JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1794-02-17
Hos mig modtages Supskription paa Samling! ) Christian Hornemanns philosophiske Skrivter, paa sedvanlige Vilkaar, nemlig 3 s. Arket paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapiir. De som ønske at eie dette Srivombedes saasnart mueligt at lade deres ærede Navne hos mig antegne. Aalborg Bogtrykkerie, den 7 Februari P. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1794-02-17
Bøger, som faaes paa Bogtrykkeriet for vedtegnede Priser: Frøken von Sternheims Tildragelser, paa Skrivpapii2 Deele, 1 Rdlr. 4 Mk. Edmund, en Ridder-Tildragelse; 3 Mk. Thomas Kenbrok, en Engelsk Tildragelse; 24 s. Undersøgelse om Amerikas Opdagelse har meere skadt en gavnet det menneskelige Kiøn, af Clausen 2 Mk. Aristoteles om Digtekonsten, oversat af det Gradske- og med Anmærkninger oplyste ved Busch, 24 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Meere om den Franske Revolution. (See forrige No.) Franskmændene have aldrig været frie, og vil aldrig blive det. Deres Sind er for flygtig, foranderlig for meget underkastet den øiebliklige Jndflydelse af Mee vinger, den Syge bestandig at forandre de Grændser, som Friheden aspælede sig selv, og uden hvilke den ikke kan bestaae. Dersom Franskmændene skal blive en lykkelig og mægtig Nation, saa maae de regieres, og denne Regiering maae være despotisk. Paine paastaaer, at de som tænke paa en Modrevolution i Frankrig, intet forstaae af Sagen, at en Modrevolution var umuelig, og ender sine Beviser med en Mængde skiønne Ord, som bedrage en overfladende Læser, men afgive ingen tilstrækkelige Grunde for hans Paastands Sandhed. Han paastaaer, at en Modrevolution er umuelig, fordi hidtil ingen Magt har kunnet være at opfinde, som kunde giøre, at et Menneske ikke erkiender hvad han erkiender, og ikke veed hvad han veed. Tilstaaet, at der er Sands i denne Paastand, saa maae den være forklarlig, jeg vil derfor bestræbe mig at oplyse den. For ikke længere at bekiende sig til sine Erkiendelser, behøves der intet videre, end at blive visere og lære at indsee, at man forhen har været i Vildfarelse; og for ikke meere at tænke, hvad man ellers tænkte, er det nok, at forandre sin Meening, og at dette er mueligt, beviser Mængden af dem tilstrækkelig, som have forladt Folkets Sag.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
De som vare de ivrigste Frihedsforfægtere i Begyndelsen af Revolutionen, og som troede at Franskmændene vilde under dens Jndflydelse blive en stor Nation, erkiende nu siden den Tid ikke meere hvad de før erkiendte, tænke ikke meere hvad de da tænkte; eller, at tale i forstaaeligere Udtryk, de ere blevne visere, have lært at indsee, at den Overbeviisning, som de meente at have erholdet, var daarlig, og have følgelig forandret deres salborg. Meening. De have fundet, det en Franskmands Temperament og Anlæg ingenlunde er skikket til Frihed, og at den kuns kunne ende hos dem med Omstyrtelsen af algod Orden. Det være altsaa, som Paines Jndbildningsrige Genie vilde bygge for en Modrevolution i Frankrig, er allerede igiennembrudt, og vil, det jeg ikke tvivler paa, snart tilintetgiøres, saasnart nemlig Franskmændene have Tid til at afkiøle sig, og roeligen giøre Overlæg med sig selv, deres Tanker og Meeninger, hvorover de og gaae ud paa, vil forandre sig, naar deres Gemyt erholder en anden Rettelse, og bliver omstemt ved friske og