JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur, bliver Gaarden N 32 paa Veile Byes Nørregade, med tilliggende Hauge og Jordlod i Søndermarken, tilhørende Stervboet efter forhenværende Apotheker Have manns afdøde Enke, stillet til Bortsalg ved een offentlig Auction, som afholdes i selve Gaarden Onsdagen d. 14de Mai næstkommende, Formiddag Kl. 11; hvilket herved til Efterretning for Liebhavere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Gaarden, ifølge dens Beliggenhed, fortrinlig egner sig til Handel eller andet Næringsbrug. Conditionerne for Salget, Vurderingsforretningen, saavelsom Adkomstbrevene og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede, som Boets Executorer. Veile, den 19de April 1845. Gylding venior. R. G. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved Over og Underretten, ere Creditorererne i Poul Christensen, Christrups og afgangne Hustru Ane Marie Stols's Fælledsbo i Randers indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger i Boet afholdes paa Raadstuen heri Byen Tirsdagen den 6te Mai, 3die Juni og 1ste Juli førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 7de April 1845. S. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Tyveri. Natten imellem den 18de og 19de April er paa Herschendsgave Hovedgaard ved Jndbrud igjennem Vinduet i Hjørnestuen bortstiaalet en stor tvarmet Sølvlysestage og en Sølvsukkerskaal af glat Arbeide, med Skee, hvilke sidste vog 25 Lod, samt 6 pletterede Lysestaaer af forskjellig Form. For Opdagelsen af dette Tyveri udloves en Douceur af 15 , og Navnet fortiet, om ønskes. Herschendsgave, den 20de April 1845. Herichend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Den saakaldte Kappels Mølle, paa Bogense Kjøbstads Grund, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Denne Mølle har Ret til al Slags Formaling og den drives baade ved Vand og Vind; Bygningerne ere nye og smukke, og til Møllen hører over 40 Tønder Land, stort Maal og af ypperlig Bonitet. Man behage at henvende sig til Eieren paa Stedet, Nielsen, eller til Exam. juris Hansen, i Odense Vindegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Stedet Nr. 578 paa Frederiksgade, indrettet til Beboelse, Kornlade og Stald, ialt 17 Fag Huus, med Indkjørsel, Gaardsrum og Have, fælleds Brønd med Naboerne, er underhaanden at faae tilkjøbs af Undertegnede; ifald Nogen ønsker det, kan det ogsaa afhændes i to Dele, saaledes at den første Kjøber har frit Valg. Aarhuus, den 19de April 1845. Christian Holm. Ayrshire Tyr. At Afbenyttelsen af denne Tyr, paa Grund af anden Bestemmelse, ophører fra nu af, bekjendtgjøres herved. Hanstedgaard pr. Horsens. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Hos Farver Woetmann paa Torvet, Madame Sperling paa Studsgade og Vagtmester Jepsen paa Frederiksgade, samt K. Petersen paa Vestergade, modtages som sædvanlig Vadmel til Stampning i Aldrup Mølle. De Stykker Vadmel der indleveres til hver Løverdag, kunne 8 Dage eller næste Løverdag derefter modtages tilbage i stampet Tilstand, og skulde dette ikke skee, koster Stampningen Intet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Da jeg efter flere Aars Ophold i Hovedstaden har etableret mig heri Byen, saa anbefaler jeg mig med alt til Faget henhørende, til Nutidens billigste Priser; reel Behandling og hurtig Expedition skal stedse være min Bestræbelse. Cheltoft, den 20de April 1845. F. Blunk, Maler. Kongeligt polsk Stats-Laan, fl. 150,600000 som tilbagetales med fl. 240,860,000, p. Cour., garanteret af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, Konge af Polen. Den 1ste Juni 1845. finder i Warschau, med alle lovlige Formaliteter, og under de vedkommende kongelige Autoriteters Opsyn og Ledelse, den 10de og sidste Serietrækning af dette Statslaan, Sted, hvorved vil blive trukken 70 Serier, der - da hver Serie indeholder 100 Rumere eller Obligationer - ialt udgjør 7000 Numere eller Obligationer, og hvorpaa absolut maa falde nedenstaaende betydelige Præmier, nemlig: 1 Gev. paa 1,200,000 p. G., gjør 1,200,000 p. G. 2 - hver paa 150,000 - Jalt 7000 Gevinster, der tils. udgjør 8, 130,000 p. G. Prisen paa de i denne interessante Trækning medspillende Lodder, ere følgende: 1 heelt Lod koster 24 1 Bco eller 16 3 Sedler, 1 halvt Ditto, 12 6 hele Lodsedler 130. . . . 