JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Den vittige Lord King blandede Kornbillen ind i Forhandlingerne og søgte at more med at anstille en Sammenligning imellem Jrlænderne og Grækerne, hvilke to Nationer blive begge undertrykkede formedelst deres Troe, og han fandt Behag i at oplede en Liighed imellem det Tyrkiske og Engelske Ministeriums Medlemmer. – Marqvien af Landsdovn, denne gamle Oppositionens Høvding, billigede aldeles Erkiendelsen, af Coloniernes Uafhængighed, baade Tingen selv og de retfærdige Grundsætninger, som derved vare fulgte. Han roste især den Grundsætning, at enhver Nation har Ret til at vælge sig sin Regieringsform, hvorved Englands Politik er væsentlig forskiellig fra Fastlandsmagternes (det vil nu vise sig naar Problemet om Grækenland skal eengang opløses) hvilke antage Principet om at indblande sig i andre Staters Regieringsform (Man kan ikke sige, at det har været misbrugt af Fastlands-Staterne; thi hvor det hidindtil har været anvendet har det dog kun fundet Sted ved saadanne Stater, hvor en Minoritet af Folket har villet paanøde Majoriteten en vis Statsforfatning, og om selv Minoriteten har villet det bedre, saa har den dog Uret, saalænge Majoriteten er imod det).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Nyeste Post-Efterretninger. Der har længe været talt om, at Fyrsten af Metternich vil i Enden af Februar begive sig til Paris. Dette Rygte bekræftes nu fra Vien, som det hedder foretager han sig denne Reise for at besøge sin syge Gemalinde, som opholder sig i Paris. Derfra vil han begive sig til Mayland og der møde den Østerrigske Keiser, som afreiser dertil til Foraaret. – Den Østerrigske Jagttager meddeler os Efterretninger fra Constantinopel af 25de Januar. Den tilstaaer, at den er bleven skuffet i Henseende til de Efterretninger, som den har meddeelt om at Ægyptiske Tropper ere landede paa Morea, endskiøndt Efterretningen er bleven meddeelt Porten af Paschaen af Smyrna og bekræftet ved flere Privatbreve. Jbrahim Pascha har maaskee fra Sudaafsendt nogle Skibe med Levnetsmidler til Fæstningerne Koron og Modon; men der har ikke været nogen Tropper ombord. Derimod har Jo him Pascha begivet sig selv fra Suda til Rode for derfra at lade de tilbageblevne Tropper og Antillerie transportere til Suda, og for derfra at giøre Tilberedelser til en virkelig Expedition. Man lærer da deraf, at Jbrahim Pascha har forladt Candia for at begive sig tilbage til Alexandrien. Forresten meddeler den Østerrigske Jagttager ingen videre Efterretninger fra Tyrkiet eller Grækenland; formodentlig har nu den indvortes Tilstand, i dette Land taget en saadan Vending, at Bladet finder, at man bedst kan skildre den ved Taushed).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Den Græske Forening, som er oprettet i Paris, og hvori de fornemste Herrer og ivrigste Royalister deeltage havde isinde at forskaffe den Græske Regiering et Laan, som paa Græsk Side blev underhandlet af Hr. Luriotis; men de Græske Commissarier fandt sig beføiede til at give det Engelske Laan Fortrinet, fordi Hr. Ricardo, som havde entrepreneret det, havde gjort det til en Betingelse, at man ikke maatte afslutte paa samme Tid noget Laan andetsteds, og fordi den Franske Finantsminister gjorde Vanskeligheder ved at notere. Laanet. Jmidlertid have de 20 Herrer, som staae i Spidsen for Foreningen, og hvoriblandt ere Greverne af St. Aulaire, Vicomten af Chateaubriand. Hertugen af Cholseul, Hertugen af Dalberg, Hertugen af Fitzjames, Greven af Harcourt og Hertugen af la Rochefoucauld Liancourt, sammenskudt Pengebidrag for at opdrage unge Grækere i 6 Aar paa deres Bekostning, og der er skrevet til den Græske Proedros om at afsende Børn til Paris af de Familier, som have udmærket sig meest i Uafhængigheds=Krigen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Det Engelske Ministerium holder i denne Tid usædvanlig mange Kabinetsraad; men det nærværende Øieblik er ogsaa en Tidspunkt, hvori