JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
bemelte Herre blifver af en hver formedelst sin gode Conduite meget beklaget. Printzen af Savoyen og Printzen aff Veldentz ere iligemaade i Approcherne blefven væst; Den sidste er strax derefter aff hans Saar død. Dend 27 om Eftermiddagen imellem 3 oc 4 blef Contrescharpen af begge Attaqver bestormet. med saadan Mandighed, at omendskiønt de Franske ligesom Løwer sig forsvare, de, bleff de Tydske, som af deris heriske Ofver-Hofveder self var anført, enddog inden halfftredie Time Mester af Contrescharpen, og tvang de Franske at vige udi deris Muure; Udi denne Action ere snart at sige, alle Officerer blefven Død eller Qvæst, og ved 3000 Gemeene bød, thi Kuglerne faldt saa tycke som Snee.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Af de Principalste Qvæste er General Wallis, som siden døde. 4 Obrister, 1 Obrist Lieutenant, 4 Majorer, 12 Capitainer, 10 Lieutenanter, oc 8 Fendricker ere døde. General Stahrenberg, General Souches, 6 Obrister, 3 Obrist Lieutenanter, 9 Majorer, 42 Capitainer, 26 Lieutenanter oc 31 Fendricherqvæst. Dend 28 ankom 8000 Mænd Hannoveriske Folck, de Beleyrer beggyndte samme Dag at Arbeyde sig udi Grafven. Den 29 om Morgenen Klocken 9, stack de Beleyrede imod begge Attaqver hvide Fahner ud, oc bleffverefter en Trommeslager udskicket, som berettede at deris Gouverneur Monsr. le Marquis d'Uxelles, Kongl. General Lieutenant var sindet at Dagtinge oc ofvergifve Staden imod enærlig Capitulation, hvilcket af samtlige høye Allierede blef annammet, oc paa begge Sider Gisseler gifvet; Accorten bleff der paa sluttet, som liuder: 1. Om Staden ey før dend i hujus blifver succureret, skal Guarnisonen effter Krigs-Maneer Klocken 11 om Formiddagen uddrage. 2. Saa snart Accorten er undertegnet, skal de Tydske deris Logementer i de fordeckte Veye inde beholde, men icke komme i Grafven, ey heller lade arbeyde. 3. Guarnisonen skal indtil Landau blifve convoyeret. 4.6 Stycker med Kongens Vaaben, hver Lil 2. til 24 Pund skødt. 5. Fire Fyr-Mørsere med Kongens Vaaben. 6. Aldt Sølff oc Guld som er Myntet, Officererne oc de Franske Kiøbmænd tilhørende, fri at udføre. 7. Skal de ogsaa alle Kongens Penge fri bortføre. 8. De Siuge oc Qvæste skal til Skibs blive henført, oc med ald fornødenhed vorde forsiunet. 9. De siuge Officerer oc andre som sig for Svagheds skyld vilde lade curere, maa forblifve for deris Penge i Staden, oc naar de blifver frisk med god Pass vorde forsiunet. 10. Jngen skal være tiltalt for de Contributioner, Confiscationer, Executioner, &c. som de Undersaatterne paalagt hafver. 11 Alt hvis som aff Chur-Førstens Midler sig ey meere findis, skal en aff dennem fordris. 12. Alle oc en hver skal staa fri at forblifve, eller oc saa med Guarnisonen bortmarchere, oc deris Gods med sig tage. 13. Begge deele, nemlig de Allierede oc Guarnisonen skal slet ingen Handel med hver andre tilstædis. 14.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Fangerne skal paa begge sider udleve ris. 15. Gisseler som formedelst Convoyen tilbageblifver, skal ved Convoyens tilbagekomst med gode Passer oc Convoy forsiunis. 16. Skal være en Stilstand imellem Armeen oc Guarnisonen, saa at paa begge Sider ingen Fiendtlighed skal foretagis. 17. Skal dennem forskaffis Vogne, deris Bagaae dermed til Landau at bortføre. 18. Alle Civil oc Militaire Betiente skal være udi denne Accord begreben. 19. Proviant at forskaffe til Guarnisonen indtil Landau 20. Jngen af Parterne maae deris Deserterer anholde. 