JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
En skrækkelig Mordgierning er Natten mellem den 9. og 10. de begaaet i Karlskrong. Kjøbmand J.M. Ruben, af den jødiske Tro, fandtes nemlig om Morgenen liggende død paa Gulvet i sit Værelse, svømmende i sit Blod, med tvende dybe Saar i Halsen. Alle Sager af Værdi tilligemed Penge og Remisser ere blevne stiaalne. De eneste Oplysninger, som den Myrdedes paa Stedet boende Oppasferske kunde meddele, er at Ruben, efter at have været i Theatret, var om Aftenen kommen hjem, havde tændt Lys, samt at en Person havde været inde hos ham. Allerede Kl. 10 om Aftenen var Lyset bleven slukket, saa at Oppasseren ikke abnede den skrækkelige Forbrydelse, og hun fandt først om Morgenen, at Rubens Døre vare aabne, samt at han selv laae i det inderste Værelse paa Gulvet med overskaaren Hals. Politiet er meget virksomt for at opdage Morderen. Denne havde vasket sine blodige Hænder i et Vandfad, inden han sjernede sig, ligesom han ogsaa paa Maatten ved Døren havde efterladt Noget, som efter den almindelige Folketro skal forebygge Mordgierningens Opdagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
For kort siden vilde et engelsk Skib løbe ud af Havnen ved Svinemynde. Den ombord værende Lods vegrede sig imidlertid ved at afseile, da det var taget Veir og Farvandet, som bekjendt, er meget smalt. Derover opstod Strid, og Kapteinen, en meget tilsindet Mand, kastede Lodsen overbord. Denne reddede sig ved Svømning og kom op i den ved Skibet endnu fastbundne Baad, men Kapteinen gik saavidt i sit Raseri, at han i det Øjeblik, da Lodsen, vilde krybe op i Baaden, skjød efter ham med en Pistol, der lykkeligviis ikke traf. Kapteinen er fængslet og Skibet lagt under Beslag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Staden Nordheim i Hannover har den 17. dennes været hjemsøgt af en stærk Jldebrand, der lagde nogle og tredive Huse, foruden det udenfor Staden beliggende Ridehuus og Kavalleri=Kasernen, i Aske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Indenlandske Efterretninger. Fra Kbhavn skrives i Loll. Falst. Av.: Vi have i dette Blad seet omtalt en forestaaende Omorganisation af begge Cancellierne. Det er muligt, at Sligt er paatænkt, og det er vist, at det i meget velunderrettede Cirkler er omtalt som afgjort, men dette synes dog ikke at være Tilfældet. Sammensætningen af det danske Cancelli er ikke bleven, som det almindelig heed: Holm. Bang og Ussing, men Bentzen, Holm og Ussing, om denne Combination vil blive af lang Varighed, vil Tiden vise; Nogle mene Nei. At Cancelliet har gjort en heldig Acqvisition i Etatsraad Ussing, derom kan der kun være een Mening. Ud sing er en Mand af stort Talent, grundige Kundskaber, en Arbeidslethed, hvormed maaskee kun Or steds kan maale sig, og en Udholdenhed, der ikke overtræffes af Nogen. Ussings Characteristik kan indbefattes i de Ord: "Det er en klog Mand; og vi mindes virkelig kun et Tilfælde, hvor han har forløbet sig. Han har altid med et hurtigt og skarpt Blik opfattet Forholdene, og med Klogskab valgt sin Stilling; til Enthusiasme kjender han ikke; det er Rordens Talleyrand, en Mand, der i ethvert Land og til enhver Tid vilde have indtaget en høi og udmærket Stilling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Fuldstændig juridisk Examen. Den 24. Octbr.:J. C. H. Seydewitz og C. G. N. V. Sporon Laudabilis. Den 26. S. V. van Brakle Haud illand. og A. F. Moltke Landabilis. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Til dette Aars Examen Artium bleve 111 Dimittender indmeldte, af hvilke 3 bleve afmeldte og 2 hindredes ved Sygdom i at give Møde. Af de 106 som indfandt sig til de skriftlige Prøver, bleve de 3de, formedels den latinske Stiils Ringhed, ikke antagne. Ved den mundtlige Prøve erholdt 49 Characteren Landabilis (deriblandt 3 med Udmærkelse), 52 Hand illand., 1 Non contemnendus og 4 erklæredes Immaturus. (B. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Til den i denne Maaned afholdte VeterinairlægeExamen indstillede sig 5 Examinander, nemlig: H. Jensen af Waalse paa Falster, H. C. Klinker af Pløen, J. C. Elmue af Kjøbenhavn, H. C. Hansen, af Snoldelev pr. Roeskilde og C. J. V. L. Jacobsen af Faaborg, hvilke Alle erholdt anden Charakteer som Hovedcharakteer. H. A.)Man har beregnet, siger Flyvep., at naar Adam ved sin Skabelse havde sat sig paa en Dampvogn, for at begive sig fra Solen til den af Leverrier og Galle opdagede nye Planet, saa vilde han i dette Øieblik kun have tilbagelagt det Halve af Veien, fordi Reisen selv pr. Jernbane med 200 (engelske) Miil pr. Dag, dog endnu bestandig vilde have udkrævet 10,623 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
J H. Av. af 26. Octbr. skrives: Atter maa vi med dyb Beklagelse meddele et Dødsfald, som vil vække almindelig Deeltagelse, idet Danneqvinden Bispinde Faber igaar Morges høist uventet er bortreven fra en kjær Familiekreds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Fremdeles skrives i H. Av.: Et andet sørgeligt Budskab maa Avisen idag bringe, at nemlig Digteren Carl Bagger, i 8 Aar sammes Redacteur, ved Døden er afgaaet igaar Aftes. - Hans lyse Aand og de milde, velklingende Toner, som saa ofte udgik fra hans Sangerbryst, ville længe mindes, og hans inderlige og trofaste Vennesind især dybt savnes af Udgiveren. Jngensinde have vi mere maattet beklage, at det danske Sprog har saa snevre Grændser, som netop i denne Tid. Medens vore Fjender frit bagvaske os i alle tydske Blade, maae vi indskrænke vort Forsvar til Blade, hvis Læsegrændse i det Høieste er Elben, og selv indenfor denne Grændse komme de i Hertugdommene ikke i Folkets Hænder, men i Regelen kun i Slesvigholsteenske Journalisters, der kun meddele Folket saameget deraf, som de finde forgodt. Regjeringen har valgt Altonaer Merkur til sit Organ skjøndt Gud veed, at det er en villig og falsk Tjener), men Merkuren bliver ikke læst meget af den simple Mand; det Blad, som er meest udbredt i Hertugdømmene, som næsten enhver Bonde læser, er "Jtzehoer Wochenblatte. At dette Blads Redaction skulde nægte at optage Artikler, der bleve den tilstillede umiddelbart fra Regjeringen, er ikke at antage, saameget mindre da Forholdet mellem Redacteurer, og Regjeringen er ganske anderledes i Hertugdømmene end i Danmark. Her kan nemlig, som bekjendt, Enhver uden videre Tilladelse udgive et ikke politisk Blad, i Hertugdømmene kan derimod intet Blad udgives uden specielt erhvervet Privilegium, og disse ere alle clausulerede saaledes, at Cancelliet har forbeholdt sig Hals og Haand over Bladet. Det er derfor netop et slaaende Beviis paa den danske Regjerings Humanitet, at den har taalt, hvad sikkert ingen anden Regjering vilde have taalt, at disse Blade, over hvilke den har Hals og Haand, i en Række af Aar Dag ind og Dag ud have arbeidet paa at omstyrte Staten; det er en Humanitet, for hvilken det danske Folk nu dyrt maa bøde; men det synes dog nu at være paa Tiden, at Regeringen benytter sin Myndighed, og forlanger, at disse Blade, navnlig Jtzeh. Wochbl., skulle optage Artikler i dansk Jnteresse, hvilke man jo maa være berettiget til at forlange indrykkede som officielle Meddelelser. Vi vilde saaledes ansee det særdeles gavnligt, om man vilde lade den fortræffelige Artikel i Berlingske Tidende om den tydske Presse oversætte, og foranstalte den indrykket i "Jtzeboer Wochenbl., thi saaledes som den nu staaer i Berlingske er den kun skreven til vor private Tilfredsstillelse, eller, naar det kommer høit, til Ærgrelse for de slesvigholsteenske Journalister. En anden Artikel, som vi ikke mindre kunde ønske oversat og optaget i bemeldte "Wochenblatt, er en Afhandling i Fædrelandet, om "Forbundsbeslutningen", der er skreven med slaaende Styrke og Klarhed, men det er vel at forlange formeget, skjøndt det dog vel burde være ligegyldigt fra hvem et Ord kommer, naar det blot er godt og rigtigt sagt. (O. Th. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
