JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Frankfurt, den 15 Sept. Svært keis. Artillerie er igaar ank. til Landsbyen Würges, der alt er bleven bragt tilbage fra Limburg til Lahnen. Arvestatholderens Erklæring, hvori han anfører de Grunde, hvorfor han har forladt Holland, er bleven uddeelt til de fleeste Gesandtere i Regensburg. Den 16de stode de Franske alt i Kettenau, een Miil fra Nassau; Hachenburg og Egnen der er og besat af dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Feldtmarschal Wurmser er ikke død, men har fornylig igiennemreist alle de kris. Leire i Breisgau. Jgaar skal en Colonne Franske kuns have staaet 2 Mile fra Witzlaar, og havde til Hensigt at falde Clairfats Armee i Ryggen. Fra ClairfaitsArmee sendes meget Bagage tilbage til Nechar og Francken. Gaae nuge Franske ogsaa neden for Maynz over Rhinen, saa har Historien neppe noget Exempel paa, at saa mange Tropper i saa kort Tid og paa forskellige Punkter paa eengang ere gangne over en stor Flod Østerrigernes Tilbagemarsch bag Lahnen tilskrives ikke saa meget General Jourdans Armees Overlegenhed som de have i Fronten, som den Frygt at blive angreben ved Mayn af den Franske Armee, der giør de største Anstalter til at gaae over Rhinen enten ved Mannheim eller Oppenheim.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
De Franske have og ved det sidste Sted oprettet saa mange Batterier, at man troer det er umueligt at hindre dem Overgangen. De Forstærkninger, som General Clair falt venter fra Schwetzingen, Rastadt og Breisgau, skulle tilsammen være 30000 Md. Derimod rykker ogsaa Pichegru med mange Tropper fra Elsas frem mod Maynz, Hans Hovedqvarteer er nu i Frankenthal, og han giør alle Anstalter til at gaae over Rhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Hanau, den 19 Sept. Man siger, at General Clairsat i Nødsfald vil trække alle sine Tropper sammen ved Maynen, og da ville 200000 Krigere blive samlede i Egnen ved Frankfurt og Maynz Men da de Franske ogsaa ved Neumied ere gangne over Rhinen, saa frygter man for, at de Østerrigske og ville være for svage ved Maynen til at holde sig mod den Franske Overmagt. - Man tvivler i øvrigt ikke paa, at jo den franske Armees hastige og eftertrykkelige Expedition vil snart tilveiebringe Fred imellem Riget og Frankerige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Neumied, den 14 Sept. Siden den 8de have de Franske endnu bestandig beskudt vor Stad og recognosceret Egnen her ved Lufthallons. J øvrigt have de i 12 til 15 Mile Distance fra Cölln indtil Speyer ladet Lufthalloner opstige, for at agte paa Østerrigernes Stillinger og Marscher. - Da de Franske trænge bestandig frem ved Overrhinen, saa forlade de Keiserl. os i Nat for at forene sig med Grev Erbache og Prindsen af Würtembergs Korps, og tage en Stilling ved Montabaur. De Franske kunne nu derfor gaae rolig over Rhinen i denne Egn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Fra Lahnen, den 15 Sept. De Franske trænge bestandig videre frem, og besætte alle Pladser, ligesom de blive forladte af de Keiserlige. Ligesom Østerrigerne trække tilbage, faae de bestandig mere og mere Forstærkning, især af den Neuwieder Leir, der i det ringeste er 12000 Md. - De Franske opføre sig ogsaa paa denne Side Rhinen meget got og menneskeligt. De sige, at deres Overgang over Rhinen er blot for at befordre Freden. De betale alting med rede Penge, og holde den strengeste Mandstugt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Fra Overthinen, den 18 Sept. Natten til den 15de har den Keiserl. General Grev Wartensleben forladt sin Stilling ved Neuwied, og de Franske ere derpaa ogsaa gangne over Rhinen og have besadt Neuwied. Fæstningen Chrenbreitstein skal nu og overalt være blokeret af de Franske; den har Proviant paa nogle Maaneder, men er overladt at forsvare sig selv. - Et Korps Franske staaer alt i Weyerbusch. Den 14de angrebe de de Østerrigske Forskandsninger ved Uckerath, hvor Rohans og Boissys Korps skal have liidt meget. Natten derpaa trak de Keiserl. videre tilbage, og forskandse sig nu paa denne Side af Lahnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Fra Spanien, den 28 Aug. De som have paataget sig Leveranceer for vor Flaade, have Befaling at besørge Levnetsmidler for 40 Skibe. Samme, Befaling har Majorca faaet. Dette giver Anledning til mange Formodninger. - De 30000 M. franske Emigranter, som hidtil have været i vor Tieneste, ere blevne indskibede til St. Andero; men deres Bestemmelse er ubekiendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
