Jyske Efterretninger, 1812-08-30
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Norden. Fra Storarmeen læses nu fra Witensk den 10de og 11te Bulletig af 31 Juli og 4 August. De i sindeholde deels Bekræftelse paa de tilforn meddeelte prii svare Efterretninger, deels endnu nogle segere Nyheder i som de franske Vaabens seierrige Fremgang, Kriseren, 3 Sæsand og Storhertug Constantin have forladt Armeen og begiret sig til Hovedstaden. De 17de rømmede den russiske Armee den forskandsede Leir ved Drissa og begav sig til Potoisk og Witensk. Et Armeekorps under i Først Wittgenstein blev tilbage, for at dække Petersborg, 3de 4 andre, som indtraf i Witepsk d. 24de have draget esig til venstre Bredde af Düna. Ostermanns Corps og en Deel af den keiserlige Garde satte sig ved Daggryd. 25de i Marsch og trak til Ostrowno, hvor Gen. Nau at souty samme Dag indtraf. Fægtningen begyndte med i forskellige Angreb af Cavalleriet til Fordeel bestandig for i de Franske. Det ruesiske Cavallerie blev kastet og dets et Batterier tage. Det ruesiske Jnfanterie, som rykkede Ulfrem, for at understøtte Artilleriet, blev af det franske a Cavallerie bragt i Uorden og nedsablet. Dagen derpaa bekom Visekongen i Spidsen af sine Colonner og begyndte tin haardnakken Fægtning 1 Liene hiin Side Ostrownomed 15 til 20000 Mand fiendtlig Arriergarde. Russerne jages fra en Stilling efter den anden og Skoven den indtages med Dajonetten. General Roussel, som læderlig havde bestaaet Kampen den hele Dag, faldt for- ogst Skud af en Skarpskytte, der knusede hans Hierneskal, ja han om Aftenen besøgte Forposterne og blev anseet Vilor en Fiende. Den følgende Dag, da Visekongens Dilision foretog sig nogle Manøyrer, for fordeelagtigen at lagribe den sendtlige 10000 Mand stærke Artiergarde, Cavallitie, det stod opstillet paa Sletterne, bleve 2 Compagnier Voltigeurer omringede af Cavalleriet, og man holdt dem for tabte; men de støde rolige en heel Time, lade sig indslutte, huggede derpaa løs, fældede 300 fiendtlige Cavallerister og gav det franske Cavallerie Tid til et trænge frem. Kongen af Neapel styrede Angrebetand Skoven og Batterierne, og i mindre end en Time vare alle Fiendens Positioner indtagne, og han jaget paa hin Side af en lille Flod, der udgyder sig i Düna neden for Witepsk. Armeen opstillede sig en Miil fra Staden ved denne Flods Bredder. Fienden havde opstillet i Sletten 15000 Mand Cavallerie og 60000 Md. Jnfanterie. Man ventede følgende Dag et Slag, som Russerne havde pralet af de vilde levere. Keiseren tilbragte den øvrige Deel af Dagen med at rekognoscere Valpladsen og treffe sine Dispositioner til den følgende Dag, men da Dagen gryede var den russiske Armee paa alle Punkter forsvunden og rykket tilbage til Smolensk. Keiseren havde selv været Øienvidne til de 200 raskeVoltigeurers kolde Mod og lovte dem alle Plads i Æreslegionen. Resultatet af disse 3 Fægtninger ved Ostrowno var: 10 bespændte russiske Kanoner erobrede og Artilleristerne nedsablede, 20 Krudvogne og 1500 Mand fangne; 5 til 6000 Russer dræbte eller saarede. De Fransket Tab beløber sig til 200 Døde, 900 Saarede og 50 Fangne. De røde Husarer af den russiske Garde have lidt skrækkeligt, de have mistet 400 Mand, hvoriblant mange Fangne. Tre russiske Generaler ere dræbte eller saarede; mange Oberster og Stabsofficerer, ere blevne paa Valpladsen. Den 28de rykkede de Franske ind i Witepsk, en Bye paa 30000 Jndvaanere og 20 Klostere. De fandt der nogle Magasiner, iblant andet et Saltmagasin, som vurderes til 15 Millioner. - Dagration gik ved Bobrunske over Beresina og marschertemod Novoi=Bickow. D. 23 Juli angreb 3000 Kasakker, det 3die Regiment Chassenes, fratog dem 100 Mand, hvoriblant Obersten og 4 Officerer, som alle vare saarede. Nu slog Alarmtrommen. Man kom til Haand mænge. Fra Kl. 8 om Morgenen til Kl. 5 Aft. vedvarede Jlden paa Grændserne af Skoven og Broen, som Russerne vilde forcere. Kl. 5 lod Prindsen af Eckmühl, 3 Bataill. Kiernetropper rykke frem, stillede sig i Spidsen for dem, kastede Russerne, indtog deres Positioner og forfulgte dem en heel Miil. Russernes Tab ansættes til 3000 Mand Døde og Saarede og 1100 Fangne. Efterat Bagration var dreven tilbage, trak han sig til Bickow, hvor han gik over Onieper, for at trække sig til Smodensk. Saaledes have Fægtningerne ved Mohllew og Ostrowno været alimrende og ærefulde for de franske Vaaben, uagtet der fra fransk Side kun kom halv saamange Tropper i Fægtningen, som fra Fiendens, fordi Terrænet ei tillod at udstrække Linierne videre. De fra Bagrations Leir opsnappede Breve vidne om Tabet, som dette Corps har lidt i Fægtningen ved Mohillew og den uhyre Mængde, som underveis deserterede. Alt, hvad der var polsk blev tilbage i dette Land, saa at dette Corps, som med Jndbegreb af Platows Kosakker beløb til 50000 Mand, nu ikke er 30000 Mand stærkt. Den 7de eller 3de August vil det ved Smolensk have forenet sig med den store Armee. Da General Kammensky var med 2 Divisioner af Bagrations Korps afskaaren fra dette Korps og ikke igien kunde støde til ham, vendte han tilbage til Volhynien, forenede sig med Recrutdiossionerne under Gen. Tormassow, marscherte mod det 77de Korps, overfaldt og omringede den sachsiske Brigade, Gen. Klengel, der commanderede en Avantgarde af 2 Batailloner og 2 Eskadr. af Prinds Clemens's Regiment. Efter 6 Timers Modstand blev den største Deel af denne Arantgarde dræbt eller fanget. Generalen Grev Reynier kunde først efter 2 Timers Forløb komme dem til Hielp. Den 30 Juli brød Fyrst Schwarzenberg op fori Forening med Reynier kraftigen at forfølge disse Divisioner. - Den 1 Aug. begik Russerne den Dumhed, at gaae over Drissa og opstille sig i Slagorden for det 2det Corps. Hertugen af Regio lod Halvdelen af det fiendtlige Corps i Ro sætte over Floden og da omtrent 15000 Mand og 14 Kanoger vare engagerte paa denne Side Floden, demaskerte han et Batterie paa 40 Kanoner, som i en halv Time skiød paa Kartesch=Skuds Afstand. Paa samme Tid rykkede Divisionerne Legrand og Verdier i Stormskridt frem med fældede Bajonetter, og styrtede 15000 Russer i Floden. Resultatet af denne Affaire var Erobringen af alle Fiendens Kanoner og Krudvogne; 3000 Fanger, hvoriblant mange Officerer, og en af Gen. Witteensteins Adjutanter og 3500 Døde. eller Druknede. - Saavidt Bulletinerne.