JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-13
Næstkommende Mandag den 24de April bliver afholdt Skiveskydning i Spørring over 6 forskjellige Sølv gevinster, af Værdi 59 Rbd. Hvert Nummer betales med 1 Rbd. - Lysthavende ville møde i Spørring Kroe bemeldte Dags Formiddag inden Kl. 10. Randers, d. 10 April 1837. N. B. Mørup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-13
De der endnu ikke have fornyet deres Lodsedler i min Collection til 2den Klasse af det 90de Lotterie, maa jeg herved bringe i behagelig Erindring at Fornyelsestiden udløber den 18de April førstkommende. Aarhuus, den 10de April 1837. W. J. A. Lewerkehusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-13
Jagten St. Jürgen, Skpr. S. M. Sørensen, ankom den 1ste dennes til Altona, og bliver bestemt færdig til igjen at afseile derfra den 20de dennes med Stykgods hertil. Aarhuus, den 8de April 1837. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-13
Hestehandler Schjøn fra Kjøbenhavn indtræffer i Hobroe Onsdagen den 19de, og i Randers Torsdagen den 20de dennes, for at opkjøbe Remonteheste for det lette Cavallerie, 4 a 6 Aar gl. og 9 Qv. 4 Tommer til 10 Qv. høie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-13
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
No 62. den 14de April. Fredagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Herfra haves dennegang to vigtige Efterretninger, nemlig: at Cabrera, paa Don Sebastians Ordre, samler sine Bander og rykke mod Madrid, og at der i denne Stad var udbrudt en meget farlig Folkebevægelse. Talrige Hobe havde samlet sig ved den saakaldte Solport, og i Forening med dem havde en Mængde Pøbel fra Forstæderne, under Hujen og Skrigen begivet sig til Dronningens Palais, hvor de ved Postens Afgang vare færd med at synge Riegohymen og raabe: "Konstitutionen leve!" Alle Tropper som laae i Hovedstaden vare rykkede ud imod Carlisterne, og det hedte, at nogle Compagnier af Nationalgarden havde forenet sig med Folkehobene. La Grippe er først nu kommet til Madrid, hvor i faa Dage en Sneestusind Mennesker ere blevne angrebne deraf. Ogsaa Don Carlos skal med hele sin Generalstab ligge syg af la Grippe. Der havdes Rygter om et nyt mislykket Mordforsøg paa Prætendenten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Frankrig. Endnu ved den sidste Posts Afgang fra Paris var intet nyt Ministerium bragt istand, i Folket begyndte at blive urolig derover. Den 4de om Morgenen havde det Rygte været heel almindeligt, at Soult og Mole vare blevne Rigets Styrmænd, men alt den samme Dags Eftermiddag var den Efterretning pludselig udbredt igjen, at Alt var gaaet overstyr paany, hvilket havde strax til Følge, at Statspapirerne faldt. Jfølge en Brusseler-Efterretning af samme Dato havde Kong Ludvig Philip befundet sig saa upasselig, at han var bleven aareladt. Dronningen var tilsomst kommen tilbage fra Besøget hos sin Datter i Brüssel. Mange Courerer vare i de sidste Dage afsendt fra Paris til Wien, London og St. Petersborg. Gjæringen i Fabrikstæderne bliver med hver Dag større, thi ogsaa i Frankrig har den usædvanlig strenge Vinter bragt stor Elendighed blandt de arbeidende Classer. - Fra Lyon skrives. Her trænges til hurtig Hielp, thi Hungeren er en slet Raadgiver. Gaderne vrimle af forsultne Mennesker. Tydskland. Vi klage her over den strenge Eftervinter, men i Tydskland er den endnu meget værre. J det Hannoveranske er formedelst Sneefog al Post gang standset, Sneen ligger paa sine Steder saa høit, optaarnet, at hele Landsbyer ere som begravede derunder. Den sidste Post fra Hamborg til Berlin havde maattet vende om igjen, den til Lübeck ligeledes. Mandag og Tirsdag manglede næsten alle Pofler i Hamborg. Det sneede uophørligt og stormede fra No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
