JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Tydskland. Fra Stuttgart skrives under 11te October. Efterat Hertug Alexander Frederik af Würtemberg har tilkjendegivet Kongen sit Ønske at formæle sig med Prindsesse Maria Christine af Orleans, en Datter af de Franskes Konge, har Kongen som Hoved for den kongelige Familie givet sit Samtykke til denne Forbindelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Holland. Dronningen af Holland, Frederike Luise Wilhelmine, Søster til Kongen af Preussen, er død i Haag den 12te October om Middagen. Hun var født den 18de November 1774 og er altsaa bleven henimod 63 Aar gammel; i 45 Aar har hun været gift med Kong Wilhelm og i 23 Aar har hun været Dronning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Jtalien. Byen Neapel er bleven sat i stor Skræk derved, at tre Franske Linieskibe, hvert paa 92 Kanoner, den 28de September have lagt sig for Anker paa Byens Red. Paa Grund af de imellem den Franske og Neapolitanske Regjering bestaaende Handelstridigheder og ved Tingenes Stilling i Sicilien kom Folk paa forskjellige Tanker. Hertil kom, at Skibene ikke hilsede paa sædvanlig Maade, men lagde sig ganske fjendtligt paa Skudvidde i formelig Slagorden foran Byen. Kongen sammenkaldte et Ministerraad, der varede til langt ud paa Natten; alle Forter bleve forstærkede med Mandskab og Krigs material, Kanoner bleve om Natten plantede paa Byens forskjellige Kaier, gloende Kugler bleve holdte i Beredskab i Forterne og flere lignende Forholdsregler trufne. Man vidste Jntet om Aarsagerne til Skibenes Ankomst; Nogle meente, at disse Skibe skulde give de Franske Fordringer noget stærkere Eftertryk, og at de havde opnaaet deres Øiemed, da de to Dage efter uden at salutere gik under Seil; Andre, at de blot skulde indtage frisk Vand. Efter andre Formodninger vare Skibene komne for i For arstaaelse med England at underrette Regjeringen om, at begge Stater formelig erklærede sig imod enhver fremmed Magts Jntervention, hvad der saa ogsaa maatte forefalde, da de selv havde iagttaget Neutralitet i Spanien. – Efter sildigere Efterretninger kom disse Skibe fra Tunis; det ene af dem var Linieskibet. Jena, der havde Contreadmiral Lalande ombord, som commanderede den Flaade, der skulde forhindre den Tyrkiske Flaade fra at nærme sig Kysterne ved Tunis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Den Neapolitanske Avis omtaler ikke Hensigten med deres Ankomst, men melder kun deres Bortseiling Det Rygte, at en Sørøver foruroliger Vandene ved Otranto, bekræftes; han synes at have talrigt Mandskab, da 60 Mennesker fra Skibet ere gaaede i Land og have anrettet stor Skade. Regjeringen har strax afsendt et bevæbnet Dampskib for at forhindre dette Uvæsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Stiftsprovst Dr. Clausen er et sandt Vidunder for Alle – opstanden fra de Døde, og kommer sig nu Dag for Dag. (Aarh. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Helsingøer den 11te Octbr. Byens Jndvaanere have af Magistratens Bekjendtgjørelse i forrige Avis erfaret den Nedsættelse, der fra forestaaende Flyttedag er bevirket i endeel af den Jndqvartering, der ydes i Penge. Ogsaa i andre Maader har man sørget for at reducere Udgifterne ved denne væsenlige borgerlige Tyngde. Regimentschefen erholder 100 Rbd. mindre aarligt til selvleiet Qvarteer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Leverancen af Brændsel, Lys m. m. til det militaire Sygehuus er accorderet til nedsat Priis og – en som man tør haabe, billigere Foranstaltning er tru sen med Hensyn til Toldbodvagtens Forsyning med Brændsel og Lys. Kunne end disse Besparelser ikke tillægges det nu saameget yndede Prædicat af "energiske, saa vidne de dog om, at vedkommende Bestyrelse har saadanne til Formaal og laaner Øre til(Hels. Av. den offentlige Stemme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
