JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Resultatet af alt Forestaaende er da, at det formenes, at Sølv=Værdie som almindelig Regel kunde afskaffes, fordi den ei synes Jndsenderen af dette nødvendig i de private Forhold, og fordi den, hvad det Offentlige angaaer, i det Hele meget betydelig forhøier Statsudgifternes Nominalbeløb, ved at forstørre det i mange forskjellige Poster, hvor det, uden Anstød mod Retfærdighed eller Billighed, enten ganske kunne undlades, eller i det mindste kunne skee efter en mindre Maalestok, Derhos medfører den Skatternes og Renternes Stigen i Nominal over den Kraft, som Realiteternes Priis i Sedler meddeler Yderne til at svare dem, hvorimod en speciel Sølvcours for visse Pensioner og visse Lønninger, som og en forhøiet Rentefod for saavel ældre som yngere Skyld synes i lige Grad retfærdig, billig og fordragelig med det almindelige Vel. Det er i Tillid til Lovene for Trykkefriheden, og til Regjeringens over al Roes ophøiede Liberalitet med Hensyn til enhver velmeent Bestræbelse i offentlig Anliggende, Forfatteren vover at fremsætte disse Betragtninger, hvorved han ingenlunde er saa ubeskeden at ville spille Raadgiver, da Raadgivning kun tilkommer dem, der ere givne Kald og derved Adgang til at gjennemskue Sagen, hvilke - ophøiede over Egennyttens Fristelser, hvor store disse end kunne være formedelst Lønningers og Capitalers Jnddragelser efter en stricte eller fixeret Bankcours - vist nok med Redelighed som Skarpsind ville pleie Sagen; men hvad Forfatteren sigtede til, var, at bestride Urigtighederne i hiint Stykke, for at gavne dermed, hvis det maatte kunne fortjene Opmærksomhed af dem, til hvilke Sagen er betroet - en Muelighed, ved hvis Antagelse han formener ikke at træde Beskedenheden for nær, da Erfaringen ofte lærer, at den Undviede stundom seer en Sag fra Sider, som den Jndviede fandt rigtige, skjøndt de vare undgaaede hans eget Blik, og dølger Forfatteren derhos ikke, at han forener dermed det Haab: i det mindste at bidrage til at foranledige, at dersom de Stemmebemyndigede finde Grundene for en legal almindelig Sølvcours stærkere end Grundene derimod, det Urigtige i disse og det Overveiende i hine da maatte vorde offentlige saa tydelig analyserede, at ethvert sundt Begreb deraf kan fatte, at den Faveur, Systemet giver Consumenter og Capitalister, ikke overskrider billigheds og Retfærdigheds Fordringer, enten med Hensyn til de Opoffrelser, den Ene saavelsom den Anden skylder hele Samfundets Tarv, eller med Hensyn til Forskjellen imellem Sølv-Værdie og Real-Værdie – en priselig Maade - som Kongens første Lovgivnings-Collegium selv hylder, ved de lyse og omstændelige Udviklinger af Lovenes Aarsager, som Collegialtidenden nu meddeler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Til Slutning kan Forfatteren af disse Betragtninger ikke tilbageholde Yttring af den fuldkomne Hylding, som det, hvad Stykkets Forfatter siger og Repræsentativernes Fald formedelst Told og Handels=Afgivters Erlæggelse i rede Sølv, har funden i hans Begreb, forenet med det inderlige Ønske, at dette snart maatte kunne ophøre, og at Mueligheden for Kongen stod ved Siden aff Allerhøistsammes landsfaderlige Bestræbelser og Villie til at bortrydde ethvert Onde, der trykker Folket. Skrevet i August 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
