JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Da den glædelige Tid kom, Leirdahl saa længe havde sukket efter, at lovsiunge Krigshærenes Gud (Herren Hebaoth er hans Navn) for den Høiestes Beskiærmelse og Varetægt over Deres allernaadigste Majestæt Kongen, det Høikongelige Huus, over Rigerne og Lande; skeede samme, efter at Provstens CirculationsBrev indløb den 3die April, af Sogne-Præsten Velærværdige Hr. Gahrup paa den betydeligste Dag af Aaret, &c. Festo Annunciationis Maræ. der da holdt en ret ziirlig Tale, i Anledning af Assaphs Ord, tagne af P. 75, 4. Saa snart Prædiken endtes, og Te Deum begyndte at blive istemmet, lod Velædle Sr. Hess, dens besynderlige Ven, der tegner dette sig høre med 27 Canonskud omkring Kirkens Mure, efter at denne velsindede Mand med Besværlighed havde ladet sine Canoner opføre en halv Miils Vei til Kirken. Til Tegn af og Beviis paa den Glæde og redelige Troskab, der ligger indgroet, bevaret og begravet, end ogsaa udi hver Undersaatters Hierte i de ellers kolde nordiske Klipper og Fielde, der her ere baade indknebne og overmaade høie, foruden at de ere allerhøistfarlige; saa maatte det derfor give en besynderlig Lyd af Gienskrald. Efter at Gudstienesten var endt, og man stedse imede med alle Kirkens Klokker, indfandt sig en talrig Forsamling af de beste Venner i Sogne-Præstens Huus, der alle med lovende Munde og Hierter prised Herren Zebaoth, og viiste deres allerunderdanigste Høiagtelse. Da ligesom omarmede man Kongen og det Høikongelige Huus med Velsignelsers og Lyksaligheds Ønsker: Kongen leve Kongen leve! Alt under Pocaler og Canoner.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Om Aftenen saaes Husene illuminerede hvor enhver af de Tilstædeværende da gjorde sin Flid, efter Capellanen Hr. Grøn hans Composition, til Fornøielse at forarbeide og opreise følgende: 1) Det Høikongelige Navn i Chiffre, med sin værdige Krone, og følgende Underskrift: Kong. CHRISIAN den 7des Throne, Hellig Krands og Æres Krone, Evig vinde, Krones maa! Saa höilovligt Huus og Stamme Evigt hos os, evigt bramme, lad För 6. Verden undergaae. sk. Under samme var at see en Pyramide, da norske Løve med sin Hellebard, holdende sig fast til Thronen, og lader sig ikke svigte. 2) Fornøiede man sig ved at see en ung Løve, førende de 3de Kroner, med følgende Underskrift Ædle, Oldenborgske, Lykke! Vor Velsignelse og Smykke! Vor Lyksalighed og Fred! svor, Maa man kun 6. som Konger nævne. Deres Nævn da ikkun hvores Skjæbne, Nævn saa DIT, du Krones med. Herunder saaes et artigt Gespensel: Par dere har fat paa et vanskabt Udyr, som skal betyde en Strudsfugl; men for den vil flyve for høit, vil Parderne ikke slippe den; holdende den fast under og med sine Klør, da trakke de paa den 3) Lod en Dverg sig tilsyne med levende Ansigt, sin Tobaks Pibe i Munden, som den, der lever i sin søde Roe; hældende lidt paa Hovedet, som den, der endnu ikke ret vil troe Freden; dog stirrer den stærkt paa efterskrevne: Leirdahl, du din Konge ære Lykke, Velstand deraf bære! som Kron din Konge J din God, Mæst. Herrens Frygt dig svæve inde kand du det dog vel befinde: Gud og Kongens er et Bud.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Forfatteren af dette sidste Mæsterstykke er visselig at rose for sin Flid og Vindskibelighed, at han har truffet det saa net og vel. Man fornøiede sig siden langt ud paa Natten med de behageligste Discourser, som kand falde blandt oprigtige Venner, den ene for at opmuntre den anden. Saa ofte man ansaae det Kongelige Chiffre, rørtes Hierterne til Velsignelse. Dermed endtes denne for Kongen, Huset, Riger og Lande, og Folkene udi Rigerne og Landene, saa betydelige Dag: saltid. Gud og Kongen, ære, lævig Det vor Pligt, skal saltid være. Ære, Lævig.