JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Viborg, d. 3 October. J Sillerslev, paa Morsøe, fandtes i Gaar Morges, den 2den October, en Huusmand tilligemed sin Kone og et Barn døde i Sengen og 2de Børn saa heftig angrebne af Sygdom, at de vare Mælet berøvet. Naboerne havde Aftenen i forveien, den 1ste October, talt med Familien, som da var fuldkommen frisk. Der er ingen udvortes Tegn til Læ sion, ligesom Omstændighederne heller ikke lade formode, at de ere qvalte af Røg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Professor Krug i Leipzig har nu i Hamborger Correspondent ladet indføre en Berigtigelse, hvori han erklærer, at ikke eet Ord af hvad Hr. Clod har fortalt om ham er sandt, men at han enten har mistet Forstanden, eller maa være en Bedrager, om ikke vel endog et Redskab for en ussel Jntrique, hvorved Man søger at gjøre en god Sag latterlig ved et tosset Forsvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Cholera Morbus, der udbrød d. 6 Sopt. f.A. paa Manilla, havde d. 26 Rov. bortrykket 10 til 12000 Jndianere og nogle faa Europæere. Paa Skibene leed man kun lidet deraf. Det virksomste Middel derimod befandtes at være Landanum med Æther og Campher, hvilke ere ufeilbare, maar de i Begyndelsen bruges rigtigen. Et stort Antal af Jndianerne bleve Offere for Tilbagefald, som vare en Følge deraf, at de spiste for graadigen, førend de havde saa mange Kræfter, at de kunde fordøje Føden, og at de tyggede Betel forend de vare fri for Smerte. Sygdommens Heftighed havde vel aftaget, men ogsaa de fjerneste Steder, der hidtil havde været fri derfor, bleve hjemsøgte deraf. J Ternate skal den have anrettet stor Ødelæggelse. (Calcutta Journ.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Directeur Weinhold har i Anledning af de 8 Practicanters Erklæring (s. Skilderiet No. 73), ladet bekjendtgjøre, at i et i Berlin 1816 udkommet Skrift: Efterretning om en Ulykkelig som ved et Bøsseskud havde mistet sit Overkjævebeen, tildeels, men Underkjævebenet ganske, berettes, at Mursinna lod samme forfærdige et konstigt Underskjævebeen af Sølv, og derved beviste, at man ved Operation kan miste Underkjævebenet, og at Pelleton, har udført sin Operation i Overværelse af mange af hans Elever, men uagtet Operationen blev dødelig og han ei beskrev den, hører den dog til Chirurgiens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Mølleren Grebe i Rainland i Kredsen Wittenstein, Regjeringsdistrictet Amberg, har nyligen anlagt en Beenmøble, hvoraf han lover sig store Fordeele. De Been, som af Slagtere og andre Personer hidtil bortslængtes som ubrugbare, samles nu og males paa denne Mølle. Dette Beenmeel er fortræffeligt til at fede Sviin med, og tjener tillige til at forbedre Jorden, naar det, blandet med Aske, strøes paa Agere og Enge. Det gode Udfald, som Forsøg af den Art have havt paa andre Steder, har foranlediget Anlægget af denne Mølle, og fortjener at efterlignes i Egne, hvor Jordbunden og Himmelstrøger ikke ere Landmanden gunstige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Storbrittanniens Statsindtægter beløb sig i Slutningen af Octbr. f. A. til 60,643,810 Pd. St., omtrent 2 til 3 Mill. mere end 1818 og Fra Hull udgaae 400 Skibe paa Hvalfangst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
J Følge en officiel Bekjendtgjørelse vare indtil 21 Aug. d. A. af preussiske Statspapirer tilintetgjorte og brændte: 126 Mill. 3271 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
J Cambringe=Heath boede i mange Aar en gammel Jomfru ensom, og paa en meget sparsom Fod. Hendes Vinduer og Døre vare stedse lukkede; ingen kom til hende, uden en liden Pige fra Nabolavet, der bragte hende Vand, hendes eneste Selskab var en Kat, og man holdt hende formeget fattig. Da hun ganske nyligen døde fandtes blandt hendes Efterladenskaber 100,000 Pd. St. (1,200,000 Rbd.) i gode Papirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
