JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-03
At Hr. Hegewisch's Navn vil komme til Efterverdenen, troe vi neppe; thi tomt Ordsqvalder pleier ikke at overleve det Øieblik, der fødte det. Men saameget vide vi, at man ikke kan gravlægge, hvad deralt i over et Aarhundrede har været begravet; at om vor Tid end fordrer Andet, end hvad Forordn. af 15de Mai har bragt, det da ikke er Spøgelser fra Middelalderens Katakomber, ikke Ridderskab og Prælater, Privilegier og Exemtioner o. dsl. vi skulde ønske os; at det er latterligt at see en Mand, der gjerne vilde udgive sig for en af Førerne af det unge Europas Avantgarde, at føre den historiske Ret i sit Skjodmærke. Vi tilstaae gjerne, at vi meget glædede os ved at erfare, at Hr. Hegewisch var valgt, da vi, efter den Opinion, han har vidst at forskaffe sig, saalænge det kun gjaldt at snakke, ikke at handle, troede os berettigede til at vente Meget af ham. Men vi bekjende ligesaa aabenhiertigt, at vi fuldkommen have opgivet denne Mening; thi den Mand, der kunde fordølge sin Hensigt at renoncere paa Valget, uagtet han maatte vide, at det vilde falde paa ham, og det efter hvad man maa antage – ene og allene, for ved et jammerligt Theatercoup at kunne gjøre Effect, ham er det ikke at gjøre om Sagen, men kun om sin egen Person, og forfængelige Egnister er Staten vistnok ikke tjent med. Vi trøste os derfor meget let over, ikke at kunne tælle Hr. Hegewisch blandt Holsteens Deputerede, og det uagtet det er Hr. Schwefel, der skal erstatte ham."(Mere herom, samt Justitsraad Hegewisch's egen Erklæring desange, skal blive meddeelt i næste Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-03
Khvns Børs-Cours den 30te Septbr. 1834. Hamb. 2 M. a vista . 207. 4 PC. N. Obl. 101 101 1/2 r. S. Species 207 1/2. 12 Mk. 7 1/2 s. 4 PC. N. Laan . . . . 100 B. N. Sp. S. . 172 1/2 a 173 Rbd. ; 4 PC. dito. . . . . 100 r. S. 4 pC. kgl. Obl. . 90 3 4 PC. N. Obl. . . . . 100 B. Dito. . . . . . . . . 87 B.; 4 PC. N. St. Obl. . Nat. Obl. . 101 ½ a 102 r. S.; 3 PC. d. Obl. . . 71 ½ L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-03
Ved den 1405 Trækning i Khvn. udkom følgende No. Førstkommende Søndag holdes Confirmation i begge Kirker her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Sygdom, ligesom Folk er friske saa ere de døde om et Par Timer. Endnu har vi Gud skee Lov blevet forskaanet, men vi have ogsaa meget Perservativ mod Sygdommen. Vi have Plaster paa Maven baade Farbroer og jeg og Pigen, vi have en Pose paa Brystet med Campher og Hvidløg, tage Draa der to Gange om Dagen, vadske Hænder og Ansigt med Reverædike, have Kalmusrod i Munden, og vi ryge hele Huset med Tiære. Synes De ikke at vi bevare os vell, Me det bedste Middel imod Coleraen er at ikke være bang for den, og at være saa trankill som muligt, for just da maner urolig, da bliver man syg. Men jeg kan ikke nægte til, at man behøver al sin Courage til at høre og see al den Elendighed, som en saadan Sygdom fører med sig – at se dem hele Dagen gaae med Sygebøren, og see dem føre hele Dagen forbi med Liigkister, og om Natten høre Liigvognen rumle, som henter de Døde, for om Morgenen føre de ud Ligene, og da blive de jordfæstede alle paa engang, som han dødt Dagen forud. De kan ikke faae saa mange Kister færdige som behøves, man kan vel tænke et Par hundrede om Dagen, Fæstningsfangerne gaae hver Dag ud paa Kirkegaarden og grave Gravene. Slægten til de Døde faaer ikke begrave dem selv, uden (c: thi) saa snart en er død af Coleren, saa bliver den indsvøbt i det Lagen den laae paa, og saa i Kisten, hvor den staaer til Liigvognen kommer og henter den om Morgenen. Vi baade frygte og længes efter Aviserne for at see det lange Register paa de Døde; at hvor mangen Bekjendt faaer man ikke at see og begræde; men Gud skee Lov, det tager af med Sygdommen hver Dag; Gaar var der 171 Døde, og vi haabe for hver Dag bliver Tallet mindre. –¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
