JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Moniteuren er ikke længere officiel, har tabt sin Jnterresse og er intet videre, end som et tørt Ske at i en stor Dragt. Men Gazette officielle, som ogsaa udgives i et beqvemmere Qvart-Format har nu den Jnterresse, som Moniteuren har tabt. Afde nye Ministre hører Hertugen af Richelien til een af de berømteste Familier blandt den gamle Franske Adel; i sin tidlige Ungdom traadte han i Russisk Krigstieneste med Greve Langeron og Roger de Damas. Han tog Deel med i Beleiringen af Jsmailor under Souwarov. Han gik siden tilbage til Frankerige og tiente Ludvig d. 16de med stor Hengivenhed; da denne Monark blev styrtet fra sin Throne, gik han tilbage til Rusland; der traadte han, som General i Catharinas Tieneste, tilvendte sig Armeens Agtelse, og gjorde ypperlige og nyttige Anlæg i Odessa ved det sorte Hav, hvor han blev Couverneur. Han besøgte eengang sit Fødeland, under Revolutionen, forgiæves søgte Bonaparte at vinde og beholde ham, men da denne var afsat tilbød han Ludvig d. 18de sine Talenter; af det Udenlandske Ministeriums Departement bortstærnede han strax begge Cancellie-Directeurerne Statsraad Labesnardiere og Baron Reinhard, som havde udviist et andet politist Forhold end som han. – Justitsministeren Barbe-Marbois er født i Metz og var der Parlaments=Advorgt. Han blev siden Jntendant paa Øen St. Domingo og i Revolutionens første Aar, Maire i Metz; som Medlem af det Lovgivende Korps blev han siden arresteret og deporteret. til Cayenne. – Bonaparte kaldte ham tilbage og giorde ham til Minister for den offentlige Skat han har strevet fleere fortræffelige Værker. – Ministeren for det Jndre, Greven af Vaublant var tilforn Medlem af den lovgivende Forsamling; han bekiendte sig altid til meget moderate Grundsætninger, og modsatte sig levende Seqvesteringen afde Frauske Emigranters Godser. J Conventets Tid blev han, som een af Formændene for Vendemiaire Sammenrottelsen dømt til Døde. Han blev siden Medlem af de 500 Raad og erklærede sig levende imod Klubberne. Den 18de Fructibor dømtes han til Deportation, men flygtede og opholdt sig i Schweitz og Tydskland. Bonaparte udvalgte ham mundingen. – Det første han tog sig for som Minister for det Jndre, var at afsætte over 200 Mai bekiendt. Da Ludvig den 18de opholdt sig i Aaret nen ved Vinduet, en Morder skiød efter ham, og Kuglen streifede hans Hoved; han blødte og hans kom til og raabte med Taarer i Dinene. – Ak, i Fald den Nedrige havde sigtet en Linie dybere. dem og lod Saaret forbinde. – Hert. af Grammont Nu min Ven svarede Korgen – en Linie dybere og Kongen af Frankerige kaldte sig Karl den Tiende. -(Som bekiendt skal den nærværende Franske Konge være riig paa et godt Hierte og livfulde Svar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Jndenlandske Efterretninger. Slagelse, d. 18de Novbr. Den fra Kiøge Arrest undvigte Slave, Hans Pedersen blev paagreben den 12te d. M. i Øde Førslev, under Bregentveds Birk, og efter Amtets Ordre bragt hertil, hvor han under et af Byefogden afholdt Forhør har forklaret, 2de Gange at have absenteret sig fra Stokhuset og flere Gange at være udbrudt af Kiøge Arrest. Han er 28 Aar, fød i Slaglille ved Sorøe, og han har vedgaaet at have giort sig skyldig i mange Tyverier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Kiøbenhavn, d. 17de November. Med sidste Post indløb den sørgelige Efterretning, at en herfra afseilet Vestindiefarer, ført af Capitain H. A. Wolfsen, er aldeeles forliist paa