Berlingske Tidende, 1769-10-01
Ved Vahrenes Eftersyn paa Hallen skal enhver Fabrican, enten selv, eller i det mindste hans Mestersvend, være tilstæde, for at være vidende om, hvad Feyl der kunde befindes ved hans Vahre, og paa det han om de derfor erlæggende Straf Bøder kan vorde underrettet, samt erfare til hvem af sine Folk han sig for den begangne Feyl kan holde. Alt Klæde bør eftersees, naar det kommer af Væven, og betales da for hver Underslag, som derpaa findes 2 s. Danske for hver Pader=Klov 6 s. og for Tasser, Sekker, Leddiggange og andre Feyl, efter befindende Beskaffenhed og den ved Hallens Beskikkede givne Resolution; hvilken Straf af Mesterne strax skal erlægges, dog er det dennem derimod tilladt derfor igien at holde sig til den, som i samme Feyl findes skyl Som det ved vel fabriceret Klæde udfordres, at det Spindingen og udi Væven forsigtig og med Flid behandles, siden de derved begaaende Feyl baade forringer Boniteten saa og meget hindrer Appreteringen; saa ville Vi allernaadigst, at i Fald det skulde befindes, at Gespindstet i Klæderne er ulige, sommesteds grovt og andensteds fiint, item om det paa nogle Steder er løst og andre Steder tæt slagen, at den Arbeydere hos hvem slige Feyl befindes, derfor efter Sagens Beskaffenhed vedbørlig vorder straffet. Jntet Stykke Klæde maa af Valkerne antages, med mindre det tilforn er hallet, og det første Hall. Stempel, som bestaaer udi et Kløverblad, saavel som Mesterens Navn og Nummer derpaa findes, under Straf af 4 Rdlr. Og som det kan hende sig, naar Ulden ikke bliver sorteret og meleret, som den bør, at der findes Feyl i Klædet, som ved den første Halling ikke saa strax kan observeres, men siden ved Valkningen lader sig tilsyne, ved det, at Klædet enten ved slige af Fabriqveurerne begangne Forseelser valke mere ind paa som somme end paa andre Steder, eller og blive saa kaldet Ribbig. smalt eller kort, udi hvilke Feyl Valkerne ikke alle Tider kan have Skylden, da, naar slig Forseelse findes, saa skiønner Hallens Tilforordnede, hvem Skylden er hos, og enten den findes hos Valkeren eller Fabriqveuren, straffes den Skyldige derfor efter Sagens Beskaffenhed. Da det og meget ankommer paa Beredningen, saa at et Stykke Klæde, i hvor godt det end er, derudi kan fordærves; saa haver Hallens Tilforordnede fornemmeligen at see derhen, at, om i Beredningen nogen Feyl begaaes, de Skyldige da derfor efter Beskaffenheden bliver straffede, allerhelst om det befindes, at til Rauningen bliver brugt andre Jnstrumenter end Karte Boller; thi andet at bruge bør aldeles være forbuden under Straf af 4 Rdlr. første Gang, anden Gang dobbelt, og saa fremdeles efter Sagens Beskaffenhed. Ligeledes skal og enhver være tilholden, Klæderne vaade at raue, og skulde det befindes, at Traaderne ikke vare bedækkede, da, siden det lige saavel kan være Væverens som Tilberederens Skyld, have de ved Hallen beskikkede derom at skiønne, paa det at Fabriqueuren kan have Tiltale til den Skyldige for den Straf, han ved Hallen for saadanne Fey tilkiendes at betale. Jligemaade maa og vel tilsees, at Klædet lige saavel som Multum, Bayer, Filter, og deslige grove Vahre, ikke meere end Vahrenes Natur udfordrer, rekkes i Rammen, samt at det ikke samme Dag, det tages af Rammen, bliver hallet og maalet, paa det at det derefter ikke ved Krympning og Liggende skal tabe alt for meget i Maalet. De Klæder, som farves, bør efter Farvningen halles, og dersom Vahrene da skulle befindes, enten ikke at være igiennem farvede eller at have Pletter eller andre Feyl, da paalegges Farveren derfor at give en billig