JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-04
Pos Undertegnede er at bekomme for de mueligst billigst Priser: Fine blaae Kaffebønner, bruun Kandis, fiin Raffinade, dito Melis, hvidt og lyseguult Puddersukker, fiin Kongothee, Cikori=Kaffe, Sæbe, Stivelse, hollandsk og Skraae=TobakSteenkulv, got Skriv= og beskaaren Post=Papiir, m. m.I. B. Warnburg. i afg. Kjøbmand Gottschalcks Gaard i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-04
Parfumeret meget fiint rødt og jort Lak kan nu efter Adskilliges Ønske, tilligemed de sædvanlige Lak=Sorter, samt præparerede Pennefjedre bekommes hos L. Meyer, Lakfabriker i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-04
Bekjendtgiørelse. Skulde Nogen paa Landet, helst imellem Svendborg og Odense, have Huus med Jord eller blot Huus=Værelser, paa sende for en eenlig anstændig Familie, at bortleie til 1 Mai, da ville de Bortleiende herom henvende sig til Hr. Hempel der opgiver den Søgendes Navn og Stand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-04
For en duelig og reenlig Kokkepige, der forstaaer Madlavning for Herskabs=Bord, dog i en liden Huusholdning, en en god Kondition til 1 Mai at bekomme, naar hun fremviser paalidelige Skudsmaal. Anviisning gives fra Avisexpeditionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-04
Mandagen den 15 Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver i Ringe Kroe afholdt Auction over Hovedgaarden Tøystrups Bortforpagtning i 8 Aar, fra 1 Mai 1813 til 1 Mai 1821, efter de Konditioner, som fra 9 Marts er til Eftersyn hos Auctionsdirekteuren Hr. Herredsfoged Ratenburg i Svendborg, hos Birkedommer Holm paa Høyrupgaard, Gjestgiver Larsen i Odense og Gjestgiver Lindtner i Ringe Kroe, samt undertegnede Eier paa Tøystrup der lader Eiendommen forevile. Beskrivelse over Eiendon men ansees unødvendig, da enhver Lysthavende formodentlig vil tage den i Øiesyn. Tøystrup den 26 Februar 1813. A. D. Bülow. Et under Hovedgaarden Schelenborgs Enemærker beliggende, men hidtil af Søevand oversvømmet Stykke Jord paa circa 600 Tdr. Land, agter Eieren i dette Aars Sommer at lade inddæmme med tvende Jorddæmninger, hver omtrent af 100 Favnes Længde, samt forholdsmæssig Høide og Brede. Det derved forefaldne betydelige Arbeide, saavelsom de fornødne Materialiers og Arbeidsredskabers Anskaffelse, vorder stillet til offentlig Licitation paa Apotheket i Kjerteminde Tirsdagen den 16 Marts førstkommende om Middagen Kl. 12. Overslag og Konditioner blive forelæste paa Licitationsstedet og kunne des- uden nogle Dage iforveien faaes til Eftersyn hos Forvalteren, paa Schelenborg paa Hindsholm, som tillige foreviser de Lysthavende Stederne paa hvilke Dæmningerne skulle sættes. Sluttelig bemærkes at i Nærheden af begge disse Steder, findes Byer hvor Entrepeneuren kan vente at faae Logie til sine Arbeidsfolk. Schelenborg Birkekontoir den 26 Febr. 1813. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-04
Mandagen den 29 Marts førstkommende Formiddag Kl. 9. bliver i Stervboet efter afgangne Skoemagerenke Giertrud Kirstine sal. Øllensehlægger holdt offentlig Auction udi Gaarden No. 260 i Vestergade over endeel Guld= og Sølvpenge, saaog forarbeidet Sølv, samt Chatoller, Borde, Stole, Sengesteder og Sengeklæder, Kobber, Tin og Messing, 24 Par nye Knive og Gafler med hvide riftede Beenskafter, med andet mere Huusgeraad af alle Slags; hvorover trykte Fortegnelser kan bekommes 8 Dage forinden Auctionen hos Hr. Kancellieraad Friis i Korsgaden. Odense den 24 Februar 1813. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-04
