JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Belgiske Anliggender. Den af Londonnerkonferentsen ditterede Fredstraktat var, saaledes som den blev tilstillet den belgiske Regjering, ledsaget af tvende Skrivelser, hvori Gesandterne yttre, at de fem store Magter, efterat have ordnet Hollands og Belgiens Anliggender efter billighedens Grundsætninger, have fast besluttet, med alle til deres Raadighed staaende Midler at modsætte sig en Kamp, som, da den nu var uden al Grund, maatte blive en Kilde til den største Ulykke for begge Lande, og true Europa med en almindelig Krig, hvilken det var de fem Magters første Pligt at forebygge. Det var altsaa fornødent, at Spørgsmaalet hurtigt løstes, og Holland havde saavel som Belgien erholdt beqvemme Grændser og forskjellige gjensidige Fordeele. De som Magter borge for de 24 Artiklers Udførelse, og stille dem under deres Garantie, naar de ere antagne. Artiklerne skulle betragtes som et uadskilleligt Heelt, hvis fuldkomne og uforbeholdne Antagelse Magterne ville tilveiebringe, hvis nogen af Parterne maatte ville modsætte sig samme. Ved den 21 Octbr. at forredrage, de saaledes foreskrevne Fredsbetingelser i Repræsentanternes Kammer, erklærede Udenrigsministeren Hr. v. Meulenaere, at han opfyldte gen for ham selv smertelig Pligt, men ansaae Belgien for nødsaget til en ubetinget Antagelse, især paa Grund af den Forandring, som siden Pohlens Fald var foregaaet i den almindelige europæiske Politik. Landets Følelser vare i høieste Grad krænkede, men Klogskab bød at underkaste sig Skjebnen i dette Tilfælde, hvor der kun handledes om at være eller ikke være. Han forelagde derfor Kammeret et Lovforslag, hvorved Kongen bemyndiges til at afslutte og undertegne den definitive Craktat med Hensyn til Hollands og Belgiens Adskillelse, som under 15 Octbr. var besluttet af Londonnerkonferentsen, dog med saadanne Betingelser, som Hs. Majestæt maatte finde nødvendigt og nyttigt for Landet. Den blinde Roden bach bemærkede, at det var en over hele Verden herskende Lov, at den Svagere maa give efter. Vare vi stærke, saa vilde jeg sige: lader os forkaste Loven, men vi ere svage; derfor siger jeg: lader os vinde Tid. Kong Leopold er ganske for Fredstraktatens Antagelse, siden han har overbeviist sig om, at der ingen bedre Betingelser ere at opnaae, hvorom fornemmelig de franske Prindser og Marskal Gerard skulle have overbeviist ham. At Kamrene ville antage den, derom tvivler heller Jngen. Jmidlertid fortsættes Rustningerne; Jndvaanerne i Antwerpen have faaet befaling til at proviantere sig paa 10 Dage fra Vaabenstilstandens Udløb at regne; ogsaa er Staden den 26 Octbr. erklæret i Beleiringsstand, og næsten synes det, som om Man stoler paa at Holland vil modsætte sig Artiklerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Det samme Rygte har ogsaa været udspredt paa Børsen i Amsterdam, og bragte Statspapirerne til at falde; men endnu har Regjeringen ikke fattet nogen Beslutning. Prindsen af Oranien er imidlertid rykket fremad, og har taget sit Hvedqvarteer i Breda; dog var den almindelige Mening, at Vaabenstilstanden, om det gjordes fornødent, vilde blive forlænget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Frankerig. Understøttet af fanatiske Præster, egoistiske Aristokrater, og en bigot Folkemængde, har det carlistiske Partie i de sydlige Frankerig paa den senere Tid frækkere end nogensindfør begyndt at løfte Hovedet. Paa den ene Side nævnes Nizza som Middelpunktet for disse Jntriguer, uden at de derom i Turin gjorte Forestillinger hidtil have frugtet, og Hobetal begive Carlister og Carl Xs forrige Livgardister sig til Spanien, hvor de samle sig i enhvid Fremmedlegion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
