JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-10-30
Torsdagen den 2den November førstkommende, om Eftermiddagen & imellem Kl. 2 og 4, lader Executores Testamenti efter afdøde Urtetræmmer Peter Finchenhoff, ved offentlig Auction 2den Gang opraabe, for til den Høistbydende at bortsælge, bemeldte StervboeGaard No. 139 paa Hjørnet af Viingaardstrædet og Ulkegaden, efter de paa Auctionsstedet nærmere betiendtgiørende Conditioner, som forinden ere at faae til Eftersyn hos bemeldte Executores=Testament, Hr. Capitain Aagaard, boende i Klædeboderne No. 101 og Procurator Gregersen, boende i Gothersgaden No. 332.
Berlingske Tidende, 1809-10-30
Fredagen den 3die November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Otil 4, lader Jnteressenterne i Sukkerhuset i Toldbodgaden No. Litr. D. og E., ved en eneste Auction til den Høistbydende bortsælge fornævnte Sukkerhuus med alle dets Bygninger og Jndretninger samt løse og faste Jnventarium, paa den Maade og efter de Conditioner, som forinden ere til Eftersen hos Auditeur Østergaard, boende ved Frederiksholms Kanal No. 243. redagen den 3die November førstkommende om Eftermiddagen imellem Kl. 1 og 3, lader Jnteressenterne i Sukkerhuset i store Larsbiørnsstrædet Nr. 71 ved en eneste Auction bortsælge fornævnte Sukkerhuus med alle dets Bygninger og Indretninger, samt løse og faste Jnventarium paa den Maade og efter de Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Anditeur Østergaard, boende ved FrederichsholmsKanal No. 243.
Berlingske Tidende, 1809-10-30
Licitation. Den til i Morgen den 31te October berammede Licitation over Stormgadens nye Omlægning i Aaret 1810, bliver formedelst indtrufne Forandringer, ikke afholdt førend Torsdagen den 9de November 1809 om Middagen Kl. 12 paa det forhen averterede Sted, nemlig i Magistratens Forsamlingsstue paa Postgaarden. Hvilket til Liebhavernes behagelige Underretning herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1809-10-30
Den angaaende Staden Kiøbenhavns Broelægning allernaadigst anordnede Kommission, den 30te October 1809.
Berlingske Tidende, 1809-10-30
Skulde nogen Jordegodscier i en af Danmarks Provindser vide anlægge en Plantage af Gran= og Fyrreskov, saa tilbyder sig en Mand til dens Anlæg, som dertil har de nødvendige Kundskaber; Conditionerne erfares og Anviisning gives paa Østergade Nr. 25 i Urteboden.
Berlingske Tidende, 1809-10-30
Umyndiges Arvemidler, faldne under 167 Rdlr. 1 Mk. 7 s. Bierbyegaards Stiftejusdiction, ere at faae til laans i næste 11te December Termin, mod lovlig Sikkerhed og Rente, naar Vedkommende derom behagelig henvende sig til Forvalter Møller paa Bierbyegaard pr. Ringsted.
Berlingske Tidende, 1809-10-30
Tidstafvigte Torsdag Eftermiddag er paa Veien fra Hirschholm Slot Stil Rudersdahl tabt et Guldsignet, hvori der paa den nederste Plade stod 3 Bogstaver og indvendig i Signetet 4 Bogstaver ; hvo som maatte have fundet samme, vilde mod en raisonabel Douceur aflevere samme paa Bellevne til Schulz, Cantonements=Qvarteer Belevile, Capitain ved H. H. Prinds Chri den 27de October 1809. stian Frederichs Regiment.
