JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Hr. Stift Amtmand Baron Hr. Conferentz-Raad Braem. Hr. Etatz-Raad Rasmussen. Hr. Etatz-Raad Basballe. Hr. Justitz-Raad Falsen. Hr. Justitz-Raad Torm. Hr. Justiz Raad Berregaard. Hr. Justitz-Raad Klauman. Hr. Justitz-Raad Helt. Hr. Justiz Raad Friis. Hr. Justitz-Raad Raff. Hr. Hr. Justitz-Raad Fogh. Hr. Justiz Raad Eggers. Hr. Assessor Albertin.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 6 Martii er Hr. Niels Jensen Block, Allern, confirmeret at være Sogne Præst til Hemmet og Wium Sogner Riber-Stift. Hr. Jørgen Stub, ligesaa at være Sogne-Præst til Skiøstrup og Elsted Sogner i Aarhuus Stift. Hr. Hans Holst, ligesaa at være Sogne Præst til Knebel og Roelsøe Sogner i Aarhuus Stift. Hr. Nicolai Christian Friis, er Allern. beskikket til at være Sogne-Præst til Bodøens Præstegield i Trundhiems Stift. Niels Monrat, er Allern, confirmeret at være Capellan pro Persona til Lyngbye og Gientoft Sogner Sielland. Jacob Zacharias Hyphoff, ligesaa bestilt til Nyekiøbings og Rørwigs Meenigheder i Sielland. Den Aar 1744.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 10 Martii haver Hans Kongel. Majestæt Allern bestilt Justitz-Raad Peter Ramshart, til at være første Jnspecteur over Tolden og Consumptionen udi Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 12 Martii haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Regiments Qvarteermester Werner Schrøder, til at være tredie Jnspecteur over Tolden og Consumptionen udi Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 16 Martii er Secretarius Adjunctus ved den Neuenburgiske Land-Ret Christian Schrøter, Allern, bestilt til Eventual-Successor efter Land-Rets Assessor Christian Frederich Nottelmann i Land-Rettens Secretariat sammestæds. Johan Friderich Holm, haver Allern, erholdet Adjunctur og EventualBestalling som Tingsskriver i Hvidding og Norder-RangstrupsHerreder udi Amtet Hadersleben. Hr. Ludolph Adam Peissel, er Allern, kaldet til at være Prædikant ved Kirken i Tøstrup i Angelen udi Amtet Gottorff.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 20 Martii er Christian Hersleb, Allern, beskikket til at være Capellan pro Persona til Stoedts Præstegield i Trundhiems Stift, og siden som Sogne-Præst at succedere. Simon Bendeke, er Allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til vor Frelseres Kirke i Christiania. Abraham Brasch, er Allernaadigst confirmeret at være Birkefoget til gammel Kiøge gaards Birk i Stelland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 31 Martii indfaldt Hans Kongel. Høyheds vor Allernaadigste Arve Kron Prinz og Herres Høystalædelige Fødsels Fest, paa hvilken Hans Kongel. Høyhed med all høyønskelig Prosperitet saae den første Dag af sin Velsignede Alders 22 Aar. Til denne Høye Festes Erindring, ere følgende Linier, allerunderdanigst opsatte: ad Tak Ol Store Glid, hvis Engle Vagt omgiver, Vor Naadig Arve-Prinz med Undige Gemahl Vor Pringes Fødsels-Fæst, en nye Anledning bliver, for begge Rigerne til Ønsker uden Tall Bevar For Martii Maaned Bevar Ol Store Gid til begge Rigers Glæde, Vor Dyrebare Prinz, at HAr i mange Aar, tiltræde, SI Høye Fødsels-Fæst lyksalig kand faaer. At HAN af sin Gemahl sit Haabes Arving Vi bede, Store GUD du naadig vil behage, At høre denne Bøn, som bedes inderlig: Huus tiltage Lad Kongen, Dronningen og Kongens sig. all Lyksalighed, som De rand ønske Fra Engelland. At man desto bedre kand være informeret om de priselige Mesures, som begge Parlamenterne af Storbrittannien have taget i nærværende Conjuncturer, meddeeles følgende Efterretninger:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Den 26 Febr. meldede Staats-Secretairen Hertugen af Newcastle til Ober-Parlamentet, at han havde en af Kongen underskrevet Tidende at foredrage, lydende saaledes: George Rer!