J en Erfurter Krønike fortælles følgende Anecdot fra Reformationstiden, angaaende en Prædiken, som Luther holdt (1521) over det Thema: holder Fred, i Augustinerkirken i Erfurt: da han bedst prædikede, saa knagede Boerkirken og var saadan Rumor i Kirken, at moxen mange Folk var bleven trykt fordærvet. Da raabte han: Kiere Folk, det er Diævlen, han giør saadant Spilfægterie." Og, vær stille, det har ingen Nød." Og han truede Diævlen, da blev det stille og han fuldførte sin Sermon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
J Tidsskriftet Sophronizon læses et Stykke om det Würtembergske Skattevæsen fra 1800 til 1815, hvoraf sees, at for 15 Aar siden betalte Moderlandet kun 2 Gylden for hvert Hoved; 1815 derimod udgjorde i det forenede Kongerige W. Statspaalæggene 4 1/2 Gylden for hvert Hoved, og regner man efter et maadeligt Overslag de øvrige Paalæg og Communeafgivterne hertil, saa stiger Summen til over 9 Gylden for hvert Hoved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
J Onorterly Revien for Oct. 1820 findes adskillige temmelig haarde, og som det synes ufortjente Angreb paa det tydske Universitetsvæsen og de tydske Professorer. Efterat Forf. har anført, at ingen anden uden Kotzebue selv har bidraget saa meget til at udbrede det vilde og grundsætningsløse Sværmerie blandt den tydske Ungdom, for hvilket han blev det første Offer, siger han, at istedetfor Professorer, der skulle vaage over den fremvoxende Slægt, og især bevare deres Disciple for de Feil, som Ungdommen i alle Lande er udsat for, finder man her tvertimod Lærerne selv i Spidsen for de Misfornøiede, og man seer, at Tydsklands literaire Mænd, istedetfor at lede den offentlige Aand til lovlige Gjenstande, og berolige de gjærende Gemytter ved lovlige Midler, snarere ere tilbøielige til at vække Tvedragtens Dæmon &c. Hvor Hyrden er saaledes, kunne vi der undres over at Faarene fare vild? – Forf. mener, at Professorerne der leve i en alt for fornedrende Afhængighed af de Studerendes gode Villie, og anfører, efter den engelske Reisende Hodgskin, at uagtet Professorerne i Almindelighed lønnes af Regenterne, bestaae deres fleste Jndkomster dog kun i den Betaling, de faae af de Studenter, der høre deres Forelæsninger. Hver Professor er ængstelig for at faae saa mange Tilhørere, som mueligt, og tager sig derfor baade som Lærer og Fore fat vel i agt for hverken at opægge eller fornærme Studenterne. Der er ordentlig en Kappestrid blandt Professorerne saavel ved eet og samme Universitet, som ved de forskjellige Høiskoler, og Studenterne fristes ofte til at vælge en Studeringsplads, mere efter den Frihed, der tilstedes dem, end Professorernes Navnkundighed. Saaledes roses Jena af dem, fordi man der kan endog i Slaaprok og med Tøfler paa komme ind i Anditoriet – og Göttingen, fordi man der behandles mere cavaliermæssig. Jøvrigt er Professorernes Tal i de sidste Tider blevet for uforholdsmæssigt mod Studenternes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Af Benzenbergs Breve, skrevne i Paris 1818, erfarer man den mærkværdige Omstændighed, at man paa fransk Side ikke kjendte Positionen af Slaget ved Waterloo, uagtet de fortræffelige Kort af Ferrari og Armeens store Jngenieur corps. Heller ikke havde der ved Flugten været Nogen af Stat Major, der nøje kunde viist Keiseren Biveien over Broen ved Ways, en Fjerdingvei neden for Gemappe. En wallonisk Bonde, ved Navn Lacoste, der havde tjent Keiser Napoleon som fører paa hans Flugt, fortalte Benzen berg, at han, i Følge den erholdte Anvisning, havde ført ham, i nogen Afstand fra Landeveien, paa Biveie, men ved Gemappe igjen maatte vælg. Landeveien, for at komme til Broen ved Dyle, og at han en heel Time havde piint sig, førend han kunde komme gjennem den med Vogne bespændte lille By. Da Benzenberg spurgte Bonden: hvorfor han ikke havde ført Keiseren over hiin Bro, svarede han det har jeg ikke vidst. Saaledes var den Keiser, paa hvis Vink Troner fremstege og igjen forsvandt, lig Stierneskud, tilligemed hans Etat-Major, denne Gang afhængig af en Bondes