JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Compagniskabet imellem Dhrr. Skuespildirecteurer Müller og Orlamundt er nu allerede hævet igjen, da det ikke kunde bestaae med saa stort et Selskab. Dettes Medlemmer deele sig nu saaledes, at Nogle blive hos Müller, Andre (blandt hvilke Printzlau og Bornemann) hos Orla mundt, og atter Andre (blandt hvilke Schmidt) hos Lange, som til næste Efteraar vil begynde sit Privilegium, efter Forlydende i Odense. Orla mundt agter sig til Jylland; Müllers Plan er endnu ubekjendt. (Aarh. Av.)Et ganske interessant Exempel paa Creditor Aarvaagenhed har i et curieust Tilfælde nylig viist sig i Kjøbenhavn. En Person blev nemlig i Nyboder arresteret af Vagten paa Foranstaltning af en Huuseier ved Production af Borgerskabsbrev eller Huusskjøde (en besynderlig Rettighed, der heller ikke sjelden misbruges), hvorimod det senere udviste sig, at de formeentlige Optøier, hvori den Arresterede skulde have gjort sig skyldig, manglede al Grund eller Beviislighed, og vil Arrestationen følgelig have en antagelig Reparation for Tort og Credit spilde til Følge. Tvende Creditorer af den urette Arresterede havde imidlertid neppe faaet Nys herom, før de strax lode lægge Beslag paa den Erstatningssum, der vil blive den Forurettede tilkjendt, saa den arme Mand kun faaer liden Fornøielse af skyldfri at have maattet gjæstet Nyboders Vagtstue. (Alb. A.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Den 9de ds. blev i Staden Slesvig paa Theatret opført et Festspil i Anledning af Prindsstatholderens Gemalindes Fødselsdag; hele den hertugelige Familie var tilstede. J Stykket optraadte Demoiselle Lebrun som "der Zeitgeist i et pragtfuldt trefarvet Costume, med Hovedet bekrandset af Egeløv og i den høire Haand en Fane, smykket med Hertugdømmernes forenede Vaabener; Fanen sænkede hun foran Fyrsteparret o. s. v. see det Udførlige i Jtzehoeren. (Hp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Nykjøbing, den 24de Mai. Hovedgaardene. Ny- og Gammel-Kirstineberg, med underlig: gende Bøndergods, Skove, Tiende og Bankhæftelse, Gaardenes Besætning og Jnventarium, ere i disse Dage solgte af Eieren, Hr. Hofjægermester Colbjørnsen, til Hr. Candidatus philosophiæ P. Estrup for 250,000 Rbd. r. S.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Nykjøbing Skibslifte fra 21de til 24de Mai incl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Jndklarerede: Skipper A. Andreasen af Christiansand, fra Nestved med saltet Sild; Chr. Hansen af Marstal, fra Rostock med Tagsteen; A. N. Jørgensen af Svendborg, fra Stubbekjøbing med Korn; H. C. Friis af Marstal, fra Kiel, ballastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Udklarerede: Skipper J. N. Nielsen af Svendborg, til Flensborg med Korn; J. J. Hansen af Marstal, til Nysted med Stykgods; A. W. Schrøder af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; A. R. Jørgensen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; D. C. Schrøder af Vordingborg til Kjøbenhavn med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Ved Tallotteriets 1402 Trækning i Wandsbeck udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Udenlandske Efterretninger. Polen. Fra Warschau meldes under 9de Mai Følgende: "J October f. A. opdagede man i Gouvernementerne Lublin og Radom en Sammensværgelse, hvis Medlemmer udbredte communistiske Meninger blandt Bønderne, forestillede dem de Undertrykkelser, som de maatte taale af Godseierne, gav dem Haab om en Nivellering af alle Eiendomme og at hver skulde faae sin Anpart af disse. Derved tilsigtede de først at ophidse Bønderne mod deres Herskaber, og naar disse vare ryddede af Veien, bemægtige dem de høiere Embedsmænds Personer og saaledes tilveiebringe en almindelig Opstand. Hovedsædet for denne revolutionaire Agitation skal have været Byen Kielce og Slutningen af October