London, den 15 Sept. Bridports Flaade ventes til Portsmouth for at undgaae Jevndognsstormene. De andre Skibe ved den franske Kyst skal vedligeholde Communicationen imell. Tharette og Royalisterne, hvilke sidste under 21 Juli i et Brev have bedet Kongen om Bistand til at faae den franske Throne opreist igien Hr. v. Puisay og Vauban skulle være landede ved Kysterne af Bretagne og stødt til Royalisterne. Mange troe, at det for Domingos Skyld torde komme til Krig med Spanien. 100 Mand med Heste af de fra Engelland til Jamaica bestemte Dragoner ere druknede. Brandskaden for det Afbrændte i Montegobai i Jun. Maaned vurderes paa 400000 Pd. Sterl. Emigrantarmeen, der afseilede fra Spithead under Greven af Artois, bestod af 2900 M. J Qvebeck og omliggende Egne har nu og den gule Feber brudt ud. Lægemidlet, som hidtil er brugt derimod, har været at overstyrte Patienten med koldt Vand. Admiralitetet lader, efter Forlydende, Kaperbreve uddele mod Hollænderne. Charette skal have forladt sin Leir i Bellevne ved Nantes, fordi en stærk republ. Armee nærmer sig. Fra Portugal meldes, at man om faa Dage ventede en Fredsslutning med Frankerige. Krigs=Eskadren er aftaklet. En fransk Corvette paa 22 K. og 200 M. er af Sir Smiths Eskadre jaget paa Stranden. Skibet, Capitainen og et betydeligt Antal af Mandskabet gik til Grunde. En fransk Kutter paa 6 K. er- og taget af vore Skibe. Det franske Skib la Fortuna paa 20 K. er ved Jamaica efter 2 Timers Fægtninger taget af Engellænderne. Bønskrivter og Fred ere igjen opsatte i adskillige Egne i Engelland. Vor Regiering har siden d. 10de fattet den gode Beslutning, ikke at hindre den neutrale Skibsfart, eller man vil i Fremtiden lade de neutrale Skibe med neutrale Eiendomme, bestaaende i tilladte Artikler, endog Korn Krigsammunition undtagen) uforstyrret passere til de franske Havne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Blandede Efterretninger. Jgiennem Bomberg ere 12 Mill. Gylden engelske Penge bragte til det Østerrigske. Den bekiendte Grev Cagliostro er død i Fængslet i St. Leon i Kirkestatten, hvor han har været indsperret i nogle Aar. Efter Forlydende skal Fæstningsverkerne i Creaau sløifes, hvoraf man slutter, at Østerrigerne snart faae den i Besiddelse. Til Niester og Diester marschere endnu bestandig mange Russer. Den franske Regiering har indsat den guillotinerede Fyrste af Salm=Kyrburgs 6 Aars Arveprinds i sine Fæderne Besiddelser, og gi Kiøbenhavn, den 25 Sept.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Den 15 Maj er Bye- og Herredsfoged H. Gad i Hasle vet ham sin Tante til Formynderske. paa Bornholm beskikket at være Veier og Maaler i de hans Embeder underlagde Districter; den 5 Juni er Examinatus Juris J. Hoppe forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over og Underretter paa de vestindiske Eilande; den 1 Juli er Legationssecretaire Friman i Stokholm udnævnt til Secretair ved Departementet for de udenlandske Sager;
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