J de vestlige Departementer, og fornemmelig i Vendee, er det heller ikke længer enkelte forvildede Bønder, med hven Man har at kjæmpe, men vel organiserede og bevæbnede Bønder, der begaae de største Excesser, og dog er det ikke sjeldent, at Embederne endnu der blive besatte med afgjorte Carlister. Mord forefalde hyppigt, og Skrækken er saa stor, at paa mange Steder Folk forlade deres Boliger af Frygt for at blive udplyndrede. Blandt de Hæftede befinder sig en Søn af den i den gamle Vendeekrig bekjendte, Konge af Bignan, men Jngen vover at optræde som Vidner modde Anklagede. Ludvig Philip har dog endelig indseet Nødvendigheden af at gjøre en Ende paa dette Uvæsen, og efter en Samtale med disse Departementers Deputerede skal en Division af Nordarmeen være beordret derhen. Paa adskillige Steder er ogsaa forefaldet Uroligheder i Anledning af de høie Kornpriser. Hertugen af Reichstadts (Napole. ons) Portrait er i Paris bleven borttaget af Politiet fra alle Udsalgsteder. Chatteaubriands Ankomst til Hovedstaden vil ventelig og sætte adskillige Hoveder og Penne i Bevægelse. Revolution er atter kommet paa Benene. Jøvrigt klage de offentlige Blade over, at der i mindre end eet Aar har været anlagt 228 Processer mod dem, hvilket er det fiirdobbelte Antal af alle Sager under Restaurationen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Pairskammeret er deelt i 3 Partier, for hvilke Hertugerne af Choiseul, Crillon og Broglio staae i Spidsen, og af disse er det første for den nye Lovs Antagelse om Pairsværdigheden, men imod de for Kandidaterne opstillede Kategorier; det andet forkaster Loven aldeles, og det tredie er reent ministerielt. Efter tvende Dages Debatter har de Deputeredes Kammer den 22 Octbr. med en Majoritet af 221. Stemmer antaget Forslaget og 13 Millioners Anvendelse til arbeidsløse Menneskers Beskjæftigelse, i hvilken Anledning Casimir Perrier bemærkede, at det var tredie Gang, at i hans Tid en Majoritet af 221 Stemmer forekom. A de 13 Mill. vare 5 til almindeligt og uforudseet Brug, om hvilke Hr. Podenas meente, at de maatte være bestemte til Brug for et hemmeligt Politie o. s. v.; men dette fralagde Statsraadspræsidenten sig aldeles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Til de Misfornøiede hører ogsaa Exdeien af Algier, da hans Reklamation af en Deel af sine Eiendomme ikke er bleven respekteret. Han vil, som det hedder, opslaae sin Bopæi Nizza, og skal være meget utilfreds med Grev Sebastian, fordi han ved en Soiree i Thullerierne behandlede ham med saa liden Agtelse, at han derover har udladt sig saaledes: Det er første Gang siden min Afsættelse, at jeg maa føle, at jeg ikke meere er Dei; Grev Sebastian har paa en grusom Maade givet mig at forstaae, at jeg kun er en stakkels Olding uden Magt og Formue." Fra Algier selv haves den sørgelige Efterretning, at Beduinerne under Anførsel af en forhenværende Kjøbmand i Bona have indtaget denne Stad, ødelagt Alt med Jld og Sværd, og der vil ikke udfordres en ringe Magt til at erobre den tilbage. Saasnart dette Budskab var overbragt til Toulon, bleve 2 Linieskibe, 2 Fregatter, 4 Brigger og en Bombarde, med 4 Bataillo, ner ombord, afsendte til Algier. Ligeledes ere 2 Batailloner af Fremmedlegionen afgaaede dertil Storbrittannien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Til Mærkværdighederne ved Parlamentets sidste Mød hørte, at Storfyrstinde Helena fra Selvherskerens Residents saaes at tage Sæde paa Uldsækken tilligemed Storbrittanniens liberale Lordkantsler og den i alle politiske Omvæltninger forsøgte Fyrst Calleyrand. Førend Mødet aabnedes, underholdt Kongen sig meget utvungent med Grev Grev og Lordkantsleren (Brougham). J