JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-10
Blandede Efterretninger. Allg. Kirkenzeitung Nr. 111 meddeler følgende Artikel Kbh., i Juni 1834. Endeligen er i disse Dage den bekjendte Zelots, Magister Lindberg, Proces med Præstensk Visby paadømt i sidste Jnstants, og vi ile med at meddeeles alle Venner af evangelisk Frihed Udfaldet af den. Som bekjendt var Pastor Visby, formedelst en Afvigelse fra Bogstaven i den augsburgske Confessions Dogma, bleven skarptiangreben af den utrættelige Forkjættrer Lindberg, sigtet for Frafald fra Kirken og udskregen som falsk Lærer. J Følgel de bestaaende Love maatte Visby stævne sin Angriber, og var allerede for Aar og Dag siden i første Jnstants fuldkommen frifunden af den herværende Hof= og Stadsret fors de mod ham fremførte ærerørige beskyldninger. Som mansk kunde formode indappellerede Lindberg denne Dom til Høiesteret, og Sagen blev der paa Ny foretagen. Længe var man særdeles spændt paa det endelige Udfald, og deres s Parti, som strængt holde sig til Bogstaven, smigrede sig vedvarende med Haab om gunstigt Udfald af deres Bestræbelser. Nu er ogsaa dette sidste Haab totalt tilintet jort ved den i de herværende Blade offentliggjorte Høiesterets Dom, som gaaer ud paa at alle af L. mod V. brugte fornærmelige Udladelser skulle mortificeres, og at L. har at betale, foruden samtlige Proces-Omkostninger, desuden en Mulct af 200 Rbd. - Hvor meget der beroede paa Udfaldet af denne Proces, vil enhver skjønne, hvem det er bekjendt, at L. allerede før i et af sine utallige Smædeskrifter, havde yttret, at der rundt omkring i Landet fandtes Præster, som gjorde alt muligt for at forvandle Christendommen til Hedenskab. Var denne Streg mod V. lykkedes ham, saa var det at forudsee, at hundrede andre Forksættrelses=Processer, ville følge paa denne ene, hvortil han udentvivl allerede havde Overflod af Materialier paa rede Haand, og han havde da havt et Præjudicat at paaberaabe sig, hvorved hans fanatiske Rasen vilde have vundet frit Spillerum. Men nu er ved denne ene Dom instar omnium det store Spørgsmaal, om her i Landet endnu gives evangelisk Frihed, desinitivt afgjort og den vigtige ægte protestantiske Grundsætning. at Afvigelser fra de symbolske Bøgers Bogstav ikke ere at betragte som Kjætteri og Frafald fra Kirken, stabileret i Rets=Praxis og bragt i Anvendelse paa een for alle Lysets Venner glædelig Maade." (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-10
Jfølge indtrufne Omstændigheder ville de AugustenborgerVæddeløb for i Aar, som vare ansatte paa den 22de, 23de, 24de og 25de Septbr., nu finde Sted paa følgende Dage og i ølgende Orden: Løverdag den 27de Septbr. Kl. 11 (istedetfor Mandag den 22de). Anmeldelserne skee til den 25de Septbr. listedetfor 20de.) Søndag den 28de Kl. 1 (istedetfor Tirsdag den 23de.) Mandag den 29de Septbr. Auction Kl. 9 listedetfor Onsdag den 24. Tirsdag den 30te Septbr. Kl. 11 kistedetfor Torsdag den 25de. Skriftlige Anmeldelser skee til den 26de Septbr. (istedetfor til den 21de.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-10
