JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-06-03
AVERTISSEMENTS. J indeværende Aars Omslagstermin ville Pakkeposterne fra Kjøbenhavn og Aalborg indtræffe i Viborg, saaledes: Pakkeposten fra Kbhavn af 15de Juni indtræffer den 19de Juni 26de - 22de Aalborg - 19de – – - 20de - 26de – 27de - hvilket herved, ifølge den kongelige Generalpostdirections Ordre, bekjendtgjøres. Viborg Postcomptoir, den 18de Mai 1839. Hansen.
Viborger Samler, 1839-06-03
At Undertegnede her i Byen har etableret og aabnet en Viinhandel med Skjænkestue i Hr. Jnstitutbestyrer, Jacobsens Kjælder ligeoverfor Hr. Kjøbmand Boserup, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, og idet jeg anbefaler mig med alle Sorter her brugelige gode Vine, St. Cr. Rom, Cognac, Punsch-Extract, Viin Ædike &c., vil jeg ikke undlade i Særdeleshed at anbefale et Udvalg af fortrinlige Bordvine. Randers, den 20de Mai 1839. N. P. C. Theilgaard.
Viborger Samler, 1839-06-03
Classe=Lotteriesedlers Fornyelse til 3die Classe, skeer nu daglig indtil den 15de d. M. Viborg, den 2den Juni 1839. P. Gjolbye.
Viborger Samler, 1839-06-03
Efterlysning. Viborg Amts Lægt 5 No. 31, Curasseer Andreas Pedersen Sønder Thise, blev fra 3die Escadron slesvigske Curasseer-Regiment hjempermitteret den 20de Juni 1838 til sit Lænd Sønder Thise Sogn og Bye, indkaldt til Tjeneste sidste Efteraar, da han efter modtagen Efterretning lod sit Permissionsbeviis paategne og begav sig paa Hidreisen, men dog ikke indtraf ved Eskadronen. Til indeværende Crerceertid var han atter indkaldt men er efter indkommen Efterretning ikke at finde i Lægdet, hvisaarsag alle Vedkommende, hvor han maatte opholde sig, anmodes om at anholde ham og underrette Underskrevne derom, der godtgjeralle ved Paagribelsen medgaaende Omkostninger og lader ham afhente. Hans Signalement er lyse Haar, blaae Øine, stærk af Skuldre og Been, nu 25 Aar gammel, 66 1/2 Tomme høi. Horsens, den 30te Mai 1839. Lillienskjold, Kambr., Obstl., Chef for bem. Estad. Ribd. af Dannebr.
Viborger Samler, 1839-06-03
Proclama. Creditorerne i Dødsboerne efter: a) Selveiergaardmand Jens Andersen i Tolstrup, Næsborg Sogn, b) Selveiergaardmand Christen Sørensen og Kone Kirsten, Andersdatter af Wester-Kjergaard i Skivum Sogn, og c) Andreas Holmbergs fraseparerede Hustrue Cathrine Jørgensdatter af Rosendal-Huset i Storegistrup Sogn, indkaldes herred med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Herredscontoiret i Løgstøer, den 24de Mai 1839. Spanenskjold.
Viborger Samler, 1839-06-03
At Creditorerne i Stervboerne efter: 1) Proprietair Sigvard Altevelt Færck til Kongstedlund i Sønderkongerslev Sogn, Hellum Herred, og 2) Kirkesanger og Skolelærer Morten Christensen af Komdrup i samme Herred, ere indkaldte ved Proclamata af 20de dennes, der snarest muligt læses i vedkommende Retter, til inden 12 Uger at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, bekiendtgjøres herved. Det tjener tillige til Efterretning for alle Vedkommende, at der i det førstnævnte Boe holdes en Skiftesamling paa Kongstedlund Løverdagen den 31te August næstkommende om Formiddagen Kl. 9. Hellum Hindsted Herreders Contoir paa Nørgaard pr. Aal Hvass. borg, den 21de Mai 1839. Placat.
