JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-06-26
Alle de Svenske Tropper som indtoge Pommern og gik til Hamborg, meldes aldeles intet om i tydske Aviser. Den 8 Juni om Morgenen Kl. 9 ankom Russerne 8000 Md. stærk, med 15 Kanoner, for LeipzigsPorte. De havde gjort en forceret Marsch fra Dessau af uden at hvile, og Jnfanteriet var endog bleven transporteret paa Vogne. De attakerede strax samtlige Kavalleriposter omkring Staden; men da Hertugen af Padug underrettede dem om Vaabenstilstanden, (hvoraf de endnu intet vidste) drog de Kl. 2 om Efterm. igjen bort paa Veien til Dessau?".
Viborger Samler, 1813-06-26
Greven af Gottorff har paa sine Reiser havt den Ubehagelighed, at falde preussiske Husarer i Hænde i Egnen af Gera, hvilke opholdt ham i halvanden Dag. 21000 Mand Bayerske Tropper have slaaet Leir 1/4 Miil fra München, mellem Landsbyerne Schwaning, Freimann, Neuhaus og Moasash.
Viborger Samler, 1813-06-26
Indenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske og andre danske Aviser.
Viborger Samler, 1813-06-26
Christiania, den 14de Junii. Den 29de Maj behagede det H. H. Prinds Christian Frederik, efterat have bivaanet den til Afskeed for Prinds Friderich anordnede Fest paa Gaarden Sæter ovenfor Egebjerget, at begive sig til Moss, hvor det norske Jægerkorps paraderede ved Ankomsten, og der at overnatte paa Jernværket efterat have givet Cour til samtlige Tilstædeværende. Den 30te forsattes Reisen fra Mos. H. H. behagede at lade det norske Jægerkorps manøvrere for sig, og ankom Kl. 6 Eftermiddag til Frederikstad, hvor Borgerskabet med det nordenfieldske Regiment paraderede og Fæstningen saluterede. Denne besaaes. Kl. 8 afreiste Prinds Friderich, ledsaget til Baaden af sin høie Ven og samtlige civile og militære Autoritetet, der forlode denne elskede Prinds med de varmeste Ønsker for hans Fremtid. Kl. 9 afgik H. H. til Roe for der at overnatte. Den 31te behagede det H. H. at give stor Cour om Morgenen Kl. 9, og derefter igjennem Frederikshald, hvor det søndenfieldske Regiment og Borgerskabet paraderede, at begive sig til Fæstningen, for at tage den i Øiesyn. Derpaa besaaes Stadens Kirker, Raadstue, Hospital, Fattigskole, Arbeidsanstalt, Underviisnings Jnstituttet, Prinds Christians Minde og det militære Sygehuus m. m. Derefter begav Prindsen sig tilbage til Ro hvorved en Diner, foranstaltet af Stedets Eier Grosserer Carsten Tank, Skaaler efter Sange og under Kanonernes Torden fremførtes, bleve fremførte for H. H. Prinds Christian Frederik, Prinds Friederich, gamle Norge, Danmark o. s. v. Denne Dags Høitidelighed endtes med et Bal. Den 1ste Juni behagede det H. H., efterat have bereist nærmeste Grændse og taget alle i sidste Krig navnkundig blevne Steder, f. Ex. Bjerebye, Præstebakken &c. i Øiesyn, at begive sig tilbage til Frederikshald, hvor Staden tog sig den underdanige Frihed at opvarte sin høie Gjæst med en talrig Diner, ved hvilken under Sange og Kanonskud bleve frembragte Skaaler for Hs. M. Kongen, Hs. H. Prinds Christian Frederik, Hs. O. Prinds Friederich, Norge, Danmark m. fl.
