Aalborg Stiftstidende, 1842-05-02
Udlandet. Ved Marschallerne Monceys og Clauzels Død er Tallet paa de franske Marschaller reduceret til 7, det bestemte Antal i Fredstid. Endnu leve Marschallerne Soul og Ondinot (fra Keisertiden), Grouchy (fra de 100 Dage, Molitor (fra Restaurationen), Gerard, Vale og Sebastiani (udnævnte under Juliregjeringen. Som Moncens Eftermand i Gouverneursposten over Jnvaliderne nævner man Molitor eller Ondinot. – Til Helligholdelsen af d. A."s Julifest er forlangt en Credit af 200,000 Fr. Flere Deputerede vilde, at disse Udgifter for Fremtiden skulde bestrides af Byen Paris og ikke af Staten, men Ministrenfor det Jndre, for de offentlige Arbeider og for Handelen er, klærede sig bestemt imod denne Forandring. – MarschalClauzel var født 1772 i Mirepoix, i Departementet Arioge. Allerede tidligt kom han i Tjenesten og gjorde Feldttogene 1794 og 95 med som Adjutant hos General Perignon. J det italienske Felttog 1799 commanderede han er Brigade; 1802 fulgte han Leclerce til St. Domingo og viste her lige saa megen Bravour som Talent. J Aaret 1804 blev han udnævnt til Commandeur af Æreslegionen, og gik i det følgende Aar til Nordarmeen som Divisionsgeneral. Siden tjente han i Jtalien til 1809. Men Spanien skulde være Hovedskuepladsen for hans Hæder. Efter Slaget ved Duero blev han, da Marmont var saaret, udnævnt til Øverstcommanderende og iværksatte Tilbagetoget fra Portugal. Efter den franske Armees Nederlag 1818 kjæmpede han med lige saa meget Mod som Opoffrelse for Landets Forsvar. Ved den anden Restauration rammede den kgl. Ordonants af 24de Juli 1815 ogsaa ham, men han undkom til de Forenede Stater. Efter Juli Revolutionen valgtes han til Deputeret, forfremmedes 1831 til Marschal af Frankrig og blev siden udnævnt til General-Gouverneur over Algerien. General Bugeauds Venner troe, at han vil faae Clauzels Marschalstav, Præsidenten i Republiken Tejæs, General Houston, har tilstillet den teianske Consul i New-Orleans følgende Skrivelse: "Galveston, d. 11te Marts. Sandsynligviis vil De finde, at den nyeste Expedition imod Teias vil foraarsage stor Bevægelse i New=Orleans og andre Deele af de forenede Stater. Hvis der ere Folk, som ønske at ile vor Republik til Hjælp som Frivillige, eller hvis Nogle ville udvandre til Teias, da er det Deres Pligt at gjøre disse bekjendt med, at enhver Emigrant maa være forsynet med en god Flint tilligemed Patrontaske og Krudthorn, endvidere idet mindste med 100 Patroner, med et godt Tornister og Beklædning for 6 Maaneder, og at han, i Overeensstemmelse med Krigslovene, maa forpligte sig til at gjøre Krigstjeneste i 6 Maaneder. De maa foreløbig lande vesten for Brasos og være provianterede for 8 Dage. Der antages ikke noget ringere Antal af Nyankomne, end 56 paa eengang, samlede i et velorganiseret Compagni, og Commandeurerne af saadanne Compagnier skulle strax melde sig hos Krigssecretairen for at modtage Ordrer. Vi kunne idetmindste stille 10,000 Mand i Marken, i Nødsfald 15,000. Krigen vil ikke vare længe. Jntet mexicansk Troppecorps formaaer at holde sig længe i Teias." – Brevet slutter med heftige Udladelser imod Mexico. J en Proclamation har Houston truet Mexicanerne med Gjengjæld, hvis de føre Krigen paa den grusomme Maade, de tidligere brugte. Den russiske Krigsminister, General Tschernitschew, er reist til de caucasiske Provindser. – Journal de Franc sort (som hyppigen er Organet for halvofficielle russiske Meddelelser) vil vide, at Foranledningen til Rygterne om en Militair=Opstand var den, at en pensioneret Lieutenant i et Anfald af Sindsforvirring havde opfordret Commandeuren for et Garde-Regiment til at gjøre Oprør, og tillige bedt ham om, at sende hans taabelige Skrivelse til Storfyrst Michael. Man har i St. Petersborg slet ikke tillagt dette nogen videre Betydning; den stakkels Sindsvage er under Læge-Behandling.