JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-10-04
Arendal, den 17de Septbr. En hertil hjemkommen Skibscapitain beretter, i Onsdags Eftermiddag at have passeret Vraget af det russiske Linieskib, som da laae omtrent 7 Mile ud for Listerlandet. Veiret var godt og Søen rolig, men Strømmen satte Skibet ud fra Land. Trende Fartøier, et svensk, et hollandsk og et engelsk, vare allerede ifærd med at plyndre, for ei at blive kjendte, havde Svensken og Engelskmanden betrukken sine Skibes Agterdeel med Seil, og den Sidstnævnte, som havde lagt sig fast til Vraget, havde over til dette lagt en Bro, og syntes at gjøre en god Fangst. Engelskmanden, der forøvrigt ikke vilde opgive sit Navn eller Hjemsted, fortalte, at der i Vragets mellemste Rum laae en stor Mængde Liig, hvoraf han under sine Bestræbelser efter Effecter havde opfisket 4. – Vi hare forhen udtalt den almindelige Misbilligelse, der havde yttret sig mod Chefens Færd, ved at lade Skib og Mandskab i Stikken. Vi skuld her anføre den Forklaring, Chefen har givet af sit Forhold, Han skal saaledes have yttret, at han havde udlagt Redningsbaaden med 1 Officier og 18 Mand, for at kunne bjerge sig, hvis Skibet skulde synke, at han, gammel og svag derpaa erholdt et Stød, saa at han bevidstles tumlede uden bord, og optoges i Baaden, hvor han blev liggende uden Bevidsthed indtil de naaede Land. Dette bekræftes af den Officier, som var med ham i Baaden, og han bærer endnu synlige Tegn af en stærk Contusion over venstre Øie og Ansigt. – Jdet vi berøre Chefens udviste Forhold, kunne vi ikke undlade at fremhæve et Træk af en Underordnet, som vidner ligesaa hæderligt om et prøvet Mod, som om and militair Conduite. En Underofficeer – der nok svarer til vore Baadsmænd, – befandt sig imellem de 169 Mand, som bjergedes af Nicolaisen; men da han med et Blik faae, at alle de tilbageblevne Officierer befandt sig paa Fartøiet, forlangte han at blive bragt tilbage til Vraget. Dette skeete, og han holdt her trolig ud, indtil Nordcap ankom, og var sidste Mand, der steg i Baaden, Et andet Træk af ædel Selvopoffrelse viste Høibaadsmandens Kone, der tre Gange skal have styrtet sig i Vandet for at frelse sit spæde Barn, som hun ogsaa levende bragte til Land.
Viborger Samler, 1842-10-04
Viborg Torvepriser, den 1ste October: Rug 5 Rbd. 1 Mk. a 5 Rbd. 2 Mk., Byg 2 Rbd. 3 Mk. a 2 Rbd. 5 Mk., Havre 1 Rbd. 5 Mk. a 2 Rbd., Karlofler 9 Mk. pr. Td.; Oxekjød 4 a 6 s., fersk Flesk 9 a 12 s., Smør 22 a 24 s. pr. H.; Æg 1 Mk. Snesen.
Viborger Samler, 1842-10-04
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 26de Septbr.: N. A. Frost af Klitmøller fra Christiansand til Lemvig, C. P. Hausgaard af og fra dito til Nykjøbing, J. Osmundsen af og fra Mandal til Krik, G. Toftensen af og fra dito til Lemvig, Alle med Trælast.
