JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Den hellige Fader skal have skjænket Marschal Bourmon. et Slot af 600000 Fr. Værdi, som Agtelsestegn for den Tjeneste, han ved Algiers Erobring har viist hele Christenheden J Riga havde man den 1ste D. den første Snee for i Vinter. Thermometret stod paa o.J Palermo har man det overordentlige Særsyn, at et Barn, Giuseppo Gonzaga, som neppe er 3 Aar gammelt allerede har naaet en Høide af over to Alen. Hans Lemmer ere dertil veldannede, han besidder en usædvanlig Styrke og Smidighed, og vil efter de anseteste Lægers Forsikkring, hvis ikke et eller andet Uheld eller en Sygdom afbryde ham i Væxten, vorde en af de største Kæmper, man nogensinde saae.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Fra Stockholm bekjendtgjøres under 6te October fra det kongelige Commercecollegium, at den keiserlige russiske Regjering nylig har forordnet, at Rug, Byg og Ærter maa til den 1ste Juli 1835 toldfrit indføres til Viborg, Nylands- og Abos Lehn i Finland.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Den 16de Octo. var det temmelig stille med Kornhandeen i Hamborg, dansk Byg af 112 a 113 Punds Vægafsolgtes til 3 Mk. 12 s. a 4 Mk. Banco pr. Tde., dansk Havre noteredes til 28 a 33 Rdr. Courant pr. Læst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
J London var den 10de Octbr. Gjennemsnitsprisen paa paa Hvede 43 s. 11 d., paa Byg 29 s. 7 d., paa Havre 22 s. 7 d., og paa Rug 33 S. 7 d., altsaa beløTolden sig høiere end selve Summen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Frederikshavn, den 26de October. Valgmødet for anden Afdeling af 1ste Valgdistrict, Hjørring Amt for de mindre Landeiendomsbesiddere fandt Sted her paa Byens Raadstue den 23de October. Valg directeuren Hr. Justitsraad Koefoed aabnede Forhandlinger, med en passende Tale. Hr. Procurator Juul paa Vang gaard ved Hiørring og Proprietair Nielsen til Aastrup ville efter det Antal Stemmer, de allerede havde erholdt ved Valg mødet for 1ste Afdeling, være valgte, den Første til Deputeret, den Sidste til Suppleant. Af samtlige Valgberettigede savnedes kun 4 for hvilke uovervindelige Hindringer var opgivne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Galeasen, Der Heering, Capt. Hans Meyer af Blankenese, bestemt fra Kønigsberg til Amsterdam, indkom her i Havnen den 22de Dennes i temmelig beskadiget Tilstand, Ladningen, Rug og Ærter, er ventelig havareret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Skonnerten Sylph. af Arbroath, Capt. Mann, lade med Hørfrø og Oliekager, har ligget her under Havari, med er nu færdig til Afseiling. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
J Anledning af Subskribtionsplanen, som nylig er udstædt af Hr. Consul P. N. Skovgaard, udlader Blade Dagen, sig saaledes: "Naar Sagkyndige give deres Medborgere veiledende Haandbøger for Forretningslivet, fortjen saadanne god Forventning, Opmærksomhed og Understøttelse ved talrige Underskrifter. Dette er vistnok Tilfældet med et Skrift, der er bebudet af Hr. P. N. Skovgaard, Translateur, Mægler og Vice-Consul i Aalborg, under Titel Haandbog for Handels-Correspondents. Ovennævnte Forfatters seneste Skrift, Bornholms Sagaer endnu, saavidt os er bekjendt, ikke recenseret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Blandede Efterretninger. 