JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Tyrkiet. Et Privatbrev fra Constantinopel af 15de Januar forsikkrer, at Sultanen i Begyndelsen vilde udelukkende betroe sig til Ruslands Beskyttelse, og af denne Magt vente en antagelig Fred med Mehemmed Ali tilvejebragt, men at de øvrige Gesandter havde forhindret denne Beslutnings Udførelse, og bragt det dertil, at ogsaa Englands og Frankriges Mægling antoges. De tre Gesandter havde derpaa i Fælledsskab sat sig i Correspondents med Jbrahim Pascha, og deres Bestræbelser havt et heldigt Udfald. Den sluttede Vaabenstilstands nærmere Betingelser ere imidlertid endnu ikke bekjendte.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Warschau, den 1ste Februar. Den saakaldte Polske Nationalcommittee er efter et Reskripfra det Franske Ministerium fjernet fra Paris til Provindstal, stæderne, og et andet ministerielt Reskript forbyder de Polske Flygtninge, uden Pas at forlade de dem anviste Opholdsteder, De Franske Oppositionsblade troede først, at disse Foranstaltninger skeete efter den russiske Gesandts Reqvisition, men deres pludselige Taushed beviste, at de havde erfaret ganske andre Grunde til hine befalinger. Derfor optoge de ogsaa den at kelevel og hans Cammerader udstedte Proclamation i Anledning at denne Forviisning, med den største Varsomhed, og alle de Blade, som ere Organer for Juste Milien, synes at have vægret sig ved at indrykke den. Endskjøndt denne Proclamation ikke fornær nede de Franske Liberale som Franskmænd, medens en af Frem nede smeddet revolutionair Jntrigue mod deres Juli, Dynasti naatte saare deres Nationalfølelse, saa vilde det dog have ydmyget deres moralske Følelse, at deeltage i en Sammensværgelse af hine Mænd mod den Franske Regjering, som de kun vare Tak og al muelig Erkjendtlighed skyldige. Paa denne Maade tjener denne Begivenhed med de Polske Flygtninge nu alle Lande til Oplysning om de sande Aarsager til den Polske Opstand, og til at tilintetgjøre alle Jllusioner i den Anledning.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
De Uroeligheder, som, efter det Diernitzkiske Corpses Jndmarsch, paa Østerrigsk Territorium, viste sig i adskillige Ungerske Stæder, begivenhederne i Fischau og i Elbing, i Hanau og i adskillige mage Byer ved Rhinen; den offentlige Roligheds Forstyrrelse Avignon, Lunel og andre Depots i Frankrige, ligesom ogsaa de Polske Flygtninges Deeltagelse i Juni Oprøret i Paris, gave en bedste Oplysning om den Polske Revolutions Charakteer. - Nest hine Franske Foranstaltninger i Henseende til de Polske lygtninge ere ogsaa i en anden Henseende af Vigtighed. Mines man Hr. Bignons Forslag i Deputeretkammeret, angaa ude hine Fremmede, saa maa man vel undres over denne urlige Modsigelse mellem Anbefaling og Bortviisning; det ganske Ministerium synes med beraad Hu at ville vise, at den er har compromitteret sig.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Paris, den 6te Februar. I Gaar Aftes, ved Optoget af de røde Huer, lukkedes de legitimistiske Blades Bureauer. - Bladet "Revenant udkom allerede i Forgaars med blot Titel ganske hvidt, thi dets Redacteurer ere arresterede.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
De Franske Tropper paa den Africanske Kyst ere vel i den sidste Tid blevne mindre foruroligede af Arabernes Angreb, men lide derimod meget af Sygdomme. Saaledes meldes fra Bona under 4de Januar, at en der herskende Epidemie har bortrevet 450 Mand af det 55de Regiment. De Syges Antal beløber sig i det Hele til omtrent 1200. Lægerne ere endnu ikke enige om Sygdommens Natur, og troe, at Aarsagen dertil ligger i Atmosphæren og Troppernes Anstrængelser.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
