Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-01-09
Culturen. Det er paafaldende hvormeget Silketøierne komme paa nye i Brug; paa den sidste Leipziger Messe regner man at 6000 Centnere deraf bleve udbudte til Salg, naar man blot anslaaer hvert Centner til 1200 Rdlr., saa kan man giøre sig en Forestilling om deres Værdie, og dog havde Silkeavlen været god og Silken at faae for billig Priis, og uagtet at denne Mængde, bleve Magazinerne dog tømte (man hører nu ogsaa fra Lyon, at Silkefabrikanterne have saameget at bestille, at de ere nødte til at lade af det bestilte Arbeide fare; da det mangler dem paa Hænder til at forarbeide det: ogsaa giøres store Opkiøb af Silke fra Fransk Side i Jtalien) Men det er ikke allene i Frankerige, at Silkemanufacturerne opblomstre, ogsaa i Schweitz giøre de store Fremskridt, Afsætningen gik saa stærkt fra Haanden, at Handelscommisser maatte afsendes under Messen selv til Fabrikstæderne, for at bestille flere Varer. Smagen i de nyeste Modestoffer er deels spraglet og spillende i alle Regnbuens Farver, hvortil de saa yndede Egyptiennes høre og deels med Krepptraader; hvorved de ligne de ægte Chinesiske Silketøier; de ægte smaae gule Chinesiske Halstørklæder ere især i Mode. – Foruden denne vigtige Franske Handelsartikel, og hvorved den Franske Opfindelsesevne anbringer stedse nye Forandringer gives der ogsaa mange andre, hvori den Franske Jndustrie lægger sit Talent for Dagen: saaledes de nye Mandfolke Hatte a les Cortes; elegante Taffeluhre med Compensationspenduler og hvorved Støtterne ere af Chrystalglas. De Parisiske Chrystalvarer og Porcellain, som blot overgaae de Bøhmiske i Henseende til Forgyldningen. (Bøhmerne have derimod bragt det vidt i at farve Glasmasserne; især er en giennemsigtig guul Farve meget i Moden) og endelig de Franske pletterede Arbeider, som man nu giver almindeligen Fortrinet for de Engelske. - Paa den sidste Leipziger Messe fandt alle uldne Varer en usædvanlig stærk Afsætning, de grove og simple saavel som de fine. Man havde sagt at disse grove Sorter bleve opkiøbte til Munderinger for den Russiske Armee, hvor 50,000 nye Rekruter skulle eqviperes. Men den nye Preussiske Handelstractat med Rusland sikkrer de Schlesiske og Brandenborgske Klædefabrikantere al Afsætningen for Armeens Fornødenheder; hvorfore der ogsaa er kommen meget Liv paa nye i disse Fabriker. England har aldeles mistet sit Monopol paa Klædeleverance til den Russiske Armee; det er derfore Sandsynligen at de grove Klædevarer gaae til Munderinger til det vestlige Europa. Det fine Franske og Nederlandske Klæde blev fornemmelig afsat til Rusland og Levanten; hvor man begynder meget at bruge fiint Klæde istedet for det tykke Silketøi til Peltse og Overkioler. Alle de fine uldne Varer, som kaldes Merinos, Bombassins og Cassimirs, havde en rivende Afsætning, og de Tydske Fabrikvarer af dette Slags bleve meget stærkt søgte; i disse Artikler synes Englænderne virkelig nu at maae staae tilbage; dette er overhovedet Tilfældet med alle Brittiske uldne Varer, de blive nu paa Fastlandet fortrængte af indenlandske Fabrikater, som blive der forarbeidede til samme eller en endnu større Fuldkommenhed. Denne stærke Afsætning har en stor Jndflydelse paa Uldpriserne. Jsær staaer den saakaldte Electoral Uld høit i Prisen; denne kan allene erholdes ved Sorteringer, da ingen Merinopels leverer den reen; denne Sachsiske Uldsortsøges begiærligt i England; i 1819 ankom 1000 Baller Uld fra Nye=Sydvallis, som skal næsten være ligesaa fiin som den Spanske. - Overordentligt er det, som Maskineriet kommer i Gang overalt ved Uldfabrikationen paa hele Fastlandet, saa vel Spindemaskiner som Maskinvæverstole og Cochelets patenterede Overskiærer=Maskine. - Hvad bomuldne Fabrikater angaae, saa havde Englænderne en overordentlig Afsætning paa den sidste Leipziger Messe, de have Overvægten i denne Green af Manufacturvæsnet (men som begynder at blive meget fortrængt af Silke og Uld Fabrikationen) dog begynde ogsaa de Fastlands Fabriker, som beflitte sig paa nye og smagfulde Mønstre, at komme godt med (dette er især Tilfældet med de Franske Bomuldsfabriker) hvad der fornemmelig har været til stor Fordeel for Englænderne i denne Jndustriegreen er, at Bomulden er i de sidste Aar stedse falden mere i Prisen, og at Englænderne have bedst Leilighed til at indkiøbe den for de laveste Priser. J Ostindien og Nordamerika tiltager Bomulds=Productionen overordentlig; imidlertid kunne dog Fastlandets Bomuldspinderier concurrere ret godt med de Engelske, fordi Arbeidslønnen er dyrere i England. Ogsaa gives nu mange maadelige Engelske Varer og i deres trykkede Bomuldsvare staae de ofte tilbage i Henseende. til Mønsterne for de Franske, Schweitzerne og Sachserne; Farverne og Mønsterne paa Calicots og Sirtser maae være udmærkede skiønne (saaledes som de ogsaa leveres fra de Schweitzerske og Mühlhauser, Fabriker i Frankerige, naar ikke Kiøberne skulle tilsidesætte dem for Merinos, som kunne ligesaagodt taale at vadskes som Bomuldstøierne, og uagtet de ere dyrere, erstatte den høiere Betaling to Gange, ved det at de ere saameget varigere. - Ogsaa Lærredshandelen begynder at oplives paa nye og giør Bomuldsfabrikationen Skade; i Colonierne som overalt begynder man at foretrække Lærred til Kropstykker og Dækketøi for Bomuldstøi, som eengang var kommen i Brug. - Fra Hamborg og Bremen afsendes store Qvantiteter Tydsk Lærred til Amerika, og fra Lauriz i Schlesien udføres meget til Rusland; af Damasterne kan ikke saameget blive forarbeidet, som der bestilles, Franskmanden Girard har opfundet at spinde Hørgarn paa Maskiner, ogsaa er en nye Heglemaskine opfundet.