JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Paris, den 30te November. Den 28de bebudede Richard Conventen en nye Seir over Spanierne. Omstændighederne ved samme indeholdes i et Brev af 20de November som Folkerepræsentanterne Vidal og Velbret have skrevet. Det Væsentlige af samme er følgende: "Efterat vore Tropper, som allerede den 17de havde slaget den venstre Fløi af den spanske Armee, kom Touren i Dag til den høire. Den blev lig ledes ganske slaget, Spanierne bleve ganske bragte i Uorden, og vi lode dem ingen Tid til at samle sig igien. Deres med miget Skyds, satte forskandsninger bleve for det meste bestegne og borttagne med Bajonerten uden er Skud. J Begyndelsen værgede Spanierne sig haardnakket, men efter 4 Timers Fegtning maatte de vige den republikanske Tapperhed, og overlade os deres Leie, Skyds og Bagage. Man kan i dette Øyebliendnu ikke give nogen Fortegnelse over alt det vi have gjort til Bytte. Vore Tropper anrettede et forstrække ligt Blodbad blant Spanierne. Soldaterne Officererne og Generalerne fegtede alle med et utroligt Mod. Vi have erobret Telte i det mindste for 50000 Mand. - Den 16de afseilede 3 Fregatter, 1 Corvette og 1 Skebekke fra Toulon. De have styret Coursen til de afrikanske Kyster, og man troer, at den smukt malede Skebekke er bestemt til en Foræring fo Deyen i Tunis. Paa nærværende Tid ere man beskiæftigede i denne Havn med at bygge følgende Skibe: Wilhelm Tell, Franklin, og Formidadle, hvert paa 800; Spartanerinden, og Roussean hvert paa 74, og en Fregatte paa 18 Kanoner. 15 Skibe af Linien og 10 Fregatter kunne paa første Signal løbe ud af denne Havn. Man troer at denne Flaade torde foretage en Expedition mod de neapolitanske Kyster. - Fra Brest haves den Efterretning, at vor Flaade har skallet løbe ud den 24de November. Den bestaaer af 35 Linieskibe, hvortil dog ikke regnes den Division af 10 Skibe, som allerede befinder sig i Søen, og paa en vis Høide skal forene sig med den. Alle Skibene have Levnetsmidler inde for 1 Maaned og paa nogle af samme befinde sig Landingstropper. Man veed endnu ikke, til hvilket Foretagende denne Flaade er bestemt. Den 27de mødte Carrier for Revolutionsretten første Gang formelig: alle Tilskuerne viste Afskye for ham. Han paa fine Personalitæter, at han var 37 Aar gammel, fra Departementet Tantal, og forhen Advocat. Man forelæste Anklagedecretet og Raadskammerets Beslutning, hvorved Carriers Jndvendinger mod Tribunalet bleve forkastede, men Catrier vedblev at ikke vilde erkiende sine Dommere, og nævnede i Besynderlighed nogle af dem som Venner af Tallien og Freron. Tribunalet traadde derpaa af, og kom tilbage med den Erklæring, at Carriers Grunde ikke havde Sted, og at Sagen mod ham skulde videre fortsættes. - Efter Conventens Decret skal ufortøvet en tresarvet Nationalfahne blive forfærdiget og sendt til America som et Tegn paa det amerikanske og franske Folks indbyrdes Foretning og Broderskab.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
J Forgaars gav Latourneur Conventen den gunstige Underretning fra Vendte, at de der føiede retsæ dige og menneske lige Foranstaltninger synes at ville giøre Ende paa den herskende Krig sammestæds, saasom der dagligen komme af de saa kaldte Chauans nedlagge Vaabnene og kaste sig i Conventens Arme, efterat Skafotterne ere blevne omstyrrede. Saasnart Rheinsels var i vore Troppers Hænder, marcherte General Debruns Division til Luxemborg. Den 20de hujus kom denne Division i Egnen ved denne Lystning, og de lykkedes den, at trænge de der værende keiserlige Tropper til bage til samme, saa at alle fordeelagtige Stillinger tundt omkring Staden ere paa en halv Miils Vei besatte af vore Tropper.