JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-05-12
Ja Cercursus CraaMandagen den 19de Mai førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver efter Forlig og Execution ved offentlig Auction, som holdes i selve Huset, 4de og sidste Gang opraabt og bortsolgt Frie=Malermener Henrich, Fischers Huus No. 268 i Pedermadsensgang, som i Følge Omvurderings=Forretningen bestaaer af følgende: 1) Et Forhuus 4 Fag bred til Gaden, 3 Etager høi med en Qvist over 2 Fag og Vinkeltag, For og Bagsiden er Grundmuur, Reste Muur og Bindingsværk. J sammes 1ste Etage er en durkgaaende Forstue paa 1 Fag, hvori er Trappen og en Mellem dør, dernæst til Gaden en Stue 3 Fag, deels panelet og deels hvide Vægge, samt Bielæggerovn, der bag et Kammer 2 Fag med hvide Vægge, og dernæst et Kiøkken med aaben Skorsteen. J 2den Etage en Gang, hvori Trappen continuerer, paa samme Gang et Kammer og et aabent Fyrsted, dernæst en Sal 3 Fag med hvide Vægge og Bielæggerovn, samt der bag et Værelse 3 Fag. Og i 3die Etage en Gang 1 Fag og paa samme en aaben Skorsteen, dernæst til Gaden en Sal 4 Fag med hvide Vægge og Bielæggerovn, samt et lidet afdeelt Kammer med et Fag Vinduer, der bag et Værelse 3 Fag, med hvide Vægge og Bielæggerorn. Qvisten derover et Kammer med hvide Vægge, det øvrige til 4 Brædekamre under Taget saa er og over Qvistkammeret fast Loft. 2) Et Baghuus 2 Etager hos med Halvtag, Forsiden mod Gaarden er Grundmuur, Resten Muur og Bindingsværk. J sammes 1ste Etage et Kiøkken 1 Fag med aaben Skorsteen, og paa venstre Side et lidet Kammer samt paa høire Side af Kiolkenet en Stue paa 2 Fag med hvide Vægge og Bielæggerovn, og i 2den Etage et Kiøkken 2 Fag med aaben Skorsteen, samt Spisekammer, dernæst en Sal 2 Fag med hvide Vægge og Bielæggerovn. Loftet derover udi et. 3) Jmellem For= og Baghuset er Svalegangen af Tømmer og Bræder teglhængt og paa samme Svalegang ere nogle Vasker anbragte til, saavel For som Baghuset. Ti Stedet, som er forsikkret i Brandkassen for 1600 Rdlr., er en maadeligt Gaardsrum, og i samme et enkelt Locum af Bræde, med muret Kiste. Conditionerne som bekiendtgiøres paa Auctionsstædet ere forinden til Eftersyn hos Proviantsforvalter. Worsøe, boende i Gaarden No. 51 paa gammel Amagertorv.
