JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-24
Efter langvarige og smertelige Lidelser hensov, taalmodig og rolig, min kjære Farbroder Peder Tønning, til et bedre Liv, i Gaar den 21de Februar, i en Alder af 71 Aar. De der kjendte den Saliges blide og ædle Tænkemaade, hans retskafne og christelige Vandel, ville med mig føle og beklage hans Tab. Hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Horsens, den 22de Febr. 1837. Birgithe Marie Tønning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-24
Cheatret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-24
Søndagen den 26de Februar opføres (til Benefice for Medlemmerne af det gjennemreisende Beckerske Skuespiller=Selskab), Kjærlighed paa Landet. Skuespil i 2 Acter af Jsland. Derefter (paa Dansk, Kjolen gjør ikke Manden. Lystspil i 1 Act ved Prof. Heiberg. Til Slutning: Ægteparret fra den gamle Tid. Vaudeville i 1 Act af Angely. NB. Der gives kun denne ene Forestilling. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-24
At Færgefarten mellem Aarhuus og Kallundborg, der i nogen Tid, formedelst Vinter og Jis, har været standset, igjen er begyndt, bekjendtgjøres herved af undertegnede Opsynsmand og Færgecasserer. Aarhuus, den 24de Februar 1837. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-24
Efter Skrivelse fra den Kongelige Generalpostdirection af 21de d. M., begynder Dampskibet imellem Aarhuus og Kallundborg igjen sine ugentlige Farter Søndagen den 26de dennes, og at Forsendelse med samme af Breve og Pakkepostsager igjen vil finde Sted, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende, at Jndleveringstiden til de forskjellige Poster, fra benævnte Tid, skeer saaledes her ved Contoiret: 1. Brevposten. d) Søndre Post: Søndag Middag fra Kl. 12 til 2. Tirsdag Eftermiddag fra Kl. 2 til 6. Fredag Eftermiddag fra Kl. 2 til 6. b) Nordre Post: Søndag Middag fra Kl. 12 til 2. Torsdag Eftermiddag fra Kl. 2 til 4. c) Posten over Kallundborg til Kjøbenhavn: Søndag Aften fra Kl. 8 til 10.2. Pakkeposten. a) Søndre Post: Tirsdag Formidd. fra Kl. 8 til om Eftermidd. Kl. 2. b) Nordre Post: Mandag Eftermiddag fra Kl. 3 til 6. c) Posten over Kallundborg til Kjøbenhavn: Søndag Eftermiddag fra Kl. 5 til 7. Aarhuus Postcontoir, den 24de Febr. 1837. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-24
Förstkommende Løverdag, den 25de d. M., Middag Kl. 12 Slet, lader Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner ved offentlig Auction bortsælge 2 Udsætterheste. Auctionen afholdes udenfor Aarhuus Byes Vesterport, hvor de Lysthavende ville møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-24
Classe=Lotterie. Til første Classes Trækning, Mandagen den 6te Marts, kan endnu erholdes: hele Lodsedler for 2 Rbdlr. pr. Stk. halve dito og fjerdedeel dito - - 3 Mk. pr. Stk. W. J. A. Leverkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-24
At Lohses Musikhandling i Khvn, har overdraget mig Udsalget for Fremtiden af dets Musikalier, og jeg heraf kan med det allerførste vente et Udvalg af smukke og nye Sager, det har jeg herved den Ære foreløbigen at bekjendtgjøre. Bestillinger udføres paa det prom teste. Warberg, Boghandler, Vestergade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-24
Jordebogen over Randrup Gods kan nu faaes paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-24
Rettelse. J Contoirist Steenbergs Dødsanmeldelse (Avisen, No. 30) var indløben den Feil, at der stad, efter 12 Ugers Sygeleie, istedetfor: "12 Dages som herved rettes. Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
No 33. den 25de Februar. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Blandinger. Der var kommet en stor Skræk over Madrids Jndvaanere. Som bekjendt er Pesten udbrudt i Cadix's og Carthagena's overfyldte Fængsler. Men nu var der ogsaa i Madrids Hospitaler udbrudt en saa morderisk Sygdom, at Folk, muligt ogsaa af overdreven Frygt, saae der Forbudene eller Begyndelsen af den skrækkelige orientalske Smitsoet. Gud give, at det ikke maa bekræftes!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