J Kjøbenhavnsposten Nr. 284 har Hr. J. Frederich sen, Kirkesanger og Skolelærer i Tranekjær, gjort opmærksom paa, at det ofte har været fremsat, men endnu aldrig er bleven modsagt, at Agerdyrkninger i det Hele tagen er bragt til større Fuldkommenhed paa Laaland, Langeland og Thorseng end i de øvrige Danske Provindser. Desuagtet har dog, saavidt ham er bekjendt, ikke en eneste Bondekarl fra Jylland, eller Sielland taget Tjeneste paa Langeland for at gjøre sig bekjendt med den der brugelige Dyrkningsmaade og Landhuusholdning. Derimod er det ham bekjendt, at flere Familier af Bondestanden paa Langeland i de senere Aar have nedsat sig i Sielland, og der have fundet velvillig Modtagelse og Behandling af de Godseiere, paa hvis Godser de have taget Opholdsted. Han mener, at Bondestanden vilde vinde meget i landoekonomisk Kundskab og Duelighed, dersom Godseierne bestemte sig til at formaae nogle af de flinkeste Karle paa deres Godser til at tage Tjeneste paa de ommeldte Øer. Derved vilde den Siellandske Bondekarl bedst kunne overbevise sig om, at den der brugelige Dyrkningsmaade og Land oekonomie i det Hele tagen har mange og vigtige Fortrin; og i Særdeleshed vilde han kunne overbevise sig om Fordelen af Markfred ved ordentlige Hegn og den Nytte, som Plantningen af den hurtig voxende Canadiske Poppel i denne Henseende medfører. Selskabet for Haugedyrkningens Fremme vilde formeentligen gjøre sig meget fortjent af Sielland, ved at foranledige eller foranstalte en saa betydelig Plantning af den Canadiske Poppel, at enhver Siellandsk Bonde om 8 a 10 Aars Forløb kunde have et ordentligt Gjerde om sin Hauge. Dog vilde Hr. F. ingenlunde tilraade Nogen at plante denne Poppel i Nærheden af Hauger, men heller paa Vestsiden af sine Bygninger og blot benytte de afhuggede Tov per til Gjerder. Skulde det omtalte Selskab ønske at finde en kyndig og paalidelig Mand, som i førstkommende Foraar kunde paa dets Regning besørge Jndkjøbet af en Ladning Sættepoppler og Udsalget deraf i Sielland samt meddele Bønderne der Anviisning til at sætte Popplerne paa den rette Maade, er Hr. F. villig til at bringe en saadan Mand i Forslag, naar han faaer Andragende derom inden Midten af November d. A.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Om Aarhuus Havn læses følgende indsendte Artikel i Aarhuus Avis: Et Menneskeværk af den Art, som det nye Anlæg ved Aarhuus Havn, fortjener i Sandhed offentlig Omtale. Smukt er Synet, som det ligesaa skjønne som nyttige Arbeide, Havnens Forlængelse af 76 Favne beundringsværdige klippefaste Steenmulie med dens smukke og dourable Bol- og Rækværk frembyder. Til Efterretning for Jndseilingen er der ogsaa, foruden det ved Havnen værende Fyhr, anbragt paa Enden af den nye Steenmulie et rødt Fyhr. Efter Sigende skal endog Arbeidet ikke være fuldendt, da Mulien, efter den for Havnens Udvidelse anlagte Plan, endnu skal forlænges c. 50 Favne. – Den nuværende Havnecommission har imidlertid ved det allerede udførte Arbeide sat sig et Minde, ei alene hos de til Aarhuus kommende Søfarende, for hvem det er af Vigtighed at have en sikker Havn at tye til og nu endog med 14 a 16 Fod dybt liggende Skibe trygt kunne ligge ved dens Bolværk, men ogsaa hos Byens Jndvaanere og Andre, det benytte dette Anlæg, som en af de meest behagelige Spadseretoure. Arbeidet derved er, saavidt det kan skjønnes, meget godt udført. Alt Træ arbeidet ved Skibsbygmester Jens Kjellerup af Aarhuus og Steenarbeidet ved L. C. Hansen af Frederikshavn. – Gid nu Havnecommissionen maa see sig lønnet og ret ofte opmuntret ved at see Hensigten af dette Anlæg opnaaet, da ville vist Mange i Forening med Byens Jndvaanere glæde sig dertil. (Aarh. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Nu og da har man i de offentlige Tidender seet Klager over Geistlighedens, paa sine Steder, høist tarvelige Jndkomster, især naar det gielder Offer i Kirken. Efterstaaende sandfærdige Beretning er, saa troe vi, et Beviis for, at hiin Klage ikke allevegne er ugrundet: Propr. " fortiden Eier af Hovedgaarden ** giftede sig den 24de April 1837 og d. 29. Juni f. A. skjænkede hans Kone ham en Søn, der blev døbt i Kirken den 27de August, ved hvilken høitidelige Leilighed Præsten fik i Offer 3 Mk. 2: tre Mk. og Degnen 1 Mk. 13 s. 9: een Mk. tretten Sk. Fiat applicatio(S. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Til Berigtigelse af det i Kjøbenhavnsposten Nr. 270 og i den Vestsjællandske Avis Nr. 159 i UdtogJndførte under Overskrift "En ublid Skjæbnes Dom maa bemærkes, at i Varde ere endnu 9 Steder belagte med Straatag. Ribe Av.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
J Tønningen ere af 463 Huusfædre kun 132 fødte i Byen; af disse sidste ere 80 Fædre og 2 Bedstefædre indvandrede, og der findes kun 18 Familier, hvis Forfædre allerede have boet der i Aarene 1700 til 1750. Fra Tiden imellem 1600 og 1700 ere kun Navnene paa to Familier tilovers, slet ingen Familie existerer fra den Tid, da Tønningen blev til en By.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Der er nedsat en Commission for at undersøge det Uvæsen, der er drevet med Hasardspil ved de sidste Veddeløb i Wandsbeck. Commissionen bestaaer af Dhrr. Overretsraader Etatsraad Veltheim og v. (Kiel. Corresp.) Moltke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Døde. Hr. J. F. Kaysen, 42 Aar, i Skanderborg; Landinspecteur R. Tørslew, 76 Aar, i Randers; Hans P. Nisson, 15 Aar, i Fredericia; Farver P. J. Mehl, 30 Aar, i Veile Om Jlluminationer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
AVERTISSEMENTS. J Forbindelse med det i denne Tidende tidligere indrykkede foreløbige Avertissement, betræffende Bortforpagtningen af den ved Bagsværd Bye, omtrent 1 1/2 Miil fra Kjøbenhavn beliggende Avlsgaard "Høygaard, med underliggende Jorder, tilligemed en Deel Besætning og Jnventarium samt det paa Eiendommens Grund værende Teglværk, i 8 Aar fra 1ste Mai 1838 at regne, bekjendtgjøres herved, at Auctionen over bemeldte Forpagtning vil vorde afholdt i Bagsværd Kroe Torsdagen den 16de November 1837 om Middagen Kl. 12. Eiendommen paavises af Forstrandidat Nyholm paa Høygaard, og Conditionerne for Forpagtningen ere henlagte til Eftersyn hos Fuldmægtig Schroll, boende i Klædeboderne No. 7, 3die Sal, i Kjøbenhavn, paa Gjæstgivergaardene i Sjællands øvrige Kjøbstæder, i Nakskov paa Lolland og Nykjøbing paa Falster, samt hos Viinhandler Schalburg i Nyborg, Classelotteriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Lotteriesedler til 5te Classe af det 89de Classelotterie kunne fra nu af indtil den i Vedkommendes ihændehavende Sedler, i Overeensstemmelse med Planen, bestemte Tid fornyes hos Undertegnede. Slagelse Postgaard den 9de October 1837. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Til 1ste Mai 1838 kan en duelig, troe og ordentlig Meierske, der fuldkommen forstaaer paa den holsteenske Maade at behandle Hollænderie Productionen, faae en fordeelagtig Ansættelse paa en Herregaard i Sjælland. De herpaa Reflecterende ville behage, portofrie Breve til Holbeks Postcontoir, at give de fornødne Oplysninger, hvorefter det Nærmere kan blive at afgjøre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
En lille Gryde-Kakkelovn ønskes til Leie. Bogtrykkeriet anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
At jeg Undertegnede er flyttet fra Hr. Kammerraad GrunersGaard paa Rosengaden til den af mig af Hr. Dyrlæge Friis kiøbte Gaard paa Løvegaden, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Slagelse den 17de October 1837. H. Rasmussen, Grovsmed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Forskjellige Sorter fiin Frugt kan til billige Priser erholdes paa Næsbyholm pr. Sorøe
