JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Endnu maa bemærkes, at som overalt dansk Maal, Vægt, og Pengeberegning ikke var den samme i alle danske Provindser, saa at et Pund Rug i Jylland ikke var det samme som i Sælland, saa var nok og i samme Provinds Forskjæl mellem et Pund Korn beregnet i Handel og Vandel og er Pund Korn beregnet i andre Henseender. Saaledes beregne endnu de saakaldte Pundtærskere Kornet anderledes end Købmanden. J Lolland, mindes jeg at en Pundtærsker for nogle og tyve Aar siden beregnede et Pund Korn til 4 Tønder af al Slags. Her i Fyen derimod udgjør, naar akkorderes om Tærkning efter Pund, et Pund Hvede mindre end Pundene af de andre Slags Korn Gustav Ludvig Baden. Ved Conferentsraad Jacobis Grav. Du min Faders Ven, min Ungdoms Leder Elskte Olding, skal jeg søge Dig Her, hvor Døden sine Vinger spreder Over smulrende og kolde Liig, At jeg saae Sokratisk Boelig øde Hvor Dit vise, kraftfuld skiønne Ord Lærte mangen Ynglings Barm at giøde For den Krands, som Dyd og Visdom snoer. At jeg saae Din Elsktes Taarer rinde, Da Hun vandred ensom fra det Sted, Hvor saa mangt et født og bittert Minde Svævede om hvert af hendes Fied. Godt min Ungdoms Drom Din Manddom maler, Mildt bestraalet af Dit Øies Jld. Atl. min Manddom saae Din Alders Qvaler Og den Grav, som dækkede dem til. Svada ved sin Ynglings Grav forstummer; Med de stive Blik paa kolde Leer, Tolker hendes tause, dybe Kummer; Absalons Lovtaler er ej meer. Slukt er Flammen i det lyse Øie Danmarks Lidelser udslukte den; Ene disse kunde saa nedbøie. Fædrelandets, Kongens varme Ven. Dog maaske Dit Blik forklaret skuer Hisset, giennem Lysets rene Væld, Danmark, luttret giennem Kampens Luer, Hædret at gienvinde tabte Held. Vel Dig. Du det stille Land har fundet, Hvor den Trætte slumrer født i Fred. Vel Dig, Du har Seiers Krandsen vundet, Lønnen for Din Troe og Kjerlighed. 6. Schmidt. Svovelstikhandleren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Den bekjendte, for ikke lang Tid siden i Paris afdøde Lærde, de la Place, spiste en Dag hos en af de første Bankerere. Ved Slutningen af Maaltidet bragte man Verten en Pakke Breve. Han gjennemløb dem hurtigen, kun et af dem tiltrak sig hans Opmærksomhed og syntes at sætte ham saaledes i Forundring, at hele Selskabet betragtede ham nysgjerrigen. "Dom selv, sagde han, om jeg ikke maae falde i Forundring. Jeg faaer her en Vexel paa 20,000 Franker, som er strax forfalden, fra en af mine Bekjendtere i Cadix, hvis Redelighed og Forsigtighed er mig lige bekjendt, og denne Vexel er trukken paa Hr. M., en Træhandler i Gaden St. Apolline. Kiender nogen af Dem en saadan Handlende. Jngen havde nogensinde hørt Hr. M. nævne. Bankeren lader sin Casserer kalde, som ligesaalidet kjendte nogen saadan, men troede, at da man just paa den Tid høitideligholdt Fastelavns=Festen, saa havde man tilladt sig en slet Spøg, og raadede til at sende Vexlen tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Erklæring i Anledning af det i forrige No af Skilderiet indrykkede Stykke om the logiske Studerende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Jndene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Jndenlandske Efterretninger. Placat, som bestemmer hvorvidt udbuede Vinduer, eller saakaldte Karnapper, maae anbringes i Huse og Gaarde i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Hans Majestæt har allernaadigst fastsat følgende Bestemmelser, med Hensyn til udbuede Vinduers eller saakaldte Karnappers Anbringelse i Huse og Gaarde i Kjøbenhavn: 1) Cancelliet skal være bemyndiget til paa derom indgivne Ansøgninger, at bevilge Karnappers Anbringelse i de Huse og Gaarde, hvor de ikke ansees at foraarsage Vanziir, dog saaledes: at de ikkun anbringes i Bygningernes Stue Etage, at de ere i det mindste 3 Alen fra Jorden, og at deres største Udladning bliver 12 Tommer. 