var bestemt som det Tidspunkt, da Oprøret skulde udbryde. Regjeringen tog imidlertid passende Forholdsregler til at forebygge dette Udbrud, og hertil bidrog ikke Lidet, at Landmanden Janic gjorde Anmeldelse om, at en ham ubekjendt Person havde indfunden sig i Byen Kraino, hvor han boede og der forsamlet adskillige Personer paa et afsides Sted, hvor han havde hørt ham opmuntre disse til at gjøre Opstand. Paa Grund af denne Angivelse bleve adskillige Personer fængslede, blandt disse en Geistlig ved Navn Scegenny, der, som det siden viste sig, var en af Sammensværgelsens Hovedledere, og herved qvaltes samme i Fødselen. Hos Scegenny fandt man foruden adskillige Afhandlinger i communistisk Aand ogsaa den saakaldte gyldne Bog: en opdigtet pavelig Bulle, der tilsiger alle Deeltagere i Opstanden Aflad for 15 Aar." – J en Skrivelse fra den russiske Grændse af 1ste Mai hedder det, uden Tvivl med Hensyn til nysomtalte Sammensværgelse: "Om de politiske Undersøgelser høres kun Lidet; kun dette veed man, at de endnu ikke ere sluttede, og at Antallet paa de Graverede er betydeligt. Sandsynligviis vil man ikke erfare stort meere om Sagen end det Resultat, at hundrede Jndivider eller flere ere transporterede til Siberien." Jblandt Jøderne paa Grændsen høres atter Veeklager, fordi den bekjendte Ukase om deres Omflytning, som hidtil har været suspenderet, dog nu skal sættes i Kraft med nogen Modification. Det hedder nemlig, at den kun bliver at anvende paa de Jøder, der boe paa Landet eller i Smaastæder, ikke derimod paa dem, der boe i Stæder med 3000 Jndbyggere og derover.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
England. Hr. Waghorn, en Mand, som har havt meget at bestille med Forbindelserne imellem England og Ostindien, er afreist til Tydskland, for at undersøge, om de tydske Jernbaner, ere avancerede saa vidt, at det kunde være hensigtsmæssigt at lade den ostindiske Post, der nu gaaer fra Bombay til Alexandrien i 14 Dage, passere over Triest og igjennem Tydskland istedet for, som nu, over Marseille og Frankrig. Man synes at ønske denne Forandring, hvis samme lader sig iværksætte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Da O'Connell og de øvrige irske Deputerede for Tiden ikke ville tage Sæde i Parlamentet, har der været Spørgsmaal om Taleren ikke kunde tvinge dem dertil paa Grund af den Bestemmelse i Loven, at Taleren har Ret til at lade et gjenstridigt Parlamentsmedlem afhente med Magt fra hvilketsomhelst Sted i England." De dublinske Advocater anvende imidlertid her den bogstavelige Udtydning og paastaae, at Jrland er ikke England. Hvor stor en Forskiel der er paa Dødeligheden, i de forskjellige engelske Colonier, sees af følgende Liste: Af 1000 Mand engelske Tropper de i Gjennemsnit aarlig: i Ny=Sydwales 14, paa Cap 15, i Ny=Skotland 18, paa Malta 18, i Canada 20, i Gibraltar 22, paa de joniske Øer 28, paa Mauritius 30, paa Bermuda 32, paa St. Helena 35, i Madras 52, i Bombay 55, paa Ceylon 57, i Bengalen 63, paa Antillerne 85, paa Jamaica 143, paa Bahamerne 200 og i Sierra Leone 483.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Blandinger. Fra Presburg meldes, at en Formæling imellem en ungersk Magnat, som var Catholik, og en stebenburgisk Grevinde, som var Reformert, nylig maatte opsættes, fordi den catholske Geistlige vægrede sig ved at fuldbyrde Vielsen paa Grund af den forskjellige Confession. Brudgommen erklærede derpaa, at hvis dette fremdeles skulde være en Hindring for Ægteskabet, saa vilde han blive Protestant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Den russiske Regjering har i Astrachan ladet bygge 3 Jerndampskibe, hvert paa 100 Hestes Kraft, bestemte til Farter paa det caspiske Hav.