J Slesvig havde man ifinde at feire den 18. Oct., fordi Flere, som ellers vilde have deeltaget i Festen i Hamborg samme Dag, paa Grund af den forestaaende Stænderforsamling ei kunde give Møde der. Da imidlertid en Mand (?), som man ei gjerne saae i Selskabet, tegnede sig paa den udstædte Jndbydelse, saa blev der ikke noget af den hele Stads (Aalb. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
J "Jahreszeitung, fortælles følgende Anecdote om Politiet i Holsteen: Omtrent paa den Tid, da der udkom en almindelig Politiordning for Holsteen, besøgte den nu afdøde Statsminister Møsting den lille By H. og besaae, ledsaget af Borgemesteren, de offentlige Anstalter. Paa Gaden gjorde den kjære Ungdom imidlertid en saadan Støi, at Møsting saae sig foranlediget til at spørge Borgmesteren om, hvem der varetog Politiet? – "De Polizel," svarede denne forbløffet, "dat weet ick nich, aver de føftig Mark hed ick dafor. (Det veed jeg ikke, men de 50 Mark faaer jeg derfor.) (Veile A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Fra Tøndern er indgiven en Adresse til de slesvigske Stænder, hvori forlanges uadskillelig Forbindelse mellem Slesvig og Holsteen, Skattebevillingsret for Hertugdømmerne, een Stænderforsamling for begge Hertugdommer, dernæst at Fælledskab med Danmark i Henseende til Finantserne, Hærvæsene, og den samlede Styrelse med Bestemthed modvirkes, og at Slesvig indlemmes i det tydske Forbund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Udnævnelser. Under 2. d. er Amtmand over Nordborg og Sønderborg Amter, Kmherre, Baron Plessen, Ridd. af D., og Committeret i det kgl. Rentekammer, Etatsraad Grothusen, udnævnt til Deputerede for det kgl. Rentekammers 3 Section, resp. som 3 og 4 Deputeret i Kamret. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Ledigt Embede. Told- og Consumtions-Jnspecteur Embedet i Frederiksund; Gage 1050 Rbd. foruden Procent andeel c. 85 Rbd. aarlig. - Den deri Ansættende skal være forpligtet til at underkaste sig de Forandringer ved Embedet, som i Tiden maatte findes hensigtsmæssige. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Døde. Kjøbenhavn: Klokker ved Trinitatis Menighed i Kbhavn, Dannebd. C. Petersen, 81 A., Fuldmægtig ved Kbhavns Amtstue, H. Nielsen, 30 A.; Enkemad. G. M. Mahler f. Høegh, 73 A., Kmherre, Oberstlieutn. Paulsen død i Berling. Frederiksberg: Generalrigscommissair, R. af D., A. A. G. Moltke. Frederiksborg Nyhuse: Bagermester J. F. Hildebrandt, 36 A. Weilebye, Palline C.M. Lützen f. Saaby, 70 A. Odense: Bagerm. M. Lund, 91 A.; Jfr. M. C. Helt, 23 A. Randers: Skræderm. L. Hundrup, 60 A. Aarhuus: Kjøbmand N. Lazarus, 42 A. Mad. C. C. Basse f. Asserg, 32 A. Kiel; Marie S. F. Milde, 24 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 27. October. Hamborger Banco a vista 196 1/4 pCt. Bank-Disconto 4 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 6 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 102 1/2 a 102 1/4 Rbd. - Nationalbankactier 175 1/2 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Hamborgs Børs-Kours den 27. October. Slesvig=Holst. Species 2 1/2 pCt. Avance mod Banco. Dansk grov Kour. 22 3/4, Skillings=Stkr. 24 3/5 a 25 pCt. slettere end Banco. - Louisd. og Frd. 13. Mk. 9 2 s.; Slesvig=Holst. Species a 60 sk. Kr. Nye 2 a 31 s. 124 3/4, Preussiske Dalere a 40 sk. 124 2/3 Mark Kour. for 100 Mk. Bco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Ribe. Da det er bragt i Erfaring at Amtsraads medlem og Landmaaler Holm ved Møgeltønder ikke seer sig istand til at modtage noget Valg som Stænderdeputeret, skulle vi ikke undlade at gjøre opmærksom paa tvende Mænd, som Aalborg Avis har anført som særdeles at egne sig til Repræsentanter ved Stænderforsamlingen for Landdistrikterne, næmlig Proprietair Cand. juris Hastrup til Bøgsted i Vendsyssel og Arveforpagter Hjort til Thustrup Hellum Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