den 31. er Catechet P. Schiøtz beskikket at være residerende Capellan til Tingvold Præstegield i Tronhiems Stift; den 14 Aug. er Student N. Hee confirmeret at være residerende Capellan for Fogedbye Menighed i Sielland; residerende Capellan Hr. H. C. Westerwaldt beskikket at være Sognepræst for Buxnæs og Hoel Sogne i Tronhiems Stift; den 28 er Viinhandler E. Glassing beskikket at være Curator ved Waisenhuset i Kiøbenhavn; Student A. N. Ryge ligeledes at være Capellan pro Persona for Mon Menighed i Wiborg Stift, Student A. L. Mørch ligesaa at være Capell. pro Persona til Frue Kirke i Aalborg samt Nørre Tranders Menighed i Aalborg Stift; Bataillonschirurgus D. G. Voigt, beskikket at være Chirurgus og tillige at practisere i Lemvig med tilhørende District; Candidatus Juris P. Lange ligesaa at være Copiist i det første Expeditionscomtoir i det danske Cancellie; den 11 Sept. er Examinatus Juris N. Biørn confirmeret at være Birkeskriver ved Baroniet Wilhelms borgs Birk i Nørre Jylland; Student P. Qvist ligesaa et være Præst ved de danske Establissementer paa Kysten af Guinea; R. N. Mechlenborg ligeledes at være Mægler og Skibsclarerer i Christiansand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Døbte: Odense d. 16 Sept. Dragon Anders Madsens Søn, Peter. Fadd. Otto Rasmusens og Peder Hebbes Hustruer, Otto Rasmusen, Peder Hebbe og Hans Henr. Clausen. Den 18de: Anders Jensen Wikkelsøes Søn, Jens. Fadd. Kirsten Nielsd., Ellen Baltsar, Skipper Joh. Frid. Hansen, Styrmand Hans Jeppesen, Fisker Lars Olesen. Trolovede: Den 16 Sept. Dragon Christian Hansen og Marie Cathrine Larsdatter. Den 18de: Skræddermester Jens Andersen Lund og Ane Cathrine Engelbrectsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Begravet. Den 21de: Anthoni Salsets Hustrue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Avertissements. Taatte nogen af det Høie og Høistærede Publicum i ProvindIVIsen agteden Gulvtepper fra mit Fabrique til Brug for næst Vinter, da udbeder jeg underdanigst og ærbødigst deres behagelige Ordres derom i seneste inden October Maaneds Udgang, paa det jeg, formedelst Afsendelse til andre Steder, desto bedre kunde opvarte enhver til Fornøielse. Og nu efter nylig anlagt Jndretning bekommes Tepper af meget mere Anseelse i Couleurerne. som og i Bonite og Varrighed end forhen, mod særdeles liden Forskiel i Priserne. Der er og bliver anseelig Forraad hos mig af disse Tepper indtil Octbr. Maaneds Udgang; desuden ere Prøver bestandig til Eftersyn ved mit Oplag i Kiøbenhavn hos Hr. M. Magnusen paa Børsen, de Herrer Kiøbmænd Ol Christensen i Aalborg, Ewaldsen i Randers og hos mig selv. Forskiellige Sorter Hestedækkener, Walrapper Ridedækkener, Pampoucher, Haarstrømper m. m. bekommes og hos mig. Odense den 27de Septbr. 1795. Søren Kiær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Ja vi af vores Medborgere ere blevne udnævnte til Forligelses Commissarier i Bogense, saa bekiendtgiøres herved: at Commissions=Samlingen skeer paa Byens Raadstue hver Tiirsdag Formiddag fra Kl. 9 af, ligesom og, at de Vedkommende, som maatte have noget for Commissionen at andrage, kan med deres Anliggende komme til os vore Huse hver Sognedags Formiddag, PostDagene og Torsdag undtagen. Bogense den 22. Sept. 1795. Raffenberg. Knud Pedersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Ifølge allernaadigst Forordning af 10 Juli d. A. er af Assens Borgerskab valgt til forligelses=Commissarier Brandindspecteur Nicolai Gløerfeldt og Bager Johan Friderich Bolt. Jfølge heraf bekiendtgiøres herved offentlig: at Commissionen holdes paa Assens Raastue hver Onsdag Formiddag Kl. 10, og de som for samme have noget at andrage melde sig enten mundtlig eller skriftlig for Commissarierne Mandagen forud. Et Par Sterre, som jeg havde faaet tamme, bleve for noget siden borte for mig De efterlyses herved som nogen anden Eiendom og min Ret forbeholdes mod den, der uretmessig har taget dem; ofte komme af Naboers smaa Kreaturer over i min Gaard; men jeg har altid holde det for min Pligt, at sende dem samme Ver tilbage. Jngen forrænke mig derfor, at jeg ønsker andre ville handle redelig imod mig i igien. Odense den 26de Sept. 1795. C. Bieregaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Skipper Erich Jensen, som nylig er ankommet, agter igien at Safseile til Kiøbenhavn strax efter Markedet og medtager Fragtgods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Ja jeg om 14 Dage agter at reise her fra Byen, saa ville de, som formerne at have noget tilgode hos mig, inden den Tid