den Engelske Kyst. 39 Mennesker skulle have tilsat Livet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Auctioner. Eieren af Harritzlefgaard agter at bortsælge samme med 2de Møller og Bøndergods. ved offentlig Auction; Betingelserne og Auctionsdagen, som bliver formodentlig i Enden af Decbr. skal nærmere blive bekiendtgjort. Gaarden ligger een Fierdingvei fra Bogense i Fyen, har sine Eiendomme tæt omkring sig, og kan tiltrædes til 1ste Mai. Den 11te Decbr. bortsælges ved offentlig Auction Udstrupgaard i Sønder Nissum Sogn i Ringkiøbing Amt, som staaer for 19 Td. 2 Sk. 3 Fr. Hartkorn, med 8 Heste og 60 Fæhøveders Besætning og med et smukt Vaaningshuus; med Gaarden sælges 100 Tdr. tiendeydende Hartkorn Kongetiende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Ledige Embeder. Borgemester og Byefoged Embedet i Kallundborg. Norderøens Sognekald paa Færøe 110 Rbdlr. Østerøe Sognekald sammesteds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Befordringer og Afgang. Den 3de Oct. er ordineret Cathecet Wraae ved Bremerholms Me til Præect for Moseldepartementet, og Ludvig den 18de i 1814 til Præfect for Departementet Rhone nighed beskikket tillige til Præst ved det civile Arresthuus i Kiøbenhavn; Cand. Theol. og Lærer ved rer, hvis ugunstige Sindelang mod Kongen var ham Landgadet-Academiet, S. Schiødte ligeledes til re 1796 i Dillingen, sad han d. 19de Juli om Aftesiderende Capellan ved Garnisons Meninghed i Kiøbenhavn. Den 5te Novbr. er Kammersecretair i Betientere traade at han var død, men Ludvig trøstede Rentekammerets Slesvig=Holsteenske Cancellie, Justitsraad J. Wolffhagen, beskikket til Committeret, i bemeldte Kammer. Den 8de er Cand. Theol. C. Olsen, til Sognepræst for Næsbye og Tyvelse Menigheder i Siælland. Den 10de Conferentsraad og og Assessor i Høiesteret, P. Feddersen, Commandeur af Dannebrogen, til Justitiarius i bemeldte Høiesteret. – Den 4de November er Kammerherre, H. Løvenskjold, Ridder af Danebrogen, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra Amtmands-Embedet for Holbeks Amt, og Committeret i det Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer, Kammerherre F. C. J. Greve af Knuth, udnævnt til Amtmand for bemeldte Amt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Kjøbenhavns Børs d. 18de November. Cours. Hamb. 2 M. 632, a vista 640. Amsterdam 2 M. - - . - London 2 M. - Rbdlr. 3 sta . . - Spec. 640. - Specier solgtes til 38 Rbmk. - For Committeesedler blev givet (med Rente) 74 pr. 100; Obligat. 51 a 52. - Norske Sedler 53 1/2 a 54.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Torvepriserne i Kjøbenhavn vare den 17de Novbr. følgende: Rug, Tdn. 14 Rbdlr. Mk. a 15 Rbdlr. 1 Mk. Hvede, Tdn. 22 Rbdlr. Mk. a 24 Rbdlr. Mk. Byg, Tdn. 8 Rbdlr. Mk. a 8 Rbdlr. 2 Mk. s. Havre, Tdn. 6 Rbdlr. 3 Mk. a 7 Rbdlr. Mk. s. Ærter, Tdn. 10 Rbdlr. 4 Mk. a 12 Rbdlr. Mk. s. Røget Flesk, Lydt 9 Rbdlr. 4 Mk. a 10 Rbd. 3 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpdt. 6 Rbdlr. 2 Mk. a 7 Rbdl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Viede. Paa Roligheds-Dal uden for Østerport, d. 15de Novbr., Skibscaptain Claus Wulff og Mad. Magrethe Maria Riisbrich.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Døde. Den 3die Novbr. Sognepræst Gottfried Becker, for Alsted og Fienneslev Meenigheder
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
d. 6te Novbr. forhenværende Kiøbmand i Grønland, M. Olrik i Helsingøer, d. 29de Octb. Nicolai ThunShanedegn i Gimlinge, d. 13de Novbr. Kammerraadinde Elisabeth Grønberg, fød Rauberg, 62 Aar, i Kallundborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
