JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-11-20
Bevilling for Justitsraad L. Holberg til ved Proclama at indtalde hans Kreditorer. Under No. 1 allerunderdanigst læst i Retten paa Randers Byeting, Mandagen den 16de October 1809. Testeret. Bendixen. Samme Dag protolleret Fol. 92 og Tinglysningen er betalt 1 Rd. 12 1/2 pro Cento med 12 s., i alt Een Rigsdaler og Tolv Skilling. Stabel. Læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg den 30te October 180, og der protocolleret. Herfor betalt Rettens Gebyhr 2 Rd. Forhøielse 1 Mk. 8 s. Gienparten . . = = 3 - 2 Rd. 4 Mk. 8 s. Nævner To Rigsdaler Fire Mark og Otte Stilling. Leth. J allerunderdanigst Følge forestaaende mig allernaadigst meddeelte Bevilling, bliver med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle, som formene sig at have noget hos mig tilgode 2. qvocunque Capite & Causa, samme maatte hidrøre, 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur samt Aarhuus Stifts Tidender indkaldede, med deres Paastand at fremkomme og deres formeentlige havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig eller i min Fraværelse for S. T. Hr. Kammerraad Villadsen, Hospitalsforstander i Randers, at anmelde og beviisliggiøre. Randers, den 31te October 1809. Holberg. 36 1809) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret den 6te November 1809. ere alle og enhver, som udi afgangne Chirurgus Johan August Schneiders Stervboe have noget at fordre, med 12 Ugers Varsel indkaldede til i bemeldte Rets Skiftekommission, er anmelde og godtgiøre deres Fordringer; ligesaa ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede, for at legitimere og paasee deres Arveret. Hvilket videre herved bekiendtgiøres. (5681808 9 Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Ober= samt Hof= og Stadsret den 30te October 1809, ere alle enhver, som udi afgangne forrige Brygger, svend og Vertshuusholder tilsidst Arbeidsmand Peter Larsens og forhen afdøde Hustrue Benthe Pedersdatters fælleds Stervbo have noget at fordre, med 12 Ugers Varsel indkaldede, for i bemeldte Rets Skifte=Commission at anmelde og gotgiøre deres Fordringer; ligeledes ere de Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede, for at legitimere og paasee deres Arveret. Hvilket videre herved bekiendtgiøres. (1 3/2 1808 & 9) Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret, i Kiøbenhavn, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Naren Sørensdatters og forhen afdøde Mand, Commissionair Knud Pedersen Langsteds fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Krav for os i Stifterømmissionen. Ligeledes ere og med lovligt Varsel indkaldede den afdøde Mands Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, og at lagte tage deres Tarv under Boets Behandling; men den afdøde Enke har ved Testamente, dateret den 17de August 1804, disponeret over hendes Boes Lod i Faveur af hendes Pige, nu Konstdreier Lygrups Hustrue Anne Sørensdatter Rodkiær, det bliver herved end videre beræntgiort. Den Kongelige Lands Over, samt Hof- og Stadsrets Skiftekommission i Kiøbenhavn, den 13de November 1809. Carstens. Schiønning.