fordre det, da enhver redelig skal blive betalt, uden at jeg vil undskylde mig med at være bestiaalet eller bedraget. Odense den 19de September 1795. Christian Hansen, boende i Graabrødre Stræde Nr. 217. Jn to Etages Jernkakkelovn med Jernrud og Laage, er strax at faae tilkiøbs Anvises fra Adressecomtoiret. Et nyt Huus. indrettet med Loft. Ovn. Skorsteen og Vinduer te. Spaa 11 Fag ovendig og 15 udvendig, af godt Ege= og Fortømmer, er opbygt ved Stranden udi en af Rusingelykker, og ligger paa et meget fordeelagtig Sted for en Fisker, da der nær ved er et godt Sted at sætte Bundgarn med andre smaae Garn, som Fiskerne hidtil med god Fordeel har betient sig af. 20 Skpr. Land er tillagt Huuset af Rusingegaards Grund der er indhegnet og beplantet med levende Giærder og en Koes Græsning i Ru singe Lykker tilstaaes Beboeren En Fisker som attraaer bemeldte Huus, der til førstkommende Michelsdag er at faae i Fæste paa meget billige Conditioner, kan melde sig hos mig undertegnede. Riisinge er Kierteminde de 16 Sept. 1795. O Engelsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Skipper Anders Hansen er ankommet til Kiøbenhavn som bekiendtgiøres for dem som ville have noget med ham tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Høverdagen den 3die October om Formiddagen Kl. 9 bliver paa Odense Raadhuus ved offentlig Auction bortsolgt et betydeligt Qvantum spundet Hørgarn og Blaargarn af forskjellig Bonite og Fiinhed, som Dagen tilforn kan tages i Øiesyn i HerWirths Huus, og hos hvem de trykte Fortegnelser til samme Tid ere at bekomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Fredagen den 2den Octbr. førstk., bliver udi Strømpevæver, Hoffmanns Huus udi Passop paa Baroniet Lehn foretaget offentlig Auction paa 2de Strømpe, og 1 Silke=Vævstoel, med behørig Redskaber, tilligemed endeel andet Boehauge, bestaaende af Stole, Borde, Sengeklæder, med endeel andet Huusgeraad; hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres af Toftgaard. Svendborg den 7de Sept. 1795. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
J allerunderdanigst Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de Aug. d. A. indkaldes herved 3de Gange efter hinanden sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og lags Varsel alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i forrige Sognepræst i Middelfart Hr. Hans Jørgen Birchs Stervboe, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tilds Forløb, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Weilbye Præstegaard pr. Middelfart den 14 Septbr. Hans Thomsen, Provst i Vends Herred og Sognepræst for Weilbye Menighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Blandede Efterretninger. Proprietairen, Landvæsens Commissair Leth til Aalyktegaard i Fyen, er bleven Kommerraad. Candidat Saltrup er beskikket til resid. Capell. i Ribe, og resid. Cap. Hansen, i Modum til Sognepræst i Porsgrund i Norge, i hvis Sted, pers. Capell. Schiøt igien er befordret til resid. Capell. i Mo dam. Den 5 Aug er Gartner Martin Baastrup udnævnt til Slotsforvalter og Gartner ved Charlottenlund Slot.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Stiftamtmanden over Aggershuus Stift, Kammerherre, Moltke, er ansat i General Toldkammeret istedet for Grev Haxthausen, dog ikke som Præsident, men som 1ste Deputered, og til Stiftamtmand i Aggershuus er igien udnævnt den hidtil værende Generalauditeur i Norge og Medlem at det norske Generalitet, Kammerherre Kaas. Grev Haxthansen faaer Totrediedele af sin Gage i Pension. Til at give sin Betænkning, om det kan bestaae med Waisenhusets Fundation og i øvrigt være raadeligt at foreeneWaisenhuset med Blaagaards Seminarium, er nedsat en Commission, bestaaende af Biskop Balle, Generalauditeur Nørregaard, Justitsraad Wormskjold og Læreren Clausen, ved Blaagaard. - Den 21 Sept. afseilede Fregatten Havfruen og Kutteren Forsvar til Nordsøen, og den 24de gik den svenske Brig Dragon til Middelhavet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Da det ikke er mueligt at