JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Odense, d. 7 December. Jaftes rasede en sand Orcan, og da med samme Vinden sprang til Nordvest, indfandt sig ogsaa strax nogle Graders Frost, som har vedholdt i Dag og lader til at tiltage. Ved den idag havte stille Luft og klart Veir, kan ikke bestemt siges hvad Vinden har været. Jmidlertid har det syntes som Skorsteensrøgen trak fra S. S. V. - skulle dette være Tilfældet at det fryser ved denne Vind, saa maae man formode at den snart vil give Snee; men have de voldsomme Udrømmelser omsider renset Atmosphæren, kan den længe forventede Vinter, naar Vinden siden falder nordlig eller østlig, give os nok af det, som man allerede længe har formodet. Canalen steg iaftes saaledes over sine Bredder, som man ikke har seet i lang Tid, og imorges var den tillagt med Jis, og Oversvømmelserne laae som et Jishav over Engene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Aarhuus, d. 7 Decbr. J den svære Storm som rasede her i Gaar, blæste Veirmøllen udenfor Vesterport, overende, og en Baad fra Samsøe, ladet med Rug, forliste tæt herudenfor. Baaden, sank, men Mandskabet bjergedes ved nogle dristige Søemænds Hielp. Af den bratte Klint er nogle store Stykker væltet ned paa Landeveien. - Den Norske Regjeringsadvocat Hjelm passerede forleden Dag herigjennem paa sin Reise fra Christiania til Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Ribe. J sidste svære Storm og Vandflodbortflød 2de Huse; det ene her ved Tange og det andet, Fuglsang kaldet, imellem Kirkebye og Tanderup. Konen i Huset reddede sig i Skorstenen, hvor man fandt hende meget forkommen. En Koe, som Beboerne havde, veed man slet ikke hvor er bleven. Viborg. Det stormende Veir med idelig og stærk Regn holder endnu ved. J Løverdags den 1ste Decbr. om Aftenen rasede desuden en stærk Storm af Sydvest fra Kl. 5 til Midnat, der for Muurmestere kan være nyttig, da mange Tage toge Skade. Tegltagene lide desuden meget i dette vaade Efteraar af den idelige Slagregn. Nu vil nok det vaade Veir vare ved til Fuldmaane, om ikke til Soelhverv. - (Jndsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Ved nylig i Viborger Samler at læse om en ualmindelig stor Eeg i Krabbesholms Skov ved Skive, randt mig en Poppel i Tankerne, hvortil maaskee neppe gives Mage i Danmark. Denne populus nigre, der 2 Alen over Jorden, holder 22 Fod i Omfang, forøger Antallet paa de Mærkværdigheder, hvoraf det i Fortiden som i Nutiden, saa navnkundige Herlufsholm i Sielland har saa mange at opvise. Høit toner den, opvoxen i selve Skolegaarden, over Kirken, Taarnet og de øvrige omkringliggende Bygninger. Majestætisk hæver dette Ærefrygt indgydende Træe, liig en Libanons Ceder, sit stolte Hoved i en Høide af noget over Hundrede Fod. Skjøndt den ikke staaer paa noget høit Sted og uagtet det yndige Herlufsholm paa alle Sider tæt og venligen om slynges af store, vel vedligeholdte, herlige Skove, kneiser dette Kæmpetræe med sin ærværdige grønne Krone langt op over disse, er synlig i adskillige Miles Afstand og en værdig Gjenstand for Reisendes Beundring. – J. Bang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Napoleon Bonapartes Død havde man allerede i en saa lang Tid ventet, at ingen forundrede sig derover paa St. Helena, da den indtraf. Det var falden i min Lod at betragte ham mere i Nærheden end mange Jndvaanere paa Øen, hvis Stand og Anseelse skulde fortrinligen have aabnet dem Adgang til Longmood; men Bon parte var overordentlig i alle Ting, og jeg maae mere tilskrive hans Characteers Besynderlighed, end nogen anden Bevæggrund, den Forekommenhed, hvormed han modtog mig. Allerede i lang Tid stod han i den Tanke, at han var angrebet af et indvortes Onde, som truede ham med en nær forestaaende Død. Han talte ofte derom; men ingen var tilbøielig til at have samme Mening