De ministerielle Blade optræde nu omsider med større Kraft mod det Carlistiske Partie. En Artikel i Nouvelliste sluttet med de Ord: "Justitsen er beskjeftiget med Undersøgelser, og vil drive Sagen med Jver. Regjeringen, som har overvundet Contra revolutionen i Vendeen, vil ikke tillade, at den nogetsteds atter løfter Hovedet i Veiret, sin Oprindelse, sin Fordeel, sine Pligter troe, vil den vide, at bevare Frankrige for et Parties Raserie, Complotter og Forhaanelser, som, Himlen være takket, er ligesaa afmægtigt som forvorpent, ligesaa forrykt som strafværdigt.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Gienstanden for alle Samtaler ere de store Scandaler, som siges at være opdagede af Budgetcommissionen i Krigsvæsenets Administration, fornemmelig med Hensyn til de sluttede Contracter. Hr. Dupin undgaaer aabenbart, at mødes med Marskalk Soult.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Hovedstadens Politie var i Fredags i stor Virksomhed for at opsøge en Søn af Greve St. Leu (Ludvig Bonaparte), hvis hemmelige Ophold i Paris var bleven meldt for Politiet. Ved samme Leilighed lagdes Beslag paa en stor Mængde Proclamationer til Gunst for den Bonapartiske Familie. Oppositionsbladene besvære sig over, at Politiet spilder sin Tid paa slige Eftersøgelser, og derved aldeles forsømmer sin fornemste Syssel, at vaage over Stadens Sikkerhed. Efter de offentlige Blades Angivelser ere Tyverier og Mord i den sidste Tid virkelig tiltagne i en Grad, der opvækker Bekymring. Det af Cour rier francais udspredte Rygte, at Ministeriet skulde være misfornøjet med Politiepræfecteen, den bekjendte Hr. Gisquet, og vilde afsætte ham, erklæres af de ministerielle Blade for aldeles ugrundet.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Jfølge Constitutionel skal Napoleons Statue, hvormed Billedhugger Seurre er beskjeftiget, om to Maaneder være færdig, og derefter opstilles paa Vendomesøilen. Denne Statue er 11 Fod høi og forestiller Napoleon med sin lille Hat og lange Overkjole, under hvilken man seer den Franske Uniform.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Kammerpræsidenten Dupins Skrift om Revolutionen i 1830, hvoraf i Begyndelsen kun faa Exemplarer vare trykte, bestemte for hans Venners Kreds, er nu kommet i Boghandelen, ledsaget af Actstykker, der ere oplysende Bilag.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
London, den 8de Februar. Efter The Times skal den herværende Hollandske Gesandt Baron van Zuilen, have erklæret, at han ikke har Fuldmagt til at underhandle med England og Frankrige allene, foruden de øvrige Magter, om en Definitiv=Tractat, og atter, fremfor Alt, have forlangt Ophævelsen af Embargen o. s. v. - The Courier derimod forsøger i Dag, at forklare Aarsagerne til den Stagnation, der finder Sted i Underhandlingerne; hiin Forklaring fører i det Væsentlige til det samme Resultat, at Holland, ogsaa forlanger de tre andre Magters Garantie for de Bestemmelser, som kunde vorde tagne ved Anliggendernes Afgjørelse.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Da F. H. Goldschmidt, en kundskabsrig og brav Mand, fordeelagtigen bekjendt som Skribent, nyelig skulde tages i Eet som Advocat, fandt først en Conferents Sted mellem Advocaterne, hvorved Underhusets Speaker ogsaa var tilstede, angaaende hans Admission, efterdi han er en Jøde. Resultatet var bejaende. Han aflagde derefter Eed paa det gamle Testament, men uden at iagttage sine Troesforvandtes Skik, at beholde Hatten paa Hovedet.