Viborger Samler, 1842-10-04
Reisende med Dampskibet "ris" fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 2den October: Greve J. Juel Vind-Friis med Søster Comtesse Amalia Friis og Kammerjomfru Redstrup, Landsoverretsassessor Blechinberg, Hr. Culmsee, Herredsfoged P. M. Sinding, Cand. F. Paludan Müller med Frue, Adjunct N. Hansen, Frøken N. Bornemann, Assessor Ditzel, Kjøbmand B. Bekkevold, Proprietair Jngersen med Sønner P. og C. Jngersen, Kjøbmand W. A. M. Koch, Jfr. Brendstrup, Mad. Sørensen, Jfr. Cumann, Kjøbmand C. B. Gjærn, Cand. pharm. Stabel, Dyrlæge Høeberg, Stud. juris Lorentz, Kjøbmand Trægmann, Skræder Jepsen, Tømmermand Tønnesen, Garversv. Steenberg. Med Samme fra Aarhuus til Kjøbenhavn, den 3die October: Baron Rosenkrantz, Etatsraad Unsgaard, Proprietair Unsgaard, Cand. polytech. Schytte, Amanuensis Jensen, Auditeur Lind, Kjøbmand A. Bendix, Assistent Christensen. Student Feveile, Frøken With, Proprietair Storm, Particulair Harreskov, Fru Lange med 2de Døttre, Madamerne Karbeck, Erichsen og Møller, Brændeviinsbrænder Benthin, Bundtmagersv. Hermann, Bagersv. Schiøler, Dreiersvend, Peerstrup, Cigarmagersvendene Schrøder, Kistner, Sanders og Meyer, Qvæghandler Brask.
Viborger Samler, 1842-10-04
Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 3die October; Jfr. Bjørn, Fra Leth, Krigsraad Schäffer, Pastor Leth, Assessor Blechingberg.
Viborger Samler, 1842-10-04
Døde. Kjøbenhavn: Silke= og Klædehandler Hendrik Hesse; Dorothea Suhr, f. Bechmann, 83 Aar; Johan Andreas Schipleins Trempenau, 28 Aar; Birgitte Kathrine Bruun, f. Balling, 47 Aar; Skomagermester Lars Jensen, 43 Aar; Anna Marie Schulze, f. Krol, 12 Aar; Kirstine Andersen, f. Jacobsen, 52 Aar. - Aarhuus: Bodil Sørensen, 68 Aar.
Viborger Samler, 1842-10-04
Næstkommende Fredag den 7de October bliver Præste Ordination i Domkirken Kl. 11. Hr. Capellan Bøicher, af Ribe Stift, prædiker. Viborg, den 4de October 1842. N. F. Allgaard.
Viborger Samler, 1842-10-04
AVERTISSEMENTS. At jeg har nedsat mig heri Byen for at foretage Skrædersyening for Dem, som maatte ønske mig dertil, og for at give Underviisning deri, er jeg saa fri herved at bekjendtgjøre. Fortiden er min Bopæl hos Dreier, Møllers Enke, men fra 1ste Novbr. i Betient Koustrups Sted. Ærbødigst Viborg, den 20de Septbr. 1812. C. Ploug.
Viborger Samler, 1842-10-04
Uldmarkedet i Randers. Overeensstemmende med det kongelige danske Cancellies Resolution af 6te Juni 1840 afholdes Efteraars-Uld markedet i Randers den 27de og 28de October d. A. Ved at bekjendtgjøre Saadant bemærkes: at Jndleveringen til Magazinet, hvor Oplaget den første Maaned er aldeles gratis, kan skee 14 Dage forinden, at Forskud kan erholdes paa Ulden, samt at det mindste Qvantum, der kan indsendes til Forhandling ved Magazinet, er 32 Pd.
Viborger Samler, 1842-10-04
Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, den 24de September 1832.
