Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-10-18
Indenlandske Efterretninger. Den nylig afdøde Danske Minister i Paris, GeheimeKonferentsraad Christoph Wilhelm Dreyer, var føl i Helsingøer (saavidt man veed i Aaret 1737), hvor han Fader, en velhavende Kjøbmand, lod ham give den første Opdragelse. Han studerede siden ved Kjøbenhavns Universitet, og opofrede sig til de juridiske Videnskaber. Efterat han med Ære havde tilendebragt sin akademiske Løbebane, betjente han sig af den Arv han havde faaet efter sin Fader, til at uddanne sig paa Reiser. Hans fortræffelige Anlæg til at blive en duelig Diplomatiker lod ham snart finde en Forfremmer i den daværende store Danske Minister Grev Hartvig Ernst v. Bernstorff. Jblant flere hans vigtige Missioner bør nævnes hans Deel i Underhandlingerne med den Keiserl. Russiske Hof om Ombytningen af den Storfyrste. lige Deel af Hertugdømmet Holsteen imod Landene Oldenburg og Delmenhorst; som overordentlig Gesandt i London, overdroges ham i Aaret 1778 den vanskelige og vigtige Forretning: at gjøre det derværende Hof Jdeen om en bevæbnet Neutralitet antagelig. Hans Bestræbelser lykkedes ham fuldkommen, og til at opretholde dette Systems Grundsætninger forsvarede han samme for de Engelske Domstole, ved velvalgte Sagførere. Mere end eengang opvakte han almindelig Beundring, og tilvandt sig de Engelske Dommeres Roes for sine Deductioners Rigtighed og Grundighed, ligesom han da ogsaa erholdt et sjeldent Beviis paa den almindelige Høiagtelse i Engelland, i det han eenstemmigen valgtes til Medlem af Videnskabernes Selskab i London; som Gesandved Hoffet i Madrid (fra 1784 til 1796) lykkedes det ham at udvirke de Danske Handlende en fuldkommen Skadesløsholdelse af den Spanske Regjering, for det store Tab, de havde liidt ved deres Skibes og Vares uretfærdige Opbrindelse i den da nyligen tilendebragte Krig. Jmedens han beklædte sin Gesandtskabspost i Spanien, udbrød den Franske Revolution. Han var en blant de faa Statsmænd. som, bekjendt med den Franske Nations Karakteer og Frankerigs indvortes Kræfter, vovede at ane de undeblivelige Følger. af denne store Statsomvæltning. Sine Tanker i denne Anledning meddeelte han uden Tilbageholdenhed Danmarks uforglemmelige Statsminister Andreas Petrus Greve af Bernstorff, som aldeles bifaldt hans Mening, og satte høi Priis paa hans bemærkninger. Da derfor den Tidspunkt indtraf, hvor man igjen kunde tænke paa at besætte den vigtige Gesandtskabspost i Paris, faldt Valget paa ham. Overhovedet søgde Geheimeraad Dreyer i hine urolige Tiden med megen Klogskab at undvige alle uhensigtsmæssige Berøringspunkter med den stedse vaklende Regjering; han var en roelig men sikker Jagttager af alle Tildragelserne; kun hvor hans Konges Tjeneste fordrede det, talede han med en uafhængig Gesandts Frygtløshed og Alvorlighed, og ofte lykkedes det ham derved at fortkomme Uretfærdighed, og afvende voldsomme Foretagender. Den Ulykke ligge var han ofte i det af jørende Øieblik, en frelsende Genius, og mangen Mand, der nu er i Anseelse, skylder ham sit Liv og sin Velfærd. Uagter sin høie Alder, underkastede han sig med Fatning den af den berømte Franske Saarlægge Hr. Dubois ogsaa lykkelig fuldførte Operation for Steensmerter; men faa Dage efter yttrede sig Koldbrand, som tilintetgjorde det glade Haab om hans hastige Helbredelse. Ved hans Død tabte Kongen en af sine ældste meest prøvede og troeste Tjenere, Fædrelandet den varmeste Forsvarer af dets Hæder og Rettigheder, og hans Samtidige et sjeldent Mønster paa en Statsmand, der i sin lange Embedstid vovede og foretog intet for sig selv; men Al for Konge og Fædreland. (Af Statstidenden, J Statstidenden læses følgende Bekjendtgjørelse fra Kjøbenhavns Magistrat; Da det er bragt i Erfaring, at ikkun lidet af saavel Flæsk som Kjød i den senere Tid er indført fra Landet her til Staden; saa finde vi os deraf foranledigede til herved at bringe Landboerne Plakaten af 22 Juni 1808 i Erindring, hvorefter det allernaadigst er bevilget: at enhver Landboer maae til Axeltorvene i Kjøbenagen indføre baade fersk og saltet Flæsk og Kjød af alt Slags (Hestekjød for det første allene undtaget), og der bortsælge same saavel i store som smaae Partier. Kommissionen for Kbhvns Forsynelse med Brændsel har bekjendtgjort: at de fire første Favne Brænde, en Familie faaer udleveret fra samme betales i Følge Kongl. Bestemmelse, med 19 Rd. Favnen; tilstaaes nogen Familie slere, betales hver Favn med 23 Rd. Det samme gielder om hvad en enkelt Person faaer mere end 1 Favn. (Dagen) Professor Withe i Edinburg, en stor Theedrikker, mærkede hvergang han havde drukket sin varme stærke Thee en Svimmel i Hovedet. Han tilskrev dette det varme Vand og anstillede en Samling af Forsøg, der beviste den vigtige Sandhed, som man maatte ønske alle Europæer lagt paa Hjertet, at Theen er en virkelig Plantegift, der har lignende Virkning med Laurbærvand, Opium, Digitatis o. fl. - J Kinarædes Huden paa Hænderne itu af friske Thee blades Saft. Ligesom alle Gifter kan Thee, nydt i svag Grad og i liden Mængde, og ikke daglig, forfriske og qvæge Men idelig Nydelse af stærkt og meget Theevand ødelægger Flødens Brug i Theevand og at spise Smørrebrød dertil svækker dens Skadelighed. - Gid de Danske maatte baade af disse Sandheder og Theens Dyrhed bevæges til reent at nedlægge Brugen af denne skadelige Urt, der kun slæber Penge ud af Landet, (Dagen)