21. Rytteriet oc Dragonerne, samt Jnfanteriet skal tilstædis at forsee sig med 2 Dagis Proviant. 22. Jngen skal tilstædis at igienfordre Byttet, som paa begge Sider gjordt ere. 23. De Franske skal inden 24 Timers forløb, alt hvis de skyldig er til Borgerskabet betale Dend 1 holdte de deris Udtog, stærckere end som vi formeente, mangel paa Krud skal hafve været Aarsagen, hvorfore de sig ey længere kunde holde. De Tydske holdte saa deris Jndtog, oc blef General Souches til Gouverneur indsat. Pfaltz De Franske som igiennem Schwartzwald udi Wyrtemberger Land formeente at indfalde, blefve med stoer Forliis afvist. Det Chur-Bæyriske Corpus som var for Mayntz, staar nu imellem Heydelberg oc Heylbronn; De Saxiske skal oc der hen marchere. Den 20 hujus hafver Obriste Palffy med et Parthi aff 700 Caboriske Husarer, som nyeligen ved Heilbronn var ankommet, sat sig ved Philipsburg udi en Gryft, som icke er langt fra Festningen, oc commanderede 50 Mænd som 300 stycker stort Qvæg oc 500 Faar fra Contraskarpen skulde affhendte, oc dem bortdrifve; De Franske gjorde der paa et Udfald med 300 til Fods, oc nogle Dragoner, i meening at faa deris Qvæg igien, de 50 Hussarer continuerede alligevel at bortdrifve Qvæget, paa det at de Franske desto nærmere til deris Hinterhold skulde komme, hvilcket dennem ocsaa lyckede, at de andre Hussarer paa begge sider ofver Moradtzen, kom dem bag paa Ryggen, Dragonerne begaf sig paa flugten, Jnfanteriet blefve alle nedsablede, Majoren af det Normandiske Regiment, 4 Capitainer, Stads-Majoren, oc 3 Lieutenanter blef paa stæden. 4 Capitainer, 3 Lieutenanter, oc 1 Dragoner Fendrich ere Fangen; Aff de Husarer ere ickun faae blefven. De Franske hafver omkring Wormbs, Geilsheim, Pedersheim, Dirmstein, oc Freinsheim afbrændt, derfra ere de til Franckendahl marcheret, samme Stad samt Tyrckheim, Deidesheim oc Wachenheim lagt i Aske. Endeel af disse Stæder maatte før Krigen hyldige Kongen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Mühlhausen. Den 10 hujus er her en u-lyckelig Vaade-Jld udkommen, hvorved inden 24 Timer ved 1600 Bygninger, bestaaende i Gaarde, Huse, Lader, oc Stalde ere affbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Neuburg. Dend 18 om Aftenen er Bryllups Ceremonierne med den Kongelige Spaniske Brud holdet. Hans Kal. M af Ungern hafver ved Copulationen Kongen af Spaniens Persohn præsenteret. Vielsen er af den Kongl. Bruds Hr. Broder Printz Alexander, som er Coadjutor til det Augsburgiske Biskopdom, blefven forrettet. Efter Vielsen hafver deris Keyserl. Mayeste ter, Kongen af Ungern, Dronningen af Polen, som er Hertugen af Lothringens Gemahlinde, Chur-Førstinden af Beyern, de Chur-Førstl. Forældre, oc alle andre tilstædeværende Førstlige Personer deris Lyck-Ønske hos den Kongl. Brud aflagt. Den 20 reyste Hans Keyserl. Mr. med sin Hofstat til Augsburg, oc den Kongl. Brud til Nyrnberg, der fra til Dysseldorp, hvor Hendis Mayt. skal gaa til Skibs ad Holland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Regensburg. Den 5 Sept. er den Kongl. Danske Minister, Herr von Puffendorff ved Døden affgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Ungarn. Saasom den stadige Regn, Keyserens Armee forhindrede at fortsætte deris March til Niss sat, blef de for Proviants mangel tvungen at begive sig tilbage. Fienden som uden tvifl viste der noget af, følgede de Christne med Cavalleriet oc incommoderede voris Fouragerer: Dermed kom skundstob at fienden