Viborger Samler, 1835-03-24
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Førend Kongen og Dronningen den 12te Marts drog ind i Windsor, var om Formiddagen en Deel af det londonske Politie med sine Opsynsmænd ankommen dertil, hvilket vakte den største Uvillie hos Publicum og foranledigede en Forespørgsel af Mairen om Hensigten hermed. Svaret var, at Statssecretairen havde befalet det saaledes, efterat han den foregaaende Aften havde erholdt en anonym Meddelelse om, at flere Personer skriftligen havde forpligtet sig til, ved denne Leilighed at forhaane Majestæterne. Mairen optog denne Mening som en Beskjæmmelse for Staden, og forlangte, at Politiebetjenterne ikke maatte vise sig offentligt. De bleve ogsaa holdte i deres Qvarteer til om Aftenen og derpaa igjen sendte tilbage til London. En Opfordring til Mairen at sammenkalde en offentlig Forsamling af Jndvaanerne, forved en Adresse til D. M. at tage deres Troskab og Ærefrygt i Forsvar mod en saa uværdig Mistanke, erholdt taltige Underskrivter, og om Aftenen var Staden meere glimrende illumineret end nogensinde; den holdtes offentlige Maaltider o. s. v. - Den 13de erklærede John Russell i Underhuset, at han endnu længere vilde udsætte sin til den 23de berammede Motion angaaende den irske Kirke, indtil nemlig Commissions beretningen først var Huset forelagt. Denne Beslutning har smerteligen truffet Whigpartiet, der yttrer sit Mismod i Bladene af sit Parti. Jmidlertid synes det urigtigt at sætte denne Opsættelse i Classe med Humes forulykkede Plan, at indskrænke Bevilgningen til 3 Maaneder. Lorden har mægtige og dygtige Modstandere, for hvis listige Angreb han maa vogte sig. – J Underhuset gjorde Hr. Shielden 13de et haardt Angreb paa Marquis Londonderrys Ansættelse som Ambassadeur i St. Petersburg; han understøttedes fra alle Sider af Medlemmer, der yttrede deres Uvillie over Marquisens Uduelighed og politiske Anskuelser, ja selv Overløberen Lord Stanley yttrede det Haab, at Regjeringen vilde lade sig bevæge sig til at tilbagekalde hiin Udnævnelse. Som en Følge heraf erklærede Marquis Londonderry den 16de i Overhuset, at han ifølge de i Underhuset og i Publicum mod ham vakte Følelser erklærede, at han frivilligen afslog den huldrige kongelige Udnævnelse til Ambassadeur i St. Petersburg, hvilket havde en lang Discussion i begge Huse til Følge. – Lord John Russell havde i Underhuset en levende Samtale med Sir Robert Peel om sin Motion angaaende den irske Kirke, ifølge hvilken han den 17de om Aftenen nærmere vilde erklære sig over den Gang, han i denne vigtige Materie agtede at følge. (te Globe forsikkrer, at hans Udsættelse af denne Sag har O'Connells og de irske Medlemmers Bifald. Hvad Publicum frygter, er at Oppositionen paa een eller anden Maade skulde blive afhængig af Ministrene, i hvis Magt det staaer, efter Behag at trække Meddelelsen af Commissionsberetningen, som Lord John Russell gjerne vilde oppebie, i Langdrag. Lorden indseer Faren; men nu maa Huset understøtte ham og tvinge Ministrene til strax at forelægge Beretningen, der upaatvivleligen vil være færdig den 26de.) Endeligen har Hulet begyndt med Bevilgningen for Marinen ved med 146 Stemmer mod 60 at forkaste et Forslag af Hr. Hume at henvise disse til en egen til dette Øiemed valgt Committee. - Sir R. Peel erklærede den 16de, at han til den næste Dag vilde indbringe en Bill om en Lettelse for Dissenterne i at indgaae Ægteskaber og i Løbet af den næste Uge en Anden om Tiendens Jndløsning i England. – Hr. Roebuck erklærede, at hvis ingen Anden inden 10 Dage gjorde et Forslag til at nægte Subsidierne, da vilde han gjøre et saadant.