Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Efterat de Veroeligheder, som have opreyst sig i Tydskland i Anledning af Successionen efter fordum KeyserCARI den Siette, vare begyndte og fortsatte af den Franske Konges Tilskyndelse, Hielp og Understøttelse, i Hensigt, at omstøde Ligevægten af Magten i Europa, og at udbrede denne Krones skadelige Influence, med den Pragmatiske Sanctions solenne Garandies directe Overtrædelse, hvilken han gav i Aaret 1738, i Henseende til Lothringens Afstaaelse; og Vi have, paa vores Side, efterkommet Vores Løfter at understøtte den Pramatiske Sanction, med den Oprigtighed, som er uadskilselig fra Os ved at sette Os imod de Foretagende, som gjordes imod den Ungarske Dronnings Lande forundre Vi ikke Os over, at Vores Opførsel i denne Henseende haver draget den Franske Konges Hevngierighed paa Os, da han saae, at hans ambitiense Hensigter, vare hindrede, meestendeels ved den Hielp som Vi have gjort Vores Allerede, som var saa uretmæssig angrebet af ham, eller ha vil anføre dette som den fornemste Aarsag til at forkynde Kriig imod Os fra den Tid Vi fandt Os forbundet til at træde i Kriig imod Spanien, for at beskytte Vores Undersaatters billige Rettigheder. haver den Franske Konge, i Steden for at lagttage en nøyagtig Neutralitet, hvilket Vi havde kundet vente Os af ham, helst da Vi efter Tractaterne kunde have begieret Hielp af ham, ophidset og hiulpet Vore Fiender, ved at tillade, at hans Undersaatter have ageret Capere, under Spansk Commission, baade i Europa og America, og i Aaret 1740 haver han sendt en sterk Escadre til den Americanske Søe, for at hindre Os, fra at fortsette den retfærdige Kriig, i hvilken Vi havde indladt Os med Spanien, i samme Egn, Og Vi have de allertroeværdigste Beviser, at Commendanten, over den Franske Escadre haver havt udtrykkelig Ordre at agere fiendtlig imod vores Skibe, ikke alleeneste i Conjunction med Spanierne, men endog for sig selv allerne; ja at man og haver taget de Mesures med Vore Fiender, at angribe en af Vores fornemste Eiendomme i America Et Duplicatum af den Ordre, dateret den October 1740, er faldet Commendant en Chef over Vores Aca dre, udi Westindien, i Hænder. Dette uretmæssige Forhold blev meget forøget af den Franske Minister ved Vores Hof som declarerede i Anledning af bemeldte Escadres Sendelse, nemlig: at den Franske Konge var langt fra all Forsæt og Intention at bryde med Os. Den samme offensive Opførsel blev fortsatt paa den Franske Konges Side imod Os, da hans Escadre i den Midlandske Søe i Aaret 174, foreenede sig med Vore Fienders Skibe og beskyttede dem, i Vor Flodes Paasyn, som lavede sig til at angribe dem. Disse u forsvarlige Procedurer: Tractaternes aabenbarBrydelse ved at reparere Fortificationerne og oprette nye Verke ved Duynkirken. De nyeligen imod Vores Flode i den MidlandskSøe forøvede aabenbare Fiendtligheder. Den Skam og Forhanelse nelse, som er gjort Osved at antage Prætendentens Søn til Vore Kroner i de Franske Stater. Troppers virkelige Jndskibning i Duynkirken, som øyensynlig vare bestemte til at giøre et Jndfald i dette Kongerige i Faveur af Prætendenten til Vores Krone. Og at en Escadre af Franske Krigs-Skibe er sendt til Canalen, for at understøtte samme Indskibning og Jndfald, ere stedsvarende Beviser paa den liden Regard, som det Franske Hof har for de solen neste Forbindelser, naar deres Jagttagelse ikke kand bestaae med Interesse, Ambition og Hevngierighed. Vi kand ikke med Taushed forbigaae de ubillige Beskyldninger, som indeholdes i den Franske Krigs-Declaration imod Os, i Henseende til Conventionen af Hannover i October 1741. Den Convention angik Vores Churfyrstendom allerne, og har ingen Forbindelse med Vores Opførsel, som Konge af Storbrittannien. Hvad derom anføres er uden Grund, og billighed. Vores Opførsel i den Henseende, haver fuldkommen været overeensstemmende med den gode Oprigtighed, som er og altid skal være en Regel for alle vore Gierninger. Det er u-fornødent at besvare de Beskyldninger, mod Vore Ministres Forhold ved fremmede Hoffer. Siden det er bekiendt, at de Franske Ministres fornemste Øyemerke og Forretning ved adskillige Hoffer i Europa, haver været enten at opvække indvortes Uroelighed i de Lande, hvor de have resideret, eller at stifte Ureenighed og Misforstaaelse imellem dem og deres respective Allierede. Den Beskyldning om Søe-Røverie, Grumhed og Umenneskelighed, som giøres imod Vores Krigs-Skibe, er baade u-billig og u-anstændig, og Vi have saadan Afskye til slige Procedurer, at om saadan Gierning var bleven os forebragt, skulle Vi virkelig have draget Omsorg for at hemme det, og paa det haardeste straffet dem, som havde forseet sig. Da Vi derfor ere u-forbigiængelig forpligtet at gribe til Vaaben og gandske forlade Os paa den Almægtige Guds Hielp, som kiender Vore Intentioners Oprigtighed, have Vi aaret det for fornødent at declarere, som Vi og hermed declarere Kriig imod den Franske Konge, og Vi vil, i følge af denne Declaration, med al Eftertryk fortsette Krigen til Lands og Vands, i det Vi hande Os forsikkret om alle Vore kjære Undersaatters villige Hielp og Assistence i saa retfærdig en Sag. Befale derfor herved og ville, at Vore Generaler og Commendanter over Vores KrigsMagt, Vores Comitterede til at forrette Stor-Admiralens Embede af Storbrittannien, Vores Stattholdere i Vore Provincer, Vores Gouverneurer i Vores Fæstninger og Garnisoner, og alle andre Officerer under dem til Lands og Vands, at giøre og øve alle Slags Fiendtligheder i denne Krigs-Fortsættelse. imod bemeldte Franske Konge, hans Vasaller og Undersaatter, og at sette sig imod deres Foretagende. Ville og befale alle Vore Undersaatter, at erkyndige sig derom, og herefter strengelig forbyde at holde nogen Correspondence eller Communication med den Franske Konges Undersaatter. Og Vi befale herved Vores egne Undersaatter og advare alle andre Personer af hvad Nation de ere, ikke at transportere eller føre nogle Soldater, Gevæhr, Krudt, Ammunition eller andre contrebande Vahre til nogen af bemeldte Franske Konges Gebeet, Lande, Plantager eller Provincer, og naar saadant optages skal det declareres for en god og lovlig Prise. Og da adskillige af den Franske Konges Undersaatter blive tilbage i Vores Kongeriger, saa forkynde Vi hermed, at det er Vores Kongelige Intention, at alle de Franske Undersaatter, som vise sig Pligtskyldig imod Os, skal være forsikkret for deres Personer og Gods. Givet 29 Ma paa Vort Slot St. samees den, om 1744 i Vores Regierings syttende Aar. GUD bevare Kongen. ladt at sendt andt 1810, 2de lidt læderie ligKIBENHANN, Trykt udi Hans Kongel. Majestets og Universitets Bogtrykkerie, af Johan Jørgen Høyffner.