JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Nyeste Post-Efterretninger. I China have Englænderne, ifølge de nu indtrufne Depecher, efter Fjendtlighedernes Fornyelse forceret den af Chineserne for uigjennemtrængelig anseete indre Jndseiling fra Macao til Whampoa, efterat flere Fægtninger vare forefaldne, i hvilke flere Batterier, som det Hele førte 115 Kanoner, bleve tilintetgjorte. Endelig kronedes Operationerne den 18de Marts derved, at Capitain Herbert med Flaadens lette Division indtog samtlige umiddelbart om Canton liggende Forter, ødelagde, sænkede eller brændte Chinesernes Flotille, opplantede det engelske Flag paa Muren om det brittiske Factori i Canton, lagde sine Skibe i en saadan Stilling, at deres Kanoner beherskede alle Adgange til Staden fra Flodens vestlige og sydlige Arm og paa denne Maad underkastede denne flere end 1,000000 Jndvaanere tællende, By det brittiske Skytses Herredømme. Den nærmeste Anledning til Herberts Angreb paa Canton gav den Omstændighed, at der blev skudt paa en efter Capitain Elliots Ønske til den keiserlige Commissair afsendt Parlammen, tair. De erobrede Forter vare blevne forsvarede med udmærket Tapperhed af en Deel af Tartar=Garden. Englænlænderne havde 7 Saarede, Chineserne derimod 400 Døde og Saarede. En sluttet Vaabenstilstand er udløben og begge Parter ruste sig for at føre Krigen med Eftertryk.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Fra Koniah i Lilleasien) skrives under 8de Mai. For nogle Dage siden bleve 3 Regjeringsbefuldmægtigede, der skulde oppebære Skatter, myrdede af Skatteyderne i en 18 Miil herfra liggende Bye. Gouverneuren flygtede hertil. Det er sørgeligt at bemærke, i hvor ringe en Grad Stemningen hos Lilleasiens Befolkning er Sultanen gunstig, og hvor lidt de af Porten indsatte Autoriteter formaae at skaffe sig Lydighed. J Koniab staae 6 Escadroner Spahis, paa hvilke Paschaen efter eget Sigende ikke tør stole, da de ved den mindste Leilighed erklære sig for Folkets Sag, hvilket de nylig viste, da Paschaen vilde sende dem til Execution til det ovenfor omtalte Sted. - Paschaerne i Adang og Koniah ere meest at beklage. Jfølge Portens strenge befalinger skulle de gaae skaansømt tilværks mod disse Provindser, og dog forlanger Regjeringen Skatterne eller anviser dem til Bestridelse af Embedsmændenes Løn eller andre Udgifter. Utilfredsheden griber om sig paa alle Steder i det asiatiske Tyrkie. I Diarbekr ere Urolighederne af alvorlig Natur. - Den bekjendte Alphons Royer, som man anseer for Hattischeriffet af Gylhanes Forfatter og som i lang Tid var ansat under Reschid Pascha, har taget sin Afsked af det tyrkiske Ministeriums Tjeneste og er vendt tilbage til Frankrig. Sultanen har tildeelt ham Fortjenesteordenen med Brillanter og reserveret ham hans Plads.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Det franske Cabinet skal have Haab om at skille Wiener-, som ogsaa Berliner=Hoffet fra den engelske Alliance.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Bladet La Presse er af den Mening, at Lord Palmerston har til Hensigt hemmeligen at tilskynde Mehemed Ali til Modstand, for at gjøre en ny bevæbnet Jntervention fra Portens Allieredes Side nødvendig og derved berøve Mehemed de ham af Porten gjorte Concessioner. For nu at gjøre en Diversion mod denne Politik, skal Hr. Piscator, være sendt til Grækenland, for at have et vaagent Øie med de engelske Agenters Jntriguer.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Den franske Pairsret har dømt Kongemorderen Dar mes og han er allerede henrettet. Considere og Du clos bleve frikiendte, dog er sidstnævnte for Deeltagelse i hemmelige Forbindelser sat under ny Tiltale. Darmes hørte sin Dødsdom med stor Kulde og vægrede sig ved, trods hans Defensors Opfordring, at bede om Naade. Hans Moder og Advocaten vare i Neuilly, for at bede Kongen om Naade, men erholdt ingen Audients. Kl. 4 om Morgenen var Skafottet opreist, Kl. 6 1/2 blev Morderen i en Kurvevogn kjort til Barrieren St. Jaques, hvor han med bare Fødder, i Skjorte, Hovedet indhyllet i et sort Slør, steg op paa Skaffettet. Hans Holdning var i det Hele kold og fast. Da man aftog Sløret, benyttede den Ulykkelige Øieblikket til at henvende nogle Ord til Mængden, men den convulsiviske Hurtighed, hvormed han talte, hans provengalske Accent og hans svage Organ gjorde, at man ikke kunde forstaae ham. Kun de sidste Ord af hans Tale, i hvilke han ogsaa talte og Christendom, kunde man høre og de vare disse: "Gud give, der maae findes 100000 Mennesker som jeg, om der nogensinde skeer en Jnvasion."
