JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-08-31
Kongelig Majestæts allernaadigst beskikket Byefoged og Skifteforvalter, Bye= og Skifteskriver, samt protemporeconstitueret Auditeur i Tranqvebar.
Berlingske Tidende, 1787-08-31
Da min Broder, Veiermester Jacob Wilde her i Helsingøer for længst ved Døden er afgangen, og jeg finder udi hans Gjemmer endeel Reisetøi, som allerede er næsten fordervet og opraadnet; saa paa det disse Sager ikke længere skal ligge Stervboet til Besvær, anmodes herved alle de, som samme med Rette maatte tilhøre, at de ville behage at lade det strax imodtage hos mig, Justitsraad og Borgmester Wilde i Helsingøer; thi i vidrig Fald bliver disse uduelige Sager bortkastede, paa det at Stervboehuset ei længere dermed skal bebyrdes, da jeg forsam me ei vil eller kan være ansvarlig.
Berlingske Tidende, 1787-08-31
Ved Proclama, læst inden Helsingøers Byetings=Ret den 21de Maji sidst, i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 30te Julii, og ved Siellandsfars Landtings Ret den 8de August nest efter, er afg. Borger og Maler=Mester Andreas Lemkes Creditorer indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig med deres havende Krav hos Skifteforvalterne, Magistraten i Helsingøer; hvilket herved end ydermere 3de Gange bekiendtgiøres. Da Borger og Høker Niels Jensen i Kiøbstæden Helsingøer, for nogen Tid siden ved Døden er afgangen, men hans Boe ikke formaaer at betale noget ordentlig Proclama, bliver herved 3de Gange efter hinanden, hans og efterlevende Hustrue Marie Christines fælleds Boes Creditorer, indkaldede med 12 Ugers Varsel at melde sig med deres til Boet havende Krav, hos Skifteforvalterne, Magistraten udi bemeldte Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1787-08-31
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de August sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 13de Dito, ere desom maatte have noget at fordre udi afg. Jonas Malbeck, forrige Bud ved det Frieherlige Schimmelmannske Sukker=Raffinaderie, og sidst afdøde Hustrues Jnger Margaretha Pedersdatters Stervboe, indkaldede at møde i Hof= og Stads=Retten Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres ArveRet, og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Jacob Italiænder Benjamins & Gebroeders, som i nogle og 30 J Aar har leveret alle de til Handelen paa Island og Finmarkenbehövende Sortementer af Tobak baade til Islændernes og til de Handlendes Fornøyelse; tilbyder deres Tieneste til alle og en hver af de Negotianter saavel her i Kiöbenhavn som alle Stæder, begge Kongeriger og Hertugdomme, som ville gjöre sig den Kongelige allernaadigst forundte Handels Frihed til Nytte. Da vi en altid kan være forsynet med tilstrækkelig Forraad af de til denne Handel henhørende Tobakker og til disses Forfærdigelse behöres 2 a 3 Maaneders Tid, saa beder virespectivement, at de HerretNegotianter som ville benytte sig af vores Fabrique melder sig Tide, saa kan de vente sig beste Tobakker og til billigste Priser. Christianshavn i Strandgaden No. 38 over for det Asiatiske Compagnie. S under Titel: Mine Overbeviisninger, er paa Dansk at Et af Hr. Professor Johann Gottlieb Tøller forfattet Skrifbekomme hos Brødrene Berling, saavelsom hos Boghandlerne Pelt og Mumme paa Børsen, for 24 s.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