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Warschau, den 1ste December. Vor Tilstand er ved den udstandne 6 Maaneders Trængsel bleven meget sørgelig. De fleste Jndbyggere ere bragte til Bettelstaven. Forestil dem, at Warschan allene har maattet levere alle muelige Krigsfornødenheder for intet. De veed, hvad det betyder at stille 60000 Mand, klade, underholde og bevæbne dem; alt dette har Staden og Borger, ne bestridet, thi den rige Adel har forføyet sig bort med sin Skatte, og dog var Elendigheden og Armoden ikke stegen til den Høyde, dersom man ikke var faldet paa det Jndfald, at giøre Papiirpenge, hvorved de saa rede Penge ere nu fuldkommen dragne ud af Eiermændenes Hænder ind i det offentlige Skatkammer, og der desværre tabte. Jngen torde vove, at unddrage sig fra alle disse Fordringer. Der blev stedse truet med Strikken. Den stedse tiltagende Dyetid forstyr, rede vor kummerfulde Tilstand. Paa 10 til 15 Mile er alt ødelagt; i de næromliggende Landsbyer ere ingen Bønder, ingen Køer, ingen Fiederdyr. Herregaardene bestaae af Mure uden Vinduer, Dørre og Gulve; Bønderhusene ere i samme Tilstand. Dersom vor til kommende Regiering, den blive hvilken den vil, ikke snart sørger for vor arm Stad, maae der ufeilbarlig komme Hungersnød tilkommende Aar, thi paa Landet er næsten intet Korn udsaaet, og dersom endog Godscierne vilde drage Omsorg derfor, mangle de Folk og Korn til Udsæd. Fra hele Landet er alt flygtet til Staden, saasom man der troede sig sikkerst. Den nærværende Folkemængdes Antal kan man sikkeril regne for henved 200000 Mennesker, da den dog ellers kun var henimod 80000. Dertil kommer nu de fornødne Levnetsmidler for den store russiske Armee. Det var vist umuligt at Staden, havde kunne holde sig længer. Hungeren og den fuldkomne Mangel paa Tilførsel af alle Levnetsmidler vilde ufeilbarlig have tvunget den til, at overgive sig til Preusserne. Den Angest og Bestyrtelse, som man her har udstaaet i denne Tid, er ubeskrivelig. Under den nærværende Tilstand kan man ikke tænke paa Handel og Vandel. Dersom den store Bank rot ikke var brudt ud forrige Aar, maatte den nødvendig nu have fulgt. Alle store Skyldnere ere deels ruinerte, deels gaaet bort med deres øvrige rede Penge. Endnu vide vi ikke hvilken Skjebne der er os bestemt, og hvad der skal forbedre vor sørgelige Tilstand. Adskillige smukke Huse og Lysthaver ved Weichselen ere ved Batteriernes Anlæggelse ganske ødelagte. Alle Træer ere nedhuggede og i Murene ere gjorte Skydehuller. Paa Reparation kan man endnu ikke tænke, da ikke een Tønde Kalk kan saare for nogen Priis. Elten ved Emmerich, den 5te December.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
I Gaar Aftes henimod Kl. 10 bragte Fienden i Egnen af Pander 2 smaa Skibe paa Rhinen, hvilke Hannoveranerne borede i Grund med henimod 12 Kanonskud. J Eftermiddag bragte Fienden atter, noget neden for Pandern, nogle Skibe til Waal, hvilke ligeledes bleve skudte i Grund af de paa denne Side staaende Hannovecaner. Jmidlertid vedvarede denne Canonade paa begge Sider indtil Kl. 4 1/2. Paa Fiendens Side skulle nogle være blevne dræbte.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Arnheim, den 6te December. Ogsaa imellem Thielt og Bommel have de Franske i smaae Fahrtøyer søgt at passere Waal; men de fleste af samme ere blevne skudte i Grund. De Franske beskyde vedvarende Grave, som altsaa endnu ikke er indtaget.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Wien, den 6te December. Vor Hoftidende for i Dag indeholder i en Beretning fra Feltrøymester Grev Clairsait den Efterretning, at et til 30000 Mand forstærket K. K. Troppecorps under Felttøy mester Baron Alvinzy's Commando er efter skeet Ansøgning af Hertugen af York bleven detachere til Understøttelse og Forsvar for de forenede Provindser, og at bemeldte Baron Alvinzy har til fælles god Forstaaelse og Medvirkning, faaet Anviisning paa Hertugen af York. Vore Tropper i Jtalien. have begyndt at trække ind i deres Vinterqvarterer. J Følge Efterretningerne fra Jtalien, gjorde den engelske Flaade under Admiral Hotham sig færdig til, igjen at gaae fra Corsica i Søen, for at seile mod den franske Flaade fra Touoln.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