De hvide Halsbind komme nu igjen til Ære og Værdighed. Den nyeste Pariser Modejournal ha en meget vidtløftig Artikel om denne høist vigtige Restauration. Da et ungt Menneske paa et af de sidste Baller i Paris endnu vovede at vise sig med sort Hals bind, spurgte man ham spottende, om han kom lig fra Provindserne, eller fra Quartier latin. Dette tog den unge Mand ilde op, det kom til Udfordring, og adskillige hvide Halsbind blev ved denne Leilighed farvede blodigrøde. Naturligviis har nu denne evene nement sanglant trykt Seglet paa den nye Restauration, og hverken i Theatret, paa Promenaden eller i Salonerne seer man noget sort Halsbind mere. Derimod skal allerede Hr. Arnault være ifærd med at bringe en ny Vaudeville paa Scenen under Titel af: "de sorte Cravater." En Kjøbmand, der havde spekuleret sorte Halsbind, er total ruineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
J Anledning af Dronningen af Spaniens usædvanlig stærke Corpullence fortælles, at hun holder særdeles meget af at spise og drikke godt, og at Champagner er hendes Yndlingsdrik. Hun spiser til Middag Kl. 1, holder 2 Timers Middagssøvn, osv. Den bekjendte Frihedshelt, Sergeanten Garcia, er bleven arresteret, fordi han forleden Dag overfaldt Premier, ministeren Mendizabal, som han bebreidede Utaknemmelighed, fordi han ikke havde belønnet ham (Garcia) hvem han dog kunde takke for, at han var Minister endnu. Dennegang - havde han sagt: skal Du ikke snoe Dig fra mig med Dine glatte Ord!" og dermed havde han grebet Ministeren i Brystet. Denne skreg om Hjelp, og Helten fra la Granja menes at ville blive deporteret til de canariske Øer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
J Madrid har nylig tildraget sig en afskyelig Begivenhed. En Sennora Mende, kun 17 Aar gl., havde giftet sig med en 73-aarig rig Kjøbmand, til dennes Slægtningers store Sorg, der imidlertid gik over til blodgjerrigt Had, da de erfore, at den unge Kon befandt sig i gode Omstændigheder. Efter at de først forgiæves havde forsøgt at gjøre den gamle Mand skinsyg, toge de deres Tilflugt til følgende djævelske Middel for deres Hævn. De indgav en stor, sort Kat adskillig Medicin, som kunde gjøre den rasende og underkjøbte derpaa Sennoras Kammerpige til at lukke Dyret ind i hendes Sovekammer, naar hun først var falden i Søvn. Vækket ved den frygtelige Støi, som Katten gjorde i Kammeret, sprang Konen ud af Sengen og vilde ile ind til hendes Mand, men anfaldtes nu af det rasende Dyr og blev jammerlig skam bidt. Paa hendes Angstskrig tilte Husets Folk hen til hendes Hielp, og heldigviis boede der netop i samme Huus en Læge, hvis øieblikkeligt anvendte hensigtsmæssige Midler hun kan takke for sin Redning. Den skjændige Kammerpige og en ligesaa skjændig Niece samt tvende Fættere af Hr. Mende skulle nu i 10 Aars Fængsel afbøde deres Ondskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
J Aaret 1835 var der i Paris født 29320 Børn, af hvilke 9,959 uægte, eller udenfor Ægteskab, altsaa over en Trediedeel af det hele Antal. Hele Paris taler i denne Tid om den kostbare Salon som Baron Rothschild lader indrette. Man arbeider allerede i 3 Aar paa den, og nu skal den indvies ved et stort Festmaaltid. Decorationer, Meubler og Taffel=Service have kostet en Million Fr. Stor Opsigt gjør i samme Stad en Dame, som man kalder la Dame desiseaux (Fugledamen). Hun kalder. sig Fru Steinberg og er Enke efter en Lord Newborough, J sin Bopæl har hun over totusinde Fugle, og ved hendes daglige Prome nade i Thuilleriehaven løbe Spurver, Jrisker, Bogfinker, Duer og andet Fjederkræe efter hende i skareviis, til stor Moerskab for Pariserne. Bemeldte Dame har skrevet en Roman, Maria Stella, hvori hun fortæller sin mysteriøse Fødsel og i Sandhed romanagtige Begivenheder. Hun foregiver, at kunne ved authentiske Documenter bevise, at hun er en ægtefødt Datter af Hertugen og Hertuginden af Orleans, og saaledes en Søster til Ludvig Philip, de Franskes