JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
En ung Kone i Ballhueen, i Jrland, som var bleven bidt af en gal Hund, havde, i Haab om i derved at befries fra Vandskrækken, fortæret det dræbte Dyrs Lever og Hjerte. J 3 Maaneder. befandt hun sig vel derefter; men da brød Sygdommen ud, og efter 60 Timers Raseri maatte hun opgive Aanden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
De sydfranske Journaler ere opfyldte med detaillerede Beretninger og de skrækkelige Ødelæggelser, som ved de sidste Uveir ere anrettede i disse Egne. Memorial bordelais anslaaer det Tab, som Beboerne ved Garonne have lidt, til 30 Mill. Fr. Rugen og Hveden, der just nu skulde have været afmeiet, blev paa mange Steder bedækket med Dynd, og i Bordeaux steeg Hveden strax en Fr. 50 Cent. pr. Hektoliter. Posterne og Dampskibene ere blevne standsede i deres Fart. Ved Orleans steeg Loiren saaledes, at Man seilede med Baade i Gaderne; Øerne St. Loux og Arrault, stode under Vand, og Man saa ei engang Topperne af de Træer, hvormed de ere beplantede. Ved Clery gjennembrødes Loire=Diget og de tilstødende Marker sattes under Vand. J Roannedreve 70 med Steenkul ladede Skibe ud af Havnen. Overalt er den anrettede Skade stor.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
J Marseille havde man Efterretninger fra Ti nis af 26de April, ifølge hvilke Hussein Bey var død, og til Jndvaanernes store Glæde, en meget talentfuld og brav Prinds, ved Navn Mustapha, fulgt ham i Regjeringen. Mustapha vilde upaatvivlelig atter ganske slutte sig an til Sultanens Politik. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Ligesom vi nu ikke kunne tænke og nogen Communication uden Skibe, Broer, Vogne og Kunst veie, saaledes ville vore Efterkommere om 100 Aar neppe kunne begribe, hvorledes Verden engang har kunnet bestaae uden Jernbaner og Dampskibe. Jøvrigt mister Engelland ved denne vor Tidsalders store Opfindelse endeel af sine hidtil havte Lokalfortrin, som Øe; thi ved Jernbaner og Dampvogne rykkes ethvert Jndland til Søkysten, og hver Landevei bliver til Farvand forhurtigseillende Skibe. Den berømte engelske Mechaniker Lardner skal nylig have sagt: at han slet ikke tvivlede paa, at man engang vilde kunne komme til at tilbagelægge de 210 engl. Miil imellem London og Preston i 4 Timer; ja hans Collega Stephenson er endog gaaet videre og har erklæret: at han haabede, endnu i sin Levetid at bringe det til at reise fra London til Liverpool (206 engl. Miil) i 2 Timer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Siden 20de Mai skal Pesten allerede have hersket i Bosnien; men af Jndvaanerne være bleven saaledes fordulgt, at Man først den 2den Juni, da et stort Antal Mennesker allerede vare ankomne, erfoer det i den østerrigske Cantumazanstalt i Costeinica. Jfølge nøiagtig Underretning angrebSoeten i Sarajewo daglig 70 til 80 Mennesker, og bortrykkede deraf 40 til 50. Kan man fæste Liid til Nedenstaaende, saa er Seiladsen i Luften nu ikke meere ret langt borte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
J Allgem. Anzeiger d. Deutschen læser man under Overskriften: "Luftskibsfartens Seier, Følgende: "Hidtil vare alle Forsøg paa at styre Luftballonen vilkaarlig i enhver Retning og saaledes at gjøre den anvendelig for det practiske Liv, strandede paa tilsyneladende uovervindelige Hindringer. Selv den engelske Opfindelsesaand har endnu ikke, trods sin forbausende Virksomhed, formaaet at opdage noget Middel, som, endogsaa kun i fjerneste Maade vakte noget Haab om, for Fremtiden at kunne nærme sig hiint Maal. Engelland, Frankerig og Nordamerica have beskedent indskrænket sig til at vinde et stedse større Herredømme over det lige fastere Vandspeil og Moderjordens sikkre Grund, for der i muligste Grad at lette og fremme den selskabelige Samfærsel og derved hæve det practiske Liv i alle Retninger. Tydskland er det forbeholdt at opnaae det hidtil Uopnaaelige, at forvandle Luftens usikkre Regioner til en fast og fri Bane for Samfærsel, at gjennemskjære den i hvilken som helst Retning med enhver Byrde, sikkert, og tillige hurtigt som Skytsets susende Kugle, eller roligt og sindigt som Svanen glider hen paa (Ah. Av.) Dammens Vandspeil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Indenlandsk. Af den General=Tabel, der følger med No.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