Viborger Samler, 1813-06-26
Ved Enden af Maaltidet behagede det H. H. at lade Bægeret gaae rundt til Norges uforglemmelige Prinds Christian Augusts Minde. Om Aftenen begav H. H. sig tilbage til Røe, som han atter forlod d. 2den Juni, og efterat have ladet det søndenfieldske Regiment maneuvrere for sig, behagede Høistsamme at fortsætte Reisen igjennem Tistedalen og at indtage Natteqvarteer paa Lænsmandsgaarden Rive i Arenmark. Om Morgenen d. 3die Juni tog H. H. Veien til Ødemark igjennem Øiebroe og derfra til Rødenæs Præstegaard, hvor han behagede at overnatte. - Den 4de fortsattes Reisen igjennem Ur skoug til Tormrud og indtoges Natteqvarteer paa Lænsmandsgaarden Hougrim. - Derfra behagede det H. H. at tage over Maglefieldet til Kongsvinger, hvor Høistsamme ankom om Aftenen Kl. 10.
Viborger Samler, 1813-06-26
Under 22 Maj har Hs. Høihed Statholderen i Norge, Prinds Christian Frederich, udstædt følgende Circutære til de civile Øvrigheder i Riget: Lykkelig ankommen til Norge, er det min første Tanke at kundgjøre dette, saavelsom min Sendelse selv, for det tro norske Folk, som vil deeltage i den Glæde, jeg føler derover. Desaarsag tilstilles Demredlagte Kundgjørelse, som de ville lade komme til Almeenkundskab paa den til Hensigten meest passende Maade. Jeg kjender den høie Aand, som besjæler Nordmanden for sin Konge og sit Fædreneland, og jeg anseer det for en hellig Pligt, at vise hvormegen Værd der bør sættes paa Samme. Hvor jeg ikke personligen kan virke til det store Øiemed: at vedligeholde en Stemning, som ene giver Nationen Kraft og Selvstændighed, der fordrer jeg dette af Hs. Majestæts Embedsmænd, og De ville være forvissede om, at jeg skal paaskjønne den Nidkjærhed, som hver i sin Stilling udviser, hvilket deres Fædrenelandssind vil give dem flere Leiligheder, end denne, til at øve, som en af deres første Embeds- og Borgerpligter. - Lignende Circulærer ere udstædte til Biskopperne, hvori de opfordres til at paalægge Religionslærerne ved denne Leilighed, som ved enhver anden, hvor det kan være passende, at anvende deres høie Kald til at opflamme Nationens Mod, der hos det norske Folk er bygget paa den urokkelige Grundvold, Tillid til Guds Forsyn, Troskab imod Kongen og Fædrenelandskjærlighed. Og til Kontreadmiralen lyde Hs. Høiheds Ord saaledes: "Jeg stoler paa, at jeg, som kommanderende General, vil møde samme Nidkjærhed i Kongens Tjeneste, samme mandige Aand, grundet paa Fædrenelands Kjerlighed, som har gjort Fædrene berømt og de norske Krigere i seneste Feide ikke mindre fortjente til Hædersnavnet af Kongens og Fædrenelandets troe Mænd, Helsingøer, d. 12te Junii. Den 9de indkom nord fra et Freaatskib med spansk Flag, som i flere Aar ikke er seet her paa Rheden. Det er ladet med Viin og Kork; men da den kommer sidst fra Dublin, er man den 10de seilet op med den til Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1813-06-26
Den 14de Juni havde den i Mariager Fjord stationerede Roeflotille det Uheld at miste sin 16 Aarers Chaluppe, som i Følge med Pilen og Proviantsjagten var paa Tilbageveien fra Aarhuus, hvor de havde indtaget adskillige Fornødenheder for Flotillen. Den blev ved et Landkast kuldseilet; en Mand tilsatte Livet.
Viborger Samler, 1813-06-26
Jødefeiden giver i denne Tid Kjøbenhavns Presser nok at bestille. Der er saaledes blandt flere Smaaskrivter i denne Materie udkommet, foruden et Tillæg til Moses og Jesus af Etatsraad BærensSabbatai Sevi, Jødernes sidste falske Messias, Jødeforsvareren, og desuden begyndt 2 Tidsskrivter, det ene kaldet Jødernes Krønike af O. Horrebow og det andet Antijudas.
Viborger Samler, 1813-06-26
Lovgivning og offentlig Foranstaltning. 8 Mai 1813. Plakat for Kongerigerne Danmark og Norge, hvorefter Jndførsels=Konsumtionen af indenlandske Brændevine er nedsat.