Berlingske Tidende, 1809-10-30
Jnsdagen den 1ste November førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 10 og 11, og der efter indtil videre den første Onsdag i hver Maaned ved samme Tid, holdes Commissionssamling i afgangne Casserer Eegs og efterlevende Enkes fælleds Boe paa min Boepæl paa gammel Torv Nr. 7 mod Vestergade. Dette bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning af mig som Curator Bonorum Kiøbenhavn, den 26de October 1809. Fugl, Lands Overrets- samt Hof= og Stadsrets Prokurator.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
andske EfterretParis, den 22de October.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Moniteuren for i Dag leverer Actstykkerne fra Senatets sidste Forsamling den 3die d. M., i hvilken blev bevilget Udskrivning af 36000 Conscribeerte. Disse Actstykker bestaae af Prinds=Erkekanslerens Tale; Krigsministerens, Grev Hunebourgs Jndberetning til Keiseren; Fremstillelse af Bevæggrundene til Forslaget om en Se nats=Beslutning med Hensyn til Udtagelsen af de omtalte 36000 Conskribeerte af Grev Cossat som Taler i Statsraadet, og Grev Lacepe des Beretning i Senatets Specialcommissions Navn til Undersøgelse af hiint Forslag, hvorpaa fulgte Senatets Bevilligelse. Prinds Rigs-Erkekangleren sagde blandt andet i sin Tale: "Naar Freden mellem Frankerige og Østerrige er tilveiebragt, saa vil man ikke uden store Ubeqvemmeligheder kunne overføre de Tropper som er hvervede den, fra Donaus til Guadalqvivirs Bredder. Det syntes som om Hs. Majestæt med Rette vilde, at Seierherrerne først skulde modtage Beviis paa den offentlige Beundring og almindelige Taknemmelighed.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Moniteuren melder endnu intet nærmere om Freden ; imidlertid give vore offentlige Blade Formodninger angaaende Betingelserne, som stemme overeens med de af de tydske Journalister allerede forhen givne Øttringer.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Gazette de France omtaler et ubehageligt Optrin i Brandenburg i de første Dage af denne Maaned, mellem et giennemmarscherende Detaschement polske Soldater, som eskorterede Krigsfanger, og de preusiske Regiment gule Ryttere, hvori Borgerne skulle have taget virksom Andeel, og hvorved flere paa begge Sider bleve saarede. Tillige leyerer Moniteuren Jortsættelsen af Krigsrettens Holdelse i Rochefort og Dommen, som blev afsagt over de, formedelst deres Opførsel under Træfningerne ved Den Aix, anklagede Officierer, la Ronciere, Lason, Proteau og la Caille. Denne Dom faldt saaledes ud, at Clemmens la Ronciere ikke var strafskyldig formedelst Tabet af Linieskibet le Tonnerre, og erholdt sin Kaarde tilbage. Kapitain Lason blev erklæret skyldig med 5 Stemmer imod 4, i at have forladt Skibet Calcutta paa en frig Maade og blev dømt til Døden i Følge Artiklerne af 22de August 1790 af Søe=Criminallovene, som lyder saaledes :"Enhver Kommandeur for et Krigskib, der overbevises om at have forladt sit Skibs Kommando, hvor farlige endogsaa Omstændighederne kunde have været, for at skiule sig; eller at have strøget sit Flag, da han endnu kunde have forsvaret sig, skal dømmes til Døden. En lige Straf har enhver Commandeur at vente, som ved Opoffrelsen, af sit Skib ikke sidst forlader samme.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Kapitain Proteau, som har stukket Fregatten Jndienne i Brand, uden i Forveien at have underrettet Admiralen om samme, blev for denne Subordinations=Forbrydelse dømt til 3 Maaneders Huusarest og fik sin Kaarde tilbage.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Kapitain la Caille, som i to Timer forlod sit Linieskib Tourville, men dog vendte tilbage til samme, og siden reddede det ved sit tappre Forsvar, blev formedelst denne Forseelse dømt til 2 Aars Arrest og Udstrygelse af Æreslegionens Ordensliste.