JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1839-04-08
Nyheds-Post. - Posternes uregelmæssige Gang i Jylland seer man da næsten i alle vore Provindsialblade, og selv fra Hamborg eenstemmigen at finde Misbilligelse, og især ved den yderst hensigtsløse Foranstaltning, at lade disse fra Jylland til Hamborg ligge flere Dage over i Colding, som allerede i forrige Aar blev paatalt i vort Blad uden at man dog endnu har seet nogen Forandring i denne Anledning foretaget. Det uforsvarlige i denne for hele Provindsen i Almindelighed og Handelstanden i Særdeleshed utidige Forsinkelse er saameget mere indlysende, som samme kunde undgaaes ved den simple Foranstaltning, at Brevsagerne fra Colding befordredes til Hadersleb, hvorfra de da kunde blive besørgede med den Fynske Post, som igjennem denne Bye gaaer til Hamborg. Med billig Grund udtaler derfor en Jndsender i Randers Amtstidende sig i denne Anledning til Generalpostdirectionen, idet han blandt Andet yttrer: "at Posten som fra Randers afgik den 14de Marts fra denne Bye for den 18de f. M. at ankomme til Hamborg, først kom dertil den 2de om Middagen, fordi man lod denne Post ligge flere Dage over i Colding, medens der paa samme Tid afgik fynske og sjællandske Poster fra Hadersleben, der til rigtig Tid kom til Hamborg, med hvilke Poster den nævnte jydske Post meget godt kunde have kommet afsted, naar Postmesteren i Colding havde havt den Conduite at lade Posten med Estafette befordre de 4 Miil til Haderslev. At en heel Post for en saadan Ubetydeligheds Skyld skal opholdes i flere Dage vilde vist i andre Lande i vore Dage været noget ganske uhørt, ligesom Skaden af den langsomme og uregelmæssige Postgang for Jylland ikke lader sig beregne." – Man maa derfor haabe, at Generalpostdirectionen snarest muligt vil tage billigt Hensyn til disse almindelige Klager og ved hensigtsmæssige Midler afvende de Tab og Forsinkelser, som den jydske yderst uordentlige Postgang medfører, idet Postportoen i og for sig allerede er mere end trykkende nok for det corresponderende Publicum.
Jyllandsposten, 1839-04-08
- Det er saare glædeligt af en Bekjendtgjørelse af 22de f. M. i Aarhuus Stiftstidende at erfare, at Capitain M. G. Bech – denne almeen erkjendt dristige Handlende – som i mange Aar med rastlos Flid og Vedhængenhed, uagtet uheldige Conjuncturer, har fortsat sit Uldfabrii Aarhuus og derved givet flere Hundrede af Byens og Omegnens Fattige Leilighed til daglig Fortjeneste, offentlig bekjendtgjor den Betaling, der hele Aaret igjennem kan tilflyde disse, saavel Voxne som Børn, i Forhold til deres udviste Arbeidsomhed og Duelighed. At en Commune med sand Paaskjønnelse maa betragte en saadan Arbeidsanstalt, er altfor vist, da det utaalelige Betlerie og den fordærvende Lediggang allerbedst derved maa kunne forebygges, hvorfor det ret maatte ønskes, at slig Leilighed til Fortjeneste var aabnet Fattigfolk i enhver Bye ved en eller anden lignende Indretning, hvor disse selv under Vinterens Kulde see sig istand til dagligt Erhverv i et opvarmet Locale. Man seer imidlertid ogsaa af denne Bekjendtgjørelse stadfæstet, hvad der desværre er noksom bekjendt, at Mængden af denne Omløberklasse, som nu engang er vant tildette magelige Dagdriverlevnet, hellere vil bortødsle Tiden med Betlerie og Lediggang, stolende paa den utidige Barmhiertighedsfølelse, hvormed saa Mangen uforsvarligen føder og nærer dette Onde, end at paabyrde sig møisommeligt Arbeide og gavnlig Beskjæftigelse; der berettes nemlig her, at mange Fattige vel have gjort Forsøg paa at arbeide paa Fabriken, men efter et kort Ophold, ofte kun en Dag, have tabt Lysten, hvorfor de senere have udspredt det Rygte, at de der intet kunde fortjene. Efterat Hr. Bech derfor underretter saavel inden som udenbyes Fattige om, at disse ved hans Fabrik kunne fortjene fra 12–32 Rbs. daglig, bemærker han saare rigtig: "at det virksomste Middel imod Betlerie og en hvi Fattigskat er gavnlig Virksomhed." Passende Bidrag til dette Blad modtages med Taknemmelighed og bedes indsendte til Redacteuren paa Lesagergaard ved Randers eller til Bladets Expedition: Jessens Boghandling i Aarhuus. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1839-04-08
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1839-04-15
rianos, ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Mandag den 15de April. Nr. 15. Maa trykkes. Fleischer. Et lidet Bidrag.
