JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Nogle Practiserende kunne være afskrækkede fra en aaben Fremstillelse af deres Yttring imod Sogneforpagtningerne ved den Tanke, at det efter en saadan Erklæring vilde være upassende at vedblive selv at indgaae Kontrakter om Sognenes Sygepleie, men saalænge som Fattigforstanderne. have Myndighed til at lade de Sogne-Fattiges Sygepleie overlades til den Mindstbydende, saa længe maae Landsbye-Chirurgerne, endog de meest anseete af dem, vedblive at ansøge derom. Det vilde i Sandhed være sørgeligt, om Sognene skulde overlades til saadanne Handels-Contrahenter, hvis eneste Anbefaling til Forstanderne er: at de nøjes med ringe Betaling. De gamle Chirurger maae derfor vedblive at tage Sogne, og de unge Chirurger forsøge at faae dem, efter den gamle Skik. Dog, vi haabe, at de som hidtil have arbeidet paa den foreslaaede Forandring, ville ikke tabe Maalet af Sigte, førend de see det opnaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Man vil her kunde indvende, at endskjønt dette Land er uforholdsmæssigen forsynet med disse velgjørende og priisværdige Stiftelser, saa ere dog de Fond som nødvendigen udfordres til deres kraftige Virksomhed, vanskelige at tilveiebringe. - Hertil svarer jeg, Eders Hospitaler ere for store, og de Gaver, hvorved de underholdes, for vanskelige at erholde - eller for lokale. Store Stiftelser ere altid besværlige og vanskelige, naar de deles og adskilles ere de lettere at controllere, formindsk Størrelsen, og forøg Antallet, af Hospitalerne, og det vil, i moralsk og physisk Henseende, have til følge, at deres Understøttelse og deres Nytte vil tilsammentaget blive forøgede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
J hele England vil Antallet af Hospitalerne for Syge, med Undtagelse af Middelser, omtrent beløbe sig til tre for to Grevskaber. - Jeg paastaaer ikke at dette er bestemt saaledes, heller ikke udfordrer Gjenstanden, at det maae være saaledes. J de tolv Grevskaber i Wales er der ikke et eeneste Hospital. Det er ikke Hensigten med denne Afhandling, at ville fremlægge en specifiseret Plan til Udførelsen af dens Gienstand, nemlig den betydelige Forøgelse af Sygehusene. Jeg ønsker meget mere at give et Vink til dem, som ikke selv allerede have dannet sig et saadant, og at det maae tjene til Erindring, for dem hvilke det ikke synes at være noget Nyt, at der synes ikke at være nogen anden anvendelig Maade til at lindre Armodens Rædsler i Forbindelse med Sygdom, end at forøge Antallet af Tilflugtstederne, hvor Syge og Forladte kunde modtages. -At udfinde de bedst skikkede Midler, og Maaden til at udføre dem, hvis man kan formode at Gienstanden vil tiltrække sig Lovgivningens Opmærksomhed og blive understøttet efter en stor og samtidig Plan, vil altsaa forudsætte, at Districternes Befolkning og Evne nøiagtigen undersøges. For at gjøre denne Beregning, er det imidlertid uomgængeligt nødvendigt ved enhver Leilighed, at gaae frem efter følgende Sætning; nemlig: at, for at kunne fuldkommen opnaae det fremstillede hielpende Maal, skulde Hospitalerne overhovedet formeres i den Grad, at de bleve tilstrækkelige til at sikkre de fattige Syge i ethvert Sogn i Kongeriget imod den Hielp som reiser sig af Overeenskomsten imellem Godseieren. og en saadan medicinsk Practiserende, der, efter at have nedladt sig til Modtagelsen af et utilstrækkeligt og uselt Stipendium, ingen Samvittighed gjør