JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-15
Tirsdagen den 11te Mai sidst, om Formiddagen Kl. 10 opkom pludselig Jldløs i Tersløse Præstegaard ved Sorøe, der i mindre end en Time forvandlede samtlige dens Længder og Præste Enkesæde-Huset til en Askehob. Stor var Jldmassen, lynsnar dens Gang og Folkene ikke tilstede, saa at ikke allene alt Ind- og Udboe, paa saare Lidet nær, opbrændte; men endog de indkiøbte Materia rier til paabegyndt nye Opbyggelse af nogle Fag af Stuehuset. Præsten Hr. Niels Christopher Østrup, hans Hustrue med gamle Moder og flere smaae Børn maatte tilsamt forlade den brændende Boelig, saa at ikke engang enten Linned eller Gangklæder bleve reddede. Denne Præste Familie, hvis occonomiske Vilkaar forud vare saa trange, er en Gienstand for christeligsindede Medborgeres Medlidenhed. De, som ville komme den til Hielp, behage at sende deres Gaver, enten til Hr. Tobaksfabriqveur P. Beck i Kiøbenhavn, boende i Frederiksberggaden No. 20, eller til den brandlidte Præst paa Tersløsegaard pr. Sorøe, eller og til Undertegnede. Rachløv Præstegaard ved Callundborg den 15de Juli Warthoe, Amtsprovst og Sognepræst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-15
Til førstkommende Flyttedag kan et Værelse bekommes til Leie for 1 a 2 Skolediscipler, eller andre eenlige Personer, Kosten kan erholdes i Huset. Værelset kan bekommes saavel med som uden Meubler. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-15
Hos Undertegnede kan strax erholdes tilkiøbs et ParHundrede Tønder deels toradet og deels sexradet Byg for 10 Mark Tegn pr. Tønde. Ringsted den 12te Juli 1825. F. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-15
Paa Charlottendahl kan daglig bekommes tilkiøbs, Hollænder=Ost.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-15
Den 22de Juli kan bekommes nyebrændt Kalk for 3 Rbd. Tdn. hos F. Paulsen paa Gyldenholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-15
En Karl, som forstaaer at passe en Hauge, og tillig vil tage Deel i Markarbeide, kan til førstkommende 1ste November eller Nytaar faae Condition, naar han melder sig hos Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-15
Paa Kalkværket ved Roeskilde Kroe kan daglig erholdes god Steenkalk a 2 Rbd. rede Sölv pr. Tönde. Bestillinger paa större Partier önskes i Tide indsendte til Hr. Assessor Lorentzen paa Kalkværket, med hvem ogsaa Aftale kan træffes om Kalkens Tilkjørsel til billigste Fragt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-15
Trykfeil i No. 57. Paa Titelsiden, første Svalte, sidste Linie, yttre en, læs: yttre sig en Samme Side, anden Spalte, første Linie, Obscuritismen, læs: Obscurantismen. Samme Side, samme Spalte, Linie 15, udelades og i Begyndelse af Linien. Pag. 905, Lin. 2, Bedragerier ikke skal, læs: Bedragerier skal. Lin. 5, Cente, læs: Ceuta. Melzar, læs: Melgar. - - - 21, Paven, læs: Paverne. Paataget, læs; paatage. 906 16, postoralske, læs, pastoralske 907 – 19, Veddir, læs: Viddin. - 33, Bandera, læs: Bandiera, 39, Gabarre, læs: Gabarren. 911 – 21, Coqvuille, læs: Coqville. 28, Bougairrille, læs: Bougainville. 33, giennemstreife, læs: giennemstreife. Omegnen. - 39, Leslin, læs: Leslie. Paa Hr. Pastor og Ridder Bastholms Regne redigeret af Hr. Adjunct Andersen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Trykt og forlagt af Peter Magnus. 11 Aarg. Fredagen d. 22. Juli 1825. No. 59.