JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Beltpasage. Fra den 8de til den 11te September ere udreiste: Til Fyen. Handelsfuldm. Møller, Toldbet. Hiorhøv, Lieut. Branner, Provstinde Praem med Datter, Frue Lüttichau, Frøken Lüttichau, Jfr. Reither, Kiøbm. Dessauer, Høiesterets=Sekret. Hohlenberg, Hr. Kierumgaard, Pastorerne C. og H. Nyholm, Lieut. Lillienskjold. Til Sielland, Consul Jsaachsen fra Christianssand, Stud. Rannestad, Jfr. W. og E. Kopke, Frue Petersen, med 3 Børn, Sec. Lieut. la Cour, Hosekræmmer Cohn, Agent Ploug, Baronesse Stampe med Familie, Jfr. Faber, Handelsmand Cohn, Frue Blum med Barn, Kapt. Fyhn, Jng Kapt. Beichmann, Mad. Hansen med Datter, Pastor Warneke med Kone, Justitsr. Bankdirecteur Thomsen med Kone, Kand. jur. Lund. AVERTISSEMENTS Saavel den ærede Direktion for det dramatiske Selskab, som Byens og Omegnens Beboere, aflægge vi herved, paa egne og fælleds Vegne, vores ærbødigste Tak, for den Agtelse og Velvillie vi under vores Ophold beæredes med. Slagelse den 16de September 1825. G. J. Titchen. P. L. Bigum.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Da Sognepræsten for Kirkestillinge Meenighed, Hr. Amtsprovst Abel, Ridder af Dannebrogen, ved Døden er afgaaet, og hans Stervboe af undertegnede Skifteforvalter taget under Forsegling og Registering, saa bliver der igien i dette Stervboe foretaget Aabnings-, Registerings og Vurderingsforretning i Kirkestillinge Præstegaard Fredagen den 7de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, hvilket til de respective Arvingers og øvrige Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Slagelse den 8de September 1825. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Løverdagen den 1ste Octbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, lader Snedker Fobian Adler paa sin Boepæl paa Smedegade ved offentlig Auction bortsælge endeel nye moderne Meubler, bestaaende af Kommoder, Divaner, Divansborde, Hiørneskabe, Senge, Dragkister, Stole, Borde af forskiellige Slags m.v. Ligeledes agtes bortsolgt endeel Snedkerværktøi, samt forskiellige Indboe. Slagelse den 17de Septbr. 1825. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Onsdagen den 21de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, bliver paa Slagelse Raadstue afholdt offentlig Auction over eendeel nyt Sølvtøi, Linned, Dækketøi, Gangklæder og nogle gode Meubler; alt tilhørende Stervboet efter afg. Ane Margrethe Pedersdatter. Slagelse den 12te September 1825. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Mandagen den 19de denne Maaned, bliver paa Sla delse Raadstue, Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction til Bortfæstelse af den Jordlod i Lillevang, som tilhører St. Peders Sognekald, og som afdøde Spekhøker, Jens Nielsen har havt i Fæste. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Slagelse den 12te September 1825. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Bekiendtgiørelse. Torsdagen den 29de September, Formiddag Kl. 10, bliver paa Hesede ved Gisselfelde bortsolgt et Antal af 5 a 600 Stkr. Faar af forskiellig Race samt 20 Stkr. Spring-Væddere af spansk Race. Konditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstedet. Raunstrup den 11te Septbr. 1825. E. Hagerup. Slagelse. Den forhen i denne Avis under 27de Juni, 1ste og 4de Juli d. A.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