27 af Collegial=Tidenden over Copulerede, Fødte og Døde i Danmark fra 1ste Januar til 31te December 1834, ere i Kongeriget Danmark i dette Tidsrum 10,774 Par Copulerede, Døde 31,294, Fødte 43,266, og alsaa 11,972 flere Fødte end Døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Roeskilde Byes Fattigvæsen har i den sildigere Tid været Gjenstand for offentlig Drøftelse. En af Offentlighedens varme Talsmænd, Hr. Overlærer J Hage, havde nemlig i Roeskilde Avis fremsat nogle bemærkninger og Fattigskatsligningen, og derhos udhævet de Grundsætninger for denne: 1) at de, der knap have det Fornødne, aldeles burde fritages for Bidrag til Fattigvæsenet, og 2) at de mere Velhavende burde beskattes i et høiere Forhold end det, der nu lagt tages, og med Exempler oplyser han da, at han fandt Forholdet mindre rigtigt imellem adskillige Kontribuenters Bidrag. Ogsaa omtalte han i et følgende Nummer Gavnligheden af, at Fattigregnskabet kunde blive trykt. Disse Bemærkninger synes ikke at have behaget FattigCommissionen, som i et Svar talede om de Enker, der havde maattet paradere i Aviserne, Hr. Hage havde nemlig ved at anføre Exempler paa den efter hans Mening urigtige Fordeling, ogsaa nævnet nogle Enker, og sluttede med følgende directe Ord: "Saasnart Regnskabet for 1834 er passeret den befalede Revision, er det til Tjeneste (?) for Enhver, som vil bekoste det trykt, dertil at anvende Kommunens Penge, ansee vi os ikke berettigede." Dette gav Hr. Hage Anledning til en Replik, hvori han gjør opmærksom paa, at i Odense har Fattigcommissionen været af en anden Mening og bekostet Regnskabet trykt, hvorhos han yttrer det Haab, at Roskilde Byes Commission vil vise, at den ei staaer tilbage i Oplysning for Odense's, og komme til Erkjendelse af, at en saadan Anvendelse af Communens Penge er hensigtsmæssig, og at Offentlighed i slige Sager rigeligt paa mange Maader vil erstatte den derpaa anvendte Bekostning. (Ah. Av.) Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Ved Stutterie=Besigtelsen her igaar, blev forste Præmie ikke uddeelt, men anden Præmie erholdt en Hingst tilhørende Peder Tang i Skinnerup, og tredie Præmie tilkjendtes Sognefoged Rauns Hingst i Westerthorup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Kjøbenhavns Børs den 23de Juni 1835. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 206 1/2; Species 206 1/2; Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/4 s.; Be Disconto 4 pCento., norske Speciessedler pr. 100 Specier 182 1/2 a 183 Rbd. Sdl., sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 49 3/4 a 500 Rbs. Tegn; 4 pCto. kongel. Obligationer (uden Renter) 94 a - Rbd. Sedler; – a 91 i Banco.) Nationalb.-Obligationer (4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv Kjøbenhavns Havnepriser den 20de Juni 1835. Holsteensk Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s.; Siellandsk dito 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s.; Lollandsk dito 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s.; Langelandsk dito Rbd. Mk. - s. A - Rbd. - Mk. - s.; Dansk Rug 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s.; Byg itoradet) 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. Dito (sexradet) 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. Mk. 8 s.; Havre 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s.; Ærter 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s.; Alt pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 9de Juni er Amtsprovst for Sunds, Gudme, Salling og Vinding Herreder, samt Sognepræst for Skaarup og Tvede Menigheder i Svendborg Amt, P. A. Wedel, Ridder af Dannebrogen, tillagt Rang i Rangforordningens tredie Klasse Nr. 9, Sognepræst i Præstøe og for Skibbinge Menighed, i Sjælland. N. P. Søtoft, beskikket til Sognepræst for Østeregitzborg Menighed sammesteds; personel Capellan for Sønderbrobye Menighed i Fyen. P. F. Hansen, til residerende Capellan for Skov længe, Søllested og Gurrebye Menigheder i Lolland; Cand. theol. J. A. Flensburg til Sognepræst for Gjøl Menighed i Aalborg Stift; Cand. theol. C. L. Poulsen til Sognearæst for Harring, og Stagstrup Menigheder i samme Stift; Cand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