21de S. efter Trinit d. 1. Novbr. prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Stiftsprovst Dangaard. Til Aften san prædiker Hr. Pastor Pontoppidan. – J St. Cathrine Kirke prædiker Hr. Pastor de Thurah. - Denne Dag samt de følgende Søn- og Helligdage indtil videre begynder Gudstjenesten i begge Kirker Kl. 10.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Bekjendtgjørelser. Den 26, d. M. hjemkaldte Gud vor kjære Fader, Professor Dr. phil. Peter Nicolai Thorup. Ridder af Danebroge, forhen Rektor ved Bibe Kathedralskole, i hans Alders 67de Aar. Sorgen over at miste en kjærlig Fader, kraftig endnu i sit Livs Aften, er her mildnet ved Tanken om at vide ham befriet fra sine haarde Lidelser der, hvor Livets Glæde har overvundet Dødens Smerte. De tilstedeværende Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
At den til den 14. Novbr. førstkommende averterede Auction over det Boghandler A. T. Mønsters Fallitboe tilhørende Leiebibliothek først afholdes Torsdagen den 19, næstefter og Formiddagen Kl. 10, bekjendtgjøres herved. Assens Byefogedcontoir d. 22. Octbr. 1846.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
J Hr. Justitsraad Buchwalds Fraværelse, Fredberg, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Aar 1846 den 24. October blev i Kjøbenhavns Criminal og Politiret afsagt Dom i Sagen. Nr. 51 1845 Cancelliraad, Procurator Ring, som Actor contra Tiltalte, forhenværende Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Redacteur af Bladet Fædrelandet. Cand. juris J. F. Giødvad, og derved saaledes: kjendt for Ret: Tiltalte, forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet, Cand. juris J. F. Giødvad, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde tre Hundrede Rigsbankdaler, samt være den i Forordningen 27. September 1799 §, 20 hjemlede Censur undergivet i fem Aar. Saa bør han og tilsvare alle af Actionen flydende Omkostninger, hvorunder Salair til Actor, Cancelliraad, Procurator Ring, 12 Rbd. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven. Hvilket, i Medfør af Forordningen 27. September 1799 herved bekjendtgjøres. Justitscontoiret under Kjøbenhavns Criminal- og Politiret den 21. October 1846. Mangor. gor.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Extract, Ved Stevning af 14 October dette Aar, indført in extenso i denne Tidendes Nr. 126, er efter Begjering af Prokurator Gjerulff, som befalet for Gregers Madsen af Nørre Nissum Sogn i Ringkjøbing Amt, der dertil er meddeelt Beneficium paupertatis og grundet paa allernaadigst Bevilling af 1. September dette Aar, den eller de, der maatte have i Hænde en af hans Hustrue, Dorthea Margrethe, Enke efter forhen afdøde Anders Smed af bemeldte Nørre Nissum Sogn, til Niels Gammeltoft af Nørre Lem Sogn i Ringkjøbing Amt den 19. November 1826 udstedt og den 20. December næstefter inden Skodborg, og Vandfuld Herreders Ret tinglæst Panteobligation, stor 100 Rbd. r. S. med 1ste Prioritets Panteret i det Debitrixda tilhørende Sted, Nørre Tougborg, i bemeldte Nørre Ris sum Sogn, med Bygninger og Eiendomme af Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., saavelsom og i al hendes Bohave og Besætning, inden og uden Døre, Jntet undtagen, indstævnte med Aars og Dags Varsel, til at møde inden Skodborg og Vandfuld Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen, i Lemvig Onsdagen den 12 Januar 1848, Kl. 10 Formiddag for med Obligationen at fremkomme og da deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da der ellers vil blive nedlagt Paastand om denne Obligations Mortification, saaledes at den kan udslettes af Pantebogen. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skodborg og Vandfuld Herreders Contoir, Lemvig den 14. October 1836.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
J Hr. Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Gundelachs Fraværelse: W. Schønan, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Huusmand Christen Johansen og hans ligeledes afdøde Hustrue Karen Hansdatter, begge af Wraae Mark i Leirskov Sogn indkaldte med tolv Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb under Fordringernes Fortabelse for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding den 21. October 1846. C. W. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
