JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Den berømte v. Haller leverede til Göt tinger Anzeiger fra Aar 1745 indtil hans Død, som indtraf 1777, over tolv Tusinde Recensioner, altsaa over 375 om Aaret. Paa Jurisprudenz nær recenserede han i alle Fag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Jndenlandske Efterretninger. Placat. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., Gjøre vitterligt: At Udførsel af Uld fra Jylland til Hertugdommene, og fra Hertugdommene til fremmede Steder forbydes, fra hvilket Forbud alene undtages den jydske Uld, som beviisligen skal forarbeides i Hertugdommens Fabrikker. Hvorefter alle og enhver kunne vide sig at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 21de April 1810. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederikr. (L. S.) Rosenstand Goiske. Moltke. Thonning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Under 24 April er udkommen en Placat angaaende Præmier for Norges Proviantering, af følgende Jndhold. Ved Resc. af 12 d. M. har det behaget H. M. allernaadigst at befale: At de ved Placat af 28 Aug. 1809 allernaadigst tilsagde Præmier for visse Levnetsmidlers Tilførsel til Norge, skulle vedblive indtil Udgangen af September Maaned d. A., med Undtagelse for Salttilførsel, for hvilken ingen Præmie tilstaaes efter sidste April d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Under 24 Martii d. A. er sluttet en Forening imellem H. M. Kongen og H. D. Hertugen, af Meklenborg-Schwerin angaaende den gjensidige Udlevering saavel af de i virkelig Tjeneste staaende Militaire og af de værnepligtige Reserver. - Denne Convention har tilbagevirkende Kraft fra 30 Nov. Den ved Caper-Reglementet af 28 Martii, d. A. anordnede Priisret for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, som skal holdes i Flensborg, kommer til at bestaae af en Justitiarius, 2 Assessorer og en Secretair. Følgende Embedsmænd ere af Hs. M. udnævnte til denne Rets Medlemmer: Commandeurcapitain Harboe til første Assessor, Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Assessor Aagesen til Justitiarius, Politiemester Feddersen i Flensborg til anden Assessor, og Stadsecretair Byeskriver) samt Raadmand Jensen sammesteds til Secretair. Geh. Statsminister Grev Christian Bernstorff og Khr. Grev Joachim Bernstorff ere under 27de d. M. i Naade og efter Ansøgning blevne endledigede fra deres Embeder, den første som Chef og den sidste som Directeur for Departementet for de udenlandske Sager. Præsidenten for det Kgl. General Toldkammer, Geheime-Conferenceraad Moltke, og Hs. Exc. Geh. Conf. Raad Rosenkrantz, som for nærværende Tid opholder sig i Paris, er allernaadigst beskikket til Geheime Statsminister og den sidste tillige til Chef for det udenlandske Departement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
J Torsdags Middags lod Hr. Kjerstrup opgaae sin Montolfier Ballon paa Exerceerpladsen. Hs. Maj. Kongen og H. K. H. Prindsesse Caroline beærede Forsøget med deres høie Nærværelse. – Tilbageerindringen om Hr. Kjerstrups forhen mislykkede Forsøg opvakte en almindelig Ængstelighed hos Tilskuerne. Men heldigviis var Konstneren gaaet over fra den ene Yderlighed til den anden, hvilket, imod Sædvane, her fortræffelig lykkedes. Hr. Kjerstrup havde nemlig denne Gang forfærdiget sin Ballon af Conceptpapir istedet, for at den forrige Gang var af grovt Lærred, overstrøgen med Oliefarve. Da det Kgl. Herskab traadte ud paa Gardecassernens Balcon, der var bedækket med rødt Fløiel, steg der en mindre Montgolfiere i Veiret. Derpaa begyndte man at fylde den større af 30 Fods Diameter, efter adskillige Svingninger og Sammenkrympninger, som bragte den forrige uheldige Ballon i Erindring. Omsider