Estvadgaards Stiftelse eller Kloster for adelige Fruer og Frøkener blev oprettet ved Testamente af 4de Marts 1745, confirmeret 9de Juli s. A., af Frue F. L. Glud, Enke efter Secretair Severin Bentzen. Hovedbestemmelserne i samme ere: Ser Enkefruer og sex adelige Jomfruer skulde som en Conventualinder nyde fuld Hævning, som, indtil Forøgelse kan finde Sted, skal være for Priorinden, eller den ældste efter Ordenen i Stiftelsen, aarligen 120 Rbd. Sølv, og for enhver af de øvrige 11 Conventualinder hver 70 Rbd. Halvhævingsportionerne, som nu ere tillagte 9 Personer, skulde, sin efterhaanden som de, der nu dermed ere beneficerede, udtræde eller gaae over til fuld Hævning, bortfalde. Denne Stiftelses faste og sikkre Kapitalformue, efter den ved Udløbet af Aaret 1833 forfattede Status, var omtrent 45600 Rbd. Sølv, hvorhos Stiftelsen endnu eiede 2 Skjepper Hartkorn, usolgt Gods, samt et Huus i Viborg og en Gaard sammesteds med Tofte; ligesom endeel usikkre Fordringer. Stiftelsens Bestyrelse er overdraget Stiftamtmanden og Biskoppen, over Ribe Stift. Denne Direction antager og indskriver i Exspectantinder; hvilke ved Indskrivningen i Stiftelsen erFlægge Indskrivningspenge, med 100 Rbd. Sølv, hvorfra ingen Undtagelse bør finde Sted. Jens Jacobsen Friis, hvis Fæstehuus i Kieldernæs for nogen Tid siden afbrændte, har nu i Forhørene tilstaaet, at han med velberaad Hu selv har antændt det. Som Bevæggrund hertil angiver han, deels Ønsket om at erholde et nyt og bedre Huus, hvilket Herskabet formeentlig skulde opføre for Assurance-Summen, 120 Rbd. Sølv, deels det Haab at kunne slippe for at tilsvare sine 4 Stedbørn deres Fædrenearv, tilsammen omtrent 10 Rbd., og at han, ved at indsamle Gaver hos goddædige Mennesker, kunde forbedre sine Kaar. Han havde derhos trøstet sig ved, at Aarsagerne til de mange stedfundne Jldebrande næsten aldrig bleve opdagede.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-10
Det maa være Enhver paafaldende, at der i det sidste, Aar ikke ere anskaffede flere Fuldblodshingste og Hopper til Danmark, ja at det Kgl. Stutteri i Frederiksborg endnu er, saa at sige, uden Hingste, omendskjøndt der dog ere flere fortrinlige Fuldblodshopper, kjøbte fra det hertugelige augustenborgske Stutteri - medens Naboen Sverrig nu, ogsaa hvads den ædlere Hesteavl angaaer, truer med at gaae forud, ligesom den længst har gjort det med Hensyn til Faareavlen. Kgl. svensk Secretair A. Noring er den 12te Aug, reist fra Gothenborg til England, for der atter at kjøbe 1 Fuldblods hingst og 2 Fuldblodshopper, for Kongl. svensk Regning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-10
Hr. Siemmen i Glückstadt har nu i et Aar, paa egensk Bekostning og under sit personlige Tilsyn, ladet bore en artesisk Brønd, hvorved 8 Mand dagligen have været beskjæftigede, uden endnu at have opnaaet sit Ønske, skjøndt han allerede er kommen 330 Fod ned. Engang borede hans Arbeidere, i 2 fulde Maaneder, i et Log af Flyvesand, uden at komme meere end 6 Fod frem, da Borets Huling strax igien tilfyldtes, saa at alt Arbeide var forgiæves. Da kom Hr. Siemen paa det heldige Jndfald, ikke længere at bore, men blot at løse, og til sin store Glæde bemærkede han nu, at Rørene efterhaanden af sig selv sank dybere. For Øieblikket bores der i et Leerlag, som man allerede er kommen 280 Fod igjennem, uden endnu at komme til Bunden, sig
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-10