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
En duelig Skræddersvend kan strax faae Arbeide hos Skræddermester Hermandsen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Dyrlæge Erichsen er flyttet fra Smedegaden til Hr. Kammerraad Gruners Gaard paa Rosengaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Viin Udsalg. Undertegnedes Viinoplag er som sædvanligt forsynet med røde og hvide Vine, til billigste Priser, saasom god Medoc 24, 32 s., Margeaux 36 a 41 s., St. Julien 60 s., Graves 48 s., gl. fransk Viin 24 a 32 s. pr. Bouteille, med flere Sorter fine Vine, Cognac. Rom og Genever. Stagelse den 16de October 1837. H. H. Schou.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
Dhrr. Abonnenter aff denne Avis, som staae tilbage for flere Qvartaler, bringes herved deres af mig til dem udstædte Regninger i behagelig Erindring. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-20
paa dette Blad, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark Hertugdommene, Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 2 Mk. 7 1/2 s. Qvartalet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
23de Aarg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
Jest-Sjællandske Avis. Den 2 a 4 J den 23. October. Mandagen. No. 169. Redigeret, trykt og udgivet Hd af Peter Magnus i Slagelse. Me Mo Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Under Valgene til de nye Cortes ere nogle Uordner forefaldne i Malaga, endnu større Uordner fandtes i Cadix, som derfor den 25de September blev erklæret i Beleiringstilstand. Provindsialvalgene synes i det Hele at være faldne ud til Fordeel for de Moderate. Man taler i Madrid om, at de Exalterede skulle have i Sinde paa enhver Maade, om det ogsaa skulde være med Magt, at forhindre Aabningen af de nye Cortes. – En Skrivelse fra Burgos af 6te October beretter, at Prætendenten har erklæret, at han ikke har i Sinde at forlade Sierra de Lerma, med mindre det skulde skee i den Hensigt at vende tilbage til Madrid. De nordiske Magter skulle paany have tilsendt ham Understøttelse, og det kan ingen Tvivl være underkastet at en rig Mand fra det Spanske Amerika, Don Lucas Barbadillo, har tilstillet ham 7 Millioner Realer i rede Penge. Don Carlos's Tropper i Burgos beløbe sig ikke over 9000 Mand. Efter andre Beretninger beløbe Carlisterne i Castilien sig til 24000 Mand; Dronningens Tropper derimod til 31000 Mand under Espartero, Lorenzo, Carondelet, Espinosa og Andre. – Det nye Ministerium er nu blevet fuldstændigt, i det Marechal de Camp Ramonet, er bleven Krigsminister, den Deputerede MatavigilJustitsminister. Begge skulle være ubekjendte Personer. Madrid var roligt. – Den 5te October angrebe Carlisterne, anførte af Don Carlos selv, ved Retuerta (i Provindsen Burgos, Syden for Byen, Burgos) de Positioner, General Lorenzo havde besat denne forsvarede sig med meget Mod, indtil Espartero kom ham til Hjælp. Nu blev Fjenden slaaet tilbage og forfulgt indtil Santo Domingo. Carlisterne skulle have tabt 200 Døde og endnu flere Fanger; Christinernes Tab anslaaes til 250 Døde og Saarede. Don Carlos er nu bleven nødt til at kaste sig i de utilgængeligste Bjergegne. Han er fortrængt fra Duero-Linien og nærmer sig igjen til Ebro; dog er et Tilbagetog af ham ikke sandsynligt, med mindre han bliver tvungen dertil. – J Barcelona var den 8de forefaldet Uordner under Valgene, hvorved en Vælger var bleven dræbt. Gouverneuren Plig har taget kraftige Forholdsregler for at sikkre Stemmefriheden. Baron de Meer er den 9de ankommen til Vich. Den 3die er General Riego, Gouverneur i Castellon de la Plana, alene bleven dræbt ved et Udfald imod 600 Carlister af Rufos Bande, idet hans Tropper ikke holdt Stand og efterlod 300 Geværer paa Valpladsen. – J Navarra