Dorsetshire har Valget af en Antireformist foranlediget, at et Huus blev plyndret og ødelagt af Pøbelen; i Darlington var en bekjendt Antireformist bleven stenet ihjel i sin Vogn, hvis ikke hans lille Figur havde frelst ham, saa han ved at dukke sig blev ganske uskadt. Frygten for Uroligheder i London er endnu saa stor, at Marquien af Londonderry har ladet sine Malerier og Kostbarheder bringe ud paa Landet, og Hertugen af Wellington ladet sine Vinduer slaae til med Brædder, saa han maa brænde Lys hele Dagen. Ved OConnels Ankomst til Dublin blev han modtaget af 30,000 Mennesker, til hvilke han holdt en Tale, hvori Beform var Løsenet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Tydskland. Ogsaa i Storhertugdømmet Badens Repræsentantkammer er det kommet til en levende Strid mellem Ministeriet og Oppositionspartiet. Hr. Welker havde nemlig forlangt, at Regjeringen skulde andrage paa, at det tydske Forbund, overeensstemmende med den for samme lagte Grundvold, maatte erholde en større organisk Fuldkommenhed, og tydsk Nationaleenhed og statsborgerlig Frihed derved fremmes Skjøndt Nogle meente, at Kammeret ikke var kompetent til at fatte en Beslutning i denne Sag, erklærede dog Mange sig for Welker, og da det ved Stemmefleerhed tilsidst blev besluttet at tage Forslaget i Overveielse, forlod Regjerings kommissionen (samtlige Ministre) Mødet. Efterat Tummelen havde lagt sig, udviklede derpaa Welker, hvad det tydske Forbund, efter Stifternes Øiemeed, skulde være, forlangte fornemmelig almindelig Pressefrihed og et tydsk National raad ved Siden af Forbundsgesandternes Forsamling som Overhuus, og erklærede, at han, hvis Presseloven ikke snart blev forelagt Kammeret, vilde anklage Ministrene for Stats forræderie. Den følgende Dag fremlagde Statsraad Winter derpaa et Reskript, hvori Storhertugen misbilliger, at Sagen var kommet til Orde, uagtet Regjeringskommissionen havde sat sig derimod, og erklærede, at han aldrig vilde tillade, at den blev Gienstanden for Forhandling. Da der imidlertid var givet Løfte om at Presseloven skulde blive forelagt Kammeret, saasnart Man var færdig med Forberedelsesarbeiderne dertil, begyndte Forhandlingerne om Budgettet, hvis enkelte Artikler bleve antagne, efterat de særskilte Jndvendinger vare afviste. Hr. Mittemaier indvendte blandt andet med Hensyn til Gesandtskabsomkostningerne, at Manikke nu som i forrige Tider behøvede at opspore Statshemmelighederne, da Kjøbmænd, f. Ex. Rothschild, kjendte dem førend Gesandterne. Statsminister Hr. v. Tiirkheim misbilligede den Ubillighed, hvormed Forbundsforsamlingen stedse blev omtalt. Den 21 Octbr. fremlagdes endelig Udkastet til en Presselov, hvoraf Grundtrækkene vare disse: Censuren ophæves for Skrifter som ere over 20 Ark store, Redakteuren af ethvert Tidsskrift staaer til Ansvar for sammes Jndhold, og Politiet tilstilles bestandig et Exemplar deraf, ethvert Beslag skal anmeldes for Domstolene inden 24 Timer, og i Pressesager dømmes ikke af Eedsvorne, men af Hofretten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Udkastet til Kongeriget Hannovers Grundlov er i Octbr. Maaned afsendt til Engelland, for at erholde kongelig Sanktion; men da den nærværende Stændeforsamling kun har kort Tid tilbage at være samlet i, og Choleras Udbrud i Riget hver Dag kan ventes, saa formodes den ikke at ville blive taget i Overveielse i nærværende Møde. Jmidlertid, har Forsamlingen andraget paa Forhandlingernes fremtidige Offentlighed, og at Udkastet til Grundloven maatte blive udgivet i Trykken, for saaledes at kunne blive underkastet den nøiagtigste Drøftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