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Dødsdommen blev virkelig fuldbyrdet paa Kapitain Lason den 9de September om Eftermiddagen Kl. 4, ombord paa Admiralskibet Ocean i Nærværelsen af det forsamlede Skibsmandskab.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Adjutant=Commandanten Meriage har fuldkommen retfærdiggjort sig for den af Hs. Majestæt nedsatte Kommission til Undersøgelsen af hvorvidt hans Secretair, en vis Gueniards slette Rygte, som for kort Tid siden formedelst Utroeskab og Forræderie blev dømt til Døden og henrettet, kunne have været ham ubekiendt. Det er blevet erlieldt, at denne brave Officier, hvis Tillid er bleven misbrugt, aldrig har ophørt at fortiene Hs. Majestæt Keiserens.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
London, den 11te October. (Over Frankrig).J Fredags afseilede Linieskibet Ajax paa 74 Kanoner samt Fregatterne Frederiksteen paa 36 Kanoner, Fylla paa 24 og Port Mahon paa 18 Kanoner med en Convoi af 180 Seilere fra Portsmouth. Fra Falmouth stødte endnu 5 Transportskibe med Tropper og Heste til denne Convei, som fortsatte sin Seilads til Lissabon med god Vind. Ti General Lord Chatham har aflagt Kongen Regnskab for fine operationer ved den sidste uheldige Expedition.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Efter de sidst indløbne Beretninger var de Syges Antal ved vor Armee paa Walcheren 184 Officerer, 375 Underofficerer, 148, Tambourer og 8872 Gemene. Den af Regieringen givne Ordre, at forsænke 3 gamle Krigskibe, i Schelden, er indtil videre bleven taget tilbage.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Den brittiske Armee i Portugal beløb sig i forrige Maaned ikke over 20000 Mand under Vaaben, endog med Indbegreb af de under Generalerne Craufurd og Ligheburne ankomne Forstærkninger. Ved de Jgienhelbredte og nogle tilstødende Detaschementer er den senere voxen til 25000 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
General Cuestas Armee, som i Førstningen var 38000 Mand stærk, var paa samme Tid hensmeltet til omtrent 20000 Mand. Blakes og de øvrige Anføreres Corpser vare ligeledes ubetydelige. Derimod havde de Franske i Arragonien og Catalonien 100000 Mand foruden Garnisonerne i de faste Pladser. 30000 Mand støde under Marskallerne Soult og Mortier imellem Talavera og Placentia, 25000 Mand under Marskal Victor imod Vennegas og 10000 Mand under Marskal Ney i Salamanca, hvortil endnu kom Garnisonerne i Madrid og Toledo.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
J Anledning af Uenighederne i Ostindien imellem Armeen og Civil Regieringen er General MDonall, Major Boles, Oberstlieutenanterne Bell og Chambers samt mange andre blevne afskedigede.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Wien, den 18de October. Hs. Majestæt Keiser Napoleon forlod i Gaar Eftermiddags Kl. 3. Schønbrunn, de franske Tropper begynde allerede at forlade os.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Hs. Excellence Hertugen af Bassano, Minister=Stats=Secretair, afreiste herfra i Morges.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Wien kan ikke regne sine Fæstningsværkers Sløifning, hvormed man begyndte i Gaar, iblandt de ulykkelige Følger af den tilendebragte Krig; langt væsentligere Fordeele vil drages deraf i Henseende til Stadens Forskiønnelse og Jndvaanernes Sundhed og Beqvemmelighed.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Jblandt de Tropper, som i Gaar forlode Wien, befandt sig ogsaa det prægtige Matros=Garde-Corps, som formedelst sin skiønne Anstand og sit følgeværdige Forhold, erhvervede sig Agtelse af alle Jndvaanerne i Leopolds=Stad, hvor det var indqvarteret.