JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1816-09-02
En hollandsk Jurist sagde nylig om de Napolionske Lovbøger: de forudsætte, at alle Mennesker ere Skurker, og at man maa gjøre dem deres Haandværvanskeligt: Hofraad og Prof. Eichhorn i Gottingen har love en nye Udlæggelse af Johannis Aabenbaring. De barbariske Søerøvere, siger en engelsk Journal, ere af største Vigtighed for Englands Politik isærdeleshed i Henseende til Maltas og Gibraltar Proviantering. Bonaparte forsøgte rigtignok paa at bringe dem paa sin Side og afværge, at den en gelske Flaade og Besætning erholdt Levnetsmidler tilsendte, hvorved de ville kommer i stor Forlegenhed; men Barbareskerne gjorde det ikke, deels af Egennytte og deels af andre Grunde. Det vilde derfor være en sand Galskab, om Storbrittanien vilde indlade sig i det hellige Forbund, som Sir Sidney Schmid og hans philantropiske Venner have foreslaaet, jo det var saagar høist urigtigt, da den Traktat som England har sluttet med Algier, Tunis og Tripoli er langt ældre end den med de andre Stater. Frede med dem blev sluttet 1662 og med Marokko 172, og er siden stedse bleven holdt af dem. England var i senere Tider Fredsmægler mellem de andre State, og Barbareskerne, og vilde have det christne Slave rie afskaffet. Dette behagede ikke Barbareskerne og de insulterede saagaar det engelske Flag. Englær derne kunne ikke lade det gaae ustraffet forbi; me efter Tugtelsen vil formodentlig det gamle System paa nye finde Sted. Madama Lavalettes Maade at befrie hendes Mand fra Fængslet, er nu ogsaa bleven efterfulgt i London, af en Broder imod den anden. Et ungt Menneske ved Navn Larson, var for et begaaet Mord dømt til Døden. Nogle Timer for Henrettelsen skulde gaae for sig, kom hans Broder, indbyllet i en stor Overkjole, og besøgte ham; men gik snart igjen bort for at hente en Geistlig, som ogsaa kom og underhold den Fangne noget. Endelig da han skulde føres bort, blev man med Forhavselse vaer, at Forbryderen, var undsluppen, og Broderen stod tilbage.
Viborger Samler, 1816-09-02
J Wien har man nu den Efterretning at Hs. Majest Kongen af Würtemberg skal have erklæret, at han uden Betingelse vil tiltræde den i forrige Aar i Wien undertegnede tydske Bunds 1ste Act.
Viborger Samler, 1816-09-02
Den 15de ankom Hertug Wellington til Brüssel og den 16de afreiste han igjen derfra for at tage Fæstningsværkerne fra Maasel til Nordsøen i Øiesyn.
Viborger Samler, 1816-09-02
Natten mellem 19de og 20de d. M. er Skibet Sophia, ført af Capt. A. C. Lieberodt, fra Aalborg, bestemt til Altona, strandet ved Scherhorn og tota forulykket; dog er den største Deel af Ladningen, som bestod af Huder, bjerget og indbragt til Neumerk.
Viborger Samler, 1816-09-02
Den bekjendte Frue von Krudener har i nogen Tid fortsat sine Andagtsøvelser i det Badenske; men da hun nylig har prædiket under aaben Himmel paa en Høi og derved havt et Tilløb af henved tusinde Personer fra forskjellige Egne i Schweitz, Elsas og Tydskland, har Regjeringen ikke allene forbudt at overvære hendes Bedetimer; men og befalet, at tilbagevise fremmede Pilegrime, som til den Ende maatte indfinde sig der.
Viborger Samler, 1816-09-02
Spanien. Den Eskadre som løb ud fra Cadix for at krydse mod Kaperne fra Buenos=Ayres, ere uden at have udrettet Nøget, kommen tilbage igjen.
