Berlingske Tidende, 1786-07-01
Alt, hvad der i Undersøgelsen anføres af de Badenske Fredsunderhandlingers Historie, beviser ingenlunde, at der i samme er bleven talt om Omtudskningen af de samtlige Bayerske Lande, og om endog saa var, saa kommer det ikke an paa Fredsunderhand. handlingen, men derpaa, om Huset Bayern er i den Badenske Freds 18 Artikel virklig bleven indrømmet og tilkiendt en uindskrænket Frihed til efter Godtbefindende at omtuske endog alle sine Lande. Denne Sætning kan man ingenlunde indrømme det Wienske Hof af følgende Grunde: 1) Viser Ordet aliqvam, at Contrahenterne ingenlunde have meent at tilstaae Huset Bayern en fuldstændig Omtuskning af alle dets Lande, thi ellers havde Ordet aliqvam, som altid betyder en Jndskrænkning, maattet blive borte, og det ligefrem have hedt: Si Domus Bavarica statuum suorumpermutationem rebus suis conrenire autumaret. Det behøvedes ikke, saaledes som der i Undersøgelsen (Sid. 13.) paastaaes, at sætte permutationem aliqvorum suorum statuum; Ordet aliqvam betyder ligesaavel en Jndskrænkning, og de selvsamme gielder og om de her anførte Franske Ord i det første Fredsforslag: quelque Schangement de ses Etats. At alt dette kan man med god Grund udlede, at Huset Bayern, er ikke i den Badenske Fred bleven tilladt en fuldstændig, men kun partial Omtuskning af nogle af dets Lande, som det ansaae for overeensstemmende med sin Jnteresse, dog uden af tilsidesætte eller handle imod sine ellers herved paaliggende Pligter, 2) Vil enhver Apartisk, som uden Fordom og med Eftertanke læser den 18de Artikel i den Badenske Fred, finde, at omendskiøndt samme blev sluttet i det samtlige Riges Navn, hvilket man ikke nægter, saa har dog det samtlige Rige derved hverken indgaaet nogen nye Forbindelse med Huset Bayern, i Henseende til dets Landomtuskning, ei heller fritaget dette Huus fra de Forbindtligheder, der saavel efter dets egne Familieforbund, som efter den gyldne Bulle og Rigsforfatningen paalaae samme. Denne Artikels Disposition og Indretning indeholder allene Kongen af Frankrigs Løfte om, ikke at ville være imod en Landomtuskning med Huset Bayern, hvilken Kronen Frankrig den Gang formodentlig holdt skadelig for sin Jnteresse. Naar der historisk siges, at dersom Huset Bayern fandt for godt en Omtuskning med sine Lande, vilde den Allerchristeligste Konge ikke være derimod, saa har det samtlige Rige derved ikke løsgivet Huset Bayern fra den Forbindtlighed, hvori det baade ved sine Familieforbund og ved Rigsforfatningen. forhen stod, nemlig ikke at afhendige sine samtlige Lande, ei heller et stort Churfyrstendømme, uden Rigets Samtykke og til sammes største Fare, som i nærværende Tilfælde. Denne Forbindtlighed blev siden, som forhen, ved Magt, og maatte iagttages af Huset Bayern, omendskiøndt Riget antog Kongen af Frankrigs Løfte om, ikke at ville være derimod. Var Fredsartikelens Mening, at man derved vilde tilstaae, Huset Bayern en Løsgivelse fra ovenmeldte Forbindtligheder, og en fuldkommen uindskrænket Frihed til at omtuske sine Lande efter eget Godtbefindende, uden at see tilbage paa de forhen indgaaede Forpligtelser, saa havde en saa vigtig Forandring udtrykkelig maattet skee, og det Keiserlige Hof havde dog vel enten for eller efter den sluttede Fred maattet føre Underhandlinger med Riget derom, og ladet en saa stærk og saa væsentlig nye Forbindelse af samme udtrykkelig autorisere, eller man maatte jo, da saadant ikke skede, deraf dømme, at Riget var bleven overrasket med en saadan ubestemt og farlig Artikal, samt med den hele Rastadske og Bandenske Fred, og at samme var bleven indslikket, for i Fremtiden at bruges og fortolkes til Beste for Huset Østerrige og til Rigets Skade. Det skeer ugiærne, at man maae sige saadanne ubehagelige