JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Hs. Maj. Kongen har under 14. f. M., paa Admiralitets- og Commissariats-Collegiets allerunderdanigste Forestilling, allernaadigst resolveret: 1) Skibsførere, der udklarere i indenrigsk Fart, til Steder i Kongeriget eller Hertugdommene, skulle herefter kun den første Gang, de i hvert Aar begynde deres Fart, og ellers saa ofte der i Aarets Løb foregaaer nogen Forandring med Skibets eller Fartøiets Besætning, være pligtige til at udmynstre deres Mandskab paa samme Maade som hidtil, efter anordningsmæssig forfattede Skibsbemandingslister, for ved kommende Jndrulleringsembedsmand, som da har at paategne Listerne, mod den paabudne Betaling; dog bør Skibsførerne, hvergang de udklarere ved Toldstederne, forevise for den Toldembedsmand, ved hvem Toldexpeditionen skeer, deres Skibsbemandingsliste, hvilken han, naar de under lovmæssigt Ansvar anmelde, at ingen Forandring er foregaaet med Besætningen, siden Listen senest er paategnet af Jndrulleringen, uden Betaling skal paategne, at Anmeldelsen er skeet. Saa skulle de og, naar de efter endt Reise afskedige deres Mandskab, afmynstre dette paa lovbefalet Maade for Jndrulleringen. 2) Førere af Smaafartøier paa ikke over 5 Commercelæsters Drægtighed, som udklarere til fremmede Steder, og Førere af Damp- og Paketskibe, som ere i stadig Fart paa visse fastsatte Dage til fremmed Sted, tilstaaes samme Lettelse i Henseende til Mynstring af deres Mandskab, som under Nr. 1 er givet Skibe i indenrigsk Fart. 3) For Dampskibe skal ikkun erlægges det Halve af den ved Frdn. 19. Juni 1807 og Pl. 20. Decbr. 1827 efter Skibenes Læstdrægtighed, bestemte Betaling; men iøvrigt ere de, forsaavidt de ikke henhøre til de under Nr. 2 nævnte stadige Paketfarere, med Hensyn til Søindrulleringen, underkastede de samme Regler som andre Skibe. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Paa Grund af de i Fredagsavisen omtalte faldne Hof= og Stadsretsdomme har baade Kjøbenhavnsposten" og "Fædrelandet, maattet skifte Redaktør; Sproglærer Davidsen er bleven det førstnævnte og Carl Ploug det sidstnævnte Blads Redaktør.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Hr. Hofraad Hambro i Kjøbenhavn, der allerede tidligere flere Gange har viist, hvormeget fattige Børns Vel ligge ham paa Hjærte, har skjænket 10,000 Rbd. til Asylskolen, næmlig 6,000 til Drengeskolen og 4,000 Rbd. til Pigeskolen, saaledes, at de 10,000 Rbd. blive en Legat-Kapital, hvis Renter anvendes til Nytte for Skolen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
J den Frisindede findes en vakker Afhandling om Pryglesystemet og Pryglescener i Armeen. denne Afhandling siger en Militair: "Jeg er ingen Ynder af det evindelige Prygleri, og slaaer selv aldrig, eller i det Mindste høist sjeldent; dog skulde jeg meget betvivle, om det vilde være hensigtsmæssigt, hvis Correctionsmyndigheden aldeles berøvedes den Foresatte. De skulde - vedblev han, henvendende Talen udelukkende til mig*) - istedetfor ideligen at angribe os, tage fat paa Landsbyskolemesterne; hos disse Herrer maa den egentlige Grund søges til Bønder karlenes Dumhed og Uvidenhed, der forvolder os saa meget Bryderi. Vi - ikke Skolelærerne - maae lære de Mennesker at tænke. Bring det saavidt, Rimeligviis menes vel med mig en af Redaktørerne af de offentlige Blade. min Herre, at vi faae Rekruter ind, der have lært at tænke i Skolen, og jeg tør love Dem, at Pryglesystemet har existeret sin længste Tid.""Aachener Zeitung" har fra sit Standpunkt opfattet den skandinaviske Sag omtrent saaledes: "Vi beklage, at den Forening, som i Danmark vilde bringe Jdeen om den skandinaviske Eenhed i Bevægelse, er bleven forbuden, og det saa meget mere hvis det er sandt, at en ikke germannisk