Viborger Samler, 1816-09-02
Schweitz. Med Preussen, Holland og Frankrig er nu sluttet en Kapitulation, hvorefter disse Magter er tilladt at hverve 23000 Mk. i Schveitz, Nordamerika. Vi have nu her, hedder det i en Skrivelse fra Ny York, en heel Mængde franske Ex=Hertuger, Grever, Baroner, Ministre, Etatsraader, Storofficerer &c. a. Joseph Bonaparte har lagt alle sine Titler, Ordener a. tilside, kommer sielden i noget af de Selskaber der gives i Staden, og seer kuns Franskmænd hos sig. Nylig har han ledsaget af Marskal Grouchy og General Lefevre, Desnouettes gjort en Reise til Filadelfia. J Lansdowne, hvor han tilbragte nogen Tid, var ogsaa General Clausel hos ham. Nylig var Regnault de St. Jean d'Angely fra Charleston her, efterat have Syd Carolina kjøbt 10000 Agre Land (omtr. 7500 Tdr. Land geometrisk Maal.) Han lader fra Tid til Tid indrykke interessante Artikler i de Amerikanske Aviser. Jhvorvel det er almindelig bekjendt, at han var Napoleon med Liv og Siel hengiven, saa gebærder han sig nu i alle sine Skrifter, som en ægte Republikaner. Man venter her ogsaa Real, som har ladet kjøbe 8000 Agre (6000 Tdr. Landjord) ved Obio, der skal foræres bort til franske Familier, som vil nedsætte sig der. Jblandt dem, som skal have medbragt store Pengesummer fra Frankrig til Amerika, nævner man ogsaa de to berømte Naturforskere og Videnskabsmænd Lacepede og Chaptat. Man søger nu at faae Europæiske Officerer i Amerikansk Tieneste, og har allerede fordeelagtig ansat mange Franske Militære. Denne Forholdsregel finder almindeligt Bifald, saameget mere, som man almindelig troer, at netop Mangelen hos os paa gode Officerer i sidste Krig har lettet Englænderne deres Landgange Desuden har Erfarenhed lært, at den Amerikanske regulære Hær, som i Fredstid er meget liden, hastig lader sig forøge ved Frivillige, men at finde gode Officerer, er ingen saa let Sag.
Viborger Samler, 1816-09-02
Handel og Jndustrie angaaende. J Holland have alle Stemmer sig i denne Tidom Landets Manufakturer og Fabrikkers synkefærdige Tilstand, hvortil Grunden angives at være den besynderlige Forkjerlighed Folk nærer for alt udenlandsk og især engelske Frembringelser. Over denne vigtige Gjenstand har Hr. Heyden, Medlem af Provindcialstaterne i Antverpen, meddeelt en udførlig Beretning, hvori han siger: "Alle vore ErhverslidsGrene trues med Undergang. Tvilsfabrikerne i Egnen af Turnbout, have intet mere at bestille, og over 3,500 af deres Arbeidere have maattet søge Regjeringen og Understøttelse, for ikke at sulte ihjelKlædefabrikkerne kan næsten heller ikke arbeide meere, og de i Aarhundrede saa berømte Hattefabriker i Mecheln tage daglig af. Vore skjønne Silkefabriker, existere ikke mere; Sukker=Raffinaderierne ere forstørstedelen tillukte; og de nye indrettede Bomulds spinderier ere standsede; Væverne have intet at bestille og Kattuntrykkerne have maattet gjøre en Pause; jo selv vore berømte Kniplingsfabriker, som i dette Lands forskjellige Provindser, forhen aarlig har beskjeftiget 15 til 20000 Mennesker, kan ikke meere ballancere. Alt, fordi England siden Fredens Begyndelse har forsynet Fastlandet med saa overordentlig en Mængde af alle Slags Fabrikvare; alle Douanlinier og svære Toldafgivter uagtet. Altsaa intet Under, at den sidste Daler svinder den for engelske Vare, fra alle de Lande, i hvilke samme modtages. - Vore Manufacturer kan altsaa ikke ophielpes, uden ved et stræng Forbud mod al Jndførsel og Forbrug af fremmede forarbeidede Ting, især Fabrikvare og Luxusartikler, og ikkun da vil et Land opnaae Velstand, naar det forener Agerdyrkningens Jnteresse med Fabrikernes.