theol. L. P. Larsen til ordineret Catechet og første Lærer ved Bayernes Bregerskole i Randers; Sognepræst for Medolden Menighed i Ribe Stift, G. Koch til Sognepræst for Jerne og Skads Menig a heder i samme Stift; forhenværende personel Capellan for Veile og Hornstrup Menigheder i Ribe Stift. J C. Schousboe, til Sognepræst for Ring give, Gadberg og Linneballe Menigheder i samme Stift; Sognepræst for Lomborg og Romb Menigheder i samme Stift. P. L. Husum. til Sognepræst for Tranderup Menighed paa Ærøe; exam juris L. Hansen til Procurator i Sjællands Stift samtlige Retter i Kjøbenhavn undtagne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Jnd. Den 23de Juni, P. C. Krogha Vixøe f. Aalborg med Tagsteen, N. Willadsen af Hou paa Langelland fra Aalborg med Hvedemeel. Den 25de Just Christensen, S. Møller, Niels Madsen, Cyr Davidsen og Anders Nielsen fra Aalborg med Stytgods, Niels Svendsen af Klitmøller fra Aalborg med Steenkul m.m., Niels Salvesen af Løgstøer fra Aalborg med Stykgods og Steenkul. Den 27de Jacob Chomsen af og til Thisted fra Aalborg med Stykgods. Den 30te, Just Christensen af og til Thisted fra Strandbygaard med Havre, M. Neergaard fra Erskild Ballasted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Udg. Den 26de Juni, N. C. Nordentoft af og fra Klitmøller til Altona med Uld og Skind, Jus Christensen og N. Willadsen til Aalborg med Korn, Den 27de, Anders Nielsen til Aalborg med Korn Bertel Chr. Pedersen af Vixøe fra Sibbersted, Strand til Christiansand med Kornvare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
De ærede Herrer Avisredacteurer, som have optaget bemeldte Anmeldelse, anmodes om, ogsaa behageligen at ville offentliggjøre denne vor aftvungne Erklæring. Thisted Byes Fattigvæsens Commission, den 26de Juni 1835. Hertel. Lutzhøft. Jepsen. Bunch. Axelsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Da Fattigcommissionen i Thisted synes i dens Replik til Jndsenderen af den forlangte Jndeykkelse i No. 55, at ville bibringe Publicum den Jdee, at jeg som Redacteur af Thisted Aviis med Fornøielse skulle have seet, at ovennævnte Jndrykkelse, blev indført mod den, saa skylder jeg mig selv for Publicums Skyld at berigtige denne feile Anskuelse, thi naar jeg i No. 67 af min Aviis af Delicasse, saa kort som muligt, siger: "Da det kongel. danske Cancellie ved naadigst Resolution har tilladt, at det Beslag, der var lagt paa No. 55 af Thisted Aviis maatte hæves, har jeg herved den Fornøielse at tilstille mine ærede Abonnentere, samme" da er Ordet "Fornøielse" et Høfligheds Udtryk mod mine Abonnentere, og derved et desuden ikke meent den omtalte Jndrykkelse, men Avisens hele øvrige Jndhold, da det ikke kan være nogen Aviisudgiver behageligt, at see en heel Aviis lagt under Beslag, ikke allene fordi hans Læsere længere Tid maae savne de Nyheder samme indeholder, men fordi de deri værende Avertissementer, ikke tidlig nok kunne komme til Publicums Kundskab, desuden var det vel ikke saa forunderligt at det fornøiede Redacteuren at erholde en Aviis tilbage, som efter Pluralitetens og hans egen Formening ikke behøvedes at være lagt under Beslag, af hvilken Anskuelse ogsaa det kongel. danske Cancellie synes at have været, da det i dets Resolution af 6te Juni siger: "at Collegiet ikke finder tilstrækkelig Grund til fra det Offentliges Side at foretage noget med Hensyn til det i Avisen om Fattigcommissionen anførte Styrke, og at derfor det paa Bladet lagte Beslag kan hæves. Jøvrigt overlades det til Fattigcommissionen om den maatte finde sig foranlediget til at sagsøge Forfatteren til denne Jndrykkelse. - og da desuden min Censor i hans Skrivelse til mig af 14de Mai d. A. hvori han gjør Brug af den Ret Placaten af 14de Mai 1834 hjemler ham, selv siger, at har for sit Vedkommende ikke finder Grund nok til at stryge det indrykkede Stykke, og det uagtet han selv et Medlem af Fattigcommissionen; medens han paa den anden Side overlader til mig, om jeg vil udelade samme, antog jeg med Vished, da jeg kjender ham for en fredelskende og tænkende Mand, at han paa den ene Side, uden Hensyn til sig selv, har havt den gode Hensigt om muligt at ville spare sine Medkolleger for en Ubehagelighed, medens han dog selv paa den anden Side, har ønsket offentlig at berigtige Forfatterens Anskuelse i Bladet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
