Viborger Samler, 1786-03-06
For omtrent 17 eller 18 Aar siden hændte det et Fruentimmer i Schweiz; og endskiønt, man ikke har bragt alle besynderlige Omstændigheder i Erfaring, saa er dog saameget vist. Hun var i høieste Grad søelsom, saa ofte Veiret forandrede sig, og havde hendes elektriske Fornemmelser stærkest i klart Veir, eller naar Tordenskyer trakde over, da, som bekiendt Luften er opfyldt med dette Fludo. Man vil have at hendes Sygdom er ligesom alle andre, hvor Lægerne staae i Tvivl om, hvor hen de skulle regne dem, en Nervesygdom; thi dette Udtryk betyder virkelig intet andet, end at Lægen selv ikke veed, hvad den er. (Resten følger.) Forsøgt og paalideligt Middel for Steenkrop og Snive. Det har hidtil været og er endnu i almindelig Skik, at skyde Bester ihiel, naar de med Steenkrop eller Snive vorde befængte: det beklageligste Middel at maatte opofre eet eller fleere, for at spare mange. Underskrevne har seet en fordeelagtig Kuur for begge disse Sygdomme, samt opdaget og beholdt Recepterne, efter hvilkes Brug en heel Byes og sleres Heste for en Deel Aar siden bleve helbredede for disse Sygdomme. Disse Recepter meddeeles herved, deels for at fyldestgiøre de Løfter, jeg paa mine mødige, dog i sin Hensigts Opnaaelse lykkelige Reiser, jeg i dette Aar har gjort og den Taknemmelighed jeg derfor skylder saa mange Velgiørere, Deels fordi min Pligt imod det Almindelige forbinder mig til, at bekiendtgiøre saa vigtige Midler for enhver Landmand. Det første for Steenkrop, som er bleven til Flod, Tag 6 Potter Bomolie til 12 Bester. - 6 Potter 6 Pottet Deggerollie Mester=Rod. Eber=Rod. Bævergiel. DyvelsdrækSølverglød, Spisglas af hver for 1 Mk. Campher 1 Mk. 8 s. Spanskgrøn 12 s. Qvægsølv 1 Mk. De anførte Rødder skieres smaa dog grovagtig, siden de skal stes fra Drikken, de andre Slags, Qvægsølvet undtagen, sto des hver for sig førend de kommer udi Olien. De for første Sorter kaages da først med de sex Potter Bom= og sex PotterDeggerolie forsigtig ved Glødeild en halv Time, og sies saa af. Naar det er svalt, kommes Campher, Spanskgrøn og Qvægsølvet i, og røres vel, indtil det fuldkommen er blandet. En Træmortestøder er det beste, man kan røre det med. Naar Besterne skulle under Kuur, aarelades de først paa begge Sider af Halsen, og efter nogle Timer gives et stort Best en halv Pægl, og det mindre efter Proportion. De hidses op med Hovedet, naar Drikken indgives, og meget uregierlige kastes og bindes, da man udtager Tungen ligesom paa et Qvæghøved, og helder af Drikken derpaa saa ofte, til den halve Pægl er nedsynket. Denne Jnd givt igientages hver 3die eller 4de Dag i Begyndelsen, og siden hver 8de Dag, indtil det lader af at flyde. Naar det nogle Gange har faaet ind, saa svinde Knuderne, som er imellem deres Kæver, og virkelig hæfte paa Kævbeenene, og da kaster og binder man Bestet, og skiærer Knuderne af, hvorved ingen Fare er; thi man tager Knuden imellem Fingrene, aabner Skindet med et Korosnit, og skiærer saa Knuden af, og dette maae skee, thi den er Kilde til Sygdommen; Om Sommeren holdes Saaret reent og læges med Osen eller Saften af Pileurt. Hvor de befængte Bester have staaet, byder Forsigtighed, at der giøres vel reent, ved at overkalke Væggene, og ved at toe Krybber og Spilbomme med en stærk Lund. Naar Besterne have faaet Drikken ind, lader man dem staae. staae uden Foder et Par Timer, om de ere paa Stald, men ere de paa Græs, lader man dem gaae uden at røre eller varme dem. Men ellers kan man nok bruge dem under Kuuren. Denne Recept er saaledes brugt ved Ravnholt i Fyhn.