JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
Nationalproduktioner ere sjeldne. - Virkelige har Oversættelsesvæsenet mærkeligen tiltaget hes os i de nyeste Tider, især i Romansaget, og Sandsen for det Originale og Nationale synes med hver Dag at tabe sig. Mueligen ligste Aarsagen dertil hos vore Skribentere. oversætte og samle er vist nok meget lettere end selv at udtænke og udarbeide noget. Men næsten kan man ikke fortænke dem deri. De originale Arbeider, selv de bedre, lønnes i Almindelighesaa slet, at deres Udgivelse, endog naar de ikke høre til Modeartikler, er forbunden med Tab og vinde de Bifald, saa kunne deres Forfattere ogsaa gjøre sig Regning, ikke allene paa Miskjendelse, men endog paa Forhaanelser fra visse Kanter. De fleste, især de, der have deres Rolighed kiær, ansee derfor Forfatterskab for eet alde utaknemmeligste Fag, og naar endeligen Nogen af indvortes Drift eller for Honorarels Skyld indlader sig deri, saa vælger han helst det magelige, for alt Bryderie frie, Oversættelsesvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
En af de Historieskrivere, der i sin Tid havde vundet et anseeligt Publikum og, ligesom Holberg, uden nogen anden Understøttelse. end dette ydede ham, havde kunnet levere en Nationalhistorie, var N. D. Riegels. Han manglede hverken Jndsigter eller Aand. Men han lod sig alt for meget henrive af Ensidighed, og derfor udartede hans historiske Foredrag, der ofte var rigt paa Kraft og Originalitet, til Declamation, hvorved selv hans bedre Bestræbelser gik spildte. Næsten maa man sukke over, at de Franske eie i Mallet en bedre dansk Historie end vi selv, naar Talen er om en zirlig Stil og en sanddru historisk Tont.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
Blandt alle nyere danske Historieskrivere var sikkert Frederik Sneedorf den, der besad de fleste Egenskaber, som udfordres til dette Kald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
Med en æsthetisk Sands forenede han grundige Studier, og han forstod at give sit Foredrag den livlige Colorit, uden hvilken al Historitvar den endog nok saa lærd, bliver for Mængdin, som den dog ogsaa er bestemt for, en tør Læsning. Var end den afdøde Jahn hverken en Ove Guldberg eller Fr. Sneedorf, saa kunde hans Bestræbelse dog været af stor Vigtighed for den danske Historie. Krigshistorien udgjør en vigtig Deel af hvert Lands Historie og sjeldent falder det i den egentlige Lærdes Lod, at kjende saa meget til de egentlige militaire Videnskaber, at han grundigen og videnskabeligen forstaaer at vurdere Heltens sande Værd. En dansk Krigshistorie af en dansk Kriger var altsaa et høist ønskeligt Værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
J Kjøbenhavns flyvende Post for d. A. læses i No. 56 en Bedømmelse over dette Sørgespil og det vises deri, hvorledes Digteren har som flere tyske Skribentere, gjort sig skyldig i en falsk og lidet skarpsindig Fremstillelse af de Struenseeske Begivenheder i Danmark, og hvorledes især tyske Recensentere vise en skammelig Uvidenhed om det, de paatage sig at bedømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
Ifølge Breve fra Warschou af 14 Jrhavde den dramatiske Digter Harro Haning bemeldte Dag om Morgenen Audienz hos H. Keiserl. Høyhed Storfyrste Konstantin, og bli efter den naadigste Modtagelse, ansat som Ju ker i Garder-Uhlan-Regimentet: Storfyrste Kostantin. Allg. Zeit. 214.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
