JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-02-19
London, den 10de Februar. - Times- og Morning Herald indeholde Efterretninger fra Madrid af 29de f. M. Man seer af sidste, at Dronningen havde, mod sine Ministres Villie, sendt General Llander tilbage til Barcelona; omendskjøndt saagar General Quesada i Proceres-Kammeret skildrede den Fare, naar man lod et saadant Meteor – saaledes udtrykte han sig atter herske over Catalonien. Han forlangte, at man varetog det strengeste Opsyn over hans Skridt, og tydede paa Nødvendigheden af en Lov over Ministrenes Ansvarlighed, for at der ikke atter skulde komme nogen i Cabinettet, som havde til Hensigt at tilintetgjøre Folkets Friheder og at styrte sine Colleger. Quesada er nemlig Landers Fiende, fordi denne havde givet Canterac hans Post. Ved sin Afreise lod Lander sig paa en vis Maade ledsage af en Livvagt, af 150 Catalonier. Jøvrigt skal Regjeringen ikke have opfyldt de Betingelser, som den havde lovet det insurgeerte Regiment; i det ringeste berette Privatbreve, at Officererne vare løsladte med Permission, og Soldaterne puttede ind under andre Regimenter. Oprørets Anfører, Cardero, skulde været afsendt til Marjorca, og stillet for en Militair Commission; men han skal i Tide have reddet sig ved at flygte til Frankerig. En Skrivelse i Times, taler meget om en almindelig Frygt for en Revolutions Udbrud, for bestaaende hemmelige Selskaber, hvis Agenter skulde høre til de foragteligst Personer i Madrid, om den farlige Spænding, der herskede mellem Militsen og Garden og om Regjeringens ængstlige Forholdsregler, da den har givet alle Garde-Officererne befaling, at holde sig beredte, og ikke om Aftenen at gaae ud i Uniform. Posthuset var siden den 18de Januar lukket, Vagterne fordobblede og stærke Patrouiller circulerede i Nærheden. Fængslinger have endnu ikke fundet Sted, fordi betydelige Personer, om hvem man endnu vil forskaffe sig nærmere Beviser, skulle være indviklede i Sammensværgelsen. O'Connel har nu i Jrland stiftet en Anti-Tory-Forening, og der holdt en meget heftig Tale mod Hr. Latouche, mod Times ofv.. Dette giver Sidste atter Anledning til, at forekaste Whigerne deres Fælledskab med dette Udyr- (wild bedst), som kun er til for at udrive Jndvoldene af det brittiske Rige, bevirke Hs. Majestæt Tabet af Jrlands Krone, og den brittiske Nation en Dødfjende for Dørren.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Der gik det Rygte, at Sir Robert Wilson skulde afsendes med en Mission til Spanien, da man nemlig havde til Hensigt, at kalde den nuværende Commissair i General Minas Hoved quarteer i Pamplona, Oberst Wylde, tilbage; men Sir Robert fik Udnævnelsen til Corfu. "Morning-Chronicle bemærker ved denne Lejlighed, at det maaskee ikke er almindelig bekjendt, at de Joniske Øer bevillige Lord-Over-Commissairen og hans Følge en Civilliste, og at denne Post, hvad de sædvanlige Udgivter angaaer, intet koster den engelske Regjering.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Marseille, den 4de Februar. - Til en højtidelig Mindefest og Beethoven have firehundrede Personer her forenet sig, for at opføre Cherubinis Requiem.