blev den dog heel fyldt, endskjøndt den nedentil var gaaet lidt istykker, og da Snorene vare overskaarne, hævede den sig majestætisk til en stor Høide indtil den ganske forsvandt for Øiet. Ballonen, var net sammensat og tog sig godt ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Jblandt Hoved Hindringer ere, Kartoffelploven der kun lidt er bekjendt, at Bonden har Mangel paa Kieldere til at bevare Kartoflerne mod Frost; at han ofte finder Mangel paa Afsætning. Fyens patriotiske Selskab, som derpaa gjøres opmærksomt, vil finde Midler til at bortfjerne de første Hindringer og Kartoflernes nærværende høie Priser vil opmuntre til denne for Land Økonomien saa Fra Hr. Assessor Zeuthen, fordeelagtige Alv. ligesom frædet Kongelige Brænderie kan man ogsaa vente Forsøg med Kartofler, der endnu mere vil befordre Afsætningen. Auctiviner. D. Maji. Procur. Wilse, Løsøre i Snareg. No. 13. D. 8de: Fuldmægtig Jversen, Løsøre paa gl. Myndt. D. 11te: Proc. tilse, Løsee i Bredgaden. ans hos
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
kjøbenhavns Vexelcours. Den 1. Maji tre Maaneder, 396, hvortil kjøbtes og solgtes meget. a vista 40 Spec. noterede 398, som udgjør for 1 Rdlr. i Svee, 5 Rdlr. 94 s. D. C. - J
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn den 27de April 400 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Udenlandske Efterretninger. Des Persiske Gesandt, London har foræret Dronningen af Engelland, kostbare Shawls af KameelhaarPetersborg, d. 7 April. J Morgen reiser, Ministeren for det Jndre, Fyrst Alexis Kurakin, herfra til Paris. Man troer, at hans Sendelse har et vigtigt Øiemed. - Portefenillen besørges imidlertid af Senator Kosadawloff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
London, d. 13 April. General Cotton er ankommen til Lissabon, for at paatage sig Anførslen for de Portugisiske Tropper. De Franske havde 10,000 Mand i Salamanka, 7000 i St. Felices, 2000 i Puebla, 3000 i Piqueto &c. - J Dag afseiler Admiral Cotton til Middelhavet, for at tage Commandoen over den derværende Flaade i Lord Collingwoods Sted, som er syg. - Ved Ceylon have 2 Franske Fregatter taget 13 Engelske Skibe, der alle havde mange Penge ombord til at indkjøbe Varer for. - Hr. Pinckney har sendt Hr. Lee med Depecher til General Armstrong i Paris. - J America vil Congressen ikke ende sit Møde, indtil Fregatten Adams er kommen tilbage, med Efterretninger om Forholdene i Europa, Paris, d. 18 April. J Morlaix er d. 13 April indløben en Engelsk Parlamentairbaad med en Engelsk Commissair til Krigsfangernes Udvexling. – Keiserinde Josephine vil, som det hedder, antage Titel af Hertuginde af Navarre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Neapel, d. 6 April. Engellænderne ere de 22 f. M., 3 til 4000 Mand stærke, landede paa Den Sainte Maure *). Den svage Garnison har, efter at have mistet 300 Mand, maattet trække sig tilbage i Fortet, som Engellænderne, nu rimeligviis ville beleire. - Den 26de f. M. have Engellænderne gjort et aldeles mislykket Forsøg paa at stikk Staden Regio i Calabrien i Brand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Den Engelse Gesandt i Constantinopel vil, for sin svækkede Sundheds Skyld, forlade denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
En Fransk Caper har opbragt to Skibe, ladede med Salt og bestemte til Gothenborg, under *) Den ligger ved Kysten af Livadien i Grækenland, og var fordum en Halvde, som hang samme med Fastlandet, men blev gjennemstukken af Corintherne. Derved er den nu skilt 50 Skridt fra det faste Land ved en bred Canal. Jordbunden er frugtbar paa Korn, Viin, Olie, Citroner, Pommerantser, Mandler &c. De fleste Jndbyggere ere Grækere, Hovedstaden, efter hvilken Øen er opkaldt, med 4 til 5000 Jndbyggere, er af Natutiren og Konsten særdeles stærkt befæstet. Svensk, Flag, hvoraf det ene var afseilet fra Ramsgate og det andet fra Plymouth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