86, 64. 6 halve Ditto Resultatet af Trækningen vil blive bekjendtgjort i de offentlige Tidender, ligesom ogsaa enhver Agent, der har havt med Lodafsætningen at gjøre, bliver tilstillet en officielTrækningsliste og de heldige Vindende udbetalt deres Gevinster contant, imod at tilbagelevere Gevinstloddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Undertegnede Banquier, hvem Salget af disse Lodder er overdraget, har igjen overdraget til min Agent Hr. Commissionair A. Hansen i Aarhuus at afsætte disse Lodder til den ovenanførte Betaling, og derhos sat ham istand til at meddele de Oplysninger, man desangaaende maatte ønske, samt gratis at udlevere Planerne dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Frankfurt om Main i April 1845. F. C. Fuld, Banquier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
3det jeg i Henhold til forestaaende herved ærbødigst tillader mig at anbefale denne saa interessante og nu sidste Portlodning af dette Statslaan til Publicums behagelige Opmærksomhed, med Tilføiende: at der i hvert af de foregaaende Aar, jeg har havt med samme at gjøre, ere faldne Gevinter hos mig (i 1843 endog en Gevinst paa fl. 2100 og 1844 3 Gevinster), tillader jeg mig derhos at bemærke: at det vilde være mig kjært, om de, der maatte ønske at deeltage heri, allersnarest muligt ville behage at gjøre Anmeldelse hos mig desangaaende, enten personlig eller i frankerede Breve, og medsende Beløbet for de Lodsedler som maatte ønskes. Ogsaa mindre Andele i enkelte eller flere Uumere kunne erholdes imod forholdsmæssig Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
De Herrer Handelsfuldmægtig L. P. Jacobsen i Veile, H. J. Holm i Randers, og Tobaksfabriqueur Lund ibd. 2 tilstillet Lodsedler til Afsætning for mig, og hos hvem disse, tille, 2 Planerne, kunne erholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Aarhuusommissionscontoir i April 1845. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Bimpskibet IRIS Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil fra Kjöbenhavn Löverdagen den toge og afgaaer igjen til Kjöbenhavn Mandagen, den 28de April, om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til Aarhus, 22de April 1845. A. Thomsen, Meler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
En duelig Guld- og Sølvarbeider, kan faae Condition, sen i Aarhuus. Carl Vandse-Jnformation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
J næstkommende Mai Maaned agter Undertegnede, efter Fleres Ønske, atter at indfinde sig i Aarhuus for at give Jnformation i Dands, hvilket foreløbig bekjendtgjøres til behagelig Underretning for de respective Familier som maatte attraae deres Børn underviste af mig. Skanderborg, d. 11te April 1845. ærbødigst S. Bay, Dandselærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Den Leilighed, som beboes af Hr. Kjøbmand Lehmann, bliver til Michaeli Flyttetid d. A. at faae tilleie, hvorom accorderes med Brændeviinsbrænder S. Thomsen. Urte- og Blomsterfro i nye og gode Vare, faaes som sædvanlig til Nutids Sielle. billigste Priser hos Aarhuus i April 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
En Deel nye Mouselinde lains Kjoler, broderede Kraver og Mode Baand, ere idag arriverede med Posten, og sælges billig af Julius Dessauer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Kjöbenhavnsk 6 No 1 fra Kongens Bryghuus, til 6 pr. Flaske, er atter arriveret L. F. Brönnum hos ved Aaen. Stedring Margarings af L. P. Holmblads Fabrik faaes hos L. F. Brönnum. Svenske 3 & 4 Tom. Som faaes, i Kister og mindre Dele, billigst muligt hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Kløverfrø, nyt, rødt og hvidt, samt Thimothefro, i bedste Vare, faaes Chr. A. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Sæde-Vikker. N. J. Møller. tages ha Vanille-Punsch C. A. Rodtwitt. faaes hos Beskaaren Maculatur. E. N. Kirkerup. a 5 s. pr. Riis, faaes hos Speile i forgyldte Rammer. Af Mangel paa Plads, udsælges et Parti Speile, i Løbet af 14 Dage, langt under den gangbare Priis, hos C. N. Kirkerup. Le Nord, revue de la litterature francaise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Under denne Titel agter en Forening af yngre, videnskabeligt dannede Mænd, at udgive en fransk Journal for morende Lekture, af det bedste og nyeste Udvalg, med de nødvendige oplysende Noter i Textens Sprog. Et let og billigt Forbindelsesmiddel med den franske Literatur vil udentvivl være velkomment for de Mange, som Opdragelse eller Tilbøielighed have henviist dertil, og som have følt, hvor vanskeligt, ofte umuligt det er, at overkomme passende fr. Skrifter. Vi hellige derfor dette Foretagende et vidtadspredt, skjøndt lidet Publikum, især de dannede Klasser af Militair, Embeds- og Landbostanden, yngre Lærde, Lærere og Lærerinder, ikke mindre, unge Damer og Herrer, som trænge til Midler for at vedligeholde og udvide den erhvervede Sprogøvelse, tildeels som betingelse for at indtræde i det høiere Selskabsliv eller Lærerstanden. Ugentlig tilbringes Subskribenterne 1 Levering, elegant og i stort Format, omfattende 3 Ark af de fr. Øriginaler, for en maanedl. Betaling af 3 1/4 for 45 Leveringer, en Priis, der ei alene er meget ringere end lignende for Tiden i Frankrig og Tydskland existerende Journalers, men endogsaa c. kun det Halve af Prisen for de lavt ansatte Eftertryk af fr. Skrifter. Endvidere bærer Journalen, for at mødekomme det i Provindserne naturligviis meest følte Savn, selv alle Omkostninger ved Forsendelsen og Fordelingen. Det vil af alt dette vise sig, at Foretagendet alene er beregnet paa at kunne bestaae. Vi bede derfor Enhver, som føler Jnteresse for Sagen, af Hensyn hertil ei at opsætte Subskriptionen, indtil Journalen viser sig, men befordre Udgivelsen ved at tegne sig hos den nærmeste Boghandler. Programmer, kunne gratis afhentes i alle Boglader. Som en Gunst bede vi Publikum om at lade dem afhente. Schubothes Boghandel, Hovedkommission for alle tre Riger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-22
Rettelse. J nogle Aftryk af Gaarsavisen stod Hr. Guerras Bryllupsdag anført som 17de Mai, istedetfor: 17de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-23
No 1. Onsdagen. den 23de April. privilegeret. Kongelig Aarhun Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-23
Fædrelandet. Den nylig udkomne Forordning om Søn- og Helligdagenes vedbørlige Helligholdelse har følgende Jndledning: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark a. &c. Med Vore høisalige Forfædre have Vi anseet det for en hellig Pligt at hævde den offentlige Gudstjeneste, og kunne saaledes ikke tilstede, at der foretages Noget, som kan forstyrre Andre i de dertil indviede Dages rette og christelige Anvendelse; men Vi have dog fundet, at Adskilligt af hvad der i hine ældre Lovbestemmelser er foreskrevet, og deriblandt især hvad der gaaer ud paa en Tvangsforpligtelse til at deeltage i den offentlige Gudstjeneste, behøver Forandring og Lempning. Men idet Vi ville have de Fordringer, som i denne Henseende skulle gjøres gjældende ved den borgerlige Lovgivning, indskrænkede til det, der til christelig Ordens Opretholdelse er aldeles fornødent, gjøre Vi Regning paa, at Vore Undersaatter, ved deres egen christelige Følelse og Erkjendelse, ville finde sig tilskyndede til at bruge Søn- og Helligdagen i Overeensstemmelse med deres velgjørende Øiemed, at give Menneskene den Hvile fra deres Hverdagsarbeide, hvortil de trænge, og hendrage Sindet til Gud og hans hellige Ord, og at de saaledes flittigen og med christeligt Sind ville samles i Herrens Huus. J Særdeleshed forvente Vi, at Huusfædre og Huusmødre ville vise kjærlig Omsorg for, at ogsaa deres Børn, Tyende og andre Underordnede tilbørligt, benytte Søn- og Helligdagene, og at ligeledes Vore Embedsmænd og Andre, som deres Stillinger give særdeles Jndflydelse paa deres Medborgere, trolig, navnlig ved deres gode Exempel, medvirke til, at de tilden