Onsdagen den 10 Marts førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 bliver efter Magistratens Foranstaltning foretaget anden Gang offentlig Auction orer Guldsmed Jørgensen og hans afdøde Hustrues Stervboes Gaard, beliggende udi Vestergade under No. 250, og bestaaer til Gaden af 8 Fag, 2 Etager, med Indkjørsel, alt indrettet til Værelser ; et Sidehuus, 13 Fag, 2 Etager, indrettet til Værelser, Kjøkken og Bryggerhuus ; og et Baghuus paa 5 Fag, hvorudi er Staldrum til 7 Heste og 3 Køer m. v. - alt af Muur og Bindingsværk. Til Gaarden er en liden Haugeplads, og udi sammes Gaard en Brønd med got Vand. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavelsom og at 3die og sidste Auction er bestemt til den 17 Marts. Odense den 25 Februar 1813. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-04
Formedelst Arbeidslønnens betydelig tiltagende Dyrhed, blive Priserne ved store Hesbjerg Tegl=Fabrik indtil videre : Gulvesteen pr. 100 = = = = = 2 Rigsbankdaler. Muursteen pr. 100 . = = = 1 - 5 Mk. Skietsteen pr. 100 = = = = = 1 - - . - Bleegsteen pr. 100 = = = = 1 - - 4 - Beste Tagsteen pr. 100 = = = 5 - - . - Ringere dito pr. 100 = = = 4 - - . - Fraugdegaard den 20 Februar 1813. Heinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-04
2 møblerede Værelser blive at bekomme til Leie næste Paaske Fløttetid i Nedergade Nr. 678. Bønnesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
dende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Under Overskrift Lumby den 1ste Februar 1813 har Hr. Amtsprovst Lütken i den iversenske Avis No. 28 og 29 undersøgt Aarsagerne til Fødemidlernes høje Priser. Den ridderlige Ær Undersøgelsen aander, den afgiørende Tone hvori den er skreven, og de blendende Beregninger hvormed den ledsages, gjør det nødvendigt, at denne Undersøgelse drøftes noget. Egentlig indskrænker Hans Høiærværdighed Sig til Kornpriserne uden at tale om Smørret og andre Fodevarer, hvis Priser ikke ere mindre overdrevne, ja hvilke Varer nu endikke kunde faaes, fordi de forlængst ere solgte til Landprangerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
J hvad om denne Sag tilforn er skreven har jeg bemærket at apprioriske Demonstrasioner ej gælde der, hvor Erfarenhed - den bedste Læremester - taler saa tydelig som her. - Det var paa Grund af Erfarenhed fra andre Lande, at oplyste Patrioter for over 50 Aar siden foreslog Kong Frederik den 5te gænnem hans forevigede Raadgivere Bernstorff og Moltke, at gjøre en Forandring i vort Landvæsens Indretning. Man beviste med andre Landes Erfarenhed Jordfælledsskabets Skadelighed og Udskiftningens Nytte, Friheds og Eiendoms velgjørende Jndflydelse paa Bonden, Tiendeydelsens i KærvenSkadelighed for Agerbruget m.m. Men uventet opstod den patriotiske Præstemand O. D. Lütken med sine i Aaret 1760 udgivne 2 Bind i 4 tykke Undersøgelser om Statens almindelige Ckonomi, samt nogle af de vigtigste og vanskeligste Spørgsmaale ved Landvæsenets Jndretning. Heri søger han at vise at Landvæsenet hos os er i ønskelig Drift, og Agerdyrkningen er nær ved sin Fuldkommenhed -at Herregaardenes nerværende Indretning og Drift er heel fordeelagtig for Staten ja er Statens Styrke -at Udskiftningen ikke medbringer den Nytte, som foregives at Eiendom og Frihed ikke er Staten, til Vinding, eller Bonden til Lindring, men kun Proprietæren til Fornærmelse. Det Navn Forfatteren