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Greven af Maranhao (Lord Cochrane) befinder sig paa Landet hos sin Kone. Han har nedtaget sit Flag af Peranga. Denne Fregat har 300 Md. ombord, hvoraf de 280 ere Engellændere, alle Officere høre til denne Nation. Matroserne erholde i Portsmouth 2 Maaneders Sold, og Enhver desuden betydelig Andeel i Priserne. Det hedder, at det staaer dem frit for, at forblive i Tienesten eller at gaae ud af den. De sige, at de, lige til de kom i Kanalen, ikke havde tænkt paa, at det gik til Engelland, og nogle mene: Cochrane ville ikke være ankommen, hvis han ei havde troet at kunne opfange den Portugisiske Freget, som har overbragt Grev Palmella.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Fra Madrid hedder det under 25de Juni, Opstanden den 16de og følgende Dage har tilføiet det overspændte Partie større Skade, end alle politiske og diplomatiske Beviser vare istand til at udrette; den har skildt det ved de rolige Roalister, som endnu holdt med det, og overbeviiste Hoffet tydeligen om, hvad det har at vente sig af det. Under Oprøret dristede dette Partie sig til at skikke Kourerer til Aranjues, for, som man forsikkrer, at tiltrodse sig Ministeren Americhs Vedblivelse i sin Post, og desuden andre Tilstaaelser. Andre Kourerer bleve afskikkede til flere Provindsial=Stæder, for at formaae dem til at understøtte dets Fordringer ved lignende Scener. Men Kongen vedblev med Fasthed, at hans Ordrer skulle efterleves, og at Americh inden 6 Timer skulle afreise. – De den 16de af de Roialistiske Frievillige vilkaarligen arresterede Personer, hvoriblandt der befandtes Oldinger, Fruentimmer af Stand og Børn, have nu alle erholdt deres Friehed igien, men klage meget over den Behandling, de have lidt. – Ved Kongens Jndtog den 22de defilerede de Spanske Tropper forbi Pallaict, og afgave ved deres glimrende Uniformer et ikke uanseeligt Skuespil. Men ved at betragte dem nærmere, bemærkede man, at de næsten alle kommanderedes af unge Mennesker og viste liden Øvelse. Den anden Esqvadron af Rytter-Regimentet Reina Amelig var blot forsynede med Leieheste. De udenfor Staden liggende Spanske Tropper ere kuns for en meget ringe Deel forsynede med Uniform, og flere Maaneder have de ikke faaet Sold. – Siden flere Dage ere mange Familier ankomne til Barcellona fra Madrid for at undgaae de derværende Uroeligheder. De nedlode sig især i denne Stad, for at deeltage i den Roe, som denne nyder ved den Franske General Reisets Fasthed og Klogskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Subdirektoren for det Rhinske, Vestindiske Kompagnie, Hr. Becher, har i disse Dage ladet udgaae et Forslag og Opbud til sine Landsmænd, hvori han anbefaler Meel Udførsel over Havet, og almindelige Meel=Magaziner i Landet selv, for at forunde Landmanden en stor Lettelse, og at være en Støtte for Fødelandet i den maaskee ikke fierne Tidspunkt af Kornmangel, og at forskaffe dem gode Renter af deres Kapital, som maatte anvende en saadan paa denne Sag. Han ønsker, at til Opnaaelsen af første Øiemed en Kapital paa 100000 Rdlr. maa blive sammenskudt, og antyder at allerede flere Medlemmer af det Rhinske-Vestindiske Kompagnie, have undertegnet Aktier paa 100 Daler. Meel=Oplagstederne kunne, efter Hr. Bechers Anskuelse, enten blive bragt til Udførelse som Depot, imod skriftlig Beviis for det nedlagte Qvantum, eller som en Penge-Forening med Forskud i rede Penge paa det i Foreningens Magazin deponerte Meel, eller ogsaa som en Kredit-Forening med Forskud i giensidigen garanterte Qvitteringer, og Fordelen kunde blive overmaade stor. Thi antaget, at der gives i Tydskland 2500 Stæder, 2200 Markedspladse, 100,000 