nye Jndtryk. Naar de begynde med Vrede, tænke de paa intet uden Hevn, uden at overveie dens Følger og den Skade, som de derved vilde tildrage sig selv; men Tiden vil iblandt andre velgiørende Jndflydelser lade dem forsage deres Lidenskab og give Fornuftens Stemme Gehør. Jeg er saa langt fra at troe med Paine, at en Mordrevolution var umuelig, at jeg næsten maatte sige, den begynder virkelig at finde Sted. De Franske Anliggenders nærværende Gestalt lover det, og heele Menneskeheden foreener sig at ønske det. Men der ere tvende Veie, hvorved en Modrevolution kan bevirkes, og den ene Veis Mislingelse vil fandsynlig sikkre den anden. Dersom det var Franskmændene muelig, at giøre de mægtige imod dem forbundne Hære Modstand, vilde de ikke desmindre ved Jndflydelsen af det hiemme overhaand vindende Partie være udsat for en Modrevolution. Frihedens glimrende Fane er et breed Slør, bag hvilket Ærgierrighed og Herskesyge i lang Tid kunne skiule sig, men som Overmagt dog endelig vil slaae tilbage. - Lad og være at der der ingen Fyrster meere gives i Frankrig, det feiler dog ikke der paa Mænd af dristig Ceist, som kuns bie til en gunstig Tid, at kaste Masken fra sig, under hvis Beskyttelse de hidtil have skaffet sig Tilhæng, og at opstaae i deres sande Tænkemaade; da vil det Hav af Misfornøiede, oprørt ved hyppige Storme, voxe tiltræde ud af sine Bredder, og fordeele sig tilsidst i tvende mægtige Strømme. For ei at see det komme til den uundgagelige Følge af en saadan Adsplittelse, til en Borgerkrigs Forskrækkelser, kan man ikke andet end ønske alvorligen, at de Allieredes Vaaben maae være lykkelig: thi jeg igientager det, Frankrig kan, og vil, aldrig være frie, og aldrig igien en Nation af Betydenhed, sø rend det gamle Monarchie igien der er kommet i Stand. (Meere følger.)
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Paris, den 31te Januarii. General Jourdan er virkelig ankommen til Paris. Men formodentlig kommer han nok ikke tilbage til Nordarmeen. Han skal have sagt offentlig paa et Caffehuus, at det vil blive meget vanskeligt at erobre igjen Valenciennes, eftersom Østerigerne have anlagt stærke Forskandsninger for denne Stad. - J Orleans grasserer en epidemisk Sygdom, hvorved mange Menneskeer bortrykkes. - Borgeren Lievre er udnævnt til Oeconomus i Temple. - Antallet paa Fangerne, der sidde arresterede beløbe sig nu til 5298. - J Brussel har Kiøbmand Guilsen gjordt en Bankerot paa 2 Millioner Gylden. Han handlede med Kniplinger.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Haag, den 8de Februarii. Det fra Amsterdam til Carthagena bestemte danske Skib ført af en ved Navn Jansen, er blevet opbragt til Brest af et fransk Linie kib. Ligeledes har og den 18 Januarii, en fransk Fregat opbragt det danske Skib Kragerøe, hvilket for Amerikansk Regning havde en Ladning Tobak inde, som fra Virginien var bestemt til Rotterdam.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Kiøbenhavn, den 15de Februarii. Under 13 December f. A. er udkommet en Forordning om Veivæsenet i Danmark, samme er afdeelt i 5 Capitler og indeholder Cap. 1.) almindelige Forskrivter, angaaende Veiennes Jndeeling. Cap. 2.) om Forpligtelse til Veiarbeidet, samt Arbeidets og de øvrige Bekostningers Fordeeling. Cap. 3.) om Arbeidsmaaden. Cap. 4.) over Veiene og Veiarbeidet. Cap. 5.) om Veipolitiet. - Og paa det at denne Forordning kan blive almindelig bekiendt og være i bestandig Minde, saa bliver et tilstrækkeligt Antalt Exemplarer af samme trykte, og deraf saavel hos alle Sognefogder, som hos Oldermændene i hver Landsbye nedlægges et Exemplar. -
