JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Samme Dag afgik D. Miguel fra Sines paa Fregatten Stag.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Blandede Efterretninger. Da den orientalske Cholera igjen har viist sig i den spanske Stad Teres, saa er al Samfærdsel imellem den og Cadix afbrudt. - Ogsaa i Dublin skal Cholergen iaar igjen have indfundet sig, fast ligesaa stærk som forrige Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Den herculske Tyroler Rappo har ved en Forestilling i Rotterdam havt den Ulykke, at en iveiret kastet Kanonkugle ved Nedfaldet knuste hans Bryst, saa at han snart derefter opgav Aanden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Viborg. Det herværende Apothek har atter skiftet Eier. Enkemd. Jacobsen har solgt samme til Hr. Apotheker Bagger fra Mariager for 38000 Rbd. r. S., hvilken Sidste igjen har solgt sit Apothek til Hr. Cancellieraad Strøyberg i Aalborg, for 10000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Blandede Efterretninger. Jfølge allerh. Placat af 28de Mai, har Hs. M. Kongen, ligesom i forrige Aar, ogsaa iaar tilstaaet Grundeierne i Hertugdømmene Slesvig og Holsten en Lettelse ved Eftergivelse i Skatten af Besiddelse, Nytte og Brug, ved at eftergive 25 pCt. eller 10 s. af hvert 100 Rbd. af Jordernes Taxationsværdi. Endvidere er ved alleth. Placat af 4de Juni anordnet: "Ligesom Vi, under de for Landbruget ugunstige Omstændigheder, ved Vor allern. Placat af 26de Aug. 1831, have bevilget Besidderne af Landeiendommen i vore Hertugdommer Slesvig og Holsten en aarlig Eftergivelse i Skatterne, til Beløb af 200000 Rbd. i 3 Aar, saaledes ville Vi, endnu for et Aar, allern, tilstaae den samme Eftergivelse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Hs. M. Kongens Besøg i Veile, Horsens og Skanderborg havde samme Glæde og Jubel til Følge, som overali hele Fædrenelandet. J Veile tog Hs. M. Kongen snart efter Ankomsten Brandcorpset i allern. Øiesyn; derefter Raadstuen med Archivet og Arresterne, Borgerskolen, Borgervæbningen, Kirken og Amtets og Byens Sygehuus. Derpaa eftersaae Hs. Majestæt Embedsmændenes Protokoller, og gar kort derefter Audients. Ved denne fremtraadte en Deputation af Amtets Landmænd, der takkede vor gode Konge for hvad der i de sidste 10 Aar, siden Hs. Majestæts Nærværelse her, var virket for Landmanden, nemlig Ophævelsen af Kvægtolden, Nedsættelse i Landskatten o. s. v., samt Jndfocelsen af raadgivende Stænder. Paa Byens Vegne havde Repræsentanternes Formand tolket dens Følelser ved Hs. Majestæts Nærværelse paa Raadstuen. Efter Tilbagekomstertillod Hs. M. allern., at en Sang blev afsungen, hvorefter let jublende Hurra gjenlød. Om Aftenen var hele Byen lillumineret med Begkrandse, Lamper og Lys, og flere Bygninger havde Transparenter. Morgenen derpaa Kl. 6 lø en ny Skonnert af Stabel, som med Hs. Majestæts allerhøieste Tilladelse fik det folkekjære Navn Prindsesse Caroline. J Horsens have Festlighederne været særdeles jublende og Hs. M. har der beseet de samme Gienstande som over salt. Efterat Hs. M. havde inspiceret Borgervæbninger behagede det Allerhøistsamme at udnævne den værdige Stadshauptmand Blumer til Major. Hs. M. besaae ogsaa Hr. Weiss's Jernstøberi, og under det alleth. Oxhold bleve 2de Stykker til en Kakkelovn støbte, paa hvilket ene Stykke saae, Majestætens Navnetræk og et under samme