Viborger Samler, 1813-06-26
12 Dito. Kancellieskrivelse til samtlige Over Øvrigheder i begge Riger saa lydende: "Kancelliet har bragt i Erfaring, at en Mængde Rettensbetjentemisforstaae den ved dette Kollegiums Plakat af 23 Marts sidstleden bekjendtgjorte allerhøieste Resolution, angaaende den Betaling, der skal erlægges for den i Forordningen af 5 Januar d. A. H. 24 befalede Notering i Pantebøgerne, af de paa tinglæste Dokumenter gjorte Omskrivnings Paategninger, deels ved at kræve, foruden det derved bevilgede Gebyhr, særskilt Betaling for Paategningens Tinglæsning, (hvilken efter den citeerte 5 i allerhøistbemeldte Forordning aldeles ikke fornøden) og deels ved at beregne Forhøielse til Kongens Kasse og Justitsfonden, hvortil Resolutionen ingen Anledning giver ligesom dette og er stridende mod dens Hensigt, at gjøre Bekostning for Vedkommende saa billig som mueligt. Man skulde derfor tjenstlig anmode Dem om behageligen at ville tilkjendegive vedkommende Retsbetjente udi deres Embedskreds, at ingen videre Betaling i Anledning af Omskrivnings Paategningers Jndførelse i Pantebøgerne maae tages, end den i allerhøistbemeldte Resolution bestemte, og at hvad der hidtil, efter Plakatens Emanation, mere maatte være betalt, bør tilbagegives Vedkommende. 15 Dito. Bekjendtgjørelse fra det vestindiske guineiske Rente= og General-Toldkammer af følgende Jndhold: "Flere Ansøgninger og Anholdelsestilfælde vise, at mange staae i den urigtige Formening, at Jndførsel af forbudne Varer til eget Brug skulde mindre stride mod de Kongelige Anordninger end Jndførsel til Forhandling, hvorfor Hs. Majestæt Kongen allernaadigst har befalet Kamret at gjøre enhver opmærksom paa; at Forbudenes Hensigt, at indskrænke Brugen af fremmede Fabrikater for at ophielpe den indenlandske Jndustrie, aldeles vilde forfeiles, saafremt det blev nogen særskildt tilladt til eget Brug at indføre de forbudne Varer og derved paa den skadeligste Maade at virke mod den endnu kun svage Lyst til at hjelpe sig med indenlandske Frembringelser, som hver velfindet og tænksom Statsborger burde gjøre sig til en ufravigelig Pligt. En hver bør derfor vide at afholde sig fra Bestillinger, af forbudne Varer, da Jndførselstilladelse, under Paaskud at Varerne ere til et Brug, ligesaalidet kan forventes, som til offentlig Handel."
Viborger Samler, 1813-06-26
Bekjendtgjørelser. NB. Et godt stort Stil, til en Galease paa 900 Tønders Størrelse, og 3de messing malm Kanoner, er at faae til billigste Priis, den som ønsker samme, behager i portoirie Breve at henvende sig til Christen Jepsen. Nykjøbing paa Morsøe, den 22 Juni 1813.
Viborger Samler, 1813-06-26
Et ungt Menneske af gode Sæder, ei værnepligtig, som har Lyst at lære saavel det therretiske som praktiske Landbrug, samt et lidet Godses Bestyrelse, kan erholde strax eller til Micheli en passelig Plads. Hr. Kammerraad Just giver Anviisning; Man melder sig i port frie Breve.
Viborger Samler, 1813-06-26
Extra fiin Hvedemeel, og tørre Kusebær, er at faae til billig Priis hos A. Voergaard.
Viborger Samler, 1813-06-26
En Guld Brystnaal, er i Gaar funden her paa Gaden, Eieren af samme kan afhente den hos Søren Haubroe, Viborg, den 26de Juni 1813. Ved det Heikongelige danske Cancellieskrivelse af 5te denne Maaned, er det mig tilladt at oppebære de forhen ved Bevilling af 31 Januar 1800 allernaadigst tilstaaede og paa Tavlen ved Bomhuset anførte Bropenge i Rigsbankpenge Skilling for Skilling af dem som passere Broen her ved Høyberg Mølle. Honberg Mølle, d. 25 Juni 1813. N. Møller.
