JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1764-09-17
Bøger og Skrifter. De gode Hr. Liebhabere som efter det nye Udtog af Büschings Jordbeskrivelse haver ladet spørge, bliver det herved bekiendtgjort, at samme i Gabriel Christian Rohtes Enke og Profts Boglade paa Børsen i No. 11. 12. og 13, ere at bekomme. Dens Bog=Titel er: Carl Andreas Silbers Einleitung zur Erdbeschreibung, welch zum Gebrauch in Schulen und besonders zum Unterrichte einer adelichen. Jugend grostentheils aus den Werken des Herrn De Büschings ausgezogen, in 8vo, koster 4 Mk. 8 Sk. Titelen viser tilstrekkelig denne Bogs gode Nytte, og da samme paa andre Steder er vel optaget, tillige og ingen hidindtil havte Jordbeskrivelse, om de Danske Stater og besynderlig om Dannemark saa nøye ere bleven skreven, saa haaber vi Publico hermed en angenem Tieneste at bevise Capitaler, 4 a 5000 Rdlr. under et eller separat for billig Rente, anvises til Laans til førstkommende 11 Decembr. udi forsvarligt Huuspant, af Mr. Küster boende i Adelgaden første Huus fra Go 600 Rdlr. ere til førstkommende 11 Decembr. imod forsvarlig Huuspant at bekomme. 5000 Rdlr. under et eller separat, saa og 2000 Rdlr. samt 1200 Rdlr. anvises imod billig Rente til Laans paa got forsvarlig Pant af Procurator Lorenzen boende i Frederichsberggaden. Hos Lars Wolling i Læderstræde gives Anviisning, L. W. hvor en Capital paa 1000 Rdlr til førstkommende 11 Decembr. mod første Prioritet i suffisant Huuspant her i Staden, for sædvanlig Rente kand bekommes. Til førstkommende 11 Decembr. kand til Laans bekommes hos S. T. Hr. Kammer=Herre og Amtmand Baron Juel Wind af Umyndiges Penge 1784 Rdlr. 4 Mk. 12 Sk. mod forsvarlig Huuspant og kand om Renten efter Omstændighederne accorderes. 12 a 1400 Rdlr. ere imod første Prioritet i forsikret Huus pant, til førstkommende 11 Decembr. at faae til Laans og herfra anvises. Hvor en Capital af 6000 Rdlr. enten separat eller under et kand faaes til Laans til forestaaende 11 December Termin mod første Prioritet i forsvarlig Huuspant og billig Rente, derom giver Adresse=Contoiret Efterretning. 5 a 600 Rdlr. forlanges imod sikkert Pant og billig Rente. Caspar Røtting, værende paa Hr. Justitz=Raad Falcks Contoir, haver i Commission til førstkommende 11 Decembr. at udsætte 7 a 10000 Rdlr. paa første Prioritet udi Jordegods imod 4 pr. Cent. aarlig Rente.
Københavns Adresseavis, 1764-09-17
En Capital af 12000 Rdlr. den Latinske Skole i Frederichsborg tilhørende, er enten strax eller til førstkommende 11 Decembr. imod forsvarlig Pant til Laans at bekomme, og hvorom de, som samme maatte behøve, kand melde sig hos Scholarcherne Hr. Geheime Conference Raad og Amtmand von Gram i Frederichsborg, og Hr. Hof=Prædikant Qvist i Kiøbenhavn. 4000 Rdlr. ere imod 1ste Prioritet i forsvarlig Huuspandt for sædvanlig Rente til næste 11 December at faae til Laans og herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1764-09-17
Af Umyndiges Arve=Midler, falden paa Kiøbenhavns Rytter District, kand, enten strax eller til førstkommende 11 Dec. paa sikkert Pandt og imod billig Rente hos Regimentsskriver Dahl i Kollekolle bekommes omtrent 2000 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1764-09-17
Af Bremerholms Kirkes og dens Fattiges Midler bliver 4000 Rdlr. at udsætte til førstkommende 11 Decembr. imod Forsikring af første Prioritet udi asseurerede Gaarde og Huse her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1764-09-17
Tienestsøgende. En Skriverkarl fra Holsteen, som særdeles er øvet i det Tydske Sprog, søger Condition. Han fremviser Skudsmaal fra Stedet hvor han har tjent som Fuldmægtig.