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Da et lovligt Skifte efter afg. SkriverKarl Jens Ravn Kierumgaard er foretaget; saa indkaldes ved dette Avertissement, foruden ved andet lovligt Proclama, samtlige den Afdødes efterladte Credi- og Debitorer, at indfinde sig inden 14 Dage a Dato, enhver med saa tilstrækkelig Beviis og Rigtighed, som Lov efter død Mand æskeer; hvorefter enhver vil blive pleiet lovgemæs. Bergen den 18de April 177. H. Meyer. H. S. Heiberg.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Som Liquidations Forvaltere udi JomfrueCornelsche Christensens Fallit-Boe, der af os er taget under lovlig Behandling efter Fallimentets foregaaende lovlige Declaration, indkalder vi ved dette Avertissement og andet lovlig Proklama indbemelte Fallit-Boes Credi- og Debitorer, at de anmelder sig paa Raadstueskriverens Contoir inden 4 Uger a Dato: De Første at bevise det de fordrer, og de Sidste at betale hvad de til Boet ere pligtige, da enhver kand vente at vederfares hvad Ret er efter Boets Tilstand. Bergen den 18de April 1772. H. Meyer. H. S. Heiberg. De geistlige Skifteforvaltere i Stervboet. efter afg. Studios. Casper Rømer Blichfeldt lader her ved dette Avertissement (da Stervboet. intet lovskreven Proklama for Retterne formager at bekoste) 3de Gange udi de bergenske AdresseContoirs Efterretninger indkalde dette Stervboes Credi- og Debitorer: De Første for at legitimere deres Fordringer paa lovskrevne Maade; og de Sidste for at erlægge, hvad de pligter. Hvorefter da enhver skal vederfares, hvad Ret er. Bergen den 13de April 1777. H. Mossin. L. Wittrup. A. Hatting.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Jomfrue Helene Ellings Datter Møller lader herved udi de bergenske Adresse-Contoirs Efterretninger trende Gange efter hinanden advare alle og enhver, som noget efter afdøde Johan Gerhard Haack med Rette maatte have at fordre, at de inden 6 Uger med deres beviislige Fordringer indfinder sig udi hendes Boepæl hos hendes Fader Sr. Elling Møller, hvorefter de, for hvad de med Rette maatte have tilgode, kand vente at nyde hvad Ret er. Ligesaa advares alle de, som til bemelte Haack kand være noget skyldig, at de inden forbemelte Tid og paa foranmeldte Sted indfinder sig med Betalingen til forbemeldte Jomfrue Møller, som lovlig berettiget til sammes Modtagelse.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
De i 13de Trækning af det kongelige danske privilegerede Tal Lotterie udkomne Nummere, ere følgende: No. 38, 69, 61, 11, 87. De, som finder deres Nog udkommen, vilde behageligst afhænte deres Gevinster. Ligeledes anmodes de, at afhænte deres Gevinster inden 14 Dage, som for afvigte 12te Trækning til dato ei har afhentet samme. Bergen den 18de April 1772. J. Heiberg.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Jeg, som beskikket Casserer for Brand skadens Erstatning for publiqve Huser, Contoiret, samt Sandvigs- og Nøste-Bøderne, vilde hermed have Vedkommende efter høi Øvrigheds befaling anmodet, som ei har indfunden sig med deres Contingent, at de strax og nopholdelig indfinder sig med Betaling, for at befries for paakommende Uleiligheder. Bergen den 18de April 1772. Herman Döscher.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Som Tilsynsmand udi Stervboet efter afg. Peter Niensted, lader jeg herved bekiendtgiøre: At Vedkommendes i Stervboed beroende Pantegods, i Mangel af mindelig Betaling og Jndløsning, samt efter det, som vidnesfast er bleven bekiendtgjort, ved offentlig Aution paa Eiernes eller de Skyldiges Gevinst og Forliis bliver bortsolgt udi Herberget Altona Torsdagen den 23de April førstkommende, Eftermiddagen fra 1 Slæt og følgende Dage; Til hvilken Tid og Sted tillige er berammet Auction over Stervboets løse Effekter, bestaaende af Guld, Sølv, Linneenklæder og videre. Skulde ellers nogen Ubekiendt kunde have ladet laane noget hos bemeldte afdøde Niensted paa Haand=Pant, maa de i det længste inden den 21de April førstkommende, paa vedbørlig Maade og med lovtilstrækkelige Beviisligheder melde sig; Thi i Mangel deraf har de at tilskrive sig selv, eller deres Forsømmelse og Udeblivelse, som Aarsag, at det Forefundne ved offentlig Aution til den Høistbydende vorder bortsolgt. Bergen den 4de April 1772. Dierich Lyder Smit.