Viborger Samler, 1816-09-02
Fra London meldes under 13de Aug. "Ved vore Manufacturer er i den seenere Tid skeet store Bestillinger af Bomulds=Tvist til Udlandet; hvilket lader befrygte, at vi let kan faae Meddelere i denne Sag, især af de Franske. Vel kunde et Forbud mod denne Artikels Udførsel gjøre hindring heri, men dette er en Sag, hvortil udfordres megen Forsigtighed, for ikke paa nye at opvække Had imod vor Handel, og ovennikjøbet skille os ved den store Fordeel, vi allene ved Tvistens Tilberedelse kan have.
Viborger Samler, 1816-09-02
Frankfurt am Mayn 18de August. "Da det gode Veir her har været vedholdende siden det indtraf, saa er Høsten alt for størstedelen endt; og er, Himlen skee Tak, imod al Forventning faldet godt ud Kornpriserne ere desaarsag betydelig faldne, ligesaa Øl og Brændeviin. Af Kaffe og Sukker ere store Partier indtrufne hertil, men Priserne er dog de samme.
Viborger Samler, 1816-09-02
Indenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs, d. 27de Aug. Cours. Hamb. 2 M. 712, a vista 720. Amsterdam 2 M. 656, a vista,. London 2 M. 325 Rbdlr. Spec. 720. - Specier solgtes til 43 1/2 Rbmk., for Commiteeledler blev givet (med Rente) 93 1/2 a 91 pr. 100; Oblig. 31. Norske Sedler 42 a 42 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 4 s. a 10 Mk. 6 s. - Disconto 8 PC. I et af de Aar da der skreves meest om Berberisserne, tog T. W., nu 57 Aar gammel, et Stykke Tække af sin Fødegaard K., som han ikke kund mindes var oplagt, altsaa havde det lagt mellem 30 og 40 Aar. Mellem dette Rug-Tag var meget endnu paa Vippe og Straae ligesaa sundt som da det blev oplagt, men næsten ingen Straae uden Rust fra Top til Rod, eller Vippe uden fuld Besæt af saa svange Kjerner at Musene ikke havde agtet dem værd at røre. J den Tid var Berberissen saa ukjendt i denne som formeentlig i alle Jyllands Egne. Manden er endnu levende, og hans fulde Navn og Opholdsted kan erfares i Avis=Expeditionen. Lignende Erfaring vil ogsaa kunne gjøres paa andre Steder, naar man upartisk vil søge derefter (Aarhuus Avis.
Viborger Samler, 1816-09-02
Ved allerhøieste Resolution af 3die d. M. er fastsat, som Regel for Fremtiden, at naar en Sagfører, beskikkes til Dommer eller Øvrighedsperson, da skal den ham meddeelte Bevilling eller Bestalling som Sagfører tilbagekaldes, og maae herefter ingen Dommer eller Øvrighedsperson meddeles Bevilling som Sagfører, eller Cancelliet nedlægge allerunderdanige, Forestilling, om Sagfører-Bestalling for saadanne Embedsmænd. J Henseende til de Dommere og Øvrighedspersoner, som maatte være i Besiddelse af Bevillinger eller Bestallinger som Sagførere, da skulle disse Bevillinger eller Bestallinger, naar Jhændehaveren befordres til et andet Embede, tilbagekaldes Hvad endelig det Spørgsmaal angaaer, hvorvidt andre Embedsmænd maatte kunne erholde Bestalling. til at være tillige Sagfører, da vil Hs. Majestæt derpaa, i ethvert enkelt Tilfælde afgive sin nærmere allerhøieste Resolution. Adrasien har følgende Correspondents Efterretning fra Heiligenstein. Efter Forlydende have nogle herværende Frøkener besværet sig over, at nogle Jomfruer tiltage sig Frøkentitelen. Jomfruerne svare derpaa, at bemeldte Frøkener har givet første Anledning dertil, fordi de have fordristet sig til i visse forekommende Tilfælde at vilde gjælde for Jomfruer. Sagen skal nu bringes til Rettens Afgjørelse, Aabenbart kan man i nærværende Tid, hvor det falder saa haardt at vorde givt, ikke fortænke nogen Jomfrue i, at hun lægger an paa at vorde, i det mindste Dimiauttrum af en Frue, nemlig Frøken.