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Efterat Hans Majestæt haver faaet utvivlagtige Efterretninger, at den ældste Søn af Prætendenten til hans Krone, er ankommet til Frankrige, og man sammestæds giør Anstalt, til at giøre et Jndfald i dette Kongerige, med Hielp af de ildesindede Personer her, hvilket Tog skal understøttes ved en Escadre Franske Krigs-Skibe, som i nogle Dage have krydset udi Canalen, saa haver Hans Majestæt agtet det fornødent at underrette Ober-Parlamentet om denne Tidende, som er saa vigtig, baade for hans Krone, og for disse Kongerigers Fred og Sikkerhed, ikke tvivlende, at jo dette Huuses Standhaftige Jver, Pligt, Troeskab og Kierlighed ville give Hans Majestæt meere Magt, og arbeyde med i alle Mesures, som kunde agtes fornødne til at tilbagedrive og til intet giøre saa forvovent et Anslag hvorved Hans Majestæts Persons, Regieringens, Religionens, Lovens og disse Kongerigers Sikkerhed sættes i Fare. Herpaa haver Ober. Aar 1744.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Ober Parlamentet efter Hertugens af Mariborough grundige og Patriotiske Forestilling ladet opsette en Addresse til Kongen, hvilken Under=Parlamentet, som havde faaet samme Tidende, fuldkommen og eendrægtig approberede, den lyder, som følger: Allernaadigste Konge! Vi, Eders Majestæts underdanigste og troeste Undersaatter, de Geistlige og Verdslige Lords, og Underhuuset i Parlament forsamlet, sige Eders Majestæt ydmygst Tak, at det naadigst haver behaget Dem at forestille Os, at Eders Majestæt haver faaet utvivlagtig Tidende om Prætendentens ældste Søns Ankomst til Frankrige, og om de Anstalter, som giøres sammestæds, til at falde ind i dette Kongerige med Hielp af Jldesindede Folk her. Da dette Kiendetegn paa Eders Majestæts i Os satte billige Fortroelighed udkræver vores Taknemligste Erkientlighed, saa kand vi ikke andet end ansee saadant Foretagende med yderste Vrede og Afskye. Troeskab, Pligt og Kierlighed til Eders Majestæts samt vores egen og vore Efterkommers Velfært, enhver særdeles Vigtighed og bevægende Aarsag, som kand opmuntre Brittannernes og Protestanternes Hierter, forpligte og forbinde Os ved denne vigtige Leylighed at giøre vores yderste Fliid, at vore Fjender, ved Guds Velsignelse kand bringes i Forvirrelse. Ligesom vi med allerstørste Oprigtighed og Standhaftighed, give Eders Majestæt den allereftertrykkeligste Forsikkring, at vi med yderste Nidkierhed og Eendrægtighed vil tage de kraftigste Mesures, for at sætte Eders Majestæt i Stand at forhindre og til intet giøre saa forvoven et Anslag, og derhos at beskytte og conservere Deres Kongel. Person og Regiering, samt disse Kongerigers Religion, Love og Friheder. Vi søge om Tilladelse at kundgiøre Eders Majestæt og den gandske Verden, at det er vores faste Resolution og vore Hierters Forsætt, med at vove vores Liv og Gods til at understøtte og forsvare Eders Majestæts u tvivlagtige Ret og Titul til disse Kongerigers Krone, tilligemed den Protestantiske Succession i Eders Kongel. Huus i Opposition imod og til Trods for PrætendenFor Martii Maaned Aar 1744. denten og hans Tilhængere og alle andre Eders