JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-10
Et for Medaille-Elskere interessant Skrift er udgivet af Profess. Det. Med. Ridder Carl Asmund Rudolphi, nemlig over Medailler slagne til Ære for eller Minde om fortiente Mænd, i de medicinske og naturhistoriske Fag *). Skriftet er som Forløber for et udførligere Værk, nemlig over Medailler for Privatpersoner. Antallet af denne sidste Slags Medailler anslaaer Forfatteren til 10000; selv eier han over 5000. Af denne mindre Samling over Læger og Naturkyn4) Recentioris ævi Numismata virorum de rebus medicis & physicis meritorum memoriam servantia collegit & recensuit Carol. Asmundus Rudolphi, Phill. & Med. D. hujus Profess. P. O. etc. Berolini 1829. 8. dige indeholder Fortegnelsen 7 Stykker. Jblandt dem ere 8 Danske og Holstenere, nemlig: Joh. Just de Berger, Ole Borch, Tycho Brahe, Callisen, Kielienseren Joh. Dan=Major, Physikeren Henr. Carl Ørsted, Botannikerne M. Wahl, og Georg H. Weber. Hr. Forfatteren nævner i Fortalen de Mænd, der have været ham til Tjeneste til sine Samlingers Fuldstændiggjørelse. Blandt disse vor Landsmand Hr. Cancellieraad Thomsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-10
Nogle Medaille- og Mynt-Samlinger vorde efterhaanden ved Auction bortsolgte saasom: 1. En i sit Slags udmærket Samling af danske Guldmynter, nogle danske Guldmedailler, og Guldmynter af holsteenske Hertuger, vorder bortsolgte d. 3 May o. f. i Vimmelskaftet No. 17. Samlingen bestaaer i alt af 240 Stkr; hvor iblandt flere ere sjeldne og nogle høistsieldne. - Ved samme Auction forekomme nogle faa antike Stykker, og Gemmer. - 2. En Mynt= og Medaille Samling af henimod 3000 Stykker som tilhørte afdøde Grosserer Johan Daniel Walkerskal sælges d. 10 May. og følgende Dage. Den indeholder af Numistegionum, Populorum, Urbium & Regum 378 Nummere, af Moneta Romanorum 992 Nr; af danske Mynter= og Medailler 820 Nr. af forskjellige andre Mynter 355. Kataloget er meget videnskabeligen forfattet med Henviisning til de Myntværker og Samlinger, i hvilke Stykkerne beskrives. Man seer af forestaaende Tal, at Samlingen indeholder noget, men en meget af forskjellige Klasser af Mynter; men da den indeholder forskjellige sjeldne Stykker, saa kan det interessere mange Myntsamlere at gjøre sig bekjendt med Kataloget, da mange kunne faae savnede Stykker erhvervede. Ved samme Auction sælges nogle Bronzefigurer, m. M. Fremdeles nogle Kobbere, baade Værker og enkelte Kobbere, og en liden Bogsamling. 3. Den af Etatsraad og Professor Thorlacius efterladte Myntsamling, som især bestaaer af græske og romerske Stykker, vil vorde bortsolgt til Efteraaret, ligesom og den Afdødes efterladte Antiquiteter og hans Bogsamling, der udgjør omtrent 6000 Bind. Paa den store af afdøde Hofkleinsmed Timm efterladte Mynt- og Medaille-Samling havde Samleren anvendt største Omsorg i det lange Tidsrum af omtrent 50 Aar. Den vil blive solgt i tre Afdelinger; den første vil blive holdt i October, og indeholder de danske Mynter og Medailler, den største Samling hos os næst den Kongelige, desuden de svenske; den anden Afdeling vil indeholde græske og romerske Mynter, af hvilke den romerske Samling især er mærkværdig. Dens Bortsalg bliver ikke førend hen i Aaret 1831. Den tredie Afdeling endeligen bestaaer af andre Nationers Mynter og Medail¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-10
Blandede Efterretninger. Kaffe-Jndførsel i Europa har i de fire sidste Aar aarligen efter Middeltal udgjort omtrent 220 Millioner Pund, saasom Hamburg. 37. 50. 47. 40.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-10
Bremen. Amsterdam. . . 20. 16. 23. Rotterdam . 8. 12. 13. 14. Antverpen. . . 51. 50. 51. 50. London. . . . 30. 34. 2 Frankrig 30. 42. 31. Triest. 9 1/2. 12. 10.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-10