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Til Portsmouth ere nye Efterretninger indløbne fra Oporto til den 30te Januar. Den 24de kom det til en heftig Kamp mellem begge Partier; Migueliterne angrebe S. Joao da ForDe bleve imidlertid drevne tilbage, men de Constitutionelle tælle ved denne Leilighed 850 Døde og Saarede, hvoriblandt 15 Offficeerer.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Blade fra New=York til den 8de Januar forsikkre, at Moder, er betydeligen sjunket hos Rullificationspartiet i Sydcaroling. Adskillige Militaire havde lydeligen erklæret sig for Unionen, og Partiernes Raserie var stegen saa høit, at Pistoler saaes i Repræsentanthuset. Sydcarolina har besvaret Præsident Jacksons Proclamation ved en Contraproclamation og den befaling, at organisere 6000 Mand under General Hamiltons Commando.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Atter ere adskillige Personer ved Uforsigtighed blevne dræbte paa Jernbanen imellem Liverpol og Manchester. En af Dampvognene maatte gjøre Holdt formedelst en Feil ved Maskineriet; Passagererne stege ud for at besee Skaden, og bleve knuste at en paa den modsatte Vei kommende Dampvogn, som ikke kunde see dem for Damp.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Parlamentet forsamlede sig den 29de Januar og aabnedes med den sædvanlige Bøn i Overhuset, dennesinde af Biskoppen af Hereford. Da Reformloven har afskaffet den overflødige Eed. som hvert Medlem af Underhuset for havde at aflægge for en Kongelig Embedsmand, inden han i Parlamentet blev erkjendt som Deputeret, saa skred Underhuset strax til at vælge en Speaker. Som bekjendt, havde Hr. Manners Sutton, der i 16 Aar beklædte dette Embede, ved sidste Sessions Slutning, tilkjendegiver sin Hensigt, at nedlægge sin Post og Parlamentet havde, efter Regjeringens Andragende, tilstaaet han en Pension af 4000 Pd. Sterl. for ham selv, og en anden af 3000 Pd. Sterl. for hans Søn, som en Belønning for udviste Tjenester. Disse Summer ere rigtignok temmelig betydelige i vore slette Tider, naar man betænker, at en Speakers Lønning, foruden fri Bolig i et prægtigt Huus og mange andre Emolumenter, beløber sig til 6000 Pd. St. Men da Ministrene ved denne Leilighed blot fulgte gammel Skik, saa havde kun saa noget at dadle i denne Anledning. Hr. Sutton er Ministrenes erklærede politiske Modstander, derfor ere de afvege i een Henseende fra den sædvanlige Vedtægt, og gjorde ham ikke til Pair, hvilket hans fleste Forgængere bleve. Som en Følge deraf, valgtes han af Universitetet i Cambringetil en af dets Repræsentanter i Underhuset; Ministrene kunde nu frygte, at Torypartiet atter vilde foreslaae ham til Speakker, og, understyttede af de Utilfredse af Wihgpartiet og Radicalerne, sætte dette Forslag igjennem, mod Ministrenes Villie, under det Paaskud, at spare Landet den betydelige Pension. Dette vilde være et altfor haardt Stød for dem strax, ved Aabningen af en ved deres egne Reformer constitueret Parlament, og der blev dem altsaa intet andet tilovers, end selv at foreslaae dem en politisk Modstander og erklæret Fjende af Parlamentsreformer til Præsident i det første reformerede Underhuus. De gjorde det vel ikke i egen Person, men lode det skee ved to Venner, Sir Francis Burdett og Lord Morpath, og under det Paaskud, at det var umueligt at give Hr. Sutton en Efterfølger, som besad hans utrættelige Flid, hans Apartiskhed, o. s. v. og var saa fuldkommen skikket til dette Embede. Jmidlertid foreslog Hr. Hume dertil Hr. Littleton, en meget agtet Mand, der i enhver Henseende vilde have været Embedet voxen, og som personlig Ven af Canning og i den nyere Tid som de lide Jdeers og Jnstitutioners Forsvarer, syntes at være skikket til at lii Spidsen for det ny Parlament. Debatterne i denne At ning, hvori Torppartiet aldeles ikke deeltog, og som derfor at førtes af Ultraradicalerne Hume, Cobbett, O'Connel o. s. v., den ministerielle Side, endtes med en Votering, ved hvilken blant hvilke Hr. Sutton selv, erklærede sig for Hr. Litte og omtrent 270 for Hr. Sution, som strax installeredes og efter begyndte at tage Medlemmerne i Eed.