J samme Blad læses følgende: "Under nærværende Omstændigheder, hvor Cholera morbus saa voldsomt gjæster vore Naboer, er der vistnok kun saare Faa der staaer i den Formening, at vi ere de Udkaarne som skulle stippe fri for denne Landeplage. Jmidlertid synes dog det kgl. Sundhedskollegium at høre til de Faa der nære denne Tanke. Skinnet har det ide mindste imod sig. Ere da ikke Gothenborgs og Jønkjøbings Exempler, hvor Mangel paa Organisation foranledigede saa store Ulykker, frygtelige, Sikkerligen ville Mange nu, da Faren er saa overbængende. glæde sig ved at vide, hvilke Foranstaltninger der ere trufne, o. s. v. Sæt at Cholera begynder her ved paa eengang at angribe Mange. Da vil der opstaaen rædsom Forvirring, og for seent vil Sundhedskollegium, Sundhedskommission a. angre deres Hemmelighedsystem."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Til Deputeretvalget i Helsingøer havde indfundet sig 182 Valgberettigede, hvoraf 125 Stemmer gaves til Etatsraad Stenfeldt, 96 til Agent, Svendsen, 47 til Handelscommis Gad, 44 til Capt. og Kbm. Gradmann, 21 til Skibsklarerer Kirck, og 18 til Kbm. v. Mehren. De øvrige Stemmer vare saaledes fordeelte. Justitsraad Knud sen og Kbm. Kornerup hver 3, Bryggerne Lund og Christophersen hver 2, samt Cancellieraad og Byskriver Spies, Capt. Schjerbek og Kbm. Galschiøt hver 1. Hr. Procurator S. Hansen i Odense har i Hempels Avis af 22de Septbr. indført en Artikel, med Overskrift: "Ne sutor supra crepidam, med Hensyn til Valgene, i hvilken han i Særdeleshed bestræbet sig for at gjendrive de fremførte Jndvendinger imod Valg af Embedsmænd. Han gaaer ud fra, at kun Nationens meest dygtige og Faget meest voxne Mænd kunne gjøre den meste Nytte i Stænderforsamlingen, og med den største intellectuelle Kraft fremvirke de Resultater, Kongen attraaer og Landets Vel udkræver." Efter at have udviklet sin Anskuelse af en Folkerepræsentant og hans Kald, og de væsentlige Fordringer, man bør kunne gjøre til National=Repræsentationen og til den enkelte Deputerede, concluderer han, at "ikkun den i vor hele indre Statsorganisme nogenlunde indviede Mand, og som tillige er routineret i Pen og Tale, vil være istand til nogenlunde at fuldføre sit Hverv, og fyldestgjøre sin Byes, sin Communes eller sin Stands Forventning og Jnteresse." Hos Embedstanden, mener han, maa isaa Henseende præsumeres den meste Dygtighed. J Henseende til det væsentlige Punct, denne Stands Afhængighedsforhold til Regjeringen, yttrer han sig paa følgende Maade: At vore Embedsmænd ikke skulde kunne træde fremmed behørig Kraft og Opposition, eller at Borgeren, ved at vælge Saadanne til Repræsentantere, skulde ofre noget i egen Selvstændighed eller Stilling, er, saavidt jeg skjønner, grundløse Postulater. Thi den danske Regjering med sine loyale og tolerante Mari mer, har intet at frygte af hvilkensomhelst Opposition, og den Embedsmand, der kun udøver den som sit Fodelands og sine Medborgeres Ven, har ei heller noget at befrygte af Regjeringen. Denne har jo selv fremkaldt Stændernes forestaaende Debatter, og den med Kongens paafulgte Consens valgte Embedsmand. altsaa, der med Kraft og Grundighed udtaler sin Overbeviisning med den Sømmelighed, der passer sig til Jnstititutionens og Forsamlingens Værdighed, vil ingenlunde tabe, men upaatvivlelig vinde i Regjeringens Øine, og desuden i Nationens Agtelse sikre sig et Gode, der tusindfold opveier Repotismens og Kryberiets væmmelige Sphære."