JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Paris, den 18de Martii. Følgende er den først i disse Dage bekiendtblevne Fredsact, som Charrette og de øvrige royalistiske Generaler have undertegnet, og hvorved de have underkastet sig Republiken: " Uhørte Forbrydelser imod Kriheden, den skrækkeligste Jn tolerance, Despotismen og de afskyeligste Uretfærdigheder og Undertrykkelser, som vi have lidt, have bevæget os til at gribe til Vaaben. Vi have seet med Afskye, at vor ulykkelige Fædreneland er bleven givet ti Priis for ærgierrige Mennesker som under Skin af den reneste Patriotiome og under Popularitetens forføriske Maske, stræbte efter et bestandigt Dirtatur. Maatte vi ikke, da vi øinede deres Projecter igiennem det Sløer, som dakkede dem, gjøre de yderste Anstrængelser, for igjen at bringe Antoriteten i deres Hænder, som efter vore Grundsætninger vare at ansee som retmæssige? Saalænge en undertrykkende Regiering har berøvet vort Medborgere deres kostbareste Rettigheder, have vi forsvaret samme med Standhaftighed og Uforsagthed. Vor Ulykke har givet os nye Krafter; fortvivlelse gav os sin frygtelige Bistand. Den gjorde osusølsomme mod Forestillinger, som ellers bevæge de vildeste Hierter, og gav os den faste Beslutning, hellere at døe, end at leve under et saadant Tyrannie. Endelig er Blodregieringen forsvunden. Hovedmændene for den ryggesløse Sect, som bedække de Frankrig med Sorg og Cypresser, have med deres Hoveder maattet bøde for deres strafværdige Hensigter. Folkerepræsentanten Rueste en Ven af Menneskelighed og Lovene, har bragt Fredens Ord til os. Tilliden, som saa meget er bleven svækket ved de barbarske Handlinger, der gik i Forveien for hans Mission, har begyndt at leve op igien Ved Synet af ham have viislet ikke følet nogen Uvillie mod Nærmelser, som kunde giøre Ende paa den herskende Elendighed. Nye Repræsentantere, som fortiene vor Agtelse og Røes, ere blevne føiede til de første. Vi have alle tilkiendegivet dem vor Tilbøielighed til en oprigtig Fred, som blev garantert af Æren. J Conferencerne, som vi have havt med dem, have vi fornemmelig gjort dem opmærksomme paa det, som væsentlig angik vort Lands Lykke, og paa det, som tilkom deres Viisdom og Klogskab at bevilge, for at opnaae Fredens saa meget forønskte Øiemeed. Forsamlet under et og samme Telt med Folkerepræsentanterne, have vi paa det stærkeste følet, at vi vare franske, og at Fædrentlandets almindelige Vel maatte besiæle os. Og med disse Følelser erklære vi høitideligen Nationalconventen og hele Frankrige, at vi underkaste os den franske ene og udelelige Republik, at vi erkiende dens Love, og at vi indgaae denne høitidelige Forsikring, at ikke fornærme samme paa nogen Maade. Vi love, saasnart det er mueligt, at overlevere rort Artillerie og de Artillerieheste, som ere i vore Hænder, og vi indgaae den Forpligtelse, aldrig at gribe til Vaaben igien mod den franske Republik." Saaledes skeet under Teltet ved Nantes den 19de Febr. 1795 i Republikens 3die Aar. Var undertegnet Charrette, Fleuriot &c.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Genua, den 20de Marts. Det den 16de hujus hertil ankomne franske Linieskib, Sansculotte paa 120 Kanoner, har 1350 Mand Egulpage, 300 Grenaderer og 150 engelske Fanger om Bord, hvilke sidste skulle være en Deel af det engelske Linieskib Berwcks Equipage. Sansculotte har, formedelst sin Storb dikke kunnet følge den franske Toulonner Flaade, og har slet ikke havt nogen Andeel i det forefaldne Søslag. Det befinder sig nu her i den bedste Tilstand.