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Bladet Standard indeholder Ministrenes formeentlige Pa som skal være: 1) Neger=Slaveriets fuldkomne Afskaffelse den 3 eller 4 Aar; 2) Monopolet paa Sukker= og Romhandoverdrages til de Vestindiske Plantage=Eiere i dette Tidsrum, Femten Tusinde Mand skulle ufortøvet sendes til Jamaica, at understytte Fuldbyrdelsen af Ministrenes Forholdsregler. i Dag indeholder "The Times" atter en lang Artikel om 1 løsningen af Jamaicas Forsamlingshuus, (o: Parlament, modsiger til Slutning det Rygte, at Ministrene strax ville i hæve Slavehandelen. - Albion bemærker i denne HenseenDa Efterretningerne ere saa modsigende, synes det unyttigt, indlade sig paa Formodninger om de Forholdsregler, der virke ville vorde iværksatte. Dersom Negrenes ubetingede Emancipanfinder Sted, troe vi imidlertid, at de af vore Landsmænd, soved Kjøb ere blevne Eiere af Vestindiske Plantager, i høi Gre forurettes, hvis man ikke tilstaaer dem en fuldstændig Skade erstatning, ei blot for deres Slaver, men ogsaa for deres La eiendomme, som ved hiin Forholdsregel ville tabe deres Vær og ikke længere kunne dyrkes; thi den Jdee, at dyrke de Ve indiske Øer med frie Arbeidere, er aldeles undførlig formede Negrenes nuværende Tilstand, og vi ere overbeviste om, at den Forholdsregels Udførelse vil blive ligesaa fordærvelig for NegrenVel, Moralitet og religiøse Forbedring, som den er ødelæggen for deres Herrer, og for alle Deeltagere i den Vestindiske Hand Men der raabes nu eengang paa en øjeblikkelig eller i de mindste nærforestaaende Emancipation, og man kan derfor næst være sikker paa, at Ministrene ville iværksætte den, da de eller let kunde miste deres Popularitet og deres Embeder, uagtet ikke feilagtige Forestillinger og Negrenes Tilstand og denne Forholdregels uundgaaelige, fordærvelige Følger, kunne have fremkaØnsket om dens Udførelse. Den umiddelbare Anledning til Oplysningen af den lovende Forsamling paa Jamaica, var en Strid, der opstodets eget Midte. Som bekjendt bestaae Colonial=Legislaturer. ligesom Parlamentet i Moderlandet, af to Huse, Sen(Council) og de Deputerede (House of Assembly).J de Engelske Blade findes talrige Beretninger om Jn lands vedvarende sørgelige Tilstand. Det i Fermay garninerende 9de Regiment har fuldtop at bestille med Røverbaderne. Næsten hver Nat blive isolerede Skildvagter mishan i lede, ja endog dræbte. – I Distriktet Cork tiltage Mord i Plyndring stedse mere, og Anarchiet er steget til den høie Grad.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
J Albion siges: Vi glæde os ved at kunne meddele ved Læsere, at Ministrene have i Sinde at afskaffe de offentlige Bedes Stempling. Vor Hjemmelsmand er Hr. Bulmer, som her i erfaret det af Skatkammer=Cantsleren. Der forsikkres tillige, Bladenes Forsendelse med Posten skal finde Sted mod en megt moderat Porto, man siger 2 Pence. Herved vil Prisen paa Numer kunne nedsættes fra 7 til 4 Pence.