Uvidenhed, i et Land, han længe havde behersket, som en Depot de la Guerre havde ladet afstikke i Kort, og med Gjentagelseskredse opmaale, og hvor, ved Triangelens Beregning, ikke allene var taget Hensyn til Jordens Kugle form, men endog til dens Jndtrykning! Blodbadet paa Manilla 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Et Øjenvidne meddeler i Calcutta Journal No. 17 f. d. A., som i disse Dage er kommen her til Kjøbenhavn, en udførlig Skildring af dette Blodbad, som skal have været een af de afskyeligste Udaad, der nogensinde ere blevne udøvede under noget sædeligt Folks Flag. Det franske Skib Orion, Capit. Perrond, ankom der d. 18 Sept. Den 20de blev en Proclamation udgivet, der kundgjorde den spanske Constitution. Den 28de blev den offentliggjort og beediget af alle Autoriteter; et Bal i den Anledning blev givet, og Alting løb roligen af. Den 1 Oct. reiste der sig en stærk Storm fra V. med Skylleregn og store Oversvømmelser; mange Jndianeres Huse bleve nedblæste og bortskyllede, og de lede derved i det Hele meget. Den 6te yttrede den længe frygtede Cholera Morbus sig; – de hurtigste Anstalter bleve af Regjeringen føiede til at standse dens Fremskridt; Lægemidler bleve frit uddeelte baade af Læger og Private, men Sygdommen udbredte sig snart, og med den blandt Jndianerne det Rygte, at de Fremmede havde forgiftet Floderne og Kilderne, for at dræbe de indiske Jndbyggere, og dette Rygte, saa urimeligt det end maatte forekomme dem, der ikke kjende de her Jndfødtes Lettroenhed, var Oprindelsen og Paaskudet til de skrækkelige Yderligheder, som siden fandt Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Man antager, at det er blevet udbredt ved de indfødte Præster, men noget Sikkert er desangaaende ikke blevet bekiendt. Jngen værdigede i Begyndelsen Sagen nogen Opmærksomhed, førend der d. 8de, da Mr. Stevenson, den derværende fornemste brittiske Resident, blev underrettet derom, var saa overbeviist om at et saadant Rygte naar det en Tidlang holdt sig blandt Jndianerne vilde have vigtige Følger, at han gik til Gouverneuren, for at berette ham det; hiin forsikkrede ham, at de fornødne Anstalter til den offentlige Sikkerhed vare føjede, og behandlede det hele som en Sag, der ei var af Vigtighed. D. 9de yttrede der sig Spor til Misfornøielse. Hr. S. gik atter til Gouverneuren, men fik atter den Forsikkring, at enhver Foranstaltning var føjet til Betryggelse for den offentlige Rolighed og til de Fremmedes Beskyttelse. Dog uden at lade sig nøie med de blotte Forsikkringer, foreslog S. en Forsamling af de paa Manille værende fremmede Residenter, for at udvirke, at nogle kraftige Foranstaltninger maatte blive føiede til deres Beskyttelse. Det var nu Middag. Mr. Stevenson, besøgte en Syg, og gik derfra hen til Gouverneuren, i den Hensigt, at underrette ham om Forsamlingen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 October. Cours. Hamb. 2 M. 258, a vista 261. Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 74 a 74 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laaner d. 4de Febr. f. A.) 93 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 122 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 13 1/2 a 13 3/4. Svenske Sedler 66 1/2 s. - Disconto 6 pC. Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-09
En Mand, som ikke kunde lide Professor Krugs Forslag, at danne et tydsk Hielpeforbund mod de Vantroende (Tyrkerne, sagde nyligen i sin Hidsighed til en Anden, som roste dette Forslag: "Herr, der Krug get so lange zu Wasser, bis er zerbricht, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 10000000 Attende Aargang. No. 82. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 October 1821. Ryggesløshedens Progressioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
J Evalds Skrifter, 4de Bind, Side 42, læses følgende Impromptu, foranlediget ved den Paastand, at man ikke skunde time paa Navnet Godiche.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