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Jtalien den 24de Martii. Man veed nu, at de franske have havt i Sinde, førend de bleve slagne af Engelænderne, at forttage nogenstædt en Landgang med deres Flaade, førend de indlod sig i nogen Træfning. Vinden begunstigede dem, og man kunde ikke tringe dem til noget Slag. Alt, hvad Engelænderne kunde udrette, var, at afskiære 2de Skibe af Fiindens Arriergarde, og tvinge disse til en Træfning, i hvilken de bleve tagne. Paa disse 2 Skibe skal der have været over 2000 Mand deels Soldater, deels Matroser, af hvilke omtrent 700 Mand ere omkomne. Tantred et neapolitansk Skib og Castell Windsor have saa heftig sat an paa det franske Linieskib Sanseulotte, at det er bleven tvunget til, at flygte til Genua, efterat de havde tilfølget det megen Skade. Courageur bliver nu aftaklet og repareret. Efter Brev fra Algier er Deyen sammesteds tilbøielig til at slutte Fre med de amerikanske Stater, men forlanger, at de skulle kiøbe den for 2 Millioner Piaster. - Usurpatøren i Tripolis, Sidi Ali Becha, som i 2 Maaneder har beleiret Slottet i Tripolis, er af de tun siske Tropper bleven nødt til at tage Flugten med sine Tyrker og beste Saget under Bedækning af 2 neapolitanske Fregatter. - Der ventes endnu 5 Linieske de til at forstærke den engelske Flaade. Et paa 90 og et paa 74, ere allerede ankomne til Corfica.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Paris, den 27de Martii. Angaaende de paa nye i Toulon udbrudte Uroligheder blev i Gaar følgende Skrivelself a Folkerepræsentanterne i Toulon, dateret den 19de Mares forelæst i Sikkerheds Commissionens Navn af den Deputerte Anguis. "Den 11te hujus ere her igjen 9 tilbagekomne Emigrerte, lutter Landmænd blevne myrdede af Jacobinernes Tilhængere, og det den bevæbnede Magte Nærværelse, som ikke søgte at adsprede de Jlbesindede. Dagen efter udnævnte vi en nye Commandant i Staden, og lod den 87de Brigade, som er besilet af patriotisk Aand, udskibe og rykke ind i Staden. Det opstod nye Sammenrottelser. Man raabte: "Til Løgte pælene med de Emigrerte!" Med Møie kunde vi saae de Emigrerte bort som ere bestemte for Departementet Var's Criminaltribunal. Morderne vilde brække Fængslerne op; med Møi bleve de afholdte derfra. Om Aftenen toge Urolighederne til paa nye. Man raabte: "Bort med de Emi grette og Repræsentanterne, som ville redde dem!" Om Midnat hørte man det Raab: "Til Høepladsen, Det store Slag maae nu blive udført." Dette Slag var stillet mod og (Folkerepræsentanterne) Vi skulde myrdes. Der blev slaget Generalmarchen. Vi begave os til Afseaalet, hvor Arbeidefolkene vare forsamlede. Vi forestillede dem, at de maatte gaae fra hinanden. Degjorde det, i det de raabte: "Republiken leve!" Men snart hørte vi det Raab: "Til Vaaben, Til Vaaben, Oprørerne trængte frem mod Arsenalet, for derfra at hente Geværer og Sabler. Den ny Commandant, General Puissannet, beskyttede Afsenalet fra Plyndring. Uagtet Garnisonens Bestræbelser bleve vi dog endelig omringet af de jacobinske Blodmennesker, hvis skrækkelige Forbandelser truede os med Døden. Med Møi reddede vi os. General Puissannet blev ved et Steenkast saaret i Armen. Anførernes Plan var: at bemægtige sig Fortet la Malgue og Kanonerne i samme, at menchere mod Marseille, at underkaste sig det sydlige Frankrige, og da at trække imod Paris. Men deres At slag er lykkeligviis bleven tilintetgjort, 