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Den 5te Mai indtraf Norges nye Statholder, Hr. Løvenskjold, i al Stilhed til Christiania, hvor han næste Dag lod sig Embedsmændene forestille. Hans Tilhængere forsikkre, at han ligeoverfor Partierne vil indtage en neutral, forsonende og beroligende Stilling, og saaledes lede Alt til det Bedste.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
De Franskes Konge, Ludvig Philip, der som bekjendt tillige er en af Europas rigeste Privatmænd, skal have skjænket 30,000 Fr. til de Brandlidte i Trondhjem, som et Tegn paa hans Erkjendtlighed for det Gjæstevenskab, der i denne Stad saa ofte er bleven de Franske til Deel." (J andre Beretninger hedder det derimod at det kun er 1000 Fr., som han har skjænket til en af haver Marmier i denne Anledning i Paris foranstaltet Jndsamling.)Der var allerede for længere Tid siden Tale om, at der i Berlin vilde udkomme en Journal under den russiske Regjerings Auspicier. Sagen kommer nu forsaavidt virkelig til Udførelse, at Prof. Dr. Adolf Exman, bekjendt fra un i Aarene 182830 fuldførte Reise omkring Jorden, er optraadt som Redacteur af et Archiv for videnskabelige Meddelelier, Rusland betræffendes, hvorhos han ikke lægger Skjul paa. at han understøttes at den russiske Regjering. At Processen imod Dr. Jacobi, Forfatter til det lille Skrift: "Vier Fragen, skulde paa den preussiske Regjerings befaling være hævet, viser sig nu, ifølge Meddelelse fra Konigsberg, som ugrundet. Jacobi vilde selv mindst være tilfreds dermed, da det skal være hans Overbeviisning, at han ikke har skrevet Andet, end hvad der er overeensstemmende med den strængeste Loyalitet og undersaatlige Troskab.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
For nogle Dage uden har Erkebispen af Posen, der ganske er restitueret efter sin foregaaende Sygdom, i Byen, Pakøse tre Dage efter hverandre uddeelt Confirmations Sacramentet til flere end 6000 Personer. En uhyre Folkemængde, man anslaaer den til 20,000 Mennesker, havde indfundet sig til denne Høitidelighed. J stor Procession, anført af 50 Geistlige, drog man Overhyrden en Fjerding: vei imøde og førte ham i Triumphtog under Vivatraab, Klokkelyd og Kanonernes Torden ind i Staden. Alle tre Aftener var hele Staden glimrende oplyst, og de Jkkecatholske kappedes heri med de Catholske. Før sin Afreise uddeelte Erkebiskoppen et stort Antal Andagtsbøger iblandt de forsamlede Troende.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Den russiske Regjering har nu henvendt sin særdeles Opmærksomhed paa at udbrede Kartoffelavlen i Riget, for ved denne velsignede Vert, der bedre end andre Markfrugter modstaaer Climaets Omvexlinger, i mislige Kornaar at sikkre Landmanden imod Brødmangel. Regjeringen har til den Ende ei alene udsat Belønninger baade i Penge og Hæderstegn, men endogsaa lovet dem, der dyrke Kartofler i det Store, uindskrænket Tilladelse til, fra Aaret 1843 at maatte anvende Samme i Brændeviinsbrænderierne. - Jovrigt lyde Beretningerne fra det Jndre af Rusland iaar meget gunstige om Udsigten til en god Kornhøjt, ja man haabede endogsaa, at Priserne om føie Tid vilde være faldne 20 Pet. J de senere Aar have derimod adskillige af Gouvernementerne været hjemsøgte af Qvægsyge.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Grækenland faaer nu ogsaa sin Nationalbank, hvori den bekjendte Grækerven Hr. Eynard fra Gent, som for nogle Aar siden i Athen oprettede en Disconto Bank, vil indskyde 500 Actier, hvilket udgjør 500,000 Drachmer. 3500 Actier, ere allerede tegnede, og 1500 endnu kun disponible.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