De fornemste Hovedmænd for de nye paa Corsica opkomne Uroligheder ere bortførte derfra. Havnene ved Øen bleve satte i Forsvarsstand.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Wesel, den 7de December. Til de Franske paa hiin Side Rhinen mærke vi slet intet, saasom al Communication er ved Rhinen afskaaret. Rhin stranden paa denne Side er vel bedækket, besynderlig imellem Emmerich og Panderen, hvor Rhinen formedelst de mange Øer og sit besynderlige Løb kunde passeres af Fienden. Den ere derfor oven og neden for Staden Emmerich, og ved Spyk, (hvor den forrige Overfart var, i Lobet, og besynderlig ved Tollhuys, hvor Rhinen danner en Øe, bleven opkastet meget stærke Batterier, og 4 Divisioner keiserligt Jnfanterie ere desuden sendte derhen. Skulde de Franske ville foretage sig noget, kan paa første Vinket Cope af 6000 Mand Østerrigere trække sig tilsammen og tilintetgiøre deres Hensigter. Fra Tollhuus derimod indtil Panderner Rhinen og en De af Vaal stærk besat med Honneveroner, og alle farlige Sender i Rhinen hvor en stendtlig Overgang var at frygte for et tilstrække lig forsynede med Batterier. J Besynderlighed kal Bylands Øen være stærkt bedækket af Hannagraaer. ne, saa at de Franske nok ikke vil vove at gaae over Rhinen. Saaledes er og videre Waal fra Pandern indtil Sortum overalt bedækket med Hannestranere, Englændere og Hastændere.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
J Leuth, lige over for Nymmegen befinde sig stærke Barre rier, saa at alle de Franske Forsøg vilde misløttre, besønderlig da Fortet St. Andreae, saavelsom Dommel, en næsestandig ere i hollandske Hænder. Man er derfor og paa denne Side af Maal gandske rolig, da manadseer, hvormeget ethvert Forsøg paa en Overgang bliver giort umangt for Fienden.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Haag, den 9 December. Fra Breda meldes, at de Franske have igien stærkt beskade denne Stad. Det samme have de giver ved Forret St. Andreas, men kun med liden Lykke paa begge Stæder. De havi nu en Skibemagt af 15 Krigskibe, hvoriblandt 2 Lin skibe i Nordsøen. Det bekræftet, at hele Gadelandet er indtaget af de Franske, og at Engelænderne ere med stort forliis blevne slagne.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Frankfurt, den 9de December. Den 6te om Aftenen kom en fransk Trompeter med en Officeer for Maynz, og forlangte at blive indløbt i Staden, men det blev ikke tilladt. Han leverte derpaa sin Den cke, som var addressert til Gouverneuren i Magne. Samme indeholdt den franske General=Commandants Begjæring, at behandle Fangerne got, og give dem den caracteermæssige Sold, ligesom dette ogsaa paa fransk Side skulde blive lagt taget. Den 7de blev paa Isgruben ved Maynz en Servietarquebusert, som havde myrdet en Bonde der vilde derne: Oxer til Staden. Brezenheim skal igien være forladt a Fienden. Fra Maynz erfarer man, at Franskmændenendnu cantonnere i Jordbytter, og til dette Bing have borttaget alt Træværk, endog Dørrene og Galvene fra de dem besatte Steder omkring Maynz. Det strasbneske Municipalitæt har for kort siden ladet offentlig bekiendtgiøre. at det skulde være aste tydske Kiøbmænd tilladt, udindret at besøge deres forestaaende Julemesse. Det beder at den franske General Kiøber, som har indtaget Mastricht, er ankommen ved Maynz, for der at bestyre Franskmandenes Foretagender. Den franske Armees Styrke for Magni udgiør ikke over 30000 Mand.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Nürnberg, den 10de December. Fra Regensborg meldes under 8de hujus følgende: " Fredags, den 5te, blev det for det hele tydske Rige saa rigtige Fredsværk bragt til Forslag i alle 3 Rigecollegierne og i det churfyrstelige og fyrstelige Collegium. Stemmeficerheden er efter Rygtet, for Fredsforslaget. Det chubagerske Votum har været meget vidtløftigt. J det Rigstædtske Collegium blev formedelst den af mange Gesandtere tilkiende givne Mangel paa Jnstructioner endnu ikke voteret i denne Sag. Afdinge Aarsag, at da afra Skibs andet Se sender, Haans den ønske, maa ikke har faarJnstrastianer, kan rette kommes gage Rigstøier. og Raadstran ogsaa igang fors Andersdagen den 22de Jmaatte