Majestæts Fiender, Paa denne Addresse svarede Kongen begge Huuse saaledes: Mylords og Ædle! Jeg takker Eder af Hiertet for Eders med Nidkierhed og Kierlighed opfyldte Addresse. Jeg tvivler ikke paa, at jo den Standhaftighed og Enighed, som de ved denne Leylighed have udviset, vil nest Guds Hielp sette mig i Stand, til at giøre mine Fienders onde Anslag til Skamme, og de kand være forsikkrede, at det ikke er eller skal blive forsømt paa min Side, at tage all fornøden Omhu og Forsigtighed til mine Kongerigers Forsvar og Velfært.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Amsterdam. Om Søe-Battaillen imellem den Engelske og Borboniske Flode, haver man faaet følgende Particularia. Den 19 Febr. 3 Dage for Slaget, skal Admiral Matthews have holdet KrigsRaad paa sit Skib, hvortil alle Søe-Officererne vare kaldne Admiralen skal i en bevegelig Tale have forestillet dem, at han havde Tidende, at den Spanske og Franske Flode ville løbe udinden faa Dage. Nu kom det derpaa an, at de havde deres Fædernelands Nytte, deres Konges, Nations, ja deres egen Ære bestandig for Øyne, og i det uforbigængelige Slag førte sig op som saadanne Brittanner, der enten ville døe med Ære for sit Fæderneland, eller indlegge Seyer, at de ikke skulle i sin Tiid give deres Børn Anledning til at skamme sig ved deres Forældre. Efterat Talen var endet, lovede alle Officerer eendrægtig at giøre hans Begiering, og opmuntrede sine underhavende Matroser og Soldater til at giøre det samme. Derpaa gik Battaillen forsig, og varede paa Fierde Dag, man har vel ikke endnu faaet nogen directe Efterretning fra Admiral Matthews selv, men adskillige Skibe fra hans Flode, som ere ankomne til Villa Franca i det Piemontesiske, haver medbragt tilforladelig Efterretning til det Turiniske Hof, at de Engelske havde erholdet en fuldkommen Seyr, Deels havde erobret, Deels havde ruineret, den største Deel af Fiendernes Skibe.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Hertugen af Penthieure General-Admiral af Frankrige.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-03-01
Da vi have seet og igiennemlæst denne Kongel. Declaration som er os tilstillet med Ordre, at see den efterkommet, saa befale vi hermed Vice-Admiralerne, General-Lieutnanterne Schoutbynachterne, Capitainerne, Jntendenterne, General Commissarierne, og alle andre vedkommende Søe-Officerer, at Jlide have Opsigt med, at dens Indhold nøye i Agt tages. gemaade byde og befale vi ogsaa Herrerne i Admiralitæts Cam merne, at de lade samme indføre i Protocollerne saavelsom puGiblicere, og efter Sædvane opslaae paa de fornødne Steder. vet paa Versailles den 17de Martii 1744. Underskreven af L. J. M. de Bourbon, og neden under Hans Durchleuchtighed, paategned: Romieuade lade indtagende aldt dendt Blode lade sendt 180 BENHAN, Trykt udi Hans Kongel. Majestets og Universitets Bogtrykkerie, af Johan Jørgen Hopfiner. Den Kongelige Storbrittanniske Krigs- DECLARATION imod den Allerchristeligste Konge, Som er publiceret i London den 11 April 1744., lyder efter den Engelske Original, saaledes paa Dansk. GEORG R.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 14 Febr. haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskikket Krigs-Raad og Borgemester Jens Geertsen i Trundhiem til at være tilligemed virkelig Justitz-Raad. Hans Holst paa Moldegaard i Trundhiems Stift, ligeledes til at være virkelig Cancellie-Raad. Niels Rasch er Allern, beskikket til at være Byefoget i Horsens og Herretsfoget i Vaar- og Nimb-Herreder. For April Maaned.