til Forauctionering averterede Gaard No. 140 paa Slagelse Kiøbstæds Bredegade, saaledes som den der findes beskreven, bliver med tilhørende Hauge og noget over 20 Tdr. Land udmærket god Jord, for største Deelen beliggende tæt ved Byen, opbuden til absolut Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ved en 4de Auction, som afholdes i bemeldte Gaard, Tirsdagen den 27de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, efter de ved de foregaaende 3 Auctioner fremlagte Hoved- og Tillægsconditioner, der ere til Eftersyn hos Hr. Asses for, Byefoged Gude i Slagelse, hos Hr. Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets=Procurator Beyer, boende ved Vestervold No. 206 i Kiøbenhavn og hos Undertegnede, ved hvilke Conditioner det blandt andet er bestemt, at Eiendommen opraabes først samlet og dernæst Jorderne separat for sig, enten i en eller flere Lodder, samt, at paa hele Eiendommen kun fordres udbetalt Contant i 11te December Termin d. A. 1000 Rbdlr. Sølv af Kiøbesummen, hvorimod den øvrige Deel af samme kan blive indestaaende paa første Prioritet deri, i 2 Aar fra nysnævnte Termin at regne. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthaver til fornøden Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Nestved den 26de August 1825. Paa vedkommende Udlægshavers Vegne, B. C. Rye, Prokurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Mandagen den 26de September, Formiddag Kl. 11, lader Sorøe Akademie ved offentlig Auction, som afholdes ved dets nye Hovedbygning, bortsælge en betydelig Deel nyt Tømmer, nye Brædder og Lægter, som alene ere blevne afbenyttede til Stilladser og som derfor alt er tienligt til at anbringes i andre Bygninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Onsdagen den 11de September, Middag Kl. 12, bliver paa Nestved Byes Raadstue holdet offentlig Licitation over en Reparation ved Storebroe ved Nestved, hvilket Arbeide, der fornemmeligen bestaaer i at optage den østlige Flagmuur lige til Bunden og atter at opføre samme af hugne Stene, er anslaaet til at kunne koste omtrent 1100 Rbd. Sedler. Conditionerne og Overslag ere forinden Licitationen til Eftersyn paa mit Contoir. Nestved den 7de September 1825. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
J Treskiels Skov under Frederikslunds Gods, bliver Fredagen den 23de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction over endeel paa Roden staaende Ege- og Bøgetræer, saavelsom Affaldet af nogle det Kongelige Admiralitet tilhørende Egetræer, tildeels tienligt til Gavntræe. Auctionen begyndes ved Munkeengshuset. Frederikslund den 2den September 1825. Lacoppidan Frievilligt Skriftemaal til sine brave Landsmænd, en halvfiordsindstyve Aars Oldings seeneste offentlige Tildragelser vedkommende. Af F. C. Friherre Wedel Jarlsberg Bogen er 4 Ark, 8vo, og faaes heftet for 1 Mk. hos P. Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Tilkjøbs ønskes. en let Fjellevogn, helst med Jernaxler. At den er lidet brugt, sees ikke paa, naar Prisen i Forhold dertil bliver nogenlunde billig. En Billet desangaaende, hvori anmærkes Vognens Beskaffenhed og Priis, bedes aflagt hos Hr. Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Hvedemeel af bedste Sort bekommes hos H. A. Schov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Paa Falkensteen ved Slagelse, ere Tienester ledige til førstkommende November, saavel for en Bryggerpige som og for nogle Malkepiger. Hvo som maatte ønske saadan Tieneste, kunde, forsynede med gode Vidnesbyrd, vorde antagne, naar de melde dem paa selve Stedet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
Paa Tybierggaard ved Ringsted er til 1ste November Tieneste ledig for en duelig Meierske, som helst ønskes af Bondestanden. Uden fyldestgiørende Beviser nytter ei at melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-16
En duelig og ædruelig Bagersvend kan faae Arbeide strax hos Harboe i Skielskøer. Tørt Ege=Krumtømmer af forskiellige Dimensioner, til Mølleværk, er tilfald paa Hertalund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Siællandske Avis, Den Ve eller: ga Ugeblad. Slagelse. for landske Historie uden, og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 1127 Aarg. Mandagen d. 19. September 1825. No. 76.) 11 Aar. Mandagen d. 19. September 1825. No. 76.