Viborger Samler, 1813-06-26
Alle som enten for holdte Aviser eller Avertissementer skulde noget til Viborg Bogtrykkeri anmodes om inden denne Maaneds Udgang, at sende Betaling derfor til A. F. Just. Viborg den 26de Juni 1813. En smuk og næsten nye bolicensk Vogn med 3 Sæder, uden Caleiche, helst med Jernaxeler, og som kunne holde Spøret i alle jydske Veie, ønskes tilkjøbs i Snapstinget. Lieb aberen anviser Aviserpeditionen.
Viborger Samler, 1813-06-26
Fredagen d. 9de Juli førstk. om Formiddagen Kl. 10. bliver ved offentlig Auction bortsolgt en Gaard, bestaaende af adskillige Parceller, i Hørup Bye og Sogn, Lysgaard Herred, staaende for Hartkorn, Agger og Eng omtrent 2 Tdr. 4 Skpr. Med Gaard følger den værende Avl og Grøde af alle Slags, ligesom ogsaa endeel Bygninger maaleligen blive særskildt bortsolgte. Konditionerne erfares paa Auctionsstædet i Gaarden selv, og hos undentegnede Gaardens Eier. Horup, den 25de Juni 1813. Michel Nielsen.
Viborger Samler, 1813-06-26
Fiin og Middelsorter Skrivpapirer, Postpapiir, rødt og sort Lak, Brevoblater, Tegnetusk og Farvelader med Kjøbenhavnske koldte Tusker, samt Molbechs danske Haandordbog, Professor Th. Bruuns poetiske og prosaiske Skrivter, 5te og 6te Deel, Pastor Bechers Dagbog, fra den 15de, 16de og 17de Aarhundrede. Provst Schade 3 Beskrivelse over Morsøe med Kobbere. Baches Arethuetiske Lommebog 2det Oplag faaes hos Just.
Viborger Samler, 1813-06-26
Den danske Statskalender for 1813 er nu at faae i Viborg hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1813-06-30
No. 5.
Viborger Samler, 1813-06-30
(Af Altona Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1813-06-30
Paris den 20de Junii. (Ved overordentlig Leilighed) Hs. M. Keiserinden har bekjendtgjort fra Armeen følgende: Alle Tropper ere komne til deres Kantoneringer. Der oprettes Barakker og Leire. Nogle fiendtlige Partigængere opholde sig bag Armeen. Nogle af dem føre, paa Schills Maneer, Krigen for egen Regning og vægre sig ved at erkjende Vaabenstilstanden.
Viborger Samler, 1813-06-30
Endvidere er Hs. M. d. 13 Juni fra Armeen meddeelt Følgende Baron Kaas, Minister i Danmark for de indre Anliggender og afsendt til Hs. M. Keiseren med Brevskaber fra den Danske Konge, er bleven Keiseren forestillet.
Viborger Samler, 1813-06-30
Efter Affæren for Kjøbenhavn var sluttet en Forbunds-Traktat, mellem Frankrig og Danmark.
Viborger Samler, 1813-06-30
J det Øieblik, da Danmark paa en saadan Maade blev sat i Krigstand, bliver den Traktat hvorefter Danmark troede at burde rette sig, tilbagekaldet aldeles baade i London og Rusland og man benyttede sig at den Forlegenhed hvori denne Magt befandt sig, og forelægger Danmark som endelig Betingelse en Traktat, hvorved det forpligter sig til at erkjende Norges Afstaaelse! Under disse besværlige Omstændigheder viiste Kongen den største Fortrolighed til Keiseren, erklærede Traktaten for ugyldig, kaldte sine Tropper tilbage fra Hamborg, og befalede, at hans Armee skulle marschere med den franske, og erklærede endelig, at han bestandig ansaae sig for Frankrigs Allierede og i den Henseende forlod sig paa Keiserens Ædelmod. Præsident Kaas blev sendt med sin Konges Breve, til det franske Hovedqvarteer.
Viborger Samler, 1813-06-30
Til samme Tid sendte Kongen Arveprindsen af Danmark, en ung yderst haabefuld og af Nordmændene særdeles elsket Prinds, til Norge. Forklædt som Matros ilede han bort, kastede sig i et Fiskerfartøi og kom d. 22de Maj til Norge.
