Københavns Adresseavis, 1796-11-21
Af de til Credit=Cassens Fond indskydende, Penge forsikkres fulde 4 Procent aarlig Rente i de to fæd vanlige Terminer, med 2 Procent hver Termin, uden alAfførtning. Det forbeholdes ogsaa enhver Jnteressent, at tage sine Vange, eller endeel af dem, tilbage af Ca sens Fond, efter et Aars foregaaende Opsigelse. 5. Enhver Jnteressent, som paa de i næstforanstaaende 4de Post fastsatte Betingelset indskyder visse Capitaler i Cassens Fond, paatager sig og tillige et med hans Andeel i den udlaante og rentebærende Fond i Forhold staaende Garantte, i saadanne Tilfælde, hvor imod al Formodning, og under de herefter nærmere angivende Betingelser, hvorefter Udlaaningen skal skee, noget Tab, enten af Capital eller Renter, skulde indtræffe. F. Ex. naar Cassens hele udlaante Fond beløb 150,000 Rd., og der indtraf et Tab paa 3000 Rd., vilde dette Tab udgiøre 2 Procem af Cassens hele Fond, og derefter reparteres paa enhver enkelt Interessents særskilte Andeel 6. Enhver, som vel ikke strax vil indskyde Penge, til Credit=Cassens Fond, men dog erhverve sig Rettighed til, i Fremtiden at anbringe Capitaler i denne Fond, saavelsom de, der uden saadan Hensigt dog maatte finde sig tilbøielige til, med deres Credit at befordre et almeennyttigt Jnstitut, kunne ligeledes tiltræde som Jnteressentere i Cassen, naar de forbinde dem til at tage Deel i Garantiet for Cassens Fond, med en bestemt Sum og paa en bestemt Tid, dog ikke under 5 Aar. Disse blot garanderende Jnteressenter tilkomme samme Rettigheder og den samme, neden for nærmere angivne Stemmeret ved alle Beslutninger, som de, der have indskudt Penge, undtagen, som forstaaer sig af sig selv, at de ikke tage Deel i Renterne, saalænge de ikke ogsaa have gjort Indskud tilFønden. De kunne og, naar den første Gang bestemte Tid for deres Garantie er udløbet, efter Behag tage samme tilbage igien, dog at det et Aar forud er bleven opsagt. 7. Credit=Cassens garanderte Fynd maae stige saa høit, som den ved blot garanderende Medlemmers Tiltrædelse kan komme, og overgaae den virkelige Fond, det er baade den, der allerede er udlaant, og den subscriberte, naar endeel deraf endnu ikke er brugt. Dette han ingen videre Følge, end at et mueligt indtræffende Tab vorder fordeelt paa en desto større Fond. Naar den virkelig udlaante Fond f. Ex. er 150,000 Rd., men desuden endnu 150,000 Rd. ere garanderede, og et Tab skulde møde paa 3000 Rd., saa beløb dette Tab i saa Fald kun 1 Procent af den hele garanderede Fond, og desto mindre var at fordeele paa de virkelig indskudte Penge, Maaskee man kan giøre sig Haab om, at Hans Majestæt Kongen vil behage at paatage sig Garantie for en vis Summa. De Jnteressentere, som have gjort Indskud, og ellers allene garandere i Forhold til deres Indskud, kunne desuden ogsaa tage Deel for visse Summer som blot garanderende, paa den foran bestemte Maade, og derved forøge deres Jnteressentskab i Credit=Cassen. 8. Den indskudte Fond bør og maae aldrig vare førre, end Credit-Cassen her udsat paa Rente, Altsaa vo der og af de til Jndskud subscriberte Summer ikke i nogen Termin inddraget mere, end strax i samme Termin igien vorder udsat paa Rente. Er der subscriberet forstørre Summer, end strax kan vorde modtagne; maae Subscribenterne enten selv forenes om hvis Penge, der skal bruges, eller det maae afgiøres ved Lodkastning. Naar derimod den subscriberte Fond ikke er tilstrækkelig til at bestride de begierte og bevilgede Laan, og denne Lond endnu ikke udgjør 300,000 Rdlr., som den efter 2den Post skal bringes til, saa kunne de blot garanderende Medlemmer forlange, at ogsaa af dem vorder modtaget Capitaler, hvilket ligeledes, naar meere skulde tilbydes, end der kunde bruges, afgjøres enten ved indbyrdes Forening eller Lodkostning. Naar Capitaler, eller Afdrag paa Capitaler, som ikke igien ere at anbringe i sikkre Udlaan, komme tilbage i Cassen, saa maae de indskydende Jnteressenter tage samme tilbage, og hvo det skal, afgiøres paa samme Maade. 