J Wien havdes anden Paaskedag en stor Kanefart, hvori Keiserinden deeltog. Hds. Maj. (der er en sardinisk Prindsesse) havde aldrig nogensinde før prøvet denne Forlystelse, som hun nu fandt stor Behag i (Selv fra Jtalien og Spanien lyde sørgelige Klager, over den usædvanlige Vinter, imedens man i Peters borg længe har glædet sig over det delige Foraar.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Engelland og Rusland. Begivenheden med det engelske Skib som Russerne havde konfiskeret i Sortehavet maatte absolut foranledige vigtige Qvæstioner, i den europæiske Folkeret, da den var for indgribende i flere Nationers, især den brittiskes, Handelsforhold til at den kunde gaae uændset hen, og den engelske Regjering ikke pleier at lægge Hænderne i Skjødet naar det kommer an paa at sikkre vigtige Jnteressen for at krænkes. J nogen Tid har denne Sag ligesom slumret, men hvad der just nu er foregaaet dermed i Engelland vækker Formodning om, at den muligen kan tage en alvorlig Vending. Dette Land har, som Mange maaskee ikke veed, tolv saakaldte Kron dommere, som togange aarlig i Kongens Navn bereise Landet, og pleie Retten i de forskjellige Grevskaber, i Forening med disses Juryer. Forenede i London udgjøre de Kronens store Raad i alle vigtige og tvivlsomme politiske Qvæstioner, som den ønsker drøftet. De samt menkaldes desaarsag af Kronens Generaladvocat, som gjør dem bekjendt med Qvæstionen og de til samme hørende Documenter, saasom diplomatiske Noter, Breve, Tractater &c., kort sagt, med Alt hvad der kan sætte dem istand til at see klart ind i Sagen og at motivere en moden Kjendelse i samme. Foranmeldte Saaer just nu blevet af Regjeringen overgivet til disse tolv Dommeres Prøvelse. Hvad Engelland, naar hiint Tribunals Dom er afsagt, vil gjøre, er vel aldrig at forudsige med nogen Vished, dog bemærkes at Krondommernes Kjendelse høist sjeldent æskes, og kun i Tilfælde, der synes saa følgerige, at Regjeringen anseer sig bedst tjent med at følge Kjendelsens Anskuelser. Det er saaledes høist sandsynligt, at denne Sag, fra engelsk Side, om føie Tid kan bringe et Alternativ om Krig og Fred til Afgjørelse. Hvad Rusland vil gjøre derved, beroer gandske paa dets øieblikkelige Forhold, om det vil lade Sagen gaae til Forliig, eller om det vil være paastaaelig og vove Følgerne af et Fredsbrud. Vistnok staae for begge Nationer, de mægtigste paa Jordkloden, store Jnteresser paa Spil. Det første Kanonskud, der løsnes en Krig som den der her truer, vilde gjendrøne i det Jndre af begge Stater, ryste flere end eet Rige udenfor dem, og letteligen, efter en nu mere end tyveaarig Fred, føre en ny Række af blodige europæiske Krige, efter sig. Men da der fra begge Sider er saa meget at vove, kan man ogsaa haabe, at der intet Middel vi blive uforsøgt, for at hindre Udbruddet, men Sagen. seer dog for Tiden høist alvorlig ud. Engelland har apelleret til sit høieste Tribunal i denne statsretlige Qvæstion; Rusland svarer paa denne Udfordring ved Kjendsgierninger, der ikke ere beroligende. Et joniske Skib under engelsk Flag er bleven afviist ved begge Donaumundinger; en østerrigsk Goelette er, paa Ren sen fra Sinope til Varna, af russiske Skibe i aaben Søe bleven