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Mandagen den 27de April 1772 bliver, vil Gud, offentlig Auction holdet paa Fæseni Carmsund over et der sidstleden Juul inddreven hollandsk Fløit, eller Katskib, kaldet de Pieter en Wilhelmina Catharina, med sit Jnventario af Segl, Tover, Ankere og videre, som til Høistbydende, naar antageligt Bud skeer, bortsælges. Thi behager de Lysthavende at tage samme i Øiesyn, og derefter at indfinde sig paa Fæøen berammede Dag om Morgenen Klokken 8, hvor Auctions Conditionerne bliver bekiendtgjort. Knudvigsgaard i Rysølche d. 26. Martii 1772. G. D. Barth.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Mandagen den 27de April, Eftermiddag Klokken 5, lader Sr. Didr. Marstrander, som Tilsynsmand i hans afg. Broders Stervboe, udi Herberget Altona ved offentlig Auction 2den Gang opbyde og, om antageligt Bud skeer, bortsælge En Siette Part udi afg. Anders Marstranders forhen førende Galioth Skib. Conditionerne bliver paa Auctions Stedet bekiendt. Mandagen den 27de April, Eftermiddagen Klokken 1, bliver hos Ansind N. Fenn ved Nøstet Auction paa alle Slags Qvinde Gang, klæder med andre Meubler, hvoriblandt er en Jægte Dræg 1 og 1 halv Vaag vigtig, og et Brygger-Kar holder 16 Tønder med Jernbaard. E. Holm.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
J Sandvigen hos Sr. Sehuus bliver førstkommende 29de April, Formiddag Klokken 10 Slæt, ved offentlig Auction bortsolgt 4re meget store Creature af hollandsk Slag, nemlig 2de Oxer og 2de Malke Kiør, afg. Hans Ra vels Stervboe tilhørende. Hos mig Undertegnede, som conditionerer hos Bogtrykker Sr. Dedechen, kand bekommes følgende indbundne Bøger for hossatte Priser: In Folio. 1) Athanasi Kircheri ats magna, med Kaabber=Stykker, 2de Tom. 4 Mk. 8 s. In 4to 2) J. F. Mayeri Museum Ministri, symmyster Evangelici, paa tydsk, 1 Rdlr. In 800. 3, Graf Zinzendorfs Monaths=Schriften, in erhaulichen Reden, 2de T. 1 Rdlr. 4) Joh. ClariciiOpera Philosophica, 4re Tom. med Kaabbere, 1 Rdlr. 5) Joh. Hubners kurtze Fragen aus der Neuen und Alten Geographie, 3 Mk. Joh. Gottf. Funffstuck.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
En Soldat af Hr. Capitaine Beckers Compagnie haver forgangen Fredag efter Høimesse funden paa Strandgaden imellem Smørs- og Muur Almindingen en sort Fløiels Kyse, som er indleveret til velbemelte Hr. Capitainen; og kand dens rette Eiere imod en billig Findeløn, faae samme Stykke igien udleveret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Den 3die Aprillis er i Korskirken bortkommen en Psalme Bog med fortrosed Bind og Sølv Spænder, hvorpaa M. M. P., for hvilken, naar den her leveres, loves en passelig Findeløn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
For en grøn Silke-Pung, tabt paa Torvet, hvori laa en Ducat og 1 Mk. 1 s., alti dansk Mynt, loves en Findeløn, naar samme her paa Adresse Contoiret leveres. J den ene Ende af Pungen findes J. D. C., og i den anden 1771 indsyet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-20
Skipper Sr. Arnoldus Montagne agter sidst i denne Uge at afseigle herfra til Kiøbenhavn, Hvo som haver Fragtgods did at forsende, eller vil medtage som Passager, vilde behage forinden den Tid at melde sig hos ham selv. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brose,