Jndflydelse skal have medvirket hertil. Vi ønske den skandinaviske Eenhed, fordi det er godt, at et mægtigt Rige kunde hjælpe til at beskytte Tydsklands nordostlige Kyster, og fordi kun et mægtig Rige formaaer det. De adskilte Riger maae føie sig efter deres vældige Naboes Villie, fordi de ikke kunne modstaae ham. De blive hans Forposter; de ere ikke mere vore. Vi ønske denne Eenhed, fordi de eendrægtige skandinaviske Riger nødvendig ville være Tydsklands Forbundne, eftersom det er bedre at slutte sig til en sympathiserende stor Nation, end til Stater, som kun omfavne den Svage, for at qvæle ham." (Rd. A.) Den Troppemagt, som det 10de Korps af den tydske Forbundshær vil komme til at udgjøre under sammes Mynstring ved Lyneborg fra d. 24. Sept. til d. 8. Okt, næstk., udgjør rigelig 28,000 Mand, næmlig 3600 Holsteen-Lauenborgere, 13,054 Hannoveraner, 2096 Brunsvigere, 3580 Meklenborg-Sveriner, 718 Meklenborg-Strelitser, 5019 Oldenborg-Lybek, Bremer-Hamborgere. Af fremmede fyrstelige Gjæster ventes ved Øvelsesleiren. Hs. Maj. Kongen af Prøisen, Storhertugerne af Meklenborg og Oldenborg, Hertugen af Brunsvig, Kronprindsen, efter Andre Kongen af Danmark (?), Hertugen af Wellington o. fl. Jnfanteriets Øvelsesplads skal være paa en Hede bag ved Landsbyen Dentscheborn, tæt ved Bredden af Floden Jlmenau, over hvilken 3 Broer ere slagne. Kavalleriet og Artilleriet vil blive sammentrukket i Staden Lyneborg selv. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Den bekiendte Hestehandler Nathanson fra Randers og Kone have under 20. Aug. i "Alton. Merc. ladet indrykke følgende "Bøn til Menneskevenner.""Da vor 19-aarige Datter Hanne, som endnu er Jødinde, blev igaar Aftes af jødiske Slægtninge, som fortiden opholde sig i Hamborg, overtalt til, imedens vi ei vare hjemme, at flygte hemmelig bort og af Drosch-Kudsken Ludwig blev befordret til Langenfelde, medens Slægtningene ledsagede hende i en anden Vogn, saa anmode vi, for den elskte Datter meget bekymrede Forældre, herved Enhver, som er istand til at give nærmere Oplysning om den Bortførtes videre Reiseronte og hendes nærværende Opholdsted, at meddele os samme, at vi kunne vælge Midler og Veie, for atter at erholde vort Barn." Sangfesten i Tønningen fandt, ifølge "Alt. Mere." Sted d. 30. f. M. Liedertafelerne fra Heide, Meldorf, Wesselburen, Friedrichstadt, Slesvig og Rendsborg havde i deres Heelhed eller deelsviis indfundet sig, og udgjorde i Forening med den Lønningske et Chor af 150 Sangere. Det skjønneste Veir begunstigede denne Fest, der bivaanedes af over 3000 Mennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
J et til Aalb. Avis meddeelt Brev fra Slesvig af 20. Aug berettes blandt Andet: at efterat Formanden og Sekretæren for den nordslesvigske Forening (som bekiendt Begge Bønder, vare komne tilbage fra deres Audients hos Hs. Maj. Kongen paa Føhr, begav Formanden sig ind til Amtmanden i Haderslev, og forlangte den meget omtvistede Mindetavle ophængt i Thinghuset i Tørning, hvorfra Herredsfoged Kjær i sin Tid tvang Bønderne til at borttage den. J Førstningen satte Amtmanden sig ganske derimod; men da Hans Nissen (Formanden) trængte paa og derhos lod sig forlyde med, at saa vidste han Veien til Føhr, hvorfra han kom, udbad Amtmanden sig 8 Dages Betænkningstid. Hans Nissen vilde kun tilstaae 24 Timers Frist, men tilsidst indrømmede han 2 Dage, dog ikke en Time meer. Efter den TidsForløb indfandt han sig atter, for at forlange Svarpaa sit Andragende. Kiær sad nu hos Amtmanden, og var nær ved at falde i Staver. Amtmanden bad med det Gode, at man skulde lade denne Sag fare; men da Hans Nissen atter trængte haardt paa, sagde han: at de da nok maatte ophænge Tavlen; men de skulde ikke skrive Noget derom i "Dannevirke".