Kjøbenhavn 2. 4. Millioner Pd. 191. 237. 209. 206. Dette er et anseligt Qvantum. Efter en i Nederlandene, i Anledning af et Forslag om et Accise=Paalæg, forfattet Beregning har Kaffeforbruget i Rigets 17 Provindser udgjort efter Middeltal af Aarene 1825, 1826 og 1827 aarligen for 5, 19,023 Personer 20, 107,800 Pd. Efter et lige Forhold vilde Tydsklands 30 Millioner Mennesker forbruge rigeligen 150 Millioner Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-10
Kaffepriserne har, fra den første Tid Kaffe-Jndførsel til Europa fandt Sted, maaskee aldrig været saa lave som nu. Dette formerer naturligviis Søgningen eller Forbruget. Mere i B. H. 5499.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. annammondonnanSyvogtyvende Aargang. No. 30. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 April 1830. Biskop Dr. Frederik Münter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Et Cement som med Held er brugt i Spanien, for at conservere Skibes, Bund, i Mangel af Kobberforhudning. Denne almeennyttige og ikke bekostelige Opfindelse, har jeg troet at skylde Offentliggjørelse, i den Tanke, at samme muligen ogsaa her, kunde vorde afbenyttet med Fordeel. J det mindste var det maaskee værd at gjøre et Forsøg hermed i det smaae. Det bestaaer af god Steenkalk og almindelig Tran. Kalken lædskes med fersk Vand, saameget at den bliver til Meelkalk, hvorefter den sigtes gjennem en fiin Staaltraadsigte i et Trug; dertil føjes saameget Tran, at det bliver til en jævn Deig af saadan Fasthed, at den let lader sig udbrede med en Muurskee. Skibets Bund bliver paa sædvanlig Maade tilberedt ved at give den en god Lapsalving, som man lader afkjøles forinden Cementet paasmøres. Til et Skib paa omtrent 450 Tons forbruges henved 4 Tønder Kalk og omtrent 180 Gal lon Tran. Efterat det er tillavet, opbevares det i tildækkede Kar, for at beskytte det mod Regn og Fugtighed. Det erholder i Vandet meget hurtigen en saadan Haardhed, og binder saa fast, at det maae hugges af med Skarreører. Bluhme. (Aalb. Av. Nr. 4.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
De for Paris siden Revolutionens Begyndelse mærkeligste Dage. Bastillens Jndtagelse. 1789, 14 Juli. 5te og 6te Oct. Pariserfolkets Tog til Versailles for at hente Kongen til Paris, hvor han siden blev.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Den til Paris flyttede Natio 19de Oct. nalforsamling holder sit første Møde i det erkebiskoppelige Pallads, og den 5te Nov. paa den saakaldte Ridebane. Foederationsfesten paa Mars 1790, 14de Juli. marken. Talleyrand læser Messe. Kongens Flugt. Han anhol1791, 2de Junii. des i Varennes og kommer tilbage til Paris den 25de Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
13de Sept.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Kongen antager den første Constitution og besværger den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
30te Sept. Den constituerende Forsamlings sidste Møde. 1ste Oct. Den lovgivende Forsamlings første Møde. 1792, 2de Junii. Oprør i Forstæderne. Folket trænger op paa Tuillerierne og paasætter Kongen den røde Hue. Folket angriber og overvælder 10de Aug. Tuillerierne. Kongen flygter til Nationalforsamlingen; hans Afsættelse og Fængsling decreteres. Han bringes til Temple. 2den og 3 Spt. De Fangne myrdes i Fængflerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
20de Sept. Den lovgivende Forsamling ophører. Nationalconventet holder sit første Møde. Republiken erklæres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
2de Sept. Processens Begyndelse med Lud 6te Nov. vig den 16de. 1793, 21de Jan. Kongens Henrettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Oprettelsen af Velfærdscom6te Apr. missionen som høieste Regjeringsmagt. Bjergpartiets Seier over Gi 31te Mai. rondisterne. Den anden Constitutions For 27de Junii. kyndelse. Dronningens Henrettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
16de Octb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