sig af at udøve sin Bestilling paa en dertil svarende lige utilstrækkelig Maade, og med en Unøiagtighed der er uværdig, ja endog, sandsynligen paa denne betingelse, grunder denne ulige Balance af meum og tuum, i det han anseer Maalestokken for sit Arbeide at overgaae Værdien af hans Løn, og regner paa at hans usle Tjenester nærme sig til at fortjene Roes forat være en Gave. - For at sikkre vore Fattige, Syge for en saadan Bistand er det et sine na non, det store Ønske, uden hvilket vort Forslag om Forandring heri maae forblive ufuldkomment, og kun for en Deel udførligt. Men dette Ønske kan efter min Meening, ikke paa anden Maade fuldkommen bevirkes og istandbringes, uden derved, at de Syge ikke længere blive Gienstanden for en aarlig Kontrakt imellem Apothekeren og Sognet, det er, ved Foranstaltning af passende Tilflugtsteder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
En fordeelagtig Omstændighed, som udspringer fra den Plan, jeg anbefaler, vil, haaber jeg, blive erkjendt af ethvert Slags Practiserende, jeg meener Leiligheden som derved vil opstaae til at forøge de medicinske Videnskaber med Kundskaber om Sygdomme og disses Helbredelse. Paa den nuværende Maade af Sogne Tilsynet, vil Ubeqvemmelighed og Forstyrrelse qvæle Jveren for Bestræbelserne; og den meest uretfærdige Handling vil kunne besmykkes med at et slet Brug af det Ordinerede har fundet Sted, derimod kan ikke Følgerne af en Sygdoms Behandling med Sikkerhed erfares, og afgive Sto til fornuftig Overveielse og Belærelse, ei heller Tiltale for slet Behandling begrundes. Forønskeede Følger som disse, maae ikke søges i den eensomme Hytte, som beboes af Enfoldighed og Uvidenhed; men de findes i offentlige og stærkt besøgte Hospitaler, hvor Lægerne ikke handle allene, eller ubemærkede af deres Colleger; hvor Reputationen og dens Følger ere hastigen erkjendte, hvor Flid og Talent virker paa sit rette Sted, og hvor de Syge ere overgivne til den beste muelige Omsorg, som det staaer i Medicinens og Chirurgiens Magt at forskaffe. Vel er det sandt, at saadan medicinsk og chirurgisk Bistand kan ikke ventes indført i ethvert af de Hospitaler, som vi ønske at see oprettede. Men den vil findes i alle dem, hvis Beliggenhed, eller Lokaliteter ere fordeelagtigst, ogsaa vil i alle Tilfælde, den medicinske Praxis forblive den samme, de syge Fattige vil sættes i langt fordeelagtigere Omstændigheder, de ville blive betjente med langt større Beredvillighed, og det gratis, naar de indlægges samlede, i et velindrettet og passeligt Hospital, end naar de ere adspredte paa Landet i usle Hytter, og paa aarlig Bortforpagtnings Maade behandlede. Ved mange Leiligheder opvække Sammenligninger mellem andre Stater og vort Fædreneland de frydeligste patriotiske Følelser. Forkort Tid siden læste man her i Bladet (Nr. 32)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
om Anstalterne for Sindssvage i Storbrittanien, og havde Anledning til at gyse ved de store Mangler samme har, og den skrækkelige Misbrug, som der fandt Sted. Ovenfor læses om den høist beklagelige Stilling den fattige Syge i England er stedet i. Man tænke sig i Modsætning de ypperlige Love Danmark har om de Fattiges Sygepleie. Man læse, hvad Kjøbenhavn angaaer, den Forestilling som den 12 Mai 1799. blev afgivet til Kongen fra Direktionen for Kjøbenhavns Fattigvæsen om sammes bedre Jndretning, tilligemed den indsendte af Kongen confirmerede Plan. Som Planen