JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Jndenlandske Efterretninger. J Jntelligenzbl. til Jen. Litteratur=eit. No. 65 for Julii d. A. findes et Udtog af en yderst uforskammet Skrivelse fra Kjøbenhavn. De forlanger - hedder det deri – en Efterretning om den herværende medicinske Læreanstalt, – men her gives aldeles ingen medicinsk Læreanstalt; Chirurgien har her seiret over Medicinen, og tilegnet sig Alting - de magere Køer have opsluget de fede, og vedblive alligevel at være magere. Neppe to eller tre unge Mennesker studere Medicin ved Universitetet, derimod er det chirurgiske Academies Høresal bestandig opfyldt med Tilhørere. Men her gielder blot det legemlige Øie, det intellectuelle ligger i den dybeste Søvn. At oplede os ophænoideum er her den største Dyd, at afskjære en liden Nervegreen den største Last. Her dannes kun Routinerer, til hvis opererende Haand man i al Fald kan betroe sig, men de ere ikke andet end Hænder, blottede for al Aand. - Til Directionen hører - horribile dictu. - Hs. Majestæts og den Kongelige Families (?) virkelige Barberere. - - Til Kinik er det ikke ubetydelige, men paa en taabelig Maade dybt byggede Frederiks Hospital bestemt. Jgiennem de chirurgiske Værelser gaaer hver Morgen, Prof. Schumacher. Den medicinske Klinik skal Prof. Mynster holde. Alle Patienter paa Frederiks Hospital, ja alle Patienter i Kjøbenhavn og Dannemark i Almindelighed cureres allerede i mange Aar efter Bangs praxis medica. Dette er den symboliske Bog, som alle Danske Læger maae sværge paa, og som, ubegribeligt, selv Mænd af Aand, sværge paa. Et Par af det medicinske Facultets Medlemmer nedrives fordi de udtale Angiologie som Anschiologie. - De Mænd, som roses, er Dr. Scheel, Dr. Wendt, Prof. Wiborg og Prof. Ørsted. Om den sidste siges, at han i hver Henseende kunde erstatte Prof. Steffens Savn. Om en Læge ved et vist Hospital siges en skjændig Usandhed, som ingen Mand af mindste Æresfølelse kan læse, uden at harmes over Forfatteren. Tilsidst paastaaes, at der til en Dansk Læges Bibliothek, foruden Callisens og Bangs Bøger ikke behøves andet end Saxtorphs Jordemoderbog; at de fleste kun studere her for at slippe igjennem deres Exammen, og at man ved egne Folk lader sig afrette dertil. Den forhen omtalte Ladning med Penge fra Colberg, er bleven clareret i disse Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
J disse Dage er atter en af Arbeidsfolkene ved Slottet kommen til Skade. Han blev baaret bort i een af de til dette Brug indrettede Bærekurve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
En herværende Udlænding skal nylig have taget Gift, og fundet sin Død derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
J disse Dage blev en Sjællandsk Bonde ved Høiesteret dømt til at arbeide 6 Maaneder i Raspehuuset, fordi han havde slaaet en Politiebetjenmed sin Pidsk ved Sjællands Tinghuus i Kjøbenhavn, hvor hans Kone havde ladet ham indkalde formedelst Drikfældighed, for at blive skilt fra ham Det blev beviist, at han hver Dag og hver Nat drak en heel Pot Brændeviin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Fruekirkes Menighed i Trondhjem har eenstemmigen antaget den nynevangel. Psalmebog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Præsten E. Heltberg paa Raaens Præstegaard i Trondhjemstift, har oprettet et Laane bibliothek for Almuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Den 15 Oct. høitideligholdt det nyttige Selskab i Bergen sin Stiftelsesdag, ved hvilken Leilighed der uddeeltes Præmier for udvist Flid i Jord og Agerdyrkning m. m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Udenlandske Efterretninger. Lübeck d. 3 Nov. J Morges Kl. 6 ankom det Svenske Corps paa 2,500 Mand, som hidtil har ligget i det Lauenborgske, ved vore Porte Anføreren Morian fordrede at passere frit igjennem vor Stad til Traveminde, hvor man vilde indskibe Tropperne; men denne Begjering afslog vort Senat, som havde ladet Portene lukke, med den Erklæring, at det, efterdi Lübeck var en neutral Stad, ikke kunde tillade dette, og kun vilde vige for Magten. Efter denne Erklæring blev om Eftermiddagen Klokken 3 den saakaldte Burg- og Mühlenthor nedhugget af de Svenske Tømmerfolk, og de indmarcherede derpaa med klingende Spil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