En saakaldet Fornuftens Fest 10de Novb. højtideligholdes i Kirken Notre Dame. Fest til det højeste Væsens Ære, 194, 8de Junii. paabudet af Robespierre. Robespierres Fald og Henret 2de Juli. telse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Oprør af Folket i Paris, som 1793, 1ste Apr. forlanger Brød og Constitutionen fra 1793. Pichegru dæmper den. Forkyndelse af Freden med 1185, 5te Apr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Preussen, sluttet i Basel. Vog 18 Maj. Nyt Oprør af Folket. Den Deputerede Ferand myrdes i Conventet. Ludvig 17des (Ludvig den 16des 12te Junii. Søns) Død. Den 3die Constitutions Anta2de Aug. gelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Begivenhederne af 13de Vende 5te Octbr. miaire eller Parisersectionernes Opstand mod Conventet. Bonaparte kuer dem. 1ste Novb. Directoriet indsættes; den tredie Constitution indføres. De Gamles Raad samles i Conventets Sal; de Femhundredes, i Ridebanens Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
9de Nov. Ludvig 16des Datter udvexles mod Drouet og andre Deputerede. 1796, 22de Oct. Malmesbury, kommer forgiæves til Paris for at underhandle om Fredsbetingelser. 1797, 4de Sept. Directoriet sejrer over det maadeholdende Partie (Carnot, Barthelem, Pichegru etc. 18de Fructidor). 1798, 19de Maj. Bonaparte forlader Paris forat indskibe sig til Ægypten. 1199, 18de Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Directorerne Merlin, La Reveillere og Revbel fortrænges. af Directoriet. Revolutionen af 30 Paraireal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
16de Decbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Napoleons Ankomst til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
9de Nov. (19de Brumaires Revolution). Bonaparte bliver Førsteconsul. 1800, 2den Juli.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Napoleons Tilbagekomst til Paris efter Slaget ved Marengt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
(14de Junii.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
24de Decbr. 3die Nivose). Helvedmaskinen. 1801, 9de Nov. Den almindelige Freds Høitideligholdelse i Paris. 1802, 2den Aug. Napoleon Førstesteconsul paa Livstid. 1804, 21de Marts. Hertugen af Enghien fordømmes af en Militairecommission.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
18de Mai.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Napoleon bliver Keiser. - 2den Dec. Napoleons og Josephines Kroning ved Paven. 189, 2de Juli.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Napoleons Tilbagekomst til Paris efter Tilsitfreden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
19de Aug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Tribunatets Ophævelse. 1808, 15de Apr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Napoleon reiser til Bayonne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Den spanske Krigs Begyndelse. Napoleon reiser til Kongres 2de Sept. sen i Erfurt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Napoleon reiser til Armeen 1809, 9de Apr. mod Østerrig. Napoleon excommuniceres af 11te Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Paven. Napoleon skiller sig ved Jose16de Dec. phine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Napoleons Forening med Ma 1810, 2den Apr. rie Louise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Napoleons Afreise til den mod 1812. 9de Mai.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Rusland bestemte Armee. Overgang over Niemen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
25de Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Jndtog i Moskau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
14de Sept. Tilbagetog over Beresina.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
28de Nov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Den 29de Bulletin kommer i 3die Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Moniteuren. Napoleons Ankomst til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
20de Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Napoleons Afreise til Tydskland. 1813, 15de Apr. Hans Tilbagekomst til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
