JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-09
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Kjøbmand Mads Bergenhammer Møller heraf Staden, indkaldte med Aar og Dags Varsel til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Samme Varsel er givet Arvingerne. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, d. 24. Marts 1848. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-09
Fra Pressen er udkommet og faaes i Kommission hos Termansen sen, og Termansen jun. i Ribe: Værer al menneskelig Orden underdanige, Prædiken paa 3die Søndag efter Paaske 1848. Af H. Chr. Sonne, Sognepræst i Møgeltønder. Priis: 12 Rbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-09
Fra Kjøbenhavn er sendt 50 Dannebrogs roser hertil Ribe. Prisen er 15 ls. pr. Stk. og Jndtægten er bestemt til velgjørende Øiemed. De erholdes i Commission paa Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-09
Damp-Chocolade, fra Fabrikken "Elisabethsminde" ved Kjöbenhavn, hvis Fortrinlighed den, i 23 Aar stedse stigende Afsætning tilfulde har godtgjort, erholdes til bestemte Fabrikpriser: 2 Mk. a 8 Mk. pr. fuldvægtigt Pd., hos Hr. Rasmus N. Gregersen i Ribe. P. F. Nybo i Ringkjöbing. - N. P. Stantenmacher i Varde. - C. F. Müller i Kolding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-09
P. Chr. Deichmanns Fabricationshandel. Med dette Nr. af Avisen følger Ribe Amtsraadsforhandlinger i det extraordinære Møde af 24.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-09
Mai.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Ribe. Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 12. Junii. No 70.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Jndenlandske Efterretninger. Hs. M. Kongen, hedder det fra Helsingør i Byens Avis for 7. Juni, ankom fra Frederiksborg hertil i Efterm. Kl. 1 1/2. Efter et kort Ophold paa Kronborg begav Allerhøistsamme sig Kl. 3 1/2 under en stor Menneskemasses Hurraraab ombord paa Ægir for at begive sig til Malm, hvor Hs. Maj. Kong Oscar skal være ankommen i Gaar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Hs. Maj. Kongen ankom i Onsdags Aftes Kl. 7: til Malm, hvor han modtoges ved Havnebroen af Hs. Maj. Kong Oscar samt D. K. H. Prindserne Carl, Gustaf og Oscar med stort Følge og en ridende Afdeling af Husarer. Begge Konger kjørte strax til Residensen, paa Veien derhen bilsedes de at de i tusindeviis forsamlede Folk med umaadelig Jubel Udenfor Residentsen musiceredes af forskjellige militære Musikkorpser, som efter Tappenstregen udførte Kong Christian stod ved høien Mast. Gjentagne Hurraraab fulgle derpaa af den forsamlede Mængde, og et Leve for den ædle svenske Nation. J Torsdags skulle 2 Regimenter, der ligge i Leir tæt ved Malmo passere Revne for begge Konger. Stemningen er fortræffelig for vor Sag. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Fra General Hedemann er følgende Rapport indløben til Krigsministeriet: Hr. Krigsminister! Vi have havt en varm og en god Dag. Kl. 12 omtrent angreb Fjenden vore Forposter, der trak sig langsomt og under en heftig Fægtning tilbage; jeg lod Tropperne indtage Stillingen paa Dyppelbjerg, hvorfra Fienden sandt en saadan Modtagelse, at han blev nødt til at standse. Jeg kastede nu mine Reservetropper paa ham, da Klokken omtrent var bleven 7 eller 8, Dyppel By blev angreben fra begge Sider og taget; Fjenden maatte vige paa hele Linien, og da det var mørkt, vare vi igjen i Besiddelse af det tidligere besatte Terrain fra Nybel Kirke over Stenderup og til Sandberg ved Alssund. De sidste Kanonskud faldt Kl. henimod 10 ved Satterup. Jeg kan ikke bedømme vort Tab saalidt som Fjendens, men det har været den varmeste Dag efter Slesvig. Armeen maa beklage den tappre Oberstlientenant Morgenstjernes Død. Oberstlientenant Blom, Lieutenanterne Arnholz, Hammeleff, du Plat, Schumacher, Zepelin og Moltke ere saarede, men Alle lykkeligviis kun let og uden Fare. Hovedqvarteret Sønderborg den 5 Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Efter en senere