40 af Hovedmændene ere arresterte og de andre have taget Flugten." - Efterat dette Brev var forelæst, opstod en fyrig Debatte. Mange af Medlemmerne besaarede sig ore de mange Emigrerte, som nu vendte tilbage til Frankrige andre tilskrede de Uroeligheder som ere forefaldne i ToulUenighederne, som herstede imslomede derværende Folket. pkosentaurere. Endnu anverbesøgtede sig over, at Jorfindede nu udbredde det Rygte at Convemen vilde begive sig bort fra Paris og at de brugte dette Rygte som et Middeliat hindre Tilførselen til Paris. Tilsidst blev decretert, at Conventen billigede Folkerepræsen anternes Opførsel i Toulen; at General Poissannet Garnisonen i Toulonde have gjort sig velfortiene afsædrenelandet; og at den almindelige Politielov af 21de hujus skalde, ved en overordentlig Coureer blive sendt til Toulon,
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Den 24de blev der berettet Congenien, at Nordarmeen for nogen Tid siden, har bemægtiget sig Staden Benthelm, og sammestæds gjort 10 Kanoner og 2 Haubirser til Bytte. Det fiendtlige Forliis skal staae af 200 Døde og lig saa mange Fangne; vort bestaaer kun af 50 Døde og Saarede. -Man forelæste herpaa en Skrivelse fra Holkerepræsentanten Bezard, hvori det hedder: "Stoffiet og hans Raadgivere skulle snart blive tvungne til at bede om Pardon paa deres Knæe. Den 15de trængte en Tolonne ind i Chalonne, og forfulgte Rebellerne lige til de hosliggende Høie. Fægtningen varede 3 Timer, og dog havde vi kun 5 Saarede. Dagen derpaa kom Rebillerne for at hævne sig; men de bleve slagne tilbage, og vor Colonne bemægtigede sig endnu den vigtige Post Montbrale." - Belei ingen for Luxemborg bliver fortsat Men vore Batterier blive ofte beskadigede af Jlden fra Fæstningen. Det heder at denne endnu skal være forsynet med Levnetsmidler for nogle Maaneder, og det er at befrygte, at General Clairfait vil profitere heraf og gaae over Rymen, for at giøre en Diversion.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Staden Corn har beklaget sig for Nationalconventen, at man har ført til Frankrige en Deel af dens offentlige Bibliotok 6113 Tigninger og 26949 Kobberstykker i 208 Bind, for hvilke tvende Artikler allerede mange Gange for glædes var bleven budt 100000 Livrer, og et Malerie, et Mesterstykke af deres Medborger Ruben, tilligemed det hele Tøihuus. Dette sidste havde inde 92 Kanoner, 4 Haubitser og 11 Marsere, som foruden Kugler og Geværer bleve vurderede for 1 Million Livrer. Fornemmelig skulde man tage i Betragtning, at den 3 maanedtlige stærke Jndsvartering har kostet Jndbyggerne i det mindste 900000 Livreer. Ti sidst blev forestillet, at Staden i Aaret 1756 havde fore strakt den franske Nation 800000 Livrer, af hvilke derundnu maatte blive betalte Renter. - E. Sk. J Dag Morges den 27de, gik her det Rygte, at en stor Deel af Charrettes Armee er gaaet over til Stofflet. Saa meget er vist, at Stofflet har igien indtaget Staden Chalonne. Man fryg terfor, at der i det sydlige Frankrige opstaaer et nye Vinde, og at de der værende Jacobiner ville inddele sig i militairiske Corpser. Jacobinerne, som ere flygtede til Ales, havde allerede begyndt at oprette Batailloner, da det 5te Cavallerie=Regiment sprengte dem fra hinanden, og tog en Blodfahne til Lytte staden. Bemeldte Jacobinere sagde offentligen at vidnu en Massaire i Masse matte følge paa.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Haag, den 2den April. 