offentlige Gudstjeneste indviede Dage holdes i Ære og retligere anvendes." Ogsaa Stænderne i Hertugdømmet Lauenborg, det er nogle faa Godseiere, troede mod Slutningen af forrige Aar at skulle følge det store itzehoestænderske Verwahrungs=Exempel, ved i en Adresse til Hs. Maj. Kongen at erklære ogsaa Lauenborg for en selvstændig Stat. Hs. Majestæt skal have svaret paa denne Adresse, at de lauenborgske Stænder for Fremtiden ikke bør blande sig i Sager, som ligge udenfor deres Raadighed; Thronarvefølgen i Lauenborg er fremfor Alt mindst egnet til at opvække Tvivl eller Ønsker hos Lauenborgerne, idet Lauenborgs Arvefølge ganske er den samme som Kongeriget Danmark. Svaret slutter med den sikkre Forventning, at Lauenborgerne ikke ville undlade at bevare deres Troskab mod Kongen og hans Efterfølgere paa den danske Throne. Sagen har i de slesvigholsteenske Kredse vakt Sensation, og medens Kiel. Correspondenzblatt ved et falsk Referat af det kgl. Svar søger at holde Stemningen opret, sende andre Slesvigholstenere, hvem det er magtpaaliggende, ved Slesvig og Holsteens Løsrivelse fra Kongeriget ogsaa at faae Lauenborg med, at opfordre det store Tydskland til nu ogsaa at ruste sig for Lauenborgs Skyld, hvis Statsselvstændighed er bleven truet af selve Thronen. (Do.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-23
Jfølge en Meddelelse fra Hertugdømmerne i Allg. Zeit. er den preussiske Gesandt ved det danske Hof, Hr. Schulz v. Ascheraden, d. 1ste April afreist fra Altona over Kiel til Kjøbenhavn. J samme Meddelelse udtales det Haab, at Hs. Maj. Kongen af Preussen, efter Rygte, paa sin Reise i Mai M. til Kjøbenhavn, vil tage gjennem Hertugdømmerne. Om det vil behage Hs. preussiske Majestæt at tage over Havet eller begive sig gjennem Hertugdømmerne til Danmarks Hovedstad, er vistnok uden væsentlig Betydning. Af større Betydning turde hans Besøg være paa Sjælland, efterat en uhyggelig Afbrydelse af Underhandlingerne om Øresundstolden mellem den preussiske og danske Regjering er indtraadt; efter at Preussen, ifølge sin Mening, har tilbudt Danmark hvad det kunde, for at løse et for sin og det øvrige tydske Forbunds Handel afgjørende Livspørgsmaal, for at aabne fri Gjennemfart i Øresundet, ved at tilbyde Toldens Omdannelse til en fast Capital, og senere, da dette vistnok ikke ugunstige Tilbud afsloges, ved at tilbyde en aarlig, med Seilladsen forholdsviis stigende Godtgjørelse; efter at endelig, da ingen Overeenskomst kunde træffes, det stod til at befrygte, at Preussen, hvor Regjering og Folk med lig Bestemthed synes at have besluttet at aabne fri Fart gjennem Sundet, vilde benytte en gunstig Leilighed til paa en for Danmark langt mindre fordeelagtig Maade at unddrage sig denne Skatskyld til os. Af større Betydning, end om den preussiske Konge faaer de slesvigholsteenske Faner at see, er det, at hans Gesandt ved den danske Regjering atter er vendt tilbage paa sin Post, at Hs. Majestæt er betænkt paa, selv at følge efter, og at der altsaa er grundet Haab om hine Underhandlingers Gjenoptagelse, saaledes, at en gjensidig tilfredsstillende Overeenskomst endelig turde blive Følgen. Vist er det, at Arrangementet af et Anliggende der angaaer de fleste af Jordens civiliserede Handels nationer, ikke letteligt kan komme til nogen varig Afgjørelse, førend de alle tage Deel i Forhandlingerne, og det var for Danmark vist at ønske, medens det endnu er Tid, og Retmæssigheden af Øresundstoldens Jndkrævning endnu nogenledes respecteres af de handlende Nationer, at en Gesandtskabssamling i Kjøbenhavn fra alle blev foranlediget, for at fastsætte den Godtgjørelsessum, mod hvilken Danmark for, stedse maatte frigive sine toldbringende Farvande. (Dv.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-23