J Gouvernementet Cherson fremkaldte en den 6te Marts pludselig indtraadt Tø en saa frygtelig Oversvømmelse, at den lille By Kowalewka næsten aldeles bortskylledes af Strømmen, hvorved mange Mennesker satte Livet til, medens Andre, som dreve bort paa Jisslagerne, kun reddedes som ved et Mirakel.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Fædrelandet. Den 28de Mai feiredes i Helsingør ved et Festmaaltid paa Skydebanen af 80 Deeltagere, saavel Embedsmænd, som Borgere og Enkelte fra Omegnen og Kbhvn. Festen aabnedes Kl. 2 ved Mindeord, fremsagte af Statsr. Stenfeldt, til Frederik den Sjettes Jhukommelse. Af de fremsagte Mindeord meddeles Følgende: "Den af ham selv fremkaldte Tid saae Frederik omsider komme, og opfattende tilfulde dens Betydning, gik han den med redeligt Sindelag imode, og tog ei i Betænkning at træde ind i nye Forhold, fremmede for den alderstegne Konge; thi han ansaae det for Pligt mod sit Folk. Han indstiftede et Folkeraad, for at Folket ved dets Udvalgte kunde deeltage i Landets vigtigste Anliggender, for at dets Besværinger, Ønsker og Forslag umiddelbart igjennem dets eget Organ kunde frembringes for Thronen. - han vilde skaffe sig Kundskab om de Love, han paatænkte at lade udgaae, fandt den Gjenklang hos Nationen, som den gode folkelige Konge stedse maa ansee som Grundbetingelsen for en sund Lovgivning. Og Frederik var tilvisse en folkelig Konge hans Attraa var at anvise det folkelige Element en saadan Plads ved Siden af de øvrige Statselementer, som en oplyst Nation har billigt Krav paa. Stor og hæderlig var den Rettighed, han indrømmede sit Folk, men stort var og det Ansvar, han paalagde det. Frederik forudsaae heelt vel, at den af ham givne Udvikling maatte holde Skridt med Folkeudviklingen, ind den omsider kunde rodfæstes i Nationen. Der maa forugaae en Gjæring, førend det gode sunde Stof kan fremkomme i dets Reenhed, førend de skjønnere ædle Form kunne fremtræde - der maa udholdes en Kamp, føren Jndsigt, Dygtighed og sand Fædrelandskjærlighed kan et holde den afgiørende Stemme. Frederik mistydede derfor Bevægelserne i det vaagnende Folkeliv, han havde Tillid i det danske Folk, der ei kan svigte Konge og Fædreland. Hvad Frederik den Sjette var for Danmark, derom vi Saga tegne et trofast hæderligt Vidnesbyrd paa hans Bartasteen. J hvert dansk Hjerte har en ædel elskværdig Pesonlighed reist ham et varigt Minde, derom vidnede de Vemodstaarer der fældedes, da fra Kongeborgen for det forsanlede Folk forkyndtes det Sorgens Budskab, at Frederik de Sjette var død, et Budskab der ledsagedes af Trøstens i Haabets Ord, da Christian den Ottende udraabtes som Danmarks Konge. - Ja under denne oplyste, Folket her givne, Fyrstes landsfaderlige Veiledning vil Nationen med stadige og faste Skridt gaae fremad paa den aabnede Bar- han vil, lig hans forevigede Forgænger, idet han m. Viisdom og Klogskab virker for Nutiden, forberede en Frentid, der frembyder Goder, som kun Erfaring og en fuld kommere Folkeudvikling kan lære at vurdere og tilfulde i benytte. Gjennemtrængte af denne Overbeviisning ville i feire Danmarks Gjenfødelsesdag, og vor Fest har en Kogen og Folket værdig Betydning.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
(Efter Talen blev nedenstaaende Chor afsjunget.) Danmark. - Danmark hør vor Stemme, Vee dig, om du kunde glemme: Hvad han var, og var for dig! Nei, du glemmer ei hans Hæder, Thi som Mand for Manden græder, Danmark græd ved Frederiks Liigt.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Efterat nedenstaaende Sang var afsjungen 17de Mai. 28de Mai. See over Havets Vande, Gaae Nordens Storme hen; Og op mod danske Strande: Slaaer Bølgen, Danmarks Ven; - Fra Norges Mai den bringer. En Hilsen til vor Kyst, Og Friheds=Fanen svinger. Med Ungdoms Mod og Lyst. Da svulme Danmark Sletter, Da grønnes Danmark Skov Og Egekrandse fletter, Til Sjette Fredriks Lov. Gid Danske Mai os love En riig og moden Høst: Ei længer Folket sove, Og Christian vær dets Trøstl.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