3 Deg forsikker man, at vore i Paris værende Ministre, har faaet Afslag paa en Alligner med Provindsen Holland, Dinne Efterretning har her foraarsager megen Urolighed hos den, som ere det nerværende System hengivne. Ogsaa har Efterretningen om de stranskes Vaabenstilstand med Preusserne, og om de franske Troppers Tilbagemarch til de hollandske Grændse foranlediget her det Rygte, at Preus derne skulle rykkrind i Holland, og at dette skulle skee med de Franskes Samtykke. Saa usandsynlig denne Efterretning end synes, saa har den dog foraarsaget blant Holket en Giaring, som lader befrygte en Contrerevolution. Denne Gi ring har yttret sig i alle Provindserne; men Governementet har føiet de strengeste Anstalter til at stille samme, og vil qvæle den ved Militiens stærke Arm, ved Arrester, ja ved Skasorerne selv. Ved denne Leilighed ere adskillige blevne grebne, som have raabt: "Orange hoven" og haaret OrangeCocarder. De sidste have allerede saaet deres Straf. -
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Marine Commissionen har sat følgende Krigskibe i Commission, Friheden paa 74 Kanoner, som Hr. Winter, der nu er fransk General, commanderer; Generalstaterne paa 74 Kanoner, Commandeur Hory; Revolution forhen Prinds Frederich, paa 64. Commandeur Bloys von Treskong, Liigheden paa 64, Commandeur Remtien; Dordrecht paa 64, Commanden Lucas; Brode skabet paa 64, Commandeur Gerways; Delft paa 50, Commandeur Reyndede tilligemed 8 Fregatter. Da Marine=Commissionen havde afskaffet alle Marine=Corpser, saa ere ovennævnte Commandeurer paa nye blevne udnævnte.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Frankfurt, den 4de April. De Franske staae gandske rolige ved Maynz, og synes ikke at tænke paa nogen Beleiring. Man haaber, at de snart skulle gaae tilbage. For nogen Tid siden blev den schwabiske Kreds ansøgt om, at underholde de østerrigske Tropper; men dette blev afslaaet, og Kredsen har derimod tilbudet sig, at tilstaae Keiseren en Kongratuit af 50000 Daler. - General Pichegru har beseet den franske Armees Forposter, og er derpaa reist tilbage til Tølln. Grev Clairfaits Hovedqvarteer i Bockenheimed rykket ind her ved Staden. - Den 1ste hujus døde den regierende Hering af Ziv ybrücken i Mann heim af et Slagflod. Han var født den 24de October 1746.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
J Regieringen følger nu Prinds Maxilian Joseph født den 27de Marts 1756 formælet med Prindsesse Marie Wilhelmine Auguste af Hessen Da mstadt. - Grev Clairfaihar allerede i nogle Dage været her, og confecerer flittig med den kongel. preussiske General. Arveprindsen af Hohenlohe. Man troer, at der imellem begge disse commanderende Generaler er bleven aftalt en hastig Overgang over Rhinen, i Fald Omstændighederne ikke skulde forandre sig.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Hanau, den 4de April. Vor Tidende for i Dag indeholder følgende: "J dette Øieblik udbreder sig her i Egnene den Efterretning, at den franske General, som staaer for Maynz, har sendt en Trompeter til den østerrigske, og ladet ham vide, at en Coureer var ankommen til ham fra Paris med den Ordre, at holde gandske inde med Fiendtlighederne; han haabede altsaa, at man gjorde det samme fra tydsk Side. Bekræftelse ventes.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
