Aalborg Stiftstidende, 1835-12-31
Den kgl. Commissarius yttrede, at Forslaget formeentligen fortjente Forsamlingens særdeles Opmærksomhed. Det vidnede om en dybt folt Agtelse for Almuens Frihed og Menneskerettigheder og havde tillige taget omhyggeligt Hensyn til Følgerne for Landalmuens Kaar i Almindelighed. Med Hensyn til de locale Forhold og en almindelig Befrielses mulige Følger for Disciplinen og den sædelige Orden, var det imidlertid ønskeligt, at denne Befrielse blev underkastet nærmere Bestemmelser. Han bemærkede, at den ei var til Hinder for Hoveriets Afskaffelse, da denne netop vilde fremkalde større Trang til Accordarbeidere, og at Forslaget, istedetfor at gjøre Huusmændene Afbræk i deres Adgang til Erhverv, gik ud paa at formindske Antallet af gifte Huusmænd og Inderster derved, at Giftermaal ei blev en nødvendig Betingelse for at udtræde af Tiendeclassen. Ved Forsamlingens Afstemning blev Spørgsmaalet om en Committees Nedsættelse med 36 Stemmer mod 29 besvaret beuægtende; c) Forslag, af Grev Holstein, om at Forsamlingen vilde ansøge Hs. Majestæt om, ved den kgl. Bankcommissair at henlede Nationalbankens Opmærksomhed paa flere Puncter, Bankens Regnskaber og Bestyrelse betræffende. Disse Puncter vare 1) de paafaldende, betydelige Restancer af Hæftelsesrenterne, i hvilken Anledning Bankbestyrelsen burde anmodes om, saafremt de ei kunde komme ind, da i Regnskabet at forklare Aarsagen, hvorfor saa betydelige Restancer i saa mange Aar ikke vare blevne betalte, 2) Afregningen mellem Banken og Jnstitutet i Altona, hvorom, med Hensyn til Størrelsen og Vigtigheden af samme, en fuldstændigere Meddelelse i Bankregnskabet maatte ønskes; samt den endelige Afgjørelse af Spørgsmaalet om de hertugelige oldenborgske og augustenborgske Godser skulle bære Bankhæftelsen og svare Renter deraf, 3) Bankens Activer, i Anledning af hvilke der burde andrages paa, at Bankbestyrelsen i næste Regnskab i alt Fald gav Oplysning om, hvilken Deel af samme der kunde ansees for fuldkommen sikker; 4) Omkostningerne ved Bankens Bestyrelse og Seddelfabricationen, i Anledning af hvilke der androges paa, at det i næste Regnskab nærmere maatte blive detail, leret, hvorledes en saa ubegribelig stor Sum (ifølge Regnsktil 31te Juli 1834, 90,583 Rbd. 13 s.) og navnlig 23,52. Rbd. 62 s. til Seddelfabricationen, kunde være medgaaet og 5) Spørgsmaalet om det Beløb, som i Bankregnskabe, til 31te Juni 1834 var anført som Resultatet af Afregningen mellem Banken og Jnstitutet i Altona i Anledning af Seddelgjælden, var Bankens fuldkomne Eiendom, eller om det tillige var Finantsernes, i den Betydning, at de skulde anvendes til Seddeelinddragningen; om hvilket særdeles vigtige Spørgsmaal formeentlig burde andrages paa en snarest mulig endelig Afgjørelse. Et med Bankbestyrelsen fortroligt Medlem meddeelte, i Anledning af dette Andragende, endeel bemærkninger og Oplysninger. Han erklærede den ofte fremførte Anke over, at Bankens Regnskat savnede tilbørlig Tydelighed for at være i flere Henseender ugrundet. Det kunde deels ikke forstaaes uden nøiKundskab om de Anordninger, paa hvilke hele Bankens Jndretning er grundet; deels kunde Nationalbanken efter sin Natur og Væsen ikke fyldestgjøre de Fordringer, man kunde gjøre til en anden almindelig Bank. Han søgte at oplyse dette ved at udvikle dens forskjellige Functioner efter Octroien, af hvilke det fulgte, at den ikke kunde fremlægge en saa simpel og let forstaaelig Balance som den, et stort Handels= eller Banqueurhuus var istand til aarligen at fremlægge. Jmidlertid meente han Regnskabet var tydeligt no til at enhver tænksom Jnteressent deraf kunde danne sig er rigtigt Begreb om Bankens Stilling og Fremskridt, og man misforstod et saadant Regnskabs Natur og Væsen, naar man fordrede det saa fuldstændigt, at det skulde indeholde Detail, len af de særskilt anførste Poster. Han gjennemgik dernæst Andragendet Punct for Punct og meddeelte til hvert Punct især Oplysninger, i Henhold til hvilke han slutteligen androg paa at Proponentens Forslag ikke blev taget under videre Overveielse. - Efterat have bevidnet sin Tak for de meddeelte Oplysninger vedblev Proponenten sit Ønske om, at lignende maatte blive indførte i det Regnskab, Banken aarligen lader trykke, hvorpaa Actionairerne synes at have Krav, ligesom de maae interessere hele Landet, da man uden saadanne Oplysninger ikke kan gjøre sig noget klart Begrelom Bankens Status. - Hiint Medlem gjentog sin Jndvending mod en saadan Detail i Bankregnskaberne og efter at den sal. Commissarius havde yttret sig med Hensyn til det ovenfor nævnte 5te Indstillingspunct, bemærkede flere Medlemmer, at det med Hensyn til Bankens Uafhængighed af Regjeringen, neppe vilde være den rigtigste Form at andrage hos Hs. Majest. paa de nævnte Oplysninger Nationalbanken vedkommende. Proponenten tilkjendegav derpaa at han, hvad 5te Punct angaaer, ønskede sit Forslag afgilvet til Committeen og Finantspropositioner; og ved Afstemning blev Spørgsmaalet og en Committee skulde nedsættes over den øvrige Deel af Forslaget, med 36 Stemmer imod 28, besvaret benægtende; d) Forslag, af ProvsBirch, til Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar, ledsage. af flere Proponenten tilsendte Petitioner og samme Gjenstand (Committee: Mynster, Holstein, Bille-Brahe, Niels Nielsen og Neergaard); c) Andragende fra Kattrup samt Lekkende og Beldringe Godses Bønder og Hoveriets Ophævelse mod Penge=Erstatning (henvistes til vedkommende Committee); f) Andragender fra adskillige Skolelærere paa Landet og Forbedring i deres Kaar (henvistes til Committeen i Anledning af det Birchske Forslag); g) Sagen angaaende nærmere Bestemmelser med Hensyn til Anordningen omden islandske Handel og Skibsfart foretoges til endelig Behandling. (Fortsættes.)