Landsbyer, og 70,000 mindre Byer, og at disse i Giennemsnit nedlagde i Oplagsstederne 100, 10, 5 og 1 Tønde i Forhold til de angivne Steders Størrelse, saa vilde dette tilsammen udgjøre 8 til 900,000 Tønder Meel, og selv ved nærværende lave Kornpriis et Bidrag af omtrent 5 Millioner Daler, hvis Cirkulation imellem den Agerdyrkende Klasse maatte være af meget betydelig Jndflydelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Nyeste Post-Efterretninger. Fra London under 12te Juli hedder det, at med Hveden var det slaut, og man vilde gierne have, med Undtagelse af den bedste Qvalitet, solgt til lavere Priser. Da Efterretningerne om den forventede Høst af Byg ikke lyde gunstige, og Forraadet deraf kuns er ringe, er samme stegen 2 Skilling, i Prisen. Frisk Havre af bedste Sort er sielden og holder sig derfor i Prisen, hvilket ikke er Tilfældet med de ringere Sorter. Med Bønner og Ærter er det uforandret. J fremmed Hvede skeete næsten slet ingen Omsætning og selv de allerbedste Varer blev der ikke spurgt efter. Rap og Liinkager søgtes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
J de sidste 9 Maaneder har Jndførselen af alle Sæde arter i Londons Havn været betydelig stærkere, end i et lige Tidsrum af begge de foregaaende Aar, dog med Hensyn til Havren og Hveden blot formedelst en større Tilførsel fra Udlandet og fra Jrland, da af sidste Artikel omtrent 70,000 Qvarter ere mindre indkomne fra Englands bedste Kornegne: Esser, Suffolk og Kent. Man forventer i Engelland en meget velsignet Høst, undtagen paa Byg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Statsindtægterne have i det med den 5te Juli udløbne Aar beløbet sig til 49,626,368 Pund Sterling, hvilket udgiør mere end de for 1820-24 indkomne 50,412, 592 Pund, fordi derfra maa afdrages. 2 1/2 Mill., som Østerrig da afbetalte paa sin Gield. Bladet Times bemærker herved at Told og Accise have i det sidste Aar tiltaget med 1,419,61 Pd. De andre Paalæg have indbragt 164,877 Pund mindre end forrige Aar, blot Jndtægten af Stempelpapiir og Posten er større. J det Hele beløber Jndtægten af sidste Aar sig til 1,713,601 Pund mere end forrige Aar. Tilværten i sidste Qvartal er noget over 1/2 Million. Vi haabe, at Regjeringen vil gjøre Alt for at tvinge Pengene ind i lovmæssige Handelskanaler, og forhindre Lysten efter ødelæggende, men forførende Spekulationer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Fra Livorno af 3 Julii vil man vide for vist, at Grækerne have vundet en glimrende Seier i det østlige Grækenland. Den Tyrkiske Hær var deelt i tre Afdelinger. Den første er bleven slagen og ødelagt ved Amplane ved den brave Gouras. Anføreren og flere Tyrkiske Officere ere gjorte til Fanger, og alle øvrige slagne eller adspredte. Det andet Corps er omringet og beleiret i en gammel Fæstning, Salona, og bliver nødt til at overgive sig paa Naade eller Unaade. Det tredie slagne Corps har adspredet sig og tildeels reddet sig til Negropont Jbrahim Pascha, som var uforsigtig rykket frem i Arkadien, er indsluttet af Grækerne i et Distrikt, af Messenien, og man troer at han ikke vil kunne undkomme. – Angaaende Træfningen ved Salona indeholder den Østerrigste Jagttager følgende: Luthrakt, ved Jsthmus den 19de Mai. Den 17de dennes angreb Fienderne begge Posterne ved Palatia og Pente Ornea med 2500 Mand Jnfanterie og 500 Mand Cavallerie. Disse Poster havde tilforn 400 Grækere besat, som i en Hast vare samlede af General Gouras og Nako Panuriæ. Kampen var meget haardnakken paa begge Sider; 200 Grækere faldt hæderfuldt