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Paris, den 8de Februar. – "Moniteur melder, at AbbsParisis har aflagt Kongen sin Eed som nylig udnævnt Biskop af Langres. – Hos Enken Agasse, som trykker Moniteuren, er nu fjerde Bind af H. M. Kong Ludvig Philips Taler og Svar udkomne. - Contemporainen, Mad. Jda St. Elme, beklager sig i den engelske True Sund over Forfølgelser fra det franske Polities Side, hvilke hun har været udsat for, og som hun nu ogsaa maa lide, siden hun har tilkjendegivet sin Hensigt, at udgive et Skrivt med Titlen: Den udvandrede Prinds i hvilket Notitser og egenhændige Breve fra H. M. Kong Ludvig Philip skulle meddeles, fra den Tid, da han levede i Udlandet. Hun yttrer, at hun engang for allerede har sendt nogle tusind Exemplarer af en Prospectus over dette Skrivt til Frankerig, men som sandsynligviis ere blevne modtagne af det franske Politi. – Jfølge Efterretninger fra Algier, talte den derværende europæiske Befolkning allerede 10,000 Sjæle. Handel og Vandel vare i fuld Fremblomstren. Forrige Aar vare 700 Skibe løbet ind i Havnen.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Spanien. (Over Paris, den 7de Februar.) – Gazette bemærker: Allerede i flere Maaneder forkynde Telegraphen, Moniteuren og de andre ministerielle Blade os daglig Christinernes Sejre og Carlisternes Nederlag. Jkke destomindre holder Don Carlos sig endnu bestandig paa Skuepladsen, og han har faaet Tid til at organisere de Provindser, der ere blevne ham troe, medens Ro dil og Mina i Kampen mod ham have tabt deres fordums Krigerhæder, og til ingen Nytte bortødslet alle de Hjelpemidler, Regjeringen har stillet til deres Disposition. Denne bestandige Gjendrivelse af Embeds-Jndberetningerne ved Begivenhedernes Løb, har bragt en Stabsofficeer paa den Jdee, i en lille Broschire, der virkelig er høist comisk at læse, at sammenstille alle telegraphiske Depescher og andre officielle Bulletiner, der ere udgangne og Begivenhederne i Navarra og de baskiske Provindser.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
- Den, af Moniteuren anmeldte Ophævelse af Elisondos Belering ved Carlisterne, synes ingenlunde at være grundet; thi "Sentineller, der udkommer i Bayonne, melder fra Jrun af 1ste d. M., at Elisondo indsluttes bestandig snevrere. Lignende Anmeldelser findes i Memorial des Pyrendes", denne Journal fortæller, at det er lykkedes Carlisterne, at lade det, i Orbazera støbte Skyts spille mod dette faste Punkt. Om Christinernes militaire Bevægelser erfarer man Lidet eller Jntet af de sydfranske Blade; man har dog over Madrid faaet en Depesche fra General Lorenzo, dateret Marstu den 19de Januar, hvori det hedder, at han var ilet denne haardt betrængte Plads til Hjelp, havde slaaet Zumalacarregui og Villareal ved Obirzo og havt den Hensigt, at marschere ned i Salvatierras Sletter, dersom ikke vigtige Begivenheder havde gjort hans Nærværelse nødvendig paa andre Steder. Hvad Generalen vil sige hermed, synes at blive indlysende ved den Efterretning, at Carlisterne uophørligen recrutere sig i Gammel-Castilien, og at Lorenzo derfor er kaldet derhen med 3000 Mand Jnfanteri og 300 Mand Cavalleri. Endvidere melde de liberale Grændseblade, at Vittoria ligeledes er blokkeret af Carlisterne, og at man ej engang kan naar til Jrun uden Escorte. General Espartero, som var draget bort fra Bil bad, er, efter en lille Skjærmydsel ved Luvando, vendt tilbage igjen. Man havde nemlig fra et Baghold skudt paa ham og hans Stab; han lod derfor Landsbyen plyndres og stikkes i Brand. Det erfares ogsaa, at flere carlistiske Batailloner have faaet befaling til at marschere løs paa San Sebastian, og at Zumalacarrequi vil angribe denne Fæstning med sin hele Magt. Man gjentager ogsaa Anmeldelsen af de sidste Uroligheder i denne By, hvorved fem Borgergardister og tvende Soldater bleve dræbte.