JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
En Dreng, der omtrent 1 Aar har været anbragt ved Handelen og kan forevise gode Anbefalinger, ønsker sig Condition i samme Fag. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Det af Jens Wahre ved Fundats af 28de August 1765 (Hofm. Saml. I Tom. p. 506) stiftede Legat hvoraf en theologisk Student, som freqventerer tyske, lutherske Universiteter, kan nyde 1000 Rbd. aarlig i 3 Aar, er for Tiden ledigt. De Søgende ville behage at indgive Begjæring med Legitimationer i Henhold til Fundatsen, til Undertegnede inden 12 Uger. Aalborg Bispegaard, den 21de Decbr. 1837. Fogtmann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Vanille-Jis kan, saalænge Frosten vedvarer, daglig bekommes hos Lauris Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
2de Beboelsesleiligheder, hver bestaaende af 2de Stuer, med øvrige Beqvemmeligheder, kunne faaes til Leie til næste Paaske=Flyttetid og, om forlanges, kan den ene erholdes strax til Leie. Ligeledes kan en Beboelsesleilighed, bestaaende af 4 a 5 Værelser og øvrige Beqvemmeligheder, faaes til Leie til næste Paaske=Flyttetid; Alle beliggende paa reelle Gader. L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Min Gaard i Lerre By, i Svenstrup Sogn, bestaaende af Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr., ønsker jeg under haanden at sælge, imod contant Betaling, til 11te Juni David Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Hvor 2 Dreng førn kunne faae Kost og Logis, imod en billig Betaling, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet. Capitain J. Clausen afgaaer, ifald Vinteren tillader det, med det Første til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og Fragtgods. Man behager at melde sig hos Mægler J. F. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Reise=Calender for 1838, 40 sk.; Contoir-Ditto og Huus Dito, 24 s.; Almanakker, 9 s., faaes hos Rottboll Sadolin. Store, fede Knaposte a 20 sk. pr. Pd.; tages en heel Ost paa 3 a 4 Pd., da er Prisen 18 sk. pr. Pd., faaes hos Borgeradjutant Eye.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
22 Rbd. Sølv, Umyndiges Midler, ere strax at erholde tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Skagen i Overformynderiet, den 11te December 1837. S. Møller. Simon Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
J mit Avertissement om Auctionen hos Peder Christensen paa Thyborvn, over det fra Skonnerten Pin nasse bjergede Baand= og Boltjern, er Auctionsdagen opgivet til Tirsdagen den 10de Januar, hvilket herved rettes til Tirsdagen den 9de Januar. Teglgaarden, den 25de Decbr. 1837. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Efter Begjæring af Kongens Foged bliver den Consul og Kjøbmand F. Kaarsberg tilhørende Gaard Nr. 10, paa Algaden her i Staden, ifølge passeret Udlæg for kongelige Skatter og Commune=Afgifter, stillet til offentlig Auction saaledes: 1ste Auction Onsdagen den 24de Januar 1838, 2den Auction Onsdagen den 31te Januar og 3die Auction Onsdagen den 7de Februar, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue og den tredie i Gaarden, selv. Documenterne, Salget vedkommende, ville blive fremlagte ved Auctionerne, og henligge, tilligemed Conditionerne, til Eftersyn paa Kongens Fogeds Contoir. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 28de December 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Tirsdagen den 13de Marts 1838 og følgende Dage bortsælges ved offentlig Auction i Kjøbenhavn 2den Afdeling af afgangne Universitetsboghandler F. Brummers efterladte Bogsamling. Cataloget erholdes i Aalborg hos Hr. Boghandler Rottbøll Sadolin. Dette Blad, som udkommer eengang maanedlig, betales med 24 Rbsk. qvartalter. Louis Philips Bag.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Brudstykke af Breve fra England og Skotland. Af Pr. Prof. Chiele.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