Viborger Samler, 1816-09-02
De for Flid og Talent i Aar tilstaaede Beneficer ved den kongelige Skueplads i Kjøbenhavn, ere, Jomfrue Astrup og Mad. Rosing overordentlig tredie Benefice efter 42 Aars Tjeneste, for Flid og Talent: Hr. Enholm anden Benefice, Mad. Zing og Hr. Haack første Benefice for Flid og Talent; fremdeles er ved Kongelig allernaadigst Resolution Hr. Jnstructeur Ridder Schwartz ved hans endelige Afgang fra Theatret efter 50 Aars Tjeneste bevilget en Benefice, og Skuespillerinden Mad. Clausen, Solodandserinde Mad. Schall og Skuespillerinde, Mad. Heger Declamatorier i Costume.
Viborger Samler, 1816-09-02
I Kjøbenhavn er udkommen: Anekdoter om ædle og gode Jøder. Prisen er 12 Mk. hefter hos Hofboghandler Beeken, Gothersgaden No. 335.
Viborger Samler, 1816-09-02
Da det fugtige Aar har foraarsaget en ualmindelig Mængde af de saakaldte Meeldrøier, de c. fortvioletagtige udvoxne Korn i Rugstraaene, og den ikke sielden sees 4, 5 a 6 saadanne Korn i en Vippe, synes det ei overflødigt, itide at gjøre opmærksom paa at disse Meeldrøier ere anseete for at være meget farlige for Sundheden, og at en meget ondartet Sygdom, som man troede foraarsagedes deraf, skal i Aarene 1770 og 1771 have grasseret i Holsten under Navn af Kribbelsygen. Det er altsaa Pligt at erindre Vedkommende om, at disse Udvexter, efter deres Benævnelse, vel skulle drøie Melet, men tillige ere skadelige for Sundheden, da de, formedelst deres svampede Natur, ere meget lette, lade de sig let skille fra det vægtige og funde Korn med Soldet. Viborg. Det gode og fortreffelige Høstveir, varede kun kort - Dog blev endog her indkjørt Korn.
Viborger Samler, 1816-09-02
J Fredags begyndte det igjen at regne stærkt, men Gaar (Søndag) saa stærkt som det var TordenskylStraaet lider i det mindste meget derved. Havrer er endnu ikke moden. Byg kun enkelte Steder her. Hvo der af mig har laant Rösten i Örken og Underbarnet, Digte af Ingemann, tille behage at tilbagelevere samme. Erslev. Taris for Tolden i Danmart, saaledes som den, efter de seneste Anordninger erlægges i Rigsbankpenge rede Sølv, af S. T. Thorbrogger Fuldmægtig under det Kongelige Generaltoldkammer og Commercecollegium h. 10 Mk. 8 s. faaes hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1816-09-05
Udenlandske Tidender. London den 23de August. Forrige Lordag fik Hs. K. H. Prindsregenten en saa farlig Betændelse i Underlivet, at Han siden den Tid ikke er kommen ud. Nogle Dage derefter blev det dog bedre, og, efter de sidste Beretninger af Lægerne bedrer Han sig nu daglig og sover got om Natten. -
Viborger Samler, 1816-09-05
Hertugen af Clarende er nu saavel, at han kan kjøre ud. Paa sin Fødselsdag der i disse Dage indtraf, gav han alle sine Domestiker en Fest - Hertugen af Kent er reist til Dover, hvorfra han agter sig til Brüssel - Da Prindsesse Charlotte ikke ynder Cammelfordhouse, siger man, hun skal boe paa Lystslottet Kensington - Der er i Tirsdags holdt et langt Statsraad.
Viborger Samler, 1816-09-05
Vor Handel har i de sidste Maaneder tiltaget betydelig.
Viborger Samler, 1816-09-05
En engelsk Paketbaad, som usædvanlig længe laae uden for Dieppe, uden at løbe ind, blev antaget for et Smuglerskib og, ved de Kugler man fra Fortet sendte den, blev Captainen saaret og er død deraf.
Viborger Samler, 1816-09-05
Paris den 20de August. Hs. Maj. Kongen har af sin Privarkasse skjænket 50000 Fr. til de Jndvaanere i Jseredepartementet, som have taget Skade ved Oversvømmelser.
