JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
J Madrid er bleven kundgjort en Dom fra den Commission, der dømmer de heftede Tilhængere af Cortes. 21 Personer sendes samtligen deels paa to, sex, otte Aar til Galeierne, deels paa længer Tid til de faste Slotte. Præster, Militairpersoner, Forvaltningsbetjenter, Lærde og især Journalister, der skreve for Cortes, medens deres System var det gieldende, figurere i denne nye Dom. Begge Udgivere af Tidsskriftet l'Abefa(Bien) blive hængte og deres Godser confisquerede. Men da de ere fraværende, saa vil man først naar de indfinde sig, høre deres Forsvar. Alle de Exemplarer af deres Journal, som man kun kan faae fat paa, skulle offentligen brændes paa Retterstedet af Bøddelen. Udgiverne af Tidsskriftet Redactor general, Don Maurique, Prof. i Veltalenheden ved Kongens Pagehuus og ved St. Jfidor, og Don Garcia, Prof. i Mathematiken ved samme Anstalter, vandre paa ti Aar til Galeierne, under Livsstraf naar de vove at undflye fra Arsenalet i Carthagena. Ogsaa af deres Journal skal et Exemplar brændes af Bøddelen. De to constitutionelle Alkaldes (Dommere) fra Cadix, Fernande de los Senderos og Priarte, komme 8 Aar paa Galeierne, og betale, foruden Procesomkostninger, den første en Pengemulct af 5000, men den anden af 30,000 Fr. Brigadeer MoskofoGener. Adjut. og Chef for Secreterigtet ved Generalstaben, Oberstlieutenant Luis de Landibura, og Brødrene Eskario, begge Oberstlieutenanter, indspærres 2, 4, 6 og 8 Aar og blive derpaa paa bestemt Tid forviste fra Hoffet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Kjøberne af Nationalgodser i Spanien maa ikke alene tilbagegive dem; men endog betale store Mulcter. Saaledes har en Hr. Frulos Alauros Benito maattet betale 250 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Den franske Regjering begynder at indskrænke Lotterierne, som under Napoleon, vare blevne saa overordentlig forøgede. J Bordeaux og Lyon ere de allerede ophørte, og i Lille og Strasburg, venter man det snart vil skee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
D. 7 Jan, begynder virkelig Processen imellem den forrige Konge af Holland og Grevinden, St. Leu, hans Gemalinde. Grevindens Sagfører, er Hr. Bonnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Kirkestaten. Rom, den 14 Dec. Hos os foregaaer noget Overordentligt. Den neapolitanske Armee, der har holdt Mark Ancona besat, er bleven sat under Feldtmarschal Sr. Bellegardes Commando. Man veed, at efter Forbundet mellem Østerrige og Kongen af Neapel, er denne Konge kun i Tilfælde af en Krig, forpligtet til at bringe en Hær paa Benene, der, naar han rykker selv i Marken, commanderes af ham. Hvad har denne Anordning nu at betyde? – Man forsikkrer paa ny, at alle de Fyrster, der befinde sig i Wien, ville begive sig til Rom. Vist er det, at uagtet Hs. Helligheds Financeforlegenhed, lader han dog sine Architecter udbedre og paa ny møblere det uhyre Quirinal Pallads. Befalingen dertil er given i Slutningen af en hemmelig Kongregation, hvortil de Prælater, der besidde Hs. Helligheds største Fortrolighed, vare forenede. Paven skal samme Dag have meddeelt meget vigtige fra Wien indløbne Efterretninger. - Bologne, den 17 Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Vor Stad er i største Gjæring i Anledning af, at Commandoen over de neapolitanske Tropper er overdraget til General Bellegarde. Man veed ikke den sande Aarsag dertil, men troer, at Østerrige ved at forene begge Armeecorps har villet møde den skrækkelige Desertion. Folket i Bologne drømmer om intet andet end Frihed og Uafhængighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Da det erfarede, at man vilde afstaae Staden, med dens Gebeet, forsamlede det sig for Gouverneurens Palais, forføiede sig derfra til Fængslerne, satte alle i Anledning af Desertion