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Posen, den 28de Januar. Om Regjeringsraad Schumann, hvis Fængsling her gjør i megen Opsigt, erfarer man følgende nøiere Efterretninger: "de var allerede ansat her i Aaret 1805, og var dengang en aflakkernes heftigste Modstandere. Efter Aaret 1815 ansattes ha igjen i Provindsen Posen, kom i Uenighed med Regjeringen i indlod sig i adskillige betænkelige, politiske Foretagender. Det foraarsagede hans Suspension; dog vilde man ikke directe i sætte ham, men kun forflytte ham; derpaa vilde han ik indlade sig. Under Opstanden i Warschau blev han flere Gan kaldet i Forhør, mistænkt for at have skaffet Vaaben o. s. over Grændsen. Først nu, ved Arresteringer i Colln, har me blandt andre Papirer, paa hvilke lagdes Beslag, fundet Bredssom vare skrevne med Chiffter. Efter adskillige Forsøg fori Nøglen til den ; og det viste sig nu, at alle disse Brev til Schumann, og handlede om en ny Polsk Opstands ganisation.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Indenlandske Efterretnuger. Eidste Aalborg Stiftstidende indeholder følgende StykkeAndelen staaer nu paa saa svage Fødder i Aalborg, at det de være saare ønskeligt at see Forholdsregler tagne imod Aar gerne hertil, hvis ikke Handelstanden i Almindelighed, med Udtagelse af nogle faa Kjøbmænd, skal høre til den meest beselsesværdige. - Den overhaandtagende Brændeviinsbrænder, kræmmerhandel paa Landet ere væsentlige Grunde til den strie; thi ei allene at mange ørkeløse Mennesker, hvoriblandt sær, og med Føje, klages over de saakaldte Ribe=Kræmmere, de røffe hele Landet om og, da de ei betale Skatter eller Toldet Alting for Spotpriis, at disse fordærve Handelen, men anfoldige Landsbyer gives 1 a 2 bosiddende Kræmmere, der drive det saa vidt, at de af Bønderne lade sig kalde Hr. mand. Saaledes have, for kun at nævne Enkelte, honden Eskildsen i Nørkjær og Niels Smed i Alstrup fuldstænlige Boutiker, hvilken sidste endog trodser Aalborg Kjøbmænd med at byde over for dem paa Vare=Auctioner og gjør større udkjøb end mange af disse tilsammentagne, som ikke er at udtes over, naar man seer hans Varelager og hans Boutiker af betydeligt Omfang. - Den Skade, der derved af dommes for en Kjøbstad er uberegnelig og kan Meddeleren af, der har være Øjevidne til, da dette Uvæsen blev afskaffet Aarhuus og Randers Amter, forsikkre, at Randers især der deer opblomstret i Handel og Vandel, og at det Liv, der i de Erhvervsgrene pludselig var indtraadt der, tilfulde maa de herom, thi aldrig saasnart var der gjort Jagt efter ulov Brænden og Kræmmeri, førend Bønderne strømmede Skareviis, 3 til Kjøbstaden, saa at Onsdag og Løverdag var mere Com ette der end naar der er et stort Marked i Aalborg. Bonden. vilde enten sælge eller kjøbe det Ringeste, maatte nu tye til manden i Kjøbstaden, hvorvel i Førstningen vel endeel baade mænd og Bønder vare misfornøiede, da de første mistede res Kræmmere og de sidste maatte tye til Kjøbstaden for det tydeligste Ærindes Skyld, men snart indsaae Kjøbmanden, at det blev ham erstattet ved desto stærkere Søgning, og Bonden, mindre, ved at faae sine Frembringelser bedre betalte end Kræmmeren, og desforuden ved at erholde reelere og bedre ate, som Kjøbmanden nødvendigviis maa lægge sig efter, at skaffe. Desuden er vel intet Misbrug saa stort, at detbryddelse dog har sine Modstandere. - Afdøde Major Tetens, ofoged i Mariager og Herredsfoged i adskillige Herreder, var, anidt Meddeleren mindes, den første, der hemmede dette Uvæsen, eest ved Jndskjærpninger af de Kongl. Forordninger til Sogne gierne, og siden ved selv at foretage Reiser for at inquirere tet Brændeviinstøier og Varelager paa Landet, og han har ket forseilet Maalet, efter iforveien at have forskaffet sig Unrretning om, at Bønderne gjemte deres Brændeviinstøier enten det yderste Kirkeloft, ved Hielp af den Bonde der ringede, er, nedgrov dem i Lader, Potter og Damme, ligeledes at atslagerne vare at opdage i Fadeburene. Da det confiskerede og nu ei allene maatte vandre med den strænge Herredsfoged en en klækkelig Mulct paafulgte tillige, saa tabte Bonden Lystslovlig Haandtering og tog igjen fat paa Plov og Harv.