De lidet opbyggelige Optrin i de slesvigske Byer, hvor det slesvig-holsteenske Parti dominerer, vedblive desværre. Det sidste at af Dannevirke" indeholder saaledes tvende Domme, hvorved to Borgere i Haderslev ere blevne idømte Mulcter m. m. for at have overøst Maler C. P. Møller med Jnjurier og legemlig Overlast. Den Ene, Sadelmagermester Bun gartz, er, for at have udskjældt Møller for en slet Karl (Snavs= eller Sk kar.) dømt skyldig til, for Retten at give ham en Æreserklæring, saaledes at han tager det anvendte fornærmelige Udtryk tilbage og fortryder det, samt betaler Klageren Sagens Omkostninger med 6 Rd. Cour. Den Anden, Kjøbmand Hans Bertelsen, der har slaaet Møller i Hovedet, og derved bibragt ham en ikke ubetydelig Beskadigelse, er, i Overveielse af, som det hedder i Dommen, at han ikke i den Grad er bleven opægget til haandgribelige Fornærmelser, at Handlingen derved kunde synes undskyldelig, bleven dømt til at betale Klageren i Smerte penge og Erstatning for den lidte Arbeidsstandsning 10 Rd. Cour., ligesom og at erstatte ham de medgaaede Cuuromkostninger med 4 Rd. 14 s. Cour., samt erlægge en Kongl. og Kjøbstadbøde af 16 Rbd., som event, i Overeensst. med Forordn. af 21de Jan. 1842. er at afsidde paa Vand og Brød, og endelig at betale Processens Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-23
J Onsdags Nat brød den for sine mange Undvigelser bekjendte farlige Forbryder Frederik Hansen Bellinge (Berggreen) atter ud af Odense Arrest, skjøndt belagt med de saakaldte Springere, imellem Hænderne og et stort Halsjern med Bøile til to Sider, hvorfra der gik en Kjæde til Hænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-23
Natten imellem Fredag og Løverdag behagede det samme Person ganske uventet at aflægge et Besøg der i Byen, idet han, kommende fra Hunderup med en Stige, brød ind i selve Tvangshuuset, for at befrie sin Kjæreste, som hensidder sammesteds. J Gaarden bemærkedes han af Vægteren, der forsøgte at gribe ham, men det lykkedes Berggreen at rive sig løs, efterladende Frakke og Hat. Øvrigheden anmodede nu om Dragonregimentets Assistance, og i Løverdags Formiddag reed bevæbnede Dragoncommandoer til alle Sider ud i Omegnen, og det lykkedes ogsaa Vagtmester Frederiksens Commando at gribe Personen i Aalykkegaards Skov, hvor han forsøgte paa at løbe ud i Søen, for at svømme over til den anden Side Af disse hans Meriter kan der skjønnes – tilføier Hempels Avis – hvor vigtigt det er for Alles Sikkerhed, at der fra Vedkommendes Side opbydes Alt, for at holde fast paa en saa forvoven Person, der Jntet har at befrygte, men Alt at vove." Jfølge Ths. Avis var han af Dragonerne paagreben i Næsbyhoved Sø, hvor han havde skjult sig i Rørene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-23
J Ribe fortælles følgende, for de Paagjældende, ubehagelige Historie: En Mand fra Fredericia=Kanten havde nylig besøgt en nær Slægtning paa en Gaard ved Kongeaaen. Da han vilde vende tilbage til sit Hjem, kom han til en Kro, hvor han forlangte Nattelogis, hvilket blev ham nægtet, fordi han ikke kunde vise Pas. Han gik da bort, men blev snart indhentet af nogle Folk tilhest, som grebe ham og slæbte ham ikke paa den blideste Maade med sig tilbage til Kroen, hvor han blev bunden og kastet hen i en Krog, medens hans Bødler gjorde sig tilgode med Mad og Drikke. Forgiæves forlangte han Oplysning om, hvorfor man behandlede ham saaledes; han fik kun haanende Ord til Svar. Endelig fik han Lov til at skrive til sin Slægtning, som han havde besøgt; denne kom og tilbød Caution, men den blev ikke antagen, uagtet Manden er bekjendt og agtet i Egnen. Næste Dag blev Fangen ført til Haderslev, blev der bragt i Arrest og lagt i Lænker, med den Forsikkring: at nu skulde man nok lære ham at bie. Ogsaa her forlangte han forgiæves at faae Aarsagen til, at han maatte lide en saa haard Behandling, at vide. Man troede nu atter at have fanget den Ene af de for Tyveriet i Læborg beskyldte Fyenboere. Arrestforvareren, der var fraværende, kom endelig hjem og finder, til Alles Forhauselse, at den Fangne er en ganske anden Person. Den uskyldige Fange blev nu løsladt; men om han har faaet eller faaer nogen Erstatning for Alt hvad han har lidt, derom melder Historien Intet. Feiltagelsen var foranlediget ved, at Personen havde nogen Lighed med bemeldte Forbryder fra Fyen, der forresten d. 15de ds. blev bragt til Ribe fra Kolding. (Ribe Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-23