arresterede Jtalienere i Frihed, og begik mange Uordener. Men dog blev intet Blod udgydet. Men ved Gouverneurens Klogskab blev Roligheden snart tilveiebragt igjen. Mailand. De Misfornøiede, der ved Gen. Lecchis og to andre medsammensvorne Generalers Heftelse, ere blevne opdagede, skulle have havt Planer, der vare farlige og vidtudseende for Jtalien, ja for hele Europa. Det hedder, at 8 af Ophavsmændene ere dømte fra Livet. - De italienske Regimenters Forlæggelse i Anledning af Desertionen til Østerrige, Bøhmen og Mähren, har havt den nødvendige Følge, at adskillige østerrigske Regimenter, der hidtil havde deres Stand qvarteer i disse Lande, maatte forandre samme, og derfra hidrøre Bevægelserne i Armeen. Adskillige tydsk øster. Regimenter, der allerede havde erholdt befaling, at vende tilbage til Tydskland, forblive for det, første i Jtalien. - Efter Gezette de France ere 400 italienske Jægere af forskjellige Regimenter trukne igjennem Cremona. De vare af den østerrigske Regjering sendte til Tyrol, for at gaae derfra til Ungern, og garnisonere der. De ere deserterede med Vaaben, Bagage og Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
- En øster. Gener. Gouverneur er i Gaar (den 15 Dec.) gaaet til Venedig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Bayern. De Permitterede ere blevne indkaldte. Men det har ingen anden Grund end at det udtjente Mandskab, der afskediges i Slutningen af Aaret, skal completteres ved Andre. Man nærer endnu de bedste Forhaabninger om Kongressens Udfald. Men desuagtet bliver den Bayerske Armee, ligesom de øvrige Magters Hære for det første paa Krigsfod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Østerrige. Wien, den 1ste Jan. Man hører endnu aldeles intet tale om de fremmede Monarkers Bortreise, ja der er endog anmeldt atten nye Hoffester. Da saa vigtige Gienstande, skulle afgjøres for at sikkre Fredens Varighed, saa seer man meget gjerne, at de fremmede Monarker, forblive her indtil Alt er bragt i den tilbørlige Orden, uden at særegne Ministre blive udnævnte, til at føre og ende Underhandlingerne paa den vidtløftige diplomatiske Maade. Jøvrigt synes Negotiationerne (som man i Dag vil vide) ikke at gjøre synderlig Fremskridt. - Usandfærdigt er det Rygte, som var i Omløb for et Par Dage siden, at Fyrsten af Metternich vilde trække sig tilbage fra de offentlige Forretninger. - Den 2 Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Engellændernes Mageskifte med Hensyn til Sardinien og Genua synes at have god Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Dog venter man endnu fra Frankrigs Side mangehaande Hindringer, som det dog ikke vil blive umueligt at rydde af Veien. - Preussen skal have Haab om at erholde en fuldstændig Constitution fra sin ædle Konges Haand; men til et saa vigtigt Værks Udarbeidelse vil medgaae lang Tid. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Gaar, d. 1 Jan., ankom Efterretningen hertil om den den 24 Dec. mellem Engelland og America i Gent sluttede Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eden- Solvte Aargang. No. 5. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 17 Januari 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
(Fortsættelse.)¬ J Rusland foregik efterat man havde erfaret Rhinforbundets Stiftelse, en Ministerialforandring. Prinds Narischiin, som havde virket meget for den franske Sag, forlod Riget, og den i Paris af Oubril sluttede Fred forelagtes af Keiser Alexander det ny Cabinet. Dubril erklæredes offentlig for ikke allene at have overskride de ham givne befalinger, men endog at have handlet tverimod det ham betroede Ærindes Aand og Mening. Det Keiserlige Raad erklærede, at den af ham sluttede Convention ikke kunde stadfæstes af Keiseren, og denne befalede at underrette den franske Regjering derom, dog med det Tillæg, at han