JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Anføreren for den Engelske Fregat, som bloquerer Kjøbenhavn, har i en Skrivelse af 5 d. M. til Consul Grammeldt, at han har havt den Frihed at formilde Blocaden saaledes, at alle Skibe under 100 Td. med Provision, Brændmaterialier, Salt og Bygningsmaterialier skulle have Tilladelse til at løbe ind, saasnart Cronborg vilde lade Engelske Skibe passere uforhindret, men da dette paa Forespørgsel blev negtet, saa maa han iagttage den strængeste Blocade. J Henseende til Svenske Skibe, da skal de naar de forvise en Certificat, være dem tilladt at gaae fra Kjøbenhavn eller Helsingøer til enhver Svensk Havn; at intet Svensk Skib tør indtage i Kjøbenhavn andet end Svensk, Engelsk og neutral Eiendom ballastede Skibe kunne afgaae frit. Derne melder Fraser, at Svenske Undersaatters Handel og de Svenske Kysters Beskyttelse udgjør en væsentlig Deel af hans Befaling. Da de Silkehandsker, som man har fundet ved Pave Innocen den Fjerdes Lig, ere strikkede, saa seer man heraf, at Strikkekonsten allerede var bekjendt i Jtalien 1254. J Frankrige lærte man først at kjende den i Franz den I. Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Ved de Neapolitanske Kyster bruge de Engelske Krigskibe samme Fremgangsmaade som ved de Danske. En Engelsk Fregat satte d. 4 Oct omtrent 50 Mand i Land, ved Kysten af Capitello, for at plyndre Saltoplagene. Men Anføreren for et Compagnie Franske Grenaderer mødte dem med 25 raske Franskmænd. Elleve af Røverne bleve paa Pladsen og de øvrige maatte flygte til Fregatten, som dog havde fyret 150 Canonskud med Kugler og Skraa Under den store Canopas korte Ophold i Neapel har Kongen underholdt sig meget med ham. Han skal egentlig være kommet did i det Forsæt, at udsee en passende Plads til Keiser Napoleons colossalske Billedstøtte af Bronge, der skal opreises her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Det hedder at Moreau vil paatage sig en Americansk Commando i Krigen mod Engelland og at America vil udruste 4500 Capere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
J denne Tid kan man med Føie sige om Kongen af Engelland: "hans Haand er mod alle og alles Haand imod ham. Ogsaa Frankrig befandt sig engang i den Forfatning, at det næsten havde hele Europa imod sig; men med den Forskiel, at Europa den Gang vilde have Krig med Frankrige, og Engelland derimod nu vil have Krig, med Europa. Frankrige med en Befolkning af 30 Millioner og med en Jordslund, der gjør de fleste udenlandske Producter unødvendige, kunde udholde Kampen. Men Engelland med 15 Mill. og en Jordbund, som kun Konsten kan aftvinge det, Naturen frivillig yder hiint Land - indsluttet paa sin Øe og afskaaret fra al den Forbindelse med Fastlandet, som er saa nødvendig for et handlende Land, kan umuelig i den Henseende sammenligne sig med Frankrige. Dets sidste Time er slaaet, og det maa nødvendig segne i sin krampagtige Kamp At det har mistet i Portugal sin sidste Allierede er et ubodeligt Slag. Dets Vandel paa dette Rige, var dobbelt saa stor som alle andre Nationers tilsammentagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Portugal skal for de foranstaltede Udrustninger betale Frankrige 30 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Telegraphen melder under Artiklen London d. 25 Det følgende: Ved overordentlig Leilighed er over Holland indløben den Efterretning: at Oppositionspartiet i London har seiret over det nuværende Ministerium. Kongen har givet Lord Moira, Wellesley og andre Personer af almindelig erkjendt Redelighed og Duelighed adskillige Privat-Audiencer, og har opfordret samme at forelægge ham en Plan til et Ministerium, der kunde være passende til nærværende Tidsomstændigheder. Dette skal og saa allerede være skeet, og Kongen skal have viist største Beredvillighed til at samtykke i et gavnlig Forandring i Statsembedernes Besættelse, da det er klart og aabenlyst bevist, at Regjeringens hidtil værende Forfatning uundgaaelig