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Portugal. (Over Hamborg, den 13de Februar.) – Følgende Skrivelse, fra en sikker Kilde, er indløbet fra Lissabon; den er at Midte Januar: "Naar jeg sammenligner Portugals nærværende Tilstand med den for ni Aar siden, da jeg ligeledes besøgte denne Plads, paatrænger sig mig den Overbeviisning, at den nuværende Tingenes Orden vil være langt meer varig og velgjørende. Dengang fandt en larmende Glæde, en Folkejubel og en Frihedstummel Sted, der kun altfor tydeligt bare Forandringens Præg paa sig selv. Men denne Gang er det constitutionelle Portugal roligt og besindigt; det viser i Dronningens Nærværelse og i Folkets Kjærlighed til hende Spirerne til sin Frem blomstren. Hvad der især frapperer mig, er Munkenes totale Forsvinden, der forhen vare saa hyppige. Som jeg hører, ere de anbragte omkring hos forskjellige Familier, og Hierarchiets Jernscepter er gaaet under med Klostrene. Den Pedro, med hans herviske Dyder, og Don Miguel, med hans grusomme Vilkaarlighed, leve endnu i enhver Portugisers Erindring, og og dette vil for lang Tid forebygge Gjentagelsen af en saadan Lidelses-Periode, som den forbigangne. Rigtignok er her endnu saare meget tilbage at gjøre og at ønske; men der er anviist Talentet en Bane, Fortjenesten en Løn, og man maa haabe, at det Fuldkomne, om ogsaa langsomt, dog vil udvikke sig heraf. For Øjeblikket ere Alles Øine henvendte paa den unge Fyrste, som ventes hertil, for at beherske Donna Maria og dette Land. Alle ste med Længsel hans Ankomst imøde, og det lader til, at denne vil være nødvendig, for at gjøre Udslaget mellem tvende Partier, eller egentlig Systemer, der skulle lede Tingenes Orden - begge med retskaffen Villie, men tillige betragtende hinanden med portugisisk Skindsyge – nemlig Palmellas og Saldanhas. Men Portugiserne laborere af de samme Feil, som Spanierne; de kunne ikke vænne sig af med at tale om nossas Americas", de forgangne Tiders Storhed, og alle Jndretninger i dette Land staae i Modsigelse til den nærværende Tid. Det bliver den tilkommende Herskers vanskelige Opgave, at nedstemme dette Folk til Øjeblikket og at lade det indsee, at det alene i sit eget Lands Jord og i dennes Afbenyttelse kan finde sin Underholdning, og saaledes at gjøre det flittigt og arbeidsomt, og forsaavidt denne Hersker er begavet med Evne og practisk Sind, vil han blive sin Nations sande Velgjører. Den nye Hersker finder en oprigtig Raadgiverinde i Don Pedros fortreffelige Enke, en Dannismand og tapper General i Hertugen af Terceira, en Mæcen i den rige Grev Farrobo, en skjen Armee, en velmenende Lovgivning og en pragtfuld Hovedstad som Medgivt til en skjøn og elskværdig Kone; han maa jo blive en af de lykkeligste Dødelige, Jorden bær – og Himlen give, at denne Lykke ikke maa blive forstyrret, og at dette herlige Land, med de store Magters Venskab, maa gaae en lykkelig Fremtid imede.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Tydskland. Vien, den 7de Februar. – Nürnberger-Correspondent siger: Hs. Majestæt Keiseren har bevilliget Don Miguels Ansøgning om, at turde privatisere i Vien. Denne Prinds vil med det første indtreffe her, og beboe Fyrst Schwarzenbergs prægtige Sommerpalais i Forstaden Rennweg. Er denne Efterretning sand, saa er det intet Under at Prindsen allerede har forladt Rom, og at man ikke finder ham i Civita-veechia eller nogen anden Havn, uden at han derfor turde have en Expedition til Portugal eller Spanien for Jtalien.