Viborger Samler, 1847-08-19
Af Hr. Cancellist Ussings for nylig udkomne Priisskrift: "de danske Landboforhold, med fortrinligt Hensyn til den danske Bøndes i Lovene grundede Forfatning", og Underretsprocurator Rasmussens Skrift: "Oplysninger og bemærkninger til Afbetjening i Bondesagen, med nogle Hentydninger til Kjøbstad mandens Stilling, vil Enhver kunne overtyde sig om, hvor saare meget der Tid efter anden er gjort, for at hæve Landbovæsenet i Almindelighed og Bondestanden i Særdeleshed, tildeels paa Kjøbstædernes Bekostning; men af Forhandlingerne i Stænderforsamlingerne og offentlige Blade har man erfaret, hvorledes de Begunstigede desuagtet vedblive at fremkomme med nye Fordringer, iblandt andet om en mere udvidet Handels= og Haandværksdrift paa Landet, almindelige Værnepligt a., medens de fleste Forslag til Fordeel for Kjøbstadindvaanerne ere faldne igjennem. Endvidere er det en Kiendsgierning, at flere Landdistricter, paa forskjellige Veie og Maader, ofte søge at skille sig af med saadanne Personer i deres Midte, som med Tiden kunne ventes at gaae over paa Fattigvæsenet, hvilke Fattige, udygtige eller næringsløse Mennesker, i stort Antal nødsages til at tage Opholdsted i Kjøbstæderne, til Byrde for disse. Da det nu iøvrigt er bekjendt, at Landpartiet er det talrigste i Stænderne, og at det ei sjeldent bliver understøttet af Deputerede fra Hovedstaden, samt da Kjøbstæderne allerede uden Erstatning, have maattet tagle væsentlige Jndskrænkninger i deres, ved Privilegier, Love, Skik og Brug, hjemlede Rettigheder, saa har man vistnok Grund til at befrygte, at Kjøbstadindvaanerne ville være udsatte for, omsider at komme til ganske at ligge under i den ulige Kamp. Selvopholdelsen fordrer imidlertid, at man ved alle lovlige Midler søger at værge sig imod den truende Fare, og det synes iblandt andet hensigtsmæssigt, at samtlige danske Kjøbstæder forene sig om, at sammenskyde en Summa af 500 Rbd. til Præmie for en populair Fremstilling af deres Forfatning, Stilling og Forhold i ældre og nyere Tider, hvorudi følgende Puncter maatte tages under Behandling: 1. Om Kjøbstædernes Oprindelse i Almindelighed. 2. Om deres Rettigheder og Byrder, efter de almindelige og specielle Kjøbstadsprivilegier og Laugsartikler, Fordn. 28de Jan. 1682, Ch. V. danske Lov og didhenhørende ældre Anordninger, yngre end Loven. 3. Om de Forandringer, Udvidelser eller Jndskrænkninger i deres tidligere Forfatning, som ere bevirkede ved den nyere Lovgivning. 4. Om Grunden til, at Kjøbstadindvaanernes Børn have været fritagne, for Militairtjeneste til Lands, og hvilke Byrder Forældrene i den Anledning have maattet bære, samt om deres Forpligtelse til at være underkastet Udskrivning tilsøes og at indtræde under Borgervæbningen, saavelsom om Forpligtelsen at tjene i Regimenterne, for dem, som ere fødte udenfor selve Kjøbstæderne, men paa disses Jorder. 5. Om Folkeantallet for hver By især med summarisk Angivelse af Skatter og Afgifter til Kongen og det Offentlige, saavelsom til Byernes eget Communevæsen, in Specie til Fattige. 6. Om Kjøbstæder overhovedet kan ansees nødvendige forselve Landboerne og det almene Bedste, og i saa Fald, hvad der udfordres til deres Opretholdelse. – For det Tilfælde, at det nu eller i Tiden skulde kunne blive anseet for almeengavnligt, at Handel og Skibsfart, Fabrikvæsen og Haandværksdrift endmere gives frie paa Landet, var det ønskeligt, at følgende Spørgsmaal bleve besvarede: a) Om hvorvidt Retfærdighed og billighed fordre, at Kjøbstæderne erholde Erstatning for de Tab, de have lidt eller maatte komme til at lide, b) Om Forbudet imod at kjøbstadfødte Haandværkere, lige med Andre, gives Tilladelse til at nedsætte sig paa Landet, ikke bør ophæves, c) Om Enhver, der nedsætter sig paa Landet for der at drive Kjøbmandskab eller Skibsfart, Fabriker eller Haandværk, ikke burde svare en passende aarlig Afgift til nærmeste Kjøbstads Kæmnerkasse? 7. Om hvorvidt Landdistricterne, hvis fattige og næringsløse Beboere i stort Antal flytte til Kjøbstæderne burde yde et passende aarligt Bidrag til nærmeste Kjøbstads Fattigvæsen, Tilat bedømme den eller de indkomne Afhandlinger, maatte naturligviis udnævnes et Antal dygtige Mænd, med de fornødne theoretiske og practiske Kundskaber, hvilke Mænd formeentlig kunde søges i Kjøbstædernes eget Midte. "Kiel. Corr." beretter: "DD. M. Kongens og Dronningens Ophold paa Føhr vil efter Forlydende vare tilden 12te Septbr., hvorefter Tilbagereisen vil skee over Silkeborg til Sorgenfri, hvor Hs. Maj. agter at høitideligholde sin Fødselsdag. Antallet af Badegjæsterne paa Før angives til 200. (Vi kunne glæde Provindsens Beboere med den Efterretning, at vi have Grund til at antage, at "Kiel. Corr." er feil underrettet med Hensyn til Datum for Majestæternes Afreise fra Föhr, da vi af paalidelig Kilde have erfaret, at den vil finde Sted saa betids, at Hs. Maj., efter at have besøgt Silkeborg, vil kunne opholde sig i flere Dage paa Fyen og endda høitideligholde sin Fødselsdag paa Sorgenfri eller i Hovedstaden. Paa Slottet i Odense gjøres Forberedelser til Majestæternes Modtagelse, ogsaa Communalbestyrelsen forbereder Arrangements til at modtage Allerhøistsamme paa en værdig Maade. Efter Forlydende reiser Hs. kgl. H. Kronprindsen sine høie Forældre imøde til Ribe.) (Hemp. A.) Til Anlæget af det nye danske Seminarium Vonsbek, som drives med Jver, er der nu indkjøbt tvende Kobbeler, den ene for en Kjøbepriis af 2,000 Rdlr. Cour., den anden imod en aarlig Rente af 40 Rdlr. Cour. - Selve Seminarie=Bygningen, hvori tvende Lærere tillige skulle have Bolig, anslaaes at ville koste 12,600 Rdlr. Cour., foruden mange andre Udgivter, som den første Indretning udkræver. Til Lærernes Lønning vil vel aarlig medgaae (Hmb. Brh.) henved 20000 Rdlr. Cour.