Viborger Samler, 1837-12-16
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Underhusets tvende sidste Moder vare høist stormende. Den saakaldte Spottiswood-Sammensværgelse, og den Fonds, som de engelske Tories have sammenbragt, for at fordrive de irske Folkerepræsentanter fra deres lovmæssigen erhvervede Sæder i Parlamentet, bleve forsvarede mod de Liberales Angreb med et Raseri af Torierne, der beviiste, hvor tæt den toristiske Factions Livs-Jnteresser ere forbundne med Sammensværgelsen, mod Valgfriheden. O'Brien forelagde en af ham selv underskreven Petition, hvori han blandt Andet klagede over, at Sir Francis Burdett havde ved sit Pengebidrag til det toristiske Valgfondsgjort sig selv til Parti i en Sag, hvor han skal være en af Dommerne. Forgiæves modsatte et Par Tories sig Petitionens Oplæsning. Hr. Joseph Hume androg paa dens Trykning. Wynn, Sir Robert Peel, Lord Stanley og tilsidst Sir Fr. Burdett selv talte paa det Heftigste mod Forslaget. J Slutningen af sin Tale gjorde Sir Francis Burdett et rasende aldeles ubegrændset Angreb paa O'Connell, som denne eftertrykkeligt og kraftigt besvarede. Petitionens Trykning besluttedes med en Majoritet af 31 Stemmer. Paa Lord Stanleys Spørgsmaal og Jndholdet af den Motion, som Hr. O'Brien næste Dag agtede at grunde paa Petitionen, svarede denne, at han vilde andrage paa Udvælgelsen af en Committee, der skulde dømme Sir Fr. Burdetts Opførsel, hvilken, skjøndt Medlem af Parlamentet havde undertegnet sig til Spottiswood-Sammensværgelsens Fonds. Dette gav Lord Stanley Anledning til et heftigt Angreb paa det hele Ministerium, som Lord John Russell tilbageviste i en glimrende Tale. Han betegnede den saakaldte SpottiswoodSammensværgelse som en sand Sammensværgelse, mod alle irske Vælgeres hedeste Ønsker og dyrebareste Forhaabninger, som en Sammensværgelse til en fortsat haard Underkuelse af Søster=Kongeriget og til at svække den Tillid, som det britiske Riges Millioner sætte til Parlamentet. Da hverken Lord Stanley eller Sir Robert Peel syntes at have Lyst til at træde op mod denne Tale, saa hævede Parlamentet sit Møde. J den næste Dags Møde fremkom Hr. O'Brien med sit Andragende. Nu erklærede Generalprocureuren, støttet paa et Præjudicat af Overhuset, at en Sammentræden af Personer, for ved Pengebidrag at understøtte et mod Valg petitionerende Parti, var ulovlig. J Henhold hertil androg Lord J. Russell paa at erklære Nedsættelsen af en Committee for ufornøden, og denne Anskuelse seirede med en Majoritet af 210 Stemmer. – J Overhuset forefaldt en lang og levende Debatte angaaende Afskaffelsen af Gjældfængsler. – J Underhusets tidligere Møde den 4de Decbr. havde Hr. Warburton bragt de danske Fordringer paa Bane og androg paa, at de Commissarier, der havde undersøgt Tilfældene med confiskerede Skibe, Ladninger og Boggjæld, tillige maatte paalægges Undersøgelsen af de af Danmark tillands confiskerede Vare, der af England anslaaes til 3 Mill. og af Danmark til 500,000 £. Dhrr. O'Connell, Maclean og Wilberforre talte for Forslaget. –Et Folkeopløb i Montreal den 6te Novbr., hvor det nationale Parti maatte ligge under for den engelske af Autoriteterne med Tropper og Skyts understøttede Pøbel, og Seierherrernes Raahed skaffede sig Luft mod et nationalt Blads Presser, beskjæftiger i nogen Tid næsten samtlige mod Canadierne fjendtligsindede Blade, der med Glæde anmelde den irske Befolknings Tiltrædelse til Regjeringspartiet, medens de med Taushed forbigaae Erklæringerne fra flere Folkeforeninger i det reen engelske Over-Canada for Folket, der mod stræber den engelske Colonialundertrykkelse.