JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-14
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 18de Dennes bliver Assemble og Bal i Klubben Enigheden, som begynder Klokken 7 Aften; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 14de Novbr. 1832. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-14
At de maanedlige Skiftesamlinger i afgangne Kjøbmand N. N. Færch's og efterlevende Enkes fælles Bo i Nibe, herefter afholdes paa Raadstuen sammesteds, den første Tirsdag i hver Maaned, Formiddag Kl. 10, med Undtagelse af næste Aars Januar Maaned, i hvilken Skiftesamling i Boet afholdes den første Fredag, bekjendtgjøres herved for Vedkommende. Nibe, den 12te November 1832. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-14
Smukke og durable Vinter=Dame=Støvler, saavel Sælskinds som Fidtlæders med Foerværk, udsælges til billigste Priser hos Elmquist, i Bispensgaden. En Pillerine er tabt i Doctorensgyde. Finderen vil behage at henvende sig til Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-14
Messina Citroner. ore nyligen hjemkomne hos Chr. H. Nielsen, i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-14
Skifte-Jndkaldelse. Fredagen den 30te November næstkommende, Formiddag Kl. 11, afholdes paa undertegnede Herredscontoir en Skiftesamling i Boet efter den, under 7de Dennes afdøde, Maren Jensdatter af Gaaser, Enke efter ligeledes afdøde Huusmand Anders Pedersen ibd., og vil derved blive taget Bestemmelse om Boets Behandling i det Hele, og fornemlig med Hensyn til Eiendelenes Realisation, til hvilken Skiftesamling Boets Vedkommende herved indkaldes at møde. Kjer og Hvetbs Herreders Contoir i Nørre Sundbye, den 9de November 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Spanien. At det carlistiske Parti ikke er uvirksomt, sees af følgende Skrivelse, fra Madrid, af 25de October. J de sidste Dage bemærkede man paa Gadehjørnerne i vor Hovedstad oprørske Proclamationer, i hvilke især den unge Dronning blev skammelig nedreven. Politiet kom paa Spor efter Gierningsmændene og adskillige Arrestationer fandt Sted uden dog at lede til noget vigtigt Resultat. I Gaar kom man imidlertid videre. J et Huus, i Nærheden af Solporten, fandt man en Deel meget vigtige Papirer. Tre Franskmænd som boede i dette Huus og af hvilke tvende førte Grevetitelen, bleve arresterede. Foruden ovennævnt smudsige Proclamation fandt man blandt hine Papirer ogsaa Planen til en uhyre Sammensværgelse, hvis Grene strakte sig over mange af de nordlige Provindser, fornemmelig over Catalonien. Oprøret i Madrid skulde begynde samtidigt med det i Provindserne. J Dag ere atter adskillige Personer af Betydenhed, arresterede og Politiet har endnu Sigte paa flere. Blandt de i dette Complot indviklede Personer nævnes ogsaa den neapolitanske Gesandt. Idetmindste har han Ordre til at forlade Madrid inden 8 Dage. Allerede for sammes Opdagelse var 81 Officerer af den Kongelige Garde, hos hvilken især Don Carlos har søgt at insinuere sig, afskedigede, fordi de alt for lydelig havde lagt deres Hengivenhed for ham for Dagen. Af Gouverneurerne i Provindserne skal Generalcaptainen over de baleariske Øer, Don Aymerie, aabenbar have erklæret sig for Don Carlos og ladet de Embedsmænd der modsatte sig, arrestere. Adskillige Batailloner, ere derfor beordrede til Catalonien for at tvinge ham med Magt. Ogsaa General Moreno, der lod Dødsdommen udføre mod Torryos og hans 53 Ledsagere, vægrede sig i Begyndelsen ved at afgive sin Commando, men da den udnævnte Eftermand truede med at lade ham skyde, betænkte han sig dog og gav efter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Hvad de i Amnestiedecretet undtagne Personer angaaer, da skal Dronningen mundtlig have yttret, at ogsaa disse kunne vente Benaadelse, naar de vilde supplicere derom. J