Berlingske Tidende, 1806-05-12
Torsdagen den 22de Maji førstkommende lader Underskrevne, & formedelst Tienestes Fratrædelse, samt Boepæls Forandring og Jndskrænkning til en mindre og roeligere Forfatning: ved offentlig Auction, udi den som Forvalter her i Grevskabet. paa Bregentved Hovedgaard havte Boelig, bortsælge Adskilligt, af Meubler, Kobber, Messing, Tin, Jernfang, Gla- og Steenter, Sengeklæder og Linned, Vogne og Hestetøi m.v., efter de derover trykte Cataloger, og de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiøres. Med Auctioneagtes begyndt Formiddag ved 10 Slet, og bliver den ei end den Dag fortsættes den næste Dag. Bregentved, den 8de Maji 1806. F. Aggerup. Kormedelst anden Bestemmelse agter jeg ved offentlig Auction O som holdes i Hr. Giestgiver Overbyes Gaard i Horsens førstkommende 2den Julii, at lade opraabe og, om antagelig Budskeer, bortsælge min paaboende Hovedgaard Williamborg, beliggende 2 1/2 Miil fra Horsens og 1 1/2 Miil fra Weile, med Daugaard Sogns Konge- og Kirketiender, samt Bondergodseet af Hartkorn Ager og Eng 52 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 3/4 Alb. og Skovskyld 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Borgergaardens Bygninger ere af Grundmuur og Ladegaardens af Ege Bindingsværk, tildeels ganske nye og alle paa bedste vedligeholdte. Foruden Bæster og Faar, samt Huusholdnings Køer, kan paa Gaardens Avl og Tiender forres om Vinteren 100 til 120 Stude, men det fulde Antal kan er græsses om Sommeren naar Baare, fredes, som hidtil, til Høeslet. Kirkens Bygninger ere bedste Stand. Af Bøndergodset ligger endeel Huse i Nærheden af Hovedgaarden, som forretter Ugedage og et betydelige Antal Arbeidsdage i Høestet og Kornbost. Paa Eiendommene, især til Hovedgaarden, en herlig Jagt og Fiskerie og meget betydelig Skov, især af Eeg og Bog, alt paa 1/4 Miil nær Weile, Fiord og ypperlig Ladeplads. Liebhaberne ville, ved at tage 16 Eiendommene i Øiesyn, bedste overbevise sig om deres sieldne gode Beliggenhed og Beskaffenhed. Eiendommene forevises af mig selv, som boer paa Gaarden, tilligemed alle Karter og Oplysninger, samt Conditionerne, der blive meget billige for Kiøberen. Jordebog og Conditionerne kan desuden 4 Uger før Auctionen faaes til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Hr. Kasserer Eeg i Løvstrædet No. 88, i Nyborg hos Hr. Giestgiver Holst og i Haderslew hos Hr. Kiøbmand Gydesen. Williamsborg den 25de April 1806. J. F. Schmidten. Teg erfarer at man har fundet for godt at udsprede det 3 Rygte: at jeg i Kiøbenhavn skal være i en Gield af circa 3000 Rdlr. Disse slettænkende Mennesker har ventelig troer herved at spilde men Credit, men for at de kan være betænkte paa andre Midler, om muelig, at skade mig med, saa indkaldes herved alle og enhver i Kiøbenhavn, som formene sig at have noget Tilgode hos mig, til førstkommende St. Hans Dag, da enhver til den Tid skal erholde sit Tilgodehavende; saa meget mere kan jeg findes hertil formuende, som den mig bekiendte Gield i Kiøbenhavn ikke kan overstige 163 Rdlr. Wordingborg, den 2den Maji 1806. H. Jensen.
Berlingske Tidende, 1806-05-12
Da hans Majestæt under 11te April d. A., allernaadigst har confirmeret afdøde Kammerherre og Ridder Bernt Ankers Testamente af 19de December 1801, hvorved den Afdødes hele Massa bliver et bestandigt Fide=Commis, og jeg i Følge Testamentets 55 er overdraget at administrere Messe Jernværk med underliggende Saugbruge, og videre deraf dependerende; saa bekiendtgiøres herved: at min Underskrivt herefter bliver for alt hvad som vedkommer denne Bestyrelse for Fidei=Commisset, saaledes: Mosse Jernværk, den pr. Br. Ankers Fider=Commis Lars Semb. 1ste Maji 1826.
Berlingske Tidende, 1806-05-12
Formedelst anden Næringsvei, er en Gaard i en af Sielland, i Kiøbstæder underhaanden til kjøbs. Med samme følge, omtrent 90 Tønder Land veldyrkede Jorder og Privilegium til Brændeviinsbrænderie, som i mange Aar har været dreve med stor Fordeel. Desuden er der til Stedet, for nærværende Tid, betydelig Vare og Tømmer=Handel, og naar Liebhaber melder sig strax, bliver Vilkaarene saa gode og taalelige, at han der kan vente at have sit rigelige Udkomme. J Eiendommen staaer faste Penge paa første Prioritet og flere vil Sælgeren, lade staae paa anden Prioritet; nærmere Underretning faaes hos Postcontrolleur von Stocken i Litr. M. No. 11 paa store Kiøbmagergade.
