JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-04
- En Krigslist i Fred. J Aaret 176, var det Preussens Frederik den Anden magtpaaliggende, at give de offentlige Samtaler i Berlin, der stedse dreiede sig om Krig, en anden Vending. Han lod derfor i Februar, ved en Fortrolig, følgende besynderlige Artikel indrykke i begge de to Tidender, som da der udkom: "Fra Potsdam meldes følgende: Den 27de Februar om Aftenen blev Himlen ganske mørk. Sorte ved et Uvejr sammendragne Skyer bedækkede den hele Horizont. Det tordnede med stærke Lynglimt, og under de fordoblede Slag faldt en Hagel, som man i Mandsminde ikke havde seet. Af to Oxer, der vare forspændte en Vogn, blev den ene dræbt paa Stedet. Mange Mennesker bleve saarede, og en Brygger brækkede sin Arm. Tagene bleve sønderslagne; alle Vinduer, der vendte mod den Side, hvorfra Uveiret kom, bleve indslagne. Man fandt i Gaderne Hagel, der vare af et Græskars Størrelse, hvilke først smeltede to Timer efterat Uveiret var ophørt. Dette besynderlige Phoenomen har foraarsaget stor Opsigt. Naturforskerne paastaae, at Luften ikke har kunnet bære de store Legemer, og at disse i Faldet have samlet sig til en saa uhyre Størrelse i Nærheden af Jordens Overflade. Hvorom alting er bliver dette Phoenomen et af de sjeldneste og næsten uden Exempel." Jntet Menneske i Potsdam vidste det Ringeste om et Uvejr af denne Art. Da imidlertid Tidenderne ikke turde optage nogen Gjendrivelse, blev Sagen troet, og Efterretningen, hvis Kilde man ikke opdagede, optoges i alle europæiske Aviser. Ja den lærde Professor Tittins i Wittenberg udgav det paafølgende Aar i sine Gemeinnutzige Abhandlungen zu Beforderung der Erkentniss und des Gebrauches naturlicher Dinge, 1ster Th. Leipzig 1768 en alvorlig physikalsk Betænkning derover, hvorved kun de store Hagel bleve ham noget vanskelige at forklare. (Gesellsch. Decbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-04
Da Hertugen af Bouillou, som af Kong Ludvig den 13de nylig var bleven tilgiven en Opstands-Forseelse, mødte Cardinal de laValette, sagde Cardinalen til ham: "Sallige ere de, hvis Synder ere forladte. Hertugen, som vidste Cardinalen mistænkt for Deltagelse i en Sammensværgelse, hvilken man ikke kunde faae opdaget, svarede ham: og hvis Synder ere skjulte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-04
Til en Prædikant skrev man: Venlig og lærerig du Theorie med Praxis fore Naar om Taalmodighed du breder vidtløftig dig Dommer-Bekymringer: En Kadi sagde engang til en Collega: "Jeg finder det yderst vanskeligt, at afsige en Dom, naar det ene Parti er rigt, det andet fattigt." – "Nei, svarede Collegen, det har lidet at betyde; men naar begge Partier ere rige, og det ene overbyder det andet, da bliver det virkeligen vanskeligt, at komme til nogen endelig Afgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-04
Ordet Vittighedsjæger er meget træffende; thi det betegner et Menneske, der jager efter Vittighed, og dræber den. Skade at han ikke er bleven Theolog" – blev sagt om en maadelig Læge. Hvorfor det svaredes der. - Fordi han har det store Talent at berede Syge til Døden. Mennesket er et selskabeligt Dyr; derfor vender det sig ofte bort fra Dydens Vei, da den bliver saa lidet besøgt. De fleste Mennesker tabe saa let deres Maal af Sigte, fordi de see saa nødig paa sig selv, og saa gjerne paa Andre. Anseer du det menneskelige Liv for en Leg, saa driv den med Alvor, er det aldeles opfyldt med Møje, saa forsøg fremdeles at holde det for en Leg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-04