(Jndsendt.) Paa ny bruges, endog af vore bedste Forfattere, Ordet Vilkaarlig, naar de ville udtrykke det tydske willkührlich. Rigtig nok synes denne Betydning grundet i Etymologien, da Ordet kunde troes at være sammensat af at ville og at kaare, ligesom det tydske Ord er det af Willen og kühren. Jmidlertid er denne Brug af samme forhen bleven meget lastet. Tilværelsen af Ordet Vilkaar (Betingelse, af hvilket Jndsenderen, i Forbigaaende sagt, ikke kjender noget Adjektiv, lader ogsaa formode, at Adjektivet vilkaarlig willkuhrlich) er bleven laant af det tydske Sprog for Mageligheds Skyld og i Mangel af et dansk Adjectiv af samme bemærkelse. Eller haves et sligt Adjectiv, - Kan Brugen af Vilkaarlig for willkührlich forsvares, Eller hvis den definitiv fordømmes, hvad er det, der sættes i Stedet, Ofte kan man hielpe sig med Ordet Frivillig; men det er dog neppe fyldestgjørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Nytoggrundet Spørgsmaal i Anledning af Hr. Etatsraad Nissens Svar, i Kbhavns Skilderie No. 79. Hvorfor er Doctorværdigheden tilbuden Nogle tidligere før d. 16de Juni) Andre sildigere (efter denne Dag)? Hvorfor Nogle saa sidigen, at det ei var mueligt, at levere Noget, der kunde qvalificere sig til den høieste Værdighed i en Videnskab, saafremt Forfatteren ellers havde andre Forretninger?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem den Kongelige Kanal-, Havne og Fyrdirektion, er, under 19de September d. A. udfærdiget følgende: Efterat det Sømærke, som i Aaret 1801 opbygdes til Veiledning for Søfarten ved Vestkysten af Hertugdømmerne Slesvig og Holsten, paa den 1/2 Mil i S. S. V. for Øen Amrum, og næsten 3 Mile i V. til N. for Øen Pelvorm beliggende Sandbanke, Seesand kaldet, ved Fiendlighedernes Udbrud i Aaret 1807 var blevet nedtaget, er dette nu, efter gjenvunden Fred, atter opreist paa samme Sted og af samme Størrelse og Skikkelse som forhen. - Dets Høide er med høie Vande 60 Fod Hamborger Maal over Vandspeilet; man seer det meget kjendeligt i en Afstand af 2 Mile og længere, efter Omstændighederne. - J Begyndelsen viser det sig paa en Maade som et seilende Jagtskib, der fører Topseil; men saasnart man nærmer sig det, eller ogsaa seer det gjennem en god Kikkert, vil man bemærke dets sande Skikkelse efter ovenstaaende Afbildning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Dette Sømærke tjener som et Vartegn for de derværende Sandbanker. Saasnart en Skibsfører, kan see det tydeligen fra Dækket, maa han ikke gaae det nærmere, men holde sig i Afstand fra samme- Ligeledes tjener dette Sømærk som en Hoved anvisning til at kunne anduve de forskjellige Jndløb mellem Øerne og Sandbankerne, hvilken Henseende man, til nærmere Oplysning, maa henvise til de nyeste Kaart over Nordsøen og den dertil henhørende Beskrivelse. Aarhuus, d. 30de September. Auctionen paa Scheel endtes uden at blive endt, thi hvad man af Erfaring fra i Fjor frygtede for, gik for sig, nemlig, at da man var midt i Auctionen blev det fra Auctions=Reqvirenterne kundgjort, at der for dennegang ikke blev solgt mere. Det Solgte blev tilhobe dyrt betalt, thi der vare Liebhavere i Mængde endog fra Udlandet, hvoraf endeel, især Bogliebhaverne, kun fik liden Nytte af deres kostbare Reise og Ophold. (Aarhuus Av.) Aarhuus, d. 3die October. J Kohvn, kjøber man i denne Tid en Fjerding godt Smør i Havnen for 3020 Rbd. - Det faaer man den neppe for her. - Rugen skal dog været faldet her i Egnen til 14 a 15 Rbd. - Af Gjæs var her i Aarhuus i disse Dage en Drivt af 1500 Stykker. Prisen var 16 a 18 Rbmk. Stykket. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Viborg, d. 2den October. Vores Toftmarked, afvigte 28de og 22de September havde følgende Priser, Sæderug 15 Rbd. Tdn., Brødrug 12 a 14 Rbd., Smør 68 a 80 sk. Pdt., Ost 4 1/2 a 3 Rbd. Lispd., Æg 62 a 60 s. Snesen, Gjæs 17 a 20 Mk. Stkt., Ænder 9 a 10 Mk. Parret, Hørlærred 6 a 8 Mk. Alen, Blaarlærred 3 Mk., Vadmel 10 a 11 Mk. Kreaturene vare, som sædvanlig i dette Marked, ikke dyre: en ung tillig bærende Koe fra 40 til 50 Rbdlr., gamle Koer fra 18 til 25 Rbd. Man saae endog gamle Heste sælges for 10 Rbdl. Alle klagede over Pengemangel. De, som handlede med Stads, havde hedst Afsætning. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Kjøbenhavns Børs den 6 October. Cours. Hamb. 2 M. 618, a vera 624. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 25 1/4 Rbdl.,a vista - . Spec. 620. - Specier solgtes til 377 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 70 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler, 877.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Blandede Efterretninger. Nøraas, den 22de September. Den gode Stemning, som Trondhjems Jndvaanere havde lagt for Dagen ved Kronprindsens Ankomst, tiltog bestandig under Hs. Kgl. Hs. Ophold i denne Stad, Om Aftenerne var Æreporten illumineret. Til alle Tider af Dagen var en talrig Skare samlet under Vinduerne af Kronprindsens Palais, for at faae Høisamme at see. Hvergang H. K. H. gik ud, trængte man sig omkring Ham fra alle Kanter, hvor Han kom frem. - Staden gav et Bal for Kronprindsen, hvilket H. K. H. giengjældte ved at give et Bal to Dage derefter. Til dette vare 700 Personer indbudne. Den største Munterhed, herskede under disse Høitideligheder, der varede til Kl. 8 om Morgenen. Den store Dandsesal i H. K. Hs. Palais var meget smukt decoreret. Der fandtes to Transparenter: det ene i Baggrunden, af Salen, forestillede Kong Carl den 13des Buste; paa høire og venstre Side af Piedestalen saaes de to Gudinder Svea og Nora, som venligen rakte hinanden Hænderne. Øverst paa Maleriet blinkede Polar=Stjernen, under hvilken man læste denne Jnscription: "Nordstjernen lyser fælleds over vore tvende Riger. Det andet Transparent, som vendte imod Gaden, forestillede Staden Trondhjem. Ovenover svævede Rygtets Sindbillede, som førte Kongens Novnetræk med denne Omskrift: "Hans Kjærlighed vil svare til Eders Ønsker." Gaden, som er meget smuk og bred, var opfyldt med en Mængde Folk, der syntes levende at deeltage i deres Glæde, som vare indenfore. - Hs. Kgl. Høihed, ledsaget af alle Sine Officierer, har aflagt et Besøg hos General v. Krogh, en Olding paa 84 Aar, og som man kan kalde Cenior iblandt Europas Generaler. Han har tjent under Frederik den Store. - Denne Opmærksomhed af Kronprindsen rørte Oldingen meget. "Deres Kal Høihed!" sagde han til Prindsen, "jeg kan nu døe med Tilfredshed; jeg har seet det forrige Aarhundredes Helt, og nu seer jeg En af det nærværende Sekels Helte. Jeg har kun en Sorg: det er, at min Alder forbyder mig at tjene Deres Kongelige Høihed. - Kronprindsen har beseet Fæstningen Munkholm, som beskytter Reden, og som ligger 1/4 Miil fra Staden. Da H. K. H. skulde indskibe Sig, forefandt Han en overordentlig Mængde Mennesker af alle Borger=Classer og af begge Kjøn, deels ved Havnen, deels paa Fartøierne, hvilket gav et særdeles smukt Syn. Ved Høisammes Tilbagekomst, omendskiønt den skeede Kl. 9 om Aftenen, og det allerede var meget mørkt, fandt Prindsen en endnu større Folkemængde, som ledsagede Ham til Palaiet. Trængselen var saa