(Af Dagen.) London, den 11te Mai 1836. Jeg skriver Eder dette Brev fra Verdens Hovedstad. Saaledes har jeg oftere hørt London nævnes men nu troer jeg, at det er mere end Titel. Der som jeg imidlertid skulde gjøre Rede for denne minTro, saa vilde jeg komme til at benytte mig af et Argument, der maaske ikke bliver antaget for fuldgyldigt, jeg har nemlig ikke stort Andet at beraabe mig paa, end dette mageløse Jndtryk af Byens Storhed, som jeg deels bragte med fra Themsen, og som deels gjentager sig ved hver lille Udflugt igjennem Byens Gader.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
En Correspondent fra Petersborg skriver. Det meest paafaldende Phænomen i vor Theaterverden er Demoiselle Taglioni, der har været her fra BegynAdelsen af September Maaned. Den 18de samme Maaned optraadte hun første Gang i Balletten Sylphiden, der synes at være en af hendes Forceroller, fra den Tid har hun dandset 3 eller 4 Gange hver Uge i det store Nationaltheater. Hvergang vække hendes Fremtrædelse ved overfyldt Huus den høieste Enthusiasme, og Enhver paastaaer, at noget Lignende har endnu aldrig været seet i vor Norden. Hun skal være engageret af Directionen paa tre Aar, med 60,000 Rubler og to Beneficeer aarlig, men spiller kun syv Maaneder og har reserveret sig de fem øvrige til Gjæsteroller i Udlandet. Trængselen til hendes Forestillinger overstiger alle mulige Begreber, uagtet Priserne ere firedobbelt forhøiede. Paa den Maade maae de fleste af de Skuelystne enten ganske frasige sig den Fornøielse at see Taglioni, eller opsætte det til en fjern ubestemt Tid. Denne Skuelyyttrer sig her ved alle nye Theaterphænomener, og jo mere de koste, desto større Begjærlighed opvække de Vort Publicum forener med Higen efter Nydelse er ubetvingelig Rysgierrighed, men er denne først en gang tilfredsstillet, saa lader det siden de skjønneste Kunstproductioner og deres Fremstiller upaaagtet gaae forbi sig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Et italiensk Blad indeholder følgende laconiske Caracteristik over tolv af de berømteste italienske Sangerinder: Mad. Boccabati. Erfaring og Kundskab. Har lidt noget af Tiden. Hun befinder sig for Tiden i Brescia. Mad. Maria Brambilla Vækker Sympathi ved Skjønhed og Smag. Er nu i Venedig. Mad. Guiditta Grist. Fyrighed i Spil og Sang. Hendes Anstrængelser ere ikke altid lykkelige. Hun er i Bergamo. Mad. GiuliettaGrist. Henrivende Buste, hendes Sang er ikke uden Fortjeneste, imidlertid har hun Lykken at takke for sit Held. Hun er kold som Jis. Engageret er hun ved den italienske Opera i Paris. Mad. Lalande Fordum, J Palermo. Mad. Pasta. Straaler at Aftenrøden. Samler for Tiden Pund Sterlinger i Stæderne i Storbritanien. Mad. Ronci de Beg nis. Minde om forsvunden Glands. Er nu ved Theater San Carlo i Neapel. Mad. Schoberlechner-Dalloca. Bryst af Malm, Stemme af Sølv og Talent af Guld. Kjækhed og Held. Ert engageret nu og til næste Carneval ved Theater de la Scala i Malland og til næste Foraar ved den ita lienske Opera i Wien. Mad. Schutz-Oldofi. Sprudlende i Funker og stigende mod Himlen som Raketter. Agtet af Alle. Udhviler sig efter fri Beslutning. Mad. Tadolini. Klokketone. Syrene, Sang. befinder sig nu i Florents. Mad. Tachinardi-Persiani. En Kjæde af Perler og Diamanter. Engageret ved Pariser=Opergen. Mad. Unzer. Sydens synkende Jld. Nordens Fuldkommen, hed. Hun befinder sig for Tiden i Triest.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