var villig til at fornye Fredsunderhandlingerne, men paa saadanne Grundsætninger, der kunde be smaae med hans Værdighed. Dubril blev udslettet af Fortegnelsen over Statsraaderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Spændingen med Rusland havde naturligviis en Spænding med Preussen til Følge. Begge disse Magter udgjorde endnu bestandig en betydelig Modvægt mod Frankrig. At lamme deres forenede Kræfter og sætte dem ud af Stand til at kunne række hinanden Haanden var nu Maalet for den franske Politik. Østerrige var styrtet, Preussen, skulde friste samme Skjebne, og Udsigten dertil var saa meget sikkrere, som det sidste hverken i Henseende til Befolkning eller Stridskraft kunde maale sig med hiint. Allerede da Krigen med Østerrige udbrød befandt Preussen sig i en betænkelig Stilling; kun ved at gjøre fælles Sag med Østerrige og Rusland havde det været mueligt at møde de Franskes Overmod, men paa den ene Side ønskende at hegne om en lykkelig Fred, paa den anden mis ledet af franske Venskabsløfter, tøvede det for længe med at handle eftertrykkeligen, og da det begyndte at antage en bestemt Characteer, var det næsten allerede for sildigt. Napoleon forstod at holde gode Miner, saalænge Tingene stode saaledes, at han maatte vogte sig, for ikke at faae Preussen, imod sig. Men da han mærkede, at der var intet mere at frygte, talte han i en ganske anden Tone. Da den preussiske Minister Grev Haugvitz førend Slaget ved Austerlitz kom til Napoleon med et Ultimatum, bad han Ministeren at gaae til Wien, da han, beredt til at levere et afgjørende Slag, ikke kunde undlade sig i Underhandlinger. Først otte Dage efter Slaget fik Haugwitz Audience hos ham. Men da Ministeren begyndte at tale om Preussens Neutralitet, viste Napoleon ham en Afskrift af den imellem Kongen af Preussen og Keiseren af Rusland sluttede Convention, og sagde: Kiender De dette Document, hvorved Preussen, tilfulde lægger for Dagen, hvorledes det er sindet imod Frankrig, Om Neutralitet kan der altsaa ikke mere være noget Spørgsmaal." - Man kunde spørge her, hvorfor ikke, Ere da Handlinger ikke kraftigere Beviser end Conventioner, Havde Preussen ikke været fredeligsindet mod Frankrig, hvad havde da vel afholdt det fra, strax ved Feldt togets Aabning mod Østerrige og Rusland at gjøre fælles Sag med disse – Der er ingen Tvivl om, at Sagen, i saa Tilfælde, havde faaet et ganske andet Udfald. - Jmidlertid fik Haugwitz en Convention sluttet, men den var saaledes, at han i Førstningen ikke turde komme for Kongens Øine, eller forelægge ham den til Prøvelse. Den store Hob, som sædvanlig er meest tilbøielig til at betragte en Sag fra den ufordeelagtigste Side, beskyldte Ministeren for at have ladet sig bestikke, og Pøbelen slog endog hans Vinduer ind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Napoleon begyndte nu for Alvor at bruge Magtsprog mod Preussen. "Det preussiske Cabinet, sagde han, har hverken Jndsigter eller Genie, og da Preussen satte den største Deel af sin Hær paa Fredsfod, medens 200,000 Franske endnu stode paa dets Grændser, foreskrev han det Love. Man vilde ikke antage den Wienske Tractat, og nu maatte man antage den i Paris sluttede. Preussen maatte beqvemme sig til Alt, og indlade sig i det aftalte Mageskifte, trods de preussiske Authoriteters Klager i Ansbach og Cleve. Det maatte lukke Elben og Weser for Engellænderne, og, skjønt det ikke aabenbar turde erklære sig mod dem, maatte det dog fortrænge de Svenske fra den sidste Vraa i Hannover. Nu voxte Ulykkerne med hver Dag Engellænderne toge 400 preussiske Skibe, de Svenske blokerede Havnen i Østersøen, Russerne bandt Hænderne paa Preusserne, Kongens Manifest, forbittrede Engelland, og selv for ivrede i Parlamentet mod Preussens Fremfærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Den 15 Januari døde her i