J Houften (i Normandie) er en Kone kommen i Barselseng med fire Børn, der tillige med Moderen befinde sig vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Paven fører i Savona et meget stille Liv og lader sig aldrig see offentlig uden i Kirken.Det hedder, at Førstendømmet Mergentheim, skal overlades til Storhertugen af Baden. Østerrige haaber at faae nogle af sine i sidste Fredsslutning tabte Provindser tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Ved Malaga skal der atter være forefaldet blodige Optrin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
J Pusterthal er der igjen udbrudt nogle Uroligheder, men som ikke synes at være af Betydenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Efter en udkommen trykt Efterretning om det Engelske Parlaments Undersøgelse af Scheldetoget sees, at dette Tog har kostet Engelland i det Hele 834,275 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
J Underhuset gjorde Mr. Brougham d. 12 Martii en Motion angaaende Gjenparter af alle de Communicationer om Slavehandelens Afskaffelse, som Statssecretairen havde gjort de i London residerende Ministere, og Svaret derpaa. Han tilstod, at man havde med Jver søgt at bidrage til denne Handels Afskaffelse, men han 3 meente, at denne Anstrængelse vilde forfeile sin Hensigt, indtil andre Magter kunde formaaes til at virke med den Engelske Regjering i fælles Øiemed. Paa den Svenske Øe St. Bartholem, drive Engelske Kjøbmænd denne forbudne Handel ved falske Papirer under Svensk Flag. Det nøie Forbund, der har fundet Sted mellem dette Rige og Engelland siden Aaret 1806, havde kunnet befordre denne Handels Afskaffelse. Det samme kunde siges om Portugal og Spanien. Jndførslen af Slaver i Portugisisk America havde han føie til at anslaae for 30,000 aarligen; i Spansk America kunde man regne, at der i det mindste indførtes to Trediedele saa mange som i det Portugisiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Engellands Forbindelse med disse to Lande havde kunnet lagt betydelig Vægt paa de Forestillinger, der gjordes angaaende denne Gjenstand. America har, som bekjendt, afskaffet denne Handel, og han var overbevist om, at om Ministerne kunde overtale sig til at aabne en Underhandling, vilde den I Americanske Regjering formaaes til at tillade Engelske Krydsere at opbringe de Americanske Skibe, der drive denne forbudne Handel. Han foreslog derfor en ydmyg Adresse til Kongen &c. Canning anmærkede, at han først nyligen var bleven underrettet om, at det Svenske Flag er blevet brugt til en Kappe for Engelske Kjøbmænds forbudne Handel. Den brittiske Regjerings Opmærksomhed har længe ivrigen været henvendt paa Slavehandelens Afskaffelse; men uagtet den har Ret til at gjøre Forestilling, har den dog ingen Ret til at gjøre Paabud angaaende denne Gjenstand. Den Portugisiske Regjering har man gjort de alvorligste Forestillinger om at samtykke i denne Afskaffelse, men betænker man, at mant Engelland har anstillet Undersøgelse, og at de største Talenter dette Land nogensinde har frembragt, have maattet understøtte denne Mening førend Afskafselsen kunde bevirkes, saa vil man indsee, at denne Sag ikke kunde blive afgjort i Portugal i et eneste Aar. Man vil finde, at der kraftigen er bleven sørget for en gradviis Afskaffelse i en Artikel af en Handelstractat med denne Regjering. Den samme Fremgangsmaade var nødvendig i Henseende til Spanien. Hvad America angaaer, datvivlede han om dette Lands Regjering