JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Endskjøndt det synes overflødigt at blotte Jammerligheden af mange af de Angreb, der i denne Tidende ere gjorte mod Fuldblod og Væddeløb, da den for enhver Fordomsfri er altfor indlysende, har Jndsenderen dog troet det gavnligt engang at vise Publikum Betydningen af et saadant Angreb i dets hele Nøgenhed. Hr. Grootjohan spørger, naar Fuldblodshesten Forkan ved Kjøbenhavn løb 6000 Alen i 4 Minuter og 43 Secunder, og Halvblodshesten He rodia samme Strækning i 4 Minuter 56 Secunder, skjøndt den forhen havde seiret i 2 andre Løb paa 4000 Al., hvad have da Fuldblodets forgudende Beundrere at bramme af: Den første Fordring, man kan gjøre til den der skriver offentlig om en eller anden Gjenstand, er dog unægtelig, at han kjender denne; men Hr. G. maa formodentlig ikke have Kundskab til andre, end de viborgske Væddeløb, thi disse have hidtil været de eneste, hvor Hestens Seier afgjordes med Uhret i Haanden, eller med andre Ord, efter den Tid, enhver Hest bruger til at fuldføre Løbet; hvorimod der ved alle andre Væddeløb og navnlig de kjøbenhavnske kun tages Hensyn til, hvilken Hest der først naaer Maalet, uden at der spørges om, hvor lang Tid den har brugt til Løbet. Derfor bekjendtgjøres heller ikke Tiden officielt, saa at Hr. G's Angivelser ikke engang kunne have officiel Paalidelighed. Heraf følger, at Løbets Hurtighed afhænger af den Jokel, der fører det, og enhver, der kjender det mindste til Banen, veed, at Hestene siun dom anstrænges fra Afløbet, stundom først ved Opløbet, og at saaledes i sidste Tilfælde den største Deel af Banen tilbagelægges i Jagtgalop, i første Tilfælde derimod hele Banen i Carriere. Derfor fuldende de samme Heste snart et Løb i kort, og Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. snart i lang Tid, og Hr. G. kan endnu opleve den Glæde, at 4000 Alen maaskee en Gang kunne blive tilbagelagte i kortere Tid af Bønderheste, end en anden Gang af Fuldblodsheste. En Fuldblodsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Endnu en vigtig Tilstaaelse af en af Vædde løbets og Fuldblodets Antagonister. Mr. Justitsraad S. A. Fielstrup til Sindinggaard, der som bekjendt har staaet i Spidsen for en Petition om Vedligeholdelsen af Stutteriebesigtelser, og som ogsaa har udgivet et eget Skrift derom, siger i en Afhandling, meddeelt i sidste Hefte af Halds Tidsskrift for Landoeconomie, Pag. 267 ordret følgende: "Jeg tager ikke i Betænkning at erklære, at jeg ingensinde har seet en Hingst, som jeg ansaae for meere hensigtsmæssig til at være Stodhingst for Mors, Thye og Lemvigs=Egnen, end den i det hertugelige Augustenborgske Stutterie *) værende Bro ther of the (to Margrave, en rød 5 Aars Hingst af udmærket Størrelse, Styrke og Skabning, som ikke heller har løbet; men jeg er vis paa, at enhver Hestekjender her i Egnen vil foretrække den fremfor enhver anden i disse Egne hidtil seet, om han end aldrig vidste, at Dyret var en Fuldblodshingst. At commentere videre over, hvormeget der indeholdes i en saadan Tilstaaelse, synes overflødigt. *) nu i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
No. 170. den 24. October. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Aarhuus. Blandinger. Det skal være skrækkeligt saaledes som Negerne og Mulatterne have huseret i den brasilianske Stad Para. Alle Hvide uden Forskiel bleve myrdede, blandt hvilke Præsidentens egen Søn. Af Stadens Befolkning, 25000 Mennesker, var Halvdelen Hvide. Og af disse er Halvparten myrdet; Resten havde frelst sig ombord paa Skibene, men deres Eiendomme have de næsten Alle mistet. Husene bleve plyndrede, endogsaa de fremmede Consulers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Deien af Tunis sendte nylig to Skibsladninge med Foræringer til Storherren. Disse bestode blandt andet af 200 udmærket smukke Negere, ligesaamang Æsler af den bedste Race, en Kasse med Juveler og kostbare Smykker for Serailets Damer, et