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Odense. Hr. Cancellieraad Hempel blev valgt til denne Byes Deputeret ved Stændernes Forsamling med 98, og Major Kjøbmand Andrup til Suppleant med 61 St. De To som dernæst havde fleste Stemmer vare: Hr. Kjøbmand Ørnstrup (56) og Hr. Birked Friis (44). Af de Stemmeberettigede, hvis hele Antal var 263, havde indfundet sig 151. Efterat Valgene i Løverdags Formiddag af Valgdirecteuren, Stiftamtmanden Kherre Cederfeld de Simonsen, vare proklamerede paa Raadhuussalen og modtagne, havde endeel Borgere foranstaltet en festlig Sammenkomst og Souper hos Gjæstgiver Strøm, hvor Valg directeuren og Medlemmerne af Valgbestyrelsen, Magistraten, flere Honoratiores, samt de tvende Valgte efter Jndbydelse mødte. Ved Bordet, hvor patriotiske Sange oplivede den fælleds Glæde, udbragtes først, under høie Fryderaab, Skaaler for den elskede Konge- og Hs. K. H. Prinds Gouverneuren, derefter for Valg directeuren, for begge de Valgte, for de Tvende som efter dem havde de fleste Stemmer, for Stænderforsamlingen, Magistraten, Odense Borgere, m. fl. Hr. Cancellieraad Hempel tolkede, som Deputeret, sine Følelser saalunde: Hjertets Sprog behøver ingen Blomsterpryd! – Saa ubeskedent det vilde være, om jeg ei følte Vægten af forøget Borgerpligt, føler jeg mig tillige dybt bevæget ved det modtagne nye Beviis paa Medborgeres Tillid og Kjerlighed, og søger heri Styrke for de svagere Evner. De, som kjende mig nøiere, vide ogsaa, at gammel nordisk Ærlighed var den Grundsætning, jeg stedse hyldede. Hvad jeg nu i denne nye Stilling formaaer at byde, er en god Villie, forenet med Kjerlighed til Konge og Fødeland og Attraae efter, saavidt mueligt, at fremme Almeenvellet. Disse maae oprette, hvad der mangler i Jndsigt og Kraft. – Vise Love og deres kraftige Overholdelse var stedse Grundvolden til Staternes Lykke. Derfor Tak og Priis den ædle Hersker, som ved hiin nye Jnstitution har lovet at ville høre og prøve Nationens Raad, og givet Efterslægten et uvisneligt Vidnesbyrd om, at Kjerlighed til sit Folk var Grundtrækket i hans ophøiede Virken! Maatte Vi, En og Hver, værdig benytte den kongelige Velgierning, og derved yde Viveren den eneste Løn, han attraaer. Maatte Vi have det store Maal stadigt for Øie: at selv idet Man paapeger formeentlige Mangler eller bekjemver Dorskhed, Vilkaarlighed og Uretfærdighed, bør Man hylde Meningsfriheden, søge at fremme lovlig Orden, og ikke ved Bitterhed, ved ukierlige Domme eller ubillig Miskjendelse af det virkelig Gode udstrøe Tvedragts kun alt for frodige Sæd, men meget mere sørge for at fremme den Oplysning, den Sindighed, den Følelse for Pligt og Ret, den kristelige Broderaand og Harmonie i Samfundet, hvorpaa Borgerfrihed, og Borgerheld ene kan grundfæstes! – Dette er i Korthed min politiske Troesbekiendelse. Har jeg hidtil stræbt at hylde Sandheden, haaber jeg mod Livets Aften heller ikke at skulle svigte den. Gamle Odense og dets brave Borgere leve, Valg af Deputerede til Stænderforsamlingerne: (Fortsat.