Høiskolen i Nødding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-10-30
De unge Mennesker, som til Vinter agte at besøge Høiskolen i Rødding, bedes snarest muligt at ville anmelde dette for Forstanderen. Opholdet paa Elev huset betales for Vinterhalvaaret med 25 Rd. Cour. Skolen aabnes Mandagen den 16. November. Rødding Høiskole, i Octbr. 1846. Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-02
Ribe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 129. Mandagen den 2 November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-02
Jndenlandske Efterretninger. Efter Kbhavnsposten bereder man sig i denne Tid ved Hoffet i Kjøbenhavn paa et Besøg af en meget høitstaaende Gjæst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-02
Af svenske Blade sees, at den svenske Regjering, efter Anmodning fra den danske, under 29. Septbr. hær tilladt, at et Partie paa 2 Centner Kanon- og 1 Cenmer Haandgeværkrudt maa efter Krigskollegiets Foranstaltning sendes til Kbhavn, for dermed at anstille Experimenter, hvorved der kan erholdes Oplysninger og Krudttilberedelsen efter ulige Methoder. Den svenske Konge har tillige befalet, at Finantserne skulle erstatte Kollegiet Krudtet efter de gangbare Priser, samt Omkostningerne ved Transporten. (H. Av.) Fuldstændig juridisk Embedsramen. Den 27. Octbr.: A. Rosenørn og C. D. Lorenz Landabilis Den 29. Octbr.: A. C. C. Eberlin Haud illand. En forlod Examen. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-02
Theologisk Embeds-Examen. Den 27. Oct. C. A. Henningsen Landabilis, C. W. A. Bentzen og P. N. Jessen Haud illand. Den 29. Octbr.: H. Ussing Landabillis, J. F. Langballe og J. M. Blicher, Haud illand. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-02
Spørgsmaalet, om vi kunne vente en streng Vinter, besvarer et tydsk Blad paa følgende Maade: Kun Erfaringen kan give et Svar herpaa. Otte Aar med hede Somre frembyde sig til Sammenligning, nemlig 1780, 1802, 1807, 1811, 1822, 1826, 1834, 1842. Alle disse Aars Vintre frembød faa Dage med Snee, kun tre vare kolde, dog langtfra saa kolde som Vinteren 1845, de øvrige som vare ikke koldere end Vinteren 1844, men især hører Vinteren 1835, hvormed den forestaaende turde have megen Liighed, til de milde, om den end skulde indtræde tidligere end sædvanligt. - Hvorfor skulde den forestaaende Vinter ogsaa blive meget streng, Virkningen af Jordens Varme som Følge af den hede Sommer kan dog neppe fremkalde stærk Kulde, og Høibjergene have tillige mistet langt mere Snee end ellers, hvilket og saa maa være Tilfældet ved Polen. At Trækfuglene have fjernet sig tidligere end ellers, har ikke sin Grund i Frygten for en streng Vinter, men deri, at Ungerne, paa Grund af det milde Efteraarsveir, ere blevne tidlig stærke til Reisen. (O. Th. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-02
J Sagen imellem Grev Bernstorff-Gyldensteen og Bonden Jacob Nielsen af Kjærby har nu, baade i "Flyveposten, og i de fyenske Aviser, reist sig Forsvarere for Hr. Greven. Sagens Sammenhæng skal ifølge deres Fremstilling, næmlig være denne: at Bonden en Aftenstund ikke vilde lade Greven og hans Medfølge kjøre forbi sig, men holdt, paa ægte Kulsviermaneer, bestandigt tværs ind foran dem, snar ved den ene, snart ved den anden Side af Veien, saa at Grevens Heste og Vogn flere Gange vare udsatte for at trænges ned i Grøften og vælte, og at det følgelig ikke har været Andet, end et Slags Nødværge, som Greven tilsidst greb til ved denne, idetmindste dengang, tilsyneladende chicaneuse Adfærd. Og naar nu denne Sag, efterat være bleven forligt saaledes, at der tilstodes Klageren en Pengesum, der vistnok Hundredefold oversteeg hvad han ved Dom kunde have opnaaet, dersom hans Paastand, saaledes som ved Forliget, var gaaet ud paa en Lapsalvelse c: Det man blandt Bondestanden kalder, Skindpengeimod at det Passerede forøvrigt fra begge Sider skulde være glemt, da tør man nu vel med Grund paastaae, at Grev Bernstorff-Gyldensteen imod