Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-11-19
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Det i Avisen Pag. 790 omtalte, af Assessor Ussing indgivne Andragende gik fra Petitionairernes Side ud paa, ved Stænderforsamlingens Hielp at erholde bevirket en authentisk Fortolkning af en Passus i de nye engelske 3 pCts. Obligationer, og derved aldeles tilstrækkelig Sikkerhed for, at det ikke har været Regjeringene Hensigt at foretage nogen Forandring i de oprindelige Vilkaar, men at Laanets Afbetaling i Fremtiden vil, til enhver Termin, skee med det samme uforandrede Beløb efter Obligationen af 1837, som efter Obligationen, af 1825. Den kongelige Commissarius bemærkede, at den foregaaende Ombytning af den i Aaret 1825 for det saakaldte Wilsonske Laan udstedte Hovedobligation, saavelsom af de dermed forbundne Special=Obligationer, var bleven en Nødvendighed derved, at Laaneagenten var kommen i insolvent Tilstand. Denne Begivenhed kunde let have paadraget de danske Finantser betydeligt Tab, da Laaneagenten naturligviis til visse Tider maa være forsynet med anseelige Remisser til Dækning af den forestaaende Rentebetaling; ligesom det vistnok og for vedkommende Creditorer var særdeles misligt, om Agenturen var forbleven i en uvederhæftig Mands Hænder, og derved den Nøiagtighed, hvormed de burde kunne gjøre Regning paa, at deres Renter vilde blive erlagte, var bleven forstyrret. Det var saaledes baade i Finantsernes og i Creditorernes Jnteresse, at Regjeringen bevirkede, at Agenturen gik over paa et saa vederhæftigt Vanqvierhuus som det Rothschildske, og det var særdeles heldigt, at Man fik dette bevirket hurtigt og uden Tab Den liden Modification i Obligationernes Udtryk, som ved denne Leilighed er foregaaet, og hvorved det aldeles ikke har været Regjeringens Hensigt, at unddrage sig de Samme paahvilende Forpligtelser, er naturligviis skeet med den nye Laaneagents Samtykke, og med de enkelte Creditorer var det ikke muligt at handle. Ved Afstemningen vedtoges imidlertid med 11 St. mod 11, at Andragendet skulde prøves af en Committee, til hvis Medlemmer valgtes: Bang, Tutein, Ussing. 32te Møde den 5 Novbr. Kammerjunker Benzon foredrog et Forslag om en Revision af den nu bestaaende Tien de-Lovgivning, hvilket Forslag i det Væsentlige gik ud paa, at der til Forordn. af 8 Januar 1810 maatte tilføies følgende 2 Bestemmelser: 1) at det maa staae i en Tiendeeiers Magt, naar en Tiendekommission af Enkelte eller Flere er reqvireret i et Sogn, da at opfordre samtlige øvrige Tiendeydere i Sognet til at afbenytte denne Leilighed til ogsaa at see deres Tiendeafgift bestemt til en fast Afgift, eller i modsat Tilfælde finde sig i, at de ei i et nærmere bestemmende Antal Aar, f. Ex. 15 Aar, kunne forlange en ny Commission, uden selv at bære alle de hermed forbundne Omkostninger. 2) At en Tiendeeier ligeledes maatte være berettiget til, for det Tilfælde, at 3/4 af et Sogns Tiende er bortakkorderet, og den øvrige 3/4 ikkun udgjøre f. Ex. 50 Tdr. Hartkorn, da paa sin egen Bekostning at forlange denne 1/4 Deels Tiendeafgift bestemt ved en Commissions=Kiendelse. Ved Afstemningen blev det med 47 St. mod 7 bestemt, at det hele Forslag ikke skulde underkastes Pravelse af en Committee, hvorefter det med 86 St. mod 18 bestemtes, at de ovennævnte tvende specielle Punkter heller ikke skulde underkastes en Committees Drøvelse. - Sognefoged Frederik Jørgensen foredrog et Andragende fra Lollands Nørre=Herreds Beboere om Nedsættelse i de Bropenge, de betale i Nakskov, hvilket Andragende imidlertid Proponenren, efter Præsidentens Opfordring, udsatte indtil videre. - Agent Bruun foredrog derefter et Andragende fra Landsoverretsassessor, Byskriver Schønheyder i Odense, ang. Oprettelsen af en Livsforsikkrings=Anstalt, hvilket Andragende gik ud paa, at Forsamlingen skulde til Hs. Maj. Kongen indgaae med en Petition om, at Allerhøistsamme vilde ved sagkyndige Mænd lade udarbeide en Plan til en af Staten garanteret Livsforsikkrings=Anstalt, hvorved enhver Deeltager, imod at indskyde en i Forhold til hans Alder og mulig andre Omstændigheder bestemt Sum, enten under Eet eller ved aarlige Bidrag, kan sikkre sig, at der efter hans Død udbetales en vis Capital til hans Efterladte, eller til Den, hvem Rettigheden af ham maatte være overdraget; samt at denne Plan derefter maatte iværksættes. Efterat have forelæst dette Andragende, bemærkede Agent Bruun, at de vægtige Grunde, som gjøre det ønskeligt at faae oprettet et Jnstitut, som paa den anviste Vei vil virke heldbringende for alle Classer i Samfundet, ere udhævede i selve Andragendet, og Taleren vidste derfor ikke bedre at understøtte dette, end ved at gjentage, hvad i samme er yttret, at, ligesom det attraaede Jnstitut vil sætte Embedsmand og Borger istand til, mod et lidet aarligt Jndskud, at sikkre sine Efterladte en uafhængig Stilling, saaledes vil og en saadan Jndretning kunne bidrage til, at de ikke ubetydelige Summer, som Statskassen nu maa udrede i Pensioner og Gratialer, kunne indskrænkes. Taleren anbefalede saaledes Sagen til Forsamlingens Overveielse. Med 36 St. mod 17 antoges, at der skulde nedsættes en Commitee, og til dennes Medlemmer valgtes: Scavenius, Ussing, Bruun. 33te Møde den 6 Novbr. Proprietair Langkilde foredrog et Forslag om, at de Veirmøller, der ere opførte siden 1813, maatte belægges med Bankhæftelse, ved hvilken Leilighed, Proponenten tilstillede Forsamlingen trende af Hr. Proprietair Mourier til Hindemae i Trykken udgivne Andragender, over Lov= og Rets Gjenstande, fornemmelig i Landbovæsenet, til høiere Eftertanke, – men ved Afstemningen afvistes Forslaget med 56 St. mod 3. - Proprietair Langkilde foredrog derpaa et Forslag om en ny Lov ang, Pligtarbeide til Kirkerne istedetfor Plakat 18 April 1828; med 30 St. mod 27 besluttedes en Committee, til hvis Medlemmer valgtes Langkilde, F. Neergaard og Birch.