JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1719-01-01
Kiøbenhavn. Den første i denne Maaned blev her i Staden med det begyndte Nye Aar af Prædike-Stolene gjordt Taksigelse for Frederich-Steens Beleirings skyndige Ophævelse, udi hvilken Beleyring Kongen til Sverrig den 11 Decembr. næst forleden om Aftenen mellem 9. og 10 Slæt blev skudt ihiel udi Løbe-Gravene med en CartetskKugle. Den 2 dito haver det allernaadigst behaget Hans Kongel. Maj. at beskikke Hr. GeheimeRaad og Græve, Hr. Hans Schach, til at være Præsident i Cammer-Collegio og Tilfor ordnet ved de Kongl. Financer.
Nye Tidender, 1719-01-01
Samme Dag Hans Kongel. Majest. allernaadigst haver forordnet Hendes Kongl. Majests. Ober-Hofmester, Hr. Wilhelm Mauritz von Munich, til at være Hans Majests Geheime-Raad og General Post-Directeur. Desligeste Conference-Raad. Varon Hr. Christian Gylden Crone den Dag af Hans Maj. er bleven ligeledes beskikket til at være Hans Majsts. Tilforordnet ved benævnte Kongl. Financer. Selv samme Dag Hans Kongel. Maj. ligeledes allernaadigst. haver beskikket Hr. Estats Raad Caspar Bartholin tillige med at være Hans Majsts. General-Procureur.
Nye Tidender, 1719-01-01
Den 20de ditto haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst forordnet, Thomas Bredal Vice-Laugmand over Nordlandene og Finmarken, samt Cammer-Advocat, tillige med at være Cancellie-Raad.
Nye Tidender, 1719-01-01
Den 23de ditto haver Hans Kongl. Majst. ladet udstedde sin allernaadigste Forordning om adskillige Extraordinaire Skatter og Paabudde udi Danmark. for Aar 1719. Ligeledes Hans Kongl. Maj.
Nye Tidender, 1719-01-01
samme Dag har ladet udgaae sin allernaadigste nye Forordning om det stæmplede Papirs Bruug over begge Kongerigerne Danmark og Norge. Den 30 Januarii lood Hans K. Maj. udgaae følgende Tydske Forordning: Verordnung wegen verschiedener Geld-Ausschreibungen in den Hertzogthumern Schleswig, Holstein und der Herrschaft Pinnenberg.
Nye Tidender, 1719-01-01
Samme Dag haver Hans Kongl. Majst. allernaadigst beskikket Hr. Justice-Raad og Til forordnet, udi Land-Estatens General-Commissariat, Christopher Hartman, at være tillige med Estats-Raad.
Nye Tidender, 1719-01-01
Selvsamme Dag haver Hans Majst. ligesaa forordnet Hr. Justice-Raad Johann Schrader til at være tillige med Estats Raad. Jngermanland.
Nye Tidender, 1719-01-01
Petersborg. Fra Olonits havde vi her udi næstforleden Aars sidste Maaned er er dender, at Czarens virkelige Raad, Over-Liv-Medicus og Præsident udi det Medicinske Facultet over hele Rysland, Hr. Areskine, efter en 6 Maaneders udstanden Sygdom udi Olonits den 29de Novembr næsttilforne var ved Døden afgangen, og hans Liig den 17de i benævnte Decembris Maaned her indbragt, hvorpaa hand den 22 ditto heel stateligen udi Ledsagelse og Følgeskab af Hans Chariske Majests. høie Person og høje Betiente om Aftenen henved 6 Slæt er bleven begravet udi Alexander Niewswy Closter, hvor at H. Czariske Majests. høje Families Begravelse findes. Tidenderne om Kongens af Sverrig Død foraarsager her i Hoffet idelig Raadslag, og at Hans Cariske Maj. vilde paa Vaaren giøre en Reise til sine høje Allieredes Hof, der des fastere at forbinde sig til dennem og af adskillige vigtige Aarsager, sine høje Allierede til Beste, erklære sig over den FredsForhandling, hand med Sver vig paa Alland havde foretaget, der fra Czarens Freds-Fuldmægtige Hr. Bruce og Osterman giennem Aboe ere komne her tilbage med u-forrettet Sag, og som den afdøde Konge til Sverrig altid haver paastaaet ej at vilde miste det hele Liefland, som Czaren haver i Hænde, og ei har vildet tilstaae Carens høje Allierede at sende deres Fuldmægtige i den FredsForhandling med, saa haver Hans Cariske Majst. til videre beordret endnu 10000 Mand at begive sig paa Togget af Liefland til at forøge de der indehavende Fæstningers Besætninger og der liggende Tropper, saasom ikke kand vides, hvad for en stoor Kriigsmagt Sverrig sig did kand vende med, eftersom der skrives, at Arve-Prindsens til Hessen-Cassel Gemahl, Princesse Ulrica, som siges at være udnævnt til den Svenske Thrones Besiddelse, om Hendes Kongl. Høyhed ikke allerede sidder derpaa, aldrig har været enig med, at Freds-Forhandling med Czaren skulde skee paa Alland, hvorfore de Czariske høje Betiente sig skal have ladet forstaae, at Hans Cariske Majst. mere skal være tilbøielig, at Hr. Carol Frederich, Hertugen til Holsten-Gottorp, maatte komme paa den Svenske Throne, heldst efterdi hand i samme Linen haver nærmere Rættighed dertil.
