JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Efterretninger og ledige geistlige Embeders Jndtægter og de paa samme hvilende Byrder: Sognekaldet for Bogøe Menighed under Lollands-Falsters Stift. Gammel Angivelse 250 Rd. Embedets nuværende Jndtægter bestaae: 1) Korntienden af Sognets 116 Tdr. tiendeydende Hartkorn udgjør omtrent 4 Tdr. Hvede, 66 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg, 11 Tdr. Ærter, 6 Tdr. Havre og 8 Tdr. Malt. 2) Qvægtiende og Smaaredsel 4 Tdr. Byg, 22 Rbd., 60 Snese Æg og 360 Pd. Brød. 5) Refusioner: a) af Kongetienden 7 Tdr. Rug, 7 Tdr. Byg og 5 Tdr. Havre; b) af Stokkemarke Kald 50 Rbd. Sølv. 4) Offer og Accidentser, circa 100 Rbd. b) Præstegaarden staaer for Hartkorn 8 Tdr. 1 Skp. 1 Alb. med et Areal af 96 Tdr. Land. Enkepension hviler paa Embedet. Paa Embedet er for nærværende Tid personel Kapellan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Handelsefterretning. J Aaret 1835 blev der fra Rusland til Danmark udført Hørfrøe, Hør, Hamp og Bygningstommer for 5,154,886 Rubler og fra Danmark til Rusland indført Varer til Værdie af 1,514,533 Rubler. Udførselen oversteeg altsaa Jndførselen med 3,940,353, Rubler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Videnskabelighed. Af de Kandidater, som i afvigte November Maaned indstillede sig til den theologiske Embedsexamen, udholdt 37 den mundtlige Prøve. Af disse fik 18 Karakteren landabillis, 15 hand illand, og 4 non contomnendus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
J Kbhposten Nr. 366 anstilles Betragtninger over Vor Trykkefrihed, som Forfatteren paastaaer, at Vi have mistet, paa ganske Lidet nær, men stoler paa, at den er Folkets Øiesteen, hvorfor Virkningerne, om den Stænderne forelagte Plakat end fik Livskraft, ikke vilde blive store. En anden Følge vilde vel være den, at Folket tabte noget af den, som det forekommer Os, noget overdrevne Tillid, det har til Stændernes Virksomhed, hvorhos bemærkes, at disse ere Alt hvad de ere og endnu kunne blive, ene og allene i og ved Folket, og hvis dette i blind Tillid til dem vilde lægge Hænderne i Skjødet, saa vilde dette være værre, end selv de værste Trykketvangsplakater. Artiklen slutter med disse Ord: "Saaledes ville vi begynde det nu tilstundende nye Aar med det Haab, at Vi ogsaa ville komme udover det uden ny Forøgelse af vor Statsgield og uden ny Jndskrænkning af vor Trykkefrihed. Den første er saamænd stor nok og den sidste lille nok endda Til Reformations=Festligheden i Rønne lærde Skole var Jndbydelsesskriftet forfattet af Rector Bohr, som og holdt Talen. J hiint, trykt i Rønnes Bogtrykkerie, blev givet en historisk Udsigt over Tilstanden i Danmark for 300 Aar siden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Blandinger. Grosserer Meinert er valgt til at indtræde i de 32 Mænds Forsamling i Hovedstaden i den ved Grosserer Jacobsens Afgang ledig blevne Plads. En Unavngiven tager i Dagen Sparekasserne i Forsvar imod de nylig fremsatte Angreb af Dhrr. Bang, Ussing og David. Naar det bemærkes, at den ene Forfatter taler om de Millioner paa Millioner, som saaledes opdynges, spørges her: "Hvorfor ikke Billioner, Det kommer jo dog ikke an paa en Pølse i Slagtertiden." Jøvrigt forsikres, at alle danske Sparekasser tilsammen have ikke to Millioner Rbd. - i Forhold til Landets Størrelse dog ingen aldeles ubetydelig Sum - i Statskassen, og Paastanden. at Sparekasserne fradrage Næringsveiene Kapitaler, kaldes et Opkog af noget gammelt Provinds-Snak - der gives Ser28SI vel ikke Kjøbenhavns-Snak! - som fornuftige Folk skulde skamme sig ved at repetere."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Kjøbenhavnsposten og en heel Deel Passagerer kom til Aarhuus den 28 December paa en aaben Færgebaad. Dampskibet havde Søndagen forud været paa Veien, men efter 7 Timers Forløb maattet vende om igjen formedelst Storm og Sneefog. Passagererne vare, uagtet Baaden, havde gjort Overreisen i 8 Timer, yderst forkomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