- Midtpunctet for Festligheden var en Dandsesalon, 60 Alen lang og 18 Alen bred, smagfuldt decoreret og oplyst, med Gallerier paa Siderne og i den øverste Ende en høi Terrasse, paa hvilken var anbragt Kong Frederik den Sjettes Buste, omgiven med de til Agriculturen henhørende Redskaber; over Indgangen til Salonen et Transparent med Hs. Majestæt Kong Christian den Ottendes Navnetræk. Foruden denne Salon vare tvende andre men aabne Dandsesaloner atrangerede i Skoven, hvilken langs hele Veien imellem begge Hegnshusene var oplyst med couleurte Lamper; ligesom der ogsaa forefandtes et tilstrækkeligt Antal velindrettede Forfriskningssteder. - Flere Taler bleve her holdte og Sange afsjungne, og efterat et smukt Fyrværkeri var afbrændt Kl. 12-1, sluttedes denne saa(Hels. Av.) vakkre Fest om Morgenen Kl. 5.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Den berlinske Kunstverden var den 3die Juni forsamlet til en festlig Diner til Thorvaldsens Ære. Ba ton Desnoyers fra Paris og A. W. v. Schlegel fra Bonn vare tilstede. Toaster, Digte og Sange oplivede Taflet, men især var det Kunstneroldingens ungdommelige Munterhed og Elskværdighed, der gav Festen Charakteer af en sand Kunstnerfest.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Man eier endnu i Nestveds Raadstuearchiv det Brev, hvormed Kong Christian den Første (Aar 1478) indbød Borgermester og Raad der i Byen til sin Søns, Junker, Hans's, Bryllup med Frøken" Kirstine, en Datter af Chur fyrst Ernst i Sachsen. Det lyder saaledes: "Vider, kjære Venner, at Vi agte med Guds Hjælp at gjøre Vor kjære, Søns Bryllup den Søndag næstefter førstkommende Bartholomæi Dag, her i Kjøbenhavn. Thi bede Vi Eder kjærligen, at komme til Os hid med Eders Hustruer, at gjøre Eder glade med Os og flere Venner, som der da kommendes vorder."(Nordisk Penn. Mag.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Væddeløbene ved Odense agtes iaar afholdte omtrent til den samme Tid, i August Maaned, som forrige Aar; hvilket Committeen foreløbig bringer til offentlig Kundskab.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Ved den den 29de Mai af det Classenske Fideicommiss afholdte Auction bleve 32 Væddere udbragte til ialt 487 Rbd. foruden 8 pCt. i Salarium. Den dyreste Væder af Dishley Racen blev betalt med 28 Rbd., og af Merinos(Lolle=Falst. Av.)med 54 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Copulerede. J Randers d. 8de d.: Hr. Mathias, Albert Brock, Læge ved Altens Kobberværk i Finmarken, og Frøken Elisabeth Andrea Brock.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Handels- og Skibsefterretninger. Kallundborgs sjette Uldmarked afholdes iaar den 15de, 16de og 17de Junii. Committeen tilbyder, ligesom for, frit Magazin for Ulden fra 15de Mai indtil 15de Juli, samt Fritagelse foralle Omkostninger ved Oplag, Nedbringelse fra Magazinerne, Veierpenge og øvrige med Uldens Salg forbundne Omkostninger, Mægler=Courtage og Assurance undtagne. Fremdeles indbyder Committeen Schæferi-Eierne, som ere i Besiddelse af fortrinlige Vædere, til at fremstille disse til Skue paa Kallundborg Ladegaard den 15de Junii. Enhver, som heri vil deeltage, betaler for hver Væder, han fremstiller, et Jndskud af 5 Rbd., af hvilke den for fortrinligst erkjendte Væders Eier erholder de 3, og den næsthed. ste Væders Eier 1. Samtlige Concurrenter afgjøre paa Stedet, ved Stemmefleerhed, hvilke tre af de paa Markedet nærværende Landmænd eller Fabricanter man skal anmode om at afgive Kiendelsen, og Reglerne for Samm ville blive den høieste Productionsværdi, forenet med de Egenskaber, som fordres af en Stamvæder, Jfølge Consulat-Jndberetning fra Aalborg, optagen norske Handelstidende, indclareredes i Aaret 1840 i Consulatdistrictet 91 norske Skibe, drægtige 10,026 Commercelæster; af hvilke igjen retournerede til Norge 896 Skibe. drægtige 9314 1/2 Commercelæst, med fuld Ladning eller en Deel deraf og 19 Skibe med Ballast. Sverrig deeltog Farten paa Nørre-Jylland med 208 Skibe, drægtige 5,16. Læster: altsaa imod det norske Skibsrum Noget over Halvdelen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