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Rom, den 29de Januar. Thorvaldsen arbejder paa en Jason i Marmor, man siger, ifølge Bestilling fra Hjemmet Han er desuden beskjæftiget med nogle Stykker af AlexanderToget og med en kjørende Victoria. Hesten for MarimiliansStatuen, der skal opstilles paa Wittelsbacher-Pladsen i München, er i disse Dage støbt i Gibs, og gjør alle hans tidligere Heste til Skamme. Man seer nemlig en stærk Fuldblods-Hest i kort Gallov, af en let Bevægelse og omtrent saa stor som Pontatowski-Statuens. Jntet Blødt eller Fedt, men en let og kraftig Natur. Den hører til det Gracioseste og Kraftigste, som Kunsten nogensinde har frembragt i denne Art. Poniatowski-Statuen, der blev bestilt af Warschaus Jndvaanere, da Thorvaldsen i Aarene 1819 og 1820 bereiste Norden, staaer endnu i hans Atelier; thi i Warschau vilde den nu næppe være paa sin Plads. Men Mesterens skjønneste Arbejde er et Basrelief, der ligeledes i disse Dage bliver afstøbt. Det er af samme Høide, som Alerander-Toget, men noget fladere, og forestiller en Jæger til Hest, med en Landse i Haanden, en Hare paa Ryggen og iført en Løvehud. Hesten er i et hurtigt, men standsende Trav. Parthenon har intet Skjønnere at fremvise.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Norge. Trondhjem, den 31te December. - Den her i Stiftet faldne rige Kornhøst blev ved indtreffende fugtige Vejr kun maadeligt indhøstet; imidlertid finder ingen Omsætning af Varer, Sted, da Uføre hindrer Bonden fra at komme til Byen. Sildefiskeriet mislykkedes ogsaa i Aar i disse Egne.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Bergen, den 2den Januar. – J Aaret 1834 har her været næsten ligesaa mange danske Skibe som i Aaret 1833, og flere end i 1832. Alle have indført Ladning paa eet nær, og den største Deel er afgaaet herfra med Ladning. Christiansund, den 6te Januar. – Handelen med Danmark har her været ubetydelig, hvortil det vedholdende stormende Vejr meget har bidraget. Nogle smaa Ladninger Byg ville til Foraaret vist finde god Afsætning. Egersund, den 8de Januar. – Districtet vil komme til at trænge til mere Korntilførsel, især af Byg, i indeværende end i afvigte Aar. Drammen, den 9de Januar - Den danske Handel, og Jndførsel af Kornvarer fra Danmark her til Stedet i afvig. Aar 1834, var ei ubetydelig. Priserne paa Korn vare formeentligt svarende for den danske Kjøbmand i det hele Aar, formeentligt foraarsaget ved de norske Penges vedvarende Bedring, Frederikshald, den 12te Januar. – Den danske Skibsfart har i Aaret 1834 været her høist ubetydelig, hvorimod en temmelig betydelig Mængde Kornvarer fra Danmark ere indførte hertil i svenske Fartøier. Necrolog.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
J London er død den højtagtede Skribent, Charles Lamb, 64 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Kjøbenhavn, den 19de Februar. Løverdagen den 31te Januar højtideligholdt Kjøbenhavns Universitet i Regentskirken Hans Majestæt Kongens høje Fødselsdag. Rector magnisicus Hr. Etatsraad, Professor Med. Herholdt, Ridder af Danebr. og Danebd., holdt en latinsk Tale hvori han at Lægevidenskabens Historie fremstillede de mange Hindringer, som fra Universitetets til det Chirurgiske Academies Stiftelse (fra 1478 til 1785) forbød Medicinens og Chirurgiens Forening i Fædrenelandet. Han tilføiede derefter en sammentrængt Udsigt over de mange i de siden henvundne 50 Aar trufne ypperlige Foranstaltninger i vort hele Medicinalvæsen og sluttede Talen med varmt Ønske og tillidsfuldt Haab om, at en fuldkommen Forening af Lægekonstens practiske Discipliner under vor elskede Kong Frederik den Vites vise Regjering turde være nær for Haanden til Gavn for Fædrelandet og til Hæder for samtlige vore Underviisningsanstalter. – Til Slutning nævntes Stud. philol. Frederik Christian Ludvig Trøiel, som den, der for Besvarelsen af det philologiske Priispørgsmaal havde vundet et hæderligt Accessit. – Til Festen var indbudet ved et latinske Program af Hr. Professor Madvig, som indeholdt fortsatte Bemærkninger om tvende af Ciceros Taler.