Kjøbenhavns Børs, d. 15 August 1828. Hamburg 2 M.a vista 216. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 155156 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. Abs Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. - Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . . . . Nationalbank Obligationen. - Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 1820. i Sedler. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 993 100 Rbd. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 106 – i Bante. ved Hambro & Søn. 4 pC. nye norske Oblig. ved 96 – r. S. Dito lydende paa r. S. 98, 98 i Bante, 4 pC. Dito Dito . . . i Sedler. Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig., 60 60 3/4 L. Stil
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 67. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 19 August 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Efter Meddeling fra Consul Gibson, til ret den 31 Januar 1828, var Forraad Hvede i Ost- og Vest-Preussen saaledes til Tid, Danzig 230,600 Qvarter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Elbing 48,000 Königsberg 167,000 Memel 3,000 Stettin, Colberg, Stolpe, Greifsvalde er Stralsund. Rostock Lybek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Kiel. Tønning Hamburg. Bremen, Kjøbenhavn og Korsøer. 5,200 Qvarter, 579, 100 Qvarter. Under Laas befandt sig i Storbrittanie176,283 Qvarter, derimod i 1825 var Oplags paa Toldboden 251,446 Qvarteer. Af RugtOplaget saaledes: Danzig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Elbing. Königsberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Memel
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Stettin. Kiel. At 48 Det egentlige Danmark Tønning Hamburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Lybek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Bremen, Rostock gjering. 9,000 Qvart. Hvor Rug er Menigmands Brodkorn tiltager Forbruget hurtigere end Productionen. Skriftet er ikke uvigtigt for en Kornhandler, o har fleersidig Værd, da det har officielle Meddelelser fra Consulerne til den engelske Re(Om Præste-Offer. Det er en gammel Klage lige siden Reformationen, at naar Præsten har gjort Menigheden imod eller enkelte Lemmer, da har Afkortning i Offeret været Straffen. - Disse Afstraffelser, og følgelig Anledninger til Klage ere langt hyppigere nu end før. Siden Jrreligion og Hovmod blive mere gjængse iblandt Almuen end forhen, siden Præsten blev Forstander for Skole- og Fattigvæsenet, ere der langt flere Collisioner imellem ham og Menighederne end forhen, følgelig fra Almuens Side flere Anledninger, hvorden efter sin Mening maae give ham sin Mis nye tilkiende, som nu lettest og uden al Ansvar kan skee, ved at nedsætte Offeret. Langt oftere er det og nu Tilfældet end forhen, at man aldeles ikke offter. - Dialoger, som følgende ere meget almindelige. Præsten. Du har siden 1819 offret mig til hver Høitid for din Kone, dig selv, og dine to confirmeerte Børn, men sidste Høitid indskrænkede du dig til 8 s. det er 2 s. pro Persona. Du veed, at Jeg har dobbelt saa store Udgifter som min Formand, og skal dog nøies med 3/4 af hvad han og Jeg før har faaet. Den Regning er ikke god at klare. Bonden. Ja deri er han selv Skyld. Mulcterte han mig ikke sidste Efteraar for 6 s. fordi min Dreng 2 Dage havde været af Skole? Præsten. Du tager feil Peder. Det var hele Commissionen, som fandt, at dine Skoleforsommelser ikke kunde passere upaatalte. Bonden. Ja da sagde N. N. da han krævede