Kjøbenhavn een af Fædrenelandets meest fortjente Mænd, Thomas, Bugge, Ridder af Dannebrogen, Etatsraad, Prof. ordin, i Astronomie og Mathematik, Asses for i Consistorio, Lector i Mathematiken ved Søeetaten, Æresmedlem af Videnskabernes Academie i Petersborg og af det medic. Selskab i Kjøbenhavn, ordentligt Medlem af Videnskabernes Selskab og Academier i London, Stokholm, Mannheim, Harlem og Trondhjem, corresponderende Medlem af National Jnstitutet i Paris, Secretair ved Videnskabernes Selskab i Kjøbenhavn. Han var fød den 12 October 1740 i Kjøbenhavn. Hans Fader var Kammerraad og Proviantsforvalter Peder Bugge og hans Moder Olive Saur. Efter privat Jnformation af den siden som Rector ved Roeskilde Skole bortdøde Justitsraad J. C. Saxtorph, blev han dimitteret til Universitetet 1756. Den philosophiske Examen tog han 1757 og den theologiske 1759, begge med bedste Caracteer. End- og fra den tidlige Ungdom følte han Lyst til de mathematiske Videnskaber, i hvilke Justitsraad Saxtorph, som selv i disse besad Styrke, med megen Flid underviste ham. For at faae Kundskab og Øvelse i det practiske af Landmaalingen, arbeidede han i Sommeren 1759 med Professor Peder Kofod paa at optage Carter over Roeskilde Amt. Han vedblev at høre de mathematiske og physiske Forelæsninger her ved Universitetet. Særdeleshed har afgangne Justitsraad Hee veiledet ham med sin Underviisning og sit Raad. Aarene 1760 og 1761 var han Decanus ved det Kongel. Communitet. Da han tillige havde øvet sig i astronomiske Observationer paa det rundeTaarn, saa blev han 1761 sendt til Trondhjem, for at lagttage Veneris meget sieldne Gang forbi Solen, hvilken Observation er indført i Memoiret. de l'Academie Royale de Paris for 1761. Jmidlertid døde Professor Kofod, som allerførst havde begyndt Opmaalingerne i Danmark, og det Kgl. Videnskabers=Selskab fandt det fornødent at anlægge en rigtigere Plan for de geographiske Car ter og at tage det hele Arbeide under sin Bestyrelse; han blev da i Begyndelsen af 1762 antaget som geographisk Landmaaler, hvilket han forblev til 1765, i hvilken Tid han af Sielland aarligen har optaget 20 a 24 Qvadratmile, og desuden efter Selskabets Befaling i det Practiske oplært General=Auditeur i Norge O. C. Wessel, Justitsraad N. Morville, Landmaalings=Conducteur, og Svend, Heidemark, hvilken i en tidlig Alder bortdøde, som geographisk Landmaaler. Da man tillige vilde prøve de geographiske Carter ved trigonometriske og astronomiske Observationer, saa blev han 1765 antaget til trigonometrisk Observator, og fra den Tid har han ei allene slaaet Meridianen igjennem Kjøbenhavns Observatorium og forlænget den fra Wordingborg til Helsingøer, men endog desuden anlagt og bestemt Hovedpuncterne i den Skaanske Kyst, forfærdiget det trigonometriske Carte over de 3/4 Dele af Sjolland, og paa mange Steder ved astronomiske Observationer bestemt Polhøiderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
J Aaret 1765 blev han beskikket til Landmaalings Conducteur og anbetroet Landmaalings=Contoiret paa det Kongel. Rentekammer. Samme Aar blev han tillige antaget til at forklare de mathematiske Videnskaber for Hr. Kgl. Hr. Arveprinds Friderich, hvilken Underviisning vedvarede til 1772.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Da det Kongel. Rentedammer paa den kraftigste Maade vilde understøtte Fælledskabets Ophævelse og Landbrugets Forbedring, blev ham befalet at udarbeide Jnstructioner for de specielle occonomiske Opmaalinger, og dertil at oplære 12 Landmaalere, hvilke under hans Anførsel opmaalte og inddeelte det Kongelige Gods paa Antvortskou og Wordingborg Anter.. 