faae Boepæl i Kiøbenhavn til alle de Brandlidte, som campere under Telte, saa ere Stift amtmændene i Danmark saavelsom Amtmændene i Sielland, og Fyen opgivne, at undersøge, om der i deres Distrikter findes nogen Leilighed at anbringe samme. - 1900 Td. Rug, som findes paa det Kongel. Magazin i Bergen, samt 1200 Tdr. dito, som ere underveis derhen, maa sælges for den gangbare Priis til Jndvaanerne, men ikke til hver mere, end fra en halv til 2 Tønder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Cancellieraad Hillerup til Asdal har paa 6 Aar forpagtet Fiskeriet paa Østersbænkene imellem Skagen og Hirtsholmen, saavelsom den ny opdagede Østersbænke Sønden for Hirtsholmen, imod 210 Rdlrs. aarlig Afgivt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Ved dette Aars Hengstebesigtelse i Hiørring fik Madame Hauch til Kiølskegaard for den bedste Hengst Guldmedaillen til 100 Rd., Lars Chr. Nielsen i Steilberg Sølv medaillen til 200 Rd. og Michel Pedersen i Sydenaaen den tredie Sølvmedaille til 10 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Paa Bergstaden Kongsberg i Norge skal have været nogle Uroligheder, som dog nu ganske ere standsede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
J Sagen imellem Sorøe Akademie og endeel af dets Fæstebønder, formedelst disses tilbagestaaende Restancer, til Academiet, ere ved Høiesteret 15 Gaardmænd tildømte at betale deres resterende Afgivter og Processens Omkostninger, og deriblandt 8 tillige frakiente deres Fæste. Ligeledes er Anne Kirstine Madsdatter, af Fridericia for begangen Barnefødsel i Dølgsmaal og Fosterets Ombringelse tildømt at miste sin Hals og Hovedet sættes paa en Stage. Den franske Kapercapitain Francois, Juan, som har fornærmet det danske Territorium paa de danske Eilande i Vestindien, ved at forfølge en Skonert lige ind i en af dette Lands Bayer, skudt med Kugler og Skraa ind paa Land, sendt sine Folk om Bord paa denne ham paa Strand jagede Skonert og plyndret samme, er ved Byetingsdom tildømt at have forbrudt sit Liv til Steile og Hjul, hans Hovedlod til Kongen og betale Arrestens og Søgsmaalets Omkostninger, og den paa Skonnerten med de ombord fundne Ting lagte Arrest confirmeres som lovlig. Høieste Ret, hvortil Sagen var indstævnet, har henviist samme til Oberadmiralitetsretten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Biskop Balle fandt efter Kbhvns Jldebrand en gammel syg Jøde ligge paa Ridebanen. Han lod ham bringe i sit Huus og sørge for ham; men uagtet Lægens anvendte Flid døde den Gamle nogle Uger derefter. Kort for hans Død forestilte han sin Velgiører, at hans eneste Dødsskræk kun var, at han nu siden skulle savne de hos Jøderne sædvanlige Ceremonier. Hans værdige Velgiører lover ham alt hvad han kunne ønske sig, og 7 Dage efter den uforstyrrede Liigfærd, kom hver Morgen og Aften en Jødemenighed i den Afdødes Værelse, i Huset hos Biskoppen, for at læse Bønner og holde Messe. Det var og en Jøde Bager, navnl. Philip Herz, som først bagte Brød til de Brandlidte, da hans Huus blev frelst, som dog var angreben af Jlden. Allerede den 7 Juni havde han 800 Brød færdige og leverte siden daglig 1900 store Brød, af hvilke den halve Deel dagligen blev gratis uddeelt til de Fattige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
J 2det Hefte af Archiv for Statistik, Politik a. giøres følgende Beregning: Kiøbenhavn har 19 Bogtrykkerier, (NB. førend Jldebranden), disse give omtrent 350 Menneskeer Arbeide, og kunne trykke aarlig 7280 Baller Papir til 87000 Rd. Uden for Kiøbenhavn er i Danmark 8 Bogtrykkerier, i Norge 5, og i Hertugdømmene 11. Personalet i det mindste 312, og Papirballerne 3320 til 40000 Rd. - Fra den 2den til 29de Aug. ere 185 Patienter indkomne i Frederichs Hospital, 169 udgaaede og 11 døde. At Børnekopperne endnu ikke ganske have forladt Kiøbenhavn, kan sees, da 34 Personer i Aug. ere døde deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Paa Markedet i Aalborg den 18 Sept. kostede Sæderugen 22 a 24 Mk., Brødengen 20 a 21 Mk., Bygget 12 a 