JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Under 9de Juni, er ved det 3die jydske Jnfanterie Regiment, Premier=Lieutenant C. v. Krug beskikket til Stabs=Capitain, og Seconde=Lieutenant C. F. v. Kirchner, beskikket til Premier Lieutenant.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Under 14 Juni, er Commandeuren for det 3die jydske Jnfanterie Regiments 4de Bataillon, Obern H. v. Rodenburg, afgaaet fra bemeldte Bataillon og an fat a la suite i Armeen, samt udnævnt til Generalmajor Aalborg Byenyt.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Døbte. Den 18 Junii, Kapermatros Niels Mandritzens Søn Johan, Fadderne: Frue Gleerup, Jomf. Aagaard, Kiøbmendene Jacob Christensen og Mathias, Hoffmand, Handelsbetientene Petersen og J. Borre schmidt, Skolelærer Gregersen. S. D. Arbeidsmand dens Hougaards Datter Margrethe, Fadderne i Barnets Forældre, Svend Pedersens Kone, Podemester Peder Hougaard. Den 20 Junii, Jens Assels Datter Sophie Marie Henriette, Fadderne: Arne Frisch, Jomf. Oldenburg, Commandeur og Ridder Risbrich, Kammerjunker og Amtmand Løvenskjold, Krigsraad og Ridder Langeland, Kiøbmændene Wigel, sen og Frisch, Secretair Holbech.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
en Kopulerede. Den 19 Junii, Uhrmager Peder, Christian Runchel og Jomf. Elfabe Margaretha Petersen. Den 22 Junii, Bødkersvend Ole Christensen Hass og Pigen Maren Andersdatter Kliim.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Begraved. Den 18 Junii, Jomf. Dyreborg, 77 Aar.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Prædiken paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klanen, Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Tallotterie. Ved 350 Trækning i Altona udkom følgende Rumre, Til 851 dito Trækning faaes Lotteriesedler til førstkommende 2den Julii hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Avertissements. For deeltagende Slægt og Venner, maae vi herved sørgeligst bekiendtgiøre Tabet af vores Søn Christian Werner, der i Dag Middag endte sine Dage ved en stille Død, i sin Alder neppe 8te Maaneder. Resønees den 20 Junii 1810. Birgithe Juel, Adolph Juel. fød Christensen.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Det behagede den alviise Gud i Dag Kl. 8 Formiddag, at bortkalde til et bedre Liv, vores aldste Søn Peter Rold 5 Aar og 53 Dage gammel, hvilket sørgeligst bekiendtgiøres fraværende Familie og Venner, som tager Deel i vores Vil. Nørre Raunstrup den 17 Junii 1810. Lundbye.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Efter derom for mig gjorte Anmeldelse er denne Dags Formiddag paa Gaden funden 10 Rd. i grøv Courant hvilke imod dette Avertissements Bekostnings Godtgiørelse kan erholdes tilbageleverede til den som vedbørlig godtgiør at have tabt dem. Aalborg den 23 Junii Hornsyld.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
I Dag den 20 Junii har en 10 Aars Dreng paa Vandhuuset i Hr. Phillipsens Gaard i Bispena Gade forglemt et Guld emaileret Dameuhr, hvori var en blaae Lisse med 3de Tombaks Signeter; Uhret er en Deel beskadiget paa Emaillen. - En Timestid efterat Uhret var glemt, savnedes det af Drengen og bli efterspurgt, uden at nogen Opdagelse om samme har været at tilveiebringe. Hvem der nu maatte fori komme dette Uhr, enten ved at blive faldbuden samt me eller paa anden Maade, anmodes derom at underrette Madame Rostrup, som boer i fornævnte Gaard, da af hende en til Uhrets Værdie passende Douceur, med Taknemmelighed skal blive givet.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Ved min Afreise herfra, kan jeg ikke andet end bevidne det ærede Publicum min inderligste Erkiendtlighed. for den Opmærksomhed og det udmærkede bifald, der og ved mine her givne Concerter saa gandske skiænkede mig. Aalborg den 23 Junii 1810. M. Foght, Kongl. Kapel-Musikus.