JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Comtesse Julie Wedel=Jarlsberg er udnævnt til Hoffrøken hos Dronningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Fædrelandet. Khvn. Her udrustes i denne Tid en Sydsøfarer til Hvalfangsten i Sydhavet. Denne Sydhavs-Expedition, den første herfra, skyldes Grosserer Jacob Holms bekjendte patriotiske Driftighed. Dobbelt Grund har man til at ønske den et heldigt Udfald, thi vi skulle da snart see den efterfulgt af flere; den har Plads og Udbytte for saa mange vi kunne udsende derom vidner den aarlige Tilvæxt i denne Fart fra Amerika, Engelland, Frankrig og Holland; og den vil blive den bedste Skole, ikke allene for dristige, kjække og dannede Coffardiekapitainer, men for Sømænd og Matroser i det Hele. (Arch. f. Søvæs.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
- Jfr. Grahn forlader os om faa Uger, for i Hamborg at dandse sex Gange, hvorfor hun vil erholde omtrent ligesaameget som hendes aarlige Gage ved det kgl. danske Theater beløber sig til. Kommer hun til London, hvor Spørgsmaalet kun er om Pund Sterling og Guineer, saa vil Hamborgernes Engagement blive en Bagatel. (Portefeuillen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Som en Nyhed fra Kunstens Verden kunne vi meddele Publikum, at en ung norsk Pianistinde, Jfr. Lindemann, om kort Tid agter at give en Concert her i Staden. Hendes Fader, der er Organist i Tronhjem, er en Elev af den udmærkede Capelmester Wernicke, hvis skjønne, kraftfulde Toner, endnu gjenklinge i Jfr. Lindemanns Spil, der allerede er modtaget med bifald paa en Concert hos Hs. K. H. Prinds Christian, for hvem Kunstnerinden nylig har havt den Ære at lade sig høre, ligesom det ogsaa har nydt en hædrende Anerkjendelse af vore første Musikkjendere. Jfr. L. har efter Alles Dom, der have hørt hende, overskredet det Punkt, hvor man blot lover noget Godt, og vi ere overbeviste om, at hun ogsaa vil fyldestgjøre det større Publikums Forventninger, hvad der ikke er saa let ved et Jnstrument, som tæller en Executeur i Hveranden og en competent Dommer i Enhver. (Frisd.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Saavidt vides, have de offentlige Blade endnu ikke omtalt, hvad Udfald den kurieuse Retssag: "Provst for Ringsted og Alsted Herreder, samt Sognepræst i Ringsted, N. L. Bentzon, R. af D. contra: Skolelærer og Kirkesanger Nielsen i Flinterup. - har faaet her ved Landsover- samt Hof- og Stadsretten, hvor den paadømtes f. M. - Provst Bentzon havde, under en af sine tidligere Processer med en anden Kirkesanger i sit Provsti, debitteret, at en Skolelærer, ved hvem Nielsen var meent, havde ladet sig forlede til, at klage over ham i Cancelliet. Nielsens Erklæring, hvorvidt dette var sandt, blev indhentet, og han forsikkrede, i meget stærke Udtryk, at det slet ikke forholdt sig som Provsten havde sagt. Denne Erklæring foranledigede det kgl. danske Cancellie til, at paalægge Provsten at sagsøge Nielsen, men ved Underretten vandt Denne Sagen paa det Fuldkomneste. Overretten fandt det at være klart, at Provst Bentzon har givet en urigtig Fremstilling af Nielsens Færd, og indrømmede, at Nielsen maatte være berettiget til at udsige dette. Men dog skjønnedes det ikke rettere, end at Nielsen havde betjent sig af forstærke Udladelser, efterdi det ikke er oplyst, at Provsten, hvorvel han ikke under Proceduren har anført, at en uforsætlig Feiltagelse fra hans Side har fundet Sted med Hensyn til bemærkningen om, at Nielsen havde klaget over ham i Cancelliet, har fremført dette urigtige attertum mod eget bedre Vidende – Retten mortificerede de for stærke Udtryk, hvoraf Nielsen havde betjent sig. Vi finde det ikke passende, at nævne disse Udtryk her, men bemærke kun, at Nielsens Udladelse: "Provst Bentzon har underholdt Herredsretten i Ringsted med den Opdigtelse, at jeg skulde have ladet mig forlede til, at klage over ham i Cancelliet - ikke findes blandt de for stærke Udtryk, Retten har fundet at burde mortificere. – Efter Omstændighederne, med særdeles Hensyn til den