havde indlagt Sig ved nogle Smaaafhandlinger i det ekonomiske Magasin, og den suffisante Tone hvori disse Undersøgelser ere skrevne, thi Forfatteren vil at Han fra Grunden af har undersøgt enhver Deel, skaffede Ham da og ikke liden Medhold sær hos Landets Store, og vort Landvæsens forbedrede Jndretning udsattes derved i nogle Desennier. Men endelig seirede dog Erfarenhed mod hin Forfatters fra Grunden af tagne Ræsonnemans, og alle disse forbedrede Indretninger ere befundne langt fra at svække meget mere at styrke Staten. - Ligefra Hovedstaden og til Skagens Pynt er der kun en Mening om Kornpugeriets og Landprangeriets Virkning, der altfor tydelig spores hver Mil man reiser fremad paa dette Mellemrum, og derfor ingenlunde lader sig bortræsonnere. Lydeligt at sige dette, er ikke Udelikatesse men patriotisk Pligt. Naar Hr. Provsten paastaar at Landmanden Jntet har at sælge, da tør jeg heri derve modsige Ham, og dersom exempla ikke vare odiola opgive betydelige Kornoplag, som i det mindste til Datum ikke ere solgte, uagtet der nu bydes for en Tønde Byg 50 Rdlr. og mellem 80 og 90 Rdlr. for en Tønde, Rug. Men da uden Beviser den Enes Nei gælder ligesaameget som den Andens Ja, saa var det at ønske herom maatte anstilles paalidelige Undersøgelser. Jngen kunde støde sig ved denne Forsigtighed, der er saa nødvendig for Kammeralisten hvis Blik bør være henvendt paa Fremtiden, for at det nødvendige Føde og Sædekorn kan blive tilbage i Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
At Hr. Amtsprovst Lütken med den sin Kærlighed, til Konge, Stat og Fødeland hvoraf Han roser Sig- og sin Slægt, som om vi Andre heri stode tilbage for Ham og Hans, dog ligesom Jøderne søger at nedsætte en dansk Rigsdaler til 7 Skilling havde jeg mindst ventet at se.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Naar bemærkes at en dansk Rigsdaler aldrig har været mere end 4 Rigsorter, hvorimod en Spestes er 5 Rigsorter, saa bliver dog Rigsdaleren 8 1/4 s., altsaa Rugens Priis istedetfor 4 Rd. 1 s. for Tønden 5 Rd. s. og Byggets Priis istedetfor 2 Rd. 3 Mk. 5 s. Tønden 3 Rd. 1 Mk. 2 s. Tønden. Jøvrigt ved Hr. Provsten, dog vel hvad Alle vide, at Kornet for nerværende Tid er langt over disse Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Vor Oldet siger Hr. Provsten er ej mere for3dærvet end enhver af de forudgangne og vort Folge, saa nedsunket som Mange synes at tro. Kændsgærninger, som anføres for den modsatte Mening, maa da deels ikke være naaede til LumbyPræstegaard, deels være fingerede. Hr. Lütken er da den Eneste Som ikke ved hvormeget Agiotorer i alle Borgerklasser have bidraget Deres til vore gamle Penges Nedsættelse, Han er den eneste Som ikke har spurgt, hvorledes disse vindesyge Folk bruge selv den velgjørende Forordning af 5 Januar sidst, til at stille deres uslukkelige Tørst til Guld og Lyst til Mere. At Hr. Provsten anfører Enkelte, der dog kun beløbe Sig til 3. Som for lave Priser have afhændet deres Korn til Norge, paa en Tid da Kornpugeriet endnu ikke havde faaet Overhaand, be vildet offentlig gjøre sin Opvartning. Havde De drives med det halve Antal Heste, men Ejerne kundet forestillet Sig Prisernes saa uhyre paafulgte kunne og af deres Mejerier og Kreaturer betale Stigen var denne Handel vist ikke gjordt. I det deres baade Skatter, Renter og andre Udgivter. Thi mindste er den Anden af Disse et saa bekændt spekulativ Handelsgeni, at Han vist da han solgte ansaa Kornet stegen til den Priis det