1 En i en Kjøbstad boende Districtslæge har forespurgt hos Cancelliet, hvorvidt der tilkommer ham Diætpenge for Sygebesøg hos Almisselemmer, der boe udenfor Kjøbstaden, meme paa dens Grund. Hertil er under 7de D. svaret: at Diætpenge i saa Tilfælde ikke tilkommer ham, da det ikke kan ansees for en Reise, om Afstanden end ikke er ganske kort og selv om han dertil betjener sig af Vogn. De sumariske Tabeller og Lister over den, ifølge kongelig Rescript af 3die Januar d. A., foretagne almindelige Folketælling, under Overbestyrelse af Commissionen for et statitiTabelværk over de danske Provindser, ere nu blevne sluttede for Hovedstadens Vedkommende. Kjøbenhavn tæller derefter en Folkemængde af 119292. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Under Forlangt indrykket, læses i Ribe Avis, Me Hensyn til Nutidens Tildragelser turde det vel ei være upassende at bringe følgende bemærkning i Erindring, hvormed Ove Høegh Guldberg for 40 Aar siden sluttede sin Fortolkning over Johannis Aabenbaring. Vor Tid er kjed alle det Virkelige, af det Sande, af det Gode, af det Rolig endog, fordi det er Gammelt, den higer efter Muligheder, yngler uden Ophør Digte, lekrer for sig med forvovne Op fund, saaer Ondt og Forvirrelse, sværger paa, at af den Sæd skal opvoxe en aldrig seet Velstand, og vil skabe sig en nye, i alle Ting nye Verden, vore Menneskeer maae dog, enten de vil eller ikke, blive i denne Verden, i denne Naturens Orden. under dens Love og Handlingernes uudeblivelige Følger, under Verdens uafsættelige Herre og eene sande Regent, under Sønnen, som han har givet al Magt og al Dom, under de urokkelige til de menneskelige Handlinger knyttede Beslutninger, under det Guds Ord og Regnskab for det Guds Ord, under hiin Domstol, og under den os alle saa nærstaaende Evighed. I Kjøbenhavnsposten opkastes det Spørgsmaal, har Poglitiet Ret til, paa Gaden at straffe med Stokken hvilket med det Samme besvares med den Yttring af en Copist i Politiretten: jor vi have netop Ret til at straffe, dertil er Stokken givet os, at vi med den skulle straffe paa Gaden!" Som Jurist vilde han vel neppe have ladet disse Ord falde i mange Vidners Paahør, naar han ikke havde havt Lovens Bogstav for sig? – (Jvers. A.)De nærmeste Slægtninge efter Dr. med. William de Brodum, som døde i Grevskabet Middelser i England den 18de October 1824, blive nu i Aviserne indkaldte til at melde sig hos Hr. James William Farrer, Assessor i den høie Chancery Ret, i hans Kammer i Southampton Buildings Chancery Lane i London.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Det 10de holstenske Landbo Valgdistrict (Valgstedet Oldeslo) har afgivet den Mærkværdighed, at baade Deputeret og Suppleant have frabedt sig det paa dem faldne Valg, og at ikke de Jndivider, som næst efter dem have de fle1ste Stemmer skulle træde i deres Sted, men at der ifølge Cancelliskrivelse skal foretages et nyt Valg. Følgende rørende Dødsanmeldelse optages her ordlydende af Khovns. Adresseavis Nr. 255. Den skildrer sandt og naturligt den Ængstelse og Smerte som er saamangen brav Dannekvindes Lod. Efter de faa og seneste Oplysninger, jeg har kunne erholde, er det sandsynligt, at min kjære, stræbsomme, uforglemmelige Mand, Skibscaptain Niels Lax sen, førende Slupskibet 7de trende Søstre, er forliist i Canalen mellem Frankrig og England, alt for Aar og Dag siden. Det sidste Brev, jeg erholdt fra ham, var dateret i Bilbao i August Maaned forrige Aar; October derefter ankom til Arendal Skipper Finne, førende Galeaseskibet Prøvestenen, og angav at have bjerget i aaben Sø i Canalen gen liden Reiseskrivepult, som drev paa Vandet; denne, saavelsom de i samme fundne Papirer, tilhørte