Viborger Samler, 1813-06-30
Den 30te Mai rykkede de franske Tropper ind i Hamborg og en dansk Division, der marscherede med dem, drog ind i Lybek.
Viborger Samler, 1813-06-30
Jmens Baron v. Kaas befandt sig i Altona, maatte han udstaae et andet Optrin af Troløshed, som ligner det første. De Allieredes Afsendte kom til hans Logie og gav ham tilkjende "At man frafaldt Paastanden om Norges Aftrædelse under den Betingelse: At Danmark gjorde fælleds Sag med de Allierede, da man saa ville ikke tale mere derom; de besvore ham at opsætte sin Reise. Præsident Kaas svarede ganske kort"Jeg har min Ordre; den maae jeg udføre" man fortalte ham, at de Franske ganske vare slagne; men ikke heller dette bragte ham til at vakle, og han fortsatte sin Reise. Jmidlertid lod sig d. 31 Maj en engelsk Flaade, tilsyne paa Kjøbenhavns Rhed; et Krigskib ankrede for Staden og Hr. Thornton fremkom. Han tilkjendegav "At de Allierede ville begynde Fjendtlighederne, dersom Danmark ikke inden 48 Timer underskrev en Traktat, hvis Hovedbetingelser vare: at afstaae Norge til Sverig og strax gav det Trondhjems Stift i Pant derpaa, samt stillede 25000 Md. for med dem at marschere med de Alliered mod de Franske og erobre de Lande, som Danmark skulle have i Erstatning. Man erklærede tillige, at de Forslage der vare gjorde Hr. Præsident Kaas ved sin Reise gjennem Altona, vare gjenkaldte og skulle kuns ansees for en militærsk Samtale. Med Uvillie forkastede Kongen denne fornærmende Opfordring.
Viborger Samler, 1813-06-30
(Her fortælles Hs. H. Prinds Frideriks Ankomst. til Norge og hans Tale til Nordmændene.)
Viborger Samler, 1813-06-30
Den Tiltro Kongen af Danmark har sat til Keiseren, er fuldelig retfærdiggjort og alle Baand mellem begge disse Folkefærd ere atter fastere knyttede.
Viborger Samler, 1813-06-30
Den franske Armee er i Hamborg; en dansk Division følger dens Bevægelser for at understøtte dem. Englænderne høste af deres Politik kun Skjændsel, og Forvirring. Alle Velsindedes Ønsker ledsage Arveprindsen af Danmark til Norge, Mangel paa Levnetsmidler gjør Norges Forfatning betænkelige med Norge vil fremdeles vorde Dansk. Frankrig har garanteret Danmarks Jntegritet.
Viborger Samler, 1813-06-30
Kjøbenhavns Bombardement imens en engelsk Minister var hos Kongen, denne Hovedstads Afbrændelse uden Krigserklæring, ja uden nogen foregaaende Fjendtlighed, lod til at være den senere Tids afskyeligste Tildragelser; men den Slange-Politi som bevæger Englænderne til at forlange en i saa mange Aar under det Holsteenske Huses Scepter lykkelig Provinds, den Rærke af Rænker de bruge for at naae dette tilsigtede Øiemed, vil endnu vorde anseet for mere umoralsk og haanligere, end Kjøbenhavns Brand. Man vil der gjenkjende den Politik, der berøvede Husene Timor og Sicilien deres Stater. Englænderne have i Ostindien vant sig til aldeles ikke at opholde sig ved Tanten om Retfærdighed. De følge og denne Politik i Europa. Ved alle Aftalerne som de Allierede har havt med England, lader det til, at selv de Frankrig meest fiendske Magter ere blevne opbragte over den engelske Regjerings Fordringer. Selv Lunevillerfredens Vilkaar erklære Engl. for uantagelige, ret ligesom de vare gunstige for Frankrig. De Ubesindige, de tage meget Feil og holde Franskmændene for Jndostaner.