J Sachsen begynde Gemytterne at blive roligere (formodentlig ogsaa en Følge af Pohlens Fald). Den hessiske Kurprindses og Medregents Gemalinde, Grevinde af Schaumburg, skal herefter føre Titel af Erlaucht.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Jtalien. Det hører just ikke til Pavens liberale Foretagender, at han har ladet alle Kirkestatens Universiteter, de i Rom og Bologna derunder indbefattede, lukke, og det tillades herefter Jngen at studere, naar han ikke er i Besiddelse af de bedste Vidnesbyrd og de fornødne pekuniære Midler. Jøvrigt er der gjort de urolige Provindser saa mange Afstaaelser, at Man haaber de ville blive tilfredsstillede. J Forli har Borgergarden dog endnu ikke villet anlægge den pavelige Kokarde. Med Opdagelsen af Deeltagerne i de sidste Urolig. heder i Palermo gaaer det meget lunkent, uagtet der er udsat en Priis af 100 Unzer Guld for hver Person, og Hovedmændene ere endnu stedse ubekjendte. Det skal endog nylig atter være kommet til urolige Optrin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Ved et Amnestiedekret af 5 Octbr. har Hertugen af Moden lovet alle dem Tilgivelse, som ikke af et ondt og fordærvet Hjerte, men af Letsindighed, have taget Deel i Jnsurrektionen, og ligeledes ere i Parma alle de Processer, standsede, som vare anlagte imod Oprørerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Cholera. J Altona var indtil den 27 Octbr. kun een Person paany anfaldet af Cholera, og een helbredet, derimod Jngen døde, og af de 12 Angrebne laae endnu 6, af hvilke 3 paa Hospi71 De talet. Fra Hamborg modsiges det Rygte, at der ingen engelske Manufakturvarer vilde komme til Frankfurtermessen, med Forsikring, at over 30 Fragtvogne ere afgaaede overHarburg, uden at være komne i Berørelse med Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Jndtil Middagen den 29 Octbr. var der 540 Syge og 286 Døde, af hvilke 12 vare indbragte døde paa Hospitalerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
J Magdeburg var der indtil den 25de 254 Syge og 164 Døde. Ogsaa i Stendal og andre Stæder i preussisk Sachsen har Sygdommen yttret sig. J Berlin selv er indtil den 28 Octbr. 1824 Personer blevne smittede og 1155 døde; Sygdommen synes her at være i Aftagende, og paa Borgerskabets Ansøgning bliver selv den anordnede 5 Dages Qvarantaine og alle Rensnings=Anstalter nu ophævede. J Breslau var der indtil den 17 Octbr. 288 Syge og 147 Døde. J Kønigsberg er Sygdommen atter i Tiltagende, hvorimod et Cholera lignende Tilfælde i Danzig nu erklæres for simpel Forgiftelse af Kobberkar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Cholera har nu ogsaa yttret sig i Cunis, hvortil den er bragt ved et Skib fra Alexandrien, som havde 90 Pilegrimme ombord, af hvilke 4 vare døde underveis. Saaledes trues det sydlige og vestlige Europa nu ogsaa fra Søesiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Kjøbenhavns Børs=Kours den 28 Octbr. 1831. Hamb. 2 M. - k. S. 212. PCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 211. solgt til 12 Mk. 10 1/2 s. Oblig. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 102 ½ -B. Sp. 152 a - Rbd. Sedl. 4 PCt. dito dito 98 i Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 45 1/445 1/2 s. T. PCt. nye norske Oblig. ly 4 pCt. Kongel. Obligationer, dende paa r. S. 99 1/2 100 r. S. (u. Rente) 86 a 87 1/2 R. Sedl. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Dito over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. - 3 - Rd. Bco. Dito . . dito 82 a 82 1/2 Bco 8 PCt. nye danske Oblig. (1 L. Nationb. Obl. af Laan 4 Febr. St. 14 Bcomk.) 60 3/461 1/2 L. St. 1820) 102 a - Rbd. r. S. Asiatiske Actier - a - 1 Sedl. Dito 107 1/2. - Rbd. Sedl. Bank-Disconto...... 4 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