de vigtigste og vanskeligste politiske Qvæstioner, blive forhandlede. Som man erfarer ere de sidste Conferencer imellem de Brasilianske Commissarier og den Kongelige Portugisiske Ambassadeur Greven af Villareal blevne holdte i London i Overværelse af Hr. Canning og den Østerrigske Ambassadeur Fyrsten af Esterhazi; men istedetfor at besvare de Brasilianske Propositioner, saa oplæste Greven af Villareal et nyt Udkast til en Overeenskomst, som var blevet aftalt imellem ham og den Franske Ambassadeur i Lissabon Hr. Hyde af Neuf ville. (Man maae bemærke, at denne Ambassadeur forlod Lissabon kort efter, nemlig kort førend den Engelske Ambassadeur ACourtbevirkede en Forandring i det Portugisiske Ministerium. Jfølge dette Udkast skulde Don Pedro bære Titelen af Keiser-Regent og efter Kongens Død residere i Lissabon under Titel af Konge af Portugal og Keiser af Brasilien; at Brasilien skulde betale en Godtgiørelse til Portugal o. s. v. Men de Brasilianske Commissarier stode strax op og erklærede, at de ikke kunde fortsætte Underhandlingerne, saasnart de toge denne Vending. Enhver Overeenskomst, som ikke er bygget paa den foreløbige Betingelse, at Brasilien skal være uigienkaldelig adskilt fra Portugal og besidde en uindskrænket Uafhængighed er umuelig. De takkede Hr. Canning og Fyrsten af Esterhaz for deres Deeltagelse og begave sig bort. Jmidlertid hører man nu, at Underhandlingerne skulle paa nye aabnes i Lissabon og Rio Janeiro, ved S. Charles Stuart. – J Brasilien bliver det fuldkomment roeligt og den Keiserlige Regiering faaer aldeles Overhaand. Man melder fra Maranhav under 5te Januar: at Lord Cochrane har ogsaa der bragt Roligheden fuldkommen tilveie og at han har sendt Statholderen Bruce og 18 Men Personer som Fanger til Rio Janeiro.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
paa den Danske Øe St. Thomas skal være opdaget et Complot, som en Creoler, der er bleven opdraget i Skotland, ved Navn Fiser som har været Lieutenant ved Colonial=Militsen, havde stiftet; har tilligemed 25 andre Personer ere fængslede. Der er bleven oprettet en hemmelig Commission og den Kongelige Danske Statholder har taget de kraftfuldeste Forholdsregler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Man siger, at det berømte Parlamentslem Hr. Vilberforre, som har i saamange Aar været en ivrig Modstander af Negerhandelen og af Negerslaveriet og som har havt det Held at see sine menneskekiærlige Bestræbelser krones med et lykkeligt Udfald, vil formedelst Alder og Svaghed trække sig tilbage fra Parlamentet. Oberst Trench har indbragt en Bill i Underhuset om at faae Tilladelse, til at oprette Kaie langs med Bredderne af Themsen indtil Blaefriarsbroen og sagde derved at Planen havde Kronens Biefald. Hr. Borke spottede over denne Collosalske Plan med alle sine Søilegange, Buer og Blomsterhaver o. s. v. og Sagen blev henviist til en Committee. – Parlamentet har forresten fornemmelig været beskiæftiget med Forhandlingerne om Hr. Goulburns Bill imod den Catholske Forening, hvilken Regieringen frygter overmaade for med Hensyn til Landets indvortes Rolighed; men som Oppositionen af al Magt modsætter sig. Jsær kæmper Hr. Brougham og Sir Francis Burdet imod den; men uagtet Lord Rugent havde foreslaget at udsætte den anden Læsning af Billen paa 6 Maaneder, saa passerede den dog d. 18de Februar med 253 Stemmer imod 107 De bekiendte Jrlændere Hr. O'Con nel og Hr. Shiel, som staae i Spidsen for den Catholske Forening opholde sig for nærværende Tid i London og ville indgive en Petition paa de Jrlandske Catholikers Vegne imod den Goulburnske Bill. Sir Francis Burdet vil indbringe den i Underhuset, og grunde derpaa en Motion angaaende Catholikernes Emancipation. Lord Rugenthar indbragt en Petition fra de Engelske Catholiker imod Billen, som er underskreven af Hertugen af Norfolk, Greven af Arundel og flere Stormænd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Jfølge en Oversigt, som er forelagt Kongen af Sverrig om Folkemængdens Tilvært siden Aaret 1748 og som med utrættelig Flid er bleven udarbeidet af Hr. Leyenmarck, har denne været ganske overordentlig. J Aaret 1748 udgjorde Folketaller i Sverrig med Undtagelse af Finland 1,736,482 Mennesker. J Aaret 1773, 1,958,997, Mennesker, i Aaret 17932,353,298 Mennesker og i Aaret. 