Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-04-10
Admiral Parkers Flaade skal have lidt saa meget ved Kronborg, at den holdt sig fra Slaget den 2den d. M.i Man kan uden Selvroes melde, at Engellænderne vare 3 Gange saa stærke som vi. Admiral Nelson har selv maattet give de Danske den Roes: at han i alle de Batailler, han endnu har bivaanet, ikke fandt deres Lige i Mod og Tapperhed. Af de Engelske Skibe skulle være reent forskudte, og man formoder at de have over 3000 Dræbte og Saarede. Efter Rygtets Sigende have vi mistet 7 Skibe, hvoraf Engellænderne, foruden nogle Smaaskibe, have taget Orlogskibet Sielland, kommanderet af Harboe, Blokskibene Wagrien, (Risbrigh) og Charlotte Amalia (Kofod), men ubrugelige til videre Tieneste. Antallet af Dræbte og Saarede, holder man for at være 12 a 1600 Mand, hvoraf 24. Officierer. Prøvestenen holdt mandigen ud paa en af de værste Punkter. Tilsidst vare 6 Engelske Skibe om det. Den heeltemodige Kommandør Lasson blev selv saaret, og da der af 3 til 400 Mand Besætning kun vare 20 til 30 tilbage, fornaglede disse Kanonerne, og styrtede sig i en Baad, for at ile deres Vaabenbrødre til Hielp. Skibet skal om Natten være opbrændt af Engellænderne. Af Dannebrogs Mandskab bleve kun 8 i Live. Man formoder, at dette Skib har taget et Par Hundrede Engelskmænd med i Luften, som ikke tog sig Vare for, at Vores havde efterladt en Lunte, der efter en vis Tid tændte Krudtkammeret. En Bombe, som blev skudt ind paa Nyeholm, skal være faldet nogle Skridt, fra vor elskede Kronprinds, som uforfærdet bad de Omstaaende at slukke den, at den ingen Skade skulde anrette. Men saa koldblodig man saae ham at trodse egen Fare, saa rørt var hans ædle Hierte ved at see de ulykkelige Qvæstede, der bleve bragte i Land, og nu ligge fordeelte paa Syghusene. Aldrig saasnart var Slaget begyndt, før Alt kom i Bevægelse i Kiøbenhavn. Generalmarschen. blev slaget. Paa Gaderne var en stærk Løben af Soldater og Andre. Folk strømmede op paa Taarne og andre høie Steder. Kanonaden lød som en frygtelig Torden; det knittrede Glimt i Glimt, og Kuglerne spillede omkring, Skibene som Boldte. De Engelske begrave nu deres Døde og Saarede paa den Hveen, hvor de ogsaa have anlagt et Hospital for de Syge. Jfald dette Tilflugtssted ikke stod dem aaben, havde de sikkert allerede maattet begive sig tilbage til Nordsøen, hvis de nu saa got kunde slippe forbi Kronborg, som den første Gang, da de med god Vind og stærk Strøm seilede igiennem Sundet, dog ikke uden betydelig Skade, thi man har siden faaet den Efterretning, at Svenske med deres Baade have opfisket mange Stykker og Møbler af de Engelske Skibe. Matroserne og Mandskabet paa de danske Skibe, ere besielede af saadan en Jver i at slaaes med Engellænderne, at de paa Langfredag høit sagde: Jgaar holdt vi Trolovelse, men i Dag eller i Morgen skal vi holde Bryllup med Engellænderne, paa hvilken vor Fiende skal dandse efter vore Kanoners Bragen, og siden skal vi drikke vor Konges, Kronprindsens og vore Kiærestes Skaal. Af Skibs kommanden fra Aarhuus skal kun være 4 a 5 Mand tilbage. Efter Sigende, skal Kampen have begyndt saaledes: Da een af de Engelske Fregatter nærmede sig vor Prøvesteen, haisedes fra begge Sider Blodslag, og Prøvestenen gav 3 Skud paa Fregatten, som til Svar gav det hele Lag, uden at et eneste Skud rammede. Nu begyndte den egentlige Bataille, og og hvert af vore Blokskibe lagde sig 3 og flere engelske Skibe. Helten Nelson var med sit Admiralskib i Spidsen, men sammes Roer blev forskudt, og han maatte under Actionen fratræde samme, ligesom han ogsaa 2 Gange maatte lade hente friske Mandskab fra Parkers Division, som en af Hovedaarsagerne hvorfor denne ikke ogsaa attaqverede. 1 af de Engelske Rangskibe skulle under Actionen have halset det hvide Flag til Overgivelse. Ved hvert Kanonskud raabte de Danske Hurra, Til Kl. 3 1/2 vedvarede Kanonaden fra vor Side, Kl. 3 ophørte Englænderne, da Nelson sendte en Parlamentairbaad og androg og Vaabenstilstand. Resten af Dagen ti bragtes med Parlementairbaades Mellemgang og med at bringe Døde og Saarede i Land. Man ventede sig en lige saa blodig Langredag, da Nelsons første Vilkaar blev forkastet; men nu forlangte Nelson at komme personlig i Land. Der skal have været en saa gyselig Stimmel omkring ham, da han kom i Land, at man havde ont ved at naae til Amalienborg, hvor han spiste ved Taffelet. Da dette var endt, kom Hs. K. H. Kronprindsen, under Hurraraaben, fra Rosenborg, hvor den Kongelige Familie og Statsraadet befandtes, til Palajer, og talede længe med Nelson. Kl. 7 tog Nelson igien ombord. Det er en liden nanseelig Mand, af et barsk Udseende, med een Arm og eet Øie, og behængt med 3 a 4 Ordener. 3 Skibe med Saarede skulle Englænderne have buxerede til Hveen, og siden Slaget har man hørt dem ideligen hamre og pumpe Kun 9 Skibe af Nelsons Division skulle være ubeskadigede, og paa Kontreadmiralskibet ere allene faldne 250 Mand.