Viborger Samler, 1842-10-06
700 Aarg. No. 157. Kongelig allernaadigst privilegeret.
Viborger Samler, 1842-10-06
Viborg Storridende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. annammenDenne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-10-06
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Det store Great Western-Stemship-Company i Bristol lader paa de derværende Dokker bygge et Dampskib, der i Størrelse skal overgaae alle hidtil bekjendte Skibe. Dette Kæmpe-Dampskib skal have en Længde af 324 Fod (altsaa 100 Fod længere end det længste engelske Linieskib) en Brede af 51 Fod, og stikke 32 Fod dybt. Dets regi strede Drægtighed vil udgjøre 3200 Tons, Rummet til Maskinerne m. m. fraregnet; det vil kunne rumme 1000 Tons Kul og 1200 Tons Varer. Med Undtagelse af de 3 øverste Dæk og Kahytterne vil det bestaae af Jern, af hvilket Metal 1400 Tons ville blive anvendte. Skibet skal forsynes med 4 Maskiner, hver af 250 Hestes Kraft, og med 3 uhyre store Dampkjedler. Det skal kaldes "Great Britain." Dette Foretagende synes ikke at bekræfte hvad der er meldt af flere Londoner Journaler, nemlig at de transatlantiske Dampskibsselskaber og navnligen Breat-Wester-Company lide ved deres Forretninger saa stort Tab, at de endog have isinde at standse med deres Søfarter. Skibets Bestemmelsested, vides endnu ikke. Journalen the Times ønsker at det maa vorde bestemt til Farter omkring det gode Haabs Forbierg, for derved at undgaae den med den indiske Posts Landtransport igjennem fremmede Stater forbundne Ulempe. Denne Journal antager, at hiint Skib vilde i 35 a 40 Dage kunne tilbagelægge den lange Fart omkring Cap indtil Udløbet af Gangesfloden i den bengalske Bugt; hvilket nu omtrent er den Tid Posten bruger for at komme fra Bombay over Ægypten til Marseille. Man regner nemlig, at Kæmpeskibet vil med sin uhyre Dampkraf kunne tilbagelægge 10 a 16 engl. Mile i Timen, medens de nuværende orientalske Dampbaade kun skyde 8, og de transatlantiske Dampere 9 Miles Fart i Timen.
Viborger Samler, 1842-10-06
Det hedder i en i Augsb. Allg. Zeit, indrykket Correspondentartikel fra London, at de i denne Stad værende Nordamericanere have med jublende Haanlatter, modtaget Efterretningen om den imellem Storbritannien og de nordamericanske Fristater afsluttede Tractat. Whig og Tory-Journalerne ere enige i at fordømme den indgaaede Overeenskomst. Det saare vigtige Grændsespørgsmaal og Astoria og Columbia er ikke omtalt med et eneste Ord. England, siger the Times, har ved en Tractat, ladet sig tilsikkre en Deel af sin egen Eiendom; England har vel sikkret sig i Fredstid en Communicationslinie imellem Canada og Ny-Brunsvig; men Americanerne have valgt sig en fortræffelig militair Stilling, hvorved hiin i og for sig selv ubetydende Concession er kjøbt ved i Øine faldende Skibsfarts-Fiskeri- og Handelsbegunstigelser. J Spørgsmaalet om Gjennemsøgningsretten har England opgivet alle tidligere Fordringer, og Dette har allerede givet Anledning til høist betænkelige Discussioner i den franske Presse. – Jntet Under saaledes at Peels Fienders Antal voxer. Man anstiller Sammenligninger; man kalder Canning den sidste af Englands store Statsmænd, i Peel seer man kun Middelmaadighedens Typus. Og denne Peel vil gjøre Alt alene; han lammer sine Collegers Virksomhed. Peel er i Besiddelse af alle John Bulls Fortrin og Feil; dette erhvervede ham hans Popularitet hos Middelclassen, og hertil kommer, at han ikke vil have Noget at gjøre med den udenlandske Politik, som han kun har benyttet som Partivaaben. Peel har villet overhugge, ikke opløse den af Lord Palmerston knyttede Knude, for med sin hele Kraft udelukkende at kunne beskæftige sig med Rigets indre Anliggender; thi her er han hjemme. Med denne Anskuelse kan man let opløse mangt et Spørgsmaal; derfor har han givet efter med Hensyn til Nordamerica (med Utaalmodighed udraabte han: "Hvad gjør det vel til Sagen, om et vist Morads swamp tilhører Storbritannien eller ei. - Men det var et slemt Ord; thi Spørgsmaalet angik meget Mere end Moradser, og selv i dette Punct gjaldt det og Englands Ret og Ære!). - Samme Utaalmodighed indgav ham befalingen til at rømme Afghanstan, uden den alderstegne Krigers (Hertugen af Wellingtons) dictatoriske Raad vilde Peel have sat en Skamplet paa den engelske Krigsære. Den selv samme Utaalmodighed bragte Peel til at troe, at han med en Tirade kunne gjøre Ende paa Frankerigs Fjernelse fra de 4 Magter, hvilken Tirade han anbragte i sin Forsvarstale imod Lord Palmerstons Demosthenske Philippik.