med resten af sin Armee paa denne side aff Strømmen var passeret i meening at afskære de Kejserl. Passen til Senderovia hvor deris Magazin var. Hvorfor disse strax den 18, 500 Mænd ofver Stemen lod passere, der et Trenchement at giøre, hvilcket saa hastig skeede, at de Keyserl. imod Aftenen med 2000 Mænd der camperede. Den 19passerede det hele Jnfanterie oc Bagagen; Cavalleriet som hafde Fienden paa Ryggen, vendte sig uformodendis ved Graboe imod Fiendens Rytterie, som retirerede sig, og gick paa dem løs, at de endelig ved en Skom maatte staa, hvor de sterk blef chargeret, at de sig paa Flugten motte begive. De Keyserl. marcherede strax tilbage ofver Strømmen, førend Fienden sig med sine paa denne side kunde conjungere. Den 20 lod Marggræve Ludvig nogle Detachementer imod Fienden som hist oc her udi Skomboderne laae) marchere, hvilke de alle dref tilbage, oc kom endelig paa den stæd kaldet Pattochin, hvor Fiendens Artillerie log Fortrencheret, hvilket Trenchement Tørkerne forrød, saa de Keys. blef Mestere ofver Artolleriet, som bestod udi 10 Stycker og Fyrmørserederforuden bekom de den store Heste-Rumpe, hvilket er det principalste Krigs Tegn ved den Tørkiske Armee; De Husarer og Dragoner som Fienden forfølgede, fandt udi en anden Skow endnu 40 store Stycker; Paa Fiendens Side er 7000 Mænd døde oc fangen; Af de Kens. er ickun faae blefven. Seraskieren Arap Bassa haver retireret, sig til Nissa, hvor Torkerne deris Bagage hafde læCraaTil 3. det staae. Croatien. Gouverneuren af Carlstad hafver den Tørckiske Stad Udovinaerobret, hvormed de det gandske Land, kaldet Corbaviam, har bragt under sig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Polen. Omendskiønt at de Polske Folck Caminieck haffver beleyret, da har de dog lige saa meget der ved udrettet, som tilforn, Thi Tørckerne med 1500 Mænd gjorde et fyrig Udfald, nedsable de den største deel aff dennem, oc hvad som ey bleff paa stæden, haffver de Fangen med sig i Staden indført; Udi hvilcket Udfald de 7 Stycker, oc et stort Forraad af Granater oc Kugler har bekommet. Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Paris. En Courier er fra Marquis de Seignelay her til Hoffve anlanget, medbringende, at hand sig effter Kongl. Ordre med Floden udi Søen, begifvet hafver i Meening, at henføre nogen Succurs til Irrland. Men saasom hand bekom Kundskab at de Fiendtlige Floder laae under Irrland, ey heller Vinden til hans Fordeel sig vilde føye, oc derforuden Hertugen af Schomberg allerede med den Engelske Armee udi Irrland var Landet; hafver hand med det gandske Admiralitet for raadeligst befundet til Bel-Jsle at henseigle, oc der indtil vidre Ordre at forblifve; Mand vil sige, at Monsr. le Marquis de Seignelay ey torde voffve at slaae sig med Fienden, fordi Floden ey var nock med Baadsfolck forsiunet. Dend Ridder Mene som førdte et Skib aff den anden Rang, er med den Engl. Fregat Portsmonthisom forer 44 Stycker kommen i slag, Capitainerne er paa begge sider blefven, oc voris bemægtigede sig det Engliske Skib; Men fordi det var gandske forskudt, stack de Jld der udi, oc lod det opbrænde; Folckene blef tagen til Fange.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Dronningen af Engelland hafver fød et dødt Barn. Kongen hafver befalet at Gouverneuren udi Delphinat, de Waldenser skal attaquere; Efterdi mand til Hofve befrycter at de Nyomvendte udi samme Provintz sig med dennem skulde conjungere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Engelland. Londen Mester Walcher, som Løndonderry imod de Jrrer hafver forsvaret, er her ankommet, oc af Hans Mayt. meget Venligen imodtaget. Kongen hafver hannem 5000 Pund Sterling til en Recompens foræret. Voris oc dend Hollandske Flode hafver sig udi Torbay med Proviant forsiunet, oc 3 Regimenter indtaget, hvormed de nu allerede igien er gaaen udi Søen. Skottland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