Rapport fra General Hedemann havde ved Slaget den 5. ds. Wrangel selv kommanderet den fjendtlige Styrke, bestaaende af 6-8000 Preussere, i Forbindelse med hele Halketts Korps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Til Lazarethet paa Augustenborg indbragtes efter Slaget 199 saarede Danske og 9 Fiendtlige. Blandt de Første ere, foruden be ovennævnte, Deelingsfører, Forstkandidat Spandet fra Gaung, af frivillige ridende Jægerkorps, haardt saaret, og Lieuten. Sommelius af den svenske Armee, 5. Bataill., døde under Transporten til Lazarethet. Jblandt de Faldne nævnes, foruden Oberstlieut. Morgenstierne, endnu den svenske Lieutn. Lejonhufvud af 7de Bataillon, Lieutn. Muus, jun., af 4de Bataillon, Herregaardskytte Thaarup fra Nyse, samt 16 Underofficerer og Menige. Af de Fjendtlige ere 24 Faldne indlagte i Sønderborg Kirke, deriblandt: 1 preussisk Officeer (Adjutant ved 20de Regiment), 1 dito Underofficeer, 20 dito Menige, 4 Braunschweiger og 1 Hannoveraner. Den 6. Junii, Dagen efter det sidste Slag i Sundeved, udgav General v. Hedemann følgende Dagbefaling: "Soldater, Jeg takker Eder. J have kæmpet hæderligt til denne Dag mod vore Fjender. Ved Flensborg sprængte J Jnsurgenterne; ved Slesvig have Eders Mod og Udholdenhed aftvunget den overlegne Fjende Agtelse; i Sundeved have J trængt Fjenden tilbage med Kjækhed, og igaar endelig have J kæmpet som gamle krigsvante Soldater, og den overlegne Fiendes Forsøg paa at fordrive Eder fra Eders Stillinger strandede paa Eders Fasthed. For alt dette takker jeg Eder, Men den bedste Tak venter Eder endnu; thi Fædrelandet vil ikke glemme de Brave, der have fægtet for dets Ære og Velfærd, og de Dage, paa hvilke J have kæmpet, ville blive optegnede blandt de hæderligste i dets Historie."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Af en Rapport af 5 Juni fra Kommandeur Paludan sees, at Fienderne kom saa nær mod Als, at de nordligste Batterier ved Sønderborg og Kanonbaadene i Alssund og Wenning Bond kunde beskyde dem med god Effect. Dette, men meget mere endnu, at der rask og hurtigt rykkede 3 Batailloner Jnfanteri og et Batteri foruden enkelte mindre Afdelinger over Broen herfra til Sundeved, forandrede Fjendens temmelig hurtige Fremrykken til et endnu hurtigere Tilbagetog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Jfølge Rapport til Krigsministeriet fra Oberst Juel af 5 de have 4500 Mand preussiske Tropper været i Apenrade, men igjen forladt denne By ad dens sydvestre Udgang. Efter Sigende opkastes Forskandsninger paa Landeveien 1 1/2 Miil Sønden for Apenrade. J en Nekognoscering var vor Kommando bleven angreben af en mangfoldig overlegen Fjende og den kjekke Ritmester Würtzen tagen til fange tilligemed Lieutenant Paulsen og c. 10-12 Dragoner. Tønder skal være stærkt besat af Jnfanteri, Kavalleri og 6 Kanoner, Rapsted og Bedsted ere ligeledes stærkt besatte af Fjenden, den første Landsbye med 1500 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Fra General v. Hedemann er til Krigsministeren, indsendt en udførlig Rapport over Træfningen ved Sundeved den 28 Mai, hvoraf det sees, at man forat befrie Jylland fra Fjenden, hvis Virksomhed truede med at gaae til det Yderste, efter Wrangels Trudsel om Brandskatning, besluttede at ramme General Hal ket saa rask og hemmeligt som muligt med et føleligt Slag, at Wrangel derved skulde nødes til at gaae ud af Jylland, til hvilken Ende alle Tropper paa Fyen sattes i Bevægelse. Jndskibningen skeete den 27, fra Assens og Faaborg, og ved Marinens redebonne Understøttelse blev det muligt paa een Dag at koncentrere Tropper fra Korsør, Nyborg, Assens og Faaborg paa Als. Fjendens Stilling forandrede sig imidlertid under Forberedelserne, saa at man ikke længere kunde naae det oprindelige og betydeligere Formaal; men det blev dog altid af Vigtighed saa hurtigt som muligt at besætte det af ham forladte Land, og ved truende Bevægelser i hans Ryg og Flanke at fremskynde hans Tilbagetog. Det besluttedes derfor at blive ved Bestemmelsen: at