vilde drage Storbritanniens og dets Handels fuldkomne Ødelæggelse efter sig. Har man nogensinde havt Beviser paa den Modbydelighed, hvormed det Brittiske Folk har betragtet de hidtil valgte Forholdsregler, saa var den første Efterretning om Oppositionens gode Fremgang, der, skjønt blottet for al Authoritet, opvakte hos hele London er Slags Henrykkelse; de Engelske Fonds stege og Handelshusene bleve ligesom oplivede. Prindsen af Wales, der nylig ved den offentlige Menings meget tydelige Yttring i Dagens Blade, er bleven særdeles bevæget, skal have gjort adskillige virksomme Skaldt til denne følgerige Forandring. Han har, i Følge Jndbydelse, aflagt Besøg hos Kongen i Windsor, og er er bleven modtagen med stor Ømhed. Der paafulgte siden en Conference der varede 2 1/2 Timer, i Overværelse af to berømte Statsmænd, der under den nærværende Administration have negtet at tage Deel i alle offentlige Anliggender. Her skal være udkastet en Plan til en ny, veludtænkt, af Kjernen af den høiere og visere Classe af Nationen organiseret Regjering, som meget snart skal sættes i Virkelighed. - Denne Beretning afsendtes i største Hast endnu samme Dag da den blev bekjendt i London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-24
Den nylig i London afdøde Hr. Russel har efterladt to Planisphærer af Maanen, der ere forfærdigede efter de nyeste Jagttagelser. Hans Søn vil lade dem stikke i Kobber og udgive dem paa Subskription.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. holstenske Femte Aargang. No. 14 Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 27 November 1807. Hvad er Fædrenelandskjerlighed, den Beskland, det hver Morten Pris dich an, Das halte fest met dennem ganter Hersen, Hier ind die Farten Butein demer Kraft Aldrig synes Besparelsen af det Spørgsmaal. jeg her agter at undersøge, at have været mere overeensstemmende med Øieblikkets Tarv, end i denne Tid. Ligesom Navnet Fader er eet af de første Ord, Barnet i sin uskyldighed stammende udraaber, saaledes er Ordet Fædrenelandet, det første Ord, der bør bessele Ynglingen, naar han forlader Barndommens blomsterrige Tryllebane, og begynder at føle at han er bestemt til et høiere Maal end den blotte sandselige Nydelses indskrænkede Enemærker. Denne Folelse bliver dobbelt stærk, naar det elskte Fædreneland lider, naar mørke Tordenskyer forbunkle dets Himmel, naar dets Fare fordrer Ynglingens stærke Arm og Mandens kraftige Bistand, med Baad og Bred. Men hver heriget kon denne guddommelige Følelse, denne ædle Drivt end er, saa gives der dog mange, der misforstaae og miskjende den, fordi de ikke har dan det sig noget lyst Begreb om den Fædrenelandskjerlighed Patriotismus bestaaer ikke i den blinde, vilkaarlige Forkjerlighed for den døde Jordplet, hvor vi første Gang saae Lyset, den Jordplet, der er blevet og kjer fordi vi der have seet vor første Ungdoms brogede Drømmebilleder, fordi vi lærde at elske den, førend vi endnu kjendte nogen anden, fordi Vane, Forhold og Forbindelser har gjort os den dyrebar. Ogsaa Jrokeseren og Grønlænderen elske deres Fødeland; ogsaa de føle en blind, dyrisk Forkjerlighed for alle de Gjenstande, der fra deres tidligste Barndom af have foraarsaget den Glæde. Men den sande Fædrenelands kierlighed hos det enliverede Menneske har en Flangt ædlere og renere Kilde end denne blinde, vilkaarlige Kjerlighed til Jordpletten eller de Gienstande, der ved Babe ere blevne ham dyrebare. Sand Fædrenelandskjerlighed kan kun tænkes hos et oplyst kolk og under en oplyst Regjering. I et Land, hvor kun Lovene regjere, og Folkets Tarv er Regentens høieste Formaal. hvor enhver redelig Næringsvei befordres og understøttes, hvor Sandheden hyldes og Hyklerie afskyes, hvor Lasten i Purpur straffes og Fortjenesten i Laser opmuntres og belønnes - i et saadant Land, er Fædrenelandskjerlighed en Spire, der blomstrer og omsider bærer de kjønneste Frugter. Men kun under saadanne Omstændigheder lader sand Fædrenelandskjerlighed og