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 20 Febr. haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskikket Conference-Raad Wilhelm Gyldencrone, Friherre til Vilhelmsborg, til at være Stift Befalingsmand over Wiborg Stift og Amtmand over Halds Amt, udi hans Faders GeheimeRaad Christian Gyldencrones Stæd, som fra samme ChargNaade er dimitteret.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 21 Febr. haver Hans Kongel. Majestæt Allern, beskikket Capitaine Christian Frederich Mohrsen, til at være OberLots Syndenfields i Norge, udi den afdøde Commandeur-Capitaine Buddes Sted.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 2 Martii er ved Oberste von Schepelers Regiment Lieutenant Owe Christian von Ellebracht, til Capitaine for et der værende vacant Compagnie avanceret. Ved Oberste Rømers Nationale-Infanterie-Regiment i Norge, er Caracteriserede Oberst Lieutenant Matthias de Seve, til virkelig OberstLieutenant avanceret.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 9 Martii er ved det Laalandske Geworbene Jnfanterie Regiment, Capitainen Cordt Joachim von Bülow, til Second Major Allern, bestilt. Ved Oberste Numsens Regiment, er Capitaine Bonne Falck, og til Second-Major i Regimentet Allern, bestilt.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 13 Martii er Hof-unker Frederich von BrockenhuusAllern, beskikket til at være Cammer Junker hos Hans Kongel Høyhed Cron-Prinzen.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 16 Martii er ved Grenadeer-Corps Prins Frederich Georg af Bevern, avanceret til Capitaine og Chef for den i Naade afskedigede Major Lepels hafte Compagnie. Samme.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Dag er Justiz Raad Hans Adolph Brockdorff, Allern, bestilt tilat være herefter virkelig Land-Raad.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 20 Martii er Commandeur Capitaine Cammer-Herre, Ulrich Adolph Greve af Danneskjold Samsøe, med Commandeur samt Capitaine Cammer-Herre Christian Conradi Grev af Danneskold Laurwigen, med Commandeur-Capitains Caracteer, Aar 1744. racteer, gratificeret, og begge derhos beskikket at være Assessores udi Ober-Admiralitets Collegio.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 23 Martii er ved det Schlesvig Holsteenske Nationale Jnfanterie-Regimente Capitaine Braun, efter allerunderdanigst Ansøgning i Naade dimitteret, og Premier=Lieutenant Christian Ludwig von Wasmer, til Capitaine og Chef for hans hafte Compagnie Allernaadigst beskikket.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 28 Martii er ved Grenadeer-Corps Capitaine Cammer-Herre og General Adjutant Greve Yssenborg Budingen, som Major udi Greenadeer-Corps Allern, bestilt, og Capitainen Greve von Diepenbrock med Oberst Lieutenants Caracteer af Jnfanteriet benaadet.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 3 April haver Hans Kongel. Majestæt Allern, bestilt Magnus Gustav Arbin, til at være Hof=Medailleur. Samme Dag er Andreas Vieth, Allern. beskikket at være Stads-Musicant i Helsingør, saa og i Cronborg og Frederichsborg Amter.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 6 April er Etatz-Raad Johann Henrich von Lohendahl, Allern, bestilt til at være herefter Conferentz-Raad. Raadmand Henrich Peter Ploen i Crempe, haver erholdet Confirmation paa sit Vall, til at være Stadts-Secretarius i Staden Wilster.