Københavns Adresseavis, 1764-09-17
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En Ring med en Steen, hvorunder i Folio tvende Bogstaver, ved hver Side af Struen en liden Rose blaae emailleret er i Tiirsdags Aften tabt, for hvis Opdagelse loves en Douceur. En stor Signet=Ring, med en ægte rød Carniol=Steen i Midten og 3 Diamanter paa hver Side indfattet; Ringen af Levverkrigiennembrokken Arbeide er i Fredags Eftermiddag tabt imellem Knippels Broe og Canalen; Hvo samme haver funden vilde anmelde det her paa Contoiret, da dem loves en raisonable Douceur. Et Sølv Signet med en rød Steen udi, med P. S. er i Fredags formodentlig paa gammel Torv tabt, for hvis Tilveiebringelse loves en Douceur.
Københavns Adresseavis, 1764-09-17
Fundne og opdagede Sager. Paa Politie Kammeret i Kiøbenhavn er anmeldet: 1) Aten Arbeids Karl har falbuden en Grime med Jern Kiæde ved, som ham er bleven fratagen. 2) At tvende voxene Sviin ere bleven indbragte til en Brændeviinsbrænder, som har gaaet paa Amager Torv.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
Sognepræsterne til vor Frue Kirke i Khavn. siden Reformationen. (See No. 92.) 26) Hr. Jacob Christensen Lodberg, blev den 6 Januarii 1711. Sogne=PræstEr fød den 22 September 1672. af Fader Doct. Christian Lodberg, Biskop over Riber Stift. Han blev Aar 1687. ved Kiøbenhavns Academie indskrevet i Studenternes Tal. 1688. tog han Baccalaurii Graden af Doct. Oluf Borch, som det Aar var Philosophie Decanus. 1690, blev han Collega i Ribe Skole. 1692. Reyste han udenlands. 1695. den 13 April blev han Designatus Philosophie & Theologi Professor ved Kiøbenhavns Academie. 1698, beskikket til at være S. S. Theologi Lector udi Aarhuus Skole. 1701. blev han Sogne Præst i Christiania i Norge, samt Provst til Bragnæs. 1706. den 27 November blev han Sogne=Præst til St. Nicolai Menighed her i Kiøbenhavn, og Aar 1711. den 5 Januarii Sogne=Præst og Provst til vor Frue Kirke, samme Dag da Doct. Worm blev Biskop over Sædlands 1717. den 14 December blev han Biskop over Stift. Fyens Stift. See mere derom i forrige Aars No. 94, og døde der 1731. den 31 December, og begraven i Odense Kirke hos hans Frue Maria Dorothea Schøbeln. See hans Epitaphium i Marm. Danic. paa. 218, i 1 Tom. Bøger og Skrifter: Imedens han opholdte sig ved Academiet, har han responderet under en Deel af Professorerne, saa og forfærdiget nogle Latinske Skrifter, Af Danske ere udkomne: 1.) Liig=Prædiken over Manderup Due, Kiøbenhavn 1711. in fol.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
2) Spørsmaal over Lutheri Catechism Kiøbenhavn 1721. i 8. 27) Mag. Søren Knudsøn Sevel, blev den 3 Januarii 1718, kaldet til Sogne=Præst for Frue Kirke. Han er fød i Sevel i Jylland, hvor hans Fader var Præst, Da han havde sustineret Examina Academica blev han 5te Lectie Hører i Wiborg Cathedral Skole, og tog 1680. den 17 Junii Magister Graden af Doctor Oluf Borch, da Philosophie Decanus. Nogle Aar derefter succederede han Magist. Lars Thrane og blev Sogne=Præst til Dom=Kirken i Wiborg, Stifts=Provst og Provst over Nørling Herred sammesteds, i hvilket Embeds han var i 29 Aar, og i samme Tid avlede i Ægteskab med sin Formands Datter Marie Thrane 15ten Børn, hvoraf endnu 2de ere i Live, nemlig Hr. Knud Christian Sevel, Sogne=Præst til Hammer og Lundbye Meenigheder i Sædland, og Madame Maria Sevel, forrige Forstander Müller ved Wartow hans Efterleverske. 