JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-01
Erkehertug Carl er, under Canonernes Torden, rykket ind i Wien med 6 Jnfanterie og 3 Cavallerieregimenter, ialt 25,000 Mand, som i Fremtiden Wiens Besætning skal bestaae af Ved de Franskes Jndrykkelse i Wien ere der kommen en Standsning i alle Østerrigske Fabriquer, al Bygning og alle Privatarbeider ere ophørte, og mange Mennesker ere blevne brødløse og forarmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-01
Borgermesteren i Wien har derfor opfordret Jndbyggerne til Bidrag for de Fattige. Han har samlet en anseelig Sum, som blev uddeelt ved Keiserens Ankomst
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-01
J November ankom et Russisk Coffardieskib til Philladelphia. Det er det første Russiske Fartøi man har seet her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-01
Nelsons Gravmæle forevises nu enhver, uden Betaling. Man strømmer derfor skareviis hen til St. Pauls Kirke for at see det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-01
London den 17 Januarii. Der er endnu ikke indløben Efterretning fra vore Flaader, og de Skibe, der ligge seilfærdige, have endnu ikke forladt vore Havne. Veiret har været ualmindelig stormende og anrettet stor Skade. Sir John Warren har formedelst Modvind maattet søge Havn igjen med sin Escadre. Mange Skibe have slæbt deres Anker dag efter sig eller ere blevne revne løs derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-01
Sir Sidney Smith er endnu ikke gaaet ombord, men han vil med det første støde med adskillige Skibe til Lord Collingwoods Flaade. - Man troer, at der til Foraaret vil samles en stor Deel Tropper ved Kysterne. J Nærheden af Deal og andre Stader gjøres Forberedelser til deres Modtagelse. Sørøverne i Cantonfloden indtil Macao have taget saa stærkt til, at Forbindelsen imellem Canton og Macao er afbrudt og Farten med Baade farlig. Undersøgelsen af de forenede Staters Besværinger mod de krigførende Magter, er bleven overdraget til en Comite af Kongressen. Man frygter ikke meere, at der vil komme noget Fredsbrud imellem America og Spanien. Hr. Munro, Americansk Gesandt ved det Londonske Hof, skal have faaet Efterretning om, at Tvistighederne ville blive afgjorte, og at den Spanske Regiering vil tilstaae de forenede Stater deres Fordringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-01
Den 24 d. M. har den Svenske Regjering ladet bekjendtgjøre en Forordning, udstædt af Kongen i Hovedqvarteret Luneborg d. 30 Dec. f. A. hvori det hedder: da Communicationen imellem Østad og Stralsund kommer, saa meget Aarstiderne tillade det, til at fortsættes under de Svenske Troppers Ophold i Tydskland, saa have vi, for at opnaae en mindre bekostelig Vei for Familienliggender imellem de hjemmeværende og udcommanderede, naadigst fundet for godt at indstille det Forbud, som i fredelige Tider er udstædt, at der paa Postjagterne ikke maa modtages enkelte Breve, samt at bevilge, at den sædvanlige Taxt for Breve, der gaae over Hamborg, som hidtil var den eneste imellem Sverrig og Pommern tilladte Postvei, maa nedsættes til Halvdelen for dem, som over stad correspondere med den udeværende Armee, samt disses Breve til deres hjemmeværende. Posttaxten over Hamborg bliver uforandret for alle, og, for at forekomme Misbrug, maa intet Brev, adresseret til Hamborg, modtages paa denne Vei, paa det ikke Jndtægten ved den Tydske Post skal formindskes. Aldrig har nogen Prinds nydt en mere liberal Opdragelse end Christian den Syvende som