Viborger Samler, 1813-06-30
Blandede Efterretninger. (Af Alt. Merk- og Hamb. Corresp.) Jkkenden blødende Hjerte over Menneskenes mangehaande Lidelser i de ulykkelige Egne, som ere Krigens Skueplads, men med inderlig Tak til Forsynet, som hidtil for saadan Ulykke forskaanede vort Fædreland, kan Menneskevennen afskrive følgende Skildring af ældre Tildragelser."Paa Slagdagen d. 21 Maj var Kanonaden frygtelig, og Alt kom tilsidst i den største Uorden. Den allierede Hærs Tilbagetog dækkedes blot af dens Kavalleri. Keiser Alexander og hans Bundsforvant gik imellem Gørlit- og Nieski til Buntzlau. Miloradowitsch dækkede med tordnende Batterier Tilbagetoget ved Reichenbach. En skrækkelig Nat fulgte paa Slagdagen; et frygteligt Tordenveir nedstyrtede Regnstrømme, og Lyn gjennemkrydsede det frygtelige Mørke. Rundt omkring stode Landsbyer i Lue, som oplyste Horisonten, Russerne brændte Broerne af paa deres Tilbagetog; de Franske forfulgte alligevel uophørlig. J Slaget selv var begge Parters Tab betydeligt, og der gjordes kun faa Fanger. Saarede opdyngedes atter i tusinde Tal! Denne Dags Aften vare de franske Forposter allerede i Gørlitz, og næste Dag Kl. 1 holdt Keiser Napoleon sit prægtige Jndtog der; om Aftenen var Staden illumine, ret. Tømmermand samledes i 4 Miles Afstand, for at istandsætte den af Russerne afbrændte, hidtil bestandig skaanede Broe over Neitz. Russerne havde for Bortgangen udtømmet Staden saaledes, at der i 2 Dage var hverken Brød, Salt eller Drikkevare at faae og udenfor Bagerne maatte sættes Skildvagter. Dog var der Orden i Staden; men i Omegnen dreve Marodørerne deres Uvæsen forskrækkelig. J de Byer, hvor Toget gik igjennem, er den ikke en Hest, Ko, Faar, Høne, eller Due; Vinduer, Dørre og Møbler ere sanderslagne, Frugttræerne, selv afbrændte, o. s. v. Markerne ere afædte; mange Steder endog Tagene revne af Husene. J en Historikeren Hr. Anton tilhørende Landsby ere allene 120 Huse afbrændt. Folkene have adspredt sig, og tor ikke vende tilbage af Frygt for Marodørerne, disse Armeernes Schakaler ". Navnløs er den Elendighed som er udgadet over det ulykkelige Lausitz; - Keiser Napoleon blev i Sørlig til den 25de. Han besøgde strax tilfods den saarede General Bruyere, som mistede begge Benene ved den samme Kugle, der dræbte General Kirgener og Marskal Duroe. Næste Dag besøgde Keiseren ham igien til Hest, kyssede ham ved Afskeden, og anbefalede ham til Værtindens omhyggeligste Pleie. Keiserens Hovedqvarteer kom derpaa til Buntzlau.
Viborger Samler, 1813-06-30
NB. Engelske Aviser, af 14 Juni, sige: at den franske Admiral Emerian, der var udløben fra Toulon, har med sine 15 Linieskibe i Middelhavet mødt en engelsk Eskadre paa 8 Linieskibe, og erobret dem allesammen. De 6 ødelagde han, fordi de under Fægtningen vare saa beskadigede, at de ei kunde følge ham. Men de 2 tog han med, og gik Strædet ud med 18 Linieskibe og tilhørende Fregatter ventelig til Nordamerika.
Viborger Samler, 1813-06-30
Indenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1813-06-30
Helsingøer, d. 22 Junii. Premierlieutenant Skibsted medbragte igaar den Efterretning fra Helsingborg, at Communicationen til og fra Norge igjennem Sverrig er standset. Den sidst ankomne norske Post ligger anholdt i Helsingborg, ligesom den senest svenske er anholdet her.
Viborger Samler, 1813-06-30
Passagerer til Sverrig ere modtagne: men Færgefolkene strax afviste og have ei faaet Tilladelse at komme i Land. Samme Reciproque er viist der.