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Hertugd. Slesvig: J Flensborg er valgt til Deputerede: Borgemester Fries og Justitsraad Jensen. Til Suppleanter: Agent Jensen og Senator Nielsen. Slesvig: Deput. Kammerherre Land og Overretsraad Grev Moltke og dep. Borger Berwald. Suppl. Overretsraad Nissen og SenatorTuten. (Dette Valg havde forvoldt en saa almindelig Tilfredshed, at det forsamlede Folk, da Resultatet blev publiceret, gav sin Glæde Luft i et ugeneret Hurra. Om Aftenen droge Borgerne i festligt Optog, med Musik, til de Valgte, og bragte dem et skingrende Hoch Den almindelige Deeltagelse gav sig ogsaa derved tilkjende, i det Gaderne, hvorigjennem Toget gik, uopfordet vare illuminerede.) Apenrade: Deput.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Sukkerraffinadeur Andresen (ikke modtaget Valget.) Suppl.: Kbm. Lüders (som nu overgaaer til Repræsentant.) Husum: Deput. Advok. Storm(ikke modtaget Valget). Suppl. Raadmand Rheder (i hans Sted bleven Dep.) Tøndern: Dep. Dige greve Nissen, Suppl. Kom. Petersen. Ærøeskjøbing & Marstal Deput. J. Steen. Suppl. Kom. Klestrup. Burg paa Fehmern Deput. Kammerraad Wilder. Suppl. Major v. ElbergHolsteen. J Rendsborg er valgt til Deput. Kjøbmand Paap. Suppl.: Agent Koch. Preer- og Neumünster: Deput. Etatsraad Wiese i KielSuppl., Kbm. Henningsen i Preetz. Oldeslohe og Segeberg: Deput. N. Schuder i Oldeslohe. Suppl.: Senator Westphal i Segeberg. Heide og Meldorff. Deput. Fuldm. Peters Suppl.: Landsecret. Otters. Neustadt & Heiligenhafen: Deput. Kbm. Lorentzen i Kiel Wandsbeck, Wedel & Blankenese: Deput. Fabrikant v. Lengerke i Wandsbeck. Suppl. Gaardeier Kleinworth i Wedel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Fyen. J Svendborg er ved Valgmødet for Kjøbstædernes 8de Valgdistrict (Nyborg, Svendborg, Faaborg og Rudkjøbing) Agent Voigt i Faaborg bleven valgt til Deputeret, og Kjøbmand P. Jacobsen til Suppleant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Sielland. J Kjøbstædernes 3die Valgdistrict (Valget i Holbek) er valgt til Deputeret: Procurator Næsted i Holbek, og til Suppleant: Borgerkapt. Kjøb man Jensen i Kallundborg. - J det 77de District, af de mindre Landeiendomsbesiddere i Siellands m. fl. Stifter er Kammerraad og Forvalter Povelsen i Sorøe (357 St.) bleven valgt til Deputeret, og Godsinspecteur Justitsraad Richter paa Liselund til Suppleant. - Ved den paa Holsteinborg, for det 8de District foretagne Valghandling blev Gaardfæster Hans Nielsen i Østerbøgebjerg, med 303 St. valgt til Deputeret, og Møller H. Dahl af Holløse Mølle, med 280 Stemmer, til Suppl. – J Kjøbstædernes 2det District: til Deputeret: Farver Svane i Roeskilde; til Suppl. Procur. Kuhlmann i Kjøge. J Kjøbstædernes 5te Valgdistrict (Præstøe Amt er Procurator Rye i Nestved bleven valgt til Deputeret, og Kammerraad Amtsforvalter Paulsen i Stege til Suppleant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Jylland: J Ribe valgt til Deputeret: Sagfører Ole Hostrup, og til Suppleant: Kasserer Warming. J Viborg: Landsoverretsprocurator Otterstrøm til Deputeret, og Landsoverretsprocurator Møller til Suppleant. (Fortsættes.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
J Lollands-Falsters Stift have de epl. Sædegaardseiere valgt til deres Deputerede: Geheimekonferentsraad Grev Hardenberg-Reventlow, Kammerherre Wichfeldt til Engestofte, og Kammerraad Wilhelm til Øllingsøgaard. Og til Suppleanter: Kammerherrerne Grev Reventlow til Christianssæde og Baron Rosenørn-Lehn til Guldborg land, samt Justitsraad Friis til Gedsøergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Veile, d. 30te Septbr. Menigheden har igaar lidt et føleligt Tab, da Døden bortkaldte dens elskede Hyrde, den nidkjære, oplyste og almeenagtede Pa(V. Av.) stor Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Viborg. Til