Viborger Samler, 1839-06-03
Efter Begjæring af Skifteretten i Randers bliver Mandagen den 24de Juni om Formiddagen Kl. 10 paa Herredernes Tingsted, Viborg Raadhuus, afholdt een eneste Auction over den afdøde Kjøbmand B. Ludvigsens Boe tilhørende Part af Ostervelling Skov, samt over den samme Boe tilhørende Andeel i en Tørveskjærsret i det saakaldte Rødker ved Bierring Bye. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 31te Mai 1839. Rod. marcassererLodsedler a 2 Rbmk. til den i Aalborg om kort Tid stedfindende Bortlodning af de mange smag- og værdifulde Dame-Haandarbeider og Jndustrigjenstande, der ere skienkede til Jndtægt for de Vandlidte, kunne erholdes hos Undertegnede, ligesom Cataloger over samme ere tilkjøbs for 12 Rbs. pr. Stk. H. Wissing. Viborg, den 31te Mai 1839. p. 1. redigeret af Adjunct Reise og H. Wissing.
Viborger Samler, 1839-06-03
(Hermed følger Tillægsblad.)
Viborger Samler, 1839-06-03
Tillægsblad til Viborger Samler No. 71.
Viborger Samler, 1839-06-03
Ældre Postefterretninger. Frankerig. Bladet le lemps taler i stærke Udtryk om Nationalgardens Lunkenhed i at bekæmpe Jnsurgenterne. Det er første Gang, siger det, at Nationalgarden i Paris ei har indfundet sig, naar dens Foresatte kaldte den til Fanerne. Aarsagen til dette Phænomen er ei Mangel paa Mod, men kun Ligegyldighed mod Regjeringen, der i den sidste Tid har mistet sin hidtilværende Hovedstøtte: Mellemklassernes Yndest og Velvillie.
Viborger Samler, 1839-06-03
Hr. Lauriz Jahnsen bekjendtgjør i Kbhvns. Adressavis No. 119, at der i det Virkelige kun existerer en hurtigseilende Paquet paa Aarhuus, som kaldes: "Jahnsens hurtigseillende Aarhuus Paquet No. 1, Skpr. P. Michelsen, der herefter fra Juni Maaneds Begyndelse skal afgaae hver Mandag Aften Kl. 10 fra Aarhuus, istedetfor at den forhen afgik hver anden Mandag. Vel har man nu - tilføier Hr. Jahnsen – funden paa, ogsaa at kalde de andre Smaafartøier som fare mellem Aarhuus og Kjøbenhavn Paquetter, skjøndt de savne de for Paquetfarten nødvendige Egenskaber, og den lille Skonnert Prindsesse Caroline er endog annonceret med Benævnelsen "den hurtigseilende Aarhuus Paquet No. 1, skjøndt dette Fartøi baade er det Sidste i Farten og tillige det Sidste i Seilads."
Viborger Samler, 1839-06-03
Etatsraad og Toldkæmmereer Schou, der nylig skjænkede den betydelige Gave af 500 Rbd. til de Vandlidte, har atter viist sin Gavmildhed ved at lade uddeele 50 Rbd. blandt de ved den sidste Jldebrand i Pilestrædet i Kbhvn, brandlidte Tjenestefolk og 50 Rbd. til de øvrige sammesteds Brandlidte.
Viborger Samler, 1839-06-03
J "Jyllandsposten læses en interessant Notticefra Krigen 1807. Der berettes nemlig, at en ung 1415-aarig Cadet i Slaget ved Kjøge commanderede 4 Kanoner, der var alt det Artilleri, den castenskjoldske Hær havde, og vedblev dermed ufortrødent at fyre, endog efterat Fodfolket havde trukket sig tilbage. Da en Kanonkugle paa Retiraden knuste Lavetten paa een af hans Kanoner, sprang han af Hesten og fornaglede Kanonen, uagtet det engelske Rytteri var saa nær, at Sablerne svævede over Hovedet paa ham, da han igjen steeg til Hest, og med de øvrige 3 Kanoner kom han velbeholden til Nykjøbing paa Falster. Navnet paa hiin modige Cadet, er os opgivet at være Hellesen, og man troer hans senere militaire Stilling maa søges i Norge. (Helf. Avis.)
