Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-01
Til Eckers-Berge er Kirken af Stormen brudt i stykker, och Haglene hafve i tu Dage ligget en half Allen høye paa huer andre i Marken, saa alt Kornet er needslagen och forderfvet. (7.) De Herrers af Werdern Stamme-Huus er af Jordskælf nedryst, og Kornet paa deris Jorder, som stræke sig en Miils Vey, er saa slet needslaget, at de i dette Aar kundne ikke afle tu Skiepper af alle slag. XIII. Af Frankerige hafver mand lige maade Tidender, som af Hamborig den 18. Augusti berættes, at Storm med Liunct, Torden och Hagl hafver icke alleeniste 20. Mile omkring Paris och Fontaniebleau needslaget alt Kornet och Vinvexten och derforuden gjort en usigelig Skade paa Taarne, Tag, och Vindver i Stæderne, men och i de Landskaber Brie, Brauce och Gastindis ødelagt 150 Landsbyer, och dræbt i mange af dennem 20 Mennisker och i nogle fleere, foruden hvad Skader der er gjort paa Korn og væg. Jblant Haglene, som der ere faldne veyede nogle 5, nogle 6 och nogle 7 Pund. Af Pfaltz mældis ikke om nogen saadan Storm eller ulykkeligt Veyrligt, men dog berættes ofte det, som ikke er med mindre Væmodighed at høre at næmmeligen (1) de Frandske hafve afbrændt disse Stæder. Bebingen, Oftersheim, Neuburg-Weyher, Seltz Bruchhausen, Hendschusheim, GrossSaassen, Wahlstadt, Dossenheim, LützelSaassen og Reddesheim och i disse Stæder Wiblingen, Leitershausen, Eydisheim, Schreisheim, Rorbach och Weingarten nogle Vaaninger, at jeg intet vil tale om det, som er af dennem needbrudt och sprænget. (2) Kornet paa Marken hafve de afmeyet och med nogle Snese Vogne tillige bortført. (3.) Til Weinheim hafve de saa holt Huus; De toge Vaaben och Verie fra Borgerskabet, huad got var, beholte de, huad ey var got, sloge de i Stykker, at ingen skulde faa got der af. Hestene samlede de paa Torfvet, hvoraf Officererne toge de beste, de andre maatte Bønderne skaffe Vogne til, huilke de och toge med dennem. Af Qvæget toge de først det beste og siden det som ringere var, saa længe som der var noget tilbage. Med Vinen foreholdtes i lige maade. Kornet, som Borgerne hafde indkiøbt til deris Fornødenhed, toege Soldaterne bort och fortærede, och det, som var jammerligt, de som ejede det, maatte ikke blifve værdige til at smage en Smule af Brødet, som blef baget deraf. XIV. Den 24. Augusti som aff Hamborrig berættis, ere otte Huuse i Bergegorff affbrændte. XV. Af Oddewal i Bahuus Læn berættes 4. Julii, at der omkring ved Søe Siderne och ellers andre Stæder i Lænen flyder en stor Ofverflødighed af Fædme paa Hafvet, hvoraf Fiskerne øse meget op och koge den beste Tran deraf, huilcket foraarsager underlige Tanker hos mange. Der ere gamle bedagede Mænd paa 100. Aar och der ofver, som sige sig at hafve hørt det af deris Forfædre, at det hafver sig for den soerte Død ligesaa tildraget, om det hafver noget saadant at betyde eller ikke det er GVD alleene bekiendt. XXVI. At omtrænt en Miil fra Wittenberg i tre Ugger hafve været saa mange Schmeis-Raupen (enten det skal være et Slags Skarnbødle eller Guldstede) at Lufften er blefven myrk aff dennem, och saa mange Muus der omkring, at Folk hafve ilde kundet værie sig for dennem, vidne trofaste Wittembergiske Brefve, som der skrifvis aff Hannover den 19. Augusti. En huer kand endnu lætteligen mindes, huad for en Mangfoldighed her var i och omkring Byen aff Guldsmede, Aar 1664. Men det er merkeligt, der i den Tivende Skibsfart (aff dennem, som paa Levini Hulsii och hans Arfvingers Bekostning til Frankfurt ved Majn ere udgangne) pag. 106. 107. berættes om det Engelske Land Sumers-Øe i West Jndien, at næmmeligen nogle Muus, som med et Engelsk Skib kom did, ynglede saadan Mangfoldighed aff sig i tu Aar, at de snart ødelagde Landet, saa Engelænderne ikke alleniste maatte bruge Katte, Muus-Fælder och Røtte-Krund til at ødelegge dennem med, men ochsaa vænne Hunde til at jage dennem, indtil Gud naadeligen efter et Aars Forløb toeg den Plage fra dennem. Huor paa følgede først Hunger, och dernæst en skadelig Pest, huilken Engelænderne kaldte Feags. Huad dette, som aff Wittemberg berættes, skal betyde, er Gud alte ne bevist. XVII. Den 19. Julii sprang en halff Maane op for den Welpiske Port i Grave (som de Frandske hafve endnu inde, och af Hollænderne er belagt) med 200. Personer, tre halfve Carthower och en Veyr Mølle, den Frandske Guberneur ChaChamay bleff der samme Tid saared i Ansictet.