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Ligeledes er og under 31 Januarii d. A. udkommet en Forordning, som sigter til at udrydde den iblant Landalmuen paaa nogle Steder i Danmark og Norge indførte daarlige Tanke, at ansee det som en vanærende Gierning, at trække Huderne af Heste og andre Kreature, som enten dræbes eller døe af tilfældige Aarsager, hvilken skadelig Fordom Kongen vil have afskaffet. Denne Forordning skal bekiendtgiøres fra Prædikestolene.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Under 14 Februarii har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Præsten ved Tugthuuset i Kiøbenhavn H. Johan Ernst Gunnerus Krog til Sognepræst i Arendal. Fra Gothenborg meldes, at i Mandags Aften den 3 i denne Maaned Kl. 11, opkom en ulykkelig Jld brand, hvorved omtrent 130 Huuse ere lagte i Ask Dette er den tredie Jldebrand, som denne Bye i en Ti af 23 Mameder haver udstaaet. Denne saavelsom i to foregaaende Jldebrande have gjort mange Familie huusvilde.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
J en Skrivelse fra Stockholm af 4de Februarii berettes: J forrige Nat blev den ganske Stad sat i stør ste Uroe ved en her udbrudt Jldebrand, men ved Regertens Nærværelse og føiede gode Foranstaltninger blev J. den inden 5 Timer slukket.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Aalborg, den 21de Februarii. Man har af det sidst udkomne Nr. 13 af disse 6 terretninger, seet og kundet tilslutte sig, hvorledes de engelske Folks Tænkemaade, i Almindelighed, i Hense ende til Krigen med Frankrig, for nærværende Tiid befindes.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
J Jrland er Tænkemaaden og Grundsætningerne endog hos de Fornemmeste af Oppositionspartiet, de samme. Da Sagen kom for i den sidst Parlementssesion i Dublin, fandtes Enighed overalt. Endog Formanden for Oppositionspartiet, Hr. Grattann, udlod sig med følgende merkværdige Ord: Min uforanderlige Mi ning er denne: at Jrland maae være foreenet med Sto brittanien. Om endog Krigen hidtil havde været mindre lykkelig, saa er det vores Pligt, at understøtte Engelland, da vi gjorde det i den Syvaars=Krig, uagtet vi da ikke havde nogen enten Stats- eller Handelsforfaning, som vi kunde kalde vor egen, nu, da vi nyde be ge disse Fordeele, kunde vi ikke tage os Storbrittanien, Sag koldsindig an. Den er at ansee som vor egen For at erholde de bemeldte store Fordeele, lovede vi at ville kun have een fælleds Jnteresse med Storbrittanier, Dette Løfte maae ikke være noget Blindverk, helst de vor Lykke staaer i Forbindelse med den Trofasthed, bør udvise. Jvrig har jeg i nogle Stykker under i forrige Sessioner imodsat mig Ministernes Forhold maade, der maae jeg tilstaae; men Aarsagen var, at syntes mig, at have antaget en Tone, som var farlig f. dette Folk, og som gik væsentlig imod Constitutions Nu i den sidst forløbne Session har Ministerne fordret deres Forhold, og jeg kan ikke undlade, derfor at læge dem den fortiente Berømmelse.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Endnu er det mueligt, at jeg i nogle Stykker, findes i Opposition; men i Hensigt til Krigen, kan i ter mine Tanker, kun en eneste Meening have Sted." Takkeadressen og Understøttelsen til Kongen blev det paa eensstemmig bevilget.