Viborger Samler, 1846-08-08
Mad. Madsen, der nylig er hjemkommen fra Paris, anbefaler sig i Berlingske Tidende med Polka=Visitter. Hvad det er, maa Vorherre vide. Roeskilde Stænder. J det 13de Møde blev i Anledning af et af Cancelliraad Hunderup indleveret Andragende fra endeel Beboere paa Færøerne, og Jndførelse af en Folke repræsentation Sammesteds, nedsat en Comitee, bestaaende af Cancelliraad Hunderup, Provst Plesner og Directeur Sager. Høiesteretsadvocat Lehmann oplæste derefter et Andragende fra Skolelærerne Bering, Kraiberg og Smidt i Aarhuus Stift om en Reform af Almueskolevæsenet, navnlig med Hensyn til Skolelærerembedernes Besættelse og Lønning. Hovedpuncterne vare: 1) En særskilt saakyndig Overbestyrelse af det danske Underviisningsvæsen, med Ret til at beskikke Lærere ved Borger= og Almueskolerne. 2) En bedre Lønning med fast Gage, saaledes: a) at Embederne paa Landet inddeles i 3 Classer: 1ste Classe med 200 Rbd. aarlig Løn, fri Bolig, Jordlod, Brændsel og Fourage; 2den Classe med 350 Rbd. aarlig Løn, fri Bolig, Jordlod, Brændsel og Fourage; 3die Classe med 500 Rbd. aarlig Løn, fri Bolig, Jordlod, Brændsel og Fourage; b) at Embederne i Kjøbstæderne ligeledes inddeles i 3 Classer: 1ste Classe med 300 Rbd., samt fri Bolig og Brænde; 2den Classe med 450 Rbd., samt fri Bolig og Brænde; 3die Classe med 600 Rbd., samt fri Bolig og Brænde. Da denne Reform ikke strax vil kunne træde i Kraft, andrages paa, at der snarest muligt maatte emanere et midlertidigt Lovbud, som fritog Lærerne for at betale Pension og Afgift til Latinskolen for at ringe Kirkeklokken uden Vederlag, som fastsatte Minimum af et Skolelærerembedes Pengeindtægter til 25 Tdr. Bygs Værdi, betalt efter Capitelstaxten uden nogetsomhelst Afdrag, hvilken Løn, tilligemed Ringe- og Kirkesangerpenge 20 Rbd., maatte lignes paa hele Landets Hartkorn og hæves paa Amtstuen; at der blev givet fuldkommen bestemte Regler for Naturaliernes Opkrævning; og at der endelig bestemtes et Minimum for Høitidsofferet. 3) En større Lærerduelighed, eller som Følge deraf en Reorganisation af vort Seminarievæsen. 4) En større Lærefrihed, navnlig med Hensyn til det Methodiske ved Underviisningen. 5) Et fortvarende Bindeled mellem Skolen og Livet (Aftenskoler for den confirmerede mandlige Ungdom, saaledes, at Skolens Gierning ikke alene sikkredes for Fortabelse, men ogsaa kunde bringes frem til større Modenhed og velsignelsesrige Frugter for Folk og Stat. 6) Et bedre Pensionssystem. 7) En udvidet Adgang til de communale Hædersposter og Fritagelse for de, under denne Post paapegede, uværdige, for Skolen hemmende Biforretninger, navnligen for Befordringen af de geistlige Embedsbreve. 8) For Kjøbstadlærerne, at disse erholde fast Ansættelse, saa at de kun ved Lov og Dom kunne afsættes fra det Embede, der eengang er dem anbetroet. 9) Endelig for Kjøbstæderne og Landet tillige, at Seminaristen ved Besættelsen af Skolelærerembeder ikke tilsidesættes for den theologiske Candidat. En Comitee nedsattes, best. af Provst Plesner, Etatsr. Neergaard, Høiesteretsadv. Lehmann, Propr. Langkilde og Gaardmand Jørgen Pedersen. - J samme Møde oplæste Procurator Christensen et Andragende, indeholdende en Besværing fra 290 Bønder i Holbeks Amt over det kgl. danske Cancelli i Anledning af Circulairet af 8de Novbr. 1845, og Begjæring om Undersøgelse af Amtets Bønders Forhold ved deres Bestræbelser for Omordning af Godsforholdene. Hovedpuncterne i Besværingen vare: 1) at Stænderne for Hs. Majestæt vil udtale, at det kgl. danske Cancelli ved Udstedelsen af Circulairet af 8de Novbr. 1845 – hvad enten bemeldte Circulaire betragtes som administrativ Forholdsregel eller som Lov har overskredet sin Myndighed og gjort Jndgreb i Kongens souveraine Magt og Folkets Nettighed; 2) at Stænderne for Hs. Majestæt ville andrage paa, at de Cancelli-Deputerede, som have taget Deel i bemeldte Circulaires Udstedelse, maae vedbørligen blive dragne til Ansvar; 3) at Stænderne ville petitionere Kongen om, at Hs. Maj., til Efterretning for sine Embedsmænd og til Beroligelse for sit Folk, vil udtale, at saadanne Forandringer i Undersaatternes personlige Rettigheder, som skeet er ved Circulairet af 8de Novbr., og som ikke paabydes af overordentlige, for den offentlige Sikkerhed tilstedeværende farlige Omstændigheder, ligge udenfor den administrative Myndighed og ville herefter kun blive Gjenstand for en Lov, udstedt af Hs. Majestæt efter Raadførsel med Stænderne: 4) at Stænderne ville petitionere Hs. Majestæt om, at der maatte blive nedsat en Commission til at undersøge, hvad der her paa Amtet er foregaaet med Hensyn til Bestræbelserne for en Omordning af Godsforholdene, for at derved de Skyldige iblandt os, om der virkelig gives saadanne, maae blive dragne til Ansvar, men de Øvrige af Amtets Bønder, ved en saadan Undersøgelse, erholde Opreisning for den Tort og Krænkelse, som er dem overgaaet. En Comitee af 5 Medlemmer bestemtes nedsat; men Valget udsattes til næste Møde. Tolv Dage efter at have mistet den Søn, der var hans Haab og Stolthed, er Landsoverretsprocurator Kamphøvener død i sit 87de Aar.