mig, at hverken han eller den anden Skole forstander vilde have mig mulcteret; men at Præsten nødte dem dertil. Præsten. Men du veed jo nok, at Forordninger og Rescripter strengelig holde over Skolegangen, og gjøre Præsterne ansvarlige i den Henseende. Bonden. Ja bryder han sig om alle Forordninger, det gjør Jeg ikke, saa kan han jo lade Forordningen ofre sig. Jeg ofter ikke meer. Han kan jo klage over mig. Jeg kan selv læse for mine Børn, og behøver ingen Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Nu maa Læseren vide, at den Person, som fører et saadant Sprog, ikke kan læse en Linie uden Anstød, ikke skrive sit Navn. Det behageligste ved denne hele Historie er, at Præsten ikke kan undvære de 8 s. og tør af denne Aarsag ikke give Afkald paa Bondens Offer. Nu en Dialog af samme Art, men i anden Anledning. Præsten. Nu min kjere Niels, har du faaet de resterende Penge til de Fattige indkasserede. Fattigforstanderen. Jeg har faaet dem, uden de 4 s. som Huusmand N. N. var ansat for at yde i dette Qvartal, han svoer paa, at han ikke gav 1 s. Præsten. Ja saa maae vi have en Restanceliste forfattet, og indsendt til Amtmandens Approbation. Fattigforstanderen. Ja Jeg veed ikke, om der udrettes noget med de Restancelister. N. N. svoer paa, at han ikke vilde give, om Sognefogden end kom til ham paa Udpantning. Præsten. Men kjere Niels, hvor kan du tale saaledes, da du selv har været med at forfatte Ligningen, og fandt, at denne velhavende Mand burde yde noget. Fattigforstanderen. Ja nu vil Jeg heller ikke have mere med det at gjøre; man lægger sig ud med alle sine Naboer. Desuden maae vi jo daglig give til Betlerne, dem skaffer Præsten os ikke frie for, og dog vil han, vi skal give Almisse til dem i Sognene. Præsten. Ja men du veed nok, at afskaffe Betleriet overgaaer mine Kræfter, og ligger uden for min Embedskreds. Fattigforstanderen. Ja men det bliver hans egen Skade med det Fattigvæsen. Farvel Præsten. Du vil dog blive, og underskrive Restancelisten, ellers maae du hertil at underskrive den, eller Jeg maa sende den til dig. Fattigforstanderen. Ja lad mig saa faae den. Men tag nu en anden Fattigforstander. Jeg kommer ikke meere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Læseren vil nu synes, at den offentlige Velfærd har lidt mere, end de 4 s. er værd, for disses Indkrævelse. Men nu kommer Humlen. En nye Dialog. Præsten. God Dag, min kjere Thomas. Denne tier stille, men seer vred ud. Præsten forventer sig intet got, men maae dog vedblive. Hvormed kan Jeg være dig til Tjeneste? Thomas. Kan Jeg faae Christen frie i Sommer for Skolegang, Præsten. Du veed nok, at Christen læser maadelig indenad, var 9 1/2 Aar inden han kom i Skole, og er trykken, og tungnem. Thomas. Jeg hører altsaa, at Drengen skal gaae i Skole i Sommer. Ja det er Magen til, at Jeg skal give Fattigpenge, som Jeg aldrig har givet før. Præsten. Ja min kjere Thomas, at de, som have noget, skal give til dem, som ikke have, er grundet i Sagens Natur og Kongens Anordninger. Jmedens du blot ernærede din Kone og Børn ved dit Arbeide affordrede Fattigcommissionen dig Jntet: men siden du i Fjor arvede 150 Specier, fandt vi, at du burde yde 4 s. qvartaliter til de Fattige. - Besynderligt nok, at for du arvede, ofrede du mig 8 s. til Høitiden, men siden du har arvet, affærdiger du mig med 2 s. Vær saa god, der har du dem til Hielp til din Fattigskat. Thomas. Naa, Jeg skal give Præsten Skat, fordi min Moster er død. Ja det er godt. Jeg giør ham