J Hamborg har der i de sidste 8 Dage været en levende Handel i Hvede, hvoraf der i bemeldte Tid er kjøbt over 1000 Læster, til en forhøiet Priis af 5 til 10 Rbd. pr. Læst. Aarsagen menes at være den, at man i England har indseet, at der før næste Høst eller Vinter ikke kan ventes nogen Forandring i de hidtil bestaaende engelske Kornlove. Raps var stegen i Hamborg, hvor man i de sidste Dage forlangte en Priis af 185 til 205 Rd. C. pr. Læst. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Under 24de Mai har Hs. Maist. Kongen resolveret, at Major v. Unzer i Wandsbeck skal entlediges fra sin Post som Chef for Gensdarmeriet, og Premierlieutenant Holler i hans Sted constitueres til Chef for bemeldte Grændse=Gensdarmeri.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
(Hmb. Correspd.) Frederikshavn, den 8de Jum. Sidste Søndags Eftermiddag inddrev paa Stranden ved Kandestederne i Raaberg Sogn fuld af Vand og med forrevne Seil, uden levende Folks Medfølge, en Galease. Ladningen skal bestaae af flere Slags Stykgods. Efter nogle fundne Papirer skal det være oplyst, at det er Galeasen, Louise, Capt. Michaly, hjemmehørende i Stettin og kommende fra London. Da Stor baaden ikke fandtes paa Dækket og Mandskabets Toi sam Proviant og Skibspapirer vare borte, er der al Sandsynlighed for, at de ere flygtede i samme, hvorhen end Skjæbner senere har ført dem. Af Ladningen skal efter Sigende være bjerget en Deel.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Reisende. Afg. m. Daqv. igaar. Til Aarhuus: Kjøbmand Dinesen; Hr. Wacher, Fuldmægtig Nyegaard; Farver, Neidhardt. Til Randers: Skolel. Christensen. - Ank. m. Skipper Petersen fra Kjøbhvn.: Sadelmager Funck; Jfr. Karmark og Gaarmann. Hr. Berthelsen, 2 Haandværksvende nogle Bønderfolk, Soldater og 1 Gaardskarl. - Med Personposten idag. Fra Weile, Mad. Raphael; Propr. Gleerup, Lieutenant v. Rodenborg. - Med Paquetten Delphinen fra Kbhvn, idag: Madamerne Østerbye, Bull og Odeer; Overkrigscommissair Christensen; Jfr. Nielsen og Odeer; O. Bergelm; Kjøbmand Schrøder; Gjæstgiver Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Bekjendtgjørelser. Examen i Undertegnedes Pige Institut begynder Löverdagen den 12te og fortsættes Mandagen den 14de og Tirsdagen den 15de dennes. De ærede Forældre, som have Börn i Institutet. samt andre dets Velyndere indbydes venligen til at overbevise sig om Börnenes Fremgang. Aalborg, den 9de Juni 1811. Cecilie S. Tham.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
At jeg Fredagen den 11te Juni aabner en velassorteret Colonialhandel i den Herr Kjöbmand A. Gjødwad forhen tilhörende Gaard paa gammel Torv her i Byen, tillader jeg mig at bekjendtgjöre for de ærede inden og udenbyes Familier, som ville forunde mig deres Sögning. Ærbødigst.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