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Landsoverretten i Viborg har under 21. Aug. stadfæstet en inden Skive Bytingsret den 10. Februar d. A. afsagt Kiendelse, hvorved der er nægtet Krigsraad og Districtslæge Lumholdt at faae en Vidne føring fremmet, som han har attraaet til Brug under en nu for Høiesteret verserende Sag imellem ham og Kjøbmand og Møller Ring, angaaende et Jnserat i "Viborg Stiftstidende", hvorved R. anseer sig sigtet af Lumholdt for Misligheder med Hensyn til Consumtionsvæsenet. Processens Omkostninger for Overretten blive at udrede af Krigsraad Lumholdt. (Vib. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Udnævnelser. Under 23. Aug. har Hs. Majestæt allern, tilladt Justitsraad og Professor Molbech, R. af Dr. og Dom., at anlægge og bære den ham af Hs. Maj. Kongen af Sverrig og Norge tildeelte Decoration som Ridder af Nordstierneordenen. Under 1. Sept. er Cand. Theol. C. Th. Jørgensen allern, beskikket til Catechet og Skolelærer i Besiddelserne paa Kysten af Guinea. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Ledige Embeder. En ToldoppebørselscontrolleursPost i Laboe i Kiels Tolddistrict. Gage 700 Rbd., hvoraf Contoiromkostninger og Huusleie skulle afholdes. Caution for Oppebørselen stilles Toldcassereren i Kiel. – J Mariager er en Arrestforvarer-Tieneste bleven ledig, der er tillagt, foruden fri Bolig, 100 Rbd. i aarlig Løn samt Varetægtspenge, der andrage c. 30 til 40 Rbd. aarlig. Denne Tjeneste kan søges af dertil qvalificerede Underofficerer. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Døde. J Kjøbenhavn: P. D. Falck, 21 Aar; F. W. Taagerup, 61 Aar; Viggo Holm, 6 Aar; Anne Schønnemann født Tange, 61 Aar; Cand. Pharm. H. P. L. Hansen, 35 Aar; Viinhandler Mønsters Datter, Johanne A. H. C., Skomagerm. C. Weise; M. M. Melchior, 82 Aar; Elisabeth M. Rasmussen født Petersen, 58 Aar, Mægler Buchs Datter, Ottoline J. D.; Mad. B. Spang, 85 Aar; N. Nielsen. J Ringsted, Postfuldmægtig Kuhlmann. J Haderslev, Mad. C. B. Simesen født Bøgh. Paa Peters minde: Landvæsenskommissær og Godsinspektør T. J. Terndrup, 52 Aar. J Aalborg, Skrædderm. P. C. Bradsted. 72 Aar. J Randers, Kirstine M. Bruun, 18 Aar. J Schjers: Jens Klitgaard, 80 Aar. J Huusby Præstegaard: Pastor Bisted, 77 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Altona Kvægmarked. D. 3. Sept. vare 515 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 415 solgtes. Handelen gik noget livligere end i forrige Uge, og Priserne vare i det Hele 1 Mk. 8 s. høiere pr. 100 Pd. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 8. Septbr.: Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 113 a 113 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Ved Tallotteriets 1380. Trækning i Wandsbeck udkom: Ribe. J forrige Uge vare Jndsidder Claus Mogensen og Hustru fra Stenderup, Feuling Sogn, heri Byen, efter Sigende for at separeres fra hinanden ved Amtets Mægling. De kjørte hjem med Huusmand Niels Thomsen fra Stenderup. Allerede heri Byen viiste Manden den raaeste Opførsel imod sin Hustru, og da de i Morgenstunden kom i Nærheden af Byen Tange, Gjording Sogn, 1/2 Miil fra deres Hjem, tog Claus Mogensens Raseri Overhaand i den Grad, at han overfaldt saavel Konen som Niels Thomsen med sin Stok, yttrende, at enten de eller han skulde