JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-05
Bøger. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Af Borchers Breve over Jesu Christi Lidelseer endnu nogle Exemplarer at bekomme hos Bogbinder Milo i Odense for 4 Mark paa Trykpapiir og 5 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-05
J Doctor Wichmands Jordemoderbog Jndbunden. Ernesti Prædiken om Børnetugt hæftet. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-05
Moralske Betragtninger over Mennesket = Mag. Taubers Taler, Prof. Balles Gudelige Taller. Sammes Afskeeds=Taller. En Faders Breve til sin Søn En Christens Daglige Betragtninger. 8 s. Det christelige Venskab, eller en Tale ved Pastor M. F. Mourier; oversat af det Franske, 6 s. Mag Dyssels Forsøg til en Jndenlands Reise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-05
Passions Tanker. Jesus taugde stille, og svarede intet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-05
Den Ypperste Præst stod op, at erklære Jesum for en Guds Bespotter, men i Steden for at svare hertil, som han under Retfærdigheds Skin fordrede, tang Jæsus stille. De Vidnesbyrd, som mod Jesum vare førte, vare ligesaa ubetydelige, som falske, og ei af den Værd, at de fortiente noget Svar. Jesus var villig at imodtage alt det, disse hans Fiender vilde tilføie ham, alt det, der efter hans Faders Villie skulde møde ham; derfor vilde han heller tie end tale. Han stod som en skyldig i vort Sted, derfor bruger han ei sin Ret til at tale, ei af Ærbødighed, enten mod den Ypperste Præst eller det heele Raad, men af Lydighed mod sin Faber, ham han vilde være lydig til Døden, ja til Korsets Død. Han saae, at han med at tale ei havde udrettet andet, end givet den Ypperste Præst og de andre Anledning at gaae videre i deres Ondskab, derfor tang han nu; men siden talte han, at det kunde kiendes, det hverken var Frygt for dem, eller de mod ham anbragte beskyldningers Vigtighed, der nu bevægede ham til at tie. Han tang; men vi forestille os billig, at denne hans Taushed har været forenet med de hierteligste Sukke og ivrigste Bønner for disse Syndere og andre deres Lige. Handler Verden imod os, som mod vor Jesum, hader, dømmer, fordømmer os uden Sag, bedre da tie end tale, best da, i stille Taalmodighed at befale Gud sin Sag, og imodtage sin Skiæbne, og, i Steden for at tænke paa Hevn, at bede for dem, som hade og forfølge os. befinde vi os blant Christi og Sandheds spottende Fiender, bedre at tie, og overbefale dem Guds Barmhiertighed, end at udlade sig med dem i Taller, hvoraf de kun tage meere Anledning at spotte. Staae vi, som skyldige Syndere for Gud, bedre da, at tie og give os skyldige, end at tænke paa Forsvar og Undskyldning, og, tale vi, vor Tale være vore Synders ydmyge Bekiendelse, og bodfærdige Bønner om Naade. Jesus tang, fordi det var den rette Tid dertil: Lader os et tale, hvor vi bør tie, til Guds Fortørnelse, vor Næstes Skade, andres Forargelse; men ei heller tie, hvor vi bør tale, til andres aabenbare Synder, de Uskyldiges Forurettelser, naar vi bør bede, takke o. s. v. Jesus tang; naar vi har ingen at tale for os, han er, han vil være vor Talmand i Nød og Død. Merkelige Taushed! han, der siger, og det skeer, han tier, og lader et ønt Menneske tale, men han kan, naar han vil, tale til alle sine Fienders Beskiæmmelse. Han tang for en menneskelig Dom; men har maget det saa for os, at vi som hans Troende ei har nødig at staae tause for Guds og hans Dom, men frimodige og trøstige, da ingen kan anklage eller fordømme os. Lader og hverken med at tie eller tale, bedrøve og vanære vor Jesum; kommer da vor Nød os til at tie, den under sin Lidelse tiende Jesus være vor Trøst. Naar vi et meere kunne tale, da tale vor Jesusi os ved sin Aand, for os ved sin Forbøn, og føre os derhen, hvor vore Læber evig skal være opladte til at forkynde hans Priis