- En Geheimraad A beklagede sig engang for sin Universitets Ven, Digteren B, over at hans Kone kostede ham saa meget. Smilende hørte Digteren en Stund paa den rige, men sparsomme Mands Deklamationer. "Ja, vedblev Geheimeraaden, Du har godt ved at smile. En Ungkarl som du dømmer ikke om hundrededelen, af de Udgivter en Kone foraarsager." – "Du tager høiligen feil, svarede Digteren, den Ugifte har en Mængde Omkostninger for Damernes Skyld, som Høflighed afnøder ham, og hvorpaa I Ægtemænd aldrig tænke. Ak, vedblev han med comisk Pathos, og deklamerede paa staaende Fod: Af det er Mandens Lod herneden At plyndres af det smukke Kjøn; Det vide vi endog fra Eden Om Jordens allerførste Søn; Thi fattig, nøgen, som han laae, Han - dette kan vor Bibel lære Før han sin Eva kunde faae Et Ribben maatte aflevere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-04
Indenlandske Efterretninger. En bibelsk Ordbog udarbeides af den mosaiske Catechet Cohen i Odense. Den vil udkomme paa hebraisk, latin og tydsk. Paa Udarbeidelsen af det første Bogstav (Alef) har Forfatteren tilbragt to Aar; det er paa bedste Maade anbefalet af Professorerne Rask og M. H. Hohlenberg, og er beregnet at blive 7 til 8 Dele i Qv. (1ste Deel 50 Ark.) Subskriptionspris omtrent 21 Specier. Hs. Majestæt Kongen har skienket 400 Rbdl. r. Sølv, som Bidrag til Udgivelsen. Aalb. Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-04
Jfølge den ved Collegialtidende fulgte Generaltabel over Kopulerede, Fødte og Døde i Danmark 1829 (med Undtagelse af Samsøe, hvorfra de fornødne Oplysninger endnu ikke ere indkomne har Antallet været saaledes: Kopulerede 10,073 Par, Fødte af Mandkjøn 19,520, af Qvindekjøn, 18,288 tilsammen 37,808, deriblandt uægte 3165. og dødfødte 1519, Døde (de Dødfødte derunder indbefattede) af Mandkjøn 19,017, af Qvindekjøn 18,090, tilsammen 37, 107. Der er altsaa i det Hele 701 flere Fødte end Døde. Paa Øerne har i det Hele en ualmindelig Dødelighed fundet Sted. J Lollands-Falsters Stift, Siellands Stift, og i Kjøbenhavn har der endog været Underballance af Fødte. Paa Langeland i Særdeleshed, der i flere Aar har været hjemsøgt af en haardnakket Febersygdom, overstiger de Dødes Antal de Fødtes anseeligt. De sidste udgjøre nemlig kun 436, hvorimod de Dødes Tal er 679, altsaa 243 flere Døde, som er 56 pCt. over Antallet af de Fødte. Dette Forhold er endog ufordeelagtigere end i 1828, hvori Overskuddet af Døde kun var 133, eller 31 a 32 pCt. imod de i Aarets Lølfødte 422 Jndivider. Af en Sammenligning med de nærmest foregaaende og nogle ældre Aars Beretninger sees, at Antallet af Kopulerede i 1829. har været større end i noget andet af de ovennævnte Aar. Ligeledes har i det afvigte Aar Fødslernes Antal været størst, med Undtagelse af 1828, i hvilket Aar 96 flere bleve fødte end i 1829. Mod 1810 er Fødslernes Antal tiltaget 6188. Antallet af de Døde saavelsom den forholdsmæssige Dødelighed har i 1829 været betydelig større end i de foregaaende Aar. De i adskillige Egne herskende Febersygdomme, der, skjøndt de sjeldent have antaget en egentlig smitsom Karacteer, dog have bortrevet mange Mennesker, indeholde Aarsagen til det uheldige Forhold, der i det sidstafvigte Aar har fundet Sted, ligesom overhovedet fra 1826 Sanitetstilstanden, som i de nærmest foregaaende Aar var saa særdeles heldig, hvert Aar er bleven mindre fordeelagtig. Forholdet af de uægte Fødsler til de ægte, beregnet over hele Riget, har nærmet sig det af 1 til 11 og Forholdet af de Dødfødte til de levende Fødte nærmet sig det af 1 til 24. Det største Antal af uægte Fødsler har fundet Sted i Kjøbenhavn, hvor Forholdet mellem de uægte og de ægte Fødsler er omtrent som 1 til 4 1/2, og derefter i Fyens Stift, hvor Forholdet omtrent er som 1 til 7 3/4. J Aalborg Stift har det omtrent været som 1 til 10 1/2, i Aarhuus Stift som 1 til 211, i Viborg Stift som 1 til 12 1/2, i Lollands Falsters Stift som 1 til 15 1/4 paa Als og Ærøe som 1 til 15 3/5 paa Bornholm, der forresten er indbefattet under Siellands Stift, som 1 til 16, i det øvrige af Siellands Stift, Kjøbenhavn undtagen, som 1 til 17, og i Ribe Stift til 183.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-04