Kronprinds. Han blev opdraget til at vorde en Mare Aurel. Allerede i sit 14de Aar aflagde han (d. 26 Januarii 1762) offentlige Prøver paa sin Færdighed i det Danske, Franske og Latinske Sprog, og paa de Jndsigter, han havde erhværvet sig i Videnskaber, fornemmelig i dem, der ere vigtigst for Lovgiveren. Denne Prøve skede i Conseilet i Biskoppens, Professorernes og andre høie Herrers Overværelse. Det bifald, man ydede Kongesønnen, var ikke Hykleriets sædvanlige Hylding. Det var fortjent, og hele Europa stadfæstede det siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-01
J Aaret 1795 var den Danske Stats bekjendte Hovedudgivter, som Rentekamret, efter de paalideligste Efterretninger udbetalte, følgende: 1) Enkedronningen fik aarligen i Appenage 70,000 Rdlr.; 2) Ministrene i det geheime Conseil 16,000 Rdlr.; 3) Embedsmændene i det Danske Cancellie kostede aarligen at lønne 8184 Rdlr.; 4 det Tydske Cancellie 15,785 Rdlr.; 5) Skatkamret og Stempelpapircomptoiret 46,609 Rdlr.; 6) Toldkamret 11,948 Rdlr.; 7) Oeconom, og Commercecollegiet 12,950 Rdlr.; 8) Magistraten 4850 Rdlr.; 9) Kongens Hofstat 51,039 Rdlr.; 10) Prinds Frederiks og hans Gemalindes 40,000 Rdlr.; 11) Prindsesse Charlotte Amalies Hofstat2343 Rdlr.; 12) Kronprindsens Hofstat 5633. Rdlr.; 13 Kronprindsessens (Lovise Augusta) 4000 Rdlr.; 14) Hofkonstnere 16,331 Rdlr.; 15) de Kongel. Stalde 15, 106 Rdlr.; 16) Officianterne og Betjenterne ved Toldkamret 15,338 Rdlr.; 17) de i Dannemark ansatte Stiftamtmænd og Amtmænd tilligemed deres Undergivne: Kjøbenbenhavns Amt 12,379 Rdlr., Fridriksborg og Kronborg Amt 16,247 Rdlr., Roeskilde Amt 739 Rdlr., Ringst, og Sorøe Amt 3692 Rdlr., Corsøer Amt 4286 Rdlr., Kallundborg Amt 2835 Rdlr., Vordingborg Amt 3489 Rdlr., Trygevelde Amt 683 Rdlr., Møens Amt 1046 Rdlr., Bornholms Amt 2455 Rdlr., Amterne i Falster og Laaland 47,663 Rdlr., i Fyen og Langeland, 47,663 Rd., i Jylland 29, 130 Rd. (fortsættes. Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-01
Mandagen den 3 Februarii opføres: Hussitterne, og Prolog. - Tirsd. d. 4 Brønden, og en Entre. - Onsd. d. 5, Hussitterne, og Prolog (uden Abonnement).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Tirsdagen den 4 Februarii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Sammenligning imellem ældre og nyere Tiders Levemaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
(Fortsat.) Det alde fore Forfatteren alt for langt bort fra hans Maal, dersom han skulde gjennemgaae alle Handelsgandens Fadelige Virkninger paa Almenhold og Folkeforædling. Ostorien opviser Exempler nok paa, hvor dybt Nationer kunne synke, naar de lade denne Aand tage alt for megen Overhaand. Hvad ere hine mægtigere Hansestæders Jndbyggere blevne til, Dræbte ikke Torsten efter Guld alle høiere Følelser hos dem, J Hamborg, Tydsklands første Handels stad, seer man de tydeligste Beviser paa, at Mangel paa Humanitet, Folesløshed for Alt hvad der er ædelt og stort forsvinder i det Øieblik, hvor Handelstanden, og med den Handelsaanden, bliver den fornemste. Hvad Forfatteren her forstaaer under Handelsaand, trænger vel grøde til nogen nøiere Forklaring. Der var engang en Tidspunet i Dannemark, hvor Adelen ved sin betydelige Indfindelse og Rigdom spillede den første Rølle. Men allerede siden Souverainetetens Jndførelse dalede dens Soel. Den synes tildeels selv paa en ædel Maade gradeviis og frivillig at give Slip paa de Forerin, der have paadraget den endog stundom uforskyldt Had. Jordeiendommenes Udstykning, Stamgodsernes