For de Lidet-Fattendes Skyld bemærker Kjøbenhavnsposten, at naar den omtaler Hr. Rothschilds Afreise, Tilbagekomst o. s. v. er det uden alt personligt Hensyn; det er den Vigtighed, Vi i finantsiel Henseende tillægge ham, der bringer Os til at lægge langt større Vægt paa hans Nærværelse, end paa mangen fyrstelig eller durchlauchtig Persons, som ikke har anden end Nyhedens Jnteresse."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Svendborg den 28 Decbr. 1836. Søndag Aften den 4 Decbr. erfaredes fra Landet af, at der var Jld i Baadfører Mogens Hansens og Medeler Niels Nielsens af Skaarupeer, deres paa samme Byes Rhed liggende Jagt skib, hvor Jngen var ombord. Der blev strax føiet Anstalt til Slukning; men da Jlden allerede havde taget Overhaand, samt Ankertouget overbrændt, saa Fartøiet var i Drivt, var der intet andet for, end udenbords at hugge Hul i Fartøiet, som da sank og Jlden slukkedes. Jmidlertid, skjøndt Bunden deraf siden er optaget, kan Fartøiet, dog siges at være brændt baade med staaende og løbende Redskaber, og hvad endmere er tungt: Lasten deels brændte og deels gik af Søen til, tilligemed Koje og Gangklæder, andet Gods og omtrent 50 Rbd. i Penge, saa disse to stakkels Mennesker kan i det Hele regne deres Tab til omtrent 700 Rbd., der er saa meget desto beklageligere, som Mogens Hansen sidder med Kone og 4 Børn samt en gammel Svigermoder til Forsørgelse, og er nu ganske udsat fra alDe stole Virksomhed og Erhverv tilligemed Medeieren. Jldens nu ene paa Medmenneskers Godhed og Hielp. Aarsag formodes at være, at der er kommen Vand til den Steenkalk, som blandt Andet var forrest i Lasten, og hvor Jlden ogsaa var stærkest; der havde iøvrigt i flere Dage ikke været brugt Jld eller Lys ombord. Af Høitidelighederne ved Reformationens Jubelfest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
her paa Stedet fortjener at anføres, at Frue Kirke var prydet med Blomster=Guirlander, samt ved Siden af Altertavlen anbragt Navnechiffrene af Christian den 3die og Frederik den 1ste. St. Nicolai Kirke var ligeledes prydet med Grønt bag Alteret, hvorved dette ligesom betydeligt syntes fremhævet; paa hver Side af Væggene i Kirken var anbragt Christian den 3dies Navnetræk og derunder Luthers og Tavsens Navne omgivne med Blomster=Guirlander. - Det var en Synderlighed, at ret som Ringningen til Festen om Løverdag Aften begyndte i St. Nicolai Kirke, brak den næststørste Klokkes Krone i Stykker og faldt fra Stillingen. Klokkerne hænge i Spiret eller dog ovenfor Taget som i et Slags Altan med fladt Gulv og uden Bryst værk for de 8 Søiler, som bære Kuppelen, og det var da et Under, at Klokken dog blev staaende paa Dækket og ikke slyngedes ud af Taarnet, thi den stod kun 8 a 10 Tommer, fra Udkanten. Den er nu nedheiset, for ventelig at omstøbes. Ga Ole
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 17 Decbr. 1856 er personel Kapellan for St. Peders Menighed og Hospitalet i Slagelse, C. H. B. Benzon, beskikket til fra 1 Januar d. A. at forestaae samtlige Embeders Forretninger paa eget An- og Tilsvar. Den 25de er Kand. juris H. A. Hoppe, efter aflagt Prøve, beskikket til surnummerair Sekretair ved Protokollerne i Høiesteret. - Under Rentekammeret: Den 29 Octbr. er Fuldmægtig under Rentekammeret, C. F. Nommels, beskikket til Huusfoged i Segeberg Amt og Sognefoged i Segeberg, Leetzen, og Bornhøved i samme Amt. Den 13de, forhenværende Skovrider ved Næsbyeholm og Bavelse, D. C. Ohrt, til Skovrider i Handewittholz i Flensborg Amt. Den 24de, Skovrider P. Lauesen i Westerlund i Apenrade Amt efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede. - Under