En stor Mængde Flygtninger er ankommen her fra det Mecklenborgske. Ved Neustadt Eberswalde er Førsten af Hohenlohes Corps bleven aldeles slaaet, og han selv skal være tagen til Fange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Efter Breve fra Rostock af 3 d. M. er imellem Stavenhagen og Malchin forefaldet en Affaire mellem et Preussisk og Fransk Corps. J Rostock indbragtes Preussiske Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Storhertugen af Bergs Over Postamt i Hamborg aabnedes d. 5 d. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Den Russiske General Første Pangration skal have tilskrevet sin Gemalinde i Wien, at han med sit Corps vil indtræffe i Breslau d. 21 Oct. Fægtningen mellem de Franske og Preusserne i Weimar har varet 2 1/2 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Leipzigs Kjøbmænd blev i rolig Besiddelse af alle de Engelske Manufacturvarer, som vare deres virkelige Eiendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Det Preussiske Hof skal være i Grauden, i Vestpreussen, 14 1/2 Mile fra Danzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Efter de seneste Efterretninger er Kongen af Hollands Hovedqvarteer bleven forflyttet til Paderborn. Adskillige Officierer, der commandere de Franske Divisioner, have i de forenede Fransk-Hollandske Leires Navn taget det Osnabrückske, Emden, Dormund og Grevskabet Mark a. i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
J den 11te Bullettin hedder det, at den Officier, som Keiseren havde sendt som Parlementair til Kongen af Preussen Aftenen førend Slaget, berettede, Uordenen i den Preussiske Armee er ubeskrivelig; imidlertid skryder den dog overordentlig, Generalerne efterabe saa meget de kunde Frederik den Stores Maneer; men uagtet vi ere i deres Land, ere de dog fuldkommen uvidende om vore Bevægelser. De troede, at der kun var 4000 Mand paa den lille Høi, uagtet den største Deel af Armeen var rykket frem paa denne Høi. - Keiseren har gjennemvandret Valpladsen ved Rosbach; han har befalet, at den Støtte, som var opreist skal føres til Paris. - Ved den 12te Bulletin er aftrykket et opfanget Brev af 17 Oct, hvori det blandt andet hedder: at Armeen er i fuld Retirade, at Kongen har faaet en stærk Contusion, men dog befinder sig vel; at mange Regimenter ere uden Officierer, og at andre have Officierer, men ingen Soldater; at man ikke kan skjelne mellem Corpserne; at Alting er mellem hinanden; at tre Batallioner, som hørte til Arriergarden, der blev aldeles sønderhugget, ikke ere til mere, og at man ikke kan gjøre sig nogen Forestilling om med hvilken Blodtørstighed de Franske forfulgte deres Fiender. - Vedlagte 3 Breve, hedder det i Slutningen af den 13te Bulletin, vise Tingenes sande Tilstand. Et andet ligeledes her vedlagt Brev viser, hvorledes Preussen er bleven ført bag Lyset ved falske Formodninger. Det har antaget Keiserens Lemfældighed for Svaghed. Fordi denne Monark ikke vilde have Krig og gjorde Alt hvad han fandt passende, for at undgaae den, sluttede man, at han var uforberedt og at han behøvede 200,000 Conscriberede til at recrutere sin Armee. – Jmidlertid var den Franske Armee ikke meere indsluttet paa Bolognes Marker; den var i Tydskland. - Man siger, at Keiser Napoleon, førend han forlod Paris forsamlede sine Ministre, og sagde: "jeg er uskyldig i denne Krig; jeg har paa ingen Maade foranlediget den; jeg har ikke gjort Regning derpaa. Gid jeg maatte blive slagen dersom den er mit Værk. Een af Hovedgrundene til min Tro, at mine Fiender ville blive ødelagte, er Forsynets Vink som jeg seer i deres Opførsel. Det vil, at Forræderne skulle straffes og har derfor saaledes forjaget at Visdom fra deres Raad, at de, medens de troe at angribe mig paa en Tid, hvor jeg er svag, netop vælge et Øieblik, hvor jeg er stær"kest. - J et af de hostrykte Breve siges: "at hverken Førsten af Hohenlohe eller General