kunne rimeligt stige. At dette merkantile Hoved alligevel feilede, viser. mod Hr. Provsten at de siden overdrevne Kornpriser, ere fremkonstlede ved Kornpugeriet og Opkøb af Livets første Nødvendigheder, der sandelig varede længer end en fjorten Dages Parforsejagt. Naar Hr. Provsten vil at i den Jagt ingen Embedsmænd, Godsejer eller Adelig deeltog, da vil nok ikke Enhver anse dette hans Foregivende som et Evangelium. Ogsaa forekommer det mig underligt, at Hans Høiærværdighed tvertimod vor Konstitusion gjør Adelen til en særskildt Borgerklasse, lig en vis Købsteds Baldireksion, der i sine Jndbydelser altid skælner mellem den høje Adel og skikkelige Folk. Nei vil Hr. Provsten anføre Eksempler paa dansk Patriotisme, da søge Han hen i vor Fortids Historie. Her skal Han finde Jorddrotter, Som paa egen Bekostning stillede og underholdt et heelt Kompagni vel udrustede Soldater, Købstæder Som af egne Midler udredte og en hel Krig igænnem underholdt et Orlogskib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Ved Hr. Provstens Beregninger over BongensJndtægter og Udgifter maa jeg bemærke. Den Kapital Landmanden behøver at købe Vare for staar i et meget ringe Forhold til den Han kan sælge Varer for Landmand og Bonde kan Selv avle Alt hvad Han behøvet til Mad, Drikke, og Klæder. Hør og Uld kan Han ligesaavel sælge af, som Flæsk, Smør, og Korn. Slaar det Ene feil saa slaar derfor dog ikke alle Hans Produkter, feil Jeg har paa Jyllands Vesterkant kændt rige, Bønder, der dog aldrig kunne sælge en Tønde Korn. Koster nu end et Par Bønderheste 1000 Rd. og en Ko maaskee 150 Rd., saa er det jo Landmandens og Bondens Fordel, Som opdrager og sælger disse Kreaturer. Det samme gælder om de for Svin, Gæs, og Smaakreaturer anførte Udgivter. Naar ellers en Lumby Gaardmand i denne Beregning sættes for 8 Heste og en Hest for 4 Skæpper Havre ugentlig, saa lader denne Beregning formode, at dette Sogn maa staa langt tilbage i Agerbruget. viser kun at Forfatteren hos disse Stormænd har Jeg kænder Gaarde paa 10 Tønder Hartkorn, der jo færre Heste jo flere Kør. Hr. Provsten lære sine Lumbyer hvad en af hans Amtsbrødre Hr. Pastor Hvalsøe i Allerup har lært sine Sognebønder, at pløie, med to Heste Overalt det Skilderi Hr. Provsten, giver paa Bondens Forfatning, den jeg kænder lige. saa godt som Hans Høiærværdighed, er grundfalskt og modsiges af Erfaring Gaardene vare ellers ikke stegne til de høie Priser hvorfor de nu sælges, uden at man hidtil har spurgt, at Køberne, ere blevne ruinerede. Jeg har i min Justitsen, overdrevne Priser, og endnu i mine 14 Embeds Jeg kænder og flere af disse Gaardes Beboere, som sandelig daglig leve af lekrere Kost end Melgrød. Og endda ere Bønderne ikke saa velhavende i denne Jurisdiksion, som de ere det i Odense Herreds og andre Juridiksioner, hvor de fra ældre Tider ere blevne Selveiere. Endelig ved at beregne Bondens Jndtægter maa ikke glemmes Hans Torvemose som i de senere Aar er bleven for Bonden hvad Skovene forlængst have været for Herremanden, vel desværre til stort Tab for det Offentlige men dog til en her betydelig Jndkomst f. Vanden. Som troer 2 Hanhar ligesaa stor Ret til at misbruge sin Mose som Herremanden sin Slov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Nogen Jndskrærkning ved Brænderierne i et korn knapt Aar kunde lade sin høre - saaledes at Den der brænder 2 Gange om Ugen, skulle lade det blive ved en Gang. Men med Hr. Amtsprovst Lütken ganske at ville paa en Gang have al