Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-22
Privatbreve fra denne Hovedstad melde, at Fjenden den 10de d. M. viste sig for samme, og den sidste Viener-Post er udebleven. Modstanden, de Allierede ved deres Fremrykning i selve Østerrig have fundet, har slet ikke svaret til de Forventninger man havde gjort sig. Landfolket forholder sig roligt; en stor Deel søger Skjul i Skovene. Traun=Floden blev slet ikke forsvaret; først ved Ebersberg bag samme satte 25000 Østerriger sig, hvor de den 3die om Aftenen bleve angrebne af Hertugen af Rivoli (Massena, der som Napoleons Vaabenbroder i Jtalien fordum fik Tilnavne Seierens Søn. ") Kuns af Angriberne kom til at fægtei 4 Angreeb joges Østerrigerne ud af deres høist fordeelagtige Stilling; 2 Kanoner og 6000 Fanger tabtes; Ebers. berg gik op i Røg, og 1500 der indsluttede Fanger brændtes. Endnu forsøgte Østerrigerne at standse Fjenden ved Enns-Floden, men ved Steyer tabte de atter en halv Snees 1000 Fanger, og denne skjønne, af sine herlige Jern fabrikker berømte, med 7000 Mennesker befolkede Stad blev et Offer for Luerne. Ogsaa her skal et stort Antal syge og saarede Østerriger være omkommet i Jlden. Nu synes Fortvivlelse og Mismod at have bemægtiget sig den Østerrigske Armee. Staden Linz havde ansøgt Keiser Frantz, at han ikke vilde udsætte samme for en Beleirings Ødelæggelser, Den fik til Svar, at General Hiller ikke skulde holde sig længere der, end 3 Dage. Men han blev der ikke een Time. Den 5te besatte Vandamme Staden. Samme Dag kom Hertugen af Montebello (Lannes) til Amstetten, og følgende Dag, da Hertugen af Rivoli indtraf her, tilMolk. Den 7de skal Keiser Napoleon have været i St. Polten, 4 Poststationer (10 Mile) fra Vien, og hans Armee ventede, da ingen flere hindringer vare i Veien at han den 10de vilde holde sit Jndtog i denne Keiserstad. Alle Østerrigs Foranstaltninger til at holde den fremrykkende Fjende i nogen Afstand fra Hovedstaden, synes da at have været frugtesløse. Af Positionen ved St. Pölten lovede man sig saa meget. Her, og bag Burkersdorf (3 til 4 Mile fra Vien), være Forskandsninger opkastede, for at modtage Landværnet. Her skulde Erkehertug, Karl, der af de slette Veie paa venstre Douanbred var hindret i at marschere til Linz, forene sig med General Hiller, som, saa meget mueligt i god Orden havde langs Donauen trukket sig tilbage for den Franske Hoved-Armee. Skulde denne Forening ikke lykkes her saa kunde den, efter Østerrigernes egen Tilstaaelse, ikke finde Sted før bag Vien. Det ladet altsaa som denne vigtige Stad er overladt til sig selv, og det maae snart give sig, om Erkehertug Marimilian har været i Stand til at forsvare samme. Vel have Viens Jndvaanere i Aarene 1529 og 1683 afslaaet 2 Beleiringer af Tyrkerne, som den Tid ansaaes omtrent for ligesaa frygtelige Krigere, som Nutidens Franzoser, og ved ingen af disse Beleiringer var dens Keisere nærværende; men siden ere Viens Forstæder saaledes udvidede og Beleiringskonsten saaledes forandret, at den ikke meere kan ansees som en Fæstning. Jmidlertid bleve nye Linier, da de Franske 1797. nærmede sig, anlagte og Høiderne, der domminere Staden, ere i Aar befæstede, Borgervæbningen opbuden, nyt Kavallerie formeret &c. - Men det bliver dog altid en mislig Sag, at udsætte en slet befæstet Hovedstad for en Beleiring Hoffet er afgaaet til Ofen, og har indbudet de fremmede Gesandte til at følge sig, og i Ungarn er den adelige Jnsurrektions=Armee den 27de f. M., formedelst de Uheld, der, uagtet al udviist Tapperhed have mødt Armeerne i Tydskland, opfordret til at rykke frem til Grændsen, da den Tidspunkt nu er indtruffen, da man hverken bør taleom Hindringer eller Umuelighed, da Fædrelandet er i Fare og Løsenet er: at redde det eller døe Fra Bøhmen høres Jntet andet, end atman paa Grændsen har hørt nogle Kanonader. Nu hedder det, at Prindsen af Ponte-Corvo den 8de skulde indtræffe til Regensburg, følgelig ikke vel, som sidst meldtes, kan være i Bøhmen, hvor forresten 8 til 9000 Østerriger endnu siges at være skjulte i Skovene paa Grændsen, hvorfra de oftersmaae Piqvets overfalde Landsbyerne i Øvrepfalz. Dette skal være Aarsag til, at der efter Napoleons befaling anlægges et Brochoved ved Straubing.