Boe tilhørende Andeel, stor 480 Rbd. r. Sølv, i en af Kjøbmands Enke Kirstine, Kock fød Høyberg under 26 Marts 1830 for 960 Rbd. r. S. udstædt Panteobligation, der er forfalden til Udbetaling. Naar Obligationen er solgt, opraabes samme Dag til Bortsalg fornævnte Boes endnu udestaaende Regnings krav, alt efter Conditioner og Fortegnelse, som ved Auctionen ville blive fremlagte og forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Lysthavende indbydes. Ribe, den 17de Septer 1832. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Undertegnede er nylig ankommen hertil fra Altona og agtet med det allerførste igjen at afseile til samme Plads. De, som maatte ønske at sende Fragtgods med, ville behage snarest muligt at henvende sig til mig. Ribe den 22de Sept. 1835. H. P. Jensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Hvor et Skab med Glasdørte, tjenlig til Boutik, Linned, eller Mælke=Skab, er at faae til Kjøbs, anviser Adressekontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Bortforpagtning af de Kongelige Moller, i Lygomkloster den 17de October 1835. Da lølge høiere Anordning over Gjenforpagtningen af de i Flækken Lygomkloster befindtlige Kongelige Møllet, som 1836 om Paaske træde ud af Forpagtningen, nemlig en Vand- og en Korn Veiermølle, tilligemed de til disse Møller hørende Recognitions- og Fæstelanderier af entrediedeel Gaard, samt Vaaningshuus og Udbygninger atter skal afholdes en Licitation resp. paa 3, 6 og 12 Aar, og Terminus hertil et anberammet til den 17de October d. A. som er Løvedagen for den 18de Trinitatissøndag; saa ville de Lysthavende paa bemeldte Dag om Formiddagen Kl. 11 indfinde sig i det herværende Kongelige Huusfogdie, gjøre Bud og Overbud, og forvente, at den Høistbydende under Forbehold af det Kongelige høipriselige Rentekammets Approbation skal erholde Tilslaget. Conditionerne kunne 14 Dage for Licitations=Terminen eftersees, saavel paa det Kongelige Amthuus i Apenrade, som og i det herværende Kongelige Huusfogdeie. Lygomkloster Huusfogdie, d. 18de Sept. 1835. Rheder, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-25
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved Fredericia Stadtings=Ret og den Kongelige LandsoverRet i Viborg, ere Alle og Enhver, som have noget at fordre i Stervboet efter den heri Byen ved Døden afgangne Borger og Avlsmand Peder Jessen Løbnermed 12 Ugers Varsel indkaldte, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret den 17de September 1835. Rabbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
allernaadigst Kongelig. privilegeret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
Ribe. Avi Adresse overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 78. 29de September. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Af de seneste Efterretninger fra Madrid sees, at de tidligere Rygter om oprørske Bevægelser i denne Hovedstad og Oprettelse af en Junta for hvilken Dronning-Regentinden havde maattet sal de tilføie, have været falske. Derimod er det lykket den for kort Tid siden ankomne Hr. Mendizabal at bevæge Dronning-Regentinden til at udnævne et nyt Ministerium, bestaaende af frisindede Mænd. Det holdt haardt, inden Regentinden kunde overtale sig til at give Slip paa Grev Toreno; men Hr. Mendizahals afgiørende Erklæring, at han alene paa dette Vilkaar vilde indtræde i Ministeriet, bevægede hende til at afskedige ham. Dette skeete d. 18de, og samme Dag blev det Mendizabal overdraget at danne et nyt Cabinet. Strax efter udkom et, af Mendizabal, som Finantsminister, contrasigneret Decret, hvorved Gen. Alava blev udnævnt til Cabinetspræsident. Om han vilde modtage denne Post, vidste man endnu ikke, men haabede det. Indenrigsministeriet er overdraget til Hr. Gil de la Quadra, tidligere Minister under Cortesperioden og bekjendt som en frisindet Mand. Denne Post var først tilbuden Hr. Arguelles, som afslog den, men lovede at understøtte det nye Ministerium. De øvrige Udnævnelser ere endnu ikke bekjendte. - Det bliver nu et Spørgsmaal, om Provindsial-Juntaerne ville