Jyllandsposten, 1839-04-15
til Forhandlingerne om Mynt-Forandring i det danske Monarchie. (Sluttet.)¬
Jyllandsposten, 1839-04-15
J Foraaret 1838 udkom i Altona et Skrift med der Titel. Münzzustande von August Flor, hvis Tendents er de ufortjent forhaanede Rigsbankpenges Æresred, ning; det imødetræder saaledes den almindelige, mang foldig højt udtalte Modbydelighed imod denne Beregningsmaade, det, selv ved stændiske Erklæringer understøttede, for Thronen frembragte Ønske af det SlesvigHolsteenske Publicum om sammes Afskaffelse, og Fordommen mod de nye Skillemynter, – og søger derhos at vise, at, efter alle en sund Myntpolitiks Regler, Statsregjeringen maa finde det ganske ugjørligt at indlade sig derpaa.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Den forhen betegnede Mand, der er bekjendt som en af de heftigste Opponenter ikke blot – imod Rigsbankpenge, tog heraf Anledning til at yttre i de offentlige Blade, at han, belært og betydet ved Hr. Flors Skrift, tiltroer sig nu at kunne bestemtere fremhævden Punct, som det egentligen gielder om, og saaledes indskrænke Differencen i snævrere Grændser. Den har Jntet at gjøre med Myntfoden, thi Species= og Rigsbank=Myntfod ere jo begge de samme, men at erklære Speciespengene Krig, er ikke kommet nogen Sjæl i Slesvig=Holsteen i Tankerne, ikke heller de StænderDeputerede. Jmod de tilværende courserende Species(eller Rigsbank: Penge er ingenlunde petitioneret, uagtet det var godt, naar for de Ukyndigere var paa hvert Stykke at læse, hvad det er værd, imidlertid lærer man snart, at 12 Skilling dansk og 16 Rbs. betyde ligesaameget, som 5 Ls. Courant. Jmod 16 Rbs., 8 Rbs., har Jngen Noget at erindre. Ogsaa, at een Daler, Species er værd 60 Ls., een Daler Courant 48 Ls., cen Rigsbankdaler 30 Ls., hindrer Jngen. Men komme to, tre og fire Rbs. Stykker, saa er Plagen da disse vil man ikke have. Saaledes ligger Besværingen alligevel deri, at Eenheden, ved hvis 96 Gange Sammenlægning Rigsbankdaleren opstaaer, Rigsbankskillingen mangler, og Puncten qvæstionis betræffer ikke saavel Forandring i Myntfoden, som meget mere Dalerens Jnd deling i 96 s., hvilket, som Hr. Flor ganske rigtig bemærker, driver Forholdet til Courantpenge i Brøk Folk og Stænder i Slesvig=Holsteen vil ingen Klage føre imod en Myntsort, som gaaer op i Rigsbankdaleren, med 30 Ls., i Species med 60 Ls., i Courant-Dale. ren med 48 Ls., i Marken med 16 Ls. Der spørges altsaa ikkun: Er det nødvendigt, at, istedetfor Courant skillingen, bliver Rigsbankskillingen (ikke bibeholdt, thi den er endnu ej tilstede, men) indført? Med dette Spørgsmaal staaer og falder den derefter normeerte Regning. Et Punct er her, hvorover Hr. Flor er ubetinget enig med Stænderne. Den reelle (virkelig udprægede) Sølvmynt maa beroe paa det samme System, som Regningsmynten. Rigsbank= eller Species Mynt fodens System kan umulig være bundet derved, at Daleren bliver deelt i 96 Rbs., ikke meer og ikke mindre. Dele vi den nu i 30 s., saa er hiin Fordring tilfreds stillet. Gjerne vil vi, som Hr. Flor forlanger, ikke støde os paa Navnet. De 8 og 16 Rbs. Stykker ere os lige saa behagelige som de 1/12 og 1/2 Species=Stykker. Stridsspørgsmaalet er altsaa bestandig kun Dalerens Jnddeeling i Skillinger, om de skal være 30 eller 96.