Viborger Samler, 1839-06-03
Cancelligodset Kuhlen er solgt af C. A. Völckers af Lehmkuhlen til v. Langenheim fra Brunsvig for 19,000 Rdlr. Courant. (K. C.)
Viborger Samler, 1839-06-03
Ved Slutningen af Aaret 1838 var Antallet af de i Glückstadt-Straffeanstalt værende Forbrydere, 717, hvoraf 93 vare af Qvindekjønnet. J Altona Tugthuus sad 34 Forbrydere og i Flensborg Tugthuus 16. (Alt. Merc.)
Viborger Samler, 1839-06-03
Qvægmarkedet i Altona fra 13de til 17de Mai. Tilførselen af Qvæghøveder var 530 Stkr., som, paa et ringe Antal nær, bleve solgte til temmelig gode Priser.
Viborger Samler, 1839-06-03
J Ringkjøbing Amts nordre Provstie, hvor milde Gaver til de Vandlidte allerede i de første Dage efter Stormfloden bleve, ifølge Amtmandens Foranstaltning, indsamlede ved Sognefogderne, er ved den senere, i Overeensstemmelse med Canc. Pl. af 8de Febr. d. A., stedfundne Collect indkommen: i alt: 227 Rbd. 5 Mk. 4 1/2 s. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1839-06-03
Om P. Larsen fra Horsens, der under en Valg handling paa Byens Raadhuus blev kastet paa Døren, oplyser nu Stedets Borgermester i et Følgeblad til No. 82 af Aarh. Avis: at Manden var beskjænket og forstyrrede Valghandlingen. Et Jnteressentskab, bestaaende af flere af GreenaaByes Jndvaanere og Omegnens Beboere, har i forrige Maaned gjort et Forsøg paa at anlægge Østers banker, ved, 1 Miil ude i Søen, at plante 10,000 Østers. Lykkes det, vil Skrabningen vel kunde begynde om 3 Aar. Til i 10 Aar efter den Tid afgivtsfrit at skrabe Østers, har Jnteressentskabet erholdt kgl. Bevilling, ligesom det ogsaa har erholdt Eneret til Skrabningen paa de Østersbanker, som ventes at ville danne sig. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1839-06-03
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 24de Mai, A. Homme af og fra Mandahl. til Lemvig.
Viborger Samler, 1839-06-03
Udg. Den 25de, C. O. Damsgaard af Aalborg f. Thisted, til London med Havre, N. H. Anckersen af Fanøe fra Skive til Altona med Smør, Flæsk, Huder og Skind, Chr. Madsen af Nytorp fra Thisted til Christiansand med Kornvarer.
Viborger Samler, 1839-06-03
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 31te Mai. Hamborg 2 M. – a vista 198. Species 200. Obligationer (uden Renter) 95 a 95 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S.
Viborger Samler, 1839-06-03
Nationalbank-Actier – a – Døde. Kjøbenhavn: Enkefrue Marie C. Topso, f. Mønsted, 71 Aar; Stud. med. & chir. Moritz G. Franckel; Malermester H. J. Smidt, 49 Aar; Cand. philos. H. E. Hos, 19 Aar; kgl. Capelmusicus Keypers Enke, Jacobine Chr. Sørensen; Axel F. E. Nielsen, 20 Aar; Jensine Hansen, f. Bryde, 33 Aar; Hjul- og Karetmager Jens Jensen, 73 Aar; Skolelærer Nicolai J. Bjørn; Susanne Deichman, f. Søbøkker. - Ringsted: Cand. juris Frederik Gottlieb Kratzenstein=Stub, 27 Aar. - Jyderup. Forhenværende Fuldmægtig i Rentekammeret, Gødert T. Bang, 64 Aar. -
Viborger Samler, 1839-06-03
Roeskilde. Conventualinde i Roeskilde Kloster, Frøken Sophie Charlotte v. Bülow, 65 Aar.
Viborger Samler, 1839-06-05
67 Aargang. No. 72. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Norge. Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 5 Juni 1839. Trykkes i og udgives fra det Donssiske Officin.