Chatol fyldt med Guldmønter, samt 3000 Dusin røde Huer. J Kalisch blev strax efter Lystleirens Slutning med stor Høitidelighed begravet en ung preussisk Oficeer, Grev Benno v. Schulenburg, Pr. Lieutn. i det 6te Curasseer=Reg. (Keiser Nicolaus). Gene ralfeltmarskallen, Fyrst Paskewitsch af Warschau, fulgte selv med Liget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Efter Maneuvrerne ved Kalisch skete et overordentlig stort Avancement baade i den russiske og i den preussiske Armee. Keiser Nicolaus forfremmede allene 19 Oberster til Generalmajorer. Desuden blev der uddeelt en uhyre Mængde Ordener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
De Theaterforestillinger som bleve givne i Kalickkunne just ikke ret Mange rose sig af at have seet, eftersom der ifølge keiserlig Ordre Jngen maatte gives Adgang dertil som i Rang var under en Oberst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
En Forpagter ved St. Albans i Engelland kom nylig ind til Byen med 4 Sviin for sin Vogn. Han kjørte i rask Trav under mangfoldige Menneskers jublende Bifald. Da han var kommet op paa Torvet blev Svinene spændte fra og forede med et Trug fuldt af Vand og Bønner. Efter 2 Timers Forløb bleve de spændt for igjen og kjørte hjem. Manden havde kun i 6 Maaneder dresseret dem. Han blev paa Stedet budt 50 Pd. St. for dem, men vilde ikke skille sig ved dem. Valtsemusikens Mozart, den af alle Wiens Balfeiere forgudede Lanner, som kun kan sammenlignes med den i dette Fag ikke mindre berømte Strauss, har nylig componeret endeel ny Valtse, hvilke ere tilegnede Keiserinde Anna af Østerrige. De synes ikke at have vundet et fuldkommen eenstemmigt bifald, undtagen een, som hedder "Svømmeren, der skal kunne faae Benene i Gang baade paa Halte og Lamme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
J et Skuespillerselskab, der i Sommer har givet Forestillinger i Aschaffenburg, er et Medlem, Hr. Justian, som neppe har sin Mage paa nogen Skueplads - han er blind. Ved sine Medspillendes store Omhue og egen Flid skal det være lykkedes ham at spille flere store Roller til Publikums Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Den svenske Sangerinde Frøken Johanna Schoultz er i denne Tid bleven engageret som Primadonna ved et Theater i Messina paa Sicilien, med en Gage af 16,000 Francs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
J Hamborg forevises i denne Tid en interessant Naturmærkværdighed: et Baars Pigebarn, som, med en velproportioneret Legemsbygning og behagelig Ansigtsdannelse, veier - 120 Pd. Sammesteds fik Politiet i forrige Uge fat paa to Kunstgenier, en Uhrmager og en Guldsmed, der havde anlagt en lille Fabrik, hvori de forfærdigede preussiske Banknoter. De befattede sig aparte med at affile Randen paa Mønter o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Grev Wackerbarth paa Kogel i det Lauenburg ske har en Fordring paa Hertugdømmet Lauenborg samt Kongerigerne Hannover og Danmark som hans Forfædre, Brødrene Claus og Joachim, fik tilgode 1565 ved at gaae i Caution for en Sum paa 5000 Mk. Sølv for Hertug Frantz af Sachsen-Lauenborg, hvilken Sum han anvendte til Landets Bedste. J Pant derfor forskrev man Greverne, med Arve= og Eiendomsret, de 3 Landsbyer Hollembek, Lehmrode og Brunsmark, som grændsede til det dem tilhørende Gods Kogel. Da hverken Hertugen, Landet eller Stænderne berigtigede hiin Sum, saa bleve Grevernes Undersaatter 1578 med Magt tvungne til, ikke allene at udrede bemeldte 5000 Mk. Sølv, men ogsaa alle indtil da paaløbende Renter og Omkostninger, i klingende Mynt, som udgjorde 11,500 Mk. Sølv, eller: 36,500 Louisd'orer. Nu kom det til Proces mellem Wackerbartherne og Hertugen af Lauenborg. Denne blev ofte paamindet af Keiseren om at betale Gielden, eller at aflevere de 3 forskrevne Landsbyer, men ingen af Delene skeete. Det kom endelig til Executions dom, men inden den fuldbyrdedes døde den sidste Hertug af Lauenborg (1689). Hertugdømmet blev efter en lang Arvestrid taget i Besiddelse af Hannover, som lovede at affinde sig i Mindelighed med Wackenbartherne, og udbetalte dem strax 6000 Species i Afdrag, men derved blev det. Der blev atter anlagt Proces, men Hannover har siden den Tid ikke afbetalt en Hviid til Creditorerne, ligesaalidt som de tre Landsbyer nogensinde ere blevne udleverede. Da Kongressen var samlet i Wien og afgjorde Verdens Skjebne, fremlagde ogsaa Grev Wackerbarth for Europas Keisere, Konger og Ministre sine Fordringer paa Lauenborg og Hannover, men paa nogle venlige Fortrøstninger nær, blev Sagen, ved Kongressens pludselige Opløsning, ved det Gamle. Aar 1816 blev Lauenburg aftraadt til Preussen, og af dette, kort derefter, til Kongen af Danmark. Da meldte Grev Wackerbarth sig atter med en kraftig Forestilling, men forgiæves. Aar 1826 tog Greven sin Tilflugt til den tydske Forbundsforsamling, men uden Virkning. J Aaret 1820 var Kapitalen med Renter og Renters Renter (6 PC.) løbet op fra 36,500 Louisd'orer til 200,704,000 Louisd'orer, og vil i Aaret 1840, hvis den ikke forinden er betalt, eller Greven paa anden Maade bliver tilfredsstillet, udgjøre ikke mindre end 401,408,000 Louisd'orer - i rundt Tal: 3000 Millioner Rigsbkdr. Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Af en Bekjendtgjørelse fra Kbhvns Politiekammer af 17de ds, sees, at i en af Byens Kanaler er fundet en Medicinflaske, hvori var en skreven Seddel af "Læk ved Skagen. Storm." følgende Jndhold: "Den, som finder dette, melde min kjære Kone, at jeg er, som "an eller om komment, kan ikke tydeligt sees paa Skibet Susanne Magrethe fra (Navnet utydeligt, men formeentlig Lybek) ved Stormen den 17de Mai 1835. Ole Hansen, Skipper."J Aalborg Avis læses følgende: Subskription til et anatomisk Museum for Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
I de sidste 5 Aar ere af Jyllands Stiftsphysici en Gang aarligen holdt Læge-Möder, der afvexlende finde Sted i de forskjellige Physicater, og hvori flere af hvert Steds Omegns Læger ligeledes deeltage. Ved det saaledes i Aar under Aarhuus Physicat i Randers holdte Möde, blev vedtaget at oprette et anatomisk Museum for Jylland, der skulde være i Aarhuus. Til den Ende paa toge sig undertegnede Stiftsphysici, at indbyde de Herrer Læger og Apothekere, samt andre Naturhistorien yndende Mænd til at give et lidet Bidrag i Penge, een Gang for alle, til Fundament for et sligt Musei Anlæg, der siden kan ventes vedligeholdt og udvidet, meest ved Tilstillingen af physiologiske og pathologiske Præparater fra de Herrer Læger og Apothekere Til at være Conservator ved samme og besörge förste fundamental Indretning tilböd Dr. Hubertz, practiserende Læge i Aarhuus, sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Ved at bringe dette til Kundskab for de Herrer Læger, Apothekere og andre Naturhistorien yndende Mænd i Jylland, give vi os tillige den Frihed at indbyde de af disse Herrer, som denne Indretning maatte interessere, at give til fundamental Indretning af anførte Museum et, efter Behag affattet, Bidrag, större eller mindre modtages med lige Taknemmelighed, hvortil Subscriptions Anmeldelse skeer hos en af os, der, hver fra sin Embedskreds, mod tager de saaledes subscriberede Bidrag, og ville samtlige Bidrag-Ydendes Navne, tilligemed Bidragenes Størrelse, til sin Tid af os blive bekjendtgjorte. Millemoes. Hansen. Kandrup. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Bekjendtgjørelser. De Forældre, som ønske deres Børn indskrevne i Domsognets Borgerskole, ville behage at møde med den Tirsdagen den 27de October, Kl. 10 Formiddag, og at medbringe de befalede Døbe= og Vaccinations=Attester. Domsognets Borgerskole, den 23de Octbr. 