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
(Slutningen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Befordringer. Den 20 Jan er Commandanten paa Wardøehuus OberstLieutenant Conrat Henrich v. Eckloff benaadet med Oberstes Caracteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Hs. Kongel. Majestæt haver allernaadigst behaget at skiænke til den Polske Kammerherre Hr. von Luckner Kammeherre, Nøglen med Anciennite fra 1ste Febr. 1776.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Ober=Stiger Christian Uslar er under 1ste Febr. afvigt allernaadigst udnævnt til at være Einfarer ved Kongsberg, Sølværk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Ved den forandrede Consumtions Indretning i Danmark ere end videre af Hs. Majestæt ansatte følgende Betientere. (Slutningen; See No. 10.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Bekiendtgiørelser. Jndvaanerne her i Odense, i sær de som haver Hauger og Grunde til Udsidderne for Byen, bliver herved i Almindelighed advarede og tilholdne forderligst og nu Aarets Tiid dertil er beqvem at oprette forsvarlige Grøfter og Hegn for deres Grunde, saa at ikke Vahre og Godses Jndsnigelse kan befrygtes til de Kongel. Consumtions Jntraders Fornærmelse, og i samme Henseende ogsaa selv at afskaffe og tilsperre ulovlige Baglaager og Jndkiørseler hvor de findes. Til hvilken Advarsel og Tilhold man er beføiet i Følge den Kongel. Consumtions=Forordning af 15 Oct. 1778 og Vedkommendes derom gjorde Paastand og Erindring, og vil ikke formode nogen Uvillie eller Forsømmelse herudi, at Eierne ikke efter Høistbemeldte Forordnings 4 Cap. 14 Art. skal blive anseet. Odense den 4 Martii 1779. Borgemester og Raad sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Paa den Maanedlige Skiald=Tidende, som udgaaer fra Aalborg Bogtrykkerie, kan behagentlig subscriberes her paa Contoiret; det første No., som er udgaaet, kan her forevises til Eftersyn. er paa Contoiret gives Anviisning, hvor 70 Traver go c. Langhalm er til Kiøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Proclama. Efter Christen Jensens Enke Anne Jens Datter, som uden LivsArvinger døde den 16 Nov. forrige Aar hos Stamhuuset Erholm og Søndergaarde Bonde Niels Mogensen i Frøberg udi Orte Song, bliver Skiftet den 29 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 8 Slet hos bemeldte Niels Mognsen igien forretages; Til hvilken Tiid og Sted, den Afdødes Broder Jens Jensen Boesidende i Odense, som hendes eneste Arving, indkaldes at møde, om han det fornøden eragter, til hvis Efterretning meldes: at hans salig Søsters ringe Efterladenskab, som ved offentlig Auction er bortsolgt, beløber ikkuns 7 Rdlr. 4 Mk. 6 s. der ikke ventes at være tilstrækkelig til Gieldens Afbetaling. Ligesaa indkaldes til samme Tid og Sted alle den salig Kones Credi= og Debitorer til at møde, de første for at betale hvad de kan være skyldig, og de sidste at fremlægge saadanne beviser som Loven befaler, hvorefter enhver kan vente sig den Ret Loven og Boets tilstand tillader. Søndergaarde den 20 Febr. 1779. D. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Ander Baroniet Einsiddelsborg i Fyen er den 7 Januarii sidstleden, 2 bortdød udi Skovhuusene en gammel fattig Jndsidder og Enkemand, ved Navn Peder Sørensen, efter hvem ikke kan blive at arve. Jmidlertid, siden hans Børn, efter Beretning, skal til Deels være udenlands, nemlig: 1) en Datter, Lene Pedersdatter i Kiøbenhavn; 2) en Søn, Claus Pedersen, Skoemagersvend i Sielland, som er undvigt herfra Baroniet; 3) Søren Pedersen, Skomagersvend i Odense, og 4) Christian Pedersen i bemeldte Skovhuuse, saa indkaldes de, tilligemed med Credi= og Debitorer, at møde ved Skiftet herpaa Einsiddelsborg Skriverstue, til de Tider, Loven befaler. Einsiddelsborg den 20 Februarii 1770. Sil fornøden Efterretning for dem, som endnu maatte have noÆe get at fordre eller gjælde udi Stervboen efter salig Frue Justiceraaadinde von Bergen, og ikke allerede ved sidste Skifte=Samling den 6 hujus saadant haver anmeldt, tiener endnu dette: at Skiftet efter bemeldte afgangne Frue von Bergen igien bliver foretaget den 19 April førstkommende paa Formiddagen Kl. 10 Slet, paa Weistrupgaard, og om muelig samme Dag sluttet; altsaa ville alle Vedkommende, som udi denne Stervboe enten maatte have noget at erindre eller fremføre, besagde Tid og Sted indfinde sig, da enhver skal nyde hvad Ret er, i Følge Loven og denne Stervboes ringe Tilstand. Holstenshuus den 8 Martii 1779. v. Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
3di Fyens Wends=Herred er død Sognedegn for Weilbye Mee Enighed Sr. Niels Rønning, og hans Stervboe af den Geistlige Skifte=Ret udi ermeldte Wends=Herred er tagen under lovlig Behandling, saa omendskiønt ikke formodes nogle ubekiendte og uanmeldte Creditorer, saa bliver dog dette Dødsfald efter den nu brugelige Maade, for enhver, som dette maatte vedkomme, bekiendtgjort. Asperup Præstegaard den 10 Martii 1779. Bertheel=Clausen. dermed indkaldes Credi= og Debitorer at møde i Stervboen, som aabnes den 29 Martii førstkommende efter afgangne Skoleholder Hans Filstrup i Koelberg i Vissenberg Sogn, da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. Soebye den 6 M. Lacoppidann. Martii 1779.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Auction. Mandagen den 12 April og fölgende Dage, N.. H. bliver afgangne Prof. Niels van Hanens efterladte Bøger bortsolgt i Enkefruens Gaard i Odense i Korsgaden, hvor Catalogi faaes, saavelsom hos Boghandler Jvarsen. Professor Bytzow og Boghandler J. varsen modtager Commissioner for fraværende, og Betalingen erlegges til Monsieur Jacob Melbye her i Odense. Norrige Kiøbmand Claus Clausens Gaard, beliggende udi Kors 2 gaden her i Odense, bliver saavel efter Debitors Tilstaaelse, som Panthaverens Forlangende, stillet til offentlig Auction for at bortsælges til Høistbydende, nemlig første Gang Tirsdagen den 2 Martii, anden Gang den 9 dito, og tredie og sidste Gang den 16 samme Maaned førstkommende, altid om Formiddagen Klokken 10 Slet i bemeldt Gaard efter de Conditioner, som ved Auctionsstedet bliver bekiendtgjort. Odense den 25 Februarii 1779. S. Borring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Kongel. Majsts Cancellieraad, Byefoged og Auctions=Directeur sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Tormedelst Fraliggenheden fra sine andre Godser, agter Eieren, 2 den 16 April næstkommende, udi Mad. Høebergs Huus i Aalborg, at lader stille til offentlig og Een eneste Auction, efterskrevne Gaarde, samt Jordegods og Tiender udi Wensyssel beliggende, nemlig: 1) Hovedgaarden Aastrup, staaende for Hartkorn 36 Tdr. 4 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb., med derunder liggende store og profitable Vand=Mølle, saa vel som andet Bøndergods i de nærmeste derom beliggende Sogner, beløbende 199 Tdr. 1 Skpe. 1 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn, samt St. Hans Sogns Kirke=Korn, og Qvæg Tiende, som er matriculeret for 18 Tdr. og samme Sogns halve Konge Korn= og Qvæg=Tiende. 