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Jndsenderen har i muligste Korthed fremstillet de Paastande, som gjøres i Hertugdømmerne, for saaledes at motivere den ligeledes for Kongeriget formeentlige Nødvendighed, at forandre Rigsbankdalerens Jnd deling i Skillinger, og saaledes tilveiebringe Mynteen, hed i hele Staten. Skillemynten er den Deel af Penge, som hører til ethvert Menneskes daglige Brug, og dens Beskaffenhed har altsaa en væsentlig Jndflydelse paa alle Menneskers og navnligen paa Almuens Formeninger, naar Mængden føler sig utilfreds med de course rende Skillinger, er den lettere tilgængelig for Agitatorer, som da benytte Misfornøielsen med de daglige Skillinger til at opvække Utilfredshed med andre Jndretninger og Foranstaltninger.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Med Rigsbankpenge=Systemet, der grunder sig paa Speciepenge-Systemet, behøves saaledes ingen Forandring at foretages, og alle Rettigheder og Forholde blive uforandrede. Jkkun Taxter af alle Slags maae omdannes efter de nye indførende Skillinger; men dette Arbeide, endskjøndt ikke ubetydeligt, er ikke uoverkommeligt; hvorimod der formeentligen i Statens samtlige Deele vil ved den foreslaaede Forandring bevirkes almindelig Tilfredshed, uden at derved foranlediges betydeligere Myntomkostninger, end ellers alligevel skulde udredes til Udprægning af Rigsbankskillinger efter Fr. 5 Januar 1813 § 5.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Den offentlige Stemme i Kongeriget begynder allerede at erkjende Nytten af Rigsbankdalerens Jnddeeling. i 30 Ls. eller 60 s. Dansk Courant. Jndsenderen formener, at det vilde være meest hensigtsmæssigt og overeensstemmende med sund Politik, at retablere Benævnelsen af det gamle Dansk-Courant, og saaledes inddele Rigsbankdaleren i 60 Skilling D. C., hvoraf 10 s. kunde benævnes med Mark og saaledes afbenyttes efter Godtbefindende. Præget paa alle Mynter maatte ligeledes uden Undtagelse paa alle Myntsteder, i Altona som i Kjøbenhavn, udfærdiges paa Dansk, for at imødegaae den formeentlige uhensigtsmæssige Benævnelse af Slesvig-Holsteensk Courant inden for Statens Grændser.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Alle Mynter af enhver Størrelse maatte referere sig til Rigsbankdaleren og derefter gives Benævnelse; følgeligen bør Specien gives Præget 2 Rigsbankdaler og ikke 1 Rigsdaler Species, der ikkun vildleder Ukyndige og Fremmede. Enhver Mynt, indtil 4 s.s-Stykker og derunder, bør i sit Præg føre sin Benævnelse og sit Forhold til Rigsbankdaleren saavelsom sin Værdie i Skillinger, i Lighed med de ældre Slesvig=Holsteenske Specier samt 2/5, 1/5, 1/5, 1/12 og 1/2 Specier, med Rigsbank dalere i Følge Bek. af 18 Nov. 1826, og med Svenske 1 Rigsdalere eller Specier og 1/2 Rbd. eller 1 Daler, Sølvmynt af Aarene 1776, 1777.