anbragt Vivat og paa det andet følgende Jndscription. Gud give Kongen Fryd og Løn, Han er vort Haab vor Glæde! Gud signe Ham, det er den Bøn, Som alle Danske bede. At ogsaa de Fattige maatte glæde sig paa den Alle saa dyrebare Dag, lod Fattigvæsenet den Dag give Extraforplei ning til Lemmerne i Arbeidsanstalten, og tillige varm Middagspise uddele til et betydeligt Antal fattige Familier Byen. 4 Den ny funderede Kgl. Over=Appellationsret i Kiel, træder ganske istedetfor den holstenslauenborgske Overret i Glückstadt, hvilken sidste ophæves til 1ste October d. A., og den første begynder. Den Afgift paa Hunde, for Løsningen af Politi=Tegn som i Holsten var 2 Rd. Cour. eller 3 Rbd. 19 1/2 s. Rb. er nu allern. nedsat til 1 Rbdlr., og det tidligere Gebyhr til Politiet, i samme Anledning, 76 2/3 Rbs. og 25 1/3 s., en allern, nedsat til 32 s. og 16 s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Procurator Chr. Hviid i Nakskov var af Justitien tiltalt for utilbørligt Forhold ved at have tilforhandlet sig en ham betroet Fordring m.v. Ved Underretten idømtes han en Mulct til Fattigkassen paa 100 Rbd.; ved Overretten forhøiedes den til 200 og ved Høiesteret til 500 Rbd. Sølv. Til alle Omk. Erlæggelse blev han dømt ved alle 3 Retter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
En Peder Pedersen Hogsted, der var tiltalt for Ægteskab med tvende Hustruer, blev af Hr. Justitsr. Koefoed i Hjørring dømt til at miste sin Hals, hvilken Dom er stadfæste ved Overretten og ved Høiesteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Grosserer J. Owen, der af Viinhandlerlauget var tiltalfor Indgreb i Laugets Rettigheder, blev saavel ved Politiret ten som ved Høiesteret frikiendt for Tiltale og Lauget dømt til at godtgjøre ham 100 Rbd. i Proc. Omk.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
En Tjenestepige paa Jsland er for Barnefødsel i Dølgsmaal ved Høiesteret dømt til at miste sin Hals og Hovedet at sættes paa Stage.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
En Gaardmand Niels Pedersen ved Kbhvn., har oprettenet Legat af 200 Rbd., hvis Renter udbetales til 2de af de meest Trængende i hans Sogn. Paa samme Maade har en Gaardfæster Hans Sørensen ved Veile legeret 200 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Handelstidenden beretter, at der i Kongsbergs Gruber er funden en Sølvklump, som maaskee er den største, der nogensinde er funden, da den veier 1443 Mark 1721 1/2 Pd. og er af 13000 Sølvspecies Værdi.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Af et nyt Tidsskrift: Militairt Repertorium, udgivet af J. A. Fibiger, Major, Commandeur for den Kongl. milie taire Høiskole, R. af D., er første Aargangs første Heftes, udkommet. J nogle Forord gjøres Rede for Arbeidsmaneten. Jndholdet er følgende: Uddraget af Tidsskriftet: Hannowersches milit. Journ., som begyndte 1831 og udkommere i tvangløse Hefter. J. Anmeldelse af militaire Skrifter, udkomne i Danmark 1831. 2. Krigshistorisk Skelet af Kampen paa den pyrenæiske Halve i Aarene 180821814. Tidsskriftet, hvoraf sædvanligen 4 Hefter ville udkomme aarligt, er bestemt til at meddele en sammentrængt Udsigt over Tysklands, Frankrigs, Englands, Norges, Sverrigs og Danmarks militaire Literatur, hvorved Læserne underrettes om dens successive Frembringelser, gjøres opmærksom paa de vigtigere i de forskjellige Fag, samt meddeles almeennyttige, for den Militaire i Almindelighed interessante Uddrag af de nyeste Skrifter. Subskriptionsprisen er for hvert Hefte paa Trykpapir 32 s. og Skrivpapir 48 s. r. S. For Jkke Subskribenter og i Udlandet er Prisen det dobbelte.