Viborger Samler, 1839-06-05
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Der hersker stor Virksomhed i Marineministeriet. J Toulon foretages store Udrustninger, og befalinger ere sendte til Cherbourg og Brest for at paaskynde Udrustningen af de derværende disponible Krigskibe, som skulle afgaae til Middelhavet. Prindsen af Jonville, Kongens tredie Søn, er udnævnt til Chef for Admiral Lalandes Stab, og afreist til Toulon. Om den saakaldte legitimistiske Sammensværgelse i Avignon beretter det carlistiske Blad Quotidienne, i skærende Modsætning til Regjeringsbladenes Relationer, at de Papirer, Politiet bemægtigede sig, vare intetsigende, og indeholdt kun Fortegnelser paa Medlemmerne af den gamle Forening, societe de lepee, der, efter Septemberlovenes Bekjendtgjørelse, maa ansees opløst, at de forefundne Geværer kun vare saare faa, saaledes som man træffer dem hos hundrede andre Borgere, at de omtalte Cocarder vare en Pakke Rosetter af grøntfarvet Papir, afbenyttede ved Ballerne i det sidste Carneval. Ved Valget i Bourganeuf gik det meget uroligt til. Mairen skal være ilde medhandlet af Pøbelen; Underpræfecten bragtes et Charivari. Emil GirardinsVenner have undertegnet en Protest mod den lykkelige Concurrents Valggyldighed. Jndtagelsen af Orduna ved Esparteros Tropper anseer Quotidienne som en for Don Carlos's Sag meget ugunstig Begivenhed.
Viborger Samler, 1839-06-05
Storbritannien og Jrland. Torypartiet, staaer urokket; den ministerielle Crisis vedbliver, thi saalænge Ministeriet kun kan gjøre Regning paa en ubetydelig Majoritet i Underhuset, og saalænge Overhuset vedbliver at være fiendtlig findet mod Bestyrelsen, kan Regjeringen atter og føie Tid vente et Naadestød. Endnu veed man med Vished Jntet om det Program, Lord Melbourne maaskee har forfattet eller i det Mindste gjort et Udkast til; men efter de Rygter, der ere i Omløb tør man antage med temmelig stor Sikkerhed, at intet Skridt vil finde Sted, der kunde anspore det liberale Parties slappede Begeistring. Foreløbig have Radicalerne sluttet sig fast til Regjeringen, og Regjeringens Forholdsregler ere, skjøndt med svag Majoritet, sikkre paa at antages i Underhuset; men i Overhuset vedbliver den samme fiendtlige Stemning, som forhen, og ethvert Lovudkast i de Liberales Aand vil vorde forkastet i dette Huus. Programmet skal omfatte 3 Hovedgjenstande: Folk underviisning, videre Udvidelse af Reformbillen, Nedsættelse af Brevportolen. Planen angaaende Folkeunderviisningen skal indskrænke sig til at danne en Normalskole, et Seminarium for Skolelærere, og i denne Læreanstalt skal der indrømmes de Lærlinge, der ei høre til den herskende Kirke, Ret til at modtage Religionsunderviisning af Geistlige af deres egen Tro. Men Dette vil vorde anseet for et Jndgreb i den biskoppelige Kirkes Rettigheder, og hele Tory partiet forene sig til Planens Undergang i Overhuset. Samme Skjebne vil rimeligviis træffe Forslaget om Udvidelse i Reformbillen; kun Forslaget om Nedsættelse i Brevportolen vil gaae igjennem, da den almindelige Stemme udtaler sig saa stærkt for Planens Antagelse, at Toryerne ei ville vove at vise alvorlig Modstand. Men at drive dette Forslag igjennem, vil ikke kunne giengive Ministeriet den tabte Kraft, og tages der fremdeles Hensyn til den gjentagne Kamp, som Colonialforholdene og de irske Anliggender uundgaaelig fremkalde, saa tør man neppe love Melbournes Ministerium lang Varighed; maaskee kan det, endskjøndt ikke uden stor Møie, slæbe sig igjennem denne Session.