som han, og man forklarede hvad han desangaaende sagde, som Virkningen af en ubeskjæftiget Jndbildningskrafts Uorden, der søger en Adspredelse i de mindste Ting og gjerne vil frembringe en Effect. - Nogle Maaneder før sin Død fordrev han sin Tid med at grave i sin Have. Han arbeidede derved ofte med en saa overdreven Jver, at han var nær ved at falde om af Mar hed, naar man forestillede ham, at hans Helbred kunde lide ved et saa overdrevent Arbeide, svarede han: Nei, Neil det kan vel fremskynde min Dødstime, men ikke skade min Helbred; thi den er uden Redning forloren. - Han skrev ikke saameget, som man har formodet. Hvad hans Memoirer angaaer, saa er jeg i den Henseende meget vantroe, og uagtet alt det, hvad de Personer, som vare i Nærheden af ham, have derover fortalt, saa tvivler jeg dog paa at han nogensinde har begyndt derpaa. Jeg har engang hørt ham svare General Bertrand, som bad ham meget om, at han dog skulde arbeide derpaa: Det er under min Værdighed at skrive mit Levnets Historie; ligesom Alexander bør jeg have en Qvintus Curtius, som betjener sig af mit Navn, forat bringe sin egen Historie til Efterslægten; desuden er mine Handlinger tilstrækkelige for min Berømmelse. - Faa Uger førend hans Sygdom blev alvorlig gav han Slip paa sit tilbageholdende Væsen og blev næsten familiair med alle Mennesker. Han havde altid gjort meget af Bertrand; men jeg troer ikke, at han elskede ham. Eengang sagde han, da De frivillig ledsagede mig søgte De Deres egen Berømmelse; De har villet gjøre Deres Navn udødeligt, og lade Dem sammenligne med Virgils troe Achates. Dersom det ikke havde været Deres Bevæggrund, saa havde De gjort Reisen til Europa med Las Cases. Hvorfor er Deikke ogsaa gaaet derhen, Fordi det ikke behagede mig, svarede Bertrand. Jkke Deres Ophold paa St. Helena mishager mig, svarede Bonaparte i en streng Tone; men Deres Nærværelse i dette Øieblik. Bertrand stod op fra Bordet, bukkede og gik bort. - Bonaparte forstod, som Keiser at forskaffe sig Lydighed, selv der, hvor han ikke havde den mindste politiske Magt, og fra Gouerneuren over Øen indtil den tjenstgiørende Capitain har jeg ikke seet nogen, som, naar han nærmede sig ham, har forsømt at iagttage den udvortes Ære, frygt, som man skylder en Fornemmere. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Kjøbenhavns Børs, d. 11 December. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1821) 75 a 75 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 4de Febr. f. A.) 93 1/2 a 94 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 118 1/2 a 119 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. Sølv. Norske Rigsbanksedler 125. Svenske Sedler 58 1/2 s. Disconto 6 pC. Den Deel af Publicum uden for Menigheden, der mueligen kunde interessere sig for det tydske Skolevæsen, troer jeg at skylde den foreløbige Efterretning, at en Sagfører er bleven anmodet om, at drage Studenten C. H. Visby til Ansvar for de imod alle Lærere i Almindelighed saavel som imod mig i Særdeleshed i de offentlige Blade formeentlig fremførte Beskyldninger, og skal Sagens endelige Udfald til sin Tid blive offentlig bekjendtgjort. Sternhagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Trykfeil. J forrige No., P. 1559, under Hr. Capitain Fastings Navn, istedetfor forhen i 2 1/2 Aar Lærer o. s. v. Læs, forhen i over 1 1/2 Aar, Lærer o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-11
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Nyeste Skilderie af Kjbenhaf- og 800 800 Ro Attende Aargang. No. 100. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 15 December 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