(Af Børsenh., Hamb. Corr, udenl. Journ og indenl. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Slagelse dramatiske Selskab. Torsdagen d. 23de November Kl. 6 om Aftenen, bliver Forsamling i Slagelse dramatiske Selskab for at afhandle flere Puncter af Vigtighed, og udbeder Directionen sig saa mange Medlemmers Nærværelse, som mueligt. Forsamlingen holdes hos Hr. v. Stöcken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Jmfr. Kusitzky anbefaler sig med alt Slags Linnedsyening. De som ønske sig noget syet, ville behage at henvende sig til hendes Forældre paa Bredegaden i Slagelse. 6 Slagelse Smedegades Mølle, d. 19de TUr. November 1815. Min Stilling er forandret, min Qvinde, Lucie Türck, født Larsen i Hykkerup udi Odsherred, Aar 1769 d. 29de Januari, efterlod mig en Datter, og 2de Sønner, efter haarde Lidelser, udi 1 Aar 14 Uger og 5 Dage, i Dag Morges Kl. 7 1/4. At hun i den Tid, hun var her, har opfyldt Qvindedaad med utrættelig Flid, kan jeg og de efterladte 3de Børn bevidne. Hendes Hænders Gierninger klæde vi os udi, og kan klæde samt hvile os paa i en Række af Aar. Saadant Vidnesbyrd kan enhver, der har kiendt den Afdøde, med Sandhed tildeele hende. Fred være med hendes Aske Den 13de November 1815 har Undertegnede indtagen en Lysebruun Hoppe, 9 a 10 Aar gammel, en liden hvid Stierne i Panden. Den som kan beviisliggiøre sin Eiendomsret til samme, kan imod dette Avertissements Bekostning og Fodergiæld, erholde den tilbageleveret. Kræbshusel den 20 Novbr. 1815. Plambech.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Der søges en Karl eller et ungt Menneske, som kan følge en Reisende til Opvartning, og efter den Tid være til Tieneste i Huset, ligeledes kan en Pige strax faae Condition; begge maae medbringe paalidelige Skudsmaal, man henvender sig til Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Alle Sorter colleurte Theekopper, store og smaae hvide Spolkummer, og smaae Jydepotter og Pander, er tilkiøbs hos Bogbinder Hattings Enke paa Slottetsgade. Sengeklæder, til een Seng, kan erholdes til Leie i Maanedsviis naar man derom henvender sig, til Madam Goes, boende i J. Stampes Gaard, paa Smedegaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Et Sølv Lommeuhr med tvende Sølvkasser, med et gl. Baand til Kiede, hvori et lidet Tombaks Signete med een hvid Steen; indvendig i Udret var Fiedren over, og Kieden af Tromleen. Hvor, der kan opdage dette, som er bortstiaalen den 15de Novbr., vilde henvende sig til Kiøbmand Jørgensen i Slagelse, imod en passende Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Fra Vedbyegaards Hovmark ere bortgaaede: 1 rødhielmet Qvie, 1 rødskioldet dito. Begge ere 1 og et halvt Aar gamle og brændte paa nærmere Side af Halsen med Bogstaverne T. E. Den der kan give Oplysning om disse Qvier eller vil aflevere samme, erholder en passende Belønning, foruden Fodergiæld, paa Vedby gaard hos Forpagter Jensen eller Türck i Slagelse Smedegades Mølle.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Et ungt Menneske, som er confirmeret, og har Lyst at lære Bogtrykker=Konsten, kan strax blive antaget hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
1. Aarg. No. 94. A v i 8 for t i Kjøbtæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, den 25de November 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