De Westphalske Grændser, den 8de April. Omendskiønt endnu ikke nogen Vaabenstilstand er bleven publicert fra den preussiske Side, saa er det dog tilforladeligt, at overhovedet ingen Fiendtligheder imellem Preusserne og de Franske have siden 23de Martii havt Sted, og man forsikrer, at de preussisk Westsphalske Lande skulde, i en Tid af 8 Dage, blive ganske forladte af de franske Tropper. - Man har fra Kostand den Efterretning, at Stederne Arnheim og Nymmegen have lidt overorordentlig: at der sammesteds er Mangel paa alle Levnetsmidler, fordi Skibsfarten med Amsterdam er først for 8 Dage siden bleven aabnet. Staden Arnheim allene har allerede givet 100000 Gylden i Forskud til Krigsomkostninger. J Amsterdam er en Garnison af 5000 Mand; i Utrecht ligge 1500; i Nymregen 1000 og lige saa mange i Arnheim. J øvrigt er Prisen paa Assignaterne, af hvilke en stor Mængde circulerer i Holland, meget lav. 13 Duiter (en Duite er 1/2 Deel af 1 Styver) blive betalte for en Assignat paa 1 Livre.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Kiøbenhavn, den 17de April. Afvigte Mandag den 13de April blev ved Hoffet declareret Mariage imellem Hr. Joachim Græve af Bernstorf og Frøken Sophia von Blycher.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Hans Kongelige Majestæt haver under 13de Marts d. A. allernaadigst udnævnt den i Garden til Fods staaende Premierlieutenant v. Restorff til virkelig Stabscapitain Fra Stadens Raadstue er den 13de April d. A. urkommet en Kiød Taxt, hvorefter Slagterne her udi Staden sig indtil videre have at rette: Det beste Stykke af en Oxe, nemlig Bryststykket, Høiribbene, Rumpestykket og Tyndstegen, skal sælges Pundet for 8 s., og ikke meere for Pundet af dette Kiød at tages; og afhugges det første efter Oxens Størrelse, dog saa, at hvert Stykke ikke veier over 10 Pd. Høiribbene skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 6 Pd. Hele Fierdinger Pd. for 7 s. Al Resten af Oxen skal sælges smaahuggen Pd. for 7 s. Kalvekiød Pd. af Bagfierdingen for 11 s. og Pd. af Forfierdingen for 10 sk. Saltet eller sprengt Oxekiød sælges, ligesom det færske; dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Salt. Svinekiød Pd. for 10 s. Frislagterne skal sælge ovenmeldte Sorter, Kiød Pd. 1 seringere.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Slutningen af Classelotteriets 2den Classes Trækning: No. 12029, 50 Rd. udi Hr. Melbyes Coll. i Altona; No. 835, 50 Rd. udi Hr. Hygoms Coll. her i Staden; No. 15066, 400 Rd. udi Hr. Paasches Coll. i Bergen; No. 1645 50 Rd. udi Hr. Poulsens Coll i Bragnæs; No. 16421, 50 Rd. udi Hr. Rosenbergs Coll. her i Staden; No. 23422, 50 Rd. udi Hr. Hvidts Coll. i Sigeberg; No. 26331, 50 Rd. udi Hr. Sorteerups Coll. her i Staden; No. 775, 50 Rd. udi Hr. Cont. Hansens Coll. ibidem; No. 18450, 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. ibidem; Nr. 23296. 100 Rd. udi Hr. Mulerts Coll. i Scheen; No. 1378, 50 Rd. udi Hr. Paasches Cos. i Bergen; No. 1091. 100 Rd ud i Hr. Furstes Coll. i Arendal; No. 18294. 100 Rd. udi Hr. Dybwas Coll. i Christiania; Nr. 24158, 50 Rd. udi Hr. Lies Coll. ibidem: No. 1998, 50 Rd. udi Hr. Bisgaards Coll. i Frederichshald; No. 15451, 50 Rd. udi Hr. Hempels Coll. i Faaborg; No. 13723, 8 Rd. og Pr. 150 Rd. udi Hr. Valentins Coll. her i Staden; No. 8742, 3000 Rd. udi Hr. Waldsøes Coll. ibidem; No. 23058, 20 Rd. og Pr. 150 Rd. udi Hr. Klitzings Coll. i Tronhiem; No. 23270 50 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden; No. 28832, 50 Rd. udi Hr. Clausens Coll. i Eckernførde; No. 29369, 100 Rd. udi Hr. Eystedts Coll. i Slesvia; Nr. 429 50 Rd. udi Hr. Klitzings Coll. i Tronhiem; No. 28335, 50 Rd. udi Hr. Nielsens Coll i Hadersleb; No. 4493. 