9de Nov. 1814, 31te Marts. Paris's Besættelse af de Allierede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Napoleons Thronafstaaelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
11te Apr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Greven af Artois's Ankomst, 12te Apr. til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Ludvig 18des høitidelige Jnd 3die Mai. tog. Første Restauration. 1815, 1ste Marts. Napoleons Landing ved Cannes. 20de Marts. Kongens Afreise, Napoleons Jndtog. Slag ved Ligny.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
16de Junii. Slag ved Watertoo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
18de Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
2de Junii. Napoleons anden Thronafstaaelse. Ludvig 18des andet højtidelige - 8de Junii. Jndtog. Anden Restauration.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Hertugen af Berrys Mord. 1820, 3de Febr. 31 Mai og 7 Jun. Uroligheder i Paris angaaende Valgloven. Den unge Lallemand bliver skudt under samme. 1823, 4de Marts. Den Deputerede Manuel fortrænges med Magt af det andet Kammer. 1824, 16de Sept. Ludvig 18de døer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Indenlandske Efterretninger. Det asiatiske Kompagnies Skib Frederik den Sjette, ført af Capit. Tronier var efter Brev af 4 Sept. f. A., tilankers ved Anjerpaa Øen Java, hvorfra det, efterat have indtaget Forfriskninger, agtede strax at fortsætte Reisen, til dets videre Bestemmelse. Alt var vel indenborde. Fa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Kjøbenhavns Børs d. 18 April 1818. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 20. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 1 Rbd. Sdl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. - Rbs. Tegn. 90 1/2 97 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Nationalbank=Obligationer af Laanet 4 Febr. 1823) Rbd. r. S. Dito Dito. . ..... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 1024 108 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 100 1/2 r. S. 3 pCt. Dito Dito. . . 100 100 1/2 i Banco. Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer 47 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mannammond, Syvogtyvende Aargang. No. 31. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Jacobe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
En Novele af H. v. Eppen. Meddeelt af d) dagsaa Grev Philip af Goroldsteins Dagbog Den 17 Mai 1576. Alt blomstrer og glæder sig omkring mig; syngende Smaafugle hoppe paa Rankerne, som dække mit Vindue for Solens Straaler, og Solen smiler saa venlig fremover de med Morgenrødens Skjær prydede Høie at jeg ogsaa maa smile, dersom jeg ikke vil staae ene i den hele mig omgivende Natur, med et sørgmodigt Blik. Og dog, kan jeg vel andet? tør jeg da smile, hvor jeg skulde bede om Mod og Kraft og maa være stærk og bestemt, lig en Kriger, der ikke seer foran sig andet end Døden og ikke kan vige, uden at sælge sit Liv saa dyrt som muligt? Engang var det ganske anderledes. Da jeg endnu i mine Drengelege trængte mig til hende og tilbød hende min Beskyttelse og forsvarede hende imod ethvert Angreb af Lege brødrene; da jeg, smykket med hendes Farver, i Ungdomskampene opfordrede enhver Modstander, da græd jeg ikke, og kunde jo heller ikke græde, naar hun smilte mig imøde og med et Kys trykkende Krandsen paa min Pande; – nu har jeg vel Krandsen og Kysset, men smile tør jo dog ikke, og naar hun blev og stum bruser forbi Løverdagen den 17 April 1830. i sine Silkeklæder og gjør sig al Umage forat udmærke sig, tør jeg kun staae der stum og nedbøiet, pressende Følelsen tilbage i Brystet og tilbageholdende med Haanden de Taarer, som bryde sig frem til Øiet. - Hvorfor er jeg da ingen Fyrstesøn og hvorfor er hun ingen Borger pige. – o for hende, skulde jeg glad erhverve Brødet ved mine Hænders Arbeide, jeg vilde gaae til hendes Fader, og arbeide mig træt i Værkstedet for hende, indtil jeg turde række hende den haarde Mandshaand til at faae Prydelse af Ringen, og ingen Magt skulde da sønderbryde Lænkerne, som havde kjedet mig til hende. Men er det da ganske umuligt? Er jeg ikke en Mand, er hun mig ikke tro, hengiven til Døden, Sige ikke dagligen hendes Blikke, hendes forgrædte Øjne det; hendes stumme Tanker, hendes Kinders Rødme, naar jeg nærmer mig hende i Hoffets Tieneste, Er jeg hende maaskee ikke værd, Fortjener jeg hende da ikke, og da fortiente jeg jo ikke at leve, men en vanærende Tilintetgjørelse eller en mørk Skygge af Tilværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