En god Beboelses=Leilighed, paa en af Byens reelleste og muntreste Gader, er for en Enke, eller eenlig Person at faae tilleie til Michaeli Flyttetid, nemlig en Stue et Sovekammer, samt Pulterkammer, om forlanges, tilligemed fornøden Plads til Jldebrændsel a. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Fiint hvidt Walløe Salt, Steenkul, svensk og norste Jern, 3 a 4 Tom. Som, f. Tjære, samt Tommer, Brædder og Lægter, af forskjellige Dimensioner og hvoriblandt I. Bielker af 8 til 13 Tom. Tykkelse, faaes til billige Priser hos Poul Pagh. Efter dertil fra Communal-Bestyrelsen meddeelt Bemyndigelse bringes herved til offentlig Kundskab, at det nøie vil blive paaseet, at Jngen toirer Kreaturer eller lader disse græsse paa de af Byen udlagte Veie og paa Fædriften, der fører til Vesterkjæret, og vil det endydermere, for at Overholdelsen af foranførte Forbud kan blive efterlevet, være de vedkommende Parcellister, hvis Lodder grændse til Veiene, tilladte, paa Byens Vegne, at optage de Kreaturer, som findes tøirede eller løsgaaende at græsse paa Veiene, der gaae langs med de til dem leiede Parceller, samt at vedkommende Overtrædere derefter ville blive dragne, til Ansvar efter de om Hegn og Fred gjældende Anordninger. Aalborg Kæmmercontoir, den 5te Juni 1811. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
God, reen og tør Uld, kjøbes af Poul Pagh Aalborg, den 10de Juni 1811. Jagten Christiane Sophiel, Capit. H. F. Petersen, afgaaer imorgen, Fredagen den 11te dennes til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Skipper Køller af Svendborg, beliggende bag Snorren, har endnu en Rest af sin gode sunde Rug tilbage. som udsælges til billig Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
At Stervboet efter Jomfru Ane Elisabeth Nør beck, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 5te Juni 1811. Wølfferdt. Mørch. En Slagsigt i complet Stand, dreven ved Vrangle, anvises tilkjøbs af Halkjer ved Gammel Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
En velvoxen Dreng kan antages i Lære hos Tømmermester Andersen paa Algaden. Linnedtøi modtages til Vadsk og besørges i hver Henseende godt og billig af S. sal. Meyer, Hjørnet af Skolegaden og Karenpoppesgyde. Naps til Udsæd, faaes hos Poul Pagh. Hvor 1 eller 2 Skoledisciple kunne faae Kost og Logis til 1ste October, anviser Professor Tauber.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Løverdagen den 19de dennes, Klokken 10 Formiddag, bliver, ifølge Vedkommendes Begjæring, afholdt Auction paa Gjæstgivergaarden heri Byen over et Parti særdeles god Viin, som i sin Tid er indstrandet med Brig, gen Hermann, paa Reise fra Bordeaux og bestaaende af: et Oxehoved gammel Margeaux, 2 Do. gammel St. Julien, 2 Do. Pauillac, samt 3 Kister med Bouteiller, indeholdende Chatean Lasitte, Chat. Larose, St. Pierre, St. Julien og Ygnem Jloch Sauternes. Hjørring, den 4de Juni 1811. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Posten fra Kjøbenhavn er idag ikke ankommen, da Dampskibet, formedelst Stormveir, ikke kunde overfore Posten fra Kallundborg.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-10
Trykfeil: J forrige Avis, 2den Sp. Lin, 23de til en anden; Generalmajor, læst til en anden Generalmajor. L. 27d Hillihers, læs: Hilliers. L. 37, Conde de Palmas Beretning, der, læs. Conde de Palmas Beretning om et af det seet Skib, der &c.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-11
Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1841-06-11
Nyeste Post-Efterretninger. J Bulgarien er nu Roligheden gjenoprettet i de insurgerede Districter. Arnauterne, der gjorde sig skyldige i saa store Grusomheder, ere beordrede til Sofia. Sultanen har ladet oversende de Bulgarier, der have lidt meest, 200,000 Piastre. - Jnsurgenterne paa Candig have den 4de Mai udnævnt en provisorisk Regjering, i Spidsen for hvilken en vis Cheretes staaer. Man vidste der Capudan Paschas nære Ankomst, og Jnsurgenterne rustede sig til en fortvivler Modstand. Det provisoriske Gouvernement har henvendt sig til Kongen af Grækenland med den Bøn, at han vilde interessere sig for Candioterne hos de Magter, der have taget saa virksom Deel i Grækenlands Emancipation.". Bilagt denne Ansøgning var en udførlig Forestilling, der udviklede Candioternes Besværinger over Tyrkernes trykkende Herredømme.