Resultatet af det her stedfundne Valgmode, ifølge hvilket Hr. Landsoverretsprocurator Otterstrøm valgtes til Deputeret med 56 Stemmer og Hr. Landsoverretsprokurator Møller til Suppleant med 46 Stemmer, troer Jndsenderen, med Grund at kunne lykønske saavel Stændernes Forsamling, som Byen der bliver repræsenteret. Den almene Stemme havde alt i Forveien tilstrækkeligen betegnet disse 2de, for Retskaffenhed og Duelighed lige agtede Mænd, som de i enhver Henseende meest qvalificerede til Valget, og ved Udfaldet af denne hæderlige Concurrence maa man kun beklage, at Forsamlingen ikke tillige kan have i sin Midte en saadan Mand, som Hr. Møller, der ved sin mangeaarige og vidtudstrakte Praxis torde kjende Jylland og dets Fornødenheder, som kun Faa, og afgive en for Landet og Kjøbstæderne lige gavnlig Repræsentant. – Da imidlertid Vælgerne ikke ere bundne til de Valgbare i deres resp. Districter, torde det vel endnu være muligt, at en Mand som Hr. Møller - hvis grundige Jndsigt i Communalvæsenet og andre Statsbestyrelsens Grene er hentet fra en mangeaarig Erfaring, og hvis ubestikkelige Retskaffenhed og særdeles liberale Grundsætninger ere noksom bekiendte - vel endnu kunde blive valgt for et andet District, og hans sjeldne Jndsigter saaledes komme Fædrelandet til Nytte. (V. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Copulerede i Aarhuus den 3die Octbr.: Hr. Guldsmed Carl Hansen og Jfr. Christiane Wennemoes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Bekiendtgjørelser. Med Hengivenhed i Forsynets Villie, men med inderlig Vemod, opfylder jeg en tung Pligt i det jeg herved, paa mine tre Børns og egne Vegne, for Familie og Venner bekjendtgiør, at Døden i Aftes efter etkort Sygeleie berøvede mig min elskede Mand, Apotheker Christian Anthon Dahl, i hans Alders 59de Aar. De, som vare Vidne til vort lykkelige Samliv de, som erkjendte den uskrømtede Oprigtighed, hvormed den salig Afdøde giengieldte det Venskab, man skjænkede ham, de ville visseligen billige vor Sorg ved hans Bortgang, og vi kunne derfor ogsaa, uden Forsikkrinderom, være forvissede om deres Deeltagelse. Greenaae, den 25de Septbr. 1834. C. D. Dahl. fød Fischer. At Tegningen af en af Lieutenant Coot i den engelske Marine opfunden Maade at forandre et almindeligt Skibsfartøi til en Redningsbaad, tilligemed en Oversættelse af en Beskrivelse over denne Opfindelse, er henlagt paa det Kongl. Toldkammer samt mit Contoir heri Staden til Eftersyn for enhver Vedkommende, bliver herved, i Henhold til det Kgl. danske Cancellie Circulaire af 30te August d. A. bekjendtgjort. Aarhuus, d. 22de Sptbr. 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Paa et af Slagtermesterne her i Byen indgiver Andragende har det høikongelige danske Cancellie under 20de f. M. resolveret saaledes: "At Landboernes Ret til at sælge Kjød i Hobro indskrænkes derhen, at de ikkun maa falholde samme paa Torvet; hvilken Bestemmelse dog ikke skal træde i Kraft førend 14 Dage efter at den har været bekjendtgjort i Aarhuus Stiftstidende og Randers Amtsaviis."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Ved at bringe denne Resolution, som befalet, til offentlig Kundskab, maa jeg herved have de Landboere, der, efter 3 Uger fra Dato indfinde dem her i Byen med Kjød til Salg, advaret om ikke at udsælge deres Kjød fra andet Sted end Torvet, da de ellers blive anholdte. Hobroe Politikammer, den 3die October 1834. