Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-25
Portugal. Saa vanskeligt det er, af de mangehaande Rygter, som gjennemkrydse hverandre, at uddrage det Sande, leder dog Alt til den sørgelige Vished: at Rebellionen giør frygtelig Fremskridt, og at dette skjønne Land for Øieblikket hærier af alle Borgerkrigens og Partiaandens Rædsler, hvilke den forventede brittiske Hielp ikke meere vil kunne forebygge. Som de til Krigsministeren indkomne Beretninger udvise, var det den 26 Novbr. at Overløberne under Magessys Anførsel rykkede ind i Villaviciosa, (i Provindsen Alentejo), hvor de tog et Detaschement af det 77de Kavallerie-Regiment tilfange; men trak sig igjen tilbage, er terat have befriet Fangerne og slæbt nogle af Magistratens Medlemmer med sig. J en anden Beretning af 24 Novbr. melder Kommandanten i Tras os Montes, GeneralClaudino, at Marq. v. Chaves og Vicomt Montealegre ere rykkede ind i Braganza med 800 Mand Jnfanterie og 150 Ryttere samt over 1300 Guerillas (13,000, som nogle Blade melde, er urigtigt, saavel Portugisere som Spaniere, blandt hvilke sidste og befinde sig Landsenerere. J Lomba, Viinhaes, Braganza og Miranda er Opstanden almindelig. Oberst Valde, som maatte vige for Rebellerne, var afskaaret fra Claudino. Denne har forlangt Forstærkning af Kommandanterne i Minho og Oporto; men de kunde ikke undvære uden 300 Md. Kommandanten i Min ho skriver under 29 Novbr. fra Braga, at han traf Anstalter til at besætte Høiderne ved Tamega, General Stubbs stræbte at dække Oporto og General Azevedo, som den 50 Novbr. var i Visen, at forsvare den venstre Douro Bred, hvilket han dog efter en senere Beretning af 1 de har maattet opgive, da Rebellionen ogsaa her havde udbredt sig. J Villa-Real udbrød Jnsurrektionen den 28 Novbr. Det var Marq. v. Chaves egen Kone, som her i stillede sig i Spidsen for Oprørerne, til Tak for den Tillid, Man havde viist hende. Ogsaa vise de ældre Beretninger, hvor sikker Man troede sig, da det om Rebellernes første Jndfald i Miranda a. den 10 Novbr. hedder, at i de øvrige Egne af Provindsen Tras os Montes herskede den stør 1ste Rolighed, og skjøndt Man endnu ingen Bekræftelse har om Oportos Jndtagelse, er samme dog heel sandsynlig; jal i Paris vilde Man endog den 14 d. have Breve fra Madrid, hvorefter Rebellerne i Alentejo havde nærmet sig Abrantes (Lissabons Formuur), og gjorde Mine til at gaae over paa den høire Tajo=Bred. Et konstitutionelt Korps, som vilde modsætte sig, blev kastet, og Dagen derpaa trak Seierherrerne imod Hovedstaden Lissabon, som Quotidienne alt udregner maa være indtaget den 12 Decbr., efterat ogsaa her tree Dage før var udbrudt en Opstand og Jnfantinden havde afstaaet Regentska3 bet til sin Moder, Enkedronningen. - J saa Fald vil da den engelske Armee komme forsildig. Aristarken forsikrer ligeledes, at Spanien vil erklære Engelland Krig, saasnart dets Tropper ere landede i Portugal. Men, som sagt, omløbe de meest modsigende Rygter i Madrid, hvoraf de franske Blade igjen ere et troe Ekko. Latterlig er derved deres Maade at benævne de stridende Parter paa. Rebellerne hedde i deres Mund snart de kongelige ogsnart, Miguels Partie, de konstitutionelle snart de prevolutionairet, snart Regentlindens Partie, hvorfor Quotidienne driver Spøg med de ministerielle Journaler, sigende: endnu i Gaar vare Generalerne Chaves og Silveira for Stjernen blot Jntriguantere, i Dag kalder Journ. de Paris dem Herrer, og ere de først i Lissabon, vil Monitøren titulere dem: Excellentser.