GeneralToldkammer- og Kommerce-Kollegiet: Den 22 Novbr. er Kjøbmand og dansk Vice-Consul i Liebau, F. S. Bienemann, beskikket til virkelig Kommerceraad. - Under Direktionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 17 Decbr. er Kand. juris A. C. P. Linde udnævnt til 5te Kancellist i Direktionens Sekretariatskontoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Ledige Embeder. Under Rentekammeret: Revierførstertjenesten i Schwarzenbeck. - Under General-Toldkammer og Kommerce=Kollegiet: Toldinspekteur-Embedet paa Bornholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
(Jndsendt.) Den indbyrdes Underviisning. J enhver cultiveret Stat anseer Man de socialle Forholds Udvikling for den Støtte, hvortil Jndividets som det Almindeliges Vel helder sig, og som den Kilde, hvorfra det har sit Udspring. At sørge for Støttens befæstelse og Kildens Klarhed er en Opgave, der med Tidens Fremskridt stedse faaer høiere Fordringer. Skjøndt nu denne Kjendsgierning er en Punct, i hvilken der findes den fuldkomneste Harmonie imellem Regjering og Folk, da den nemlig ligger lige meget i Begges Jnteresse, og Begge her med lige Jver arbeide til det samme Maal, saa er det dog ikke altid, at den gode Villies Bestræbelser krones med saa velsignelsesrige Følger, som Man billigt maatte ønske og haabe. Et Exempel herpaa have vi i den indbyrdes Underviisning. Vi ville ikke her udpege denne Methodes Mangler, vi ville kun gjentage det gamle dem per idem, som endnu ikke har været sagt for tidt, at den har Mangler, og ønske, at disse svarest muligt maatte afhjælpes. Hvorledes dette kan skee, opfordre vi en dueligere Pen, end vor, til at beskrive. Jmidlertid kunne vi ikke tilbageholde et Forslag, som længe har ligget os paa Hjerte, og, dersom det maatte tages i Betragtning, muligen kunde bidrage til at fremkalde en forbedret Methode i den indb. Underviisning. Forslaget er: de overordnede geistlige Embedsmænd, som paa visite ringer have Leilighed til at kjende de dueligste Skolelærere, kunne udsøge Nogle af disse, for at lade dem, enten enkelt eller i Foreninger, udarbeide Udkast til nye Bestemmelser for den indb. Underv. Disse Udkast, som senere kunde revideres og antoriseres af høiere Vedkommende, maatte da blive Norm for Methoden. En af de vigtigste Jndvendinger mod dette Forslag er vistnok det Spørgsmaal: "om Skolelæreren, med Hensyn til sin Dannelse, kunde være competent til at udarbeide en Skolemethode." Skulde Nogen ville paastaae det Modsatte, da ville vi til en anden Tid villigen udvikle de Grunde, der tale for, at netop Skolelæreren, i Henhold til vort Forslag, egner sig ganske godt til at afgive Betænkninger og Forandringer i Methoden. Fordi vi troe, at Ovenstaaende har almindelig Jnteresse, opfordre vi Dhrr. Redacteurer af andre danske Tidsskrivter til, godhedsfuld at forplante denne lille Annonce paa deres Avisers Grund, hvorved den gjøres deelagtig for et større Publicum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
AVERTISSEMENTS. Hr. Kapitain v. Recke har i Skrivelser til adskillige Sognefogder blandt mere yttret: "at Gaardbruger Christian Hansen har søgt at indbilde Sognene, at Willestofte Broes Omsætning ei paalaae disse." Da jeg ikke kan betvivle, at Hr. Kapitain v. Recke jo med denne Gaardbruger Christian Hansen mener mig, tillader jeg mig at underrette Vedkommende om, at Hr. Kapitain v. Recke i disse hans Skrivelser har gjort sig skyldig i grov Usandhed, da jeg ikke har søgt at indbilde Sognene noget, men allene efter den forhen konstituerede Stift amtmands Tilladelse har bekiendtgjort dennes mundtlige Svar, paa min paa Sognenes Anmodning gjorte Forespørgsel, i Anledning af Arbeidet paa Willestofte Broe. Marialyst den 29 Decbr. 1836. C. H. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Skuespiller L., som for Tiden opholder sig i Svendborg, erindres herved om, inden 14 d. M., med Vedkommende i Nyborg at afgjøre det Bevidste, da ellers det fulde Navn og Summen vil blive offentliggjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Lundegaards Stiftelse. De ærede, heraf nydende Pensionister, bringes herved i behagelig Erindring, at Pensionen udbetales Torsdagen den 12 dennes, efter den forud skeete Bekjendtgjørelse i denne Avis No. 250 for f. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Vildt-Skind, saasom af Ræve, Maar, Odder og Hare; ligeledes sorte Katteskind og Kalveskind, kjøbes og betales med høieste Priser af Middelfart den 25 Decbr. 1836. B. mulst. CABINB. Paren. la Coupe de Cheveur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Undertegnede har herved den Ære at tilkjendegive for det høistærede Publikum, at min Friseerstue daglig er aaben fra 9 Formiddag til 7 Aften. Tillige har jeg at anbefale et Assortiment af de nu brugelige Kroller Tanglaise og a la Rose. Haar kjøbes og betales til den høieste Priis af C. Hansen, boende i Odense Nørregade, ved Siden af Amtstuen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
En fyenskebygget Jagt, stor 11 1/2 Kommercelæster, godt ud halet og velvedligeholdt, er at faae tilkjøbs underhaanden, naar Vedkommende behage at henvende sig til Mæglerne Hee & Maar i Odense, som giver nærmere Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Et nyt Huus med circa 6 Tdr. Land, beliggende paa Skaarup, Mark, tæt ved Skaarup Sund, 1/2 Miil fra Svendborg, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Konditioner, naar man derom henvender sig til undertegnede Eier paa Stedet. Hans Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
J Forpagtning ønskes en Præstegaards Avling eller en anden lille Avlsgaard, helst at tiltræde 1 Mai. De Reflecterende ville desangaaende aflægge Billet, mærket F. F., paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Auction over Kjøbmandsvarer i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Tirsdagen den 17 Januar 1857 og følgende Dage afholdes paa Svendborg Raadhuus Auction over endeel Kjøbmandsvarer, tilhørende Kjøbmand Wulff Bendix Wulffs Fallitboe, her i Byen, saasom: Klæde, Kalmuk, Bomuldstøier, Sirtser, Merino, forskjellige store og smaae Tørklæder, Silke= og Flors Tørklæder, Silke= og Florsbaand, hvide Cambringes, Jaconet, Bobinet, hvide og farvede Lærreder, hvidt og farvet Scherting, blegede, ublegede og farvede Tvister, hvidt og farvet Strikke er garn med flere Manufakturvarer ligesom endeel Galanterie og Glasvarer, forgyldt og hvidt Porcellain, forskjelligt Steentøi m.m. Konditionerne ville erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Svendborg Byefogedkontoir den 30 Decbr. 1836. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Onsdagen den 11 Januar førstkommende, Formiddagen Kl. 10, bliver paa Marggaard, i Viggerslev Sogn, afholdt Auction paa nogle fældede Bøgetræer og Udhugning, der er tjenlig til Bødkertræe og Bygnings=Tømmer. De Lysthavende ombedes at ville samles paa Hovedgaarden. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 31 December 1836. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-04
Efter Ordre fra den Kongelige Direction for Statsgielden, og den synkende Fond, bliver Onsdagen den 22 Februar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Kokkedahl, i Hjørring Amt, med Underliggende, som bestaaer af følgende Eiendomme: Kokkedahl Hovedgaard, med Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 57 Tdr. 1 Fdkr. 2 Alb. og kontribuabelt Hartkorn 8 Tdr. 5 Fdkr. 2 Alb. Bøndergods i Hjørring og Thisted Amter, med Ager og Engs Hartkorn 313 Tdr. 3 Fdkr. 1 Alb. Torslev Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende af 251, Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. tiendeydende