JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-02-09
J Løverdags, den 7 hujus, beviiste Hans Majestet, Kongen, atter een af sine Høye Ministrer og troe Mænd den Høy-Kongelige Naade, at indtage Middags Maaltiden hos samme. Det var Hans Excellence, Hr. General og Commandant von Scholten, som nød denne Høye Naade, og Monarken blev med sin Høye Svitte, samt endeel andre høye Rangs=Personer, paa det magnifiqveste tracteret.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
J Dag har det Allernaadigst behaget Monarken, at udnævne Hr. Lieutenant von Revenfeldt, af Hr. Græve af Wedel Friises Curasseer=Regiment, til Cammer-Junker.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Da der længe er baade talt, og udi udenlandske Gazetter, skrevet om en paa Tapet værende Galley-Flodes Anlegning udi disse Riger, og man ikke har villet amusere Publicum med blotte Rygter, saa kand nu med Vished meldes, at den 29 passato har det Allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestet, at udnævne Stavern i Norge til det Sted, hvor en Værf til Galley-Flotilles Anlegning skal indrettes, og har Monarken tillige behaget at benaade samme med det Navn FrederichsVærn. Bemeldte Sted Stavern, eller nu Frederichs=Værn, er i sig selv ikkun en liden Plads uden for Laurvigens Bye i Grævskabet af samme Navn beliggende, hvorpaa er en Fæstning til at forsvare Havnen. Hr. Conferenz-Raad Joachim Gustav von Klinggraf er nylig bleven forlovet med Jomfrue Grøn, Sal. Borgemester Michael Grøns efterladte Jomfru Dotter. Den formedelst sin store Erfarenhed udi Artillerie=Væsenet, saa vel som sine egne nye Opfindelser bekiendte Hr. Capitain Steuben af det Kongel. Artillerie=Corps, har i Dag udi mange Høye Generals Personers og andre Ministrers Overværelse udi Rosenborg-Have viist en besynderlig Prøve paa hans Habilitet, i det han udi et Minut gjorde 24 Skud af et lidet Feldt-Stykke, og forsikrer, at ville giøre det samme af en stor Canon, hvilket med rette kand regnes for en ny Fuldkommenheds Grad, som Artilleriet i vore Tider har naaet.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
J gaar blev paa alle Prædike=Stole her i Staden oplæst en Lysning om den sidstl. ommeldte aflivede Qvindes-Person, som udi forrige Uge blev funden uden for Stadens Nørre-Port, men vides ikke, hvem eller hvorfra hun har været, paa det om mueligt var, Giernings-Manden for saadant Mord maatte opdages, i Fald hun ikke selv har forkortet sit Liv.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Udi forrige Uge fra den 31 Jan. til 7 Febr. ere her i Staden copulerede 14 Par, føde 28 Drenge= og 22 PigeBørn, tilsammen 50; døde 14 Mænd, 11 Qvinder, 25 Drenge= og 9 Pige=Børn, tilsammen 57, ere saa 7 fleere døde end føde.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Efter Kiøbenhavns Priis=Courant, af 7 Febr.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
er Vexel=Coursen: Hamborger Banco 18 a 18 1/2 pro Cento. Amsterdam 12 1/2 a 12 3/4 pro Cento. London 4 Rixdaler 43 a 44 Ls. et Pd. Sterling. Priisen paa Korn-Vahre. Rug Dansk Td. 1 Rdlr. 5 mk. a 1 Rdlr. 5 mk. 8 a 12 sk. Byg Td. 1 Rdlr. 1 mk. a 1 Rdlr. 1 mk. 8 sk. Byg=Gryn Td. 3 Rdlr. 2 mk. Malt, Td. 1 Rdlr. 4 mk. Havre Td. 4 Mk. 6 sk. Havre=Gryn Td. 4 Rdlr. 2 mk. Boghvede=Gryn Td. 5 Rd. 2 mk. Erter Td. 2 Rd. 2 mk.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Feede Vahre. Jslandsk salted Lammekiød Td. 8 Rdlr. Flesk røget Skippd. 20 Rdlr. Smør Fynsk Td. 36 Rdlr. Tælle Lispd. 1 Nr. 2 mk. a 1 Rdlr. 4 mk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 4 sk. Fisk. Bergens Fisk Skipd. 10 Rdlr. Graasey saltet Td. 3 Rdlr. 2 mk. tør Skipd. 5 Rdlr. Klipfisk Skipd. 