min Mand, og vidnede saaledes om hans og Skibets Undergang. Uagtet denne Efterretning, har jeg hidindtil næret det svage Haab, at han muligen skulde været bleven reddet af et andet Skib, der gjorde Reise til America eller Ostindien, og han derfor var hindret i at melde derom til Hjemmet; men en nylig derholdt Efterretning : at Skibet, han førte, er paa ovennævnte Tid seet i haardt Veir i Canalen, men kort efter gaaet at Syne, har nu gjort mig det til en sørgelig Vished, at han er total forliist, og han saaledes i sit 14de Aar har fundet sin Grav i Bølgerne. Denne min sørgelige Skjæbne, i hvilken 5 efterladte, uforsørgede Børn deeltage, der have mistet en kjerlig Fader, kan jeg nu ikke undlade at tilkjendegive Familie og Venner, overbeviist om, at Alle, som kjendt ham og vort lykkelige 13 1/2 Aars ægteskabelige Samliv, deel tage i min Sorg. Saa mangen Nat jeg hen til Vinduet gik Og saae hvor Fløien sig i Vinden dreied, Hen over Søen fløi de Længsels Blik, Den mit og mine Børns det bedste eied; Hans Grav det var, jeg saae, men vidste ei, Nu Tiden ridser Vished i mit Hjerte. Dansk, trofast var Din Siel, som stolt Din Vei, Sov født, vi sees, hvor Livet ei har Smerte." Kjøbenhavn, den 23de October, 1834. Karen Sophie Larsen, født Kjøller, paa egne og Børns Vegne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Jblandt den Mængde Frier=Avertissementer, man seer i Kjøbenhavns Adresseavis, findes følgende at være det Kraftigste. "Jkke Spøg, endnu mindre Spot. En retskaffen dannet, ung, rask Mand med godt Levebrød og Rang, ønsker at ægte en god, dannet, huuslig og tækkelig, Enke eller Pige, som beviisligen og selvstændigt eier i det Mindste 20000 Rbd. Kbhvns. Adresse-C. modtager Anviisning, mkt. Jntet eller Alt, er Tilfældet, 783. Paa Gade=Møder, indlader man sig ikke." Apologi for en Recensent.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
(Af Kiøbenhavnsposten. 9. Hvordan blev han saa kold, saa bidsk mod hver Poet? Hvi troer han sig saa viis, sit Blik saa skarpt som Uglens - Formodentlig engang han sig i Speil har seet, Og Billedet, han saae, var ganske Viisdomsfuglens.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Bekjendtgjørelser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Politi=Placat. De Tjenestetyende af begge Kjøn, som til anstundende, Skiftetid forandre Condition, advares om, at melde sig med heres Skudsmaalsbøger paa Politikammeret den 1ste November næstkommende, om Formiddagen fra Kl. 9 til 12 og om Eftermiddagen fra Kl. 3 til 6, for at behørig Antegnelse kan skee, i de i saa Henseende holdende Protokoller. Aalborg Politikammer, den 30te October 1834. = Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Onsdagen den 5te November, om Formiddagen, vil undertegnede Eier af Dronninglund indtræffe ved Hjallerups Kro for at kjøbe Foraarskoer. De maae være fra 3 til 100 Aar gamle, og brede og dybe af Bygning, samt i alle Henseender gode Malkekøer. Ogsaa kjøbes nogle gode Laars Køier. Dronninglund, den 29de October 1834. A. Formann.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