Sandheder, og underholde Publicum med vidtløftige Fortolkninger og Ordkløverier; men det er uundgaaeligt, og allene deres Skyld, som, for at besmykke saa farlige Omtusknings=Hensigter, og for at fremstille den for udenlandske Hoffer som Freds= og Rigsforfatningsmassige, have opledt denne Artikel i den Badenske Fred, og endskiøndt den slet intet beviser, dog allevegne giør den gyldig, fortolker den paa ulige Maader, og derpaa bygger det hele Omtusknings=System. Naar man derpaa i Undersøgelsen (Side 14. vidtløftig vil bevise, at de af Keiseren og Riget, i Rastadt og Baden sluttede Fredstractater kunde, i Kraft af deres forenede lovgivende Magt, give Huset Bayern Ket til at omtuske alle sin Besiddelser efter eget Behag, uagtet den gyldne Bulle og andre Forordninger; Saa bestrider det Kongelige Preussiske Hof aldeles ikke disse 2de Sætninger, men det paastaaer og troer, paa forestaaende Maade at have beviist, at Keiseren og Riget ikke have gjort det; at de ikke have ophævet de gamle Forbindtligheder, som efter det Paviske og andre Familieforbund, efter den gyldne Bulle og den almindelige Rigsforfatning hvilede paa Huset Bayern, men at de allene have udbetinget og imodtaget Frankriges Tilsagn, ikke at ville være imod en forefaldende Omtuskning af nogle Bayerske Lande. Saa uomstødelige Beviis Forfatteren af Undersøgelsen troer at have anført af den Badenske Fred for Bayerns Afhændelighed, saa let synes det ham og at igiendrive hvad der fra Kongelig Preussisk Side tales om en med den gyldne Bulles Bydende ganske upasselig Forandring og Ugiørlighed i at deele eller afhændige et stort Churfyrstendomme - J denne Hensigt spørger han: (S. 15) Om ikke Landet Bayern har i de ældre Tider været langt større, og hvor tit og oft det ikke Tid efter anden er bleven formindsket, af stumpet og deelt? Dette er alt for sandt. Det hele Erkehertugdømme Østerrige, Steyermark, Görtz, Tyrol og Jnn-Districtet ere af revne Stykker af det forhen saa store Hertugdømme Bayern, men disse Fratagelser ere enten skede med Rigets Bevilling eller besmykket dermed, eller ved en overlegen Magt; og saadan ulovlig Omgangsmaade kan ikke give Ret til flere Bervelser. velser, Omtuskninger eller deslige Forandringer, fornemmelig i nærværende Tilfælde, ei heller svække Huset Bayerns Rettigheder, Forbindtligheder og Familieforbund. Altsaa maae den her i Undersøgelsen anførste besynderlige Grund falde det hele Tydske Rige i Øinene, og formedelst de deraf flydende naturlige Følger opvække dets Opmærksomhed. Ligesaa besynderlig og ubetydelig er den strax derpaa i Undersøgelsen (Side 15.) følgende. Grund: at Hertugerne af Bayern selv have endog efterat de havde besluttet, ikke at adskille Landet, dog bekommet Forlehninger over Bayern i et eget, over de mindre Grevskaber, og efter den Westphalske Fred over Churværdigheden og Erzamtet i andre Lehnsbreve. Af disse besynderlige Forlehninger, som maae have havt deres andre gode Aarsager, kan vel ikke, uden ved den urigtigste Slutning, udledes andet, end at saadanne forlehnede Land og Værdigheder, omendskiønt de engang ere forenede med Hertugdømmet Bayern, og ved de gamle og nyere Familie forbund, besynderlig det af 1766, ere belagte med et uafhændeligt Fideicommis, dog igien, efter Behag og Godtbefindende, kunne blive adskilte derfra. Samme Beskaffenhed har det og med den i Undersøgelsen videre gjorte Slutning, at de Forlehninger, som, da den Bayerske mandlig Stamme uddøde, hiemfaldt Riget og Kronen, Bøhmen, kun af nye Naade bleve igien forleh. nede det Pfalsiske Huus. Men denne Naade er i Teschnerfreden bleven ubetinget, og Bevæggrunden laae i disse Forlehningers forrige sideicommissariske Forbindelse med Bayern, og i den gyldne Bulles Disposition over Churfyrsternes Erhvervelser.