Erstatning til Fabricanten efter dets Beskaffenhed, og dersom slige Feyl ved Omfar ving kan redresseres, da bør Farveren, uden nogen Betaling, sligt at giøre. De Klæder, som tvende eller flere Gange skal farves, bør ved Enden saaledes indbindes, at hver Farve et for sig at kiende, og skulle det befindes, at Farveren herudi brugte nogen Slags Bedragerie, og satte anden Farve paa det indbundne, end den, som Klædet virkelig haver bekommet, da ansees han derfor første og anden Gang med anseelig Mulct efter Sagens Beskaffenhed, men skulle han tredie Gang deri betrædes, da forbydes ham et halv Aar at farve. Og endelig, for at forekomme al Svig ved Farvningen, bør alt det, som skal farves sort og grønt, halles, saavel naar det første og anden Gang er stahlet, som naar det endelig tilsidst er ganske færdig farvet, da der med de sædvanlige StahlingsStempler giøres Mærke, enten Klædet er een eller tvende Gange stahlet. Hallens Tilforordnede tilholdes, saa tidt det er mueligt og Tiden det vil tillade, enten enhver i sær eller tillige, at gaae omkring til alle Fabriqueurer for at see, om nogen skulle bruge andre end brændte Recter og Skier=Rammer, og dersom det skulle befindes, da straffes de Vedkommende efter den 2den Postes Formældning; samme Straf skulde de og være undergivne, dersom det befindes, at de opsætte Klædet med mindre Traader end Retterne holde, item om det dennem overbevises at give deres Klæder ud for flere Hundrede Traader end de virkelig holde; hvorfore de og skal være forpligtede, førend noget Klæde til Halling antages, ikke alleneste at betegne Klædet med et vist Merke og Nummer, mens endog til behøvende Efterretning ved særdeles Tegn tilkiendegive, af hvor mange Traader det er forarbeydet, samt hvad Uld dertil er bleven brugt. Paa samme Maade skal Hallens Tilforordnede ogsaa have flittig Tilsyn med Beredningen, naar Tiden det vil tillade, og betrædes der da nogen, som sig imod noget af det i den 8de Post ommelte skulle forsee, da straffes de efter samme Postes Formelding. Saafremt Hallens Tilforordnede skulle finde det nødigt, at alle Stykker Klæder bleve lige lange skaarne i Renningen, for desto bedre at være vidende om de bleve nok valkede, da have de at holde Fabriqueurerne dertil, som saadant under vedbørlig Straf bør iagttage. Og som det fornemmelig ankommer paa de til Hallens Beskikkede, at de alle Ting efter deres beste Vidende forrette, i det ved Værkets Drift og Gang mange Ting kan forefalde, som ikke egentlig herudi er mentioneret, da have de i slige Tilfælde at holde sig den allernaadigste Forordning af 31te Martii 1705. angaaende en Halles Jndrettelse efterretlig. for saavidt samme sig derpaa kunde passe, og ellers i dette dem anbetroede Embede sig saa at forholde, at de alle Tider derved kan have en god Samvittighed, og saaledes som de vil tilsvare, og ikke for Persons Anseelse enten at forrette den eene og see igiennem Fingre med den anden, eller og den eene med større Straf end den anden at belegge. Hvad som enten i Spindingen, Vævningen, Valkningen, Farvningen eller Tilberedningen af Forseelse kan være forløben, bor de med taaleligere Straf efter Forseelsens Beskaffenhed at ansee, end det, hvorved aabenbare Bedragerie begaaes, saasom ved at bruge andre Recter end brændte Recter og Skier-Rammer, at sætte mindre Traader i Kiæderne end Recterne indeholder, at bruge andet end Karte=Boller til Rauningen, at giøre utilladelig Besvaring i Farvningen, med mere saadanne Ting. som til Svig og Bedragerie kunde hensigte, hvilket alt med større Mulct end bare Forseelser bør straffes, og findes nogen anden Gang at begaae slige Ting, da straffes han saa meget desto haardere. 