20 Rdlr. Norsk Torsk saltet Td. 4 Rdlr. Jslandsk Td. 7 Rdlr. tør Fisk Skpd. 12 Rdlr. Dansk Vaar-Sild Td. 4 Rdlr. Høste=Sild Td. 5 Rdlr. 3 mk. a 6 Rdlr. Norsk Sild Td. 3 Rdlr. 2 mk. a 6 Rdlr. Tran Td. 14 a 16 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 3 mk. Spansk Td. 4 Rdlr. Fransk Td. 3 Rdlr. Viin. J 400 Rdlr. En Ahme Rhinsk Viin 55 Rdlr. 20 a 25 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin 24 a 30 Rdlr.;Et Oxehoved Fransk Brændeviin 6 Rdlr.) 46 Rdlr. Humle. Brunsviger Skippd. 60 Rdlr. Garled 50 Rdlr. Norsk Jern Skpd. 10 Rdlr. Tiære Tønden 3 Rdlr. 3 mk. a 4 Rdlr. Reen Hamp Skippd. 15 a 18 Rdlr.) efter dens Bonite. Hør Skippd. 15 a 36 Rdl. Brænde. Pommersk Fyr 2 Rdlr. 4 mk. a 3 Rdlr. 1 mk. Bog 4 Rdlr. 2 mk. Mariager dobb. 5 Rdlr. Jydsk enkelt 3 Rdlr. 2 mk. Fyensk 4 Rdlr. Elle 3 Rdlr. a 3 Rdlr. 1 mk.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende Skippere indkomne: Fra 5te til 7 Febr. Peter Theisen, fra Skotland, med Steenkul og Østers.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Avertissemens. Gives tilkiende, at næstkommende Paaske fløttetid bliver Sr. Johan Frantz Kræbses, tæt uden for Kiøge beliggende, nye opbygte og vel indrettede gaard, ledig, samme er formedelst sin situation et angene melystested, ligger og meget beleyligt for en kiøbmand eller vertshuusmand, til gaarden er en smuk lysthauge og et vænge med fiske damme, i vænget kand faaes syv tdr. rug, og avles 30 læs høe, sæderjorden kand og ellers med god fordeel bruges til tobaks plantage; den lysthavende, som enten maatte behage at kiøbe eller paa nogle aar leye denne gaard med eller uden vænget, behage at addressere sig enten til eieren selv, boende udi Kiøge, eller hos Proc. Peter Smith boende i Magstræde, anden dør paa høire haand fra Vandkonsten, hvor de om billigste conditioner kand accordere.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Fredagen d. 13 Febr. og formiddagen imellem 11 og 12 slet, bliver ved offentl. auction Tre gang opbuden, forrige broemand ved Christianshavns broe Peder Christian Stavinds efterlate enkes tilhørende og iboende huus, beliggende udi Sqvaldergaarden, som bestaaer til gaden af 4 fag 2 etager høy, og iligemaade et baghuus paa 4 sag med kielder under, i værelserne en jern kakkelovn ziiret med 6 messing skruer og 2 messing fødder, item 2 bieleggovne. Commerce-Raad Christian Siegfred Eenholm paa Bregninggaard, Bølling Herred, Lundenes Amt, lader bekiendtgiøre, at hos hannem er staaende parat til udtælning, strax eller til 2 Apr. førstk., imod lovlig pant og deraf gaaende rente, en capital af 697 Rdlr. 3 mk. 4 sk. courant, umyndiges midler, hvilke ham er anbetroet som formynder af høye øvrighed, hvo samme behøver, vilde behage at melde sig paa Breigninggaard. Christian Hvid ridefoged ved Hellestrup gaard lader bekiendtgiøre, afg. Jens Rasmusens enke, Sidsel Jens dotter, hendes dødelige afg. i Lystrop Bye paa samme gods i Sorøe Amt, og tillige indkalder hendes arvinger, særdeeles som er fraværende, forrige gartner ved Antvorskow afg. Peder Jensens dotter Anna Maria, der formeenes at have opholds sted i Kiøbenhavn, denne og øvrige arvinger saavelsom den afd debi= og creditorer at møde i stervboen, som herefter administreres og bringes til endelig slutning hos hannem paa bemt. Hellestrup gaard d. 11 Apr. førstk. kl. 2 slet eftermiddag, enhver sin tarv at paaagte, ey ventende videre publication, hvortil stervboen er uvederhæftig.