En god Bilægger=Kakkelovn kjøbes billig hos Th. Green.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Bundtmager=Varer. Pelleriner, korte og lange Bogs, saavel runde som flade: Pallentiner, Sælskinds=Støvler, Kasketter m. m. til Bundtmager-Arbeide henhørende, er som sædvanlig igjen at faae til de billigste Priser hos J. H. Levi, ) i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Proclamata. under 10de Juli dette Aar er ved Døden afgaaet i Gaardfæster Anders Andersen i Fraastrup, under Myleber, Gods i Aalborg Amt, uden at efterlade sig Livsarvinger og hans Bo, efter de Skifteretten bekjendte myndige Arvingers Forlangende, taget under Behandling; thi indkaldes herved, med lovligt Varsel, Enhver som maatte have noget at fordre i fornævnte Afdødes Bo, saadant i lovbefalet Tid for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre Ligeledes indkaldes Boets Debitorer til at betale hvad de ere samme skyldige. Thaaruphedegaard, den 27de October 1834. Lautrup, constitueret Skifteforvalter. Eieren af Contrabog med denne Sparekasse Conto Nr. 1269, har anmeldt at denne Bog er bortkommet og derfor begjert den mortificeret. Paa Grund heraf bliver, overeensstemmende med Placaten af 16de September 1828, Jhændehaveren af bemeldte Contrabog herved, med 12 Ugers Varsel, indkaldt til at melde sig paa een af Kassens Contoir-Dage, da i manglende Fald den Capital, Bogen lyder paa, vil blive udbetalt til den oprindelige Eier.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Directionen for Aalborg Byes og Omegns Sparekasse, den 28de August 1834. Schmidt. Hegermann. Tauber. A. Gjødwad. Schünemann. Qvist. J. Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Da Karethmager Hansens Enke, Mariane Kirsti hue Holm, her af Byen, er ved Døden afgaaet, og hendes Bo taget under Skiftebehandling, bliver Enhver som maatte formene at have noget Krav paa hende, herved indkaldte til, inden 12 Uger at anmelde saadant Krav for undertegnede Skifteret, under Fordringens Fortabelse. i Skifteretten i Aalborg, den 28de October 1834. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Creditorerne i Boet efter den i Alsted i Kjær Herred i f. M. afdøde Sognepræst Dines Hjersing Rostrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret, hvortil Afdødes Arvinger tillige herved indkaldes, med Varsel efter Loven, at melde sig og legitimere deres Arveret. I Med Hensyn til Eiendelenes Realisation og Boets Bestyrelse er berammet en Skiftesamling at afholdes paa Herredscoiret i Nørre-Sundby, Fredagen den 28de November næstkommende, Eftermiddag Kl. 2, og hvortil samtlige Boets Vedkommende herved indkaldes at møde. Kjær Herreds Skifteret i Nørre Sundby, . den 25de October 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-30
Auctioner. Jfølge Begjæring af Hr. Consul Bergen, som Con missionair for Capitain Hans Meyer, der med sit fo rende Skib,der Heering, paa Reisen fra Kønigsberg til Amsterdam, hertil er indkommen under Havari, bliver ved Havnen heri Byen, Tirsdagen den 4de November næstkommende, Klokken 10 Formiddag, den fra bemeldte Skib ilandbjergede Ladning, bestaaende af circa 1100 Tdr. meer og mindre havareret Rug, og circa 200 Tdr. dito graae Ærter, samt nogle Sække og Matter, bortsolgt ved Auction, hvilket saaledes bekjendtgjøres til Efterretning for Lysthavende. Frederikshavns Byfogedcontoir, den 29de October 1831. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Endnu den 22de October var den Spænding, hvori Spaniens Creditorer i saa lang Tid have maattet befinde sig, ei ophørt. En Telegraph=Depesche, som netop indtraf i det Øieblik, Posten skulde afgaae, var ved dens Afgange ikke kommen videre end til følgende korte Jndledning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Madrid, den 18de October. Proceres=Kammeret har i Dag antaget Lovforslaget om den udenlandske Gjeld med følgende Modificationer: 1) Anerkjendelsen af det Guebhardske Laan . . . . . . Mere