JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Algier den 4 November. Deels var Spaniernes Langsomhed i deres Affairer med denne Republik, deels Expillys slette Opførsel Skyld. i, at man længe holdt Freden med Spanien for høist uvis, og var reede til, ved den ringeste Tvistighed at erklære alt det gjorte for ugjort. Jmidlertid fattede de spansksindede Ministre nogen Tillid til Consulen las Heras hvilken Tillid denne ved meget fornuftig Adfærd stræbte at vedligeholde. Ved den sidste Fregattes Ankomst, der bragte meere end en halv Million Piastre til Slavers Løskibning, begyndte Deien at fremfare paa venskabelig Maade; og den spanske Consul vandt Deiens og de Stores Gemytter, i sær derved, at han bevægede sit Hof til at sende de af Expilly til forskiællige Personer af anden Rang lovede, men ei betalte Gratificationer, der beløb sig tilsammen til 50000 Piastre. Førend hans Afreise den 5. October betalte han disse reent ud. Nu tvivler man altsaa ikke paa Freden, saa længe Deien lever; men han er meget gammel og svag. Efter hans Død vil den ogsaa vare, dersom den første Minister, der har et Slags Ret til Kronen, kommer til Stadens Roer; men skulde den tyrkiske Milice, efter Landsbrug, vedligeholde deres gamle Ret, til efter Tykke at sætte en Chef, saa torde Tingene tage en langt anden Ende, da Folket, og i sær Soldaterne, ere høist misfornøiede med denne nye Alliance, og ville stedse blive saa. Kun to Trediedeele af de Store have derved beriget sig; men Søemanden, Borgeren, Soldaten tabe derimod ved Krydsningens saa store Jndskrænkelse. Mange almindelige Folk er nu uden Næring og Levebrød, da al Opmuntring til at udruste Kapere nu er de Formuende betagen. Hertil kommer endnu de Stores ved Spaniernes Guld nærende Stolthed, der giver den gemeene Mand, der dog er Tyrk saa god, som Ministeren, stor Forbittrelse, saa Gemytterne ere yderst opbragte.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Kiøbenhavn den 28 December. Ved Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Rescripunder 23. Martii dette Aar angaaende den, i Følge det af Hendes Majestæt Dronning Juliane Marie under 8 April 1785 allernaadigst confirmerede Gavebrev, her i Staden oprettede nye Fødsels=Stiftelse, som med tilstundende Aars Begyndelse aabnes, er bleven befalet: "At af de Fruentimre, som komme fra Provindserne i Hans Majestæts Riger og Lande, for ved denne Fødsels=Stiftelse at oplæres og øves skulle, paa det de kunne undgaae de betydelige Bekostninger, deres Underviisning og Ophold nu forvolde, i Stiftelsen stedse modtages, frit underholdes og oplæres 10 til 12 saadanne, som egentligen til denne høistnødvendige Konst ere beqvemme og velskikkede; Dog skulle disse Lærredøttre ikkun forblive i Stiftelsen i en vis Tid, deraf Direktionen, eller indtil samme bliver udnævnt, af dens nu værende Commission bestemmes, paa det at andre, naar disse ere oplærte, kunne efterhaanden have samme Adgang og Fordeele. For den Lære=Døttrene forundte fri Underholdning skulle de saa længe de som Lærlinge opholde sig i Stiftelsen, til alle Tider uden Betaling giøre Tieneste der som Opvartningskoner. Men, da det saaledes bestemte Antal af oplærende Fruentimre til Jordemødre ikke er tilstrækkeligt nok til, deraf straxen at forsyne alle Provindser, og et større Antal ikke er gjørligt nu for Tiden at antage paa eengang i Stiftelsen, saa paa det Provindserne dermed nogenledes lige kunde vorde forsynede, saasnart som mueligt, kunde i det første Aar sendes 2de fra hver af de 6 Stifter i Dannemark, det andet Aar fra de 4 Stifter i Norge, nemlig for hvert 2de eller 3de i Forhold til Stiftets Størrelse, og saaledes forholdes det 3die Aar som i det første, og i det fierde Aar som i det andet, paa det at alle Provindserne kunde komme til at nyde forholdsmæssige Fordeele for deres oplærende Jordemedre; hvoraf de, som her fra Staden mælde sig, vel skulle have fri Adgang til denne milde Stiftelse, for der at tage Deel i Underviisningen og alle de praktiske Øvelser; men, da de boe her, hverken nyde fri Underholdning eller Ophold.