den 17de Januarii 1787 har Hs. Kongelige Majestæt, allernaadigst beskikket Eiler Hagerup Krog til at være Foged i Westeraalens, Andenæs og Lofodens Fogderie under Nordlands Amt, udi forrige Foged Truels Krogs Sted, som fra bemeldte Embede i Naade er entlediget.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Fortsættelse af Forordningen angaaende den Jslandske Handel og Skibsfart. (See d. T. for Aug. Side 76.) Andet Capitel. Jkke allene alle kongelige Undersaatter maae i Island drive Handel med fuldkommen Frihed, men de i Landet boesatte Handlende, som der have vundet Borgerskab paa Handelen, maae ligeledes og det uden Forskiel, hvad enten de ere indfødte Undersaatter eller Fremmede, som der nedsætte sig for at drive Handel, forskrive directe Ladninger, fra hvilket Sted, i de kongelige europæiske Stater, de selv ville, samt igien seende deres Varer med egne eller befragtede, Hs. Majestæts Undersaatter tilhørende Skibe, til hvilket Sted i de samtlige Stater de finde for godt. Derimod er det dem ikke tilladt, hverken at sende Varer med egne Skibe til fremmede Steder, ei heller derfra at forskrive Ladninger, da aldeles ingen directe Handel imellem Jsland og fremmede Lande skal finde Sted.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Dersom altsaa nogen af de i de islandske Kiøbstæder boesatte Handlende ønsker at tage Deel i saadan udenlandsk Handel, da bør han til den Ende associere sig med et bekiendt Handelshuus i en af de øvrige kongelige Kiøbstæder.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Det bliver alle dem, der ikke have vundet Borgerskab paa Handelen, aldeles forbudet at føre nogen Slags Handel med Jndførselsvarer, og skulle de, som derimod forsee sig, straffes med de Varers Confiskation, som de have brugt til saadan Handel. Skulde de befindes især at have handlet med Brændeviin eller Tobak, da skal saadan forbudet Landprang straffes efter Forordningen af 3 Junii 1746, saaledes som begge ere bekiendtgjorte ved den Kongelige Resolution af Dags Dato. Ligesom det og, for saa meget mere at indskrænke Brændeviins ufornødne Brug, bliver forbudet alle og enhver, at skienke Brændeviin uden Amts=Øvrighedens Tilladelse, under Straf af 5 til 10 Rdlr. for hver Gang. Desuden skulle Bøderne i deslige Tilfælde, dersom den, der engang er straffet, igien overbevises om at have begaaet saadan Forbrydelse, forhøies efter Omstændighederne; og med Deelingen forholdes saaledes, at Angiveren faaer Totredie deele, men det Tingsogns Fattige, hvor Varerne ere solgte, den øvrige Eentrediedeel, da den Skyldige selv bør betale Rettergangens Omkostninger, og forholdes med disse Sagers Appel efter Reskriptet af 11 April 1781. De Handlende maae ogsaa drive anden lovlig Næring i Jsland. Saaledes kunne de Handlende i Fremtiden, ligesom Landets andre Jndbyggere, baade leie og besidde Jordegods til Eiendom, med selvsamme Ret, som nogen anden Besidder, kan udøve, og det uden Forskiæl, om de ere Jndfødte eller Fremmede, eller af hvad Religion de ere. De skulle og i denne Henseende nyde de samme Rettigheder, og deriblant især de Fordeele, som de, der i Island optage øde Jorder eller nye bygge, efter Forordn. af 15 April 1776. De kunne og uindskrænket drive Fiskerie i Landet. Skulde de have tilhandlet eller tilbøkslet sig nogen saa kaldet Fiske jord, da skal det være dem uformeent, at bruge de Huusmænd og Strandsiddere, der ikke høre til en saadan Jord og ikke selv have Baade, til at roe paa deres Fiskerbaade, dog ingenlunde for Udgiørsel, men allene for Lod, samt i øvrigt paa den Maade og efter de Regler, som i Almindelighed for Baadefiskeriet der i Landet ere anordnede, og ellers i hvert saadant Fiskevær vedtagne.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
De Handlende eller andre Landets Jndbyggere, saavel som Fremmede, der ville nedsætte sig der i Landet, for at foretage Fiskerier i det store, og til almindelige Brug at indføre flere og fordeelagtigere Virkningsmaader end de hidtil brugelige, kunne i Følge Placaten af 18. August f. A. dens 16de Post, vente at vorde dertil forundt særdeles Understøttelser efter Omstændighederne, saasom: ved at forskaffes Jordeiendom, at overlades Bygninger, Effecter og Redskaber, i Følge denne Anordnings 1ste Kap. 20de Post, eller og at tilstaaes fornødent Forskud. Det samme skal gielde om Anlæg til Salteriet paa saadanne Steder, hvor Fiskeriet drives i Udværene, og saa langt fra de nu brugelige Handelshavne, at den fangende Fisk ikke kan, uden Sinkelse i Fiskeriet selv, indbringes til Saltning saa fersk, som den bør være, helst naar til ommeldte Anlæg udvælges saadanne Steder, hvor tillige haves brugbare Havne, for strax at kunne indskibe. de tilvirkede Producter.