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Nuet kort Skilderie paa den fordærvelig Tænkemaade hos det herskende Partie i Frankrig saavel imod Storbrittanien, som andre Magter. Barrere, en af de paa nærværende Tid meget gieldende Anførere for dette Partie, udkaster Skilderiet saaledes: ") Man anklager den offentlige Velfærdscommission, at den overdriver sine Fordringer alt formeget, og giør saadanne Fredsforslag, som ere urimelige, og vil formeere Hadet imellem Londen og Paris. De som tale paa denne Maade, ønske Freden. Nu vel! det franske Folk, Conventen, den offentlige Velfærdscommission, ville ligeledes have Fred. Men hvad for een? En solid, en ved en frygtelig Krig tilkiempet, paa Thronernes Undergang grundet, med Folkene selv sluttet, og med Tyranernes Blod undertegnet Fred. Frankerig! dette er allene den Fred, som du bør slutte. Kongerne forlange Fred, og vilde, som man siger, indtil videre, erkiende Republiken. Nu vel vi ville give til Giensvar: Først ville vi sønderrive eders Herredømme. De ville begiære en to Aars Vaabenstilstand; Og hvorfore(vedblev Barrere) slutte en Vaabenstilstand, for at giøre vor Vaabenlykke og vore Hære nytteløse, og give de udtømmede Magter Tid til at samle Kræfter igien, for at opvække Uroligheder blant os, antænde Tvedragtens Fakkel, og at foranstalt et nyet Vendee. Hvad, er Vaabenstilstand med 1,200,000 bevæbnede Borgere, for endnu længere at lade Forbrydelserne bestaae. - Bar rere igiennemgik derefter de øvrige Forslag, hvilke alle han kaldede, ligesaa urimelige, som ydmygende, og lagde disse Ord til: En Forandring af Repræsentanter, en anden provisorisk Regiæring! og da vil man i tvende Aar være betænkt paa en Fred, som Nationen kan undertegne. Fred og Republik, raabte han. Fred og Undergang for vore Fiender, Vaaben, Flinte, Canoner, Salpeter, skulle fremtordne de skiønneste Artikler til en Fredslutning. Fred, tør vel det Engelske vente denne, saalænge det endnu følger sin Ministers, sin Konges Anslag. Det en gelske Folk vil Fred, Ja, for at tilintetgiøre vor Navigationsact. Det bryster sig med den Skygge af Frihed, som det besidder. Det paastaaer, at det ikke modsætter sig vor Frihed; men vore slemme Forholdsregler. En af Fiendernes Agenter gjorde og iblandt andre, det Spørgsmaal, med hvem man skulde underhandle, Jntet er lettere svarede den franske Agent, vi have 100,000 Underhandlere paa de nørre Grændser, og ligesaa stort et Antal ved Rhinen. Man give da herefter et Svar, til Kriig eller Død. Naturen har forundt os rige Hielpekilder. Salpeter findes i Mængde, og alle vore Kunstnesteres Hænder beskæfttige sig med at mangfoldiggiøre vore Vaaben. Man lægge Mærke til, at det er en af Formændene for det nu herskende Partie, en bekiendt, indtil Raserie, ivrig Jacobiner, som har ført denne for Menneskelighed og Sædelighed saa uanstændige Talle.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
(!) See Hamborgske Neuezeitung Nr. 26.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Det her i disse Dage værende Hestemarked var ikke af nogen Betydenhed, der vare Heste nok, men saa bleve solgte, de fleeste vare i Forveien opkiøbte i Vensyssel, hvorfra over 200 Heste ere førte her igiennem Byen. - Eieren af Finstrup i Dal Sogn, har i forrige Uge solgt samme eenlige Gaard, efter Sigende for 3300 Rd. og Kiøberen skal være Povel Winther af Flamsted, (Jndsendt.)