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Naar begge Rigerne, saavelsom Jsland og øvrige Øer saaledes i Almindelighed ere blevne forsynede med oplærte Jordemødre, eller naar de Provindser, som det tilfaldt, ikke indsendte Lærlinger, kunde Proprietairerne mælde sig hos Direktionen, for at faae Plads for dem, som de vilde indsende fra deres Godser, uden saa er, at de vilde giøre det forinden imod Betaling til Stiftelsen for Underholdningen, som maatte bestemmes til det allerbilligste, da de skulle have Underviismugen og øvrige Øvelser aldeles fri. Det maae altsaa være Direktionen tilladt, efter bedste Skiønnende at imodtage, fornemmeligen i Førstningen, af saadanne Lære Døttre saa mange som i Stiftelsen vel kunde rummes, dog uden at samme, paa de 12 allernaadigst befalede nær, maatte falde Stiftelsen til Last. Skulle iblandt de oplærende Jordemødre, imod Formodning, da ingen uden unge og særdeles beqvemme til Konsten bør sendes eller antages ved Stiftelsen, findes nogle uskikkede, saaledes at de enten strax formedelst Haandelaget ere uskikkede, eller efter et Ophold af 3 til 4 Maaneder ikke have kundet eller villet lære noget, skulle de, efter foregaaende Advarsel, og efter at det er anmældt for Directionen, som igien bekiendtgjør det for Vedkommende, der have indsendt dem, bortvises, paa det at andre beqvemmere kunde vorde indlagte og i deres Sted, antagne. Men for at forebygge dette, saavidt skee kan skulle disse Lære=Døttre, førend de modtages i Stiftelsen, være forsynede med behørige Attester fra Præsterne og enten fra Land=Physici eller Stædernes Læger, som og fra vedkommende Øvrighed dertil anbefales, som maatte bevidne, at de ere sædelige, velskikkede og have Lyst og naturlig Vittighed, som giver Formodning om dem, at de kunde lære Jordemoder=Konsten. Tiden, disse Lære=Døttre maatte opholde sig i Stiftelsen, skulde i det længste være et Aar, og den korteste et halvt Aar, da de i nærværende Tid skulle nøie rette sig efter de Forbindtligheder, som dem ved Antagelsen i en meddeelende Jnstrux blive foreskrevne." Kiøbenhavn i den allernaadigste anordnede Commission for den nye Fødsels-Stiftelse den 24. Decembr. 1787.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Hs. Kongelige Majestæts Deputerede udi Admiralitets og Commissariats=Collegio, gjøre vitterligt: Da den kongelige Anordning for det allernaadigst privilegerede Lotsselskab udi Helsingøer, af 10 Septemb. 1778. §. 13. fastsætter, at det Kiendemærke, som de Seilende skal giøre der forlanger Lots Ombord, skal bestaae i at vaie deres Nations Flag fra deres Fortop, da Lotsen saa hurtig som muelig skal møde Ombord, hvilket sidste meget nøiagtig skeer; derimod er man bragt i Erfaring om, at Skipperne længe efter at Lotsen er kommen Ombord, endnu lade bemældte Signal, uden Nytte, vaie, hvorved det kongelige Lotterie, ikke alene uden Aarsag, miskiendes for Forsømmelse, men kan endog give Anledning til den Jrring ved Lotscontoiret og Udkikstedet, som om den udsendte Lotsikke var kommen Ombord, bleven syg m.v., saa en anden Lots maae udsendes, eller og at en Hielpe= eller Reservalots søger Skibet, saa haver Hs. M. under 30 f. M. til dette at forekomme, allernaadigst resolveret, at det, som en stadig Regel for bemældte Lotterie, herefter skal iagttages, at naar Lots kommer Ombord paa et Skib, hvor Signalet for Lots vaier, maae Lotsen ikke gaae i Værk med Lotsningen for Skibet, førend dette Signal er stroget, hvilket Lotsen strax skal betyde Skipperen, og tillige advare ham om at stryge Signalet. Thi bekiendtgiøres denne Hs. M. allernaadigste Resolution til Efterretning for alle Vedkommende.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Aalborg den 4 Januarii.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