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Befordringer og Afgang. Under Admiralitets- og Commissariats-Collegiet: Den 28de December 1834 er Fuldmægtig i 3die Departements Contoir, Over=Krigscommissair C. W. Kjøpping, efter Ansøgning, formedelst Svagelighed, afskediget i Naade, med Pension, og Copiist i samme Contoir, Krigs-Assessor J. Jacobsen udnævnt til Fuldmægtig i bemeldte Contoir.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Den 4de Januar 1835 er Conferentsraad og Bankdirecteur P. Møller, Commandeur af Danebrog og Danebrogsmand, efter Ansøgning, formedelst Svagelighed, i Naade og med Pension afskediget fra sit Embede som General-Auditeur ved Søe-Etaten, og Høiesterets-Assessor H. J. Koefoed, Ridder af Danebrog, udnævnt til tillige at være General-Auditeur ved Søe-Etaten. Det Kongelige Theater. – J Aften opføres: De to Dage, eller Flygtningerne, Syngestykke; og En Pas de deux. J Morgen: Shakespeare som Elsker, eller Prøven paa Richard den Tredie, Comoedie i een Act af Duval, oversat af N. T. Bruun; og Den hemmelige Lidenskab, Lystspil i tre Acter af Scribe, oversat af Hr. Professor J. Heiberg. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2 Kjøbenhavn, den 19de Februar.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Af de med Dagsposten i Morges Kl. 4 1/2 ankomne Tidender, meddele vi følgende Nyheder:
Berlingske Tidende, 1835-02-19
En lang Artikkel mod General Sebastianis Udnævnelse ved det engelske Hof indleder Times, med den bemærkning, at Ludvig Philip ønsker heller at see Generalen ved hans Side, end at han skal være i London, hvor langt meer Kraft og Virksomhed gjøres nødig for en fransk Gesandt, der vil opfylde sine Pligter, end Generalen nu kunde rose sig af. Efter Queber-Aviser af 6te Januar vare Provindsial Jndkomsterne i det henvundne Aar formindskede fra 30 til 40,000 Pd. Vinteren var særdeles streng.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Følgende er den Petition, som de nu frie CaplandsNegere, have ladet indrykke i den der udkommende Tidende Capstad, den 1ste December, 1834. Coloniens frie Personer tillade sig, at skrive disse faa Linier, for at bevidne Hs. Majestæt Kongen af England og alle Parlamentets ærede Herrer, derhos vor gode Statholder og alle denne Colonies værdige Herrer ikke at forglemme, som oprigtigt have interresseret sig for de ulykkelige Slavers Frihed, vor følte og ydmyge Tak. Det staaer ikke i vor Magt, at udtale vore Hjertes Følelser og Tak; men vi ville aldrig ophøre at hæve vor inderlige Ben til det store Alts Fader, at han uddeler sin Velsignelse tifold over vore ædle Velgjørere, tillige bede vi den store Gud, at han vil opklare vore Hjerter, for at vi maae søge hans Ord og vandre paa hans Veie. J Haab om Tilgivelse for den Frihed, vi have taget os, at skrive disse faa Linier, bede vi om at turde undertegne os Hs. Majestæt Kongen af Storbrittaniens lydige og troe Tjenere: De frie Folk paa det gode Haabs Forbjerg. (Underskrivterne følge af et stort Antal Lærlinge, efter AbolitionsActen, der findes i Capstaden.) – Der var aabnet Underskrivter for Bidrag til at bygge et Huus og oprette en Nationalskole til Erindring om Slaveriets Afskaffelse i Colonien. – Nedsættelsen. af Jndførselstolden paa Cap-Viindruer i England havde vakt megen Glæde.