14. Ge General=Magazins Comptoirets Kræmmer, som tillige fører Pennen, tilholdes udi en igiennemdragen og af Fabriqve Deputationen forseglet Bog at anføre alt hvis ved Hallingen passerer, saavel hvert Stykkes Nummer og Mærke, (uden hvilket intet Stykke maa vorde ved Hallen antaget, samt hvor mange hundrede Traader det bestaaer af, hvad Uld det er af, Mesterens Navn og Maalet, saavel raae af Væven, som valket og siden tilbereed, iligemaade hvad ved Hallingen er passeret i hvert Tilfælde, og hvad Straf for de befundne Feyl er bleven erlagt, hvoraf han maanedligen skal indgive en Extract, og aarligen en Tabelle til General Magazins Comptoiret. Og paa det at desbedre Rigtighed af den holdende Bog kan haves, da bør han lade saa meget Rum imellem hvert Stykke Klæde, den første Gang det halles og bliver indført, at han derved igien kan anføre saa ofte samme Stykke Klæde i Hallen forevises, paa det at samlet paa et Sted maa findes alt hvad ved samme Klæde er bleven observeret; ligeledes skal han føre hver Mands fabriqverede Vahre an paa hans egen Conto, saa at een Mands Contoikke under en andens vorder meleret. Jligemaade skal han have Hallens aparte Stempler, som paa hvert Stykke Klæde skal slaaes, og er det første Stempel et Kiøverblad, som slaaes i Klædet, naar det første Gang er hallet, førend de gaaer i Valke Møllen, dernæst Stahlings-Stemplerne, som paa Blyelodder slaaes, for at bevise hvor mange Gange et Stykke Klæde af Farveren er stahler, og endelig tilsidst de Stempler, som caracteriserer Klædets fulde Qvalitet og Beskaffenhed, og ligeledes i Blyelodder slaaes, naar Klædet sidste Gang bliver hallet, hvortil dryges 3de forskiellige Stempler, nemlig 1) forsvarlig Kiøbmands Gods, som paasættes alle de Klæder, der virkelig for saadanne kan passere, saavel i Henseende til Vævningen og Arbeydets indvortes Godhed, som Valkning, Overskiering, Farvning, og øvrige Appreture. 2) Maadelig Gods, som paasættes alle de Vahre, der ikke ere saa fuldkommen gode i een eller anden Henseende, at de jo kunde behøve nogen Forbedring, men ey heller saa slette, at jo de forefundne Feyl ved Gotgiørelse i Maalet kan erstattes, og saaledes for Kiøbmands Gods antages, hvilken Gotgiørelse i Maalet da tillige paa Blyeloddet bør bemærkes. 3) Ey kiendt for dygtig, som paaslaaes alle de Vahre, der efter Hallens Tilfor ordnedes Skiønsomhed dømmes at være uforsvarligt Kiøbmands Gods, enten formedelst Arbeydets Løshed eller Valk, ningens, Overskjæringens eller Farvningens og Appreturens Slethed, og paa det at Publicum ikke med saadanne uforsvarlige Vahre skal bedrages, bør endnu til ydermere Kiendetegn den ganske halve Liste Stykket frarives. Sa maales og Klædet af Hallens Tilforordnede, og sættes det accurate Maal derpaa, hvortil Hallen bliver ansvarlig, saa længe Stykket er heelt. Af den over det i Hallen passerede holdende Protocol, bør General-Magazins Comptoirets Kræmmer, som samme skal føre, være forbunden, naar Fabricanten det forlanger, at meddeele hannem en Udskrift under sin Haand af Hallens Tilforordnedes Decision i Henseende til hans Klæde, og de Mulcter, han formedelst Klædets Feyl er idømt, i Følge hvilken Fabricanten igien haver Ret til at korte enhver Arbendere, som efter Hallens Omdømme haver tilføyet ham Skaden, være sig enten Væver, Valker, Overskiærer eller Farver, den Mulct, som han efter Hallens Tilforordnedes Kiendelse haver forud maattet erlægge. For hvilken Udskrift betales hver Gang 8 s. til Protocollisten. Skulle nogen