Indenlandske Efterretninger. J Kunstforeningens Møde Torsdagen d. 15 d. M. indkom 4 indenbyes og 8 udenbyes nye Medlemmer; af de sidste de 7 i Helsingøer. Derefter forhandledes om Kjøb af 5 Stkr. Malerier, m. M. Til Slutning foresloges 6 indenbyes og 6 udenbyes nye Medlemmer. angaardsgade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
Regnskab for Bombebøssens 18 Quartal 1830. (Oprettet den 11te August 1819.) – (See Skilderiet Nr. 7 for d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
Foreløbigen maa det bemærkes, at da Søefarten i det sidste Fierdingaar har været standset, saa udsatte Directionen Bombebøssens Aabning til næste Qvartal. Til Indtægt for Stiftelsen, anføres følgende Renter af sammes Rigsbankobligationer, hvilke forfalde 6te Januar ..... S. og T. 181 Rbd. 48 s. Renter af det Beløb i rede Sølv, som i Sparekassen, r. S. 32 Rbd. 38 s. har været indsat Ved Salget af Contraboger er indkommet 4. J alt r. S. 32 – 38 – S. og T. 231 – 48 -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
Bombebøssen eier nu 1. Gaarden Nr. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg, af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdie rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg af Conferentsraad Bruuns sidste Gave. 3. Hofraad Meyers Legat i kongelige Obligationer, a 4 pC. . . . Sølv. 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligationer, a 4 pC. 5. Den af Pastor Walther og Hustrue legerede Depositocasse-Obl., a 4 pC. - hvilke Renter ere bestemte til strandede Søefolk. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. 7. Den af det occonomiske Velfærds-Selskab skjenkede Capital i. Obligationer, a 4 pC. hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, ej kommer Bombebøssen til Indtægt. 8. Capital i Nationalbankobligationer. 9. En af et Selskab af Venner skienket kongelig Obligation, stor. 10. Af en Ubenævnt skjenket d. 28 Septbr. 1826 en kgl. Priis=Obligation. - hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts 11. Af Selskabet Holbergs Minde skjenket en kongelig Obligation. 12. Af en Anonym skjenket 2 Actier i Badeanstalten. 13. J Sparekassen. ........ Sedler 1100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
J alt Sedler 1100 Sølv Af Brygger og Dannebrogsmand Jensen haver Bombebøssen atter i dette Qvartal erholdt 8 Td. Øll, og af Skibscapitain Bødker 5 Rbd. til et Middagsmaaltid for de Gl. i Friboligen. Directionen for Bombebøssen d. 15 Apr. 1830. M. Lütken. Langberg. Schack. L. Larsen. F. Duntzfeldt. T. Arboe. J. Chr. Møller. Wilse. Haberbier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
Blandede Efterretninger. Antallet af alle Tidsskrifter, Sveitz ved Begyndelsen af Aaret 1830 er 24, af disse vedkomme to det italienske, 3 3/2 det franske, alle de øvrige det tydsktalende Sveitz. Paa de fire ved hinanden liggende Kantoner: Zürich, Schafhausen, St. Gallen og Aar gau allene falde 10; og vil man see hen paa Oplagene kommer meget over Halvparten af alle udgivne Exemplarer paa samme fire Kantoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
Af Redactionerne henhøre 15 til de reformerede, 9 til de katolske Troesbekiendelser. Fra Tallet af Tidsskrifter i de forskjellige Cantoner kan man gjøre en temmelig sikker Slutning paa den politiske Virksomhed, og Levenheden i Jdee Meddelelserne; dog maa herved Schafhausen og Basel undtages, saasom den største Deel af de Schafhausener Tidender gaae uden for Cantonet, og Basel bruger et temmeligen stort Tal af Tidsskrifter, men selv ikke udgiver noget formedelst Vanskeligheder fra Regjeringens Side. Antallet af offentlige Blade i Sveitz maae vi, naar de sammenlignes med andre Lande, selv med England og Nordamerika, ansee for meget betydeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