Anledning, Provst Bentzon selv har givet Skolelærer Nielsen til at yttre sig angaaende det Urigtige ihvad Provsten havde anbragt frifandtes Skolelærer Nielsen iøvrigt for Provst Bentzon's Tiltale, saaledes, at han ikke blot kjendtes fri for enhver Mulkt, men at ogsaa Processens Omkostninger for begge Retter ophævedes. – Man er nu meget spændt paa, at erfare, om Cancelliet vil paalægge Provst Bentzon, at indanke denne Sag (Meddeelt.) for Høiesteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Den af Hof= og Stadsretten forrige Mandag underkjendte Dom i Sagen mellem Kbm. Fogh Nakskov og den daværende Borgermester sammesteds, Justitsr. Pontoppidan, angik især nogle mellen dem opkomne Stridigheder, hvorfore Borgermesteren havde anlagt Jnjuriesag mod Fogh, der ved Underretten blev dømt til at bøde sine 3 Mark og hensættes 4 Gange 5 Dage i Fængsel paa Vand og Brød, Denne Dom blev nu, som meldt, underkjendt af Overretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Det var ved Kuldamp, at de 3 Børn nyli qvaltes, idet Moderen, for at holde Varmen i Varelset, havde tillukket Ovnspieldet før hun gik tilsengs To af de stakkels Smaae havde, da de følte sig ilde krøbet hen til Moderens Seng, ved hvilken de om Morgenen fandtes døde. Ogsaa Moderen var i en bedøvet Tilstand, og et fjerde Barn, det ældste, Dø(Mabl.) den nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Ligesom Svenskeren Rosen har anført Weyse som Støtte for sin Mening om Ole Bull, saaledes beraaber han sig ogsaa i sin Corresp.) om Jfr. Grahns Dands og Attituder paa Thorwaldsen, der skal have erklæret de sidstnævnte for unaturlige og stridende mod Plastikens Regler. Man forestille sig blot – tilføier han – at man kom ind i et Kunst kabinet, og der fik at see en Statue, staaende med det ene Been løftet saa høit iveiret, at Taaspidsen var horizontal med Øiet; vilde man ikke troe, at Skulp toren, som havde hugget Statuen, var afsindig? O jeg formaaer ikke at indsee, at en Stilling paa Theatret kan antages at være skjøn, naar den forkastes af Naturen og Kunsten. Saadanne Stillinger, mener jeg derfor, bør forvises til de Steder hvor Kunstberiderne og Liniedandserne vise deres Kunster, helst da de tillige saare den Deel af den æsthetiske Følelse som kaldes "Blufærdighed, og synes det mig som vore Dandserinder burde bestræbe sig for idetmindste ikke at saare Modestien ved deres Stillinger." Med Forholdene, har man mindre at bestille. – Om Jfr. Lichtenstein siger bemeldte Forf. at hun er en ret god Sangerinde og maaskee endnu bedre Skuespillerinde. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Generalrigscommissair Saabye siger endvidere i sit Forsvar (see Av. No. 24). Dersom det lønnede sig at forske efter, hvorfra den urene Kilde har sit Udspring, hvis Udgydelser her omhandles, saa vilde det let kunne oplyses, at de staae i nær Forbindelse med en mislykket Cabale fra Paris, som en Landsmand, hvem jeg aldrig veed at have fornærmet, havde rettet imod mig, og som ikke gik ud paa mindre, end i mit Hjem at paalyve mig den strafværdige Handling, at have udgivet mig for at beklæde et kongeligt Embede, som jeg aldrig har havt. De nædle Midler, denne Mand har betjent sig af, for at opnaae sine Hensigter, skal jeg, hvorjeg end kunde være opfordret dertil, ikke her omtale. Dog vil jeg herved tilkjendegive ham, at hans mørke Gjær ninger saavel i den ene som i den anden Henseende nu ere mig tilfulde bekjendte, samt at jeg er i Besiddelse af de uimodsigeligste Beviser for, at de Efterretninger, han har søgt at udsprede om mig ere falske og urigtige, saa at Jngen uden en foragtelig Bagvasker kan vedkjende sig dem. Jeg overlader forresten til det ommeldte Jndivid selv, om han vil forøge den Anledning, jeg allerede har, til at offentliggjøre hans Navn og drage ham til fortjent Ansvar for hans ommeldte Forhold. J dette saavelsom i ethvert andet Tilfælde forbeholder jeg mig at iværksætte ethvert lovmedholdeligt Skridt imod ham, som Omstændighederne maatte gjøre fornødent."