Viborger Samler, 1813-06-30
Den 24de Juni. Det amerikanske Guvernementsskib Neptunus, ført af Captain Jones, ankom i Morges under Parlementærslag her paa Rheden. Ombord paa samme ere J. Rejer og A. Galatin, to americanske Ministre med deres Sekretærer &c., bestemte til Petersborg.
Viborger Samler, 1813-06-30
Batteriet Trekroner, d. 22 Junii. Ved Skipper Jens Madsen af Kjøbenhavn, 2 Matroser, og flere danske Reisende, der i Gaar som Passagerer overkom hertil fra Malmøe, er tilkjendegivet at imellem 19de og 20de dennes var i Sverrig et forbud udkommet, at ingen Fremmed fra den Tid blev tilladt, at reise op i Landet, men skulde uden Ophold strax forlade samme. Ovennævnte 3 Mand saavelsom adskillige danske reisende Fruentimmer, der komtil Malmøe benævnte 20de hujus, have derfor været satte under strængt Vagthold indtil de kunde faae Leilighed at overkomme soværts tilbage. Den 24de Juni Kl. 8 Aften. Det uarmerede amerikanske Skib Neptunus er under Parlementærslag i Eftermiddag ankommet herpaa Rheden.
Viborger Samler, 1813-06-30
Kaptainen har angivet at have anløbet Neden for at forsyne sig med Vand og Forfriskning. Den 25de Juni Kl. 8 Formiddag. Den amerikanske Søkaptain Jnnes har tilkjendegivet, at to Dage før Skibet Neptunus's Afseiling fra Amerika d. 11te Mai sidstl., havde Americanerne tilfægtet sig en Seir over Englænderne, hvorved Førstnævnte havde erobret Canada, samt at han til Gothenborg havde afsat en amerikansk Minister, der, ligesom de to, han havde ombord, var bestemt til Petersborg.
Viborger Samler, 1813-06-30
Kjøbenhavns Vexelcours, d. 25 Junii. Hamburg 648 Procent, L. S. Disconto 10 Procent.
Viborger Samler, 1813-06-30
Under 22de Juni er udkommen en Plakat hvorved Præmie for visse Levnetsmidlers Jndførsel til Norge. ansættes til Rigsbankpenge.
Viborger Samler, 1813-06-30
Viborg. Domkirkens store Klokke forkyndte da og dette Aar Terminens Begyndelse og Ende. Men før den 24de kom saare faa - og Forretningerne varede derfor Maaneden ud. Den ny Pengeforordning gav og Anledning til færre Fremmedes Ankomst og til Meninger, Paastande og U visheder, som dog tilsidst jævnedes. Værst vare Pengeomsætterne farne med deres Bankosedler, dem ingen vilde laane paa Sølvværdie. Der bleve vist nok betydelige Summer frugtesløse. - Handelen, var meget i Dvale, de faa Handlende solgte ubetydeligt, da deres Vahre vare saa opskruede i B S. for Exempel 1 Alen Piket til en Vest, 50 Rd. D. C. (men derimod kun 9 Mk. i grov Courant o. s. fl.)¬
Viborger Samler, 1813-06-30
De fornemste fremmede handlende Jøder havde slet ingen Vahre medbragt, Galanterivahre var der meest af, og disse vare, som alt det andet, ublu dyre. Skulle mange saadanne Terminer indtræffe, ville det fra gamle Dage berømte Snapsting blive det modsatte af hvad det før var. Dog er det mærkeligt nok, at der var en Boutik her af Byen med nyt Sølvtøi, der nu er i saa betydelig Priis - Beviis for, at dette sieldne Metal dog haves og kjøbes.
Viborger Samler, 1813-06-30
Den Christiansfeldter Skomager forlangte for et par Støvler 120 Rd. og for et pr. Skoe 40 Rd. d. C.
Viborger Samler, 1813-06-30
Sidste Tiirsdag Eftermiddag, havde man her efter nogle Dages foregaaende, stærk Varme, et megetstærk Tordenveir i Syd= og Nord=Vest, der strax efter drev Nord paa, og kort herfra og til Fjorden frembragte en usædvanlig Styrteregn.
Viborger Samler, 1813-06-30
(Udgiv.)
Viborger Samler, 1813-06-30
Bekjendtgjørelser.