J Anledning af Hr. Etatsraad Lehmanns Erklæring i No. 98.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Et Vidne for de tydske Skoler er atter opstaaet imod mig; og det et Vidne, hvis Stilling, Embede og humane Tone fordre Ærbødighed. Endskjøndt derfor Hr. Fastings strax i samme No. efterfølgende Correspondence, hvori Statsraad Lehmanns Navn ogsaa forekommer, maatte synes meget at kunne forklare den Aand, som giør, at Samme ikke kunde spore noget til de af mig fremførte Klager mod bemældte Skoler, frygter jeg dog for, at det maatte udlægges mig enten til ubeskeden Selvtillid, eller til Bevidsthed om Uret, hvis jeg lod, som om jeg ingen Notits tog af saadan Mands Erklæring. Jeg maa derfor vel svare, men vil dog indskrænke mig til nogle Bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Den positive Erklæring af Hr. Etatsraaden, om hans ubekjendtskab med Skolens Aand, maatte paafalde mig saameget mere, som jeg troede at vide Exempler paa det Modsatte, f. Ex. at Hr. Etatsraaden, med den samme humanitæt, hvormed han erklærer sig imod mig, har søgt at raade Bod paa Jnspecteurens Chicaner mod et Barn, som denne vidste, snart skulde forlade den tydske Skole, for at gaae over i Frue latinske Skole. Etatsraaden har ved maattet see igjennem Fingre med mere end dette; Kjærlighed har saa sin egen Maade at bedømme alting paa Ligesaa forunderlig synes den Yttring mig, at det ikke kunde falde de andre Lærere ind, at forlange deres Navnes Underskrivt, som dog vist vilde have være større Støtter for deres Erklæring. Som Skolecommissairer, og som de, der af Godhed havde paataget sig Underviisning i Skolen, maatte deres Navne, synes mig, være vægtige i en Sag, der angik hele Skolen, og Lærerne i Særdeleshed. Hvorvidt Beskyldningerne kunde træffe nogen af disse unævnte, hører ikke herhen at forklare, og ville vi derfor lade staae derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Saavidt mueligt skal jeg vist ikke undlade at efterkomme Formaningen til, at gjøre mig nærmere bekjendt med de tydske Skoler. Men hvor meget bedre og sikkrere var det dog, om Etatsraaden, eller nogen anden paalidelig og oprigtig Mand, vilde løfte det Slør, som, vel tildeels efter Tingens Natur, hviler over dem. Thi hvad Hr. Sternhagen engang skrev i Skilderiet for 1820, No. 12 og 13, synes mere at skyldes en taknemmelig Lyst til at ophøie Dr. Kochen, end Følelsen af Almeenhedens Berettigelse til at fordre Oplysning om de Anstalter, til hvilke den kommende Slægts Underviisning skulde betroes. Men det skulde i Sandhed glæde mig paa mine danske og tydske Medbrødres Vegne, om jeg herved kunde vinde den Overbeviisning, Hr. Etatsraaden nu forventer af mine egne Bestræbelser, der desværre hidtil have ført mig, jo længere for videre bort derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Den Oplysning, som Anmærkningen indeholder, hvorved forklares, at de af Dr. Kochenvel udvidede, men af den værdige Bramsen) stiftede Realskoler ere offentlige, fordi de underholdes ved Fædrenes Legater, var mig i Sandhed nye og uventet; thi jeg stod i den Formening, at Legaterne ved den tydske Menighed tilhørte Friskolerne, ligesom i de danske Menigheder; og at man ikke, uden høiere Tilladelse, var berettiget til at anvende dem til andre Skolers Nytte, om man endog derved kunde vinde den Fordeel, i disse at give Underviisning for halv Skoleløn, og paa saadan Maade drage et stort Antal danske Børn, af tydske Forældre i 3die og 4de Leed, tilbage til den tydske Menighed. Jeg vover kun det Spørgsmaal: ere Curatores og de Ældste virkelig underrettede om den Brug, som gjøres af Legaternes Jndkomster Hr. Fastings vilkaarlige Afskedigelse, uden Skole directionens Approbation, synes endvidere et haandgribeligt Beviis for at disse Skoler ere private. Slig Vilkaarlighed kunde aldrig gaae igjennem i danske offentlige Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