Berlingske Tidende, 1806-05-12
En betydelig Avlsgaard paa omtrent 20 Tdr. Hartkorn aller- bedste Jorder, og hvortil ere særdeles skiønne vel indrettede og tillige suffisante Bygninger, som ere assurerede for henimod 20000 Rdlr., kan underhaanden paa gode Vilkaafaaes tilkiøbs formedelst anden Bestemmelse. Ved Gaarden er saavel Frugt som Kiøkkenhauge, med Ferskenkasse, Mistbænke og alt hvad som henhører til Driverie, samt en smuk Lystskov tæt ved Gaarden. End videre er indrettet en Hestemølle hvorpaa kan males Meel, Gryn og Malt og derved kan anbringes baade Hakkelse= og Tærskemaskine. Gaardens Beliggenhed er lidet over en Miil fra Kiøbenhavn, hvorved den betydelig Fordeel: at al Melk og Fløde daglig kan afsættes til Hovedstaden. Der kan holdes 40 a 50 Køer og 14 Heste. J Kiøbet kan tillige følge Gaardens hele betydelige Inventarium, Besætning m. m. Det nærmere angaaende denne Eiendom erfares hos Søekrigsprokureur Weideman paa Hiørnet af Frideriksberg og Mikkelbryggersgade Nr. 216.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Skrivelse fra Rom, den 12te April. Storprioren Caraccioli, som Maltheser-Ordenen efter Stormesteren Tommas's Død havde valgt til Stormester, er i denne Egenskab bleven erkiendt af adskillige Hoffer, men ikke af Frankrig. Hidindtil er han endnu bleven boende paa sin Commende og Ordenens Regierings Forretninger, som ikke ere af synderlig Betydenhed, saalænge de Engelske ere Besiddelse af Maltha, blive besørgede af den udnævnte Statholder. J Catanca, den afdøde Stormesters Opholdsted, befinder sig endnu Deputerte fra det bøhmiske og tydske Storpriorat.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Skrivelse fra Semlin, den 14de April. J Belgrad er Mangel paa Levnetsmidler nu stegen saa højt, at de meest velhavende Jndvaanere end ikke har den Nødvendige. Alting gjøres i Penge, for at indkiøbe LevPaswan Oalu, som ikke er fangen, har igien vidst at indsnige sig i Widdin, men er gandske blottet for Tropper. netsmidler.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Jndvaanerne i Widdin have selv besat deres Fæstning, ere i den bedste Forstaaelse med Servierne og disse skulle nu være bestemte til at vove en Kamp med den fremrykkende tyrkiske Armee. Den serviske Armee synes at have Overflødighed af Levnetsmidler, Krudt, Geværer og Sabler; derimod mangle de Kanoner.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Skrivelse fra Jtalien, den 22de April. Ni franske Krigsfartøier ligge for nærværende Tid seilfærdige i Porto=Ferrajo paa Øen Elba; de skulle med de første løbe ud mod Fæstningen Garta, som endnu haard nakken forsvare sig under Prindsen af Hessen Philipsthal - Efter Beretninger fra Livorno ere alle engelske Vares Jndførsel sammesteds bleven strængt forbudt. - Den kongelige etruriske Regiering er bleven for Fremtiden fritagen for at betale de 60000 Liree maanedlig, som den hidtil har maatte udrede til de franske Troppers Underholdning.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
En fransk Flotille, bestaaende af en Corvette, 3 Brig, ger, 4 Tartarer og en Paketbaad var ankommen fra Toulon og Genua til Civita=Verchia. Denne Flotille gik den 18de April til Seils fra Civita Veccha, men stødte underveis paa en engelsk Fregat, som erobrede nogle af disse Skibe. De øvrige skal, som det hedder, være vendte tilbage til Civita Vecchia.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
J Livorno bliver gjort Anstalter til at modtage Dronningen af Etrurien.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Vicekongen i Jtalien, som viser den største Deeltagelse for de venetianske Staters Vel, har givet Ordre, at bringe i største Jil et stort Antal Oxer og Slagteqvæg til Venedig, for sammesteds at nedsætte disse Artikler til billige Priser.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Lazaronerne i Neapel ere i den bedste Forstaaelse med de Franske; ikke desmindre vedbliver man sammesteds at arrestere Sletsindede, som søge at stifte Urolighed. 