Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
At vore Kjøbstæd, eller saakaldede Borgerskoler ingenlunde fyldestgjøre de forskjellige Kjøbstædindvaaneres Ønsker og Tarv, er vist længe indseet af alle i disse Ting Kyndige og Erfarne. Allene det Tilfælde, som Forfatteren heraf har været Vidne til i flere, saavel store som smaa Kjøbstæder, hvor Borgerskolerne vare anordningsmæssigen organiserede, at aldeles ubekiendte, Studenter eller Seminarister, kunne, skjøndt fremmede, og i ingen Forbindelse iøvrigt med Kjøbstæden staaende, strax oprette Underviisningsanstalter, og finde Tilløb fra alle Kanter, og fornemmelig af de meest formuende og anseeligste Jndvaaneres Børn, som hidindtil af Mangel paa andet Underviisningsinstitut havde søgt Borgerskolen, saa at selv Bænkene der bleve overladte til den ringeste og fattigste Almueclasses Børn; viser tilfulde, at disse offentlige Borgerskoler dog ikke maa være paa den rette Fod. Aarsagerne til dette Særsyn er vist nok deels den, at der i disse Skoler er et stort Antal Børn, deels at der i Skolerne ingen Adskillelse finder Sted mellem den fattige og slet opdragne Ungdom og den velhavende og bedre opdragne, men alle samles paa eet Sted og i eet Selskab med hinanden, deels og at de Forældre eller Foresatte, der ønske at deres Børn skulle giøre nogen udmærket Fremgang, maa lade dem undervise privar uden for Læretimerne, for at erstatte Tabet ved den korte daglige Underviisning i Borgerskolerne, der ikke stiger over 4 Timer daglig for den øverste Classe, og det ikkun om Sommeren, og kun er 2 Timer daglig for den nederste Classe, hvorfra endog maa regnes 2 Timer for Løverdag Eftermiddag, hvori ingen Skole holdes; og endelig og det, at Skolegangen er tvungen, hvori de mere dannede Borgerklasser ikke ret ville finde sig; ogsaa den Grundsætning, at Alle, enten de have Børn eller ikke, skulle ansættes til Skole skattens Svarelse, har heller ikke havt nogen gunstig Indflydelse paa Stemningen i Kjøbstæderne, især da man allevegne troer, at et baade mindre kostbart og et mere virkende Skolevæsen, kunde i de fleste Kjøbstæder været indrettet, og de Kilder man muligen kunde have opladt, kunde bedre have været afbenyttede. Undertiden er det vel og indtruffet, at de approberede Planer, til Skolevæsenets Organisation ikke ret vilde passe til Kjøbstæden, hvilket saa meget lettere kunde hændes, som Vedkommende, der gjøre Forslaget, ikke altid, som bosatte som oftest paa Landet, kan have den fornødne locale Kundskab til Kjøbstæden, for selv at bedømme det vigtige og passende, der ofte for enhver Kjøbstæd er forskjelligt, naar Hensigten skal opnaaes. Disse og flere saadanne Aarsager virke samlede og gjør at Kjøbstædskolevæsenet endnu mange Steder kunde underkastes en ny Organisation, og muligen den saa mange ikke behagelige Skoleskat betydelig kunde nedsættes. For at udfinde den rigtige Maade, hvorpaa en Kjøbstædskole bør indrettes hensigtssvarende, maa man skjelne mellem Kjøbstæder med Latinskoler og Kjøbstæder uden samme, og dernæst tage de forskjellige Jndvaaneres borgerlige Stilling og Kaar i Betragtning. Hvor der ere Latinskoler, der haves ikke allene Adgang til den saakaldte lærde Underviisning og til Embedsveien, og formuende Borgere og Embedsmænd, der vel ikke ønske den egentlige lærde Underviisning for deres Børn, men dog noget mere end der læres i Borgerskoler, have Adgang til den Underviisning i Modersmaalet, de levende Sprog og de mathematiske Videnskaber, som i Latinskolerne meddeles de Ustuderende for Betaling. Men da Skolepengene i de latinske Skoler ere temmelig høie, saa formaae mange Familier, der gjerne vilde give deres Børn en meer end almindelig literair Dannelse, ikke at skaffe dem denne i disse Skoler. Og da man tør antage, at alle Embedsmænd og de Borgere, som ihenseende til Opdragelse og Formuesomstændighed staae paa eet Trin med disse, dog gjerne vilde dette, naar Ævne og Omstændighederne tillade det, saa er det og billigt, at deres Tarv kommes imøde og deres Trang afhielpes. Borger