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Søndagen den 22de Juni steg Varmen i Ischer til 26 1/2 Grader.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 26de Junii. C. F. Kielsen af Odense m. Korn, Fedev., Skind m.m. (udg. d. 29de t. Altona). D. 27de: H. L. Splid f. Kbhvn. m. Stykg. J. Kleis f. Samsø m. Kornv. (udg. d. 29de t. Norge. H. Stein f. Rørvig. m. Kreaturbeen (udg. d. 29de t. Arbroath). D. 28de : N. Erichsen f. Christiania m. Stole. - Udg. D. 27de: F. Thiel m. Stang., Skibs-Jnv. m. m. t. Helsingøer. I.C. Christensen t. Læss m. Steenk.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Hals Skibsliste. Jndk. D. 27de Juni, H. Hansen af Frihvn. f. Laurvig m. Jern. D. 28de: L. Nisted af Aalb. f. Drammen, m. Træl. N. Jversen af Aalb. f. Grenaa med Brænde. D. 29de: K. Bruun a. c. t. Østerr. m. Træl. B. Geneske af Aalb. f. Rørvig m. Stykg. L. Chr. Nielsen af Aalborg f. Grenaa m. Brænde. D. 30te: N. Jørgensen af Aalborg f. Hurup m. Brænde. H. B. Holbek af Odense, f. Christiania m. Salt og Glas. J. Bentzen af Fiskebeksk. f. Drammen, A. O. Foyen og O. Petersen a. o. s. Tønsb.,H. Sørensen og H. Johnsen a. o. f. Østerr., E. Holte af o. f. Drammen, N. Erichsen a. c. f. Kragero, alle m. Træl. Udg. D. 27de: B. Sivertsen a. o. t. Østerr m. Korn. F. Andreasen af Aalb. t. Grenaa, ball. D. 28de: L. Frederichsen af Sønderhou t. London m. Havre. N. Jørgensen af Aalb. t. Hurup, ball. D. 29de: J. Bessersen at o. t. Mandal med Smør og Gryn. E. Evensen og O. Jensen, a. o. t. Kragers, T. Gjerulfsen og H. Petersen a. o. t. Arend., alle m. Korn. D. 30te. C. N. Heilskou a. Aalb. t. Kbhvn. m. saltede Sild og Viin m. m. Vinden. D. 27de: V.; d. 28de: NO., Form. Kl. 10, S.; d. 29de: ND., Formd. Kl. 9 SD., d. 30te : NB.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Bekjendtgjörelser. Da det med temmelig Vished kan antages, at Ilds=Paa sættelse, under den Natten mellem den 21de og 2de forrige Maaned stedfundne Jldebrand i Sæby, er skeet hos Skomager Christian Rosendahl, Reebslager Søren Simonsen Aldt og Avlsbruger Anders Pedersen Nørgaard, saa udloves herved, i Medhold af det Kongelige danske Cancellies Resolution af 24de December forrige Aar, en Belønning af 100 Rbd. Sedler til den, som angiver en af Gierningsmændene, under saadanne Forhold, at justitielAction derefter kan blive anlagt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Bye og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 28de Juni 1834. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Efter dertil given Anledning, bringes herved Cancelli Placaten af 17de Marts 1818 i Erindring, hvorved advares imod, at fornærme militaire Patrouiller, Vagter eller Skildvagter, opsætte sig imod hvad af dem befales, gjør ligen overfalde dem, eller haane dem med Skjeldsord eller andre fornærmelige Udladelser, med mindre de Paagieldende ville udsætte sig for, hvad der kan flyde af, at Skildvagten bruger sit Vaaben, samt derhos vente, at blive anholdte og vedbørlig anseete. Aalborg Politikammer, den 1ste Juli 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Et ungt Menneske forsynet med gode Anbefalinger, der ere henlagte paa Adressecontoiret i Aalborg til Eftersyn, som i flere Aar har conditioneret i Skolelærerfaget, deels som Huuslærer hos en Præst og Proprietair, og deels som Lærer ved en Borgerskole, ønsker sig en god privar Condition i ovenmeldte Fag til førstkommende 1ste November.