Tauenzien i 8 Dage havde været af deres Klæder eller skiftet Linned; de havde mistet deres Bagage." J et andet Brev siges under d. 17 Oct. "at Preusserne i 5 Dage ikke havde andet at spise end slet Brød, og at de i 6 Dage ikke havde faaet Lønning. Det tredie Brev er fra Prinds Carl af Hessen til Ministeren Haugewitz, dateret Louisenlund d. 16 Oct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Den store Armees 12te Bulletin. MarchalSoult har forfulgt Fienden lige til Portene af Magdeburg. Adskillige Gange havde Preusserne villet tage Fodfæste, men blev bestandig slagne tilbage. - J Nordhausen har man forefundet betydelige Magaziner, og endog en Casse fuld med Penge, som tilhørte Kongen af Preussen. - J de fen Dage, Marchal Soult forfulgte Fienden, har han taget 1200 Krigsfanger, 30 Canoner, og 2 til 300 Munitionsvogne. - Feldtogets første Øiemed er opnaaet. Sachsen, Vestphalen, og alle Lande paa den venstre Rhindredde, ere befriede for den Preussiske Armees Nærværelse. Denne slagne og med Kaarden i Haanden 50 Lieus forfulgte Armee, er for nærværende Tid uden mindste Artillerie, uden Bagage, uden Officerere, formindsket til en Trediedeel af hvad den var for 8 Dage, og hvad der endnu er værre end alt dette, den har tabt sin Moral og al Tillid til sig selv. - To Corpser af den Franske Armee ere ved Elben og sysselsatte med at opslaae Broer. - Hovedqvarteret er i Halle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Den store Armees 13de Bulletin. Halle d. 20 Oct. General Macon, Commandant i Leipzig har meddeelt Banquiererne er vedlagte Notification &c. (S. No. 7). Det er Keiserens Forsæt, at efterdi Engellænderne ikke respectere noget Flag, overalt at bemægtige sig Engelske Varer, og saaledes i egentlig Forstand at bloquere Engellænderne paa deres egen Øe. - J Leipzig har man forefundet 15000 Centner Meel og mange andre Levnedsmidler. - Storhertugen af Berg er d. 19 Oct, ankommen til Halberstadt. D. 20 har han oversvømmet den hele Magdeburgske Slette i en Strækning af et Canonskud med sit Cavallerie. De fiendtlige Tropper, de enkelte Detachementer og de Savnede, ville i Øieblikket blive tagne, hvor de indfinde sig, for at kaste sig ind i denne Plads. Et fiendtligt Husarcorps troede, at Halberstadt endnu var besat af Preusserne; det er blevet angrebet af det 22 Husarregiment, og har lidt et Tab af 300 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
General Beaumont har bemægtiget sig 600 Mand, af den Kongelige Garde og al den Equipage, som hørte til dette Corps. - To Timer forhen tog Marchal Soult, 2 Compagnier af den Kongelige Fodgarde. - Gener. Lieuten. v. Schmettou, som er bleven tagen til Fange, er ganske nylig død i Weimar. - Af den skjønne og prægtige Armee, som for faa Dage siden truede at overfalde Rhinforbundet og indgjød sin Monark saa stor Tillid, at han vilde foreskrive Keiser Napoleon at forlade Tydskland inden d. 8de Oct, hvis han ikke med Magt vilde tvinges dertil – ere saaledes kun Levningerne tilbage, som snarere fortjene at kaldes en Gjen samling (Rassemblement) end en Armee. Af de 160,000 Mand, som Kongen af Preussen havde, vilde det være vanskeligt, at samle 50,000 Mand, som desuden ere uden Artillerie og uden Bagage, deels bevæbnede, deels ubevæbnede. Alle disse Begivenheder retfærdiggjøre hvad Keiseren i sin Proclamation har sagt: "de skulle erfare, at ligesom det med det store Folks Venskab er let at faae Tilvext af Lande og Magt, saaledes er dets Fiendskab ogsaa frygteligere end Oceanets Storme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Dresden d. 28 Oct. Den 24 d. M. er den Franske Keisers Kammerherre, Oberstlieutenant Thiard, ankommen her, for i Keiserens Navn at paatage sig Gouvernementet. Han forføiede sig strax til vor Churførste. - D. 25de er den første Afdeling Bayerske Tropper, 10,000 Mand stærk, rykket ind her i Staden, hvor det, uagtet dette store Antal Tropper, dog er temmelig roligt, hvilket vi især maa takke vor Commandants Aarvaagenhed og J. ver for Efter en Skrivelse fra Mailand af 19 Oc har den Franske Armee i Dalmatien vundet i de sidste Dage af