Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-02
Politisk Oversigt! Ligesaa riig paa politiske Omvæltninger og vigtige Tildragelser, som Aarene 1830 og 1831 vare, ligesaa frugtbar paa diplomatiske Conferentser og Underhandlinger synes 1832 at have været, og dog har Londonner, Conferentsen ikke her formaaet at opløse den gordiske Knude de belgiske Anliggender; men Frankerig og Engeland have paataget sig at overbugge denne, og at fuldbyrde Tractaten af 15de November. En fransk Armee under Marskal Gerard begyndte Antverpens Citadels Beleiring, der under en Aarstid, som den Nærværende, kostede flere Millioner og mange Mennesker Livet – uden at man dog tør haabe, at de belgiske Anliggender derved kan ansees for tilendebragte, eller Freden i Europa betrygget, thi Limburgs og især Luxemburgs Deeling, synes at ville medføre flere Vanskeligheder, især fra det tydske Forbunds Side. Det har lykkedes Belgiens ædle Konge at bringe Orden og Rolighed tilveie i denne ved en Revolution og Partieaand synderslidte Stat; Armeen er sat i en formidabel Stand, og den financielle Tilstand begynder at forbedre sig J Spidsen for det fornylig afgaaede Ministerium, havde Kong Leopold ansat Hr. v. Lebeau, en Mand, bekjendt, saavel for sin ædle Tænkemaade, som for sine Fortjenester, som Statsmand og Diplomatiker, men den belgiske Congres synes ikke fuldkommen at have indseet det lebeauske Ministeriums Værd, især under nærværende Tidspunct; den foreslog og antog et Amendement i Kammerets Adresse til Kongen, hvorfor Ministeriet troede sig nødsaget til at aftræde. Den 9de August blev Kong Leopold formælet med Hs. M. Kong Philipal Frankerigs Datter. Frankerig, som man med Rette kan ansee for Centralpunctet for Liberalismen og de revolutionaire Jdeer, har, efter et meget stormende Aar, gjort et betydeligt Skridt fremad til indvortes Fasthed og Stykke, og man kan ikke nægte de Franskes Konge Ludvig Phillinsin hele Beundring, naar man betænker: hvilke bestandig afvexlende Farer og Vanskeligheder han har havt at bekæmpe i det hensvundne Aar, og hvorledes han dog har forstaaet med Aandskraft og Klogskab, ikke allene at seire over disse og befæste sin Throne; men endog at udføre dette, uden at krænke en eeneste af de Rettigheder, som Chartet skjænker hans Folk, og det under saadanne Conjuncturer. J Begyndelsen af April udbrød Cholera i Paris, og bortrev over 20,000 Mennesker, hvoriblandt allene 13,000 i April Maaned, imidlertid var en carlistisk Sammensværgelse indledt i de fleste af Rigets Provindser, der stod i Forbindelse med Hertuginden af Berrys Landing i Ciotat ved Marseille den 3die Mai, og dette syntes at være Losenet til en Opstand i flere af Frankerigs vigtigste Stæder og Egne, saaledes udbrøde Tid efter Anden Uroligheder i Marseille, Grenoble, Nantes, Nimes, Toulon, Avignon, Strassburg, og hvad der var det Farligste: et stort Oprør den 5te og 6te Juni i selve Paris, hvor en 60,000 Mand Linietropper og Nationalgarden havde en 24 Timers hæftig Kamp at bestaa mod Oprørerne, hvoraf der faldt flere hundrede og Mange bleve arresterede. Regjeringen nødsagedes da til at erklære Staden Paris og nogle af de vestlige Departementer i Beleiringstilstand, og det lykkedes nu ved en energisk Fremgangsmaade og strænge Forholdsregler, at bringe Orden igjen tilveie. Allerede i Januar havde den franske Regjering afsendt en Expedition til Kirkestaten, for i Forening med Østerrigerne, deels at opretholde Roligheden i Kirkestaten, hvor Oprør mod den pavelige Regjering var udbrudt, og deels for at sikkre Folket visse Jnstitutioner, som ved en tidligere Note var lovet samme; det franske Ministerium søgte ved denne Expedition at erholde Majoriteten i Kammerne, hvis Medlemmer for Størstedelen vare stemte for en Jntervention fra Frankerigs Side i de italienske Anliggender. Den 16de Mai leed Frankerig et ikke ubetydeligt Tab ved Premierministeren Hr. Cassimir Periers Død; men Hs. M. Kong Ludvig Philip, der selv synes at være Siælen i sit Ministerium, præsiderede selv i Conseilet, indtil den 11te October, da et nyt Ministerium blev udnævnt under Marskalk Soults Præsidium; hvad der ogsaa kan ansees at være af stor Vigtighed for Landets Pacification, var Hertuginden af Berrys Fængsling den 7de November i Nantes. – J Henseende til Frankerigs udenlandske Politik, da synes de belgiske Anliggender at være den vigtigste Gjenstand: Efterat have sluttet en nøie Forening med St. James Cabinettet, have det franske og engelske Hof, da der ved Londonner-Conferentsens Underhandlinger var forgjeves anvendt alt muligt, for at jevne Tvistighederne mellem Holland og Belgien, besluttet med væbnet Haand at fuldføre Tractaten af 15de November, og medens en engelske fransk Eskadre bloquerer den hollandske Kyst, er en fransk Armee under 14de November rykket ind i Belgien og beleirer Antverpens Citadel. Den 19de November bleve de franske Kammere aabnede, og hidtil har det nærværende Ministerium i de stedfundne Forhandlinger havt en afgjørende Majoritet. En beklagelsesværdig Tildragelse fandt den 19de November Sted i Paris, i det at en feig Snigmorder affyrede et Skud efter Kongen, hvilket dog heldigviis ikke traf, men til Franskmændenes Ære maae det være sagt, at ethvert fransk Blad gav Gjenlyd af den dybe Afskye og Jndignation, man maatte føle ved et saadant et Attentat, der kunde havt de forgeligste Følger for Frankerig selv.