tænke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Vi have nu saaledes bestemt Forskjellen, imellem Fjerlighed til Jordpletten og Kierlighed til Fædrenelandet. Nu opstaaer det Spørgsmaal, hvorledes yttrer denne Kjerlighed sig Var Curtius, der styrtede sig i Afgrunden, nogen fand Fædrenelandsven Jngenlunde Higen efter Ravnkundighed og Udødelighed var maaskee ligesaa mægtig en Drivefieder hos ham som Fjerlighed til Fædrenelandet, endskjønt man ikke kan negte, at den første, rigtig styret kan blive en mægtig Spore til den sidste. Jo visere Fødelandet regieres, des større maa ogsaa den Kjerlighed blive, vi bære til det Fædredelandskierlighed er ingen medfødt Drivt, enhver Regjering kan fremkalde, nære og befordre den Kasse vi et Øie paa vort Dannemark, saa maae vi tilstaae, at Alting forener sig her om at gjøre os det dyrebart. Hvilken Stat i Europa har vel midt under de Revolutioner og Krige, som ødelagde de fleste andre Lande, i saa uafbrudt en Række af Aar, høstet flere Frugter, af Fredens Lyksaligheder, Hvilken Regjering har vel mere bestræbt sig for at fremme sine Undersaatters physiske og moralske Tarv end den Danske. Og netop dette gjør os Fædre nelandskjerlighed til en saa sød og hellig Pligt. Men ægte Fædrenelandskjerlighed bestaaer, ikke i Ord. Hvad nytte Ord naar Staten trænger til Daad, og kun ved Daad har vil vise, at vi ikke ere vanslægtede fra vore Fædre. Da Corinth rustede sig til Krig og alle Jndbyggerne vare sysselsatte med at øve sig i Vaaben, rullede den dovne Diogenes sin fredelige Tønde op og ned af Gaden, for, som han sagde, ikke at være den eneste Ørkesløse i Staten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Mange af vore Samtidige synes at følge denne Cynikers Exempel, de hvæste deres Tunge istedet for deres Sværd. De handle lige saa urigtigen som hiin. Der hvor Staten byder os at handle er det ubilligt at afsvise den med Ord. - Ædle Medborgere, i hvis Barm Fædrenelandskjerlighedens hellige Flammer lue Betænker, at det ikke er nok, at yttre sine Forlelser ved tomme Ord, men at kun sand paa triotisk Daad stempler den sande Patriot. Hædersminde. *)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Ogsaa Efterverdenen gjemmer en Løn, som Nutiden ikke kan yde. Hvilken Tanke er herligere end den, at leve og velsignes i Fædrenelandets Aarbøger I. Overdrevne Priser paa Livets første Fornødenheder. Athenenseren Demandes straffede en Haandværksmand, fordi han lod sig betale sine Ligkister for dyrt, og paa denne Maade søgte at drage Fordeel af sine Medborgeres Død. Saa oplyst tænkde Nationer, som vi kalde Hedninger. Ganske anderledes handler og tænker man i vore Dage. Aldrig saasnart hjemsøges et Land med store Plager, førend Speculanter pønse paa at drage ubillige Fordele af disse, uden at nogen Demandes straffer dem. J dette Øieblik, hvor fælles Nød burde stemme Menneskene til fælles Følelser, hvor en uretfærdig Fiende har banet sig Veien til vor Flaade over Ruinerne af vindskibelige Borgeres Bolig, over den sønderknuste Værgeløses Liig, over saa mange hundrede Retskafnes ødelagde Velfærd – i dette skrækkelige Øieblik, hvor de fleste Næringskilder ere stoppede og Udsigten til Fremtiden mørk og rædsom - seer man endog meget formuende Folk benytte sig af deres Medborgeres almindelige Trang til at opskrue Priserne paa Livets første Fornødenheder. Der kan ikke være mindste billige Grund, til at tage meere for disse Fornødenheder efter end førend Krigens Udbrud, da de ere indkjøbte førend og ikke efter den Tid, og skulde der endelig betales noget mere end sædvanlig, saa kunde det dog aldrig blive 50 til 150 PC. Vel bør al Handel være fri for utidige Baand. Men dette kan i det høieste dog kun gielde for undværlige Artikler. De nundværlige ere en Undtagelse fra Regelen. Her maa der tages Hensyn til Tiden og Omstændighederne. Det er Synd for Gud og Menneskene, at adskillige af vore Rige, der have høstet gyldne Frugter af Dannemarks Neutralitet, ikke allene forsage deres ulykkelige Medborgere