nu lade deres Liv. Niels Thomsen greb nu til Forsvar, men Claus Mogensen kastede ham til Jorden, kom til at ligge oven paa ham, og søgte at beholde denne Stilling ved at bide ham i Næsen. Ved Konens Hjælp fik den nu yderst opbragte Niels Thomsen imidlertid snart Claus Mogensen under sig og bearbeidede ham med den ene Næve i Ansigtet, medens han med den anden Haand holdt Claus M. fast i Halstørklædet, og da denne endelig ikke gjorde Modstand meer og blev liggende rolig, løb N. T. og Konen til Byen, for at hente Folk, da de kom tilbage med disse fandtes C. M. død. Efter Lægens Erklæring er C. M. kvalt, hvilket rimeligviis er skeet ved at N. T. kun holdt ham fast i det ene Omslag af Halstørklædet uden at agte paa, at det andet derved er snøret fast om Halsen paa den Dræbte. Det synes temmelig afgjort at N. T. under Slagsmaalet kun har brugt Nødværge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Hr. Alstrup, der her har gjort meget gode Affærer med sine Daguerrotyp-Portræter afreiser paa Tirsdag herfra til Varde. Hr. Alstrup har her taget flere Kopier af Malerier, der isærdeles ere vellykkede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Sessionen for 1ste jydske National-Distrikt, for 1844 holdes i Varde fra 15 til 20. Sept.; i Ribe fra 22 til 26. Sept. og i Kolding fra 28 Sept. til 2 Octbr. inkl. Sessionens Afholdelse i de øvrige Stæder i dette Distrikt er allerede bekjendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Ribe Torvepriser d. 9. Septbr.: Rug pr. Td. 2 Rd. 24 s.; Byg 1 Rd. 32 s.; Havre 1 Rd. 8 s.; Boghvede – – Boghvedegryn pr. Skp. Byggryn 26 s.; Smør pr. Pd. 5 enh. ls.; Æg 5 s. Snesen. (Forlangt indrykket.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Til Friskytten i Ribe Avis Nr. 105. Med hvilken Ret vi jage saavel paa Byens Marker som ogsaa i Ladegaardsmarken, derom vilde De behage at henvende Dem til Communalbestyrelsen eller eftersee Jagt-Forordningens § 3. – Vi kunne blot forsikkre Friskytten om, at ikke alene han selv, men ogsaa hans Kammerater og deres Hunde skulle blive behandlede aldeles efter Loven, naar De drive Deres wilde Jagde paa nogetsomhelst Sted af de Ribe By tilliggende Marker og Eiendomme. alforpagterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Bekjendtgjørelser. Ved et Møde paa Raadstuen næstkommende Løverdag Eftermiddag d. 16. ds., Kl. 6 1/2, agtes bort Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphost. accorderet Gadelygternes Pasning med den dertil fornødne Olie, fra 1. October d. A. til 1. April 1844.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
De, som maatte ønske at paatage sig denne Forretning, ville behagel, indfinde sig til Tid og Sted, hvor Conditionerne erfares. Ribe Byes Borgerrepræsentation, d. 11. Sept. 1843.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Ved Proclama af Dags Dato som snarest mueligt læses ved Over- og Underretten, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Separationsboet mellem Gaardmand Christen Jeremiassen og Hustrue Elisabeth Gjødesdatter af Siirsbech i Hee Sogn, i Henhold til Pl. 2. Juni 1819 indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere anordningsmæssigen bekjendtgjøres. Ulfborg Hind Herredscontoir i Ringkjøbing, den 8 September 1843. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Jfølge Amtets Ordre bliver Onsdagen den 13de September næst, Eftermiddag Kl. 3 afholdt offentlig Licitation paa Varde Raadstue over Grundforbedringen af 1286 løbende Favne af den mindre Landevei mellem Varde og Veile over Varde Kjøbstads og endeel af Lunderup Marker. – Conditionerne for dette Grundforbedringsarbeide, der bestaaer i Jord arbeide, Chausseringsarbeide og i Opførselsen af 5 Stkr. større og 13 Stkr. mindre Steenkister ere 8 Dage forinden Licitationen til Eftersyn hos Hr. Jngenieurkapitain v. Nickolin, i Varde. Herredscontoiret i Varde, d. 1ste September 1843. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Huus-Salg. Mit iboende Huus i Graabrødregade, 4 Fag til Gaden og 2 Fag til Gaarden, nyt opbygget, hvortil høre 2de Køers Græsningsret paa Sønderport Mærsk, kan faaes tilkjøbs. Hvis det ønskes kan Græsningen sælges særskilt. J Huset er en Kjælder samt Smedeværksted, og kan brugbart Smedeværktøi tillige faaes tilkjøbs. Man henvender sig til Kjær, Kleinsmed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Det Pharmacentiske UnderstøttelsesSelskab. De trængende Pharmacenter, som agte at indsende Begjæringer om Understøttelse, gjøres herved opmærksomme paa, at den 1ste October er den uoverskridelige Termin, inden hvilken slige Begjæringer med vedlagte Attester maa være tilstillede een af undertegnede Bestyrere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Kjøbenhavn, d. 22. Aug. 1843. Scharling, Professor. Wolff, Apotheker. Becker, Dr. Phill. Stormgade 197. Gammeltorv Store Kjøbmagergade 67. Apothek. De ærede Herrer Kunder og Venner er jeg herved saa fri at gjøre opmærksom paa, at jeg agter at besøge Ribe Marked d. 14 de med et godt Udvalg af alle Sorter moderne Filthatte. N. C. Nielsen, fra Lygumkloster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-11
Stiftsbibliotheket, som er flyttet til Hospitalsbygningens Stueetage, vil nu atter være aabent for Udlaan Onsdag Formiddag Kl. 11-12, paa hvilken Tid de Kontribuerende, som ønske Böger udleverede, vilde behage at møde. Dog kunne de udenfor Byen Boende ogsaa til andre Tider for Undertegnede opgive de Bøger, de maatte ønske at laane. Ribe, d. 2den Sept. 1843. C. B. Thorup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
Nibe Avertissements-Tidende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
Stifts-Avis o Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Onsdagen den 13. September. No 108.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Paa Børsen i Paris havde man det Rygte, at Lord Aberdeen har modsat sig Dronning Victorias Reise til Paris, da han ikke kunde være ansvarlig for Følgerne af et saadant Skridt og alvorlige Statsgrunde stode i Veien. Den engelske Dronnings Besøg i En giver "Journ. d. Debats" Anledning til at erindre om tidligere Sammenkomster mellem engelske og franske Herskere, om det almindelige Korstog mellem Richard Løvehjærte og den statskloge Philip August, der endtes med Trætte og Strid, om Sammenkomsten mellem Edvard IV af England og den mistænksomme Ludvig Xl i Piquigni 1475, hvorved efter den Tids Brug begge Konger paa Modestedet vare adskilte ved en stærk Træ-Skillevæg og deres omme Omfavnelse blev udført ved at stikke Armene igjennem nogle i Skillevægen anbragte Huller, og saaledes besvore de at holde det da i Amiens sluttede Forlig. Endelig anføres den fortroligere Sammenkomst mellem Henrich VIII og Franz 1 i Leiren ved du Drap d'Or.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