bryde ind i Sundeved (uagtet man nu ikke længere kunde tænke paa at slaae den hele, nu langt overlegne fjendtlige Armee, og at okkupere saameget af dette Landskab, som behøvedes for at have fast Fod paa Slesvigs Fastland, og med Lethed at kunne rykke videre frem J et nylig afholdt Møde af den forenede Bankbebestyrelse kom Sagen angaaende Kreditbevisernes Udstædelse under Ventilation. Repræsentanterne besluttede at ville under nærværende Omstændigheder paa det Kraftigste understøtte Regeringen, og tilbød, naar fornødent gjøres, at modtage eller m. v. O. at diskontere Beviserne til et Beløb af 1 Million Rbd. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Som en Følge af Bankens Beslutning vil Regeringen meget snart, formodentlig allerede i indeværende Termin sætte Kreditbeviserne i Cirkulation, og da samme ere funderede paa de nye Skatter, saa kunde vi i Løbet af en Uge eller for vente at Anordningerne desangaaende ville udkomme. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Den brave Nordmand, Lieutenant Løvenskjold, skal være saaret og fangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Overstatholder, Friherre Sprengporten, er ifølge svenske Blade afgaaet med en overordentlig Sendelse fra Stockholm til Kjøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Som vi have meldt, afgik en af vore Diplomater, Kr. Reeds forleden til England. Dette udlægges i en Art. i B. H. af 2. de paa nedenstaaende Maade: Efter hvad vi høre fra en troværdig Kilde er Preussernes Tilbagetog ud af Jylland ikke skeet formedelst en truende russisk Note, men efter et Ønske, eller rettere et Raad fra det engelske Cabinet, der havde gjort Preussen, opmærksom paa, at Freden, som jo Alle maatte ønske, vel lettest vilde komme istand, dersom denne Magt, uden at afvente Meddelelser fra Danmarks Side, af egen Drift vilde trække sig tilbage og derved vise, at Tydskland ikke agtede at gjøre nogen utilbørlig Brug, af den Overlegenhed, som den maatte have over en saa lille Stat som Danmark. Men da nu det engelske Ministerium havde faaet Kundskab om, at Dan Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. mark, istedenfor at paaagte det givne Vink og vise sig tilbøieligt ti Fred, havde udlagt Preussernes Tilbagetog som Tegn paa Svaghed og yttrede Lyst til igjen at gaae angribende tilværk, saa havde det engelske Ministerium strax oversendt en energisk Note til den danske Regjering, og havde denne bevirket, at en Kammerherre i Begyndelsen af denne Uge med en speciel Sendelse var afgaaet directe fra Kbhavn til London. Fra Frankfurt skrives d. 2. Juni, Efter Forlydende skal indtil den endelige Afgjørelse ingen definitiv Fred afsluttes med Danmark, men den status quo, man ved samme vil gjennemføre, skal indtræde i Form af en Vaabenstilstand. Derfor har ogsaa Committeen for de internationale og folkeretlige Forhold allerede i dens første Møde beskjæftiget sig ved denne Gjenstand. En Beslutning herover er naturligviis endnu ikke bleven affattet. Men, skal man dømme efter den almindelige Mening, vil Comiteens Majoritet udtale sig for en Fraskillelse af de dansktalende Deele af Slesvig, og for den øieblikkelige Ophævelse af enhver Union, ogsaa en personel mellem det øvrige Slesvig og Danmark, naturligviis skulde al Forbindelse mellem Holsteen og Danmark ogsaa ophæves. Man vil vide, at der allerede er indledet Forhandlinger mellem Preussen og den Augustenborgske Linie, hvorefter denne var beredt til at aftræde (!) Slesvig=Holsten til Preussen, imod at erholde Erstatning derfor i andre Landstrækninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