tvunget til at vende om igjen. Ni russiske Krigskibe ere udløbne fra Nikolajew, for at give Ruslands Fordringer og Foranstaltninger Vægt. Rusland er saaledes factisk alt ifærd med at tage Sortehavet i Besiddelse. Kommer det til Krigsudbrud, da stoler man stærkt i Engelland paa at faae Østerrig til Allieret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Sverrig. Forbittrelsen mod Oberst Hertzen hjelm er saa stor, at han af Frygt for Voldsomheder endog har seet sig nødsaget til at anmode en Snees Bønder og at beskytte sig. Umennesket er saaledes overgivet til den velfortjente Foragt og Afsky, som ingen af nogen Domstol paalagt Straf kan opveie. Det Gaadefulde i den Omstændighed, at han i en saa lang Aarrække, vitterligt for hele Omegnen har kunnet mishandle sin Kone saa skrækkeligt, uden at endog hendes nærmeste Paarørende: hendes egen Datter og Svigersøn, have seet til at unddrage hende fra hans Tyrannie, er endnu uoplyst. I Retten er fremlagt nogle Stykker haardt og tykt Brød, bagt af Rug og Havremeel, hvilket Actor den 31te Januar fandt hængende i en Pialt paa Væggen i den Afdødes Værelse, vedkommende Districtslæge har attesteret, at den Afdøde, med sin af Alderdom ødelagte Tandbygning, som Liget udviste, ikke havde kunnet bide eller tygge dette Brød, og dog er det ved flere Vidner godtgjort, at saadant Brød udgjorde en væsentlig Bestanddeel af den daglige Føde hun fik. Ligeledes er det beviist, at hun var klædt i Laser, og at Manden strængt havde forbudt sine Folk at varme hendes saakaldte Værelse, at hendes Leie virkelig kun var nogle gamle Stole med usle Hynder; at hun besværedes af Rotter, der strax fortærede de Næringsmidler hun vilde gjemme; at Obersten, da hun eengang havde besværet sig over, at hun følte sig upasselig af den usle Føde hun fik, havde svaret, at et galt Menneske ikke havde Følelse; hun skulde spise hvad hun fik, &c. Obersten forblev siddende under alle Vidneforklaringerne og har fra Undersøgelsens Begyndelse viist en Sjælstyrke, der i hans høie Alder er ualmindelig nok til ei at kaldes Forhærdelse." (?) Adskillige Tilskuere havde bemærket nu og da hos ham et haanligt Smiil ved saadanne Leiligheder hvor Vidneforklaringerne vare meest krænkende for ham. Jfølge den i Retten fremlagte Præsteattest har Oberst Hertzenhielm i den nuværende Pastors Embedstid (15 Aar, hverken bivaanet Gudstjenesten eller været til Alters. - Stockholms offentlige Blade indeholde ogsaa en documenteret Fremstilling af den umenneskelige Medfart som en Provst Wætterdahl har udviist imod sin Tjenestepige ved i en Qvarttime uafbrudt at have pidsket hende inden lukte Dørre saaledes at hun blodig og saaret og i en fortvivlet Sindsforfatning var kommet ud af Provstens Stue. Herredsretten har dømt denne Bøddelpræst til at erstatte Pigens Svie og Smerte med 50 Rdlr., samt desuden bøde 8 Rdlr. osv. - Toldforvalter Finers pludselige Død og Kassedefect er i denne Tid almindelig Gjenstand for Conversationen i Stockholm. Underballancen i hans Kasse var 170,000 Rdr. Bco., thi gjennem hans Hænder gik næsten hele Toldoppebørselen. Han var kun 38 Aar gl. To Controlleurer og tre andre Toldembedsmænd bleve strax suspenderede. Kassemangelen skal ikke hidrøre saameget fra yppig Levemaade som fra Svaghed i at udlaane af betroede Midler, hvilket gik saavidt, at man har fo fundet Reverser paa en enkelt Mand for et Beløb af 20,000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Fædrelandet. Khvn. den 11te April. De tre sidste Dages Bulletiner og Hs. M. Kongens befindende lyde saaledes Søndag, den 9de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Hs. Maj. Kongen har i Gaar havt en god Dag, Natten har været vederqvægende ved en tilstrækkelig Sovn, og Allerhøistsammes Befindende er i godt Til Mandag, den 10de April. tagende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt en 6 til Timers god Søvn, og Allerhøistsammes bedre BefinTirsdag, den 11te April. dende er vedvarende."