Nye Tidender, 1719-01-01
Polen. Varskau. Den 3 udi denne Maaned have Biscoperne af Cujavien, Posen og Culm saa og den Store Marskalk, den Store Canceller og Skatmester, desligeste det Store Hertugdoms Litthanens Under-Canceller her holdet Samtale med Carens Ambassadeur, Fyrsten Dolhoruky, udi hvilken Samtale Fyrsten sig, som følger, haver erklæret paa H. Cariske Majests. vegne: At eftersom Hans Kongl. Majst. til Polen og Regeringen forsikrede Hans Cariske Majest. om al fortroelig og bestandig Venskab, saa havde Caren derimod vilde det og udi Gierningen legge for Dagen og give Ordre til sine Tropper, at de skulde rykke tilbage af det Polske Rige og dets Lande, men at saadant til Dags ej er skeet, dertil var Hans Czariske Maj.
Nye Tidender, 1719-01-01
af adskillige Stats-Aarsager dreven, særdeles formedelst Stridighederne om Giftermaalets Fordrag mellem MargGræven af Brandenborg og Enke Hertuginden af Curland, og Curlands Lehns-Tagelse, som ligger til det Polske Rige, desligeste om de Fregatters Udrustning, som Staden Dantsig haver med Vilkaar lovet etc. Udi det øvrige havde benævnte Fyrste at give tilkiende, hvorledes Hans Cariske Maj. havde samtykt udi bemælte Giftermaals Fordrag, forhaabendes, at samme Giftermaal skulde være Kongen og den Polske Regering behagelig. Det havde nu disse det Polske Riges høje Betiente Kongen at forestille til videre Erklæring, som den Cariske Gesandt vilde med det første forvente. Jmidlertiid skal Breve af Cron-Cancelliet dersom til Hans Cariske Maj. affærdiges og paa de Cariske Troppers Hiemtog drives. Fra Thorn haver mand følgende Tidender, Nu haver de Cariske Tropper, her i Egnen staae, udtrykkelige Ordre at bryde op og forføje sig her af Landet, hvortil de giøre allerede Anstalt, saaledes at Hiem-Togget vist skal gaae for sig udi næstkommende Uge, men hvad Vei de skal tage, kand mand til Dags ei forfare.
Nye Tidender, 1719-01-01
Fra Posen haves, at Rysserne der tage Proviantet af deres Magaziner og lader det føre ad Dantsig, hvortil de allerede udtage Fæet paa Landsbyerne at bruge i Forspand.