9. Saavel de blot garanderende som de indskydende Jnteressenter samles to Gange aarlig, tre Maaneder for hver 11 Janii og 3 Maaneder før hver 11te Decbr. Termin. J disse Forsamlinger forelægges dem Credit-Cassens Tilstand, Bøgerne og Regnskaberne, tilligemed de indkomne Begieringer og Laan, og overhovedet alt det, som angaaer Jnstitutet i Almindelighed, Alle derved forekommende Spørgemaal afgiøres ved fleste Stemmer, hvoraf enhver Jnter ssent har saa mange, som han har indskudt eller garanderet for, fulde Tusende Rigsdaler til Cassens Fond. For blot subse iberte, men endnu ikke indskudte Penge, finder intet Stemme ligesom og intet Garantie Sted. Hvad heraf er under fulde 1000 Rdlr. kommer ikke i Betragtning 10. Ved Udlaan af Credit-Cassen antages sølgende Grundsætninger: 1) Der skal ikke saa meget sees paa, om det er 1ste eller 2den eller en følgende Prioritet, Laanet skal giøres paa, som om og hvorvidt den pantsættende Eiendoms assurerte Værdie giver tilstrækkelig Sikkerhed for den derpaa udlaanende Capital og et Aars Rente. 2) Naar de Trefierdedele af den assurerede Værdie giver denne Sikkerhed, tilstaaes Laanet paa de sædvanlige Vilkaar ved en Pantsættelse. 3) Gaaer det over Trefterdedele til det hele af den assurerede Værdie, maae Laaneren tillige ud trykkelig forpligte sig til et aarligt Afdrag paa hans Gield, som erlægges i to Terminer, hvilket Afdrag aarlig maa udgiøre een Procent af hans hele Skyld paa samme Eiendom, og vedvare saalænge, indtil hans Gield er formindsket til Trefierdedele af den assurerede Værdie. Laan for mere end den assurerede Summa tilstaaes ikke paa anden Maade, end under den Betingelse, at enten i Grunden, eller i Eierens mobilinire Formue, eller og ved Caution vorder givet en subsidial Sikkerhed, og at Debitor tillige forbinder sig til et aarligt Afdrag af 1 1/2 til 2 Procent af hans hele Gield, indtil samme er formindsket til Trefierdedele af Assurance-Summen. 11. Da denne Creditkasse efter den foregaaende 4de Post giver de indskydende Jnteressenter i Fonden fulde 4 Procens aarlig Rente, saa kan den ikke laane noget ud, uden at faae lige saa meget. Hans Kongelige Majestæt har i den Hensigt allernaadigst tilsagt Godtgiør seaf 1/4 Procentsketten af de Capitaler, Creditkassen indtil et Beløb af 300,000 Rd. udlaaner imod Pant i saadanne Bygninger, som ere eller blive opførte paa Grunde, som i afvigte Aars store Jldebrand ere afbrændte, eller i Anledning af samme ere eller blive udlagte. Skulde andre Huuseiere søge og bevilges Laan af denne Creditkasse, maae den overlade til Laanerne, forud at udvirke Tilladelse til at svare fulde 4 Procent Rente af de hos Kassen laante Summer. 12. Creditkassen behøver en bestandig Administrator, som bringer Jnteressentskabets Beslutninger i Udøvelse, fører Bøger, Protocoller og Regnskaber, besørger Udlaanene, men fornemmelig sørger for, at de forfaldne Renter i behørig Tid erlægges, og igien udbetales de indskydende Jnteressentere. Foruden denne Administrator vælger Jnteressenterne imellem sig 3 Committeerte, hvoraf een hvert Aar afgaaer, hvilke have Opsyn med, at alting skeer overeenstemmende med Forskrivterne og Beslutningerne, og særdeles 2 gange aarlig, kort førend Jnteressenternes Forsamling, efterseer Debitorernes Obligationer, og om sammes rigtige Forefindelse giver skrivelig Tilstaaelse. Det nærmere desangaaende, saavelsom hvad endnu findes nødvendigt at afgjøre og bestemme i Henseende til denne Creditkasses Jndretning, indbefattes i en Convention, som forelægges Jnteressenterne til Antagelse. Man kan antage, at de Committerede paatage sig denne Forretning uden Betaling, da enhver kun besværes dermed i 3 Aar, og samme desuden for største Deelen kun bestaaer i et nærmere Opsyn, som de i hele Selskabets Sted have med Forvaltningen. Derimod vil en passende Belønning være at udfinde for Administrator. 13. Arministrations Omkostningerne vilde naturlig falde Laanerne til Last, da Jnteressenterne uden Afkortning skulde erholde de fulde Renter af deres Jndskud. Det nærmere desangaaende maae herefter afgjøres. Men efter et foreløvigt Overslag forde de nødvendigste Administrations Omkostninger tilveiebringes paa følgende Maade: 1) Laanerne erlægge ved Pengenes Modtagelse 1/2 Procent i Provision. 2) Ved Renternes Betaling erlægges ligeledes af hver Rd. som betales, 1 Skilling densk til Administrationen. 