Salg fordeeler og formindsker de store Rigdomme, der forhen vare samlede paa een eneste Plet, og i en uforanderlig Skikkelse gik i Arv fra Slægt til Slægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Man har hidtil ivret nok imod Kogebues Arbeider; man har angrebet ham som Menneske, for deslettere at kunne fælde han som Forfatter, og det er sikkert ikke Konstdommernes Skyld, at han ikke tælles blandt de elendigste Skriblere. De have i det Fald gjort Alt hvad Menneskekræfter formaae. Hvad der især har paadraget Kotzebue de Tydske Konstdommeres uforsonlige Had og Forfølgelse er det berygtede Skandskrivt: Bahrs mit der eiserne Stien, hvori han behandlede Tydsklands første Skribenter, paa en Maade, der hverken anstod Mennesket, Skribenten eller Præsidenten. Man har fra den Tid af mishandlet alle hans Arbeider i Tydske Journaler, og søge at afskride han af Gene og Talent. Men Mængdens bifald og Keiser Pauls Naade har holdt ham skadesløs for alle disse Angreb og gydes Balsom i hans litteraire Saar. Den, som vil være ubortsk, maa tilstaae, af Forebne er et sieldette dramatisk Sente, maa ster det eneste i sit Slags, som ikke allene Lydske land, men endog Europa, i dette Øieblik eier. Han bestoder Pantasie, Opfindelseskraft og Fremstillelsesædne i en udmærket hos Grad. Hans fleste Stykker gjøre Lykke hos næstet bo fleste Nationer og i de fleste Lande. De ligne en Engelsk Hauge, hvori den vilde Natur af vexler med den skjønneste Konst. Man vandrer her imellem Rosenhækker og Klippevægge, konstige Springvand og brusende Fosser, græske Templer og chinesiske Pagoder, vellugtduftende Blomsterbeder og Gift uddunstende Moradser. Den, som ikke bryder sig noget om, at tage sin Fornuft imellemstunder til Fange i Troens Lænker og at gjøre Vold paa sine Følelser, vil finde mange skjønne og interessante Ting i de fleste Kotzebueske Arbeider, selv i dem, der røbe mindst Flid. Fortsættes. Inden- og udemandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Indenlandske Efterretninger. Ligesom Havet nylig ved Fecamp steg til en frygtelig og i Mands Minde uhørt Høide, der gjorde megen Skade, saaledes havde man ogsaa ved Odensee paa samme Tid det Særsyn, at Vandet ved en Nats Storm af Nordvest steg over alle hidtil bekjendte Høider. Det var især mærkeligt ved Canalen, hvor høiest Vand ellers pleier at være 13 Fod; ved Hielp af det opskyldte Siv og Tørvesmuld kunde man siden maale, at det havde staaet 3 Fod over denne Høide, og over Agerland, som ellers uden Fare for Vandflod har været dyrket til Vintersæd. Denne usædvanlige Vandflod har ogsaa her baade paa Privateiendomme og paa Enstatens Brotoir, gjort endeel, ikke ubetydelig Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Hr. Carl Frederik de Coninck er bleven udnævnt til den Bataviske Republiks Handelscommissair i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
J Kjøbenhavn var der i Søndagsaften saa mange Baller i Anledning af H. M. Kongens Fødselsdag, at 150 af Stadsmusicantens faste og ufaste Folk vare i fuld Virksomhed hele Natten igjennem. Holmens musicalske Skole, der bestaaer af 40 Elever, som lære at spille paa forskjellige Instrumenter, gjorde ved denne Leilighed god Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Vor Landsmand, Thorvaldsen i Rom, har nylig forfærdiget en ganske fortræffelig Mars for en vig Engelskmand, som betaler ham den med 6000 Rdlr. - Man tvivler paa at denne store Konstner nogensinde vil komme tilbage til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Odensee