Henseende til de portugisiske Anliggender er der ogsaa foregaaet en Forandring i den spanske Regjerings Anskuelser, idet Dronningen skal have erklæret den engelske og franske Gesandt, at hun meget gjerne saae D. Maria paa Portugals Trone som et godt Forvarsel for hendes Datter Elisabeth. Hertil bidrager ogsaa, at ingen god Forstaaelse finder Sted, imellem hende og Prindsesserne af portugisisk Herkomst, D. Miguels hidtilværende Beskytterinder. Dronningens Tilhængere have allerede antaget et Tegn til Udmærkelse fra de Apostoliske, nemlig en Medaille med et Slot, der bæres i et guult og rødt Baand. Cortes ville blive sammenkaldte i Novbr. og man mener, at mange Medlemmer af de gamle Cortes ville tage Deel i Forsamlingen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Tyskland. I de preussiske Rhinprovindser er opdaget et Complot, om hvilken haves følgende, ikke synderlig instructive, Skrivelse fra Cöln af 28de Octbr.. "Den her indledede Undersøgelse angaaende en høiforrædersk Forbindelse med Udlandet vækker almindelig Jnteresse, især da man maaske uden Grund har sat en herværende Ingenieurofficers Selvmord i Forbindelse dermed. Vi anføre derfor, at den første Angivelse om samme blev tilstillet den Kongelige Procureur heri Staden, fra Udlandet af, og det ledsaget af saa vigtige Oplysninger, at han strax lod lægge Beslag paa den herværende Advocat Vennedens Papirer, førend endnu Anmeldelsen om Sagen havde naaet Berlin. Jmidlertid havde Politiministeriet i Hovedstaden ogsaa faaet adskillige andre Documenter denne Sag vedkommende, som det nu har tilstillet Øvrigheden i Rhinprovindsen, hvor Undersøgelsen for Retten allerede er begyndt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Paa den egentlige Tendents af det saaledes opdagede Complot bliver man af ovenstaaende Skrivelse rigtignok ikke synderlig klog, men samme kan dog med nogen Rimelighed, gjettes, naar man erindrer, at hine Provindser endnu forikke længe siden hørte til Frankrig, at det for ganske nylig saae temmelig mørkt ud mellem dette Rige og Preussen og at endnu i det mindste ingen fuldkommen Enighed finder Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Den Mannheimske Tidende indeholdt nylig en Artikel med Overskrift: "Jngen Offentlighed mere!" J denne opfordres Fyrsterne og Forbundsdagen til at forvise Offentligheden af de tyske Kamre, at rense Universiteterne saavel med Hensyn aa Lærerpersonalet som paa Læregjenstandene, at foreskrive saavel Lærerne, hvad de skulle foredrage som Studenterne hvad de skulle lære. J denne Anledning yttrer den frankfurtske Tidende sig saaledes: "Vi følge stedse een Vei, den at holde os uden for Lidenskabernes og Partiernes oprørte Hav, at anerkjende det Gode, paa hvilken Side end dette findes og at tilbagevise utilbørlige Forslag, hvor vi end møde disse. Vi dadle derfor ogsaa den Mannheimske Tidende formedelst dens nysanførste Tale og mene, at Yttringen af slige Grundsætninger skader den gode Sag ligesaameget som Demagogernes Skraal. Det tyske Folk, i sin Kjerne betragtet, er ligesaalidt tilgængelig for det blinde Revolutionsskrig, som for de Lærdomme, den Mannheimer Tidende forkynder og at straffe et stort og ædelt Folk med inqvisitionsmæssige Jnstitutioner, samt at berøve det Friheder, som Tacitus allerede forefandt hos vore Stamfædre og som igjennem Aarhundreder har været et caracteristisk Træk hos de germaniske Folkefærd formedelst den Misbrug, som nogle Skrigere og Sværmere kunne gjøre eller have gjort deraf, dette var i vore Øine en stor Uretfærdighed, vilde røbe baade en slet Sag og stor Svaghed og lægge en betydelig Vægt i deres Vægtskaal, som søge deres Held i aldeles at omstyrte det Bestaaende. De tyske Folkefærd med deres jevne sunde Forstand have for længe siden fældet Dom over de tyske de Potters og