1711. blev han kaldet til Sogne=Præst for Holmens Kirke og Provst for SøeEtaten og Garnisonen. 1718 blev han kaldet til SognePræst for vor Frue Kirke, samt Stift Provst og Provst over Sochelunds Herred, i hvilket Embede han døde den 6 Januar 1720. i sit Alders 67 Aar, blev begraven først i vor Frue Kirke, med Liig Prædiken holden af Mag. Jver, Brink, Sogne=Præst til St. Nicolai Kirke, som havde ved denne Leylighed til Text Psalm. 31, 21. 22. 23. Hans Liig blev siden ført til Wiborg, og meere vides ikke af denne ypperlige Mands Historie. 28) Mag. Morten Reenberg, blev den 2 Februarii 1720 Sogne=Præst. Fød 1660. den 18 Januarii i Wiborg af Borgemester Claus Christensøn og Moder Mette Pedersdatter, han var den yngste af 16 Sødskende. Gik i Wiborg Skole, og blev 1677. dimitteret af Rector Mag. Johannes Juulbye til Kiøbenhavns Academie, og fik til privat Præceptor Conferentz=Raad Wilhelm Worm, som i samme Aarvar Rector. 1678, tog han Exammen Philosoph. og 1682. den 17 December Exammen Theologi under Doct. Jens Bircherod og Doct. Joh. Lassenius. Reyste saa udenlands først til Holland, siden til Engelland, Paris, Leipsig og kom hiem 1690. Blev i Februarii Maaned 1693. kaldes og ordineret til Feldt=Præst ved Forrets og Sehesteds Regimenter, samt Feldt=Provst ved de Danske Keiserlige Hielpetropper i Flandern. Derfra blev han kaldet samme Aar 1693. den 23 Junii at være Sogne=Præst for Steege Menighed samt Provst over Møens Land. 1694. den 16 Martii tog han Magister Graden under Conferentz Raad og Ridder Casper Bartholin. 1709. den 6 September Sogne=Præst til Helliggeistes Menighed her i Staden. 1720. da han var 60 Aar blev han kaldet af Kong Friderich den Fierde at være vor Frue Kirkes Sogne Præst, Stift=Provst, og Provst i Sochelunds Herred, og dertil af Jver Brink indsadt. 1728, da han var til Landemodet, mistede han i Jldebranden, alt sit indehavende Gods og Bøger. 1736. i Fasten holdt han sin sidste Prædiken i Helliggeistes Kirke, hvor han havde holdt den første Døde samme Aar 1736. den 23 Februarii, gammel 75 Aar. og 8 Maaneder, og været Præst i 45 Aar. Blev den 3 Martii begraven efter hans Forlangende tæt i den Østre, Ende af Choret paa Kirkegaarden i en muret Grav 9 Alen dyb med en muret Gevelft over.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
Et Programma blev den 5 April 1737, skreven af Doct Marcus Wøldike over ham. Han havde været gift og kom i Ægteskab 1694. med Mad. Maria Margarethe Bager, som 1647. var fød i Lund i Skaane og døde i Kiøbenhavn 1739. 2 Mai gl. 92 Aar.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
Paa Salig Magister Reenbergs Liig Kiste var en Opskrift at læse, der er forfærdiget af hans Broder=Søn Sallig Hr. Christian Reenberg, Capellan ved Nicolai Kirke, som i disse Blade forhen ved en anden Leylighed er anført 29.) Hr. Niels Dorph, blev 1736. den 28de April Sogne Præst. Fød 1681. den 4 December i Bedstad i Trundhiems Stift i Norge, af Fader Hr. Ole Nielson Dorph. Sogne=Præst i Bedsted, og af Moder Martha Cathrine Nielsdatter. 1698 kom han til Academiet og blev indskreven i Studenternes Tal den 12 Julii under Decano Doctor Caspar Bartholin. 1700. den 23 Mart. tog han Exammen Theologicum. 1707, blev han kaldet til Capellan pro Persona til Nannestad i Christiania Stift hos Hr. Jens Møgensøn og ordineret af Doctor Munch. 