for Fædrelandet. De øvrige som ikke vare Overmagten voxne, maatte overlade disse Poster til Fienden. En panisk Skræk udbredte sig over dette uventede Jndfald i Salona; de svage Jndvaanere flygtede, for at søge et andet Tilflugtsted, og de fleste ankom hertil i Dag tidlig, tilligemed Regierings-Commissionen for Øst-Grækenland. Fienden var istand til at giøre et saadant Overfald, da de pludselig borttoge de ubesatte Poster ved Klima og Betreniza, henimod Malandrino, og af de i Vostitza værende Epirotiske Tropper ankom blot Kisto Tavella med Sine under Katastrophen til Salona. Dog er det lykkedes den sidste, at redde de i Tiropigadion henlagte Krigsfornødenheder og Levnetsmidler, hvilke Tyrkerne i Salona haabede at finde, for at afhielpe deres Mangel. Derfra er han gaaet til Dessina, for at støde til Gouras og de andre. Regierings Commissionen har expederet et tilstrækkeligt Antal Skibe, for at oversætte de andre 3500 Mand Epi rotere, som endnu er i Vostitza. Vi tvivle ikke paa at deres Ankomst vil paa nye opmuntre de overblevne Tropper, og at ingen af Fienderne vil vende tilbage fra det fortvivlede Jndbrud, hvortil kun det Haab, at finde Overflødighed af Levnetsmidler, har ansporet dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Samme Jagttager indeholder Efterretninger fra Smyrna af 17de Juni, efter hvilke den Ægyptiske Armee i Morea har tilfægtet sig nye Fordeele. Jbrahim Pascha havde besat begge Stæderne Calamata og Arcadia, og var trængt frem med 8000 Mand til det Jndre af Landet. Grækerne, som under Anførsel af Capitainerne Papa Flessa, Kefala og to Fættere af Beyen af Mayn, 1700 Mand stærk, og vare forskandsede i en fast Biergpost vedAyg, 10 til 11 Mile nordlig for Modon, bleve den 1ste Juni angrebne af Ægypterne, omringede, og efter det meest fortvivlede Modværge ganske ødelagt. Ægypterne mistede i denne haardnakkede Kamp over 100 Mand Døde og henimod 150 Mand Saarede. Jblandt de Dræbte befinder sig Jbrahim Paschas Rostan Agassi, og en Bimbaschi af de paa Europæisk Fod exercerede Tropper. Jblandt de Saarede, Gouverneuren af Modon, Hassan Pascha og tre andre Officere. Capudan Pascha var med sin Flaade indløbet i Sudaom Natten fra 4de til 5te Junii.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Skipperefterretninger fra Corfu, som naae til 18de Juni, berette, at den med Sachturi ved Sudaforenede Miaulis havde gjort et Angreb paa Kapudan Paschas derhen flygtede Flaade, og atter opbrændt 5 større Skibe for ham. Endnu vigtigere ere Beretninger og Gouras fra Egnen ved Salona, der ere blevne bekiendte i Nauplion. Samme havde tvungen, efter et den 8de Juni forefalden blodigt Nederlag, Pliassa Pascha, der havde besat Salona med 6000 Mand, og til hvem han hindrede al Tilførsel af Levnetsmidler, til Overgivelse. PliassaPascha, der kommanderede en Afdeling af ReschidPaschas Armee, leed siden sin Ankomst til Salona, den største Mangel saavel paa Munition som paa Levnetsmidler. Den med Gouras sluttede Kapitulation blev af den sidste erklæret for ugyldig, fordi Tyrkerne havde myrdet de ved deres Jndmarsch i Salona gjorte Græske Fanger, trods deres Løvte, at skaane disses Liv. Jbrahim Pascha var efter Jndtagelsen af Navarino trængt frem i Arkadien, men, ifølge de nyeste Efterretninger, staaer han i Nissi, paa alle Kanter omgiven af Grækere. Fra Messolongi blive de ovennævnte Efterretninger fra Salona ligeledes bekræftede i den Græske Chronik af 16de Junii. For Messolongi vare 5 Brandere indtrufne tilligemed 6 Skibe, for at afskjære Reschid Pascha al Tilførsel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Den Græske Regiering har bekiendtgjort en almindelig Amnestie til Bedste for Rebellerne i 1823, hvilket har frembragt den største Enthusiasme hos Armeen paa Peloponnes. 