i det Heie er erkjendt at være et Mønsterværk i sit Slags, saa er i Særdeleshed det Afsnit, § 73120, der bestemmer, hvorledes en vel ordnet og virksom medicinsk Hielp bør forskaffes, vel værd at begrunde for Menneskevennen. Hvad den øvrige Deel af Riget angaaer, da ere de to Reglementer for Kjøbstæderne og for Landet af 5 Julii 1803 aabenbart skrevne i samme Aand, ef. S. 2530 i det nylig udkomne Skrift: Om Fattigvæsenet i Danmark udenfor Kjøbenhavn. - Ved C. Olsen, Fuldmægtig ved Randers Amtscontoir. Trykt i Aarhuus 1828. Jngensteds hos os kunde slige Klager finde Sted, som de der, efter det meddeelte Stykke, ei ere ualmindelige i det højtprisede England. Medt. Philologiske Curiosa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
J Rector P. G. Fibigers Oversættelse af Juvenals 3die og 4de Satire (Kbhvn. 1823. 4) læser man i III Sat. V. 247,48 Følgende: Benene Dynd tilsøler; jeg trindt snart trædes af klodset Fod og bestøvlede Krigsmands Søm, mig Fingrene river.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Dersom den, der læser dette, forbinder nogen Tanke dermed, maa han forundre sig over denne Collision imellem Sømmet i Krigsmandens Støvler, og den vandrende Borgermands Fingre, og fristes let til at troe, at enten den Romerske Krigsmand, naar han spadserede, har sparket stærkt op, eller at Borgermanden har gaaet paa alle Fire. Sagen faaer derimod et andet Udseende, naar man slaaer Tæxten efter: Pinguia erura luto, planta mox undique magna Calcor, et indigito clavnsmihimilitis haeret. Naar man nu veed, at digitus ikke blot betyder en Finger, men ogsaa en Taa, indseer man let, hvorledes Krigsmanden med sine Søm (eller rettere med Sinker, clavi caligares) beslaaede Støvler kan træde den fredelige Borgermand paa Tæerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Professor J. H. Smidt i sin Oversættelse af Horatii Oder (Kbhvn. 1828. 8) fortæller Pag. 52, at "Horats i sit 17de Aar oplevede, at Liget af den store Pompeius flød iland paa Jtaliens Kyst, og ingen torde vove at jorde ham, der, efter Digterens Udtryk, havde fortjent et Tempel og maatte savne en Grav." Hvorfra mon Herr Professoren har den Efterretning, De gamle Forfattere fortælle, at C. Pompeius Magnus blev begravet paa Afrikas Kyst, hvor Keiser Hadrianus siden lod hans Grav istandsætte, see Appian. Bell. Cir. II. 86; Plutarch. Pomp. 80; Dio Cass. 42. 5, Valer. Max. I. 8, 9, Lucan. Phars. VIII. 712 809. X. 380 s.; Spartian, in Hadrian. c. 14.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Jndenlandske Efterretninger. J Braus's Miscellen 2det Hefte for 182. læses interessante Meddelelser af en Reisende (F. L. v. Lindemann, ogsaa under det antagne Forfatternavn v. Reufenstrauch) om den danske Øe St. Thomas. Den er, siger Forfatteren, ustridigen de første og livligste Øe i de vestindiske Vande; thi den har ikke allene en meget skjøn og sikker Havn, hvori Skibe af hver Størrelse kunne ligge, men den er ogsaa en Frihavn, hvor alle Nationers Skibe ere berettigede til at indløbe. Afgivterne af Indførselsartiklerne ere særdeles maadelige, medens Columbien maa betale høie Toldafgivter. Af denne Grund henter man herden største Deel af hine (?) Pladsers Fornødenheder i smaa Partier, for at indsmugle samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Blandt Jndførselsartiklerne ere alle muelige Manufacturervarer, Jerntraad, Krudt, Klædningsstykker, kort Alt hvad der udkræves til Menneskets