September en stor Seier over Russerne, Montenegrinerne og Jndbyggerne ved Cattaros Munding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Ved Tiberens Oversvømmelse forrige Vinter blev Canovas Værksted, sat under Vand netop da han arbeidede paa Palamedes's Statue, og han saae sig nødsaget til at forlade sit Værksted. Da Vandet var afløbet vilde Konstneren gaae til sit Arbeide igjen. Hans Ven, Maleren Cammuccini, var just hos ham da den af Vandet gjennemblødte Jordbund sank paa engang under Vægten af Statuen, som styrtede hen imod Konstnerne. De undveg den til al Lykke, og kun Cannova blev skuret paa Øret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
En rig Mailænder, som denne Palamedes var bestemt for, overdrog derpaa Cammunicini at fremstille denne Begivenhed paa et stort Malerie. De franske Jndustrie=Producters Udstilling er nu tilende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Nyelte. Skilderie benhavn i Ves Ras Fjerde Aargang. No. 9. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Tirsdagen den 18 November, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Indenlandske Efterretninger. J Hall. Litterat. Zeitung for Aug. 1806, No. 188recenseres Behrmanns: Christian II. König von Dannemark. Forf. Flid i at øse af Kilderne og sammenligne forskjellige Nationers Skribenter roses især. Rec. forsikkrer, at Christian d. Anden er saa mærkværdig og udmærket en Regent, at hans af Partieraserie saa vanhældede Historie allerede længe har fortjent en retfærdig Behandling. Men Rec. paastaaer, at Hr. B. ikke synes at have havt noget klart og bestemt Begreb om Biographien, og han leverer istedet for samme en Historie om det Skandinaviske Nordenunder Christian d. II. Formedelst de Digressioner, han ofte tillader sig, tabe vi ofte Hovedheltene af Sigte. Stilen er i det Hele god, og hvad der især i vore Dage fortjener at roses, usøgt og naturlig; kun hist og her ikke fyndig nok. - Den berømte Siegbrits fuldstændige Navn er Siegbrit Wilms. Den Fordindelse, som Walkendorf stiftede imellem Christian og Dyveke, anseer Rec. ikke for denne Prælats planmæssige Værk. Det var meget naturligt, at han ved sin Tilbagekomst ogsaa fortalde sin Herre om de nye Skjønheder, han havde truffet paa, og at dette opvakte hos en Yngling som Christian det Ønske, at see en Pige, som endog havde henrykket en Geistlig; da denne mærkede det Indtryk, hans Beretning havde gjort, søgte han selv at svække det. Det var i Middelalderen meget sædvanligt, at Førster og andre Stove levede i Coneubinat; ogsaa derved kan denne Forbindelse, som somme gjør saa stort Væsen af, undskyldes. Ogsaa Rec. bekræfter hvad der allerede engang tilforn har været sagt (i nærværende Blad), at Ordet Hollænderie, efter Forf. Mening, ikke har sin Oprindelse fra de Hollandske Colonister paa Amager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
J samme Blad recenseres Prisdigtet det befriede Jsrael af Provst Herz. Rec. siger, at Maaden, hvorpaa Forf. har udført dette Arbeide, opvækker sand Høiagtelse for hans Digtertalent, Duelighed, Kundskaber og urokkelige Flid. Digtningen er let, flydende, tillokkende, og paa mange Steder, hvor Gjenstanden fordrer det, virkelig sublim og værdig. Caractererne ere udkastede, overeenstemmende med den Tidsalders Aand, hvoraf Begivenheden er tagen, og fortræffelig udført. Skildringerne ere ligesaa lidet groteske som matte og livløse. - Rec. beklager inderlig, at han hos sine Læsere udenfor Dannemark ikke kan forudsætte saa megen Jndsigt i det Danske Sprog, som der udkræves til at forstaae og skattere et Digt som dette, da han ellers vilde documentere sin Dom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
J Dannemark selv vil iøvrigt ingen Ven af de skjønne Videnskaber, især den hellige Poesie, lade Værket blive ulæst. Rec. ønsker imidlertid, at en med begge Sprog fortrolig Digter (f. Ex. Abrahamson eller Baggesen) vilde oversætte dette Mesterværk, om ikke heelt, saa dog udtogsviis, paa Tydsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