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Fra Oldenburg skrives i "Rhein. Beob.""J den storhertugelige Arvebegravelse ere Levningerne af den sidste svenske Konge af Wasaslægten blevne bisatte i al Stilhed ved Nattetider, efter at de ligeledes i al Stilhed ved Nattetider vare blevne transporterede hertil fra de østerrigske Stater. Jntet Blad, intet Program, ingen Klokkelyd har betegnet denne formodentlig sidste Reise af en Mand, som selv i Døden maatte flakke omkring efter et Tilflugtsted. Og dog var Gustav IV endnu forinden man gjorde Legitimiteten til et Princip saa gjennemtrængt deraf, at han derover tabte Rige og Throne. Faits accomplis vare mægtigere end hans Ærlighed, han maatte døe som Oberst Gustavson, og vilde endnu have hvilet paa Godset Eichhorn, havde ikke hans Søn solgt dette til en østerrigsk Grosserer. Sic transit gloria mundi Levningerne af den sidste Wasa paa den svenske Throne bleve tilligemed hans Sønnesøns (den nu i østerrigsk Tjeneste værende Prinds Wasas Søn) den 26de Marts udtagne af Begravelses-Capellet paa Godset Eichhorn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Da det ikke kunde tillades nogen protestantisk Geistlig at forrette Sørgehøitideligheden i en catholsk Kirke, saa maatte denne foretages af Pastor Stahlin paa Kirkegaarden i Overværelse af Stedets Øvrighed og de til Opgravningen og Transporten bestilte Arbeidere. Saa simpel som Exhumationen var ogsaa Ligenes Transport, der, som alt bemærket, om Natten overgaves til et andet Hvilested, i fremmed Jordbund, ved forudgangne Frænders Side."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Ved Leipzig har en Commis skudt sig med - Ean de Cologne. Han vilde døe en fiin Død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
AVERTISSEMENTS. At Cancelliet under Dags Dato har beordret Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, J. C. Lund tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af en i det beslaglagte I. 107 af bemeldte Blad for Løverdagen den 10de dennes indført Artikel, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Frdn. 27de September 1799 a 18. Det Kongelige Danske Cancelli den 13de Mai 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
At Cancelliet under Dags Dato har beordret Redacteuren af Bladet "Corfaren, N. L. S. Gram, tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af tvende i det beslaglagte No 242 af bemeldte Blad for Fredagen den 9de dennes indførte Artikler, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Fron. 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancellie den 13de Mai 1845. DHr. Apothekere og Candidater i Lollands og Falsers Stift, som ere Medlemmer af det pharmacentiske Understöttelses-Selskab, bedes behageligen at ville indbetale deres Contingent, til undertegnede Casserer. Maribo den 17de Mai 1845. Fr. Bagge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Til Forsendelse med Dampskibet Løven" til Kiel modtages paa Nykjøbing Postcontoir hver Løverdag, Eftermiddag fra Kl. 7 til 9 løse Breve til samtlige holsteenske og lauenborgske Stationer, Hamborg og
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Udlandet. Nykjøbing Postcontoir den 23de Mai 1845. Jantzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
J Continuation af Bekjendtgjørelsen af 17de de, om de til Behandling ved Generalforsamlingen i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab for rørlig Eiendom den 2den Juni førstkommende, bestemte Sager, meddeles, at der endvidere bliver foretaget Votering om følgende Aspiranters Jndtrædelse som Medlemmer:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Kjøbmand Olsen paa Feiøe, Gaardeler Albrecht Mortensen paa Skaløe. Knuthenborg den 22de Mai 1845. F. Knuth. Undertegnede giver sig den Ære at meddele til behagelig Efterretning for Publikum, at min herved Byen beliggende Hauge aabnes førstkommende Søndag den 25de Mai, Eftermiddag Kl. 5 til 11 om Aftenen, ligesom derefter hver Søndag, Onsdag og Fredag, paa samme