Nye Tidender, 1719-01-01
Frankerige. Paris. Prindsen af Dombes og Græven af En, Hertugen af Maine hans Sønner, som beskyldes at være Tilhængere af det af den Spanske Gesandt, her ved Hoffet haver været, stiftede Mytterie mod det Kongl. Huus, skulde med det første gaae der af deres Arrest udi Seaux ad En, og deres Hofholding saaledes reguleres, at de efter deres Rang kand holde aabet Tasel for de der udi Egnen boende Herre-Folk. Hr. Fagon er udnævnt til paa Kongens Vegne udi Seaux at fratage Hertugen af Maine Seiglet, og over alt det, som hos ham befindes at lade giøre en Forteignelse. Her gaaer Rygte af, at en fornemme Spanske Herre her ved Hoffet var ankommen ikke aleneste med de Freds-Artikler, som forudskulde afgiøres mellem Kæiseren og Spanien, men og havende et Forslag til et Giftermaal mellem Prindsen af Asturien og en Ærke-Hertuginde af det Østerrigske Huus. Den 6 udi denne Maaned er her Krigen mod Spanien offentligen forkyndet, og derhos en Haandfæstning. udgivet, hvor udi alle Aarsager ere befattede, hvorfor sligt er skeet. Der ere allerede 24 Battallioner og 13 Regimenter udi fuld Bevegelse her i Riget af de Spanske Grændser og blive her i Riget 40000 Mand Land-Folk udskrevne, og ihvorvel Hertugen af Bervyk haver undskyldt sig at være General over Armeen, paa de Spanske Grændser skal komme at staae, saa fornemmer mand dog at samme Hertug dertil er udnævnt, Erklæringen, som Kongen af Spanien har ladet den 25 Decembr. udgaae mod vores Regent, Hertugen af Orleans, sees her nu aabenbar, samme Konges Helbred skrives at være heel tynd, og haver Hans Majest. siden første Egteskab fra og til været plaget med en Feber og tykke Bene, som formedelst Lægedom noget har formindsket sig, men saa at Hans Majest. dog inderligen har beholt nogle Levninger deraf, hvorfore de ikke ere uden Fare. Særdeles Breve fra Madrit af den 2 i denne Maaned mælde og, at der ved Hoffet mellem Rigets Store Høvdinger havde yppet sig en stoor Tvistighed at fortfare med en Kriig mod saa store Fiender, og vare de fleerste derfor tilbøseligere til en Fred end Kriig. Ængelland.
Nye Tidender, 1719-01-01
London. Den 28 udi næst forleden Aars sidste Maaned er om Formiddagen hen ved 11 Slæt paa alle sædvanlige Stæder her i Staden og paa tilbørlige Maader Krigen overlyst forkyndet mod Spanien, som fornemmeligen derudi bestod, at efterdi Hans Kongl. Majest. til Store Brittannien ved adskillige Tractater og Forbund var forpligtet til at haandthæve Freden udi Jtalien, og for hielpe at beskiærme Kæiseren i sine Kongeriger, Provincier og ved sine Nættigheder, ogsaa efter sin Formue at sætte Freden udi Christendommen paa en fast og rætmæssig Grundvol, og Kongen af Spanien med en stoor Kriig søgte den at forstørre mod al Ræt og billighed. Kongens til Sverrig Død foraarsager her ved Hoffet adskillige Samqvem til Raadslag, og begyndes her allerede at sige, at Frankerige skal have meere Tilbøielighed at forhielpe den unge Hertug til Holsten-Gottorp paa den Svenske Throne end Princessen Ulrica Elconora, Arve-Prindsens til HessenCassel Gemahl, hvilket har foraarsaget de tvende særdeles Sende-Buds hastige Forsending, hvoraf det ene er kommet tilbage og forsikres, at saa vel vores Konge, saasom de Herrer General-Staterne ere ovenbenævnte Princesse mere tilneiede. Med de beordrede Orlogs-Skibes Udrustning, særdeles af Øster-Søen, hastes her i Riget ej nu saa meget som for Kongens af Sverrig Død, saasom mand her meere end for haaber til en Fred udi Norden; Dog ligge her paa Strømmen 10 til 12 OrlogsSkibe og nogle Fregatter seilfærdige, og som paa intet andet fattes end Matroser, saa er befaling udgaaen, at presse Folk dertil, mand mener, at denne Esqvadre under SkautbyNacht Michels skal gaae af den Midtlandske Søe at føje sig der til Admiral Bings underhavende Flode mod Spanien.