Jyllandsposten, 1839-04-15
J Overeensstemmelse hermed maatte Sølvmynterne herefter udpræges saaledes: 1 Rigsbankdaler, præget over Vaabnet, samt ved begge Siderne af dette 1/2 Sp. - 60 Sk. D. C. 2 Rigsbankdaler, præget over Vaabnet, samt ved begge Siderne af dette: 1 Sp. - 120 Sk. D. C. 2 Rigsbankdaler over Vaabnet, og ved begge Siderne: 40 Sk. D. C. 1/2 Rbd. ved begge Siderne af Kongens Navnetræk og paa Reversen, 20 Skilling Dansk Courant. 1/3 Rbd. paa samme Maade og 10 Skilling Dansk Courant. 1/2 Rbd. paa samme Maade og 5 Skilling Dansk Courant. Præget paa de smaae Skillemynter kunde blot indeholde paa Adversen, Kongens Navnetræk, og paa Reversen: 421 Skilling Dansk Skillemynt eller maaskee rettere: Dansk Courant; hvorforuden det vel vilde være hensigtsmæssigt at tilføje ved Siderne af Kongens Navnetræk eller derover, forsaavidt Rummet vil tillade, Myntens Forhold til Rigsbankdaleren af 15 – 35 – 80 Rbd. Flere Skillemynter af Sølv synes ikke fornødne, men vel af Kobber endeel 1 Skillings=Stkr. og flere 1/2 Skillings=Stkr. af samme Præg som de ældre fra Aar 1771, dog med Tillæg paa Skillingerne: 1/2 Rbd., præget paa begge Sider af Kongens Navnetræk. Ved at inddeele Rigsbankdaleren i 60 Skilling D. C., der ere ligegieldende med 30 Skilling Lybsk, kan alle ældre Sølvmynter fra Specien indtil 1/2 Specie forblive uforandrede samt gaae og gielde som virkelig Rigsbankmynt; hvorforuden sikkerligen endnu ville fremkomme endeel henliggende gamle 4, 2 og 1 s.s=Stk. D. C.; ligeledes ere de gamle Kobberpenge af 1 og 1/2 s. fuldkommen brugbare, ligesom hidtil. De i Fr. 31 Juli 1818 omtalte 32, 16 og 8 Rigsbankskilling, gaae og gjelde fremdeles som hidtil for resp. 20, 10 og 5 s. D. C. Jkkun Brugen af Kobberhalvskillingerne efter Pl. 19 April 1838 vil have Vanskelighed; men deraf sees her i Egnen ingen, ligesaalidt som af Skillingerne efter Bek. af 9 Septbr. 1836. Ved denne Fremgangsmaade vil formeentligen en ikke ubetydelig Deel Mynt-Omkostninger kunne bespares, thi af de gamle Courantmynter circulerer et temmeligt Forraad, og Handelen vil indbringe en Deel fra Nabolandene, fremdeles som hidtil, saa at Udprægning af de nye Mynter ikke er paatrængende, ikkun af de min dre, og navnligen af 4, 2 og 1 s.s=Stkr. udfordres strax et stort Forraad, paa det at de fordærvelige Rigsbanktegn hastigst muligt kan blive inddragne; men den samme Fordring maatte finde Sted med Udprægningen af Rigsbankskillinger af lige Størrelse. Ved Rigsbank tegnenes Jnddragelse bespares tillige Udgifterne for Jnd løsningen af de falske Tegn. - At de saakaldte Rigsorter vare vedblevne at coursere, vilde formeentlig have været hensigtsmæssigt, saasom de vare en beqvem Mynt i daglig Brug, og altsaa ikke nu udfordrede Mynt Omkostninger. At Rigsbanksedlerne paa 1 Rbd. ligeledes snarest muligt inddrages og sættes ud af Cours, vilde unægteligen være ligesaa gavnligt som hensigtsmæssigt.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Med Hensyn til Udtællingen af Mynter bemærkes, at det vilde medføre særdeles Beqvemmelighed, naar de mindre Mynter, og navnligen de smaae Skillemynter, bleve udprægede uden Rand og ophævet Kant.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Promemoria, Da Deres Velædelhed har behaget til mig undertegnede Wilde mundtligen at yttre, at ville gjennem det af Dem redigerede Blad "Jyllandsposten, stræbe at virke til Uldmarkedernes Opkomst her i Randers, saa tillade vi os forbindtligst at oversende Dem vedlagt: c) Et Exemplar af de for Magazineringen gjældende Vedtægter, og gjøre vi tillige opmærksom paa den Behagelighed, disse indeholde for Producentere og Eiere af Uld, ved at der er indrømmet aldeles afgivtsfri Magazinleie for en heel Maaned, og at der strax kan erholdes passende Forskud paa den Uld, som indleveres.