2 af disse sidste ere nylig blevne skudte. Politiet har strængeligen forbudt alle hemmelige Sammenkomster. Paa Reisen til Calabrien er Prinds Joseph allevegne bleven modtaget af Biskoppen og Geistligheden med stor Høitidelighed. Han har befalet Jstandsættelsen af de afbrudte Broer og de ødelagte Landeveie.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Skrivelse fra Basel, den 3die Maji. Landammannen i Schweiz har ladet overrække en Skrivelse til det keiserlige franske Hof, hvori han retfærdiggiøsin Opførsel imod de Bebreidelser, som nylig ere blevne gjorte imod ham i Moniteuren.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Kiøbmændene i Neuschatel havde, efterat der samme steds var givet Ordre til de engelske Vares Borttagelse, henvendt sig til General Ondinot, for at erholde nogen Formildelse i denne Forholdsregel. General Ondinet gar blandt andet til Svar, at hans første Ordre blot havde angaaet de engelske Vare, men for nærværende Tid havde General=Toldinspecteuren faaet senere Jnstructioner, og til ham maatte de vende sig. J øvrigt skulde Kiøbmændene erindre sig, at de selv mundtlig havde erklæret, at den største Deel af disse Vare var bleven dem tilsendt uden Fragt breve og at disse Vare ikke hørte dem til, men var uden landske Kiøbmænds Eiendom; denne Erklæring var bleven indberettet til Keiseren, og herpaa grundede den tagne Forholdsregel sig.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Skrivelse fra Augsburg, den 4de Maji. Da Nerve og Forraadnelsesfeberen endnu vedvarer saavel her som i det hele sydlige Tydskland og 60 til 70 Mennesker ugentlig bortrykkes i denne Stad; saa har Politier gjort den Foranstaltning, at alle de Liig, som døe af forbemeldte Sygdom, ikke maa ligge over 24 Timer ubegravede de maa ikke heller bortbæres af Mennesker, men bortføres paa Liigvogne. Da Sygdommen grasserer stærkest blandt fattige Familier, saa skulle trængende Syge, som den mangler paa luftige Værelser og Pleie, bringes til Sygehusene.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Skrivelse fra Paris, den 5te Maj. Moniteuren melder følgende: "En Adjutant fra Kongen, af Neapel har overbragt 10 Faner, som i Februar ere fra tagne den neapolitanske Armee i adskillige Trefninger. Han forlod Prinds Joseph den 18de April i det Øieblik, da denne Prinds blev proclammeret til Konge af Neapel. Kongeriget nyder størst Rolighed. Nrapel har faaet nyt Liv og siden Kongen er bleven proclammeret og Landets Skjebne afgjort har det igien faaet Bevægelse og Munterhed. - Beleiringen for Garta drives med megen Jver. Beleirerne ere rykkede nærmere mod Voldene og have anlagt stærke Baterier mod Staden. En Spion, der har staaet i Forstaaelse med Commandanten i Gaeta, Prindsen af HessenPhilipysthal, er bleven skudt i Neapel. - General St. Cyr reiste den 12te fra Neapel, for at tage Commandoer, over Tropperne i Apulien. - Da General Regnier rykkede ind i Regio den 20de Marts, kom Erkebiskoppen sammesteds ham imøde med Geistligheden, holdt et Te Drum i Kathedralkirken og gav derpaa de franske Tropper sin Velsignelse. Arveprindsen havde to Dage forud indskibet sig til Sicilien. Jkkun 2000 Mand af hans Armee hard kunnet indskibe sig uden Vaaben og seilede først den 20de Marts fra Gallico og Pentimelle til Sicilien paa 50 Transportskibe under Beskyttelse af deres Kanonbaade, som syrede paa den franske Avantgade.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Reggiøaf 20de April: "Kongen af Neapel ankom hertil for 2 Dage siden. Alle vore Calabrier have udmærket sig ved deres ny Souvergians Modtagelse. Han taler lige saa godt neapolitansk, som en Jndfødt. Hans Nærværelse spores ligetil Sicilien." (De seneste private Efterretninger fra Neapel tale om en Revolte, der er udbrudt i Palermo, fordi Folket har villet sætte nogle Deputerede, som havde gjort Forestillinger mod en forlangt Contribution af 4 Mill. og vare blevne arresterede derfor, i Frihed, hvilket ogsaa blev udvirket ved Trusel med at sætte Jld paa Palladset, hvorpaa Kongen begav sig til Messina. Efter samme Efterretninger belavede de engelske Tropper sig paa at rømme Sicisjen og havde allerede tildeels indskibet sig.)