J Rendsborg vil man have skudt en dansk Spion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Slesvigholstenerne maa efter udstædte Rekvisitioner tage Foranstaltninger til i nogen Tid at forsyne 15,000 Mand Forbundstroppen med alle Nødvendigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Ribe. Natten mellem 9 og 10, havde vi en Smule blind Allarm at more os med her i Ribe. Midt om Natten ankom nemlig en Stafet fra Skjær bæk, og berettede, at 200 Mand Fiendlige vare med 2 Kanoner dragne fra Lygumkloster, og at de efter Sigende vilde gjæste Ribe, hvilket udentvivl vilde finde Sted inden et Par Timer. Dette Budskab bragte en Deel af Jndbyggerne paa Benene og ud paa Gaderne. Hvorfor disse gode Mennesker forlode deres Senge, er ikke godt at sige med Bestemthed; af Angst har det neppe været, denne Følelse synes efterhaanden at være bortdunstet her i Byen; Grunden maa vel altsaa enten have været Rygjerrighed efter at see, om de Fremmede virkelig skulde komme, hvilket vel syntes Mange urimeligt under de nærværende Omstændigheder, eller, dersom de kom, hvad de da skulle ville os, hvorom man slet ingen Jdee kunde gjøre sig, eller endelig maaskee blot Lyst til at gribe denne Leilighed til at see Solen staae op - det Sidste lykkedes. Solen kom, men de bebudede Gjester bleve borte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-12
Førstkommende Fredag, den 16. de, bliver i Domkirken Ordination for dHrr. Cand. theol. C. H.G. A. Kuhlmann, beskikket til personel Kapellan for Sevel Menighed, og J. Bech, beskikket til personelKapellan for Østerlinnet Menighed. Hr. Kuhlmann prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Ribe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Tirsdagen den 13. Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. Den østerrigske Armee, under Anførsel af Radetzky, har vundet et betydeligt Slag. Piemonteserne og de øvrige italienske Tropper ere overvundne. 11 Kanoner ere tagne og 2000 Fanger ere gjorte. Angaaende Keiseren af Østerrigs Bestemmelse, ere Efterretningerne modsigende. Man taler allerede om, at Keiseren agter at frasige sig Thronen. Preussen. Den konstituerende Forsamling i Berlin har opfordret Ministeriet til at tage alvorlige Forholdsregler til Hovedstadens Pacifikation. Fra Kønigsberg er afsendt en Protest mod det af det preussiske Ministerium forelagte Forfatningsudkast. Fra Berlin skrives, at Rusland energisk har udtal sig for Jyllands og Slesvigs Rømning og Preussens hele Stilling i Anledning af dets Jndblanding i de slesvig-holsteenske Affærer skildres som meget mislig- De slesvig-holsteenske Anliggender have givet Anledning til en Diskussion i den preussiske Nationalforsamling. Minister Arnim har til Beroligelse for Handelstanden, som for Tiden lider saa meget, erklæret at man er Krigens Ende nærmere end dens Begyndelse. Ved Englands kraftige Mægling vil man opnaae Freden, som Preussen ved at forlade Jylland har givet Signalet til. Jøvrigt kunde Ministeren forØieblikket, paa Grund af de diplomatiske Underhandlinger, ikke yttre sig nærmere. – En Skibsfører fra Kønigsberg, med kun 5 Dages Reise til Helsingør mælder, at en Skare dersteds af 3000 Arbeidsløse, havde sammenrottet sig, at de havde ødelagt og opbrændt omkring og i selve Kønigsberg, og senere ud paa Landet, flere Gaarde. – Prindsen af Preussen er ankommen til Berlin og blev modtagen med megen Jubel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Frankrig. Republikken er nu formelig anerkjendt af den spanske og belgiske Regering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
England. Discussionerne i Parlamentet dreie sig for Tiden især om to Punkter, af hvilke det ene en den engelske Minister Sir H. Bulwers Bortviisning fra Madrid, det andet en Forandring i Navigations akten, saaledes at denne Act kan komme til at staae i Samklang med de frie Handelsprinciper. Neapel. Samme Dag som Barbes med Konsorter i Paris gjorde et frugtesløst Forsøg i kommunistisk Jnteresse paa at styrte Regeringen, udbrød der i Neapel en Kontrarevolution, hvori det absolutistiske Parti vandt en afgjort Seir. En Strid mellem Kongen og Deputeretkammeret, for hvilket Nationalgarden erklærede sig, gav Anledning til et grueligt Myrderi, idet Lazzaronerne, som vare vundne af Kongen ved Løfte om Plyndring, hele Natten stormede gjennem Staden og nedhuggede Alt, hvad de traf paa. Offrenes Antal skulle være 1800, deriblandt mange Kvinder og