og de Baskiske Provindser gaaer det ikke heldigt for de Constitutionelle; de fleste Tropper ere dragne til Castilien, og Resten har hengivet sig til et Anarchie, som maatte gjøre det let for Carlisterne at bemægtige sig flere faste Pladser. Den constitutionelle Brigadeer Zurbano har reddet Lodosa og derved holdt Communicationen med Castilien aaben. – Den 6te October viste de nye Ministre sig i Cortesforsamlingen, og Sennor Matavigil lovede i Ministeriets Navn, at det vilde gjøre Alt for at tilendebringe Borgerkrigen og opretholde Lovene. Ligeledes erklærede een af Ministrene, at Madrids Beleiringstilstand snart skulde blive hævet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
Portugal. Et Brev fra Vigo af 5te October skildrer Sagernes og især Englændernes Stilling Portugal som meget bedrøvelig og mener, at hvis den Engelske Flaade ikke laa i Tajo, vilde Englændernes Liv og Eiendom ikke være sikkre i Lissabon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
Ministrene skulle ganske staae under det revolutionaire Parties Jndflydelse, og Oberst Mantas med nogle tusinde Bevæbnede skal føre Herredømmet i Lissabon. J Oporto skal de Constitutionelles Seir ingenlunde have gjort noget godt Jndtryk. J Vige befandt Saldanha sig med 50 tildeels meget ansete Officerer, som alle vare Flygtninger. Slavehandelen drives næsten offentligt i Portugal. Med Finantserne skal det staae saa slet, at Dronningen maatte gjøre et privat Laan hos en rig Marquis for at bestride sit Huusvæsen. - Kronprindsen har i Daaben erholdt følgende Navne: D. Pedro d'Alcantara, Maria, Fernando, Miguel, Rafael, Gabriel, Gougaga, Xavier, Jogo, Antonio, Leopoldo, Victor, Francisco d'Assist, Julio, Amelio, Sachsen-Coburg Gotha de Braganca e Borbon. Skulde han nogensinde komme i det Tilfælde at glemme, hvad han hedder, vil det ikke kunne forundre Nogen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
Frankrig. Belgiernes Konge og Dronning ere den 11te October indtrufne i Trianon for at bivaane Prindsesse Marias Formæling; derpaa skulle de reise med det unge Ægtepar til Brüssel, hvorfra samme vil begive sig til Tydskland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
Tydskland. Fra München skrives under 10. October, at mange fra Grækenland hjemkomne Soldater, der for 4 Aar siden frivilligt lode sig hverved til dette Lands Tjeneste, vise sig bedækkede med usle Pjalter og med blegge og kummerfulde Ansigter paa Gaderne og opvække den offentlige Medlidenhed. De bukke under for Grækernes Had til Alt, hvad der hedder Tydsk og Baiersk. For kort siden tog et ungt Menneske, der ligeledes havde været i Grækenland, af Fortvivlelse Livet af sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
Holland. Generalstaternes Forsamling er aabnet den 16de October. Kongen var saa nedbøiet af sit nylig lidte Tab, at han ikke aabnede den i egen Person, men ved en Commission, hvorpaa en af Ministrene oplæste Throntalen. J denne siges om de Belgiske Anliggender, at de hidtil skeete Forsøg til at jevne dette Stridsspørgsmaal endnu ikke have havt det tilsigtede Udfald, men at Regjeringens Opmærksomhed er henvendt paa alle Midler og Leiligheder, til at gjøre Ende paa en Spænding, som baade Nederlandene og hele Europa sørger over. Jøvrigt bemærkes i denne Tale, at Jndustrien har gunstige Udsigter; at Agerdyrkningen drives med tilfredsstillende Resultater, at Fiskerierne have givet ikke ubetydelige Jndtægter; at Handel og Skibsfart paa flere Punkter vise et tiltagende Liv, at Skibsfarten mellem Nederlandene og Preussen er ordnet ved en Tractat, og at en lignende Tractat med England kan ventes; at den almindelige Sundhedstilstand er gunstig; at Rolighed og Orden hersker i Colonierne; at Udgifterne dækkes af Jndtægterne, og at Statsbyrderne, især de, der ligge paa Livets første Fornødenheder, ville