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Fredagen den 9de dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Aarhuus Raadhuus afholdt offentlig Licitation over Bortskaffelsen af endeel store Steen paa og ved Randers Landevei imellem Liisberg og Hæst Byer, Amtsveibetjenten, Hr. Exam. juris Johansen, vil Dagen i Forveien paa Stedet give de Vedkommende den nærmere Underretning. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 3die October 1834. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Efter Begjæring af Executorene i Dødsboet efter afgangne Michel Kaae, bliver Fredagen den 10de og Fredagen den 17de October næstk., hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Aarhuus Raadstue, samt Tirsdagen den 24de October derefter, Kl. 11 Formiddag, i selve Møllen, foretaget offentlig Auction over den bemeldte Boe tilhørende Graae Mølle, beliggende i Liisberg Sogn, Aarhuus Amt, 3/4 Miil fra Aarhuus Kjøbstæd, af Mølleskyld 4 Tdr. 2 Skpr., samt Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 1 1/2 Alb. tilligemed de indkjøbte Konge- og Kirke-, Korn- og Qvægtiende af dette Hartkorns største Part. Denne Eiendom er beliggende i een af Jyllands frugtbareste og behageligste Egne, og til Møllen, som foruden Rugmaling har Grubeværk, er overflødig Sogning. Paa dens fortrinlige Jorder, som for en stor Deel bestaaer af Enge, kan om Sommeren græsses over 40 voxne Fæekreature, og om Vinteren fodres 80 a 100 Stkr. dito, Alt foruden de fornødne Arbeidsheste, efter Aarets Beskaffenhed. Af Bygningerne er Stuehuset for ikke mange Aar siden nye opført af Grundmuur, med Tegltag og gibsede Værelser, passende til Bopæl for en Familie af de høiere Stænder; ligesom Udhuusbygningerne alle ere solide og velindrettede. Der haves ikke lidet Skov, og Tørvejord mere end til Fornødenhed. Ved denne Auction vil tillige nogle Boet tilhørende Fæste- og Leie huse i Terp, Liisberg, Elew, Elsted, og Grottrup Byer, hvoraf enkelte have Jord, blive opraabte til Bortsalg, hvoraf de fleste hidtil have gjort Arbeidsdage til Møllen, foruden at de udrede Landgildepenge. – Tiltrædelsen kan skee til 1ste November dette Aar, hvis Budet antages. – Conditionerne, paa hvilke Salget skeer, ere til Eftersyn i Kjøbenhavn hos Høiesterets=Advocat, Schaffer, i Aarhuus hos Justitsraad Fleischer og Procurator Hald, og i selve Møllen, som tilligemed Marken forevises af nuværende Bestyrer. Liebhabere indbydes til Møde. Hasle &c. Herreders Contoir i Aarhuus, den 15de Septbr. 1834. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Jfølge Begjæring af Arvingerne efter afdøde Pastor Blichfeldt, foretages Auction i Ormslev Præstegaard, der begynder Torsdagen den 23de October førstkommende, Formiddag Kl. 9 og fortsættes de paafølgende Dage, over en betydelig Deel Ind- og Udboe, af: Stole, Borde, Skatoller, Kakkelovne, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, Kobber, Messing, Jern= og Træefang, noget Sølvtøi, samt Avlsredskaber, Heste, (hvoriblandt en i Rummer staaende Curasseerhoppe) Køer, Faar, Sviin, med videre. Hads & Ring Herreders Contoir, den 25de Septbr. 1834.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
J Hr. Cancellieraad Lanngs Fraværelse, efter Constitution Nyholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