2) For saadan Tilladelse, som blot er personlig, og ophører, naar den, der har erholdt samme, forandrer Boepæl, skal erlægges en aarlig Afgive af 12 Rdlr. for hver Karnappe i en Gaard og af 8 Rdlr. for hver Karnappe i et Huus. 3) De, hvilke, enten igjennem Cancelliet eller det Kongelige Rentekammer, allerede have erholdt Tilladelse til at anbringe slige Karnapper, under den Clausul, at de skulde underkaste sig de Vilkaar, Hans Majestæt nærmere maatte behage at fastsætte, skulle erlægge den fulde Afgivt fra den Tid, Bevillingen er meddeelt, men de, hvis Bevillinger ikke saaledes ere clausulerede, betale ikkun halv Afgivt for den forbigangne Tid. 4) Afgivt for den forbigangne Tid skal dog ikke svares af dem, der med Tilladelse have anbragt slige Karnapper, saafremt de bestemme sig til strax at borttage samme. 6) De, som uden Tilladelse have anbragt Karnapper, skulle, naar det tillades dem fremdeles at beholde slige Vinduer, strax erlægge den fulde Afgivt for den Tid, i hvilken de have afbenyttet samme. Bestemme de sig derimod til strax at borttage Karnapperne, have de Valget imellem at erlægge et halvt Aars Afgjor, eller at være underkastede Tiltale efter Bygnings Anordningerne. 6) J alle Tilfælde, hvor Afgivt for den forbigangne Tid skal erlægges af Karnapper, som fremdeles blive staaende, skal saadan Afgivt dog ikkun beregnes i det høieste for 2 Aar med respective 24 Rdlr. og 10 Rdlr. 2) Afgivten, som foreløbigen beregnes den Kongelige Casse til Jndtægt, skal Kiøbenhavns Magistrat foranstalte indkrævet, mod de sædvanlige Procent for Jntassationen. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Det Kongelige Danske Cancellie, den 21 Maji (Af Dagen.) J Løverdags gav Hr. Baron Didelot, Hs. M. Keiseren af Frankrigs, Kongen af Jtaliens overordentlige Envoye, og befuldmægtigede Minister, paa det kongelige store Theater Festen til Høitideligholdelsen af Kongen af Roms Fødsel. Det Jndre af Theatret forvandlet til en stor Balsal decoreret i den reneste Stiil, udziret med Rigdom og Elegantz, frembød et ligesaa glimrende som stolt Syn. Fonden af Salen, de, var afskaaret ved en Colonnade, indeholdt en Buffet til Forfriskninger, og Cabinetter at spille i – et Gallerie forbandt Salen med det Kongelige Giet huus, hvis forskjellige Værelser, decorerede med Smag og Konst, vare bestemte til Aftenstaffel. Det Kongelige Taffel paa 30 Couverter optog Baggrunden, af den store Sal. Dette Gemak var udpyntet med Tække og Simpelhed – Kongens Lænestoel var sat under et Slags Telt, over hvis Flag var Faner med Frankrigs, Østerrigs og Dannemark Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Foruden den kongelige Familie vare Statsministrene, det diplomatiske Corps og de meest udmærkede Personer derved. To andre Taffeler hvert paa 30 Couverter, bestemte til de anseeligste Personer ved Hoffet, vare der ligeledes: Damerne af Selskabet spiste i adskillige undre Værelser efter de blandt dem uddeelte Billetter, og hvert Værelse bar en Muses Navn, Cavallererne fandt dækkede Borde, i underste Etage. En Decoration med Lamper og Jldgryder havde forvandlet Skuespilhusets og Gjæt husets ydre Facade til Architecturværker, der vare denne Konstes skjønneste Dage værdige, især beundrede man der Gudinden Rom i Transparent, der gjorde Lorenzens Pensel Ære. Andre Decorationer, Ørne o. s. v. kronede denne glimrende Bygning, hvis Tegning ligesom Balsalens var af Professor Magens, og denne almeenhædrede Konstner værdig. - Det indbudne Selskab der omtrent bestod af 680 Personer, var samlet Kl. 9 om Aftenen. D. D. M. M. og hele den kongelige Familie begav sig kort efter derhen, og modtages af Hr. Baron og Fru Baronesse Didelot og den franske Legation. Hs. M. Kongen, som har Æreslegionens store Ørn, aabnede Ballet med Fru Baronesse Didelot, Hr. Baron Didelot med Hs. Kgl. H. Kronprindsessen, Hs. Høih. Prinds Christian med Madame Didelot la Ferte, og Ballet vedvarede indtil Klokken to med største Livlighed, det var høist glimrende og besjælet. Udsøgte