fik Posten ikke med sig. Hvorledes Modificationerne egentlig see ud, veed man altsaa endnu ikke. Saa meget synes kun vist, at Proceres=Kammeret virkelig har vovet at foretage Modificationer med det andet Kammer Lovudkast, hvoraf da følger, at det endnu engang maa gaae dette Kammer igjennem og følgelig endnu kan være underkastet mange Forandringer. Rimeligviis vil dog Sagens Tilendebringelse blive paaskyndet saameget som muligt, de alle Efterretninger ere enige om, at Ministeriets Trang til nye Laan ingenlunde tillader dens Forhaling.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Pariser-Journalerne beskjeftige sig meget med at omhandler Kongen af Neapels politiske Anskuelser. Nogle af dem beskylde ham for, kun at have een Lidenskab, den, at efterligne Napoleon, hvilken Egenskab især lægges for Dagen ved hans Tilbøielighed til militaire Øvelser. Han helder meget til det østerrigske Cabinet, og som Grund hertil angiver man, at han skal have Løfte om at beklæde den øverste militair Commando=Post ved den italienske Forbundshær, naar Østerrig engang faaer en saadan Jdee realiseret. (?) Jmidlertil forvente de, som nogenlunde ere bekjendte med den offentlig Stemning i Neapel og især i Sicilien, at Kongen nødvendigt vil maatte føie sig noget efter det constitutionelle Parties Anskuelser, naar han vil undgaae, at see Sicilien riv sig løs fra Neapel.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Undersøgelser om Aarsagen til Branden ere indledede, men da Regjeringen ikke agter, herom at bekjendtgjøre noget, forinden Undersøgelserne ere tilendebragte, har man i Publicum endnu kun Rygter om Vidnernes Udsagn, af hvilke Rygter selv man troer at kunne slutte med Vished, at Branden kun har tilfældige Aarsager.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Efterretningerne fra Portugal, som gaae til 12te Octbr. ere meget beroligende med Hensyn til den Enighed, der hersker mellem Medlemmerne af det nye Ministerium, som alle synes stemte for at fremme de af Don Pedro begyndte Reformer. Den 11te har den unge Dronning bivaanet et Minister=Raad, som varede 3 Timer og i hvilket især hendes Formæling og Portugals Forhold til Udlandet have været Gienstandene for Forhandlingerne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Omendskjøndt den bekjendte Admiral Napier, som nu vil vende tilbage til England, allerede har taget sin Afsked af den portugisiske Tjeneste, vaier hans Flag dog hidtil paa Tajo, da han endnu har Afregninger at gjøre med den portugisiske Regjering. Dronningen, som med sine Tilhængere ugjerne seer ham forlade Portugal, har bestemt, som en Udmærkelse for ham, at hans Navn for Fremtiden bestandig skal staae i Spidsen for Navnefortegnelsen paa alle Officererne i den portugisiske Marine.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Tyskland. De offentlige Blade have paa forskjellig Maade omtalt Anledningen til den hessiske Ministerial-Director MeisterlinsUdtrædelse af det churhessiske Ministerium. Den sande Grund var egentlig den, at han tilsigtede Jndførelsen af et haldeles forholdsmæssigt Beskatnings-System, som han ansaae for et uundværligt Grundlag for en rigtig Finants forvaltning. Men imod denne hans Plan arbeidede saamange modstræbende Interesser, at han intet Haab havde om at overvinde dem. Han traadte derfor ud af Ministeriet, da han under disse Omstændigheder ikke saae sig istand, til at virke med tilbørlig Ansvarlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