Viborger Samler, 1839-06-05
Orienten. Ved Efterretningen om de tyrkiske Troppebevægelser ilede de europæiske Diplomater i Constantinopel til Storsultanens Minister, NurriEffendi for at erholde den fornødne Underretning. Den tyrkiske Diplomat erklærede, at Forlæggelsen af det tyrkiske Hovedquarteer kun var en Følge af det forriges slette Sundhedstilstand, men denne Erklæring kunde ikke berolige de europæiske Gesandter.
Viborger Samler, 1839-06-05
Den engelske diplomatiske Agent i Alexandrien, Campbell, har den 2den Mai modtaget en Skrivelse fra Syrien. Den tyrkiske Hærs krigerske Demonstrationer tilskrives, efter Skrivelsen, Russerne; den tyrkiske Feltherre synes at handle efter en vel overlagt Plan; han har, for at kunne passere Euphrat ved El-Bir gjort en lang Omvei. Den tyrkiske Hær commanderes af preussiske (?) Officierer. Det Circulaire, den ægyptiske Minister for de udenlandske Anliggender har adresseret til de europæiske Consuler, lyder saaledes:
Viborger Samler, 1839-06-05
Hs. Ex. Jbrahim Pascha tilmelder Vicekongen, at Sultanens Hær har overskredet Bjergene, og opslaaet sin Leir paa det syriske District. Uagtet Krigens Udbrud, er Jbrahim, sin Faders Jnstructioner tro, gaaet defensive tilværk, og han vil vente, indtil han angriber ham. Han har forlangt nye Jnstructioner, der ere ham tilsendte, og der tyde hen paa, at Jbrahim ikke skal foretage sig Noget, der kunde have Udseende af en Udæskning til Kamp
Viborger Samler, 1839-06-05
Blandede Efterretninger. Med Dampskibet, der ankom til Christiania den 12te Mai, var iblandt Passagererne en Jøde, der syntes at være ubekjendt med Forbudet om Jødernes Ophold i Norge, og der, da han ikke var forsynet med speciel Tilladelse, maatte forblive ombord.
Viborger Samler, 1839-06-05
Cardinal Feschs Testament skal indeholde en Mængde, Legater. Hovedarving er Joseph Bonaparte. Galleriet skal sælges, nogle Malerier skulle være skjenkede Stæderne Ajaccio og Lyon. Cardinalen døde af Kræft i Brystet.
Viborger Samler, 1839-06-05
J Woolwich udrustes et Dampskib, ombord paa hvilket Storfyrst Thronfølgeren af Rusland agter at gjøre en Søetour langs med de engelske Kyster.
Viborger Samler, 1839-06-05
Troppebevægelserne vedvare i Polen og i det Jndre af Rusland. J denne Maaned agter den russiske Keiser at holde en Leir, hvortil der gjøres de største Tilberedelser. Flere fremmede Fyrster ere indviterede til at beære Vaabenøvelserne med deres Nærværelse. Antallet af de dertil bestemte Tropper skal udgjøre 70,000 Mand af alle Vaabenarter. Troppebevægel serne i Polen staae ikke i nogen Forbindelse med den russiske Lystleir, for hine ligge politiske Hensyn til Grund. Den confessionelle Strid i Polen og Tydskland benyttes med meget Travlhed af de polske Flygtninger. Jsærdeleshed synes Jmpulsen at komme fra Belgien, og i Paris har en polsk Comite gjort sig til Opgave at samle de polske Patrioters adsplittede Kræfter, og at underordne disse den leddende Haand, der virker uophørlig i Belgien. Det russiske Cabinet er underrettet og alt dette, og træffer desaarsag Forsigtighedsregler. Naturligviis føler det sig ikke hen trukket til Dem, under hvis Øine man smeder Vaaben mod Rusland, og seer med ugunstige Øine den Jndolents, der udvises mod saadan Færd. Endskjøndt dette Forhold ei fra Ruslands Side vil bevirke nogen Forhindring i at erkjende Belgernes Konge, da man i Rusland har opstillet som Grundsætning, heri at følge de andre Magters Exempel, saasnart som Kongen i Nederlandene ophører at protestere mod de Rettigheder, der ved Londoner Conferentsen ere indrømmede Belgernes Konge, saa føler man dog i Petersborg stor Antipathie imod Belgien, og lægger hverken i Ord eller Handlinger Dølgsmaal herpaa.