1709 blev han ved et Norsk Regiment Feldt=Præst da Kong Carl. den Tolvte bekrigede Norge. 1712. blev han SognePræst til Wang og Furnæs paa Hedemarchen i Aggerhuus Stift. 1726. blev han Provst i Provstiet efter Magister Riis. 1733. den 28 Augustii blev han af Høysalig Kong, Christian den Siette paa den Norske Reyse kaldet at være Sogne=Præst til St. Nicolai Kirke i Kiøbenhavn i den afdøde Mag. Hunderups Sted. 1736. den 28 April blev han kaldet til Sogne=Præst for vor Frue Meenighed i Kiøbenhavn, som den Tid endnu holdt deres Guds=Tieneste i St. Nicolai Kirke, samt Stifts=Provst over Sædlands Stift og Provst over Sochelunds Herred. 1736. den 28. November blev han Consistorial=Raad i Jubel=Fæstens Tid. 1738, den 14 Februarii kaldet til at være Biskop over Aggershuus Stift i Norge i Hans Høiærværdigheds Magt Herslebs Sted. 1738 den 4 Mai blev han af Magister Hersleb indviet til Biskop over bemeldte Aggershuus Stift. i vor Frue Kirke, og denne Bispevielse var den første som blev holdet i vor Frue Kirke efter sidste Jldebrand 1728.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
efter at Kirken var indviet den 30 April, da Biskop Dorph. ikke havde den Fornøyelse som Sogne=Præst at prædike i den Kirke, hvortil han i 2 Aar havde været Sogne=Præst. 1758. den 3 Mai døde han i Christiania, i sit Biskoppelige 20de Aar, Præstelige 51 Aar, og Alders 77de Aar. Han blev gift 1707. med Jomfrue Cathrine Jensdatter, en værdig Datter af Hr. Jens Møgensen, Sogne=Præst til Nannestad, og havde med hende 4re Sønner og 3de Døttre. 30.) Hr. Mads Holm, kaldet 1738 den 14 Februar. til Sogne=Præst for vor Frue Menighed, samt Provst i Sochelunds Herred og Stifts=Provst over Sædlands Stift. Fød 1673. 1702. Sogne=Præst for Fiurendahl, og Qvislemark Meenigheder i Øster Flacheberg Herred heri Sædland. 1715. blev han Provst i samme Herred. 1738. den 8 October døde han her i Kiøbenhavn, efter at han havde været Stifts=Provst og Sogne=Præst til vor FrueKirke i 9 Maaneder, og blev den 14 Dito begraven ved den Vestre Side af Sallig Provst Reenberg, og indmuret en liden 4re Kandtet Steen i Kirke Muren, med denne Jnscription.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
Hans efterladte Skrifter er følgende: 1.) Disputatzer, 2de de Candidatis, 2de de Lustratione Veterum Romanorum, 2de de Jove Elico2) En eenfoldig Christens reene Mening og Troes Bekiendelse. Aalborg 1754. i 8.3) Forklaring over 1ste Johannis Epistel, Tom.I. Aalborg 1753. i 4.4) Dito II. Tom. Kiøbenhavn 1762. i 4.5.) Prædikener over Jnde Epistel. Kiøbenhavn 34.) Den sidste eller 34 Sogne=Præst, siden Reformationen, er Høiærværdige Hr. Jens Jacob Hegelund, som blev kaldet til Sogne Præst for vor Frue Kirke og Stifts=Provst over Sædlands Stift, samt Provst over Sochelunds Herred 1763. den 26 Aug. Han er fød i Fridericia i Jylland den 7 October 1711. 8 Uger efter hans Sallig Faders Død. 1719. blev han som et fattigt Barn sadt i Frederichsborgs Latinske Skole af Hendes Naade den endnu i Live værende Frue Geheime=Conference=Raadinde Lovise, Baronesse af Gersdorff, fød Boyneburg, som da var Kammer Frøken hos Hendes Majestet Høysalig Dronning Lovise. 1729. blev han Student og fik samme Aar Kammer paa Regentzen og Kost paa det Kongelige Communitet. 1731, blev har Alumus Collegii Medicei. 1733. Docanus ved det Kongelige Communitet. 