stor, at H. K. H. blev adskilt fra alle Officierer af Sin Suite, og Han og Prinds Oscar alene passerede i Midten af Skaren den største Deel af Staden, og hørte omkring Sig idel Velsignelser. Adskillige Politie=Betiente vilde have bragt Folkemængden tilside, men Deres Kongl. Høiheder satte sig bestemt derimod, og dette Tegn paa Tillid besvaredes med nye Velsignelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Kronprindsen har behaget at bivaane et Møde i det Norske Videnskabers=Selskab, og har lovet at tage det under Sin Beskyttelse. - H. K. H. har taget en Dejenner paa Munkvold hos Statsraadinde Krohn, og ligeledes paa Leer hos Major v. Krog, en Søn af den gamle General. Han har ogsaa spiist til Middag hos Etatsraad Knutzon, i Trondhjem, En af de første Kjøbmænd i denne Stad. Allevegne havde man Jntet forsømt for at modtage Hs. K. H. paa en værdig Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Tirsdagen den 19de Septb. forlod Kronprindsen, Trondhjem henimod Middag. Garnisonen og Borgerskabet vare under Vaaben. Ovenpaa Æreporten hørtes militair Musik. En Skare af Jndvaanerne omringede Prindserne ved Deres Afreise, og fra alle Kanter hørte man lydelige Ønsker om en heldig Reise. En Escorte af Dragoner og af borgerligt Cavallerie fulgte Kronprindsen en heel Miil. Hans Kgl. Høiheds Vogn var desuden ledsaget af et stort Antal Officierer og Trondhjems Jndvaanere baade til Hest og til Vogns. Paa det første Skifte, som er mere end en Miil fra Staden, indfandt sig Cheferne for de civile Autoriteter i Trondhjem, tilligemed Mange af de vigtigste Kjøbmænd i Staden, der hilsede Prindserne med Hurraraab, og ønskede Dem en lykkelig Reise og alt muligt Held, med en hengivenhed, som kom fra Hjertet. - Paa det andet Skifte satte en Escorte af et nyt Slags sig i Spidsen for H. K. Hs. Vogn. Det var 20 Bønder, hvis Klædedragt tilkjendegav Velstand, og som alle rede paa meget smukke Heste. Kronprindsen viste Sig særdeles tilfreds med denne deres Opmærksomhed, og ved Enden af Stationen gov H. K. H. Enhver af dem en Medaille, som paa den ene Side forestillede Kronprindsens Billede, og paa den anden en Landmand, der dyrker Jorden. - Deres Kongl. Høiheder overnattede i Størens Præstegaard, og Natten imellem den 20de og 21 i Holtaalens Præstegaard. Den 21de ankom De til Nøraas. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Christiania, d. 27de Septbr. J Anledning. af indkommen Forespørgsel og Rettigheden til at kalde Kirkesangere til Langestrands Menighed, har Regjeringen besluttet og første Departement under 17de August tilmeldt Vedkommende, at Eieren af Grevskabet Laurvigs Kirker, saalænge han er et andet Riges Undersaat, at kan udøve nogenslags Kaldsret, og at desaarsag med Kirkesangeres Udnævnelse til Grevskabets Kirker bør forholdes paa samme Maade, som paa andre Steder i Stiftet, i Almindelighed er Tilfældet. - Ved Overcriminal-Rets Dom af 22de Juli d. A. ere 118 Mand, af Oplandske Jnfanterie-Regiments 2den Jæger Division, for paa en oprørisk Maade at have neget at ablyde en Ordre til under 31te August f. A. at forandre Cantonnement paa DemarcationsLinien m.m., tilfundne følgende Straffe, Fire, som ved Omringningen af Divisions-Chefen Capitaine Haxthausen vare ham nærmest og strax bleve arresterede, dømte til Galgen, og af 114 Andre, enhver 10de Mand, som ved Lodkastning udsøges, tilfundne samme Straf. Under 4de September har Hs. Majestæt af sær Kongl. Naade og i Betragtning af de oplyste Sagens Omstændigheder, naadigst fritaget samtlige disse Forbrydere for denne dem tilkiendte Straf, hvilken Kongl. Naade skal bekjendtgjøres dem paa en høitidelig Maade. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