2) Den gamle Sædegaard OverklitsMark, staaende for Hartkorn 12 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr., tilligemed paa Hovedgaards Taxt værende gode Veyr=Mølle, ansat til Mølleskyld 4 Skpr. Hartkorn, samt til og underliggende Bøndergods 72 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. Hartkorn, ligeledes tæt om ved Gaarden beliggende. 3) Wenneberg Sogns Kirke Korn= og QvægTiende, matriculeret til 24 Tdr. Hartkorn med sit jus Patronatus & Vocandi. Hvilket alt saaledes først separat, hver Post for sig og siden alle 3 Deele samlet opraabes, og den Høystbydende tilslaaes paa Eierens Approbation; ved Gaardene er betydelig Udsæd af alle Slags og har hidtil været holdt baade anseelig Hollænderie og tillige Staldstude, samt andre Kreaturer; men begge Gaarde ere endnu paa eet Aar bortforpagtede for 1600 Rdlr. Afgift. - Godset er i god Stand og svarer hvad det bør, som alt nærmere vil erfares af den fuldstændigere Beskrivelse, som tilligemed Conditioner, Jordebøger og Cople af Forpagtnings Contracten findes til Eftersyn i Odense paa Amtstuen. dertil henhører. Kirkens Hartkorn er 35 Tønder 2 Skpr., og hører til Kirken en Skov, hvis Hartkorn er 2 Tønder 4 Skpr., hvoraf Sognepræsten bruger Græsningen, foruden nogle Huuse. og Kirke Jorder, med Kirken følger Jus patronatus & vocandi Auctionen bliver holdet udi Odense i Bispegaarden førstkommende Onsdag den 7 April om Formiddagen Kl. 10, til hvilken Tid de, som maatte have Lyst til at tilkiøbe sig denne Eiendom, ville indfinde sig, da ingen flere Auctioner derover blive holdte. Conditionerne, hvorefter Kirken sælges, blive forinden at faae til Eftersyn hos biskop Ramus i Odense. Odense den 12 Martii 1779. Med den over Salig Justiceraad og Landsdommer von Bergens- grundmuurede Gaard i Odense forhen i disse Efterretninger berammede tredie Auction den 16 indeværende Maaned blive samme Tiid, tillige ved Auction bortsolgt nogle smukke Meubler, som uformodentlig er fundet i hans Stervboe. Odense den 4 Martii 1779. Rønnow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Til Leie faldbydes. Paa Præstegaardens Grund i Ryslinge er et af de saa kaldede P. Dals=Huuse fæste ledig, hvortil er, foruden fornøden KaalHave med Frugttræer, en Tofte, hvorudi kan faaes en 5 Skpr. Byg, og avles vel et Læs Høe tilligemed en Deel god Humle; en skikkelig Karl eller Mand, der har Lyst til samme, og kan fremvise got Skudsmaal, vilde derom jo før jo heller melde sig hos Sognepræsten ibid. J. C. F. Marstrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Et smukt nyt Christnertøy er til Leye at bekomme, naar Liebhaberne ville melde sig hos Kokkepigen paa Postgaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Til Kiøbs faldbydes. Øye hiemkommen beste Sort Rigisk Hørfrøe, lige saaog rødt Vi Kløverfrøe er at faae til Kiøbs for billige Priser hos Kiøbmand Rasmus Østrup i Odense paa Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Paa Lundegaard i Fyen 2 Mile fra Odense befindes til Kiøbs for billig Priis en Deel smukke unge Bester af beste Race, tienlig til Stutterier, Ride= eller Vogn=Hopper, efterskrevne, saasom: 1 hvid Ride=Hoppe, 9 