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Tyrkernes Storm paa Messolongi den 2den August d. A. Man havde hørt paa Zante en skrækkelig Kanonade og var uvis om hvorfra den kom, da man holdt den Græske Flaade, som bestod kun af 33 Skibe for svag til at angribe den Tyrkiske, som bestod af 85, men endelig ankom en Østerrigsk Krigsbrig, som giorde en Ende paa Uvisheden; da den berettede: at Messolongi havde afslaget en Storm, som Tyrkerne havde foretaget imod den med 35 Krigskibe og 32000 Mand Landtropper.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Nyeste Post-Efterretninger. Den udenlandske Post har medbragt te vigtige Efterretninger: først, at det Birmanske Rigeer erobret af Englænderne, for det andet, at Grækerne have kastet sig under Englands Skyts, men den første af disse Efterretninger er endnu meget tvivlsom, og ved den anden er det ikke mindre tvivlsomt om den Engelske Regiering vil modtage dette Protektorat og antage sig dette ulykkelige christelige for sin Troe og Frihed kæmpende Folks Frihed. Hvad den første Begivenhed angaaer, saa har man i London faaet en privat Efterretning fra Sincapoore af 9de April, som indeholder den Efterretning: at den Brittiske Armee er rykket ind i Amarapoora, Hovedstaden i Kongeriget Ava; at Kongen er bleven tagen til Fange og at der kort efter er bleven afsluttet en meget hæderfuld Fred for England. De Ostindiske Fonds stege den 9de Septbr. ifølge denne Efterretning, men mange tvivle dog endnu paa dens Rigtighed. - Det skal være gaaet saaledes til med denne Efterretnings Ankomst. Det Brittiske Skib Caroline, Captain Johnson, har efter 17 Dages Seilads overbragt den fra Bangkoki Siam til Handelspladsen Sincapoore, og da der ikke laae noget Skib beredt for at bringe den strax til England, saa blev den sendt med en Fransk Brig til et Handelshuus i Bordeaux, som igien har communiceret den til London. – De Engelske Blade vide ikke ret hvad de skulle troe derom, men sige: at man kan med det første forvente en sikker Oplysning derom fra Calcutta. De nærmere Omstændigheder, som fortælles ved denne store Begivenhed, fortiene derfor ikke heller at anføres, førend man nærmere erfarer om det heele ikke er en Opdigtelse. Den anden vigtige Efterretning: at Grækerne have kastet sig under England, har derimod Udseendet af at være vis, da vi kunne bygge den paa den Østerrigske Jagt tagers egen Beretning, hvilken synes at være kommen i en Slags Passion derover.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Man vil have faaet Efterretning om at Mainotterne skulle have udsonet sig med Regieringen i Napoli og have besat Calamatta. Ligeledes at Pesten skal rase frygteligt saavel paa Morea som paa Candia, ogsaa høres atter det tvivlsomme Rygte fra Zante under 15de August, at Jbrahim Pascha staaer indesluttet ved Tripotamo i Arkadien. Ligeledes vil man vide i Triest at Reschid Paschas Tropper ere efter den mislykkede Storm den 2den August blevne overfaldne af Grækerne fra Salona, blevne forfulgte saavel af dem som af Garnisonen af Mesfolung til Brachori, og at mange Tyrker ere faldne og meget Artillerie erobret af Grækerne. En Engelsk Brig, som er ankommen til Corfu fra Messolongi beretter, at 7 til 8000 Tyrker ligge dræbte i Gravene foran Fæstningen, og den Østerrigske Capitain Buratovich anslaaer endog Antallet til 12000. Han fortæller tillige at Grækerne have opbrændt en Fregat, en Corvette og en stor Goe lette af den Tyrkiske Flaade og taget en Brig. En Division af Capudan Paschas Flaade skal have taget Flugten til Valona paa Kysten af Albanien. Den Engelske Fregat Syvil, som er ankommen fra Athen og Napoli til Corfu, commanderet af Kapt. Pechell bekræfter alle disse Efterretninger; og tillige at Pesten bortriver daglig i Modon 25 til 30 Mennesker. Det Engelske Blad Coureren meddeeler en udførlig Efterretning om Grækernes herlige Seier til Lands og Vands ved Messolongi og beretter tillige, at de have taget alle de 100 Skibe hvorpaa de Tyrkiske Tropper vare blevne satte i Land. Da Efterretningen ankom til Zante, saa ringede man med Klokkerne fra om Morgenen til om Aftenen. Almuen bemægtigede sig alle de Personer, som vare mistænkte som Tyrkernes Agenter og vilde have dræbt dem, naar ikke Regieringen havde forhindret det. Alle Østerrigske Skibe maatte lægge ud af Havnen for ikke at blive insufterede af Almuen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Hans Majestæt Kongen af Preussen er ankommen til Coblen; hvor der skal holdes en Maneuvre, med 21000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