Her ligger Madam Godiche, Hun faldt, fordi hun stod ikke, Gak Læser bort, og rod ikke Ved hendes Legems Bodike."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
Det er mærkeligt nok, at de fleste af vore Digtere enten have været ugifte, eller døde uden Børn, hvorved deres Stamme naturligviis udsluktes. Holberg, Ewald, C. Storm, Riber, Samsøe vare ugifte; T. Thaarup havde vel været gift, men efterlod ingen Børn, og Wessel havde kun en eneste Søn, over hvilken Faderens poetiske Aand ikke hvilede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
Jndenlandske Efterretninger. Den sjeldne Samling af enropæiske Fugle, som Capitain v. Woldike har foræret Hs. Maj. Kongen, har i denne Tid været offentligen at see i det Kgl. naturhistoriske Museums Locale i det forrige Holsteinske Palais i Stormgaden. De findes her alle opstillede i 315 med Glasruder forsynede Casser, som optage tre Værelser, og det i en saa interessant og scientifisk Orden, at Synet deraf i høi Grad maa interessere hver Naturens Ynder. Hver Fugl, lige fra Ørnen indtil den mindste Graaspurv, er opstillet tilligemed sit Rede, sine Æg, de Jnsecter, Planter, Snegle, den helstæder, eller og med dens Unger; for det meste Han og Hun sammen. Adskillige, f. Ex. Maagen, i en Alder af eet, to og tre Aar, baade saaledes som den seer ud om Sommeren og om Vinteren. Andre sees handlende, f. Ex. fortærende den Fugl, de nyligen have fanget. De udgjøre over 300 Arter, eller over 700 Fugle, omtrent 3 af alle europæiske Fuglearter. For at bevare Fjerene mod Møl, som ellers sædvanligen fortære dem, medens de skaane Huden, og hvilke have været Aarsag til, at der af den i sin Tid saa kostbare Büffonske Samling af Fugle neppe 4 ere tilbage, ere de oversmurte med en arsenicalsk Sæbe. Skjønheden af denne Samling, hvori alle Fuglene for det meste ere skudte og derpaa udstoppede af Capit. Woldike selv, overgaaer næsten al Beskrivelse. Man troer at befinde sig i en virkelig levende Fugleverden. Foruden denne Samling af europæiske, har Museet ogsaa faaet 400 Huder af brasilianske Fugle, fra vor Generalconsul i Brasilien, Legationsraad Olinte dal Borgo di Primo. Endeel af disse har Capit. Woldike udstoppet, og de ere nu ogsaa opstillede her i Glascasser. Man finder blandt samme Fugle af de skjønneste Farver, saasom Honning sugere eller Colibris fra Brasilien, hvis blaa og grønne Fjere ligne farvet Guld. Ogsaa sees deriblandt en brasiliansk Papegøie, som ikke er større end en Canariefugl, og adskillige hidtil her tillands ikke seete Fugle fra Sydhavet. Naar Resten af disse americanske Fugle bliver udstoppet vil det Hele være en Samling, som man faa Steder i Verden finder skjønnere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
Odense. Forleden Dag faldt en Haandlanger ned fra Aasum Kirketag, hvorpaa i denne Tid arbeides, og slog sig ihiel paa Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
Vort sidste Fredag afholdte Mikkelsmarked, lignede paa et Haar sine Forgængere, fuldt op af Varer, men kun liden Omsætning. Ved Vei bommen udenfor Byen kom det til Klammerie, som tilsidst gik over til hvad Man kalder Haandgribeligheder. - Af de flere betydelige Lotteriegevinster, som atter have glædet Svendborgerne, skal den paa 10,000 Rbd. være vundet af 3 Borgere i Samling. - Foruden den forhen bemærkede Omstændighed ved Klasselotteriets Forandring til et Ambelotterie, at de bedste Gevinster som oftest fæste sig til enkelte Kollectioner, istedetfor som tilforn at gjøre Spring imellem dem alle, synes det endnu en Ufuldkommenhed ved samme, at allene de først udtrukne Tal komme i Betragtning til nogen klækkelig Gevinst, saaledes i 1ste Klasse af 12 Tal de 8, i 2den Klasse af 13 de 9, i 3die Klasse af 14 de 10, i 4de Klasse. 1ste Trækningsdag af 75 kun de 12, 2den Trækningsdag af 80 kun de 16, og 3die Trækningsdag af 86 kun de 27 første. Det synes nemlig imod ethvert Spils Natur, at Haabet om at vinde allerede skal være tabt for nogen af de Spillende, før Spillet er ude, eller hans Numer udtrukket af Lykkehjulet; ligesom der, efter hiin Regel, især den sidste Trækningsdag (allene med Undtagelse af Præmien for sidste Ambe) egentlig slet ingen videre Udtrækning behøves af de sidste 59, da alle derved fremkomne Amber give ligemeget, og det følgelig er ganske ligegyldigt, i hvilken Orden de ere udkomne. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