Aar 10 Qv. 3 Tom. 1 sortebruun dito 1 sortebruun dito 1 sort dito 1 sort dito 1 sort dito 1 sort Føllhoppe, 1 dito 1 sort Hingst Klodt 1 sort Hors Klodt Af samme Bester kan faaes under Haanden, naar vedkommende behage at indfinde sig med første herpaa Lundegaard, og med Forpagteren Jens Kierumgaard derom accordere. Veste nye rødt Kløverfrøe er at faae til billigste Priser hos Anders Borch paa Overgade i Odense. Capital, som forlanges. En Capital paa 13000 Rdlr. mod 3 pro Cto aarlig Rente, Et forlanges til Laans til 11te Decembr. førstkommende; Pant og Pante=Rettighed; 1te Prioritet gives derfor udi meget got suffisant Jorde gods, naar Vedkommende anmelder sig inden Mai Maaneds Udgang her paa Adresse=Contoiret, hvorfra Hoved Capital som anbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Hos Forvalter Møller paa Søndergaarde, kan faaes strax Manden skal blive anviist. af eller til næstkommende 11 Junii Termin Børnepenge, Nemlig en Summa paa 94 Rdlr. 4 Mk. og en Dito paa 33 Rdlr. 2 Mk., separat eller samlet imod antagelig Sikkerhed og sædvanlig Rente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
En Capital 391 Rdlr., Børne=Penge, bliver til 11te Junii S førstkommende at faae mod suffisant Pant og ordinaire Renter hos undertegnede Ober=Formynder i Assens Niels Closter. Imod 1te Prioritet og sufisant Pant i Eiendom og gangbar Rente T kan bekommes til 11 Junii 600 Rdlr. til Laans; hvo samme behøver ville adressere sig til Degnen i Qværendrup. C. Wenike.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Af Umyndiges Arve=Midler, under den geistlige Jurisdiction i 1 Aasum Herred i Fyen, ere 2de Capitaler at faae til Laans mod lovlig Pant og Rente: Den 11te 1500 Rdlr., enten strax, eller til 11te Septembr. Den 2den stor 235 Rdlr. 1 Mk. 7 s., enten til 11te Junii, eller 11te Decembr. a. c. hos mig undertegnede. N. Lyndelse den 9de Martii 1779. L. Langhoff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Passions Tanker. Jeg gjorde ilde, at jeg forraadde uskyldigt Blod. I Jesu Lidelses Historie forekomme adskillige mærkelige Vidner og Vidnesbyrd om hans Uskyldighed; selv de falske Vidner, som bleve brugte imod ham, bevidne den; thi havde der været, og hans Fiender havde vidst nogen virkelig Skyld hos ham, de havde ei behøvet at opsøge falske Vidner imod ham; men et af de betydeligste Vidnesbyrd, om Jesu Uskyldighed er dette Jndæ, han havde, som Jæsu Apostel, omgaaet ham hans heele Embeds Tid, havde han vidst det allermindste og Jesu til at undskylde eller forringe sin Forræderies Synd med, det var ei bleven glemt, men hvor rund og aabenhiertet fordømmer han sin egen Gierning, og giver Jesu Uskyldighed Vidnesbyrd, og at han meente, hvad han sagde, det viiste den fortvilede Slutning, han tog, at hænge sig selv, hvilken bekræfter, at denne hans Bekiendelse var lutter Sandhed og Overbeviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-12
Saa skulde da ingen af Jesu Disciple og Tilhængere, under hans Lidelse enten bekiende ham eller give ham Vidnesbyrd, uden den sletteste af dem, han, det Fordærvelses Barn, og det, da han stod paa Nippet, med en fortvilende Siæl og Samvittighed at gaae ind i Evigheden. O! et skræksom billede paa en Syndere, der har levet frek hen i Synder mod Samvittigheden, en Guds og Jesu Bespottere, der imod bedre Vidende og Overbeviisning har foragtet al Naade, naar Samvittigheden mod Livets Ende opvogner, fordømmer, fortviler! Men hvad er vigtigere for os, som Jesus har lid for, end dette, at han har