J Berlin have Flammerne den 25de om Morgenen tidlig fortæret en Tverbygning i det saakaldte Engelske Huus, med den deri værende skjønne Sal, som fornemmelig brugtes af et musikalsk Selskab. Dette havde endnu samme Nat indtil Kl. 3 været forsamlet i Salen, og dens Ødelæggelse hidrører altsaa ventelig fra Uforsigtighed. Den ansaaes for en af Berlins skjønneste Sale, og dens Tab beklages saa meget mere, som Berlin desuden har Mangel paa slige Localer til offentligt Brug.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Sverrig. Vi have, siger Aftonbladet af 20de Dennes, idag en glædelig og for vore Læsere velkommen Nyhed. Hs. M. Fangen har, paa en Made de svuer til Folkes Forene ning og Haab, overladt sig til sit Hjertes Jndskydelse, og feiret den 24de Aarsdag af sin Landstigning paa svensk Grund med en Amnesti for alle for politiske og Majestæts=Forbrydelser dømte Personer. Som en Følge heraf er Capt. Lindeberg idag bleven sat i Frihed, og Fri herrerne Duben og Wegesach kunne vende tilbage fra deres Landflygtighed. En almindelig Glæde har allerede yttret sig blandt Hovedstadens Jndvaanere over denne Oplysning paa den indviklede Sag, for hvis hurtige Afslutning i en blodig Catastrophe Frygten endnu ikke ret var fjernet. Ja! selv det russiske Dampskib Herkules (der har bragt til Stock holm den russiske General=Gouverneur og General=AdjutanFyrst Menzikoff i et Hverv fra Keiseren til Kongen af Sverrig har flagget hele Formiddagen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Af den kongelige Forordning desangaaende meddele vi følgende Brudstykke: Vi gave Slip paa Privatlivets Rolighed, for at opoffre Sverrig de Dage, Forsynets Tilskikkelse endnu maatte forunde os. Da vi først betraadte Skandinaviens Grund modtoges vi af Folkets, Embedsmændenes og Hærens Lykønskninger. Vort eneste Ønske var, at forsøde Kongens Alderdomsdage og at gjenoprette Rigets Selvstændighed, dennes vigtige Grundpille for Folkets Frihed. Forsynet har velsignet vore Bestræbelser og Udfaldet har kronet dem. Den skandinaviske Halv er fri for al fremmed Jndflydelse; dens Jndvaanere staae kun under egne Tribunaler, der dømme efters Statens egne Love, til Ansvar for deres Handlinger. Omendskjøndt de Rystelser, som Sverrig ikke gik fri for, maatte efterlade et Gjæringsstof i Gemytterne, som hist og her brødsk, ud i Ord og Handling, saa har Fædrenelandet dog kun havte Faa af sine Sønner at beklage, fordi de udæskede de Loves Anvendelse, som bestemme Straffe for politiske og Majestæts Forbrydelser. Vi tilbagekalde i vor Erindring, at det var i Dag, vi for 24 Aar siden betraadte Sverrigs Strandbred, og vi prise os lykkelige, paa denne Aarsdag at kunne opsende vor Tak til Forsynet, for at have sat Grændser forsk den skrækkelige Sygdom, som hjemsøgte flere Dele af de forenede Riger. Tillige benytte vi denne for os mærkværdige Aarsdag til at forordne: 1) At vi ved en almindelig og fuldkommen Amnesti eftergive alle dem deres Straf, som, siden vor Ankomst til Sverrig, ere blevne dømte for politiske eller Majestæts=Forbrydelser. 2) Att, ifølge foranstaaende Artikel, alle de, som for saadanne Forbrydelser ere dømte til Landsforviisning, atter erholde Tilladelse at vende tilbage til Sverrig og indsættes paa ny i alle de Rettigheder, de vare i Besiddelse af, for de bleve dømte. 3) At den eller de, som endnu holdes fængslede for Forbrydelser af ovennævnte Art, uden Henstand, skulle sætte i Frihed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Cholera. Gothenborg, den 22de October. Cholera har viist sig aa Fjelbacka i Baghus=Lehn, men er igjen i Aftagende. 