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt god Søvn, Appetitten og Kræfterne vedvare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Vi ile med at meddele vore Læsere den høist glædelige, med Fredagsposten hertil ankomne, sikkre Efterretning, at vor hæderkronede Landsmand, Etatsraad Chorwaldsen, afreiser i d. M. fra Rom til (Berg. Av.) München, og derfra hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
J disse Dage er i sidste Jnstants paadømt en Sag, angaaende eet af de Bedragerier, der er blevet høist almindeligt, ja endog har tilhævdet sig et Slags Tilladeligheds Renommee, nemlig det at fik kre sig mod sine Creditorer ved at udstæde Proformaobligation og derved for et fingeret Laan pantsætte alt hvad man eier og eiendes vorder, hvorved den virkelige Creditor forhindres i ved Exekution at gjøre sine Fordringer gieldende. At slige Bedragerier dog ikke altid kunne unddrages Domstolenes Virksomhed, er denne Sag et Bevis paa. J. Steenlykke har vedgaaet, at han, medens han var Forpagter af SønderMølle ved Viborg, har gjort sig skyldig i det ham imputerede Forhold, nemlig i svigagtig Hensigt at have udstædt pro forma en Panteobl. paa 400 Rbd. til sin Svoger, N. Pedersen i Sandager, for hvilken sin ulovlige Handling han har anført som Grund, at de der var affordret ham Rigtighed for sin Skyld til Eieren af Møllen, og han indsaae, at han ikke kunde betale denne sin Gield, c. 900 Rbdr., uden at hans Besætning gik med, saa udstædte han, for at redde sit Gods, bemeldte Obligation. Overretten dømte ham til 4 G. 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, og Høiesteret stadfæstede dens Dom in terminis. Hvis ikke særdeles Omstændigheder, hvoriblandt Tiltaltes uforbeholdne Tilstaaelse og de af ham for hans Forseelse anførte Grunde a. havde talt til Fordeel for ham saa formenes, at Straffen vilde kunne været ansat høiere, ja maaskee endog til Forbedringshuusarbeide. Lovens 583 bestemte Ærens Tab som Straf for svigagtig Fragaaelse af Laan, og om endog denne Straf maa ansees formildet ved Principerne i den senere Lovgivning, saa kan man dog ikke betvivle, at Straf af offentligt Arbeide maa kunne anvendes, hvor det imellem to Personer stedfindende Tillidsforhold er bleven sveget i en særdeles Grad. (Khvnsp.,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Den nylig af Hof= og Stadsretten paadømte Sag mod Khvnspostens forhenv. Redacteur, Commercesecretair Liunge, angaaer formeentlig Overtrædelse af Trykkefrihedsanordningerne og blandt Andet en under Beslag lagt Artikel om en Politiesag i Khvn. For at føre Beviis for sine Paastande i hiin Artikel havde Hr. Liunge forlangt Udskrift af nogle ved Politiretten behandlede Sager, men Retten havde vægret sig ved at give denne, og det kgl. danske Cancellie har ratihaberet denne Vægring. Som vi erfare, vil Dommen blive appelleret til Høiesteret, hvor Justitsraad Høegh Guldberg overtaget Forsvaret for (O. Th. Av.) Tiltalte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Skonnerten St. Thomas, som den 5te April afseilede herfra