13 Mk. Havren 9 a 10 V. Tønden, Honning 3 Mk. 8 s. Kanden, Giæs 22 a 24 s. Stykket, Ænder 12 a 14 s., Æg en Snees 8 a 9 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Død, Odense den 9 Sept. Matthias Stuts Hustrue, Ane Marie Melchiorsdatter, 70 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Species-Coursen var den 25 Sept. 25 en halv pr. Co Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Hvorhos jeg endvidere ærbødigst indstiller, at ligesom Stifts=Land=Jnspecteuren i Sielland, hans Beregninger ere tagne til Basis for Taxationen af den Godtgiørelse, der er bestemt for Jords Udlæggelse til Landeveien i Sielland, at Stifts-Land Jnspecteuren i Fyen ligeledes maatte overdrages " i Overveielse af alle locale Omstændigheder at med"dele sin Betænkning, i Henseende til Godtgiørelse for Jords Udlæg til Hoved=Landeveien i Fyen, grundet paa specielle Beregninger, og formeener i øvrigt, at det kunde have sin Nytte, om Amtmændenes Betænkninger derefter bleve indhentede, førend det Kongelige Rentekammer fattede nogen "endelig Beslutning udi denne for de paagieldende "Landalmuens Mænd saa vigtige Sag. er mig fra høibemeldte Collegium under 15de i forrige Maaned tilstillet efterstaaende Skrivelse med derhos fulgte Beregning af saadan Jndhold: Promemoria.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Paa Kammerets allerunderdanigste Forestilling har Hs. Majestet allernaadigst behaget under 12 i denne Maaned at bestemme efterskrevne Regler til følge ved den i Forordningen af 13de Decbr. 1793, dens 16 Art., foreskrevne Taxation af den Skade og Afgang, der ved den nye Landeveis Anlæg giennem Fyen tilføies de til Veien udseete eller tilgrændsende Eiendomme, og hvorfor Godtgiørelsen, saavidt Skaden eller Afgangen ikke af de gamle Veie, som udlegges, igien tilfulde kan erstattes, bliver paa den ved ovennævnte Forordnings 16 Art. fastsatte Maade at foranstalte. 1) Godtgiørelsen for 1 Td., eller 14000 9 Alen, af bedste Sort skatte og tiendepligtig Jord bør ingensinde fastsættes høiere end som efter hoslagte Beregning kan udkomme, naar Dyrknings=Omkostningerne, med videre, ere fradragne og Prisen paa Afgrøden bestemmes efter et Middeltal af de 7 sidste Aars Capitelstaxt, det sidste Aar iberegnet naar Taxationen foretages, hvorefter altsaa Godtgiørelsen for den skeete Skade og Afgang af de ringere Sorter Jord bør, efter sammes forskiellige Beskaffenhed, i Forhold dertil fastsettes til mindre Beløb. 2) En Tønde god Engbund, som ansees lige i Værdie med en Tønde Pløiland, godtgiøres efter samme Beregning som denne. 3) Overdrevs= eller blot Græsgangs Grund bør, hvor samme treffer paa Veilinien, i ethvert enkelt Tilfælde, taxeres efter dens forskiellige Forhold til godt Agerland. 4) Tørvejord bør, ligeledes i ethvert enkelt Tilfælde taxeres til den Sum, hvis aarlige Rente svarer til den virkelige Fordeel, Eieren deraf, et Aar i det andet, har kunne have. 5) J Henseende til Skovs Taxation og Godtgiørelse, som Eieren ikke selv vil borttage og anvende, imod at godtgiøres Grunden som bedste Agerjord, i Forhold til dens Bonitet, da bør Auction over Træerne, foranstaltes, og derefter, ved Grundens Taxation, tages under nærmere Overveielse, hvorvidt Auctions Beløbet kan ansees som tilstrækkelig Erstatning for Skoven, eller ei, og 6) J Henseende til skatte og tiendefri Jord, som maatte afgives, da bliver, foruden ovenanførte Godtgiørelse, tillige Skatte= og Tiendefriheden at tage i Betragtning til Godtgiørelsens Forhøielse. Disse af Hs. Majestet allernaadigst bestemte Poster skulde vi herved tienstlig communicere Herr Kammerherre og Stiftamtmand Buchwald til Efterretning og behagelig Bekiendtgiørelse for Vedkommende i de Dem betroede Amter til Efterlevelse og Overholdelse for Fremtiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Rentekammeret den 15de Aug. 1795. Reventlow. Hoe. Kølle. Schönning. Wormskjold. M.v. Essen. Meincke. Johansen. Wadum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-28
Til Hr. Kammerherre og Stift Hansen. amtmand. Buchwald.