Norske Intelligenssedler, 1789-04-08
Christiansborg Slot den 11te Martii 1789. 3 Værdien af alle faste og løse Eiendomme, Vare og Effecter bliver at ansætte efter den Priis, ethvert Slags paa den Tid, naar enhver beregner sin Formue til Afgiftens Erlæggelse, gaaer og gielder for, eller som den, der beregner sin Formue, paa den Tid, da han beregner den, efter almindelig Priis, kunde anslaae ethvert Slags til, eller vilde sælge det for, i Fald det da var til Salg. For saavidt Lehn, Stamgodser, Fideicommisser og deslige angaaer, som det ei staaer Besidderen frit for at afhænde, da bliver sammes Værdie at ansætte til den Capital, som kan forrentes ved de aarlige Revenner, Renten beregnet til 4 Procent. 4. Fra Afgift af Formue undtages: a.) Midler og Eiendomme, som tilhøre offentlige og gudelige Stiftelser og Bygninger, saasom Kirker, Skoler, Hospitaler og deslige, naar og for saavidt saadanne Stiftelser og Bygninger allerede findes befriede fra den ved Forordningen af 31 Maji 1781 paabudne 1/4 Procent-Skat. b.) Octroierede Compagniers Midler og Eiendomme, naar og for saavidt de ved Octroier eller Privilegier ere udtrykkeligen frietagne for extraordinair Paabud baade i Freds- og Krigs-Tid. c.) Umyndiges Midler og Eiendomme, naar de i samlet Sum for hver ikke overgaae 100 Rdlr. d.) Boehave og Huusgeraad til eget Brug, være sig Guld, Sølv, Kobber, eller anden Metal, som er forarbeidet, Linned, Klæder, Bøger, Naturalie- og Konstsamlinger, Meubler, Huusholdnings- eller Haandværks-Redskaber. Men under Behave og Huusgeraad henregnes ikke muur- og nagelfaste Ting, eller de Jnventarier eller Maskiner, som til faste Eiendomme og deres Drivt, samt til Fabriker, Værker og Bruge og deres Drivt, nødvendig behøves og bruges, hvilke under Eiendommenes Værdie blive at anslaae, e.) Formue indtil 4000 Rdlr., som nogen, der driver Næring, selv har staaende i sin Nærings Drift, naar han af denne sin Næring svarer Nærings-Afgivt efter følgende 10, 11 og 12 86. 5.) Paa det at ingen, i Anledning af denne Afgift, skal besværes med at fremlægge til andres Undersøgning, hvori ethvert Slags af hans Formue bestaaer; hvor og hos hvem han har tilgode eller er skyldig, med videre hans Pengesagers indvortes Forfatning eller Omsætning vedkommende; hvilken Omstændighed paa andre Tider og Steder har været ligesaa meget, om ikke undertiden meer, til Byrde, end saadan Afgivt selv; da skal det til enhver være overladt, paa ærlig Troe og Love, og saa rigtigen, som han med god Samvittighed og under sin Eed, naar forlanges, kan bekræfte, selv at beregne alt hvad henhører til hans Formue, selv at anslaae hans Eiendomme, saavidt de ikke bestaae i rede Midler, til Værdie efter forestaaende 3die C., selv at undtage hans Boehave og Huusgeraad, selv at beregne og fradrage hans Gield fra Formuen, og derefter at angive, efter de denne Forordning hostrykte Formularer, hvad han har at erlægge i Formue-Afgivt. Paa lige Maade og efter samme Formularer skulle og de, der, som Formyndere, Administratorer, Skifteforvaltere, Commissarier, eller under andet Navn forvalte Midler og Eiendomme for andre, angive i deres Sted og paa deres Vegne, hvis Midler, de have under Forvaltning eller i Forsvar. H. Om Afgift af Embeds Jndkomst, Lønning, Pension og deslige. 6. Alle og enhver, Geistlige eller Verdslige, Civile eller Militaire, som noget offentlig Embede eller nogen offentlig Forretning til Vores, Statens eller det Almindeliges Tieneste, af Os Selv eller af nogen anden dertil Berettiget, ved Bestalling eller Bevilling er anbetroet eller tilladt, og derfor eller i den Anledning nogen Jndkomst haver, hvad enten det er i Penge eller Vare, eller ved Nytte og Brug af Huse, Jorder eller andre Eiendomme, ligesom og enhver, der hæver nogen Pension af Vores eller nogen anden offentlig Kasse, eller af noget Embede, skal, af al sin visse og uvisse Jndkomsts, Fortienestes eller Pensions fulde Beløb for et Aar, naar samme, alt tilsammentaget, ikke er under 100 Rdlr., eller ved nogen Fundation for offentlig Stiftelse udtrykkeligen maatte være frietaget for sligt Paabud, erlægge Fem Procent eller Fem Rigsdaler af hvert Hundrede Rigsdaler, Jndkomtiens Beløb kan anslaaes til, efter det den har været i det sidste Aar, for hvilket den kan beregnes. 7.) Lige Afgift skal erlægges af al anden Jndkomst, som nogen, i hvo det er, i eller uden Embede, maatte have af Beneficier, Donationer, Legater, og i andet deslige Tilfælde, hvor Jndkomst oppebæres af Grunde, Bygninger, eller Capitaler, som den ikke eier, der oppebær Jndkomsten; saa at alle og enhver, som nogen Jndkomst af dette Slags haver, hvad enten den kommer fra indenlandske eller udenlandske Steder, og hvad enten den hidrører fra offentlig eller privat Indretning, skal af saadan Jndkomsts fulde Beløb i det sidste Aar, for hvilket den kan beregnes, naar den ikke er under 100 Rdlr. aarlig, og ikke fra extraordinair Paabud udtrykkeligen er frietaget, svare 5 Procent. 