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Et Exemplar af Randers Avis af 18de August 1838, hvordi man opfordrer Producenter og Eiere af Uld i Jylland, til 4 a 6 Uger forinden Markederne at ville skriftligen underrette Bestyrelsen om det omtrentlige Qvantum, de agte at fremkomme med til disse, hvorefter de tegnede Qvantas totale Sum kunde betimelig vorde besørget bekjendtgjort i inden, og udenlandske Blade. Vi henstille nu forbindtligst til Dem, om De maaskee vilde behage, ved saavel i Jyllandsposten at anmode Vedkommende her i Provindsen om at bringe deres eiende Uldpartier til Magazinet hersteds (ligesom det skeer i Sjælland og fra Øerne til Callundborg), til Forhandling i Markedet, som og at gjøre samme opmærksom paa den Nytte, som sandsynligen vilde opnaaes, naar Størrelsen af de Partier, der agtes indleverede, en rum Tid f. Ex. senest 1 Maaned for Markedet bleve tilmeldte Magazin=Bestyrelsen, hvorefter de af denne kunde betimelig offentliggjøres. Uden en saadan Underretning i Forveien, maa man indskrænke sig til blot at annoncere Markedsdagen i inden, og udenlandske Blade og kan ikke ved tidlig Opgivelse af noget bestemt forventende Qvantum Ulds Tilstedeværelse til Forhandling i Markedet, end mere virke til at formaae fremmede Kjøbere at komme hertil. Om Magazinet selv og dets hensigtsmæssige Jndretning til Modtagelse, Opbevaring og Conservation af mere end 200 Skpd. Uld, har De behaget personligen at overtyde Dem.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Ved at bemærke, at Sommer-Uldmarkedet i Randers vil i Aar blive afholdt den 4de og 5te Juli d. A., bede vi om at medfølgende Vedtægter for Magazineringen maatte behagelig blive ordlydende indførte i Jyllandsposten.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Ønskeligt var det vel, om Uldmarkedet i Randers kunde finde Sted strax efter det i Callundborg, men sligt lader sig neppe udføre; thi i Jylland klippes Faarene sildigere end paa Øerne, og paa sidste Steder haves betydelige Schæferier, altsaa større Partier, hvorimod disse i Jylland maa tildeels samles fra fjernere Egne og i mindre Qvanta, hvis Transport medtager Tid.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, den 18de Marts 1839. P. Wilde. C. Mattat. Casper Caspersen. J. M. Jacoby. Lassen.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Velædle Hr. Proprietair, Redacteur Clausen. Vedtægter, gieldende for Uldmagazineringen i Randers i indeværende Aar 1839. 1. Ulden, som agtes oplagt, maa være reen, tør og ikke fralvst den bedre Deel. For Rummets Skyld ønskes helst, at Ulden forbliver i Sækkene, som da forsynes med Eierens Mærke, og er der draget Omsorg for, at den lageres og conserveres godt. Raceulden og den jydske Uld maa af Eieren leveres særskilt indpakket. 2. Mindre end 100 Pund kan ikke modtages fra enkelt Mand. 3. Ulden kan indleveres successive 14 Dage for Markedet, og for Oplaget erlægges aldeles Jntet for den første Maaned. Hvorimod for længere Tid erlægges 2 1/2 s. Tegn pr. 100 Pd. maanedlig. 4. Ulden henlægges paa Magazinet for Eierens egen Regning og Risico, og assureres ikke mod Jldsvaade uden hans Forlangende. 5. Der kan erholdes Forskud paa Ulden af 1/2 indtil 2/8 Deel af dens omtrentlige Værdi, og efter Sammes Qvantitet og Qvalitet, mod Rente, for de 2de første Maaneder 6 pCt. og for længere Tid 5 pCt. p. A. 6. Den Uld, hvorpaa gives Forskud, er Eieren forpligtet til at lade assurere, inden dette kan blive udbetalt. 