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 8 April blev en lærd Disputat holdet paa det øverste Auditorio, hvis Titul var følgende: Dissertatio IIItia, observationes Philologicas, in Novum Testamentum er Diodoro Siculocollectas, exhibens, qvam publico Examini, bono cum Deosubmittit. M. CASPARUS FRIDERICUS MUNTHE, Seni oris Academie Vicarius, una cum Nobilissimo Doctissimoqve, Aronto UDANICo HARARIO.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 10 April haver Hans Kongel. Majestæt Allern, udgivet en Placat anlangende Farten paa Grønland. Samme Dag ere de Caracteriserede Schoutbynachter Ployart og Wodroff, til virkelige Schoutbynachter bestilt, samt Commandeur Capitaine Michael Christian Ludvig Ferdinandt Tønder, Diderich For April Maaned derich Myhlenfort og Caspar Frederich le saae de Fontenay, til virkelige Commandeurer bestilte, hvorved tillige Commandeur Tønder den første, og Commandeur Myhlenfort den anden samt Commandeur Fontenay den tredie Division Søe-Folk som Chef anbetroed, tillige er Capitaine Arff saa og Capitaine og Ober=Lots Mohrsen, med Commandeur-Capitains Caracteergratificeret, og Capitainerne Benjamin Fontenay og Olfert Fischer, til virkelige Commandeur=Capitainer beskikkede. Ved denne Leylighed haver Capitaine Thorbiørnsen erholdet Schoutbynacht Wodroffs forhen hafte Compagnie, samt Capitaine Reichardt Commandeur Mylenforts hafte Compagnie. Samme Dag er Michel Pedersen Schandorff, Allern, confirmeret at være Capellan pro Persona til Linaae og Dallerup Sogner i Aarhuus Stift. Niels Møller ligesaa at være Capellan pro Persona til Holstebroe og Meirup Meenigheder i Riber-Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 13 April er Cancellie-Secretaire Hans Beck, Allern. bestilt til at være virkelig Cancellie-Raad. Forrige Supernumeraire Cancellist Georg Henrich Cornelius Petersen, ved det Glychstadske Regierings-Cancellie, Allern, bestilt til at være herefter Ordinarius og virkelig Cancellist sammestæds. Christian Henrich Esmarch, er Allern, kaldet til at være Pastor ved Kirken i Boel i Angeln udi Amtet Gottorff. Hans Hellesen Høeg forrige Skibs-Præst, er Allern, confirmeret til at være herefter Pastor ved Kirken i Tingeleff i Amtet Tundern. Forrige Felt Præst Hr. Johann Bartholomæns Bluhme, er Allern, kaldet til at være Pastor ved Kirken i Rabenkirken, i det Schleswigske Dom Capituls-District. Hr. Carl Peter Striker, forrige Sub Conrector i Husum, haver erholdet Allern. Confirmation at være herefter Diaconus ved Kirken i Tetenbüll udi Landskabet Eyderstedt.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 18 April behagede det Hans Kongel. Majestæt Allern. at lade udgaae en Forordning om Havne Væsenets nærmere Reglering udi Kiøbenhavn og Christianshavn. Samme Dag er Professor Georg Ditharding, Anern beskikket til at være virkelig Justi. Aar 1744. Justits Raad. Hr. Knud Lange, er Allern, confirmeret at være Sogne-Præst til Wilslef og Hunderup-Sogner i Riber-Stift. Hr. Jacob Bagger, ligesaa at være Sogne-Præst til Skamstrup, Hr. Michel Hanssen, og Frydendahls=Sogner i Sielland. Holm, ligesaa at være Sogne-Præst til Thisse=Meenighed i Wiborg Stift. Niels Ewaldt, ligesaa at være Medtienner og Capellan pro Persona til Biørns Meenighed i Riber-Stift. Jes Sørenssen Jessen, ligesaa at være Capellan pro Persona til Andzagger Meenighed i Riber=Stift. Frantz Fuhrman, ligesaa at være Capellan pro Persona til Kinds Præstegield Bergens-Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 20 April er August Ludewig Carl Marmede, Allern. bestilt til at være