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Bøhmen, den 21de October. Vor Keiserinde skal igien ligge farlig syg. Grev v. Metternich er bleven udnævnt til Minister for de udenlanske Anliggender og Fyrsten af Schwarzenberg til Ambassadeur i Paris.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Freden er bleven ratificeret den 20de October og den nu paa anthentisk Maade bekiendt blevne Fredstractat, som bestaaer af 18 Artikler, er den 14de October bleven undertegnet i Wien af Johann Fyrste af Lichtenstein, Ridder af det gyldne Skind, Storkors af Marie Thersstes militaire Orden, Feldttmarskal og Chef for et Husar Regiment - og den keiserlig franske Minister for de udenlandske Anliggender J.B. Greve af Champagni Hertug af Cadore, Stor=Ørn af Æreslegionen, Commandeur af Jernkronens Orden, Ridder af den hellige Andreas Orden, Stor=Officiant af begge Siciliernes Orden, Storkors af den preussiske sorte og røde Ørens Orden, den würsburgske Josephsorden, den badenske Orden de la Fidelite, og den hessen darmstadtske Orden. Den er af følgende væsentlige Jndhold: Art. 1. Fra den Dag af Ratificationerne blive udvexlede skal det være Fred og Venskab imellem begge Keiserne. Art. 2. Freden skal tillige være gieldende for Kongerne af Holland, Neapel, Bayern, Würtemberg, Sachsen, og Westphalen, Fyrst Primas, Storhertugerne af Baden, Berg, Hessen Darmstadt, og Würzburg samt alle Rehinforbundets Fyrster. Art. 3. Den østerrigske Keiser afstaaer til Hs. Majest. Keiseren, af Frankrig for at udgjøre en Deel af Rhinforbundets Lande, og for at disponere derover til Fordeel for Rhinforbundets Fyrster: Landene Saltzburg og Berchtolsgaden, den Deel af Over Østerrig, som ligger inden for en Linie, der trækkes fra Donau floden, fra Landsbyen Stram og Weizenkirchen &c. indtil Schwarzstadsved Alter og langs med denne Flod til Alter Søen, indtil der, hvor Søen berører det Salburgske.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Den Østerrigske Keiser afstaaer endvidere Grevskabet Gort, Mon to Falevne, Triesti, Crain med dets Tilbehør ved Triests Havbugter, Villacher-Kredsen i Kienthen og alt hvad der er beliggende paa indtil Grænde. Sau=Flodens høire Dredde, hvor denne Flod kommer ud fra Crain og Littor, sen af Bosnien, altsaa en Deel af Creatien, Fiume og saa., Jstrien og det som hører til benævnte Lande af Øer o. s. v. des at Flodens Dalvei bliver fælleds Grændse. Endelig Herskaet Radseas som ligger i Graubandten.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Den østerrigske Keiser afstaaer til Kongen af Saxen de Byer og Herskaber, som tilhøre Bøhmen og ligge indenfor de Saxiske Grændeser. Endvidere til at forenes med Hertugdommet Warschau hele det vestlige eller ny Gallicien, en Strækning omkring Krakan paa Weichsen, lens høire Bredde, og Kredsen Zamore i det østlige Gallicien. Wielitzka og de derværende Saltminer skal være fælleds for Kongen af Sachsen og Keiseren af Østerrig.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Keiseren af Østerrig afstaaer til Kriseren af Rusland i det østlige Gallizien en Strækning med en Folkemængde af 4000,000 Siæle. Art. 4. Da den tydske Orden er ophævet saa renoncerer Keiseren af Østerrig paa Stormester Værdigheden for Erkehertug Anthon Art. 5. Den offentlige Gield hviler paa de afstaaede Provindser, og Lande, hvor den er contraheret. Art. 6. De til Keiseren af Østerrig tilbagegivne Provindser, blive fra den Dag af, at Ratificationerne udvexles bestyrede for østerrigsk Regning, dog skulle de franske Armeer der kunne tage det Fornødne til deres Underholdning, Hospitaler, Syges Transport m.m.,Der skal træffes en Overeenskomst angaaende Krigscontributionernes Afbetaling, saa at al Contributions Udskrivning ophører fra den Dag af, at Ratificationerne blive udvexlede. Art. 7. Østerrigske Varers Jndførsel og Udførsel igiennem Fiumeskal være