blive lettede; at Crediten ikke er bleven svækket. Endeligen omtales nogle af de Love, som ville blive Generalstaterne forelagte. er Tyrkiet. Fra Konstantinopel skrives under 28de September, at det er vist, at den styrtede Minister Pertew Pascha har paa en forrædersk Maade staaet i Forbindelse med Vicekongen af Ægypten og corresponderet med ham. Man beundrer derfor Sultanens Høimodighed, da han har ladet ham beholde Livet og ladet sig nøie med at fratage ham alle hans Decorationer og forvisse ham til et Kloster i Adrianopel, hvor han bliver bevogtet. Flere af hans Familie ere styrtede tilligemed ham. Man meente, at Rusland ved denne Ministerforandring vilde vinde betydeligt i Jndflydelse; men de senere Udnævnelser vise, at denne Mening har været ugrundet. Den nye Minister Akif Effendi har viist sig forekommende imod Lord Ponsonby og i en Skrivelse til ham erklæret, at han selv har været uskyldig i de Mishandlinger, Churchill har lidt, og derfor ønsker, at den Engelske Minister vil lade den Sag være glemt og for Fremtiden vise ham den samme Tillid, som han før hiin Sag havde skienket ham. Lord Ponsonby svarede, at denne Erklæring var ham fyldestgiørende, og det lader nu til, at de ere forsonede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
Ostindien. Man beklager sig i Calcutta over den der indtrufne Mængde af Jldebrande, som deels tilskrives den overordentligt stærke Hede deels Brandstiftelser. Flere Dage ere de Jndfødtes Huse og Hytter afbrændte i Hundredeviis, hvorved over 30 Mennesker ere omkomne. Cholera var udbrudt med stor Styrke mellem de Jndfødte, ogsaa mange Europæere ere blevne Offer for den. Stormen har anrettet stærk Skade i Havnen ved Bombay. Det gaaer kun slet med Postbefordringen over det røde Hav. - Paa flere Punkter af Præsidentskabet Bombay var det kommet til meget blodige Optrin imellem Muhamedanere og Hinduer, fordi begge Religioners Bekjendere havde en Fest paa samme Tid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
J det Birmanske Rige var udbrudt en Borgerkrig. Da Kongen var faldet i Aandsforvirring, havde Dronningen og hendes Broder bemægtiget sig Regjeringen. Kongens Broder, Prinds Tarawaddi, havde derpaa grebet til Vaaben og stod 40 Engelske Mile fra Hovedstaden. Han skal være elsket i Kongeriget og være mere frisindet, end den Birmanske Adel i Reglen er det. Efter de nyeste Beretninger skal han være draget ind i Avas Hovedstad som Seierherre, uden at besmitte sit Herredømme med Dødsdomme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
Afrika. Efter Beretninger fra Tunis af 27de September havde Sammensværgelsen mod Mustapha Bey mange Forgreninger, og han befandt sig i stor Forlegenhed. Han mistroede endeel af Palads-Mamelukkerne og sine egne Tropper, og de Arrestationer og Henrettelser, som have fundet Sted, frembragte kun ny Utilfredshed. Dersom Achmed Bey i Constantine ikke snart bliver styrtet er en Revolution i Tunis uundgaaelig. Achmed skal nemlig at Sultanen have faaet et Ferman, hvorved han udnævnes til provisorisk Bey i Tunis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
Nordamerika. Handelens Anliggender forbedre sig mærkeligt. Hvilket Udfald Sagerne vilde faae i Repræsentanternes Huus, vidste man endnu ikke; dog syntes Meningen at hælde til Gunst for Regjeringen, der i Hovedspørgsmaalene vilde beholde Majoriteten og tilstaae Handelstanden de forønskede Modificationer ved Udstedelsen af Skatkammerbeviser og Forlængelse af Tiden til at betale Toldafgifterne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-10-23
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn d. 20de Octbr. Hs. Maj. Kongen har under 12te October d. A. allernaadigst udnævnt Kammerjunker og Premierlieutenant i den kgl. Livgarde til Hest, Herman Rostgaard v. d. Maase, til Ridder af Danebrogordenens fjerde Classe.