(Jndsendt.) Spørsmaal.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Ja Forordningen 15. Januarii 1701. iblandt andet bestemmer, at til en Bondegaards Besætning skal regnes 8 dygtige Arbeidsbester, og Forordningen af 13. Febr. 1722, som en nærmere Forklaring over den forrige siger: at til en Bondegaard indtil 8 Tønder Hartkorn skal der udtages til Besætning hvis ovenmældte Forordning ommælder, men om Gaarden er over 8 Tønder, da for hver Tønde Hartkorn et Best a., saa spørges: hvad Besætning kan nu fordres og udtages, naar en Bonde, som længe førend Forordningen af 8. Junii sidst udkom har fæstet Gaard uden nogen ordentlig Bestemmelse og hvis Hartkorn kuns er 2, 3 a 4 Tønder, ved Døden afgaaer eller paa anden Maade fratræder Gaarden? - Spørgeren udbeder et upartisk grundig og oplysende Svar her paa som troes at kunde blive til megen Nytte. J afvigte Aar 1787. fra Aarets Begyndelse til dets Ende. i Budolphi Sogn. i Frue Sogn.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Copulerede = 26 Par. Copulerede 19 Par. Fødte Drenge = = 46 Fødte Drenge = Piger = = 3 Piger = Deriblandt 2 Par TvillinDeriblandt 3 Uægte ger og 14 Uægte. Døde Mænd Døde Mænd Qvinder . Qvinder = Drenge = = 4 Drenge Piger = = = Piger = = 1 Deriblandt 6 Dødfødte. Altsaa 7 flere døde end føde.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
J Hospitalet Ere saa i Budolphi Sogn
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Copulerede 1 Par. 30 flere døde end føde. Døde: Mænd 4, Qvinder 6. Til Hielpe-Cassen Rdlr. Mr.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Den 31. December af en Søefarende Mand blev indleveret til Hr. Wandall = Den 1. hujus indsendt med Hosskrivt, Jeg indflyer med min Bøn til dig, Herre! lad det være en velbehagelig Tid, o Gud! i din megen Miskundhed. Ligeledes med Hosskrivt: Mit sande Vel, min Gud, ved dig Kan allerbest forfremmes, Med dette Haab jeg trøster mig, At jeg af Gud ei glemmes Den 3 ved Cassens Aabning befandtes =Er 6 - For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Bekiendtgiørelse. Fredi= og Debitorer i Stervboet efter afgangne Dorothea& Christensdotter, Selveier Jens Pedersen Woldums Hustrue i Redsøe, Walsgaard Sogn, Hindsted-Herred, indkaldes herved, i de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, at møde i bemældte Redsøe Mandagen den 14. Januarii 1788, hvor der samme Dag bliver holdet en Skiftesamling. Duegaard den 19. December 1787. Paa høie Hr. Skifteforvalterens Vegne. som committeret. A. Gam NB. T.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Jen mig tilhørende og paaboende Vandmølle, Ny Mølle kaldet, her i Aalborg, er jeg findet under haanden at bortsælge. Møllen, som baade paa Bygning og Maleværk er af mig sat i den beste Stand, bestaar af 2de Qværne, som drives ved et Hjul, og derforuden en Hestemølle. Aaen, hvorpaa Møllen drives er som bekiendt nu udskaaren saaledes, at Møllen ikke mangler Vand, og ligesaa lidet kan der mangles Maaling, saa at en Liebhaver her kan faae en profitabel Eiendom. Conditionerne skal i alle Deele findes billige og saa meget mueligt indrettet efter Kiøberens Leilighed. Desom altsaa maatte have Lyst til at afhandle mig denne Eiendom ville behage at adressere dem enten til Hr. Procurator Romme, dahl eller mig selv for om Kiøbet at accordere. Aalborg den 2 Januarii 1788. Christen Jensen Springborg.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
En Jagt med fornøden Jnventarium og i seilbar Stand er 2 underhaanden at faae til Kiøbs, Fartoiet kan bruges paa Norge og Kiøbenhavn, samt op af Fiorden, er drægtig 7 og en halv Commerce=Læster: Liebhaverne behager at mælde sig hos Hr. C. P. Hetløb i Hals, hvor Prisen og Conditionerne nærmere kan accorderes, og Fartøiet paa Stedet kan tages i Øiesyn.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
paa Høstemarks Gods i Mon Sogn og Bye er død i ugifStand Gaardfæstere Jens Pedersen Duun, hvis Stervboe strax er tagen under lovlig Behandling, og da der ved Aabnings Forretningen blev angivet at være 3 fraværende Arvinger, som opholder sig i Kiøbenhavn sk. a. en Søster Maren Pedersdotter, gift med Kleinsmed Thomas Kræmmer, b. en dito Mette Pedersdatter, ugift, og c. en Halvbroder Søren Pedersen: Saa bliver disse Arvinger, tilligemed Stærvboets Credi og Debitorer herved i Aalborg Jydske Efterretninger, og Kiøbenhavnske Adresse=Contoirs Aviser indvardslede, til Møde i Stærvboegaarden ved de bestemte Skiftesamlinger den 9. Februarii og 223 Martii førstkommende, enhver sin Ret og Pligt at iagttage. Hestemarch den 2 Januarii 1738. Lassen.