Viborger Samler, 1839-06-05
(Augsb. Allg. Zeit.) Den 15de Mai skulde den tyrkiske Thronarving forlade sin Moders Harem og erholde sin egen Hofstat. Hidtil indespærredes, som bekjendt, alle Thronarvinger i Serailet.
Viborger Samler, 1839-06-05
Tilstanden i Paris den 19de Mai. "Hvad betyder den dybe Stilhed, den ubekymrede Rolighed, der saa pludselig er fulgt ovenpaa den forrige Uges Krisis, Kan Regjeringen virkelig glæde sig over sin Seier, som om den vilde vedvare, Er der ingen Fare forhaanden, fordi den i sex Dage ikke har viist sig paa Gaden, Troer Regjeringen virkelig paa Sikkerhed, eller vil den kun give den offentlige Mening denne Tro, for med desto mere Held at fortsætte sine Efterforskninger, Disse Spørgsmaal maae beskjeftige Enhver, som iagttager Tingenes Gang, og i den forbigangne Tid søger Speilet for den tilkommende. Det vilde være forvovent at troe, at vi ere ved Enden af den oprørte Tilstand; de, som have vovet den dristige Udførelse den 12te Mai, tilhøre en Arne, hvis Jld i nogen Tid atter vil skjule sig under Asken, men kun for siden paa ny og med dobbelt Omhyggelighed at bryde frem. Alt, som omgiver os, taler for Rigtigheden heraf. Af de haardt Saarede vil ikke en Eneste taale Religionens Bistand; de frygte ved Præsterne og Skriftemaalet at foranlediges til Tilstaaelser, og sætte en fast Taushed imod alle Spørgsmaal. Paa Morgue have overordentlige Optrin fundet Sted, Personer, som ere komne derhen i prægtige Optog og Vogne, have gjenkjendt deres Slægtninge og Venner. Alle, der have seet de Dræbte, bringe det samme Jndtryk med derfra, Forbauselse over de Dræbtes veldannede og udtryksfulde Ansigter, der i det de have modtaget Døden i det aabne Bryst, i deres Træk endnu give de Følelser tilkjende, med hvilke de ere døde. Man vil gaae strengt tilværk med de Overlevende, og rimeligviis vil Skafttet for første Gang siden 1830 naae den væbnede Opstand. Med hvilket Resultat, Den, der har seet de Faldne i Gaderne, i Hospitalerne og paa Morque, vilde let besvare dette Spørgsmaal anderledes, end de abstrakte Politikere, som skulle dømme derom. Om Opstandens Plan lyde enkelte Rygter, som stadfæste tidligere Anmeldelser. Først om Natten imellem den 12te og 13de og paa tolv Steder paa engang skulde Oprøret begynde, Mandskab, befaling, Løsnet, og Maalet var ordnet og nøie bestemt, ogsaa de vigtigste Barrierer vare en Gjenstand for de Sammensvorne; imedens det i det Jndre af Byen lykkedes dem at reise Vaa bene, skulde ud- og Jndgangen ved Barriererne være og blive i Oprørernes Hænder. Et Tilfælde, en Overilelse, man veed endnu ikke hvilket, foranledigede Udbrudet tolv Timer for tidlig. Om Vovestykket tolv Timer senere vilde være lykkedes, formaaer Jngen at sige; men af det Skete, af de enkelte Angrebs dumdristige Fasthed ere vi berettigede til at troe, at Kampen vilde være bleven frygtelig. Og hvad vil Tilbagevirkningen af den offentlige Forhandling for Pairskammeret være? Deres Medforbundne, som have faaet tre og fire Kugler i Hjertet, ville i Anklagens og Procesforhandlingens Høitidelighed øse et nyt Næringsstof til Urolighed. Man synes at frygte dette; men hvad skal der gjøres, hvad skal der undlades, (Dag.)