Supernumeraire Cancellist i det Tydske Cancellie i Kiøbenhavn. Samme Dag er Johan Henrich Landsberg, Allern, bestilt til at være Skov-Riider udi Anst- og Slags Herrit, under Coldinghuus=Amt. Den 28 April om Eftermiddagen Klokken 3, blev holdet Carrousel i denne Kongel. Residentze-Stad Kiøbenhavn. Optoget og Ordenen ved begge Qvadriller var følgende: Ved den Første Qvadrille, hvis Optog skeede fra Hans Kongel. Høyheds Cron-Printzens Residentze-Slot CHRIOTTINBord, omkring Krindsen paa Kongens Nye Torv, forbi Hoved-Vagten, igiennem Østergade, Høybroestræde, over Høybroe, ind af Porten under den Nordre=Løngang i følgende Orden: Først en Ober-Officeer af Gaarden til Hæst. Fiire og tive Guardere til Hæst. En Vagtmester som sluttede. En Hoff-Foureer. Tre Kongel. Trompettere. En Pouker allene. Nok tre Kongel. Trompettere. Den Kongel. Over-Beridder paa en vel exerceret Hæst. Sey Da For April Maaned Ser af Hans Kongl. Høyheds Cron Printzens Haand Hæste med kostbare Dekkener, som bleve førte af Stald-Karle, Dernest Riddernes Haand Hæste af Første Qvadrille, som ligeledes bleve førte af Stald-Karle. Hans Kongel. Høyheds Cron-Printzens Løber, Laqveier, og Pager med Landser, Javeliner og Skjolde. Derpaa
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Hans Kongel. Høyhed Cron-Printzen, som Chef forden Første Qvadrille, med sin Landse i Haanden. Otte Riddere med Landser i Hænderne. Hans Durchleuchtighed Printzen af Würtemberg Oels. Hr. Geheime-Conferentz Raad Baron von Gersdorf. Hr. Geheime-Conferentz-Raad von Holstein. Hr. Cammer-Herre og Commandeur-Capitain Greve af Danneskjold Laurwig. Hr. Ober-Hofmester von Plessen. Hr. Ober-Cammer-Junker von der Lühe. Hr. Marechal von Molck. Hr. Hofmester von Qualen. Hos Ridderne reede Husarer ved begge Sider, til at af vænde Folkets Trængsel. Til Slutning fuldte atter en Ober-Officeer af Gaarden til Hæst, med fiire og tive Guardere og en Vagtmester. Den anden Qvadrille, gjorde sit Optog ligeledes fra Hans Kongel. Høyheds Cron Printzens Residentze-Slot CHARCortes Bord, forbi Giethuuset, Holmens Canal, igiennem Løngangen, ved Cancelliet, i samme Orden som den Første, undtagen, at i Steden for Ober-Berideren var en Beridere.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Ridderne af denne Qvadrille vare: Hans Høyfyrstelige Durchleuchtighed Marggreven, af Brandenburg Culmbach som Chef. Hr. Cammer-Herre og Oberst Lieutenant Greve af Danneskjold Laurwig. Hr. Cammer-Herre og Hof-Jægermester von Gram Aar 1744. Hr. Cammer-Herre Greve von Knuth. Hr. Cammer-Herre og Stalmester von Bülow. Hr. Cammer-Herre Greve af Ranzow til Rasdorff. Hr. Cammer-Junker Baron Teuffel von Pirkense. Hr. Cammer-Junker Baron von Wense. Hr. Major von Schulenburg. Da begge Qvadriller havde mødet hinanden i Ridehuuset, forrettede de Deres Exercitier i Hans Majestæts Kongens, Hendes Majestæts Dronningens, de Kongel. Princessers, og mange andre Tilskuers Paasyn, med forunderlig Færdighed skiønneste Orden, derefter begave begge Qvadriller sig i samme Orden og Vey tilbage igien til Hans Kongel. Høyheds Residence-Slot Chartortevpor, og der paa det herligste tracterede, hvor efter de siden toge Afskeed. Fra London.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Den 14 April om Eftermiddagen, begav Kongen sig til Ober-Parlamentet, og holdt følgende naadige Tale til begge Huuse.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