Tider. Ved Jndgangen erlægges i Entre, pro persona, 8 Skilling, imod billet, hvis Værdie ved Aflevering i Haugen godtgjøres med Forfriskninger; dog undtages de Dage, naar haves Musik, da Entreen anvendes til dennes Betaling. For Børn under 10 Aar erlægges ingen Entre, naar disse ledsages af Forældre eller andre voxne Personers Tilsyn. Nykjøbing den 24de Mai 1845. Ærbødigst J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Hermed have vi den Fornøielse at meddele vore ærede Handelsvenner, at vor indtil nu bestaaende Transit-Told er ophævet, saa at alt SpeditionsGods fra 1ste Juni af dette Aar, passerer frit her igjennem; vi blive derved satte istand til at concurrere med alle Nabobyer, og kunne maaskee endnu besørge Godset noget billigere, da Fragten for Gods, som kommer til Vands fra Hamborg hertil, kun er 18 a 20 sk. Courant pr. Skpd. af 320 Pd. Vi anbefale os til alle Handlende, som ville lade deres Varer gaae over vor Plads, og forsikkre i Forveien den prompteste og billigste Expedition.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Lübeck d. 20de Mai 1845. A. F. Naht & Walter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Vort Uldmarked, som bliver afholdt d. 21de, 22de og 23de Juni d. A., finder Sted i et af de bedste Localer, som existere til dette Øiemed, og skulde Sælgerne ikke finde de paa Markedet budne Priser antagelige, giver vor Disconto-Casse altid 2/3 Forskud imod en billig Rente; Omkostningerne, som Pakhuusleie a. ere meget billige; Told finder ikke Sted. Vi anbefale os som Commissionairer, og give med Fornøielse nærmere Oplysning om Uldmarkedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Lübeck d. 18de Mai 1845. A. F. Naht & Walter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Jfølge Amtsraadets Beslutning kunne 2 unge Mennesker af Bondestanden her i Amtet blive antagne til Oplærelse i Engvandingskunsten hos Landmaaler Ferslev i det nordlige Sjælland, hvoraf 1 indsendes i hvert af de to nærmest følgende Aar. De, der antages, maae være over 20 Aar gamle og frie for Militairtjeneste samt sunde og stærke, med gode Fatteevner og god moralsk Characteer, og kunne skrive og regne taaleligt, hvorhos de maae medbringe de fornødne Klæder og godt Fodtøi (dog ikke meere end de kunne bære). Læretiden varer i 3 Aar, i hvilke Lærlingene nyde saavel theoretisk som practisk Underviisning samt oppebære medens de ere i Engmesterens Tjeneste enten fri Kost og Logis eller, efter Omstændighederne, en Erstatning af 20 til 24 s. for hver Dag. Desuden tilsikkres dem hver 15 Rbd., der ere at ansee som et Vederlag for de med deres aarlige Omflytning forbundne Reiseomkostninger og udbetales dem med 5 Rbd. aarlig, og endelig ville de ved Præmier, som tildeeles dem i 2det og 3die Lærre aar, modtage et Pengebeløb fra 7 indtil 20 Rbd. i Forhold til deres Flid og Dygtighed. Efter endt Lærre tid forsynes de med Lærrebrev af det kongelige Landhuusholdningsselskab, og der udbetales da hver af dem en Sum af 50 Rbd. af Amtsrepartitionsfonden, mod at de tage Bopæl i Amtet for der at yde deres Tjeneste ved forefaldende Engvandingsarbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
De, der maatte attraae at oplæres paa de anførte Vilkaar, opfordres herved til inden Udgangen af Juni Maaned d. A. at indgive deres Ansøgninger til Amtsraadet, ledsagede af Erklæring fra det Sogneforstanderskab, i hvis District den Ansøgende opholder sig, af Attest fra vedkommende Lægdsforstander og Ansøgerens Stilling i Lægdsrullen samt af Døbe= og Sundhedsattesten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 21de Mai 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
I Stiftamtmandens Forfald const Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