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Da Nord og Østerlandets Jndbyggere hidindtil ikke have kunnet benyttet sig af den paa sine Steder faldende Leilighed til Torsk- og Havkallefangst, saavelsom til Ferskvandsfiskerie, af Mangel paa Formue, saa forundes saavel Landets Jndbyggere, som andre kongelige Undersaatter eller Fremmede der ville anlægge og indrette Fiskeleier eller Fiskevær, samt Salterier paa de dertil meest beqvemme Steder, saadan særdeles Understøttelse, som maatte være passende med Anlæg genes Vigtighed og de locale Omstændigheder. Stæderne til dette Slags Anlæg maatte især udsøges saaledes, at Nærheden af Handelspladserne kunde give Leilighed til desbedre og sordeelagtigere at afsætte Producterne. J denne Henseende synes, efter de derom indhentede Efterretninger, især at komme i Betragtning Olufssiorden og Siglenæsset i ØefiordsSyssel, Skagens vestre Side og Fliotene i Skagefiords=Sy set, Skagens østre Side, Vatnæsset, Hrute= og Midfiorden, eller fremfor dem begge, Balkestadenæsset i Hunevandssyssel, samt Høfnøe, Biarnarøe, Skaulenæs, Brimnæs, og Nordfjorden i Muulesyssel.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Da overalt Handelens Drivt og den indenlandske Communication meget vil befordres derved, at flere end de nu brugelige Handelsanlæg og Havne efterhaanden paa de beqvemmeste Steder indrettes, saa kunne de, der til det kongel. Rentekammer desangaaende ville indgive nærmere Forslag, vente, at vorde forundt, efter Omstændighederne een og anden passende Benaadning. For end videre paa bedste Maade at befordre den inde landske Handel og den for Landet saa høist vigtige Communcation til Søes, tilsiges dem af Landets Jndbyggere eller andre, som der maatte nedsætte sig og vilde anskaffe Jagter, eller saadanne til Transport tienlige Fartøier, en passende Understøttelse, for saavidt de hvert Aar forskaffe de fornødne Beviis, at saadanne Fartøier stedse vedligeholdes og eri virkelig Brug. Det samme skal efter Omstændighederne gielde og Baade, der ere større og bedre end de saakaldte Ti og Tolv=Æringsbaade, for saavidt de især bruges paa Udvirene, til at kunne holde ud paa Havet til Fiskerie, og ere byggede paa den beqvemmeste og til hvert Steds Omstændigheder best passende Maade; og det saavel i Almindelighed, som især saavidt Vedkommende enten ganske eller tildeels benytte sig dertil af Drivetømmer. Ligesaa kunne og de, der ville foretage saadanne Anlæg, vente, at dem, naar de derom, Forveien melde sig, vorde meddeelte tienlige Veiledningen til deres forehavendes Befordring; deels ved at forskaffes fra vedkommende Embedsmænd der i Landet de fornødne Efterretninger om det locale, deels ved at forsynes med Tegninger og anden til saadanne Bygninger fornøden Oplysning.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
De i Landet boesatte Handlende, som hele Aaret igiennem handle med Landets Jndbyggere, skulle forsyne enhver Huusfader, og overalt enhver, som med dem fører nogen staaende eller løbende Handel, med een af ham igiennemdragen, paa sidste Blad forseglet og paa den første Side med Eierens Navn af ham paategnet Contrabog. Til videre Anthorisation paategnes, paaineres og forsegles denne Contrabog af vedkommende Sysselmand, som strax meddeler Kiøbmanden, et egenhændigt Beviis om, at han samme har anthoriseret: ingen af de ældre Contrabøger maae bruges under den nu indrettede Frihandel. Kiøbmændene skulle ved hvert Aars Udgang, eller naar Eieren giør sin sidste Handel for det løbende Aar, opgiøre og afslutte hans Regning i Contrabogen, og skrive dens Saldo paa