i Trængselens Øieblik, men endog saa uværdigen benytte sig af Almeentrang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Indenlandske Efterretninger. J Aaret 1785 erholdt H. K. H. Kronprindsen en Lystfregat til Present af Kongen af Engelland. Baade indvendig og udvendig var denne Fregat meget prægtig. Kahyten var af Mahagonie, Kakkelovnen af poleret Staal og alt det øvrige meget elegant. Den var offentlig til Skue, og hele Skarer af Mennesker begave sig hen til Holmen, for at tage den i Øiesyn. Da de Engelske Voldsmænd nylig udplyndrede de Danske Sø=Arsenaler, og bortslæbte Dannemark stolteste Eiendom, dets Krigflaade, lode disse Ransmænd denne Lystfregat allene blive tilbage, formodentlig for ikke at beskjæmme deres egen Konge ved at rane i hans Navn som Venner, hvad han selv havde foræret en Dansk Prinds som Ven. H. K. H., som ved sin Tilbagekomst til Kjøbenhavn, kun fandt i denne allene levnede Lystfregat en bitter Erindring om det venskabelige Forhold, der tilforn heldigen havde bestaaet imellem det Danske og Engelske Hof, og en harmfuld Paamindelse om den under Venskabs Maske bortranede Flaade, besluttede derfor at denne Fregat skulde deele Skjebne med Flaaden, og lod den til den Ende, bemandet med 16 krigsfangne Engelske Matroser og forsynet med fornødne Provisioner, samt alle dens halv ødelagte Jnventariisager, afgaae til det Land, som gjemmer den ranede Flaade. Den krigsfangne Engelske Coffardie Capitain William Patterson blev sat til at hjemføre den, for at overlevere den til det Engelske Admiralitet, og i dette Øiemed meddeltes ham et i det Danske, Franske og Engelske Sprog forfattet Pas, underskrevet af Admiralitets og Commissariatscollegiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Blandt de Videnskabsmænd, der især have liidt ved de Engelskes Mordbrand, maa endnu regnes Hr. Prof. Becker. Hans ypperlige Samling af chemiske og physiske Jnstrumenter og Apparater bleve aldeles ødelagde af to Bomber, der faldt ned bag en Hylde. Ogsaa endeel af Hr. Professorens Bøger bleve fordærvede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
J det Kongelige Bibliothek, hvor til Ære, for de ved denne Nationalskat ansatte Mænd, blev holdt under hele Bombardementet Vagt, faldt adskillige Bomber, men dog uden at gjøre synderlig Skade. En stor Bombe faldt lige ved Tøihuset, sønderslog Skilderhuset, men tilføiede ingen af begge Skildvagterne nogen Skade. En anden Bombe, som er faldet i Bibliotheket, har man hidtil endnu ikke været istand til at finde. Til Hjelp for Frue Sogns ved Bombardementet ødelagte Kirkeskole har Stiftsprovst Plum i denne Uge modtaget 51 Rdlr., hvoraf 30 Rdlr. tilsendtes ham af den for sine almeennyttige Anlæg bekjendte Hædersmand i Malmøe, Commerceraad Suell. Det nu grundede Skolebibliothek er ogsaa ved Universitetsboghandler Profts Gavmildhed bleven forøget med en Bogpakke af henimod 40 Rdlrs. Værdie. Den indeholdt blandt andet 20 Exemplarer af Barens gode Skolebog, Veiledning til at kjende Gud af Naturen, og ellers Bøger som: Niemeyers Grundsætninger for Opdragelse og Underviisning, Daubs og Boisens catechetiske Læreboger, Campes Robinson, Theophron &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Man erfarer nu efterhaanden alt mere og mere, hvilken overordentlig en Skat, de Engelske have fraranet os. De have allene bortslæbt fuldstændig Takkelage, som især i de senere Tider er saa overdreven dyr, til 28 Linieskibe,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Grev v. Bandissin, som har været ansat ved vort Gesandtskab ved det Kongel. Spanske Hofer nu af Hs. Majestæt udnævnt til LegationsSecretair ved dette Hof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Et Svensk Skib, ladet med Tran og Sild, kom nylig paa Grund ved Castrup. De kastede, for at lette Skibet, 120 Tønder Tran overbord, men da det ikke hialp, fik de Folk fra Amager, som hialp det at blive flot. Caperen, som føres af Capitain Lind, tog i Torsdags et tremastet Engelsk