1788 blev han beskikket til virkelig Kammerraad og Over=Landmaaler. Foruden at han havde Jnspectionen ved det Geometriske af den specielle Landmaaling, som dagligen har tiltaget, har han tillige selv opmaalt og inddeelt 8 Herregaarde, 6 Bønderbyer, 10. Overdreve og 16 en kelte Gaarde. J Aaret 1774 blev han tilligemed Professor Lous befalet at udregne Tabeller til den almindelige Enke=Casse; han valgte at gjøre sine Beregninger efter Eulers analitiske Formeler. Professor Lous gik en anden Vei, og begge forskjellige Maaders Overeensstemmelse betrygger Publicum saa meget mere for Arbeidets Rigtighed. Efter Etatsraad Horrebows Død blev han Professor i Astronomien og i Mathematiken ved Kjøbenhavns Universitet i Begyndelsen af 1777. SammeAar gjorde han paa Kongelig Bekostning en Reise igjennem en stor Deel af Tydskland, Holland og Frankrig til Engelland. Da Kongen skienkede 7000 Rdlr. til Observatorii bedre Jndretning, besørgede Bugge dets Ombygning og nye Jnstrumenters Forfærdigelse af den duelige Jnstrumentmager Johan Ahl. J Slutningen af 1780 vare de nye Jnstrumenter nemlig: I. Et Transit Jnstrument af 6 Fod. 2. En mural Qvadrant, af 6 Fod. 3. En Sector af 12 Fod og 4. En astronomisk Cirkel af 6 Fods Radius opstillede og rectificerede, og fra den Tid har han begyndt en Række af sammenhængende Observationer paa Fixstjerner og Planter, hvilke han beregnede og sammenlignede med de bedste astronomiske Tavler afHalley og de la Lande, for at udfinde deres Feil. Han har været een iblandt de første som har ob servet den nye Planer Uranus, og han har opdaget at Firstjernen Algol eller i Perseus dreier sig om sin Axel i 2 Dage 21 Timer 7 Minuter. 1784 blev han virkelig Justitsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
J Aaret 1793, søgte den franske Regjering at afskaffe det forrige Franske Maal og Vægt, og at indføre et ganske nyt metrisk System, hvis Grundstørrelser skulde tages af Naturen selv og fornemmelig af Jordklodens egen Størrelse. Da de hertil hørende trigonometriske Opmaalinger og astronomiske Observationer vare nærved at blive tilendebragte, anmodede den franske Regjering de allierede og neutrale Magter, deriblandt ogsaa Danmark, om, at seende til Paris saakyndige Mænd, som kunde conferere med Nationalinstitutets Commissairer om Bestemmelsen af Fundamental-Enheden for Maal og Vægt, eller om Meterets og Kilogrammets rette Størrelse. Ved denne Leilighed gav den danske Regjering Etatsraad Bugge det Hverv, at reise til Priis, og han udførte ikke allene sit Ærinde til Regjeringens største Tilfredshed, men erhvervede sig endog ved sine udbredte Jndsigter, Lærdom og behagelige Omgang saa stor Andest i Frankrigs Hovedstad, at han snart derefter blev optaget til corresponderende Medlem af Nationalinstitutet. Frugten af hans Ophold i hiin store Stad var hans i Aaret 1800 udkomne Reise til Paris (i Aarene 1798 og 1799). Den indeholder de fortreffeligste bemærkninger over Videnskabernes og Konsternes Tilstand i Frankrig, især i Parle, og er skreven i et meget flydende og tækkeligt Sprog. Fortegnelsen over hans fleste Skrifter findes hos Worm, men hans Hovedværk, er hans Mathematik, som ogsaa er oversat paa Tydsk, og af hvis 1ste Deel et nyt, forbedret Oplag for ikke længe siden er udkommen. - J Bombardementet 1807, da den Professorgaard, hvori han boede, lagdes i Aske, tog hans kostbare Bibliothek og Samling af Jnstrumenter stor Skade. Men uagtet hans egen Boelig saaledes hjemsøgtes af Bombardementets Rædsler, sørgede han dog for, at de vigtige Plader til VidenskabersSelskabets Kort, undgik Ødelæggelsen, og forekom derved et for Videnskabeligheden næsten uopretteligt Tab. - Han var gift med Ambrosia Wedseltoft, en Præstedatter fra Sjælland, havde tjent Staten som virksom Embedsmand i 53 Aar under 3 Konger, og døde i en Alder af næsten 74 Aar, efter ladende sig. 5 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Jndenlandske Efterretninger. Til latinsk juridisk Examen have i dette Qvartal 9 Candidater meldt sig. Ved den theoretiske Prøve erholdt 6 af disse Characteren Laudabilis og 3 Haudillaudabilis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