Naar man ved statistiske Opgivelser og ved Sammenholdelse ikke vil i denne Henseende, som man vel ofte i Skrifter og Blade læser, lade sig skuffe, maae man fornemlig see hen paa følgende Punkter: 1. Almindeligen tager man i saadanne Opgivelser Jntelligentsblade, Regjeringsblade, Underholdningsblade, Maanedsskrifter – alle under et med de egentlige politiske Tidender i en Hob Naar man for Sveitz vilde gaae frem paa saadan Maade vilde et ganske andet Tal udkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
Mange Sveitzer=Tidsskrifter have et Oplag, der vel maae staae tilbage for Udlandets store Journaler, men sjeldent opnaaes af sammes mindre. 3. J intet Land i Verden blive saa mange udenlandske Blade forholdsmæssigen læste. Udførselen, derimod kommer langt fra ikke Indførselen nær. Sammenholdelse af Exemplar Antallet af alle Sveitzer-Tidsskrifter og Opgivelse af de Egne, hvor ethvert især fornemligst finder Afsætning vilde være interressant, men vi ere ikke istand til at bestemme det med nogen Nøiagtighed. Sandsynligen have nu Züricher Fredagstidende, Lausanner Tidende, Sveitzerbudet, og den Sveitzserske Correspondent de største Oplage. Afsætningen af samtlige fire kan man uden Overdrivelse ansætte til i det ringeste 10000 Exemplarer. Af de øvrige have i det ringeste 1/2 et Abonnent-Tal mellem 1000 til 2000, mange næsten 1000; men nogle igjen ikkun faa Hundrede. (Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
Den spanske Kong Philip den andens Ar made var saa rigeligt forsynet med Munition og Proviant, at ikkun Eieren af Amerikas Rigdomme kunde bestride Omkostningerne derved. Antallet af Metalkanonerne steg til 1600, og det samtlige Skyts beløb sig til 2,630 Stykker. Heste og Muulæsler savnedes heller ikke. Paa Kongens gientagende alvorlige befalinger løb Flaaden udaf Lissabons Havn den 29de Mai 1588, og tog sin Kours langs Galliciens Kyster forbi Corunna, hvor en anden Eskadre, bestaaende af hele Sømagten fra denne Egn, skulde støde til den. Man vidste intet Exempel paa en saa frygtelig Flaade undtagen den, hvormed Terres fordum viste sig i Archipelagus, for at undertvinge Grækerne; men i Henseende til Skibenes Mængde og Størrelse havde Occanet endnu aldrig baaret en saadan Byrde, og en spansk Historieskriver siger i sit poetiske Lune om denne Armada, at Havet ikke kunde rumme de mægtige og talrige Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-17
Anckdoter. Forundrings Gjenstandeidet evige Liv. En af de ældre Tiders Præster sagde engang: Vi faae, naar vi ankomme i Himmerige, tre Ting at undre os over, først over, at vi ikke finde alle dem vi haabede at samles med, dernæst over at vi træffe mange der, som vi ikke ventede at finde, og endeligen over at vi selv ere komne der. Pandora's Æske. Prindsen af Piemont var endnu ikke syv Aar gammel, da hans Lærer, dengang Cardinal Gardil, forklarede ham Fabelen, om Pandora's Æske. Han sagde ham, at alle Onder i Verden havde været indesluttede i denne ulyksvangre Æske, og at de alle vare komne paa Jorden derved, at Pandora havde aabnet den af Nysgierrighed. Men vare da alle Onder i Æsken," spurgte den unge Prinds. "Ja, svarede Læreren. Umuligt!" udbrød Prindsen. "Pandora blev jo af Nysgierrighed dreven til at aabne Æsken, og dette Onde, som altsaa var udenfor, var sandeligen ikke mindre end de andre, da det blev Aarsag til alle de øvriges Udbredelse. Hvilken Regentregierer paa meest fornemme Viis, Kongen af England, han har jo to Huse, Over- og Underhuset; – efter ham de andre constitutionelle Fyrster, som hver har to Kamre, siden komme de andre Regenter der hver blot have et Kabinet; efter dem følger den tyrkiske Kasser, som har et Divan, og endeligen Paven, som maae hjælpe sig med en Stol.