Coffardieskib. Et fiendtligt Krigsfartøi ville forjage vore Folk fra deres Bytte ved at fyre nogle tyve Skud paa den, men da det saae, at det aldeles ikke kunde naae den, holdt det inde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Af Danske og Norske Capere er der nu allerede opbragt ialt 60 Engelske Skibe. Mandskabet paa eet af disse Fartøier, som blev tager i disse Dage, har berettet, at de Engelske Skibe have faaet Ordre at forlade de Russiske Havne saa har stig som mueligt. Ligeledes har en Reisende berettet, at Keiseren af Rusland virkelig har erklæret Engelland Krig, og at Krigserklæringen allerede er trykt. Dersom denne Efterretning er grundet, til man snart faae notere Stadfæstelse delangaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Blandt vore raske Caperanførere udmærker især Hr. Capitain Wulfsen sig. J Torsdags havde han opbragt sex Skibe, hvoraf det ene vel var er Svensk, men hvis Papirer fandtes betænkelig. Et af disse Skibe, som han opbragte samme Dags Aften, var et stort Engelsk Skib med en rig Ladning, for det meste bestaaende af Seildug. Men det kom fast paa Middelgrunden. Nogle fiendtlige Krigsskibe ilede det til Hjelp, og udsatte strax sex Barcasser med Folk, der toge noget af dets indehavende Gods med sig og vilde slukke den Jld, der var bleven paasat. Men man forede paa dem fra vor Side med Skraasække, og de maatte trække sig tilbage. Skibets Ladning skal have været 100 til 150,000 Rdlr. værd. Endnu i Aftes brændte Skroget meget stærkt,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Blandt de Bomber, der fortjener at bevares som et evigt Mindemærke af Engellændernes blodige Fremfærd i Kjøbenhavn, kan regnes den, der findes indmuret i et Huus i Christenbernikovstræde lige for Antoniestræde. Den kom ind over Vinduet, slog begge Laarene af en gammel syg Kone, der sad i sin Lænestoel, anrettede skrækkelig Øde læggelse i Værelset, og foer igjen ud af Vinduet over Gadedøren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
J Bergen har man allerede længe klaget over de ulykkelige Følger af de mange Vertshuse, hvori der udskjænkes Brændeviin og stærke Drikke til Almuen. Antallet af disse Steder var steget til 400. For at skjønne hvilke der til saadan Udskjænkning vare berettigede, bleve deres Borgerbreve eller hvad anden Hjemmel de havde, paa Raadstuen efterseete, og nu befandt man, at ingen dertil ere berettigede, enten efter Borgerbrev eller andre særskilte Bevillinger, undtagen de indrullerede Søfolk. Politiemesteren advarer nu offentlig mod saadant uberettiget Vertshuushold og Skjænkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
J Bordeaux laae d. 11 Sept. 30 Danske Skibe, som ikke vilde afseile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
J Bergens Avis læses følgende: Det er en sørgelig følge af nærværende Krigsuroligheder, at saa mange fattige Familier, af Mangel paa Arbeide, nedsynke i en uforskyldt Armod, endog i den Grad, at de ere udsatte for Nød og Hunger. Enhver Tænkende seer med Bekymring Følgerne af dette Onde imøde, og Øvrigheden, hvis Pligt det er Dag at udfinde og anvende Midler til at sætte disse mange Arbeidsløse i Virksomhed, kan intet udrette naar den ikke understøttes af retsindige Medborgres patriotiske Opofrelser. Hertil frembyde sig i nærværende Tidspunct mange Leiligheder. Blandt Haandværkstanden er især Bødkernes og Rebslagernes Arbeide standset. Til at give dem og deres Folk, som allerede for det meste ere afskedigede, Leilighed til at fortjene noget, sees intet andet Middel, end at de Handlende, som have Leilighed dertil, lade gjøre Bestillinger af Arbeide hos disse Professionister, hvilket, under heldigere Omstændigheder, letteligen og uden Tab vilde blive afsætligt - En anden talrigere Classe af Arbejdsløse er afskedigede Tjenestefolk, Sjouere, med flere deslige for saadanne har man troet at kunne forskaffe Arbeide paa forskjellige Maader, Bergens Gader, slette Brolægning er noksom bekjendt. Brolægningen kunde vel