Den Tørre, der nu i nogle Aar har efterladt overalt saa følelig Vandmangel for ikke faa Vandmøller, begynder nu at frembringe Veirmøller, og efter Sigende skulle flere endnu anbringes paa adskillige Steder ogsaa her i Fyen. Da der nu ikke findes mange duelige Møllebyggere udenfor Kiøbenhavn, der forstaae at bygge egentlige hollandske Veirmøller, vil det maaskee ikke være Lysthavende ukiært at erfare: at i Sønderburg paa Alsen boer en Kongel. privilegeret Møllebygger, navnlig Lorentz Clausen, der har bygget mange Vandmøller og Veirmøller, med Berømmelse, baade i Hertugdommene og forskiellige danske Provindser. (Jversens Av.) Viborg. Ved den over Villestrup Hovedgaard med Gods og Tiender den 4de Octbr. af holdte 3die Auction var ikkun een Liebhaver til stede, nemlig Kammerjunker Mylius til Bjørnsholm, som blev Høistbydende med 41,000 Rbd. Sølv, paa nærmere Approbation. - Skarlagens feberen har angrebet mange her i Byen, især Børn. Dog ligge og Voxne og Aldrende deraf syge. Den lummervarme Veir, ledsaget med hyppig Regn, er overalt meget usundt. - Den 4de October endtes, i Overværelse af en talrig Forsamling, ved en Tale af S. T. Hr. Rector Hasselbalch, der handlede om: "Hvad der udfordres forat en offentlig Undervisningsanstalt kan svare til sin Hensigt?" dette Aars Examen i Viborg lærde Skole. Jndbydelsen dertil var forfattee af Hr. Adjunkt A. Erslev, nemlig: "Eumeniderne efter Æschylus græske Original, 66 Sider i Octav. Fra Skolen dimitteredes i Aar, Jacob Stampe, en Søn af Borger Jørgen Stampe her i Byen, der saavelsom de øvrige 31 Disciple aflagde roesværdige Prøver paa deres Fremskridt paa Videnskabernes Bane. J Skolen optoges 13 nye Disciple.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
J Skilderiets No. 78, P. 1242, anmeldtes, at Blaagaard udenfor Nørreport var kjøbt af Hr. Klædefabrikør Modeweg; men dette er en Feiltagelse, som bør rettes derhen, at ved Auctionen over St. Hans Hospitals Bygninger, eller den saakaldte Ladegaard, Hr. Klædefabrikør Mode og gjorde det høieste Bud; hvilket imidlertid ikke blev approberet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
En gammel Mand paa 65 Aar, Dibar, Capitain paa det franske Skib Cultivateur, blev myrdet af den, de andre Jndboere toge Flugten, reddede sig ind i Hr. Scarellas Huse, der stødte til hine, og hans Godhed og Mod, i Forening med Hr. St., havde de at takke for deres Liv, thi der er ingen Tvivl om, at Pøbelen vilde have opoffret dem, dersom de vare komne paa Spor efter dem, og et eneste Ord fra deres indiske Tienere havde draget deres Undergang efter sig. (Fortsættes.) For en Mand af Ringsager, i Norge, blev i forrige Efteraar hans hele Qvægdrift, bestaaende af 18 Creature, som havde ligget i Sæter, Dagen efter Natten for Hjemreisen aldeles borte. Al Efterspørgsel og Søgen var forgjeves; man troede derfor, at de maatte være stiaalne og bortdrevne, og Rygtet udspredte, at de vare drevne igjennem Østerdalen, at de vare blevne seete paa nogle Steder, at en Hud var bleven kjendt paa sin Couleur og Pletter m.m. Nu er Tildragelsen opdaget, og Beenradene eller Skeletterne ere fundne ikke langt fra Sætterens Havnegang i en brat og fæl Afdal, imellem nogle Skarbjerge og Klip der ved en liden Bæk, hvor Levningerne af 16 Creature fandtes paa eet Sted. Creaturene vare komne derind, og vidste ikke at komme tilbage, men længere fremad kunde de ikke komme. Det er tydeligt, at de ere døde af Hunger, da de forinden have opbygget Birke og andre Grene af nogle Tommers Tykkelse og saadant Mere. Da der i Begyndelsen af Vinteren kun faldt lidt Snee og Veirliget var mildt, troer