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Hørsgaard i Valsgaard Sogn, der staaer for Hartkorn 4 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., kan kjøbes. underhaanden, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Torderup i Gunderup Sogn, den 30te Juni 1834. Niels Pedersen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Hos Udertegnede kan 1 a 2 Disciple erholde Kost og Logt, fra anstundende Michaeli. God Omgang forsikkres Malmberg, Hattemagermester, boende i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Det Værelse, Jomfru Vinding hidtil har beboet i min Gaard i Marenturisgade, bliver ledigt til næste Flyttetid. Friedr. Bernhardt. Fem i sex Værelser med øvrige fornødne Leilighed for en gift Familie, samt tvende Værelser for en eenlig Person, ere til Michaeli til Leie hos Th. Wissing. paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Gode Røgtobakker og Eigarrer ere nylig hjemkomne hos Th. Wissing. paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
En bekvem Leilighed for en lille Familie anvises fra Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Min eiende og iboende Gaard, J 249 i Bispensgade, der formedelst dens Beliggenhed og Indretning fortrinlig er skikket for en Handlende, er underhaanden at faae tilkjöbs paa særdeles billige Vilkaar. Lysthavende behage at henvende dem til Procurator Møller. Aalborg, den 30te Juni 1831. M. sal. Borups. Halvparten i Sluppen Svanent, drægtig 11 Commercelæster, agtes bortsolgt underhaanden. Sluppen forevises af Skipper Christensen, og om Vilkaarene accorderes med Procurator Höller.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
En Beboelses=Leilighed i min iboende Gaard paa Nr. Torv, som beboes af Hr. Fuldmægtig Nyegaard, et til Michaeli at faae til Leie. N. Kiærsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Proclamata. Creditorerne i følgende under Kjer og Hvetbo Herreders Skiftejurisdiction henstaaende Boer, efter: 1) Den i December Maaned 1833 afdøde Aftægtsmand Niels Larsen Bjørnstrup af Hals. 2) Den i Marts Maaned 1834 afdøde Pige Ane Margrethe Madsdatter i Biersted. 3) Den i Marts Maaned afdøde Aftægtsmand Anders Sørensen af Laden i Vesterhassing Sogn. 4) Den i Marts Maaned afdøde Tjenstepige Margrethe Therkildsdatter. af Jetsmark. 5) Den i April Maaned 1832 afdøde Tjenestekarl Jens Laursen i Myrthue i Hjermitsled Sogn. 6) Den i April Maaned afdøde Inger Nielsdatter i Tranholm, Jndsidder Peder Jensen Duegaard. Hustrue, og 7) Den i April Maaned afdøde Jacob Christian Jungersen i Hals. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret; og for saavidt Arvingerne ere ubekjendte, ikke anmeldte eller deres Arveret ikke legitimeret for Skifteretten, indkaldes disse tillige herved med Varsel efter Loven at melde sig og legitimere deres Arveret. Kjer og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørre-Sundby, den 24de Juni 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Uagtet det ikke formodes, at afdøde Forvalter Niels Svanholm af Sebberkloster, har efterladt sig