Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-05-18
De maae tegne et jydsk Høstgilde eller en Julestue eller en Kanefart over Fiorden. Jeg troer at De vil finde i Jylland baade hos Herremænd og Bønder, men meest hos Præster, den giestefrieste Modtagelse og de velvilligste Oplysninger og alle lokale Mækværdigheder. Man vil modtage med en særegen Fornøyelse en Mand som kommer for at aftegne Jyllands naturlige Skiønheder, et Foretagende som kan have til følge at lokke fremmede Reisende ind i det ubekjendte og miskjendte Land, som dog nu er Danmarks vigtigste Besiddelse, forstaaer sig, naar den bliver opdyrket og befolket, da den kan nære meget let 800,000 Jndbyggere. Men der hører til en Reise i Jylland for at gjøre den frugtbringende, mange og vidtløftige Omflakninger. Skye derfor Alfarveie og søg Vand og Skov. Dersom De havde Tid nok for Dem, saa kunde De have at undersøge en Deel vigtige Spørgsmaal, hvoraf jeg blot vil antegne følgende: 1) Faareavlens Vigtighed og Nytten af at indføre færøeske, eiderstedske og saxiske Faar, i det Øiemeed at see om ikke disse Dyr vilde ved den kolde og salte Luft og den Jylland egne Flora modtage Jndvirkninger, som kunde frembringe en eller anden god Race. 2) Hesteavlens Forædling ved at udbrede den hvide, Danmark egne, Race, ved at indføre neapolitanske og barbariske Hingste (da det er smukke Hoveder som ene mangler den jydske Art), ved at oprette Stutterier hvori et Sogns eller et Herreds Bønder tog fælleds Jnteresse. 3) Hvilket skulde være det rigtige Forhold imellem Heste Faar= og Stude-Avlen i Jylland for at betrygge Landmanden en mere sikker og stadig Jndtægt? 4) Er overhovedet Korn-Udførsel fra Jylland, til saa slette og svage Priser som de jeg seer i Hamborgs Priiskourant, nogen virkelig Fordeel, Kan Kornets Qualitet ikke forbedres, Var det ikke bedre at udføre veltilberedet Meel? 5) Hvorledes gaaer Tybo-Ostens Udførsel, over Ringkiøbing til London eller andensteds, Hvad er Prisen, kjøbt i Landet? 6) Hvorfor søger man ei at overplante skotske og norske Træer og Buskarter til Jylland? Jeg meener at Spruce-fir og den norske Sand-Fyrr kunde trives i den jydske Heede og selv i Klitten eller Sandørkenen. 7) Tænker man ikke paa at forsøge MultebærBuskens (rubus Mamæmorus) Forplantning til de vestlige Kyster, hvor det er vaadt og koldt som paa de norske Øer, 8) Sibirien besidder en Afart af Ribs, som er krybende og frembringer grønne Bær; den er meget udholdende mod Kulde og vilde lykkes selv paa de nordlige og vestlige Kyster. Planter kunde vel faaes fra Dorpt fra Universitetshaven hvor man samler sibiriske Arter. 9) Liedenka eller Jishvede er en russisk Afartaf Hvede som kommer meget hurtig frem af den endnu i Bunden frosne Jord; hvorfor prøver man den ikke i Jylland? 10) Har man i Jylland Kragebærlyng og tænker man paa at udbrede denne Plante som den allerbedste for at beskierme og bedække Heder mod Sandflugt, Den har endnu anden Nytte. 11) Er Enebærtræets Vigtighed, for at gjøre Brændeviin, for at røge Sild, Strømling og Flyndre erkjendt som den burde være i Jylland? En Reise ind i Sverrige i Smaaland og Vestergiøthland vilde lære en jydsk Oeconom mange nyttige Ting. 12) Der groe Kirsebærtræer i Bergens Stift over den 60vende Bredegrad. Skulde det ikke være raadeligt at forplante dette Træe til Jyllands Vester Kyst, hvor det danske Kirsebærtræe kommer fremmed stor Vanskelighed? Det er en almindelig Regel at en Væxt forplantet fra en koldere til en mindre kold Himmelegn forædler sig. - Overhovedet vilde jeg forplante en heel norsk Flora til Jylland, Thi det er i Sandhed et fladt Norge, ligesaa koldt som Stokholm og langt mere end Christiania. 13) Det er meget skjønt at man opretter Stifts bibliotheker, men skulde det ikke være giørligt at danne Herreds-Bibliotheker, bestaaende af Bøger og Smaaskrifter over Landbruget, Haandværker og andre nødvendige Sysler, Man kunde maaskee forbinde den ene og den anden Indretning til et Heelt. 14) Jsteden for mange smaae Selskaber, i Aalborg, Randers, Viborg, &c. til Landbrugets og Konsternes Fremme, vilde jeg heller see det kongelige Landhuusholdnings Selskab organiseret regelmæssigen i Sektioner, een for hvert Amt, men alle forenede for at gaae frem efter fælleds Grundsætninger. Det burde have trende Hoved=Afdelinger 1) for Øerne 2) for Nørre- og 3) for SønderJylland. Det skulde holde hver tredie Aar et stort Landemøde, forbunden med en Exposition af Agerdyrknings=Produkter og Jnstrumenter, i Veyle, eller Kolding, omtrent som det Møde Hertugen af Bedford har stiftet i Woburn-Albey. 15) Blandt de Kanal i Anlæg som Jylland trænger til, synes mig følgende de meest udførlige. 1. En Kanal synden om Løgstør for at omseile Grundene der standse al egentlig Seilads for den indre Liimfjord. 2. En Kanal fra Skive eller fra Lemvigs=Egnen til Ringkiøbing-Fiorden. Disse to Kanaler vilde benyttes selv af smaa hollandske Skuder eller Jagter for at gaae fra Holland til Sverrige og til Kiøbenhavn. Jeg troer at denne Vandvei vilde have visse Fordele som kunde opveiden holsteenske Kanal. Guden og Skiernaae vilde jeg blot oprydde og gjøre seylbare, for det første. Jeg haaber, at om De fremviser disse Jdeer, uddragne af et langt Memoire om Jyllands physiske Forædling, vil De finde mange Patrioter som vil lægge Mærke dertil og kanskee angive Dem andre og bedre bemærkninger. Slutteligen recommanderer jeg Dem det jydske Sprog, denne høyst mærkværdige Blanding af det gamle skandinaviske norræna tunga og af det ikke mindre ældgamle cimbriske eller angelske Jydsk er det levende Sprog som meest oplyser det anglosaxiske og det har ogsaa Sammenhæng med lowland skotch. Optegn saa mange Ord, saamange Talemaader som De kan. Lærde Philologer, i Rusland, i Tydskland og i Paris have taget med den yderste Opmærksomhed mod de fra Jdeer som jeg har kunnet givet derover. Men i at optegne, læg nøye Mærke til Herredet eller Egnen. Jeg ønsker Dem nu, kjære og værdige Landsmand, en lykkelig og følgerig Reise. Lev vel Malte Brun.