lade sig nøie med de Forholdsregler, som man af dette nye Ministerium kan vente. De revolutionære Bevægelser grebe stedse, videre om sig, og der indløb daglig Efterretninger fra de Provindser, som havde løsrevet sig fra Regjeringen. om nye afgiørende Skridt. Juntaerne i Barcellona og Saragossa havde ladet det bekjendte Regjeringsdeeret, hvori de bleve erklærede for oprørske, brænde, efter dog først at have ladet udskjære Dronning Jsabelles Navn. Borgergarden i Cadix havde, i Forening med Linietropperne, sendt et Detaschement til Øen Leon, for at sikkre sig dette vigtige Punct. En Efterretning, som Gazette de France først har meddeelt, at 3000 Malagesere vare paa Veien til Madrid, for at omstyrte den nærværende Regiering, er senere stadfæstet med det Tillæg, at disse 3000 Mk. vilde paa Marschen, forene sig med lignende Afdelinger fra Sevilla og Cadix. Galicien var i fuld Opstand, og selv Estremadura, paa hvis Hengivenhed til Regjeringen man meest havde stolet, var bleven henreven af Bevægelsens Strøm, saa at det nu egentlig kun var Madrid og Omegnen, der forholdt sig tolig. Sentielle des Pyrenkes giør den Beregning, at af Spaniens 10,609,000 Jndbyggere indeholde de Provindser, som have sluttet sig til den frisindede Bevægelse, 7,986,000, men de baskiske Provindser og Navarra 552,000; saa at for de Districter, der endnu ere Regjeringen lydige, blive kun vel 2 Mill. tilbage. En under disse Omstændigheder meget vigtig Efterretning, hvis den ellers er sand, er at Dronning-Regentinden er kommen i Barselseng, efter i Forveien at have ladet sig vie til den bekjendte Munnoz. Ved dette Ægteskab vil hun nemlig have forbrudt sin Ret til Regentskabet, som da vil tilfalde Jnfanten, Francisco de Paula, der stedse har udmærket sig ved liberale Anskuelser og i den seneste Tid har opholdt sig i Valencia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
- Fra Krigsskuepladsen i det nordlige Spanien haves kun lidet gunstige Efterretninger. At Regjeringens Tropper have lidt et Nederlag, er vist, men om dets Størrelse og om de nærmere Omstændigheder derved stemme Beretningerne ikke overeens. Journal de Paris beretter, ifølge en Depesche fra Bayonne, at Espartero og de engelske Hjælpetroppet have i Nærheden af Bilbao lidt et ikke ubetydeligt Nederlag, og at deres Tab anslaaes til omtrent 1000 Md. Gazetten, som er omstændeligere, fortæller, at den brittiske Legion var med nogle spanske Batailloner rykket ud af Bilbao, forat marschere til Vittoria, men stødte den 11te ved Landsbyen Artigarriaga paa Carlisternes Hovedcorps, som blev anført af D. Carlos selv, der var hidkommen fra Durango, hvor han havde overgivet Jturalde Commanden; at derpaa en hidsig Fægtning forefaldt, som endte med at Dronningens Tropper bleve drevne tilbage og lede et Tab af 1800 til 20000 Md. Et Brev fra Grændsen gaaer endnu videre i at skildre Tabets Storhed, da det beretter, at de en engelske Hjælpetropper alene havde mistet 2000 Mand, af hvilke 1500 vare faldne, men 500 fangne, samt at disse 500, hvoriblandt ogsaa en engelsk General befandt sig, bleve, paa D. Carlos's befaling, strax skudte. Af de nyeste Efterretninger, som haves over London, lader det imidlertid til, at Nederlaget ikke har været saa betydeligt. Coureren har nemlig fra en høi Officeer i General Evans's Stab faaet en Beretning om Slaget, i hvilken det vel indrømmes, at Spanierne under Espartero, Espelete og Mirasol ere blevne slagne af Carlisterne, men tilføies, at kun ganske faa Engellændere have taget Deel i Træfningen, og det kun for saavidt, som de paa Tilbagetoget dækkede Espartero, der uden deres Hjælp vilde med den af ham commanderede Arrieregarde være geraadet i Fangenskab. De Faldnes Tal var endnu ubekjendt; men Antallet af de Saarede, blandt hvilke Espartero selv og 3 af hans Adjutanter, ansloges til 269. Engellænderne havde kun 2 Døde og 5 Saarede. Jfølge samme Beretning havde Evans været ganske uvidende om denne de spanske Generalers Expedition, og heller ikke disse havde ageret i indbyrdes Overeensstemmelse, som da overhovedet