nogen Gjeld, anmodes dog Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa ham, om, snarest muligt, at henvende sig til Undertegnede, der strax clarerer ethvert beviisligt Krav. Aalborg, den 30te Juni 1834. H. Svanholm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Auctioner. Efter Reqvisition fra Skifteretten her i Byen bliver den afdøde Snedkermester Hans Christensen Bechs og efterlevende Enkes Bo tilhørende Sted Nr. 31 paa Vestergade, som bestaaer af et 2etages Huus paa 6 Fag til Gaden og et Ditto til Gaarden, stillet til Salg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes, de 2de første paa Raadstuen og den 3die i Stedet selv, saaledes: 1ste Auction Mandagen den 30te Juni 1834, 2den Auction Mandagen den 7de Juli og 3die Auction Mandagen den 14de Juli, hver Dags Formiddag Kl. 10; hvilket herved til Liebhaveres Underretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 2den Juni 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Efter Reqvisition fra Skifteretten her i Byen bliver det afdøde Snedkermester Hans Christensen Bechs og efterlevende Enkes Bo tilhørende Sted Nr. 297 i Skomagergaden, som bestaaer af et retages Huus paa Fag til Gaden og et Ditto paa 6 Fag til Gaarden, stillet til Salg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes, de 2de første paa Raadstuen, om Formiddagen Kl. 10, og den 3die i Huset Nr. 31 paa Vestergade, om Formiddagen Kl. 11, saaledes: 1ste Auction Mandagen den 30te Juni 1834, 2den Auction Mandagen den 7de Juli og 3die Auction Mandagen den 14de Juli, hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 2den Juni 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-02
Ifølge vedkommende Eiers Begjering, bliver, Torsdagen den 8de Juli førstkommende, Formiddag Klokken 10, i Gjestgivergaarden Höttel du nord heri Staden, ved offentlig Auction bortsolgt et smukt 8dags Taffeluhr, en Secretair, Borde, Stole, Skilderier, Speile, Kjøkkentøi, Spande, Ballier, Sengeklæder, 1 Skjenkeskab m.m., samt et Parti engelsk Fayance, bestaaende af Talerkener, Fade, Theepotter, Vadskefade og Kander, Smørkander &c.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-05
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-05
Af Valgene til det nye Kammer er nu omtrent 350, bekjendte. Blandt disse kunne Ministrene giøre Regning paa en anseelig Majoritet, thi kun omtrent 80 henregnes til Oppositionspartiet, dog ville vel og Adskillige af dette Parti finde deres Plads blandt Suppleanterne. Af erklærede Legitimister ere omtrent en halv Snees valgte, blandt hvilke man dog ikke finder Navnene Fie=James, Chataubriand og Hyde de Neuville, vel derimod atter Hr. Berryer. Det republicanske Parti er hidtil aldeles faldet igjennem ved Valgene, og blandt de nye Deputerede seer man ikke Garnier=Pages, Laboisiere og Argenson. Hr. de Ludre havde frivillig trukken sig tilbage. Af Oppositionen i det forriger Kammer finder man atter de navnkundigste Talere, som Odillon Barrot, Mauguin, Lafitte o. fl. i det Nye, dog ere disse ikke valgte i Paris, som dennegang sender lutter ministerielle Deputerede, men paa andre Steder. Man seer imidlertid, at hine Mænd heller ikke i Hovedstaden mangler Venner og Tilhængere, thi Lafitte faldt vel igjennem mod Lefevbre, men med 720 Stemmer mod 920; saaledes havde, og Salverte 374 St. mod 508 (Thiers), og Arago 437, mod 690 (Delessert).