overgivet Sagen til sin fortjente Forglemmelse; hvorfor skal man altsaa afskaffe noget Godt fordi dette muligt kan misbruges, Vilde man begynde dermed, hvor skulde man da ende, Vilde den politiske Verden, ved slige Reactioner ikke ligesaavist og endnu vissere gaae til Grunde, end ved de Revolutionaires Bestræbelser, og er et saadant Ønske, hvorved bestaaende Statsindretninger uden videre, blot fordi visse Journalister ikke have ret Tillid til deres egen Sag, men dog ville sammensmelte samme med den sande og gode Sag, omstyrtes, og Folkets billige Rettigheder trædes under Fødder, vel mindre revolutionair, end mange af de Ultraliberales fromme Ønsker, De Tydske behøve ingen Mundkurv; Enkeltes Frækhed vil man nok vide at tæmme og Civilisationen, som længe har blomstret paa Tydsklands Grund og end længe vil vedblive at blomstre, bør ikke opofres for nogle Enkeltes forvirrede Skrig, til hvilket Parti de end maatte bekjende sig; af Tyskland kan aldrig blive et China, hvormeget end Mange maatte ønske dette. Bevægelse i Aandens Rige, ikke Omstyrtelse, hører til Menneskets Væsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Dronningen af Nederlandene er den 5te Novbr. ankommen til Berlin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Blandede Efterretninger. Den paa Anconas Rhed liggende franske Eskadre har i en pludseligt opkommen Storm, der vedvarede fra den 14de Octbr. om Middagen til næste Dags Aften, lidt en Skade, til Beløb af 20000 Scudi. Værst bleve Victoiret og Caravane" medtagne. Eskadrens samtlige mindre Baade og nogle af Schalupperne bleve kastede op paa Strandbredden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
J Sverrig er Drikfældighed, siden Forbudet mod Brændeviinsbrænden er ophævet, tiltaget meget. Siden Maadeholds-Selskabernes Jndførelse i Sverrig, siger en tydsk Journal, har Kaffedrikken tiltaget i en overordentlig Grad. Fra 1ste Januar til 1ste Sptbr. har, efter nævnte Beretning, Stockholm allene forbrugt over 1, Mill. Pund. Man vil vide, at Rusland og Østerrig skulle, i Tilfælde af Sultan Mahmuds Detronisering ved Mehemed Aly, have ifinde at dele det europæiske Tyrki imellem sig. Man bringer Grev Pozo di Borgos Nærværelse i Vien i Forbindelse hermed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Joseph Buonaparte er bleven saa borgerlig i America, at han slet ikke meere kan leve i de høiere Circier. Han indbødes i London i et stort Selskab, til hvilke man den først forsamles om Aftenen Kl. 10. Alle strømmede sammen for at see ham, men han undskyldte sig - det var hans Sengetid.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Kjøbenhavn. Efter Forlydende vil der til Hs. Majestæts Fødselsdag blive opført paa det Kgl. Theater en Vaudeville af Prof. Heiberg. "De Danske i Paris, og et Divertissement at Bournonville. Vaudevillen er i 2 Acter, hvoraf den ene foregaaer i Bauchain og den anden i Paris paa den Tid, da de danske Hielpetropper laae i Frankrig. Kunstforeningen har holdt sin aarlige Generalforsamling. 36 Malerier, for hvilke Selskabet havde betalt 2600 Rbd., tilfaldt ved Lodtrækning 36 af dets Medlemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Den agtede svenske Skulptor, Prof. Bystrøm, kan, paa sin intenderede Reise til Rom, i Løbet af indeværende Maaned ventes hertil Staden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Den 6te D. solgtes ved 4de Auction for 5000 Rbd. Sølv Gaarden Matr. Nr. 54 Litr. B. paa Vesterbro, indrettet til Garveri, for en Halvdeel tilhørende Handelshuset M. D. A. Meyer & Triers Bo.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Blandede Efterretninger. Hs. M. Kongen har allernaadigst udnævnt Kjøbmand Delong i Paris til Ridder af Dannebrogen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Ligeledes har Hs. Majestæt benaadet Elementar=Skolelærer J. J. Tiedemann i Eckernførde med Dannebrogsmændennes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