Brænderi og Brændevinsdrik afskaffet kan dog neppe anses for Andet end Sværmeri, og Jngen kan dog for Alvor ville indskrænke hele Nasionens Nødtørft til Deres Der ere Gænstand for den offentlige Fattigforsørgelse. Sandelig jeg befrygter at en meget stor om ikke den største Deel af mine Landsmænd ville blive Pasienter, naar paa enhver Snaps skulle haves Anviisning fra Doktoren, og denne Medisins Jndtagelse kontrolleres af Præsten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Hvad nu om Hans Velærværdighed, Selv engang fik Knib i Maven, og behøvede en bitter Snaps - Hvem skulle da kontrollere med Ham - maaskee Degnen eller Jordemoderen? Hvor aabenbart uretfærdigt ville det dog ikke være, plud. selig at sætte alle Brændevinsmænd ud af Næring, og igæn lade dem gjøre til Kudske eller Møllerkarle, Hvor kan dog den Mand frygte for Persislagen, Som paa den bitterste Maade giver en heel Borgerklasse til Priis for samme? Eller tro maaskee visse Folk som at medfødt Jnstinkt Sig akkretterede til at gjøre Sig lystige paa Næstens Bekostning? Hr. Provstens Undersøgelse kunde give Stok til langt flere bemærkninger, hvis Tiden og Rummet tillod det, Som naar Han kalder sidste Aar et alminde vel en tusinde Gaarde foruden de mindre Volssteder sigt Aar. Sandelig det er paafaldende hvorledes oplyste hvoraf en stor Deel ere deels fæstede deels kjøbte for Mænd, eller dog Mænd hvis Bestemmelse er at udbrede Oplysning, kunne nedlade Sig til at tale mod al aar her kan jeg ikke minde mig flere end to Bønder, Erfaring, for at forsvare Deres Mening, De maaske der for Gæld have maattet forlade Deres Gaarde, have fattet enten af Egennytte, eller for at udmærke Sig ved en Mængdens modsat Mening. Hvorfra har Hans Høiærværdighed det, at Norge aarlig forbruger over tre Millioner Tønder Korn? Med Norges Folkemængde 1,358,576 Mennesker synes dette Kornforbrug ikke at kunne rime sig - Mon vel Norge faar mere Korn fra Danmark, fordi Priserne opdrives. Hvem andre vinde derved uden Sælgerne og De Som have gjort Opkøb? Kun kan jeg ikke tilbageholde mig fra en bemærkning ved Hr. Amtsprovstens saameget forroste Kar tofter. Dansk Mave vil have dansk Kost, og den maa efter Danmarks Klima være nærende. Denne Sandhed har over for et hundrede Aar danske hele Europa over agtede og erfarne Læger godt, jordt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Hans Højærværdighed vil hverken tillade os at drikke Vin eller Brændevin, der brugt med Maade dog er saa styrkende, og i stedet for det nærende Rugbrød skal ædes de vel for en kort Tid fyldende, men ingenlunde Kræfter givende Kartofler. Rej vil man have at danske Næver skulle udrette hvad de udrettede i vore Old- og Forfædres Tid, da give man Os dansk nærende Kost. Jeg siger, og tænker at kunne sige det med rette: At Flesk, Kjød og Smør er vores Almue meere fornøden, end Rødder, deels formedelst vor kolde Klima, og deels formedelst dens stærke Arbeide, og begge Deele fordrer, elsker og foredrager den Spise, der er af større, fremfor den, der er af mindre Næring. Saavidt Hr. Pastor O. D. Lütken i foranførte sine Undersøgelser. Her taler Manden af Erfarenhed, staar derfor til Troende. Overalt hvad Næring der er ved Kartofler for Mennesker, kan man overbevise sig om ved at opløse en frossen Kartoffel. Odense den 4 Marts 1813. Gustav Ludvig Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Spørgsmaal. Kan det Forskud eller den Forstrækning, som Tiende, allerede førend Forordningen af 5 Januar d. A. om Penge væsenets Forandring, blev kundgjort, have imodtaget paa deres i første Halvdeel af dette Aar til Udbetaling forfaldne. Løn betragtes som Regnings Gjeld eller Boggjeld - eller hvorledes bliver samme at beregne: Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