til St. Petersborg med en Ladning Sydfrugter, er i Forgaars Nat strandet under Præstøe Tolddistrict. Skibet er fuldt af Vand. En af Mandskabet er frossen ihiel. Brigskibet Søeridderen, er strandet i Kjøgebugt. Vi have i Dag 5 Sr. Kulde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Fra Fyen. Ved Nyborg er i Stormen i Løverdags en Skonnert stødt paa en af Færgesagterne, saa begge Skibene bleve ramponerede. Ogsaa i Fyen er Landmandens Udsigter meget sørgelige, og man er paa mange Steder nær ved at fortvivle for at bjerge Creaturene. Af 3 Køer bydes een for at faae de to andre overfødte. Lam og Gjæslinger blive ogsaa Offere for Kulden. Storken er kommet dertil, men dennegang i Utide, og maa vel troe, at være faret vild til Siberien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Fra Lolland. Jordegodset Gammelgaard blev ved Auctionen den 31te f. M. afhændet til Hr. Ferd. Trummer af Schmoel i Holsteen for Kjøbesum 120,000 Rbd. Sølv. Efter Regjeringens Foranstaltning blev denne Eiendom, i hvilken den kgl. Kasse havde indestaaende 33,000 Rbd. næst efter en Fideicommis=Capital stor 70,000 Rbd., ved Auction i 1824 kjøbt for 71,012 Rbd. Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Khvns Børs-Cours den 11te April 1837. Spr. 202. B. Disc. 4 pCt. a vista 202 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Ved den 1449 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 71. 45. 18. 62. 77.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Copulerede. J Aarhuus Frue Kirke den 7de April: Høiærværdige Hr. Biskop Nicolay Fogtmann, Dr. og Professor Theologie, Ridder af Dannebroge, og FrøkenFrida Hesselaide Dons. J Kolding Kirke den 11te April: Hr. Assessor og Justitssecretair i den kongelige Landsoverret i Island John Johnsen og Jomfru Anna Cathrine Martine Blichert, Datter af nu afdøde Consistorialassessor Sognepræst Blichert sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg; Stiftamtmand v. Bardenfleth, Styrmand R. Øllgaard Kbm. J. P. Jensen, Frøken G. Jespersen, Conducteur Thielemann, Fuldmægtig Møller, Handelsbetjent Marner, Mad. Münster, Hr. W. Conradsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Bekjendtgjørelser. At min elskede Hustro, mine 3 smaa Børns kjær lige Moder, Michelle Charlotte født de Stibolt, Mandagen den 10de dennes, i en Alder af 33 Aar omskiftede Tiden med Evigheden, bekjendtgjøres herved sørgeligst af hendes dybtsørgende Mand. Hadersleben, den 12te April 1837. C. F. Deichmann, Premier-Lieutenant og Adjutant ved det holsteenske Landseneer=Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Efter at have deelt Livets Glæder og Sorger i 2 Aars lykkelige Ægteskab med min uforglemmelige Man og vore 9 Børns kjærlige Fader Consistorialassessor Peter Arild Blichert, Sognepræst heri Byen, blev det min og efterlevende 7 Børns bittre Skjæbne, ved en blid og rolig Død at blive ham berøvet Løverdagen den 8de dennes, efter 8 Dages Sygeleie. - Dette mit uerstattelige Tab, i hvilket min ældste Datters Ægteforening igaar og Afreise til fjerne Land om 3 Dag neppe kan være mig med 6 uforsørgede og uopdragne Børn til Trøst eller Glæde, formaaer kuns den Almægtige at lindre, ved sin uendelige Fadergodhed imod trængende Faderløse og en lidende tillidsfuld Enke, hvis Lod det faldt, at sende deeltagende Slægt og Venner dette Sorgens Budskab. Kolding, den 12te April 1837. Elise Blichert født Limschou. Overeensstemmende med den tidligere udstedte Indbydelse agter Undertegnede at holde her i Aarhuus et