De Høylænder som Kong Jacobs Parthie holder, ere siden Vicomte af Dundes død, mange gange ulyckeligen adspredt, i særdeelished hafver de bekommet stor skade af Lord Angns Regimente, som Obrist-Lieutenant Cleland commanderede, oc ved denne Action miste Lifvet: Hvorfore de store som hid indtil ey Eeden aflagt hafver, nu til Edenburg ankommer, den Kongelig Pardon annammer, oc Eeden aflegger. General Macay hafver deris faste Stæder stærck med Folck besat. Alle Betiente, være sig Geistlige eller Verdslige, som ikke Eeden for den 24 hujus aflagt hafver, skal miste deris Bestilling. De meste Krigs-Folck gaar her fra til Irrland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Jrland. Saa snart Hertugen af Schomberg ved de Jrriske Øer, lannes oc Copland, som ligger for Carrigsergus Bay, var anlanget, bekom hand Kundskab, at 3 Franske Krigs-Skibe sig udi Bayen opholte; Hvorfore hand lod sine Convoy er seigle paa dem, som efter en haard Fægtning tvende. tvende aff dennem erobrede, oc det tredie skød Grund. De Jrrer udi Carrigsergus kom der ofver i saadan Fryet, at de stack Byen i Brand oc retirerede sig, Castellet; Hertugen lod strax ved noget Fartøyg en deel Folck Lande, som Jlden slukkede 3 Jligemaade skickede Hertugen et vel bemandet Fartøyg til Belfast, hvorved samme Stad ocsaa blef frelst fra Jlden, fordi de Kongl. Troupper begafve sig strax paa slugten Hertugen gick med Resten af Armeen i Land ved Carrigsergus, som er en stor Bye, og ligger i en Triangel med Londonderry oc Jniskilling, oc er hver 8 Engelske Mile fra hver andre; Hertugen hafver Carrigsergus Castel beleyret, som den 5 Dag efter at Trencheerne blef aabnet, med Accord blef indtaget; Guarnisonen som laae der udi ver 2000 Mænd, hvilke siden aff de protesterende Indbyggere paa Veyen bleff disarmeret; General Major Kirck bemægtigede sig imidlertid den Stad Colraine De af Jniskilling haver ved Mont Tour de Jrrer angrebet, oc slog dem lyckeligen, at af 3 Regimenter Infanterie icke 20 Mand ere undkommen. Charlemont har Hertugen paa Marchen til Dublin, indtaget Newry hafver de Jrrer forladt, oc afbrændt. Kong Jacobs Magt staar ved Droghedack; Hertugen er ickun 16 Engelske Mile fra hannem, oc marcherer recta der hen; hvor hand kommer, da antager Undersaatterne den Kongelig Pardon,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Spanien. Hertugen af Villa Hermosa hafver med sin Armee Campredon, som de Franske for nogen Tid siden indtog, beleyret; Den Franske General Hertugen af Noaille lod sig imellem Dalerne see, og meente derved voris Beleyring at ophæfve; Derpaa stillede den Franske General sin Armee i Battaille, voris gjorde det samme; Voris venstre Flygel kom saa med de Franskis høyre i Action, og stermudtzerede stærk paa dem at de Franske maatte tage Flugten, efterladende ofver 1000 døde. Guarnisonen udi Campredon retirerede sig udi Biergene om Natten, som voris tog igien udi Possession. De Franske ophæfvede deris Leyer, oc efterlod stor Forraad aff alle Slags Krigs-Munition.