I Paris er i forrige Aar udkommet et Skrift, under Titel, Memoires secretes sur Napoleon Bronaparte, deris par ankomme, quine la paa quiret depuis quine ans (Hemmelige Efterretninger om Napoleon Buonaparte, skrevne af en Mand, der i 16 Aar ikke har forladt ham. - Dets Forfatter har ikke nævnt sig, og man har tillagt det Adskillige, som alle have modsagt et saadant Rygte. Næsten skulde man formode, at Mammeluken Ru stan, om man end antager, at han ikke var istand til at skrive en saadan Bog, i det mindste har leveret Materialier dertil. Da Forfatteren ikke har nævnt sig, maae man lade hans Efterretninger gielde for det de ere uhjemlede Foregivender. At meget deraf deels er Digt, deels bygt paa løse Fortællinger, synes vist, og uagtet Forf. paastaaer, at han i 15 Aar ikke er veget fra Napoleons Side, synes det dog ubegribeligt, hvorledes alle de Breve, der leveres her ordlydende, kunde falde i hans Hænder, og hvorledes de Samtaler, Napoleon holdt med sine Ministre og Store i sit Lønkammer, kunne være komne til hans Kundskab, og det saa ordret, at han her kan anføre dem Ord for andet. Saa meget er imidlertid vist at man her finder en tro Gjenpart af Paris's Caro tige scaudalente fra de Dage, og kan man end ikke antage Alt for Sandhed, saa kan man heller ikke nægte, at det gamle Ordsprog, der gaaer ikke Røg af en Brand, uden at der jo er Jld i den, ogsaa maa gjælde i dette Tilfælde. – J det anførte Skrift fortælles, at de Summer, som det hemmelige Politie opslugede, ere næsten utrolige. En eneste Afdeling, som Buonaparte kaldte den cytheriske Coborte, havde fra d. 10 Marti 1812. til 22 Jan. 1813 kostet 6,332,500 Fr. i Reiseomkostninger, Lønning og Godtgjørelser. Ridder Rivoire Saint Hypolite (der nyligen i Frankrig har udgivet en Historie om sine Hændelser) en Søofficier, som var meget indviklet i Lemerciers Sag, havde allene fra 1807, da han forlod Madrid, indtil October Maaned 1810, da han blev heftet i Amsterdam, kostet 400,200 Fr. J denne Sum er ikke Transport og Underholdningsomkostningerne i de forskjellige Fængsler han sad arresteret, indbefattede. To usynlige Agenter fulgte ham i de forskjellige Lande han reiste omkring. Hans Gemalinde, der arresteredes, forbi hun, forklædt som Mandfolk, understøttede hans Undvigelse fra Slottet Lourde, havde kostet 72,000 Fr. Preusserne have nu ogsaa tilbagesendt den saakaldte Coder anrens fra Paris til Tydskland. Den indeholder St. Luca Evangelium, er heel indbunden i Guld og vurderes for 20,000 Fr. Den blev tagen fra et Kloster ved Rhinen, og tilfældigen opdaget af en preussisk Officier. (L. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Kongen af Preussen har, efter Denons Forestilling, tilladt, at kun 10 af de bedste af de 30 Søiler, som de Frenske have bragt fra Achen til Paris, tilligemed Carl den Stores Gravmæle, skulle tilbagegives, i Betragtning af at de øvrige Søiler tjene det Pariser Museums Hvælving til Støtter, og ingen, uden at foranledige store Beskadigelser, kunne tages bort. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