Børn, og over 2000 Fanger ere bragte ombord paa Fangeskibe, da Fængslerne alt vare overfyldte. Staden er erklæret i Beleiringstilstand, Deputeretkamret er opløst, og en saakaldet Sikkerheds=Kommission udnævnt af Kongen til at undersøge alle politiske Forbrydelser. Som Følge af denne Kontrarevolution er det under Pape mod Østerrigerne rykkede Armeekorps blevet kaldt tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen har i Løverdags forladt Malmø Kl. 11, og tog over Helsingør til Frederiksborg. (Berl. T)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Hs. Majest. har allern, udnævnt Statsminister og Chef for Departementet og de udenlandske Sager, Kmherre, Grev Knuth til Grevskabet Knuthenborg til Storkors af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Under 13. f. M. har Hs. Maj. allern, udnævnt Generaladjutant for Landetaten, Kmherre Oberst v. Schøller, R. af Dr. og Domd., til Kommander af Dannebrogsordenen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Under 17. f. M. har Hs. Maj. allern, udnævnt Kmherre, Oberstlin. Berregaard, og Allerhøistsammes Privatsekretær, Justitsraad Berling, til Riddere af Dannebrogsordenens 3die Klasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Ved allerh. Reskript af 24. Mai har Hs. Maj. benaadet Kmberre, Generalkrigskommissair Riegels, R. af D., med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
De af Hs. M. Kongen udnævnte Medlemmer af den jydske Stænderforsamling ere følgende: Grundeiere: 1) Etatsraad H. H. Holm til Dalsgaard; 2) Justitsr., Toldkasserer i Aalborg, S. Thorbrøgger, 3) Kjøbmand C. V. Høier i Horsens; 4) Gaardmand Jens Christensen af Voldum. Geistlige: 1) Biskop Tage Müller; 2) Lic. theol. F. Nielsen, Sognepræst til Lyngby og Alboge. Af Universitetet: Prof. J. E. Larsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Med Dampskibet "Malmøe ankom i Løverdags til Kbhavn en tyrkisk Gesandt, Selim Effendi, med 2de Gesandtskabssekretærer, for at bringe vor Konge den tyrkiske Sultans Hilsen og Lykønskning til hans Thronbestigelse og overrække Allerhøistsamme flere kostbare Foræringer. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Jfølge indkomne, hidtil endnu meget ufuldstændige Beretninger fra det høire Flankekorps, der havde sit Hovedkvarteer i Haderslev, er dets Avantgarde Natten imellem den 6. og 7. ds. bleven hæftigt angrebet, hvorefter Korpset har trukket sig tilbage til Kolding. W. O. W. Lehmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Fra Krigsministeriet bekjendtgjøres Følgende: Forsaavidt der endnu maatte findes frivillige til Armeens Disposition stillede Heste, der ikke ere tagne i Brug, bedes disse snarest afleverede ved et af Depoterne i Kbhavn (i den nye Artillerikaserne paa Christianshavn, i Nestved, i Odense eller i Horsens Ritmester Har bord, hvorhos en Anmeldelse desangaaende bedes tilstillet Krigsministeriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Hemp. Avis meddeler under 9. dennes: Vi kunne bringe vore Læsere den glædelige Efterretning, at de første svenske Tropper iaftes og imorges have sat Foden paa dansk Grund, deels i Nyborg og deels i Kjerteminde. Om de Festligheder, der vare forberedte til deres Modtagelse meddele vi følgende: J Nyborg indhentedes de første Skibe iaftes Kl. 11 et Dampskib med en Brig paa Slæbetong) med Musik, ved Landstigningen paa Broen, hvor de modtoges af den forsamlede Mængdes Jubel, blev af Byens Sang forening afsungen en smuk Sang; Strandporten var festlig smykket med de tre nordiske Nationers Faner og Byen illumineret og prydet med skandinaviske Faner. Borgerne kappedes om at føre de kjære Gjæster til deres Hjem, hvor en god Beværtning var foranstaltet til dem. Flere Dampskibe med Transportskibe paa Slæbetoug vare signaliserede og ventedes henimod Morgenstunden. For Generalstaben og Officererne var beredt en brillant Kollation hos Gjæstgiver Schalburg. Jmorges har man som Tegn paa de sidstnævnte Skibes Ankomst hørt Salutskud. J Kjerteminde skeete den første Landsætning iaftes