ingen god Forstaaelse syntes at finde Sted i det spanske engelske Hovedqvarteer. Jfølge hiin Træfning vare Carlisterne igjen blevne Herrer over hele Egnen mellem Bilba- og Vittoria. - Det engelske Blad Globen, som almindelig ansees for Lord Palmersions Organ, holdet det for en afgjort Sag, at ingen væbnet Jntervention i de spanske Anliggender vil finde Sted; thi den Hjælp, som de Allierede allerede have ydet, maa være tilstrækkelig til at bekæmpe Carlisterne, men de indre Stridigheder om Forfatningen maa man lade Spanierne, selv afgjøre, uden nogen fremmed Jndblanding. -To Batailloner af de portugisiske Hjælpetropper ankom d. 10de til Santander.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
Frankerig. Morderen Fieschi er nu saavidt i Bedring, at han hver Morgen spadserer i Fængselsgaarden. Man overbevisersig mere og meere om, at han kun har været et Redskab i Andres Hænder; men af ham selv har man endnu ikke kunne faae videre Oplysninger. I den senere Tid har man paany fængslet adskillige Personer, som mistænkte for Deelagtighed i Attentatet. Det skal være oplyst, at den undvegne Pepin har givet Fieschi Penge til at kjøbe Flinteløbene, samt at han tidligere har havt denne boende hos sig. - Det ministerielle Blad, Moniteur du Commerce, indrømmer nu, at der ikke er at tænke paa en mindelig Overeenskomst med Nordamerika, førend General Jackson afløses af en anden Præsident.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
Storbrittannien og Jrland. Hr. OConnel har i denne Tid foretaget sig et Slags Triumphtog igjennem Landet, er især bleven feteret i Manchester, Newcastle og Edingburgh og har allevegne for Tusinder af Tilhørere holdt Taler, hvis Hoved thema var Overhusets Reform. - J de engelske Havne udrustes en anseelig Flaade, uden at man veed Noget om Øiemedet for disse Rustninger. Courerer, vil af Breve fra Constantinopel have erfaret, at en betydelig Flaade, for Størstedelen bestaaende af en gelske Krigskibe, har lagt sig for Dardanellerne; derimod haves en anden Efterretning, ifølge hvilken den ved Malt forenede engelske Flaade skal gaae under Seil til de spanske Kyster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
Blandinger. Det brillanteste Fyrværk, som formodentlig nogen finde har været at see, blev, efter de foregaaende Dages militære Øvelser, givet i Kalisch d. 18de. At beskrive det, vilde blive altfor vidtløftigt, men man kan faae et Begreb om dets Storhed deraf, at en heel Træstad med mange Taarne og Kupler, som til dette Øiemed var opført, blev beskudt af 110 Kanoner med Lyskugler og gik op i Luer; at ved samme Leilighed omtrent 40000 Raketter fløi tilveirs; at hele Leiren var illumineret med Begfakler; at Kongen af Preussens og Keiserindens Navnetræk luede i et Transparent, som var 60 Alen langt og 40 Alen høit - Alt under fuld Musik af 2000 Spillemænd, til hvis Spil Kanonerne angave Takten. D. 19de skulde Tropperne endnu engang samlede manøvrere, og den følgende Dag skulde Afmarschen begynde efter fuldendt Gudstjeneste. J Toplitz var man beskjeftiget med Tilberedelser til det store Fyrstemøde. Kongen af Sachsen og Prindsregenten afreiste dertil d. 19de, forat besøge Keiser Ferdinand, som samme Dag vilde indtræffe der. - Forsamlingen af tydske Naturforskere og Læger, som iaar holdes i Bonn, er endnu talrigere end nogen af de foregaaende. Jkke blot tydske, men ogsaa franske, engelske, russiske, spanske ja selv nordamerikanske Deeltagere have indfundet sig. Ved det første Møde, d. 18de, vare 400 tilstede, og der kom stedse Flere. Alle disse lærde Herrer samles ikke blot til videnskabelige Forhandlinger, men ogsaa til fælles Middagsmaaltider, Aftenselskaber, Concert, Dands og behagelige Udflugter i Omegnen. - Der tænkes nu paa at aabne en Dampskibsfart mellem Um og Wien og at sætte Samme i Forbindelse med Fatten mellem Wien og Constantinopel. - Den østerrigske Jagttager beretter, at den portugisiske Dronnings Formæling med Prindsen af Sachen Coburg er nu fast besluttet. - Den samvittighedsløse Feighed, som mange italienske Læger have udviist, har bragt Regjeringerne i Toscana og de sardiniske Stater til at træffe den Bestemmelse, at de Læger, som flygte for Choleraen, skulle have deres Embeder og Praxis forbrudte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