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Efter tilforladelig Beretning, har S. T. Hr. Kammerherre Baron Rosenkrantz til Friherskabet Willestrup, den 12te Februarii sidst, som den første i denne Egn, troffen Accordt med sine Hoveribønder og Hoveriet, at regne fra 1ste Maj næstkommende; hvilken Accordt og af samtlige vedkommende Bønder den næstpaafølgende 14. Februarii inden Willestrup Birketingsret, i Overeensstemmelse med Anordningerne er stadfæstet. Ved Accorten skal Herskabet have haft Bøndernes Vel og Opkomst til Formaal, hvorfore den skal være meget taalelig paa deres Side. Da den Tid som Placaten af 21 Augusti 1793, bestemmer, nu nærmer sig, saa vil Hosbonder og Bønder formodentlig nærme sig til hinanden, med større Alvorlighed end tilforn.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Ved Tallotteriets 518 Trækning i Wandsbech den 11. Februarii udkom: No. 34, 6, 35, 59. 50.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Til den forestaaende 519 Trækning i Wandsbech, kan faaes Sedler til den 24 Februarii.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Avertissements. Den agende Post afgaaer herfra paa Tirsdag den 25. Februarii, Jndleveringen skeer Mandag Formiddag forinden Klokken 12 Slet. Consumptionsboden saavel ved Øster, som Vesterbom i Nørre Sundbye, bliver opraabt til Bortselgelse ved offentlig Auction paa Aalborg Raadstue Fredagen den 7de Martii næstkommende; efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Aalborg, den 17de Februarii 1794. Sil Beqvemmelighed for de Stubedrister, NB. S. som skal passere Hobroe udi anstundende, Foraar, kan faaes got sund og frisk Enghøe leveret i Nærheden af Byen paa de Steder hvor Vedkommende vil lade Studene beede, imod 1 Mk. pr. Lpd., og skal Høet vorde opbunden og leveret i Knipper til 1 a 2 Lpd., saaledes som beordres; men Libhaberne maatte behagelig strax melde sig og slutte Accort om det Qvantum som forlanges, thi det Høe som haves til Forhandling bestaa allene af 300 Lpd.; og kan herom erholdes den fornødne Underretning paa Bogtrykkeriet i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 24de f. M. læst ved Thisted Byetingsret den 8de hujus. og ved Nørre Jyllands Landsting den 19de ejusd., indkaldes herved 3de Gange efter hinanden, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som formeene sig at have eget at fordre efter afg. Kiøbmand Poul Andersen Ladegaard her af Thisted, inden Aar og Dag deres havende Krav at tilkiendegive og beviisliggjøre for os undertegnede Executores Testamenti, vidende at denne Jndkaldelse, som skeer i de Berlingske, Altonaiske, Aalborgske og Wiborger Tidender, ved ovenmeldte allernaadigst Bevilling, har samme Kraft, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Ulstrup & Thisted d. 20 Febr. 1794. Bruun, Carstensen, Justitsraad. Provst og Sognepræst.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Hos Bertel Smed i Steenring er til Kiøbs at bekomme: Cen nye beslagen Undervogn for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
et Engelsk Brigskib, er her indstrandet norden for Jndløbet ved Hals, og begge Undermaster staaer i samt me, de Seilendes til Advarsel som vilde andløbe her ved Hals, og i tyk Veir kunde tænke den laae til Ankers, saa staaer den et Stk. norden for Jndløbet paa den saakaldede Nordmandshage, inden for den inderste Søe tønde. Bruun, Oberlods i Hals.