De imidlertid min Censor ikke efter CancellieJnstruxion af 25de April 1833 fandt Grund til at udstryge den omhandlede Artikkel, kunne jeg saa meget mindre ansee det rigtigt at udelade samme, da Author paa gjentagen Anmodning af mig ikke fandtes villig til at tage Jndrykkelsen tilbage, uden for at indføre samme i et andet Blad; og da jeg anseer ham ligesom enhver af Dr. Fattigcommissarer, som en retskaffen Mand, og han selv tilbød om fornødent at sætte sit Navn under, saa havde han Krav paa, at min Aviis, som et offentligt Organ, naar han skrev i et offentligt Anliggende, stod aaben for ham, som for enhver Anden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
Fremdeles kan ingen med Hensyn til Maaden at skrive paa, være en større Elsker af Humanitet, end jeg, og jeg troer ved det Forsvar jeg for ikke lang Tid siden skrev og lod indrykke i min Aviis, for en vis agtværdig Stand i Staten, og som blev optaget i flere Danske Blade, at have viist at jeg hylder det moderate Princip; og det er vist nok ogsaa enhver af dem, der læse min Aviis, bekjendt, at anonyme Jndrykkelser ikke af mig modtages til Jndrykkelse i samme, uden at jeg underrettes om, og det tillades mig at opgive vedkommende Forfatters Navn for min Censor, naar samme paa fordres, hvilket ogsaa var Tilfældet med den omhandlede Jndrykkelse; at jeg desuden nu i de 11 Aar jeg har været Redacteur af et offentligt Blad, ikke har havt den mindste Ubehagelighed fra Consurens Side, troer jeg ogsaa er et Beviis paa en fredelig Tænkemaade. For øvrigt har jeg aldrig været Egeist nok til at kunne troe, at Fattigcommissionen for min Skyld ville besvare den indførte Anke, jeg er en alt for ubetydelig Deel af det contribuerende Publicum til at kunne vente en saa stor Nedladenhed, men det er mig kjert, at den for dens egen og Læsernes Skyld, ikke har funden det under dens Værdighed at oplyse Publicum om Sagen. - Dher. Aviis Redacteurer, der optage Fattigcommissionens Replique, ombedes ogsaa godhedsfuld at ville forunde Min en Plads i Deres Blad. Thisted den 29de Juni 1835. Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-06-30
En teglhængt Gaard, beliggende paa Storgaden her i Byen, er formedelst Forandring af Boepæl underhaanden at faae tilkjøbs. Det bemærkes at Stædet er godt vedligeholdt, og da det ligger paa Byens reeleste Gade, er det fortrinlig skikket for en Handlende, saameget demere, som det er forsynet med store Lofter, og Kielder under hele Huset, svært Gaardsrum med Udkjørsel og et teglhængt, Udhuus. Af Kjøbesummen kan formodentlig en betydelig Deel blive indestaaende. Redactionen anviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
No. 76. Ao. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordtimbrike Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 4 Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Politiske Nyheder. Spanien. Den franske Regjering har publiceret en Telegraph Depesche af 21de Juni, hvori meldes at Bilbao endnu holder sig, at Carlisternes Jld havde givet efter, og man talte om at Gen. Valdes nærmede sig Staden; og under 17de meldes fra Vittoria, at Valde samme Dags Morgen var med 15,000 Mr. udrykket derfra, for at undsætte Staden, og da der fra Vittoria til Bilbao kun er 2 Dagsmarscher, maae han den 19de omMørgenen have være i Nærheden deraf."Man maae troe denne Depesches Jndhold, thi man kan sjelden stole aldeles paa de franske Blades Udsagn, thi de carlistiske ere alt for partiske for Don Carlos, og de Liberale for Dronningens Sag. At den bekjendte Carlistanfører Zumalacarreguy skal være