Jtalien. J Paris vilde man d. 3. Sept. vide, at Regeringen havde modtaget meget alvorlige Efterretninger fra Jtalien. Oprørerne i Bologna skulle have opplantet den trefarvede Fane og tilbageslaaet et af Hertugen af Modena mod dem udsendt Korps paa 3000 Md.; i Distrikterne Ancona og Bologna skulle Jnsurgenterne gjøre store Fremskridt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
Spanien. D. 29. Aug. om Natten har en Bataillon af et Regiment gjort Oprør, den blev imidlertid strax afvæbnet og 5 Sergeanter, 2 Korporaler, og en Soldat bleve den følgende Morgen i Nærværelse af Garnisonen skudte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
Sverrig. Da Hs. Maj. Kongen af Sverrig de 1. ds. vilde kjøre ud havde han det Uheld at falde over et Skjærmbrædt, som han vilde sætte tilside i sit Sovekammer. J Faldet stødte han begge Knæerne, især det venstre, saa voldsomt, at han overfaldtes af en Svimmel med nogle Sekunders Bevidstløshed, hvoraf han lidt efter lidt kom til sig selv og var snart lykkelig restitueret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
Tyrkiet. J Montenegro er Alt paany i Bevægelse. Veziren af Herzegoving havde sendt en Deputation til Vladikaen i Anledning af en Forlængelse af Vaabenstilstanden. Vadikaen lod ikke Deputationen komme for sig, men lod den vide, at den kunde gaae hen, hvorfra den var kommen. Underveis blev den overfalden af Montenegrinere og nogle Personer bleve dræbte og andre saarede. Veziren er over denne troløse Handling, som Vladikaen beklager og har lovet at straffe paa det Strengeste, bleven yderst opbragt har sammenkaldt en Deel Tropper og til Gjengield opbrændt tre montenegrinske Landsbyer. Hele den tyrkiske Befolkning i Montenegros Omgivelse har grebet til Vaaben for at tage en blodig Hævn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
Blandinger. En gruelig Forbrydelse er nylig begaaet i Nærheden af Hernssand i Sverrig. Kirkeværgen SvenSvenson i Østerfanby, Anundsjo Sogn, en velbekjendt og ved sit Hjemsted almindelig agtet Mand, har næmlig med en Oxhammer og en Ragekniv myrdet sin Kone og 7 af sine Børn, hvoraf det ældste var 17 og det yngste 6 Aar gammelt, medens de laae og sov. Ved det optagne Forhør har Sven Svenson utvunget bekjendt denne grove Forbrydelse, hvortil Aarsagen erfares at have været Grubler over formeente Pengetab, idet han besluttede at dræbe først Kone og Børn, for at de ikke i Fremtiden skulde lide Nød, og derpaa sig selv. Den før omtalte Nat havde han, som sædvanligt, formedelst Bekymring og en uforklarlig Trykning over Brystet ikke kunne sove, men var staaet op og sprunget til Skoven; men under Uro og Betænkning om, at det dog var bedst om Hustru og Børn døde, var han strax vendt tilbage til en ved Gaarden beliggende Smedie, hvor han hentede en Hammer og inde i Stuen en Ragekniv. Forsynet hermed begiver Sven Svenson sig først til sin Kones Seng og bibringer hende et Slag over Tindingen, hvorefter han skærer hende i Halsen med Ragekniven. Derefter begiver han sig til Børnenes Hvilesteder, og handler paa samme Maade med dem alle. Kun to af Børnene vaagnede, og skjønt et af disse bad Faderen om at skaane sit Liv, havde denne alligevel Mod til at myrde ham, medens den anden fik Anledning til at rømme fra Huset. Herpaa sprang Faderen til en 1 1/2 Miil fra Hjemstedet beliggende Lade, hvor han blev til om Morgenen, da han vendte tilbage til Byen og angav sig selv for Brøden, som han nu angrede. Af alle 9 Børn leve nu kun 2, næmlig den, som undkom fra Faderens Mordgierning, og den ældste Søn, som heldigviis paa den Tid var bortreist.