Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1680-05-01
2. Skal Hans Keyserl. Majest. udi sin Regiering og Disposition icke udi ringeste Maader angribis, ngt. langt mindre noget aff Hans Jntrader betagis, men samme stedse och altid aff tilstundende Romeske Konge, saa som en Fader æris och respecteris. 3. Skal de sidste erobrede Lande Burgundien, Lottringen, Ofver och Under-Elsas, samt de Fæstninger Metz, Thoul och Verdun igien Rigets Grendser incorporeris, saasom de aff Arilds Tid hafver været, samme Side tilhørende sættis i Fuldkommenhed, och benæfnde Stæder deres Contingent her efter det Romeske Rige u-vegreligen indlevere, saa och igien med den Respect til Cammer-Retten til Speyer hen visis. 4. Saa snart Konge-Valet er skeet, skal Freyburg i Brigau strax Hans Keyserlige Majestæt med alt der inde findende Artillerie, Munition och Forraad igien tilhaande stillis. 5. Skal et Corpus udaff 60000 Mand, samt Artillerie och andre Fornødenheder under tilstundende, Romeske Konges Commando, foruden det Romeske Riges ringeste Bekostning och Besværlighed i Ungaren holdis i Beredskab imod Tørcken, hvilcken Operation saalænge skal continuere, indtil samme Kongerige ved guddommelig Hielp och Bistand fuldkommeligen er eerobret, det Romeske Rige herved imod Tørcken en sicker Formur och Værn er forskaffet, och de Christne Grendser indtil Belgrad eller GredskVeysenburg, ligesom de aff Arilds Tid hafver været, igien kand udbredis. 6. Skal formedelst denne Krig fremdeelis ved Jgiennem-Toget Transitus innoxius præsteris, och holdis god Justitz, och saa vel for de marcherende Trouper som de efterfølgende Recrouter iligemaade for rede Penge betalis, paa det at det Romeske Rige derudaff ingen Uleylighed skulle tilvoxe. 7. Och at den Tydske Nation forden Ungareske erobrede Ære och Reputation derved ikke skal udelukis, da skal i Henseende til den na ofverveyede Tilstand aff det gandske Rige inclusive eller inden for de Keyserlige Arffve-Lande, icke være meere end et Corpus udaff 16000. Mand, hves General altid skal være en Rigs Første, samme Corpus skal med Sold, Proviant och Recrouter ved lige holdis. Med mindre at Riget i tilstundende ville eller kunde udaff fri Forsæt och godvilligen gifve noget meere der til. 8. Jck. 8. Jcke dismindre skal och de Tydske Officerere och Soldater, som ere under det Franske Corpo, ingen Accommodement och Forfremmelse være fornectet, och i synderlighed imellem begge Nationer intet Forskiel eller Persons Anseelsvære. 9. De Stæder och Pladser, som i Ungaren ere erobrede, skal Keyseren strax indrømmis och ofverlefveris, och hannem hans Posteritæt, samt det gandske Kongerige arfveligen forblifve, och til den Ende med Rigets och deres egne Folck besættis. 10. At Tørcken och dermed diss, meere kand svæckis, Commercierne hannem forhindris, og den Middellandske Søes Seylads betagis, da vil Kongen af Franckerige en mægtig Søe-Flode continuerligen for Dardanellen ved lige holde, och saaledis Tørcken baade til Lands och Vands bekrige. 11. Paa det och at Riget her efter icke skal hafve nogen Mangel paa tappere och qvalificerede Folck, da vil Kongen af Franckerige paa sin egen Bekostning to stattelige Academier udi Tydskland fundere, hvorudi den Tydske Noblesse, Herrer och andre Stands Personer, uden Religions Forskiel vel kand opdragis och informeris, och udi Studeringer och alle andre Ridderlige Øfvelser blifve underviste. 12. Vil och skal Kongen aff Franckerige sig och sin Søn Mons. Dauphin och alle deres Succes fores, Prætensionen paa de Lande, som hidindtil udaff CAROLO MAGNO och hans Effterkommere evindeligen begifver, och de, som dennem endnu eyer derved confirmere. Saa som nu Hans Kongelige Majestæt aff Franckerige sig der til forseer, at ingen udaff Rigs-Stænderne hans velmeente Forslag, hvorved Christenheden kand sættis udi Fredelighed, och Riget sin forrige Sickerhed kand nyde, sig modstændige skulle betee, eller tænke til sig derimod at opsætte, och end icke den Romeske Keyserlige Majestæt selff icke at være imod, at hand sine Aar och Dage her efter udi høyeste Authoritæt och Anseelse, och der til med udi fuldstændig ynskelig Rolighed kand ende og slutte, samt sin høyst berømmeligste Devotion ubehindret maa forrette, da blef herimod høystbemældte Hans Kongelige Majestæt och hans eeneste Herre Søn en Refusin och Vederlag til yderste Haanhed er vederfaret och igiengieldet. Spa