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Torsdagen d. 12 Febr. om eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver afg. Jørgen Bruun medker enkes huus i Magstræde beliggende, 3die og sidste gang ved offentl. auction bortsolgt efter de conditioner som paa auctionsstedet vorder bekiendtgjordt. Saa bliver og næstpaafølgende Fredag den 13 hujus om formiddagen kl. 10 slet udi ermeldte huus bortsolgt endeel løsøre, bestaaende af guld, sølv, kobber, tin, messing, senge og gangeklæder, samt trævahre, item endeel snedker reedskab med videre. Gives tilkiende at efter et testament, skal ved Agent og Banco Commissair Joost von Hemert, udenlands fra indtrækkes omtrent 4000dlr. som udi jordegods til en families underholdning som boer i Fyen, skulle udsættes, hvem som denne capital maatte nødig have, vilde behage at addressere sig hos velbemt. Hr. von Hemmert boende udi Høybroestrædet her i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. No. XII. d. 9 Febr. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Directeurerne ved den for civile betientere og adskillige stænderi Danmark og Norge samt Fyrstendømmerne oprettede enke cassa, lader herved bemelte casses Jnteressenter anmode, at de sig til nu forestaaende 11 Febr. termin, præcise ville indfinde, med hvis de i følge fundationen og deres gjorte indtegninger, ere pligtige udi afdrag og renter til fornevnte termin at erlegge. Ved ovenmelte enke cassa bliver ellers en capital af 8 til 10000 Rdlr. enten under et eller separat, imod suffisant pant og første prioritet udi gode eiendomme i Khavn, til førstkommende 11 Jun. at udlaane; hvorom vedkommende behager at addressere sig til cassens contoir, som holdes udi dens eiendoms gaard i Clareboderne. Malthe Sehested Hoff til Hessel, Deres Kongl. Majests til Dan mart og Norge, Lieutenant af Cavalleriet, og Hans Nicolai Hoff, Kongl. Majests Cornet, paa egne og med arvingers vegne giøre vit terlig, at vores fader Høyædle og Velb. Hendrich Hoff, Deres Kongel. Majests. Major ved Jnfanteriet, er d. 15 Nov. sidstafvigte aar ved døden afg. her paa Hesselgaard, beliggende udi Aarhuus Stift, Calløe Amt, Synder Herret, Aalsøe Sogn, og paa det at ikke nogen, endskiønt imod vente, med ubekiendt tilkrav til hans stervboe, arvingerne til uleylighed, skulle kunde hensidde, saa bliver ved dette vores proclama alle og enhver, som kunde formeene sig at have nogen lovlig og retmæssig krav til bemelt vores sal. faders stervboe, eller de, som dertil noget kunde være skyldige, efter loven inkaldede her paa Hessel at møde forinden aar og dag, og altsaa peremtorie inden 2 April 1751. de første deres tilkrav at legitimere og derefter betaling at forvente, og de sidste deres gield at tilstaae og klarere, hvorfore alle vedkommende vilde behage at see sig befriede for den ved udeblivelse dem ellers tilvoxende uleylighed og skade. Datum Hessel den 19 Januarii 1750. M. S. Hoff. H. N. Hoff.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Skifte forvalterne udi afg. Hr. Albert Angell sognepræst til Wad søe, og provst i Ost=Finmarken, hans stervboe, lader bekiendtgiøre, at skiftet efter bemt. afd Provst Angell bliver in Martio 1751 til en delig slutning foretagen paa Wadsee præstegaard i Ost=Finmarken, hvorfore alle som noget retmæssig krav formeener sig efter hannem at have, herved indkaldes til bemt. tid og sted, der deres fordringer at indgive og tilstrækkelig at legitimere, da enhver skal vederfares ret efter loven. Mads Justesen glarmester i Borre Sogn, Bølling Herret, Lundenæs Amt, døde den 31 Dec. 1749. Amtmanden over Lundenes og Beusling Amter, Justitz=Raad von Albertin, har derpaa som skifteforvalter, strax taget boen under forsegling, registrering, vurdering og auction, hvilket hermed notificeres creditorerne, som herved indkaldes, for at anmelde og legitimere deres krav, om de finder det fornøden. Skiftet holdes i Ringkiøbing i bemet. JustitzRaad von Albertins iboende gaard, og tænkes til efter dette proclamatis exspiration at sluttes d. 1 Julii førstkommende, og meldes creditorerne var avance om de vil svare umag reise og bekostning, at den afd enkemand ikke har efterladt sig noget uden 3 smaa fattige børn, og at gielden allerede lader til at overstige hans fattige liden efterladenskab.