ikke paa denne Aarstid foretages men Stene kunne dog anskaffes og tildannes, for siden at overlades Huuseierne, hver for sit Ved kommende: den ny i Sandvigen indrettede Kirkegaard kunde ogsaa beskjæftige en Deel Mennesker, men til alt dette behøves Forskud, hvortil samtlige Byens Borgere, hvis Kaar gjør det mueligt at bidrage til denne Sags Fremme, herved indbydes at tegne sig. Det er endelig bragt i Forslag, at lade den Mængde Hampegarn, som Kjøbmændene hidindtil have ladet spinde paa Landet, her forfærdige, hvorved ligeledes mange ledige Hænder, vilde sættes i Arbeide. Dertil udfordres Rokke af en særdeles Indretning, som ved en liden frivillig Gave vel kunde tilveiebringes. - Overbeviste om, at enhver ved nøie Overlæg vil finde, hvor nødvendige disse Forslage ere, bør man ikke tvivle om, at der blandt Bergens talrige Publicum findes mange ædelsindede Mænd, der kraftigen ville bidrage til sammes Udførelse, til den Ende have nogle af Byens mest agtede Borgere paataget sig, med førstkommende Uges Begyndelse, at omgaae med Subskriptioner, for at enhver derpaa kunde tegne hvad han agter at give, enten som Forskud, eller Gave. For hvad der saaledes maatte indkomme, skal offentligt Regnskab i sin Tid vorde aflagt. Bergens Raadstue, den 7 Novbr. 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Hs. Ex. Statsministeren Grev v. Bernstorff, er d. 18 d. M. afreist fra Kiel til Kjøbenhavn. Hans Gemalinde er bleven tilbage aar Ogsaa i Fridericia har Magistraten begyndt at indsamle frivillige Bidrag til Understøttelse for Kjøbenhavns Brandlidte Fra en Unævnt er til Amtmand Kammerherre, Baron Adler sendt en Forskrivning paa 4000 Rdlr. med Jndstaaelse af Landværnslieuten. Fribert, der selv har forøget Gaven med 200 Rdlr., til sefjordens Forsvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
H. K. H. Kronprindsen har tilkjendegives Major Classens Enke og afskedigede Capitain Wulff ved det borgerlige Artillerie Corps, begge i Helsing ber, sin særdeles Tilfredshed og Velbehag fordi de ikke allene have samtykket i, at de ny ved Helsing ders By anlagte Batterier, maatte opkastes paa deres Marker, men endog overladt Værelser i tvende dem tilhørende Bygninger til Opholdsted for Besætningen ved disse Batterier, og fordi især den sidste har tilladt, at Jord og Græstørv til Opførelse af det paa hans Mark opkastede Batterie maatte tages paa hans Jord uden Vederlag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Den patriotiske Kjøbmand 2 Gottig i Flensborg, har aabnet en Subskription blandt Kiøbmændene, hvorved der allerede er indkommen 3000 Rdlr., der anvendes til i Marsken at indkjøbe forne, som siden føres til Hovedstaden, i saadanne Øxne er allerede den 13de afgaaede til Nyborg, hvorfra de befordres videre efter - Dr. Theolog, og Sogallerhøieste Foranstaltning. nepræst til Thiirstrup, i Aarhuus Stift, Hr. H. F. Rørdam, har ved frivilligt Bidrag tilveiebragt 3: Tdr. 2 Skpr. Rug og 2 Tdr. Byg, samt 14 Rdlr. i Penge til Understøttelse for Hovedstadens trængende Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Ved en Skrivelse af 21 d. M. har Directionen for Qvarantaine=Commissionen erklæret, at der hersker farlige Sygdomme paa forskjellige Steder i Preussen, og at de Skibe, der komme fra Søhavnene paa den Preussiske Kyst fra Memeel til Grændserne af Preuff. Pommern, skulle underkastes 14 Dages Qvarantaine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-27
Fra Hs. K. H. Kronprindsen have Udgiverne af Collegial Tidenden modtaget følgende naadigste Skrivelse; En Danneqvinde, Hedevig Smith, har til Mig indsendt ved følgende Skrivelse, hvormed fulgte endeel Sølvtøi, som frivilligt Bidrag til Fædrenelandets Tarv Da hun ikke har angivet sit Opholdsted, maa Jeg paalægge Udgiverne af Collegialtidenden at offentliggjøre hendes Brev tilligemed dette, for at hun paa denne Maade kan erfare, hvormeget Jeg paaskjønner et saa roesværdigt patriotisk Offer, Hovedqvarteret i Kjøbenhavn, d. 26 Novbr. 107. Friderik C. P.