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Da min Lærredræng navnlig Jens Lorent P. D. sen, som er meget Koparig, sorte Haard og har mistet det yderste Led af Stikkefingeren paa den høire Haand, er i Dag Kl. 8te ulovlig bortviget af mit Huus; og som det er mig meget magtpaaliggende, at faae nogen sikker Oplysning om denne forbenævnte Dreng; saa ombedes alle især de Herrer Geistlige, (efterdi han har yttret sig med, at naar han ikke kunde herfra faae noget Beviis, som jeg er vis paa han ikke faaer, saa vilde han gaae igien til Confirmation paa Landet, altsaa vilde enhver som kunde give nogen Oplysning om ham, behage at melde det til mig, som derfor lover en passende Belønning. Aalborg, den 17de Februarii 1794. Friderich Balling, Mester Kleinsmed. Hvem som ikke allerrede har bestilt, og dog agter at ) ordinere sit Haugefrøe hos mig til Foraaret, ville med første behage, at tilsende mig Fortegnelse derpaa fordi enhver kunde faae det paa forlangte Tiid og Sted, saameget mueligt Portofrit tilsendt. Store Qvantiteter faaes f. E. Timmian for 4 a 5 Mk. Pundet SværdStangbønner 1 Mk. Sukkererter 12 a 16 s. Rodpetersilles 2 a 3 Mk. o. s. v. Hvem som ikke før i Aar har kjøbt sit Frøe hos mig, haaber jeg, af foregaaende Exempler paa alle andre, vil vedblive med Begierlighed for Eftertiden. Kan og faaes nogle 100 Roser, Syreener, Jasminer, Spirea, m.m. J. C. Steen, Gartner paa Hollufgaard ved Odense.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
di Sagen som Høivelbaarne Hr. Brigadeer von i Halling, har seet sig nødsaget at anlægge mod Lars Jørgensen som havde et høibemeldte Herre tilhøGieraae i Fæste, er i den afse de Dom ved Dronningluns og Hals Birketingsret den 11te Januarii sidst, saaledes iblandt andet Kiendt for Ret: At bemeldte Lars Jørgensen bor betale til sit Herskab, den forstævnte Restance som er 13 Rdlr. 5 Mk. 6 1/2 s. den tagene Brostfældighed paa Huusets Bygninger 48 Rdlr. 5 Mk. 12 s. samt i Omkostninger 10 Rdlr. der er i alt 72 Rdlr. 5 Mk. 2 1/2 s., og endelig at have sit Fæste forbrudt., Foruden at bemeldte Dom lovlig er forkyndet for Lars Jørgensens Boepæl, saa bliver dette til hans end ydermeere Efterretning herved offentlig bekiendtgjort, siden det ei vides hvor han er, med Tilhold, at han ufortøvet opfylder bemeldte Dom. Dronning lund, den 18de Februarii 1794. Paa S. T. Hr. Brigadeer Hallings Vegne. Deichmann. Tven funden paa Vesteraaes Færgebroe, en SækJiirsdagen den 18 hujus er af en Soldat ble med Byg, som han har solgt til en ubekiendt Bonde; Eieren til samme kan henvende sig til mig, for at imodtage Resten af Pengene. Simonsen. NB.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Et got bygget og til Beboelse vel indrettet Huus i Ribe, med anseelig Frugthave og Gaardsplads, fri Jord; er at faae til Kiøbs; det ligger fordeelagtig, og dermed kan faaes Kakkelovne og Kiedel i Grube. Lysthavende ville behagelig henvende dem til Jens Ottesen.
Jyske Efterretninger, 1794-02-21
Hos mig Christen Møller Farver boende ved Væster port, kand faaes presset alt hvad som de vilde have presset, i gode og rene Papirer, og for billigste Priis. Wreilevklosters Stude, ere endnu usolgte; hvilket bekiendtgiøres til Liebhaveres Efterretning: (til Hielpecassen ved Arbeidsanstalten er bleven ind. sendt. Den 19de Februarii efter Postens Ankomst. til de meest Fattige 1 Rdlr. Aalborg, den 20de Februarii 1794. Schmidt. ( næste Sommer bekommes her ved Gaarden, naar træsning til en 30 a 40 Stykker Stude, kan til Vedkommende, derom med første behagentlig ville accordere med mig. Kiættrup i Jngstrup Sogn den 8 Februarii 1794. Yde. 2 Mk. 3 1/2 s. Umyndiges Midler. 3 Rdlr. faldne paa Oxholms og AalegaardsGodser, og hos S. 3. Frue Geheimeraadinde Levetzau, som samme Godsers Eier, hidtil paa Rente har indestaa et, er inod lovlig Rente og anordnet Sikkerhed til næstkommende Snapsting, fra høibemeldte Frue til Laans at bekomme. Oxholm den 10 Februarii 1794. J. Calstrup. E ning i god seilbar Stand, vel udhalet, og tillige En Galliace drægtig 16 1/2 Commercelæst, Eege Byg stiler godt, beliggende ved Udbyehøi i Vinterhavnen, er at faae til Kiøbs hos Kiøbmand Rasmus Lund i Nanders.