J Nærheden af Staden Delaware i Nordamerika har en Godsbesidder i Aaret 1831 anlagt en Færskenhave, og siden beplantet 140 Acres Land med Færskentræer, omtrent 100 paa hver Acre. Allerede i Aar har han omtrent af hver Acre avlet 100 Kurve Færskener, eller af hele Plantagen 14,000 Kurve, Frugt. To Smaaskonnerter have alene været beskjæftigede med at bringe denne Frugt til Philladelphia og Newyork, hvor den hurtig er bleven solgt til 3, 4 og 5 Dollars pr. Kurv, saa at denne uhyre Færskenplantage iaar har bragt sin Eier en reen Gevinst af omtrent 20,000 Dollars.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Midt i Mai Maaned afvigte Aar indtraf den spanske Brig gla Famal fra Sincapore til Manilla med en Ladning engelske Manufacturvarer af 200,000 Dollars Værdi. De indiske Matroser ombord paa Briggen havde underveis myrdet baade Capitainen, Styrmanden og Baadsmanden, i den Hensigt at føre Skibet til en fremmed Ø og der sælge Ladningen. Nogle af Matroserne havde imidlertid været imod hele Mytteriet, men kunde Jntet udrette med Magt. De toge derfor deres Tilflugt til List; de foranstaltede en Smans ombord, hvorved de drak Morderne fulde og derefter bandt dem i denne Tilstand. Derpaa seilede de med Skibet til Manilla, hvor alle de Skyldige bleve hængte. Midten af December Maaned er den af 3 Krigskibe bestaaende svensk norske Eskadre indtruffen til den græske Havn Piræus, hvorfra den efter nogle Dages Ophold, i hvilken Tid Kong Otto var ombord og besaae Skibene, igjen gik under Seil til Smyrna.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Som Tiden ruller hen i Tidens Bölge, Men risler i en evig Harmoni, Skjöndt Tanken kan med Blikket ikke fölge De Skikkelser, som speile sig deri, Thi i Mangfoldigheden de fordølge, Alt hvad, som ruller Öiet brat forbi - Saa sank en Draabe nu i samme Bölge, Og löd i Evighedens Melodi. En Draade - Aaret, som er lagt tilbage, En Draabe, Ja, for ham, som styrer Alt, For hvem Aartusinder er kun som Dage, Som alle Jordens Hovedhaar har talt; Men i vort Öies Mikroscop sig drage, De Aar forbi i understor Gestalt - Hvad Under, om det bruse maa og brage, Naar saadan Draabe ned i Dybet faldt, Siig, hvilke Skikkelser vort Öie skued Paa Tidens Farvebobles ydre Kant. I Östen ligger Aand og Legem kuet I Lænker, som kun Unaturen bandt; og nær hos os og fæle Gjenfærd trued -De söge end, thi Natten end ei svandt; I Vesten Aftenröden blodig led, Men ingen yndig Morgen der oprandt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
NYTAARSMORGEN 1838 Ei vi om Pest og Nord i Syden tals - Det raaber höit mod Himlen dette Blod -Men hvordan saae det ud i Danmarks Dale, Hvor Hytten tryg ved Kongeborgen stod? Vel förtes ter og Kampens Haner gale, Men 6ten lagdes ned ved Træets Rod - O, Skam faae I for Eders kaade Tale, Som rokked Stötten, hvorved fast vi stod! Forsvundne Aar, viis os din mørke Side, Ja lang er Vinternatten her i Nord - Det bange Danmark sukked i sin Qvide, Thi Dödens Budskab imod Tronen foer; Men Vaaren kom med sine Blomster blide, Og Fugleskaren med sit Jubelchor, Da Danmarks Fader maatte Kampen stride, te Han seirede - og nu blev Glæden stor, Saa rull kun ned i Evighedens Bölge, Du Draabe Tid, som svæved os forbi, Men Hjertets Bön kan Læben ei fordölge: Gud, lys din Fred om Sjette Fredriks Sti! Lad Troskab Kjærlighed i Sporet fölge, At Alt maa smelte her i Harmoni, Stiig op, Nytaar, af Evighedens Bölge! Gjör Aanden ædel, manter, stærk og fri! J. F. Basen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