En confirmeret Dreng af god Opdragelse kan blive antagen i Guldsmedlære paa billige Vilkaar hos Guldsmed Holm i Nykjøbing. En særdeles smuk lille Ham Nykjøbing, burger Vogn, saa god som ny, anvises til Salg fra Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Et godt Claveer i brugbar Stand, er billig tilkjøbs eller tilleie, anvises fra Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
God Humle er at faae hos H. L. Bønnelyche i Nyekjøbing til 40 s. pr. Pund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Det bliver herved foreløbigen bekjendtgjort, at de afgangne Kammerherre Stampes og ligeledes afdøde Enkes Boe tilhörende faste Eiendomme paa Falster, ifald Salg underhaanden ikke maatte finde Sted, i Löbet af indeværende Aar ville blive opbudne til Bortsalg ved offentlig Auction, enten samlede eller separate. Bemeldte Eiendomme ere fölgende: 1. Skjörringe Hovedgaard, der staaer for Gammelskat 509 Rbd. 91 Sk., og Nye Matriculs Hartkorn, privilegeret, 83 Tdr. 6 Skp. Fdkr. 3/4 Alb., samt har et Tilliggende af omtrent 830 Tönder Land, hvoraf de 700 Tdr. Land ere Ager og Eng, og de 130 Tdr. Land Torvemose, med underliggende Bøndergods, af Gammelskat 3,626 Rbd. 30 Sk., og Nye Matriculs Hartkorn, uprivilegeret, 552. Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb.; og de Eiendommen tilliggende Skove, der udgjøre i Areal omtrent 600 Tdr. Land, og bære 4 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. privilegeret og Tde. 6 Skpr. 2 Fdkr. uprivilegeret Skovskyld. 2. Dalbyegaard, af Nye Matriculs Hartkorn, privilegeret 35 Tdr. 7 Skpr. - Fdkr. 1/5 Alb.,med et Tilliggende af omtrent 270 Tdr. Land, Ager og Eng. Kongetienden af Gundslöv, Maglebrænde, Torkildstrup og Lillebrænde Sogne, eller af i Alt 1,103 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Nye Matrikuls Hartkorn. Blæsebierg hollandske Veirmølle, med tilhörende 2de Magaziner, Grund og Hauge, samt 12 Tdr. Land af Lillebrænde udparcellerede Annexpræstegaards Jorder. Et Kornmagazin til omtrent 1500 Tdr. Korn, samt en Beboelses-Leilighed og et Vænge paa omtrent 1 Td. Lands Størrelse i Stubbekjøbing Kjøbstad, og en Jordlod paa Byens Mark, indeholdende i Areal 6 Tdr. Land. Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Efter Begjæring af vedkommende Skifteforvalter bliver den Dødsboet efter afgangne Parcellist Morten Sørensens Enke tilhørende Parcel Nr. 1 af Gaarden Nr. 5 i Lidstrup, ansat til gammelt Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdk. 1 1/2 Alb., og Halvparten af Parcellen Nr. 3 af samme Gaard, ansat til Dito Hartkorn 3 Fdk. 1/4 Alb., med de derpaa opførte Bygninger samt et Huus paa 5 Fag i Virket med tilhørende Grund, bortsolgte ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagene den 5te, 12te og Fredagen den 20de Juni d. A.,de tvende første paa Birkets Tingsted og den sidste i Huset i Lidstrup, hver Gang Kl. 11 sl. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing d. 21de Mai 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Efter vedkommende Skifteforvalters Begjæring bliver den Dødsboet efter Hans Rasmussen Friis's Enke, Kirsten Jensdatter, tilhørende Parcel No. 3 af Gaarden No. 1 i Stangerup, ansat til gammelt Hartkorn fri Hovedgaards-Taxt, 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1/2 Alb. samt contribuabelt Hartkorn 2 Fdkr. 2 Alb., med tilhørende Bygninger, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagene den 12te og 19de og Tirsdagen den 24de Juni d. A. Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Birkets Tingsted og den sidste i Huset selv. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 24de Mai 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