Berlingske Tidende, 1809-11-20
J Wedskende Sogn og Bye paa Kallundborg Amt, under Birchendegaards Gods, er Enke Huusmand Hans Pedersen ved Døden afgaaet, hans ringe Boe som er registreret kan ikke blive efter Anseende uden til Begravelses=Omkostningerne og nogen Smaagielde Afbetaling. Den Afdøde havde kun efterladt sig en Søn, nemlig Peder Hansen, og denne hans eneste Livsarving, havde for endeel Aar siden udtient som Soldat, reiste derpaa til Kiøbenhavn, skal der (efter Halvbroderen Huusmand Niels Jørgensen af Wedskende, hans Udsigende) være bleven gift og for 2 a 3 Aar siden boede i en Kielder paa Christianshavn, men siden den Tid er intet fra ham bleven spurgt. Bemeldte Peder Hansen eller Arvinger bliver herved indkaldt at møde her paa Skriverstuen den 22de December førstkommende, da Skiftet samme Dag bliver slattet. Birchendegaard, den 10de November 1809. J. Øvre.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Efter den 9de November.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Moniteuren for i Dag indeholder en, i Følge Wiener=Tractatens 12te Artikel, sluttet Militair=Convention i 19 Artikler af følgende væsentlige Jndhold. Art. 1. Mähren skal være rømmet 14 Dage efter Ratificationernes Udvexling, altsaa den 14de November Art. 2. Brünner=Kredsen skal rømmes den 2den November. Art 3. Znaymer Kredsen den 2den November. Art. 4. De militaire Bygninger i Brünn og Znaym skal afleveres ubeskadigede. Art. 5 J en Maaned efter at disse Kredseere rømmede, maae Besætninger ikke være stærkere i Brünnend 1 Bataillon og 100 Mand Kavallerie og i Znaym 1 Bataillon, hvilket omtrent er disse Pladsers Besætning i Fredstider. Art. 6. Den 2den Rømning, nemlig af Kongerige Ungarn, Staden Wien og dens Omegn samt den overblevne Deel af Gallizien skal foregaae en Maaned efter Ratificationernes Udvexling. som bliver den 20de November. Da skal de franske og allierede Tropper afmarschere og besætte den første, i 8de Artikel bestemte Demarca tions-Linie. Art. 7. Saasnart de ved Tractaten stipulerede Summer ere betalte i Sølv eller Vexler, skal Stadens Nøgler blive afleverede. Politiet bliver imidlertid bestyret af Borger=Garden. -
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Kongen af Sachsen kommer paa Fredag til Fontainebleau. En af Rigets Stor Dignitarier reiser Hs. Majestæt i Møde til Meaux.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Man skriver fra Fontainebleau, at den svenske Ambassadeur, Grev v. Essen allerede har havt adskillige Conferencer med Ministeren for det udenlandske Departement, og det lader til, at en Freds=Tractat vil blive afsluttet imellem begge Magter.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
En Deputation er ankommet hertil fra Rom, for paa denne Stads Jndvaaneres Vegne at hylde Keiseren. Paris, den 10de Novbr. Kongen af Westphalen er allerede ankommen til Fontainebleau.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Marskal Macdonald, Hertug af Tarento, skal i Vicekongen af Jtaliens Fraværelse kommandere den italienske Armee.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Den Keiserlige Familie kommer tilbage til Paris imellem den 15de og 20de d. M.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
London, den 30te October. (Over Frankrig. Følgende ere de nærmere Omstændigheder ved Islands Besættelse af Engellænderne:
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Kaperskibene Marquerite og Sall, der tilhører en riig Sæbesyder i London, afseilede i Maji Maaned fra Themsen til Jsland. En vis Jürgensen, en i London bosat Dansk, tog med, for at tiene som Tolk og for at lette Jndkiøbet og Jndsamlingen af Tran og andre islandske Frembringelser, Efter 16 Dages Seilads ankom begge Skibe, til Reikavil. Grev Trampe var nylig ankommen som Øens Gouverneur. Man sluttede en Overeenskomst, at Handelen paa begge Steder skulde taales. Men nogle Folk fra begge de engelske Skibe for langte Overgivelsen og bemægtigede sig Greven, Skibet, som havde ført ham derover, og Regieringsforraadet. Jürgensen var Anfører for dette Foretagende. Han tog sit Qvarteer i Gouverneurens Gaard og gjorde nogle engelske Matroser og nogle af Øens Jndbyggere til sin Garde. Da nogle Danske forsamlede sig, for at angribe ham, gjorde han Matroserne til Ryttere. Deres store Knive tiente dem til Sabler og det lille Partie Danske blev adspredt af dem. De engelske Matroser paa de smaa islandske Øg maa have taget