lignende Foredrag over Astronomien, som det han har hold gjentagne Gange i Kjöbenhavn og senest i Odense Det hele Cursus vil afhandle vort Solsystem (Solen, Planeterne, Biplancterne, og Cometerne), dettes Forhold til Fixstjernerne, Stjernebillederne og Midlerne, hvorved de kjendes, de astronomiske Instrumenter og Astronomen Virksomhed, Astronomiens Anvendelse paa Geographien, Navigationen og Tidsregningen, og saaledes give en samlet Oversigt over Astronomiens vigtigste Afsnit. Saavid, muligt, skal dog hvor enkelt Forelæsning udgjöre et Heelt Da Foredraget ikke forudsætter særegne Forbundskaber. haaber jeg, ligesom ved de af mig tidligere afholdte Forelæsninger, ogsaa ved disse at beæres med Damers Nærværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Forelæsningerne begynde Mandagen den 17de April Kl. 6 Efterm. i Raadhuussalen, og holdes fremdeles hver Mandag, Tirsdag, Torsdag og Fredag Kl. 6-7. Adgangskort, gjældende for det hele Foredrag, bestaaende af 12 til 15 Forelæsninger, tilstilles dem, der allerede have behaget at tegne sig paa Indbydelsen, og kunne endvidere erholdes for 2 Rbdlr. hvert, i Jessens Boglade forsaavidt Nogen fremdeles maatte ønske at bivaane disse Forelæsninger. Dr. G. F. Ursin, Professor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Onsdagen den 19de dennes og følgende Dag bliver, efter tagen Bestemmelse under Skiftet efter Gaardeier Knud Nielsen af Koldkjergaard, afholdt Auction over den, Stervboet tilhørende, betydelige Jnd og Udboe samt Besætning, bestaaende af Borde, Stole, Sophaer, Chatoller, Dragkister, Kister, Speile, et 8 Dags Stueuhr, en Deel udmærkede gode Sengeklæder, nogle simplere dito, nyt Dyne= og Pudevaar, Dækketøier, Linned, Hør= og Blaarlærreder, Vadmel og Multum, flere Lpd. Fyld, Uld og Hør, endeel Mands= og Fruentimmer=Gangklæder, Sølv Spise= og Theeskeer, Sølvbægere, med mere Sølvtøi, hvoriblandt en stor Skuepenge, Kakkelovne, Kobber= og Messingkjedler, 1 StelTheetøi, Porcellain, Tinfade og Tallerkener, Ballier, Botter og Kar, et Sæt næsten nyt Læder=Bringtøi, endeel andet Seletøi, en nye Sadel og Hestedækkener, 7 Heste, 1 Føl, 24 Stkr. Stude, 14 Køer, 2 Qvier, 20 Faar med og uden Lam, en ny Reisevogn med Agestole, en mindre god dito med dito, 3 Arbeidsvogne, Plouge, Harver, med flere Gaards- og Avlsredskaber, m. m. m. Auctionen, der afholdes paa Roldkjærgaard, be gader hver Dags Formiddag Kl. 10 præsice, og vil Bortsalg af Heste, Stude, Køer, Faar og Vognene blive paabegyndt den første Dag om Middagen Kl. 12. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 12te April 1837. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Fredagen den 28de d. M., Kl. 10 Formiddag, lade dHrr. Kammerjunkere Reedtz ved Auction paa Hovedgaarden Palsgaard i Bjerre Herred, bortsælge circa 80 Stkr. fiinuldede Moderfaar, samt nogle Vædere, og Beder, alle af spansk Race. – Faarene og Vædrene ere saavel med Hensyn til Fiinhed, som til Alder tjenlige til Stammedyr. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, hvor Faarene fra den 23de dennes ere til Eftersyn. Herredscontoiret paa Daugaarden, d. 11 April 1837. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Skipper H. J. Halmøes tidligere bekjendtgjorte Afreise til Kjøbenhavn er ansat til førstkommende Mandag den 16de April 1837. Kolding, den 12te April 1837. A. Wissings Sønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