d. 3 Januarii. Nationens Festdager d. 26 og 29 Jan. ere her atter i Aar hædrede paa den værdigste Maade, og til samme har her været en stor Mængde Fremmede fra Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Talen paa Gymnastet holdtes den Gang af Hr. D. og Overlærer Degen, og handlede om: Hvor meget en rigtig Forestilling, saavel om det borgerlige Samfunds høie Værd, som om alle enkelte Borgerclassers skjønne indbyrdes Harmonie kunde befordre vor Jver, til at virke for Fædrenelandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Det forhen udgivne Jndbydelsesskrivt var af Hr. D. og Overlærer Rhode og indeholdt et Forsøg til en metrisk Oversættelse af Salomons Viisdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
De høie Fødselsdage bleve endvidere erindrede ved Ballet i begge Klubberne og paa Raadstuen, hvorved der blev afsjunget passende Sange, blandt hvilke følgende Stropher af een af disse Forfattere her anføres. Ei Higen efter Land og Stæder, gjør Christian stor og Danmark stærk, men Fred og Held i Dan og Nord gjør Danmark stærk og Christian stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Paa det Odenseiske Theater opførtes d. 31te f. M. Slavinden i Surinam et nyt Stykke i 3 Acter af Kratter, oversat af Skuespiller Colding. Tilløbet var usædvanlig stort Præsten Michelsen i Onddis i Amtet Hadersleb er nu ved Døden afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Forraadet af Øst- og Vestindinske Varer i Kjøbenhavn er nu saa stort, at det anslaaes til over 50 Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Det er endnu ikke afgjort, at Foures Skuespillerselskab faaer Tilladelse til at opføre Franske Skuespil til næstkommende Sommer, thi deels vil nok Theatret paa den Tid komme under Reparation, deels vil der nok i Junii Maaned blive opført Danske Skuespil i Anledning af den forestaaende høie Formæling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Udenlandske Efterretninger. Ved et Fransk Keiserligt Decret er det lovgivende Senat blevet sammenkaldt til at aabne sine Sessioner d. 1 Martii. - Den Franske Søminister har under d. 24de f. M. tilsendt alle Søpræfecterne en Circulaire, hvori han tilkjendegiver dem, at Freden imellem Frankrige og Østerrige er ratificeret, at Franske Capere og Krigskibe altsaa maae afholde sig fra alle Fiendtligheder mod Skide, der gaae under Østerrigsk Flag, og at samme igjen skulde optages i alle Europæiske Lande ligesom førend Krigens Udbrud, og Det var ikke Kongen, men Dronningen af Sverrig, der er kommen tilbage til Stockholm. Kongen befinder sig endnu i Boltzenburg, i Spidsen for sine tappre Tropper. H. M. har hørt D. Galls Forelæsninger, og til Beviis for sin Tilfredshed foræret ham en kostbar Deamantring og en Gulddaase, fyldt med Bucater, og tillige optaget ham til Medlem af Videnskabersacademiet i Stokholm. D. Sportheim;) har faaet et Guldrepeteeruhr. - D. Gall er d. 27de f. M. igjen kommen tilbage til Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