Viborger Samler, 1842-10-06
Frankerig. Dentz, Forræderen imod Hertuginden af Berry, er nu bleven et Hospitalsmedlem, efterat han ved Fylderi og Udsvævelser har sat overstyr de ham for hans Forræderi udbetalte 500,000 Fres. - Ved atter at vende tilbage til den jødiske Religion forskaffede han sig i længere Tid Understøttelse af sine Troesforvandte; da ogsaa denne Kilde var udtørret, lod han sig arrestere som Løsgænger og Betler. Det er nu oplyst, at denne Uslinger Jtaliener af Fødsel.
Viborger Samler, 1842-10-06
The Times omtaler, at Artim Bei, Vicekongen af Ægyptens Secretair, er ankommen til Marseille med Gaver fra sin Herre Ludvig Philip, og tillige med det Ærende, at negocere i Paris et Laan for Mehemed Ali. (Denne Efterretning er et Sidestykke til Mehemed Alis - i en Skrivelse fra Alexandrien af 7de Septbr. omtalte – Udnævnelse til Storvezirsværdigheden i Constantinopel.) Paris, den 26de Septbr. Lord Cowley og Grev Appony, Englands og Østerrigs Gesandter ved Tuileri ernes Hof, have i disse Dage havt flere Conferencer med hinanden. Derimod bemærker man, at disse Diplomater have i de sidste 14 Dage ikke indfundet sig i det udenlandske Departement.
Viborger Samler, 1842-10-06
General Bugeands Brochure har i Krigsministeriet vakt stor Sensation, endog af den Grund at dens Publication er aldeles stridende imod Marschal Soults Forbud angaaende Bekjendtgjørelse af hvad der angaaer det Militaire. J Ministeriets Bureauer er man overbeviist om, at Generalen ikke vil forblive længe i Africa og at man atter vil forsøge at fremkalde den gamle Plan at udnævne Kongens Adjutant, General Rumigny, til Generalgouverneur, for saaledes lidt efter lidt at omskabe de africanske Besiddelser til et Vicekongedømme for Hertugen, af Aumale. (Det er maaskee til General Rumigny, at Bugeand sigter, naar han i sit Skrift udraaber: "Jngen Favoritgeneraler! De vilde kun fordærve Alt. Nei, ingen saadanne Mænd, som man vil ophøie til store Værdigheder, uden at man er forvisset om, at de ere den vanskelige Opgave voxne."
Viborger Samler, 1842-10-06
Fra den tyrkiske Grændse, den 16de Septbr. Den engelske Generalconsul i Belgrad er afreist til Constantinopel; to Afsendte fra Exfyrsten Michael ledsage ham; ogsaa Michaels Moder har afsendt to Befuldmægtigede til Constantinopel. Man vil i Stambul sætte Himmel og Jord i Bevægelse for at forhindre Bekræftelsen af den nye Fyrstes Valg. Men Porten vil vel frabede sig Fremmedes Jndblanden i Rigets indre Anliggender, og indskrider ikke Rusland ifølge sin Skytsret, saa turde Fyrst Michaels Sag være tabt. – Den nye Fyrste fører ikke længere sit forrige Navn Alexander Petrowitsch; han lader sig nu kalde Alexander Georgewitsch Czerny. Rolighed hersker nu overalt i Servien; men denne Rolighed er maaskee Havblikket, der bebuder den forestaaende Storm.