Jyske Efterretninger, 1788-01-04
Strandet Hovedgaard, beliggende i Viborg Stift, Halds Amt, Fiends Herred, med underliggende Kirker, Møller og Bøndergods, agter undertegnede ved offentlig Auction paa bemældte Strandet enten samlet eller stykkeviis at bortsælge den 17. Januarii 1788. Førstkommende Hovedgaardens Taxt er Hartkorn 19 Tdr. 3 Skp. 1 Fdk. 1 Alb. Gaarden er siden 1775. af ganske nye opbygt, deels af Grundmuur i og deels af ege Bindings Værk, i complet Stand, vel indrettet til Beboelse for et Herskab eller anden honet Familie, samt anlagt en smuk Have, beplantet med mange unge Frugttræer, og andre vilde Træer, tæt ved Gaarden ligger Strandet Mølle, som ligeledes af nye er opbygt, har Mølleskyld 1 Td. 2 Fdk. og Jordskyld 1 Skp. 1 Fdk. 2 Alb., som tilligemed Møllen bruges under Gaarden; saa er og ved Gaarden et fordeelagtig Tegle brænderie; Marken er og særdeles forbedret og kan endnu meget i udvides, god Høebiergning og Græsning er og til Gaarden, samt Jldebrand af Skoetørv, Heedetørv og Lyng, Fiskerie af Lumfjorden, som grændser til Gaarden, saa og af eendeel Damme ved Gaarden, god Jagt, i sær Fuglevildt med flere Herligheder, Bøndergodset bestaaer af 238 Tdr. 4 Skp. Hartkorn, som bekiendt i meget god Stand, vel bebygt og dyrkes af gode og stræbsomme Beboere, der kan svare hvad de bør, den aarlige Landgilde er Penge 395 Rdlr., Rug 23 Tdr. 6 Skp., Byg 6 Tdr. 2 Skp., foruden Hoverie og Reiser af Frigodset. Under dette Gods befindes og den bekiendte smukke liden Øe, Lunøe kaldet, beliggende udi Liimfjorden, paa samme Øe een god liden Skov samt profitable Fiskerie af Fiorden, saa findes og paa Godset eendeel prægtige eneste Gaarde, tienlige til Beboelse for honette Familier, som kunde have Lyst at boe paa Landet, fire Kirker: Karbirup, Gammelstrup, Ørum og Lunøe, alle matriculerede for 46 Tdr. 3 Skp. 2 tofemtedeel Alb. Een meget god Mølle, Dront Mølle kaldet, har Mølleskyld 4 Td. 2 Skp., Jordskyld, 5 Skp. 1 Fdk. 2 Alb., samme Tid og Sted bliver og bortsolgt: een meget betydelig og god Gaard, Baadsgaard kaldet, bestaaer i af Hartkorn 16 Tdr. 3 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb., hvorpaa hidtil har været holdet et Hollænderie af 60 Køer, foruden anden Besætning med denne Gaard kan og bekommes, en Kirke og noget Gods, om een Liebhaver det maatte forlange; de Lysthavende vilde behagelig tage Eiendommene i Øiesyn for at erfare Sandheden heraf, bemældte Gaarde, Tiender og Gods, kan og forinden Auctionen enten samlet eller adskilt underhaanden bekommes til Kiøbs. Jordebogen er til behagelig Eftersyn at bekomme hos Hr. Raadmand Biering i Viborg, hos Hr. Bregendahl i Aarhuus Mølle hos Veier og Maaler Hr. Lauriz Juul i Schive og paa Strand bet hos H. H. Jørgensen.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
Onfindelser.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
Hr. Assistent Johan Hellmann ved Statsraadet i Gothenborg, har bekiendtgjort det her værende Kongelige Videnskabers Selskab en Opfindelse, til af friske Tran grever at berede et Slags Brød, da man blander det med noget meere end en Fierdedeel Meel. Efter den indgivne Prøve og Regning kan dette være meget nyttigt ved Transyderierne, og give en betydelig Besparelse, da det lædes ogsaa med Begierlighed ei allene af Heste og anden Qvæg, og kan saaledes tiene til Forring i Steden for Oliekager, men i Huugers Nod giver det ogsaa Menneskene en Spise, der i det mindste er sundere end det, man ellers laver af Bark, Knokler v. d. . Denne Opfindelse er vel alene at benytte sig af i de Egne, hvor man har Fisk nok til Transyderier, Men skulle man ikke ogsaa til det samme Brug kunde anvende de Fiske, som ved Fiskedammene ei sielden opdrages i saadan Overflødighed, atman giver Svinene dem; desuden i den Mængde, at de forgifte Luften, naar de blive liggende paa Volden at forraadne, Det er dog ikke uden det kjød 1 og hudagtige der bliver tilovers, efterat Fittet er udkogt der bruges til dette Brød.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