England.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Det store vigtige Ord, som Lord Chatam engang lod falde om den forrige amerikanske Befrielseskrig (Jeg glæder mig over, at Amerika gjorde Modstand, vil formodentligen endnu gienlyde i Scho for det engelske Ministerium. De høihjertede Taler fra hiin Tid af en For og Burke, Taler der havde en overbevisende Kraft, ville endnu ikke være saa ganske glemte i Gammel-England, at Folket med Lige, gyldighed skulde betragte de blodige Følger af Ministeriets Politik i Canada, eller findes villigt til atter at aabne sin Pung, for at leie Tropper imod Jndvaanerne i Nedre=Canada, der ere æggede til Opstand ved Undertrykkelser og Vilkaarlighed, Der er al Grund til at formode, at man heller vil vælge Underhandlingernes fredelige Vei.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
I Underhuset er Civilliste=Billen allerede læst 3die Gang, i Overhuset 1ste Gang. Den er bleven behandlet med et vist Galanteri og har kun mødt ringe Opposition.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Blandede Efterretninger. Den spanske Frihedshelt Leon Jriarte, som Espartero nylig har ladet henrette i Pampelona, var født i denne Stad, af fattige Forældre. 1809 traadte han, dengang en 18aarig Yngling, som Frivillig ind i den af Mina commanderede navarresiske Division. Senere blev han Capitain ved Husarerne og deeltog i flere Træfninger og flere Stæders Jndtagelse. Efterat den gjenindsatte Ferdinand den 7de havde omstyrtet Constitutionen fra 1812, deeltog Jriarte i det mislykkede Opstandsforsøg 1814 og blev kastet i Fængsel, hvor han forblev indtil Constitutionen atter blev proclammeret i Pampelona i Marts 1820, da Folket sønderbrød hans Lænker. Under Borgerkrigen i Aarene 1820 til 23 udmærkede han sig i flere Træfninger; men efterat Constitutionen paany var bleven omstyrtet flygtede han til London, hvor han i lang Tid var udsat for alle en Landflygtigheds Trængsler, da han ingen Understøttelse vilde medtage af den brittiske Regjering. 1830 deeltog han igjen under Mina i den saakaldte hellige Legions forgiæves Jndfald i Spanien. Efter Ferdinand den 7des Død vendte han tilbage til sit Fædreland og fik Commanden over Tiradorerne, i hvilken Post han lige til sin Død udmærkede sig ved personligt Mod og Tienstiver. Som bekjendt skal det ogsaa have været i den bedste Hensigt at han sidst i Pampelona stillede sig i Spidsen for Dronning Christines misfornøiede Tropper, for saavidt muligt ved sin Anseelse at forebygge Excesser under det dengang iværksatte Oprør. Krigslovene krævede derfor hans Liv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Under Fyrstinde Borgheses Styrelse har en Forening, dannet sig i Rom for at forsørge de Børn, der i Cholera tiden ere blevne forældreløse og hvis Tal skal beløbe sig til over 1500. Aandels og halv vanvittig styrtede nylig en Slagtersvend ind i en østerrigsk Landsbykro og talte kun om at tage Livet af sig, springe i Vandet a., fordi han havde tabt en Tegnebog med nogle 1000 Gylden, hvorfor han skulde kjøbe Qvæg. Da reiser sig fra Bænken en fattig Kirkerotte af en Skrædder, der