En fornem Mand vilde nylig i Paris gjøre et Besøg, men underveis blev han i Vognen rørt af et Slag, som øieblikkeligen dræbte ham. Kudsken holdt stille paa det bestemte Sted og lukkede Vognen op, hvor han til sin Forhavselse seer Munden liggende livløs. Han raabte om Hjelp, strax opstod et Sammenløb af Lediggjængere som trængte omkring Vognen. En af dem betragtede den Abekjendte, styrtede pludseligen til Vognen, brøb i Graad og skreeg at det var hans Fader, sprang rask ind i den og lovede Kudsken gode Drikkepenge for hurtig at kjøre tilbage til hans Faders Huus, for at man kunde foretage alle mulige Midler til hans Redning. Han boede i en langt bortliggende Gade. Kudsken ilede alt hvad han kunde, men da han kom til Huset og vilde hielpe den levende Herre ud, fandt han ingen anden end den Døde. Den foregivne Søn havde været en gjennemdreven Spidsbub, der havde berøvet den Døde, Uhr, Daase, Penge, kort alt, hvad han havde hos sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
J et gunstigt Øieblik da Vognen i en Gade noget blev opholdt formedelst Trængsel, havde han seet Leilighed at springe ud og smøre Haser med sit Bytte. (Aarhuus Av.) Hanreisdandsen udføres endnu i London af de simple Klasser. Naboersker og Veninder anstille denne for at hævne den ved sin Mands Jalousie slet behandlede Kone. Nyligen faae en Reisende den saaledes gaae for sig: En Flok af Fruentimre marscheerte gjennem Gaderne med en lang Stang foran sig, hvorpaa en Figur som skulde forestille den paaankede Ægtemand og ovenpaa den et par Buxer, ledsaget af en Tromme og en utallig Mængde Pøbel med Jldtænger, Kiedler og desl. hvormed de gjorde en gruelig Allarm. Udenfor Mandens Bopæl gjordtes der Holdt og her opførte Konens bedste Veninder Honreidandsen under Pobelens skingrende Jubelraab. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Paris, d. 25de Septbr. De høie allierede Souverainers Afreise, som skulde gaae for sig imorgen, er endnu bleven udsat, ligesaa og de Keiserl. østerrigske og Kongel. preussiske Garders Afmarsch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Man troer, at de høie Souverainer endnu ville blive her i 8te Dage. - Den idag udkomne Gazette officielle indeholder Følgende: Hs. Majestæt har til Ministre og Statssecretairer udnævnt Følgende: Hertugen af Richilien, Pair af Frankrig, til Minister for de udenlandske Anliggender; Hertugen af Feltre til Krigsminister; Vicomte Dubouchage, Generallieutenant, til Minister for Marinen og Colonierne; Grev Vaublane, Præfect i Rhonemundingernes Departement, til Minister for det Jndre; Statsraad Hr. de Cazes til Minister for det almindelige Politie. - Endnu har Hs. Majestæt ikke udnævnt Justits= og Finantsministeren, (Hamb. Corr.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Paris, den 22de Septbr. Med Hensyn til Freden mellem de Allierede og Frankrig er, ifølge vore Blades Paastand, Alt i Orden forsaavidt Hovedsagen angaaer. Til den formelige Redaction af det virkelige Fredsdocument selv ere desaarsag følgende Befuldmægtigede blevne udnævnte, nemlig for Østerrig Fyrsterne af Schwarzenberg og Metternich, for Rusland de Herrer Rasotimowsky og Capo d'Jstria, for Engelland Hertugen af Wellington og Lord Castlereagh, for Preussen Fyrsten af Hardenberg og Hr. v. Humboldt, for Frankrig Fyrst Talleyrand, Hertugen af Dalberg og Baron Louts. - Hertugen af Otranto (Fouche) er udnævnt til fransk befuldmægtiget Minister hos Hs. Majestæt Kongen af Sachsen. - Han skal have forlangt sin Afsked fordi det hedder, at Kamvene, ville indkomme med det Forslag at bortfjerne alle dem, der have stemt for Ludvig den 16des Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