sig comisk ud. Opblæst at det første lykkelige Udfald, affecteerte Jürgensen den somverainMagts Pomp. Han lod opsætte et islandsk Flag og - der forestillede. tre Stoksiske. Den engelske Krigsloop Talbot ankom paa den Tid tilReikavik. Dens Commandeur forfærdedes over, at finde der et ganske nyt Flag, og lod det tilintetgiøre, den foregivne Gouverneur blev sendt til London, og ligesaa Grev Trampe, paa hans Begiering. Vi tvivle ikke om, sige engelske Blade, at disse Jürgensens Skridt, ville misbilliges af vor Regiering og at Grev Trampe igien vil blive indsat i sit Gouvernement. J hvert Tilfælde vil man give Privateiendom tilbage. Thi man kan ikke forudsætte, at vor Regiering vil beholde Jsland.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Vi have faaet Efterretninger fra Newport af 17de f. M., de give kun lidet Haab om, at Jacksons Sendelse vil svare til vort Ønske. Saavel da han gik i Land som paa sin videre Reise er han bleven forhavnet af Almuen; dog troer man, at disse Forhaanelser reise sig fra det franske Partie. Saasnart man fik at vide, at Hr. Jackson skulde begive sig til America, begyndte de democratiske Blade strax at yttrede heftigste Beskyldninger imod ham. De kaldte ham Flygtningen fra München og Underhandleren ved Røvertoget mod Danmark og sagde reent ud, at denne Mands Sendelse som Underhandler til de forenede Stater var at lægge Haan til Fornærmelse. J Annapolis blevendog hans Portrait brændt af Folket under hans Ophold der. Mange var af den Mening, at de forenede Staters Regieringslet i skulde tage ham, med mindre han gik i Borgen for, at den engelske Re ring vilde billige alt, hvad han underhandlede om. Den amerikat Regiering har imidlertid ikke fulgt disse Fædrenelandsvenners bedre Politik, men har besluttet at modtage Hr. Jærkser med ethvert Hensen, man skylder fremmede Ministre. J Følge deraf paa Præsiden Jefferson, førend Jackson steeg i Land, Statssecretair Smith den Ordre, at begive sig til Washington, for sammesteds at modtage Hr. Jackson. Den 29de August kom Fregatten Africaine paa Hamptons Rhed og den 4de Septbr. seilede Jackson til Annapolts, begav sig strax paa Veien til Washington og blev den 11te erkiendt af Regieringen som Hr. Erskines Eftermand. Man troer, at Underhandlingerne ikke ville giøre synderlige Fremskridt førend Congressens Sammenkomst. Præsidenten har befalet, i det Tilfælde, at Hr. Jackson skulde fremkomme med nogen vigtig Yttring, som gjorde hans Nærværelse nødvendig, da strax at underrette ham derom; men da Præsidenten ikke er kommen tilbage, slutter man deraf, at intet vigtige maa være forefaldet. Congressen forsamler sig igien i November Maaned. J Følge de nyeste Efterretninger fra Spanien var man i Corunna i stor Frygt for et nyt Besøg af de franske Tropper og mange Folk vare belavede paa at indskibe sig til Cadix.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
General Lord Wellington er ankommen til Lissabon den 9de Octbr., hvor han blev modtaget med Kanonernes Løsning. General Scherbroke kommanderer den engelske Armee i hans Fraværelse. Det hedder, at General Wellington skal tage kraftig Deel i Portugals Regiering. Den engelske Armee var nu igien tilstrækkelig forsynet med Levnetsmidler og Munderinger. Da alle Personer af nogen politisk Vigtighed hav i denne Tid vægret sig ved at modtage Statssecretariatsposten ved Krigsdepartementet, som Lord Castlereagh sidst beklædte, har man betroet dette vigtige Embede til Lord Palmerston, en ung Mand, som neppe er 25 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
General Dou har faaet Kommandoen paa Den Walcheren istedes for General Sir Eyre Corte.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Ved Freden imellem Frankrig og Østerrig ophører al Østerrigs udenlandske Handel og Jndflydelse paa Søen; ved samme Leilighed giver Napoleon os et føleligt Stød, da han ved at udstrække fine Kyster, bestandig kan tilføie vor Handel meer Skade og med bedre Held kan giøre os Overmagten til Søesstridig. Alt dette viser Napoleons sæd, vanlige Politik og giver Vink til vidtudseende Planer. Østerrig har i denne Kamp viist en Fasthed og Bestemthed, som ikke alene fortiener vor Beklagelse, men og vor Agtelse. Jngen af dets forrige Krige kan sættes i Ligning med denne sidste, ligesaalidet som den preussiske og russiske. Der gaves virkelig et Øieblik, da Armeernes Topperhed og Kraft veiede op imod hinanden. Engelland alene har bedækket sig med Skiændsel i denne Krig. Vi have ikke et Øieblik været i Uvished om Krigens Udfald. Jmidlertid er Fastlandet kommet i en saadan Forfatning, at vi, efterat vi ingen Tienester have viist det, da vi kunde, nu ikke længer kan vise det nogen, om vi endog vilde. Spaniens Forfatning giver Anledning til sørgelige Betragtning ger. Det er saa at sige atter i sine Undertrykkeres Hænder, og det er en Skam, at Napoleon efter 10 Maaneders Fraværelse ikke der finder sine Sager i en slettere Forfatning end da han forlod det. Jmidlertil ere vi ikke uden al Forhaabning om, at en modig Aand vil hæve sig der, som i Tydskland, før at hævde Landets Uafhængighed.