oprigtigen ønskede denne Afskaffelse, eller at det ikke frivilligen vilde laane sit Flag til at drive denne Han deel. Men han var sikker paa, at intet uden en virkelig Tractat kan sikkre dets oprigtige Medvirkning. Da han er enig om Gienstandene for Hr. Broughams Motion, saa understøttede han den anden Gang. – Mr. Stephen sagde, han haabede at hans Ven Mr. Canning feiler i at antage, at Americas Hensigt med at afskaffe Slavehandelen, ikke var oprigtig meent. Han havde selv talet med Hr. Muuro, den Americanske Minister og andre Americanske Herrer, om denne Gjenstand, og de vare alle af den Mening, at det var en Sag, der laae den Americanske Regjering meget paa Hjertet. Sandt nok, de sydlige Colonier have en stor Befolkning af Negere, hvis Jndretning Regjeringen ikke altid kan have Tilsyn med. Han inddrømmede Mr. Canning, at intet kunde skee i denne Sag uden ved en Tractat, men imidlertid haabede han dog at den Americanske Regjering vilde forene sine Bestræbelser med Engellands, for fuldkommen at bringe Slavehandelens Afskaffelse til Virkelighed. - Wilberforce yttrede sin store Velbehag over at denne Sag har sysselsat Husets Opmærksomhed, og han haabede at det ikke vilde tabe den af Sigte indtil den var fat iværk, og han tvivlede ikke om, at det vil blive understøttet af den Americanske Regjering, som han meente denne Gjenstand laae alvorlig paa Hjertet. Motionen blev derpaa antaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Efter den Engelske Skatkammer-Lords Forslag blev nylig udnævnt en Committee, til hvis Betænkning han forelagde den Beslutning, at fundere en Sum af 8,000,000 Pd. St. Skatkammer Beviser, daterede mellem d. 20 Febr. 1809 og d. 16 Martii 1810, til 3 1/4 pC. Renter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Fra Hitterøen er seet den 12 April signalerede fiendtlige Orlogsbrig der jagede 2 Danske Handelsfartøier, som bleve tagne 1 a 2 Miil af Lan Ostindien. opstandet, og derefter, seilede østerefter. Fra Odderøen, er seet 7 Handelskibe der seilede østerefter, og 2 Dito, der seilede vesterefter, samt en Fregat der jagede et Dansk Handelsfartøi. Den 14. April: Fra Flekkerøen er seet Handelskibe der seilede øster efterre og Dito der styrede til og fra Landet. Fra; Justøen er seet, en Fregat der styrede, fra Landet. Fra Lindenes er seet en fiendtlig Orlogs rig der holdt det krydsende ved Kysten. Fra Egpaag er seet Seilere sydligfra der holdt det krydsende, ved Kysten. Fra Odderøen er seet en Fregat der styrede fra Landet, og 9 Handelskibe der seilede østerefter. Den 15 April: Fra Justøen er seet Handelskibe der seilede østerefter. Fra Flekketøen, er seet Handelskibe der seilede vesterefter, og Dito der styrede til og fra Landet. Fra Stjernøer seet Handelskibe der styrede mod Landet, og Dito der seilede østerefter; videre observeredes en Dansk Skib der kom fra fremmede Steder, og løb i Havn vestenfor Signalstedet, samt en Orlogsbrig der styrede til og fra Landet. Fra Egvaag er seet Handelskibe der holdt det krydsende ved Kysten, og Dito, der seilede østerefter. Fra Odderen er seer, 19 Handelskibe, der seilede østerefter, og Dito, der seilede vesterefter. Den 16 April er intet observeret. Den 17 April: Fra Hitterven er seet 2 Danske Handelskibe der kom fra fremmede Steder, og løb i Havn vestenfor Signalstat. Fra Jnstøen er seet Seilere østligfra der styrede mod Landet. a Grung, Jnspecteur ved Tellegrasen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Second Lieut. Müller ved det Tellemarkske Jnf. Regiment har i Christiania Avis bekjendtgjort, at han d. 12 April fra en unavngiven Officier har faaet en Udfordring saaledes lydende: De har i Gaar fornærmet mig saavelsom en brav Officier. Jeg seer mig derfor nødsaget til at forlange Satisfaction; jeg, byder og befaler derfor, at De møder mig ved det Sted bag Fæstningens Vold, som kaldes Vippen, i Morgen Eftermiddag Kl. 6 slet, enten paa skarpsleben Sabel eller Pistoler." Lieutenanten erklærer, at han ikke vil møde en Person, som skammer sig ved sit Navn og hvem han ikke kjender og altsaa (?) umuelig kan have fornærmet, men dersom han vil op han give, ham en passende give sit Navn, vil Satisfaction. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Nyeste alde af døbenhavn. Lis alopkomagerSyvende Aargang. No. 60. bedes, Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 5 Maji, 1810. Børnesester. Angen selskabelig Glæde er behageligere end den, der nydes i Kredsen af en lykkelig Familie. At høitideligholde den Dag, paa hvilken en elsket Ægtekone eller Ægtemand, Søn eller Datter, Fader, eller Moder fødtes, hvilken himmelsk Nydelse for et følende Hjerte, Det er paa en saadan Dag at tusinde behagelige Erindringer gjennemstrømme Sielen. Vi mindes om alle de yndige Baand, der knytte os til dem, der ere vort Hjerte saa dyrebare. Vi skue tilbage paa overvundne Trængsler og nydte Glæder, fryde os over at de første ved gjensidig Standhaftighed bleve bekjæmpede, og føle endnu en Eftersmag af de sidstes Behageligheder. Selv Oldingen, der høitideligholder sit Guldbryllup, føler en hellig Jld lue op igjen i sin Barm, og rækket den sølvlokkede Brud ligesaa glad og trofast den rystende Haand, som den Dag, da hendes Lokker vare Guld og hendes blege Kinder blussede af Ungdommens Roser. Manden, som høitideligholder sin Kones Fødselsdag, hvor megen Grund har han ikke til at prise Forsynet, der paa denne Dag skjenkede ham en kjerlig Ledsagerinde paa Livets trange Bane, en Veninde i Modgangens mørke Time, en Støtte, der bliver ham tro, naar Alting i Livet forsager ham. Den Fader og Moder, der glæde sig paa deres Søns eller Datters Fødselsdag, hvor megen Stof til Glæde finde de ikke i Synet af et velartet Barn, i den Pode, der er voxet op under deres ømme Pleie, som de have seet udvikle sig fra en spæd og værgeløs Skabning til et fornuftig tænkende moralsk Væsen, Hvilket Værk er vel større end det at have opdraget og dannet et Menneske til en nyttig Verdensborger, - Men Alting i Verden kan misbruges og bliver misbrugt, hvorfor skulde Familiefester have undgaaet denne Tingenes fælles Skjebne i Menneskenes Hænder, J de senere nydelsessyge Tider er det bleven en almindelig Skik, endog i Middelstanden, at neppe et Drenge= eller Pigebarn er kommen i Skolen førend dets Fødselsdag skal høitideligholdes. Man beder da enten hele Skolen eller en Deel af Børnene til at deeltage i en saadan Fest, og naar Skolen eller Opdragelsesanstalten er betydelig, kan der næsten være en Fødselsdagsfest hver Uge at høitideligholde. Det være langt fra at Forfatteren, vilde bidrage til at formindske disse Smaaes uskyldige Glæder; Livets Guldalder svinder alt for hastig hen til at han skulde søndertræde en eneste af de Blomster, der smykke denne skjønne Bane; men hine hyppige Børneforlystelser ere baade fra den moralske og physiske Side betragtede alt for skadelige, til at han ikke skulde ivre derimod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