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Aar 1772. No. 17. Ottende, Aargang dernenger. ter fra AdresCondler. og i Norge. i Bergen Mandagen den 27de Aprilis.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Mandagen den 27de Aprilis. Fortegnelse over de Mæstere (blandt hvilke og ere regnede Mæster-Enker) Svenne og Drengvoraf de bergenske Lav og Amter bestod ved 1771 Aars Udgang: 1) Bager=Lauget 2) Bordarbeidsmands Zunftet. 3) Bødker=Lauget. 4) Chirurgiske Amt. 5) Dreier=Lauget, hvori og Stoelmagerne 6) Glarmæster=Lauge 7) Guldsmed Lauget 8) Kaabbersmed Lauget 9) Knapmager=Lauget 10) Kandestøber=Lauget. 11) Linvæver=Lauget. 12) Maler=Lauget 13) Perykmager=Lauget. 14) Rebslager Lauget. 15) Skomager=Lauget. 16) Skrædder=Lauget 17) Smede=Lauget, hvori og Uhrmagere 18) Snedker=Lauget Summe. Mæ, Sven Dren Per stere. ge, soner. De geistlige Skifteforvaltere i Stervboet. efter afg. Studios. Casper Rømer Blichfeldt lader her ved dette Avertissement (da Stervboet intet lovskreven Proklama for Retterne formaaer at bekoste) 3de Gange udi de bergenske AdresseContoirs Efterretninger indkalde dette Stervboes Credi- og Debitorer: De Første for at legitimere deres Fordringer paa lovskrevne Maade; og de Sidste for at erlægge, hvad de pligter. Hvorefter da enhver skal vederfares, hvad Ret er. Bergen den 13de April 1772. H. Mossin. L. Wittrup. A. Hatting. Som der disputeres pro & contra om den her værende Guarnisons Stand-Qvarteers Nytte, eller Betyngelse, da byder jeg mig til, offentlig at besvare Thefes, som Opponentes lyster at fremsætte derom. Saa meget siger jeg allerede forud, at efter Bergens nu værende Omstændighed og irreguliee Forfatning er nærværende Stand-Qvarter høistskadelig, og benegter dens Nytte in totum. J øvrigt forbliver jeg den lysthavende Opponentis beredvillige Tiener, Oldenborg.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
J Sandvigen hos Sr. Sehuus bliver førstkommende 29de April, Formiddag Klokken 10 Slæt, ved offentlig Auction bortsolgt 4re meget store Creature af hollandsk Slag, nemlig 2de Oxer og 2de Malke-Kiør, afg. Hans Ra vels Stervboe tilhørende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Herved bekiendtgiøres: At efter sal. Casper Rømmer Blichfeldt bliver Auction foretagen udi Herberget Altona paa Løverdag den 2den Maji, Eftermiddagen ved 1 Slæt. Conditionerne bliver paa Auctions Stedet bekiendtgjort. O. Bringmand.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Mandagen den 4de Maji førstkommende, Middagen Klokken 12 Slæt og følgende Dage, lader Jomfrue Hellene Møller udi hendes Boepæl hos hendes Fader Sr. Elling Møller paa Nordnæss ved Auction bortsælge endeel hende tilhørende Gods, bestaaende af adskillige Sorter, samt Mands Gangklæder og Bøger med videre, hvorover trykte Specificationer, saavel paa den contoirske Viinkielder, hos Sr. Christopher Dahm og i Herberget Altona er beroende til Eftersiun, som og hos hende kand bekommes, alt efter de Conditioner, som paa Auctions Stedet bliver bekiendtgjort. J Herberget Altona bliver paa sal. ProvsAkkes Bog=Samling holdet Auction sidst i Maji eller først i Junii Maaned h. a. Hvad Dag i Maaneden skal nærmere blive bekiendtgjort. Hos Monsr. Fleischer i Hr. Stifts=Provst MossinsHuus ere Catalogi at bekomme. Paa samme Sted er og at faae danske og norske Tanker, til den danske og norske Huusholdnings Maade 2 Tomer paa Post=Papiir for 2 Mark 8 s., og Beskrivelse over SyndhordlehusKaabberverd i Bergens Stift, for 1 Mk. paa Tryk=Papiir og 24 s. paa Post Papiir.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