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Fra Bern meldes af 7de Febr.: Forrige Tirsdag bemærkede man atter heri Staden usædvanlige Politi=Forholdsregler; Portene bleve først aabnede Kl. 6 om Morgenen. Man fortalte endog, at den fjerde Bataillon havde faaet Ordre at gribe til Vaaben. J Gaar Aftes droge sex Artillerister i al Stilhed ud af den lille Port med en to eller trepundig Kanon; de toge Veien til Thun. – Det har desuden vakt ster Opsigt her, at et Medlem af det forenede Statsraad, Central-Politi=Directeuren Blumenstein, er blevet fængslet. Aarsagen skal være en mistænkelig Jndtrængen i Privat-Forhold, hvorom Publicum allerede længe har talt. Endnu om Morgenen samme Dag, han blev arresteret, bivaanede han Statsraadet, og selve Fængslingen blev besluttet i et stormende Regjeringsraads-Møde. Efterretningerne fra Athen naae til den 9de Januar. Som en Følge af Omflytningen, laae Regjerings=Forretningerne endnu bestandig stille, og vare for største Deelen afhængige af Præsidenten, von Armansperg. Statsraad von Kobell betegnes i de græske Blade, som endnu ikke indviet i hine Forretninger; desuden var han blevet rørt af Slagflod, og havde ligget uden Besinding i otte Timer; han var dog, til stor Glæde for sine Venner, nu i Bedring. General Heideck befandt sig ogsaa en lidende Tilstand, og kun Præsidenten var karsk. J Grækenlands nye Hovedstad herskede endnu stor Mangel paa Levnetsmidler og Huusly; Mange vare dragne tilbage til Nauplia eller andre Steder, hvorfra de vare komne, for at afvente bedre Tider. Man venter for Resten ikke Stort mere af Regentskabet i de faa Maaneder, der ere tilbage; men efter den Tid saameget Mere. Man sporer overalt en vis Uro, da det synes, at aldeles Jntet forberedes til denne vigtige Epoke; man frygter for, at den nye Regiering kun vil blive en Fortsættelse af den hidtilværende, der har bragt Land og Trone i en saadan Forfatning.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Fra Albanien skrives af 31te Decbr., at paa Mehemed Paschas befaling havde der i Sentari fundet en Forsamling Sted af samlige Høvdinge fra Tyrkisk-Albanien; nogle af dem vægrede sig først ved at møde. Men efter gjentagen Opfordring kom de dog alle, selv de trende meest haardnakkede, nemlig de fra Peja, Gacovo og Mitriditen. Selv disse lovede Lydighed og en hurtig Troppe-Udskrivning. Alene for Staden Scutari beløb deres Antal, der skulle udskrives, sig til 500; men dette Antal nedsattes til 150. Dog vil Fremtiden først lære, hvorvidt de holde deres Lønte. Samme Dag kom Efterretningen til Scutari, at hele Epirus var i Oprør. Ved Mehemed Paschas Mægling bleve de til Salonichi forviiste Scutariner benaadede af Storherren; de ere allerede vendte tilbage til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Efterretninger fra Madrid melde: at Martine de la Rosa var syg; Cabinettets øvrige Medlemmer havde flere Gange samlet sig i hans Værelse. – Kamrets Forhandlinger frembøde kun lidt Jnteressant. Commissionen havde endnu ikke gjort Jndberetning om den indenlandske Gield. – Fra Andalusien havde flere Regimenter Milits sat sig i Marsch, for at begive sig til Hovedstaden og derfra til Nord-Armeen. Derimod havde et Regiment paa Marschen fra Saragossa til Madrid faaet befaling til at gjøre Holdt i Guadalarara, for at agere mod Merino, som atter var brudt frem af sine Smuthuller med en Bande af 1000 eller 1200 Mand. Fra Cadix meldes, at man frygtede der for Uroligheder, og at Vagtposterne derfor vare blevne besatte med Borgergaardister, for at Garnisonen hvert Øjeblik kunde rykke ud. – J Saragossa havde nogle Officerer afet der liggende Garde-Regiment forsøgt at vinde Soldaterne for Carl den femte; men de vare blevne arresterede af Mandskabet. Fire af Officererne bleve strax skudte og Regimentets Oberst afsat.