Aalborg Stiftstidende, 1845-08-05
Det er neppe sandsynligt, at et Bjergværksanlæg kunde give synderligt Udbytte i Nærheden af den seilbare Kyst og i alt Fald maatte ikke alene Kysterne, men ogsaa det Indre af denne store Ø undersøges, hvortil vilde medgaae idetmindste 2 Aar, da Undersøgelsen neppe kunde fortsættes meer end 4 a 5 Sommermaaneder. Jeg antager, at Hr. Eidam er som praktisk Bjergværker fuldkommen dygtig til at lede Foretagendet, og jeg anseer det som et heldigt Varsel, at Jnitiativet dennegang udgaaer fra en med Faaet praktisk bekjendt Mand; men jeg antager dog, at Regjeringen, hvis Tilladelse eller Medvirkning man vistnok maatte ønske, helst faae, at en videnskabelig Naturkyndig eller Mineralog ledsagede Undersøgelsen, og jeg tør paastaae, at Foretagendet meget vilde lettes og neppe føre til ønskeligt Resultat, med mindre den Naturkyndige enten selv var en indfødt Islænder, bekjendt med Sproget og Localiteten, eller en anden videnskabelig dannet Mand med disse Egenskaber fulgte med paa Undersøgelsen. Jeg antager, at saadanne Tre skulde bestyre og foretage Undersøgelsen, deels samlede deels adskilte, ledsagede af 2 a 3 Haandlangere; altsaa behøvedes der 8 a 10 Heste, eet eller to Telte og Proviant for 4 Maaneder, der alt med Reiseomkostninger fra og til Danmark vilde een eneste Sommer medtage henved 2000 Rbd. og dog slet intet til Bjergværks-Anlæget. Det bør og bemærkes, at der gives faa Steder paa Island, hvor der er Overflødighed af Brændsel, saa det maatte være et af Bestyrernes Hovedformaal at opdage Steenkul i Nærheden af Bjergværkets Anlæg. Det er rimeligt, at disse kunne opdages, dog neppe ved Kysterne, men muligt langt ind i Landet, og da maatte det nøiagtig overveies, hvorledes Transporten af de vundne Ærtser kunde skee, enten paa Floder eller og Vinteren paa Jis og Snee, da den sædvanlige Transportmaade paa Heste over Bjerge og Elve paa ubanede Gangstier vist vilde blive altfor kostbar. Jeg tvivler derfor ikke paa, at Undersøgelsen og Forberedelsen til Bjergværkets Anlæg, som burde skee idetmindste paa 2 Steder, vilde medtage 2 om ikke 3 Sommere, og anslaaer derfor med Rimelighed Omkostningerne derved til henved 6000 Rbd. Skulde Actiehaverne derfor have noget Haab om at faae deres Udlæg erstattet, vil jeg tilraade at samle 200 Actier a 25 Rbd., hvoraf Halvdelen, 12 1/2 Rbd. pr. Actie, erlagdes inden 1ste Marts 1836 saaledes, at Expeditionen kunde afgaae i Begyndelsen af April Maaned og tage tilbage fra Jsland med de østerlandske Skibe i Slutningen af October Maaned. Ved Ankomsten til Danmark maatte nøiagtig Beretning aflægges til Actiehaverne og derefter Udbetalingen af den anden halve Deel bestemmes. Dersom Foretagendet arrangeres paa denne Maade, kunde man haabe, at Regjeringen, efter derom gjort Jndstilling, vilde tilskyde en vis Sum til at fremme et saa priisværdigt Foretagende, enten ved at tage flere Actier eller idetmindste at lønne det naturkyndige Medlem. I de 28 Aar, jeg har som Student, Embedsmand og Lærer opholdt mig i Danmark, har jeg som Naturvidenskabens Dyrker, især med Hensyn til mit Fødeland, ofte overveiet denne Sag og været betænkt paa at udstede Opfordring eller Jndbydelse desangaaende, men Mangel paa Bekjendtskab med en praktisk Medarbeider har hidtil afholdt mig derfra. Nu derimod, da Actieforeningers Gavnlighed ogsaa er erkjendt i Danmark, da en praktisk Bjergværker selv tilbyder sig, griber jeg, med Glæde, Leiligheden til at opfordre ædelsindede og høihjertede Medborgere til at un støtte Hr. Eidams Forslag, paa de foreslaaede eller lig vende Betingelser, ligesom jeg, som nøie bekjendt med Foretagendets Vanskeligheder og nogle af de Midler, hvorved disse kunne formindskes, tilbyder min Virksomhed til at understøtte ham i dette vigtige og rimeligen med Tiden indbringende Anliggende. Jeg kan neppe tænke mig nogen ædlere og meere storartet Actieforening end denne, hvorved danske og rimeligen nogle islandske Formuende, besjælet af ædel Gavnelyst, ved en foreløbig Opoffrelse af 25 eller 50 Rbd., fremskyndede en Opdagelse, der muligen vilde have uberegnelige Følger for Danmark og dens i mange Henseender mærkværdige Klippes, og der under alle Omstændigheder vilde fremme en videnskabelig Undersøgelse i et Land, som er saa rigt paa underfulde Naturphænmener, som saa øiensynligen staae i Forbindelse med Jordens Jndre, og rimeligen i sine vidt udstrakte Bjergstrækninger gjemmer store Rigdomme af Metaller, som vel ville være vanskelige, men dog ikke umulige at opdage og anvende til Nytte og Gavn. Løgstor, den 24de Juli 1845. P. Petersen, pensioneret Præst.