For at fremme Hensigten af den med Kongelig Tilladelse i Khvns Forbedringshuus i Aaret 1811 oprettede Søndagsskole, hvis Øiemeed er at gjenvinde for Staten gode og nyttige Borgere af det Antal Ulykkelige, som moralsk Fordærvelse havde berøvet den, har Eieren af Møllerup her ved Aarhuus, Hr. Capitain Müller ofvet en Pengesum af 2000 Rigsb. i Kongelige Obligationer, hvoraf Renterne skulle anvendes til Befordring af ovennævnte Øiemeed. For denne Gave og Renternes Anvendelsesmaade ere gjorte følgende Bestemmelser: Den skienkede Capital skal være et Legat for den i Forbedringshuset oprettede Underviisningsanstalt, samt for visse fra Straffeanstalten udgaaende Fanger, og bære Navn af: Capt. Erich Christian Müllers Legat. Skulde, imod Formodning, denne Underviisningsanstalt nogensinde vorde ophævet saa tilfalder Halvdelen af Legatets Renter Kbhavns Søndagsskoler, og den anden halve Deel den i Giverens Fødebye Aarhuus, oprettede Søndagsskole. – Foranstaaende Fundats er under 14de Decbr. f. A. allernaadigst gratis confirmeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Af en Bekjendtgjørelse i Anledning af de til Brandlidte paa Amager indkomne Gaver sees nu at man har Haab om at formaae de Amagere, der nu skulle bygge, til at flytte ud. At dette hidtil ikke er skeet, maa nok ansees som een af de vigtigste Aarsager til, at Jlden greb saa ødelæggende og hurtigen om sig. Gaardene og Husene i det afbrændte Sundbyster laae saa godt som i en eneste Klump, og de stode saa tæt paa hinanden, at Nedrivningen var uden Nytte. Forkjerlighed for gammel Slendrian, og Afsky for alt Nyt og Bedre findes neppe nogetsteds i høiere Grad end blandt Amagerne, hos hvilke Alt, ligefra deres plumpe gammeldags Vogne indtil deres Buxer 3 la Montolfiere, betragtes som uforbedreligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Mariboe, den 12te Januari. Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn- og Fedevarer samt Creaturer, i afvigte December Maaned følgende: En Tønde Hvede 20 Rd. En Tde. Rug 15 Rd. En Tde. Byg 7 1/2 Rd. En Tde. Havre 4 1/2 Rd. En Tde. graae Ærter 10 Rd. En Tde, hvide Ærter 10 Rd. En Tde. Kartofler 4 Rd. Et Pund røget Flesk 72 s. Et Pd. fersk Flesk 64 s. Et Pd. Kjød 16 s. Et Pd. Smør 1 Rd. Et Pd. Ost 20 sk. Et Pd. Talg 80 s. Et Slagtenod fra 50 til 60 Rd. Et Faar 7 a 8 Rd. Et Sviin 55 Rd. - Alt i Rigsbankpenge Navneværdie. Efter nogle Dages Tøeveir med en flyvende Storm, har Vinteren begyndt sin anden Alt, dog endnu ikke nær i den Grad, som den første. - Den 8de om Aftenen, omtrent Kl. 9, lynede det her ved Mariboe meget stærkt. Det samme har og i denne Tid været Tilfældet ved Odense. - J den senere Tid kan nu et Pund Smør kjøbes for 8 Rbmk. og 1 Favn Brænde for 80 til 100 Rbmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Kjøbenhavns Børs den 17de Januari. Cours. Hamb. 2 M. 583, a vista 597. London 2 M. 23 1/2 Rbdlr. Spec. 683. - Specier solgtes til 36 1/4 a 35 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 62 pr. 100; Oblig. 240.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Blandede Efterretninger. Etatsraad og Prof. Treschow er bleven udnævnt til norsk Statsraad. Sammes Fader, Cancellieraad og forhenværende Toldcasserer Treschow i Frederikshald, har opnaaet en høi Alder. Han er født 1799 og altsaa 106 Aar gammel, men dog endnu fuldkommen rerig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Wien, den 3die Januar. Den hos Lord Clancarty nedsatte Commission, som skal eftersøge det for Preussen bestemte Sjæletal i Tydskland og bestemme den sande Folkemængde i de forskjellige Provindser, som Preussen enten skal aftræde eller have, er meget beskjeftiget, for snarest muelig at ende denne vigtige Liqvidationsforretning.