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Kiel, den 25de Jan. J disse Dage afgaaer herfra en Petition til Kongen i Anledning af Forbudet mod offentlige Forsamlinger. Den er affattet saaledes, som om Forbudet var Kongen selv ubekjendt, og Talen kun om Egenraadighed af Cancelliet." Jngen Embedsmænd have underskrevet, men Adressen tæller mange vægtfulde Navne af Mænd, som vide hvorom Talen er og hvad de underskrive. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Slesvig. Fra Marsklandet meldes, at Forbudet mod Udførelsen af Heste over Rhinen allerede har viist sine Følger for Hestehandlerne paa en meget følelig Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Med Belgien var der sluttet Leverancecontracter, ifølge hvilke flere tusinde Heste skulde afsendes dertil. En betydelig Transport var allerede afgaaet; andre skulde følge, da ved Estafetter Efterretninger og Udførsels forbudet indtraf og fremkaldte en Standsning i Forretningerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Veile, den 12te Februar. Den for Mord paa sin Kone tiltalte Skomager Clausen har nu tilstaaet Forbrydelsen. Jmidlertid paastaaer han, at det ikke var hans Hensigt at dræbe hende. Det nærmere herom i næste Avis. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Kornpriser. J Kjøbenhavn den 11te Februar Hvede 10 Rbd. Rug 5 Rbd. 1 Mk. a 1 Mk. 8 s. Byg 4 Rbd. a 4 Rbd. 48 s. Havre 3 Rbd. 16 sk. Alt fri ombord. (T.) – J Randers den 9de Februar: Rug 26 a 27 Mk. Gradet Byg 18 a 19 Mk. Havre 11 a 13 Mk.; pr. Td. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Skibs=Efterretninger. Ved Krage Strand, i Hjørring Amt, er inddrevet Agterdelen af et Skib, der synes at have været en Tremaster. – En norsk Slup, Skpr. Bache af Tronhjem, forliist ved Bornholm. Mand. skab og Passagerer bjerget. - Khvns Rhed er nu aldeles fri for Jis. Jsen er dreven bort ved den stærke Blæst i Mandags af N. V. - Gyldencrone, Capt. Lunne, af Aarhuus, var den 2den Febr. kommen til Hull.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 11te Febr. 1839. Hamborg 2 M. - a vista 199. Spec. 200 – 12 Mk. 4 pC. kongl. Obl. 95. Nat. Bk. Obl. (4 Febr. 1820) 101 1/2 a 102. 4 pC. uopsigelige Rigsb. Obl. 103 a 103 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Nationalbank Actier –
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Befordringer og Afgang. Toldcontrolleur Schiøtt i Slesvig beskikket til Toldcontrolleur i Norborg. Lieutn. Lau og Vagtmester J. Karstadt til Toldcontrolleurer, i Oldenborg. A. F. Hansen til Toldcontrolleur i Wedel; J. Sand til anden Toldcontrolleur i Rendsborg, Ved Tallotteriets 1484 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 5. 8. 49. 40. 34.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Bekjendtgjørelser. At min Fader Capitain Joh. Hoffner er afgaaer ved Døden, bekjendtgjøres herved sørgeligst for Slægt og Venner. Horsens, den 11te Februar 1839. Hoffuer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
For fraværende Slægt og Venner bekjendtgjøres herved sørgeligst, at min inderlig elskede uforglemmelige Mand M. Kragh, Sognepræst til Starup og Rebel Menigheder, efter 10 Ugers Lidelser ved en blid og rolig Død indslumrede til et bedre Liv den 4de Februar dette Aar, i sit Alders 62de Aar. Han hvis Liv var Kjærlighed, savnes og begrædes af mig som i næsten 24 Aar var hans lykkelige Ægtefælle, af vore 2 Børn hvis trofaste og kjerlige Fader han var, og af sine Menigheder med hvilke han stedse levede i den skjønneste Forstaaelse. Starup Præstegaard, den 10de Februar 1839. A. C. Kraah, fød Storch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Dramatisk Aftenunderholdning. paa Polyhymnias Theater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Søndagen den 17de Februar og Aftenen Klokken 6 vil en Forening af Dillettanter, med Vedk. Tilladelse og i et velgjørende Øiemed, give en dramatisk Aftenunderholdning, bestaaende af: Maleriet, eller Kong Pharaos Datter. Comedie i 2 Acter. Og Misforstaaelse paa Misforstaaelse Orig. Lystspil i 1 Act. Jmellem Stykkerne: Harmoniemusik. Billetter, a 2 Mark, Børn det Halve, kunne fra Løverdag Morgen, erholdes hos S. T. Hr. Kbm. Bursche, samt om Aftenen ved Indgangen, der aabnes Kl. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Restancelisten over 1ste Qvartals CommineSkatter for indeværende Aar er til mig indleveret, og vil uden Henstand vorde inddrevet ved Udpantninforsaavidt samme ikke er indbetalt til Kæmneren inden denne Maaneds Udgang. Aarhuus, den 14de Februar 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter Taskemand Jørgen Nielsen Taftebergs afgangne Hustrue foretages Auction, Torsdagen den 21de Februar d. A., Eftermiddag Kl. 2, over dette Boes Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, en Dragkiste, et Chatol, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, nogle Træe=Handelsvarer, m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 11te Februar 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Torsdag den 21de Marts Formiddag Klokken 9 bliver den, afdøde Gaardmand Christen Christensen og senere afdøde Hustru tilhørende Gaard i Klattrup, Smidstrup Sogn, Veile Amt, opraabt til Bortsælgelse ved een eneste Auction. Den staaer for 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr. Jordskyld og 2 Album Skovskyld, hvortil den aarlige Udsæd er 3 Tdr. Rug, 4 a 5 Tdr. Byg, 9 Tdr. Havre og 1 Td. Boghvede, og fortrinlig Eng, hvorpaa kan avles 30 Læs Høe. Af Besætning kan holdes 2 a 3 Heste, 14 Stk. Hornqvæg, a 8 Faar. Overflødig Tørveskjær og fornøden Skov haves. Conditionerne, hvoraf her anmærkes, at Stedet kan efter Hammerslag strax tiltrædes. to Trediedelen af Kjøbesummen blive indestaaende, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede. Efter Gaardens Salg, bliver samme Dag auctioneret Stedets Bohave, bestaaende af allehaande Meubler og Effecter, samt Besætningen, Vogne med øvrige Avlsredskaber og 2 Heste, 10 Stkr. Hornqvæg, Faar, a. med øvrige Jn entar. Elboe, Brusch og Holmanns Herredscontoir, den 4de Februar 1839. Boeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Formedelst anden Bestemmelse kan underhaanden faaes tilkjøbs Stedet Sophienberg i Kjørup Bye, 1 Miil fra Horsens. Huusbygningerne bestaaer af 11 Fag Stuehuus, indrettet til en Familie uden for Bondestanden, og 10 Fag Udhuus. - Paa Bygningerne er i afvigte Sommer bekostet betydeligt, og i Brandkassen ere de forsikkrede for 1,500 Rbd. Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Til Stedet hører Jorder ansat til Hartk. Ager og Eng 1 Td. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. udmærkede gode, og har Tørveskiær og Mærgel. – Kreaturhold 2 Heste, 5 Køer. Jorden er nedlagt 2 1/2 Tdr. Vintersæd, og i Forhold dertil bliver Vaarsæden. – Eiendommen kan modtages Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. til 1ste Mai og den halve Kjøbesum kan mod første Prioritet blive indestaaende deri. Med Enkemadame Roedsted, som eier Stedet, sluttes Kjøb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Fortrinlig tidlige Sage=Erter og Berwick Saae=Havre faaes tilkjøbs paa Haraldslund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Den Huusleilighed i Gaarden No. 652 paa Vestergade, som fortiden beboes af Hr. Tøifabriqveur Hartvigson, er til førstkommende Paaskeflyttetid at faae tilleie, naar man henvender sig til A. F. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Den Beboelsesleilighed paa Hovedgaarden Moesgaard, som hidtil har været benyttet af Enke-Geheimeraadinde Guldencrone, er til førstkommende Flyttetid at erholde i Leie. Leieren kan overlades enten hele Haugen, eller en Deel deraf, samt nogle Køer græssede og fodrede, Brænde, m.v., efter nærmere Overeenskomst. Man behager at henvende sig til Undertegnede. Aarhuus Mølle, den 13de Februar 1839. Dahl. Paquetten de 2de Venner, Skipper W. Thomsen, ligger under Ladning til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
En duelig Bogbindersvend kan strax blive antaget i Horsens hos Wogelius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