J Jrland begynder Almuen paa nogle Steder at begaae sine sædvanlige Uordener. – J Spanien tegner det til at Absolutisterne komme til at ligge under. Mange Personer af stor Anseelse især Geistlige blive arresterede, og Ministeriet begynder at handle med Eftertryk Lord Cochrane skal have anvendt al sin Fortieneste i Amerika paa at kjøbe Bomuld, som han har afsendt til Liverpool; Speculationen vil blive uheldig, dersom han ikke har solgt den, da Prisen paa denne Vare falder betydelig for Øieblikket. – Den 1ste September kom Greven af Liverpool tilbage til London fra sin Reise i Nederlandene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Portsmouth er det største Orlogskib i den Engelske Flaade løbet af Stabelen i denne Maaned, nemlig Prinsesse Charlotte paa 140 Kanoner. Man skulde ikke troe, at det var saa nødvendigt for den Engelske Regiering at vedblive saa stærkt at forøge sin Marine, naar man læser en Fortegnelse over de Krigskibe, som Englænderne erobrede i Revolutions=Krigen og som anslaaes fra 10de Marts 1803 og til 1ste Januar 1814 til 1164 Krigskibe hvoriblandt 62 Orlogskibe, 155 Fregatter og 925 mindre Krigskibe. Frankerige mistede 35 Orlogsskibe 87 Fregatter og 680 mindre Krigskibe; Holland 4 Orlogskibe 3 Fregatter og 44 mindre Krigsskibe; Spanien 12 Orlogskibe, 17 Fregatter og 76 mindre Krigskibe; Danmark 17 Orlogskibe, 21 Fregatter og og mindre Krigskibe (de to sidste af dem nemlig to Orlogskibe paa 74 Kanoner skulle være solgte i Aar) Porten Orlogskibe, 18 Fregatter og 3 Scheb.; Rusland 10 Orlogskibe, 1 Fregat og 3 mindre Krigskibe; Nordammerika3 Fregatter og 15 mindre Krigskibe, desuden bleve 360 Franske, 31 Hollandske, 57 Spanske, 56, Danske og 104 Amerikanske Capere deels tagne og deels ødelagte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 16de September. Mandagen den 12te September blev efter Hs. Majestæts allerhøieste befaling det nye Capel i Roeskilde Domkirke høitideligen indviet ved en passende Tale af Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Münter, og ved tvende Sange, forfattede dertil af Hs. Høiærværdighed Confessionarius Liebenberg. Capellet blev givet Navn af Christian den Sjettes og Frederik den Femtes Capel. Til at bievaane denne Høitidelighed havde Hs. Hofærværdighed Biskoppen indbudet Dhrr. Geheime-Statsministre, Overhofmarskalken, de Deputerede af det Kongelige Danske Cancellie, Roeskilde Byes Magistrat og øvrige Embedsmænd, samt Geistligheden i Roeskilde og Provsterne fra Omegnen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Tirsdagen den 13de September foretoges Om flytningen, fra Christian den Fjerdes Capel, at de Høikongelige Liig, som vare bestemte til at hensættes i Christian den Sjettes og Frederik den Femtes Capel. Til at overvære denne Handling vare allernaadigst befalede samtlige Geheime-Statsministrene, Overhofmarskalken, Stifts=Øvrigheden, Confessionarius Liebenberg, Overbygnings-Direkteur Etatsraad Hansen, Roeskilde Byes Magistrat og Geistlighed, hvilke alle samlede sig paa Palaiet, og tilligemed de 6 Oberster og 6 Commandeurer, der skulle bære de høie Liig samt de to Kammerherrer, der ved denne Leilighed fungerede som Marskalker, begave sig om Morgenen Kl. 9 1/2 parviis ned i Kirken. Saasnart Processionen der lod sig see, hørtes et Præludium fra Orgelet. De to Marskalker, tilligemed Obersterne og Commandeurerne toge Plads under Choret; samtlige øvrige Herrer i en Rad. Paa et givet Tegn ophørte Præludiet fra Orgelet, og den Choral (forfattet af Hr. Confessionarius Liebenberg), som var bestemt til at afsynges for Talen, blev nu udført af det