3 Det første Halvaars Rent betales forud ved Laanets Modtagelse, og siden hvert Halvaars Rente Prænumerando; hvorimod ved Laanets Tilbagebetaling ingen Rente falder at erlægge for det sidste Halvaar, Disse ere de væsentligste Grundsætninger til en Plan til en oprettende Creditkasse for Kiøbenhavns Huuseiere, hvis nærmere Bestemmelser henhøre til den foran ommeldte Convention, som naar, og saaledes som den af Jnteressenterne er vedtaget, vil være at forelægge Hans Kongelige Majestæt til allernaadigst Confirmation. Man vil af disse første Grundtræk til Jnstituerste, at Hensigten ingenlunde er, at hindre de Communer, Stiftelser, eller Privat Personer, som hidtil have hivt Leilighed til at udsætte deres Penge paa Rente hos Stadens Huuseiere, fra at betiene sig af denne Leilighed i Fremtiden. Creditkassen skal ikkun komme til Hielp, hvor intet Haaber og Capitaler, andensteds fra Derimod viser det sig og, at endskiøndt denne Creditkasse fornemmelig er bestemt for de Brandlidte og til deres Huses Opbyggelse, vil den dog ogsaa, naar den kan udvide sig, kunde tiene som et Middel, hvorved Stadens Huse og Bygninger kunde holdes i deres sande Værdie for Sæne. Formedelst denne almindelige Jnteresse for enhver Huuseier, har man troet sig beføiet til at formode, at ogsaa mange af de formuende Huuseiere, som ikke kunne eller, ville deeltage, som indskydende Jnteressentere, ville findes tilbøielige til at indtræde som blot garanderende. Dette vilde meget bidrage til at fremme Jnstitutet; thi saa ubetydelig som Risiqven i sig selv er, vil Garandiets Udvidelse dog næsten ganske ophæve den, og tilveiebringe fuldkommen den samme Sikkerhed, som enhver anden Creditor kan have. De som i Følge heraf maatte være sindede, at interessere i denne Croditkasse med deres Jndskud eller Garantie, anmodes om, for det første til dette Aars Udgang at melde sig, og at bestemme de Summer, hvorfor de ville deeltage hos undertegnede Etatsraad og Finants Deputeret Tetens hver Formiddag til Kl. 12 i No. 211. Litr. B. paa Toldbodveien, Torsdagen undtagen, eller i Finantskaffe=Directionen fra Kl. 12 til 1, Onsdag og Torsdag undtagen, saavel som hos Bogholder Holm hver Søgnedag fra Kl. 12 til 2 i det danske Brandforsikrings Contoir ved Commerce=Collegium. Kiøbenhavn den 17de November 1796. Tetens. Holm. Beskrivelse over det i Fredensborg Slots-Capel ved en des Majestæt Dronning Juliane Maries Lag anbragte tastrum Doloris sam de i Kirken anbragte Ornamenter hvilket alt var forfærdig, under Bestyrelsen af Hor-Cecorateur Lillie. Midt i Kapellet var anbragt en Forhøining af graa norsk Marmor bestaae de af 7 Trin og 2 Reposer paa de 4 Horner af samme vare anbragte 4 Altare af Marmor og Vorpher med Allegol er en has Relies, havende Hensyn ti Hendes Majestæts Navn, som saaes i Baggrunden af Kapellet. Den øverste Repose af Forhøiningen, saavelsom de øverste Trin, vare beklædte med sort Fløiel og rigt besat med brede Sølvfryndser, samt belagt med et bredt Kors af Colvmohr. Den paa Forhøiningen stod Hendes Majestæts Kiste af Antiqve Aacon, betrukken med sort Fleel og Selvmohr, rigt besat med bronce forgyldte Ziratet, Broderier og Galoner, Paa begge Siderne af Kisten vare at gøre det Kongelige Danske og Hertugelige Brunswig fenbu elske Vaaden forenede med hinanden, af massiv Sølv forgyldt drever Arbeide. Ved seveder af Wisten var at læse i ophøiede forgyldte bronce Bogstaver: VULIAN MARIA REGINADavn er Nor og ved Foden af Kisten: Nar. en sv. Stkr. MDOCRRIX. Denat. P. r. Oct. Apecier. Paa den øverste Repose var anbragt en forhening, paa hvilken var lagt et stort sort Fløiels Liigklæde, riige besat med broderede Guldkroner, Lantet med brede Sølvfryndser og sestoneret med store Sølvvaster hvorpaa Kisten stod paa en til samme hørende med Sølv og Guldmehr overtrukken Sokkel. – Oven over Kisten var anbragt en prægtig Baldaqvin regt besat med Galoner og Fryndser, fra Baldaquinen gik fine store sorte Fløiels Gardiner, forede med hvidt Atlask og besatte med Fuldgaloner og rige Sølvfryndser, hvilke vare opbeinde i de gren Hiørner af Kapellet med brillante Sølvsnorer og Husker. - Baggrunden af Kapellet var behængt med et stort sort aldeels Gevandt, foret med hvidt Atlask, besat med store lange Guldfryndser. Bevandter var opbunden paa forskiellige Steder med store Guldqvager og Snører. Paa Gevaaret saaer Hendes Majestæts Navn med Krone over, omvundet med Valmeblade, og neden under samme følgende Jnscription. Fordom Ven Fødsel ERNst WILPENTTELS AVE HERCUCINII