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Moniteuren meddeler følgende Efterretninger og Feldttoget i Calabrien: "Den neapolitanske Armee i Calabrier, bestod af 28 Batailloner og 17 Escadroner, i alt 18000 Mand, hvormed Landstormen af Calabrierne og Bønder, ne i Provindsen Basilicata skulde forene sig. Cheferne for Landstormen, som forhen havde gjort deres Lykke under Cardinal Ruffos Korstog, havde lovet, at skaffe 80 til 100000 Mand; man havde ogsaa anvendt mange Penge derpaa og søgt paa alle Maader, at vinde Bønderne og Calabrierne, men de vilde ikke gribe til Vaaben. Arveprindsen lod Arrestanterne løslade af Fængslerne og afskaffete den nylig forhøiede Saltskat, men alt uden Virkning. Da de franske Tropper rykkede ind i Calabrien, stod Arveprindsen i Cosenza mod Prinds Leopold Statsministrene, en Gardebataillon og et Cavallerieregment. Marschall Rosenheim stod i Roseto med 13 Datail, loner og 11 Escadroner, for at dække de calabriske Grændser mod Apulien; hans Avantgarde skulde bestaae af Bonder fra Provindsen Basilicata. General Damas commanderede Armeen i Cestrovillari. Marschall Capere Minitulo stod med 15 Batailloner og 6 Escadroner samt et Corps bevæbnede Bønder i 2 forskandsede Posttioner ved Campo Tenest og Logonegro. Den 5te Marts sendte Marschall Capece Minutulo en Adjutant til General Reg nier og truede med Repressalier mod de franske Fanger dersom Landstormen blev behandlet som Røvere af de Franske. General Regnier lovede de regulare neapolitansk Tropper god Behandling, men erklarede de bevæbnede Bønder for Rebeller og Røvere. Den 6te og 9de Marts skeete begge Neapolitanernes Hovednederlag i Calabrien. J Gaar forestillede Søeministeren ved Andiencen i St. Cloud Søecapitainerer Lucas og Jnsernet, som ere komne tilbage fra det engelske Fangenskab, for Keiseren. Begge have viist stor Kiekhed i Slaget ved Trafalgar Capitain Lucas, der commanderede Linieskibet Formiddable, gjorde et Forsøg paa at entre, det engelske Admiralskib Victor, ved hvilket Forsøg Admiral Nelson blev dræst. Keiseren sagde til disse Capitainer: "Dersom alle min Skede vare commanderede saaledes som Deres, vilde Seieren ikke have været tvivisom. Jeg veed, at nogle ikke have efterlignet Dem og har befalet en Undersøgelse derom Hvad Dem angaaer, da behøver jeg ingen nærmere Oplysning. Jeg har udnævnt Dem til Commandeurer af Æreslegionen. De Capitainer, som have holdt sig uden for Skud istedet for at angribe Fienden, skulle stilles for Retten, og i Nødsfald skal der statueres et Exempel paa den.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Prinds Louis har med sin Gemalinde begivet sig til si Landgods St. Leu, hvor hen agter, at tilbringe Sommeren. Det udenlands udbredte Rygte, at Prinds Louiskulde komme i Spidsen af den bataviske Regiering, mod siges, da en anden fransk Prinds skal være bestemt dertil Den bataviske Ambassadeur von Brantsen og AdmireVerhuul have allerede havde nogle Conferencer med Minsteren Talleyrand.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Moniteuren anmelder officiel Opsættelsen af den til Ma Maaned bestemte store Fest med følgende Ord: "Da TilFdragelsen med Boche di Cattaros Besættelse af de russiske Tropper har forhalet den store Armees Tilbagekomst, er Festen i Maji Maaned derved bleven opsat, fordi den store Armees Nærværelse er nødvendig ved denne Fest. Vi troe ikke, at denne Opsættelse vil vare længer, end 6 Uger.