Viborger Samler, 1839-06-05
En americansk Avis opregner følgende Ting, som de værste i Verden: En uærlig Tjener, en rygende Kakkelovn, en arrig Kone, en ond Tand, en tom Pung, et ulydigt Barn, en paahængende Sladderhank, en stump Barbeerkniv, Myggene, en indbildsk Nar og en Abonnent, som ikke betaler sit Exemplar.
Viborger Samler, 1839-06-05
Jndenlandske Efterretninger. Under 22de Mai er udkommen en Placat, betræffende Landsbyskolelærernes Stilling, ifølge hvilken Hs. Maj. Kongen allernaadigst har befalet: S. 1. Landsbyskolelærerne i Vort Rige Danmark skulle være fritagne for alle Skatter, Bankrenter og andre offentlige Afgifter, forsaavidt saadanne hvile paa de, dem efter Anordningen af 29de Juli 1811 S. 35 Litr. 4 tillagte, Skolelodder, saa at Beløbet udredes af Sognets eller Pastoratets Beboere, i Forbindelse med hvad der ellers, i Overeensstemmelse med Anordag. S. 56, lignes paa disse. Ligeledes bør, hvor fornævnte Skolelodder ere liendepligtige, Skole communen udrede Bederlaget, eller, hvor Tienden ydes i Kjærven, en Godtgjørelse derfor til Skolelæreren efter Vort Cancellies Bestemmelse; hvorhos Communen fremdeles har at betale Brandforsikkringspræmien for Skolebygningen. . 2.
Viborger Samler, 1839-06-05
Enhver Skolelærer, som tillige er Kirkesanger, skal, om han endog er eneste Skolelærer i Sognet, nyde den i fornævnte Anordnings 61 F. ommeldte Kirkesangerløn, 10 Rbd. Sølv, aarlig. H. 3. Forsaavidt det, efter indhentet Betænkning fra vedkommende Skoledirection og Skolecommission, maatte befindes, at Sognet eller Pastoratet kan taale den deraf flydende forøgede Byrde, kan det forventes bevilget ved Vort Cancellies Resolution, at den Afkortning maa bortfalde, som for det Beløb, hvortil Offer og Accidentser kunne ansættes, er gjort i den ved allerede approberet Plan, overeensstemmende med S. 55 Litr. a i Anordningen af 29de Juli 1815 for Almueskolevæsenet paa Landet, fastsatte Løn, saa og at saadan Askortning maa bortfalde i Skoleplaner, som herefter approberes. J. 4. Naar en Skolelærer har Løn til en Medhjælper eller Pension til sin Formand at udrede, bør han ikke bebyrdes med Enkepension, men denne udredes af vedkommende Commune, nemlig Sognet eller Pastoratet, efter K. 56 i forbemeldte Vor Anordning af 29de Juli 1811. Ogsaa bør Communen udrede enten hele Enkepensionen eller en forholdsmæssig Deel deraf, naar den Andeel af Skolelærerens Løn, som betales efter hvert foregaaende Aars Capitelstaxt, efter Fradrag af bemeldte Enkepension, vilde udgjore mindre end 20 Tdr. Byg. Herved bliver det dog at iagttage, at det Beløb, hvortil Offer og Accidentser ved Skoleplanen ere blevne ansatte, bør, naar Afkortning for samme siden, i Medhold af denne Anordnings §. 3, er Skolelæreren eftergiven, lægges til hans Løn, for at bedømme, om han paa Grund af dennes Størrelse skal fritages for at svare Enkepension, og denne derimod udredes af Communen ligesom der ogsaa med Hensyn hertil stedse i de Skoleplaner, som for Fremtiden approberes, skal gjøres en Beregning over Offer og Accidentser, skjøndt ingen Afkortning for samme skeer i Lønnen. Jøvrigt vil det i ethvert Tilfælde, ved Pensionens Bestemmelse af Vort danske Cancelli, tillige af dette vort Collegium være at afgjøre, hvorvidt Pensionen, i Overeensstemmelse med foranførte Regler, skal udredes af Skolelæreren eller af Communen. Ere der flere end een Enke paa Embedet, udredes kun den ene Enkes Pension af Skolelæreren eller Communen; den eller de øvrige Enkepensioner derimod af Skolelærer-Hjelpekassen.