daglig plages af Hunger og Næringssorg, udspørger Slagteren og Brevtaskens Udseende og giver ham den derpaa tilbage, uden at erholde anden Belønning derfor, end at den fornøiede Slagtersvend betaler hans Fortæring med 13 Kreuter. Nogle Øieblikke derefter bemærker Skrædderen, at Værten skriver nogle Tal paa Døren, og erfarer paa sin Forespørgsel at det er de samme Dag i Wiens Lotteri udkomne 5 Nummere. Ogsaa han har sat; han faaer sin Seddeel frem, bliver baade rød og bleg og udraaber glad: Det er Guds Løn. Jeg har vundet en Terne paa 1500 Sølvgylden!" Alle glæde sig over den ærlige Skrædders Lykke og overtale ham til, strax at gaae til nærmeste By, for at faae sin Gevinst udbetalt. Slagteren tager ham gjerne med paa sin Vogn og kjører afsted i fuld Fiirspring. Et Par Timer efter bliver Værten, der tillige var et Slags Sognefoged, opfordret til at begive sig til nærmeste Skov, for at tage Syn over Liget af et der fundet, med 7 Knivstik myrdet Menneske, og hvem gjenkjender han vel i den Myrdede, den ærlige Skræddermester. Saa umenneskeligt det end syntes, falder Mistanken dog alligevel paa Slagtersvenden. Man iler til Lotteri=Collecteuren og finder rigtig Slagteren der i Underhandling med Collecteuren om Udbetaling af Ternen. Niddingen tilstod strax sin afskyelige Utaknemmelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Kjøbenhavn, den 26de Decbr. Den sidst afholdte Landmilicesession har givet Anledning til den bemærkning, at den udstedte befaling om, at tilkjendegive Mandskabet, at ingen af det Sessionen medfølgende Personale kan have Jndflydelse paa Recrutudskrivningen, ikke vil have synderlig Virkning, saa længe det ikke gjøres utroligt, at denne Jndflydelse alligevel kan gjøre sig gjældende. - Mistanke i denne Henseende fjernes iblandt andet derved, at Fri= og Soldaterlodderne indlægges i Kapslerne af en af Sessionens Deputerede, og at disse Lodder derefter, under intet somhelst Paaskud, komme i Hænderne paa Fuldmægtig, Skriver eller andre underordnede Personer, og at Mandskabet med blottet Arm trækker deres Lod. - Man tillader sig at henlede Sessionernes Opmærksomhed herpaa og nærer det Haab, at Dhrr. Sessionsdeputerede ikke ville skye en Uleilighed, der ikke kan undgaaes, saafremt Øiemedet af den velmenende befaling ønskes opnaaet. Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Ved at omtale Formandsvalget i Bankbestyrelsens sidste Forsamling finder, Kjøbenhavnsposten, det besynderligt, at der valgtes en Formand, inden Repræsentantskabet var blevet fuldtalligt - det vil vel sige, inden de to nyvalgte Repræsentanter vare tiltraadte - og at der valgtes en Repræsentant til Formand, som skal fratræde til Juni Maaned.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Kjøbenhavnsposten" veed her ei Besked med det, den snakker om. Repræsentantskabet tør nemlig ei, efter Octroien (533), være uden Formand, og det var derfor i sidste Forsamling, Repræsentanternes Pligt, strax ved Statsr. Sporons Fratrædelse, at vælge hans Efterfølger, ligesom Repræsentanternes Forsamling efter Reglementet (843) ansees fuldtallig til at afgjøre og beslutte, naar 9 af dem ere tilstede, og her var 14/2 Repræsentanter - et større Antal end sædvanligt - tilstede. Fremdeles finder det ordinaire Formandsvalg Sted i Forsamlingen i hvert Aars Juni Maaned, i hvilken der vælges en Formand for det næste Bankaar - fra den paafølgende 1ste August. Der kunde saaledes i sidste Forsamling alene være Tale om at vælge en Formand, der skulde fungere indtil 1ste 1 August 1838, og netop saalænge er og den Valgte, Kammerjunker Scavenius, Medlem af Repræsentantskabet. At Kjøbenhavnsposten ei veed Besked med det den critiserer, er nu vistnok ei noget nyt, men noget ganske sædvanligt, og derfor ei heller besynderligt. Derimod vilde det være besynderligt, om en Critik, der kun røber grov Uvidenhed om Critikens Gienstand, kunde gjøre nogen Skade, og derfor har Jndsenderen fattet sig saa kort. 1. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Kgl. Skuespiller Hr. Schneider, som henimod et Aar har reist udenlands, for end mere at uddanne sit Talent og sin skjønne Basstemme, er, efter at have opholdt sig paa flere Steder i Frankrig, Jtalien og Tyskland, nu vendt tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Blandede Efterretninger. Det har behaget Hs. M. Kongen at beskikke følgende nye Valgdirecteurer. I Kjøbstædernes Valglasse. Amtmanden over Frederiksborg Amt, Kammerherre Grev Knuth, for det 1ste District; Amtmanden over Præst Amt, Neergaard, for det 5te District, Stiftamtmanden over Fyens Stift, Kammerherre Castenschiold, for det 6te og 7de District, Amtmanden over Bornholm, Krabbe, for det 11te District, for Østifterne; Stiftamtmanden over Aalborg Stift, Krieger, for det 1ste District, og Amtmanden over Ringkjøbing, Amt, Tillisch, for det 11te District for Nørrejylland. J Sædegaardseiernes Valgelasse: Stiftamtmanden over Fyens Stift, Kammerherre Castenschiold, for Fyens Stift, og Stiftamtmanden over Aalborg Stift, Krieger, for Aalborg, Stift. J de mindre Landeiendoms-Besidderes Valgelasse, Secretair, Byfoged i Skjelskjør, Topsøe, for det 8de District; Cancellieraad, Borgmester i Nakskov, Fasting, for det 16de District; Justitsraad, Birkedommer paa Falster, Pontoppidan, for det 18de District, Krigsraad, Byfoged i Rønne, Gaarde, for det 19de District for Østifterne; Landsoverrets=Assessor, Herredsfoged Eberlin for det 17de District for Nørrejylland.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Ansøgninger om Lærerembedet ved Thorshavns Skole paa Færøerne kunne indleveres til det danske Cancelli, som fordenne Gang besætter samme. Lønnen er 200 Rbd. som Skolelærer og 30 Rbd. som Organist og Degn, fri Bolig og Jldebrændsel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
J sine nyligen udgivne bemærkninger om den nye Communallov giør Etatsraad Stenfeldt opmærksom paa flere Misgreb hos Communalbestyrelser. Som Exempel herpaa meddele vi følgende Sted. Ved at arbeide collegialiter og i Forening med Flere er det ikke sieldent Tilfældet, at de Paagjældende misforstaae deres Stilling og derved ledes til en Fremgangsmaade, der indvirker skadeligen paa Forhandlingerne. Meningsfrihed bør naturligviis i slige Forhold finde Sted og gjensidigen i høieste Grad respecteres. Men denne yttrer sig, meget ofte ikke saa selvstændigen som den burde, af den Grund, at ikke Faa ansee Meningsforskjellighed og den dermed forbundne Opposition som en Strid, der bør undgaaes, og fordi de vide, at den Svaghed ei er ualmindelig, at Den som seer sin yttrede Mening bestridt især med nogen Varme, derved føler en Ømfindtlighed, som lettelig gaaer over til personlig Uvillie mod Modstanderen; de søge derfor at undgaae at indlade sig i en saadan Strid og give heller efter, end de paa en bestemt Maade ville yttre afvigende Mening. Andre, der ansee det for Pligt at forsvare den Mening, der holde for den rigtige, gaae imidlertid paa den anden Side jelforvidt, i det deels en vis falsk Undseelse afholder