Fornødenhed. Ganske fortrinlig Afsætning finde her alle Sorter tydsk Lærred, og dette er unægteligen den bedste Handelsartikel. Fra Holland indføres Smør, Ost og Genever og den sidste Artikel i betydelig Mængde. Nordamerika forsyner Øen med Meel, Saltkjød, Stokfisk og Trælast. Sydamerika leverer til Bytte for europæiske Producter og Manufacturervare, Cacao, Bomuld, Fustik, Fernambuk, Jndigo, Caffe, Tobak, Huder, indiske Maatter, som da herfra udskibes til Europa. Da Øen er meget klippefuld, saa er det ikke mueligt, at den allevegne kan dyrkes lige, men dog levere henved 32 Sukkerplantager godt Sukker. Qvæg avlen er ubetydelig. J de vestlige Dele af Øen finder Naturvennen adskillige meget romantiske og yndige Egne. Blandt Frugterne er foruden Cocuspalmen, de bekiendteste: det indiske Figentræ, adskillige Arter Oranger og Appelsiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Productionen af andre Gienstande, paa Sukkeret nær, fortjener ikke at komme i Betragtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Af Dyreriget træffer man foruden tamt Qvæg saare ubetydeligt. Af Fugle ere kun faa Arter bekiendte: Colibri, Pelikanen, den graa og hvide Strandmaage, Snepper og Falke. Af skadelige Jnfecter findes Muskiter, Sandages, Scorpioner, Taranteler, Slanger og giftige Gnapper &c. - Alle Forretninger concentrere sig i den eneste Stad Charlotte Amalia, under hvilket Navn den dog ikke er bekiendt; thi sædvanligen kaldes den St. Thomas. Over Stadens Rolighed og Sikkerhed vaage her omtrent 300 Mand dansk Jnfanterie. Ogsaa haves en dansk-vestindisk Milits Garde af Hvide, foruden et Fricorps, bestaaende af Farvede og Frinegere, der tæller 2 til 300 Mand. Denne Afdelings Hovedforretning bestaaer i at tjene som Brandcorps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Directionen for det østersøiske Compagnie lader, i Følge dets Statuter 9de §. ved Auction paa Børsen d. 14 Mai for Regning af de Actie-Subskribenter, deres Boer eller Besiddere, af de for præsterede Jndskud paa Actier udstedte Interimsqvitteringer, bortsælge 111 Actier i Compagniet, for hvilke de statutmæssigen senere indfaldte Tilskud ei ere erlagde. - Dette erin der om det østers iske Compagnie, der skulde oprettes for 45 Aar siden og hvorpaa alle og enhver kunde tegne sig og fik Beviis for de Ac lier, der var tegnet for. Man lovede sig saa store Fordele af dette Compagnie, at, da Actie Subskribenternes Tal var fuldstændigt, det blotte Bevis blev betalt med 100 Rbd. og 2 s. Thaarups statist. Udsigt 1825. S. 116 o. s. derover, hvorved mangen En der ikke eiede det Mindste til at indfrie Actierne, kom paa en saare let Maade til Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
(Jndsendt.) Saa vidt er det da kommet, Morskabs theatret paa det store Theater, Kun endnu eet Skridt, og vi kunne spare Veien ud til Vesterbro. Gamle, brave Cassortil Det var i en lykkelig Tid Du skiftede Scenen, og svingede Dig op paa den Linie, hvorfra Du aldrig kan falde ned af Du havde været tilovers nu og neppe samlet Dig saa mange Markstykker, som fordum Louisd'orer. - En original nye Vandeville, under Titel: Jnriquen ved Morskabstheatret er første Gang blevet givet i Løverdags paa det store Theater. Man seer deri Morskabstheateret paa Vesterbro og Brauns Restoration tæt derved. Handlingen foregaaer paa Pladsen udenfor dette Theater. Jntriguen er omtrent den samme, som i Eventyret i Rosenborg Hauge - et