Nye Tidender, 1719-01-01
Tydskland. Vien. Som mand i denne Maaned har faaet fuldkommen Vished her i Hoffet om Kongens af Sverrig Død, saa siges, at Hans Kæiserlig Maj. sig skal have ladet forlyde, at naar en Konge udi Sverrig skulde igien samtykkes, Hans Kæiserl. Majst. da vilde lade forestille, at de Svenske Sager angaaende de Tydske Rigs-Provincier for det første skulde forblive i den Stand, de nu fantes, og den Nordiske Freds-Forhandling udi Brunsvig begyndes paa nye igien.
Nye Tidender, 1719-01-01
Neder-Elben. Fra Sverrig haver mand i denne Maaned intet tilforladeligt, og om endskiønt der skrives fra Rostok, at der vare nogle Skippere fra Yd stædt i Skaane ankomne, som havde bragt de Tidender med sig, at Hendes Kongel. Høyhed Princessen Ulrica Eleonora der var allerede udraabt til at være Dronning i Sverrig, end og skulde den 20de udi næsttilkommende Maaned Februarii crones dertil, saa vilde dog andre derom tilforne vente en Stadfæstelse, eftersom mand forhen af visse Breve haver fornummet, at det Svenske Riges Stænder skulde først til den 11 udi næsttilkommende Februarii Maaned derover udi Stokholm holde en almindelig Forsamling og samtydeligen da samtykke, hvo der skulde besidde den Kongel. Svenske Throne. Vist er det, at paa den Franskes der ved Hoffet værende Gesandt Græven af Marqve hans Foredringende er alle Svenske Capere. ved Liv og Levnets Straf forbudet ikke mere at maae gaae i Søen, er heller at maae opbringes noget Fartøig af de som ere i Søen. Kongen til Polen haver meget skyndeligen, efter at Hans Majest. til visse havde fornummet Kongens af Sverrig saa hastige Døød, begivet sig fra Varskau, ad Saksen, at hvad Aarsag vides er endnu.
Nye Tidender, 1719-01-01
Som Hollandske Breve medføre, da skal der Skippere, fra det Trundhiemske komne, have berettet, at de Svenske Tropper under Gen. Ahrenfeld der vare slagne af Marken, efterladende sig 2000 Mand paa Valstædet døde og qvæste, og udi Forfølgningen være af de Svenske henved 1000 Mand omkomne.
Nye Tidender, 1719-01-01
Nederlandene. Græven-Hag. Nu fornemmer mand forvist, at de Herrer Gen. Staterne virkeligen have forættet at træde udi det firefoldige saa kaldede Forbund, dog af de høje Allierede i samme Forbund begiært tillige med en Opsættelse paa 3 Maaneders Tiid førend de sig mod Spanien vilde indlade udi en offentlig Kriig, inden hvilken Tiid de vilde forhaabe, at formaae Kongen af Spanien til at antage benævnte Forbund, efterdi Kongen af Spanien forlanger de Herrer General-Staternes Megling i de Stridigheder mellem Kæiseren og Kongen til Spanien, og Hans Majest. derfor des meere skulde vilde følge deres Raad.
Nye Tidender, 1719-02-01
Danmark.
Nye Tidender, 1719-02-01
Kiøbenhavn. Den 6te udi denne Maaned haver det allernaadigst behaget Hans Kongl. Majest. at lade udstæde et Patent om at de Extra-Skatter af Kiøbenhavns og Christianshavns Jndbyggere uden Forskiæl herefter og ved Stadens Magistrat, ligesom i de andre Kiøbstæder her i Riget skeer, skal behørig ind fordres og derfor Rigtighed aflegges.
Nye Tidender, 1719-02-01
Samme Dag udstæddes ligeledes Hans Kongl. Majests. allernaadigste Placat om at den bevilgede Moderation udi Tolden af fremmed Rug saavelsom Hvede maae endnu til Junii Maaneds Udgang indværende Aar 1719 continuere. Den 14 Ditto lood Hans Kongl. Majest. udgaae sit allernaadigst Forbud, angaaende Ulds Udførsel af Danmark, og Anordning om dets Jndkiøb til det Manufactur, som Hans Majest. selv lader indrette.