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Endeel af vore offentlige Blade give fuldstændige Efterretninger om Høitidelighederne ved Kongens Regierings Jubelæum. - Det Mærkværdigste deraf er efterstaaende : Gouvernementet har bestemt følgende : 1) De russiske Fangers Tilbagesendelse paa deres Æresord. 2 Frigivelse for dem, som ere i Fængsel for Summer, som de ere Kronen skyldige. 3) En absolut og ubetinget Amnestie for Deserteurer, af Marinen. 4) Amnestie for Deserteurerne af Landtropperne, under den Betingelse at de vende tilbage til deres Faner.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Admiralitetet har bevilget en overordentlig Uddeeling af Levnetsmidler til Flaadens Mandskab; nemlig 1 Potte Viin eller 1 Pott Rom til hverMand og 4 Pd. Oxekiød, 3 Pd. Meel og et Pd. Rosiner til 8 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
I alle Rigets Steder har Tropperne og Volontairerne maneuvreret og exerceret med Skud, hvilket efter Sædvavne var forbundet med Hurraraab og andre Frydeskrig. J alle Kirkerne blev prædiket over befalede Texter. Offentlige Maalrider bleve foranstaltede og mange Stormænd beværtede deres Bønder. Mange Steder anviste Capitaler for at befrie et bestemt Antal Gieldbundne.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
J London vare alle offentlige Bygninger og næsten alle Huse i den gamle Stad paa det prægtigste illuminerede.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Wien, den 8de November. Forikke at falde Jndvaanerne alt for meget til Byrde ved den store Armees Tilbagemarsch igjennem Østerrig og Bayern til Rhin, har man anlagt 2 Militair=Veie langs med begge Donaus Bredder. Den ene gaaer igjennem Angsburg, den anden langs den venstre Donau-Bred igiennem Regensburg. Et ikke ubetydeligt Korps af den store Armee skal marschere til Holland og Belgien.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Paa Slottet bliver allerede Værelser sat i Stand til Keiser Franzes Jmodtagelse.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Til de marscherende Troppers Underholdning bliver daglig leveret, 500 Oxer og 550 Potter Viin tilligemed andre Levnetsmidler og Fourage til St. Pölten og derpaa fordeelt til Districterne paa Militair Veien.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Hs. Majestæt Keiser Franz har udskrevet en Forsamling af de ungarske Stænder til den 18de December i Osen, hvor adskillige vigtige Gienstande skal foreslaaes. Endeel af de i Gallizien staaende russiske Tropper er brudt op til Moldau. Detsynes, at Rusland først nu vil forsætte Krigen imod Porten med al Eftertryk. Jmellem Silistrin og Adrianopel maae blive leveret Storviziren et afgiørende Slag, og dette vil da giøre Udslager, dette Aars Feldttog.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Østerrig bliver efter Freden endnu Eier af Saltværkerne i Bochnia- og Sambor ved Dnisterflødens Udspring i Gammel-Gallizien. Saltgruberne i Vielitzker som bekiendt de bedste og største i Gammel Gallizien.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Newpork, den 16de Octbr. Hr. Jaason, Hs. brittiske Majestæts overordentlige Gesandt af Befuldmægtiget Minister ved de forenede Stater, er den 9de d. M., bliven modtaget som Hr. Erskines Eftermand.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
