Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-08-24
Storbrittannien. Saa rolig som den Londonner Almue saae paa, at Dronningen blev bortviist fra Kronningen, saa ustyrlig har den gebærdet sig ved Liig-Processionen, som, ifølge der Afdødes egen befaling, skulde gaae for sig den 14 August til Harwich, for derfra at indskibes til Tydskland. Man ahnede alt forud intet Godt, da Citys Borgerraad forgjæves havde ansøgt om at Toget maatte gaae derigjennem, og flere Misforstaaelser vare opkomne mellem Dronningens efterladte Venner og Ministrene. Saaledes fandt en levende Brevvexling Sted mellem Lady Hamilton og Hood paa den ene og Lord Liverpool paa den anden Side, hvilke første, ligeledes forgiæves, bade om at Toget maatte vorde opsat til Man kunde faae Sørgedragterne færdige, samt at de maatte gaae igjennem City og ikke vorde eskorteret af Militær. Da Liverpool slet Jntet vilde tilstæde, besluttede Dronningens ivrige Tilhængere alligevel at støde til Toget, og under den største Spænding og Forventning brød den bestemte Dag frem. Uagtet det var et ubehageligt Regnveir, var dog en uhyrMenneskemængde stimlet sammen allerede Kl. 6 om Morgenen. Kl. 8 ankom den Kongel. Liigvogn til Branden, burghouse; men først efter mange Kjævlerier blev Kister, udleveret, hvorefter Processionen begyndte, dog uden nogen egentlig Orden. Neppe var den trængt frem til Kensingtonkirken, for den maatte gjøre Holdt, da Folket havde opbrudt Steenbroen og anlagt en ordentlig Forskandsning af Vogne og Karrer, skrigende uophørligt: "Jgiennem City, igjennem City!" Snart begyndte de ogsaa af kaste Stene efter Militæret, som mod den givne Advarselgeleidede Toget. Dette maatte derfor standse i hele to T. mer, hvorpaa der kom Ordre, at Man skulde tage Veie om igjennem Hydepark; men da Processionen endelig K. 1 ankom hertil, var Man atter lige nær, thi ogsaa her va Gaden opbrudt, og Pøbelen begyndte nu at gaae angrebs viis tilværk, ja stormede hele tre Gange Jerngitteret omkring Parken, for med Jernstængerne at fægte mod Soldaterne. Disse fik desaarsag Forstærkning af Garden til Hest, og gave Jld paa Folket, hvorved i blev dræbt og mange haardt saarede. Men ogsaa af Soldaterne bleve flere ild tilredte, og det var reent umuligt for Toget at trænge sig igjennem Parken. Forgiæves rykkede nu et Regiment Fod garder frem: Folket lod sig ikke fordrive, og ved TemplBar tilkjæmpede det sig endelig en fuldkommen Seier og udvirkede, at Liget maatte føres igjennem City (eller den egentlige Stad). Først Kl. 4 ankom Processionen til Børsen, men tildeels i en jammerlig Tilstand, overstænket med Snavs, ja foran Garden til Hest bar den glædedrukne Almue endog en Fane med den dristige Paaskrift: Den offentlige Menings Vælde. Liigvognen var prydet med 10 sorte Fjederbuske og blev trukket af 8 Heste; efter samme fulgte 15 Sørgekarether med Dronningens Venner, af hvilke Aldermand Woods Kareth var blevet gjennemboret af en Pistolkugle, dog uden at saare ham. Da Militæret efter gammel Vedtægt ikke turde betræde City, leed det mange Forhaanelser medens det stod opstillet ved Stranden, ja den kommanderende Officeer fik endog et Slag i Næse og Mund af en Paraply, saa at Blodet styrtede ud; men Soldaterne bar Alt med Taalmodighed, og forebyggede derved meget Blodsudgydelse. Det unge Menneske, som blev skudt ihiel, var ogsaa advaret forinden, men aflod desuagtet ikke at kaste Stene paa Soldaterne. Under Tumulten løb Folket igjennem Gaderne og ophidsede de roligere Gemytter ved det uophørlige Raab. Dronningen, den myrdede Dronning! Om Natten skulde Liget sættes ind i Chelmsford=Kirken, og ved Jndskibningen paa Fregatten Glasgow de brugelige Minutskud af fyres, Sørgeslag heises o. s. v. Dronningen kom dog til at ligge paa Parade den 13de med megen Pragt, hvorved ikke engang Kronen savnedes. Ogsaa anlagde Kongen med sit følge strax Sorg ved Efterretningen om sin Gemahlindes Død, og spiste i de paa følgende Dage allene i Kahytten. Dog gik den 10de Reisen videre til Dublin, og om en almindelig Landsorghører Man intet tale. Den 14de vare alle Londons Theatre atter lukkede.