saadan aarsgataske Tomme saasaads, Deronage Omgetag, ergangen en Saasere en mager Kart sørget Danaring som han Tilbager samt. Caardsaa gesterergamle, man snasamt atte i Fest strai Canemgang og faa dog første ankom en saadan Fordag: stensen Arne Harkenlagde Magister som angalske Rig Overgaard, mentagegange harmmang og for det gaden kan dertaarsmende Tilsgaardstrands angen Tre anet Fragtfra, da man staae 3/4 Aar, med faaes og fr. størres Magt, maaers sælge sig han maae faling. Denne mestering Kal tenant Hr. Lomtarsag i sange; et red den næste Raadaforsaa. Den sammen og at mmerns med den, som samme sort gen Cavereenstemmelse i deres Fredeforslag han fra sig den Hurfyrstings Tollagum. Nederlang den 15de Der mun. Caariet da at ham ti 10de hujus meer, te Haans en Fred blive at mere grade, fra at man næsten kun sige, at det var æffenhaar, dersom alle gaae sprunsin Tilfalde giør en Frandring der. Engelma Eulvænd munten lig til at give i Eiebringe erhaan, anden den Demgang, et Frankrig giør der samme. Mitem derne lig tilge og kraftet.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Kiøbenhavn, den 19de Dreier. Den høfsatte Preusiske Saadan Forns Uravede sine er bestemt til Løverdagen den 27de Drammen som Memenkl. - Slet, fra Sargrale. Den Kang inge Jnghusine derefter fordi Fortrættige Rarskaar, har denne mi gende Morgen biførtes i Dammer.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Førstkommende Søndag den 21de Dramsen finer man Hofsorg for den afdøde Et Platmende i Jerne Marts Franske Doretage, frater Allgemen den 21 rende Høisengaar 6 Dage. Unde 10de Daglæder den Hans Laagange Mester allernaadigst udrede Cariman Bataaes Kammer. Den 16de gaardsaarsagde Vagssagerer minen. Briggen Sartin og fra Sønder Fornum Fremmern. indgangne Damme.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Fra den 13de Smag og i Dag ere mastemme og gaaen Capit. L. Manden fra Catald og Saas og Dring Capit. L. Mariansaft, mersen mod sk. Laar C. P. Rønne til Corgangle Tag; Cand. J J Fans Tar leng med Høide, Capt. Slags Madehuus med Master, Tømme og Tangadet: Cand. J. H. Hum at St. Croit med Cartelsen 24 Dage saa.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Ved Tal=Lotteriets 113 Tyrkning: Kimensom udkom: No. 3. - Vacanter: Hofmaalt og Tag huuskaner i Liungum. 302 Rdlr. Det andet ersiderende Cavalliana Holmens Kirke i Kiøbenhavn, 400 Rdl.; Den aldrende Canalanie til Kiørerige Bergens Søe, 151 Rdl. Ankrig. so multiplicem Præpositionum Lingve Giver syntadicum, idiommaticum, pliaseologicum periphrasticum & elligticumulum Courargnius, legicographiem methodo ad locorumcommumet numeres redactat sicordinata Edigesta, ut qva Læxiet Græci, qvad destinare ram, Tomumultimumesseelstet, compositus. - Denne Commentar, der ligger udarbeidet hos mig udi Haandskrift saaledes som en til enhver Tid af en Forlagger og Bogtrykker kan besørges, er jeg selv i uvillig til at besørge ved Trykken udgiven naar og i kald et saa stort Antal af Liebhabere til trykt Exemplarer skriftlig skulde meldt sig som lande vare tilstrækkelig til Omkostningernes Bestyrelse. L. Sal.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Vlant andre forskjellige nye musikalske Værker er mig pr. Commission tilsendt for Klaveret: Nytaarsgave for Damer fra 3 Mk. 12 s. til 9 Mk. Exemplaret, samt Fortsættelsen at Journal pauries Dames til No 58 af de meest yndede Componister: Clemmentii, Havde, Kotzebuh, Mozart, Pleyel &c. Friberg, No. 17. ved Holmens Canal. Følgende nene Taschenbücher for 1795, find nu finden in den 2) Proftischen Buchhandlung af der Borte No. 11, 12 und 13: 1) Leipziger Taschenbuch for Frauentimmer zum Nuterund Vergnugen mit Kuplern, gebunden in Papier mit Futteral 8 s., in Seide gebunder 1 Rthir. 32 s.ngemadet i Rthlr. 64 s. 2) Gotharsches Taschenbuch zum Nuten und Vergnugen mit Kupjern in Pergament mit Futteral og, en Seide gemahlt Rthlr. 64 s., gestickt 2 Rthlr. 64 s. 3) Ostenbacher Taschen, buch mit Kupsern, gebunden en Futteralges. 