al Ret og billighed igjennem Pressen er bleven mishandlet. Jacob Nielsen og hans Brødre ere alle velhavende Folk, men tillige meget hidsige og under indtræffende Omstændigheder drillelystne Mennesker, hvilket oftere har paadraget dem følelige Ubehagelig heder; men naar Sligt er overstaaet, ere de igjen meget fredsommelige, og man tør derfor antage, at Jacob Nielsen med megen Jndignation vil have læst Procurator Jespersens Jnserat. "Det er nu Dagens Tone, siger Jndsenderen i Flyveposten "at Bonden stedse skal ansees Rethavende mod enhver anden Borgerklasse, især imod Adelen og Godsbesidderne. Havde en Bonde eller anden simpel Mand tildeelt Jacob Nielsen nok saa mange Prygl, hvilket oftere er hændet baade ham og hans Brødre, var der aldrig bleven talt derom. Blandt Bønderne i Omegnen af Bogense, hvilken Stad Kjærby er 1/4 Miil fraliggende, ja i selve Staden og Byen, omtales Sagen, men som oftest ender Samtalen med. Har Jacob Nielsen faaet Prygl, ere de fortjente, og Feilen er kun den, at han ikke har faaet nok!""Lollandsposten fortæller, at Loftet i Vesterulslev Fattighuus, der var af Leer, er faldet ned paa en 78 Aar gammel Kone, der var Fattiglem, og har slaaet hende ihiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-02
Flensb. Tidende fortæller, at man forleden Morgen (den 19. d) blev meget overrasket i Flensborg, ved at bemærke en Afdeling Dragoner, anførte af en Underofficeer, med fuld Armatur at ride gjennem Gaderne, syngende: "Schleswig-Holstein, meerumschlungen!"
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-02
Aarhuus Avis fortæller, at i forrige Uge afgik et Skib med 40 Stude fra Hamborg til London; men maatte efter 2 Dages stormende Fart vende tilbagetil Curhavn. Af Studene vare kun 2 endnu i Live; de øvrige vare qvalte i Rummet, som man for Uveirets Skyld maatte holde tæt tillukket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-02
Apotheker Uler i Hamborg advarer mod den overordentlige Fængelighed af exploderende Bomuld, idet den allerede exploderer ved 76 R., som ikke yttrer mindste Jndflydelse paa Krudt. (Hp. Av.) Bremer Zeitung, vil vide, at den fra den hannoveranske Forfatningsstrid bekjendte Dr. Christiani mulig kunde være bestemt til at spille en Rolle i vore (det er da nærmest Hertugdømmernes) politiske Forhold, hvilket sluttes deraf, at Dr. Christiani, der under Hs. Majestæts Ophold paa For dvælede sammesteds, nød paafaldende Udmærkelse og at han senere har opholdt sig sammen med Hs. Majestæt i Pløen, hvor han endog boede paa Slottet. Om dette Rygte iøvrigt har nogen Grund – siger Fdl. er os ubekjendt, saameget er vist, at Dr. Christiani nu opholder sig i Kbhavn. – Glædeligt er det, at den kgl. Commissarius i den slesvigske Stænderforsamling, Hr. v. Scheel, er bekjendt som en Mand, der ikke let lader sig bringe ud af sin Holdning og som kjækt vil see det separatistiske Parti i Øinene Jøvrigt hedder det i tydske Blade, at der i det slesvig-holsteenske Parti skal være opstaaet en slem Disents med Hensyn til Spørgsmaalet og Slesvig bør slutte sig til det tydske Forbund eller ikke. Rand. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-02
Fra Glückstad hedder det i Dannevirke under 25. Octbr.: Jgaar er til Overretten indløben befaling til at udnævne en Kommission til at undersøge det ved Folkeforsamlingen i Nortorf Forefaldne. Den herværende Magistrat er ligeledes bleven paalagt, fra Lærerne ved den herværende lærde Skole at indhente Beretning om de Fremskridt, som Eleverne i de sidste ti Aar have gjort i det danske Sprog. Paasyn af mere end 100 Tilskuere udførtes den 25. October i dHrr. Ditmanns & Jensens Jernstøberi i Flensborg en Støbning, som gjør denne Anstalt megen Ære, næmlig den saakaldte Mantel til en Dampmaskine, hvori Cylinderen kommer til at staae (bestemt for Hr. Walthers Papirfabrik); dette Stykke, hvis Støbning lykkedes fortrinlig, veiede 8000 Pund og 11,000 Pund Jern var smeltet dertil. Det skal være det største Stykke Støbegods der hidtil er udført her i Landet. (Flensb. Zeit.)