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Tirsdagen den 26 Junii førstkommende om At nen Kl. 8 holdes General-Forsamling i Klubben Harmonien, for at udvælge en nye Kasserer, og tillige at ballutere paa nye Jnteresentere; hvilket herved bekiendtgiøres af Directionen. Aalborg den 22 Junii 1810.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Tirsdagen den 19 Junii, er fra Poulstrup Mak i Dall Sogn, Flæskum Herred bortkommen en sort Hoppe med tvende hvide Føder paa venstre Side, og paa indre Side af den høire Bagfod en hvid be Plat, gammel 10 Aar. Dersom ovennævnte Hovel ha pe skulde blive faldbuden, ombedes at Personen maae K. blive anholdt; for Opdagelsen loves en passende ha Douceur. Poulstrup den 22 Junii 1810. Christian Jensen. an Først i denne Uge ønskes en Reise=Compagnon in til Kiøbenhavn med Extrapost, hvorom Hr. Bog Le trykker Wandall giver nærmere Oplysning.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
En skikkelig og ædruelig Møllersvend, som godt forstaaer en Hollandsk Qværn; anvises en god Condition af Peder Hermandsen boendes i Nyegade. Aalborg den 23 Junii 1810.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Et lidet Partie norske Sild nedlagt i Fiærdinger af og Ottinger, for Huusholdning, er at faae hos Christian Nørbech i Jomfru Ane Gade, samme til steds anvises til Kiøbs circa 100 Pd. sort Peber, og nogle Tylter 3 Toms Planker. Da jeg i Aar ei agter at lade trykke fleere Sød af melk Oste, end de som i forveien ere bestilte, saa anmodes enhver der attraaer at faae Oste af mig, inden d. M. Udgang, at bestille det Qvantum det i ønsker at faae. Restrup den 15 Junii 1810. Ægedius.
Jyske Efterretninger, 1810-06-24
Da en nye Færge er anskaffet ved nordre Agger sund, saa bliver den forhen brugte Færge, ved offentlig Auction bortsolgt Fredagen den 6 Julii i de nordre Aggersund, hvortil Libhavere indbydes. Klim den 8 Junii 1810. Rohde. (Meer følger i Tillægger.)
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Udenlandske Efterretninger. Sverrig. Sorgen over Tabet af vores forevigede Kronprinds er overordenlig. J nogle Provindser have Bønderne tilbudt sig, at bære Ligkisten, hvori Kronprindsen transporteres - Noget, der aldrig har havt Sted siden den uforglemmelige Kong Gustav Ado ph Admiral Sanmare; har faaet Ordre, at satte alle anholdte svenske Kystfartøier i Frihed igien og paa ingen Maade at forstyrre Kysthandelen under svensk Flag, Ladningerne maae være, hvilke de ville.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Til Gotha-Canalen er nu i alt subskriberet tre Millioner 147, 500 Rd., nemlig i Gothenborg 1,243,500 i Stolholm 1,032,000, i Wadstana 176,000, i Carlscrona 102,000, Marstrand 54,700, Linkøbing 52, 400 Upsala 13,000 a.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
England (over Frankrig. J disse Dage afgaaer atter 7 Linieskibe til Østersøen.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
J de 6 sidste Maaneder er fra Frankrig indført til London Korn for 11,382,350 Pd. St. Som fornemmes, har Regieringen ikke billiget Adm. Sanmarets Fremgangsmaade, ihenseende til Blocaden, de af de svenske Havne.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Sverrig giør meget betydelige Rustninger tilsøes.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Det har forlangt tilbagekaldt en Commissair for de de russiske Krigsfangne, som er indviklet i nogle Jutriger til Gunst for Gustav Adolfs Søn.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