Oversigt, af Dagens udenlandske Nyheder. Alle de Rygter, som har været i Omløb om store Begivenheder og store Ulykker, som skulde have tildraget sig i Paris, ere aldeles ugrundede. Meget mere er et Udkast til den almindelige Fredstractat, med Frankerige publiceret, men den authentiske diplomatiske Bekiendtgjørelse af dette Document er ikke udkommet, da alle Punkter ere endnu ikke aldeles bestemme; det bekiendtgjorte Udkast indeholder blot de bekiendte Fredsbetingelser mere omstændeligt. Man seer deraf, at der er foreskrevet Kongen af Frankerig, hvor stor en Garnison han maae holde i de af de Allierede ubesatte Fæstninger, men som ligge i de af dem besatte Distrikter. – Man veed nu at General v. Bachmann skal commandere den 1ste Brigade og Oberste Waldeck den anden Brigade af de Danske Tropper, som skal gaae til Frankerige. – De Engelske Fonds ere stegne til 62 1/2 ved den Betryggelse, som Freden giver. Som en Følge af den siges nu at det Preussiske Storhertug dømme Over-Rhin skal udvides betydeligt. Ved en Tractat af 11te Octbr. d. A. imellem den Østerrigske Keiser og Kongen af Nederlandene bliver den Gield, som i Henseende til Belgien hvilede paa de Østerrigske Finanzer, og som udgjorde 26 Millioner Gylden, for Fremtiden overdraget paa det Nederlandske Kongerige. Man har i Østerrig udsat 4000 Gylden i Præmie paa at gribe den frygtelige RøveGrasel, som kun er 22 Aar gammel, og, som hans Complot kalder den store Hans Jørge. Der synes ikke at være nogen Grændse for Barbareskernes Røverier, der meldes fra Cadix at den Algierske Escadre, som seilede ud af Strædet ved Gibraltar den 4de Octbr., har passeret det igien paa Tilbagetouren og bragt to optagne Nederlandske Skibe med sig. Lord Majoren i London har sammenkaldet en Forsamling for at raadslaae om hvorledes de 40000 Christelige Slaver, som nu ere i de Barbariske Stater kan blive befriede. J Domingo har man villet myrde den berygtede Mulatchef Pethion; men Anslaget blev aabenbaret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
Den Sag, som nu tildrager sig den største Opmærksomhed er Marskal Neys Proces i Paris, den tog sin Begyndelse den 9de November. Ney blev forhørt for Retten, og tilstod at han havde villet være troe mod Kongen, men at han blev henrevet af Begivenhedernes Strøm; han kalder selv sin Overgang til Napoleons Parthie et ulykkeligt Tilfælde; han havde rigtig nok sagt til Kongen, da han tog Afsked med ham i Marts, at Bonaparte var en Nar, og fik man fat paa ham, saa fortiente han at føres i et Buur, han havde siden talt med Bonaparte derom, og denne havde leet meget derover; mangfoldige Vidner imod Marskallen bleve afhørte, hvoraf mange indeholdt haarde Beskyldninger. Da Ney blev ført frem for Krigsretten næste Dag, erklærede han, at den var incompetent til at dømme ham, da han var Pair, og allene kunde dømmes af Pairernes Kammer. Krigsraadet, som bestaaer af Marskaller, og som ugierne vil dømme deres gamle Vaabenbroder, antoge denne Erklæring for gyldig, og bekiendtgjorde, at den ikke ansaae sig berettiget til at dømme ham. Kongen har derfor ved en Forordning af 10de Nov., ladet ham anklage for Pairernes Kammer og Hertugen af Richelien holdt en Tale i Kammeret til Oplysning derover, hvori han erindrer Pairernes Forsamling om deres Pligt at forskaffe Verden Godtgiørelse, og at straffe Ney som Majestæts=Forbryder. Denne Sag giør en overordentlig Opsigt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