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
En tydsk Reisende, Hr. Lepsius, Søn af den bekjendte Oldgransker Lepsius i Naumborg, vil i Ægypten have fundet den ofte omtalte, men desuagtet hidtil aldrig opdagede Labyrinth. Man er meget spændt paa at erholde nærmere Oplysning herom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
Jndenlandske Efterretninger. Man vil nu vide, at Hs. Maj. Kongen allerede d. 16. ds. vil indtræffe paa Sorgenfri, hvor han agter at feire sin Fødselsdag d. 18de. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
Det sidste Dampskib fra Petersborg har medbragt en Present fra Keiseren af Rusland til hans tilkommende Svigersøn, Prinds Frederich af Hessen, bestaaende i 6 russiske fuldblods Heste, ledsagede af trelangsskjæggede russiske Staldkarle eller Kudske. (Khp.,J det senest udkomne Hefte af Fjerdingaarskriftet, "For Litteratur og Kritik læses Anmeldelser af tredie Bind af Poul M. Møllers efterladte Skrifter, af Magister Adlers populaire" Foredrag over Hegels objective Logik og af Pastor Kalkars Bibelhistorie. Men det interessanteste Bidrag i dette Hefte er upaatvivleligt Dr. C. Paludau-Müllers Afhandling om to Forsøg paa at forfalske Kong Christian den Andens Historie. Det første Forsøg indeholdes i et gammelt Papir, som tilhører Oberst Høegh Guldberg i Aarhuus og synes at tilhøre Begyndelsen af det 17de Aarhundrede og hvori berettes, at Christian den Anden lod den jydske Magnat Mogens Muncks Hustru, Fru Karen født Rosenkrands, tilligemed hendes Datter og Søn halshugge i Viborg, fordi Fru Karen ikke vilde føre sig efter den "utidige Kjærlighed, som hun ved sin Skjønhed havde optændt hos Kongen. Det aldeles Uhistoriske i denne Fortælling godtgjør Dr. Paludan Müller paa det Klareste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-13
Det andet Forsøg vakte alt for flere Aar siden nogen Sensation og er af en endnu mere oprørende Art; det gaaer nemlig ikke ud paa Mindre, end at gjøre Kong Christian til en Fadermorder. Christian den Andens Fader, Kong Hans drog i Aaret 1512 fra Kjøbenhavn til Jylland. Fra Ribe gik Reisen i Januar 1513 til Aalborg. Allerede svag i Forveien, havde han det Uheld, ved Overgangen over et opsvulmet Vandløb (Tarumkær ved Stiernaa) at styrte med Hesten midt i Vandet; dog vilde han ikke standse Reisen og ankom syg til Aalborg d. 24. Januar. Her forværredes hans Tilstand, snart saameget, at han maatte holde Sengen, og da Sygdommen tiltog, beredte Kongen sig med fuld Bevidsthed til Døden, tog Sacramentet, trøstede sine Omgivelser, formanede sin da 32 aarige Søn Christian og døde d. 20 Februar 1513 imellem Kl. 9 og 10 om Aftenen i sit 59de Aar. Hertug Christian lod Liget strax bringe til Graabrødre Kirke i Odense, hvor Kongen havde udvalgt sit Hvilested foran Alteret ved Siden af sin tidligere afdøde Søn Franciscus. (Hp. A.)