Avisfrierie. Hvad Stykket selv angaaer, da er det, efter Anmelderens Mening, hverken slettere eller bedre, end de fleste Vaudeviller, man i den sidste Tid har seet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Det Publicum, som under dette Slags Operetter, er i sine Fordringer saa nøisomt, at hidtil ingen Vaudeville har mishaget. Det taaler heller ingen Jndvending, thi det Svar man i Almindelighed faaer er: hvad kan man fordre af en Vaudeville, Nærværende Forfatter har bestræbt sig for at more sine Tilskuere og han vil vel neppe gaae Glip af sit Maal. Ogsaa han bevæger sig i de lavere borgerlige Regioner; ikke engang en Kammer=Commerce= eller anden Raad findes i hans Stykke. Det hører formodentligen, til Systemet for denne Art Syngespil, at kun simple Folk udelukkende ere fordømte til at værre Narre og Dosmere, og at disse sidste ikke maa søges høiere end i den niende Classe. Den, som udfører sin Rolle bedst i hiin Vaudeville er Hr. Stage, som den gamle Sømand, Christopher. Men hvorfor denne just kun skal have een Arm, indseer Anmelderen ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Blandede Efterretninger. Om et nyt Udbrud af Vesuv giver en Skrivelse fra Neapel af 26 Marts d. A. følgende. Efterretning: den 24de aabnede sig i Vesuvs Kraters indre Bund en nye Munding af omtrent 15 Fods Omfang, af hvilken en uhyre Mængde Røg i en kuglelignende Skikkelse, dampede frem, og derefter udstrømmede under hæftigt Brag en stor Mængde flydende Substants. J de følgende Dage hørte Udbruddet næsten ganske op, men af den nye Munding udsteg bestandigt Røg, undertiden ogsaa Flammer; dette Phænomen vedvarede, dog i en mærkværdig Grad, den 17de og 18de. Bragningen blev hoppigere, og der begyndte et let Udbrud af Jld. Den nye Munding havde udvidet sig til 60 Fod og den udkastede Materie dannede omkring Mundingen en 50 Fod høi Pyramide. De udkastede Stene bleve udslyngede til en umaalelig Høide, og den underjordiske Torden lod sig fra 10 til 10 Minutter høre paa nye med megen Hæftighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Den 21de dannede den nye Munding i Vesuvs Krater selv en Art Kanal, af hvilken den indre Lava langsomt udgjød sig udenfor Vulkanens Spidse. Det vulkanske Stofs Epplosioner ere blevne stærkere, og ledsaget af Stød der udgaae fra Bjergets Dybde, og spores ogsaa i de tilgrændsende Egne. De ryggende Spalter, almindeligen kaldte fumarole, som have dannet sig i Vesuvs Huling, ere talrigere end sædvanligt, og udstøde uophørligen Røg af forskjellige Farver, hvilken Røg, ligesom og de nu og da af Krateren opblussende Flammer, sees endog fra Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Jndtil d. 22 aabnede sig to nye større Mundinger, hvilke udstødte Flammer og Lava, undertiden ledsagede med stærke Brag. Paa samme Dag dannede sig af de tre Mundinger en eneste, der udkastede Stene og Lava, som udfyldte en ikke ringe Deel af Krateren selv. Eftermiddagen Kl. 2 fulgte en stærkere Explosion med en hæftig Larm, og en ikke ubetydelig Rystelse af Bjerget, hvorved Aske og andre vulkanske Substantser udkastedes, hvilke, blandede med Masser af tyk Røg dannede en høi Støtte; hvilken havde en Bøining mod Hovedstaden, der bød et høit Skuespil især efterat Støtten ved Sol straalernes Brækning var bleven skjønnere Jmidlertid varede denne Eruption ikke længe Kl. 3 1/2 aftog den, og med forandret Vind dref Støtten hen mod Ottajono, hvor den faldt sammen. Kl. 5 var