Københavns Adresseavis, 1762-03-12
Udtog af Hr. Capitain Lykkens Occonomiske Tanker til høyere Eftertanke, angaaende Papiirfabriqverne. Troe vi at det er got at vi gjorde vort eget Papiir selv, 2 da sette man et Premium paa, hvo som kand udfinde den gjenneste Vey dertil, da skal vi see, at Dannemark ikke allene skal giøre sit eget Papiir, men og noget for Fremmede. Vi har Klude i vort eget, ligesom andre Folk i deres Lande, og vide at giøre Papiir af det med, og dog giøre vi ikke nær saa meget som vi selv har nødig, men skikke vore Penge til alle Lande for det. Holland gjor Papiir for nogle Tønder Guld; Engelland har om London 120 Papiirverker; Republiqven Genua over 150.; men Dannemark, det jeg veed, ikke meere end 3. Jeg veed ikke hvad Værd vi sætte paa Papiir=Møller, men Engelland kalder dem pretiense Manufacturer, og naar Frankerig, Holland og Genua vil opnævne deres Herligheder, saa er deres Papiirværker ikke de ringeste, derfor kappas og disse commercerende Nivaler saadan med hinanden, om hvo der skal bringe sin Kunst paa det høyeste og faae Leverance til Spanien som fattes aarlig Papiir for fem Tønder Guld. Om vi ikke kand eller hvorfor vi ikke vil giøre vores eget Papiir, J Aar (1757.) har Stockholm allerede faaet fra Hamborg 370 Baller Klude: Kiøbenhavn ikke een, men over 6600 Riis Papiir fra Amsterdam allene, uden at tale om den Mængde, som er kommen fra Ronan, Bourdeaux a. Hvad tykkes os, skulde det ikke være got, at hvert Huus i hver Bye blev ansat af Magistraten at levere en fastsat Vægt af Klud, til saadan og saadan en Tid, og imod saadan og saadan en Betaling: men i Mangel af Leveren cen at betale dobbelt saa meget af hver Pund som manglede Jeg beder man dog engang betænker et Raad for dette Papiir, og lade sig give Liste paa alt det Papiir, som imellem Aar og Dag indføres i Dannemark fra Fremmede: Man skal see at det nok er Umagen værd. Udtog af Eutropii Philladelphi Oeconomiske Ballance. Japiir giøres vel i adskillige Provinger endeel mere end tilforn; men det forslaaer ikke imod det vi behøver, siden Papirets Brug dagligen forøges i alle Huse, og de to tredie Dele komme endnu andensteds fra, hvilket reiser, sig fornemmelig af Mangel paa linnede Klude, som maa forskrives fra andre, den stund de her kastes bort blant Feje skarnet. Andensteds giøre Tienestefolkene sig en liden Prosit, som her ikke agtes, deraf at de smaaligen opsanke Kludenne og sælge dem. Maaskee den korteste Vey til at indføre noget bedre og bringe linnede Klude eller Trevler i Priis, var at enhver Sye=Skole og Skræder=Verkstæd, blev paalagt at levere aarligen nogle Pund Klude mod Betaling, da Forstanderen efterhaanden af egen Drift, gjorde sig Umage for at sanke dem, ikke allene hos sig selv, men ogsaa fra andre Huse i deres Naboeskad. Forklaring over Navnene i Almanakken. Martius. VIII. Beata. Blev for Religionens skyld ophængt. Andre setter Pontius Coprianus, en Diaconus, som i Cymelia, en Stad i Jtalien ved de Alpiske Bierge, blev lagt paa Pinebænken efter Stadsfogdens Claudii befaling, og derefter blev han kastet for to Bjørne; men da de ikke gjorde ham nogen Skade, blev han med bundne Hænder og Fødder kastet i Jlden, men tilsidst halshugget paa en Klippe, som laae ved Floden, og Kroppen kastet ud i samme Flod den 8de Martii. Vinc. lid. H. cap. 79. H. 40 Riddere. Vare fyrretyve Soldater i Cappadocia, som i Licincii Tider under Landfogden Agricolad, efterat de havde lidt Baand og Fængsel, bleve tvungne til, at blive Natten over gandske nogne i en Søe eller Park, som var næsten gandske tilfrossen, hvor ogsaa deres Legemer af Kulden og Jsen bleve gandske fordervede, men i Dagningen bleve dog befundne levende og kastede paa et Baal, hvorefter Asken blev strøet udi en Flod. Basiling Homil. 40. A. Ædel eller Attalns, var en Abbed i et Luxøviensisk Kloster, hvis Liv er beskrevet af Abbed Jonas, see Beda Tom. 3, og Petr. de Natalibus l. 3. c. 190. Andre sel ter Apollonius, som under Keyser Commod blev for Christi Ravns Bekiendelses skyld halshuggen i Rom AunoNo. Til de Handlendes Efterretning.