Aalborg Stiftstidende, 1836-07-02
(Jndsendt.) Som et passende Sidestykke til Skildringen af den almindelige Jubel, hvormed Hs. M. Kongen ogsaa denne Gang paa paa sin Reise i Jylland overalt blev modtaget, fortjener at bemærkes Udtrykket af de undersaatlige Følelser, der saa skjønt udtalte sig ved Allerhøistsammes Besøg paa Nørlund d. 21de Ds. Ved Oplev By, hvor der skiftedes Heste og hvor tillige Krigsraad Conradsens Godser begynde, var Denne mødt for at byde Hs. M. velkommen og derhos at udbede sig for fine Sønner, Betjente med Flere, der havde sluttet sig til en smukt be reden Eskorte, den ogsaa huldrigst bevilgede Naade, at turde geleide den høie Reisende. Her, ved Jndkjørselen til TorstedlundsAllee, ved Alleen til Glasværket, ligesom ved Nørlund - vare Æreporte opreiste med Hs. Majestæts Navneciffer paa, ligesom Kjøreveien forbi Torstedlunds Hovedbygning var antydet og for ziret med Guirlander af Grønt, foruden andre smagfulde Decorationer, forsynede med passende Jndskrifter; hvilke vel udførte Foranstaltninger især vilde have ydet et imposant Skue, dersom det just den Dag ei havde været et meget haardt Veir med Storm, Regn og Hagelbyger. Hs. Maj., som Kl. 6 om Morgenen havde forladt Aalborg, ankom 8 1/2 til Glasværket, hvor ligeledes forskjellige smukke, paa Festdagen hentydende Emblemer vidnede om Vedkommendes Smag og loiale Sindelag. Efterat have med allerhøieste Tilfredshed beseet Værkets hele Indretning, Flaskefabrikationen og de forhaandenværende Oplag, fortsatte man Reisen til Nørlund, hvor Omegnens Embedsmænd og andre Honoratiores havde forsamlet sig, for at bevidne Monarken deres allerpligtskyldigste Ærefrygt. Derefter holdtes Taffel, hvorved Allerhøistsamme ikke alene med Velbehag modtog den af Værten for sin høie Gjæst udbragte Skaal, men endog beviste Denne den Naade, at proponere en lignende for ham. Efter 1 Times Ophold tiltraadtes atter, under ligedan Eskorte som ved Ankomsten, Reisen til Hobro, da udenfor Gaarden tillige præsenteredes Stutteriet og saameget af det paa samtlige de 3 Godser sig befindende Tillæg, som var mødt, ved hvilken Leilighed det strænge Veir igjen paa flere Maader var til Hinder. Ved Godsets Grændse nød Eieren den Lykke i de naadigste Udtryk at vorde bevidnet sin kongelige Gjæsts allerhøieste Tak og Tilfredshed, saavel med den nydte Modtagelse, som med alt Forefundne. Af den uagtet det barske Veir talrigt forsamlede Menneskevrimmel overalt med høie Jubelraab hilsede Landsfaderen er saa naturlig og almindeligt, at det ei behøver at bemærkes: derimod fortjener det Opmærksomhed, at Allerhøistsamme ikke for havde seet noget Glasværk i Virksomhed og derfor med dobbelt Jnteresse saae her, hvorledes Kunstfærdighed let og snart forstaaer af dens glødende, bløde Masse at frembringe et for det daglige Liv saa uundværligt Fabrikat. - Endeligen er det mærkværdigt, at ei nogen Konge har gjæstet Nørlund, siden høisalig Kong Christians den Fjerde, der ofte kom did. Ludvig Munk, Christiner Munks Fader, der havde været Lehnsmand flere Steder og var af en mægtig Familie, byggede Gaarden efter adskillige den endnu tilværende Jnscriptioner, i Aarene 1590 og 91, som der paastaaes, for at vinde sin Elskedes, Ellen Marsviins Haand, og derhos for største Deel ved Hjælp af de Rigdomme, han i sine Lehn havde samlet paa saadan Maade, at hans senere mægtige Forbindelser neppe kunde afvende Følgerne af de derved fremkaldte Klager. Efter disse Data, der ere grundede i historiske Personers og Begivenheders uomtvistelige Realitet, maa saaledes forøvrigt rettes een af de flere i Statsvennen Nr. 20 af en Pleudonom anførte Urigtigheder, at Nørlund, skjøndt det indrømmes, hvad ei heller kan modsiges, at den er bygget af Kirstine, Munks Fader, dog skal have været til i 350 Aar. Er det da end vist, at denne Bygning er over 100 Aar yngre end der er angivet, saa er det dog ligesaa vist, at dens Opførselse maa have kostet uhyre Kraftanstrængelse og Bekostning, deels for tilstrækkelig at befæste dens Grundvold midt i en Sø, der første maatte udtørres, deels for at reise en Pragtbygning, der kundet fyldestgjøre hiin haardhjertede Moes strænge Fordring paa et Slot i en Sød. Nu er den oprindelige Herlighed næsten ganske forsvunden, idet efterhaanden - og allerede for længe siden - Bygningens tredie Etage med tilhørende Kobbertag, to af dens faste Taarne, foruden dermed forbundne Corridorer, en pragtfuld Portal med kobberbeslagne Porte m. m. ere borttagne, og kun enkelte Levninger af Fortidens Glands ere tilbage i den de senere Aar forresten vel vedligeholdte Hovedbygning, ligesom forat overtyde den opmærksomme Jagttager om, at der byggede, og boede een af sin Tids mægtigste Magnater, der færdedes i sine kraftfuldeste og lykkeligste Dage Danmarks - midt i sine Uheld dog stedse store - Christian.