Hartkorn, og samme Sogns halve Konger, Korn- og Qvægtiende. Beistrup Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende, af 284 Tdr. 1 Skp. 2 1/4 Alb. tiendeydende Hartkorn. Leerup Sogns Konge-, Korn- og Qvægtiende, og samme Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende, af 70 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn. Kokkedahls hollandske Veirmølle, med tilhørende grundmurede Bygninger, Alt opført af Nyt 1835, og Møllen, der er indrettet med 5 Qværne, samt Sigte- og Grubbe værk, staaer ikkun for Hartkorn ufrit Mølleskyld 1 Fdkr. Et paa Hovedgaardens Mark opført Tegle og Kalkbrænderie. Hovedgaarden, der afgiver en herskabelig Bopæl, er beliggende tæt ved Liimfjorden. J Kjøbet med Hovedgaarden følger endeel Besætning, bestaaende af 5 Heste, 150 Køer, 18 Qvier, 9 Kalve, 5 Tyre, 100 Moderfaar og 5 Vædre, samt noget Jnventarium, hvorover Fortegnelse ved Auctionen bliver fremlagt. J Hovedgaardens Agerjorder nedlægges aarlig 80 a 90 Tdr. Rug, 35 a 40 Tdr. Byg og bo a 60 Tdr. Havre, og i et til Gaarden henhørende Kiær, bestaaende af cirka 150 Tdr. Land, der er under Opdyrkning, og hvortil Mærgel haves i Overstødighed, saaes aarlig 14 Tdr. Land med Raps, 14 Tdr. Rug eller Hvede, samt 18 Tdr. Havre eller Bælgsæd. Af Høe avles aarlig over 200 Læs. Gaardens egentlige Marker drives ved komplet Hoverie, og haves desforuden 1612 Arbeidsdage af Huusmænd, samt nogle Kaagreiser til Aalborg. Hovedgaardens Eier har Rettighed til Fiskerie i Liimfjorden, hvilken Rettighed har været bortleiet mod aarlig Afgivt af 145, Rbd., som dog meget vil forøges, om Liimfjordsfiskeriet igjen tiltager. Tienderne, med Undtagelse af 200 Tdr. Hartkorn, oppebæres i Kjærven, og samtlige Tiender antages aarlig at kunne afgive cirka 400 Tdr. Byg. Auctionen afholdes paa selve Hovedgaarden, og ved samme forbeholdes Ret for Statsgields Direktionen, til Antagelse eller Forkastelse af de Bud, som falde, efter at Underretning om Auctionens Udfald er Direktionen meddeelt. Konditionerne ligge fra medio Januar til Eftersyn i det jydskelollandske Landvæsenskontoir under Rentekammeret, hos Godsinspekteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, Gjæstgiver Strøm i Odense, Gjæstgiver Petersen i Haderslev, Avisredaktionen i Altona og hos Godsforvalter v. Støcken paa Kokkedahl, der tillige foreviser Eiendommen, og Jordebogen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
66 Aargang. Fyens er Stifts Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis, samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Torsdagen. 5 Januar 1837. Jndhold. Frankerig (Nyt Mordforsøg paa Kongen. Misfornøielse med Trontalen). Spanien (Cortesforsamlinger)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Storbrittannien (Forsvar mod de franske Beskyldninger). Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Kongehuset. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Med Forhauselse og retfærdig Afskye erfarer Man, at der i Paris atter er skeet et Mordforsøg paa de Franskes Konge, da han den 27 Decbr. f. A. var paa Veien til de Deputeredes Pallads, men tillige, at dette Forsøg, ligesom de foregaaende, er mislykket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
J Trontalen udhævede Kongen i Begyndelsen, at Frankerig nu høstede Frugterne af sit Mod og sin Viisdom; Jnstitutionerne vandt i Fasthed, Frankerigs Lykke steeg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Alle udenlandske Magters fredelige Forsikkringer gave Haab om en lang Fred i hele Verden. Han beklagede, at den pyrenæiske Halvøe bestandig sønderreves af Borgerkrigen og at alvorlige Optrin i Madrid og Lissabon, havde rystet disse to Landes Forfatninger; han nærede de inderligste Ønsker for at Jsabella Il's Trone maatte befæstes; han haabede, at det constitutionelle Monarkie vilde