Arbeyder have skiellig Aarsag at klage overde ham af Halle Commissionen tilkiendte arbitraire og ey her forhen bestemte Bøder, da kan han desangaaende strax anmelde sig skriftlig udi Vores General=Commerce=Collegio hvor Sagen endelig afgiøres. Hvad Vahrenes Undersøg, ning derimod i Henseende til deres Dygtighed og væsentlige Egenskaber, samt den derom af Hallens Tilforordnede af sagde Dom anbelanger, da haver enhver Fabricant, naa han formeener sig ved samme at være fornærmet, Ret til at udnævne en Kræmer og en Fabricant, ligesom og af Halle Commissionen ligeledes udnævnes en Kræmmer og en Fabri cant, som paa nye halle det omtvistede Klæde og dømme om dets Beskaffenhed, da i Slig Fald, iblant disse udnævnede Personer, de fleeste Stemmer gielder. Ere Stemmerne lige, tiltage de samme Personer endnu en Femte Mand enten Kræmmer eller Fabriqueur, som med sit Voto giør Udslaget. Findes Fabricanten at have Uret, og Hallens Dom at være retmæssig, da bør han betale 1 Rdlr. til hver af de udnævnede Kræmmere og Fabricantere for deres Forretning men bliver Hallens Tilforordnedes Dom underkiendt, da bør de ikke allene at miste deres Halle Penge, men endog selv at betale de udnævnede Kræmmere og Fabricantere den fastsatte 1 Rdlr. pro Persona for deres Forretning. Med Bayer, Filter, Floneller og alle andre her fabriqve rede Vahre, som iligemaade bør halles, forholdes det paa samme Maade som om Klædet er mentioneret, for saavidt enhver Ting dermed haver Overeensstemmelse. Til Hallings=Penge betales af hvert Stykke Klæde til 9 Marks Værdt pr. Alen, som er 10 Smit eller 500 Alen Dansk langt af Væven, 4 s. Danske for hver Gang det halles, for hver Smit det er længere betales desforuden 1 s. i Hallepenge for hver Gang. For et Stykke, over 9 Mk. pr. Alen af 10 Smits eller 50 Alens Længde, betales 6 s. for hver Gang det halles, og 2 s. siden for hver Smit det er længere. For et Stykke Filt, Multum og Flonel betales, naar det er under under 30 Alen, 8 s., naar det er over 30 til 600 Alen 12 s. log siden 2 s. for hver 10 Alen det er længere, hvilket saaledes skal deeles, at Halle=Mesteren, som tillige fører Protocollen, nyder en tredie Deel, den anden Kræmmer en tredie Deel, og de 2de Fabricantere en tredie Deel; dog skal de tvende første derfor være forbunden at besørge alle Vahrene, behørigen maalede efter den 14de Artikels Jndhold, samt at anskaffe de behøvende Blyelodder, Stempler, og hvad andre Redskaber kan behøves, saa deeles og de ved Hallingen faldt ne Straf Bøder indtil videre paa den Maade, som om Halle Pengene anført er. Jngen Fabricant maa understaae sig, hverken Stykke= eller Alenviis at sælge noget af ham forarbeydet Klæde, Multum, Filt, Flonel &c., førend det paa den Maade, som før omskreven er, er bleven hallet og med de behørige Stempler forsynet; overbevises han at have handlet herimod, da confisqveres Vahrene til lige Deeling imellem Angiveren og Laugets Cassa, ikke engang de i Provincerne forfærdigede Klæde= og andre uldene Vahre maa i Kiøbenhavn under lige Straf sælges uden at have passeret Hallen eengang førend de blive solgte, og med de behørige Stempler at være forsynede, dog betales i saa Tilfælde af slige Vahre ikkun Halvparten af de heri fastsatte Halle=Penge for et Stykke, som de fornødne Gange haver gaaet igiennem Hallen, Den 11te Octobr. er Henrich Snour allern. bestilt til at være Material=Forvalter ved Holmen udi nu værende Material=Forvalter Ørslands Sted, naar han derfra ved Døden afgaaer, eller Tienesten paa anden lovlig Maade ledig vorder, og imidlertid at være ham i Embedet adjungeret.