7. Naar der er givet Forskud paa Ulden, og Tilbagebetalingen ikke til bestemt Tid erlægges, kan Magazinbestyrelsen, uden Forligsprøve eller Rettergang, strax realisere Ulden ved Auction og have Regres til Eieren for det mulige Tab, ligesom denne erholder det mulige Overskud. Det tilstedes Uldens Eier at forlange sin Uld forhandlet ved Magazinbestyrelsen til skriftlig opgiven Priis, imod at han betaler 1/2 pCt. for Forhandlingen, samt Pengenes Ind- og Udtælling. 9. Ulden udleveres kun imod det udstedte originale Modtagelsesbevises Tilbagelevering. 10. Den engang oplagte Uld kan ikke udtages for Markedet er endt. 11. I Gebyhrer ved Uldens Jndlevering erlægges: a) for Ulden at veie og mærke, samt i Arbeidsløn, pr. 100 Pd. 4 s. Tegn. b) for Modtagelsesbevisets Udstedelse fra 100 til 200 Pd. . . fra 200 til 500 Pd. . . 8 s. fra 500 til 1000 Pd. . . 16 s. - fra 1000 til 5000 Pd. . . 24 s. for et større Qvantum . . 32 s. - c) for Forskudsbeviset for Partier, for 100 Pd. . . . 6 s. - fra 100 til 5000 Pd. . . 8 s. fra 500 til 1000 Pd. . . 16 s. for større Partier . . . 24 s.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, den 18de Marts 1839. Redactionen finder sig opfordret til en elen 50 at optage ovenstaaende Communication med hosføiede Vedtægter af den ærede Bestyrelse for Uldmagazineringen i Randers, som ved de meest hensigtssvarende Foranstaltninger med Hensyn til rummeligt Magazin, hvilket Hr. Justitsraad Amtsforvalter Wilde saagodtsom gratis indtil videre har overladt Bestyrelsen til Afbenyttelse Forskud paa Leverancen, en heel Maaneds friMagazinleie m. m. har bidraget alt for at komme Provindsens ærede Uldproducenter imøde og i enhver Henseende lette dem Afsætningen til de høieste Priser. Det vilde derfor være et sørgeligt Tidernes Tegn, om sligt Arrangement ei med Velvillie og Redebonhed blev understøttet af selve Leverandeurerne, hvis Fordeel her paa alle Maader er paaseet, fordi gammel Slendrian engang har tilvant Landalmuen uden videre Uleilighed at afhænde dette Product i ringere, sletsorteret Forfatning i Hjemmet til de Priser, det her behagede Uldhandlere, at byde derfor. Vor jydske Uld vil derfor bedre vasket og sorteret ved dette hensigtsmæssige Uldmarked først erholde Credit i Udlandet, idet den her stedfindende Concurrence af Sælgere og Kjøbere kraftigen vil bidrage til Productets bedre Behandling og forøgede Ansporing til at beflitte sig paa Tilveiebringelsen af det mere forædlede Uldproduct. Tages nu Hensyn til det udbredte og betydelige Faarehold, der existerer i Jylland, hvor foruden adskillige Schæferier paa Herregaardene enhver Bonde almindeligviis er i Besiddelse af 2040 Moderfaar, da vil det let indsees, hvad Betydenhed et Uldmarkets Oprettelse i Jylland i commerciel Henseende vil have, saafremt man kun selv vil gribe denne gunstige Leilighed. Alt dreier sig, som sagt, først og sidst derom, at de ærede Producenter 4 a 6 Uger i forveien anmelde de omtrentlige Uldpartier; og i Haab om dette Ønskes Opfyldelse kan man allerede iaar vente et for hele Provindsen meget lovende Uldmarked. Red.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Jyllandspostens Expedition, Jessens Boghandling i Aarhuus Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1839-04-15
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie,
Jyllandsposten, 1839-04-22
Vrandeposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Nr. 16. Mandag den 22de April. Maa trykkes. Fleischer. Et Par Ord om Finants Regnskabet.