J Henseende til de opnaaede længste Levealdere kan endnu bemærkes, at af Mandkjønnet har kun 1088 opnaaet en Alder fra 80 til 90 Aar, 116. fra 90 til 100 og To 100 Aar derover, af Qvindekjøn derimod 1380 en Alder fra 80 til 90, 200 fra 90 til 100 og Ni 100 Aar og derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-04
Et paalideligt Middel til at fordrive Rotter og Muus læses i Slagelses Avis saaledes: "Dette af Proprietair Thomsen, til Torpegaard, paa mere end 16 Aars Erfarin grundede Middel, er ved dets Anvendelse ikke forbunden med nogen Fare for Mennesker eller Dyr da det ikke indeholder nogen Slags Gift, men blot en i høi Grad stinkende Lugt. Det faaes, tilligemed Brugsmaaden, hos Undertegnede, der ligesom Hr. Thomsen har flere paalidelige Mænds Attester. Prisen for en Flaske af 1 1/2 Pæls Indhold er 14 Mark Sedler og Tegn. Frederikssund d. 24 April 1830. Seidelin, Apotheker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-04
Andet Hefte er under Pressen. Kjøbenhavns Børs, d. 4 Maj 1830. Hamburg 2 M. - a vista 209 a Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 152 3 153 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 97 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. ...... 92 Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. 103 Rbd. r. S. Dito Dito. ....... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 102 102 12 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, og i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 100 1/2 r. S. 100 100 1/2 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 66 1/2 – Rd. Banco. - L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer Asiatiske Compagnies Actier . . 90 - i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. saadannanananannangSyvogtyvende Aargang. No. 37. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 Mai 1830. Kjøbenhavns Folketal, de militære af Sø- og Land-Etaten indberegnede. 1829. 1 Novbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
J Henseende til Mand, QvinJøder. kjøn. I dekjøn. Jalt. Alderen. Under 15 Aar og M. Fr. J alt. 15 Aar. derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Christiansborgs og Rosenborgs Slotte, samt Palaierne. Citadellet Frederikshavn. Dokken, Holmen og Nyboder. Samtlige Kaserner . . . Stokhuset Stadens Qvarterer: Øster . . . . . . . . Strand. ....... Snarens . . . . . . Vester . . . . . Dito udenbyes. Nørre . . . . . . . Klædeboe. . . . . Dito udenbyes . . . . Frimands Kjøbmager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Rosenborg. St. Annæ Øster. .... dags St. Annæ Vester . .... Christianshavns . . Tilsammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Newpork. Jeg forlod Liverpool den 17 April 1827 og gik om Bord med Kone og Barn paa Skibet Florida, ført af Kapitain John Tinkham, bestemt til Nordamerika. Vinden var os i Begyndelsen, gunstig, men dreiede sig kort efter og saaledes kom vi ikke førend den 15de Mai, efter otteogtyve Dages Fart, saavidt at vi seilede forbi det ved Indgangen til Newyorks Havn liggende Fyrtaarn, Sandyhook. Et Skib, som kun var afgaaet fire og tyve Timer før os, havde tilbagelagt samme Reise paa nitten Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Det var næsten Nat, da vi paa Newyork Rhed kastede Anker, hvorfor denne Stads Panorama, som nogle af Passagererne skildrede som høist henrivende, undgik os. Mig var denne Landingsplads ikke ganske fremmed; jeg havde seet den for 23 Aar siden, da jeg var Sø-Kadet paa Leander, der dengang havde Stationen ved Halifax, dog vare mine Erindringer fra hiin Tid kun svage og forvirrede. Dertil kom fremdeles, at jeg nu betragtede Gjenstanden fra en ganske anden Synspunkt, end dengang. Tidligere havde jeg en meget ugunstig