ubehindret, dog med Udelukkelse at alle engelske Vare. Art. 8. Hiemmels=Breve, Archiver, Planer o. s. v., henhørende til de afstaaede Lande, skulde udleveres inden 2 Maaneder efter Ratifircationernes Udvexling. Art. 9. Den østerrigske Keiser forpligter sig til at udrede Renterne af de Kapitaler, som i hans Stater ere belagte af Franske, Jtalienske eller Storhertugelig Bergske Undersaattere. Art. 10. Keiseren af Frankrig forpligter sig til at forskaffe TyroleJndvaanere en fuldkomme. Amnestie og Forladelse. Det samme lover Keiseren af Østerrig for Undersaatterne i de af de franske Armeer besatte og til Østerrig tilbagegivne Provindser. Art. 11. Jnden 6 Uger skulle de nye Grændser betegnes ved Pæle og en Bestemmelse tages, hvilke Øer i Saufløden, der ligger paa denne eller hiin Side af Dalveien. Art. 12. Der skal uopholdelig træffes en militairisk Overeenskomst angaaende do østerrigske Provindsers Rømning af den franske Armee. Mühren skal forlades inden 14 Dage. Ungern, Gallizien, for saavidt det tilbagegives, Wien og dens Omegn inden 1 Maaned, Nedre=Østerrig inden 2 Maaneder og de øvrige Lande inden 10 Uger, at regne fra den Dag Ratificationerne blive udvexlede. Art. 13. Krigsfangerne skulle giensidig udvexles inden 4 Dage fra Ratificationernes Udvexling. Art. 14. Keiseren af Frankrig garanterer Keiseren af Østerrigs Stater saaledes som de befindes efter nærværende Traktat. Art. 15. Keiseren af Østerrig anerkiender alle de Forandringer, som ere skeete eller som kunne skee i Spanien, Portugal og Jtalien. Art. 16. Keiseren af Østerrig tiltræder aldeles Udelukkelses=Sy stemmet imod England og ophæver aller sine Forbindelser med samme. Art. 17. Rangen og Ceremoniellet imellem begge Keiser=Hofferne skal giensidigen forblive det samme, som før denne Krig. Art. 18. Ratificationerne skulle giensidigen udvexles inden 6 Dag efter Fredens Undertegnelse.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Newyork, den 8de Septbr. Hr. Jackson, Hs. brittiske Majestæts Befuldmægtigede ved de forenede nordamerikanske Stater, er i Begyndelsen af denne Maane ankommen til Baltimore og har strax fortsat Reisen videre til Washington.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Neapel, den 10de October. Hs. Kgl. Majestæt befalede den 1ste September, at der skulde giøres Anstalter til at giøre Ende paa Stratenrøveriet. Dette skeete strax og i Dag har Hs. Majestæt ved Chefen for General=Staben, Lacroix, tilkiendegivet Generalerne og de forskjellige Armee=Corposin Tilfredshed med deres Foranstaltninger i den Anledning. Den 3die begav Deres Majestæter sig til Pompeji. Ridder Ardithavde den Ære at forevise adskillige Gienstande, som man ifølge Kongens befaling ved Gravning havde opdaget. Jblandt andet en lille Kar med Hvede, nogle Coraller, adskillige smukke Malerier, en Lampe af brændt Jord, i Formaf et Blad. Denne Lampe var overdraget med en smuk Fernis eller Glatur, som foraarsagede, at den saae ud som Sølv og lignede en smuk Perlefarve. Det er altsaa urigtigt, at la Rudia har opfundet denne Farve i det femtende Aarhundrede. Deres Majestæter behagede, at lade eftergrave i deres egen Nærværelse. Man havde den Fornøielse, at opdage adskillige Mynter med forskelligt Præg, en Deel Bronze, hvoriblandt var en Vase og en Urne til at drikke Viin af ; fremdeles fandt man adskillige Sager, af Been, en Mængde Glas af forskjellig Form og Størrelse og især adskillige Vaser, som man, uegentlig kalder etruskiske, samme vare forsynede med latinske Overskrifter. Ved videre Eftergravning opdagede Deres Majestæter ogsaa Marmorstykker, komiske Masker og smaae Altare af pyntelig Form, ligeledes Vægtskaaler, hvorpaa stode Ciffre. Hidindtil var kuns en underjordisk Gang opdaget ved Pompejsom man uegentlig kaldte Cantine istæden for at den snarere