Det Müller-Orlamundtske Skuespillerselskabs Forestillinger i Haderslev ere meget stærkt besøgte. Hvad Selskabets Præstationer angaaer - hedder det i Dannevirke - da er herom kun en Mening, nemlig den: at vil man see endnu bedre dansk Skuespil, saa vil dette kun findes udført paa det kgl. Theater i Kjøbenhavn, hvor alle Midler staae til Raadighed, men hvor mangen Charakteer dog ofte ikke tegnes bedre end hos nærværende Selskab. Samme danner ogsaa en Forening af de bedste Kræfter udenfor Hovedstaden, og det er synligt, at ethvert af dets Medlemmer med Kjærlighed omfatter og lever for sin Kunst, og regnes nu hertil en fleeraarig Virken paa Scenen, hvorhen Talentets Trang har draget de Fleste af dem, saa forklarer sig heraf som fremtrædende Egenskaber hos dette Selskab: stor Præcision i Sammenspil, Liv, Natur og Utvungenhed i Ordets og Handlingens Gang, Troskab til Enden hos de optrædende Charakterer, Energi og Kraft i stormende Lidenskabers Skildring, osv. Flere af dets Medlemmer ere allerede vort Publicum bekjendte fra en tidligere Tid, af nye have Md. Orlamundt og Hr. Pallesen allerede viist at være øvede Kunstnere. Hvem man især er glad ved ikke at savne, er den fortrinlige Md. Bloch, og Hr. Printzlau, denne stormende, stedse ungdommelige Elsker med sydlandsk Liv og Hede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-23
J Efteraaret 1838 undveeg en 16 Aars Dreng, en Huusmands Søn, som skulde forberedes til Confirmation, fra sin Hjemstavn i Vester=Assels Sogn paa Morse, og da han ikke siden var at finde, troede man naturligviis, at han paa en eller anden Maade var kommen af Dage. I dette Foraar er han imidlertid, efter 6 Aars Fraværelse, ganske uventet kommen hjem igjen, efter at have tumlet sig om paa flere Verdenshave. Jfølge hans egen Beretning tilbragte han den første Vinter i Vendsyssel med at betle; i Foraaret 1839 fik han Tjeneste hos en Gaardmand i Vrendsted Sogn, for hvem han vogtede Qvæg, næste Vinter drev han atter omkring i Vendsyssel og ernærede sig af Betleri, men da han i Foraaret 1840 kom til Blokhusene, narrede 4 danske Matroser, som fore med et engelsk Skib, ham ombord i dette, hvor man beholdt ham, og saaledes kom han først til Hamborg, og derfra til Frankrig, Vestindien, og mange flere Lande og Stæder, som han dog ikke er istand til at give nogen Oplysning om, ja han veed ei engang Capitainens Navn paa det Skib, han foer med, men dette heed Therese. J dette Foraar kom Skibet, der var blevet læk, ind til Frederikshavn, hvor han fik Lov til at gaae iland, for med nogle faa Reisepenge at kunne begive sig hjem. Forøvrigt havde han nydt en ret god Behandling ombord; men da han ikke gjorde nogen egentlig Tjeneste, havde han heller ingen Løn faaet. Han er nu glad ved at være kommen tilbage igjen til Mors, og synes ikke at have Lyst til at gjøre flere saadanne Udflugter. Ellers synes han at være hjemkommen ufordærvet baade paa Sjæl og Legeme. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-23
Næstforrige Løverdag blev, som forhen omtalt, udgivet nogle falske Rbdlr. Sedler i Viborg. Dette gjentoges atter afvigte Løverdag; men Politiet var imidlertid heldigt til at attrapere vedkommende Person, en Smed fra Landsbyen Sjørslev, der nu sidder arresteret tilligemed sin Kone, hvem det dog før Paagribelsen lykkedes at skille sig ved flere falske Sedler, ved at henkaste disse under en Trappe i en Port. Hos Manden forefandtes ikke flere falske Sedler, end den, ved hvis Udgivelse han blev anholdt af Politiet, hvilket nu er i Besiddelse af 11 Stkr. saadanne, der tydeligt udvise at være Sødskende. De tvende Colonister, der anholdtes for Udgivelsen af falske Specier, have angivet en tredie Mand, som skal have leveret (Vib. Av.) dem disse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-23
Høiesteret har stadfæstet den af Provsteretten i Sleth, Herred og af Viborg Stifts Landemode afsagte Dom over suspenderet Skolelærer og Kirkesanger Lars Henriksen, der for forargeligt Forhold er tilkjendt at have sit Embede forbrudt.