Viborger Samler, 1843-07-24
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Efterat Peel havde holdt sin lange Tale imod O'Briens Motion, reiste Lord John Russell sig for at tage til Gjenmæle imod Ministerens Anskuelser. Han ansaae den Uvirksomhed, som Peel havde taget i Forsvar, og Peels Plan at ville oppebie Andres Forslag, uden selv at fremkomme med nye Forslag for utvetydige Beviser paa at Ministeriet hverken besad Duelighed eller Energie til at bekæmpe de mange Vanskeligheder, den nuværende Crisis medførte. Ministeren havde maattet erkjende, at Jrland med fuld Ret kunde gjøre Fordring paa samme Rettigheder som England. Det var derfor hans Pligt at foreslaae Forholdsregler, der kunde lede til en saadan Liighed. Frihed, hvad Personerne angik, havde Jrland i samme Grad som England; i denne Henseende stod det langt høiere end Frankerig og andre europæiske Stater. Men Jrland manglede politisk Frihed; dette var alene indlysende deraf, at 2 Shires i England - York- og Lincolnshire - havde flere Stemmeberettigede end hele Jrland. Det forrige Ministerium havde indledet alle forberedende Skridt for vedbørligen at ordne Stemmeretten i Jrland (hvilken Ret ifølge Reformactens Plan skulde sættes paa samme Fod som den engelske; men som senere var bleven noget indskrænket paa Grund af en Erklæring eller et Skjøn af de irske Overdommere); det havde udkastet en Plan, der endog vilde have tilfredsstillet O'Connell efter dennes egen Tilstaaelse; men alle Udkast af denne Natur - Udkast, der vilde have afskaaret Roden paa Repeal - vare strandede paa den systematiske Modstand af det nuværende Ministeriums Medlemmer. – Nu erklærede Premierministeren vel, at han var rede til atter at tage hiin Sag i Undersøgelse, men den Art og Maade, hvorpaa han vilde gjøre dette, nemlig efter først at have drøftet Fattigloven, hvis Census skulde lægges til Grund for Stemme rettens Qvalification, viste noksom, hvor lidet liberale det nuværende Ministeriums Anskuelser vare, da det - saafremt en grundig Reform laae det alvorlig paa Hjertet – ikke vilde gjøre Ordningen af Fundamentalspørgsmaal afhængig af en Fattiglov. Saaledes som Stemme retten ved Parlementsvalgene, saaledes var ogsaa Stemmeretten ved Municipalvalgene i Jrland ordnet paa en langt mere indskrænket Fod end i England og Skotland. Men Hovedvanskeligheden var den herskende Kirkes Existence i Jrland, saaledes som samme nu bestod i Jrland. Han (Lord John Russell) var vel ganske af den Anskuelse, at der i ethvert Land maatte bestaae en herskende Kirke; men naar - saaledes som Tilfældet var i Jrland kun en forholdsviis lille Deel af Befolkningen hørte til den herskende Kirke, da var det ret og billigt at sætte Majoritetens Geistlighed i det mindste paa lige Fod med den herskende Kirkes Geistlighed. "Min Anskuelse om den herskende Kirke, sagde den ædle Lord, er den, at Kirken er et Jnstitut, der skal udøve en gunstig Jndflydelse paa Folkets Aand, Følelse og Tilbøieligheder, og opflamme Folket til Ærefrygt imod Gud og til Kiærlighed imod Næsten. Naar kun en tiende, en syvende, eller i det høieste en sjette Deel af Folket hører til den herskende Kirke, da kan denne ikke tjene som Middel til at udøve Jndflydelse paa Folkets Gemyt og Aand.