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Frederikshavn, den 6te Februar. - "Vor Havn har i at Dage aldeles været opfyldt med Jis, men er nu igjen d Toveiret aldeles fri Kjøbenhavn, den 15de Februar. Toppesen fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 6.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Ved Reskript af 1ste Februar d. A. har Hs. Majestæt Al naadigst befalet, at Landsbyen Udesundbye (under Frederiks og Amt) skal indlemmes under Frederikssunds Kjøbstæds Jugottion og altsaa i alle til Retsforvaltningen og Politievæseat henhørende Forhold ansees som hørende til Byen; dog at me iøvrigt vedbliver at betragtes som Landsbye og som en testerende Deel af Udesundbye Landsbyesogn, ligesom og dens udvaanere i alle Henseender blive at ansee som Landboer, forde de ikke have erhvervet eller herefter, overeensstemmende med de derfor hidtil gieldende Regler, erhverve Borgerrettighed i Kjøbstaden, hvortil skal udfordres, at de have de efter Lovgivningen for Kjøbstæderne fornødne Egenskaber for at erhverve Adgang til det Næringsbrug, de attraae, ligesom de, den saaledes erhvervede Ret uagtet, vedblive at høre til Udesundbye, Landsbyesogn. Tillige er den Amtsforvalteren for Frederiksborg, Amtstue Distrikt hidtil paaliggende Deeltagelse i Tilsynet med Jægerspriis Færgeløbs=Indretning overdraget fra denne Embedsmand til Byefogden i Kjøbstaden Frederikssund. (C. T.)
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Løverdagen den 16de Februar forsvarer i Regentsanditoriet Hr. Cand. Med. ; Chr. F. A. Uldall sin Dissertation de effectibus Jodii in organismum humanum usuqve ejus medico. 78 Sider i 8vo.) Respondens er Hr. Cand. Med J. Chr. A. A. B. Ahrenzen.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Beltpassage. Fra den 4de til den 10de Februar, Til Fyen; Exam. juris Theisen og Wiborg; Contoirist Døckler; Handelsbetjent Damm; Hr. Kock; Handelsbetjent Mehren; Tøisabrikant Salomonsen, Chef for Veicorpset, Oberstlieutenant v. Prangen. Til Sielland, Premierlieutenant Schestedt; Kiøbmændene J. C. og A. Donner; Silke= og Klædehandler Jacobsen; Hr. Torverhielm; Kjøbmændene Hinrich og Bieling; Hestehandler Skou; Controlleur Kühle; Styrmand Monrad, Kjøbmændene Heine, Low, Wandall, Grotian, Møll, Busing og Rehder; Handelsbetjent Fenerstein; Pastor Rützau, Discipel Fæster; Gartner, Nielsen.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Ved Tallotteriets 121de Trækning i Altona udkom: No. 36. 33. 88. 27. 79.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
at vores tilgode Mand og Fader, Amtsforvaltet J. F. Thaulov, den 30te f. M., 61 Aar gammel, ved en blid og toelig Død er bleven og berøvet, bekiendtgiøres herved for Deeltagende, af hans Apenrade, den 6te Februar 1833. Enke med 9 Børn, Svigerson og 3 Børnebørn. i Major Otto Kording de Vith, Premier-Majer ved det A Holsteeske Landseneer Regiment, ved en stille og roelig Død i Dag er indgaaen til et bedre Liv, efter 4 Ugers Sygeleie, bekiendtgjöres herved for hans fraværende Familie og Venner. Colding, den 11te Februar 1825. om Estrup.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Litteratur. Colegialidenden, complet, ønskes tilkiøbs paa Børsen Nr. 12.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