Hr. Abbed Gattoni i Mayland har efter de Herrer, Mascotis Bernoulles og Haases Erfaringer, at en stærk svændt Staaltraad undertiden giver en harmonisk Klang, spændt fra en Høide af et 23 Alen høit Taarn, paa hvilken en electrisk Leeder er anbragt, lige til et andet Sted nær ved Hr. Mascotis Huus fem Staaltraade, som han kalder en Kæmpeharpe (Larpa gigantelen, hvilke han har stemt saaledes, at de angive de syv musikalske Grundtoner. Denne Kæmpeharpe giver fra Tid til anden svagere eller stærkere, kortere eller længere vedholdende Toner fra sig, hvilke ligne en meget behagelig musikalsk Murren, undertiden lyde de ogsaa heele Timer i et væk Alt dette beroer paa Luftens Forandringer, som paa dem har en umaadelig Jndflydelse. En af Hr. Mascotis Betiente har allerede saadan Færdighed i, derefter at bestemme Veirets forestaaende Forandring, saa denne Veiviser ikke een blandt til Gange forleder ham til at spaae urigtigt.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
Kiøbenhavn, den 4de Januarii. Den 30te November 1787 er Studiosus Holger Friderich Wessel Brovn confirmeret at være Capellan pro Persona for Kallehauge Menighed i Sielland; Studiosus Jens Arreboe Hviid, ligesaa at være residerende Capellan til Brenderup og Ove Menigheder i Fyen; Studiosus Herman Esmann beskikket at være Sognepræst for Meyrup Menighed i Riber Stift. Den 7de December er Studiosus Seier Olrog confirmeret at være Sognepræst for Rorup og Glim Menigheder i Sielland; Tugthuuspræst Hr. Niels Stochfleth, beskikket at være Stiftsprovst og Sognepræst i Christiansand; Byeskriver Lauriz Fogtmann, ligesaa at være Byefoged i Warde og Herredsfoged udi Vester=, Øster= og Nørre=Herreder i Riber Stift. Den 14de ejusd er Generalmajor Wilh. Theodorus von Wegener forundt Rang med No. 12 i 1ste Classe. Den 21de ejusd. er Capellan Hr. Daniel Haahr confirmeret at være Sognepræst for Lille=Hedinge og Haunslev Menigheder udi Sielland; Candidatus Juris Rasmus Bundesen Brorsen beskikket at være Copiist i det andet Expeditions=Contoir udi det Danske Cancellie; Frederich Christian Eilitz ligesaa at være Copiist i Justits Contoiret ved Hof= og Stads Retten.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
Aalborg den 11. Januarii. Under 4 Januarii d. A. har Hr. Krigs= og Land=Commissair Testrup ved udstædt Placat tilkiendegivet, at Landmilice=Sessionens Holdelse i det Nordre Jydske National District for Aar 1788, at samme skal holdes paa følgende Tider og Stæder Klokken 8 Formiddag, nemlig: J Aalborg for Aastrup og Seigistrup Amter 8 April. Børglum Amt = = = 9 dito Kier Hornum= og Fleskum=Herreder = 10 dito Hellum Hindsted= og Aars=Herreder = 11. dito Slet=Hvetboe og begge Han Herrederne 12 dito.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
J Thistæd for Ørum og Vestervig Amter 16. dito J Nyekiøbing for Dueholm Amt = 19. dito J Skive for Skivehuus Amt = = 22 dito J Viborg for Halds Amt = = = 24 dito Alle Klager, som forlanges paakiendte, indsendes til hver Stæds Amtmand fire Uger for Sessionen med sine Bielaggere, alt in Duplo, paa det derfra Amts=Contoirerne kan paa den ene Gienpart indhentes Vederpartens Tilsvar inden Sessionen og den anden forblive ved Protocollen; thi i andet Fald maae Klageren selv tilskrive sig om han ikke kan faae Kiendelse i Sessions=Tiden af Mangel paa Contrapartens Tilsvar. Jordegodseiere, saa mange som eie et eller