12 Tusinde Moreotere ere dragne igiennem Jsthmen af Korinth, for at leMissolongi og Anatolico til Hielp, som ikke skulle være behørig forsynede med Levnetsmidler. - Grækerne vedblive med at optage de Europæiske Skibe der bringe Tyrkerne Levnetsmidler. – Vicepræsidenten for den udøvende Magt i Grækenland har officiel bekiendtgjort Seieren af Sachtury. Ovenstaaende meldes fra Zante den 11te Junii.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Blandede Efterretninger fra Nordamerika. De forenede Staters Armee bestaaer af en General=Stab paa 91 Mand, et Jngenieur-Korps paa 22; 4 Artillerie-Regimenter paa 1911 Mand samtlig, 7 Jnfanterie-Regimenter, tilsammen 3240, saa at Hovedsummen af den hele regulaire Hær, alle civile Betientere og Haandlangere iberegnede, udgiør 5779 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Jfølge Jndberetning til Krigs-Kommissariatet, i November 1824 bestod Militzen i alle de forenede Stater af 1,053,787 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Geographien vil med Tiden ikke komme i ringe Forvirring formedelst det uhyre Antal ligebenævnede Stæder i Nordamerika. Man tæller nu 10 La Fayetter, 6 Frankfurter, 42 Stæder, som føre Navnet Franklin og 55, som hedde Washington. – Den nytyske Jordbeskrivelse om Nordamerika, hvori disse Efterretninger findes, bliver bedømt meget gunstigen i de Amerikanske Blade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Jfølge officielle Beretninger fra Ny-Orleans ere 125 Dampbaade siden 1813 komne i Gang paa Missisipi. Af disse ere 11 forulykkede ved det at Kiedelen er sprungen i dem, hvorved 55 Mennesker have tilsat Livet og nogle faa blevne saarede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Den 7de Januar bleve Bøgerne til Supskribtion for det nye Deelavare og Huson=Kanal=Kompagnie aabnede med en Kapital af 1,5000,000 Dollars, og alt forinden Klokken to om Middagen var den hele Summa subskriberet. Billen om at afskaffe Fængsel for Skyldnere eller Kreditorer er bleven forkastet i Senatet, dog kuns med en Fleerhed af 3 Stemmer, saa at den formodentligen vil gaae igiennem til næste Aar.Af den nye aabnede Kommunication imod Vesten venter Amerika de meest glimrende Resultater for sin Velstand. Man har ladet sig forlyde med, at Handelen fra de indre Stater i Vesten til AtlanterHavet nu allerede er vigtigere end Handelen paa Missisipi til den Mexikanske Havbugt, og at dens Vigtighed stedse vil tiltage, jo flere Veie der aabnes for den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
General Armstrong, forhen Minister i Frankerige, og siden Krigsekretair, skriver nu en Historie om den Amerikanske Revolutionskrig, af hvilken man venter sig meget, og den, ogsaa i Europa bekiendte Kooper, en Historie om den Amerikanske Marine, der i Jndklædning af en Roman skal iagttage Historiens Sandhed. Samme vil i 13 forskiellige Romaner (eller som de i Engelland og Amerika kaldes, Noveller, skildre de 13 gamle Staters Eiendommelighed, og har for kort siden endt en høist tiltrækkende Roman, Lionel Lincolln. En Prøve af denne, nemlig Skildringen af det berømte Slag ved Bunkershill, overgaaer i Jnterresse Alt, hvad man har læst af ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Christiansand, den 29de Junii. Jgaar bragtes en Bjørn hertil, som i forrige Uge er skudt i Gaarden