For en Embedmands Enke, eller honette eenlige Folk, bliver Eide nu beboer, ledige i mit leiede Huus til førstkommende de Værelser med alle muelige Beqvemmeligheder, som Madame Paaske Fløttetid. L. Msal. Achen. den anden nylig vendt og mørkeblaae, begge med Traad Tvende Overkjoler, den ene ganske ny og mørkegrøn, knapper, ere mig frastiaalne. Klædningshandlere og Pantudlaanere advares for at befatte sig med disse stiaalne Klæder; som overhovedet Enhver, der kan give mig likker Oplysning om Klæderne eller Tyven, loves en Belønning af 50 Mk. Rbpenge og Navnet fortiet. Peter Rademacher, Kobbersmed vend des Hr. Tydsk i Odense. Anholdelse i Middelfart er hende frataget endeel meest Fruen Under undvigte Tyvsarrestantinde Maren Christensdatters timmer=Gangklæder, bestaaende af 2 Blaargaarns Særke, et dito Lagen og Forklæde, en grøn Kattuns Trøie, en bruun og rødstribet Hvergarns Bul, et blaastribet linnet Pudesvaar, en rød ulden og 2 bruunstribede Hvergarns Nattrøier, en bruun Kattuns Bull, endeel forskjelligt Hovedtøi saavel med som uden Kniplinger, saaog noget Børnetøi m. m. dette Tøi formodes at være stiaalne Koster, og man, forme Da nu delst Arrestantindens videre Flugt, ikke har kunne erholde Kundskab om Eiermanden dertil, saa indkaldes herved den hos Undertegnede hastigst mueligt, hvor Tøiet skal blive foreviist. eller de, som noget saadant maatte have mistet, at melde sig Odense den 4 Marts 1818. Ullum, Sagens Ator. Færdighed i al Slags Syening, som i Pynt, Straahatte= og En anstændig Jomfrue af god Opdragelse, der bestoder Skrædersyening m.v., og kan forevise gode Skudsmaale, ønsker sig antaget i en honet Mands Huus til første Mai som Huusjomfrue eller i Mangel deraf som Kammerjomfrue; om Afgjørelsen eller Antagelsen ville høie Vedkommende behage at henvende dem til Sagfører Kralund i Fridericia. tilkjøbs fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
60 Lispund rødt Kløverfrøe af beste Sort anvises Paa Theatret i Odense opføres: Søndagen den 7 Marts. Elskovsbarnet, hvori Hr. Stamler debuterer som Friz Bøticher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Onsdagen den 10de: Das Donauweilchen, 2den Deel til Benesiz for Skuespiller og Regissør Giron og Kone: Fredagen den 12 Marts opføres paa Theattet i Odense, Kun Sex Retter, originalt Lystspil i 5 Optog, af Grossmann. Bi anbefale os Publikums Velvillie, og tjener til Efterretning, at Loger bestilles og Billetter kunne bekommes i vort Logis hos Hr. Kobbersmed Tydsk i Frue Kirkestræde. Carl Ferdinand Giron og Kone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Hos Undertegnede er extra god Viin-Colke at bekommes i Partier, dog ikke mindre end et halvt Anker; Prisen er 40 Rbd. eller 2400 Rd. d. C. pr. Oxehoved, og i mindre Partier 8 Rbd. eller 43 Rd. d. C. pr. Anker til 40 Potter. Fridericia den 2 Marts 1813. Dalgas, Edikefabriker. skaber og fornødent Locale, og hvortil er god Næring er under Tvende Brændeviinsbrænderier med komplette Redbaanden at erholde i Leie paa flere Aar. De Lysthavende melde sig i Gaarden No. 386 paa Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Løverdagen den 13 Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver ved Odense Kanal=Bassin foretaget offentlig Licitation, over en liden Bygnings Opførselse sammesteds bestaa de Lysthavende ville indfinde sig bemeldte Tid og Sted. ende af 6 Fag Fyrbindingsværk med Egefod og murede Vægge Odense den 2 Marts 1813. Lindved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Taxten paa Æde- og Drikkevare for Odense. Kornets Priis. 