4) Der wahrsagende Zigeuner, ein Taschenbuch zum Nunen und Vergnuger fur junge Frauentimmer, von Spiest, gebunden mit Futteral 80 sk. 5) Tagliches Taschenbuck for alle Stande, gebunden inLederbandt, als Briestasche 1 Rthlr. 6) Schreibtafelzum tag lichen Gebrauch for Damen, gebunden i Rthlr. 7) Taschen, buch von Jacobi und Stollberg mit Kupsern, gebunden in Futteral 1 Rthlr. 16 s. 8) Taschenbuch der Revolutions Opfer miKupsern, gebunden in Futteral 1 Rbdlr. 48 s. 9) Taschenbuczum geselligen Vergnugen von Becker, mit neue Tanzen undKupsern, gebunden in Futteral 1 Rthlr. 64 s. 10) Taschen, buch for Pierdeliebhaber, Pherderne a., herausgegeben von Freihern v. Bauwinghausen, mit Kuplern in Futteralgebunden 1 Rthlr. 64 s. 11) Taschenbach for Gartenfreunde von Becker mit Kupsern, heftet 2 Rehlt.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Følgende Nye Tydske og Dansk Nytaars Ønsker for alle StænI der findes tilkiøbs i den Proftiske Boghandling paa Børsen No. 11, 12 og 13: Atlaskes Baand med Medaillons Palliette skildrede og Kobbertryk i forskiellige Couleurer, at til 4 Mk. Atlaskes Portescuiller og Tobakspunge med Medaillons og Skildring, a 2 Rdlr. 3 Mk. til 10 Mk. Tobakspunge af engelsk Læder 80 s. Pengebunge af samme 56 s. Kobberrammer med Medaillons illummerede hvide pressede a la Wedwoot, a 48 til 12 s. Med Roser og Vergisminicht a 20 sk. Hele Ark paa couleurt Papiiria og 12 s. Hele Ark paa fiin Postpapiir 6 s.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
De Herrer Jnter ssentere udi det private Livrente=Societet og det seenere oprettede Livrente=Societ eller Tontine, vilde behage hos mig, i Badstuestrædet No. 76, at afhente Anviisningerne paa de dennem af den Kongelige Casse til indeværende 11te December Termin tilkommende Livrenter. Kiøbenhavn d. 10 Dec. 1794. Stephansen.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
I det Berlingske Contoir i Pilestrædet No. 93 er godt Maculatur Papiir tilkjøbs for 4 Mark Riset.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 7de dennes, som er saa tydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at land, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetuisilentii Magistraten i Vor Kiøbstæd Slagelse udi Vor Land Siel alle Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berling, tonaiske Mereur, 3de Gange efter hinanden, maae indkalske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Al afg. Kiøb og Handelsmand, samt Overformynder i bemelde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter te Slagelse Thomas Schorler, med deres Fordringer at skrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre; og freistkomme, og saadant deres havende Krav, inden for skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige ven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Lo under samme henhøre; hvorefter de Vedkommende sig for vedkommende Værneting, samt den Over=Ret, hvor Givet udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. den 7de November 1794. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Bliver herved med Aar og Dags Varsel, sad pæna præclusi 8 C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. pe bernisilentii indkaldet alle de, som formene sig at have noget at fordre udi afg. Kiøbmand og Overformynder Thomas, Schoriers Stervboe her i Stagelse, for os som Skifte Forvaltere, saadant at anmelde og beviisliggiøre. Slagelse Raadstue, den 27de Nov uder 1794. A. Smith. J. Bech. (125) J Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 12te d. M. som den 15de derefte: er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silenen med Aar og Dags Varsel, allede, som formene sig at have noget at fordre udi afg. Jn Thomas, Lars Jensens Stervboe, dermed at fremkomme, og specteur ved Sukker Plantagen Lilliendahl paa Eylandet St. saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, den 15de December 1794. J Stendrup. P. Wedige.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