Viborger Samler, 1816-09-05
I Gaar afreiste herfra, efter Pethions Forlangende, 3de Kongelige Underhandlere, til Domingo, i Anledning af hans Andeels Afstaaelse af Øen til Frankrig.
Viborger Samler, 1816-09-05
Minister og Statssekretær Bertrand-Mølle ville har nylig udgivet Bidrag til Historien. i Ludvig 16des sidste Regjerinasaar. Man seer deraf, at Kongen 1792, (eller Ministrene egentlig) besluttede ved Penge at bestikke de fornemste Avisudgivere, f. Ex. Brissot og Condortet, for at tage Regjeringens Partii. Man hvervede paa samme solide Maade siden Jsnard, Vergniaud, Guadet og Fauchet til at stemme for Ministrene i Nationalforsamlingen. De solgte deres Stemmer for 6000 Fr. maanedlig. Men, da Pengene ikke altid var tilstæde, saa hørte Accorten snart op, og disse ædle Venner skrev nu som grændseløse Republikanere. Dantonsik over 100,000 Rd.
Viborger Samler, 1816-09-05
for at gjøre adskillige Motioner i Jakobinerklubben og opfyldte det troligen. Man seer paa disse Besoldedes Listeendog Gregoire anført for 80,000 Fr. Robespierre derimod fik Jntet; han ville gratis arbeide paa at udrydde Menneskeslægten. (Man lærer imidlertid heraf, hvorlidet man kan troe de store Skraalere i Statens Nød og, hvor udbredt Rævet systemet er blandt Menneskeslægten.)
Viborger Samler, 1816-09-05
Den fraværende ældre General Lallemand er dømt fra Livet. Den yndre Broder skal i Dag dømmes.
Viborger Samler, 1816-09-05
Da den fra Livet dømte General Debelle af Kongen blev benaadet, besøgte Hertugen af Angouleme ham strax efter i Arresten. Hs. K. H. forærede ham 800 Fr. og gav ham en aarlig Pension af 1200 Fr. Den forrige Konge af Holland, Louis Bonaparte, skal være ved Badet i Lucca, hvortil flere af denne Familie og ventes.
Viborger Samler, 1816-09-05
Hertug Wellington kom hertil den 19 Aug. Antona, den 3die August.
Viborger Samler, 1816-09-05
Capitain Hebert (fra Marseille), der er ankommen fra den africanske Kyst til vor Havn med sit Skib St. Joseph, fortæller, at Deyen i Tunis har ladet en Corsar, der havde taget et fransk Skib, spidde, og Skibet give tilbage til dets Capitain, Didier - Endvidere melder han, at der paa Kysten af Bon er anlagt adskillige Fæstningsværker, at alle Vol denne i Algier vare besatte med de fra Skibene tagne Kanoner, og at en betydelig algiersk Leir var anlagt ved Tremesse, ved Vandledningerne Barbason, der skiules af en Strøm. Bierget er paa den Side, der vender mod Havet, forsynet med smaae Bastioner, og paa adskillige Høie er anlagt en Fæstning. J disse Bastioner ville Algiererne kaste sig ind, hvis deres Stad skulde blive bombarderet. Alle Bastionerne have Vand, og de Haver, der omgive dem, ere smaae Skove, der give dem mange Behageligheder.
Viborger Samler, 1816-09-05
Deyen i Algier har i dette Øieblik ikke 12,000 Mand regelmæssige Soldater; men hvis Krigen bryder ud, kan han let sammenbringe 30 til 40,000 Det er begribeligt, at saadanne Tropper ikke længe kunne holde sig i Marken, da de hverken have Mund eller Krigsforraad, men blot leve af Rov, og altsaa snart ville udplyndre det Land, hvori de opholde sig.