flere Timer tidligere; Resten landsattes ligeledes imorges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Berl. T. meddeler følgende Udtog af et Brev fra Helsingør, dat. den 6. Juni 1848. En i dette Øjeblik ankommen Skibsfører beretter at have antruffet i 3 Divisioner og paa forskjellige Steder i Østersøen, en russisk Flaade, hvoriblandt han talte 19 Rang og Linieskibe, i Farvandet ved Stolpemunde vare der alene 7 russiske Krigskibe, hvoraf de 3 Linieskibe. De preussiske Tropper forlader Flensborg for at afløse Forbundstropperne i det Sundeviiske. De haderslevske Flygtninge holde Møder i Hamborg, i hvilke Tiedemann og Bauditz deeltage. Man foreslaaer at begive sig en masse til Frankfurt, for at anraabe om Hjælp. (B. T.) Englænderen, General Plantagenet-Harrison, er indtraadt som Volontær i den danske Armee, dog ikke med Ansættelse i Generalstaben, som det andensteds har heddet. Han skildres som en energisk martialsk Personlighed. Sine virkelige Riddersporer saavelsom sine Generalsepauletter har han mandigen tilkjæmpet sig i Krigene i Chili, Yucatan og Peru i Sydamerika og den sidstnævnte Stats Præsident har bevidnet ham Nationens Tak. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Fra Rønne hedder det i "Bornh. Av. af 6. ds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Jgaar Morges fik vi et uventet Besøg af 3de Preussere; det var nemlig Styrmanden og 2 Matroser fra et til Kjøbenhavn opbragt danzigsk Skib, der Natten imellem Løverdag og Søndag havde taget Skibsjollen, for dermed at seile hjem til Preussen, hvorsomhelst de kunde komme iland, og derfra komme tilbage til deres Familie. Bornholms høie Land havde de antaget for Rugen. De ere naturligviis blevne godt behandlede og ere fra Byens Jydvaanere rigelig blevne forsynede med Spise og Drikke. Disse stakkels Mennesker ere meget nedslaaede over ei at kunne gjensee Kone og Børn, men rose iøvrigt den gode Behandling, som den "Danske Konge har ladet dem vederfares i Kjøbenhavn, hvorhen de afgaae med Ørnen, imorgen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Hertugen af Augustenborg skal ikke have havt stor Gavn af sin Reise til Paris. Han havde vel en Samtale med Lamartine, men denne varede kun i to Minutter, idet Lamartine, da Hertugen vilde til at udvikle ham det slesvigholsteenske Spørgsmaal, afbrød ham med de Ord: "Jeg kjender Sagen, og vendte ham Ryggen. Der fortælles nu, at Hertugen skal være tagen til Jtalien, formodentlig for at bevæge Kongen af Sardinien, Carl Albert, til at tage sig af af Slesvig=Holsteinernes Sag. Sit Haab i denne Henseende støtter Hertugen ventelig paa den Omstændighed, at Kongen saa villig har taget sig af Lombardiets Sag. Det varer vel ikke længe førend vi høre, at Hertugen er reist til Vicekongen af Ægypten eller til Keiseren af China, for at formaae disse respektive Potentater til at interessere sig for ham. Veile A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Fra Götheborg skrives i "Dagl. Alleh. Som det vil erindres, kjøbte Hertugen af Augustenborg for nogen Tid tilbage det gamle Herresæde Græfsnæs. Da Kjøbet skeete, var han endnu ikke bekjendt som Landsforræder, om han end allerede dengang nærede de samme Planer. Nu har derimod Rygtet om hans Forræderi udbredt sig ogsaa til hans svenske Undergivne og paa dem gjort et for ham lidet fordeelagtigt Jndtryk. Jsær skulle Bønderne paa det nærliggende Gods Koberg i høi Grad være opbragte paa den gamle Ræv, som de have truet med at skyde en Kugle for Panden, om han nogensinde skulde vove at besøge Græfsnæs. – Sympathierne for de Danske ere overordentlig store, saavel her, som i hele Landet. Overalt gjøres der Jndsamlinger, og overalt give de et rigeligt Udbytte. Saaledes er der alene i den lille Stad Halmstad til faldne danske Krigeres Enker og Børn samlet 2000 Rbd. Rigsgj.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-06-13
Prindsen af Augustenborg og Hertug Carl af Glücksborg ere blevne betydede af General Wrangel at forføie sig ud af det preussiske Hovedkvarteer.