Nye Tidender, 1719-02-01
Norge. Christiania. Brevene fra Trondhiem af den 14 næstforleden Maaned stadfæste ikke alleneste de Svenskes under Gen. Ahrenfeld jammerlig Hiemtog der af Egnen, men føje og dertil, at efterdi Frosten har været saa giennemtrængende, at udi Trondhiems befæstning 4re Mand paa deres Poster ere frøsne ihiel, det mand tvifler paa, om nogen af benævnte Svenske skal kunde faae den Lykke igien at see sit Fæderne-Land, saasom mand der havde visse Kundskab, at af disse Svenske udi den Nat, da de maatte slaae Lejr paa Bochhammer, over 200 Mand vare omkomne af Frost, Hunger og Kummer, og skal Vinteren der udi LandStrækningen være saa heftig, at mand neppelig i MandsMinde kand erindre sig den saaledes at have været. Paa Kaabber-Verket Røgraas, hvorover Svensken tog sit Hiem-Tog, havde Directeuren vel gjordt mod Fienden al muelig Anstalt at berge det smeltede Kaabber, ja og saadant lade kaste udi Bierg-Gruberne og hugge de dertil behørige Reeb udi Stykker, men det dog den Svenske Gen. Lieutenant de la Varreallerede ved Kundskaberne aabenbaret, hvorfore hand havde ladet fra Sverrig didkomme deslige Reb, hvor med hand havde ladet alt Kaabberet hidse op igien, hvilket hand ikke beholdte ræt længe, men der hand dermed var kommen 8 Mile derfra paa Hiem-Veien, havde hand maattet forlade det, hvor at de Danske igien afhentede det. Det er ikke nok at beskrive, hvor slemt Fienden havde omgaaets med det arme Bierge Folk. Med det første skal mand og have at fornemme, hvor mange friske Folk General Ahrenfeld skal have bragt med sig til Sverrig igien fra Norge, som formodentlig ei skal blive mange 100 end sige 1000 Mand.
Nye Tidender, 1719-02-01
Udi næstforleden Maaned er her i Nærværelsen udi Sverrig der af Prædike-Stolene oplæst en Mandat under Arve=Princessen Ulrica Elconora Navn, indeholdendes, at til Rigsdagen, som var berammet den 20 Januarii sidstforleden, gammel Stiil, at skulde holdes i Stokholm, skulde møde af Kriigs Standen alle Generaler og Overster, desligeste en Capitain af hvert Regiment, men af den Geistlig Stand alle Biscoper og Provster og en Præst af hvert Provstie, af den Borgerlig Stand og hver Stad en Magistrats Person og en Borger, og af Bonde-Standen en Mand af hvert Sogn, derhos var en befaling til Stænderne, hvorledes de i deres Sørge-Drag skulde indfinde sig til Kongens Begravelse.
Nye Tidender, 1719-02-01
Sverrig. Stokholm, af den 11te udi næstforleden Maaned. Cron Princessen, som tillige med sin Gemahl, Arve-Princen til Hessen-Cassel, befinde sig her i Staden ved Hilsen og Helbred, haver i disse Dage ladet sig behage at udnævne 7 Rigs-Raad.
Nye Tidender, 1719-02-01
Kongens Begravelse-Dag er berammet at skal gaae for sig den 24 i denne Maaned, nye Stiil, og Arve-Princessens Croning udi Upsal den 3 Martii næstefter, saasom nu Stænderne for at holde Rigsdagen ere tilfulde her forsamlede, længes mand meget efter, hvad der af Stænderne vil bringes paa Tapetet. Hertugen til Holsteen-Gottorp, som ligeledes sig her opholder, tager sig den arresterede Baron Gørts og Græve von den Nat aldeles intet an af Hans Durchlygtighed vare allerede tilbeskikkede
Nye Tidender, 1719-02-01