bleven haardt saaret, bekræftes imidlertid fra alle Sider, det skal være skeet den 17de om Morgenen. Efterretningerne ere dog meget modsigende, om Valde vil være i Stand til at undsætte Bilbao; Messager vil endog vide, at hans Tropper befinde sig i fuldkommen Des organisation og Desertion, at han har seet Garnisonen i Ochandiano, som ligger paa Veien til Bilbao capitulere, det samme skulle være Tilfældet med Salvatierra, samt at han selv skal have trukket sig mere tilbage - dog synes dette Sidste ikke at være rimelige Carlisterne skulle have fyldt Skibe med Steen og nedsunken dem i Floden, for at man ikke til Søes kunne yde den betrængte Stad nogen Bistand. Don Carlos skal nu være betænkt paa at indrette en ordentlig Regjering, og et Kammer for Skatter og Afgifter i Bergara.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Det spanske Madrider Blad Revista af 17de Juni melder, at der i Madrid er opdaget en carlistisk Sammensværgelse, og mange Arresteringer have fra 14de til 15de funden Sted. De Sammensvornes Hensigt var at befrie alle de Fangne af deres Partie, de befriede Fangne skulle da, forklædte som Borgergardister gjennemstrøife Madrids Gader, og laane Haanden, til den Helvedes Plan, som var udkastet af Hovedmændene for denne Conspiration, blandt de Arresterede er Advocaten Silva, som allerede har været indviklet i mange Sammensværgelser, og det kongel. Fængsel Alcalde. Nogle af de allerede for arresterede Munke, ere blevne indspærrede i eensomme Fængsler, ligesom ogsaa 2 Præster af Santa Crux. De Sammensvorne havde forfattet en Fortegnelse trover Dronningens troe Tilhængere, som alle skulde været dræbte, og deres Huse udplyndrede; i Særdeleshed vare mange Handlende, at anførte paa denne Liste, fordi de elændige Fuldbyrdere af denne skjændige Plan kunne have udplyndret deres rige Magaziner. - De sidste Efterretninger melde ogsaa, at Premierministeren Toreno og hans Colleger, uafladelig vedblive at anmode den franske Gesandt om at bevæge sin Regjering til en directe Jntervention; imidlertid paastaaer man, at det franske Cabinet skal have modsat sig, at det belovede Program bliver fuldstændig fuldbyrdet, dog er man allerede beskjæftiget med at organisere Provindsial-Juntaerne, og der er meddeelt dem Fuldmagter til at hverve Tropper, til at opbyde Nationen i Masse, at paalægge Afgifter o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Med Hensyn til Udfaldet af Hvervinger for spansk Tjeneste, da ere de franske Blade meget uenige, nogle sige at den har ingen Fremgang, men Courier francois forsikkrer, at allerede over 200 franske Officerer af alle Grader, have erholdt den ansøgte Tilladelse til at deeltage i Feldtoget, man siger at General Bugeand vil stille sig i Spidsen derfor. J Engeland derimod gaaer det meget rask med Hvervingerne til Expeditionen til Spanien, allerede den 24de Juni bekjendtgjorte Oberst Evans, at Major Kirby havde overtaget Commandoen over den første Bataillon af den brittiske Legion, den bestaaer af 500 Md., og skulle den 25de afgaae i Dampskibe til Falmouth, Officeersposterne og den hele Indretning, er som i den engelske Armee, og Uniformen er rød med gule Opslag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Prindsessen af Beyra, som har opholdt sig i London, for at intriguere i Faveur af Dou Carlos, vil da disse Jntriguer ikke meere gavne, med hendes Følge, Skriftefader og Don Carlos's tvende Sønner begive sig over Frankfurth til Rom. - Hvad der meget skader Dronningens Sag i de baskiske Provindser og Navarra, er at den constitutionelle Regjering strax i Begyndelsen af Opstanden, ved et Decret berøvede disse Provindser sine gamle Privilegier, Beboerne kjempe derfor for disse, og det er derfor vanskelig saavel for den liberale, franske, som engelske Regjering at understøtte den spanske Regjering ved nogen directe Modstand, uden at handle mod dens eget antagne System. (R. 3t.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Indenlandsk. Qvartals-Coursen er ogsaa for det kommende Juli Qvartal bestemt lige med indeværende Qvartals saaledes at 1 Rbd. Sølv kan betales med 1 Rbd. (Beel Tid.) i Repræsentativer. Ved Tallotteriets 1118 Øe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Trækn. i Kbhvn. udkom: O, 53, 5, 2, 64.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