Viborger Samler, 1842-10-06
Fra Berlin meldes under 27de Septbr., at den store Brand i Kasan skal have tilføiet Handelstanden i St. Petersburg overordentlige Tab. Circassien. Af den allerede omtalte Artikel af Malta Times om et nyt Nederlag, Russerne skulle have lidt i Circassien, meddeles Følgende: "Constantinopel, den 27de Aug. En stor og vigtig Nyhed fra Circassien. Som De veed, skulde Russerne, efter deres umættelige Czars Villie og under den russiske Krigsminister Tschernitscheffs Overcommande, i dette Felttog hugge Bjergboerne sønder og sammen. Desuagtet gjorde man Disse for kort Tid siden Fredsforslag, og Circassierne, for at vinde Tid, lode som om de vilde indlade sig derpaa. Saaledes blev en Vaabenstilstand bragt istand. Jmidlertid reiste Bjergboerne sig i Masse; de ændsede ikke den af deres Vaabenbrødre indgaaede Vaabenhvile, og overfaldt med Stormvindens Hurtighed de Vantroes Leir. Det natlige Blodbad begyndte; Nattevagterne overrumpledes; hvilende i Søvnens Arme myrdedes de russiske Krigere: her var ei at tænke paa Slagorden eller paa at gribe til Vaaben. Dette Blodbad fandt Sted i Nærheden af Fæstningen Mazga, Norden for Abaseir. De fleste Flygtninger kastede sig ind i denne Plads, hvor de haabede atter at kunne væbne og forsamle sig; men deres Forfølgere fulgte dem i Hælene og trængte med dem ind i Fæstningen. Hvo som modsatte sig, blev hugget ned; dog faldt omtrent 50 Circassiere, og henved 100 Bjergboere tilsatte ligeledes Livet ved en Mines Sprængning. Dette Uheld forøgede Circassiernes Raseri; de nedsablede Alt for Fode og gave ingen Pardon. – Først efterat have hevnet deres faldne Brødre, skaanede de de Overvundne, af hvilke mange sendtes som Fanger ind i det Jndre af Landet. Byttet var Circassierne saa meget mere kjærkomment, som det i den sidste Tid havde manglet dem paa Munition. Efterat Fortet var udplyndret, stak de Jld paa Bygningerne og droge bort. Dette er Efterretningen saaledes som jeg har hørt den; men spørg mig ikke om Datum, nøie Angivelse af Kamppladsen; thi Sligt faaer man aldrig at vide af Circassierne. Jblandt de Fangne skal der være en General og mange Officierer. Antallet af den russiske Styrke angives af Circassierne til 20,000 Md.;men var Antallet endog kun halvt saa stort, saa er Vaabendaaden desuagtet glimrende. Til Halvøen Krim skulle være ankomne mange fra Circassien flygtede og saarede Russere; men om de ere saarede i denne Kamp vides ikke, da Russerne til samme Tid have lidt betydelige Tab i 2 andre Fegtninger i Daghestan og ved Sotcha. (Hvormeget der af ovenstaaende, sikkert meget overdrevne Efterretninger bør fradrages, kan ei angives, da ingen officielle russiske Meddelelser haves.)
Viborger Samler, 1842-10-06
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1842-10-06
Kjøbenhavn. J Løverdags Kl. 9 ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen her til Staden i bedste Velgaaende paa Dampskibet "Ægir." Da Deres Majestæter stege i Land, modtagne af Medlemmerne af den kongl. Familie, bleve de hilsede med Jubelraab af den talrige Menneskemasse, der allerede fra den tidlige Morgen havde indfundet sig paa Toldboden og den tilgrændsende Langelinie. J Mandags agtede Dr. M. at begive sig til Sommerresidentsen "Sorgenfri Slot." (D. Ugeskr.)
Viborger Samler, 1842-10-06
Efterat Tropperne i Søndags Formiddags vare opmarscherede paa Christiansborg Slots Ridebane, begave de befalede Deputationer sig Kl. 3 igjennem Colonnaden indi Slotsgaarden, hvor Garden paraderede og hvor en særdeles smuk Tribune var opreist for Hs. Majestæt. Husarerne afleverede først deres gamle Estandarter og modtoge de nye, og derefter fuccessive de 10 Batailloner Jnfanteri. Til hver Deputation især henvendte Hs. Maist. nogle hjertelige Ord. Da enhver Bataillon saaledes havde modtaget sin Fane, sluttedes en engere Kreds om Tribunen og Hs. Maist. holdt en Tale. Under Salut fra Tøihuset bleve nu de nye Faner baarne ud paa Ridebanen, hvor Hs. Maist. strax efter viste sig tilhest under et tordnende Hurra fra det af den skjønneste Aand besjælede Militair, ligesom ogsaa fra den paa Pladsen forsamlede Folkemængde. Tropperne marscherede derpaa gjennem Løngangsporten ud paa den store Plads foran Slottet, hvor de defilerede forbi Hs. Majestæt. Alle Musikcorpserne spillede derefter en chor Melodien til Folkefangen: "Kong Christian stod ved høien Mast, og saaledes endte denne høitidelige og imponerende Act. – Fanerne ere særdeles smukke; de bære det gamle ærværdige Dannebrogs simple, men delige Farver, foroven staaer Kongens Navnetræk og forneden Bataillonens Nummer. Det forrige Kongens Regiment har tillige beholdt Frederik den 6te Navne træk. (D. Ugeskr.) Hs. Erc. Grev Reventlow Criminil, Geheime-Statsminister og Chef for det udenlandske Departement, og Geheime-Etatsraad Adler ere i Mandags hjemkomne til Kbhavn med Dampskibet Christian den 8de." (Da.)