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Det tilkiendegives hermed at paa Kriigs-hospitalets Ladegaard er blaar at faae tilkjøbs udi store og smaa partier 3 a 4 skill. pd. det igientages ogsaa herved, at sammesteds er ligeledes hørgarn og blaargarn at bekomme punde= og strenge viis, og i fald nogen skulde behøve garn efter en foreviist prøve, kand det efter prøven blive spundet, og enhver med saadan garn som forlanges for billig priis blive forsynet.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Hos Boghandlerne Mumme og Rothe udi deres Compagnie boglade paa Waysenhuuset er at bekomme: Hr. Abbed Steinmetzes besvarelses brev til Hr. Pastor Hoecker i Staraard, indbefattende en grundig efterretning om Herrenhuternes lærdom, meenigheder og levemaade, af det tydske i det danske sprog oversat, og dem til tienste, som elske sandheden, til trykken befordret af Phillalethe 800. a 2 sk.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Directeurerne for de fattiges væsen udi Danmark, giøre bekiendt at Mandagen den 16 Febr. om formiddagen kl. 9 slet, er berammet auction udi børnehuuset paa Christianshavn, paa endeel udi Møens tugt= og manufacturhuus fabriqverede, alle med behørig merke og stempel forsynede, og endeel paa den her i staden ordinerede Halle efterseede, og forsvarlig befundene vahre, bestaaende af calemanqve, camelot, chalon, rask, trykkede sarger, sionemultum, og bomest, efter derover forfattede specificationers videre formelding, som udi børnehuset hos casserer Bierman, og paa conventhuuset hos Jnspecteur Ries ere at bekomme, og forstendiges det liebhaverne til efterretning, at pengene for de vahre som kiøbes, leveres til casserer Sr. Cort Ernst Bierman udi børnehuuset, og bliver ingen vahre uden Directeurernes expresse fordre af hannem til nogen, uden imod contant betaling udleveret. Afg. Hr. Morten Jepsen Tarms hustrue Mad. Maren Christen dotter Kiergaard er død sidstl. 4 Sept. paa hendes iboende gaard Rekkergaard kaldet, beliggende i Lundenes Amt, Bølling Herret.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Ved forseglingen samme dag, anmeldte de tilstædeværende arvinger, at arven skulde deeles mellem de afdødes fælles arvinger, samt at arvingerne paa baade sider vare brødre= og søstre børns børn, som vidt omkring i Lolland, Kiøbenhavn og andre stæder vare separere. de, slig declaration foraarsager, at skifteforvalteren, Amtmanden over Lundenes og Beusling Amter, Justitz=Raad von Albertin, foruden det ved Nørre=Jyllands landsting, samt ved Bølling Herret, Ringkiøbings byeting og Lollands landst og gjorte proclamation, end ydermeere hermed at indkalde omtalte afd. folks arvinger i og uden Provinzen, i følge lovens præscriberte tid, at møde eller møde lade, deres arveret at legitimere, da enhver i følge loven, kand vente sig den lod, som stervboen og omstændighederne kand tillade. Om nogen til førstk. Wiborg omslag maatte behøve til laans 3000dlr. a 4 pro cento aarlig rente, paa godt første prioriteret pant, har forpagteren Lauritz Krog paa Lensholm i Vensyssel udi Jylland samme summa i commission, hos hvem vedkommende enten selv eler ved commission vilde anmelde sig betimelig inden snapsting.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Skifteretten udi stervboen efter afg Hr. Matthias Christian Jensen, forhen Sognepræst til Wibye og Thyset Meenigheder udi Aarhuus Stift og Ning Herred, lader 3de gange efter hverandre, udi gazetterne bekiendtgiøre, at om nogen til førstkommende snapsting maatte behøve en capital af 15 til 1600 Rdlr. imod suffisant pant og lovens rente 5 pro cento, de da ville behage at melde sig hos Provsten til vor Frue kirke i Aarhuus eller hos Formynderen Mag. Peder Jessen Conrector scholæ i Wiborg.
