Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-29
Fædrelandet. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Fem og fyrretyvende Møde den 8 Septbr. (Forts., foreløbig Behandling af Sagen om Modificationer i Provindsialstændernes Jnstitution og om Skattebevillingsret.) Professor Bang yttrede blandt Andet: "Jeg skal her ikke gaae ind paa Spørgsmaalet og Lovligheden af Andragender om Forandringer af Rigets Forfatning, men kun udtale en Tanke, hvorpaa der ikke kan lægges Vægt nok, den nemlig, at naar der skal komme Velsignelse af Forandringer i Statsforfatningen, da maa i Reglen, eller næsten udelukkende, Jnitiativet hertil udgaae fra Monarken. En ydre Trang af meget forskjellig Natur kan vel ofte fremkalde og gjennemdrive slig Forandringer, men hvor dette skeer, hvor de ikke udgaae fra Monarken selv, der blive de, efter min inderlige Overbeviisning, er til Landets Held og Velsignelse, og naar derfor i Slægternes Række den Tid skulde komme, da slige Forandringer skulde foregaae i Danmark, kan jeg ei andet end ønske, at de maae udgaae fra Kongen selv. Vil Man have den Sandhed, jeg her udtaler, bekræftet ved et historisk Vidnesbyrd, da kan Man see hen til de fleste mindre tydske Staters Forhold: Da Napoleons Jernhaand ei længere hvilede paa dem, gave mange af disse Fyrster deres Undersaatter en constitutionel Forfatning, og disse Forfatninger have været til saadan Velsignelse, at hine Stater, saa smaae de end tildeels ere, med Stolthed kunne sammenligne sig saavel med de Stater, hvor ingen Forfatning blev given, efterat de vare blevne befriede fra Napoleons Despoti, som med de flere andre europæiske Stater, hvor en Forfatning senere er fremkaldt ved en udvortes Tvang, for hvilken Monarken har maattet bøie sig. Biskop Mynster - vedbliver Bang - har med en Bitterhed, som ei forekommer mig grundet, udtalt sig over de constitutionelle Forfatninger og de constitutionelle Bestræbelser. Jeg mener, at mange constitutionelle Stater netop fyldestgjøre de Fordringer, han selv har opstillet, og at Fyrstens og Borgernes forenede Virksomhed, for i denne Retning at uddanne de offentlige Samfundsforhold, ligesaalidet som mangfoldige oplyste Mænds Stræben efter at udbrede Erkjendelsen af de constitutionelle Garantiers Betydning, i nogen Maade kan fortjene at charakteriseres som "Constitutionsmageri, en Benævnelse, som kun finder sin rette Anvendelse paa de idelige Constitutionsforandringer under den franske Revolution, og dem, der maatte ligne disse. Derimod indrømmer ogsaa jeg gjerne, at det absolute Monarki med en kraftig offentlig Stemme for Øieblikket er den for vort Fædreland tjenligste og ønskeligste Forfatning, dog, vel at mærke, under to Betingelser. Den første er den, at vi tillige ere os Øieblikkets Alvor og vore nærværende Forhold fuldkommen bevidste. Vistnok har der fundet Udskeielser Sted, og en uhyggelig Stemning havde, som den foregaaende Taler (Steenfeldt) udtrykte sig, bemægtiget sig Gemytterne; men vil Man ved at henvise til, at denne Uhyggelighed nu er fjernet, benægte den almindelige Trang til en høiere og meere uddannet Organisation af Statslivet, da miskjender Man den offentlige Stemme. Vi leve i Sandhed under særegne Forhold: det er ikke længere som da den nys hensovede Monark beklædte Tronen; der findes nu hos den oplyste Deel af Folket en ganske anden Tran til en større Udvikling af de offentlige Forhold, end under Frederik den Sjette, en Trang, som ikke kan benægtes eller afvises. Jeg kan for mit Vedkommende vel ikke erkjende, at Tiden til en Constitutions Jndførelse allerede skulde være kommen, men Noget maa gjøres, derom ere vel næsten Alle enige, og det ikke saameget for Øieblikket, som for Fremtiden. Vistnok skulle vi ikke petitionere for vore Børnebørn, men vi skulle petitionere med Blikket henvendt paa Fremtiden; vi skulle arbeide paa en slig Ordning af Forholdene, at der dannes et Grundlag, hvorpaa de Jnstitutioner, som Fremtiden maatte kræve, kunne opføres. Den anden Betingelse er den, at den offentlige Stemme kan fremtræde under saadanne Former og gjennem saadanne Organer, at den kan erholde saa stor moralsk Kraft og Betydning som muligt. Jeg kaldte dette den anden Betingelse; jeg burde maaskee hellere sagt den første; thi naar denne Betingelse er opfyldt, da er ogsaa den Grundvold lagt, hvorpaa en forandret Organisation af Statsforholdene, som Fremtiden vil kunne gjøre fornøden, kan bygges. Jeg skal hertil endnu knytte den bemærkning at det absolute Monarki, som i sin Tid udviklet af den Kgl. Dee Commissarius, har store Fordele, forsaavidt der i en Stat endnu ere Skillevægge, som begrunde en hæmmende Adskillelse i de borgerlige Forhold og hindre Statslivets organiske Udvikling; slige Hindringer kunne under det absolute Monarki langt lettere fjernes, end det er muligt under repræsentative Former, og saaledes kan netop under, det absolut Monarki den fuldkomnere Organisation forberedes. Det er i Erkjendelsen, af en slig Udviklings Nødvendighed, at jeg har stillet det Forslag, som Committeen nu i dets væsentligste Punkter er tiltraadt. Sluttelig erklærede Bang, at den Omstændighed, at i de erfarne Mænds Forhandlinger Pluraliteten erklærede sig imod Geistlighedens Valgbarhed, ikke indeholder nogen Grund imod, men snarere for, at dette Punkt kommer under Forsamlingens Overveielse. Proprietair Hansen tiltraadte Committeens Jndstilling, hvad dens Almindelighed angik, men formeente, at Committeen ikke burde have indladt sig paa de specielle Punkter. (Forts.)