ny Regning, i Rdlr., Mk. og s., hvori overalt den hele Regning skal anføres. Disse Contrabøger Skulle tiene til Beviis udi de mueligen opkommende Tvistigheder om de Handlendes Fordringer, ligesom de og bør haves i Agt ved Skiftebehandlingen i de efterhaanden forefaldende Stervboer, hvor nogen Gield til de Handlende befindes at indestaae. Dog skulle Kiøbmændene, dersom det forlanges, desuden være pligtige, under saadan ne Søgsmaale, at forevise vedkommende Øvrighed deres Handelsbøger til Eftersyn og Sammenligning med Contra bogen, paa det at al i saa Fald fornøden Rigtighed og Vished kan erholdes. Til den Ende skulle de ligeledes være pligtige til at lade deres Handelsbøger anthorisere. Saadanne Kiøbmandskrav, som kunne bevises deels ved Contrabøger, og deels i fornødne Tilfælde ved Handelsbøger, skulle nyde samme Rettigheder, som andet Regningsskrav efter den norske Lov, men ingen videre Prioritet. Dog maae den, imod Øvrighedens Beviis om Vedkommendes Nød, givne Credi paa Varer til uundværligt Livs Ophold og Næringsdrivt Trangstider, nyde Prioritet for al anden Regningsskrav, men endda aldrig længere end paa et Aar J øvrigt kunne Kiøbmændene, saavelsom Landets øvrige Jndbyggere, ligesom de derom best indbyrdes kunne foreenes, udsætte deres Penge enten i Handelen eller i andre Eiendom, me, mod gangbar Rente efter nu gieldende Anordninger; ligesom og de Handlende, saavelsom Landets øvrige Jndbyggere, i den Henseende ere befriede, i Følge Forordningen af 17. Nov. f. A. dens 3die Post, for 1 Procent Skat og stemplet Papiirs Brug.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Ligesom ved Anordningen om de islandske Kiøbstæders Friheder af 17 Nov. f. A. dens 17de Art. dem er forundt Vexel Ret, saa tillades og, at saadanne Vexler imellem Jsland og de øvrige europæiske Stater maae stilles paa 6 Maaneders Sigt; hvorimod med Vexlerne i Jsland forholdes aldeles efter norske Lov og andre Anordninger. Ligeledes skulle i andre, i denne Forordning ikke ommeldte Tilfælde, forholdes med de Handlende, i Henseende til Kiøb og Salg, og andre med Jndbyggerne indgaaende Contracter, efter de i Almindelighed i Island gieldende Love.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
J Henseende til Rettergangen i de imellem de farende Handlende, eller nogen af deres Folk og Landets Jndbyggere forefaldne Sager, bliver, i Følge Reskriptet af 2 Junii 1747, at forholde paa samme Maade, som ved norske Lovs 4de Bogs 8de Kapitel 1ste Art. om Søeretssagers Udførelse er anordnet, og med de udi saadanne Sager afsagte Dommes Execution efter norske Lovs 1ste Bogs 22de Kap. 19de Artikel. Laugmændene, naar Sagens Omstændigheder maatte giøre saadant fornødent, skulle og være forbundne at sætte Extraret paa et saavel for dem som for Parterne beleiligt Sted.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Øvrigheden skal i Almindelighed være de Handlende saameget mueligt behielpelige. 3. Capitel. Fiskeriet med Baade, som Jndbyggernes Hovednæring ved Søekanten, maae drives af alle og enhver, der ere boesatte i Jsland, geistlige og verdslige Embedsmænd ikke undtagne. Stiftamtmanden, Amtmænd og Sysselmændene skulle indberette til Rentekammeret, hvad de efter Omstændighederne troe at ville meest bidrage til at fremme Fiskeriets Drivt i Almindelighed, det være sig ved at indføre nye passende Foranstaltninger, eller ved at hæve de Hindringer, som mueligen maatte finde Sted; og især hvorledes det saakaldte Mandslaan med Tiden kunde afskaffes eller indskrænkes, ligesom Kongen vil ophæve det paa de Hs. Majestæt tilhørende Jorder. De Fiskende maae søge Fiskeriet, endog med egne Baade hvor det best tilfalder, imod at betale Bonden, hos hvilken de i det Fiskevær kunne indtinge sig, hvad som paa det Sted, har været upaaanket Brug, for Baade=Opsats, Huus og Tieneste. Men skulde alt Rum være saa betaget, at ingen Leilighed var for