lidt uskyldig, det veed vi, ri blot, fordi Judas og andre har bevidnet det; men fordi det i Guds Ord tilstrækkelig er bevidnet, og paa den Grund kunde han med sin uskyldige Lidelse forlige for vore Synder. Ja Jesus, som var uskyldig, vilde lide for mig og alle fortabte Syndere, dette er den guddommelige Naades Dyb, som intet Menneske formaaer at udgrunde, og som Evigheden ret vil fremstille i sin Storhed. O! var denne Naades Rigdom ret forklaret for ethvert Hierte, der er Trøst, naar vore Synder, Skrøbeligheder og Ufuldkommenhed fornedre os, deri er, derfra maa vi tage Opmuntring, naar vore Hierter ville blive lunkne til det Gode, uvillige til og utaalmodige under vore Lidelser, ja der er den største og kraftigste Forbindtlighed til at elske Jesum over alle Ting, og for hans Skyld villig opofre alt. Lader os et følge Jndas, at kiende Jesu Uskyldighed, og vor egen Skyldighed, og fortvile; al nei, denne er den ubilligste Foragt af Jesu uskyldige Lidelse, derfor blev han til Synd for os, at vi skulde vorde Guds Retfærdighed i ham. Men lader os et heller følge Platus og andre, som og kiendte Jesus var uskyldig og ei troede paa ham. En alene at han led uskyldig, men at han, som leed, var Guds Søn, at det, han leed, var til vor Forligelse, det hendrage al vor Hiertes Attraae til denne vor guddommelige Forløsere, som uskyldig har lidt for os Skyldige, saa vil han, som leed uskyldig, gjøre os Skyldige frie, og lade sit uskyldige Blod tale godt for os, her i Naadens Tid, og i Døden og Evigheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-19
Forordning. angaaende hvorledes med Land=Stutterier udi Danmark for Fremtiden skal forholdes. Christiansborg Slot den 23 December 1778. (Slutningen; see No. 10. 11.) 18. Stutterie=Commissarierne, som skal vælges blant de af Vore Cavallerie=Officerer, som hertil findes at besidde største Færdighed, og de grundigste Kundskaber i dette Fag, have følgende Puncter at lagttage: 1mo. At da Hensigten med denne Vores Anordning fornemmelig er at opmuntre Landmanden til at drive den for Landet saa uundværlige Heste=Avl med Lyst- og Fordeel, og Vi til den Ende, saa meget mueligt, ville lette de Besværligheder, som kunde af skrække ham derfra; Saa skal det være disse Commissariers Pligt, at gaae enhver, som forlanger det, med Raadførsel til Haande, og at tilkiendegive, hvad de maatte have at udsette paa de dem foreviste Hengster og Hopper, samt hvad øvrigt Land Stutterie=Væsenet vedkommende, der maatte forekomme, da de intet have at befale, men allene at underrette, besigtige og undersøge, for derefter deres udførlige Rapport derom til Stutterie=Directionen. 2de. at indgive. Ved hvert Aars 1 Julii have de at indfinde sig hos Amtmanden paa det Amt, hvor Besigtelsen i det dem givne District skal tage sin Begyndelse, og da strax med ham beramme Dagen til Stutteriets Samling efter det, som i 16 Artikel er foreskrevet, og saaledes fra Sted til Sted i Districtet fortfare. tio
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-19