De italienske Sangere Perecini og Annato have ved deres Afreise fra Kjøbenhavn taget følgende vakkre Afsked fra Hovedstadens Jndvaanere: "Skjøndt vi ikke formaae ved Ord at tolke den Erkjendtlighed, vi skylde det ærede danske Publicum for den Velvillie, hvormed vore svage Tallenter ere optagne, saa ansee vi det dog for vor Pligt, herved at aflægge vor uskrømtede Taksigelse for den godhedsfulde Overbærenhed, som er bleven os til Deel under vort 7 Maaneders Ophold her, og i det vi forlade dettte Land, hvor Rolighed, Fred og Lykke hersker, vil denne ædle Nations Godhed være i undslettelig Erindring i vore Hjerter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Allstadter=Kirken i Pløen har nylig erholdt en kostbar Foræring. Den hæderlig bekjendte Maler Groger, som er født i Pløen, men i flere Aar har boet i Hamborg, har til sin Fødebyes Kirke foræret et Maleri, forestillende Jesus velsignende Børnene. Med sand Mesterhaand er Gruppen, af Oldinger, Mødre og Børn, tegnet, i hvis Midte staaer den store Menneskeven og lægger de Smaa den signende Haand paa Hovedet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
J samme By stod nylig med Et en Gaard i lys Lue, uden at der siden opdagedes hvor Jlden kunde have kommet fra. Den blev imidlertid snart slukket.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
En Jldsvaade, der ogsaa nylig fortærede et Arvefæstersted, paa Godset Aphuberg i Holsten, var, ifølge Forhøret, sat paa af en ung Tjenestepige, formedelst ubetydelige huuslige Forfald. Sanskritsproget læres nu paa Universiteterne i Berlin, Breslau, Bonn, Oxfort, Paris og Kiel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Fra Nakskov lærde Skole blev 3 Disciple iaar dimitterede til Universitetet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
J Kbhvns. Adresseavis efterlyser en Vaffelbager og Muursvend Zachariasen sin Kone. (Formodentlig er hun bleven kjed af de varme Vafler.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Bekjendtgjørelser. Efter flere Aars Svaghed og 3 Uger Sygeleie henslumrede i Nat Kl. 2, blidt og roligt, til et bedre Liv, min gode Svoger, Handelsbetjent Frederich Bierre, 49 Aar gammel, hvilket herved sørgeligst tilkjendegives fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 14de Novbr. 1832. R. Hilligsøe. Med undertegnede Commission kan sluttes Accord om Leverance af et ikke ubetydeligt Partie kløvne Steen, i Løbet af Vinteren, hvis Føret bliver favorabelt. - Størrelsen vil være for dem alle omtrent 1/2 Alen i Tykkelse og fra 1 Alen til 4 Alen i Længde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Havne-Commissionen i Aalborg, den 14de Novbr. 1832. Schmidt. Søren Winkel. P. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Undertegnede modtager Talg til Støbning, saavel til Formlys, som til Spedlys. De ærede Familier, som ville unde mig deres Støbning, lover jeg reel og hurtig Behandling. Aalborg, den 13de November 1832. Cathrine Gai, boende paa Algaden, Nr. 489.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Tirsdagen den 4de og Torsdagen den 6te December d. A. bliver i efternævnte under Skiftebehandling henstaaende, Boer afholdt Skiftesamling, saaledes: Den 4de December Kl. 9 Formiddag i Jens Espersens Bo af Boruphøigaard i Gunder sted Sogn. Kl. 10 Formiddag i Jndsidderske Ane Sørensdatters Bo af Skaldborghuse i Malle Sogn. Kl. 11 Formiddag i Gaardmand Mogens Hansens Bo paa Eidrup. Mark. Kl. 12 Formiddag i Huusmand Niels Sørensen Galhten og Hustrues, Karen Marie Christensdatters Bo af Stauen. Kl. 1 Eftermiddag i Enkemand Axen, Mortensens Bo af Horne gaard. Kl. 2 Eftermiddag i Boet efter Enken Else Christensdatter. Thorup af Løgstøer. Kl. 