100 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg; No. 22894, 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden; No. 5823, 50 Rd. udi Mad. Sutor Koll. i Sønderborg; No. 24692, 200 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll her i Staden; No. 11605, 50 Rd. udi sammes Coll.; Nr. 128, 50 Rd. udi samme Coll.; Nr. 24293 100 Rd. udi Hr. Borups Coll. i Aalborg; No. 2503, 1000 Rd. udi Hr. Lies Coll. i Christiania; Nr. 24428, 50 Rd. udi Hr. Fuldmægtig Bøghs Coll. her i Staden; No. 1762. 100 Rd. udi Hr. Dybwads Coll. i Christiania; No. 21066, 50 Rd. udi Hr. Regimentsqvarteermester Lunds Coll. her i Staden; No. 23888, 8 Rd. og Præmie for sidste Lod 500 Rd. udi Hr. Poulsons Coll. i Bragnæs; hvormed 2den Classes Trækning endtes.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Ved Tal=Lotteriets 586 Trækning i Altona udkom: No. 15, 4, 88, 39, 42.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Natten imellem den 15de og 16de hujus gik Jsen bort herfra Reden, og ere siden den Tid udgaaede: Capit. D. Coubard til Ostindien med Cargaison og Provisioner; Capit. J. Munto og W. Hutkings til Nordamerica med Jern, Hamp og Stykgods; Capit. J. J. Trane og B. Arvidson til Livorno med Hamp, Jern, Berg og Tiære; Capit. P. A. Møller, til Bourdeaux med Provisioner; Capit. C. Thygesen til Jsland med dito.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Vexel=Cours, den 14de April. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 11 sk. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 15. Hamburg 2 Maan. Deto 120 1/2 14 Dages Sigt 121 1/2 i pr. Cent. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 3/4 pr. Cento. AVIIISSETS.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Det behagede Bud i Dag Morges, at henkalde fra dette Timelige min i Livet elskede Mand, General=Aucteur, Peter Frederichsen, i sit Alders 85 Aar; hvilket jeg ikke har skullet undlade herved sørgeligst at bekiendtgiøre vore felleSlægt og Venner, forvisset om enhvers Deeltagelse. Jom frubraaten ved Christiania, den 8de April 1795. Mathia sal. Frederichsens fød Kaae.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
At det har behaget Gud, efter nogen Tids Svaghed, menkun 2 Dages alvorlig Sygdom den 7de i denne Maaned at bortkalde min elskelige Søigerfader, Hr. Major Hans Christian von Moldrup til Stamhuset Westervig-Closter, har jeg den Ære herved at bekiendtgiøre for hans Velyndere, og Venner, hvoraf han havde og fortiente mange; hvorfor jeg og det mere er overbeviist om, at de tage Deel med min Kone og mig i vor billige Sorg over denne eiegode og retskafne Mands tidlige Død. Thisted d. 9 April 1795. Paa min Svogers og egne Vegne. L. Thagaard, Amtsforvalter.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Et Forsynet ved Døden har bortkaldet min elskelige Mand, En Johan Gottfried Krøyer, Kiøbmand her i Præstøe, Natten imellem den 14de og 15de April fra mig og 5 umyndige Børn, det bekiendtgiøres herved for hans og mine Slægt og Venner, som jeg er forvisset tager Deel i min og Børns billige Sorg, uden Uleiligelse af skriftlig Bevidnelse herom; ligesom jeg og ved denne Leilighed, til Efterretning for min afdøde Mands Handelsmænd i og uden Landet, erklærer, at for sætte og vedblive hans Handel fremdeles som bidtil. J. Magrethe Nohr sal. Krøyer. Vor Herre, som er Livets og Dødens Herre har i Dag, Langfredag, opløst min Kones haarde