Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-13
Nyeste Post-Efterretninger. Som hidindtil have vi ogsaa denne Gang kunfaaet Franske Efterretninger om Krigens Gang i Spanien, hvilke lyde høist fordeelagtige for den Franske Armee. Som sædvanlig rykke de Franske Tropper frem uden Modstand, og der forfælles vedholdende, at de blive overalt modtagne af Jndvaanerne med den største Hengivenhed og Enthusiasme. – De officielle Efterretninger, som man denne Gang har modtaget bestaae deels i en Rapport fra General Guilleminot, dateret Vittoria den 25de April, og deels i en telegraphisk Efterretning af 30te April, dateret fra sammesteds. J den sidste berettes: at Avantgarden af det andet Corps er den 25de April indrykket i Saragossa. Dette er meget mærkeligt; thi det var denne Stad, som i 1809 giorde en saa fortvivlet Modstand mod de Franske. Den 26de er General Molitor ankommen dertil med sit hele Corps, Folkemængden har udviist den største Munterhed; Man har i Saragossa forefundet 48, Kanoner og mange Bomber. Blokaden for Meqvinenza er nu ifølge General Molitors Marsch ophævet og han vil nu rykke frem til Lerida, Man seer heraf at Planen er, at Molitor skal angribe Catalonien fra Sønden imedens Marskal Moncey skal angribe den fra Norden, og dervedbringe Mina i Klemme, hvis Forsvarsanstalter synes hidindtil at være de meest betydelige. Han vil nu ikke kunne redde sig uden ved pludselig at vende sig imod General Molitors Armee og søge at slaae den.) General Ballasteres trækker sig tilbage til Valencia, og det Rygte, at der ved Tudela var forefaldet en Træfning imellem ham og GeneralMolitor er ikke blevet bekræftet Men ligesaalidet er det Rygte usandt, at den bekiendte Roialist Chef Ullmann er rykket ind i Valencia; at det der maae være temmelig roeligt synes at bestyrkes derved, at General Manso er brudt ov fra Valencia for at støde til Minas Armee. Enten maae Mina besidde en betydelig Styrke i Catalonien, som ogsaa af nogle angives til 21000 Mand eller ogsaa General Moncey vil oppebie GeneralMolitors Fremrykning inden han begynder sine Operationer; thi han er endnu ikke kommen videre. Man forsikkrer i de nyeste Efterretning er fra Paris, at Marskallen har forlangt en betydelig Forstærkning for at kunne gaae offensiv tilværks. Han har imidlertid taget sit Hovedqvarteer i Perelada, som ikke ligger langt fra den Franske Grændse, og har siden den 23de April ladet Fæstningen Figueras, indslutte. Den 22de havde han opfordret den i Kong Ferdinand den 7des Navn til at overgive sig; men Commandant Santie Miguel har givet derpaa et meget eftertrykkeligt afslagende Svar, saavel dette som Opfordringen ere meddeelte i de Engelske Blade. Mina staaer med den største Deel af sin Magt ved Vich, og et af sine Corps har han ladet rykke frem til Olot. Man har horten heftig Kanonade fra den Kant hvor Figueras, ligger, da de Constitutionelle Tropper have giort et Udfald fra denne Fæstning og have optaget en Fransk Post; de Geistlige, som paa nye vare indvandrede i Catalonien, have havt en uheldig Skjebne; de Constitutionelle have nemlig trukken sig bort fra Campredon, hvorpaa et stort Antal af Præster og Munke begave sig derhen; men strax derpaa vendte 400 Constitutionelle Militser, tilbage dertil og toge alle Munkene, tilfange. Munke, som have taget Flugten fra Catalonien til Frankerige fortælle nu at biskopperne af Vick og Lerida foruden andre Geistlige ere blevne skudte paa den Landvei, som fører til Terragona, og at over 300 Munke ere blevne indskibede i Barcellona for at forvises af Landet. Der synes at være endeel Syge ved den Franske Armee i atalonien, da man har maatte bringe de Syge bort fra Hospitalerne i Perpignan længere ind i Frankerige til Narbonne. – Man skal have opdaget et Desertions Complot ved Eroles Armee. Mange af dens Officerer ere arresterede og man troer at disse Tropper skulle stikkes imellem de Franske Batailloner. Det seer virkelig ikke saa gunstig ud fra denne Kant for de Franske, ogsaa mangle officielle Efterretninger om Begivenhederne i Catalonien. – Derimod har den Franske Amee havt den Fordeel, at den har erobret Castellet Jacca i Aragonien, da, som det lader, Oberste Miranda som commanderede i denne Fæstning har erklæret sig imod Constitutionen. -