Viborger Samler, 1816-09-05
Civita-Vechia, den 4de August. Et sardinsk fra Sassari kommende Fartøi, har overbragt den Efterretning, at en fra Gibraltar kommende Tartane har meldt, at den amerikanske Escadre krydser for Algier og allerede har af Deyen forlangt fyldestgiørelse. Deyen sendte en af fine Neveur til den amerikanske Commodores Skib, og denne vilde i Begyndelsen ikke tage imod ham. Endelig blev han dog modtaget, da han andengang kom, og lovede at al muelig fyldestgiørelse skulde blive givet. Commodoren fordrede derpaa, at de Christne af alle Nationer, der vilde forlade Algier, skulde frit kunde giøre det, og begive sig under hans Beskyttelse, hvilket Deyen ikke syntes at ville indvilge. Den amerikanske Escadre har brændt 5 Fartøier paa Rheden, og man troer endog en Landgang har fundet Sted, og at Deyen har forladt Algier.
Viborger Samler, 1816-09-05
J Tunis og Tripolis skal herske den største Bestyrtelse. Endnu førend den amerikanske Escadre havde viist sig for Tunis, vare sytten befriede Christenslaver, ankommen til Sassari.
Viborger Samler, 1816-09-05
Porten synes ikke, til Gunst for Regentskaberne, at ville forspilde sit Venskab hos de europæiske Magt ter, og sætte Albanien, Morea og overhovedet sine europæiske Besiddelser paa Spil.
Viborger Samler, 1816-09-05
Zante, den 30te Juli. Hos os er Alt roligt, og de Soldater, som før stode i udenlandsk Tjeneste, ere for det meste vendte tilbage til deres Hjem. Regieringen gaaer meget mildt og viist tilværks. Engelland har i det høieste 10,000 Mand paa samtlige syv Øer, og selv de skulle efter Forlydende anvendes ved Lord Exmouths Expedition. Jmod de fra Cepalonia og Zara kommende Skibe ere Qvarantainelove og Anstalter satte i Kraft.
Viborger Samler, 1816-09-05
Frankfurt, den 16de August. Den 14de d. indtraf Prinds Hieronymus af Montfort og hans Gemalinde, som siden 7de August have opholdt sig i Augsburg, til München paa deres Reise til Østerrig, og fortsatte kort efter deres Reise over Salburg. Under deres Ophold i Augsburg, besøgde de blandt Andre den derværende Astronom, Hr. Canonicus Stark.
Viborger Samler, 1816-09-05
Blandede Efterretninger. London. Den 2den August er Lord Exmouths Flaade seet ved Lissabon. Man vil vide, at Deyen, vil ikke tillade den engelske Konsul at forlade Algier, og at han gjør de kraftigste Anstalter til Modværge. Paa Dækket af de i Havnen liggende Skibe, have de opstillet Uldsække, for at beskytte dem imod Bomberne. - Fra Venedig erfares, at sidder Porten lod en Flaade løbe ud, ere de Albanesiske og Mainottiske Korsarer blevne endnu dristigere end de før vare. De have landet ved Patras og der taget baade Toldkassen og Betjenterne med sig bort, nedsablede nogle tyrkiske Poster og afbrændte adskillige i Havnen liggende Skibe. Fra Alghieri skrives: Vi vente med Længsel paa Lord Exmouths Komme. Amerikanerne synes at komme ham i Forkjøbet. De Alg. Tropper trække sig ind i Landet, siger man; hvorfore hos os paa den hele Kyst er givet streng Ordre til Paapassenhed imod ethvert Overfald fra Korsarernes Side.
Viborger Samler, 1816-09-05
Parlamentet er af Prindsregenten atter prorogeret til 4de November.
Viborger Samler, 1816-09-05
Østerrig. Den 17de August forefaldt nogle Uordener ved Banken i Wien, hvorved 7 Personer, blev dræbt og adskillige saarede. Aarsagen var, at Trængselen ved Papiirpengenes Omvexling var saa stor, at folk slog hinanden ihiel, for at trænge sig frem til Omvexling. Siden har Banken standser med Vexlingen, for imidlertid at treffe bedre Orden, derved. Under Tumulten blev en Brødvogn plyndret, og Politiet mishandlet.