AvEn ISSEN. Udmærket fiin og billig Chocolade anbefales.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Kryder-Chocolade 36, 40, 44, 48 a 36 s. Pd., fiin Vanille dito 4 a Mk., fineste dito, indpakket i Æsker, 6, 7 a 8 Mk., Bryst=Chocolade med Candis og islandsk Moos 5 Mk., Sundheds-Chocolade 5 a 6 Mk., i Partier af 8 Pd. og derover gives 10 pCt. Rabat. Smaa Kager med paatrykt Stempel og Priis 1, 2 a 4 s. Stkt., paa disse gives til Handlende 50 pCt. Rabat. C. Kehlet, Chocolade=Fabriqueur, Østergade No. 34, i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
En Landeiendom. ønskes enten tilkjøbs eller ombyttet med en smuk og indbringende Eiendom her i Staden, den maae være beliggende i en behagelig Egn, fortrinsviis i Frederiksborg Amt, med 3 a 4000 Tdr. Land veldyrkede Jorder og en beqvem indrettet Boepæl. Billetter til M. No. 37, med nærmere Opgivelser, modtages paa dette Blads Contoir.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Fattigvæsenet angaaende. førstkommende Paaske blive endeel Drenge og Piger confirmerede fra Fattigvæsenets Skoler. Drengene ønskes anbragt i Haandværks= eller Fabriklære, og Pigerne i Tieneste. De staae under Fattigvæsenets Tilsyn indtil de have fyldt det 18de Aar, i hvilken Tid Pigerne ei maae skifte Tjeneste uden derom at giøre Anmeldelse for Directionen. De Haandværk mestere eller Fabrikantere, Hosbonder eller Madmødre, som ønske at imodtage nogle af disse unge Mennesker i Lære eller Tieneste, anmodes om, desangaaende at henvende sig til Jnspecteuren for Garnisons Arbeidshuus, Politiesecretair Heiberg, paa St. Anneplads Nr. 111, det i saa Henseende aftaler og besørger det Fornødne, og til hvem de, som ere bosatte udenfor Kiøbenhavn ligeledes kunne henvende sig i portofrie Breve.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
Den Kongelige administrerende Direction for Fattigvæsenet i Kiøbenhavn, den 13de Februar 1833. Danske Syltetøiet. Ane Sorter Safter af Mordær, Kirsedat, Rips og Hinbar, Selser og Frugter af Kirsebær, Rips, Stikkelsbær, Hinbær, Jordbær, Tyltebær, Blommer, Raineeklodder, Aprikoser, Færskener, Hyben, Valnødder, Qvæder, Æbler, Pærer, Multebær, chinesisk Jngefær, Asier, Limon Asier, m. m., faaes til billigste Priis i Frederiksborggaden No. 144, ved Nørre L. Schiødte. port, hos Landeiendom ønskes tilkjøbs.
Berlingske Tidende, 1833-02-15
En Landeiendom med gode Jorder og anstændige gode Bygninger, i en nogenlunde god Egn af Sielland, med eller uden Gods, og tilsammen til en sand Værdie af 25 til 35,000 Rbd. Sølv, ønskes tilkiøbs. Paa Kiøbesummen kan strax udbetales det Halve. Hvo der maatte have en saadan Eiendom at ville afhænde, ville desangaaende behageligen henvende sig til Forpagter Madsen paa Bjergbyegaard pr. Holbek, med hvem det nærmere Fornødne derom kunde afhandles, saafremt den muligen anbudne Eiendom vandt Vedkommendes bifald. a en stor Deel Tienestethender af begge Kiøn og i alle Fag, allerede Dare meldt sig hos Undertegnede, for at søge Tieneste til 1ste Mai, saa ville de høie Herskaber og det øvrige ærede Publicum og Andte, som behøve Tienestefolk, behageligst tide underrette mig derom, for at jeg kan see Enhver forsynet med skikkelige og duelige Folk. - Jblandt dem som have meldt sig, ere nogle gode Huusholdersker, som forstaae saavel herskabelige, som landlige Huusholdninger, og have tjent længe paa Sted, samt nogle Huus- og Kammerjomfruer, som kan sye Skrædersyening efter Maal vaske og stryge, m.m., og et Par duelige Tienere, som Alle have Lyst at N Jørgensen, tiene paa Landet. Stadsfæstemand, boende i Hyskenstræde. No. 147, i Kiøbenhavn.