nuværende Konge. Sammesteds havde nylig en ung overordentlig smuk Vaskepige havt i Sinde med et Brev, hvori der var Knaldsølv, at straffe sin troløse Elsker en Smule. Men uheldigviis gik det løs, da Postbetjenten satte Stemplet derpaa, saa Pigen maatte for Retten og tilstaa sin Forbrydelse. Dommerne bleve saaledes rørte af Pigens Skjønhed og Taarer, at de lode hende slippe med en Mulct af 5 Fr. J det Preussiske har Politiet Ordre til at arrestere to i Brüssel bosatte og derfra undvegne Ban kører: Julius de Wellens og Ferdin. Cogels som beskyldes for at at have gjort bedragersk Bankerot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Den 6te Februar blev i Rinten henrettet en vis Seidenfaden, der havde været en af de farligste Medlemmer af den store Tyvebande som i Aarene 1825 og 26 huserede i det Schaumburgske. Skarpretteren, der skulde exeqvere Dommen, var saa uheldig. at han først med det femte Sværdhug fik Hovedet, skilt fra Kroppen. Herover vare Tilskuerne blevne saa opbragte paa Skarpretteren, at han, for at undgaae Mishandling, maatte lade sig eskortere af GensVarmerie og Borgergarde tilbage igjen til Misdæderens Fængsel, hvorfra han om Natten i al Stilhed maatte flygte bort fra Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
En hannoveransk Forordning gjør en betydelig Streg i Verternes og deres Gjæsters Skyldbog, som for Fremtiden behøves meget mindre. Gield for Drikkevare, som fortæres i Kroer, Vertshuse og alle andre Udsalgssteder, skal herefter kun være forbindtlig indtil 12 Groschen ; hvad der er over kan der ikke søges Nogen for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
J Byen Bahn i Pommern er i denne Tid en Hyrdes Kone, ved Lægehielp bleven forløst med et høist mærkværdigt Misfoster: det har et Menneskehoved, men ligner forøvrigt gandske og aldeles en Fisk. Moderne. Et Riimbrev til en Veninde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Indsendt.) Hvorved man nu kan vente, at behage? I Modens Rige vil Du kige ind? Tro ei, at man, som i de gamle Dage, Aar ud, Aar ind, gaaer i det samme Skind, Nei, længst forsvandt af alle store Stæder Den gamle Tid med sine strenge Sæder; Hver Herre, Frue, ja, hver simpel Terne En Higen har at være ret moderne. En Aftencirkel först! – Af Spilleborde Du finde vil Salonen stuvet fuld; Den Viseste ei komme kan tilorde – Hvis han ei Spiller, er han kun et Nul Man seer sig næsten blind paa Rødt og Sort, Man sidder der, som om man var forgjort, Man kjeder sig – ak Gud, det gjör man gjerne, Thi Kjedsomhed hos os er höist moderne. I næste Stue hör, man leer derinde, Man taler höit; det er de Unge, som gjennemhegle baade Ven og Fjende Og stævne Hver for deres strenge Dom. Værst er de unge Herrer uden Holde Og unge Damer, som er meest imode Hvis ei i Eet og Alt Du er moderne, Da maa Du Dig fra deres Selskab fjerne. og Ballerne! – ak, kunde Du dem skue Du vide maa man dandser ikke meer; Man jager, raser frem i vilden Lue Og som afsindig sig i Farten teer. Der bruges kun i disse vilde Larme To rappe Födder og to krumme Arme, Men alle Gratier med Graad sig fjerne – Paa vore Baller er de ei moderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Om ogsaa Sundheds friske Farve svinder, og blegner mangen Kind, som nys var rød: Naar Mængdens Bifald hun paa Ballet finder, Saa gaaer med Glæde Damen til sin Död.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Om end en Modeherre er den rene Gediegne Dumhed har han lette Beene, Saa seer man ham i alle Cirkler gjerne; Han yndet er, thi han er jo moderne. Selv fra de Smaae den bedste Skat man stjæler, - den bedste Skat er dog et barnligt Sind Den hulde Barnlighed med Magt man qvæler I Affectationens Faareskind. Den lille Pige ei med Dukken spøger, De Voxnes Gruppe hun med Fordring søger, Paa Barneleeg hun renoncerer gjerne, Naar ikkun hun er pyntet ret moderne. I Blomstret dræber man Beskedenheden og planter i det barnlige Gemyt En Higen efter Alt, hvad der er nyt og tomt og huult og jammerligt herneden. Smaapiger