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Da den til 2den næste Maaned berammede 3die Auction over det af Niels Jensen pantsatte, det Hvitfeldtske Fideicommis udlagte, og af Søren Nielsen Volle besiddende Sted i Meilby, af Hartkorn 2 Tdr., er indrykket feilagtig i den Berlingske Tidende, udsættes bemeldte Auction til Mandagen den 23de næste Maaned, om Formiddagen Kl. 10, hvilken Tid den afholdes i Eiendommen, der agtes solgt. Dette tjener til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 17de October 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Tirsdagen den 27de dennes, om Eftermiddagen Klokken 2, bliver efter Begjæring af Auctionsholder Hertz her i Byen, i Gaarden No. 43 paa Skolegade ved Auction bortsolgt endeel Meubler og Effecter, saasom: et 8 Dages Taffeluhr, et Ege-Chatol med Skab, Kakkelovne, Dragkister, Sengesteder, Sengeklæder, Mands og Fruentimmer=Gangklæder, Kobber, Messing, Jern og Træfang, en Seilbaad med Tilbehør, endeel Egetømmer, en Jern Stege=Ovn, nogle Haveredskaber, med meget mere. Aarhuus, den 18de Octbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Efter Begjæring af Proprietair de Thygeson til Mattrup, bliver paa efternævnte Dage afholdt offentlig Auction i de ham tilhørende Skove, over Eeg og Bog paa Roden, tjenlig til Bygningstømmer og andet Gavningstræe, saa og over endeel Ege og Bøge Udhugning, nemlig: Den 30te og 31te denne Maaned i Ring og Brædstrup Skove, og den 5te, 6te og 7de Novbr. i Mattrup og Waabensholm Skove. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9. - Liebhaverne ville give Møde den 30te og 31te October ved Ring Skovfoged=Huus, og de øvrige Dage paa Mattrup Hovedgaard. Thyrsting-Wrads Herreders Contoir, den 20de Octbr. 1835. Wittusen. Overeensstemmende med Placaten 22de April 181. og ifølge Beslutning under Skiftet, bliver den afdøde Jens Terkildsens og efterlevende Enkes Boe tilhørende, i Homoe Bye og Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, beliggende, Gaard, af Hartkorn, Ager og Eng 1 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdk. 1 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner: Fredagen den 20de November, hver Dags For 4de December middag Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
- 18de De 2de første Auctioner holdes paa Raadstuen her Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Ved den sidste, som holdes i Stervbogaarden, forauctioneres tillige den Boet tilhørende Besætning, Jnd og Udboe, bestaaende af Heste, Køer, Faar, Avls Kjøkken= og Bryggers=Redskaber, Sengeklæder og Mands Gangklæder, 2 Væve, m. m. Boghave. - Conditionerne erfares ved Auctionerne og forinden her paa Contoiret. Lysthavende indbydes. Sønder-Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 21de October 1835. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Creditorerne i Stervboerne efter afdøde: 1) Gaardmand Jens Terkildsen i Homoe Bye og Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, og 2) vanvittig Mandsperson Niels Jensen Lynge af Wrinders, Roelsøe Sogn, Mols Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til inden fornævnte Tids Forløb og under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre disse for undertegnede Skifteforvalter. Sønder & Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 21de October 1835. Stephensen. Gaarden Christinelund, beliggende paa Giedved Mark i Tolstrup Sogn, Skanderborg Amt, en Miil norden Horsens, i en skjøn og frugtbar Egn, er at faae tilkjøbs underhaanden, til Modtagelse strax eller efter Ønske. Gaardens Hartkorn er 2 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., med et Areal af 60 Tdr. Sædeland, foruden Eng, som afgiver aarlig mellem 30 og 40 Læs godt Enghøe, foruden hvad Kløver Agerjorden kan frembringe, den halve Deel af Marken er mærglet da Mærgel findes paa Marken i Overflødighed og faaes med megen Lethed. Af Tørvejord haves mere end det fornødne til Gaarden, og Eiendommen i det Hele bestaaer af god Muldjord, tjenlig til al Slags Sæd. Den aarlige Udsæd. Raps paa 6 Tdr. Land, 6 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre, foruden Ærter, Vikker og Kartofler, Kreaturholdet er 4 Heste, 