- Journal de Paris ivrer imod et i en vis Journal gjort Angreb paa Hertugen af Otranto, og siner, at skjønt Kongen nok vil vide at finde en duelig Efterfølger i Fouches Sted, bør man dog derfor ikke miskjende de mange Tjenester Han har viist, men især ikke forglemme at han har forhindret saameget Ondt. - De Artillerieregimenter, som stode bag ved Loire, ere af sig selv gaaede fra hverandre, uden at oppebie deres Opløsning, og, hvad der endnu er overordentligere, uden at oppebie Betalingen af deres Sold. Over 600 Kanoner med deres Munitioner ere saaledes blevne staaende, og man veed ikke hvad Omstændighed man skal tilskrive dette aftalte Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Paris, d. 25 Septbr. Hertugen af Otrants er allerede igaar afgaaet til sin Gesandtskabspost i Dresden. Hr. Fabry, hans hidtilværende Secretair, er ogsaa bleven udnævnt til hans Gesandtskabssecretair i Dresden. - Efter Forlydende skal Hertugen af Wellington commandere en chef de allierede Tropper, som blive tilbage, i Frankrig. Han vil, som man forsikkrer, oprette sit Hovedqvarteer i Brüssel. Marschal Blücher skal commandere det tilbageblivende preussiske Armeecorps, og have sit Hovedqvarteer i Versailles. - De to russiske Jnfanteriedivisioner og en Division Cavallerie, som foreløbig blive tilbage i Frankrig, skulle besætte Departementerne Marne, Overmarne, Maas og Meurthe. General Lessert er Chef for Generalstaben ved denne Armee, der commanderes en chof af General Soubanoff. De skulle begge, tilligemed Generalgouverneur Alopæus, residere i Nancy.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Genua, den 12te Septbr. Den 6te hanneverske Bataillon, adskilligt Artillerie &c., ere pludselig blevne indskibede paa det engelske LinieskilVerwick, Fregatten Clorinde og nogle Kanonbaade, for, som man forsikkret, at gaae til Corsica, hvor man siger Murat er ankommen med 30 franske Generaler og Overofficierer, og strax har fundet et Partie iblandt Jndvaanerne, hvem enhver Anledning til Oprør er velkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
London, d. 26 Septbr. Den peussiske Commandant i Paris, Baron Muffling, har bekjendtgjort, at der, indtil Engellænderen Keans Morder, bliver opdaget, skal paalægges Beboerne af Doulevard de Coblence en Contribution af 2000 Franker daglig. - Man erfarer fra Paris, at Lord Castlereagh nu for saavidt er helbredet at han kan gaae uden Krykker. - J Leeds og Omegnen sammenbringes betydelige Forraad af Klædningsstykker til de preussiske Tropper i Normandie. Bestillingerne ere gjorte af Kjøbmænd, og den engelske Regjering tager ingen Deel deri. - J Jrland tage Urolighederne til i adskillige Egne, og, som man forsikkrer, skulle 1000 engelske Landeværnsregimenter afgaae derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Hamburg, d. 3die October. Vi vide fra en god Kilde, at den definitive Fredsslutning mellem de allierede Magter og Frankrig er meget nær, hvilket ogsaa sees af mange Forholdsregler. Saaledes er fra Kongelig preussisk Side den officielle befaling indløben, ikke mere at lade de Frivillige, afgaae, da deres Tjeneste, formedelst den nær forestaaende Fred, ikke mere er nødvendig. Ogsaa Chirurgerne, som vare belavede paa at begive sig til Armeen, have faaet Modordre. - Hr. Marquis de Bonnay, Pair af Frankrig, Hs. christel. Majestæts overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister hos Hs. Majestæt Kongen af Dannemark, er idag ankommen hertil paa sin Reise til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.