Berlingske Tidende, 1750-02-09
Morten Listgaard paa Stubergaard, lader herved bekiendtgiøre, at en bodsmand paa hans gods i Lundenes Amt, Ginding Herred, Søvel Sogn, Dield Bye, navnl. Thomas Sørensen kræmmer, sidst afvigte 13 Dec. ved døden er afg og man ey veed hvor eller hvem den afdødes arvinger ere, og stervboen ikke er i den stand at den kand formaae formelig proclama, thi bliver saavel den afdødes arvinger, som ere di= og debitorer, herved 3de postdage efter hverandre udi aviserne bekiendtgjordt, og tillige indkaldet at møde udi stervboen bemt. Dield d. 6 Apr. førstk. da skiftet vorder foretaget og om mueligt er sluttet og afgjort. Med Kongel. Allernaadigste Tilladelse. Monarch, jeg og min Kunst, min for din Fod nedkaster, Min Afskeeds Tid er nær, jeg nu erfra borthaster: Men Store Konge, lad mig i Din Naade staae, At og fraværendes jeg Dig tilbede maa, Velyndere, som har med Lyst seet paa mit Spil, Jeg en Amindelse mig og udbede vil Den berømte Nordhollandske Kunstmester vil endnu i indeværende uge til allersidste gang øve sine exercitier, deels efter manges instændige begiæring, og deels fordi hans scholarer endnu ikke ere ret perfecte, men paa det at enhver kand profitere af hans kunster, saa er den 1ste rana 3 mk. den 2den plads 1 mk. 8 sk. og den 3die plads 12 sk. og hans kunstrige Mechanisk, statuer viser han daglig, om eftermiddagen fra 3 til 10 slet. Den 1ste plads er mk. den 2den plads ler 1 mk. danske.
Berlingske Tidende, 1750-02-13
ERCURI XXXI No. 13. Ka XX Danske Kiøbenhavnske Fiender, Fredagen den 13 Februar. Copie af et Brev, som Hans Kongel. Majestet af Preussen, har skrevet til Magistraten i Frankfurt, angaaende den frie Religions=Øvelse for de Reformerte sammesteds. Vi Friderich af Guds Naade, Konge i Preussen a. have ikke uden besynderlig Rørelse fornummet, at, uagtet Keyserens retsindige befalinger og adskillige Rigs-Stænders Formaninger, have vore Brødre i Jesu Christo, de Reformerte i Staden Frankfurt, hidindtil ikke kundet naae deres lovlige og fornuftige Paastand, at dem maatte tillades, sammesteds at bygge en Kirke til deres offentlige Gudstienestes frie Øvelse; men at man tvertimod bliver ved, at oplede allehaande Paaskud og Udflugter, for at være dem der til Hinder. Nu kand lettelig dømme, at deslige Forhindringer, der legges i Veyen for vore Brødre, kand ikke være Os ligegyldige, men at de maa røre Os. Derudover kand Vi ikke andet, end i kraftigste Maader understøtte deres Forlangende, saasom Forordningerne af Rigets ypperste Hoved og de i den Henseende af Hans Keyserl. Majest. udstædde Formanings=Skrivelse tale for dem; men førend Vi ville gaae saa vidt, som Vi ellers vel agte for tienligt, for at befordre Virkningerne af saadant faderlig Sindelav, have Vi paa Vor Side fundet for godt, at lade ingen fleere Forhindringer komme i Veyen, som kunde giøre Skaar i den Keyserl. Villies Opfyldelse, helst siden Hans Keyserl. Majestet har ladet eder i denne Sag tilkiendegive, at J skulle holde eder fra alt det, der kunde sætte saa lovlig en Sag i Langdrag, som Vore Brødre de Reformertes Forlangende er Thi vente Vi naadeligen af eder, og ere visse paa, at J efter eders iboende Klogskab og Forfarenhed skal agte herudi eders er get saa vel som Stadens Beste, og see til, at J ikke løbe den Fare, som der er at frygte for, om man skulde nødes til at gride til den Tvang, som efter Rigets Love bør følge paa udgangne Keyserlige Forordninger. For Resten ere Vi &c.