Vesuvs Spidse ikkun bedække med en meget tynd Røgguirlande. Den 24de aabnede sig igjen indenfor Vesuvs Krater 18 smaa Mundinger, som udskjød Jld, Røg og Stene. Stødene bleve sjeldnere, men hæftigere Bulkanen udkastede bestandigen Aske blandet med Røg. Den 25 og 26 vedvarede disse Phænomener. Jmidlertid hørte man ikke de ellers sædvanlige Brag. - J de to Dage d. 12 og 13de, førend dette omtalte Udbrud begyndte, sporede man i begge Kalabrierne flere Jordskjelvstød, som dog, paa Indstyrtningen af to smaae Huse nær, og Beskadigelsen af flere Bygninger i Palmi, ikke efterlod andre Følger. Allg. Zeit. 106. Bil
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Kjøbenhavns Børs d. 13 Mai 1828. Hamburg 2 M.a vista 217. Species 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier 156 166 1/2 Rbd. Sedl. 3 pC. nye danske Oblig. 51 1/2 - Rbs. Tegn. 82 1/2 82 3/4 Rbd. Sedl. i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. - Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 112 1/4 112 1/2 Sedler. ved Hambro & Søn 105 4 Rbd. r. S. i Banco. - i Banco. - i Sedler. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 40. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 Mai 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Læsebibliotheket. apparat. Paa en Reise til mit Hjem befandt jeg mig nyligen i 2, een af de mindre Kjøbstæder i Landet. Da Postskibet fra Nyborg til Corsøer, ikke skulde afgaae førend om to Dage, saa kunde det ikke nytte, at jeg reiste videre, og jeg maatte, imod min Villie og imod mit Ønske, opholde mig her, hvor jeg hverken havde Venner eller Bekjendtere. Min Kiedsomhed var ubeskrivelig. Byens Mærkværdigheder vare faa, og dem havde jeg seet, og Veiret var saa ubehageligt, at jeg ikke engang kunde gjøre en Spadseertour udenfor Byen. Jeg gjennemvandrede vel over til Gange de snevre, slet brolagte Gader, belagde de usle Bygninger, der alle vidnede om Byens Forfald, gik ud og kom hjem igjen, og gik atter ud og vidste ikke, hvorledes jeg skulde beseire den vingede Helt, som man allevegne vil fordrive og naar den er fordreven, atter saa inderligen ønsker tilbage. - Tiden. Min Vært kunde godt mærke, at jeg kjeddede mig, og, enten det nu var af virkelig Næstekjerlighed, som dog ellers gjerne indskrænket sig til vor nærmeste Næste, og selv, eller, fordi han troede, at det ikke var nogen Anbefaling for hans Sted, af Gjæsterne kjeddede sig der, nok, han anvendte hele Forraadet af sin Kløgt og Veltalenhed, for at more mig. Nuder da Russerne gaaet over Pruth, sagde han - Hvad kan det hielpe mig, svarede jeg, jeg ønsker blot at gaae over Beltet. Kjeder min Herre sig da saa overordentlig her, Ganske forfærdeligt." Hm. -hm! Da sige dog alle Reisende, at her er meget morsomt." - Kan saa være." - Men min Herre har nok ingen Venner her i Byen." Nei, ikke en eneste." – "Ja, det kan jeg mærke. Havde min Herre Venner, saa vilde De nok finde det morsomt. Om det kun er de tydske Probenreitere, som ride her igjennem i hele Compagnier, saa kunne de ikke nok rose vor By. De har maaskee ikke engang været i vores Klub?" - Nei." Tænkde jeg det ikke nok! Der maa De endelig lade Dem introducere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Forfatteren til Stykket i Skilderiet No. 31. mener, at man maatte ansee Skrivemaaden tre for den rigtigste, saa længe til man ved etymologiske Grunde viste, at den anden var den rigtigste. Saadanne mangle heller ikke. Vel vilde han kunne anføre, at Ordet paa engelsk hedder three med 2 Eer, men vi kunde igjen anføre, at det paa Svensk hedder tre, paa Plattydsk dre, paa Latin tres, med eete, dog, ingen Etymologie kan være nærmere og sikkrere end den af det Gammel-Danske, og her hedder Ordet deels thre, deels thri eller thry, stedse med enkelt Vocal. (S. Henr. Harpestreng.) Vi kunne vel altsaa her lade det blive ved den brugelige Skrivemaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