Hamres Skov, omtrent 1 1/2 Miil fra Byen, af 4 Drenge, hvoraf den Ældste ikke var over 16 Aar. Den havde Dagen tilforn taget Lam fra dem, og derfor havde de besluttet at dræbe den. Den næste Dag, da den viste sig, affyrede de 3 Kugler paa den, uden dog at saare den betydelig; de forfulgte den derpaa, og bibragte den med den 4de Kugle et farligt Saar. Nu angreb den sine Forfølgere, men faldt, udmattet af Blod, og blev endelig dræbt ved 2de Kugler. Drengene have udviist meget Mod og Bestemthed, da de langt fra voxne Mennesker og de nærmeste Gaarde vovede at binde an med et saa frygteligt Dyr. Lund, i Juni Maaned. For nogle Uger siden døde her en 60 Aars gammel Jomfrue, Palm, som i de sidste 30 Aar har levet af Almisse, og derved tillagt sig en efter hendes Omstændigheder ikke ubetydelig Formue, hvilket hun dog havde vidst at holde hemmeligt. Hendes Efterladenskab findes at opløbe til omtrent 3000 Rd. Rigsgield. Først sidste Stund aabenbarede hun i afbrudte Ord, at Penge vilde findes i alle Kroge, og at man derfor efter hendes Død nøie maatte eftersee hendes Gjemmer. Efter denne Anviisning opdagedes meere end eet Skpd. Kobber=Skillinger, som vare forstukne i Halm og andet Skrab, og henved 1000 Rd. Rigsgjeld i Sedler, hvoraf en stor Deel var indsyet i gamle Dyner og andre Pjalter. Desuden fandtes et stort Antal Tøi= og Klædnings-Stykker, samt en Mængde Lomme-Tørklæder, Servietter os. v., næsten Alt. af ulige Slags. Som Binæring til Tiggeriet skal hun have drevet den Kunst, at spaae.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Jndenlandske Efterretninger. Under 3die Junii er udstædt en Kongelig allernaadigst "Forordning, indeholdende nærmere Bestemmelser, angaaende Mølleværker til Kornvarers Formaling paa Landet i Danmark, Bornholm undtagen, saa lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark &c., gjøre vitterligt: At Vi, i Henseende til saavel de større som de mindre Mølleværker til Kornvarers Formaling, hvilke ere eller vorde indrettede paa Landet i Vort Rige Danmark, Bornholm undtagen, have allernaadigst fundet for godt at bestemme som følger:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
1. Samtlige Landboer maae herefter, ligesom hidtil, male til eget Brug paa Haandqværne, og Sædegaardseierne ere berettigede til, ved deres Gaarde at have Møller, hvorpaa dog ligeledes ikkun maa formales det, som de til egen og Gaardens Brug behøve. 2. Ved enhver Meelmølle maa Eieren anlægge til Meelmaling en Hestemølle med een Qværn. Attraaes i Mølleværket at forbinde en ny Kraft med den, som deri allerede er, uden dog derved at skaffe Værket nogen Udvidelse, kan dertil, efter Omstændighederne erholdes Tilladelse af Vort Rentekammer. 3. Størrelsen af Mølleqværnene skal for Fremtiden ikke være underkastet nogen Jndskrænkning. 4. Enhver Eier af en Stubmølle er berettiget til, paa det Sted, hvor denne staaer, eller har staaet, at opføre en Veirmølle af hollandsk, eller amerikansk Bygning, dog at der i den nye Mølle ikke indlægges flere Qværne, end der vare i den nedlagte Stubmølle. 5. Enhver Eier af en Vandmølle kan erholde Tilladelse til, i dens Sted, at opføre en Veirmølle under følgende Betingelser: a) at Vandmøllen aldeles nedlægges, med mindre der i Veirmøllen kun indlægges en Deel af de Qværne, som befandtes i hiin, saa at begge Værker tilsammen ikke have flere Qværne, end Vandmøllen forhen; b) at den nye Mølle opføres saa nær det Sted, hvor Vandmøllen staaer, eller stod, at det kan bevises, at tilgrændsende Møller derved ei lide Skaar i deres Næring; og c) at Mølleskylds Hartkornet paalægges den nye Mølle, forsaavidt den gamle aldeeles nedlægges, eller, i modsat Tilfælde forholdsviis fordeles paa begge. Det i Ltr. b. ommeldte Beviis føres ved et Skiøn paa den Maade, som §. 