12 Qvæghoveder og 16 Faar. Gaardens Bygninger bestaaer af 4 Længder, som af nye ere opbygte 1831, og hvoraf Ladehuuslængden er med Gjennemkjørsel samt Stuehuset indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden; alle 4 Huse ere saa solide at de i Brandkassen ere assurerede for 2000 Rbd. Sølv. Hvo som maatte have Lyst til slig en Boepæl vilde behage at henvende dem til Eieren paa Stedet for at erfare Vilkaarene, som skal vorde billige. Christinelund, den 6te August 1835. H. Friis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Undertegnede, der har aabnet en Manufacturhandel i Forening med min Kunstdreier=Profession, anbefaler mig i denne Henseende saavel til de ærede Jndenbyes som Udenbyes der ville forunde mig deres Søgning, lovende reel Behandling og proper Expedition, som stedse ærbødigst skal være mit Formaal. Ebeltoft, den 1ste Septbr. 1835. P. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Et lidet Partie godt Malt faaes billig hos C. A Bünger. Uld, Faarer, Lamme- og Kalve-Skind, samt Fæ og Heste=Huder kjøbes bestandig til gangbare Priser af A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Forskjellige Sorter Post, Bikube, Propatria- og Concept Papirer ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-24
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-27
No 171. Tirsdagen. October. den 27 Fr. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede. Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-27
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Alting synes her at have taget en pludselig Forandring. Sextusinde Mand portugisiske Tropper ere rykkede ind i Spanien for at hielpe Dronningen. Engellands kraftige Jndflydelse hos den portugisiske Regjering skal have bevirket dette flere Tropper skulle følge efter, og Hertugen af Terceira gives Overkommanden over hele den spansk portugisiske Armee saavelsom og over de franske engelske Hielpetropper. Det nye spanske Ministerium synes at ville gaa frem med Kraft og Mod. J alle de Provindser som ere blevne Dronningen troe samles der Tropper af alMagt, saa man mener snart at kunne faae en Armee af 100,000 Md. paa Benene, Fra Engelland ventedes hvert Øieblik 50,000 Geværer. Juntaerne i Caceres og Badajoz have underkastet sig og stillet 8000 Mand til Regjeringens Disposition. Denne har udstædt mange vigtige Decreter og Beslutninger, Mendizabal og hans Medkolleger have Folkets Tillid i den Grad, at Borgerne i Madrid bringe Serenader udenfor deres Huse. Alle Bestræbelser synes nu at skulle først gaae ud paa at betvinge Carlisterne og faae De Carlos drevet ud af Landet. Denne viser i den sidste Tid en Energie som man ikke havde tiltroet ham. Han skal nemlig have ifinde at vove et Slag, og har nylig ved Estella mønstret sin Hær paa 20,000 Md. Jnf. og 8 Esqv. Rytterie. Herfra kan altsaa maaskee snart ventes Nyt af stor Betydenhed. Den brittiske Legion havde i den senere Tid faaet betydelige Forstærkninger. J Santander havde Folket anstillet en stor høitidelig Autodase og opbrændt Jnqvisitionens samtlige Tortur=Jnstrumenter, Acter, &c. Frankrig. Jfølge Ordre fra Krigsministeren skulde alle Regimenter af Divisionen Castellana ufortøvet, indskibes til Afrika, formedelst at man der har opdaget hemmelige og farlige Forbindelser. J Cambray har der i flere Dage været saa store Uroligheder, at Nationalgarden maatte rykke ud. Store Folkehobe trak endnu igjennem Gaderne og sang Marseillerhymnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-27
J Fontainebleau og Charenton er der skeet mange Arresteringer. J Paris bliver det ene Blad, og Skrift konfiskeret efter det andet. Alle offentlige Steder vrimler af forklædte Politispioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-27