8. De, som staae i privat Tjeneste, og ikke til den almindelige Klasse af Tienestetiende eller Daglønnere henregnes, saasom Jnspecteurer, Hofmestere, Secretairer, Jnformatorer og Francoiser, Forvaltere, Fuldmægtige og Bogholdere og andre Betiente ved Handels-Comptoirer, Saug, eller Tømmer- og Lændse Fogder, Saugmestere og Tømmermærkere, Kiøbmænds, Kræmmeres og andre Handlendes Boesvende, Skriverkarle, Kammertienere og Kammerpiger, og andre deslige af begge Kiøn, skulle erlægge af deres Løn for et Aar, naar den for Mandfolkene er 20 Rdlr. og derover, og for Fruentimmerne 15 Rdlr. og derover, 5 Procent eller 48 sk. af hver 10 Rdlr. 9. Enhver, som staaer i offentlige Embede eller Forretning, eller har saadanne Jndkomster, som i foregaaende 6te og 7de §. er ommeldt, skal redeligen og saaledes som han eller den med Lovens Eed, om og naar forlanges, kan bekræfte, angive disse visse og uvisse Jndkomsters fulde Beløb efter de denne Forordning hostrykte Formularer, dog for saavidt de Betiente og Pensionister angaaer, som have faste Lønninger eller Pensioner af Vores Kasse, og derfor paa Vore civile eller militaire Reglementer, ere ansatte, da behøve de ikke at giøre videre Angivelse, end allerede ved andre Leiligheder ere gjorte. Jkke heller behøve de Betiente og andre, som vel ikke ere ansatte paa nysmeldte Reglementer, men dog af deres Jndkomster erlægge det ved Forordningen af 14 Maji 1768 og 12 Junii 1770 udi skrevne Extra-Paabud, at giøre videre Angivelse, end den, hvorefter bemeldte Extra-Paabud af dem nu svares, for saavidt nemlig de for nærværende Tid ikke maatte have andre Jndkomster, end den, som under bemeldte Angivelse ere komne i Anslag. Alle de, som staae i privat Tieneste og efter næstforegaaende 8de 5, skulle svare af deres Lonninger, anmeldes af deres Hosbonder, og i Anmeldelsen bliver tillige at forklare, hvor meget enhver har i Løn. H. Om Afgift af Nørring. 10. Alle og enhver, som i Kiøbstæderne og under deres Jurisdictioner drive nogen borgerlig eller anden lovlig Næring eller Haandtering, være sig ved Handel, Konst Arbeide, Haandværk, Fabrik, Søefart, Fiskerie, Møllebrug, Vertshuushold, Høkerie eller i anden Maade, ansættes til at svare af sin Næring eller Haandtering saa meget, som kan udgiøre 5 Procenteller 5 Rigsdaler af hvert Hundrede Rigsdaler, Næringen eller Haandteringen ongefærligen kan anslaaes for, et Aar i det andet, at indbringe, efter Fradrag af de til Neringens eller Haandteringens Drivuomgiengeligen fornødne Omkostninger. Af hvad, som er under 100 Rdlr., svares i Proportion. 11. Paa samme Maade skulle og de ansættes, som boe paa Landet og under dets Jurisdiction, og der drive nogen saadan Næring eller Haandtering ved Handel, Konst Arbejde, Haandværker, Fabrik, Søefart, Gang eller Møllebrug, Giestgiverie, Landkræmmerie og deslige, eller som have Værker, Grunde eller andre Eiendomme i Forpagtning. Men for saavidt de paa Landet boende ernære sig af Jorddyrkning eller Fiskerie, da bliver denne Næring ikke til Afgift at ansætte. 12. Nærings Afgivten skulle de af O; udnævnte Commissioner, om hvilke i det følgende meldes, ansætte for enhver Næringsdrivende, efter det den om sin Næring redeligen forklarer, samt hvad de med bedste Skiønnende og efter Pligt, Eed og Samvittighed eragte enhver at kunne ansættes for i Overeensstemmelse med det i foregaaende 10de og 11te C. foreskrevne; Men naar nogen, som saadan Næring eller Haandtering driver i Kiøbstæderne eller paa Landet, beviisligen angiver sig at erlægge Formueskat af 4000 Rdlrs. Formue og derover, da er han frie for at ansættes til at svare Næringsskat, ligesom derimod enhver, der har en Formue under 4000 Rdlr. egne Midler staaende i sin Næringsdrivt, er, i Følge forestaaende 4de §., fri for af denne i hans Næring staaende Formue at betale Formueskat, naar han af sin Næring svarer Næringsskat. For saavidt nogen i denne Forordning paabuden Afgivt, være sig Nærings- eller Formueskat, maatte blive at udreede af de Under-Officerer, Dragoner og Soldater, som i sidstafvigte Efter Aar have været udcommanderede fra deres Stand, Qvarteerer, samt af de enroullerede Matroser, som i samme Tid have gjort Tieneste paa Vore Krigskibe, saavelsom og af Enker og Børn efter de saaledes til Lands eller til Søes udcommanderede, der imidlertid maatte være døde, da skal bemeldte Næringskat eller Afgivt aldeles være den eftergivet. Ligeledes er det Vores allernaadigste Villie, at de Officerer af Vores Søe- og Land Etat, som paa lige Maade i afvigte Efter Aar have været udcommanderede til Søes eller Lands, (Fortsættelse følger.) skulle for det anordnede Paabud af Gage være fritagne.