J Stedet No. 69 paa Middelgade kan til førstkommende Flyttetid faaes tilleie 2de Værelser, om forlanges meublerede. Kosten kan ogsaa faaes meget billig Violin, Guitar, og Violoncel-Strenge samt forskjel ige Slags Nodepapiir faaes hos S. Warberg, Vestergade No. 617.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-14
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-15
No 63. Løverdagen den 15de April. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede StiftsTidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-15
Af et Brev fra Sjælland, dat. den 9de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-15
Paa fjerde Uge have vi nu en Eftervinter, der i Strenghed overgaaer Alt, hvad den egentlige Vinter har budet os. Hver Dag har i denne Tid bragt haardere Veir. Jdag synes det at have naaet sit høieste Punct; vi have en Himmelstorm og et ryggende Sneefog. Saameget føleligere er denne Eftervinter, som vi i Midten af Marts havde en Række af de skjønneste Foraarsdage, i hvilke Mark- og Havearbeidet var bragt muntert i Gang. Alle glædede sig til et tidligt Foraar, og alle Solemærker syntes at bebude det. De fyrretyve Riddere (9de Marts) tøede det Nat og DagMarklærken havde forlængst indfundet sig; Skovlærken, Steenpikkeren, Stæren, Viben, Glenten vare allerede komne; Cocus, Helleborgs hyemalis, Duc van Toll, Cynoglossum omphaledes, Daphuemezereum, blomstrede i Haverne. Paa mange Steder havde man saaet Ærter og sluppet Creaturene ud Da vendte paa eengang Vinteren tilbage med hele sit sørgelige Følge. Hvad dette, i et Aar som dette, betyder, derom giør man, ved at reise gjennem Landet, de sørgeligste Erfaringer. Det er ikke Mennesket, som lider Nød, men det er Dyret, og denne Nød staaer, i mange Egne, ikke til at afhielpe. Paa Sæd er der ingen Mangel her i Landet; men paa Ho og Halm. Det er sørgeligt at see, hvorledes man paa Heden samler Lyng, hvorledes man river Taget af een Huuslængde efter en anden, for blot i nogle Dage endnu at friste de udsultede Creatures Liv. Det er ikke blot i Landsbyerne det seer saaledes ud; paa nogle af de største Hovedgaarde er Nøden ligesaa stor. J nogle Egne begynde Køerne at styrte af Sult. J Andre seer man hele Rækker af Vogne kjøre om i det sørgelige Ærinde, at sammentigge nogle Knipper Halm. Hvis den Aarstid, hvori vi befinde os, ikke snart gjør sine Rettigheder gjældende, vil mangen Bonde komme, til at gaae fra Gaard og Grund, og de Fleste ville faae et Slag, som seent vil forvindes. (Meddeelt.) Gamle Landmænd forsikkre, at Ravnen, som altid lægger sine Æg meget tidligt, i Aar paa mange Steder har fortæret disse og derpaa forladt Reden, hvilket, efter deres Erfaring, skal bebude et meget strengt Foraar. Ogsaa En af Siellands første Godseiere skal have besluttet at realisere sine Eiendomme, for i Nyholland at søge et andet Fædreland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-15
Blandt Beilerne til den forhenomtalte meget rige Enke i Stevnsherred nævnes ogsaa en Profesfor og en Rector.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-04-15
En Retssag, der, saavel i høiere Kredse, som især blandt Bondealmuen, har tildraget sig stor Jnteresse, er nu paadømt i høieste Jnstants og har her havt samme Udfald, som i Under= og Overretten. Parter i denne Sag vare: Kammerherre, Major de Neergaard til Skjoldenæsholm og Hans Jensen, en Bonde paa dette Gods. Adskillige af nysafdøde Examinatus juris J. Bolt udgivne Piece have pladeret denne Sag i Faveur af Hans Jensen for Publikums Domstol. Retten har været af modsat Mening. Kammerherren har, gjennem alle Instantser, vundet Sagen.