Hals Skibsliste. Jndk. Den 5te Septbr.: A. Fergeman af Ribe fraFrorkshvn, ball. H. J. Mørch af og f. Flensb. m. Brændeviin. H. Johnsen af og f. Holmestrand m. Træl. D. 6te: H. C. Smith af Ringkjøb. f. Amsterd. m. Møllesteen og Stykg. D. 7de: J. P. Futtrup af Lemvig f. Østerr. m. Træl. D. 8de: D. C. Olsen af og f. Læss m. levende Gjæs. D. 9de: N. Jørgensen af Aalb. f. Forkshvn., ball. - Udg. D. 5te: B. Nielsen af Nibe, t. Kbhvn. m. Aal og Havre. E. Andersen af Aarh., efterat have her udløsset endeel af sin indehavende Ladning: Viin, afseilet t. Aarh. P. Larsen af Langelandsho t. Rud kjøb. m. Fløtteg. D. 7de. C. Svendsen af Fiskebekskilt. Drammen m. Byg og Malt. H. Simoni af Aalb. t. London, og P. Dam af Aalb. t. Petersborg, begge me Havre. Vindon. D. 5te Septbr.: SSV., Eftrid. V.; d. 6te V.; d. 7de, N. V.; d. 8de: SSV., Eftrid. SSD.,
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-10
Bekjendtgjørelser. Efter 4 Maaneders tiltagende Svage. tighed og 3 Ugers ommertelige Lidelser kjærligste Mand og Fader, hvilket hertilved bemodsfuldt tilkjendegives Familie og Venner. Aalborg, den 8de September 1834. Julie Ree, södt Hinrichsen. 4 min elskede Sysler, Karen Sophie, sal. C. W. Holstes, efter Forsynels urandsagelige Villie, igaar, i sit 14de Aar, efter 11 Dages Sygdom, ved gen stille Död bortkaldtes fra sine, hendes Hjerte saa dyrebare, lvende Pigebørn. det ene 15, det andet 6 Aar, undladen, jeg ikke, herved veemodsfuld al bekjendtgjöre fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 8de September 1834. J. M. Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-10
Flere unge Mennesker kunne fra næstkommende Octobers Begyndelse indtil Marts-Maaneds Udgang, hver Sogneaften fra 7 til 9, samlede og for en yderst billig Betaling, vorde underviste i Dansk og Tysk, naar de ville behage desangaaende at melde sig denne Maaned hos Aalborg, den 1ste September 1831. J. M. Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-10
Da Flere have meldt sig til Underviisning i Dands, vil et nyt Cursus tage sin Begyndelse først i næste Ugge, hvilket bekjendtgjøres for Dem, som ønsker at deeltage deri. Aalborg, den 9de September 1834.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-10
Proclama. Carl F. Behrends. Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst ved Over- og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Enke Ane Cicilie, født Smith af Nørre-Sundby og forhen afdøde Mand, Gaardener Christen Pedersen, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved end videre bekjendtgjøres. Aalborg, den 8de Septbr. 1832. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Den pyrenæiske Halvs.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Fra Krigsskuepladsen haves ingen paalidelige eller interessante Efterretninger; kun et Rygte, som har udbredt sig i Lissabon, giver den næsten slappede Forventning om et Resultat af den spanske Borgerkrig nogen Spændkraft. Der siges nemlig, at det portugisiske Troppecorps, som skal sendes den spanske Regentinde til Hielp, vilde og faa Dag afgaae til Grændsen. Dets Styrke angives til 6000 Mand, som den tyske General Schwalbach skal commandere.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