ingen Høstdag i Aar, eller ikke betaler Jeg derfor. Jeg kan behøve mine Penge til Skatterne, han lægger mig paa. Han kan jo stevne mig. Kan han reise derefter, kan Jeg og Men talte Niels ikke med ham om mig i Gaar Præsten. Jo, han sagde, at du ikke godvillig vilde betale de 4 s. Thomas. Men Niels lovede mig, at det skulde blive gjort om. Præsten. Derom talte Niels ikke, og har han lovet dig det, saa har han lovet det, han ikke kan holde. Thomas. Ja han er, som han altid har været. Profit skal han ikke have deraf. Man seer, at Niels og Thomas havde gjort Complot, at den første skjøndt Fattigforstander, agerte den sidstes Sag. Hvilke Følgerne vilde være, og det Ubillige imod andre brød han sig ikke om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Jmod Offer i Almindelighed som Embeds indkomst kan indvendes meget. At disse GanImodtagelse udgjør en Deel af den offenlig Gudsdyrkelse, synes virkeligt upassende. Retimatorerne selv have indseet det, og haabet saa mes Afskaffelse. 2) Jmidlertid som en Kjerligheds-Yttring af Menigheden imod Præsten, hvis Jmodtagelse finder Sted uden for Kirken, her det dog noget for sig, og naar Præsten blot et Præst og Sjelesørger, kan han endog i denne Indretning sinde Anledning til gavnlige Betragtninger over sig selv; thi dersom nogen Ond og Gjenstridig formedelst Præstens kierlige Erindringer, og hemmelige Paamindelser vil vise sit skadefroe Sind, ved at afknappe ham i hans liden Embedsindkomst, maae han tage til følge, Peders Erindring i hans første Brev 2, 19. Og som Kors i Almindelighed har sin gode Side, saa og dette, og kan tjene til at bevare Præsten fra hierarchisk Sind. Et gandske andet Udseende antager Sagen: naar Præsten er paalagt Skatter og Pensioner, og disse Afgifter ere beregnede med Hensyn paa hans Indtægt i det hele, altsaa og paa Offeret. Skal Udgiften udredes uden Afkortning maae den beregnede Jndtægt ligeledes indkomme. Ellers bliver Productet for det trykkede ParliMismod, og af denne kommer der intet godt ud. Langt betænkeligere blive disse Menighedernes frivillige Gaver, naar Præsten betragtes som Statens verdslige Embedsmand, som Formand for Skole og Fattigvæsenet. Jo mere samvittighedsfuld og anordningsmæssig han antager sig disse Indretninger, (og saaledes bør de jo besørges), desto mere Misnøje opvækker hans Færd i Menigheden, desto flere Anledninger troet Bonden at han har til retmæssig Harme.) imed Præsten, desto mere skal ham afkortes. - Rul*) Calvini institutio pastoribus futuris. 7) Dolor justne er et Yndlingsargument hos den reste Bonde, hvormed han retfærdiggjør enhver lidenske belig Gjerning og Ord. ville disse Afknappelser allerede have skadelige Følger, naar de blot vare Jndskrænkninger af den en Embedsmand tillagte Løn, men da de nu endog ere Afkortelser af det, hvormed han skal udrede mange Skatter og Afgifter, i hvilke han ikke kan afkorte en eneste Skilling, og han dog imod denne Adfærd ikke kan sætte ringeste Modstand, saa leder dette lettelig til et Mismod, som har yderlig Græmmelse til Følge. Men, vil man sige, det er jo fuldkommen grundet i Lov og Anordninger, at Præsten skal nyde Offer, og Omstændighederne, under hvilke det skal ydes, endog bestemte. Præsten maa altsaa i den som i andre Henseender have Recurs til Øvrigheden. Denne Jndvending har noget for sig, men langt mere imod sig. - En Hovedgrund, hvorfor dette ikke kan hielpe Præsten, og i Grunden den afgjørende, er, at Øvrigheden vel kan bestemme og befale at Vedkommende skal