Jyske Efterretninger, 1794-02-24
der forfærdiger nogle af de i denne Forordning forbudne Vare, er samme Penge=Mulct underkastet som den, der bestiller og bruger Varene. Saavel Penge=Mulcterne som de consisqverede Vare tilfalde Angiveren. H. 8. Saavel i Henseende til de oven befalede Jndskrænkninger, som og for paa den ene Side at lætte Handels=Ballandsen og paa den anden opmuntre de indenlandske Kunstnere til Forfærdigelsen af de til Brug tilladte Vare, ville vi ligeledes i Naade forbyde Jndførsel af udenlandske heel og halvsilke Tøier, Flor, Gazes den talie, af hvad Navn og Beskaffenhed de end være maatte herfra undtages dog saadanne heel og halv Silketøier, som i svenske Skibe hentes fra Ostindien, og ere besundne forsynede med Pas fra Canton.
Jyske Efterretninger, 1794-02-24
Ligeledes forbydes al Jndførsel af alle Slags faconnerede eller brocherede Kammer= og Nettelduger samt de saa kaldte Linnons, saavelsom Blonder, Kniplinger og Udsyening paa Manskietter, Halsklude, eller hvorpaa det end er, ligeledes maae ei indføres Plumager, Strusfiere, Silkebaand, Silkeblomster, Kammerdug, eller anden Slags Tøi, Tresser, Broderinger og Frynser af Guld, Sølv eller Silke. H. 9. J samme Hensigt fornyes ogsaa vor naadige Forbud imod Jndførselen af de uden for Riget forfærdigede store eller smaae Uhre, alle Slags Klinkaillerie Vare, Danser, Nippes, Knapper, eller hvad Navn det have maae, af Guld, Sølv, Staal eller andre Metaler. §. 10. Jblandt de udenlandske overstødige Gienstande, der især havde bidraget til at underminere den at mindelige Velstand har den i de sidste Tider saa overdrevne Brug og Nydelse af Caffe fortrinlig tildraget sig vor Opmærksomhed. Denne indbildte Nødvendighedsartikel har aarlig udtømmet Landets Contanter for mere end 13 Td. Guld. Vi see os derfor foranledigede til ved vor Naades Forliis at forbyde denne Vares i Jndførsel fra Dato, og fra næstkommende 1 August Brugen eller Nydelsen deraf. J Henseende til den Rolighed og Sikkerhed, som vi gjerne ville forvisse enhver af vore Undersaatter i Særdeleshed i deres Huse, tage vi i Betænkning at fornyede i deslige Tilfælde ofte tagne Mesurer, nemlig ved Visitatorernes Jndtrængelse i Husene, eller Tienestefolkets Angivelse at paasee dette vort For buds Efterlevelse. Vi have den naadige Tillid til samtlige vore Undersaatter høie og lave, at de med en utvungen Lydighed ville biedrage til at befordre Udførelsen af denne for deres og det almindelige Bedste velmeente Plan, paa det vil ikke skulde have nødig ved skarpere Midler at tilveiebringe dette vort Kongl. Bud den tilbørlige Lydighed. (Meere følger.)
Jyske Efterretninger, 1794-02-24
Frankfurt, den 8de Februarii. Til Beviis paa hvorledes de Franske behandle de Tydske, der anstille sig som Patrioter, tiener følgende: J Egnen ved Winweiler boede en rig Møller, denne blev, da de Franske nærmede sig, tilraadt, at bringe sin Formue i Sikkerhed. Dette ville han ikke, men bad sin Kone, at tillave et godt Middagsmaaltid for 20 til 30 Personer; han gik derpaa de Franske i Møde, tiltalede dem venlig, glædede sig over, at de som ærlige Mænd holdte Ord og kom igien tilbage før de havde lovet; Officererne indbød han at spise hos sig til Middag, da han havde ladet anrette et Maaltid for dem; dette skeede ogsaa. Efterat de havde spiist, bad de ham aabne alle sine Giemmer, da han vegrede sig derved, gav de ham 50 Stokprygl plyndrede derpaa hans Mølle, og slog alt hvad de ikke kunde bortføre i Stykker, og derpaa satte ham bunden paa et Esel og bragte ham til Forposterne, efterat de med Kul havde skrevet en Opskrift paa hans Ryg Paris, den 7 Februarii.