1823, 2,687,457 Mennesker. Jo meere man nærmer sig til vore Tider er Folkemængden taget til, formedelst den tilvorende Velstand, forøgede Cultur og især formedelst Vaccinationens Jndførelse. Under den nærværende Konges Regiering er Folkemængden bleven forøget med 350,000 Mennesker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
J Aaret 1823 blev der i Kongeriget Sverrig født 42192 flere Mennesker end der døde; især har Vaccinationen bidraget meget til at forøge Folkemængden. J Aaret 1779 døde af Kopperne over 15000 Mennesker; i 1784 over 12000; i 1800 ligeledes over 12000, i 1801 over 6000 Menneskeer; 1822 kun 11 og i 1823 kun 37. Det Rygte vedvarer, at en Liqvidation er bleven tilveiebragt med den Keiserlige Russiske Regiering angaaende Fordringer, som Magazinanstalten og andre Statsindretninger have at giøre til Finland fra Aaret 1802 og man tilføier, at Beløbet skal være for nogen Tid siden oversendt til Stockholm til den Svenske Gesandt i Petersborg. Det giver sig desuden ved alle Leiligheder tilkiende, at det venskabeligste Forhold finder Sted imellem Rusland og Sverrig. Det gaaer Paven jammerligt med hans Jubelaar. Rom er tomt for Fremmede, og de faa Pilegrime som ere ankomne dertil have allerede forladt den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
- Kongen af Spanien er begyndt at komme sig, men har under sin Sygdom antaget den berømte Doktor Castello, uagtet han er bekiendt for sin Hengivenhed for det Constitutionelle System. – Man har nyelig opdaget en Riego Klub, som bestod af lutter unge Mennesker. – J Granada har Folket raabt paa Jndførelsen af to Kammere, og GeneralQvesadas Regiment, som skulde bringe det til Rolighed tog Folkets Partie. Det er nu afgjort, at Kiøberne af Nationalgodserne komme til aldeeles at tabe deres Penge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Der skrives følgende fra det vestlige Holsteen, under 28de Februar, hvilken Nød have ikke vore Egne lidt, siden vi saae hinanden sidst og hvormegen ville vi endnu ikke komme til at lide; der vil medgaae flere Aartiender førend vore Nødlidende Lande ville igien kunne komme sig. Man kan ikke gjøre sig nogen Forestilling om den Nød, som Beboere paa de smaae Øer, eller Halliger, have lidt og endnu lide. 40 til 50 Mennesker ere sammenpakkede i smaae Huse eller Hytter hvor de, naar Frosten varer ved og naar de ikke faae de fornødne Tilførseler af Levnetsmidler og ingen Hielp for at opføre deres Diger, saa maae de naturligviis omkomme. De kunne nu kun allene reddes ved deres Landsmænds Godgiørenhed; thi da næsten ethvert Land maae sørge for sine Borgere, saa kan man ikke vente nogen Hielp udenlands fra; men man kan ogsaa giøre Regning paa det Danske Folks Godgiørenhed og Hielpsomhed i Nødens Tid. Denne godgiørende Tænkemaade udviise Hollænderne i den høieste Grad, men Ulykken der har ogsaa været ubeskrivelig stor. J Provinsen Friesland, er Skaden overmaade meget større end man har troet den at være efter de første Beretninger. Hs. Kgl. H. Kronprinsen var paa en Reise i de oversvømmede Provinser, men han blev ved en Adjutant hurtig kaldet tilbage til Brüssel. Man beregner Antallet af de oversvømmede Jorder i Ostfriesland til 300,000 Hannoverske Tdr. Land, og den anrettede Skade, som er lidt paa Huse, Qvæg, Varer og Diger, anstaaes til 5 Millioner Rigsdaler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Jndenlandske Efterretninger. De under Navn af Halligen bekiendte Smaaer i Vesthavet ved Sleswig=Kysten, mellem Føhr og Eiderstedt, ere, uden Diger, udsatte for Havets Oversvømmelse ved Stormflod. Paa enhver at disse Holme er en ved mange