Feldtmarskal Blücher har biedraget 20 Pd. Sterling til det Monument, som i London skal oprettes for Hertugen af Wellington. J Stokholm har 7 anseelige Handels=Huuse gjort Fallit. Sukker og Caffepriserne ere faldne i London.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
Oversigt. af Dagens indenlandske Nyeheder. En Landmaaler og Student Ursin i Kiøbenhavn reddede d. 9de Octbr. et Fruentimmers Liv, som var faldet i Vandet i Castelsgraverne ved Østerport; han kastede sin Kiole af, svømmede ud efter hende, fik hende i Land, og hun blev igien bragt til Live ved Hielp af Redningsanstalterne, som gjemmes i Toldbodvagten. Men fire af Fyens berømteste Prangere ere ikke blevne reddede, de med tre andre Personer vare d. 6te November seilede over fra Fyen til Holsteen; Baaden kantrede og de druknede alle, den havde tillige en stor Mængde Byg og andre Levnetsmidler og Bord. – Til de enkelte velgjørende Handlinger, slutte sig de almindelige velgjørende Jndretninger i Staten; dertil kan regnes det foreenede Enke-Understøttelses og Brudegave Selskab for alle Stænder, oprettet i 1794; Bestyrerne har aflagt Regnskab for det 3die Qvartal af dette Aar; Beholdningen var 499,948. Rbdlr. 80 1/2 Sk. Selskabets rette Formue d. 30te Sept. d. A., udgjorde 485,348 Rbd. 80 1/2 Sk. Selskabets Jnteressentere bestod af 365 givte Par med 1339 1/2 Portioner og af 208 Enker med 818 1/2 ditto Et nyt velgjørende Selskab bliver oprettet i Kiøbenhavn, nemlig et Selskab af Qvindekiønnet, som er stiftet paa Hendes Majestæt Dronningens Fødselsdag d. 28de Octbr., og hvortil Hs. Exellence Hr. Overhofmarschal Hauch, Hr. Etatsraad De Monrad og Hr. Overkrigscommissair H. H. Schønberg har udgivet en Jndbydelse. Anledningen dertil har det fortreffelige Selskab givet, som blev oprettet af Qvindekiønnet i Wien i 1811. Hs. Majestæt Kongen var i Wien blevet underrettet om den store Nytte det har stiftet, og dets Stifter og Secretair Hofagent v. Sonnleithner havde overleveret ham dets Statuter, han har derfore biefaldet Planen til et lignende Selskab for Kiøbenhavn; tilladt af det maatte stiftes paa Hendes Majestæts Fødselsdag og meddeelt det sin Stadfæstelse. Hendes Majestæt Dronningen har modtaget Navnet af Selskabets Beskytterinde. Selskabets Hensigt er ved frievillige, saavel egne, som indsamlede Bidrag at understøtte og fremvirke velgiørende Indretninger, hvilke disse skulle være, skal nøiere overlægges og bestemmes, men nogle af disse Formaal skulle være: 1) at understøtte og at udvide enhver Jndretning i Hovedstaden, som har til Hensigt at lette og befordre den qvindelige Hansflid, 2, at udvide Jnstitutet for Blinde, stiftet i 1811, men som kun kan underholde faae Elever. 3) At understøtte Døvstumme Jnstitutet, stiftet i sor, som ligeledes trænger til Hielp. 3) At understøtte Fødsels og Pleie-Stiftelsen, ved at biedrage til de nyefødte. Børns Udsættelse hos gode Huusmødre, og sørge for deres Pleie og Opdragelse; 5) at hielpe flittige Haandværkere, som formedelst Uhæld ikke kunne fortsætte deres Drift. Men i Forsørgelse, som paaligger Fattigvæsenet, vil Selskabet ikke indlade sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
Selskabet, som skal bestaae af virkende og biebragende Medlemmer, fral vælge en Direction af 12 Bestyrerinder under Forstede af en Overbestyrerindei Kiøbenhavn og Forstæder, inddeeles i 12 Distrikter, og hver District faaer sin Bestyrerinde; enhver Bestyrerinde forbinder sig med andre Fruentimmer til at virke i sit Distrikt. Ethvert Medlem giver sit aarlige Biedrag og i det mindste 10 Rbdlr. N. V. aarlig, naar Selskabet tæller 100 Medlemmer, saa skal de 12 Bestyrerinder udnævnes. Selskabet lønner kun to Personer, en Fuldmægtig og et Bud. Hr. Schønberg, som har overleveret Hs. Majestæt Planen, forbeholder sig i de 3 første Aar at være Selskabets Secretair og uden Betaling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