De ministerielle Blade i Paris af 2den Septbr. fortæller, at en Telegraph=Depesche fra Bajonne, af 1ste September, melder, at General Espartero, under hvis Commando et 1800 Mand stærkt Corps af Dronningens Tropper staaer, var bleven angreben den 29de ved Legueitio af Jnsurgent Chefen Zabala, men havde slaaet ham tilbage. Den tidligere omtalte Forfølgelse af Don Carlos og hans Tropper, som Rodil skulde have foretaget, er hidtil forgjeves seet imøde.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Finantscommissionen i Madrid skal, efter alle de private, Beretninger, man i Paris har derfra, især være vel stemt for Cortes-Laanene. Den skal have fastsat, at disse Laan, med alle tilbagestaaende Renter, anerkjendes, derpaa reduceres til det Halve og forrentes med 5 pCt. Eftersom nu meret end 10 Aars Renter staae tilbage, saa skulde Besidderne af Obligationerne erholde Beløbet af 75 pCt. af deres nominelle Fordringer i den nye spanske active Gjelds Papirer. Derimod forekommer det stedse mindre sandsynligt, at de af Ferdinand den 7de under hans absolute Herredømme, ligesaalidet som de af Regentskabet i Urgel og Madrid contraherede Laan blive anerkjendte. - Jkke dessto mindre have Eierne af hine Effecter i Paris dog ikke ganske tabt Haabet. De have samlet 2500 Underskrifter paa en Petition til Kongen om at antage sig deres Jnteresse ved Hoffet i Madrid. Deres vigtigste Støttepunkt er imidlertid forrykket, da Hr. Mauguin, som først skal have viist sig beredvillige til at paatage sig deres Anliggende, ja endog personlig begive sig til Madrid, efterat have raadspurgt sine Venner, have trukket sig tilbage, paa Grund af, at han ellers i Gjerningen vilde fornægte sine politiske Grundsætninger, hvorefter han maatte hylde Benægtelsen af Spaniens Forpligtelse til at respectere de af Ferdinand den 7de uden Cortes Medvirkning afsluttede Contracter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Fra Amsterdam vil man ligeledes indgive en Forestilling. til Regentinden og til Cortes, betræffende Torrenos Reducditions=Plan. Deri vil især blive udviklet, at de 5 pCt. Amsterdammer Perpetuelle (Uopsigelige) ingenlunde henhøre til de efter Aaret 1823 afsluttede Laan, men at samme ere fremkomne ved Omskrivning af 5 1/2 pCts. Laanet hos Hope & Comp., og af det Echeniquesiske til 3 1/2 pCt., som begge, paa Cortes=Finants=Commissionens Forslag (med Hr. Torren i Spidsen, den 11te Septbr. 1820 som lovlig Gjeld er bleven anerkjendt, hvilken Cortes=Beslutning Kongen har sanctioneret den 21de Mai 1821.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Efter en privat Beretning fra Madrid synes begge Kamre, at helde til Anerkjendelsen af den hele udenlandske Gjeld, med Undtagelse af det Guebhardske Laan, og derhos contrahere nye Laan, for hvilke man vilde give Prioritet i Landeiendomme, samt betale den anerkjendte Gjelds Renter og Capital, til bestemte Tider og i Løbet af et forud bestemt Antal Aar. Denne Plan skal Toreno underhaanden billige, men vil blot bevare Udseende af, at lade sig tvinge til sammes Antagelse. Endnu fortjener at anføres et specieust Raisonnement, som man bruger i Finants=Commissionen, for at blive fri for Udbetalingen af den Sum, man, ifølge Contract med Frankrig i Aaret 1829, er dette Land skyldig, som Erstatning for de medgaaede Omkostninger ved Invasionen 1823. Da Frankrig - siger man - ingen Godtgjørelse har faaet for sine Interventioner til Bedste for Belgien i 1831 og 32, hvorvel de skeete for Belgiens Skyld, hvorledes kan det da forlange Skadesløsholdelse af Spanien for en Jntervention, som det, drevet af absolutistisk bigotte Jdeer, har uopfordret foretaget imod dette Riges National Frihed?