dem fra at indrømme, at de have feillet og ere blevne overbeviste ved Modgrunde, deels vide de ei at skjelne imellem væsentlige og uvæsentlige Puncter under Forhandlingerne, og staae ligesaa faste og urokkelige ved deres udtalte Mening angaaende disse som hine." - Ogsaa er det Ord til rette Tid, naar Forf. siger Pag. 30. At Repræsentanterne i Særdeleshed arbeide for, at en stræng og fornuftig Sparsommelighed følges i Bestyrelsen, er nødvendigt og hører til deres Kalds Pligter, men de kunne letteligen af en misforstaaet Iver i saa Henseende lade sig forlede til en misforstaaet smaalig Occonomi, hvorved de modsætte sig enhver Udgift, sigtende til Forbedringer og Fremskriden, formenende at disse ei ere nødvendige, og at det godt kan blive ved det Gamle, for disse Misgreb kan man ei noksom lægge Repræsentanterne paa Hjertet at vogte sig, de maae betænke, at baade Regjeringen og Nationen i dem see Repræsentanter af Tidsaanden, der advarer mod skadelig Stillestaaen, men opfordrer til en fornuftig Fremskriden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Paa Øen Pelworm sees endnu en herlig gammel TaarnRuin. Grudstenen til Samme, tilligemed den dertil hørende Kirke, blev lagt i Aaret 1095, og Taarnet, som fik en Høide af 200 Fod, var i Aarhundreder en Pryd for hele Øen. 1452 satte den Dithmarsker=Sørøver Cort Widerich sig fast i dette Taarn og holdt sig der et heelt Aar, hvorved det leed meget. 1611, den 5te April, i ganske stille Veir, styrtede Taarnets østlige Side ned og sønderslog derved for Størstedelen Kirken. For at forebygge videre Fare, nedbrød man samme Aar Taarn-Ruinen til en Høide af omtrent 100 Fod. Saaledes trodser den endnu Tidens Tand, og er, selv i dens Ødelæggelse, et talede Vidne om den Soliditet, hvormed vore Forfædre byggede. De brændte Steen, hvoraf Taarnet har været opført, ere endnu saa lidet forvittrede, at man ikke skulde troe, at de allerede have seet 8 Aarhundreder, med deres Vel og Vee, oprinde og forsvinde. Disse ærværdige Mure saae sig engang omgivne af et større Land, der nu forlængst er sunket i Havets Skjød; de saae ogsaa engang en kraftfuld, lykkelig Slægt, og de ville maaske endnu komme til at hilse lykkelige Sønner, der høste Lønnen for deres Fædres Møie. Naar Sømanden vender tilbage fra det Fjerne, da er denne Taarn-Ruin den første Gienstand, hans Øie møder paa disse flade Kyster; som en fjern Taageplet svæver den paa Havet, kun synlig for det kyndige Die, og saaledes tiener den ham paa hans sporløse Vei til en sikker Leder, og sparer derved Øboerne for en Udgift til Sotønder og Bagger.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-01
Handels= og Skibsefterretninger. Det norske Finants- og Tolddepartement har ved Circulaire af 8de Ds. gjort de i Udlandet ansatte norskesvenske Consuler opmærksomme paa, at de efter bestaaende Anordninger ere pligtige til, uden at æske videre Betaling end de anordnede Consulatpenge, at give Beviis for, at Skipperne have paa foreskrevne Maade foreviist Passer, Skibsroller og øvrige offentlige Documenter - at de ligeledes uden Betaling skulle attestere afsluttede Fragtcontracter, eller andre udstedte Acter - og endeligen at de, mod at oppebære den bestemte Consulatafgift (; Sp. pr. Comme=Læst) ere forbundne til at vise Skipperen alle i Consulat-Begivenheder, behørige Tjenester. Kun forsaavidt Consulerne benyttes at Skipperne i blotte Handelsbegivenheder, ere de berettigede til at beregne sig sædvanlig Provision, som en anden Kjøbmand eller Commissionair.