Aalborg Stiftstidende, 1840-08-21
Rygtet siger, at Hr. Orla Lehmanns Reise gjælder meget længere end til Hamborg, neml. til Nordamerika, og at han ikke meere vil komme tilbage, men det er at haabe, at dette ikke Orienten, paa de orientalske Sprogs Studium, opholder sig nu fortiden i Rom, hvor han agter at forblive i længer Tid. Det theologiske Facultet i Kbhvn, har nylig decretere, ham en Understøttelse, for at han ved Universiteterne udenlands kan studere den rene evangeliske Lære. (Aarh. Av- En Meddeler til Loll. Falst. Av, erklærer vor Efterretning om Ole Kollerøds Attentat paa Pastor Visbye ugrundet og tilføier, at Pastor V., dengang Efterretningen meddeeltes, ikke engang havde talt med K. Ve maae derimod modsige denne formeentlige Gjendrivelse og det med saa meget mere Beføielse, som en lignende Beretning samtidigt var indeholdt i et andet Blad. - Pluraliteten af de kjøbenhavnske Haandværkslaugs Oldermænd have udstedt Jndbydelse til en Haandværks=Forening i Kjøbenhavn, hvis Hensigt skulde være at afbenytte giensidige Meddelelser og Oplysninger til Behandling af det Spørgsmaal, om Laugene bør bestaae eller ikke? - Som et Vidnesbyrd om indeværende Aars heldige Rapshøst kan anføres, at allene een Herregaard i Sjælland har avlet henved 1500 Tdr. - Et Exempel paa, hvor let man kan blive nartet April, naar man ikke tager sig tilbørlig ivare og især undersøger, med hvem man har at gjøre, derpaa afgiver følgende Historie, som for en Tid siden indeholdtes i Politivennen, et slaaende Beviis. J Adresseavisen søgte en Mand en Mølle tilkjøbs eller i Fæste og erholdt derpaa en Billet, hvori han anmodedes om at henvende sig i store Kongensgade til en Mand, der kunde give ham Anviisning om det Forlangte. Lysthaveren indfandt sig paa det bestemte Sted, hvor en aldrende Herre meget venligt og nedladende gav ham følgende Beskrivelse af den Mølle, han havde at bortsælge. Møllen heed Vandfalds Mølle, var beliggende i en smuk Egn i Nærheden af Kattrup Gaard og havde fortrinlig Søgning; der laae til Samme 30 Tdr. Land gode Jorder; en Familie kunde finde sit gode Udkomme der, ja, der var Folk, som endog havde samlet sig Rigdomme ved Samme; Jndfæstningen var 1000 Rbd. og den aarlige Afgift 30 Tdr. Rug, betalte efter Capitelstaxten. Paa Mandens Spørgsmaal, om der var Flodmaal, fik han til Svar: "Der er Vand i Overflødighed, da der er en heel Sø at tage af Efter en kort Pause spurgte Anviseren: "Har De Penge til Jndfæstningen, det er 1000 Rbd." og, da der herpaa blev svaret Ja, vedblev han: Men De vil vel først besee Eiendommen; den er, som sagt, god og kan føde sin Mand, og gav derpaa Lysthaveren Anviisning paa en Mand i Slagelse, som kunde give nøiere Underretning om Alt. Fuldkommen stolende paa, at Alt forholdt sig efter den anførte Beskrivelse, kjøbte Manden sig en Hest, som han dog vilde komme til at bruge som Fæster af Møllen, og begav sig paa Reisen til Vandfald Mølle, uden at tage til Slagelse, da han som oplært i Mølleriet tiltroede sig Kundskab noktil ikke at behøve nogen Mentor, og tillige for at undgaae en Omvei af henved 3 Mill. Men hvo beskriver hans Forhauselse, da han ved sin Ankomst til Stedet fandt Alt saa modsat til den ham meddeelte Beskrivelse, at han maatte ansee denne som en Carricatur af Stedet. Møllen ligger indeklemt imellem en høi Bakke og en Skov. Dens tre Længer ere faldefærdige og disses Straatage ere i en ynkelig Tilstand. Dørrene paa Vaaningshusene hænge paa halve Hængsler, Vinduerne ere uden Ruder og Gulvet halvt opædt af Rotter, Kakkelovnene ere borttagne og deres Pladse tilmurede eller tilklinede. Den tilhørende Hestemølle synes ikke at have været i Brug i 20 a 30 Aar, da Jnventariet laae henslængt hist og her i Krogene. Jorderne, som ligge meget høit, synes snarere at yde god Gulvsand, end at kunne frembringe Sæd. Jstedetfor den anpriste store Sø, ved hvis Vand Møllen skal drives, fandts en lille Bæk, hvis Vand beholdning, ved hans Nærværelse, ikke var større end et godt Gadekjær eller en Andepyt og det endda paa en Tid, da der jævnlig var falden Regn, saa at Møllen burde kaldes Vandløse- istedetfor Vandfaldmølle. Ved at spørge en Mand, som opholdt sig paa Stedet, hvad Toldkorn der vel kunde haves aarlig af Møllen, fik han til Svar, at det vilde udgjøre omtrent en 12 Tdr. Og alle disse Herligheder kunde haves for 1000 Rbd. og en aarlig Afgift af 30 Tdr. Rug men Lysthaveren vilde naturligviis ikke eie dem om han saa end kunde faae dem for Intet. - Nu havde han da gjort en besværlig Reise af nogle og tyve Mile, havt Udgifter paa Veien, foruden det Tab, som han havde paa He steen, hvilken han maatte sælge ved Hjemkomsten, da han ingen Brug havde for Samme, og foruden den Ærgrelse at have ladet sig lokke af de smigrende Skildringer, som hiin Herre, opdiskede med for at formaae ham til Kjøbet. - Nævnte Mølle tilhører forresten, om man ønsker at vide det, den, efter Baron Adelers Fallit, atterblevne Eier af Kattrup Gods. - Kammerherre - Mylius. Videre Commentar ansee vi for overflødig. Tendentsen af D. P. Fabers Frihedstræk skal bl.A. ogsaa være Opposition imod hvad der er stridende mod god Tact og Velanstændighed.