Pesten er paany udbrudt i Ægypten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
Indenlandske Efterretninger. Qvartals-Koursen for October, November og December Maaneder 1835 er, af den bestandige Kommittee til Qvartals Koursens Bestemmelse, bestemt til 200 imod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbdlr. Sølv kan betales med 1 Rbdl. Seddel. Ved en kgl. Placat af 19de August for Hertugd. Slesvig og Holsteen er for Aaret 1836 som sædvanlig anordnet den aarlige Udskrivning af Magazinkorn og Fourage, at levere naar opfordres efter næstk. 1ste Novbr. Hvad som in natura ei maatte findes nødvendig, skal betales i Penge til en Priis som nærmere vil blive bestemt. Hvad som for 1835 ei er bleven reqvireret, skal betales med følgende Priser; Rug 4 Rbd. Tdn. Havre 2 Rbd. 48 s. Høe, et Læs 4 Rbd. 48 s. og Halm 2 Rbd. 48 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
Af en Udsigt over de danske Finantsers Stilling i Aaret 1835, hvilken Udsigt, ifølge Hs. Majestæts befaling, er bragt til offentlig Kundskab, anføre vi foreløbigen Følgende: Statsgjælder til 1ste Jan. 1835 udgjorde Sølv. Sedler. Rbd. 127,362,000 og Rbd. 2 443,000 Deraf Gjæld indenlands Rbd. 69,033,000 og Rbd. 2443,000 Gjæld udenlands 58,324,000 Renterne af Gjælden indenlands udgjøre. Rbd. Sølv 2877,064.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
Renterne af Gjælden udenlands Summa Rbd. Sølv 4,775064. De bestemte Capitalbetalinger udgjøre for Aaret 1835. Paa den indenlandske Gjæld 131,600 Rbd. Sølv Paa den udenlandske Gjæld 829,700 Jalt 961,300 Rbd. Sølv. Jndtægterne for 1835 udgjøre: Af de danske Provindser Rbd. Sølv 6, 195,000 Af Hertugdommerne. Overskud fra Hertugd. Lauenburg - 190,000 Renter af de kongelige Activer Afdrag paa Samme . Vestindiske Revenuer . Oresunds Told Jalt Rbd. Sølv 13,945,000 Totalsummen af Udgifterne udgjør " Jale Ph. Sal. 13,945,000 Totalsummen af Udgifterne udgjør - Altsaa bliver for Aaret 1835 en Underballance, af Rbd. Sølv 321,000. Hvorved imidlertid er at bemærke, at Finantserne allerede i længere Tid have havt et Afsavn i deres ordinære Jndtægter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
Med Hensyn til, at det, - som efter Kbh. tidligere er mældt - var paatænkt i Nærheden af Kbhvn at bevirke en Samling af sjellandske Bønder, for at meddele deres valgte Deputerede, hvad de ønske andraget, for Stænderforsamlingen, har Hs. Majestæt under 13de dennes allernaadigst rescriberet Cancelliet saaledes: "Omendskiøndt vi ikke kunne antage, at den ved en Jndrykkelse i Bladet Kbhvosten Nr. 217 for Løverd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
d. 12te d. antydede Forsamling af sjellandske Bønder, i den Hensigt at sætte de af dem valgte Deputerede i Kundskab om deres Ønsker og hvad de gjennem dem ønske andraget for Stænderforsamlingen, vil finde Sed, saa finde vi os dog foranlediget til herved at paalægge Vort Canc., at gjøre vedkommende Amtmænd opmærksomme herpaa, for at de, saafremt saadan Sammenkomst virkelig skulde være paatænkt, itide kunne søge at forebygge samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
Efter Forlydende skal Hr. Conferentsraad Schlegels Sundhedstilstand ikke tillade ham at overtage den vigtige Post, hvortil Kongen har kaaret ham, som Universitetets Deputerede at deeltage i vore Stænderforsamlinger. J den Jndstilling, hvormed i sin Tid Universitetsdirectionen indgik til Hs. Majestæt angaaende dette Valg, vare, foruden Hr. Schlegel, tillige Professorerne Schouw og Clausen bragte i Forslag, og vi have saaledes Haab om at see en af disse tvende Hædersmænd i Stænderne, og i saa Fald uden al Tvivl paa disses Præsidentsstol. (Khp.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-29
J næst forrige Uge døde i Kbhvn. 15 Personer af Kopper. Tre druknede, En havde dræbt sig selv.