J Anledning af Hr. Sternhagens Avertissement i No. 99, vil jeg blot anmærke, at i Tilfælde af Rettergang, vil han, endog meer end Hr. Strodtmann, blive at fremstille som den uædle Tydskheds Organ i de omtvistede Skoler. Visby. 2) Denne samme Bramsen, dansk Lærer ved Petri Pige Fri= og Real Borger-Skoler, skyldes Opmuntrings-Selskabet for Pigerne i den tydske Friskole. Stiftet med megen Opoffrelse af ham selv, har han nu i 17 Aar, med sjelden Jver, ledet dette Selskabs Velgjørenhed til Bedste for sine meest trængende og værdige Discipelinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Den danske Skueplads. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Indenlandske Efterretninger. Den 7 d. M. var det netop 50 Aar siden Høiesteret havde faaet sin Jnstrux. Den er emaneret 7 Decbr. 1771.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Den berømte Bassanger Fischer, som for nogle Aar siden lod sig høre i Scener af Bortførelsen fra Seraillet, ventes med det første hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
J disse Dage er udkommen: Jægerbruden, Syngestykke af Kind, oversat af Oehlenschlager til Carl Maria Webers Musik, og bestemt til Opførelse paa det Kgl. Theater. Det faaes hos Boghandler Reizel, paa store Kjøbmagergaden No. 1, smukt heftet for 1 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Møen, d. 2den Decbr. J Fredags Formiddags afbrændte en strax ved Udbye beliggende Bondegaard. Af Bohave og Kreaturer skal blot være reddet en Hest, der selv bjergede sit meget forbrændte Skrog. - J den haarde Storm i Løverdags, hvorved Tagstene fløi i hobeviis af Tagene, og Folk uventet kom til at qvarambolere paa Gaderne, indstrandede 2 Skibe paa Møen. Et fladbundet ved Rødsteen, hvor Folkene næsten gik tørskoede i Land, og Fartøiet vil uden Skade igien ved første Leilighed bringes i flot Vand. Det andet Skib er fra Kjøbenhavn, ført af Capitain Jacobsen, det vilde indløbe paa Stubbekiøbings Rhed, men da det blot kunde føre smaae Seil, nægtede det 2 Gange at vende og kom derover paa Grund et Kugleskud fra Grønsunds Færgebroe. Da Skibet ligger paa en Sandrevle og udholdt Stormen Natten imellem Løverdag og Søndag, kan det vel efter nogen Løsning slippe af igien. Et Øienvidne beretter, at Færgefolkene i Grønsund vilde strax været udtil Skibet, men ansaae det for ugjørligt; men saasnart Skibet havde heiset Nødsflag, behøvede disse Folk ingen Opmuntring. De fik en Jolle ud, arbeidede omtrent 2 Timer, for at komme til Skibet, endskjøndt Jollen stedse fyldtes med Vand, og bragte 4 Passagerer i Land. Da Stormen tog til vare alle Forsøg at komme ud til Fartøiet forgiæves for disse Folk, efterat de vare komne til Rette af deres Udmattelse og Kulde. Skibets Mandskab samt 7 Passagerer matte blive ombord til om Morgenen. At Veiret var haardt og Redning vanskelig, synes at kunne formodes deraf, at ingen Lodser, uagtet Nødssignalet, faaes at komme ombord, hvorfor bemeldte Folk, Nenhaus's, Lars Larsens og Hans Krøls Raskhed og Mod fortjener at roses. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Odense, d. 11 Decbr. Naar Handelstiden. den, ved at give en Oversigt af de forskjellige Jndførselsartikler paa vore Vestindiske Øer, beklager, at det Kjøbenhavnske Øl, som der før søgtes, nu vrages, fortjener det hæderlig Anmeldelse, at fra vor virksomme Paulsens Bryggerie her i Odense leveres nu Porter, der baade i Smag og Klarhed kan staae ved Siden af det engelske og hvoraf, da det sælges til langt billigere Priis, i afvigte Sommer allene er udført imellem 3 og 4000 Flasker til Vestindien. - Jgaar ved Middagstid indtraf den Ulykke i Eibye Mølle her ved Odense, at en Møllersvend tilsatte Livet paa en ynkelig Maade, da Stiernehjulet tog fat i hans Trøie, hvorved Hovedet og den ene Arm blev reent knuset. Tildragelsen var saameget sørgeligere, da han efterlader sig Kone med 4 smaae Børn. Som Man formodede, blev Frosten ikke af Varighed, og siden i Løverdags har det atter været Tøeveir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