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Jfølge en Bajonneser-Depesche af 9de Februar skal General Mina den 4de d. M. have detascheret 600 Mand, for at besætte Lumbier og befæste det. Den første Division af Minas Hær var brudt op til Castilien, for at standse Alavesernes og Biskayernes Jndfald i denne Provinds.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Courier Francis, melder, at Lord-Cantsleren af England, Lord Lyndhurst, er blevet anklaget i Overhuset for begaaet Ægteskabsbrud, og han vil derfor i længere Tid forhindres fra, at føre Præsidiet i Overhuset. Saa giver altsaa dette Parti – bemærket samme Blad – der kalder sig Kirkens Støtte, og af hvilket man derfor burde vente en nøje Jagttagen af Sædelæren, strax ved sin Embeds-Tiltrædelse Exemplet paa en stor, offentlig Forargelse.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Efter Udsigende af Capitainen paa en østerrigsk Handels brig, skal der ved Kysterne af Sajarra, i Nærheden af Volo atter krydse en Deel Sørøvere, og især tvende Mistikker med en Besætning af 60 Mand. Disse sidste have allerede plyndre flere Fartøier i de nævnte Farvande.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
General Llander var atter udnævnt til General-Capitain i Catalonien, og var – som allerede meldt – afreist derhen; men man troede, han var saa ilde tilfreds med at være afskediget fra Krigsministeriet, og Frygten for, at han vilde erklære sig for Prætendenten, blev i Madrid saa almindelig, at hans Atterudnævnelse til Catalonien blev dadlet saavel i Kamrene som udenfor samme; Hoffet indsaae ogsaa i Tide den begaaede Feil, sendte en Coureer, der naaede ham underveis, efter ham, med den befaling, at vende tilbage. For at forhindre ham i at gjøre Skade, er det i Værk, at udnævne ham til Procer, med befaling at forblive i Madrid, for at opfylde de med denne Værdighed forbundne Pligter. Man havde særdeles meget tvivlet paa, at Krigs-Ministeriet vilde blive General Valde overdraget, men nu indeholder Hoftidenden, Decretet desangaaende, som melder hans Udnævnelse til de Kongelige Hæres General-Capitain, saaledes lyder Stilen.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Der tales endnu om, at Hr. Moscoso vil afgaae som Minister for det Jndre. – Bladet Abeja siger, at man tænker paa at sende den største Deel af Halvøens reguleerte Militairmagt til de nordlige Provindser, og man vilde gjøre 40,000 Mand Stadmilitser disponible, for ligeledes at sendes didhen. Efter det samme Blad beløb Fodfolket af den bevæbnede Stadmilits sig til meer end 126,000 Mand og Rytteriet skulde være 20,000 M. stærkt.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Den berømte Saarlæge, Professor Dupuytren er død den 8de Februar.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
J Toulonse afbrændte om Natten den 24de dennes et Bomuldspinderi og tvende Pap-Fabrikker, hvorved ogsaa et Barn mistede Livet.
Berlingske Tidende, 1835-02-19
Ved Efterretningen om Madame Dorthea Ryes Død den 22de Januar. Alherren bød og Din Dorthea gik til Kjærligheds og Venskabs evige Hjem, som hun allerede her i Støvets Klædemon, med hendes venlige Væsen, og eiegode Hjerte, tilhørte; men for tidligt for Dig, hendes elskede Mage. Trøst Dig, Axel! – Hun er din Skytsaand her, din Engel hisset, passere.