Forfriskninger om deeltes i Overflødighed, man viiste i Alt de fineste Opmærksomheder, endelig bebudede en Fanfare Aftensmaaltids Tiden. H. M. Kongen og hele Hoffet begav sig da, ligesom Selskabet, i Gjethusets Værelser (Hs. M. Dronningen havde forladt Ballet ved Midnat) og beværtedes der med det prægtigste Aftensmaaltid. Hs. M. Kongen udbragte ved Canonernes Torden Hs. M. Keiseren af Frankrigs, Hds. M. Keiserindens og Hs. M. Kongen af Roms Sundheder; Hr. Baron Didelot D. M. Kongens og Dronningens af Danmark, Hds. K. H. Kronprindsessens. Da nu Hs. Maj. havde udbragt Hr. Baron Didelots Sundhed, udbragte Hr. Baronen følgende Skaal, hvis Udtydning ikke kunde være tvivlsom: Velgierningens og Erkjændtlighedens Ballet aabnedes paa ny Klokken 4 og varede til Kl. 7 om Morgenen, da Hs. M. Kongen forlod Selskabet, og tog hjem til sit Palais efter at have bevidnet Hr. Baron og Fru Baronesse Didelot den meest smigrende Tilfredshed. Til denne korte Beretning om denne glimrende og udmærkede Fest bør man tilføie, at den største Orden herskede mellem det talrige Folk, der nød det fortryllende Syn, Kongens Nytorv frembød. Alle Autoriteter have med Nidkierhed og Held bidraget til at vedligeholde Orden, og intet Tilfælde har forstyrret dens Løb, intet har noget Øieblik bortdraget Hjerterne fra den Tilfredshed og den rene Lyst, man fandt Behag i at overlade sig til, og som Alt indskjød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
(Af en Beretning om ovenomtalte Fest fra et andet Bievidne). Første Etages Loger vare aflukkede til Balglæsterne, til de to øverste Etager vare Tilskuerbilletter uddeelte. De til Ballet indbudne vare anmodede at medbringe deres Billetter, for i disses Sted ved Indgangen at modtage Nummere til Aftensbordet. Ved trykte Sedler underrettedes disse, at i Overeensstemmelse med Localets Medfør vare Damernes Tafler i den øvre og Cavalierernes i den nedre Etage, Kongens Taffel undtagen, hvor der var Buntrad. Paa det Damerne lettelig kunde finde deres Pladser, vare alle Salene benævnte (efter Muserne) og Nummerne dertil gaves Damerne efterhaanden, som de kom. Enhver gik saaledes særdeles beqvemt til sin Plads efterhaanden, som Salenes Navne opraabtes. Opgangen og alle Salene vare paa det smagfuldeste prydede med Blomster. Kongens Sal var særdeles nydeligt decoreret med hvidt Cambrit, og i samme var Panharmonicon opstillet, som tjente til Taffelmusik. Beværtningen var saa prægtig, som man ved en Fest i saadan Anledning kunde vente den, og saa Tilskuerne raktes Forfriskninger. H. M. Kongen førte Frue Baronesse Didelot, og Hr. Baron Didelot Hs. K. H. Kronprindsessen til Taffels, Under Maaltidet uddeeltes Billetter til næste Aftens Fyrværkerie paa Nørrefælled. - Dette Fyrværkerie, som Søndag Aften Klokken 10 ved de Kongelige Herskabers Ankomst, i Overværelse af en utallig Mængde Tilskuere, blev afbrændt paa Nørrefælled, varede omtrent to Timer. For de kongelige Herskaber var opreist Telte, for de øvrige Jndbudnes Beqvemmelighed var der sørget ved afpæle de Pladse og hensatte Bænke, ogsaa for de Undbudnes Magelighed og Sikkerhed var der ved mangehaande Foranstaltninger, saasom ved Grøvtens Til kastning om Fælleden, ved den særdeles gode Orden, der holdtes o. s. v., saaledes sørget, at enhver med sand Fornøielse nød dette kostelige Skuespil. Jsær tildrog Navnene, M. L. N. paa den ene og M. F. paa den anden Side ved deres skjønne og lange Gjenskin, sig almindelig Jnteresse, ligesom og det store høie prægtige Tempels Afbrændelse gav et majestætisk Syn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