flere samlede Lægder, indlevere Reserva Rouller in Duplo i Sessionen efter det Mynster som ved 1784. Aars Udgang blev given, og Lægdsmændene for alle Strøelægd indlevere Lister til hver sin Amtstue, paa alt Reserva=Mandskab i hver sit Lægd, og det i seeneste 14 Dage før Sessionen, at Amtsforvalterne derved kan sættes i Stand til at indkomme for Sessionen med behørig Rouller overalStrøegodsets Reserva=Mandskab; og den Lægdsmand som forsømmer sligt, kan vis vente at vorde mulcteret paa een eller fleere Rdlr. Ved Strøe=Lægd forstaaes alle de Lægder som har meere end een Eier enten det saa bestaaer af samlet Godsers Overskud eller Strøegods.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
Da de i Kiøbenhavn liggende 6 Infanterie=Regimenter med deres Nationale skal i Følge Kongelig allernaadigste Resolution, for i Aar forsamle sig den 17. Maj. og deres Nationale igien afgaae den 15. Junii, saa haver de i Følge Forordningen af 13. Maji 1785. her af Districtet til disse Regimenter leverede, men til deres hjem igjen forlovede National-Rekruter, ufeilbarlig at være ved hver sit Regiment i Kiøbenhavn bemældte 17 Maji, hvilket enhver Jordegodseiere ville lade dem berette. De at Garderne til Hest eller Fods ere ikke under den mig herom tillagde Ordre indbegrebne, thi forholder de sig efter den Ordre de have i deres Friemænds Passer, m.v.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
Døde. Den 14 December paa Nørrevosborg Enke Frue, Sophie de Leth, fød Linde, henved 80 Aar. Den 23. i Colding Sognepræsten Hr. Jørgen Baggesen Leth, Past. emeritus for Dalum og Sanderum Meenigheder i Fyen, 72 Aar. Den 30 i Mariager Kiøbmand Niels Hviidts Enke, Mad. Maria Cathrine Milling, hun var fød i Weile den 22. Martii 1704., blev gift den 19. September 1726, og i dette Ægteskab Moder til 11 Børn af hvilke 5 leve, blev Enke 1758 og opnaaede en Alder af 83 Aar 9 Maaneder og 10 Dage. Samme Dag i Kierup Præstegaard, paa sin Reise Hr. Peder de Moldrup til Stamhuset Vestervig Kloster og Ørum Slot, fød 1735 den 27. April, udnævnt til Kammerherre den 4 September 1782., af 11 Børn i første Ægteskab efterleve 4. Døttre. Den 3 hujus i Nibe Borger, Anders Andersen Hostrup, i sit 79 Aar. Den 6, i Aarhuus afg. Kiøbmand, Johan Joseph Wintzels Hustrue, Mad. Anne Kirstine Olesdotter, 35 Aar 3 Maaneder 6 Dage. Den 3 her i Byen, Pigen, Maren Mortensdotter, 50 Aar. Samme Dag Tømmersvend, Jens Hansen, 60 Aar. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
Den 5, hujus blev Hr. Wandall tilsendt, med Hosskrivt: Psalm. 63,5. Jeg vil love dig Herre alle mine Livs=Dage, og jeg vil opløfte mine Hænder i dit Navn = Den 10 befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrift: den 9 Jan. 1768. er 3/4 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
De indsendte Tanker, i Anledning af Hr. Commandeur=Capitain Gerners Død, kunne af Mangel paa Rum ikke før i næste Numer vorde indførte.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
Bekiendtgiørelse. Da den Viborger Samler nu ikke længere imodtages eller uddeeles fra Bogtrykkeriet, saa have de, der endnu maatte finde Behag i at ville holde samme, derom at henvende sig til det Kongelige Post-Contoir her i Byen, hvorfra dens Uddeeling med andre politiske Tidender herefter vorder bestyret. Men hvad Betalingen for forrige Aar angaaer, da erlægges samme, efter tilstillet Regning, imod Qvittering til Bogholderen paa Bogtrykkeriet. Aalborg den 9 Januarii 1788. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1788-01-11
De som i Provindserne enten i Jylland, Fyen V. eller Sielland maatte fremdeles forlange, at faae med den agende Post herfra tilsendt: De Aalborgske ugentlige Jydske Efterretninger.