Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-04-07
Spørgsmaal, udsendte af, Bondevennernes Selskab, (fortsat, see sidste Mandagsavis!) B. Værnepligten vedkommende. 12) Antages det for en Udgift for en Karl, at udskrives til Soldat, og hvortil kan i Gjennemsnit det anslaaes, som han under denne sin Tjeneste i Klæder, Fødemidler og Penge af sit Eget eller sin Families Understøttelse forbruger mere, end han i Løn, Forpleining og Beklædning erholder af det Offentlige, 13) Er der af de i Districtet Udskrevne leveret Stillingsmænd, hvad have de kostet, og hvilken Forskjel i Stillingsprisen gjør det, om det er til Jnfanteriet, Kavalleriet, Artilleriet, Fodgaarden eller Hestgarden (og Husaresqvadronen) at en Stedfortræder skal skaffes, 14) Har nogen Soldat fra Districtet leiet for sig til at ligge i Tjenesten, og hvad har det kostet ham, 15) Hvorvidt have de Hjempermitterede i længere eller fortere Tid efter deres Hjemkomst ligget tjenstledige, have de, hvem Militairpligten endnu ganske eller tildeels paahviler, vanskeligere ved at erholde fordeelagtig fast Tjeneste eller godt Accordarbeide end de, som have trukket Frilod, 16) Med hvilken Jver og til hvilken Grad, drives i Skolen den befalede Gymnastik, Finder der i Districtet nogen Slags Legems= eller Skydeøvelse blandt den voxne Ungdom, - C. Afgiftsvæsenet vedkommende. 17) Hvormeget paa hviler der i Districtet en Tønde ufrit Hartkorn i offentlige Byrder, Hvad svares der navnlig deels i Penge, deels i Natural ydelser, deels i Arbeide (disse sidste ansatte efter gangbar Priis) i kongl. Skatter, i Afgift til Amtsrepartitionsfondet og til Sognecommunen, samt i KongeKirke- og Præstetiende, 18) Kan der skaffes Oplysning om, hvad der i Districtet i alle ovenstaaende Henseender svares af en Tønde Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, 19) Paalignes Communeskatterne alene efter Hartkorn eller paalignes de alene eller tillige efter Formue og Leilighed, og hvorvidt findes der navnligen i Districtet Hartkorn, hvis Eier, fordi han ikke der er bosiddende, ikke bidrager efter Formue og Leilighed? 20) Hvad koster i Handel og Vandel en Tønde Hartkorn Selveierjord, og hvad svarer en Tønde Hartkorn, Fæstegods i Landgilde, Hoveri eller Hoveripenge og andre Ydelser til Godseieren, alt ansat i Penge, samt hvad er den almindelige Jndfæstning, beregnet for hver Tønde Hartkorn, 21) Hvor meget privilegeret og hvor meget uprivilegeret Hartkorn findes i Districtet, og hvor meget af det førstnævnte Slags hører ikke til nogen complet Sædegaard, 22) Hvilke Ulemper medfører den bestaaende Ulighed i Hartkornets Bestatning? 23) Hvor meget ufrit Hartkorn i Districtet eier selv nogen af Tienderne: 24) For hvor meget Hartkorn i Districtet er Tienden fast bestemt i Penge eller i Sæd, og for hvor meget ydes den i Kjærven eller efter hvert Aar fornyet Accord med Tiendetageren, 25) Hvortil kan den hele Jndtægt af Kirketienden for hver Kirke anslaaes i de sidste 10 Aar, hvormeget kan heraf antages i samme Tidsrum at være anvendt paa Kirkens Vedligeholdelse og Forskjønnelse, 26) Have Fæsteren, i Districtet erholdt den dem tilkommende Andeel i den aarlige Eftergivelse i Landskatten, 27) Have Fæstebønderne nogen Fordeel eller nogen særdeles Lempelse af at betale deres Skatter til Godsherskabet, eller vilde de ikke være nok saa godt tjente med, ligesom Selveierne, at erlægge dem til de kongl. Amtstuer, Til hvilken Tid opkræves af Godseieren Skatterne, og inden hvilken Tid skrides til retlig Jnddrivelse, 28) Findes der i Districtet nogen Gaard eller Huuslod, som ikke har det fulde Hartkorn, der ved Udskiftningen er tillagt samme, Hvor er det, som saaledes er fraskilt, blevet af 29) Findes der nogen Jordbruger som svarer Skatter af større Hartkorn, end han i Virkeligheden har, og hvorledes forholdes der navnlig i denne Henseende med den Grund i eller ved Landsbyerne, hvorpaa eller hvorved de udflyttede Gaarde have staaet, 30) Ere ved Gaardes Nedlæggelse, enten til Jnddragelse under Hovedgaardene, eller til Oprettelse af større Avlsgaarde eller til fuldstændig Udstykning i Huuslodder, de samme paahvilende Byrder, f. Ex. til Veivæsenet, gaaede over paa Godsherskabet, eller af hvem udredes de nu 31) Hvorledes er i Districtet Forholdet med den Sjettedeel af Bankhæftelserne, som giver Actieret i Banken, Ere disse endnu uindfriede, eller have Bønderne selv derfor erholdt Actier, eller have de solgt deres Adkomster til Andre, eller have paa Godserne Herskaberne indfriet dem og uden nogen Overdragelse fra Bønderne løst Actier derfor, – D. Næringsforholdene vedkommende. 32) Hvilke Arter af Huusflids Frembringelser ere meest hjemme i Egnen, og hvorledes finde Beboerne Afsætning for deres Frembringelser, 33) Hvor mange Landsbyhaandværkere findes i Districtet og af hvilken Slags, Hvorledes forholder deres Arbeide sig til Kjøbstadhaandværkernes, og i hvilke Retninger er der især Mangel enten paa tilstrækkeligt Antal eller paa fyldestgjørende Dygtighed, 34) Lægges der Vanskeligheder i Veien for de fornødne Haandværkeres Nedsættelse? Hvilke Hindringer ligger der i de bestaaende Forhold for denne Næringsklasses Opkomst, 35) Føles der i Egnen Trang til Handelsberettigelser, Frembyder nærmeste Kjøbstad tilstrækkelig Concurrence for Afsætningen, og ere Bønderne i Districtet, i det Hele uafhængige af Kjøbmændenes Forskud, (Fortsættes.)