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Den ny Lov om Tolden er bleven antaget af det lovgivende Corps med 231 Stemmer mod 8. Talerne skildrede ved denne Leilighed Forbudet mod engelske Varers Jndførse som nødvendig og overeensstemmende med den vileste Politik. Cernon sagde: "Det Ord Forbud foruroliger de enthusiastiske Venner af Friheden, men det beroliger vore Fabrikanter og det bringer Engellænderne til at skielv Hvortil behøve vi ostindiske Tøier, som Engellænderne til føre os; hvortil behøve vi Tøier, som forfærdiges i Engelland, da vore Fabriker levere os de samme Varer, da vi forfærdige Kammerdug, som søges i den gamle og ny Verden, og som man ikke kan efterligne, og da vore Tørklæder, og Silkevarer ere de skiønneste i Europa." - Perree gav som Tribunatets Ordfører, en historisk Oversigt af Engellands System siden 1813, for at bemestre sig Verdens Handel. Han sagde: "Berøvelsen af de engelske Varers Afsætning i Belgien var den sande Aarsag til forrige Krige, Forlængelse. Paa nærværende Tid slaaes man for Afsætningen paa hele det faste Land, og dersom Engelland tabe: den, vil Indiens Scepter vakle i dets Haand. Under slig Tilstand gives der ingen Grundsætninger mere. Det faste Land har det Valg, enten at staae under Engellands Handelsindustries Aar eller at paalægge sig Undværelser, for at tvinge Engelland til en Fred, der er grundet paa Giensidighed. Saaledes vil det Genies Overvægt fordre det, der er kaldet til at ordne Europas Skjebne ved passende Former. Det var vigtigt for Regieringen, at give sine Allierede og Naboer Exemplet paa Forbudet mod engelske Varer. Politiken gjorde sin Pligt derved; Keiserens Omhu fandt større Hindringer; han havde Vaner og Privatinteresse at bestride; han maatte erodre Meningen ved Styrken. Først efter Statsraadets grundigste Kiendelser, hvortil Negotianter kaldtes, som ere lige agtværdige for deres Jndsigter og Sandhedskierlighed, bestemte Keiseren sig til et Forsøg med Forbudet og en Forhøielse af Tariffen. Tiden vil lære os, hvilket Resultat disse Forholdsregler ville have, om hvilke alle vore Fabriker allerede længe have bedet, men som Regieringen har nægtet, fordi den ikke troede, at den almindelige Jnteresse krævede dem.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Moniteuren meddeler følgende Efterretning fra Washington af 19de Marts: "Repræsentanternes Huus har efter Hr. Nicholsons Forslag fattet en eftertrykkelig Beslutning mod Engelland. Billen behøver Senatets Sauction, men den har havt saa stor Pluralitet for sig i Repræsentanternes Huus, at den upaatvivlelig ogsaa vil blive antaget af Senatet. Billen indeholder et Forbud mod alle engelske Varer i de forenede nordamericanske Staters Gebect.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Moniteuren melder fra Ny-York, at Præsidenten Jefferson har ladet Oberst Smith, Kiøbmand Ogdin og nogle andre Personer arrestere, som beskyldes for at have forskaffet General Miranda Midler til at udruste en Expedition til Caraccas, for at bringe Jndvaanerne sammesteds i Opstand mod den spanske Regiering. Hr. King, forhennordamericansk Gesandt i London, er ogsaa bleven sat under Rettens Tiltale for denne Sag.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Hr. Skipwith, nordamericansk Consul i Paris, er den 23de April ankommen til Orient fra Ny York med vigtige Depescher fra den nordamerikanske Regiering.