J Schlesien ved Vogelsang, tæt ved Nimtsch, er funden en aaben Ring, langagtig, som de sædvanlige Armringe, prydet med Dragehoveder paa de aabne Ender, af puurt Ducatauld, og 227 Ducater af Vægt. Den skal, efter høiere befaling, kjøbes for Oldtidssamlingen i Breslau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
J Manchen slog nyligen, da Luften var særdeles klar, en Steenørn ned i en ved et Huus beliggende Hauge, paa et Barn, der, 9 Maaneder gammelt, sad paa Jorden. En Pige, der ikke befandt sig langt derfra, ligesaa uforfærdet som sindig, kastede et Klæde over Ørnen, og forhindrede den, da Øinene vare ham bedækkede, fra at flyve bort med sit Rov. Nu kastede hun sig over den, og det lykkedes hende at holde fast i Røveren, indtil han ved den tillende Hielp kunde betvinges. Kongen har gjort denne raske Pige, som ikke uden Saar slag fra Kampen, en Foræring, og sendt Ørnen til Menageriet i Nymphenburg. (Efter Suidas's Beretning var den berømte græske Sørgespildigter Æschylus ikke saa heldig, som dette Barn. En Ørn, som vilde slaae ned paa en Skildpadde, traf ulykkeligviis Digterens skaldede Jsse saa haardt, at han maatte opgive Aanden.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Til Bedste for den nyligen afdøde Andreas Romberg, der har efterladt en Enke og ti uforsørgede Børn i trængende Omstændigheder, skal der i Berlin gives en lyrisk Mindefest, og man haaber, at dette rosværdige Exempel vil blive fulgt paa andre Steder i og udenfor Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Prindsesse Pauline Borghese i Rom giver hyppigen glimrende Dineer, og hver Uge Concert og Assemblee. Siden Pave Johans Tid er ingen Dame bleven saa meget besøgt af Cardinaler, som hun. Ludvig og Lucian Bonaparte beboe vel smukke Palladser, men leve udelukkende i snevre Familiekredse. Et af de meest udmærkede Medlemmer af Familien Bonaparte, er hans Moder der, sin Alder uagtet, bærer tydelige Spor af en fordum glimrende Skjønhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Kjøbenhavns Børs, d. 14 December. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 1/2 s.a 15 Rbmk. 2 s. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 182172 a 72 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 93 1/2 a 94 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 118 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/2. Svenske Sedler 58 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Rettelse. S. 1877, Lin. 10, istedetfore (1753) læs: (1757)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-18
Nyeste Skilderie af løbenhav de 20000 Sor Attende Aargang. No. 101. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 December 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-18
Den danske Skueplads. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-18
Det er interessant at see, hvorledes de første danske Originalskuespil for henved halvtredie Hundrede Aar siden have været beskafne. De lignede vore nuværende Skuespil deri, at de bestode af fem Acter, og havde en heel Flok Engle og Diævler, skjøndt ingen Spøgelser. J. H. Schlegel siger, at han ikke indseer, hvorfor Hieronymus Justi ei skulde kunne sammenlignes med Theaterdigtere, der 1584 skreve paa Tydsk, Fransk eller Engelsk, da man ogsaa hos denne Digter opdager, under mange pøbelagtige Jndfald og Udtryk, under mangen Moral, der lugter af Skolen, ualmindelig meget Naturligt og Skjønt. Men Schlegels Forkjerlighed for een af de ældste danske dramatiske Digtere synes at være noget overdreven. Vel fandtes der just ikke 1684 store engelske Digtere, men dog noget derefter. Shakespear, den endnu Uopnaaete, digtede 1589 den første Part af Henrik Vl., og John Fletcher, der var født 1876, havde i Forening med Francis Beau mont skrevet over 50 Stykker for Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-18