En Hr. Fayan, Jrlænder af Fødsel, og forhen Of ere ficeer ved den irlandske Brigade, er, efter et Morgen 4 blad, ankommen til London i et besynderligt Ærinde fra i den franske Regiering.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
J Overhuset er Gale Jones's og Sir Burdetts Ansøgning om at sættes i Frihed igien bleven forkastet med en Fleerhed af 86 Stemmer.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Frankrig. Brigadegeneral Sarratin er den 10 Juni fra Kystarmeen ved Bonlogne gaaen overtil Englænderne. Han var om Morgenen tilig ledsaget af en sort Tiener, gaaet ud med et fiskerfartøi. Da han var kommen i tum Søe, blev han en enge sk Brig vaer, og tvang med Dolk og Ø stol de faa Folk paa Fartøiet, at bringe ham hen til denne Brig, und et Paaskud, at han havde Ordre at gaae til Englandte derpaa Mandskabet tilbage og medgav dem følgende Besked: General Sarrazin erklærer, at han har befalet Mandskabet paa Fiskerfartøiet St. Laurenz fra Camer, at bringe ham ombord paa en engelsk Brig i Tienestforretninger. Man kan neppe begribe, hvad der kan have beræget Gen. Sarrazen til dette usædvanlige Skridt. Han er en af de ældste Brigadegeneraler og var allerede som saadan med ved det lille franske Korps, som under General Humbert gjorde Landgang paa Jrland i 1798, men maatte f. A. overgive sig paa Diserction. Gen. Vandamme giver ham endog det bedste Vidnesbyrd, ihenseende til hans Jver og Virksomhed i Tienesten.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Rigsjournalen melder over Hamborg, at Admiral Sanmare ikke, efter hvad Rygterne ville, kan have til Hensigt at borttage den svenske Flaade. Den saa stærkt befæstede Havn ved Carlscrona kan ikke tages ved et Coup de Main. Expeditioner af det Slags kan man ei giøre togange. Sverrig er belavet paa et Angreb, og da Saumare; ei engang har taget NyElfsborg, som dominerer Gothenborg, saa tager han vistnok i Betænkning at vore noget mod Carlscrona. Saumarez har ingen 4000 Mand ombord, og havde han end 40,000, kunde han dog være vis paa, at 10,000 Dalekarle vilde smidde dem alle i Havet. Admiralens egenlige Øiemed synes at staae i Forbindelse med det Complot, der saa lykkelig er strandet og som tvende Herrer fra Skaane, Greverne Ruuth og de la Gardie, stode i Spidsen for. Det er meget begribeligt, at England faae det ret gierne, om Sverrig blev et Bytte for de Storme, som ere uadskillelige fra en Minoritet.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Den sørgelige Begivenhed, som berøvede Sverrig er Prinds af Mod og Talenter, vil giøre en ny Rigsdags Sammenkaldelse nødvendig. Men paa den ydre Politi vil den ingen Jndflydelse have; thi man forudseer, at de Svenske kun ville ønske sig en Prinds, som med lige Jver er Fastlandssagen hengiven. Udentvivl vil man sætte med paa Listen en Prinds af Oldenborg og en na boelig Konge, hvem Dalekarlene og Jempelænder, ne allerede havde foretrukken for den afdøde Prinds af Augustenborg. Englænderne have til alle Tider frygtet for de tre nordiske Rigers Forening, fordi de vide, at Følgen deraf vilde blive deres Udelukkelse fra Østersøen, en offensiv Krig i Nordsøen og en bestandig Frygt for deres skottske og irlandske Kyster. J Aaret 1743 vidste den engl. Ambassadeur at forhindre paa Rigsdagen, at en dansk Prinds ei blev udnævnt til Tronfølger, uagtet Folkets Stemme havde udkaaret ham. - Nu hersker i hele Norden kun een Nationalfølelse, nemlig den, at det er nødvendigt, at forene sig paa det nøieste og at være paa sin Post mod alle de Jdeer som komme fra England.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Jtalien. De Franske Kulle den 23 Maj have gjort Landgang paa Sicilien fra Calabrien af. Englænder ne, som vare 8000 Mand stærke, skulle være gjorte tilfange af Landsindvaanerne. (af Nürnb. Corresp.)