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Paris, den 6te Mai (Over Holland. Vicekongen af Jtalien har ved en Proclamation bekiendtgjort den venetianske Stats Forening med Kongeriget Jtalien og i denne Anledning forordnet en stor Fest, der skulde høitideligholdes i Mayland den 1ste d. M.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Den 26de April ankom det første franske Parlementairskib til Morlaix med 184 af vore Fanger, som vare blevne udverlede i Plymouth mod lige saa mange dertil førte engelske Fanger. Endnu samme Aften gik de 184 Franske i Land, forsamledes i et Vertshuus, som de illuminerede, og drak med Enthusiasmus paa Keiserens Sundhed og deres Kammeraters Befrielse, hvilke, som de sagde, ikke levede paa det mageligste paa Fængselskibene i Plymouth. Moniteuren melder, at Parlementairskibet Trio, der har bragt dem til Morlaix, er den 23de Januar sendt fra Kysterne af Africa af Capitainen paa Skibet Lhermite. Benævnte Capitain havde med sin Division erobret en engelsk Corvette paa 18 Kanoner og 10 Karonader tilligemed 5 andre fra Cork til Jamaica bestemte engelske Skibe, hvoriblant Parlementairskibet Trio.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Skrivelse fra Hanau den 6te Maji. Efteret officielt Blad skal man i Haag ved Beraadslagningerne om den ny Constitution med en Chef paa Livstid for den bataviske Republik have fattet den eenstemmige Beslutning, at sende denne Erklæring til Pars: "At man ikke kunde antage dette Forssag; at Holland, som havde gjort saa mange og store Offre for at blive en fri og uafhængig Stat, ikke kunde bortgive den tilvundne Frihed og at Engelland aldrig vilde tilbagegive de bataviske Kolonier, naar den bataviske Republik tilhørte en Souverain o. s. v. De umiddelbar: Efterretninger fra Holland have hidtil endnu ikke talt et Ord herom, hvorfor man har Aarsag til at kald forbemeldte Beslutning i Tvivl.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
De offentlige Tidender melde, at et Oprør er udbrudt i Zare i Dalmatien, hvorved mange Franske skulle have tilsat Livet.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Blandede Efterretninger. Frankerig. Tribunen Koch har foreslaaet det lovgiver de Corps Loven angaaende en Bekostning af 14 Mill., for at ende den store Napelcons=Canal. Han viste med stor Nøiagtighed de Fordele, som denne Canal, der forbinder Rhone med Rhinen og følgelig: Nordsøen med Middelhavet, vil forskaffe Frankerig og hele Europa. Den skal i en Strækning af 71 Lieues giennemløbe Departementerne Jura, Doubs, Øvre= og Nedrerhin. Tribunen Koch oplæste ogsaa en nteresant Indbydelse til de med Frankerig allerede SouveralLehuusie, ner i Tydskland om at bidrage af al Magt til at tilveiebringe den Canal, der skal forene Rhinen med Donau, paa det at den største indenlandske Communication, der nogensinde har exesteret, kan tilveiebringes ved denne og Napoleons Canalen.
Berlingske Tidende, 1806-05-16
Forslaget og Pensionerne til de i Slagene ved Ulm og Austerliz Saarede blev nylig forelagt Keiseren, der endnu forhøiede alle Pensionerne en Trediedeel og sagde, da han underskrev Decretet desangaaende: "Saa stor Bevægelse og Glæde har jeg endnu aldrig følet ved nogen Underskrift. - Foruden disse Pensioner, der skulle betales af den keiserl. Stat, skal Keiseren have i Sinde, at anvise de Saarede lige saa store Pensioner af den store Armees Fond.