Langeland er endnu under almindelig Indspærring, undtagen Kiøbstæden Rudkiøbing, som igien er forundt frie Jnd og Udskibning under visse Forsigtigheders Jagttagelse, skiønt udi Kiøbstæden selv paa nogen Tiid intet til Sygen er formærket. Med Sygens Jndpodning er gjort et nyt Forsøg, som er faldet saa lykkelig ud, at af 13 Høveder, som bleve inoculerede, ikke et eneste døde. Der anstilles og nu videre ForJog med betydeligere Antal Qvæg paa adskillige Steder, Paa Thorsinge Land mærkes endnu intet videre til Sygen, og Communicationen med Kiøbstæden Svenborg er derfor aabnet. Men til Vands vedbliver Jndspærringen ligesom om Langeland. J Fyen har Sygen nu og paa nogen Tiid gandske standset. De 3 Steder, som vare befængte, nemlig Ulbølle Bye, Helager Gaard og Bye, og Blindtholms Hovedgaard holdes paa det nøyeste indspærrede ved Militaire. Paa Lolland er udi de 2 befængte Byer, Rolykke og Westerborg Schouhouse, siden sidste Efterretning intet videre til Sygen formærket. I Sandbye har den endnu i forrige Uge igien yttret sig. Alle 3 Steder ere indspærrede, saavelsom Christiansdahls Hovedgaard, hvor Besætningen er uddød. J Nørre Alslew paa Falster har Sygen, efterat den siden den 1ste Februarii var standset, den 3die denne Maaned yttret sig i en forhen ubefængt Gaard. Denne Gaards, tilligemed tvende nærmeste dertil liggende Gaarde og nogle Huses Qvæg er altsammen for Kongelig Regning bleven nedslaget, og dette befængte District inde i Byen separat, indspærret, hvorforuden og den heele Byes Spærring ved Militaire vedvarer. J Sielland, bliver lille Nestved og Ladbye Byers Jndspærring i næste Uge. ophævet, og ligesaa udløber Bassnæs Hovedgaards, samt Ørslew og Wedschiølle Byers Jndspærrings Tiid udi næste Uge. Udi Hyllested Bye i Antwortschov Amt yttrede Sygen sig den 19de forrige Maaned, og den 1ste denne Maaned blev alt Qvæg der for Kongelig Regning nedslaget, og er altsaa Sygen, saavidt man veed, for nærværende Tiid ikke her i Sielland. Sidstbemeldte Bye er ved Militaire indspærret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-19
Paa Ærøe er Sygen endnu udi endeel Landsbyer, saavelsom udi Kiøbstæden Ærøeskiøbing. Jkke desmindre er denne Kiøbstæd forundt frie Fart og Handel under behørig Forsigtighed, at ey Smitten derved udbredes; ligesom og Marstal, efterat udi fleere Maaneder intet til Sygen der er formærket, nyder frie Handel og Fart. Paa Alsen er Jndspærringen af Elstrup Bye efter udstanden Qvarantaine ophævet. Guderup Byes Jndspærring udløber og med det første, da Sygen til sidst den 21de Januarii der har yttret sig. Paa hvert af disse Steder har ikkuns en Gaard været befængt, hvori Qvæget for Kongelig Regning er bleven nedslaget. I Dunne mith har Sygen ikke yttret sig siden den 7de, og 1 Ecken ikke siden den 14de Febr. Udi Kielstrup Bye i Amtet Hadersleben er den efter 11 Dages Standsning paa nye udbrudt. Udi Amtet Tundern udløber Achterup Byes JndspærringsTiid udi næste Uge. Sygen har ikkuns været udi trende Gaarde, og er saaledes ved den foretagne Nedslagning der, som paa mange andre Steder, lykkelig standset. Udi Gaardbye, Bye, i samme Amt, hvor Sygen sidst i Januarii Maaned i en Gaard udbrød, er siden ey videre dertil formærket. I Amtet Apenrade er i Jolderup Bye en Gaard befængt, hvori det sidste Qvæg den 3die denne Maaned blev nedslaget. I det Sunnewitske District, i Amtet Flensborg, er siden den 2den forrige Maaned intet til Sygen formærket. J Callund og Syderhof om Strande er den gandske standset, og er disse Steders Jndspærring efter udstanden Qvarantaine ophævet. I Synderup var den ligesaa standset og Spærringen ophævet, men den 3die denne Maaned er den der paa nye udbrudt. I Oklundt er siden den 31te Januarii intet dertil formærket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-19
Udi Klein=Adelbyelund udbrød den ved denne Maaneds Begyndelse, og i Kiøbstæden Flensborg yttrer den sig endnu fra Tiid til anden. Dog er Farten fra og til denne Kiøbsted under anordnet Forsigtighed tilladt. Nyeheder.