AVERTISSEMENTS. Alle og Enhver som formene sig at have nogen Fordring i Stervboet efter afdøde Mad. Eline Asp fød Christensen heraf Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til formig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nyekjøbing paa Morsøe, den 1ste Juli 1835. Rummelhoff. Medens man det hele Land rundt glæder sig over den forhen ukjendte Opmærksomhed, som Authoriteterne, og det endogsaa de høieste, vise Publicum, ved at indlade sig paa at besvare de Anmodninger, der i offentlige Blade gjøres dem, om at afbjælpe Mangler og hæmne Misbrug, hvilke kunne have undgaaet deres Opmærksomhed; seer man i No. 75 af Thisted Amts Avis, et Svar fra den respective Fattigcommission, paa min i No. 55 af samme Blad skeete Jndrykkelse, der efter min Mening, ikke tyder paa den Humanitetsaand, paa hvilken ovenfra gives saa følgeværdige Exempler. - Saavel af Agtelse for Publicum og den respective Fattigcommission, som af Pligt imod mig selv, vil jeg med Sindighed posteviis gjennemgaae Commissionens omskrevne Svar, og da lade Publicum dømme. Saalænge Besiddelsen af Huusdyr, saasom, Køer. Faar, Sviin a. ansees at tyde paa en Grad af Velstand, vil Commissionen vist ikke nægte mig, at denne Besiddelse er uforeenelig med Jdeen om Almisseberettigelse; thi kun den kan gjøre Fordring paa Medborgernes tvungne Hjælp, som er aldeles uformuende til at ernære sig og Sine, og naar Skattenderne, see deres, mange Gange høilig savnede Fattigbidrag, anvendte til Anskaffelsen af Ting, de vel Selv ofte inderlig ønskede, men maae savne, vil de vist ikke tabe noget af den Jndignation, som tvungen Forsørgelse altid har i Følge med sig, da man er overbeviist om at Fattigforsørgelsen ikke alletider er, som den burde være; ikkun en Tilflugt for den virkelig Trængende, men som oftest en Ressource for Dovenskab og Liderlighed. Man vil da vistnok tilstaae mig, at Creaturhold af Almisselemmer ikke et saa ubetydelig en Ting, som det lader.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Naar Fattigcommissionen siger, at den ikkun sva rer af Agtelse for Publicum, saa er dette gansksom jeg ønskede; thi for min egen Person har jeg hverken skrevet, eller ventet Svar; thi saavidt rækker den Egoisme og Forfængelighed som Commissionen, tillægger mig, ikke. Men at jeg, da jeg nu engang hører til dette Publicum tager min Andeel af de givne Oplysninger, der formeener den respectivCommission mig ikke, ligesom den heller ikke forsmaaer den Tak jeg her frembære, for den Leilighed den har givet mig, til at bevirke et Slags offentlig Fattigregnskab. Det er vel lidet, og ikkun omtrent 1/1 af det Hele, men de Foretagender som begyndes med Sindighed og i det Mindre, love alletider et bedre Udfald og større Varighed, end de, som strax fremtræde i Deres fulde Størrelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Dersom omskrevne Almisselem ei havde havt tidtnævnte Faar, havde han ikke koster Byen mere, er min Paastand; thi Fattigcommissionen vil vistnok ikke troe, at de Folk som have græsset, vinterforet og passet hans Faar, have gjort dette for Ærens Skyld, eller for at forskaffe Thisted Jndvaanere nogen Lettelse i hans Underholdning; altsaa har han betalt for dem, og hvormed Enten med hans ham af Commissionen tilstaaede Bidrag. og derved viist, at i det Øieblik han ikke havde Faarene, enten behøvede han ikke Almisse eller i det mindste ikke saa stor en Portion; eller han har betlet for at faae de fornødne Penge, og derved handlet imod Lovene. Men ingen af Delene sy mes Commissionen det er værd at lægge nogen Vægt paa, og gaaer det ogsaa ganske lettelig forbi i sit, skjøndt af Agtelse for Publicum givne, dog aftvungne, Svar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Dersom den respective Fattigcommission finder jeg taler i Uvidenhed, hvem monne da Bebreidelsen, ramme, Mig, eller Commissionen, som lader Publicum i Uvidenhed om, hvad det er berettiget til at vide.