J Flensborg døde nylig en Mand, i sit 90de Aar, som har været 54 Aar blind. Han var blevet det ved Tabet af sit Skib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
J en Provindsialavis anmærkes, at Berberissen for mere end 20 Aar siden var en særdeles yndet Plante i Angel. Den bekjendte Agrenom, Provst Lüders i Glücksborg, har ikke allene selv anvendt den i det Store til Markers Jndhegning, men og ved gratis at uddeele Frø og Planter, opmuntret Angelboerne til at dyrke den. Den er derfor bleven meget almindelig iblandt dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
I Gaar var en Rebslagermesters Datter, som vilde gaae over den smalle Brog ved Vesterport, saa ulykkelig at falde i Vandet, og at finde sin Død der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Det er General Evald, som med 10,000 Mand af vore Tropper i Holsteen er rykket ud mod Grændserne for at forsvare vor Neutralitet, efterdi Krigens Skueplads nu uventet har nærmet sig Landets Grændser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
J den mod Stifts=Landinspecteur Wessenberg til Landsoverretten fra Eldboe, Brusk og Hofmanns Herreders Ting indstevnede Sag, angaaende et af ham i Trykken udgivet Skrive under Titel Offentlig Beskjæmmelse kræver og tillader offentlig Retfærdiggjørelse, er ved denne Over=Ret den ved bemeldte Ting under 4 Dec. f. A. afsagde Dom bleven stadfæstet, dog saaledes, at den Tiltaltes idømte Mulct af 200 Rdlr. bør betales til Weile AmtsJustitscasse. Ved Høiesteret behandles i denne Tid skrive ligen en ualmindelig vidtløftig Sag. Den angaaer Procurator Faber, og Acterne ere saa mange, at neppe to Karle kunne bære dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Capitain Asmus Petersen, fra Malaga til Kjøbenhavn, skal være bleven overseillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Udenlandske Efterretninger. J Paris bygges en prægtig Bro, som kaldes Busterlitz=Broen, og skal aabnes den 1ste Januarii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
J en By ved Namur har nylig været en betydelig Jldsvaade, hvorved 140 Bygninger bleve lagte i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Den 12 Junii om Natten mellem 11 og 12 trængte en Røverbande af ti Personer ind hos en Gjestgiver i Klein=Schönwald i Over=Schlesten. Men da Vægteren efter Sædvane sad paa en Bænk lige ved Gaarden, betjente de sig dertil af en List. En af Røverne lagde sig tvers over Landeveien, og een af de andre gik derpaa hen til Vægteren, og bad ham: at hielpe ham at bære dette beskienkede Menneske hen til den anden Side, paa det han kunde komme forbi med sin Vogn. Vægteren, som i sin Troskyldighed gaaer derhen, kastes omkuld af Røverne, og under Trusel at skjære Halsen af ham, dersom han knyer, binde de Hænder og Fødder paa ham, slaae ham Sand og Øl i Øinene, hvorved han altsaa ikke kunde see det mindste af Alt, hvad de foretoge sig. Nu gik de ind i Gaarden; to af dem handt Pigen, som endnu var oppe, og 4 sloge hendes sovende Husbonde jammerlig med tykke Spanskrør, bandt hans Hænder og Fødder, og kastede Sengeklæder, paa ham, paa det han skulde qvæles. Det samme gjorde de ved hans Kone og Datter. De havde nu stoppet Munden paa alle fire. Derpaa gik de bort med deres Tyvekoster, som beløb sig til 2000 Rdlr. Tjenestepigen, som var løseligst bunden, og havde løsnet Rebene medens Røverne endnu vare i Værelserne, havde saa megen Aandsnærværelse, ikke at lade sig mærke dermed, og holdt Hænderne sammen. Først da de vare borte, løb hun ud og gjorde Allarm i Byen. Man satte efter Røverne, og fik fat paa 7 af dem, som nu sidde arresterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Den berømte Jacob Forster, der døde i Sommer som Prof. i Mineralogien i Petersbog, 67. Aar gammel, havde i flere end 40 Aar i forskjellige Europæiske Lande gjort betydelige mineralogiske Samlinger, og forskjønnet og beriget adskillige Privatmænds Cabinetter. Kongen af Spaniens Cabinet havde han især beriget. Han privatiserede i ti Aar i Petersborg, hvor Alexander I. af kjøbte ham for det derværende Bjergcadetcorps hans udvalgte Mineraliesamling for 50,000 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Det