Berlingske Tidende, 1750-02-13
Stokholm, den 30 Jan. Jmedens udenlands tales om intet meere, end om Urolighed i Norden, tænker man her paa intet mindre end paa Krig, og baade Kongen og Senatet henvende deres fornemmeste Omhu til Landets Melioration. Til denne priiselige Omhu kand henregnes det Allernaadigste Reglement, som Hans Kongel. Majestet har ladet udgaae for de saa kaldede Rybyggere, som enten allerede have nedsat sig i Lapland, eller herefter agte der at fæste Boe til Landets Cultivering. Samme bestaaer af 17 Paragraphis: 1. Nybyggeren skal melde sig hos Lands-Høvdingen; samme skal 2 undersøge, om Stedet, som Nybyggeren har udsøgt sig, er beqvemt eller ey, og til den Ende 3. ved Kronens Betiente lade tage det i Øyesyn. 4. Naar Nybyggeren saaledes har faaet Tilladelse, skal han inden 2 Aar begynde at bygge, paa det man kand see, at det er hans Alvor, og at han ikke holder andre fra at bygge paa Stedet. 5. Frihed for Skat skal ingen forundes længere end paa 15 Aar. 6. 7. Efter samme Tids Forløb skal det cultiverede Land opmaales, og sættes i Skat. 8. Nybyggeren skal ikke videre have JagtFrihed, end paa en halv Miil omkring hans Gaard, og for Resten legge sig meere efter Agerdyrkning end efter Jagt. 10. Ham skal behøvende Fiske=Vande anviises. Den 10de og 11te §. bestemmer Tiundernes Antall, den 12te viser, hvorledes Ager=Landet skal dyrkes; den 13de forordner, hvorledes Skoven skal forvares for Jldebrænd, i den 14de handles om, hvorledes der skal bygges, i den 15de loves alle dem, som efterleve dette Reglement, Frihed fra alle Paalæg paa deres Personer og Gods i de bevilgede Fri=Aar. Og paa det at denne nye Culture desbedre maa fremmes, saa bevilges i den 16de de Laplandske Præster ikkun et District paa en fierding Miil til Ager og Eng, Græsning, Fiskerie, Fugle-Fangst og Jagt. J den 17de og sidste injungeres Lands=Høvdingen at passe nøye paa dette Reglements Efterlevelse.
Berlingske Tidende, 1750-02-13
Warschov, den 28 Jan. Her er i disse Dage allerede endeel af den Kongel. Bagage fra Dresden ankommen, og til det forestaaende Senatus Consilium ere alle fornødne Anstalter gjorte, saa at Hans Kongel. Majestets Høye Ankomst er visselig ikke langt borte. Fra Ukraine berettes, at paa de Russiske Grændser ere alle Bomme blevne forseglede, og at ingen tillades at komme over fra hiin Side af Dnieper-Floden; der skal ogsaa nogle Regimenter Russiske Tropper være marcherede til Kiow.