aldrig seer Du sig genere, Med unge Herrer alt de kokettere, og Drengen troer sig alt et Lys, en Stjørne, Thi kun de Kloge Børn er ret moderne. skal jeg i Toilettet Dig indvie? Jeg krymper mig; derom en anden Gang. Tillad mig, for idag derom at tie – Alligevel er traurig nok min Sang. Saameget seer Du, at vi gaae med Floden, At vi, Gud bedre det, er stærkt paa Moden, og fattes det os end paa indre Kjerne, Saa er dog Skallen sikkert höist moderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Bekjendtgjørelser. For fraværende Slægt og Venner anmeldes herved, at min kjære Mand, og vore 15 Børns tro Forsørger, P. N. Hjersing, Sognepræst til Gjerrild og Hemmed Menigheder, efter et kort Sygeleie afgik ved Døden den 8de d. M., 61 Aar gammel. Gjerrild Præstegaard, den 15de Febr. 1837. Den Afdødes dybtsørgende Enke. Cheatret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Søndagen den 26de Februar opføres (til Benefice for Medlemmerne af det gjennemreisende Beckerske Skuespiller=Selskab, Kjærlighed paa Landet. Skuespil i 2 Acter af Jffland. Derefter (paa Dansk: Kjolen gjør ikke Manden. Lystspil i 1 Act ved Prof. Heiberg. Til Slutning: Ægteparret fra den gamle Tid. Vaudeville i 1 Act af Angely. NB. Der gives kun denne ene Forestilling. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Onsdagen den 1ste Marts, om Aftenen Kl. 6, holdes Qvartal Generalforsamling i Selskabet Polyhymnin, hvor Medlemmerne ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Fredagen den 3die Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretages, i den Stervboet efter Gaardmand Laurs Jørgensen i Galthen tilhørende Gaard, Auction, til Bortforpagtning paa 4 Aar, af bemeldte Gaard med Jorder, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., tilligemed endeel Besætning m.m. Efter Opgivende er Gaardens aarlige Udsæd circa 6 Tdr. Vintersæd, 12 Tdr. Byg, 14 a 16 Tdr. Havre og 3 Tdr. Bælgsæd, Høeavlen 60 a 20 Læs og Kreaturholdet 6 a 7 Heste, 20 Fæekraturer og 20 Faar. Conditionerne ligge til Eftersyn her paa Contoiret, og Eiendommen forevises af Sognefoged N. J. Gammelgaard i Galthen. Hasle c. Herredscontoir, den 14de Febr. 1837. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Jfølge vedtagen Beslutning under Behandlingen af Arrestanten Hans Christian Giesings Seqvestrationsboe, bliver den af bemeldte Arrestant ved Auction kjøbte Gaard, Holtskovgaard kaldet, beliggende paa Gram Mark i Skandrup Sogn, staaende for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdk. 1/5 3/4 Alb. og Skovskyld 2 1/5 Alb., med sammes Anpart Konge=, KirkeKorn-Tiende og enkelt Qvægtiende, stillet til ny Auction, som afholdes i selve Gaarden Fredagen den 3die Marts næstkommende Kl. 10 Formiddag. Til Gaarden, hvis smukke Beliggenhed, omtrent 1/4 Miil fra Skanderborg, er bekjendt, kunne holdes 6 Heste, 20 a 24 Fækreaturer og 20 Faar, hvilken Besætning saavelsom Udsæden, der hidtil aarlig har været 10 a 12 Tdr. Rug, 16 a 18 Tdr. Byg, 20 a 24 Tdr. Havre, 2 Tdr. Erter og Høavlen 20 a 30 Læs samt omtrent 20 Læs Kløver, meget kunde forøges. Størstedelen af Jorden ne ere af god Bonitet og Mærgel samt fornøden Skov og Tørvejord haves i Marken. - Eiendommen kunde strax tiltrædes og en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Samme Dag efter at Gaarden er solgt forauctioneres endvidere Boets Løsøre og Besætning, bestaaende af 1 Chatol, 1 Kugleriffel, 2 Hagelbøsser, endeel Sengeklæder og Kjøkkentøi, omtrent 20 Tdr. Korn af forskjellige Slags, 1 indmuret Kobberkjedel, 2 Vogne, 2 Plove, 6 Heste, 9 Køer, 4 Faar og 1 Sviin, med mere. Conditionerne tilligemed Kortet over Eiendommen, ville være til Eftersyn paa mit Contoir her i Byen, 8 Dage førend Auctionen. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 13de Februar 1837. Paa Auctionsdirecteuren, Justitsraad, Bye= og Herredsfoged Blichfeldts Vegne, efter Constitution. Buemann, Fuldm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Efter vedkommende Panthavers Reqvisition, grundet paa Forliig og Udlæg, bliver den Ernst Pedersen tilhørende Gaard paa Rye Mark, Raahøigaard kaldet, opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, som ere berammede til Afholdelse Tirsdagen den 7de, 14de og 2de Marts næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa Herreds=Thingstedet i Brædstrup og tredie Auction i selve Gaarden. Jorderne ere matriculerede for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Skovskyld 2 Fkr. 3/5 Alb. Konge- og Kirketienderne ere indkjøbte og ville vorde indbefattede under Salget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Ved 3die Auction bortsælges endvidere endeel hos bemeldte Ernst Pedersen udlagt Jnd- og Udboe, hvoriblandt: Borde, Kister, Sengesteder, Sengeklæder, Vogne, en Plov, en Harve, 2 Heste, 3 Køer, 2 Qvier, nogle Faar, m. m. Thyrsting-Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 20de Febr. 1837. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Efter Reqvisition af Skifteretten i Boet efter afdøde Kammerraad Lanng paa Hessel blive følgende bemeldte Boe tilhørende Eiendomme, saasom: 1) Et Huus paa Homoe Hede med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 4 Skpr. 3 Fdkr. 1/4 Album; 2) En Udflyttergaard paa Homoe Mark, Damgaard kaldet, med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skp. 1 1/2 Alb., bortfæstet til Christen Woldbye; 3) Et Boelsted paa Fladstrup Mark i Lyngbye Sogn af Hartkorn Ager og Eng 2 Tønder; og 4) Et Huus i Lyngby med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 2 Fdkr. 2 1/5 1/5 Alb., bortleiet til O. P. Weyvadt; stillede til Auction, som afholdes paa den af P. Westrup beboede Gaard Frydenlund, i Lundskov Homoe Sogn, Tirsdagen den 28de Februar førstkommende Kl. 10 Formiddag. Conditionerne, hvorefter Betalingsterminerne ville blive moderate, blive bekjendtgjorte ved Auctionen, og ere forinden til Eftersyn hos Skifteforvalteren, Justitsraad By- og Herredsfoged Aagaard i Greenaae. Lysthavende ville behage at møde til anførte Sted og Tid. Sønder Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 11te Febr. 1837. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Af Hr. Satterup i Kjøbenhavn har jeg modtage Reglementer for 5te Aargangs Præmiefordeling af danske Jndustrie= og Fabriksvarer, der bortspilles overeensstemmende med det 90de Classe=Lotteri for 1837. Jngen gaaer aldeles tabt af deres Jndskud, da de som intet have vundet somtrent de halve vinder stør Gevinster) erholder ved Aarets Udgang et Par forgyldte Theekopper, eller en nye Actie til det følgende Aar. Fortegnelse over hvormeget der indskydes i hver Klasse, samt over Præmierne, ligger til behagelig Eftersyn hos mig, ligesom jeg til enhver Tid udleveret Lodder. Aarhuus, den 25de Februar 1837. L. P. Schmidt. Fuldblods-Hingsten I. Moses, opstaldet i Veile, bedækker anstundende Foraar, fra 1ste Marts af, Bedæknings pengene ere: 6 Specier for en Hoppe, naar samme kun attraaes bedækket for indeværende Aar, og 8 Specier naar man, i Tilfælde Hoppen ei bliver drægtig, önsker frie Bedækning for samme Hoppe næste Aar; Bedækning. pengene erlægges ved første Bedækning. Man henvender sig, som de foregaaende Aar, til Qvarteermester Laage her i Byen. Velle, den 18de Februar 1837. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Chocolade udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i det Deichmannske Chocoladefabrik Elisabersminde ved Kjøbenhavn, udsælges til Fabrikpriser i Aarhuus hos Chr. L. Schmidts Enke, L. P. Schmidt, S. Lind og A. W. Stigaard, i Ringkjøbing hos J. F. Nyeboe, og i Weile hos J. C. Boesen. Det bemærkes, at Chocoladen fabriqveres i dob elte lukkede Maskiner som opvarmes ved Dampe og drives ved en egen nye Mechanisme med roterende Hjul, hvilket Alt sikkrer Forbrugerne den reenligste Behandling, ligesom det derhos paa det omhyggeligste paasees at Jngredientserne ere af prima Qvalitet og staae i et passende Forhold til hverandre, saaledes er der ogsaa i enhver Henseende sørget for smagfulde Vignetter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Gode Christiania=Anchiovis, faaes i hele og halve Dunker hos Skipper H. Kaarsberg. Sædekorn. Ærter og radet Byg kan faaes i Gylling Præstegaard, naar man snarest desangaaende henvender sig Tørsleff. Forpagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