J Anledning af ovenomtalte Høitid har ydermere Hs. Ex. Hr. Baron Didelot til det kjøbenhavnske Fattigvæsen skjænket en Gave af 5000 Rdlr. Denne Gave uddeeltes til dem, som nyde Understøttelse fra Fattigvæsenet i Mad og Drikke. Paa en Æmnet og Giveren værdigere Maade kunde ikke lettelig en saadan Høitidelighed sluttes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Under 11te denne Maaned, har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at udnævne Geheime Legationsraad J. G. Rist, Ridder af Dannebrog, til Generalconsul i de tre nye franske Departementer af Elbens, Weserens og Ober-Ems Mundinger, og F. H. A. Clauswitz til Consulat secretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Udtog af en Skrivelse fra Fehmern, den 23 Maji 1811. Landmanden har ikke taget Feil i de Gisninger, som han af Vibens og Storkens Ankomst samt af adskillige andre Jagttagelser udde og om Foraarets tidlige Nærmelse. Det er indtruffet længe førend man efter de senere Aars Erfaring torde vente, og naar man seer hele Landet beklædt med Korn og Græs, Haverne med Urter, Træerne med Lov og Blomster, troer man snarere at leve midt om Sommeren, end at man endnu er i Maji Maaned. Aaret tegner overhovedet til at blive meget skjønt. Rigtig nok føle vi her den samme Skjebne som alle vore øvrige Landsmænd, at Skibsfartens Standsning gjør al Udførsel umuelig, og at vi ere overlæssede med vort Lands Producter, ligesom ogsaa hos os alle Jordeiendomme, derfor ere sjunkne næsten det Halve i Prisen. Men uagtet disse ufordeelagtige Kaar tabe vi ikke Moder, og haabe en bedre Fremtid. – Engelske Krigskibe have vi endnu ikke seet i vore Farvande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Den Canonede, som de fyenske og Kjøbenhavnske Blade have omtalt, og hvoraf endog Vinduerne siges at have rystet i Odensee, er i det mindste ikke bleven hvit hos os. Mange troe, at det Hele ikke har været andet end heftige Tordenskrald, som en alt for forig Jndbildningskraft har forvandlet til Canonskud. - Det forhen i Deres Blade omtalte Blanckske Skuespillerselskab er i dette Øieblik heri Landet, og giver ret gode Forestillinger. At det besøges stærkt, er saa meget naturligere, som mange af Landets Jndbyggere aldrig forhen have havt Leilighed at see noget Skuespil. Vor Diaconus Ort, der i 22 Aar har beklædt sit Embede, er nylig bleven forflyttet til Sørup Kald i Flensborg Amt. Saa ugjerne vi miste en saa almindelig ynder Mand, saa meget glæder enhver sig over at ser hans Kaar forbedrede ved denne Forflyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Ved Postmester Schaffers dødelige Afgang i Slesvig, er et af de bedste Postmester Embeder i Hertugdommet Slesvig bleven vacant. J Christiania Avis læses følgende: Directionen i det Kongelige Selskab for Norges Vel, der med Glæde erfarede, at den for Flid, Talent og Konst hæderligen bekjendte Landskabsmaler og Kobberstikker H. A. Grosch agtede at udgive et Pragt verk under Titel af: "Malerisk Reise igjennem Norge, og som desuden er overtydet om, at dette Verk sikkerligen vil være Nationen ligesaa kjærkommen, som det vil bidrage til at gjøre vort interessante Klippeland mere kjendt og paaskjønnet af Udlændingen, har saaledes ikke taget i Betænkning at tilstaae Konstneren af Selskabets Fond et passende Forskud til Jndkjøb af Papiir, Kobberplader m.v., samt tillige, i Haab om kraftig Hielp og Medvirken af Selskabets Medlemmer i de forskjellige Districter, at give Løfte om en passende kort Beskrivelse over de Egne, som ved Gravstikken vorde afbildede. Vi vove, hedder det fremdeles i Directionens Bekjendtgjørelse, derfor paa bedste Maade at anbefale Konstneren, tilligemed dette hans Norske National-Foretagende, til kraftig Understøttelse saavel af Selskabets Districts-Commissioner og dets enkelte Medlemmer, som og af hver anden Norges Ven. Da Selskadet dernæst har lovet Hr. Grosch at forskaffe ham saa mange Subscribenter som mueligt, for at ikke dette til Norges Hæder svarende Verk skulde standse af Mangel paa Afsætning; saa anmode Directionen herved tienstligst baade Selskabets respective Districts Commissioner, samt hver anden Mand, der maatte uleilige sig med at samle Subsæibenter paa dette National-Verk, om, at de behagentligst inden Julii Maaneds Udgang, vilde indsende