J de bergenske Adresse=Efterretninger giøres 3de Postdager efter hinanden bekiendt: Den 2den Junii indeværende Aar 1772 bliver paa Ulensvangs Præstegaard udi Hardanger efter afgangne Provsten Atche holdet offentlig Auction over endeel Stervboen tilhørende Sølv, med Linnet af Dækketøi og til Senge, samt udestaaende Fordringer af vis og uvis Gield, med videre, som den 11te Martii formedelst indfaldende stærke østlige Vinde, der hindrede Liebhaberne af komme, ei blev solgt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Sr. Joachim Wilhelm Krammer er findet under Haanden at bortsælge sin paa Contoiret. beliggende Handels Stue med tilhørende Pakboder, brandfrie Kielder og udestaaende Nord far Gield; Thi anmodes Liebhaberne dertil, at akkordere med ham selv. Hos mig Undertegnede, som conditionerer hos Bogtrykker Sr. Dedechen, kand bekommes følgende Bøger for hossatte Priser Uindbundner 1) Commerce-Secretair Nissens juridiske Collegium i 4 Parter 4 Mk. 8 s.; 2) Erich Meyer, om Sacramenternes vildfarende Misbrug, samt Lærdomme og Oplysning om dets rette Brug, 1 Mk. 8 s. Jndbundne: 3) E. D. Hauber, biblische Betrachtungen, 4 Mk.; 4) D. v. Schweinitz hundert evangelische Todes Gedanken uber die Evangelien und Episteln, 2 Mk. 5) J. H. Posewitz Metaphysica Theologica 1 Mk. 8 s.; 6) Osts Philosophie seibnitioWolffian in Theologie, 1 Mk. 8 s.; 7) A Description of the Table Air Pumpere, med Kaabbere, 1 Mk. Joh. G. Fünsskuck.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Hos mig Undertegnede er allerbedste Sort Hauge Sand at bekomme; thi vilde de respective Liebhabere, som af den behøver, adressere dens Bud til mig, for om Prisen at høre og PrøJørgen Kieding. din at see.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Liebhabere til nogle af de i Anhaug til No. 14 af de bergenske Adresse=Contoirs Efterretninger specificerede til Forhandling hidsendte franske Bøger ombedes tienligst jo før jo heller behageligst at melde sig, da de Uafsatte strax bliver af sendte igien til Kiøbenhavn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Den, som Langfredags paa Nykirkegaarden har tabt en med sølvbeslagen Brille, kand her fra Adresse-Contoiret faae Auviisning til Finderen, som leverer den til Eieren imod denne Bekiendtgiørelses Bekostning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Skipper Sr. Henrich Grandorf Meyer, agter med det første at afseigle herfra til den franske Bugt. Hvo som haver Fragt Gods didhen at forsende, samt derfra og hid igien, vilde behage at indfinde sig hos ham selv.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Fra en Vasker=Kone er bortstiaalen et fiint Strylærrets Lagen, en sin Linlærrets Skiorte, en Strylærrets Særk med Linlærrets Ærmer i.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Om nogen skulde falbyde noget af det her benævnte, saa anmodes Forekommende det her paa Adresse-Contoiret at tilkiendegive, da derfor kand ventes en skikkelig Recompence.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Jndsendt fra Landet. Min Herre! Megen Tak for Laanet af den nyligen udkomne og herved tilbagefølgende Hr. Trojels Afhandling om Kartoflers Avl og Brug.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Dette lidet Skrivt, som Titel-Bladet viser paa det kongelige danske Landhuusholdnings Sæl skabs Bekostning trykt og uddeelt til Landmandens Nytte, har jeg læst med Fornøielse. Mon det og, som var at ønske, bliver uddeelt blandt Landmanden hos os, Om det end og blev oplagt hos Dem der i Byen, tilkiøbs for Almuen, vare de faa Skillinger, det kunde koste, bedre, anvendte end det, som gives for adskillig Digt i bunden og ubunden Stiil. Enhver fornuftig og upartisk dømmende maa vel tilstaae, at det indeholder meget nyttigt, men intet, hvorved Smag og gode Sæder fordærves. Herved vilde Landmanden meere opmuntres til Kartoflers Avl, og altsaa Prisen derpaa, som nu er alt for høi, falde. Flere baade paa Landet og i Kiøbstæderne vilde derved lære Brugen af Potatos, der hos os falde ligesaa gode, som udenlands, og hvorved vilde spares meget af de Kornvarer, som nu anvendes til Spise, ved Brændevins-Brænden, ved Stivelse Mageno. s. v. Da jeg havde læst Afhandlingen, kastede jeg op i Bomares fordanskede Natur=Historie paa det Ord Potater. Jeg fandt der, nemlig nederst paa 176de Side i 6te Deel disse Ord. Kogte, afskallede, ituskaarne, tørrede, brændte og malede Jordpærer (Potater eller Kartofler) ere og gode til Caffee.