Kongelige Capel og de Kongelige Sangere. Efterat denne var afsiungen, begave de 6 Oberster og 6 Commandeurer, med de 2 Marskalker i Spidsen, sig ind i Christian den Fjerdes Capel, hvor de opløftede Høisalig Kong Christian den Sjettes Liigkiste, og bare det høie Liig ind i Capellet, hvor det blev nedsat ved den for Høistsamme bestemte Sarcophag. Derefter begave nysnævnte Herrer sig igien tilbagetil Christian den Fjerdes Capel, opløftede Høisalig Dronning Sophia Magdalenas Liig, ind bare det i det nye Capel, og hensatte det paa den for Høistsamme bestemte Plads, og veddbleve saaledes, indtil Høisalig Kong Frederik den Femtes og de Høisalige Dronninger, Louises og Juliane Marias Liig vare indbaarne i det nye Capel, hvilket skeete under Præludium fra Orgelet. Derefter begave de, der vare tilsagte til at bievaane denne Handling, sig parvis ind i det nye Capel, hvor Confessionarius Liebenberg holdt en til Handlingen passende Tale, hvorefter den sidste Deel af Choralen blev udført af det Kongelige Capel og de Kongl. Sangere. Efterat Choralen var afsiungen, bleve Ligene af de Høisalige Konger Christian den Sjette og Frederik den Femte, samt af Høisalig Dronning Louise nedsænkte i de for dem bestemte Sarcophager, hvoraf de to ere forfærdigede af afdøde Professor Wiedeweit, og den tredie af afdøde Professor Stanley, (for de Høisalige Dronninger. Sophie Magdelen og Juliane Maria ere Sarcophagerne endnu ikke færdige.) Derefter begav Processionen sig, under Musik fra Orgelet, tilbagetil Palgiet, i samme Orden, som den var indtraadt (Statstid.) i Kirken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
J Anledning af Pastor Grundtvigs uværdige Angreb paa Professor Clausen, lod en stor Deel af dennes nuværende og forhenværende Tilhørere han ved 3 Cand. Theolog, og 3 Studios. Theol. overrække følgende Adresse: Til Hr. Profesfor Theologiæ og Dr. H. N. Clausen. Med den meest levende Uvillie og Smerte have vi læst de bittre og krænkende Beskyldninger, som Hr. Pastor Grundtvig har ladet sig henrive til mod Deres Høiærværdighed, i Anledning af Deres nyeste Skrift: "Catholicismens og Protestantismens Kirkeforfatning, Lære og Ritus." Han angriber deels den Maade, hvorpaa Deres Høiærværdighed construerer Begrebet og en protestantist christelig Kirke, deels Deres exegetiske Grund principer: deels Deres Forklaring af Præste-Eeden. Hvad det første Punct angaaer, da aander Deres hele Skrift, ligesom alle Deres Forelæsninger, den dybeste Ærefrygt for Christi guddommelige Person, forenet med de reneste Begreber om ham. Desuagtet tillader Grundtvig sig at paastaae, at Deres Christus er en aldeeles luftig, døvstum, magtesløs, uversonlig Person. De antager derhos den hellige Skrift for at være Christendommens sidste Grundkilde, og formener, at Symbolernes rette Auctoritet maae udledes af Skriftens, og at Symbolernes Aand, mere end deres Bogstav, bliver Norm for Skriftfortolkningen. Derimod gaaer Grundtvig overalt tilbage til den apostoliske Troesbekiendelse, som sidste Kilde, og som eneste Fortolkningsregel, beseglet med Kirkens guddommelige Vidnesbyrd. Hvad dernæst det andet Punct angaaer, da antager Deres Høiærværdighed, at Bibelen kun kan fortolkes ved Hielp af philologisk og philosophisk Kundskab, forenet med sund Tænkning. Uagtet dette maatte synes indlysende for Enhver, finder dog Grundtvig, at Bibelens Auctoritet som guddommelig Aabenbaring. derved aldeles tilintetgiøres. Hvad endeligt det tredie Punct angaaer, da paastaaer De, at i Præste-Eeden i den danske Kirke Jntet er blevet bestemt om Forholdet mellem den Hellige Skrift og Symbolerne, og at denne Ubestemthed er forsætlig og velbetænkt for ikke at paalægge Samvittigheden, ængstende Baand. J denne, som os synes, aldeles rigtige Anskuelse, finder Pastor Grundtvig, jesuitisk Forbeholdenhed, og stræber at tvinge en anden Mening ind i Eeden, en Mening, som kun blind og mystisk Troe kan antage og opfylde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Vi