J Følge Hendes Majestæt Dronningens Befaling, sial en aarlig Jndberetning forelægges hende om Selskabets Fremgang og Skjebne. Naar det er organiseret i Kiøbenhavn, saa vil man søge at udbrede det i Provindserne. (Hvem kan andet end give det ædle og Menneskekierlige i een saadan Plan sit Biefald. Et Spørgsmaal bliver det imidlertid, om et saadant Selskab passer til det Qvindelige Kiøns Bestemmelse? Dets Bestemmelse er at udbrede Held i det huuslige Liv, lader det sig dermed forbinde at gjøre det i det Offentlige; er det blevet dannet dertil, har det Erfaring nok til een saadan offentlig Virksomhed, Skulde den huuslige Velgiørenhed lide under den Offentlige; var der da i Grunden noget vundet derved, Eller skulde Mænd hemmelig lede Qvinders Virksomhed, kunde de da ønske at bære Navnet deraf, (Man ville ikke optage disse bemærkninger i en ond Meening. Tid og Erfaringen vil best kunde besvare dem. J det mindste maae man ikke forklare disse Yttringer saaledes, som at Forfatteren vilde antage hos Qvindekiønnet svagere Aands Evner end hos Mandkiønnet; men blot saaledes, som at disse har i Følge Qvindekiønnets Bestemmelse af Naturen, og ved det borgerlige Livs Jndretning faaet en anden Retning; den som vilde falde paa at tillægge Qvindekiønnet mindre Tænkekraft og Viid, end som Mandkiønnet, maatte man svare med Holberg; Mon ei Natur faaer Væmmelse? Mon den sig ikke krømper. Naar Man ved Pennen den maae see, som burde saale Strømper Og derimod den bliver vaer at spinde, sye, brodere, et Hoved, som det dannet har i Ret at præsidere. Naar den seer en, der saadan Skat i Hiernen haver inde, Og skabt for Jorden til Zirat, at væve og at spinde tænk efter, om Naturen kun en Mønstring vilde giøre en mægtig stor Reduktion, jeg troer, Man fik at høre; Om man saae efter Hierner da det skulle ikke feile, at Mangen Een, Man Pen tog fra i Haanden gav en Heile.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
J et af vore offentlige Blade siges spøgende: at Qvindekiønnets Virksomhed udvides i vore Tider:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
Kiøbenhavns Skild begyndte at levere dramatiske Noveller (Nyeheder og Skuepladsen) men som foren Tid ere gaaede i Staae, uagtet det givne Løfte om deres Fortsættelse. Forfatteren vil især tale om Hoftheatret, som ikke længere kaldes dramatiske Skole, en Deel af dets Personale havde faaet Tilladelse til i Sommer at give en Deel Forestillinger paa det Kongelige Theater, men Planen gik overstyr, fordi man ikke kunde holde sig skadesløs ved Abonnement. En af Particivanterne, Hr. Kruse, gav et saakaldt dramatisk Academie paa Hoftheatret, men det skal ikke have gjort Lykke; thi Logerne gabte og Parterret sov ind, i det mindste skal det have været nær derved. Det Kongelige Theater blev aabnet den 4de Septbr. (efterat det først indentil var blevet oppudset) med en Prolog af Prof. Rahbek og et nyt Stykke, det hemmelige Ægteskab; den meeste Opsigt siden Theatrets Aabning giorde den tydske Jomfrue Walthers Fremtrædelse, som dansk Sangerinde og Skuespillerinde i Operaen Aline; man giør sig store Forhaabninger og hendes Syngetalenter, en anden ung Sangerinde, Jmfr. Løffler begynder at udmærke sig. Paa Hoftheatret finder man det ikke upassende at opføre geistlige Personer paa Skuepladsen, i det nye Stykke, Landsbyepræsten, af Jester, skulde man finde saadanne Forestillinger at stride mod Moraliteten, saa maae man endnu mere beklage at Stykker opføres, som Galingen af Kotzebue, som ere selv usædelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