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Endskiønt vi her ude paa Landet endnu ei ere saa store Elskere af Caffee, at vi meget vel kand undvære denne Drik, vilde jeg dog prøve, hvorvidt dette kunde lade sig giøre. Ved Forsøg, blev jeg overbeviist om, at Potater eller Vartofler, behandlede paa den i Natur Historien korteligen beskrevne Maade, og blandede med en halv Deel almindelig Caffee, gav denne intet efter, hverken i Smag eller Anseende. Man befandt sig heller ikke ilde derefter. Hvorvidt Caffe er skadelig for Sundheden, maa staae derhen. Men, at alt for meget anvendes paa denne saa undværlige Drik af det, som til de største Nødvendigheder behøvedes, det veed jeg ikke, om De, min Herre, skulde tvile paa Skulde det da ei for dem, som ei vil undvære den, være tienligt at spare den halve Udgivt ved denne Blanding af Kartofler i den nu brugelige Caffe, Jeg forbliver o. s. v. den 23de Aprilis 1772. Agricola.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Jndsendt. Min Herre! Jeg synes at have læst, at Surde er brugelig i politiske Breve; Er det saa, da anmasser, jeg mig samme med lige Løfte at applicere i StatsLegemet; Maaskee eendeel vel proportioneret. kand have sin gode Virkning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1772-04-27
Man maatte ønske, at alt det, som kaldes Contribut, kunde saaledes afpasses og tilmaales enhver, at nogle ei blev overlæstet, da nogle under adskillig Præter forskaanes reent for Tyngsler, skiønt alle vil have Ret at ernære sig. Følgelig er det en retfærdig Gierning, at practicere en god Methode i Skatte-Matriklerne, hvorefter man med Vished kunde indhænte saavel en, som anden Tribut. At anfange en Gierning paa en ret Maade og beleilig Tid, er een af Klogskabs Regler; Altsaa, naar Naturen har givet os den beleilige Tid i Hænde, som kaldes Midt-Sommer og Høst, da mener jeg, man kand indhøste meget af Extra og Byeskat af den nedrige Almues Mand, allene man vilde angribe det paa den Maade, som er baade muelig og giørlig. Jeg haver ofte seet, at mere end 100 Mennesker af Gangen, saasom Dragere, Dixelmænd, Kiørere, Skoflikkere, kort sagt: Adskillige Slags Folk, er bleven ført ombord paa Skibene, der at arbeide og bestue Stokfisk, og det Natten saavel som Dagen. Disse nyder forvisse 24 sk. i Dag løn, som udgiør 9 Mk. Ugen; Mon her ikke er Leilighed at incassere noget anseeligt af Extra eller anden Byeskat, saafremt de ikke kand fremvise Qvitance for hvad de skylder til Statens Vedligeholdelse, Jeg tænker, at de med bedre Føie kand taale at miste 12 sk. om Ugen af 9 Mk., end Fattighuus Lemmerne 2 sk. af sin ringe Almisse. Jligemaade Natte Arbeiderne, som er næsten ligesaa mange, der tilvisse faaer 20 sk. for Natten; Mon det ikke er ligesaa retfærdigt at søge Regres paa dem, som fortiener 7 en halv Mk. om Ugen, som paa de usle Sengeliggende, der kun nyder 24 sk. for Ugen, Jeg for min Part bejaer det med god Samvittighed; men ellers staaer det følgelig til de Magthavende at decidere i Sagen. Nu maatte nogen spørge: Om det blev ved taget og kiendt for Ret, at inddrive dette Stads Krav; hvem som da kunde eller skulde forrette den Function, Dertil svares kortelig: Ober=Stueren, med Politie=Betienternes Jnspection. Kand Rode mæsterne ansees for suffisante til Borgerskabet, da kand man og følgelig betroe disse at incassere, Skatter og Restancer af Pøbelen.