1735, blev ham allernaadigst tillagt det Kongelige Stipendium paa 200 Rdlr. aarlig for at reyse til fremmede Universiteter i 2de Aar, hvormed han in Octobr. a. ej, begav sig til Jena. 1737. in Octobrikom han tilbage og blev strax derpaa allernaadigst beskikket, til Jnformator ved Søe- og Land Cadet Academiet i Kiøbenhavn. 1741. den 10 Mai ordineret til Feldt=Præst og installeret til Feldt=Provst ved de Kongelige Troupper, som da gik i Stor Britaanisk Tieneste; men strax derpaa den 19 Mai kaldet til Dansk Præst ved det Kongel. Stift Walløe og Sogne=Præst til Walløe Bye og Tornbye=Menigheder i Bieverskow Herred i Sædland, hvor han har været næsten i 20 Aar. 1745. blev han eene Stifts=Præst, Dansk og Tydsk ved Stiftet Walløe. 1759. Provst i Bieverskov Herred. 1760. den 22 December blev han kaldet til Sogne=Præst for Hellig Geistes Menighed her i Staden og blev indsadt 1761. den 22de Februarii af da værende Stifts=Provst Bützow. Udi Martio næst efter Kongelig Committeret ved de Fattiges Væsen her i Staden. 1763. den 21 Januarii blev han befalet at forrette Provste-Embedet i Provst Bützous Svaghed. Den 26de August. a. cod. blev han Sogne Præst til vor Frue Kirke, Stifts=Præst i Sædlands Stift og Provst i Sochelunds Herred, som forhen er meldet. Den 16 October næstefter holdte han sin Indgangs=Prædiken i vor Frue Kirke, i hvilket Embede han nu staaer og det med saadan Berømmelse, at enhver ønsker ham sildig at forlade samme. 1741. den 7 December blev han gift med sin i Live havende Frue Abele Johanne Fielsted. Hans Bøger og Skrifter ere følgende: Imedens han laae paa Borckens Collegio holdte han 1.) 1732. den 19 December Dissert. Critid Ecclesiast. &c. 2) 1733. den 24 Martii Aphor, varii, og 3) Den 22 Dec. Dissert, critico Ecelefiast, &c. 4) 1734, den 9 Dermeb. Dillertatio Hantage. Christian. ortum dehuisse &c.c.) Parentation over Baronesse Friderica Christiana af Holck, trykt i Kiøbenhavn paa Dansk 1750. i 8.6) Dito over Frue Grevinde af Reus. Kiøbenhavn 1757.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
Af disse ommeldte 34 Sogne=Præster her har været ved vor Frue Kirke siden Reformationen, ere 16ten af de Høylærde Mænd kaldede og beskikkede til at være Biskopper Superintendenter i Stifterne i begge Rigerne. Nu ynskede vi os meddeelt de Efterretninger, som een eller anden havde samlet, om de øvrige Krikers Sogne=Præster, som af os med Taknemmelighed skal blive erindret og indført til manges Efterretning og Fornøyelse.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
Adskilligt Nyt. J Mandags mod Aften ankom Hans Durchlauchtighed, Prins Wilhelm af Hessen Cassel med sin Høye Gemahl, i Hendes Kongelige Høyhed Prinsesse Wilhelmine Caroline. der til Studen, ligesom i Nr. 163 sidstleden er meldet, efter at Høystsamme om Middagen tillige med det gandske Høy Kongelige Herskab havde spiset hos Hendes Majestet Enke Dronningen og taget Afskeed. J Aftes begav Høystsamme sig til Slottet Frederichsberg, hvor hos Hans Kongelige Høyhed Kron=Prinsen var Apartement og Ball og derfra kom tilbage samme Aften ind af Stadens NørrePort og tog Touren igjennem Kiøbmagergade og Høybrostrædet til Slattet Christiansborg, hvorover de fleste Huse hvor Touren fuldt forbie vare tilluminerede og 3de Værelser i Hr. Fistaines Huus i Høybrostrædet, ligesom til den Høye Formæling og Geburts Dag sidstleden zirede med perspectiv Jllumination hvor tillige heele Aftenen indtil det Høye Herskab var faret forbie, blev