De Fattige har faaet en Benefice paa det Kongelige Theater, men Huuset var ikke fuldt, (at der blev spillet for et fuldt Antal traf dog ind i een Forstand). Skuespillerinden Jmfr. Holm er bleven gift og har forladt Theatret; men dette har faaet to nye Sangere, Debr. Rosenkilde og Stage og en haabefuld Skuespiller Hr. Winsløv. – Den 4de Novbr. blev givet en Benefice-Comoedie for den gamle Skuespiller Rossing, hvori han ikke allene selv fremtraadte paa Skuepladsen, men ogsaa Tor tor Ryge, som er kommet hiem fra sin udenlandske Reise. Det Steinerske Skuespiller-Selskab lader i dette Efteraar sine Forestillinger see i Jylland; Konstdommerne i Nibe udelade sig paa en ubarmhiertig Maade over det, og lade det ikke ære for en Skilling. Selskabet spiller paa Dansk, det har forladt den strenge Liimfjord, hvor fra det begiver sig til Odense, da det for i Vinter har leiet Odense Theater af Skuespil-Direkteur Franck, hvis Selskab skal være opløst. Balletten Romer og Guilettaopføres stedse med stort Bifald paa det Kongelige Theater i Kiøbenhavn, i Guillettas Rolle udmærker Mad. Schall sig fortriinligen, og Balletten selv skal være een af de ypperligste af de mange, som Ridder Galleotti har componeret. Professor Schitz i Halle, har i Zeitung für die Elegante Welt No. 169, 170 og 171 meddeelt en Skildring af denne 70 aarige Oldings Liv og Fortienester, som i 35 Aar har forestaaet Balletterne paa det Kiøbenhavnske Thrater. Hans Navn er Vicenz Galeotti, født i Verona i Jtalien, som han forlod tidlig: han blev fra sin Barndom opdraget til Dandsen, og for 35 Aar siden kaldet fra London, hvor han var Dandser, til at være Balletmester i Kiøbenhavn; hans berømteste Balletter ere Nina, Romer og Guiletta, Lagertha og Rolf Blaaskiæg, og han arbeider paa Kronen af sine Værker Balletten Machbeth. Forfatteren af dette Stykke sætter Galeotti over den berømte Franske Balletmester Naverra, tillægger ham et sandt poetisk Genie, og paastaaer at de Danske Balletter ere de beste efter de Parisiske. Han holder de største Lovtaler over Hr. Beurnonville og Mad. Schall, med hvilken han ikke troer at nogen Dandserinde paa Theatret i Paris kan maale sig. Galeotti spiller selv de alvorlige Characteer=Roller mesterligt, han forstaaer fortreffeligt at indstudere det dandsende Personale sine Balletter, endskiøndt han ingenlunde er det Danske Sprog mægtig; men hans Gebærder ere høist fattelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
(Fortsættes i Tillægget)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-25
Da Strubebosten, angina Polyposa, har begyndt at yttre sig her i Byen, saa byder Pligt mig at gjøre de Familier, som have Børn, opmærksomme paa, at denne Sygdom sædvanlig begynder som nene tabe deres Munterhed, blive lidt ophovnede i Ansigtet, have klare taarefulde Øine, forbunden med ubetydelig Hoste og Hæshed, nogen Forkiølelse og at dens Symptomer ere: At Bør Smerte i Halsen, Rallen for Brystet og endelig Feberagtighed; disse tilsyneladende lette Tilfælde, gaae hastigt over til den virkelige Strube hoste, og denne farlige Sygdoms hældige Kuur, beroer for en stor Deel paa, at den i Tide bliver kiendt og rigtigt behandlet. Slagelse, d. 24de Novbr. 1815. Hundrop.