Berlingske Tidende, 1750-02-13
Meyland, den 21 Jan. Nu synes det, at Sagen er klar og afgjort, at Øen Corsica med Titel af Kongerige skal komme under Jnfanten, Hertug, af Parma, og det forsikres, at de iblant Lemmerne af Regieringen i Genua, som hidtil havde været imod disse Underhandlinger have nu aldeles forandret deres Meening. J følge seeneste Breve fra Venedig, vil Republiqven under Livs Straf forbyde Grævinde Barbo, hendes Cammer-Jomfrue og Hr. Alfieri, at betræde de Venetianske Stater, samt lade deres Billeder opsætte udi de Banniseredes Sahl, med en Beskrivelse om deres Forbrydelse. Siden nu ogsaa Keiserinde-Dron gen har skikket Ordre herhid, at bemeldte Hr. Alfieris Proces med det første skal bringes til Slutning, saa have de forordnede Dommere i Løverdags forhørt ham om det, at han beskyldes for at have spundet paa at skille Græv Barbo ved Livet.
Berlingske Tidende, 1750-02-13
Madrit, den 17 Jan. Alle Gouverneurs udi Søe-Stederne have faaet Ordre, at indsende til Hoffet til 20 Febr. en Liste paa alle Skibe, samt store og smaa Fartøye, der findes udi deres Havne; item en Fortegnelse paa hvor mange Canoner disse Skibe kand føre, samt hvad Canoner de virkeligen have, tillige med et rigtigt Mand tall paa Matroser og Søe=Folk. Alle Regimenter, baade af Jnfanterie og af Cavallerie, skal til 1ste April være complete. For hver Rytter, der da fattes, skal Officeren betale 100 Rdlr. Men hvad alle disse Anstalter sigte til, det bliver en Hemmelighed. Hr. Keenes Negotiation gaaer meget seent afsted, og man kand endnu ikke see, hvad Udfald den tør faae. Paris, den 29 Jan.
Berlingske Tidende, 1750-02-13
Particuliere Breve fra Jtalien melde endnu bestandig om en ny Alliance imellem dette Hof og Hofferne af Spanien og Sardinien, hvor Republiqven Genua skal være med ibefattet, og det paa saadanne Vilkaar, at Hans Sardiniske Majestet renuncierer paa alle sine Prætensioner paa endeel Domainer, Forlehninger og andet Gods, som bemeldte Republiqve besidder. Abbed Langlet du Fresnoy, som har gjort sig bekiendt formedelst adskillige historiske Verker, er Autor for den paa dette Aar udkomne Almanak, under Titel af Calendrier Historique pour " annee 1750. aver l' origine de toutes les Maisons souverains, paa hvilken den Store-Britanniske Ambassadeur, Græve af Albemarle, har udvirket et Forbud ved Hoffet, og for det første skaffet Almanak-Skriveren Bastillen til Løn. Forfatteren taler i sin Almanak om Huuset Stuart og om Prinz Edvard med saadanne Expressiioner, som ingenlunde rime sig med Klogskabs og Forsigtigheds Regler, og mindre med Hoffets nærværende politiske Systeme. Derforuden har han tillagt bemeldte Prinz nogle Egenskaber, der ere kuns lidet bekiendte, og som ikke kand være det Store-Britanniske Hof til Behag. Abbed Langlet er ikke saa ubekiendt i Bastillen, siden han alt forhen har tilbragt, nogle Aar deri, og har paa samme Sted skrevet hans Roman Bibliotheqve. Siden Hr. de la Bourdonnaie leder efter en Person, der vil giøre ham Compagnie for en aarlig Underholdning paa 2000 Livres; saa vil denne Abbed vel søge fordet første at trække disse Penge. Omendskiønt der tales meget om en Leyer, som skulde oprettes udi Delphinatet, saa kand dog førend April eller May-Maaned intet vist derom siges.
Berlingske Tidende, 1750-02-13
Lion, den 21 Jan. Ved den hellige Dørs Aabning i Rom er, som man fornemmer, følgende merkværdige Hændelse passeret. Man fandt i Muuren for den hellige Dør udi St. Johannis Lateranensis Kirke et lidet Skrin, hvori laae 300 Rdlr. samt en Sæddel, af Jndhold, at disse Penge skulde tilhøre dem af de Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. 3de Muurmestere, som A. 1726. havde været med at muure Døren til, om 1750 endnu nogen af dem fandtes i Live, Da der nu virkelig een af dem fandtes i Live og overværende ved Aabningen, saa ere disse Penge ham ogsaa blevne, tilkiendte.