Viborger Samler, 1816-09-05
Ved Fæstningsværkernes Jstandsættelse omkring Wien, opgrov man forleden et Liig i en prægtig fransk Uniform, i hvis ene Lomme fandtes 100 Napoleonsd'orer, som Arbeiderne deelte mellem sig. Frankrig. J Anledning af det igjen indkaldte militaire Mandskabs Uvillie i at indfinde sig til Tjenesten, har Præfekten i Strasborg, Grev Bouthillier, til Departementets Mairer udstædt et Circulaire, hvoriblandt andet siges: "Denne Opsætsig, hed skal have nogle urimelige Rygter til Grund, hvilke fremmede Aviser og nederdrægtige Fredsforstyrrere, søge at udbrede, ligesom og Frankrig udskriver nye Tropper for at overlade dem til en fremmed Magt. De maae ei forsømme at tilintetgjøre det skadelige Jndtryk deslige Rygter foraarsage, samt gjøre Folk det ret begribeligt, at Armeens Organisation er et en følge af Frygt for Krig, hvis Usandsynligheder soleklar; men allene Nødvendigheden af at have en militairisk Magt, der kan afløse de fremmede Tropper, hvis Ophold ved Kongerigets Grændser de ulykkelige Tidsomstændigheder have gjort nødvendigt.
Viborger Samler, 1816-09-05
Sverrig og Norge. Paa Tilbagereisen fra Landskrona besøgte H. K. H. Kronprindsen tilligemed Arveprindsen Universitetsstaden Lund, som var illumineret. Efter en Frokost hos biskoppen var stor Præsentation af Magistraten, Geistligheden, o.s. v., deriblandt ogsaa ti Bønder fra Omegnen. Disse kaldte Kronprindsen ind i sit Sengekammer, hvor to af dem holdt korte Taler til ham.
Viborger Samler, 1816-09-05
Hvorledes en svensk Bonde kan tale, viser blandt andet følgende Sentents, hvormed Kronprindsen blev hilset: "Vær overbeviist Prinds, at saalænge vore Fyr- og Grantræer ei skifte Farve, og vore Klipper blive paa samme Sted, skal vor Troskab være urokkelig.
Viborger Samler, 1816-09-05
Østerrig. Den Formodning, at Hs. M. Keiseren paa ny bestemmer sig til at indgaae 4de Gang ægteskabelig Forbindelse, har stadfæstet sig; og man vil vide, at Valget er falden paa en Prindsesse af det Sachsiske Huus, nemlig Prindsesse Therese Caroline af Sachsen Meiningen (fød den 13de Aug 1792.) Man taler ogsaa om, at Keiseren vil i Septbr. næstkommende foretage en Reise til Steyrmark, Bøbmen og Gallicien. Siden Aug. Maaneds Begyndelse have vi her havt det skjønneste Veir med Varme, og efter alle fra Provindserne indløbne Efterretninger, bliver Viinhøsten i Aar, om ikke overflødig, saa dog god.
Viborger Samler, 1816-09-05
Indenlandske Tidender. Altona, den 25 Aug. Den 22de om Aftenen indtraf Hs. Høihed Prindsesse Louise Charlotte af Dannemark, i høieste Velbefindende med Familie og Følge hertil, og steeg af i Hr. Geheime-Confer rentsraad og Overpræsident v. Blüchers Huus, hvor Høisamme forblev Natten over og fortsatte næste Morgen Sin videre Reise til Cassel. Da Hs. Høihed reiser i strængeste Jncognito, saa havde Hun frabedet sig al Æresbevidnelse. (Alt. Merk)
Viborger Samler, 1816-09-05
Slesvig 26de Aug. (Af Hamborg Correspond. Vor elskede Statholder, Hs. H. D. Landgreve Carl af Hessen er med sin Gemalinde Hs K. H., afreiste til Deres Gods Pancker i Wagrien, for der i at Stilhed at festligholde Deres 50 Aars Formælingsdag. Den Høitidsdag feiredes ikke med Prunk, men med fornyede Beviser paa dette høie Fyrstepars Veldædighed. En liden ny Kirke og et Fattighospital i Pancker bleve indviede og et Minde sat Godsets forrige Eier, Fyrsten af Hessenstein. Staden Slesvig feirer denne Dag ved en Cantate i Domkirken at Ballmann og en Tale af Consistorialraad Boisen, Derpaa udstyrer Staden et Borgerpar, som vies. 300 Fattige beværtes frit paa Raadhuset og om Aftenen illumineres Byen.