Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-13
Frankerig. Vort Aarhundredes Helt, Buonaparte, vil midt heni denne Maaned indtreffe i Paris, for med samt Freds kommissarierne Lille, Treilhard og Bonnier at afgaae, derfra til Kongressen i Rastadt som Præsident ved den franske Fredsdeputation. Hans Reise gjennem Fankerig vil lide til Paris blive et afbrudt Triumftog. Alt kappes eft, vise den store Mand, som nu har føiet Fredens Oliegreen til den tilkjempede Laurbærkrands, udmærkede Æresbeviisninger, Foruden Generalen Berthier var ogsaa Borgeren Monge, der som Regieringskommissair har udsøgt og indsamlet Konststykkerne i Jtalien, Overbringer den 26de af Fredstraktaten. Buonaparte havde i et Slags Anbefalingsskrivelse holdt deres Fortieneste paa begge Sider en Lovtale, der er dem saavel som dens Forfatter til største Ære, og tiener til et nyt Beviis paa, hvormeget Helten. skatter Videnskaberne og sande Lærde. Berthier, skriver han, er en af Republikens Støtter. Den Jtalienske Armee har ingen Seier tilfægtet sig, som han ei har bidraget til . . . . Borgeren Monge, berømt ved Jndsigter og Patriotisme, har forhvervet Franzoserne Agtelse ved sin Opførsel i Jtalien. Vi maae elske de Lærde og beskytte Videnskaberne. Jeg beder dem, at de med lige Udmærkelse optage den fortiente General og lærde Naturkyndige, som begge forherlige Fædrelandet og giøre det franske Navn berømt. - Mærkværdigere end denne Anbefalingsskrivelse er en Proklammation til den franske Nation, som Direktoriet. endnu lod udgaae den 26de October, umiddelbart efter den indløbne Fredsefterretning; og hvorhos det tillige fornyede den befaling, at de til Armeerne skikkede unge Folk skulde blive ved samme. Det urokkelige Forsæt, nu at anvende alle Kræfter til de stolte Engellænders Bekiempelse allene, lyser frem af hvert OrdI maae, hedder det blant andet, krone eders Bedrifter ved et Jndfald i hiin Øe, hvor eders Forfædre henbragte Slaveriet under Vilhelm den Erobrer; J skulde tvertimod bringe Frihedsaanden der tilbage; den maae lande der med Franzoserne. . . . J London, vorder Europas Ulykke smedet; i London maae man giøre en Ende paa samme." - - For at give denne Proklamation des mere Eftertryk, skal nu ogsaa - foruden den nylig ommeldte Engelske Armee paa de vestlige Kyster, hvilken, som sagt, Desaix skal kommandere, saalænge til Buonaparte er færdig med Rigsfredsforretningerne - et Korps paa 20,000 Md. af den tydske Armee marschere til Egnen af Dunkirchen og Calais. J Skovene ved Mosel og Rhinen fældes flere tusende Stammer til Skibsbygningstræe, for saa hastigt som mueligt at skikkes til Holland til Flaadens Jstandsættelse. Til samme Tid marscheren en Armee paa 30,000 udsøgte Krigere under MassenalsKommando, til Portugal, for at rive dette Rige lø fra det engelske Overherredømme; men efter al Anseende torde samme snart giøre Holt, da det lader til at Dronningen vil befinde sig og dog endnu ratificere den med Frankerig sluttede Fred; i det mindste har den portugisiske Gesandt, Ridder d'Arano, i det Øieblik da han lavede sig til, efter Direktoriets Befaling at forlade Paris. faaet en Koureer fra Lissabon, hvorpaa han atter er bleven, og endnu nærværende befinder sig i Paris. Man venter nu med det første en nye Ministerial=Forandring. Berthier, troer man, skal vorde Krigsminister, Haller, hidtil Buonapartes Banquier, Finantsminister, og den nærværende Finantsminister Rammel derimod Domaineminister. General Kellermann er endelig sat paa Pension.