I det Piemontesiske er der faldet saa megen Snee, at den laae 5 Fod høi paa Gaderne og Tagene; i Villa Franka maatte man understøtte Bygningerne, for at forekomme deres Jndstyrtning. Paa Bjergene laae Sneen 10 Fod høi og alle Landeveiene kunde i en Tid af nogle Uger aldeles ikke passeres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Stadsraadet i Cambray havde i Anledning af Slaget ved Dierenstein besluttet at opsætte Marchal Mortiers Billedstøtte ved Siden af hans Landsmand Fenelons Monument. Men Marchallen, som synes at være en Hader af utidig Smiger, har frabedet sig denne Ære i Anledning af denne Action.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Admiral Gravina er nu i Bedring. Otte Russiske Krigs- og Transportskibe med Canoner, Munition og Levnedsmidler, som komme fra det sorte Hav, ere d. 10 Dec. passeret Canalen og seilet til Jonien. Mandskabet paa disse Fartøier, var ikke betydeligt, men man har erfaret af sam*) Man har gjentagne Gange læst, at D. Sporzheim har faaet ein Prasentchen hver Gang at Gall har faaet en Foræring. Det er mere end ubegribeligt. D. Sportheim, som iøvrigt lader til at være en beskeden og agtværdig ung Mand, gjør ikke andet end hielper Sall at vise Tilhørerne de Apparater, han fører med sig af Hjerneskaller, Hjerneaftryk i Vox a. Naar Gall f. Ex. viser Hjernemassens forskjellige Størrelse hos de forskjellige Dyr, saa siger han, Sporthelm, zeigen Sie da - so werde ich indesen hier zeigen. Sporzhelm tager nu tre fire Hjerner og siger: Katze - Ente Taube o. s. v. Paa samme Maade bærer han sig af ved alle de øvrige Ting, der forevises og som Tilhørerne skulle gjøres opmærksomme paa. Engang imellem hielper han Sall paa at huske Hvorledes han herved kan gjøre logle Ting. sig fortjent til Guldforæringer - det maa Himlen vide. Men hvo husker ikke her paa Capitain Aberwitz i Bonner og Vanner: "und Jonas soll auch tin Prgenthen haben me, at det Russiske Hof vil forøge de Tropper, der ere gaaede til Jtalien med nye, og at der desaarsag ved Sebastopel allerede staaer 100,000 Mand, i Beredskab, som have faaet befaling, at indskibe sig til Corfu og snart ville følge bagefter. Førend Keiser Napoleons Afreise fra München opførtes i hans og hele Hoffets Overværelse: Castor og Pollux med Musik af den bekjendte Ad hed Vogler, som i denne Tid opholder sig i München og har didiceret Napoleon den Jtalienske Text.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
En Artillerie=Lieutenant Neander i Lichtenan ved Paderborn har opfundet et Slags Hestesko, der om Vinteren bestandig blive skarpe uden Jissom og uden Smedens Hjelp. De kunne tages af hver Aften, og med største Sikkerhed sættes paa igjen hver Morgen af enhver Kudsk &c. De koste kun lidet mere end de sædvanlige Slags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Den overordentlige Engelske Gesandt Lord Harrowby besøgte nylig General Feldtmarchal Møllendorf. Da han traadte ind i Værelset, kom Møllendorf ham i Møde med følgende Ord: De seer her en gammel Mand! "O, svarede Lorden, Laurbær blive bestandig friske Vicekongen af Jtalien udstædte førend han reiste til München en Proclamation til de oprør, ske Parmasenere, hvori han søger ved Mildhed at bringe dem til Lydighed igjen, og at bevæge dem til at nedlægge deres Vaaben. Dersom de have noget at klage, siger han, skulde de fremkomme med deres Anke, og sikkert vederfares Ret og Skjæl J modsat Fald skulle de Franske Tropper, som marchere imod dem, tvinge dem til Lydighed. Dersom de ikke to Timer efter Proclamationens Modtagelse ere gaaede fra hinanden, hedder det endvidere, ville deres Familier længe komme til at begræde deres Vildfarelser og Forbrydelser. De Franske Soldater, som ere høimodige mod deres Fiender, give Oprørere aldrig Pardon. - Som et Paaskud til Oprøret betjente man sig af Nationalgardens Ud march,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