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
De sidste Tidender, man i London har faaet fra Portugal, have endnu ikke stadfæstet Rygtet om D. Pedros desinitive Udnævnelse til Regent i hans Datters Mindreaarighed. Regentskabets Sanction skal have Majoriteten i PairsKammeret mod sig. Af Dem som forhen i dette Rige be iklædte Pairs=Værdigheden ere ikke mindre end 83 derfra ude slukkede, som D. Miguels Tilhængere, hvorved Pairs=Kammeret er reduceret til 13 Medlemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Den af de Deputeredes Kammer til Undersøgelse af Regentskabs=Spørgsmaalet udnævnte Committee afgav allerede den 23de sin Beretning til Kammeret. Committeens een stemmigen antagne endelige Andragende lød paa, at Kammeret ubetinget skulde tilkjende Hans Keiserlige Majestæt Hertugen af Braganza Regentskabet, eftersom Retfærdighed, Billighed, Taknemmelighed og enhver anden Følelse, hvoraf en Mand kan være stolt, ikke tillod at handle anderledes imod den høimodige Fyrste, som havde givet Landet dets Forfatning, som havde fægtet for den legitime Souverninitet, saa vel som for Portugals Frihed, og giengivet Nationen begge disse Klenoder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Efter en Skrivelse fra Lissabon af 25de f. M., optagen af Times, har de Deputeredes Kammer udnævnt en Committee, som efter nøie Overveielse har bestemt, at alene Metal penge efter 1ste Septbr. skal have Gyldighed, men at alle forden 23de Juli afsluttede Contracter endnu skulde liqvideres saaledes som dengang var aftalt. Denne Bestemmelse siges at være eenstemmig antaget af Kammeret, og som en Følge heraf ere de portugisiske Fonds igjen stegne i London nogle Procent.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Cholera. Efterretningerne fra Stockholm gaae til 2den Septbr. Antallet af Cholerasyge har der fra Sygdommens Begyndelse været ialt 595, deraf heelbredede 97, døde 250. J Jønksping indtil 28de August 784 Syge, 183 helbreddede, 469 døde. (Befolkningen er omtrent 3800 Mennesker, J Carlstad til den 30te August 100 Syge, 21 helbredede 21 døde. J Venersburg vare 116 døde (1500 Jndvaanere). Fra Gothenborg berettes, at Antallet af disponible Læger, blandt hvilke 8 ankomne fra Stockholm og 10 fra Danmark, udgjør 22. Staden og Forstæderne ere inddeelte i Districter. Ved en Bespiisningsanstalt bespises dagligen 320 Personer. Middagsportionerne bestaae af 1/2 Pd. Kjød, 1/4 Pd. Brød og en halv Krukke kraftig Suppe, som koster 4 Skilling. Et tilstrækkeligt Antal nye Kirkegaard ere indviede. Oberst, Baron Fleming har afgivet bespændt te Fouragevogne fra Artilleriet til Bortførelsen af Lig. Apothekerne ere vel forsynede med Medicamenter. Om de fra Danmark ankomne Læger siges, at de have udmærket sig saavel ved Duelighed, som Menneskekjærlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Fra den 4de til den 5te September var i Stockholm, 276 Personer angrebne af Cholera, 30 helbredede og 115 døde. Siden Sygdommens Begyndelse var ialt 1293 Angrebne, 213 Helbredede og 549 Døde. (Denne Supplement=Beretning til Ovenstaaende af Berlings Avis skyldes privat Forekommenhed.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 8de Septbr. D. K. H. Prinds Frederik Ferdinand og Prindsesse Caroline, efterat have forladt Louisenlund Fredagen den 5te D., om Esim. Kl. 1 1/2, ankom i ønskeligste Velgaaende med Hs. M. Kongens Dampskib Kiel" hertil Toldboden i Løverdags Eftm. Kl. 3, hvor Høistsamme modtoges af H.M. Kongen og H. K. H. Prindsesse Vilhelmine, og begave sig derfra til Frederiksberg Slot. Efter Middagstaffelet vendte D. K. H. Prinds Ferdinand og Prindsesse Caroline tilbage til Kjøbenhavn til Høistsammes Palais.