Subscribenternes Navne til Selskabet i Christiania, hvilket derefter, saasnart hefterne udkomme, vil besørge disse omsendte enten til Subscribent Samlerne, om dette forlanges, eller og til Selskabets antagne faste Commissionairer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Mariboe, den 23de Maji. Den fiendtlige Convoys Styrke, som den 21de kom ind i Langelandsbeltet er angivet at bestaae af 5 Linieskibe, 6 Fregatter, 5 Brigger, 4 bevæbnede Fartøier og 171 Coffardie Skibe. Flaaden laae endnu den 22 imellem Gulstav og Femern til Ankers for Modvind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Hr. Pastor Boving i Wixnesse, der havde deponeret fra den offentlige latinske Skole i Odensee, er efter adskillige Aars Svaghed ved Døden afgaaet. - Den 21de dennes bleve Hr. Apotheker Bagge og Jomfrue Sophie Svendsen ægteviede i Nakskov. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
(Af Hamb. Corresp.) Da Kopperne i denne Tid grassere i Paris, saa er Kongen af Rom d. 11 d. M. bleven vaccineret og befinder sig vel. Jmidlertid har Keiseren fundet det tjenligt, at bestemme Daabsacten til d. 9 Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Det sachsiske Hof aabner i Paris med den Franske Keisers Samtykke, et Laan af 12 Mill. I Paris skal der, som det hedder, anlægges en ny Postgaard, hvortil der er anvist 2 Millioner. Paa Gebetet af Lille-Saros i Kokelburger, Gespannskab i Siebenburgen finder et Jldphænmen Sted, der stemmer nøie overeens med Guebernes hellige Jld. Pladsen, der kaldes Zugo, omtrent 1 1/2 Favne bred i Gjennemsnit og sparsomt bevoxet med Græs, har adskillige smaae Grøfter, der ere 6 til 12 Tommer brede og dybe, deels med Vand, deels tørre, og af hvilke deels høres en Hvislen, deels en Opbrusning. Kaster man antændt Straa i Grøfterne, saa fænge de Jld og brænde uden Røg med store hvide eller smaa blaa Flammer, som man maa slukke med Hatten u. Saavel Jorden som Vandet i Nærheden af Grøfterne bliver ophidset og indtil Jorden er afkjølet fare Flammerne som Lynstraaler frem af Vandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
For nogle Aar siden blev denne Naturmærkværdighed efter Regjeringens Befaling undersøgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Da den saa længe henstandne Sag angaaende det prisdømte Skib der ringende Jacob, opbragt af Capit. Jessen og Simmelhaek, nu aldeles er afgjort, saa kunne de, der have Actier eller Prise parter i samme, vel uopholdelig vente sig den dem tilkommende Betaling,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-28
Udgiveren af Kiøbenhavns Skilderie er henflyttet til Skidenstrædet No. 50. 2 Sal, hvor enhver, der har noget at tale med ham, dette Blad angaaende, i Fremtiden behage at henvende sig. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. PassackOttende Aargang. No. 44. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 1 Junii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
I Anledning af Stykket om de theologiske Studerende i Kiøbenhavns Skilderi No. 42. I det ovenanførte Blad var opkastet et for de ved Kiøbenhavns Universitet studerende Theologer, saare fornærmeligt Spørgsmaal, der blev besvaret paa en for disse ligesaa krænkende, som for deres Medborgere nedslaaende Maade. Vel har Forfatteren siden angret sin Ubefindighed, og forandret hint Stykkes Overskrift til, hvorfor det ikke en usandsynligt, at der maaskee især i den theologiske Klasse af Studerende kan findes en Deel raae og usædelige Mennesker, men skal der være Mening i det hele Stykke, maae det dog gaae ud paa at vise, ikke blot den absolute Mulighed af, at studerende Theologer kunne være raae og usædelige, hvilken ingen kan drage i Tvivl, men Sandsynligheden for, at just flere af disse, end af andre Studerende, virkeligen ere det. Vare Grundene for denne Paastand gyldige, maatte enhver redelig Borgers Sind opfyldes med Bekymring ved Tanken om, at Mængden af Religionens Lærere