For en aldrende Jomfru, der er vant til at forestaae en betydelig Landhuusholdning og som kan forevise gode Anbefalinger, er en Plads ledig til første Mai dette Aar paa Vindumovergaard pr. Viborg. De herpaa Reflecterende ville behage i frankerede Breve at henvende sig til Gaardens Eier Proprietair Burmeister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
En Handelsbetjent, der har Ovelse i Contoirforretninger og det tydske Sprog, og som nøie kjender Bondehandelen, önsker sig Condition. Reflecterende ville behage at lade indlægge paa Adressekontoiret Billet mrk. H. E. H. Paa en Herregaard ved Aarhuus søges en duelig Jæger, en Smedesvend og en holst. Meierske, Alle helst ugifte Nye udkomne Boger: Tidsskrift for Almeskolevæsenet. Udgivet af Entechet Borch, Student og Skolelærer C. Brohm, og S. Sørensen, Jnstitutbestyrer, 4 Hefte for Aaret 1838. 3 Mk. Sag-Register til det af Cancellieraad Hertz i Aaret 1828 udgivne Skrift og Fattigvæsenets Anordninger, nærmere Bestemmelser og Forandringer, saa og et Tillæg af de siden den Tid emanerede Lovbudde, Fattigvæsenet angaaende, og et chronologisk Register over de i begge disse Skrifter citerede forskjellige Lovbudde. Udgivet af L. F. Bobjerg, Forligelsescommissair. 3 Mk. i stivt Hefte. Hovedskriftet i Forening med Sag registeret 9 Mk. i Papbind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Undersøgelse og Machiavelli som Skribent især med Hensyn til Bogen og Fyrsten. Et Forsøg i den høiere historiske Kritik af C. Palludan Muller, Candidat i Theologien og Adjunct ved Odense Cathedralskole. 5 Mk. heftet i Omslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Bemærkninger til Kong Christian den Femtes danske Lov, hentede fra den senere Lovgivning, Collegie Resolutioner og Skrivelser samt Lovkyndiges Skrifter, samlede af Chr. E. Hertz, Cancellieraad og Herredsfoged. 3die Hefte. Subskriptionspriis 4 Mk. 8 sk. Den betydelige Afsætning som dette Skrift – hvori selve Lovens Artikler ere optagne har havt vidner og Trangen til samme. Fortsættelsen udkommer saa hurtigt mueligt, og i næste Hefte forventes Lovens første Bog at være gjennemgaaet og Registeret til samme sluttet. Subskription paa Skriftet modtages fremdeles i alle Boglader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Forelæsninger over den bibelske Historie af Dr. Chr. H. Kalkar, to Dele 4 Rbd. 4 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-15
Disse Skrifter faaes paa de fleste Boglader i Danmark, i Aarhuus paa Jessens Boglade og hos Hr. Warberg, samt i Odense hos Forlæggeren S. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-16
No 28. den 16 Februar. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus ifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-16
Blandinger. Det var en mørk, stjerneløs Nat, da en Trup Tyrker gjorde Jndfald i en græsk Grændselandsby og ranede en smuk Kone. Manden, som just var fraværende, blev, ved sin Hjemkomst, som ude af sig selv saa nær tog han sig dette Tab. Han sørgede overden Røvede, som over en Død, slog sig i Ansigtet udrev Haar af sit Skjæg og Hovedhaar, søndersled sine Klæder, kaldte den Forsvundne ved Navn, uafladeligt, Nætter og Dage. Kun med Møie kunde man paanøde ham saamegen Næring, som der behøvedes, for at opholde hans Liv. Badet i Taarer, priste han høit sin tabte Hustrues Dyder i de meest rørende Udtryk. "Jeg udholder ikke et saa skrækkeligt Forliis raabte han, Hun bad som en Helgeninde, var from som en Due, taalmodig som en Kameel, flittig som en Myre, reen som en Perle, Hun gav Almisse, hun berigede Kirken, hun gjorde kun Godt, Gul veed, hun var en Fredens og en Kjærlighedens En gel. O, gid hun maa vende tilbage til mig, eller gid jeg snart maa kaldes herfra. – Hele Menigheden var dybt rørt ved disse hjertesønderrivende Klager. At forfølge Røverne, var, formedelst Grændsens Nærhed, unyttigt; enhver Efterforskning var frugtesløs, og saa maatte man da overlade den beklagelsesværdige Mand til Tiden, som mildner alle store Lidelser. For imidlertid at undvige enhver stærkere Erindring, forlod han Landsbyen og drog med sin Smerte til Athen. – Tre