ofve, men ikke bestemme, hvor meget der skal ofres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Naar nu en Bonde, for at give Præsten et haandgribeligt Beviis paa sin Ugunst, lader, være at ofte, Præsten klager, og Vedkommende befaler Bonden at ofte, men intet Maximum eller Minimum bestemmer, fordi Loven Jntet bestemmer, saa kan Bonden, som ellers pleiede at ofre 2 Mk. til Høitidsoffer for sig, Hustrue, og Børn, jo opfylde befalingen, og affærdige Præsten med 1 s. Denne har altsaa mere tabt endog i det numeraire, end om han havde tiet reent stille. Men selv at faae en saadan Resolution, kan være ledsaget med Vanskeligheder, som ikke allene kan, men bør afholde Præsten fra Klage. Vedkommende kan jo sende Præstens Klage til den Anklagedes Erklæring. J saa Tilfælde opofrer Almuen det yderste, for at soutenere sig Den Anklagede faaer for Betaling en Erklæring skrevet, hvori indeholdes Gravamina imod Præsten, som vel ere ubeviiste, men dog angribende. Denne remitteres Præsten i Stedet for Offer. Hvad skal han nu gjøre? Det klogeste, endog honetteste er, aldeles Jntet at gjøre; i i Anledning af et stiklende og fornærmeligt Svar paa en retfærdig Klage, at indlade sig i en vidtløftig og kostbar Jnjurie-Proces, vilde være ukogt af Præsten, som behøver sine faae Penge til andet. - Den eneste Trøst for Præsten, om han behøver denne, er, at den Anklagedes Bekostning paa Erklæringens Affatning har kostet denne mere, end hans sædvanlige Offer vilde have beløbet sig til i hele Præstens Embedstid. Men Bonden veed endog i den Henseende en anden Udvei. Paa Spørgsmaal, hvorfor han ikke ofver, erklærer han ofte, at Aarsagen er Fattigdom. Naar Øvrigheden faaer dette Svar kan og bør den jo intet bestemme, før Præsten har afbeviist Bondens Angivende; men paa en saadan Bevisførelse, som da maatte skee ved Tingsvidne, og som i al Fald vilde være mislig, kunde Præsten let faae større Bekostning end ti saadanne Familiers Offere kunde indbringe ham i hele hans Embedstid. Resultatet er: at paa Offer, som en aldeles usikker Embedsindtægt kan man ikke bygge, naar Talen er om hvilke Skatter og andre Paalæg en Præst kan udrede, og at det for de verdslige Embedsforretningers Skyld, som ere ham overdragne, var ønskeligt, om Sagen var indrettet paa en anden Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Indenlandske Efterretninger. Generalregnskabet for Aalborgs Sparekasses 4de Aar fra 30 Juni 1827 til samme Tid 1828 er trykt (i Aalborgs Avis 120.) J samme Aar har Jnteressenternes Antal været 844, der have indestaaende i Kassen 82707 Rbd. 20 sk. Rpr. Ved forrige Aars Slutning var Antallet 682 og deres Jndskud 62507 Rbd. 91 s. Altsaa for i Aar en Forøgelse af 162 Jnteressentere og af Capital 20199 Rbd. 25 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Af Sparekassen tilbagebetaltes i dette Regnskabsaar den ikke ubetydelige Sum 20265 Rbd. Repr., som i Almindelighed uddroges til Anvendelse ved Bosættelse, Børns Anbringelse, Giftermaal o. s. v. Af bemeldte 844 Jnteressentere vare mere end Halvparten Børn, 446 Børn have saaledes indestaaende her, 30418 Rbd. 34 s. (i Fjor havde kun 317 Børn indskudt.) Desuden staaer for 18 Disciple af Aalborg Cathedralskole indsat 971 Rbd. 1 s. indtil de afgaae til Academiet. For 136, ugifte Fruentimmer staaer i i Kassen 19941 Rbd. 16 s. (ifjor havde 127. den Sum 16277 Rbd.) og 103 Tjenestefolk, saavel af Aalborg som Omegnen, have i alt indestaaende 10593 Rbd. 71 s. (ifjor havde endnu kun 76 benyttet denne Indretning.) Fremdeles have 10 Haandværksvende indestaaende 1043 Rbd. 34 s. 11 Haandværksmestere og Borgere 1575 Rbd. 90 s., 29 Forvaltere og Contoirbetjente (deriblandt 3 Toldbetjente og 4 Handelsbetjente) 5674 Rbd. 43 s. For 26.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