ved Stads Musici Folk opført Musique af blæsende Jnstrumenter. J Dags Middag begav Hans Durchlauchtighed sig med sin Høye, Gemahl paa Reysen til Hann, paa hvilken Høystsamme, uden for Stadens Vestre Port bleve imodtagne af 9 af denne Stads Skyde Sælskab, som alle vare til Hest, klædde i grønne Kioler, hvide Vester og Guldgalonerede Hat, te, hver havende paa Sadel Knappen en kort Riffel, som ledsagede de Høye Reysende til Slottet Friderichsberg, hvor Høystsamme spisede til Middag hos Deres Kongelige Høyheder Prinserne; Efter Maaltidet begav Høystsamme, sig igjen paa Reysen, ledsagede ud paa Veyen af de Kongelige Prinser, en Deel Høye Cavallerer saa vel som 7 af forommeldte Skyde=Sælskab. J Aften ankommer de Høye Reysende til Roskilde og forbliver der Natten over, Morgen Aften til Corsøer og paa Fredag derfra over Beltet videre til Hanau.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
Hr. Dellohe har anmærket, at et ungt Menneske af Fortred faldte i en Soresyge og sov fra den 29 Junii til den 13 Julii. Han vaagnede op og drak fem store Skaaler, Thee, uden at oplukke Øynene. Han faldt derpaa igien i Søvn og som gandske stille, uden at snorke, indtil hen Augusti Maaned, og fik da ey andet at leve af end omtrent 4 eller 5 Untzer Spansk Viin. Fra Augusti af begyndte man at give ham hver anden eller tredie Dag en Untze Riis togt i Melk, eller lidet Smørrebrod. Den 11 Januarii, blev han med et munter og den 12te faldte han lige saa hastigigjen i sin forrige Søvn, som varede indtil den 14 Mar ni. Han blev saa mager, at naar man lagde sin Haand paa hans Mave, kunde man kiendelig fornemme det store Arterie Pulseslag.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
Anmærkninger. Man har forhen saavel i disse, som andre offentlige Til lender meldet om det første Forsøg Hr. Possonnier har gjort med Saltvands Forsødelse, paa Rehden for Orient Brest og paa et Skib i den vilde Søe; Men denne Opfindelses Nytte er end videre ved Forsøg lagt for Dagen omBorde paa Skibet Brilliant, som førte Giere Estning til St. Domingo. Efter en Journal over Virkningerne af den Distilleer=Machine, som var paa bette Skib, indsendt all den Franske Søe-Etats Departement, er mamikke allene overbeviist om, at Arbeydet er særdeles let og derved nogle stian Steenkul i Steden for Brænde kandbruges, men endog, det, som er det fornemmeste, at det forfødet Vand er fuldkommen sundt. Ved det at Greve Estning i en Tid af Reisen har drukket af dette Vand, har og en stor Deel af Officererne og andre anseelige Betientere paa Skibet ligeledes brugt samme, som alle til Cap Francois ere fuldkomne friske og sunde ankomne, hvilket man meener at være et tilstrekkelig Beviis paa Vandets Godhed. Da dette Vand, som saaledes er bleven gjort sødt, smager meget bedre end det man ellers har paa saadanne Reiser til Provision, saa har Matroserne af samme drukket med saadan Begierlighed, at endskiønt en stor Deel deraf om Dagen blev destileret, har man dog ikke kundet mætte deres Begierlighed. Hr. Poissonnier har ellers paa denne Reise anmærket, at naar Machinen, man bruger dertil, bliver gjort noget større med en liden nødvendig Forandring, kan dobbelt saa meget Vandi lige lang Tid bringes til veye, uden at forbruge meere Steenkul eller at være i Skibet til nogen Uleylighed Alt dette har foraarsaget, at Hans Allerchristelige Majestæt har befalet, saadan en