9 i slige Tilfælde bestemmer. (Fortsættes)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Paa Kancelliets allerunderdanigste Forestilling. herom, har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere: "at fornævnte 17 Mænd af Harboøre skulle tilkiendegives Hs. Majestæts allerhøieste Tilfredshed med deres kjække Opførsel, samt at Anders Bak, der fortrinlig har udmærket sig, skal meddeles Medaillen for ædel Daad i Sølv, at bæres paa Brystet i samme Baand, som de i Anledning af Bataillen af 2den April 1801 uddeelte Medailler. Fremdeles har Hs. Majestæt allernaadigst befalet, at en Sum af 150 Rbd. Sedler, efter Amtets Skiønnende, skal uddeeles blandt fornævnte 17 Mænd og de 2 ved Redningsforsøget forulykkede Peder Christensen Neeses og Christen Tommerups Efterladte; og har Hs. Majestæt senere allernaadigst bevilget, at der i en Tid af 3 Aar maa af Finantskassen udbetales en temporair Understøttelse af 100 Rbd. Sølv aarlig, hvoraf den ene Halvdeel skal anvises Enken efter Peder Christensen Nees og den anden Christen Tommerups efterladte Forældre."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Under 4de Juli er igiennem det Kongelige Rentekammer emaneret følgende Placat: Hs. Kongelige Majestæt har under 30te i forrige Maaned allernaadigst resolveret saaledes: "Vi ville allernaadigst have den ved Vor Forordning af 6te Febr. 1824, §. 7, bevilgede Udsættelse med Betalingen. af de Restancer af Vore Skatter, som Besiddere af Landeiendomme i Danmark have paadraget sig for den Tid, der er forløbet fra den 1ste Juli 1822. indtil Udgangen af Aaret 1823, forlænget saaledes, at bemeldte Restancer, istedetfor at indkræves i Løbet af indeværende Aar med en Fierdedeel i ethvert af sammes Qvartaler, fordeeles til Betaling i indeværende og 2de næstfølgende Aar med en Trediedeel i ethvert af Aarene, da Afdragets Beløb for ethvert Aar bliver at indkræve qvartaliter med en Fierdedeel, hvilken erlægges enten med rede Sølveller med Sedler og Tegn efter den Qvartalscours, der var gjældende paa den Tid, Skatten oprindeligen forfaldt til Betaling."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Den 6te Julii har det behaget Hs. Kgl. Maj. at tilstaae Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Hertug Friederich Wilhelm Leopold til Slesvig=Holsten Sønderborg Beck for sig og samtlige ægte Deseendenter Ret til tillige at føre Hertugelig Navn og Titel som Hertug af Glücksburg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-22
Kjøbenhavns Børs, den 19. Juli 1825. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 212. Spec. 214. (Den 19de Juli 1824, 238.) Disconto 5 PC. Specier solgtes til 12 Rbmk. 13 13 1/2 s. (Jfjor2 Rbd. 2 Mk. 4 1/2 s.) Kgl. Oblig. (uden Renter) 95. a 95 1/2 a 96 Rbdlr. Sedl. (Jfior 93 1/2 a 94). Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 103 1/2 a 104 Rbdlr. - Dito i Sedler 111 a 111 1/4 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 100 a 106 1/2. Det nye Norske Laan til 4 Procent 98 3/4 a 99. - Hamb. Laan 3000 Mk. 99 1/2 a 99 3/4 Dito dito 4000 Mk. 99 1/2 a 99 3/4. - 3 Procent Engelske Laan ved Wilson & Comp. 70 3/4 a 71, beregnet i Bco. til 14 Mk. Courant pr. Pd. Sterling. Norske Rigsbanksedler 192 a 192 1/2. (Jstor 160.) Svenske Sedl. 3 Mk. 4 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.