Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-15
For Feldtroget i Aaret 1796 Chedder det i Posselts Annaler) blev en nye, meget vigtig Green af Krigsvæsenet - Aeronautiken eller Luftseiladsen, hvoraf man engang vil ligge saa got gjøre Brug ved alle Armeer uden Undtagelse, som af Kanoner og Mørsere - bragt til en høiere Fuldkommenhed. Den franske Republik har nu en dobbelt Marine, først den sædvanlige for Søen, dernæst en, af Jngen hidtil paa denne Maade benyttet, for Luften. De ved Sambre= og Maatz Armeen anstillede Luftskibe ere: det himmelske (leceleste) og den dristige ( Entreprenant) af hvilke det første steg i Luften fra Karteuserklosteret ved Lüttich og den sidste i det berømte Slag ved Fleurus - begge i Aaret 1794. -med hvilket Divisions=General Mortor og General=Adjutanten Etienne, i hiint afgiørende Øieblik, begave sig i Høiden. - De ved Rhin= og Mosel=Armeen ere: en ganske sphærisk, Herkules kaldet, 30 Fod i Giennemsnit, blant alle hidtil værende den største, som første gang skulde manøvrere i forrige Feldttog (1796), og den uforfærdede ( intrepide) som alt var bleven brugt ved Manheim, hvorfra den endnu har mange Saar at fremvise. Mandyren selv skeer nede paa Jorden, ved en Trop af Aerostiker (Luftskippere), som under en Officeers Kommando efterkommer de Signaler, hvilke den i Luften stegne Officeer giver, ved Hielp af forskiellige Flage, som han opstikker i den under Lufthallonen fast gjorte Gondol (lille Baad), hvori han og med ham tillige gjerne en Jngenteur=Officeer eller Generaladjutant sidder. - Arostik=Officeren i Luften og den, som styrer, Manøvren nede paa Jorden, have begge en korresponderende Signal=Bog, som indeholder en Fortegnelse og bemærkelse over de forskiellige Flage med deres forskiellige Betydninger. Ethvert Udtryk, som paa nogen Maade er tænkelig herved (f. Ex, at man vil stige høiere endnu, at man vil synkes noget ned, at man vil gaae meere efter denne eller hin Egn - til høire eller venstre, lige ud o. s. v., at man vil nedsende bemærkninger, igien fare ned m.m.) har sit eget tydelige Stanal. Denne arrostatiske Chiffer (figurlige Sprog) ombyttes ofte, da Franzoserne ved Maubenge gjorte den sikre Erfaring, at Fienden efterhaanden giettede Betydningen. - Den storste Høide, hvortil en saadan Ballon hæver sig, er 4500 Favne; den beqvemmeste Høide, til at anstille Jagttagelser er 130150 Favne. Hoved=Fortrinene ved disse republikanske Luftskibe ligge 1) i det fortreffelige dertil egne opfundne Silkestof, som i høieste Grad foreener Lethed og Fasthed i sig, og 2) i den hemmeligholdte Fylding, der er lige saa let at have som den er drøi Efter Kapitain Øelaunays, den kommanderende Opficeer paa Herkulge, hans Forsikring, vilde det have kostet flere 100, 900 Livres i rede Penge, at fylde denne Ballon paa Blanchards Maade; da han derimod ikke bekom mere dertil end 7,000 Livres i Mandater, som han ei engang behøvede at forbruge ganske. Og denne Fylding holder sig Maaneder igiennem i Ballonen, uden at fortæres eller at bedærve Taftet. - - Alt, hvad hidtil bragtes til Veie i Aeronautiken er imidlertid kunEmbryd, skikket til en ubestemmelig Fuldkommenhed og mangfoldig Anvendelser, som man neppe skulde holde for muelige, inden man pludselig med Beundring seer dem virkelig udførte. Vist er det, at man i Frankrig, for nærværende Tid, gaaer svanger med Tanken om Luft skibe, der skulle føre, ikke allent to Menneskeer til Jagttagelser, men et betydeligt Antal til Foretagender selv. - I Talen, som ved den høitidelige Fest i Paris den 21 Jan. blev holdt af Direktoriummets Præsident, Borgeren, Barra, læses blant andet følgende mærkværdige Ord: Naar en troløs Mund eller et forvendt Hierte van helliger Frihedens og Liigh. hell. Navne; - blive Frihed, og Liighed derfor mindre Naturens Døttre, Blive Menneskerettighederne derfor mindre hellige, fordi nogle Ærgierrige regnede Forbrydelser dertil, Har Revolutionen, tabt noget af dens første Nødvendighed derved, at uværdige Franzoser