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Holland. Aarsagen til den franske Ambassadeur, Grev Rochefaucaulds hastige Afreise fra Amsterdam har, som det synes, været en slem Fornærmelse, som vederfores een af hans Tienere i fuld Liverie red den nye Kirke, og hvortil Ophavsmanden endnu ikke har kundet udfindes, uagtet der er ansadt 1000 Sølv Ducater paa hans Opdagelse.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Spanien. Englænderne have sat de Misdædere, der vare i Ceuta og paa andre Steder, iland paa de spanske Kyster.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
2000 spanske Krigsfangne skulle sendes til Vliessing, gen, for der at bruges ved Fæstningsarbeidet.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Indenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 24 Junii. I Gaar Eftermiddag er indløbet temmelig sikker Beretning, at en engelsk Fregat og 2 Kutterbrigger, som laae forhen under Ving, have nu lagt sig nærmere hid ud for Jndløbet til Høgenæs og sparret Jndløbet til Sundet. En dansk Kaper var i Fare for at tages, men ved at nedlægge Masten, skiule Mandskabet og roe som en Fiskerbaad, undkom den. 2de Galeaser, som laae ved Dronning møllen for at laste Brænde, bleve jagede bort af sendt lige Slupper.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Odense, den 26 Junii. I Gaar Eftermiddags løben nybygget Jagt af Stabelen fra Kiøbmand Jens Nielsens Tømmerplads ved Skibhusene. Da dette er det første Skib, som paa denne Maade er udløben her i Kanalen tilforn har man ved Ruller maattet føre dem i Vandet), og da den drivtige Eier havde viist Publikum den Opmærksomhed, ved Omgangebilletter at underrette det herom, saa lokkede Nyheden i Forening med det behagelige Veir en stor Deel af Byens Jndvaanere ud til Skibhusene for at bilaane dette fornøielige Skuespil. Ved en smuk Tale af Hr. Provst Pram indviedes Skibet til Bølgerne og opnævntes efter Eierens lille Datter Edel Christine. Ved Udløbet saluteredes med Kanoner fra Skibet og Landet. Hr. Nielsens Virksomhed er saa meget mere roesværdig, som han ikke lader sig afskrække af de Uheld, han i senere Tid har lidt, da han har mistet flere Fartøier, som deels ere snappede af Fienden eller tilsatte ved Skibbrud.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Med Kongelig allernaadigst Tilladelse maae fra 1ste Juli 1810 førsendes Breve af Vigtighed med Feldtposten, imod Afsenderens Navns Understvivpaa Udsiden af Brevets venstre Hiørne. For saadanne Breve betales en halv Gang saa meget, som BrevPosttaxten af 20 Juni f. A.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Medens Kurvemagerne i Hamborg indtage hele Gaader, er der i Kiøbenhavn kun 7 Kurvemagere, og ikke mere end 19 Mennesker, Unge og Gamle, beskiæftigede med denne Haandtering, som alt forener sig til at anbefale ogsaa hos os, hvad enten man seer hen til Arbeidets Simpelhed, Materialiernes og Værktøiets lette Anskafselse, Piletræets villige Forplantning og Kurvearbeidets Uundværlighed og Brugbarhed under nærværende høie Priser paa Tømmeret, endog til Vare Jndpakninger Liigkister &c. Saare gavnligt maatte det derfor være, naar Ungdommen i Fattigskolerne blev undervist i denne nyttige Haandtering. Uden egentlig at være Kurvemager, kunde Mange dermed fortiene sig en Skilling i de Fritimer, som Bonden, Soldaten og andre ideligen have, og som bortødsles i Ledigang, Kortspil og andre lige slemme Maader at dræbe Tiden paa