man, at de temmelig længe have opholdt Livet, og til Beviis herpaa anføres, at kort for Juul have Folk fra Guldbrandsdalen, som vare oppe i Feldmarken for at hente Mos og Andet, hørt Creaturene brøle og tillige hørt Kobielden. "Nu skulde man troe" slutter Beretningen: "at disse behjertede Karle havde undersøgt Tingen og bidraget til Redning idetmindste for nogle af de stakkels Dyr; – men nei, de havde en langt sublimere Mening: de antoge Lyden for at være overnaturlig, og troede at det var de Underjordiske Maaskee have disse deres Fæe ude om Vinteren, – Sørgeligt at en saa dum og skadelig Overtroe endnu hersker i vore oplyste Tider, Gulbrandsdalen er temmelig befængt med saadan Overtroe, og denne Begivenhed er et nyt Beviis paa Virkningen af slig herlig Myskicisme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
J Bayern var en frugtsommelig Bondekonpaa 41 Aar i Lysten efter at spise Æbler fra en Paarørendes Hauge. Konen begav sig med sin Ægtemand, som ikke vilde lade hende gaae i den kolde Nat allene, uagtet han i Forveien havde anvendt Alt for at bevæge hende til at afstaae fra sit Forehavende, hen til Landsbyen, som laae en halv Miil fra deres Hjem, tog adskillige Æbler i Fætterens Hauge, og for at spare hende den Uleilighed at bukke sig, trak han nogle Grene ned. Den foraarsagede Skade beløb sig til 3 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
Ved Jndberetningen om det Beskadigede kom Sagen til Criminalundersøgelse, og den 1ste Jnstandømte Konen til 1 Aars Arbeidshuusstraf og Ægtemanden til 1 Aars Arbeide, men 2den Jnstanformildede dog den sidstes Straf til 6 Maaneder. Acterne kom, da der blev ansøgt om benaadigelse, til Ministeriet. Man fordrede nu Medicinal collegiets Erklæring angaaende Jndflydelsen af den sygelige Lyst (hvorfor gjorde man det ikke allerede i 1ste Jnstant, saa kunde man jo sparet en frugtsommelig Kone for en Angst, hvis Følger ere uberegnelige?) og denne Erklæring gik ud paa, at en saakaldt Malacia fandt Sted, at de, som faldt i denne Sygdom (altsaa Frugtsommelige, som ere i Lysten) træde tilbage i Barndomstilstanden, og at denne Tilbagetrædelse indtræffer uden deres Brøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
Kjøbenhavns Børs d. 12 October. Cours. Hamb. 2 M. 258, a vista 261. Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 74 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, d. 4de Febr. f. A.) 93 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 122 1/2 a 123 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13 1/2. Svenske Sedler 6558. - Disconto 6 pC. Kjærligheds Slottet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-13
J Ætherens Blaa mellem smilende Stjerner, Der lyser et Slot af det klare Chrystal; Som herligste Drømme de yndige Terner Omsvæve Gudinden paa funklende Hal Af straalende Guld ere dannet dets Buer, Der Demanten blinker i yndigste Glands; Som Himmelens Straale i Æthren det luer, Og dog kun det sees af den indere Sands. Den Elskende seer det med Kjærligheds Øie Naar taus med sin Pige han vandrer i Quel Og venlig hans Drømme gaaer hen mod det Hør Og født er forenet de Elskendes Sjæl Da seer han blandt Stjernerne Slotter at smileGjenspeile sig huld i den Elskedes Blik; Som Barnet uskyldig han kan mod det ile, Thi Ahnelse salig om Himlen han fik. Da kan han en Rose af Haven sig tage, Og hæfte den jublende glad paa sit Bryst En Kjærligheds Genius skal den ledsage, Ham venlig og hvidske som himmelske Trøst. Og skulde i Tidernes Bølge den blegne, Og mat blive Purprets fødtstraalende Krands, Skal Bladene flaare mod Himmelens Egne, Og vinke fra Stjernen med lilliehvid Glands. Thi skynd dig, o Yngling, thi skynd dig, o Pige Pluk Blomsten den søde, der vinker saa blid! J Rosenbaand kan du til Stiernerne stige, Er kjerlig din Længsel og trofast din Jld. M. Winther, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn og 2000 Attende Aargang. No. 83. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 October 1821.