Aar vare forgangne, Begivenheden var næsten glemt; da hændte det sig en Festdag, just som hiin Landsbymenighed var forsamlet paa en fri Plads, at et Fruentimmer, mere flyvende end løbende, kom hidilende fra de nærliggende Bjerge. "Min Mand, Min Mand, Lever han, Er han her, stønnede hun, og blev, da man havde gjenkjendt hende, hilset med almindelig Jubel. Hun fortalte, hvorlunde hun, efter ungelig Møie, omsider havde fundet Leilighed til, at bortflye fra den Pascha, som for tre Aar siden havde røvet hende. J sex Dage og Nætter havde hun fortsat sin Flugt, for at komme tilbage til sin Mand, og sin egen Arne. – Man gjorde hende nu bekjendt med hendes Mands navnløse Smerte, og strax afsendtes et Bud til Athen, for, saa skaansomt som muligt, at melde ham Konens Tilbagekomst. Efter i Dages Forløb kom Budet tilbage med en Skrivelse, hvori Manden erklærede, han fandt sig ikke tilbøielig til, igjen at modtage en Kone, der havde levet tre Aar med en Tyrk. Han følte sig heller ikke videre forbunden til at sørge for hendes fremtidige Ophold. Som lynslagen sank Konen i Knæ ved dette Budskab, græd og jamrede sig uden Ophør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-16
Tilfældigviis kom en Advocat gjennem Landsbyen, hørte Historien, antog sig den Forladte, og lovede, med Jver at forfægte hendes Sag for Retten i Athen. Han holdt sit Ord, men havde den Harme, at opleve, at Manden blev frikiendt for al Forbindtlighed, saalænge hans Kone ikke kunde bevise, at hun, under sit Ophold i tyrkisk Fangenskab, havde været sin Mand tro. Mismodig vilde Advocaten just melde sin Client inde dette bedrøvelige Udfald, da hans Tjener meldte en Mand, som forlangte ham i Tale øieblikkeligt. Ved hans Meddelelse fik Sagen et andet Udseende. Hans Udsagn lød nemlig: "Jeg bivaanede idag Rets forhandlingerne, og har ingen Ro, før jeg har aflagt en oprigtig Bekjendelse. Jeg tjente, for tre Aar siden, i den Mands Huus, hvis Kone blev røvet om Natten. Jeg maatte udbetale den tyrkiske Qvinderøver 1000 Piastre, for at vise Manden den Tjeneste, at stiæle hans Kone. Manden selv gav mig Pengene hertil, thi han havde intet høiere Ønske, end paa en god Maade, at vorde sin Kone qvit. Hans Sorg var Hyklerie, og Bevæggrunden til hiin Gjerning besmykkede han, som en ægte Hellener, med Kjærlighed til Frihed." Dagen efter gjentog den fordums Tjener sit Vidnesbyrd for Retten, og Forbryderen blev dømt til – igjen at leve med sin Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-16
Følgende er af L. Feldmanns nyeste bilder aus Griechenland: "Da jeg, for omtrent fjorten Dage siden, gik gjennem Æolusgaden, bemærkede jeg, at mange Græker nysgjerrigt saae efter en Dame af gandske besynderligt Udvortes. Det maa være et meget paafaldende Phænomen, naar en Græker skal vende sig, for at see derefter. Kun tre Gange har jeg, under mit mangeaarige Ophold i Grækenland, bemærket saadan Nysgjerrighed hos Athenienserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-16
Vor Landsmand Carl Price (de Fleste af os bekjendt fra Vesterbroestheatret) har nu aabnet sit nye Theater i Constantinopel, hvor han ved sine Pantommer og sin Liniedands gjør en mageløs Furore hos Tyrkerne, der aldrig have seet deslige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-16
Damerne have aldeles afsondrede Loger, hvori de sidde tættilslørede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-16
En Officeer fra det franske Keiserdommes Tid har fuldendt et Taalmodighedsarbeide, hvorpaa han har opoffret tre hele Aar. Efter Napoleon's Fald har han vidst at forskaffe sig Haar af Keiseren, af Marie Louise og Kongen af Rom, og ved Hielp af disse Haar har han, i en liden Medaillon, anbragt Begyndelsen af den udødelige Tale, General Buonaparte, i Spidsen for den italienske Armee, holdt paa Toppen af Alperne. Bogstaverne, der udgjøre i Tallet over 150, ere meget smaae, men lade sig, ved Hjelp af et stærkt Forstørrelsesglas, godt læse. Adskillige høie Officerer have bevidnet Authenticitæten af de Haar, der ere brugte til dette uhørte Arbeide.