I Begyndelsen af denne Maaned bleve 13 Deserteurer fra den engelske Fregat Africaine arresterte i Baltimore paa den engelske Consuls Woods Forlangende. De bleve Dagen efter stillede for Retten, men igien frigivne efter Undersøgelsen. Præsidenten i Retten gav den Kiendelse, at Deserteurer fra engelske Skibe kunde ikke efter Stats secretairens Mening fængsles af de forenede Staters Retsbetienter, for at udleveres til de brittiske Officerer. Tilskuerne tilkiendegav deres bifald ved 3 Gange Hurraraab og førte Deserteurerne tildage i Triumph.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Venedig, den 25de October. Engellænderne vedblive at forurolige Farvandene og Kysterne af det adriatiske Hav ved en Flaade; men da Spalatro i Dalmatien allerede igjen er besat af de Franske, og Fiume med det første bliver rømmet af Østerrigerne, saa ville de snart ikke have nogen Havn meere ved hele det adriatiske Hav, hvor de kunde løbe ind i, da alle Kyster og Søepladse paa den østlige Side lige ned til Ragusa, og fra Venedig til den yderst Pynt af Kongeriget Neapel ere besatte af de Franske. Allerede nu kunde Engellænderne paa ingen anden Maade forskaffe sig frisk Vand og Levnetsmidler, end ved om Natten at udsende Baade for at fylde deres Vandfade paa Kysten, overfalde Landsbyerne ved Stranden, og udplyndre samme, hvorved de dog ikke sielden blive viste tilbage med blodige Pander.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Montpellier, den 4de Novbr. 3 Linieskibe og 2 Fregatter under Contreadmiral Bandin udløb for kort Tid siden fra Toulon for at eskortere en Koffardieslaade til Barcellona. Underveis stødte denne lille Eskadre paa 16 engelske Linieskibe, hvoriblandt Tredækkere. Linieskibet le Lion paa 80 Kanoner trak sig tilbage for denne Overmagt til Cettes Havn. Linieskibene Robuste og le Borde holdt ind til Kysten og sloges den følgende Dag under en skrækkelig Kanonade paa det tappreste med den hele engelske Flaade. Da Contreadmiral Baudin saae Umueligheden i at gjøre Skibene, der begge vare løbne paa Grund, Slot igien, lod han bringe alle Kanoner, Touge, Master og andet Redskab bort fra dem og stak dem derpaa i Brand, for at de ikke skulde falde i Fiendens Hænder. Han selv var den sidste, den forlod sit Skib Begge Fregatterne ere lykkelig ankomne til Marseille og hele Convoien ligger i Rosas Havn. Endeel engelske Skibe ere meget beskadigede.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Augsburg, den 7de November. Tyrol skal endelig have underkastet sig den 4de d. M. Divisionsgeneral Drouet har udstedt en Proclamation til Tyrolerne, hvori han siger, at efterat Andreas Hofer nu har underkastet sig, skulle de oprørske Jndvaanere nedlægge deres Vaaben, da enhver, som 24 Timer efter denne Proclamation treffes med Vaaben i Hænder, vil blive henrettet. Jndvaanerne loves fuldkommen Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
München, den 8de Noveber. I Dag Morges brød det hertil i Forgaars ankomne prægtige Grenadeer-Regiment af den keiserlige franske Garde til Hest igien op til Frankrig, efter at det i Gaar Middags havde holdt en Parade her. I Gaar ankom et Train Artillerie af den keiserlige franske Garde til München, paa dets Hjemmarsch til Frankerige.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Rostok, den 5te November. Da Tilførselen af Kornvare fra det Indre af Landet for nærværende Tid er meget betydelig, ere Priserne paa bemeldte Artikler endnu mere, faldne.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Fra Wismar meldes, at endnu kun en ringe Mængde Kornvare ankommer dertil, thi Landmanden holder i Forventning af høiere Priser, sit Forraad tilbage. Den tilstundende Anthoni Termin vil imidlertid nøde ham til snart at bringe sit Korn til Torv. Svenske Produkter søges endnu, thi en betydelig Mængde af samme forsendes igien herfra til andre nærliggende Egne.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Cassel, den 7de November. Krigsministeren Edle har bekiendtgjort følgende: De Herrer Præfecter af Fulda= og Leine=Departementerne ere de første, som fuldstændig have leveret den ved det kongelige Decret af 15de September forlangte Contingent. De Conscriberede af begge disse Departementer have udmærket sig ved den fortreffelige Aand, som besieler dem og ved deres Lydighed. Fra de øvrige Departementer er allerede afgaaet et stort Antal Conscribeerte for at begive sig til de forskellige Armeecorps, for hvilke de ere bestemte. Denne Udskrivelse er iværksat i al Stilhed og Orden og dog med Hurtighed. Saale Departementets Præfect har allerede oversendt Krigsministeren Befrielseslisterne for 4de og 5te Classe af Aaret 1808. Antallet af de befride Conscribeerte i hans Departement beløber sig til 1865.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Berlin, den 7de November. Efter Forlydende gaaer Hr. v. Tarrach til Stockholm for at giengielde Oberst v. Engelbrechtens Sendelse fra det kongelig svenske Ho til Kønigsberg. Grev v. Dohna gaaer, som der siges, til KiøbenhavnGesandtskabsposten i München skal ligeledes besættes.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Blandede Efterretninger. Frankrig. Foruden General Rapp har ogsaa Hertugen af Danzig og Generalerne Mouton og Lebrun faaet Keiserens Tilladelse til at bære den store Baierske Orden, som er skienket dem.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