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-05
Uagtet saaledes de stedfundne Valg har sikkret Ministeriets en anseelig Majoritet, synes man dog i Frankrig ikke at være utilfreds med Udfaldet af Valgene, eller med Oppositionens Stilling i det forestaaende Kammer. Ligesom det 15 Oppositions=Mænd under Restaurationen - hedder det i en Artikel fra Paris saa temmelig kunde sige Alt, hvad de tænkte, fordi de vidste, at de alligevel Intet udrettede ved Tilbageholdenhed, saaledes vil ogsaa den nærværende, Opposition kunne bevæge sig desto friere, jo mindre hindrende Hensyn ved ethvert Ord kunne indgive den Betænkeligheder, om det ogsaa er klogt og raadeligt at fremtræde med sin oprigtige Mening. Ogsaa fra en anden Uleilighedsseer Oppositionen sig befriet, der maaskee ikke var den til liden Skade hos de priviligerede Vælgere. Den stod nemlig under de forrige Møder i bestandig Forbindelse med hiint extreme Parti, hvis Repræsentanter i Kammeret temmelig reent ud erklærede, at de ikke vilde gjøre dem nogen Samvittighed af at medvirke til selv en voldsom Forandring i Regjeringsystemet, hvis Omstændighederne syntes at begunstige en saadann. Denne Forbindelse falder nu bort af sig selv, da hiin Anskuelse ikke længere har nogen Repræsentant i Kammeret. Paa Jndivider, hvem Monarkiet er ligegyldigt, mangler det vel ikke blandt de allerede valgte Opposilitions=Deputerede, men de have dog eenstemmig erklæret, at de - idet de indrømme en republicansk Statsforfatnings gode Sider - dog ansee det for deres Pligt at henvise enhver Tanke herom til Theoriernes Rige og erkjende de bestaaende monarkiske Former for dem, som de skylde Bistand, og Beskyttelse, eftersom Frankrigs umiskjendelige Modbydelighed for hiin Statsforfatning nu ligger tydeligt nok forDagen. De ved de nyeste Valg afstedkomne Modificationer i Henseende til Kammerets Bestanddele, kunne altsaa vel nok befrie Ministrene fra Frygt for Resultatet af de parlamentariske Afstemninger, men paa den anden Side tilligeUvære desto mere skikkede til at henvende deres Opmærksomhed paa den Gjenklang, som de parlamentariske Taler maatte fremkalde i Nationens større Kreds. Schveiz.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-05
De fra de tilgrændsende tyske og italienske Stater afsendte nye Noter ere den 20de Juni modtagne af Præsidenten i den dirigerende Canton, som den følgende Dag forelagde Regjeringsraadet samme. J disse fordres ikke noget enkelt Individs Bortfjernelse, men derimod Anerkjendelsen af den Grundsætning, at saadanne Flygtninge, som fra Schveiz af forstyrre Nabostaternes Rolighed, skulle bortvises. Angaaende dette Forlangende ere Meningerne meget afvigende. Medens Nogle billige samme, formene Andre, at man ved Lat give efter kunde fremkalde andre Fordringer. J det Hele fandt Regjeringsraadet, at det deels af Mangel paa Competence, deels formedelst den spændte Tilstand, i hvilken Sagerne befinde sig, ikke kunde give noget gyldigt Svar, men overlod det til Statsraadet (det store Raad) at drøfte let sligt foreløbigt Svar; thi det afgiørende maa dog forbeholdes Forbundsforsamlingen. Den 23de forsamlede altsaa det store Raad sig, og aabnedes af Præsidenten, Hr. Ulrich, med en Tale, hvori han skildrede Schveizes Forhold til Udlandet paa en Maade, der ikke gav det bedste Haab om en fredelig Udsoning. Han bestodte nemlig Cabinetterne, som have gjort hiin Fordring for, at de benyttede Savoyerteget som et Paaskud til at give deres gamle Harme over Schveis nye Jnstitutioner Luft, og at et bejaende Svar paa samme ikke vilde afholde dem fra at fortsætte deres fjendtlige Hensigter mod Schveiz. Han yttrede tillige, at et bejaende Svar paa hine Noter, vilde være beskjemmende for Schveiz. Trods disse Præsidentens Yttringer blev dog Raadet enig om at nedsætte en Commission, til at drøfte de fremmede Regjeringer Fordringer med hvad dertil henhører, saasom: Pasvæsenet samt Regjeringsraadets Fremgangsmaade saavel mod hine Magter som mod Flygtningene, og desangaaende referere til Raadet, Af Majoriteten i denne Commission blev den 24de proponeret at opfylde de fremmede Magters Forlangende. Minoriteten bestred