søgte at benytte det, hvoraf alle skulde indhøste Velsignelse, til deres egen Fordeel allene. Nei=Republikanere, Moset, der klæber sig om Templens Piller, skaber ikke den Guddomme Majestæt, som dyrkes i samme. Kalde et Øieblik tilbage i Eders Minde de fordærvelige Tider, som for udgik den store Dag, da J sønderbrød Eders Lænker. Tusende Aar vare tilbagelagte under den skrækkeligste Despotisme, hvormed Monarkiet trykkede Eder; en Nivalitæt i skiændige Forbrydelser var bleven herskende mellem de regierende Huse, snart strømmede vore Forfædre hobeviis til Afrikas Ørkener, for der at sægte, lide, døe og det i ingen anden Hensigt end den, at tilfredsstille en Monarks fanatiska Afsindighed; til en anden Tid satte en Bartholomæus Nat Verden i Skræk, kuns et myndigt Ord af en stolt Regents Mund, og man forviste fra Ef ders Boliger Millioner nyttige Mennesker, og Europa berigede sig med de Konstens og Vindskibelighedens Færdigheder, som den upolitiske Regiering bortjog fra Eders Skarer. Alt dette, Borgere, ere kuns store Masser af Tyrannie; men ikke mindre Afskye fortiener Tyranniet i sine enkelte Virkninger, da det formerer sig liig Befolkningen og rammer de enkelte Jndivider. Man tænke sig det Tyrannie, som Lehnskabet udøvede i Frankerig, saa mangen en var vorden graae i denne Videnskabs Studium og kiendte endnu aldrig dens Begyndelsesgrunde. - Hvilken følende Siel kan uden Gysen see tilbage paa Herre=Rettighederne, paa Jnddrivernes Overmod og Grusomhed, paa Saltskattene, paa Hoverierne, Tienderne, Kornafgivterne, paa den Jagt=Koder, som synes at nedstamme fra en Kannibak- og er kommen fra en Konge, Ja! hvo kan tænke paa hin Ødelæggelsens Dage, da Landmanden maatte overlade Frugterne af sin Sveed, hans Families eneste Næringskilde til en Flok af graadige Dyr og rovgiærrige UdsuerelOg hvad blev af de Skatte, hvilke Tyranniet uden Ophør fraranede Eder, Af dem betiente det sig, til at opføre Murene til hine Bastiller, hvori alle Aarhundreders Skribentere og Viise, hvori Menneskehedens Forsvarere og de uafhændelige Natur Rettigheders Apostler enten døde hen i Forglemmelse eller prøvede de skrækkeligste Piinsler; af dem betiente det sig for at berige den ved Vellyster vanærede Pave, for at hyre fanatiske Præster, hvis Tunger prædikede Slaverie, Overtroe og Bedrag; - af dem betiente de sig, til at besolde Magistraternes Uretfærdigheder, Jntendanternes Over. mod og Plyndresyge, Lovenes Foragt ved Gouver. neurerne, Dagdrivere og Lediggængere i alle Embeder og Æresposter, hvortil en privilegeret Caste allene havde Adgang. Man forødede paa een Dag Jndtægterne af en ganske Provinds; Folkets Blod og Sveed, blev bortødslet til et Kongeligt Giæstebud og de usædelig ste Bachinalier. Hvad de offentlige Paalæg indbragte, forødede man paa at tilfredsstille Hoffets og dets usle Tilhængeres daglige Jndfald og Lunne, paa at lønne nogle kongelige Maitraissers haanlige Gunstbeviisninger; Gaverne til de Fattige bleve et Rov for Nederdrægtigheden, ofte for Forbrydelsen og næsten stedse for Lasten. Dog ikke nok, at J med Frugten af Eders sure Arbeide nærede Eders privilegerede Undertrykkere, hvor ofte saae J ikke Frankerigs Skatte at flyde i fremmede Magters Skatkamre, Hvor ofte saa Jikke svage Konger, troeløse Dronninger, sletsindede og glubende Ministre at bruge Statens Skatte til at underholde Frankrigs skrækkeligste Fiender, J Paris er opfunden en ganske ny, til Fuldkommenhed bragt figntlig Skrivemaade, som især er anvendelig paa Telegraserne. Bogen hvoraf man lærer denne yderst vigtige Videnskab, hedder: "Pasigraske a. eller den Konst, ved tolv Tegn at skrive til alle Mennesker a. Efter den foreløbende Anmeldelse i de franske Journaler af denne for hele Europa interressante Opfindelse, kan man ved Hielp af tolv Tegn, som blive anvendte efter torv Regler, forstaae alt hvad der i ethvert Sprog er skrevet eller trykt, uden først at have lært Sproget selv. Det Ganske skal være saa let, at man kan i en Time lære det af Bogen.