1 Tønde Hvede 90 Rd., 1 Td. Rug 700 Rd. 1 Td. Byg 48 Rd. dsk. Courant. Rige antog. Hvedebrød. Rd. Mk. s. Rbd. M. s. Franskbrød, 7 Lod for Rivebrød, 4 Lod for Gisnebrød, 10 Lod for Tvende Tvebakker, 3 Lod for Sigtebrød, 10 Lod for Suurbrød, 13 Lod for Tvende Rugevebakker, 4 Lod for : Rugbrød. Et Brød til 3 1/2 Pund for Kjøb. Oxekjød af det beste, et Pund af ringere Sort, et Pd. Kalvekjøb, fedt, Bagfjerding. et Pund Dito, Forfjerding, et Pund : Talg: Et Lispund . Flæsk. Røget, et Pund . Fersk, et Pund . . . . Oste, Hollænder=Oste, et Pund Smør: Sommer, et Pund for Vinter, et Pund for . Gryn. Boghvedegryn, et Fjerdingkar 3. Byggryn, Salt. En Skjeppe Norsk . . . Sæde: Et Pund grøn. Lys. Forme, et Pund Spede, et Pund . . Brændeviin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
En Potte Agvavit, 7 Grader En potte Kornbrændeviin, 6 Grader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
En Potte got Øll . . . En Potte daglig : Mjød: En Potte gammel Denne Taxt bliver at følge til Marts Maaneds Udgang. Odense Raadstue d. 4 Marts 1813. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-05
Omendskiønt det med Grund ikke kan formodes, at min i Kjerteminde f. A. ved Døden afgangne Broder, Jørgen, Henrich Korff haver efterladt sig nogen Gjeld, indkaldes: dog de, som maatte have nogen lovlig Fordring paa bemeldte Afdøde, at fremkomme og melde dem inden 6 Uger fra denne, Jndkaldelses Bekjendtgjørelses Dato hos Niels Madsen Møller. i Faaborg. - Og da jeg siden min Broders Død er fløttet fra Kjerteminde til min Familie i Faaborg, saa anmodes ligeledes Enhver, som formene at have Noget tilgode hos mig, at fremkomme med samme inden denne bestemte Tid hos bemeldte Niels Madsen Møller, da intet Krav af hvad Navn, nævnes kan efter den Tid antages. - Ligesaa indkaldes de som ere Noget skyldige enten til mig eller min afdøde Broder, at betale samme inden bestemte Tids Forløb, 4 Faaborg d. 23 Febr. 1813. Anne Margrethe Korff. Som Kurator Peter Kaster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-06
Krigs-Efterretninger. (Af franske og Alt. Av. samt Statstid.)J Elbing have de russiske Tropper fundet betydelige Magasiner; ogsaa en Deel Kanoner ere faldne i deres Hænder. Den 4 Febr. tog Keiser Alexander fra Rad zions til Plozk, som Russerne havde bemægtiget sig Ved Hs. Majestæts Ankomst til Lyck, paa den preussiske Grændse, var en Deputation fra Jndbyggerne gaaet ham imøde. Magistratspersonerne, Geistligheden og Deputerede fra Jødemenigheden bragte ham deres Hyldest. En Triumfrue, ziiret med Grønt, var opført, og Jndvaanerne ledsagede ham med Vifaldsraab lige til Slottet. hvor de trængte sig omkring Monarken, og kaldte ham deres Souverain. Men med sin sædvanlige Mildhed, svarede Keiseren dem. Jeg er Eders Ven. Jøvrige forsikre alle Efterretninger - skriver man fra Peters, borg - fra de preussiske og polske Provindser, der ere besatte af vore Tropper, at disse udmærke sig ved den fortræffeligste Mandstugt, og at den beste Forstaaelse bersker imellem de russiske Generaler og preussiske Øvrigheder, som i Fælledskab stræbe at vedligeholde Orden og Rolighed.