En theologisk Student ønsker sig strax eller til førstkommende 1ste Mai, en Huuslærerplads. De herpaa Reflecterende ville behage at aflægge billetter, mærket: "Ønske No. 23, hvori Lønnen med de nærmere Bestemmelser ere opgivne, hos dHrr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus og Bogtrykker Fogh i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
En Avlingsforvalter, som har tjent i denne Egenskab i Holsteen, Sielland, og tilsidst 6 Aar i Jylland, ønsker strax eller til 1ste Mai Condition. Gode Anbefalinger kan forevises. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Paa Veien imellem Aarhuus og Wibye er tabt en sølvbeslagen Pibe, som den retsindige Finder anmodes om at indlevere paa Adressecontoiret i Aarhuus, imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Paa Wosnæsgaard pr. Aarhuus er til førstk. 1ste Mai Tjeneste ledig for en duelig Skovbetjent og Skytte med gode og paalidelige Anbefalinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Fra Pressen er udkommen Prædiken paa Reformationsfesten 1836. af Stiftsprovst Lindhard. Faaes for 24 Skilling hos Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-25
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-28
No 34. den 28de Februar. Tirsdagen, med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts=Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-28
Nyheder fra Udlandet. Der synes at svæve en Ulykkesstjerne over alle de Franskes Foretagender i Algier. Atter har en stor Ulykke ramt dem. Krudttaarnet i Bona er fløiet i Luften den 30te Januar, og har ødelagt det hele Citadel. Samtlige Kasserner vare i et Øieblik forvandlede til en Gruushob. Alle deriværende Officerer og Soldater bleve paa saa nær dræbte eller lemlæstede. Officielt angives disses Antal til 108 Md. Dræbte og 192 Saarede, men efter Privatbreve skal der være 300 Dræbte og ligesaa mange Saarede. Blandt de Dræbte nævnes Citadellets Kommandant, Artillerie capt. Bernard med Kone og Børn, &c. J Krudttaar, net befandt der sig 7000 Kilogr. (70,000 Pd.) Krudt, en Million Geværpatroner, osv. Skaden vurderes foruden Menneskernes Liv, til 3 Millioner Fr. Men det Værste er, at Araberne, ved deres stærke Overtroe atter i denne Begivenhed formene at see Guds Finger, og at Forsynet har unddraget Franskmændene sin Beskyttelse. Privat erfares, at to Soldater havde sprængt Citadellet i Luften, for at hævne sig paa deres Chef. Slotsbranden i Neapel blev først slukket efter 24 Timers Forløb. Prinds Leopold var nærved omkommet i Luerne, hans Sovegemak var allerede fuldt af Røg da man kom ham til Hjelp, og rev ham bevidstløs ud af Sengen. Baade han og Enkedronningen fik kun reddet deres Liv, Mere var der ikke at tænke paa. Hds. Majestæts kostbare Sager, saasom et herligt Bibliothek, prægtige Malerier, sjeldne Antiker, hendes Chatol med Prætiosa, a. a. gik Altsammen og i Luer. For at standse Jlden, at den ikke skulde naae San Carlo, havde man i en mageløs Hast opført en 8 Fod tyk Muur imellem dette og det brændende Slot. Det er tillige mærkeligt, at det skeete just paa Aarsdagen efter at den forrige, af Folket saa meget afholdte Dronning var bleven begravet. Bemeldte Jldebrand skal have afgivet et høist komisketragisk Syn derved, at der just da Jlden opkom var Maskeradebal, hvorfra en Mængde var ilet hen til Branden i deres Balkostume, og i dette havde hjulpet til ved Sprøiterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-02-28
J Spanien ruste sig begge Partier, Christiner og Carlister, til en afgjørende Kamp paa Liv og Død. Prætendenten, Don Carlos, har nylig været i Hernani, og inspiceret den hele Troppelinie, og derpaa selv taget Overkommanden i det, som man venter, nær forestaaende Hovedslag.