J Følge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Dagleier Povel Pedersen Stente, bliver det bemeldte Bo tilhørende og i Bredgade her i Byen under Matr. 157 beliggende Sted med tilliggende Grund, Gaards- og Haugeplads bortsolgt ved trende offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen, her i Byen Mandagen den 26de Mai, Løverdagen den 31te f. M. og Mandagen den 2den Juni d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere. Oest, Nakskov den 22de Mai 1845. const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Mandagen den 2den Juni d. A. Formiddag Kl. 11, bliver, efter Eierens Begjæring, det under Matr. No 126 i Klostergade heri Byen beliggende Sted, bestaaende af 5 Fag til Gaden, hvori er 2 gode Kakkelovne, et nytopbygget Baghuus, indrettet til Stald, m.v., samt Gaards- og Haveplads, opraabt til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes paa Byens Raadhuus. Af Kjøbesummen kan 600 Rbd blive indestaaende i Eiendommen og Resten kan afdrages i flere Terminer. Conditionerne kunne iøvrigt forinden Auctionen erfares hos Fuldmægtig Schou her i Byen. Nakskov den 22de Mai 1845. Oest, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Murer Frederik Wilhelm Jæchel i Idestrup indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter deres Krav at anmelde og beviisliggjøre. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing d. 22de Mai 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-24
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack, i Mar Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmev. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Lollands Falsters Stift, Tidende. Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. No 63. Mandagen den 26. Rai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Jndenlandske Efterretninger. Nyt Archiv for Søvæsenet indeholder en interessant Artikel om Fregatten "Gefions" Togt til Marokko i 1844. J denne Beretning hedder, det: "Under vort 8 Dages Ophold i Cadix bleve vi bekjendte med de marokkanske Forhold. Den Tapperhed, Dygtighed og Udholdenhed, hvormed Abdel Kader forsvarer sit Fædreland, gjør ham i Afrika til Muselmændenes Helt, medens hans geistlige Værdighed omgiver ham med en Helgenglorie, der medfører stor Jndflydelse hos de fanatiske Man rere. Da Frankrigs seirrige Vaaben bleve ham overlegne i Algier, søgte den kløgtige Høvding Bistand hos Marokko, paa hvis Throne Keiser Mu lei Abderrhaman endnu sidder. Men denne Monark beskytter Handelen og den deraf opstaaende Fordeel formeget til at indlade sig paa Foretagender, der kunde skade den. Abdel Kader fandt derfor neppe nogensinde synderlig Velvillie hos Keiseren, men denne maatte paa Grund af sine Undersaatters Sympathier for Emiren og den Sag, han fegter for, dog holde gode Miner med ham. Jmidlertid søgte Keiseren at forebygge et Brud med Frankrig, uagtet han ikke formaaede at forhindre, at hans Undergivne foretoge fjendtlige Handlinger mod denne Magt. Heraf fulgte, at Frankrig beredte sig til med Magt at tæmme det marokkanske Krigsparti, og til den Ende var en Escadre, bestaaende af 3 Linieskibe, 1 Fregat, 3 Brigger, 3 Dampfregatter, 4 Dampcorvetter og 14 mindre Dampfartøier, sendt til Strædet ved Gibtaltar. Commanden var anbetroet den sømandsmæssigt opdragne Kongesøn og 28-aarige Admiral, Prindsen af Jonville, der nylig ved et offentligt Skrift om Frankrigs Sømagt havde vakt Naboernes Jalousi, ved at fremsætte Planer til at modstaae det Herredømme over Havet, som Britterne gjerne ville tilegne sig. Nu skulde der gives ham Leilighed til at vise sin Jndsigt i den for Frankrig passende Politik, for derved at tilintetgjøre Modpartiets Paastand, at han hørte til de Exalterede, og hans Conduite svarede fuldkommen til den Tillid, Regjeringen havde viist ham. Uagtet denne Udrustning mod Marokko, var det dog ogsaa Frankrigs Jnteresse, saalænge som muligt at undgaae en Krig, da denne let kunde forstyrre den gode Forstaaelse med England, være skadelig for Algiers Colonisation og farlig for den nuværende Keisers Throne, som Frankrigs svorne Fjende, den dygtige Abdel Kader, da let kunde bemægtige sig.