Baron Bannier og Estats Raad Frits til at være hans Geheime-Raad, saa skulde og flere Æmbeder forsynes for at faae hans Hofholdingen ræt indretted. Det er ikke at beskrive hvad for en stor Vrimmel af Folk her i Staden efterfuldte benævnte Baron Gørts, da hand af sit Fængsel fra Øre broe, hvoraf hand i sin Tieneres Klæder søgte at undkomme, under 300 Rytters Ledsagelse til trangere Fængsel og Forvaring blev forflyt her ind i Staden paa Raadhuset, saasom Almuen er saare forbittret paa ham, hand er ikkun endnu een gang bleven tagen i Forhør, af de af alle Stænder tilforordnede Commissarier, beraabende sig paa fine Breve og Documenter, som hannem ere fratagne, deriblant skal findes den afdøde Konges, Kong Carl den All., højloflige Jhukommelse, befalinger til alt det hand maatte beskyldes for. Ellers kand mand ikke noksom beskrive, hvor meget fornøjede baade Høje og Lave her monne være formedelst deres forhaabende gamle Friheder, og det tunge Paalægs Lettelse, og en skyn dig Fred, hvortil Stænderne ere her meget tilbøielige, hvilken om den i Almindelighed ej kunde stiftes, de den dog ynske med Kongen til Danmark og Norge at kunde sluttes for at faae Farten paa Nord-Søen i sin fulde Floor igien. Vi vente med det første Oberste Bassevits fra Ængelland, som skrives at skal have Begiering med sig fra Kongen til Store Brittannien, at Sverrig vilde nu uden nogen Tiids-Spilde saaledes beskikke sine Fred-Fuldmægtige til Freds Forhandlingen udi Brunsvig, at mand kunde forhaabe en ufeilbarlig Fred her i Noord, saaledes og Hendes Kongl. Højhed Princessen, Ulrica Eleonora, haver allerede til det beste anbefalet Rigets Stænder det. Jngermanland.
Nye Tidender, 1719-02-01
Petersborg. Endskiønt at den Ahlandske Freds-Forhandling formedelst Kongens af Sverrig Døød og andre Stridigheder, som der ei har kundet afgiøres, er bleven ophævet, saa siges her dog, at Czaren skal ikke være utilbøielig at lade den foretage paa nye, saasom Hans Cariske Majest. forhaaber derved at komme tillige med sin høje Allierede des snarer til en almindelig og fornøjelig Fred.
Nye Tidender, 1719-02-01
Polen. Varskau. Mod de tilstundende Raadslag, som vores Konge haver berammet at vil holde med Rigets Raad udi tilstundende Martii Maaned i Fraustad, reise didhen herfra mange af Rigets Høvdinger og Raad. Efter den 20 udi denne Maaned haver Rigets Raad her nærværende atter været i Samtale med Carens Ambassadeur, Fyrsten, Dolborukt, angaaende de Czariske Troppers Hiemtog her af Riget, og gav hand til Giensvar, at Skylden var ikke hans, efterdi ingen Anstalt var gjordt, for Commissarier, som skulde udføre slige Cariske Tropper, at Undersaatterne ey skulde fornærmes, hvilke Commissarier hverken i Store Polen eller Pryssen sig endnu ei hos de Cariske Tropper havde indfundet. Jmidlertid forlader mand sig meget paa det Forbund med Kæiseren, Store-Brittannien og denne Regering paa nye er stiftet, saa de Cariske Tropper, som med al Hast trekke sig sammen for at gaae ud af Riget, ikke som tilforne skal strippe omkring, saasom og Carens udtrykkelig Ordre foruden nogen Forhaling er derfor, desformedelst benævnte Tropper ikke des mindre begynde at tage god Afskeed af deres Qvarterer baade udi Store Polen og det Dantsiske, saa at mand vil haabe at paa den tilstundende Rigsdag ei nogen Stridighed derfor skal komme paa Tapetet. Det Curlandske Læns Tagelse troer mand og at blive hensat paa den lange Bænk, naar da de Czariske Tropper skulde komme ud af Riget og saa langt borte.