Mening om Amerikanerne, og mange af mine Foresatte deelte Fordommene, som jeg, og mine unge Kammerater nærede imod dem. Men da jeg ved et meget bevæget Liv og vexelfuld Tieneste var fjernet fra de Steder, hvor jeg havde inddraget saadanne National-Anthipathier, saa havde de lidt efter lidt tabt sig; ved Besøg i ny Egne vare mine Begreber blevne udvidede og jeg havde lært at dømme Menneskene med mere Billighed. Nu gjør det mig ondt, naar jeg hos mine Landsmænd endnu træffer paa hin Fordomme, fra hvilke jeg ved Tid og Erfaring er kommen løs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
De store Gjestgivergaarde i Newyork have alle sin egen Maade; i det, hvor vi logerede, blev Klokken to anrettet et stort Table dote, ved hvilket kun spiste Gjæster, som ikke logerede i Hotellet; jeg har her seet over 60 Personer. Noget senere var et andet, mindre talrigt Taffel opdækket for Beboerne af Huset. Naar en Reisende vil være opvartet for sig allene eller paa sit Kammer, saa vil dette daglig komme ham et Par Daler dyrere. Frokost nyder man her noget tidlig; da vi Morgenen efter vor Ankomst Klokken otte traadte ind i Gjesteværelset, fandt vi der allerede 12 til 15 Personer forsamlede. Mit hjertelige Ønske, at blive bekjendt med de amerikanske Skikke, foranledigede mig til flere Gange at gjøre Forsøg, om ikke en Underholdning kunde knyttes med de Gjæster der vare mig nærmest; hvilket dog i ingen Maader vilde lykkes mig. Ved Middagsbordet saae jeg mig ligeledes igjen skrækket tilbage ved et koldt og tilbageholdende Væsen, som, om end ikke udartende til Uartighed, dog just ikke var selskabeligt. Enhver Gjest synes ikke at ville beskjæftige sig med andet end med sit Maaltid, og efterat han havde taget dette i den muligste Hast til sig, stod op, greb efter sin Hat og gik bort, uden at sige et Ord. Efter den høitidelige Taushed, som herskede i Spiseværelset, havde man snarere maattet tro, at have bivaanet en Sørgefest end et Gjestebud, ved hvilket det dog efter Reglen pleier at gaae muntert og lydeligt til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
En ung amerikansk Sø-Officier, som jeg allerede havde lært at kjende i Europa, tog mig efter Frokosten med til de paa Long-Island i Brook lyn beliggende Værfter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Blandt de interessante Ting, som jeg fik at see paa denne Excursion, vaktes min høieste Opmærksomhed ved et Slags svømmende Kayer, hvilke vare byggede af Tømmer, paa den ene Side fast gjorte ved uhyre Hasper til Steen Mure, paa den anden Side baarne af en stor Flaade, der, eftersom det var Flod eller Ebbe, hævede sig eller sank. Var Vandet højt, saa stode Kayerne ligemed Strandbredden, faldt det, saa synkede de lidt, dog aldrig saameget, at Vognenes Circulation, der til enhver Tid foer lige let derover, derved blev afbrudt. Jeg kan ikke nok rose de ved Værftet beskikkede Embedsmænds Artighed, de viste mig alt, hvad der hørte til denne Anstalt, saa beredvilligen, at end ikke det ringeste undgik mig. Fuld af Beundring betragtede jeg Fulton, en, som svømmende Batterie til Newyorks Forsvar bestemt, Damp-Fregat. Dette Fartøi har en dobbelt Kjøl og Hjulværket er i Midten, hvor det desaarsag ikke kan blive truffen af de fiendlige Kugler. Den øvrige Mechanisme er ogsaa beskyttet ved en Beklædning af Egetræ og ved Skibets flere Fod tykke Rand. Disse Træmure ere saa stærke, at en paa halv Skudvidde affyret Kanonkugle ikke kan trænge igjennem. Jeg har været ombord paa flere andre Fregatter og ogsaa paa nogle Linieskibe, de vare næsten alle byggede af en Slags grønt Egetræ, der er af en overordentlig Varighed og som kun voxer i de sydlige Stater. Om Aftenen gik jeg for at gjøre min Opvartning hos Hr. Dewitt Clinton, Gouverneur over Staten New-York. Hans venskabelige Modtagelse og den blide Deltagelse, som