Distileer=Machine paa et hvert Skib, som gaaer paa lange Reiser, skal anskaffes, da samme er et sikker Middel mod Mangel paa født Vand, som saa ofte har sadt de Søefarende i den yderst Nød, Hvad den Opdagelse angaaer at forsøde salt Vand ved Filtreren, efter Desicourts Foregivelse, som ligeledes forhen i andre offentlige Tidender, saa vel som i disse Efterretninger er ommeldt, da er samme ved Commissairer udnævnede af det Parisiske Videnskabers Academie, undersøgt og befunden at være bedragerie, og at hans Filtreren ikke bestaaer i andet, end ved det han kommer salt Vand paa Sand blødet i født Vand, bliver det salte Vand for saavidt det blandes af Sandskornene blødede i født Vand sødere, men i og forsig selv ikke betager en Draabe salt Vand dets Ealthed; Hvilken Opdagelses Usikkerhed er ey at undre, naar man eftertænker, at samme er kommen fra et Menneske, som hverken har Jndsigt i Physik eller Chymie, og dog er noget hvorved en Leibnitz, Boyle, Morsig i og andre lærde Mænd har ligesom maattet standse.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
Dødsfald. Her i Staden. Jomfrue Christine Hartman, død i sit Alders 64 Aar. Heel sildige Tanker i Anledning af den Velbaarne, nu Sallige Frue, Frue Cammer Raadinde de Berndz, hendes heel tillige Dødsfald den 25 Augusti 1764, i sit Alders 32 Aar, (ser No. 95.) efter Skyldighed indsendte (og det heller sildig, end aldrig) fra een, Dødsfaldet tilfornubekiends. Vi fødes for at døe, Vi døe dog for at leve, Von Fødsel gik os Tvang: Vor Død har Friheds Breve, Det meeste af vort Liv er Urve og Fortred; Det sidste i vort Liv det beste, Frihed, Fred. Vor Frihed her en Tvang, vor Fred og Roe urolig, Herrer saa mange Baand i denne Kedars Boelig Hver Tid, hver Stand har sit: Hvor maa den Siel og Aand Vel være Hierte glad, som slipper disse Baand. Blant disse Glade, Frie, Sin Himmel=Frihed skatter Justitz=Raad Haagensens, nu Sallige, Frue Datter, Hr. Berndz, Hans Øyens Lyst, nu Hans og Venners Sorg, Da Hun indgangen er nu nys til Friheds Borg, Hvor Hun, Hvis Navn var her i Livsens Bog indskreven, Til Friheds Himmel=Arv er Himmel=Arving bleven, Der veed Hun ey af Tvang, af Livets Suk og Sorg; Ney, (jeg har eengang sagt) Hun er paa Friheds Borg. Hun der indbunden er i de Frigjortes Knipper; Sin Himmel=Frihed Hun for Verdens Guld ey slipper; Hun ikke bytte kand Sin Frihed om med Tvang, Og som Hun kunde end) Hun vilde ey engang. Men! O! Gid vi saa sandt, Maae giøre saadant Bytte, Naar vor bebyrdet Aand fra dette Leer skal flytte, (Naar brister Livets Baand) gid da vor frelste Aand Til evig Frihed maa forvares i Guds Haand.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
Gravskrifter: Her findes det Jordiske af den i Livet Velædle Hr. Hans Hendrich Lund, fød i Jylland Thems=Bye Anno 1699. den 28 September. Beskikket til Slots=Forvatter ved Walløe Slot Anno 1736. den 2 Januarii. Kom samme Aar i Ægteskab den 24 Februarii med Jomfrue Johanna Sophia Koch, i samme Ægteskab havde de tilsammen 3 Sønner og 3 Døttre hvoraf den ene Søn er hos Herren. Anno 1738, den 2 April blev han Material=Forvalter ved Bræmmerholm. Anno 1743. den 24 Januarii beskikket til Kongelig Controleur ved Kiøbenhavns Toldboed. Lod af at leve den 11 Septembr. 1764.
Københavns Adresseavis, 1764-09-19
Det som her af Jorden gjemmes Skal paa Ærens Dag ey glemmes, Mon med Sin oplarne Siel Samles til et levigt Vel.