De samlede Godser Bygholm og Aarupgaard ved Horsens, af fri Hovedgaardstaxt 119 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., og ufrit Hartkorn eller Bøndergods 708 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., samt Skovskyld 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 11 Alb., blive i Løbet af dette Efteraar, efter det Kongelige Rentekammers Ordre, ved en eneste Auction opraabt til Salg med Besætning af Heste og Køer, samt Avls- og Meierieredskaber. Saadant bringes herved foreløbig til offentlig Kundskab. Bygholm, den 11te Septbr. 1834. Holbek, Godsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Efter Arvingernes Beslutning paa Skiftet efter afdøde Frue Kammerherinde Sophie Charlotte von Lillienskjold født Heltzen bliver Boets faste Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden No. 103 paa Søndergaden heri Horsens, assureret for 7780 Rbd. Sølv, og bestaaende af et Forhuus paa 21 Fag 2 Etages Grundmuur med Kjelder, et Sidehuus paa 8 Fag 2 Etager, et Baghuus paa 4 Fag 1 Etage, et Halvtag paa 3 Fag, et dito paa 6 Fag, et Sidehuus paa 10 Fag 1 Etage, Alt Egebindingsværk, og endelig af en 14 Fags Vognremisse af Grundmuur, med tilliggende Hauge= og Gaardsplads samt Grundlod, hvilken Sidste staaer for Hartkorn 1 Skp. 1 Fdk. 2 1/2 Album, og 2) En Toft, beliggende ved Hestedams=Port herved Byen, af Hartkorn 3 Skpr., stillede til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 10de November, 24de f. M. og - 8de Decbr. næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Horsens Raadstue, men 3die Auction i Gaarden No. 103, og kunne Conditionerne til enhver Tid erfares paa mit Contoir. Dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 tillige til Efterretning for alle Vedkommende. Horsens, den 27de September 1834. Reder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Torsdagen den 30te October næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, og følgende Dage, lader afdøde Provst Linds Enke ved offentlig Auction, i Stenderup Præstegaard, bortsælge Besætning af Heste, Køer, Ungqvæg, Faar, Sviin, Vogne, Plouge, Harver, med øvrige Gaards- og Avlsredskaber, Jndboe og allehaande Meubler, saasom Skabe, Skatoller, Speile, Kakkelovne, Borde, Stole, 2 Sophaer, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Dækketøi og Lagner m.m., saa og endeel Bøger. Hvilket herved bejendtgjøres. Fredericia, den 22de September 1834.mmelser i Rahbek, o
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-10-04
Løverdagen den 18de October d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver, i Følge Vedtagelse under Skiftet efter Jomfru Christiane Rørdam af Lydersløv, afholdt Auction paa Raadstuen her i Byen, over den hendes Stervboe tilhørende halve Anpart af en af nuværende Sognepræst til Jandrups og Billum Menigheder, i Vester Herred, Ribe Amt, Thøger Kjersgaard Asch, den 24de Februar 1819, udstædt Obligation for Capital 655 Rbd. Sedler, med de af samme forfaldne og løbende Renter, efter Conditioner, som ved Auctionen fremlægges. Hvilket herved bekjendtgjøres. Stevns og Faxøe Herreders Contoir i Storehedinge, C. Bluhme. den 12te Septbr. 1834. Efter Begjæring af Landvæsenscommissair, Procurator Andersen, paa den almindelige Enkekasses Vegne, som Forligs- og Udlægshaver, bliver den Søren Rasmussen tilhørende, paa Gjesing Mark beliggende Gaard, af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., med Afgrøde, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 27de Octbr., ) førstk., hver den 10de Novbr. og ) Dags Formiddag Onsdagen den 26de f. M. ) Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og den 3die Auction paa Eiendommen, der agtes solgt. Forsaavidt Enkekassen ved den faste Eiendoms Salg ikke bliver fyldestgjort, bortsælges tillige ved 3die Auction nogle hos Søren Rasmussen udlagte Løsøre, bestaaende af 3 Heste, 6 Qvæghoveder, 9 Faar, 3 Lam, nogle Avlsredskaber m.m. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 3die Octbr. 1834. A. L. Reiersen.