ikke det af Nabostaterne opstillede Princip nemlig, at Flygtninge, som misbruge Asylretten, skulle bort vises, men paastod, at det var mod sædvanlig Vedtægt i Folkeretten, at underhandle om Anerkjendelsen af Principer, istedet for og Reclamationer, betræffende enkelte Personer, den dadlede, at Regjeringsraadet ikke havde taget kraftiger og fuldstændigere Forholdsregler i Henseende til Flygtningene, yttrede Frygt for, at Nabostaterne ikke vilde indskrænke sig til den ene Fordring, og foreslog endelig et Tillæg til Commissionens Forslag, nemlig, at Schveiz som selvstændig Stat skulde forbeholde sig Ret til at prove Anmeldelsen og Grundene for enhver enkelt Begjering om Bortviisning, saa at det kunde opfylde eller afslaae denne ganske efter egen Overbeviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-05
Commissionens Forslag blev nu samme Eftermiddag drøtet af det store Raad og antaget. Præsidenten søgte under Forhandlingen at omstemme Raadet ved at forelæse en Oversættelse af den Skrivelse, som Regjeringsraadet ved en Deputation har tilstillet Kongen af Sardinien, af hvilken han vilde udlede, at det havde tilsidesat hvad det skyldte Schveis Ære. Denne Manoeuvre blev imidlertid uden Virkning, idet tvende af de tilstedeværende Medlemmer oplyste, at hiin Paastand grundede sig paa en slet Oversættelse af den franske Original. - Regjeringsraadet har nu samme Aften tilstillet Dhrr. v. Bambelles føsterrigsk Gesandt, og v. Vignet (sardinsk) de forlangte Svar. - J det stor Raad yttrede adskillige Medlemmer, at Stemningen blandt Folket just ikke er meget gunstig mod Emigranterne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-05
Af Ovenstaaende sees, at Schveiz endnu ikke ganske er kommen paa det Rene med Nabostaterne. Dette vil ved neppe heller skee, for den nye Forbundsforsamling træffer en endelig og tilfredsstillende Bestemmelse angaaende det omtvistede Punkt, Asylretten, thi den af den dirigerende Cantons Statsraad tagne og nys omtalte Beslutning betragtes vist nok, hverken af dette selv eller af Nabomagterne, som andet end en interimistisk Foranstaltning, skikket til at afværge en aldeles Afbrydelse af Communicationen mellem Landene, hvortil der, som man hører, paa hele Grændsen træffes Anstalter. Det samme gielder vel og om Deputationen til Chambery, som vel har nydt en meget ærefuld Modtagelse hos Kongen af Sardinien, og modtaget Forsikkringer om dennes venskabelige Sindelag imod Schweiz, men, saavidt man kan skjønne, dog ikke nogen Erklæring om Sardinien nu betragter sine Fordringer opfyldte paa en aldeles tilfredsstillende, Maade. Den pyrenæiske Halvs.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-05
Fra Portugal lyde Efterretningerne meget fordeelagtige med Hensyn paa Landets Rolighed. D. Pedro har allerede opløst den lissabonske Nationalgade, da sammes Virksomhed ikke længere er nødvendig. Jmellem den spanske og portugisiske Regjering skal en levende Note=Vexling have fundet Sted i Anledning af de i England landede Carlister. Hr. Martine; de la Rosa skal have forlangt, at man ikke skulde tillade disse Personer at reise bort, men fordeele dem omkring i Portugal mod en bestemt Understøttelse af den spanske Regjering, af hvem de desuden kunde vente Tilladelse til at vende tilbage til Spanien under visse betingelser, naar de selv maatte ønske dette. Den engelske Gesandt protesterede imidlertid mod dette Forlangende, paa Grund af at hine Jndivider allerede havde begivet sig under det britiske Flags Beskyttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-05
I den lissabonske Chronica publiceres et Decret af 3die Juni angaaende Jndkaldelsen af Cortes. Valgene skulle være fuldførte inden den 3die August. For hver 25000 Jndvaanere sendes een Deputeret, saaledes at Provindsen Minhosender 16, Douro 27, Tras os Montes 12, Beira Alla 14, Beira Baxa 14, Estremadura 20, Alemtejo 9, Agarve 19, Azorerne, det første District 3, det andet 5, Madeira 4.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-05
Enhver Portugiser, der har en aarlig Jndkomst af 200 Miirees samt den lovlige Alder, kan vælges til Deputeret, og maa ikke afslaae Valget.