Sygdomsbaand, hvormed hun har været trængt i mange Aar; dette giøres bekiendt for Slægt og Venner. Lyngbye i Valdborg Herred, 1795. Jocum Friderich, Skomager. Uhysicalsk, occonomisk og medicochirurgisk Bibliothek, se for Danmark og Norge, Februar 1795, er udkommen, indeholder: 1) Originale Afhandlinger: a) Efterretning om Snive, Hestekopper og Qværke, oplyst ved nyere anstillede Forsøg med disse Sygdoms Smitter, ved Hr. Professor E. Viborg; b) om Jordbruget i Aars Herred, Aalborg Amt. 2) Udførligere Udtog, a) Udsigt over de nyeste og mærkværdigste i Chemien og Pharmacien gjorte Erfaring r. 3) Korte Efterretninger; 2) og Fodertrang paa Landet, ved Hr. Pastor L. M. Wedel; b) Forslag til en nye J dmaaler, der kan bruges ved alle Arbeyder, hvor det kommer an paa en bestemt Grad af Heden; b) Brev til det physicalske og occonomiske Bibliotheks Udgivere, om Kobberets muelige Virkning til at forgifte Østers; d) om de botaniske Haver i Leiden og Paris, og om berømte Botanikere sammestæds. 4) Recensioner m. m. - Hver Maaned udgaaer heraf et Hefte, som bliver Subskribenterne tilbragt og betales med 24 s. Trykp. og 2 Mk. Skrivp. Subskription, der bestandig gielder for en heel Aargang, modtages af Forlæggeren Boghandler H. Tikiøb i Gothersgaden No. 141. Jubicribenterne i Provintserne paa min Plan om FattigvæseSnet, ombedes inden denne Maaneds Udgang at tilsende mig samme, at jeg kan have den Ære at anføre deres Navne, og dere ter bestemme Oplagets Størrelse. Kiøbenhavn, den 16de April 1795. G. H. Lund.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 10de April 1795, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle de, som hos forrige Eiere af Krastrup, Waar og Gundersted Hovedgaarde i Aalborg Amt, Justitsraad Marcus Pauli Marcussen, nu boende i Wiborg, maatte formene sig at have noget at fordre, hvad enten det maatte have sin Oprindelse fra de ham forhen tilhørende Jordegodsers Skifte=Jurisdiction og Overformynderier, eller fra andre Forskrivninger, Cautioner, Regninger eller andre Pengesager, at hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, da enhver skal blive fyldestgjort, men efter forbemelte Tids Forløb antages ingen Krav. J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majest. allernaadigste Bevilling af 10de dennes, som under Dags Dato er læ ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver som formene sig at have Fordringer paa Marcus Moses Valentin og afg. Jacob Magnus's Arvingers Glandslær reds= og Dvælks Fabrik her i Staden, (hvilken Fabrik for nærværend Tid og fremdeles drives under Firma Marcus M. Valentin & Compagnie) dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for os, som allernaadigst bemyndiget til at paakiende sammes Gyldighed, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 13de April 1795. C. Kierul. J. Torst, Cancellie=Secretair og Landvæsens=Commissair, samt Hof Auctions Directeur. og Stads=Rets Procurator. Paa Grund af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af 10de April d. A., som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 13de næstefter, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte formene sig at have noget at fordre hos afdøde Agent Johan Christian Weisfolgt og hans efterlevende Enke, eller i deres fælleds Boe, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for Enken med Laugværge at anmælde og beviisliggjøre i Gaarden No. 94, bag Børsen. Som Laugværge. Jngeborg afg. J. C. Weis M. G. Holm. folgt Enke.