Viborger Samler, 1844-11-26
Kjøbenhavn. Ved det skandinaviske Selskabs Møde i Kjøbenhavn i Fredags Aftes underrettede den, i Formandens (Prof. Clausens) Fraværelse som Præsident fungerende Professor Sommer Selskabet om: at man havde tilstillet det skandinaviske Selskab i Hamborg og det nordiske Sam sund i München de af Selskabet udgivne Skrifter og Marstrands Lithographi. Han gjorde fremdeles Medlemmerne bekjendte med, at de i Newyork værende Danske, Norske og Svenske have der, stiftet et skandinavisk Selskab, som anmodede om at faae det kjøbenhavnske Selskabs Skrifter, for saaledes at staae i et Slags gjensidigt Vexelforhold til det. Samme Anmodning var ogsaa gjort det skandinaviske Selskab i Upsala. Derpaa oplæstes et Brev fra Bestyrelsen for det skandinaviske Selskab i Upsala, hvori den takker for de tilsendte Bøger og yttrer sig enig med Bestyrelsen for Selskabet i Kbhvn, om Gavnligheden af Udgivelsen af en skandinavisk Literaturtidende, uden dog at ville fremsætte nogen bestemt Plan for en Saadan, forinden den har modtaget Betænkning derom fra nogle Mænd, hvem den har overdraget dette Hværv, dog meente den, at Hovedredactionen burde være i Kjøbenhavn, medens den ansaae det for gavnligt, at Tidenden trykkedes i Lund, da den derved lettere kunde blive udbredt i Sverrig, hvorTrykkeomkostningerne desuden syntes billigere, end ber. Cand. Ploug oplæste et Brev til ham fra Paris fra Bestyrelsen for et der oprettet skandinavisk Læseselskab, der bestaaer af 25 danske, norske og svenske Haandværkere. Da deres Pengemidler kun ere faa, bede de ham om at anmode Selskabet i Kbhvn. om at sende det dets egne og tillige andre Skrifter, og dets Sange. De havde ogsaa anmodet de skandinaviske Selskaber i Lund og Un salg om det Samme. Magister Monrad viiste, hvor glædeligt det maatte være for Selskabet, at der overalt, hvor der var Danske, Norske og Svenske forsamlede, dannede sig skandinaviske Selskaber, der ligesom Filialer henvende sig til Moderselskaberne; og dette, meente han, var det bedste og tydeligste Beviis for, at Jdeen om en skandinavisk Eenhed ikke var noget tomt Phantasibillede, som man saa gjerne vilde paastaae. Han troede derfor, at man, saavidt som det var muligt, burde komme dem til Hjælp. I dette Møde optoges 48 nye Medlemmer, saa at Selskabet nu tæller 1121 Medlemmer og meget trænger til et nyt Locale. Efterat Forhandlingerne vare tilende, blev en af Prof. C. Hauch i Dagens Anledning forfattet Sang afsjungen. Prof. Schouw skildrede derpaa i et Foredrag, som vist maa kaldes et af de interessanteste, der er bleven holdt i Selskabet, "Skandinaviens Natur, og hilstes ved sin Bortgang med stærkt bifald, der steeg til sand Enthusiasme, da Prof. Sommer, efterat en Sang var afsjungen, udbragte et "Leve for Prof. Schouw, der besvaredes med et ni Gange gjentaget Hurra. Ved Bordet herskede en munter og gemytlig Stemning, der meget oplivedes ved Skaaler af Cand. Ploug for"Jdeernes Propaganda og dens yngste Frugter: de skandinaviske Selskaber i Paris og Rewyork Prof. Sommer udbragte en Skaal for Dr. Stürzenbecker fra Stockholm, der velvillig har paataget sig, i Kjøbenhavn at holde nogle svenske Forelæsninger om den svenske Literatur. Dr. Stürgenbecker takkede for Skaalen, ved at udbringe en lignende for Skandinavien i et vakkert Foredrag, hvori han viste, at man i Sverrig nærede de samme skandinaviske Sympathier som her, og at Grunden til, at de maaskee hidtil ikke havde været saa stærkt fremtrædende i Stockholm, som her, ene og alene var, at Repræsentations-Reformen havde lagt Beslag paa Alles Virksomhed; men da den nu var falden igjennem paa denne Rigsdag og ikke kunde foretages igjen før om tre Aar, vilde man meere kunne opoffre sig for Jdeen om en skandinavisk Eenhed, hvori man der som her ene faae Frelsen for sin Nationalitet og Uafhængighed. Fremdeles udbragte Mag. Monrad, en Skaal for Trykkefrihedsselskabet, og Mag. Hammerich for Aftenens Talere og Sangere. (Bl. Td.)