3 Eftermiddag i Boet efter Forvalter Jørgen Kaarsgaard paa Aarupgaard. Den 6te December Kl. 9. Formiddag i Boet efter Peder. Hansen i Hornumbro Mølle. Kl. 10 Formiddag i Boet efter Anders Andersen Skrædder af Ørbek. Kl. 11 Formiddag i Boet efter Maren, Andersdatter af Windblæs. Kl. 12 Middag i Boet efter Enken Dorthea Marie Andersdatter af Waldsted. Kl. 1 i Boet efter Huusmand Frands Andersen af Sebbersund. Kl. 2 i Boet efter Præsteenken Marie Winding af Løgstøer. Dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824 til Efterretning for Arvinger og Creditorer i samtlige Boer. - Skiftesamlingerne foretages her paa Contoiret til de bestemte Tider. Aars og Sleth Herreders Contoir i Næsborg, den 11te November 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Auctioner. Efter vedkommende Dom og Udlægshaveres Begjæring bliver det Politiebetjent Christian Jensen Schou tilhørende, udenfor Sæby Kjøbstad beliggende Sted, 8 Fag, Bindingsværk og straatækket, med tilliggende Hauge og Toft, stillet til Salg ved en eneste Auction, som afholdes Fredagen den 30te Dennes, Formiddag Klokken 10, hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Efterat Auctionen over Stedet er tilendebragt vorder forauctioneret en Deel udlagt Løsøre. Byfoged-Contoiret i Sæby, den 10de November 1832. Heiberg. Grundet paa Udlæg for resterende Skatter bliver det Jens Nielsen Toftelund tilhørende Sted, Nr. 78, paa Sæby Kjøbstæds søndre Gades østre Side, stillet til Salg ved trende Auctioner, som afholdes: 1ste Gang, Løverdagen den 8de December d. A., 2den Gang, Løverdagen den 22de samme Maaned, og 3die Gang, Løverdagen den 5te Januar 1833. De tvende første Auctioner vorde afholdte her paa Contoiret og sidste Auction paa den sælgende Eiendom, der bestaaer af et Forhuus, 8 Fag, af Bindingsværk, og belagt med Straatag, 2 Hauger og en liden Toft, hver Dags Formiddag Klokken 10, hvilket bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, og tillige i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Byfoged-Contoiret i Sæby, den 9de November 1832. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
At de til den 27de November og 11te December førstkommende berammede 2den og 3die Auctioner, over den afg. Gaardmand Niels Jensen Weibyes og efterlevende Hustrue, Sophie Amalia Nicolaisdatters Bo tilhørende Gaard i Fjerritzlev, af Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., ikke blive afholdte, bekjendtgjøres herved. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 14de November 1832. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Efter Vedkommendes Begjæring bliver den Auction, som er bekjendtgjort at skulle afholdes paa Raadstuen i Nibe, den 28de d. M., over Fæstegaardmand Niels Jensen af Vinderup, hans Jord paa Nibe Byes Mark, af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr., herved tilbagekaldt. Nibe, den 12te November 1832. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-15
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Mads Pedersen Frosts afdøde Hustrue Mariane Christensdatter af Beistrup, blive de dennes og efterlevende Mands Bo tilhørende faste Eiendomme, nemlig Parcellerne Nr. 13 og 14 af Tvergaarden i Beistrup, af Hartkorn 1 Tde. 1 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Album, med paastaaende Bygninger, og Hovedparcellen Nr. 1 af den Pastor Rafn forhen tilhørende, af Fæster Niels Christensen tidligere beboede Gaard i Hauerslev, af Hartkorn 2 Tdr. 3 Fdkr. 1 1/2 Album, alle beliggende i Øster=Hann-Herred og Hjørring Amt, stillede til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes: 1ste Auction Torsdagen den 29de November, først 2den - - den 6te December i kommen og 3die - den 13de -de, hver Gang om Formiddagen Klokken 11, de 2 første Auctioner her paa Contoiret, men 3die Auction, hvorved Eiendommene agtes absolut bortsolgte, i Beistrup By paa den førstnævnte Eiendom. Auctionsconditionerne, hvorefter Eiendommene opraabes deels separate deels samlede, ere inden Auctionerne til Eftersyn her paa Contoiret. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 5te November 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Holland. - Belgien. Paa den politiske Horizont seer det atter temmelig mørkt ud, man kan vel sige mørkere end hidtil, skjøndt Udsigterne til Fred endnu ikke ganske ere forsvundne, og den for nylig anførte Yttring af Diplomaternes Patriarch. "Om Morgenen troer jeg paa Krig, om Middagen har jeg en anden Mening og om Aftenen slet ingen. - synes meere end blot bon mot. Først anføres Efterretningerne fra de vesteuropæiske Lande, som nu have begyndt deres krigerske Operationer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Dampskibet Columbine, som den tredie November afgifra London til Hamborg, leed virkelig ved en heftig Storm den 4de saa megen Skade paa sit Maskineri, at Captainen fandt det raadeligst at vende tilbage. Ved Jndløbet til Themsen mødte samme det udgaaende Dampskib Ramona, til hvilket det afleverede sine Passagerer, Breve o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Med dette Dampskib, som ankom til Hamborg den 10de om Aftenen, erfarer man nu, at den combinerede Flaade allerede den 4de om Eftermiddagen var afseilet fra Portsmouth med føielig Vind. Den hollandske Regjerings Svar indløb først den 5te til London, hvoraf sees, at man i England saa temmelig har vidst, hvorledes dette vilde lyde. Den fra Portsmouth udløbne Flaade bestaaer kun af 10 Krigsskibe, men ligesaa mange ville støde til samme paa Veien til den hollandske Kyst. Det største Skib i Flaaden er det franske Linieskib Suffren paa 90 Kanoner, men i England arbeides allerede paa Udrustningen af en Reserve, blandt hvilke nævnes 2 store Linieskibe Monarch paa 84 og Camperdovn paa 98 Kanoner. En forunderlig Følelse, skrives der fra London, bemægtigede sig de mange hundrede Tilskuere, især Sømændene, da de faae det engelske og det trefarvede Flag, der sieldent kom hinanden nær, uden at det gik hedt og blodigt til, vaie fredeligt ved hinandens Side.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Ved Cabinetsordre af 6te November har Kongen af England fremdeles lagt Embargo paa alle nederlandske Skibe, der nu eller siden maatte antræffes i engelske Havne eller paa engelske Rheder samt befalet Commandeurerne paa sine Krigskibe at anholde og opbringe alle Fartøier, som føre nederlandsk Flag. Trods disse krigerske Demonstrationer var den hollandske Gesandt Hr. van Zuylen endnu den 9de i London, og Courier har endog tilbagekaldt sin tidligere Paastand om hans snart forestaaende Afreise. Den egentlig engelske Anskuelse af denne Krig har maaskee nysnævnte Blad ret træffende betegnet med følgende Ord: Vi gjentage det, at denne Krig er meget upopulair, og den hollandske Regjering veed dette ligesaa godt som Nogen hertil Lands. Vist nok er dette ogsaa et af de Punkter, hvorpaa Kongen af Holland stoler, men hvor upopulair den end maatte være, er det dog en Krig, ved hvilken England hverken bør eller kan træde tilbage. At træde tilbage nu, vilde være at give sig til Priis for alle Nationers Spot; det har truet med at ville bruge Magten og denne Trudsel maa retfærdiggjøres. Om derfor vor Stats Jndblanding i Striden mellem Holland og Belgien oprindelig var politisk eller upolitisk, retfærdig eller uretfærdig, maa være uafgjort; den har nu eengang fundet Sted, og England kan ikke med Ære unddrage sig Følgerne af sin Tienstagtighed. Holland har aabenlyst udfordret Storbritanniens Magt, udfordret den, medens det stod i Forbund med Frankrig; Stridshandsken maa derfor optages og det mandigt og ufortøvet.