ere ved Pastor Grundtvigs Skrift, kaldet Kirkens Gienmæle, ingenlunde blevne overbeviiste om Urigtigheden af Deres Høiærværdigheds Meninger. Men selv om han havde havt Ret, vilde vi ved denne Meningsforskellighed ingenlunde have troet ham berettiget til den Paastand: "at Deres Høiærværdighed var en falsk Lærer, der stræbte at forvirre og forføre Menigheden, samt undergrave Kirken." Endnu mindre til den Beskyld. ning: "at De stod i Spidsen for den christelige Kirkes Fiender og Guds Ords Foragtere i Landet." Nu vide vi, at den, som er vred paa sin Broder uden Skyld, skal være skyldig for Dommen, og hvor, som siger til sin Broder, Rakal skal være skyldig for Raadet: men hvor, som siger: Du Daare, skal være skyldig til Helvedes Jld. (Math. 5, 22.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Vi ville overlade til Pastor Grundtvigs Samvittighed at gjøre Anvendelsen af hans Herre og Mesters Ord paa sig selv, og ikke dømme den Gierning, der dømmer sig selv. Men da hver den, som med christeligt Sind elsker Fred og Sagtmodighed, maae føle sig haardelig krænket, naar han uformodentligen og uforskyldt indvikles i bitter og hadefuld Strid, saa kunne vi ikke tvivle om, at jo Deres Høiærværdighed maae være bleven dybt indigneret ved Pastor Grundtvigs høist krænkende Angreb. J det vi underskrevne bevidne dem, som vor høitagtede og elskede Lærer, vor inderlige Deeltagelse heri, skylde vi derhos at tilføie, at vi altid have følt os fuldkommen tilfredsstillede ved Deres Bestræbelser for hos os at vække og nære den samme christelige lyse Mand, som hersker i Dem selv og Deres Skrift, at vi ere overbeviiste om, at naar Grundtvig i hele Kirkens Navn forkiættrer Dem, deler han denne Anmasselse kun med i det høieste nogle faae Jndividuer, hvis Dom ingenlunde er den almindelige Kirkes; men at hans Fremfærd ikke hos os, og neppe hos nogen Retsindig og Oplyst har formaaet i ringeste Maade at svække den Høiagtelse og Kiærlighed, hvoraf vi føle os giennemtrægte mod Deres Høiærværdighed. Vi ønske, at Himlen vil forlene dem Kraft og Sagtmod til at bestaae i den, af Dem ikke fremkaldte Strid, og lægge sin Velsignelse til Deres Bestræbelser, at de maae bære Frugter til den fande protestantiske Christendoms Befæstning og Udbredelse. Kiøbenhavn, den 11te September 1825. Underskreven af 83 theologiske Candidater og (Skilder.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Studenter. J Anledning af det Stridsskrift, Hr. Pastor Grundtvig har udgivet imod mig, under Titel, Kirkens Gienmæle mod Prof. Theol. Clausen, skylder jeg Publikum følgende Erklæring: at jeg, med Hensyn til de i dette Skrift fremførte injurierende Beskyldninger allerede har gjort det fornødne Skridt, for, i Overeensstemmelse med min Embedspligt, at forfølge Sagen paa Rettens Vei; at jeg ved en anden Forfatter, end Pastor Grundtvig, vilde ansee det fornødent at giøre offentligt opmærksom paa de mangfoldige Mistydninger og Fordreielser af mine Udtryk, som ikke kunne blive Gienstand for juridisk Tiltale; men at jeg mod denne Mand finder det tilstrækkeligt, at henvise til følgende Ord i Fortalen til min angrebne Bog S.A. f. : "det vil, som jeg haaber, ikke blive mistydet eller udlagt som Jndrømmelse eller Samtykke fra min Side om jeg, ved en Bog, som indeholder Stof og derfor ogsaa kan give Anledning til Strid og Controvers uden Ende, overlader til den selv at føre sit Forsvar imod forestaaende Kritiker og Angreb, hvor christelig, videnskabelig Aand er forviist fra den theologiske Polemik, og det hadefulde og hovmodige Sind raser frem med æreskiændende fordømmende Ord, der bliver det desuden Fortieneste af Christendom og Humanitet at tie, for ikke at bidrage til at forøge Forargelsens Vederstyggelighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Om det juridiske Udfald af Sagen skal det Offentlige i sin Tid blive underrettet. Dr. H. N. Clausen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
(Statstid.)