Viborger Samler, 1842-10-06
Om Overhofmarschal Haxthausens ulykkelige Fald ned af Slotstrappen meddeler Aarh. Av. Følgende: "Den 70-aarige Mand blev svimmel paa Trappen og styrtede forlænds ned med Ansigtet imod Kanten af de nederste Trin. Han var skrækkelig forslaaet, et Hul ind i Hjerneskallen, Næsen brækket og Munden aldeles indslagen. Det var første Gang at den svage Mand havde fungeret som Overhofmarschal paa Christiansborg Slot, og da han som lemlæstet bragtes op i Slottet, var det første Gang han benyttede de dersteds for hans Charge indrettede Værelser." Den næste Rolle Hr. Mantzius har udvalgt sig til anden Debut, er Commissionair Greenaa i Fristelsen. Om de sidste Artikler, overskrevne Øieblikkets Vigtighed, hvorfor "Fædrelandet er lagt under Beslag, hed der det i dets forrige Onsdagsnummer: "J disse Artikler have vi søgt at vise, at Folket har standset det ved Christian den Ottendes Thronbestigelse begyndte politiske Liv, at den roeskildske Stænderforsamling har sveget Folkets Haab, at der fra den skulde udgaae et Kraftens Aandepust over Landet; at Folket derfor er overladt til sig selv; at Folket derfor, hvis ei det politiske Liv skal uddøe, hvis man ei vil indskrænke sig til at imødesee en ydre Omstændighed, der kan gjøre dens Gjen oplivelse mulig, maa rive sig ud af den Uvirksomheds og Ligegyldigheds Tilstand, hvori det nu befinder sig. Endvidere have vi gjort opmærksom paa, at det vilde være høist betænkeligt at afvente en ydre Omstændighed til Gjenoplivelsen af det politiske Liv, fordi denne udvortes Omstændighed ikke med Sikkerhed kan ventes at ville blive saa glædelig, som vor nuværende Konges Thronbestigelse, og det navnligen af den Grund, at Danmarks Fremtid ligger mørk og truende, og at der i de forskjellige Anskuelser og Arvefølgen i Hertugdømmerne ligger gjærende Elementer, der let kunne indeholde Spiren til Borgerkrige og Rigets Opløsning.
Viborger Samler, 1842-10-06
J Mandags begyndte Høiesteret atter sine ved Ferien afbrudte Functioner. Blandt de nærmest forestaaende Sager ere de imod susp. Byfoged i Frederikshavn, Overanditeur Lassen, for ulovlig Sportulering og øvrige Embedsforhold anlagte Sager; samt den mod susp. Byfoged i Sorø, Justitsr. Gyldenfeldt, for mislig Embedsførelse; og den mod Branddirecteur Krogstad paa Læsø for mislig og begragelig Embedsførelse &c. (Da.)¬
Viborger Samler, 1842-10-06
J Fredags hændtes det, at 2de Arrestanter, som fra Criminelkammeret skulde føres til Stokhuusarresten, saae Leilighed til at undvige, hvorefter de løb over Volden og styrtede sig i Graven, hvorved det lykkedes den Ene at undkomme ved at svømme over til den anden Bredde; derimod kom den Anden til at staae fast paa Hovedet i Mudderet og blev der greben. (Ah. Av.)¬
Viborger Samler, 1842-10-06
J "Corfaren" læses en underdanigst Petition tilden forestaaende høie Stænderforsamling i Viborg fra "Nationalhestene af det reducerede slesvigske Regiment, der af mange paalidelige Folk have forfaret: at den store Militair-Commission (for hvilken de forresten nære den dybeste Høiagtelse) skal have besluttet, at de for Fremtiden skulle gjøre Tjeneste ved Artilleriet i Rendsborg: en Efterretning, der har gjort et saare dybt og nedslaaende Jndtryk paa deres Sind, eftersom de fra Veile-Egnen have 25 og fra Lemvig=Kanten endog 40 Miil til Rendsborg; ikke at tale om, at det strider imod deres Nationalfølelse at gjøre Tjeneste i det hellige romerske Rige, og synes desuden at være et indledende Skridt til den meget omtalte "Opslugelse."
