Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-09-10
J allerunderdanigst Følge Forordningen af 27 Septbr. 179. dens 20de 5, bringes herved til offentlig Kundskab, at der og Sagen: Krigsassessor Hermann Schæffer, imod GeneralFiskalen Statsraad Jens Rottbøll, der paa Embedsvegne har tiltalt Citanten for Overtrædelse af Lovbudet om Trykkefriheds Grændser, er i Høiesteret Onsdagen den 1 Septbr. 1824. afsagt følgende Dom: Krigsassessor Hermann Schæffer bør bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og derunder som Sallarium til General-Fiskalen for begge Retter til Etatsraad Rottbølls Stervboe 150 Rbd. Sølv, saa bør han pog, for de mod Statsraad Rottbøll under Sagen brugte uforskyldte og utilbørlige Udtrykke, bøde 20 Rbd. Sølv til hvor Frelsers Kirke, og betale ligesaameget til Justitskassen. Overeensstemmende med Høiesterets Dom Protokol, bevidner Deegen. Høiesterets Justits=Sekretariat den 4 Septbr. 1824, Naar man seer den Mængde omløbende Kræmmere at gjennemstreife Fyen (som vel ogsaa de andre Provindser) i alle Retninger, og man betænker de onde følger, dette Omløberie har for Landet i Almindelighed og Kjøbstædernes Detail handel i Særdeleshed, da maa man vistnok beklage, at saadant Uvæsen er kommet saavidt, skjøndt det dog upaatvivlelig var let at afskaffe, naar blot de, som det nærmest interesserer nemlig de Handlende i Kjøbstæderne, rakte Politiet virksom Haand dertil. Seent er imidlertid bedre end aldrig, og ere følgende min og Fleres Betragtninger over Omløberiet rigtige, da tør man i vist haabe, at de Handlende i Kjøbstæderne ikke ville efterlade at forene sig med Politiet, for at faae det afskaffet. Hvad andet end Omløberiet er nemlig Aarsag til, at Lande er bleven opfyldt med en saa uhyre Mængde vandrende Skak rere, at alene herfra Faaborg er en heel Snees deslige, vel endog flere, thi en stor Deel af dem komme næsten aldrig til Byerne uden ved de større Fester. De komme alle hertil i Usselhed, men bringe det desuagtet dog i faa Aar saavidt, at de ei allene kunne erhverve sig stadigt Ophold her, men endog nedsætte sig som Handelsmænd i Kjøbstæderne, hvilket er Beviis nok paa, at de fortjene Penge, og at de berøve de Lovlighandlende i Kjøbstæderne en betydelige Deel af deres Næringsdrivt. Maaderne de komme hertil paa ere, som bekjendt forskjellige. Nogle af dem give sig ud for Slagtere, og gjøre Begyndelse med at slagte en Koe; men saasnart det er bestilt, lade de sig gjøre en Krampose af Huden, og dermed er i et Øieblik Puppens Forvandling skeet og Omløberen færdig. Andre gaae saalænge omkring her ubemærkte (som ubemærkelige, da de intet Steds høre hjemme), indtil de ved Omløberiet faae erhvervet sig saameget, at de kunne vinde stadigt Ophold her, og derefter nedsætte sig som Handelsmænd; i hvilket Fald de unægtelig have ved Hielp af idel ulovlige Midler erhvervet sig en Plads, som det aldrig burde være mueligt paa saadan Maade, helst for en Fremmed, at erholde. Det har stedse været bemærket, at det er meget vanskeligt, ja næsten umueligt, ved Handelen med Alenvarer at hamle op med dem, der sædvanligst holde Omløbere. Aarsagerne ere meget simple og fornemmelig disse: 1) Forliggede Varer og Mangel paa hurtig Afsætning er denne Handels værste Fiende, efterdi deslige Varer let gaae af Brug og blive uafsættelige; men for denne Fiende befrie Om løberne deres Principaler, idet de befordre en saa hurtig Afsætning, at Varerne aldrig blive forliggede. Saasnart nemlig Principalen har erholdt Varer hjem, strax har han da 10 Omløbere, der modtage dem og adsprede sig dermed over hele Landet. 2) Da Omløbernes Pakker altid ligge paa Landet, saa ere deres Varer uden al Kontrol, og mærker Principalen selv Uraad hjemme, saa har han strax Omløberne at putte sin Boutil til. Derved er han ikke allene sikkret, men har endog mangfoldiggjort sin Boutik 10 Gange. Og endelig 3) Den hurtigere Afsætning, Omløberiet befordrer, hjelper Principalen til en Kredit, som ingen anden med lige eller endog større Handelsfond kan have. Omløberiet spiller saaledes en temmelig vigtig Rolle i Detailhandelen, en vigtigere end Man maaskee sædvanlig troer. Ja det er sikkert ikke formeget sluttet om Man spaaer, at saadant Omløberie, dersom det vedbliver, vil omsider spille den hele Handel med Alenvarer i de af Omløbere dannede Handels mænds og deres Ætlingers udelukkende Besiddelse, til liden Baade for Landet, som jeg nærmere skal omtale. De anførte Aarsager ere for sig allene tilstrækkelige til et saadant Phænomen. Og (hvad der allerede begynder at vise sig) saasnart det er kommet dertil, da er det ogsaa for enhver anden forbi med Handelen med Kolonial- og lignende Varer; thi da blive disse Varer de samme Personer kun en Biting, for at holde Folk til sig og for i en Hast at kunne faae Penge mellem Hænder til Brug ved Alenhandelen; og da de til det Øiemed sælge Kolonialvarerne for Jndkjøbspriis, saa kan naturligviis ingen anden handle med det Slags. Men hvorledes det da vil gaae med den egentlige (Danmarks) industrielle Handel med Landets Produkter, det vil Tiden lære, om det kommer saavidt. Kun dette synes man fortiden at kunne bemærke til Oplysning: Omløberen lærer at handle, det er vel sandt; men hvad er det for en Handel, han lærer, Det er vel en saadan, hvormed han gavner sig selv og fordærver Handelen for andre; men det er ingen Handel, der gavner Landet; det er ingen Handels industrie; han sætter intet i Bevægelse uden sig selv, og han svarer ingen Skatter eller andre Onera. Er han endelig kommen saavidt, at han har nedsat sig i en Kjøbstad, da sætter han rigtignok noget i Bevægelse, men hvad er det, han sætter, i Bevægelse? Det er Omløberbeen og intet andet. Hvad for en Handelskundskab, og overhovedet hvilken Kultur kan Mane vel vente hos Mennesker, der opdrages som opfødes paa Landeveiene og aldeles intet lære - de fire Speciers praktiske Anvendelse undtagen. De see ligere ud til en Taterhorde end til værende og vordende Handelsmænd i en Kjøbstad. Jkke destomindre fortjene de Penge, trods al deres Raahed, saa de tru med tilsidst at fortrænge alle andre fra Detailhandelen, dersom de ikke itide standses i Farten. Saare nedslaaende maa det være for ethvert ungt Menneske, der lægger sig efter at lære Handel paa ordentlig Maade, og derpaa anvender Tid, Penge og Flid. Før han har lært den, og før han endnu tør have et fjernt Haab om engang at ernære en Familie, har Skakkerdrengen ikke allene lært den bedre (paa sin Viis at sige), men, det som mere er, han har i selve Lærre, tiden tjent Penge, saa han strax kan nedsætte sig, handle selv og holde flere Omløbere. Det synes derfor Tid for Kjøbstædernes Handlende at tage sig ret alvorligt af dette Omløberie, og i den Henseende række Politiet virksom Haand.