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Imorges Kl. 8 bleve Biskop, Dr. P. C. Müllers jordiske Levninger stædede til Hvile. En utallig Mængde Mennesker indfandt sig i Sørgehuset, ikke alene af Geistlige, Universitetets Professorer og Studerende (hvis Lærer og Veileder den Afdøde i mange Aar havde været, men ogsaa af Statens første Embedsmænd, hvilket Følge med de Tilstødende, der mødte i Kirken, var saa talrigt, at den store Bygning neppe kunde rumme dem. Studenterne bare den elskede Lærers Lig fra Bispegaarden over til Frue Kirke, hvor det bisattes, indtil det om Eftermiddagen udførtes til Assistentskirkegaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Den 9de Septbr. Ved Hesteveddeløbene paa Nørrefælled igaar vandtes den for det første Løb af nogle af Hovedstadens Damer udsatte Pokal ved Hingsten Maugrabin der tilhører Hr. Fischer. Rytteren var Hr. Kammerj. v. Qualen. J det 2det Løb vandt Herodia, tilhørende Hr. Petersen i Slagelse, 1ste Præmie, 300 Rbd. r. S., og Hingsten Vanderer, som tilhører Hr. Volckers, 2den Pr., 1500 Rbd. r. S. I det 3die Løb (3000 Alen, heats, tilfaldt Hingsten Charger, tilhørende Hr. Volckers, 1ste Pr. 100 Rbd. r. S., og den sortblissede Hoppe Thecla, som tilhører Hr. Staldmester v. Haxthausen, 2den Pr., 150 Rbd. r. S. Jmellem heats var Løb af Heste, der tilhører Bønder. Den derfor udsatte Pokal vandtes ved en sort Faarig Hoppe, der tilhører Gaardmand Peder Jacobs Enke i Eskildstrup; Rytteren, en halvvoxen Bondedreng. Dommer var H. H. D. Hertugen af Slesvig=Holsteen=Sønderborg=Augustenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Kiøbenhavns Havnepriser, den 6te September. Holst. Hvede, 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Loll. Hvede 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Langel. Hvede 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Dansk Rug 2 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, rad. 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 2 s. Havre 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Holst. Smør 48 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Ditto 40 Rbd. - Mk. - s. a 42 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 44 Rbd. - Mk. - s. a 58 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. - Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 3de September. Hamborg 2 M. - a vista 207. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/3 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 172 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47247 1/4 Rbs. Tegn. 1 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 87 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 10 a 105 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 1011 Rbd. r. S. 14 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 100 i Banco. 12 pCt. Ditto Ditto af 1828 100 i r. S. assor 8.9 s. Madrid 46 1/2. Cadix 467/8. Lissabon 51 1/2. Amsterdam 2 M. 36; k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 206. Species 3/4 pCt. bedre. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Aalborg Fru Fortuna har atter dennegang behandlet vor By lid stedmoderligt. Af Classelotteriets 2de Classes samtlige Gevinster, som have noget at beyde, er ikkun een paa 100 Rbd. falden i den ene af vore Collectioner. De 8000 Rbd. faldt i Bonnesens Collection i Odense og 3000 hos Madame Cohen i Kbh. Af de 10 Gevinster, paa 1000 Rbd. hver, vandt Lotteriet selv de 2. De øvrige gik resp. til Stubbekjøbing, Tønningen og Aarhuus, og af Collectionerne i Kbh. tog Gethers 3, og Jomfruerne B. & C. Bies samt Jfr. Christians Collectioner hver 1. - Det var værdt at vide, hvormeget Jndsatsen her fra Byen vel har været, De udtrukne Bagtal vare: 101. 102. 112. 115, Fra sikker Haand have vi den Efterretning, at den svenske Øvelseseskadre, som ankom den 31te August til Carls krona fra dens Togt i Østersøen, observerede sønden om Gothland en russisk Orlogsflaade paa sytten større og mindre Fartøier.