De Anstalter, som saalænge ere gjorte i Frankerige, til at overfalde dette Kongerige, i Faveur af den Papistiske Prætendent, have omsider havt en Krigs-Declaration fra samme Krone imod mig til Svite. Den Beredvillighed, Kierlighed og Nidkierhed for mig og min Familie, som saa fuldkommen og oprigtig fremskinner i begge Parlaments Huusenes eendrægtige Resolutioner, og i alle mine Troe Undersaatters billige og betimelige Addresser, skulle billig have overbeviset vore Fiender, hvor ilde grundet deres Haab om en god Virkning var, hvormed enhver maae have flatteret sig i saadanne Foretagende. For mig er det den sande Fornøyelse, og det maae være den største Sikkerhed for min Regiering, at Jeg just i den Tiid, da denne Kriig har taget sin Begyndelse, haver faaet saa sollenne Forsikkringer om mine Undersaatters Troeskab og Kierlighed. Hvad Farve man end vil søge at sette paa disse det Franske Hoffes uretfærdige For April Maaned Aar 1784. dige Gierninger, kand jeg beraabe mig paa den gandske Verden om mit Forholds Oprigtighed og billighed, som stedse haver sigtet til standhaftig at forsvare min Krones gamle Allierede, Tractaterne til at vedligeholde Europæ Ligevægt og Frihed til at beskytte Handelen og mine Kongerigers væsentlige Velfært, efter mit Parlamentes Raad, uden at forkrenke andre Maa ters Rettigheder. I disse Omstændigheder haver jeg declareret Kriig imod den Franske Konge, og gjort tilbørlig Erindring hos mine Allierede, i Særdeleshed General-Staterne over de for nede Nederlande, hvis bestandige Venskab jeg endog nyelig haver fundet, at de ville forene sig med mig, og opfylde deres Forpligtelser i denne vigtige Leylighed. Ædle af Underhuuset, Jeg betiener mig af denne Leylighed til at takke Eders Kierlighed for Eders Beredvillighed og Færdighed, hvormed I allerede have tilstaaet mig saa store Subsidier, og det med saadanne Vilkaar, som have været saa fordeelagtige for det almindelige Beste, endskiønt vi virkelig den Tiid blev truet med et Jndfald. Det skulle gaae mig nær til Hierte, om vores Bekostninger skulle forøges ved dette nye Tilfælde, dog saafremt Eders Kierlighed skulle agte noget videre fornødent, til at conservere min Krones Ære, til Eders egen Sikkerhed i nærværende Conjuncturer, saa forlader jeg mig paa Eders sædvanlige Nidkierhed at anskaffe det samme. Avlords og Ædle, J en saa retfærdig Sag forlader jeg mig paa Guds Beskiermelse, og paa Eders hurtige og virkelige Bistand. Lad Fienderne af vores Rolighed, som allerede længe have stræbt efter et Universal Monarchie af Europa, og i Særdeleshed have misundet mine Kongeriger sin Frihed og blomstrende Tilstand, fornemme, at Storbrittannien tilligemed sine Allierede af Stand, at dæmpe og til intet giøre deres fordærvelige An sag. Jeg vil giøre mit dertil. Jeg haver ingen anden Interesse som ligger mig paa Hiertet, uden Eers, og lader os alle foreene os i saadant fælles Jnteresse.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-04-01
Forklaring. paa de Aarsager, som have tvunget Konge. til at give Hielpetropper Til Melseren. longen meener sig at være forbundet, til at underrette Europa om det Partie, som nærværende Omstændigheder tvinge ham til at følge, for det almindelige Bestes og den almindelige Roligheds skyld. Hans Majestæt, som ikke længere uden Bevegelse kand see de Uroeligheder, som ødelegge Tydskland, efterat han uden Nytte har forsøgt alle Veye til Forliig, seer sig forbundet, at betiene sig af den Magt, som Gud haver givet ham, til at oprette Fred og Orden, at sætte Lovene i deres Gyldighed, og Rigers Hoved i sin Myndighed.