Engelland. Ligesom den russiske Keiser bestræber sig for at tilveiebringe en fast Harmonie mellem de østlige Magter, saaledes søger og det brittiske Kabinet at knytte sine Forbindelser nøiere med det vestlige Europa og med Orienten. Den brittiske Ambassadeur Lord Durham har i Constantinopel havt en meget glimrende Audience hos Sultagen. Ministrene, Paskerne, u. vare opstillede i Rækker paa begge Sider af Thronen. Lorden holdt en lang Tale til Sultanen, som var saa utvetydig og eftertrykkelig, saa den syntes at have gjort et dybt Jndtryk paa Hs. Høihed. Sultanen svarede, at han længe havde ønsket en nøiere Forbindelse med Engelland, og at han haabede den nu snart skulde blive realiseret. Hs H. udtrykkede sig med megen Galanterie og beklagede, at ved Lordens korte Ophold i Constantinopel vilde han blive berøvet den Fornøielse at lade ham see sin Hovedstads Mærkværdigheder. Lord Durham svarede med megen Klogskab, at de mærkværdige Forandringer som Hs. M. har foretaget med sit Folks Militair, Sæder, Dragter og Aandsdannelse, havde saa aldeles tildraget sig hans Opmærksomhed, at det slet ikke kunde falde ham ind at tænke paa, at der kunde gives andre Gjenstande i Constantinopel som kunde fortjene Opmærksomhed. Sultan Mahmud, i hvis Caracteer Forfængelighed har Overhaand, kunde neppe skjule sin Tilfredshed over denne bemærkning, og gar to Paskaer Ordre til at ledsage Lorden overalt til de Steder han maatte ønske at see. Tahir Paska (Overadmiralen) inviterede ham ombord paa Orlogskibe Mahmudie. Lorden yttrede sin Glæde over dette herlige Skib, over den tyrkiske Marines raske Fremskrid, under den nærværende Admirals Bestyrelse, og omtalte Vigtigheden af en Søemagt for et Land med saa udstrakte Kyster som Tyrkiet. Han udbragte en Skaafor Tahir Paska, og holdt derhos en Tale, hvorhan sammenlignede den tyrkiske Flaade med Phonix- og sluttede med den Overbeviisning, at Englands og Tyrkiets Flaader ville i Fremtiden, istedetfor at mød hinanden som Fjender, assistere hverandre som Allierede mod deres Fiender. Kapudan Paska svarede hertil: "Amen!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-27
Polen. Keiser Nicolaus var den 15de Octob om Aftenen indtruffen til Warschau. Hele Staden var illumineret ved hans Ankomst. Endeel af de rusiske Tropper som skulle tilbringe Vinteren i Polen vare alt indtrufne i deres Kantonnementsqvarterer Ved Afskeden fra sin Søigerfader og den østerrigske Keiser havde de høie Venner offentlig omfavnet og kysset hverandre tre Gange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-27
Jtalien. Cholera er pludseligt og med stor Voldsomhed udbrudt i Venedigs Laguner. J Messina har man den 19de Septbr. havt en saa frygtelig Orka- og derpaa følgende Oversvømmelse, at 37 Mennesker, havde mistet Livet derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-27
Tydskland. Professor Reichard har den 9de Octbr. gjort en Luftreise fra München. Han steg op om Efterm. Kl. 2, 50 M. Formedelst det truende Vei havde han afslaaet sin Datters indstændige Begjærinom at følge med. Da han var høit oppe over Staden faldt Regnen strømmeviis, men han fortsatte sin Reise, og gik Kl. 4, 15 M. ned i Eggenfelden, 16 Mile derfra, og havde altsaa tilbagelagt hver Miil knap halvsjette Minut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-27
Skibs-Efterretninger. Stormen imellem sidst Søndag og Mandag 2 skrives der fra Amsterdam de 18de October: har været den frygteligste man kan mindes Søen er som bedækket af Skibsvrag, hvoraf nogle store ere blevne bjergede. Ogsaa ere nu en heel Deel Liig blevne kastede ind paa Kysterne. Man vidste allerede sex belgiske Skibe som vare forulykkede i denne Storm. Fra Stolpe meldes at Skibet 3 Venner, Capt. Dejonge, fra Danzig bestemt til Khon, med en Ladning Rug, var forladt af Mandskabet en Miil ude i Søen i synkende Tilstand. To Skibe vare gaaed under ved Terschelling, det ene var norsk. Ligeledes en preus fisk Slup ved Helgoland, ved at støde an paa et Vrag Skpr. Tolvsen fra Drammen har reddet 3 Mand som dret om paa et Vrag af en norsk Brig fra Skeen, bestemt til Falmouth. Skipperen (Lieungh) og 2 Mand vare omkom Fædrelandet.