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Jtalien. Rom. Den sidst afdøde Pave Jnnocentius den 11. af det Huus Odeschalchi aff Como var 78 Aar oc 3 Maaneder gammel, og regierede den Payelige Stoel 12 Aar, 10 Maaneder og 22 Dage. Cardinal Spinola er indtil en ny Pave blifver vælget, gjordt til Gouverneur ofver Rom. Don Livio, som er dend afdøde Pafvis Broder-Søn er gjort til General ofver Kircken. Keyseren hafver bemelte Don Livio i den Førstelig Stand ophøyet: Aarsagen er, at alle forrige Generaler hafver været Førster.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Venedig. Af Levante hafver mand intet andet, uden at Hertugen Beleyrer udi Morea den Festning Napoli de Malvasia, som ligger udi Haunen paa en Klippe, ved Kusten af Morea, Den Tid de tvende Provedi tores Cornaro og forenzo Veniero i Compagnie af tvende Maltheser-Riddere, en Skandtze, som for Napoli ligger, visiterede, kom en Stykke-Kuge, som døde Veniero, og de 2 Malsere; Cornaro blef gandske Miraculøs ubeskadiget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Nederlandene. Bryssel. Udi dend sidste Action ved Wal court ere adskillige høye Officerer paa de Franskis Side blefven, Nemlig, Monsr. le Marquis de St Gelais Gen. Lieutenant Ridder-Colbert General Brigadier og Oberst ofver det Champagniske Regiment, med 8 aff hans Capitainer, og 3 Capitainer aff Guarden; Ellers er mangfoldige blefven qvæste. Paa dend Hollandske Side er Obrist-Lieutenant Grim af de Engelske, og Majoren aff de elliske Dragoner bliffven.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
De Franske hafver siden forleden Vinter en Linie med stærke Brøst-Verck og Pallisater opbygt, som strecker sig 2 Mile, hvorved de icke alleene formeente os og Hollænderne, at sætte deris Land udi Contribution, men endogsaa at afholdt voris Armee at de ey skulde komme paa dend Franske Grund Men saasom voris General Gouverneur Monsr. le Marquis de Gastanaga fornum, at bemelte Linie ickun var slet besat, sat, og Monsr. de Calvaur et stort Detachement, til Tydskland hafde henskikket, resolverede han at attaquere Linien, hvorfor hand med hans Armee der hen marcherede. Den 26 Augusti loed hand med 2000 Heste Linien recognoscere, dend gandske Leyer følgede med Artilleriet ; Der de Franske voris March fornam, forlod de deris Poster udi stoer Confusion. Gouverneuren commanderede strax alle Bønder der omkring at nedrifve Linien, og lod de Landskaber af Ryssel, Dornick, og andre der omkring i Contribution sætte de afbrændte ved Ryssel nogle Forpagter Gaarde, og bragte det gandske Land udi Fryet. Linien hafver nogle 100 Tusinde Rixdir. kostet at forfærdige. Marskal aff Humieres, som det Spanske Jndfald ey behagede, resolve rede, at repassere ofver Sambre-Floden ved Charle-Roy, og komme disse betrængte Lande til Hielp. Printzen aff Waldecks Armee, som camperede paa denne Side aff Strømmen, vilde hand med Styckerne tvinge til at forlade deris Posto, hvorfore hand en gandske Dag paa dem lod Canonere, i Meening, dem at bortdrifve, og saa desto lættere befordre sit Anslag; Men Printzen af Waldeck begegnede hannem saaledis, at hand maatte marchere til Maubeuge, hvor hand først passerede; Ved hans Ankomst maatte dend Spanske Armee vige; hafve Printzen aff Waldeck Humieres ickun nogle Dage kundet opholde da hafve vi dennem store Contributioner afpresset, thi de allerede fra alle Kandter kom med Penge. Nu hafver voris Armee sig ved Aeth, med Printzen aff Waldeck conjungeret oc marcherer imod Monsr. de Humieres, som sig ved Valencienne Leyret hafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Sveitzerland. Stasom de for nogle Aar siden, for Religionens skyld forjagede Waldenser, hafver fornu net at Hertugen af Savoyen en deel af sine Krigs-Folck til Kongen af Franckerige haffver ofverladet, besluttede de som boede udi det Landskab Vaux under det Verner Gebiet, at bemæcrige sig igien deris Daler, som de tilforn udi Piemont beboede Til hvilken ende 3000 af samme Dale-Folk samt Franske Protestanter forsamlede, som sig allesammen under erfarne Officerer Compagnie-viis hafver fordeelet, oc marcherede lige til Nyon, hvor samme Dag et Marcket blef holden, oc mange Savoyske Undersaatter til Skibs var henkommen, de bemægtigede sig strax alle Skibene som der laae, oc kom lyckeligen effter Haanden dermed ofver Genfer-Søen, som paa den stæd er ickun en half Mil breed. Effterdi nu disse Folck gandske uformodendis ankom, fandt de snart ingenstæds Modstand, og giorde iligemaade ingen Mennisker noget ondt, kom saa lyckeligen udi deris Daler, hvor de aff deris Brødre, som nu kaldis de Nye-omvendte) i Pragellas, Aosta, Lucern og St. Martin Venligen bleff imodtaget. De Papistiske ny Jndbyggere hafver de ihielslaget, og deris Præster taget til Fange, for at udvexle dennem imod deris fangne Præster og Brødre. Ved en Pass hafver den Savoyske General, Monsr. le Marquis de Parella med en Fransk Obrist, dennem Passen disputeret, men de slog sig alligevel igiennem, udi hvilken Action bemelte Marquis de Parela skal være qvæst. Ved Salabertam hafver de ogsaa slaget sig igiennem. Paa den Franske Grund udi Delphinat, har de det Closter Aouet plyndret, och ofver alt deromkring giort stort Bytte. Tolff aff disse Waldenser hafver de Savoyske berommet fangen, hvilcke de til Suze lød ophenge. Siden er igien en anden Troup aff 1700 Mænd, hvoriblant findis et Compagnie Cadetter ved Vevey med 36 Skibe ofvergangen, som lyckeligen til St. Gingo hafver Landet, hvilcke alle ere vel monderet, og forhaaber lyckeligen at komme til de andre. Ved lausanne forsamler sig endnu meere. Ved 90 Waldenser som sig igiennem Uri vilde practicere, ere der aff samme Canton blefven opholdet, og uragtet de Protestantiske Cantoner stærck for deris Frid anholdet hafver, bleff de alligevel aff samme Catholiske Canton til Hertugen aff Savoyen henskicket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-10-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-10-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned er en Kongl. Placat udi Trycken udgaaet: Om Familie og Folcke-Skattens Forpagtning i Danmarck, dateret den 23 Septembr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-10-01
Den 18 hujus er Hans Kongl. Mayt. voris allernaadigste ArveKonge og Herre, samt Hendes Mr. fra Kolding her til Staden lyckeligen hiemkommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-10-01
Hans Kongl. Mayestet hafver Ambtmanden ofver Koldinghuus Ambt, Hr. Simon Claus Schwartz, bestillet til at være Etats-Raad; Og Krigs-Commissarius Emanuel hung til at være Cammer-Raad. No. 58.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-10-01