Aarhundredes Arbeide forhøiet Bakke, hvorpaa Jndbyggernes Huse ere sammendyngede; og dertil tye de med deres Kreaturer, naar Øerne oversvømmes ved usædvanlig høit Vande. Paa enkelte af disse Bakker - eller Warfter – boe henved 400 Mennesker. At disse Smaaer i det vilde Hav maatte have lidt overordentlig ved den ødelæggende Stormflod, Natten imellem 3die og 4de Februar, var vel at formode; men efter de indløbne nøiagtige Beretninger overgaaer den forvoldte Obelæggelse al Formodning og Beskrivelse. Havets oprørte Vand steeg over Bankerne, Bølgerne reve Husene bort tillige med den Grund, hvorpaa de vare byggede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Paa Øen Sudfal sees ikke meere Spoer til Bygningerne – de ere tillige med deres Beboere aldeles forsvundne; paa Hooge ere af 80 Huse ikkun 16 tilovers; af 110, der vare paa Langenæs og Nord marsch, ere ikkun 7 tilbage, og saaledes paa de øvrige i Forhold. Hvor mange Mennesker der have tilsat Livet, er endnu ikke bekiendt, 76 ere navnligen opgivne. Men næsten alle Jndbyggere have tillige med deres ødelagte Huse tabt Alting deres Jndboe og deres Kreaturer, hvilke udgjorde deres Eiendom og tillige deres Hovednæringskilde. Lig Skibbrudne bleve de i deres Byers Ruiner uden Sengklæder, uden Fødemidler, endog uden drikkeligt Vand og uden Midler til at skaffe sig Noget af det Nødvendigste. At bøde paa en saa stor almindelig Elendighed overgaaer Privates Kræfter; men inden de offentlig tilstrækkeligen kunne sættes i Virksomhed kræver denne Nød foreløbig Hielp, det hastigste mueligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Nogle af de anseeligste Mænd i Husum have forenet sig om at besørge det Uundværligste sendre ud til disse ødelagte Øer, og de have opfordret deres lykkeligere Medborgere til ved Bidrag at giøre dem dette mueligt. Blandt alle de Forulykkede ere disse ødelagte Øeboere vistnok de meest beklagelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Den meddeelte Fortælling om Vesterhavets Giennembrud i Nærheden af Harboere findes, dog uden videre Bekræftelse, ogsaa optaget i Aalborg Stifts Adresse-Avis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Odense. De herfra undvigte Forbrydere ere nu opdagede og bleve i Morges under Eskorte af væbnede Bønder atter bragte tilbage til Arresten. Sielden har vel Skibsfarten i Aarets første Maaned været saa betydelig ved Helsingøer, som i dette Aar. J Dagene den 23de og 24de Januar ere ikke mindre end 55 Skibe klarede i Øresund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Befordringer og Afgang. Den 6te Februar er Jnspections-Officeren ved Holmens Reberbane, Capitainlieutenant og Ridder af Dannebroge N. H. Tuxen, udnævntil Capitain og Capitainlieutenant L. de Coninck til Capitain og Chef for 1ste Divisions 1ste Compagnie, hvilket Capitain og Ridder, C. H. L. Donner efter Tour fratræder, Premierlieutenant J. B. G. Obelitz til Capitainlieutenant og Secondlieutenant O. V. Michelsen, til Premierlientenant. Den 11te Januar 1825 er Provst A. C. Obel, efter hans Ønske end lediget fra at være Medlem af Tiendecommissionen for Morsøe Land, og Bye og Herredsfoged samt Skriver Cancellie-Assesfor Rummelhoff udnævnt til Medlem af bemeldte Commission; Oldermanden for Hattemagerlauget i Kiøbenhavn, D. Mark, forundt Prædicat af Hoffhattemager; den 29de Januar er Justitsraad og Revisor i det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegium J. H. Gedde, i afgangne Justitsraad og Ridder Eskildsens Sted, beskikket til at indtræde i den administrende Direction for den grønlanske og færøiske Handel; den 15de Februar er Lieutenant og Landinspecteur F. C. G. Schrøder udnævnt til Medlem af Tiendecommissionerne for Vordingborg og Tryggevelde Districter. Den 9de Februar er anden Lærer ved Vorgerskolen i Grenaae, Chordegn, Student Bloch, beskikket til første Lærer ved bemeldte Borgerskole. Den 18de: Cand. Theol. J. C. Carstens til Capellan pro persona for Kundbye Menighed i Siellands Stift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Død. Fuldmægtig Søren Petersen, 67 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Kjøbenhavns Børs, den 25. Februar 1825. Cours. Hamborg 2 M. 217, a vista 220. Spec 221. (Den 25de Februar 1824, 250.) Disconto 5 PC. Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. (Jfjor2 Rbd. 3 Mk.) Kongl. Oblig. (uden Renter) 91 1/2 a 91 3/4 Rbdlr. Sedler. (Jfjor 80 a 80 1/2). Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 a 103 Rbdlr. Dito i Sedler 113 1/2 a 113 3/4 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 105 1/2 a 106. Hamb. Laan 3000 Mk. 99 1/2. Dito dito 4000 Mk. 99 1/2. - Norske Rigsbanksedler 177 1/2 a 178 1/2 Rbdlr. (J Fior 160). Svenske Sedler 3 Mk. 3 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Kiøbenhavns Torvepriser, den 25 Februar. Rug, Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede, Tdn. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. Ærter, Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. - Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Smør, Fierdingen 10 Rbd. 3 Mk. a 12 Rbd. - Mk. Æg, Snesen 1 Mk. 2 s. a 1 Mk. 4 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
AVERTISSEMENTS. Efter Forliig og Execution, bliver Huset Matr. No. 249, som er beliggende paa denne Kiøbstæds Steenstue gade, og tilhører Dagleier Johan Larsen, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Slagelse Raadstue, Middag Kl. 12.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Mandagen den 28de Marts) Mandagen den 11te April ) 1825.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Mandagen den 25de April Denne Bekiendtgjørelse er ligeledes til Efterretning for Panthaverne i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817, og ere Conditionerne, hvorefter Salget skeer, til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Slagelse den 24de Februar 1825. Gude
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Jfølge Vedkommendes Begiæring, og da Stege.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
ved 3die Auction den 23de dennes intet antageligt Bud skeete, bliver ved en 4de Auction, som afholdes Onsdagen den 16de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 11, opbuden til Salg: Kiøbmandsenken, Madame Petersens eiende Gaard No. 11 paa Stege Møllegade med samme tilliggende Have, Jorder og Brændeviinsbrænderie, alt saaledes som disse Eiendomme findes beskrevne i Statstidenden for 1824 Nr. 104 og Tillægget til No. 105, samt i Tillægget til No. 1 for dette Aar. Auctionen afholdes paa den sælgende Eiendom, og kan Conditionerne samt øvrige Eiendommen vedkommende Oplysninger erfares hos Prøveprokurator Gad paa Aalebeksgaard; hvilket herved tiener til Liebhavernes Efterretning. Stege den 28de Februar 1825. C. Meincke Efter Durøe Skole-Commissions Forlangende, bliver af Degnejorderne i Bybierg paa Ourøe tvende Parceller hver staaende for 7 Skp. 1 Fdkr. 1 enhalv Alb. Hartkorn, bortsolgte enten separat eller under eet, ved trende offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 22de Marts ) hver Dags Formiddag Tirsdagen den 5te April Kl. 10 Slet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Onsdagen den 20de April )De 2de første Auctioner afholdes paa SvaneholmsTingsted, og 3die Auction i Ourøe Præstegaard, da Parcellerne absolut bortsælges. Conditionerne ere til Eftersyn hos Sognepræsten Børresen paa Ourøe, der tillige foreviser Parcellerne. Det anmærkes, at Parcellerne strax kunne tiltrædes. Frederikssund den 23de Februar 1825. v. Hadeln.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Ved 3de Auctioner, som afholdes paa Tingstuen i Ringsted Mandagen den 14de, 21de og 28de Marts dette Aar, hver Gang om Eftermiddagen Kl. 3, bliver opbuden til Salg, den, removeret Amtsforvalter Jørgensens Boe tilhørende Gaard, paa Hiørnet af Tørvet og St. Bendz Gaden i Ringsted. Den nævnte Gaard har en for et Næringsbrug meget fordeelagtig Beliggenhed, og Conditionerne, hvorefter næsten hele Kiøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir Ringsted den 28de Februar 1825. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Mandagen den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Hollandsk Veirmølle. 4de Martii 1825, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter forhen udgiven Bekiendtgiørelse, ved tredie Auction, som afholdes paa Tingstuen i Ringsted, bortsolgt Ringsted hollandske Veirmølle med tilliggende Bygninger og Jordlod. Ringsted den 1ste Marts 1825. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Jfølge Ordre fra den Kongelige Committee i Anledning Kornudskrivningen, bortsælges ved offentlig Auction, som afholdes paa Corsøer Raadstue Torsdagen den 10de Marts, om Formiddagen Kl. 10.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Circa 1000 Lpd. Hvedemeel No. 3 1000 Lpd. Hvedeklid. efter Conditioner, som forelægges paa Auctionsstædet. Det bemærkes, at ingen Auctions=Sallarium bliver at erlægge. Corsøer den 1ste Marts 1825. H. Jversen. med tilliggende Byg Hønge Veirmølle ninger og Jordlod, beliggende i Holbeks Amt, Løve Herrred, vorder ved en Løve Herreds Tinghuus den 24de Marts d. A., Formiddag Kl. 10, afholdende Auction, opraabt til Fæste, efter de i Løve Kroe til Eftersyn henlagte Conditioner, blandt hvilke er den, at Møllen forinden 1ste Mai d. A. vil blive sat i complet Stand for Eierens Regning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
J Anledning af, at jeg i Sorøe Kiøbstæd har etableret mig som Uhrmager, og derfor tør anbefale mig til En hver, som vil forunde mig deres Uhre til Reparatiosaavel Taffeluhre, Reperteeruhre, som Brystuhre og flere Calibre, reel Behandling skal være Formaalet for min sande Bestræbelse. Sørøe den 1ste Marts 1825. P. C. Runchel. Uhrmager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
For en ferm Pige, der vil og kan paatage sig at tiene som Enepige, er en Condition ledig til 1ste Mai d. A. og anvises samme af Bogtrykker Magnus. IIIIIIIIIIBRARARISSi(Hermed følger et Tillæg.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Tillæg til den Vest-Siællandske Avis No. 19. Jndenlandske Efterretninger. Nordstrand, den 7de Februar. Den sidste Tids frygtelige Storme, der saalænge have forskaanet vor Egn, ere endelig ogsaa brudte løs imod os med frygtelig Raserie. Natten imellem den 3die og 3de Februar, da de fleste roligt havde overladt sig til Søvnen, vakt os det frygtelige Skrig, hent Vand! (det vil sige: forsyn Eder med Drikkevand, førend Havet oversvømmer de lave Steder, hvor der er ferskt Band); og neppe kom man udenfor Døren, førend man saae det skrækkeligste Skuespil. Søen slog i høie Bølger op over vore Diger, og udgød sig strømmeviis over Landet. Neppe havde vi faaet fyldt alle de Kar, vi havde ved Haanden, med Vand, førend det var umueligt at nærme sig de Stæder, hvor det ferske Vand var at faae, da Havfloden stedse trængte meere og meere ind. Dog havde vi, da Floden lagde sig, den Fornøielse at bemærke, at vore Norddiger, som vare udsatte for det hæftigste Tryk, havde holdt, kuns i den sydlige Deel af Øen vare Digerne giennembrudte og Landet oversvømmet, saa at ikkuns Mellemdigerne hindrede den videre Udbredelse, endskiøndt Landet har lidt betydeligt ved Vandets Overstrømmen over Digerne. Men skrækkeligere end alt var Synet af Stranden, som den næste Morgen ligesom lagviis var bedækket med Senge Skrine, Borde, Kister, alt mueligt Huusgeraad, og Bielker, Brædder og halve Tage. Alle Halliger (ikke omdigede Øer) i vor Omegn vare ødelagte Øen Sudfall i Nærheden af os var lige med Havfladen, alle Huse og Warfter (Banker) vare borte Næsten hele Sognet Nordstrandmoor syntes ligeledes at være næsten ganske opslugt af Bølgerne, Nole Huse vare ganske borte, andre aldeles giennemsigtige, og kuns et eneste stod. Til dette havde alle reddet sig, nogne og blottede for alt, uden Levnedsmidler eller noget at helde det udmattede Hoved til.