AVERTISSEMENTS. Jdag Middag Kl. 1 1/2 behagede det den alvise Gud at bortkalde herfra til et bedre Liv min gode og retskafne Mand, Phillip Frederik Wahlmann, 61 Aar gammel. J 16 Aar delede vi Livets Sorger og Glæder. Dette for mig og mine 5 uopdragne Børn saa haarde Tab bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Odense den 30 Octbr. 1831. Charlotte Auguste sal. Wahlmann, fød Thesøen. Nylig har forladt Pressen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Nogle bemærkninger om det lærde Skolevæsen, i Danmark. Af C. H. Kalkar, Kandidat i Theologien og Adjunkt ved Odense Kathedralskole. Faaes i Odense heftet for 24 s. hos Forlæggeren. J. Milo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Hos J. Milo faaes : Veiledning til at anvende passende Midler imod den farlige Cholera-Sygdom, indtil Lægehielp kan faaes. 4 s. Læsning for Publikum, eller Sagen: Oberst C. Høegh Guldberg og Stabschirurg Tønder, contra M. Winther. No. 6. 7. 2 Mk. Raketten. No. 6. Udgivet af M. Winther. 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Drengen Johan Knudsen, omtrent 10 Aar gammel, en Stedsøn af Huusmand Niels Hansen i Sølt, Giislev Sogn tyk og før af Lemmer, rødagtig Haar, braknæset, fremstaaende Mund og lespende Udtale, er for omtrent 4 Maaneder siden bortgaaet fra Forældrenes Huus og har, uagtet flere Eftersøgelser, hans Opholdsted ei været at erholde oplyst. Foranlediget heraf seer Skolekommissionen for Giislev Sogn sig nødsaget til, at anmode alle og enhver, hvem der om ham kan give Oplysning, eller antræffe bemeldte Johan Knudsen, da at meddele bemeldte Kommission Underretning derom. Giislev Sogns Skolekommission den 25 Octbr. 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Natten imellem den 28 og 29 dennes er bortstiaalet tvende Uhre, nemlig et stort fransk Kapseluhr med Dato, og paa Pendanden var Nummeret 51, samt paa den indvendige Side af Overranden var ridset Bogstaverne N. J. S. Det andet var et lidet engelsk med Navnet T. Whitte London paa Skiven, Skulde Dhrr. Uhrmagere eller nogensomhelst Anden træffdisse Uhre, da ombedes at tilbageholde samme og bringe dem paa Politiekammeret, imod en passende Douceur. Taaboe den 29 Octbr. 1831. Jeppe Larsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Skipper Anders Jensen afgaaer til Kjøbenhavn den 9 No. vember førstkommende. Man behager at henvende sig til Skipperen eller til Hr. Agent Andrup desangaaende. En lille Haandbarkmølle ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
To gode Værelser, der i Sommer have været beboede af Hr. Dr. Med. Göricke, kunne strax erholdes til Leie paa Nørregade No. 416.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Lieutenant Leiener anviser et Huus i Nyegaden til Leie, strax eller til Paaske Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
En Avlsgaard, i god Drivt, med circa 230 Tdr. Land, meget frugtbare og derhos mærglede Jorder, samt overflødig Enger i en af Jyllands bedste og smukkeste Egne underhaanden tilkjøbs. Den aarlige Udsæd har hidtil været 40 Tdr. Vinterhvede og Rug, 50 Tdr. Byg samt 60 Tdr. Havre, og af Besætning holdes Vinter og Sommer 70 Køer. Ved Gaarden er en smuk Have og mere end tilstrækkelig Skov. Bygningerne ere særdeles gode, og afgive en beqvem Boepærfor en Familie uden for Bondestanden. Penge=Konditionerne, der kunne vorde særdeles favorable for Kjøberen, opgives af Prokurator Jngerslew i Aarhuus, der tillige meddeler videre fornøden Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Ved Proclama af 24 d. M., som er læst her ved Underretten og vil blive læst ved den Kongelige Lands=Over- samt Hof og Stadsret, ere samtlige Kreditorer i Stervboet efter afgangne Enke Madame Elisabeth Boock og forhen afdøde Mand Reservechirurg Peter Christopher Boock, indkaldte med 12 Uger Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bogense Byefogedcontoir den 26 Octbr. 