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Blandede Efterretninger. Efter Forlydende turde afdøde General=Superintendent, Adlers Embede blive deelt, og Provst Callisen erholde Hertugdommet Slesvig. Som Aspiranter for Hertugdømmet: Holsteen nævnes Provst Poulsen i Apenrade og Præsten Johansen. Hidtilværende Klosterpræst i Uetersen, C. De W. Catenhusen, er udnævnt til Superintendent i Hertug, dømmet Lauenburg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Jfølge et Privatbrev fra Bergen af 19de f. M., har man der Natten imellem Løverdag og Søndag (den 16de og 17de) Kl. 12 1/2, sporet en temmelig stærk Jordrystelse, der varede omtrent 6 Sekunder. Barometret havde hele ott Dage iforveien aldeles ikke forandret sit Standpunkt. Ogsaa Bergen, der er bekjendt for sit regnfulde Klima, har denne Sommer været ualmindelig varm og tør, Foraaret var derimod meget regnfuldt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
J Forbigaaende maa vi endnu afvise en Fordom, de ved en Forfatter, som har bidraget uendeligt til at danne vor Nations Tænkemaade, nemlig den store Holberg, under ligt nok, er bleven temmelig almindelig: som om det nemlig anstod en fornuftig Borger bedst, at afholde sig fra Rasonnering i administrative og politiske Sager. Nu omstunder ere de politiske Spørgsmaal, der omstrides i Europa, af stor og vigtig Betydning for Alle; de ere lette at forstaaelle- og der hører ikke megen Forberedelse til at kunne tilegne sig er en Mening om dem; og, hvad Statens indre Forhold angaaer, saa er den Dannelse, der hører til at fatte dem, nu langt almindeligere, og mange Omstændigheder, selv den Kgl Jnstitution, der har foranlediget disse Linier, og som henvender sig til denne forudsatte Dannelse og Modenhed hos Folket, anspore Borgeren til at handle som bevidst og selvtænkende Leed af det Hele. Ogsaa raillerer Holberg kun med den grundløse og umodne Raisonnering over Statsgienstande; han selv har i sine Skrifter givet Exempel paa en grundig og moden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Da der saaledes er Mulighed for, at en god Repræsentation kan dannes ved fornuftige Valg, saa paaligger den Vælgerne dobbelt at see sig vel for, hvem de vælge. De Egenskaber, som de fornemmeligen bør gaae efter, ere: sund Forstand, Forretningsdygtighed, Virksomhed og Almeenaand, forbunden med fast Characteer, hvortil endnu kan føies en kraftig Livsalder. Det er let at see, at Rang og Rigdom her Jntet afgjøre, og at Alders=Anciennitet endog er en betænkelige Ting.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Om en Mand har god Forstand og Forretningsdygtighed, samt om han er virksom, derom pleier der gjerne at danne sig en bestemt og i Almindelighed rigtig Mening. Med Flid er iblandt de anførte Egenskaber udeladt: Dannelse. Hvor denne i Sandhed er tilstede, drager den nok af sig selv Øiet til sig; men den uægte, som ofte giver sig ud forden sande, forvirer kun Dommen. At dømme om æsthetiske Ting, spille Comoedie, gjøre Vers, er, ligesom det at være meget lærd, hverken visse Tegn paa egentlig Dannelse, eller paa Dygtighed til at være Folkerepræsentant.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
(Slutningen følger.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Reisende med Dagvognen. Den 11te Septbr.: Hr. Kjøbmand Ovel, Hr. Toldbetjent Petersen til Kolding; Hr. Lind, Jfr. Lund, Frøken Begtrup, Hr. Trøiel, Hr. Premier=Lieutenant v. Plo, Hr. Skoleholder Clausen, Jfr. Engelhardt, Hr. Student Reith, til Aarhuus; Hr. Pastor Steen St. Blicker, Handelsbetjent Phillipsen og Hr. C. Wadum til Randers. Den 12te: Etatsraad og Høiesterets=Advocat Treschow, Kæmner Wulff, Consul Herskind, fra Aarhuus; Skibsbygmester Bonnesen, Farver Wibroe og Mad. Wibroe fra Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1834-09-13
Døde. Cathrine Marie Bülow, f. Rasmussen; M. M. Erichsen, f. Beck, 63 Aar; Etatsraad, forhen Assessor i NørreJyllands Lands=Overret St. Jørgensen, 76 Aar; Maren Falck, f. Christensen, 74 Aar; alle i Kjøbenhavn. I. F.W. Feldtmann, Dyrlæge ved Husarregimentet, 57 1/2 Aar, paa Jægersborg.