J Fontainebleau er for nærværende Tid en saa stor Mængde Mennesker, at et middelmaadigt Natteleie bliver betalt med 2 Louisdorer.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
I Lutheranernes nye Kirke i Paris skal første Gang holdes Guds tieneste den 3die December d. A., ved hvilken Leilighed den tillige ska indvies.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Engelland. Slagterne i Vindforlode i Anledning af Kongens Regierings Jubilæum stege en heel Oxe paa Torvet og overbragte de første Stykker til den kongelige Familie.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Holland. J Amsterdam har man i denne Tid oprettet et nye tydsk Theater, hvis Skuespillere alle bestaae af Jøder. Vi have nu I der 5 Theatre, hvori gives Forestillinger i 4 Sprog, i det Hollandske, Franske, Jtalienske og Tydske Sprog.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Sverrig. Rigets nuværende Folkemængde er : Upsals Stif 249,422 Mennesker, Strenanæs 178,401, Linkspings 236,987. Verios 181,485, Kalmars 78, 158. Gottlands 31,668. Lunds 297,431, Götheborgs 236,214, Skaras 200, 581, Karistad, 181,475, Vesteraas's 221,031, Heensands 151, 157, Stokholm og Karlskrona 100,000 i alt 2,344,010 Mennesker. -
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Efter senere Aars Tabeller er Qvindekjønnets Antal næsten 80,000 større end Mandkiønnets. Antallet af Fødte har været aarlig mellem 80 og 90,000, og de Dødes, ifølge sidste 20 Aars Middeltal, mellem 68 og 72000. J seneste 32 Aar har det egentlige Sverrig vundet en Tiltagelse i Folkemængde af 283,010, eller noget mindre end 1/2 a Middeltallet paa samme Tid. Det tabte Finland havde i de sidste 56 Aar aldeles fordobblet sin Folkemængde.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Indenlandske Efterretninger. Korsøer, den 22de November. I Gaar Middags ankom fra Samsøe=Beltet en Flaade, bestaaende af 1 Fregat, 1 Brig, et bevæbnet Skib og 33 Handelskibe, som gik Sprogøebeltet igiennen Syd efter.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
En Brig er kommen paa Grund ved Sprogøe. 2 fiendtlige Skib kom hen til den og toge Mandskabet ombord, hvorpaa de stak Skibet i Brand.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Helsingøer, den 20de November. Skonnerten, som kom ind fra Nordsøen, har lagt ind i Havnen, for at losse Steenkullene her. I Dag kom en Amerikaner ind fra Østersøen. En tydsk Kufsom kom ind Nord fra og gik langt over, fik først i Sinde efter 2de Varselskud fra Broen, at dreie hid og ankre.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Kiøbenhavn, den 24de November. Mandagen den 27de Novbr., om Aftenen Kl. 6 1/2, bliver Apartement ved Hoffet for Damer og Cavallerer af de 3 første Klasser i Rangen.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Fire danske Skippere, kommende fra Skotland, som vare bestemte til Norge med Fødevarer og bleve deels paa Henreisen deels paa Hiemveien tagne af engelske Krydsere, have gjort følgende Forklaring: De have alle 4 siddet i Fængsel i Leith, hvor efter deres Regning endnu vare 600 danske Fanger. Disse Fangers Tilstænd er meget sørgelige De holdes strængt inpspærrede og maae lide den yderste Nød, da Engellænderne ikke give dem andet end slet Kost. Desuden ere de saaledes dyngede paa hinanden, at de hverken have Lys eller Luft, da ingen, det være af hvad Aarsag det vil, bliver udladt af Værelset naar det er lukket, som skeer tidlig om Aftenen. At arbeide uden for Huset tillades dem ikke. Jmidlertid udholde de Fleste heller Alt end de ville tage engelsk Tieneste.
Berlingske Tidende, 1809-11-24
Siden den 33te Anmeldelse om patriotiske Bidrag til en nye Flaadsere deels tilbuden deels indkommet: Hr. Birkedommer Bardom paa Læsøe tilbudet de ham istedet for fri Boelig tilstaaede 30 Rd. aarlig for Aaret 1809. Hr. Bager P. Low tilbudet og betalt den ham tilkommende Male og Bagerløn for Brød=Bagning paa Lauget til Søe=Etaten 135 Rd.