dem, hverken til Huus eller underliggende Landings. Landingsted, og de kunde ved Stranden finde en anden Landing, da maae det være dem tilladt samme at anlægge, og der at opholde sig under Telte eller under deres Baade, naar de derpaa ere betænkte. J saa Fald kan ingen Kiendelse for Grunden have Sted, saalænge saadanne Fremmede ingen Traadning til Skade eller anden Forfang giøre paa Mark eller Tuun. Skulde de, af Mangel paa Fiskegiærder, beqvem Møl eller deslige, trænge til at tørre deres Fisk ved Stranden, hvor noget Græs kunde voxe, da bliver det ikke at anseefor at være Bonden til Skade, men heller til Nytte, da Ryggene med Fisken, som derpaa lægges, giøder Jorden til at blive græsbærende, om Grunden dertil er tienlig; ligesom det heller ikke kan agtes skadeligt, at fisk tørres, endog paa god Græssmark, paa de Steder, hvor Værtiden endes til den 12te Maji. Men dersom nogen Tvistighed imellem Opsidderen og de Fremmede herom skulde opkomme, da skal Stedets Sysselmand udnævne tvende uvillige Mænd til at besigte Stedet og taxere Skaden, hvorefter Sagen ved Sysselmanden afgiøres. Hvor derimod Sommer=Værtid bruges, kan Fiskens Tørring paa nyttig Græsmark ikke finde Sted, med mindre Grundeierens Minde i Forveien dertil erholdes.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Dersom nogen Hval bliver ført paa anden Mands Grund, da forholdes dermed efter Reskriptet af 23 Junii 1779, ligesom og de af Landets Jndbyggere eller Fremmede, der ville lægge Vind paa denne Fangst, kunne vente dertil at nyde særdeles Understøttelse efter Omstændighederne og Anlæggets Vigtighed. Jsær kunne de, der boe i Nærheden af de dertil meest beqvemme Fiorde, saasom Jsefiords Kiøbstæd og flere Fiorde fra Patrixfiord til Jøkulfiordene paa Vesterlandet, samt Hvalfiord i Kiosesyssel, naar derom indkomme nærmere passende Forslag, haabe Hielp til Redskabernes Anskaffelse. J samme Hensigt skal der føies Anstalt til, at unge Menneskeer uden Betaling blive fuldkommen oplærte i samme Fangst og Fiskens Behandlingsmaade, og siden nyde nogen Hielp, for igien at nedsætte sig i Island. Hs. Majestæt vil være betænkt paa, hvorledes Landets Jndbyggere, naar de lægge Vind paa at udvide og forbedre Fiskerierne, saavel i Henseende til Haakalle-, Sælhunde= og Laxefangst, som Silde= og Flyndre=Fangst, kunne med den fornødne til beqvemme Redskabers Anskaffelse vorde forsynede og understøttede, helst for saavidt saadanne Anlæg foretages i det Store, og kunne have nogen betydelig Jndflydelse paa Handelen.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Den 22de Junii er Candidatus Theologi Marcus Fridrich Wichmann allernaadigst confirmeret til Pastor i Raben kirken i Amtet Gottorf, og Candidatus Theologi Nicolai Diedrich Schwarz til Diaconus i Wørden i Sønder Dith marsken.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Den 27de Julii er Licentiatus Juris og hidtil værende Underrets=Advocat August Frederich Lodde i Reinbeck allernaadigst beskikket til Regierings-, samt Ober= og Landrets=Advocat i Hertugdømmene.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Den 3die August er Diaconus Nicolay Outzen i Burg, paa Fehmern beskikket til Pastor i Brecklum i Amtet Bred, sted; Diaconus Peter Thomsen i Tating i Landskabet. Eidersted til Pastor sammesteds; og Candidatus Theologi Peter Hansen til Pastor paa Hooge i Landskabet Pelworm.