J Journal de Empire af 9 Januarii læses, at man bag i en ny Comoedie, som Collin d' Harleville har optaget i sine samlede Værker, finder følgende Ord trykte: Seet og Trykningen og Falholdelsen tilladt i Følge en Bestemmelse fra Hs. Ex cellence Senatoren, Rigets Politiemester &c. Efter en Befaling fra Hs. Excell. Chefen over Divisionen for Pressefriheden. Undertegnet P. Lagarde. H. Majestæt erfarede med Forundring paa denne Maade, at en saa agtværdig Forfatter behøvede en Approbation, for at lade et Værk trykke, der fører hans Navn. J Frankrige existerer ingen Censur. Enhver Fransk Borger kan efter Behag, lade bekjendtgjøre enhver Bog, som han vil staae til Ansvar for Jntet Værk skal undertrykkes, ingen Skribent kan paa nogen anden Maade forfølges end af Domstolen, eller i Følge et Keiserligt Decret, dersom Skrivtet angriber Souverainetetens første Rettigheder, eller den almindelige Interesse. Vi vilde styrte tilbage i en besynderlig Forfatning, naar en blot Commis vilde anmasse sig den Ret, at forhindre nogen Bogs Trykning, eller tvinge Forfatteren at tage noget fra eller lægge noget til Tankefriheden er Aarhundredets første Erobring. Keiserens Villie er det, at den skal vedligeholdes, kun maa Anvendelsen af denne Frihed hverken blive skadelig for Sæderne, eller for den høieste Magts Rettigheder, og kun en vanartet Skribent vilde kunne angribe disse, ligesom og kun en svag Første vilde taale en Tøileløshed, som forstyrrer den selskabelige Ordens Grundpiller og Borgernes Rolighed. Frihed og Civilisation existere blot imellem Extremerne, ogsaa Forvaltningen og Lovgivningen maa kun blive imellem Extremerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Man forsikkrer, at der er givet befaling at forøge Flottillen ved Boulogne, da den store Armee snart vil ankomme til Kysterne igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Alting er nu sysselsat med Forberedelser til at modtage Keiser Napoleon. Senatet og Tribunatet kjøre ham i Møde. Paa alle Steder, fra de Franske Grændser af, som han passerer, belaver man sig paa overordentlige Høitideligheder, og Keiserens Tilbagereise vil derfor ligne et sandt Seierstog. Man mener, at Paris strax efter hans Tilbagekomst vil blive Middelpuncten for vigtige Underhandlinger imellem de store Magter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Den første Chirurg paa det Engelske Admiralskib Victory besidder den Musketkugle, som dræbte Admiral Nelson. Man har allerede budet ham 100 Guineer for den, men han vil paa ingen Betingelse sælge den. Ved sin Ankomst til Frauenstadt, ikke langt fra Ulm steg Keiser Napoleon ud af Vognen og gik til Fods op paa et Bjerg, hvorfra han endnu engang overfaae denne Egn, som er bleven saa glække værdig ved General Maaks Nederlag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Den 27 f. M. ankom Feiseren og Keiserinden af Frankrig til Strasburg. Ved denne Leilighed fremlagde alle Haandværksfolk Prøver af deres Konststid. Gartnere med Blomster og de herligste Frugter, en Landmand med Bier i et Buur, Bagere med det fineste Hvedebrød, Slagtere, med unge Tyre, bekrandsede med Blomster, Murere, Snedkere, Smede &c., gik Keiseren parviis i Møde. Husene vare behængte med Blomsterkrandse og prægtig illuminerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Kronprindsen af Bayern reiser i Februarii Maaned til Paris, og har faaet Tilladelse at overvære Statsraadet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Prinds Engen er bleven udnævnt af Keiseren, til Prinds af Frankrige, og har faaet Titel af Keiserlig Høihed. J Petersborg var d. 13 f. M. et Masqueradebal, som 10,000 Personer af alle Stænder toge Deel i, og som Keiseren og den Keiserlige Familie beærede med sin Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
