Berlingske Tidende, 1792-02-01
De, som nu ved Extra Sessionerne ere, eller herefter blive beskikkede til Løgsmænd, skulle ikke være undtagne fra tillige at kunne udnævnes til Sognefogder, er heller disse fra at antages til Landmand, saa at begge fornævnte Embeder, hvor det findes passende og tienligt, kunde foreenes. Om Sognefogderne Pligter og den dermed forbundne. Myndighed i deres Embeds Forelse. De væsentligste af Sognefogdernes Pligter ere: 2) At udfore Øvrighedene og Rettens Betientes Befalinger og Foranstaltninger, som hører til Hs. Majestæts Tienestes Fremme, eller til Justitiens og Politievasenets Haandthavelse. b.) Selv at vaage over god Orden, og paasee, at Hs. Majestæts, til dette Øyemærke sigtende, Anordninger (fornemmeligen den, om Politievæsenet paa Landet, under 25 Martii sidstleden, ikke overtrædes. c) Naar Sognefogden fornemmer at nogen af Almuen forseer sig, ved ulovligt Kroghold, Kiørgang, Drik, Slagsmaal og deslige, da skal han ito Vidners Nærværelse advare den Paagieldende og formane ham, at rette og forbedre sit Forhold, men, dersom hans Erindring ei frugter, og den Paamindte giør sig skyldig paa nye, da bør Sognefogden uefterladeligen anmelde det for vedkommende Rettens Betient, paa det at Overtræderen kan blive vedbørligen dømt og alstraffet. d) Gribes derimod nogen i Forbrydelser af de grovere Slags, saasom Drab, Tyverie eller deslige, da skal Sognefogden strax hæfte den Skyldiges Person, og nogholdeligen melde saadant for Stedets Herredsfoged eller Birkedommer som besørger det videre fornødne og beretter Amtmanden Tildragelsen, e) Fremmede Omløbere bør Sognefogden ligeledes anholde, og derom give fornævnte Rettens Middel Underretning, til nærmere Foranstaltning. f) Dersom Sognefogden skulde bemærke Tian til Oplys eller blive underrettet om noget strafværdigt Over der kunde staae til Uorden, da skal han af alle Kræn søge at afværge samme, ved at forholde Almuen. de, som giøre sig skyldige i saadan Overtrædelse : ved paadrage sig Hs Manstære Ungade paa Løver Strat; hvorimod de, der troe sig at have Aarsaa Klage, med sømmelig Ærbødighed bør fremføre :res Anke for Stedets Øvrighed, eller og for 5 Majest at Selv igiennem Sammes Collegier, naar gens Natur det udkræver. J øvrigt, ligesom 2 Majestæt aldeles ikke mistænker Sine kiære og troe Ud dersaatter af Bondestanden, for at være tilbøielig: Urolighed eller Overhørighed imod deres Foresorsaa vil Hs. Majestæt er heller, at det skal ansees i Opløb, eller nogen løvstridig Handling, at Byer eller Sognets Beboere sammentræde, for findigen fredeligen at overlægge og tage Beslutninger om Til som høre til at befordre fælles Tarv. 8) Kirkens og Skolens Restantser, saavelsom Bød for Veiarbeidets Forsømmelse, Politiclovenes Optrædelse og andre deslige Forseelser, maae Øvrighed. eller den vedkommende Rettens Betient, foranste inddrevne ved Udpantning, der forrettes af So fogden i Overværelse af 2 Vidner, som han dertil nævner af den Bye, hvor Udpantningen skeer, hos uvægerligen og uden Betaling skulle være pligtige folgt ham; men, dersom Udvantningen i Byen, almindelig, saa at ingen Vitterligheds Vidner der i. faaes, da udmeldes dertil 2 Mænd af den narmeBue. b) Naar nogen Ordre, som angaaer Hs. Majestatsneste eller det Offentlige, skal sendes enten til Fordelsenden for den Bye, hvor Sognefogden bort. og befordres til nste Sogn, da er Sognefogden myndiget til efter rigtig Omgang at beordre Sanets Huusmænd at frembringe samme til sit beSted, fra Bye til Bye, paa den beqvemmeste letteste Maade. Skulde nogen af disse vise sig forsørmelig i at opfylde det ham saaledes Betalede, daget andet Bud skikkes paa den Skyldiges Bekostsom strax udvantes hos denne, tilligemed 1 A. Danske i Bøder til Sognets Fattige, hvilket andes for Rettens Betient, som videre indberettet til Amtmanden. 1) Ligesom det skal være Sognefogdens Pligt at visse Da modighed og Beskedenhed imod Almuen, is beds Førelse; saa er det Hr. Majestæts al Villie, at Sognets Beboer skulle med Velvin imodtage hans Advarsler, med Agtelse for hans stilling, efterkomme det, som han, i Lovenes Na og efter Ostighedens Befaling, anordner, samt med Beredvillighed være ham behielpelig i alt, hvad der hører til at fremme Orden og Rolighed. For det øvrige overlader Hs. Majestæt til Sine Amtmand, Overeensstemmelse med disse Grundsætninger, at meddeele Sognefogderne nærmere Forholdsregler, i Hensigt til de flere. telte Deele af deres Pligter, som, efter ethvert Stedsærdeles Omstændigheder, kunne ansees fornødent. Om Sognefogdernes Belønninger. Sognefogderne skulle a) Ansees som de meest agtede af Almuens Mand, og i Samqvemme have det øverste Sæde. b) De skulle være fritagne for Kongerelser, for Indqvarteringer for Arbeyde ved Veye, Kirker og deslige, som kan henregnes til det Offentlige. c) De skulle være befriede for at svare Delinqventomkostningspenge og Broepenge. Endeligen d) skulle de, for hver Udpantning, nyde 12 s. i Salarie, og være berettigede til, under samme Forretning, at give sig Udlæg derfor hos den Skyldige.