Jyllandsposten, 1839-04-22
En Overeensstemmelse som den, hvormed Folkebladet, Fædrelandet og Kjøbenhavnsposten, mange af Landets andre Blade, saavelsom alle 8 Stænderforsamlinger paa een og samme Maade omtale den sørgelige Status af vort forvirrede Finantsvæsen, kan ei noksom forurolige den danske Borger. Af disse grundige Droftelser erfares det, at det er saa langt fra, at man efter Finants beretningen maa antage, at noget Overskud virkelig finder Sted, da der istedetfor Overbalance vil befindes at være et sandt Deficit. En saadan Vished, en saadan Overbeviisning er isandhed lidet trøstende i et Land, hvor Hs. Majestæt Kongen allerede i Aaret 1814 paabød Jndskrænkninger og Sparsommelighed med Hensyn til Finantsernes Tilstand, samt ordentlig og nøiagtig Betaling af de bestemte Afdrag og Renter af Statens faste Gield. Hvilket atter senere ved Reskript af 9 Febr. 1816 af Kongen blev gjentaget, idet det heri hedder: at der af Statens aarlige Jndtægter skulle forlods henlægges saamange, som behøves til Renternes Betaling, og at der desuden ved Siden af det synkende Fond skal anvendes en aarlig Sum af 1,500,000 Mark Hamborger Banko (1 Million Rbd.) til Betaling paa Gjelden, og at hvad der ved Gjeldens Afbetaling spares i Renternes Beløb, ligeledes skal anvendes til Afdrag paa Gielden."
Jyllandsposten, 1839-04-22
Som et Bidrag til det omhandlede Magthaverie vil vist Enhver, der har tørnet imod dette, erindre: at det især var Pengeomvexling eller Given tilbage, hvor Manden lod sin Magt skinne i det klareste Lys. Saaledes kunde det hænde, at en Mand skulde t. Ex. betale 9 Rbd. 5 Mk. 7 s. og dertil leverede den saakaldte Fuldmægtig en Tidalerseddel, som denne puttede i Skattebogen og opstablede paa Disken, indtil det behagede Hs. Vhed at gjøre sine sædvanlige Løb paa Amtstuen, (høist en Time af Gangen); nu begyndte da Virksomheden, og Manden fik sin Tidalerseddel tilbage med Paalæg, at skaffe det Netto Beløb, da man ikke behøvede at give tilbage, skjøndt det var vitterligt, at man paa samme Tid sad med hele Skuffen fuld af Kobberpenge. En saadan stakkels Skattender maatte nu gaae i Byen for at faae sin Seddel vexlet lige indtil Enesteskillinger (dengang havde vi ikke Halvskillinger, og Amtsforvalteren tog da tiltakke med at lade alle Brøker betales som Hele); men naar han nu kom tilbage, ja see saa, – saa var Hs. Vbhed fløiteen, og nu maatte den sølle Fuldmægtig trøste Manden med Jacob Ærligs Valgsprog: "Bedre Lykke en anden Gang." Det har ligerviis truffet sig, at en Mand fra Landet, som befandt sig i Forlegenhed for Smaapenge, sendte en Hundrededalerseddel med ærbødig Anmodning til Hs. Vhed om at faae samme ombyttet med mindre Sedler, – men saadant blev unaadigen afslaaet; i hvorimod samme Mand fra Landet, som nogle Dage senere skulde hæve en Sum af flere Hundrede, og som blev kjed af at afvente Hs. Vheds Tilbagekomst fra Spiisning, Søvn, Ridning osv., sendte sit Bud med Anviisningen, og fik nu de 1/3 Dele af Summen i Endalersedler og den øvrige 1/2 Deel i Kobberpenge. Sandelig et svært Læs. Dog - Gudskeelov, nu have vi da Bankcontoiret i Aarhuus; og, skjøndt jo adskillige Jyder, saasom Beboerne af Skagen og ved Vesterhavet, have meget langt, naar de ville vexle Penge, er det dog en Trøst, - hvis Amtsforvaltermagten, - hvilket dog betvivles, skulde have udbredt sig til hine Egne.