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Fra Frederichsberg Slot er den 3die August d. A. udkommet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At Hs. Majestæt, for at forekomme det saa ofte i svanggaaende Tyverie, ved at afskiære Mann og Haler af de paa Marken gaaende Heste, ved hvilke Sagers Undersøgning og Paakiendelse som oftest mangle tilstrækkelige Beviser, allernaadigst vil have budet og befalet, at ingen herefter maae sælge eller kiøbe Hestehaar, Haler og Mann, uden dermed følger Vedkommendes lovlige Attest, hvorledes samme Haar ere tilveiebragte, til hvilken Ende enhver Eier, som lader afskiær Hale eller Mann af sine Heste, skal melde det for Øvrigheden, som i Kiøbstederne skal være Byefogderne, og i Hs. Majestæts Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn, Allerhøistsammes Politiemmester, samt paa Landet Herreds= eller Birke fogderne i Allerhøistsammes Rige Danmark, og i Hs. Majestæts Rige Norge den nærmeste Foged eller Sorenskriver, og i Tilfælde, at een af disse boe meere end een Miil fra Eieren, da den nærmeste Lensmand, hvilke uden Betaling have derom at afgive Attest, som gielder i 6 Uger fra Udstedelsens Dato, og hvori tillige anføres Farven af de afskaarne Haar, Ligeledes have Natmændene at anmelde for de samme Øvrig, heds Personer, naar de afskiære de bortførte døde Hestes Hale eller Mann, samt derom lade sig give Attest, som før er meldt, da hvo, som befindes at falbyde, sælge eller kiøbe slige Hestehaar, uden saadan Attest, straffes med en Mulct af 2 til 20 Rdlr. efter Omstændighederne, og skal de anbefalede Attester følge de solgte Vahre fra Mand til Mand, saa at, hvor Haarene findes, skal og Attesten kunde forevise under den forhen anbefalede Mulct, og skulle det befindes at Hale eller Mann ulovlig er afskaaren andres Heste, og Haar af samme Couleur antreffes i nogen Mands Værge, som ikke kan vise sin Adkomst dertil, da bliver denne at ansee som den, der paa ulovlig Maade samme haver afskaaret.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Den 10de August er Sognepræst Hr. Peder Hegelund beskikket at være Sognepræst for Dauberg, Monsted, og Smollerup Menigheder i Viborg Stift; SogneprasHr. Andreas Munch Borchsenius ligesaa at være Sognepræst til Ringeboe Præstegield i Aggershuus Stift; Birkedommer Erich Christensen beskikket at være Raadmand, samt Bye= og Raadstueskriver i Slagelse; Birkedommer Peder Leth Øvre ligesaa at være Byefoged og Byeskriver i Molde samt Sorenskriver i Romsdals Fogderie; Hans Bendix Riegels forundt Bevilling at være Procurator Søndenfields Norge, Oberhofretten undtagen. Ligeledes er den ved det første Vesterlehnske Regiment hidtil standne Capitain, Paul Hendrich v. Biørn, udnævnt til adjungeret og eventualitet succederende Krigs=Commissair i Bergens Stift, samt til lige benaadet med Caracter som Major af Jnfanteriet; Capellan Hr. Hans Gude ligesaa at være Sognepræst til Nettedal. Præstegield i Aggerhuus Stift; Capellan Hr. Jens Wille ligesaa til Bedstadens Præstegield i Tronhiems Stift; Studiosus Frederich Julius Bech ligesaa at være Præst ved Hospiltalet i Trunhiem.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Den 15de August har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt Voluntairen ved General=Postamtet, Peter Christian Ambders, til Copiist i det første Holsteenske Contoiunder Rentekammeret. Den 17 August er Studiosus Andreas Frederich Schrøe, ter confirmeret at være Sognepræst til Hedrum Præstegieli Grevskabet Laurvigen.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Den 29de August d. A. er den hidtil værende Copiist i det andet Slesvigske Contoir under Rentekammeret, Peter Paulsen, allernaadigst beskikket til Sognefoged i Jevenstedt, samt eventuel Sognefoged til Raumohrt i Amtet Rendsborg, i den afdøde Sognefoged Claus Peters Sted. Under samme Dato er den hidtil værende Skovfoged i Amtet Trittau, Jens Wilhelm Rüssel, beskikket til Skovfoged i Amtet Tremsbüttel; Caspar Christian Schneider igien til Skovfoged i hans Sted i Amtet Trittau; Johan Christian Kla mer ligeledes til Skovfoged i Amtet Segeberg; og Volontairen Hans Peter Lorensen til Copiist i det andet Schleswigske Contoir under Rentekammeret. Ligeledes er Hans Schoubye i afgangne Secretair Pohns Sted allernaadigst antaget til at have Tilsyn med og aflegge Rigtighed for det her i Staden værende Oplag af Bornholmske Sandsteen.