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Man siger at Kiøbmændene i Maribo nu ville forene sig med hinanden om at afskaffe al Handel om Søndagen saaledes som i Nakskov og Nykiøbing. - Men Søndagen vanhelliges udentvivl langt meere ved Sviir og andre Leddigangs smukke Fostere, som Politiet tildeels kunde sætte Skranker for, end ved tilladelig Handel eller anden Forretning. Lystreiser i Sielland ere i denne Tid meget kostbare; thi ikke alene Vognleien, men ogsaa Fortæring er overdreven dyr. En Portion Kaffe koster f. Ex. 2 Mk. 8 s. en Kylling 5 Mk. &c. &c. Men desuagtet mærker man ikke, at Kiøbenhavnernes Lyst til Lystreiser har aftaget; den har snarere tiltaget. Over afgangne Capitain Balthazar Jelstrup til Hvanstrup, findes i Aarhuus Avis følgende skiønne Gravminde, som sandes af enhver, der kiendte denne Retskafne.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Ved Tidenden om min Vens, Capitain Balthazar Jelstrups Død. Sande Venskabs bittre Taarer rinde Balthazar, min Ven! han er ei meer, Velfortiente Hæders=Krands sig vinde, Om hans mig saa kiære Urnes Leer. Ærligt, uden Falskhed var hans Hierte: Hvor istemmer dette ei med mig? Troe han deelte Brødres Fryd og Smerte, Andres Held ham gjorde lykkelig. Ja, hvad var han et for Børn og Mage? Aldrig sveeg han Pligterne mod dem: Veemodsfulde de hans Tab beklage, Glæden flygtet er fra deres Hiem. Og som Ven - hvor faae var da hans Lige, J at knytte varigt Venskabs Baand? Ei han kiendte, hvad det er at svige, Den han engang rakte Vennehaand. Derfor Venskabs bittre Taare rinde, Nu paa denne Ædles Urne ned!
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
J mit Hierte grønnes skal hans Minde, Til vi samles hist i Evighed. Aalborg Byenyt.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Kopulerede. Den 29 Juni, Guldsmedster Jed per Nisted og Enkemadame Christiane Brink, fød Elberg. S. D. Grovsmedmester Carl Christopher Stuhr og Pigen Karen Margrethe Pedersen. S. D. Muurmester August Friderich Ludvigsen og Pigen Maren Andersdatter.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Begravede. Den 25 Juni, Arbeidsmand Jes per Christensens Datter Ane Elisabeth, 14 Dage. Den 27 Juni af Hasseriis, Gaardmand Knud Mortensen, 79 Aar. S. D. Pensionist Tambour Mol, 54 Aar. Den 29 Juni, Stadsmusikant Kuhlau, 6. Aar. S. D. Pigen Margrethe Madsdatter, 72 Aar.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Paa Onsdag holdes det aarlige Landemode i Budolphi Kirke, ved hvilken Leilighed Hr. Provst Meier prædiker.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Prædiken paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Tallotterie. Ved 983 Trækning i Kiøbhavn udkom følgende Rumre: Til 984 dito Trækning faaes Lotteriesedler til førstkomSveistrup. mende 9de Julii hos Avertissements.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Napoleons Levnets Beskrivelse, heftet 6 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Engelstofts Tanker og National Opdragelse. Carl den 12tes Levnet. Schmidts Lære og Dyrenes Natur og Bestemmelse. Bastholms Philosophie for Ulærde. Meidingers Franske Gramatik. Campes erfarne Raadgiver for den nerfarne Ungdom. Jesu Ungdoms Historie af Hess. Campes Siæles Lære for Børn med Kobber. Den Danske Bondes Pligter og Rettigheder. Mansat Haver Catakismus. Fleiskers Agerdyrknings Catakismus.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Stemplet Papiirs Forordningen. Conossementer paa Postpapiir, 6 Mk. Bogen. Disse med mange fleere, som forhen er bekiendtgjort, faaes for Boglade Prisen, i Aalborg hos Klokker Milling. Næstkommende Onsdag og Torsdag om Eftermiddagen Kl. 3 vaccinerer jeg. De som da ønske at ville vaccineres, ville til den Tid melde sig hos mig. Aalborg den 30 Junii 1810. Corgius.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Som Tilsætning til det i denne Avis under 19de Maj herfra bekiendtgjorte, angaaende Kalk Afsætningen a.; ansee vi det nødvendigt endvidere at bekiendtgiøre. At i Almindelighed ingen Credit finder Sted for Kiøberne, men Varene betales enten ved Modtagelsen, eller naar paafordres," og "At man med Bestillinger, saavel af Kalk, som andre af Stedets Producter, behagentligen henvender sig umiddelbar til: ""Administrationen for Fabrique Anlæggene paa Gudumlund pr. Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Gudumlunds Fabrique Anlæg den 24 Juni 1810. Michelsen. Sørensen.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Fra Hr. Bogtrykker Borch er indsendt til Fattig=Kassen 5 Rd., som hans nu afskedigede Lærredreng Marcus, Sommer har beralt i Mulct for at være bortløben af sin Tieneste, hvilke Fem Rigsdaler skal efter den derover gjorte Bestemmelse vorde uddeelt. Aalborg den 29 Juni 1810. Emmichsen.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Til sal. Himmerigs og Kyndes Legati=Renters Udbetaling for 1ste Termin d. A., bliver af Commissionen for Arbeids Anstalten, førstk. Onsdag den 4de Julii, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet i Skolegadens Fattighuus. Til hvilken Tid Vedkommende som disse Legater ere tillagte ville møde for samme imod Qvittering at afhente. Aalborg den 29 Junii 1810. Emmichsen. Det saa kaldede Vagt-Jldebrand, som skal leveres af det Brænde, Tørv og Lyng, som indkommer af Vesterport og Urbansport, afleveres fra Dato af, ved min iboende Gaard No. 55 ved Vesterport. Aalborg den 24 Junii 1810. Mathias Wilchen. Skrædermester.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Hvem som haver Værelser at bortleie til næste Flyttetid, bestaaende af en Stue, Sovekammer og Kiøkken; behager at melde det hos Bogtrykker Wandall, som anviser den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Hattemagersvend Jacob Bruun, som et halv Aar hos mig har arbeidet, har Natten imellem sidste Tirsdag og Onsdag, uden mit Vidende forladt min Tieneste; han advares derfor herved offentlig, at han uopholdelig indfinder sig hos mig, og betaler mig mine hos ham tilgodehavende 13 Rd., eller og sender mig Pengene, da jeg for Modtagelsen skal give ham Beviis. Skulde nogen kunde give mig Oplysning om ovenmelde Admiralens egenlige Øiemed synes at staae i Forbindelse med det Complot, der saa lykkelig er strandet, og som tvende Herrer fra Skaane, Greverne Ruuth, og de la Gardie, stode i Spidsen for. Det er meget begribeligt, at England saae det ret gierne, om Sverrig blev et Bytte for de Storme, som ere uadskillelige fra en Minoritet.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Den sørgelige Begivenhed, som berøvede Sverrig en Prinds af Mod og Talenter, vil gjøre en ny Rigsdags Sammenkaldelse nødvendig. Men paa den ydre Politi vil den ingen Jndflydelse have; thi man forudseer, at de Svenske kun ville ønske sig en Prinds, som med lige Jver er Fastlandssagen hengiven. Udentvivl vil man sætte med paa Listen en Prinds af Oldenborg og en na boelig Konge, hvem Dalekarlene og Jemtelænderne allerede havde foretrukken for den afdøde Prinds af Augustenborg. Englænderne have til alle Tider frygtet for de tre nordiske Rigers Forening, fordi de vide, at Følgen deraf vilde blive deres Udelukkelse fra Østersøen, en offensiv Krig i Nordsøen og en bestandig Frygt for deres skottske og irlandske Kyster. J Aaret 1743 vidste den engl. Ambassadeur at forhindre paa Rigsdagen, at en dansk Prinds ei blev udnævnt til Tronfølger, uagtet Folkets Stemme havde udkaaret ham. - Nu hersker i hele Norden kun een Nationalfølelse, nemlig den, at det er nødvendigt, at forene sig paa det nøieste, og at være paa sin Post mod alle de Jdeer som komme fra England.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Jtalien. De Franske Kulle den 23 Maj have gjort Landgang paa Sicilien fra Calabrien af. Englænderne, som vare 8000 Mand stærke, skulle være gjorte tilfange af Landsindvaanerne. (af Nürnb. Corresp.)