Indenlandske Efterretninger. Den Sanderumgaardske skjønne Maleriesamling, som i sidste Nummer benævntes, bestod 1824 af følgende Stykker 1, af danske Mestere; (til disse regne vi de Fremmede der har været i dansk Tjeneste og overhovedet dem Spengler hidfører.)To Landskaber af Wuchter; - 6 Stkr. af Gel ton - - Denners Portrait, malet af ham selv. – En gammel Kone af Denner; - Et Partie af Correggios berømte Nat, kopieret af Als; og et Fruentimmer af Titian, ogsaa kopieret af Als; – 4 Stkr. med Ruiner af Mandelberg; 4 Stkr. af Abildgaard; 11 Landskabet af Juel, – et Bataillestykke af Lorentzen; - 14 Stkr. af Eckertsberg; – 3 af Lund; - 3 Landskaber af Gielstrup; - 1 Landskab af Fabritius de Tengnagel; - 3 af Gebauer; Blomsterstykke af Fritsch; - 2 skjønne italienske Landskaber af Dahl; - 1 Landskab af Harder; 3 Dyrstykker af Holm; - 1 Stk. af Frue Lütken; - 1 af Frue Jngemann, - 5 af Mygind - 1 af P. Bardensleth; - 2 Landskaber af Brandt; - 1 Bataillestykke af Bredal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-17
af fremmede Malere, meest af den hollandske Skole, nogle af den flamske, og af den tydske. Vi nævne: Tre Stk. af v. Dyck, nemlig: Carl d. 2den; Tiden; og et Barn; - 2 Stk. af Seghers; - 1 af Wynants - Et Portrait af Gerh. Douw, malet af ham selv 1662 i hans 59 Aar; - 3 historiske Malerier af Molenger; 3 Landskaber af samme Maler, – et herligt Landskab af P. Wouvermann, - et af Ever dingen - Et Portrait af Fr. Mieris; - to Landskaber af Ruisdal; – et af v. Goyen; – et skjønt Landskab af van Huysum; – et Qvægstykke af Hondecorter; - et Drikkeselskab af Brouwer; - et ypperligt Bataillestykke af Hans v. Lin; - et Blomsterstykke af Mignon; to Selskabsstykker af Teniers; - et Nat slykke af Ricci; – et ypperligt Stykke af van der Nech; – et Landskab af Wernion; - et smukt Landskab af Moucheron; - 2 Stk. af Mieris; - 2 Stk. af Schalken; – 1 Jagt slykke af Wirces - Et Bryststykke af Rembrandt; Et Stk. af Wynants; - von Dycks Portrait, malet af ham selv; - Et Christusbillede, malet efter Annib. Caracci af Graf. - To Dyr stykker af R. de Tivoli, to Drikkeselskaber af Blomen - Kong Carl Gustavs Portrait af Chrenstrahl; - to Landskaber af C. L. Agricole; to skjønne sachsiske Udsigter af Dietrici; et herligt Stykke, Sophronisbe, af Raph. Mengs en liggende Venus af samme - 4 Stk. af Lucas Cranoch - to store Dyrstykker af Tham; og stre, foruden Kopier af berømte Malere og ubekiendte Mestere. Flere tydske Aviser, og efter dem forskjellige danske berette, at Generalgouverneuren over de danske Besiddelser i Vestindien, Hr. v. Scholten, har sendt en Skrivelse til Bolivar, indeholdende, at Hs. Maj. Kongen af Danmark havde befalet ham at træde i Forbindelse med Columbien, og at han ifølge denne befaling havde ønsket at lunne gjort befrieren sin personlige Opvartning, min at Omstændigheder have nødt ham til at sende en Officeer paa et Krigskib til den kolumbiske Kyst for at melde sig hos Præsidenten.