Tydskland. Ratzeburg. Den 29 passato er voris Naadigste Lands-Første Herr Julius Frantz Hertug til Saxen-Lauenburg til Reipstad udi Bøhmen, Salig udi Herren hensofvet, og fordi bemælte Herre, ingen Mandlig Arfving sig efterlod, haver Chur-Førsten af Saxen taget Possession ved en af hans Ministrer. Men saasom Førsten af Anhalt med fleere, en og anden Prætension paa det Lauenborske formeener at hafve, da har de Lyne burger med det samme lagt Guarnison i adskillige Stæder. Hvorfore Hans Keyserlige Mayt. Førstendommet ved en offentlig Placat af Keyserl. Magt og Authoritet har ladet sequestrere, og ved deris Commissarium Herre af Reichenbach udi Possession taget, indtil imellem Parterne om Successionen en endelig Dom skeer. Jmidlertid sætter de Lyneburgiske sig her udi god Postur. Mmme Cle Cleve. Den 7 hujus hafver Stænderne Hans Chur-Førstl. Durchl. hyl diget. Nu sigis at Chur-Førsten er sin det at reyse lige til Augspurg. Af det Lyttiske. Monsr. de Boufleur hafver udi Cardinal Fyrstenbergs Abbedie Stavelo, Malmedie og Stave lo afbrændt. Derfra gick hand til Verviers, i Meening samme Stad ogsaa at ødelegge: Men saasom Indbyggerne gjorde Modstand, maatte hand bort marchere. Bemelte Verviers er nu med 600 Hollænder besat, som sig derudi forskandtzer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-10-01
Af Leyren for Bonn. Den 29 Sept. hafver de høye Allierede Contrescarpenladet bestormee, om Eftermiddagen Klocken, blef af det Chur-Brandenborgiske Qvarteer løssningen ved tre CanonSkud gifvet; hvorefter de paa alle 3 Attaquer tillige begyndte at storme: De Brandenborgiske hafde ickun Ordre at bestorme sig Contrescarpen, men saasom de med stor Furie strax Fienden af Contrescarpen bortjagede, hvor de sprang ofver Pallisaterne bemægtigede sig den fordeckte Vey, forfølgede hannem udi Grafven, og erobrede en Ravelin imellem Bollverckerne St. Maximinian og de la Chane, med tvende Tenaille og alle andre Vercker, som imellem begge Bolvercker ligger ; Alle de Franske som der udi fandtis, blefve mestendeelen paa stæden, de forbyggede sig strax udi de erobrede Skandtzer: De Brandenborgiske Folckis Mød var saa stor, at de trængte sig i den anden Graf indtil Stads-Muren; Obrist-Lieutenant Cornuan begierede ickun 200 friske Mænd til Succurs, hvorved hand formeente at komme udi Byen; dog fordi ingen Breche var udi Muren, befandt General Feldt-Tøygmester Span, som Attaquen commanderede, ey for raadeligt, men holdt for got, med det erobrede at være fornøyet, thi Natten begyndte at indfalde, vilde derfore sig bedre og fastere forbygge; Paa den Hollandske og Mynsterske Attaque blefve de ey saa hastig Mester af Posten, hvorfore de Fiendens Jld dis længere motte udholde, enddog hafver de alligevel paa deris side Contrescarpen indtaget, og kom paa den Ravelin hvor de Brandenborgiske laae, de stod tæmmelig længe og fægrede paa Glacis af Contrescarpen, før de kunde komme udi den fordeckede Vey. De Keyserlige hafver ey mindre med stor og berømmelig Tapperhed paa Hornvercket stormet, og var de meget lyckeligen, thi Fienden lod sine Miner alt for hastig springe, hvorved snart ingen skade skeede, men de desto lættere HornVercket sig bemægtigede, og Fienden i Contrescarpen forfølgede, hvor de mestendeelen blefve nedsablede; dog fordi ingen Præparatorier var gjort til, at de kunde sætte sig i dend erobrede Contre skarpe, lod Hert. af Lotthringen dennem der fra til Hornvercket tilbage kalde, ogdet allene besatte; Stormen hafver ickun varet i 2 Timer, udi hvilken saa ifrig blef fægtet, at aldrig ingen af de gamle Officerer sligt seet hafver; dend største deel af de Franske som var udi Contreskarpen miste Lifvet, nogle Officerer og en deel Gemeene blef Fangen, Paa Ravelinen fandtis allerne 200 aff de Franske døde. Paa voris Side er og en stor deel blefven. Strax efter Stormen commanderede ChurFørsten 1000 friske Mandskab til at afløse de andre.