han tog i min Reise, overraskede og glædede mig i høieste Grad. Jeg bebreidede mig nu den blinde Tiltro, med hvilken jeg havde antaget Fordommen af Folk, hvis politiske Meninger stode i Modsigelse til denne Gouverneurs, og jeg kom til den Erkjendelse, at Hr. Clintons Charakter var ligesaa udmærket som hans ærefulde Løbebane. Han tilbød sig med den største Forekommenhed, at ville være mig behjælpelig i de Forskninger jeg havde foresat mig og bidrage alt til Lettelse for min Reise i det Indre. Han har troligen holdt Ord ligetil hans Død, der indtraf i det første Aar af mit Ophold i Amerika.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Natten til den 21de blev jeg henimod Klokken to om Morgenen opskrækket ved Raabet: Brand, Brand, Forvirret, og i den Mening, at jeg endnu var paa Havet og at vort Skib stod i Flammer, sprang jeg ud af Sengen. Sprøiternes Raslen og Folkets Skrig opmuntrede mig dog snart og betog mig min Vildfarelse. En vedvarende Tummel og Natvægternes Banken paa alle Døre forkyndte Farens Nærhed. Jeg havde hørt New-Yorks Brandfolks Duelighed og Virksomhed saa meget rost, at jeg, begierlig efter, at overbevise mig derom, paaklædte mig paa det hurtigste og forlod Huset. En paa det høieste Punkt af Raadhuset posteret Vægter maa, saasnart Jld udbryder om Natten, udhænge til den Retning, hvor Jlden er, en Lygte paa en lang Jernstang, som da tjener Brandfolkene til Ledestjerne. Den som ikke er vant til denne Skik, forekommer det næsten som om der midt i Staden stod en uhyre Kjæmpe, og viste dens Borgere med udstrakte flammende Vinger den truende Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Jfølge Retningen af Lygten paa Raadhuset, saae jeg mod Øst en stor Røgsøile, hvis sorte Hvelving steg til Himlen. Snart havde jeg naaet Brandstedet, fire af Tømmer byggede Huse stode allerede ganske i Flamme. De amerikanske Brand folks Uforfærdethed og Jver oversteg enhver Forestilling. Midt i Tummelen bleve Sprøiterne rækkeviis opstillede langs Gaden, i Mellemrum af omtrent 200 Fod og langs med Øst-Floden (saaledes bliver Havbugten mellem Long-Island og den høie Sø kaldet); eftersom flere kom til, bleve ny Kjeder dannede, og snart faaes de brændende Huse ganske overgydte af hele Vandstrømme. det som jeg saae, fandt jeg kun at dadle det umaadelige Skrig, som mere forstyrrede end befordrede Arbeidet, og den unyttige Forvovenhed hos nogle Brandfolk, som uden Nødvendighed kastede sig midt ind i Flammerne og satte deres Liv i Fare. (Sluttes næste Gang.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
En Jilpost igjennem Danmark ansees gavnlig. Derom fremsættes i nyeste Hæfte af Maanedsskrift for Literatur (4de Hæfte for 1830 følgende Jdeer: En Jilpost ville kunne føres i det Mindste gjennem Sielland og Fyen. Antage vi at samme var en let, dog stærk bygget Karet til fire Personer, havde paa et Sæde bag paa en Postfører, foran paa Bukken Postillionen og maaske endnu to udvendige Passagerer, een foran og een bag, vilde en saadan paa vore Chausseer kunne kjøres af 4 Heste een Miil i 3/4 Time, i det Mindste ved Relais hveranden Miil. Den hyppigere Skiften af Hestene vilde ikke medføre forøget Ophold, naar disse holdes færdige og Tøjet var i Orden. Brevposten kunde da medtages og havde en Tryghed, den nu savner; thi den er for Tiden i en enkelt Persons Hænder, der enten kan være uefterretlig eller blive overfaldet. Breve med Bancosedler og Documenter lydende paa Jhændehaveren, Aviser, literaire Artikler o. s.v. der alle kræve hurtig Befordring, kunde uden at besvære synderligen, transporteres med denne Jilpost. Tilstod man Passagererne ikkun 10 Pund Reisegods, vilde 150 Pund for hver omtrent være Gjennemsnitsvægten, og saaledes, hvis vi regne for 8 Personer, (derimellem Postillionen, der ellers ikke pleier at regnes med have vi 1200 Pund, o da