Nye Tidender, 1719-02-01
Frankerige. Paris. Som de Spanske Tilhængere her i Riget foregive, da skal Kongen til Spanien have besluttet udi egen høie Person med en mægtig Armee at vilde kome at staae paa Grændserne af Navarren mod Kæiserens og der kommende Franske Armee. Næstforleden den 8 udi denne Maaned er her en Qvinde, 60 Aar gammel, med et dødfød Barn kommen i Barsel-Seng, hvilket Barn hun beretter at have 20 Ugers Tiid været fructsommelig med. Den Kongel. Store Brittaniske Ambassadeur, som den 8de i denne Maaned haver holdet sit aabenbare Jndtog, skal Aftenen tilforne have faaet særdeles PostBud med de Tidender, at hand var beskikket til at være Hans Kongl. Majests. til Store Brittanien Over-Staldmester. Denne Ambassadeurs Jndtog var saa saare prægtig, at mand her ej haver seet den prægtiger, og mand regner til, at det maae have kost over 200000 Franske Gylden. Dette Jndtog har været saae ypperlig, at det har maattet skee giennem Conde Gaden, forbi den Luxenborgske Pallads, saasom Hertuginden af Berry havde fattet Lyst til at see det. Forhen kom først frem Ridderen af Sainctot, som skulde indføre denne Ambassadeur, hans Carosse, hvilken Vice-Admiralen, Marskalk af Etrees, hans Vogn fuldte, og derefter kom Ambassadeurens Under-Staldmester til Hest, førendes efter sig 36 Laqvaier udi et prægtig Liverie til Hest. Derpaa kom Kongens til Store Brittannien Cabinets Post-Bud til Hest. Fremdeles 6 skiøne Haand Heste med deres kostbar broderede Sadle og Deckener, af 6 Stald-Karle udi deres ypperlige Liverie førdte; Saa kom Ambassadeurens Staldmester paa en Spansk Hest, dernæst 12 Herremænd og 12 Pager til Hest, saare prægtig klædde; Derpaa kom Kongens Carosse, derudi Ambassadeuren sad med Marskalken af Etrees og Ridderen af Sainctot, saa kom Princerne og Princessernes af Blodet deres Carosser, efter dem Ambassadeurens Svidser til Hest, derefter fuldte Ambassadeurens meget kostbare og prægtige 8 Carosser, derpaa denne Ambassade Secreterers Carosse, foruden Hoff-Betienternes og andres der paa følgende mangfoldige Carosser. Hans Excellence, Ambassadeuren, er her paa 3 Dage med sin Følge paa Kongens Bekostning bleven ypperligen tracteret og hannem i den Tiid tilføjet den Svitserske Vagt, af 100 Mand bestaaende. Ængelland.
Nye Tidender, 1719-02-01
London. Den 11 udi denne Maaned haver den Kongl. Danske Ambassadeur, Græven af Holst, sig her ved Hoffet indfundet udi sin Konges høje Erinde og havde den 14 ditto saare længe særdeles Audients hos Kongen, samme Ambassadeur bragte og med sig Kongens til Danmark Dannebraage Ridder-Orden for Baronen af Sehlendal. Den Esqvadre Orlogs-Skibe, som er 10 til 12 Skibe stærk, og beskikket at skal gaae af Øster-Søen, arbeides der nu heel stærk paa med Udrustningen, og torde den først i tilstundende April Maaned vel blive seilfærdig. Kæiseren tilreder 10
Nye Tidender, 1719-02-01
Orlogs-Skibe, som skal føje sig til vores Orlogs-Flode i den Midtlandske Søe. Secreterer Creuts er her og nyeligen ved Hoffet ankommen udi Hertugens af Holsteen-Gottorp Forretning. Mand siger her for vist, at Admiral Bings skal være tilsendt Ordre at bombardere, Pavens Fæstning Civita Vechia, dertil og at kræve BrandSkat af Landet, saafremt Paven ikke vil forvise den Ridder af St. Jørgen, som siger sig at have Rættighed til den Store Brittanniske Crone, sine Lande.
Nye Tidender, 1719-02-01
Fra Frankerige have vi Breve, at den Franske Armee paa de Spanske Grændser allerede virkeligen var forsamlet, og at der til Paris med stor Hast arbejdedes paa Prindsen af Conti hans Feldt-Tøig, hvilken Prinds der siges at skal anføre samme Armee.
Nye Tidender, 1719-02-01
Spanien. Madrit. Sidst udi næst forleden Maaned begyndte alle vores udi Gallicien og Biscaien liggende Tropper at begive sig paa Togget af Navarren mod Frankerige, hvor det siges at vores Konge selv vil være ved Armeen. Udi Catalonien skal og samles en Armee af 25000 Mand bestaaende, Sidste Breve fra Sicilien mælde, at Angrebet paa Melazzo langsom gik for sig, baade formedelst Vandløbet i saa sumpig Egn og de Kæiserl. Troppers Nærmelse, som altid vare i Veien til Modstand.