Bøhmske Videnskabersselskab havde 1804 udsat en Præmie af 500 Gylden for den bedste Besvarelse af Spørgsmaalet, ved hvilke Midler og paa hvilke Veie kunne de mangehaande Forfalskninger af alle Levnedsmidler hæves eller formindskes uden lovlig Undersøgelse? De indkomne tre Afhandlinger fandt Selskabet Præmien uværdige, og det har nu forhøiet den til 700 Gylden. Afhandlingerne maa indsendes inden d. 1 Junii, J Forening med den berømte Reisende v. Humboldt, v. Buch, Mathematikeren Trælles og Astronomen Bode arbeider Konstneren v. Mecheln fra Basel, som nu opholder sig i Berlin, paa et vigtigt Konstværk. Det er et stort Kobber, som skal fremstille et Malerie af de høieste Bjerge paa Jordkloden. 150 af de vigtiste Bierge skulle anføres derpaa, og deres Høide over Havet opgives efter de sikkreste Opmaalinger. v. Hum holdt leverer en liden passende Text dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
J Constantinopel udbredtes for nogen Tid siden det Rygte, at der ved Demotica er bleven fundet forstenede Been af et Menneske af overordentlig Størrelse. Den Franske Gesandt ansøgte strax Regjeringen om, at det Parisiske Museum maatte, naar Rygtet befandtes grundet, faae denne Sieldenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
J den store Franske Armees 14de Bulletin, hedder det, at Bestyrtelsen i Berlin er stegen til det Høieste, at alle gode Borgere ere opbragte mod Engellænderne og Dronningen. Midt under Krigens Rædsler hædre de Franske Hærførere dog Videnskaberne og deres Dykkere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Digterne Wieland og Göthe fik en Beskjærmelsesvagt (Sauvegarde). Hos den sidste logerede Marchal Augereau. Ved Keiserens Ankomst maatte alle Soldaterne forlade Staden, og bivonaquere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Valpladsen mellem Jena, Weimar og Eckartsberg var, efter Øienvidners Beretning, saa bedækket med Liig, at Bønder fra hele Egne maatte opfordres til at jorde dem. J Jena, Weimar a. laae i de første Dage efter Slaget d. 14de i mangt et Huus 20 til 46 Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
De i Gaar ankomne Engelske Aviser gaae til til d. 31 Oct. Den vigtigste Nyhed, de medbringe, er, at Mirandas Expedition aldeles er mislykket, at han har maattet forlade Coro og trække sig tilbage til Arube, at General Moreau, der for nærværende Tid er i London, skal, som det hedder, anføre en Expedition mod Holland, og at der skal sendes en anden Expedition til Vender. - De Engelske bebreide Preusserne, at de ikke besseles af samme Aand som Frederik den Store, der slagen under General Daun i Junii Maaned med et Tab af 25,000 Mand, vandt derpaa, skjønt omringet af Fiender, den store Seier ved Rosbach i November, og i December Slaget ved Lissa, der forskaffede ham Slesien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Engellænderne paastaae, at Efterverdenen neppe ville troe de Heltegierninger, som deres Tropper, under General Stuart i Calabrien, i Julii Maaned udmærkede sig ved. Uagtet disse Tropper kun bestode af 4800 Mand, saa tabte de Franske dog ialt, uden at nogen strax erfarede det, 5725 Mand Dræbte og Saarede 1. General Stuart er reist til Maltha, hvorfra han begiver sig til London. Det Hohenloheske Corps er aldeles slaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Prindsen af Hohenlohe, Prinds August, af Sachsen, 1600 Mand Jnfanterie og 6 Regimenter Cavallerie ere tagne til Fanger. Lübeck skal være tagen af de Franske Tropper. Der fægtedes endog i Gaderne. Prinds Engens Reserve er aldeles slaaet, og forfulgt i en Strækning af to Mile. J denne Fægtning toge de Franske 5000 Fanger, hvoriblandt 2 Generaler og 3 Oberster, 4 Faner og 34 Can ner. General Drouet tog et heelt Regiment til Fange. De Franskes Tab skal kun have beløbet sig til 40 Døde og 200 Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-11
Den Preussiske General Blücher er med 5000 Mand draget igjennem General Kleins Dragoner=Division. Klein havde allerede afskaaret ham, men lod sig indbilde af ham, at der var sluttet 6 Maaneders Vaabenstilstand.