J Følge allernaadigst Bevilling af 28de November, som den 1ste December 1794 er bleven læst i Kiøbenhavns Hof= og pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som hos Kiøbmand Stads Ret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, suk John Dunlog, der er boende paa det Vestindiske Eyland St. Croix, maatte formene sig berettiget til nogen Fordring, saavel de i de Kongelige Riger og Lande, som udenlands boende, med saadant havende stav, inden fornævnte Tids Forlød at fremkomme og for bemelte Kiøbmand Duulop, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 11te December 1774. Paa bemelte Hr. Dulovs Vegne efter Opdrag, M. Knuten
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Herved bekiendtgiøres: at Onsdagen den 11te Februarii, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver paa Byens Raadhuus deels ved Auction til Nedbrydelse, bortsolgt og deels ved rietation til Opførelse, opbudne, og de Holst samt Mindstbydende, tilslagen: 1) et massiv grundmuret Klokketaarn, 2) et grunmuret Spøytehuus; 3) Byens Tieneres Huus 7 Fag Muur og Bindingsværks Bygning, der alt nedbrydes, og tilligemed 4 en heel og at Lyd god Taarnklokke, vog 10 til 11 Skippund, fiin Metal, bortsælges til de Høystbydende; hvorimod ved Licitation opbydes til Opførelse: 1) et grundmuret Klokke=Taarn paa denne Byes Kirkes vestre Ende; 2) et Træ Spir paa Raadhuset, og 3) en grundmuret Bygning 2 Stokværk høy, 17 Alen lang med sin Jndretning; Bygningerne og Klokken som sælges, Tegningerne og Overslagent at hvad der liciteres, samt Conditionerne til alt, kan blive de Lysthavende foreviist og udlaant, naar de derom melde sig hos underskrevne 8 a 14 Dage før Auctions og Licitations Dagen. Randers, den 15de December 1794. Magistraten.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Ligesom er ved Proclama i Henseende Stervboen efter afdøde Jens Borbye, Tole=Controlleur udi Hals Sogn og Bye, Kiær Herred, Aalborg Amt, saalider og heru i Aviserne indkaldet, om der ere flere Arvingernegaden sig anmeldte Halvsøster, saa og Stervboens Creditorer og Debitorer, at møde udi Stervboen til 6te Ugersdagen næste 15de December eller 12te Ugersdagen den 26de Januarii næste Aar, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet eller i anden Fald inden den i Loven bememte Tid hos mig som Skifteforvalter, enhver for sig efter deres Rettighed og Pligt at giøre lovlig Rede og Rigtighed, men efter andant den sidste Tids Forløb, at tabe al formeentlig Ret. Nøer Sun bye pr. Aalborg, den 5te Decbr. 1794. N. Sk. Hasselvale, Herreds oved.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Endskiøndt ingen ubekiendt Gield formodes fter Madame Andersen, som den 4de September sidstleden er boligge paa Magaard under Biørnemoede Gods, bliver dog herved 3de Postdag efter hinanden alle og enhver indkaldet undt og 12te Ugersdagen fra Dato som efter hende haves noget atore at melde sig med deres havende Kran hos mig paa Børn mose Skriverstue, om committeret Skifteforvalter i Stervboen, ra enhver skal unde Ret efter Loven. . . Biørnemoese, den 9de December trog. En ikken. dersom nogen haver Lyst at contrahre og Bræder at levere, eller paa Stedet at afhentes nu udning indret. kan derom træffes Accordt med Raadmand Stidsted, boende Trompetergangen Nr. 111.
Berlingske Tidende, 1794-12-19
Ved et Politieforhør, som holdtes her paa Nordfeld, Onsdagen den 3die December, blev beviist, at en paa Græsning bortkommen sortslakket Koe var bortstiaalet af Huusmand Christen Moensen af Østermarke, under Nordfelds Gods; bemeldte Christen Moensen er, da dette rygtedes, bortrømt Matagn den 1ste December. Ved Undvigelsen var han iklædt en hvid Vadmelstrøye, Støvler paa Benene, temmelig høy Beredskuldret og stærk at Been; er formod utlig reist paa sit Pas, som han dette Aar har faaet Afskeldspas, tyr efterlyses han om nogle skulde treffe saadan en Karl, eller om han skulde have erholdet Tieneste, de da vilde anhvide ham og medde mig samme som jeg da skal indestaae for alle paa hans Angrivels mergaaende Omkostninger. Noreseld paa Møen, den 6te December 1794. Proch Forvalter ver Godset.