Den for sin Humanitet mod Danske Lærde i Rom bekjendte Cardinal Borgia, som døde, paa sin Reise med Pius d. Al., i Lyon, var født d. 3 Dec. 1737 i Vellerri. Den første Opdragelse nød han hos sin Farbroder Alexander Borgin, Erkebis i Formo. Tidlig udmærkede han sig ved litteraire Arbeider og retfærdiggjorde sin Ophøielse i det hell. Collegium, hvilket han havde Pius d. Al. at takke for, ved sin Virksomhed og ubesmittede Vandel. Han har forfattet mange lærde Arbeider. Hans kostbare Samling af Oldsager *), især af Jndianske og Ægyptiske, som han havde i Velletri; hans Bibliothek i Rom, som var saa rigt af alle Slags Manuskripter - ere bekjendte nok. Mageløs var den Beredvillighed, hvormed han lod enhver ) Han havde deelt det i 10 Classer: 1) Ægyptiske Volseiske; 3) Etruriske; 4) Græske; 5) Romerske; 6) Jndianske, 7) Arabiske; 8) Nordiske; 9) Mexicanske; 10) Christelige - Oldsager. De indbefatter 700 basaltiske Monumenter, over 1000 Ægyptiske Mynter, og henved 300 skaarne Stene, fra Ægypten; 100 gamle Malerier, utallige Broner, Konstværker af Glas, Elphenbeen og deslige. benytte sig af hans ieteraire Skatte. Han opmuntrede endog paa egen Bekostning de Studerende at benytte sig deraf. Man kan ikke noksom rose den Modtagelse, som enhver, af hvilken Nation han end var, fandt i hans Huus. Han har efterladt en skreven Historia Nautica Dommationis Pontificie, som indeholder over 800 utrykte Documenter, og den nøiagtigste Bestemmelse af Strandkysternes Dybde i den Romerske Stat. - Et andet Værk over de antique Soeluhre, hvortil Kobberne allerede vare færdige. - Et tredie deel Agricoltura, samlede af gamle Monumenter. hos at J den frygtelige Storm imellem d. 24 og 25. Sept. forliste en stor Mængde Skibe i den Rigaiske Bugt og paa andre Kanter af den Rigaiske Strand. Vraget af et Skib, hvorpaa der endnu fandtes nogle Ulykkelige, drev paa Grund. De vare stive af Frost og Vaadhed, og holdt sig i Dødsangesten fast ved de levnede Master, Touge &c. Efterat Stormen havde lagt sig noget, kom en Lettisk Bonde i en Baad seilende hen til Vraget, for at redde saa mange af de Ulykkelige, som mueligt. Men da desværre mange af disse Strandboere just ikke altid komme i den bedste Hensigt til de strandede Skibe, saa vilde den første af Passagererne, som Bonden vilde bære ned i Baaden, ikke gaae af Pletten, og holdt sig fast ved Vraget, fordi han, uagtet han var bedøvet, frygtede for, at komme af Dynen i Halmen. Bonden mærkede hans Mistanke, men hvad skulde han gribe til, for at indgyde den Fremmede, som ikke forstod Lettisk, den fornødne Tillid, Han klappede ham paa Kinderne og anstillede sig saa venlig som mueligt, men forgjeves. Endelig huskede han paa de to eneste fremmede Ord han forstod. Erzbroderken, (Hjertebroder) Ersbroderken raabte han den Halvdøde saalænge i Øret indtil denne fattede Tillid til den gode Letter, og heller ikke fandt sig skuffet i sin Forventning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-04
J Norunga ved Alingsaas i Sverrig døde nylig en Bonde, Torsten Larson, født 1724, som af de 7 Sønner og to Døttre, som overlevede ham, havde seet 70 Børnebørn og to Børnebørns Børn, hvoraf 55 Børnebørn og to Børnebørns Børn overlevede ham. Han havde ialt havt 81 Efterkommere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-08
Løverdagen den 8 Februarii, 1806. Materialier til Hr. Søren Sørensens Levnedsbeskrivelse. Min Herre!