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Holland. Aarsagen til den franske Ambassadeur, Grev Rochefaucauld hastige Afreise fra Amsterdam, har, som det synes, været en slem Fornærmelse, som vederfores een af hans Tienere i fuld Liverie red den nye Kirke, og hvortil Ophavsmanden endnu ikke har kundet udfindes, uagtet der er ansadt 1000 Sølv Duecater paa hans Opdagelse.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
2000 spanske Krigsfangne skulle sendes til Vliessingen, for der at bruges ved Fæstningsarbeidet.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Indenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 24 Junii. I Gaar Eftermiddag er indløbet temmelig sikker Beretning, at en engelsk Fregat og 2 Kutterbrigger, som laae forhen under Vingø, have nu lagt sig nærmere hid ud for Jndløbet til Høgenæs og sparret Jndløbet til Sundet. En dansk Kaper var i Fare for at tages, men ved at nedlægge Masten, skiule Mandskabet og roe som en Fiskerbaad, undkom den. 2de Galeaser, som laae ved Dronning møllen for at laste Brænde, bleve jagede bort af fiendtlige Slupper.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Odense, den 26 Junii. I Gaar Eftermiddags løben nybygget Jagt af Stabelen fra Kiøbmand Jens Nielsens Tømmerplads ved Skibhusene. Da dette er det første Skib, som paa denne Maade er udløben her i Kanalen tilforn har man ved Ruller maattet føre dem i Vandet), og da den drivtige Eier havde viist Publikum den Opmærksomhed, ved Omgangsbilletter at underrette det herom, saa lokkede Nyheden i Forening med det behagelige Veir en stor Deel af Byens Jndvaanere ud til Skibhusene for at bi aane dette fornøielige Skuespil. Ved en smuk Tale af Hr. Provst Pram indviedes Skibet til Bølgerne og opnævntes efter Eier rens lille Datter Edel Christine. Ved Udløbet saluteredes med Kanoner fra Skibet og Landet. Hr. Nielsens Virksomhed er saa meget mere roesværdig, som han ikke lader sig afskrække af de Uheld, han i senere Tid har lidt, da han har mistet flere Fartøier, som deels ere snappede af Fienden eller tilsatte ved Skibbrud.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Med Kongelig allernaadigst Tilladelse maae fra 1ste Juli 1810 førsendes Breve af Vigtighed med Feldtposten, imod Afsenderens Navns Underskvivpaa Udsiden af Brevets venstre Hiørne. For saadanne Breve betales en halv Gang saa meget, som BrevPosttaxten af 20 Juni f. A.
Jyske Efterretninger, 1810-07-01
Medens Kurvemagerne i Hamborg indtage hele Gaader, er der i Kiøbenhavn kun 7 Kurvemagere, og ikke mere end 19 Mennesker, Unge og Gamle, beskiæftigede med denne Haandtering, som alt forener sig til at anbifale ogsaa hos os, hvad enten man seer hen til Arbeidets Simpethed, Materialiernes og Værktøiets lette Anskafselse, Piletræets villige Forplantning og Kurvearbeidets Uundværlighed og Brugbarhed under nærværende høie Priser paa Tømmeret, endog til Vare Jndpakninger Liigkister &c. Saare gavnligt maatte det derfor være, naar Ungdommen i Fattigskolerne blev undervist i denne nyttige Haandtering. Uden egentlig at være Kurvemager, kunde Mange dermed fortiene sig en Skilling i de Fritimer, som Bonden, Soldaten og andre ideligen have, og som bortødsles i Ledigang, Kortspil og andre lige slemme Maader at dræbe Tiden paa