Viborger Samler, 1842-10-06
Den holsteenske Stænderforsamling har erklæret sig enig i den nedsatte Comitees fraraadende Betænkning og med 40 Stemmer mod 2 antaget Advocat Kirchhofs Amendement, ifølge hvilket Forsamlingen, efter hvad der hidtil er forelagt samme, ikke seer sig istand til at ansee Jndførelsen af stænderske Comiteer som anbefalelig." Fra Flensborg meldes, at den ovenfor St. Jürgensbyliggende Frulunder Mølle" er afbrændt i Bund og Grund.
Viborger Samler, 1842-10-06
Udnævnelser og Entledigelse. Kammerjunker, Capitain v. Hedemann, Hoschef hos Hs. kal. Høyhed Hertuginde Vilhelmine til Slesvig=Holsteen Sønderborg-Glücksborg, er allernaadigst udnævnt til Kammerherre. Capitain af 1ste Classe i 5te Jægercorps Michelsen er udnævnt til Ridder af Dannebrogordenens 3die Classe.
Viborger Samler, 1842-10-06
- Under 20de d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst tilladt Kammerraad og Landinspecteur Oxholm at udtræde af Tiende-Commissionen for Gjording, Malt og Andst Herreder samt Hunderup Birk og de Jurisdictioner af Ribe Amt, der ligge sønden for Kongeaaen, samt derhos beskikket Landmaaler J. R. Müller til Medlem af bemeldte Tiendecommission. - Under 22de f. M. har Hs. Majestæt paa Ansøgning i Naade og med Pension entlediget Justitiarius i den vestindiske Landsoverret U. C. Wedege. - Under f. D.
Viborger Samler, 1842-10-06
har Hs. Majestæt benaadet Politibetjentene Lumbyemølle i Aalborg og Sanderhoff i Hjørring samt Sognefoged T. T. Holtet i Dronninglund Sogn og Herred med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Viborger Samler, 1842-10-06
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 4de October. Hamborg 2 M. - a vista 200 1/2. Species 200. Obligationer (uden Rente) 101 a 101 1/2 Rbd. Sedl. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820. Rbd. r. S. Disconto 4 pCent. Nationalbank-Actier 110 1/2 a 111 i r. S.
Viborger Samler, 1842-10-06
Reisende med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 2den October.
Viborger Samler, 1842-10-06
Kammerherre Amtmand Graah, Apotheker Arnzen, Pastor Carlsen med Kone og Datter, Kjøbmand Westermann med Kone og 3 Børn, Kjøbmand Bay, Fru Hoff med Datter, Landoeconom Feddersen, Forvalter Rasmussen, P. Wester liin, N. Hougaard. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 3die De.: Kammerherre Greve af Scheel med Frue, 5 Børn, Gouvernante: Mademoiselle Hartier, Kammerjomfru Holmer, Huuslærer Cand. theol. Blædel, 7 Domestiquer og 2 Eqvipager, Fru Pram med Søn, Handelsfuldmægtig Barfoed, Farverlærling Chr. Berg. Fra Samsø til Kallundborg: Kjøbmand Møller.
Viborger Samler, 1842-10-06
Med Dagvognen fra Skive til Viborg, den 5te October: Hr. Nebelong, Krigsraad Lumholdt og Søn. Med Samme fra Viborg til Randers, den 5te Dennes: Hr. Kruckov. Med Samme fra Viborg til Aarhuus, den 5te De.: Kjøbmand Philipp, Jfr. Schonau, Hr. Nebelong.
Viborger Samler, 1842-10-06
AVERTISSEMENTS. Forelæsning. Tirsdagen den 11te October, Kl. 5 1/2, begynder Undertegnede sine forhen anmeldte Forelæsninger over nogle Afsnit af Physiken. Adgangskort erholdes hos Hr. Boghandler Kabell. Lokalet er i Cathedralskolen. Skeroth, Cand. polyt.