allerede i deres Dannelsestid sandsynligen maatte fordærves. For at betage sine Medborgere Anledning til denne Frygt, har Undertegnede troet korteligen at burde drøfte hint Stykkes Jndhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Professor Ao. 1693, var jeg 1400 Mkl. skyldig. Men Gud frelste mig underlig fra min Gield. Der Gield nerne trengede og truede mig, og jeg hafde icke at betale Renten, meget mindre skulde finde Rad, og Redning fra Hoved summen, lod den allerhøieste Fader det skee, at jeg fald end dubere need. Thi mine Plovbester døde mig fra ved Skab. Derofver blev min Rugsad ubestillet, saa nær som 11 Skiepper Rug. Om Foraaret fick jeg Raad at saa lutter Boghved, i min skiøre Rugjord. Det lukkedes overmaade vell. Dertil skickede Gud at Boghveden blev opkøft og ført til Holland, betaler hvert Skip. 11 sl. Der bekom jeg følgendes Vinter 84 Rthlr. for lutter Boghved. Jonas Peersen underskrifver i Harslev kiøbte mig af for 12 Rth. Jeg skikkede mit Ungskree udi Foraaret hen til Gieldnerne, 4 var unge studer til Gram, 3 par til Tønder, 3 par til Hadersleben. Saa skikkede dend sal. Grafvinde Sophia Dorothea von Schack paa Gramm, fødte aff Marschall, til mig om en tydsk prediken anden Juledag. Efter den Prediken forarede hun mig 10 Rthlr., og andre fornemme Gieste lagde andre 10 Rthlr. til, og maatte jeg blifve ved, at predike hver 4de Søndag. Siden hafde Hun spurgt at jeg var meget skuldig, skikkede mig derfore ved Hindes kudske 500 Mkl. til Fordring at jeg skulde betale min Gield, sigendes, hun kiendte for Gud Hendes skyldighed, at hielpe mig, at jeg kunde Apostelens Pauli Befaling skyldigste Maader blifve udig: Vehrer ingen noget skyldig, uden at J elsker hver andre; Hvilket alt sammen jo icke vehre kand uden Guds urandsalige Barmhiertighed; fordi jeg var jo icke en dahler verd, en eenfoldig, ilde talende fremmed Mand, frem for mange høilährede Veltahlendes Mænd, maatte usøgt, og utankt finde saadan Naade og Frelsning, at, jeg anno 1694 d. 1 Mai hafde alde mine obligationer indløst, og ald min Gield betalt. Gud veyre lofvet evindelig, for sin unegrundelig Naade. Hand betale Grafvindens, og Hendes tilbehøriges aandelig Gield, ved Jesu Christi Blod, og frelse dem aff ald deres Nød, for sin ubedragelige Forhjettelses Skyld. Amen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
J en gammel Bog, fandt tog dette for nogen Tid siden, skreven af min Bedstefader Peder Wøldike, Præst i Sommerstedt, som oprettede et Jnstitut, der vedvarede med Berømmelse indtil 1761, da min Fader, Peder Woldike, kaldtes til Kirke provst og Pastor primarius i Hadersleben. mange Henseender, troer jeg, det af Adskillige vil læses, med Jnteresse. Storehedinge, d. 24 Mai 1811. A. Wøldike
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Jntet røder tydeligere den Frygt, vore Canonbaade og andre Krigsfartøier have indtaget Engellænderne end den stærke Bedækning, som de nu medgive de Handelslaader, hvormed de troe at kunne fortsætte deres Smughandel. En af 64 Coffardiskibe, 65 Brigger, 52 Galeaser, 5 Skonnerter og 2 Jagter, ialt af 178 Fartøier bestaaende Coffardiestaade, som den 22de Maji faaes paa Samsøe, komme nordfra, var ikke bedækket af færre end 19 Krigskibe, (I Tredækker paa 108 Canoner med Contre-Admiralflag, 4 Orlogskibe, hvoraf 1 paa 80 og 3 paa 74 Canoner, 5 Fregatter, 2 paa 44 og 3 paa 36 Canoner, 3 Letters of Mark, 2 paa 30 og 1 paa 24 Canoner, 4 Orlogsbrig ger og 2 Cuttere). Naar man betænker hvad disse Handelskibe allene komme til at betale i Convoy penge, saa indseer man let at den hele Handel ikke kan svare Regning. Men det viser tillige tydelig Engellands store, almindelige Trang til at blive af med sine Varer, som ere bandlyste fra hele Fastlandet, og, den engelske Regjerings convulsiviske Anstrængelse for at indbilde Europa, at det endnu har Handel. Hvad er en Handel, der ikke kan brives og beskyttes uder ved Hjelp af saadanne Krigsstaader.