geistlige og verdslige Embedsmænd gjemmer Kassen i alt 4133 Rbd. 28 s. (deraf har 5 Præster 965 Rbd. 6 s., 10 Degne 1136 Rbd. 48 s., 4 Skolelærere og Seminarister 827 Rbd. 43 s. og 7 civile Embedsmænd 1204 Rbd. 27. s. at fordre.) Endvidere er af 4 Underofficerer, indsat 198 Rbd. 20 s. og af 4 Søfarende 488 Rbd.) 5 s. Af bosiddende Bønder, saavel Gaard som Huusmænd, have 31 nu i Kassen 4663, Rbd. 18 s. (ifjor havde 19 3021 Rbd.) altsaa 12 flere Jnteressentere i Aar af denne Klasse. De øvrige 3006 Rbd. 39 s. indestaaer for 26 forskjellige Foreninger, som Laugskasser, Skolekasser, Fattigkasser, Sygekasser o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
For Holstebroes og Omegns Sparekasse er en Extrakt trykt af Regnskabet fra 21 August 1827 til 11 Mai 1828, og fulgt med den Viborgske Avis. J bemeldte Tidsrum var i alt i Sparekassen indsat 6266 Rbd. 86 s. rede Sølv, saaledes af 63 Børn i alt 1170 Rbd. 56 s.; af 28 Tjenestefolk 1502 Rbd.; af 8 ugifte Fruentimre udenfor Tjenesteklassen 912 Rbd.; af 5 Gaardmænd og Huusmænd af Bondestanden 292 Rbd.; af 22 Embedsmænd og Borgere, og blandt dem af Landsby=Skolelærere, 1913 Rbd. 16 s.; af 6 Personer som ikke kunne henregnes til anførte Klasse 184 Rbd. 86 s. Sparekassen er i det korte Tidsrum af ikke fuldt 8 Maaneder tiltaget langt mere end man efter Egnens Lokale og øvrige Omstændigheder, torde haabet. - Af Kassens Fond staae 5600 Rbd. i den kongl. Kasse. Det er at haabe, efter hvad saa ofte si Jylland er yttret om Laanetrang, og om de Summer, som ved Sparekassen unddrages Likulationens Fornødenheder, at bemeldte Ste kasses patriotiske Bestyrere vilde til deres Le sorg for deres Egns Tarv ogsaa føje den, i der med Sparekasserne forbindes Laane-Jndretninger, som jo kunne bestaae med fuldkomneste Sikkerhed, efter hvad der paa adskillige Steder er prøvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
J Randers Avis No. 97 spørges hvor for Randers og dens Omegn ingen Sparekasse har faaet? "Naar, heder det iblandt andet, Reglerne for Sparekassen i Randers bleve lignende hine i Veile, vilde hurtigen en stor Mængde indfinde sig. Jmod den bedste Indretning kan gjøres Jndvending, hvorfor da ikke ogsaa imod denne her, det rigtigste her er at handle og ikke at disputere; kun ønsker Jndsenderen, at Mænd, som i flere Henseende vare denne omhandlende Sag voxne, med Kraft, vilde fremstaae og vil som tage sig af den, da vilde Alt hastigt komme til Maalet, som sandelig er Manges inderlig Ønske. Held og Lykke ønskes!!"J Randers Avis No. 97 læses følgende Natten til den 12te denne Maaned har en Rever brudt ind i en Gaard i Nærheden af Randers, og dræbt en Moder med hendes Mand, 9 Sødskende og 11 Børn, samt en anden Moder med 7 Børn. Den første Moder var en simpel Gaardhøne; den anden en Kalkun. Røveren formodes at være en Skinderhannes af Jlder eller Maar. Han har med sin Bande be seret længe her i Egnen, og reent udryddet baade Alliker og Skader og andet nyttigt FjederkretAnmelderen troer, at den, der kunde opfinde el probat Middel til at blive af med slige Gjæster, gjorde Verden mere Nytte, end den, der har er fundet Dampkanoner. Jmidlertid tager Mon til et saadant Middel er opfundet, ogsaa tiltakke med et og andet godt Raad, den guulligLæser kunde faae i Sinde at meddeele. Jkke bemærkes foreløbigen, at Saxe, Fælder m. hidtil forgiæves have været anvendte. . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Sidste Torsdag den 14de løb et nyt Linieskib af Stablen, bygget til 84 Kanoner, og gaves Navnet Waldemar. Til Orlogsskibet Waldemar. Fryd! Waldemar, løst af den bindende Lænke Styrter sig, kneisende stolt med sit beegsorte J codaniske Bølge. Død! Eller døe! Bryst, J Røg indhyllet og Damp, under Folkejubel, Du, kongelige Kæmpe, forlod din fædrene Jordbund, For, udspyende Død af aabnede Svælge, At værne om elskede fædrene Kyster. Seir! Du Dannemarks ældgamle PrydKjæktstridende, djærve, kjæktdøende Søemand, Seierkronet hjem din Æt vil seirende Waldemar føre, Det er bekjendt at vor afdøde geniale Maler Professor Lorentzen efterlod sig en Samling af Malerier, Kobberstik etc. En Deel af samme Samling skal Onsdagen den 20de d. M. sælges ved offentlig Auktion i de af den Afdøde beboede Værelser paa Charlottenborg Slot i Stue=Etagen. Af hans egne Arbeider findes her for det meste alene nogle af ham anlagte og halvfærdige Malerier, af hvilke dog endeelikunne 2de Jnteresse, samt nogle af ham forfattede skjønne Copier efter Ostade, Ruisdal og Greuze. Derimod indeholder Samlingen adskillige fortrinlige originale Malerier af fremmede Mestere, blandt hvilke Kiendere isærdeleshed ansee et Landskab af Hobbema og et Portrait af en gammel Bonde af Denner, som sjeldne og høist udmærkede Arbeider af disse Mestere. Som fortrinlige Arbeider fortjene ogsaa blandt flere at nævnes: et Landskab af van Bergen, Barnemordet i Bethlehen, Skitze af v. Dyck, et Søestykkeaf s. d. Velde, et Landskab af Pynakker, et italiensk Landskab af Dahl og 2de Stykker af Gebauer. Blandt Mærkelighederne ved denne Auktion hører og et interessant Portrait af Holberg, pousseret i Vox af den berømte Medailleur Arbin efter Naturen. Blandt Kobbere, findes ligeledes mange særdeles gode Nummere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Blandede Efterretninger. Hvad er Menneskelivet? Svaret bliver: En Tilstand hvori Mennesket befinder sig i en evig Kamp med Naturen og tildeels med sine Medmennesker, med sin egen sandselige Natur og med sine Tilbøieligheder, en svævende Tilstand imellem Aande- og Sandseverdenen, hvori Menneskets Aand snart hæver sig i Veiret og snart synker tilbage. Den føler, at dens Ufuldkommenhed er grundet i, at den først nu begynder at kige ind i Aandeverdenen, og begynder først at arbeide sig frem til at blive et fornuftigt Væsen; men at det dog tillige er udrustet med en udmærket Kraft til at bringe det stedse videre i det Gode, eller i det mindste til altid at stræbe derefter, og at modsætte sig det Ufornuftige og det Onde. Men indeholder denne Følelse ikke Pantet og Forviisningen om en desto høiere Bestemmelse? Ved at betragte Menneskelivet bliver det klart for Menneskets Aand: at dens Tilstand her i Jordlivet er for ophøiet til at være et blot Spil, og for ringe til at den kan betragtes som noget fuldendet." (Af Sophrosyne.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Dr. Julius af Hamborg har udgivet sine i Fjor i Berlin holdte Forelæsninger over Fængselsvæsenet, eller over Fængslers Forbedring, udgaaende Straffede &c. med Anmærkninger, betydelige Tilsætninger, og fire oplysende lithografiske Blade, fra den Sturske Boghandel i Berlin. Værket er tilegnet Hs. K. Høyhed Kronprindsen af Preussen.