En af vor Tidsalders Hovedfeil er det, at den alt for ofte gaaer over fra den ene Yderlighed til den anden. Vore Fædre negtede Børn enhver, endog den uskyldigste, Fornøielse; vi tilstaae dem alt for mange. Vi kunne aldrig noksom more vore Glutter lige fra de komme ud af Bleen indtil de holde sig Rideheste og besøge Conditoren. Moro, Moro! – det er Dagens Løsen, ligesom om Gud havde sat os paa denne Klode blot fordi vi skulle more os. Hvad der bidrager meget til at vedligeholde denne fordærvelige Tone ere de evige Børneballer, Børnecomoedier og Børnefester, som høre til Dagens Orden, og som ere blevne saa almindelige i alle Familier og ville blive endnu almindeligere naar man ikke i Tide søger at vise deres skadelige Følger. - Hvad de Høitideligheder angaaer, som man anstiller paa Børns Fødselsdag: en Skik, som vore Jnstituter have indført, da er den første og skadeligste Virkning deraf den, at man derved tidlig vænner Børn til Ødselhed og Vellevnet. Den Dreng eller Pige, som er vant til at komme hvert Øieblik til en Fødselsdagsfest, vil i en modnere Alder ikke lettelig kunne undvære bestandig at være i Selskab, og den, der allerede som Barn har nydt saa meget, vil siden have mere, og dette Mere kan gaae videre end man troer. Hvorfor da vække saa tidlig hos Mennesket hiin Drivt til Nydelse og Morskab, som med uimodstaaelig Kraft sædvanlig vaagner af sig selv til saa stor Skade for mangen en Families timelige Lykke, Fra en anden Side betragtet avler disse Fødselsdagsfester gjensidig Avindsyge blandt Eleverne i en Skole. Det overlades sædvanlig til dem selv, hvo af deres Medlærlinger de ville indbyde til deres Fødselsdagsfest, og det er naturligt, at de her finde Leilighed til at udøve en barnagtig Hevn for indbildte Fornærmelser eller vise deres Utilbøielighed for een eller anden Meddiscipel; men hvad der er ligesaa skadeligt, de mindre formuende Forældre nødsages, for ikke at lade deres Børn staae til Skamme blandt de andre, eller forat betale Lige for Lige, til ogsaa at give saadanne Fester og sættes derved i en Bekostning, som deres Pung maaskee endnu langt mindre kan taale end deres Point d'Honneur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Bidrag til Kundskab om Danmarks Mineralogie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Promemoria, I Anledning af Hr. Professorens Skrivelse af 21 Jan, sidstleden har man anmodet Prof. Becker om at undersøge de indsendte og herhos tilbage følgende Prøver af blaae, brune og gule Jordarter. Det er Kammeret saameget mere behageligt at kunne meddele Hr. Professoren Resultatet af hans Undersøgelse, som det af samme vil erfares, at de fleste af de omskrevne Jordarter ere rene, gode og særdeles anvendelige Farver af en ikke ubetydelig Værdie. Vi ønske derfor, at Vedkommende, som have henvendt sig til Dem, for at faae berørte Jordarter undersøgte, maatte meddeles den Underretning om sammes Anvendelse og Værdie, som indeholdes i vedlagte Extract af Professor Beckers Skrivelse til os desangaaende af 20de f. M. Rentekammeret den 21 April 1810. C. Reventlov. Fridsch. Moltke. Wormskjold. M. v. Essen. Meincke. Evers, Kaas Lehn. Hiort. H. Jensen. Mandix. Mau. C. Aalborg. Fuldmægtig. Til Hr. Professor Begtrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Extract, af Professor Beckers Skrivelse til Rentekammeret dat. 20 Martii 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
J Overeensstemmelse med det Kongel. Rentekammers Befaling har jeg undersøgt de mig under 7 Jan. d. A. tilsendte tre Prøver af forskjellig farvede Jordarter, som deels i Nærheden af Nipstrup Mose i Vendsyssel, deels i Hirschholms Amt ere fundne, og ved Professor Begtrup til det høie Collegium indsendte. De derhos tilbagefølgende Prøver ere af følgende Beskaffenhed: Brunguul Oker i den største Pakke, er en meget reen, god og særdeles anvendelig Farve, efter foretagen Prøve ved Fernisse besidder den megen Corpus og ved sammes Foreviisning til flere Malere, byder man imellem 30 og 40 Rdlr. for Centneret. Mørkere brunguul Farve i den liden Pakke med Udskrivt: Jern Oxyde, er ei allene reen, men af den fortrinlige Beskaffenhed, at den kan anvendes i Miniatur Malerie, og altsaa af større Værdie.