Den Skik, at opføre Skuespil i Skolerne, var ogsaa indført i Frankrig i Montagnes Tid, der skrev sine mesterlige Forsøg 1680. Han beretter, at han fra sit tolvte Aar af har spillet i Buchhanans, Guerentes's og Morets latinske Skuespil, der bleve opførte i hans Skole i Guienne. Heri, som i andre Henseender, var Andreas Govegn, vor Skoles Rector, siger han, uden Sammenligning, den bedste Rector i Frankrig, og han ansaae mig for en Mester deri. Det er en Øvelse, som jeg ikke kan misbillige hos Børn af Stand. Jeg har ogsaa seet, at siden nogen Tid vore Prindser, efter adskillige Gamles Exempel, lægge rosværdig Vind derpaa. Det var endog tilladt anseete Folk i Grækenland at øve denne Konst. Livius siger: han opdagede det hos den tragiske Skuespiller Aristo, en Mand af anseelig Slægt og Formue, som hans Konst, der hos Grækerne intet Vanærende havde, intet skadede. Jeg har altid anklaget dem, der fordømme vore Forlystelser, for Ubefindighed, og for Uretfærdighed dem, der forbyde Skuespillere, som fortjene det, at komme ind i vore gode Stæder, og unddrage Folk den offentlige Fornøielse. Naar et godt Politie bærer Omsorg for at forsamle og forene Folket, ligesaavel som til Andagtens alvorlige Tjeneste, ogsaa til andre Øvelser og Spil, saa forøges derved Selskabeligheden og Venskabeligheden, da man ikke kan tilstede nogen ordentligere Tidsfordriv end den, som det søger i Alles, endog Øvrighedens Paasyn. Jeg finder det billigt, at Regenten paa egen Bekostning stundom fornøjer dermed Folket, ligesom af en faderlig hengivenhed og Ømhed, og at i folkerige Stæder bestemtes og indrettedes egne Bygninger til saadanne Skuespil. Man seer heraf, at man 1680 endnu ingen offentlige Skuepladse havde i Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-18
Af gudelige Stykker kjender man i vort Fædreneland ikke flere end de hidtil opregnede, og de fortjene i Grunden ikke Navn af Skuespil, thi Skoledisciplerne opførte dem vel snarere som et Slags Declamatorier, end egentlige Comoedier. Man kan derfor med Grund antage, at først ved Christian den Fierdes Søns Bryllupsfest egentlige dramatiske Forestillinger paa ordentligen dertil indrettede Theatre med Decorationer, fremstode. Vel tales der om, at der, ved Kong Jacob af Skotlands og hans Dronnings Besøg her i Riget, saavelsom ved Kong Christian den Fjerdes Kronning 1596, opførtes ved Hoffet Comoedier, men hverken August Erich, der meget nøje har beskrevet alle Høitidelighederne ved denne Kronning, eller den danske Oversætter af Erichs Beskrivelse, Andreas Benedictus Dallin, taler noget om Comoedier ved denne Leilighed. - P. T. Wandal mener, at det mueligen kan have været Karrig Nidding og Samsons Fængsel, der bleve givne. - Decorationerne kunne vel have været gode paa den Tid, da man betjente sig dertil af de dueligste Malere, som i de Dage ei vare sjeldne, men Maskineriet var saa meget maadeligere. J Shakespears Periode, der begyndte omtrent paa samme Tid, opførtes hans Skuespil paa to Theatre, det ene kaldet the Globe og det andet Blacfriars. Det første laae paa den søndre Side af Thamesfloden, og var en serkantet Bygning, deels aaben for Luften, deels tækket med Rør. Paa Taget var der en Stang, paa hvilken, formodentlig saalænge der spilledes, varede et Flag. Tæppe havde man vel allerede den Gang, dog tillod Mekanismens Simpelhed ei, at trække det op, men det aabnedes i Midten, og blev trukket frem og tilbage paa en Jernstang. J nogle Theatre var det af Uld, i andre af Silke. Jmod Baggrunden af Skuepladsen var en Balcon, hvis Platform var otte til ti Fod fra Jorden. Derfra fremsagdes en Deel af Dialogen, og i Fronten af denne Balcon hang ligeledes Tæpper. Sceneforandringerne synes at have været meget ubetydelige.