Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-03-25
Wien, den 12te Martii. Blanchards ærostatiske Roes led her et forfærdelig 6 Skaar den 9de, da hans 38te Luftieise ganske mislykkedes. Ballonen, hvormed han og hans Maittresse vilde stige op, var gammel og mør. Allerede ved Fyldingen fik den gl. Ærostat Rift paa Rift, og Hu paa Hullig Blanchard besluttede desaarsag at lade Ballonen suge op uden Gondel. Men imedens man paa den ene Side afskar Rebene, fik den paa den anden Side Overvægt, at den slæbte Maskinen med sig og bedækkede over 50 Tilskuere, som deels for at skaffe sig Luft, deels for at undgaae at komme til Skade, endnu mere sønderrees Ballonen, saa at den snart laae der som en Pialt. Under denne Allarm flygtede Blanchard med sin Maitresse til Dronningen af Neapolis, for der at søge Beskyttelse; men hans Angest var overflødig, thi Folket fornøiede sig med at udice ham, og enhver reev et Stykke af Corpus delicti. Jndtrædelsespengene bleve tilbagebetalte. Meglingsforretningen, som vores Hof har paataget for at oprette Freden mellem Rusland og Porten, skal have god Fremgang, og man siger, at Østerrige søger underhaanden at træde i nærmere Forbindelse med England og Rusland, som foruden Handelsforbund, ogsaa skal have til Hensigt en Alliance. Susand og La Bropa, tvende retskafne Tienestepiger. Susanne forglemte aldrig hvad hun havde at bestille, hun handlede eens, enten hendes Herskab var nærværende eller fraværende, fordi hun troede, at hun levede i sin Guds og Dommers Nærværelse, og hans Øine saae overalt, endog Menneskenes meest forborgne Handlinger. - Hun adløb sine Overmænd med Ærefrygt og beopagtede sin Stands Pligter med Troskab. Hun indsaae, at Lydighed er den fornemmeste Aarsag til en Families Lyksalighed, men Orden og Villighed i Lydighed ere de bedste Midler til at conservere samme. Da hun var bekymret for at befordre sin Herres og Frues Fordeele, viiste hun og den omhyggeligste Opmerksomhed for deres Velfærd. Sine Pligter mod dem begge gjorde hun med den bedste Villie, thi hun betragtede dem som det behageligste Offer, som hun kunde bringe sin store Herre og Lærer, hvis Tieneste er fuldkommen Frihed. Hun viiste lige stor Omsorg for ikke at spilde Tiden, som for at berøve enhver sin tilhørende Eiendom. Paa sin Dødsseng bekiendte hun, at hun var mere end een Gang ved nedrige og bedragerske Kønster ført i Fristelse, som i disse Letsindigheds og Yppigheds Dage ofte bliver prøvet, i Besynderlighed i store Huse, hvor hverken Herren eller Fruen ere ret bekiendte med deres egne Anliggender. Hun gav ofte sine Medtienere den Erindring, at da de med Fødde og Klæder, med alle Livets Væderqvægelser og Fornødenheder bleve forsynede, saa skulde de ogsaa i Følge anddommelige og menneskelige Love, være forbundne til ikke at giøre deres Herre eller Frue den ringeste Uret. For hendes Herskab og deres Familie udviiste hun i en Tieneste af 15 Aar den oprigtigste Ærefrygt, og ikke mindre Tilbøielighed for deres Børn, tog Deel i al deres Glæde og Bedrøvelse. Ved saadan en god Gemytsbeskaffenhed var hun et Mønster for andre Tieneste, bud, saavel Mandfolk som Fruentimmer. Efter hendes Exempel bleve de anstændige i Tale, reene i Sæder, flittige i den offentlige Gudstieneste, ordentlige i at søge Herrens Bord og den huuslige Andagt. Hun havde varm christelig Kierlighed for de Nødlidende, og gav gjerne Almisse. Men hun var tillige saa klog, at hun af sin Løn og af sin Frues besynderlige Godfiørenhed sammensvarede 400 Rdlr., som hun testamenterede sin Broder. Med eet Ord: Susanne gav saavel i sunde, som i Sygdoms Dage det stærkeste Beviis paa standhaftig Fortrolighed til Guds Barmhiertighed og Forløserens Kierlighed. I hendes Sygdom var hendes Frue selv tilrede for at gaae hende til Haande med alt det, som kunde bidrage til hendes Helbre, delse, og da hun døde, udgydede det heele Huus Taarer. Alle Husets Folk fulgte hende til Graven, og hendes Frue lod legge en Steen paa hendes Grav, hvorpaa hun lod udgrave hendes sande Caracteer.