endnu til Brevposten og lette Paksager 600800 Hund, thi vi mene, at indtil 20000 Pund vilde ved kunne befordres paa en hensigtsmæssig firespændt Vogn. Ansætte vi Posttaxten, som nu med Ageposten, til 32 Rbsk. for Milen, vilde den fuldkomment besatte Post indbringe 2 Rbd. og vi mene at mod en Betaling af 1 Rbd. 32 Sk. for Milen vilde man ret vel ved Legationen erholde 4 Heste og Postkarlen. Var Posten kun halv besat, vilde Underballancen for Milen være 23 Rbsk., altsaa langt mindre, end det, hvorfor Brevposten kan befordres. Vi tvivle ingenlunde paa at denne Post vilde stedse være halvt besat eller mere; thi hvormange Reisende der endnu bruge Privatbefordring, Extrapost o. s. v. vilde f. Ex. ikke benytte en Befordring, med hvilken man vilde kunne komme fra Kl. 10 om Aftenen til Kl. 4 næste Dags Eftermiddag fra Kjøbenhavn til Odense for en Betaling af 8 Rbd. 24 Sk., hvor vi regne 36 Rbsk. for Milen, for at tilvejebringe Drikkepenge etc. Uleiligheden for Passagerene, ikke at kunne medføre meget Reisegods, var ringe og kunne hæves ved at skikke forud en Bivogn. Om Jilpost med den for Brevposten fonødne Hurtighed kunne gaae længere end til Middelfart, vove vi ikke, efter Veienes nuværende Beskaffenhed, at afgjøre, skjøndt den vistnok kunde ønskes heelt igjennem Landet. Var dette for det Første umueligt, da kunde den standse i Odense, hvor Posten nuomstunder deles. Morgenrøden. (Efter Herders gerstrente Blitter.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-08
Indenlandske Efterretninger. J Morgen d. 9de er Kunst-Akademiets Udstilling sidste Gang aaben. Den har i Slutningen været hyppigt besøgt. Det er besynderligt, at man hverken ifjor eller iaar har seet i vore Tidsskrifter raisonnerende Udsigt over den skjønne Samling, der her sees. Kritik fra kyndig billig, sindig Haand forhøier Nydelsen, skjerper Smagen, velleder den unge Kunstner; og ligesom paa den ene Side de løse Raisonnements det i nogle Aar var Skik at fremkomme med, havde sin ufordeelagtige Side, saa er det vist nok ikke godt, at man aldeles har ophørt med at yttre Noget om Stykkerne. Den for Blinde-Jnstitutet aarligen givende Aftenunderholdning er bestemt til i Morgen Aften, paa det kongelige Theater. Den vil indeholde følgende Nummere. Første Afdeling. 1) Fædrelandssang af Hr. Prof. Wilster, componeret af Hr. Consulat-Secretair Bay. (Chorene udføres af Institutets Elever.) 2) Concerterende Duo for Violin, udføres af Dhrr. Kapel musicus Koch og Madsen. 3) Declamation af Mad. Werschal. 4) Fantasie for Fløite af Tu lou, udføres af Adolph Gether. 5) Aria, synges af Jfr. Za. 6) Valdhorn Concert, udføres af Hr. Kapelmusicus Drewes. Anden Afdeling. 7) Store Concert for Pianoforte af Ferd. Ries, udføres af B. Churlænder, Eleve af Luders. 8) Aria, synges af Frøken v. Schoultz. 9) Knud kyne Rahbek, af Hr. Prof. Wilster, fremsiges af Hr. Dr. Ryge. 10) Jntroduction med Variationer over et Thema af Don Juan, componeret af Deichert, udføres paa Basun af Hr. Kammermusicus Schmidt. 11) Duet, udføres af Jfrn. 33 og J. Fonfeca. 12) Epilog, fremsiges af Ellen Kirstine Jensen. Hele Loger, saavelsom Billetter til enkelte Pladser, faaes om Formiddagen fra Kl. 10 til 2 i det kongl. Jnstitut for Blinde paa Hjørnet af Helliggeiststrædet og Tugthuusporten Nr. 130. De, som ved denne Leilighed vise Veldædighed mod Jnstitutet, ombedes skrivtligen, under Navn eller Tegn, at angive, hvormeget de give over de almindelige Priser. Bestyrelsen for denne ved et privat Selskab og Menneskevenners Veldædighed oprettede og vedligeholdte Stiftelse haaber at det ædle danske Folk med sædvanlig Velvillie vil skjænke de Blinde venlig Opmærksomhed. Den paaskjønner med megen Taknemmelighed de Offere, Declamationens og Tonekunstens udmærkede Dyrkere velvilligen bringe, og derved skjænke de Mange der ynde dem, en høiere Nydelse.