seire over de Farer, som true det, og han glædede sig over, at der ikke var bleven udost fransk Blod i en bevæbnet Jntervention. J Afrika havde Frankerig liidt smertelige Tab. Man vilde forelægge Kamrene flere Lovforslag, hvoraf nogle angik Kongens Familie. Finantserne vare i den meest tilfredsstillende Tilstand; Stats indkomsterne ville overstige de ordentlige Udgifter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Den seneste Begivenhed synes ikke at ville tilstede det slemme Jndtryk, som ellers ufeilbarligen Kongens Tale vilde have gjort paa Gemytterne, formedelst de i den forekommende Mishagsyttringer over de demokratiske Konstitutioners Gjenindførelse i Spanien og Portugal, som ogsaa især formedelst Forkyndelsen om forestaaende Lovudkast angaaende den kongelige Familie – formodentlig et Etablissement og en Appanage for Hertugen af Nemours, samt angaaende det endnu tilbagestaaende belgiske Udstyr, Kongens Opfordring til stadig at fremture paa samme Vei og til endnu nærmere at slutte sig til ham, synes at tilintetgjøre det Haab, som tiers parti havde begyndt at nære, at faae et nyt Ministerium under Hr. Thiers. Naar Kongen taler og Jndkomsternes Overskud fremfor Udgifterne, tør Man ikke oversee, at han kun taler og de ordentlige Udgifter, hvorimod der, uagtet den dybe Fred, bestandig findes overordentlige Udgifter, der bevirke, at Jndkomsterne ikke forslaae til at dække alle Udgifter. - Ganske fornyligt har Kongen grebet Leiligheden til at vise Ministeriets egentlige Chef, Hr. Guizot, et Beviis paa fiin Opmærksomhed, idet han har anmodet ham om, endnu engang for den kongelige Familie at forelæse den Tale, som han holdt ved sin Jndtrædelse i Akademiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Pariser Efterretninger med Dagsposten melde som Rygte, at den nye Kongemorders Navn nu er udfundet. Han hedder derefter Jean Francois Meunier og er Sadelmagersvend Medskyldige nægter han vedvarende at have, skjøndt det Modsatte formodes. Hr. Persil oplæste den 28 Decbr. i Pairskammeret en Kongelig Forordning, hvorefter det nye Attentat skal behandles ved sammes Domstol.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Spanien. Alair's og hans Divisions Ulydighed er nu en beviist Kjendsgierning. Først har han ved Cabrar og siden i Castilien vægret sig ved at adlyde sin Chefs Befalinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Brigaderen Solland skal være udnævnt til hans Efterfølger. - J Madrid have Cortes bemyndiget Regjeringen til at afslutte Forbund med Amerika. Lovgivningskommissionen har aflagt sin Beretning om Hr. Caballeros Andragende, om at udstrække Don Carlos's og Don Michaels Udelukkelse fra Tronen ogsaa til Prindsessen af Beira og Jnfanten Don Sebastian, samt om at bemyndige enhver Civil- og Militair=Øvrighed til at gribe og henrette Don Carlos. Kommissionen androg paa Antagelsen af det Første, men meente, at Cortes ikke vare kompetente til at beslutte det Sidste, en Forsigtighedsregel, der synes at antyde, at Cortes dog ikke ere saa aldeles sikkre paa, at Don Carlos ikke skulde kunne vende tilbage og takke dem behørig for en saadan Opmærksomhed. Hr. Mendizabal blev stærkt angrebet af en af de Deputerede, i hvilken Anledning Ministeren udbrød: "langt fjernet fra at glædes ved det Embede, der er mig betroet, er det endog mit inderligste Ønske, at befries fra den uhyre Byrde." Man betegner Hr. Ramon Louis Escoredo som hans formodentlige Efterfølger, hvis han virkelig skulde gaae af Private Breve fra Madrid berette, at Spørgsmaalet, om det andet Corteskammer skulde være arveligt eller endog blot privilegeret, er med 144 af 145 Stemmer, altsaa næsten eenstemmig, blevet besvaret benægtende. Et Dekret har foreløbig overdraget Finantsministeren Marineministerens Portefenille indtil Hr. Gil de la Cuadras Helbredelse.