1831. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Ved Proklama af 17 d. M., som er læst for vedkommende Underret, og snarest muligt bliver læst for den Kangelige LandsOverret, ere Kreditorerne i Stervboet efter afdøde Ungkarl og Gaardfæster Hans Jørgen Hansen af Nordenbroe under Grevskabet Langeland, med 12 Ugers Varsel indkaldte til, inden forbemeldte Tid, med deres Fordringer at fremkomme, og samme for undertegnede kommitterede Skifteforvalter i Boet at beviisliggjøre. Hvilket herved bekjendtgjøres. Tranekjær den 21 Octbr. 1831. Denker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Da Pastor Claussen i Ulkebølle er afgaaet ved Døden den 22 Septbr. d. A. og hans Efterladenskab er bleven taget under i Rettens Behandling, saa opfordres herved alle hans Kreditorer, Debitorer og Pantindhavere, under lovmæssig Varsel, til at angive deres Fordringer og deres Gjeld til Massen, inden 12 Uger efter dette Proklams sidste Publikation hos Skifteforvalteren, Provst Burchardi i Kettinge, Kreditorerne maatte fremlægge de originale Dokumenter, hvorpaa deres Fordringer beroe, og efterlade deraf verificerede Afskrivter ved Protokollen. De Fraværende maatte beskikke de fornødne Fuldmægtige ad acta Kettinge den 26 Octbr. 1831. Burchardi. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt, at Vi, efter Os elskelige Vores Kancellieraad og Herredsfoged Peter Friestedt af Vor Kjøbstæd Odense udi Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Kancellieraad og Herredsfoged Peter Friestedt ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt de fyenske Aviser 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20 Febr. 1717, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligge saa gyldig, som den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 29 October 183.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. M. Lange. Hansen. Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Bevilling for Kancellieraad og Herredsfoged P. Friestedt til, ved Proklama i Aviserne, at indkalde sine Kreditorer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling indkalder jeg herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle mine Kreditorer, af hvilkensomhelst Benævnelse, med deres havende Krav at fremkomme og for mig, inden den i Bevillingen foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre. Odense den 29 October 1831. Peter Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Fredagen den 4 Novbr., Formiddag Kl. 9, bliver paa Komediehuussalen, efter Begjæring af Hr. Lieutenant Pram, afholdt Auction over endeel indsat Gods, bestaaende af Sølvtøi, gode Sengeklæder, Linned, Dækketøi, Kobber og Messing, er Chatol, Dragkister, Stole, Borde, Speile, et Stel Kjøbenhavnsk Porcellain, en Kakkelovn, en holsteensk Vogn, en Kornrensemaskine, en nye Boutikindretning m. m., samt et Par Hundrede, Bind af Bøger, som Dagen førend Auctionen af Liebhaverne kan tages i Øiesyn paa Auctionsstedet. Odense den 25 Octbr. 1831. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
Mandagen den 7 Novbr., Formiddag Kl. 9, bliver i Huse No. 229 paa Vestergade afholdt Auction over afdøde Kollekteur Larsens Stervboes Meubler og Effetter, bestaaende af Sølvtøi, Stole, Borde, Speile, Linned, Sengeklæder, Kobber og Messing, tvende 3 Etages og en 2 Etages Kakkelovn, med mere: hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Reimuth. Odense den 28 Octbr. 1831. i Kjøbstaden Odense. i October Maaned 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-10-31
A. St. Knuds Sogn.