6 Den skal ligeledes være udbrudt i Lindeme Sogn i Hallands Lehn. Mærkeligt er det, at Cholergen, saavidt os bekjendt ikke i Sverrig har viist sig igjen paa noget Sted, hvor den engang har ophørt. Rygtet, at Cholergen var udbrudt i 1 Linkjøbing, er desværre bleven stadfæstet med sidste Post.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Skibs- og Handels-Efterretninger. J Hamborg have adskillige betydelige Fallitter, blandt hvilke en Reebslagers paa 140000 Mk., gjort megen Opsigt og Forstyrrelse. - Raps er temmelig efterspurgt fra England, dog ere endnu kun enkelte Partier blevne solgte til forhøiede Priser. - Fra Curhaven meldes om et skrækkeligt Stormeier den 16de, 17de og 18de Octbr. Vandet var steget til en Høide af 20 Fod; hele Neumerk stod under Vand, og havde Digerne ikke holdt sig, vilde det bleuvet en skrækkelig Ødelæggelse. Mange Skibe paa Rheden havde taget Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Schevenningen, den 18de Oct. Jdag er den danske Brig"Susanne", Capit. Ibsen, fra Bordeaux bestemt til Hamborg, med en Ladning Viin, forliist herved Kysten. Capit. og 2 Matroser ere reddede. Ved Katwyk er forliis tre Skibe: en Fregat, bestemt fra Surinam til Amsterdam, hvis hele Mandskab, 20 Personer, druknede; en engelsk Brig, det tredie Skib gik under med Mand og Muus. Egmont op Zee, den 18de Oct. Briggen Dahlia" Capit. Taylor, med en Ladning Caffe fra Rio Janeiro til Hamborg, er idag forliist her ved Kysten. Harlingen, den 19de Oct. Den danske Galease, Fortunal, Capit. Madsen, med Stykgods fra Amsterdam til Tøndern og Husum, er total forliist paa vor Kyst; ligeledes en norsk Kuf fra Amsterdam. Amrum, den 20de Oct. En Brig er i Gaar total forliist ved Hornum. Paa Sylt er strandet en Galease.
Aalborg Stiftstidende, 1834-11-01
Blandede Efterretninger. Spanske Blade indeholde følgende Fremstilling af det saameget omtalte Guebhardske Laans Beskaffenhed. Det blev afsluttet med Guebhard af Regentskabet i Urgel 1822, kort før den franske Intervention. Da Ferdinand den 7de den 30te Septbr. s. A., ved et Decret, erkjendte alle de Laan, som vare gjorte under den constitutionelle Regjering, omtaltes deri dette, af Regentskabet optagne, Laan aldeles ikke. Dette Decret blev dog aldrig offentliggjort, men tvertimod tilbagekaldt den følgende Dag ved et andet, hvorefter alle Afslutninger af den constitutionelle Regjering bleve erklærede ugyldige og det er kun altfor godt bekjendt blandt Renteeiserne, at dette andet Decret virkelig blev offentliggjort og sat i Kraft. Senere billigede Kongen det Guebhardske Laan og tillod ved et Decret af 1825, at dets Obligationer maatte forvandles til perpetuelle Renter paa 5 pCt., om hvilken Forandring Publicum underrettedes af den kongl. spanske Commissair for det synkende Fond i Paris. Men efter en Beretning fra Directeuren for Dæknings=Fondet var den 29de Juli 1829 kun 1096000 Realer af det Guebhardske Laan, virkelig forvandlede, omendskjøndt Senor Aguado indtil den Tid, efter Foregivende, allerede havde udgivet 545977200 Realer Renter i denne Hensigt. Derfor frembragtes i Frank ophørte ogsaa dets Uhr se paa Børsen i Paris. Dog bleve senere endnu perpetuelle Renter udgivne paa 5 og paa 3 pCt., hvis Hensigt var, som man foregav, Forvandlingen af den gamle spanske Gjeld i Holland og en Deel af Cortes-Gjelden, men som ligeledes kun tjente til at besmykke ny Gjeld. Beløbet af det Guebhardske Laan er omtrent 644724000 Realer.