skulde have været kaldet Cripo=Portique, nu har man paa nye opdaget en ligesaadan, bestaaende af adskillige Etager. Denne sidste er mærkværdie ved et Rør af Fedtsteen, som er anbragt i en Vinkel og var bestemt til at opfange Røgen. Dettrepløser det saa ofte opkastede Spørgsmaal, om de Gamle have kiendt Kaminer med Nør. J disse Gange fandt man, medens Kongen og Dronningen vare overværende, adskillige Stykker af Alabast og andre Kunststykker. Deres Majestæter begave sig derpaa i en Spisesal, (Triclinium, som for nylig var blevet opdaget. Væggene i denne prægtige Sal ere prydede med smagfulde Malerier, som for stille Fiske, Fugle og alle Slags Vildt. Man seer sammereds 3 murede Bænke, som hav holdt sig fuldkommen vel, de ere af den Slags, paa hvilke de Gamle laae udstrakte, imedens de nød deres Maalt d. Jmellem disse 3 Bænke staaer endnu en Marmor=Fod, hvilken udentvivl har tient til Støtte for det Bord, paa hvilket Retterne hod. Ved denne Leilighed har Kongen yttret det Ønske, at lade opgave disse uhyre Arkiveraf Alderdommens kostbare Mindemærker og har ifølge heraf udsteds de nødvendige Befalinger til den indenlandsk Minister og FinantsMinisteren.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Hs. Majestæt har oprettet et Municinal=Garde=Regiment i Staden Neapel; samme bestaaer af 3 Batailloner, i alt 3241 Mand til Fods og 250 Mand til Hest. Deres Uniform og Sold er som Linie troppernes. Grenadeer= og Voltigeur=Compagnierne blive i Krigstider forenede med den active Armee.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Petersburg, den 10de October. Efterretningen om Jsmaiis Overgivelse har opvakt den største Glæde her. Denne Begivenhed bliver anseet som afgiørende for Feldtoget. Vor Armee forstærkes herved med 25,000 Mand, som vare beskieftigede med denne Fæstnings Beleiring. Denne vigtige Erodring, som i den sidste Tyrkekrig kostede 33,000 Menneske Livet, er denne Gang bleven udført uden Blodsusgydelse. Den tyrkiske Garnison skal have været 7 til 8000 Mand stærk. Ved Kourerens Afgang skal man allerede have været i Underhandling og Fæstningen Stilstrias Overgivelse.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Manchen, den 20de October. J Morges Kl. 8 3/4 ankom Hs. Majestæt Keiser Napoleon, under Kanonernes Løsning og alle Klokkernes Ringning til det Kongelige Slot, i Nymphenburg og blev høitidelig imodtaget af Hs. Majestæt Kongen. Foruden den kriserlige Garde til Hest havde en Kavallerie=Afdeling af denne Hovedstads Nationalgaarde den Ærk, at følge Hs. Majestæts Vogn. Den hele Vei fra München til Nymphenburg vrimlede af Mennesker.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Fra den 3die Armee=Division, som kommanderes af General=Lieutenant Derøi, er nu indien den Efterretning, at en er ankomme ved Mørgel den 18de om Middagen og har sat sig i Forbindelse med den anden Armee=Division, som indrykkede samme Dag Kl. 2 om Eftermiddagen i St. Johann. Den tredie Armee=Division havde er ubetydelig Fægtning ved Kufstein og fandt 2 Droer afbrudte, hvilke dog inden en halv Time vare istandsatte igien; anden Modstand har den ikke forefunden. Den gode Krigstugt, som Tropperne iagttage, foraarsagede, at Jndvaanerne, som i den første Skræk over det uformodede Syn forlode deres Huse, begynde igien at indfinde sig der.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Augsburg, den 21de October. Efter foreløbig Beretning vil Keiser Napoleon indtreffe hertil, Morgen og tage Frokost hos Churfyrsten af Trier. Monarken vil tilbagelægge Veien fra München til Stuegaard paa en Dag. Churfyrsten af Trier venter i Eftermiddag en Coureer, som skal overbringe bestemt Underretning om Keiserens Ankomst.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Frankfurt, den 23de October. I Gaar er Divisionsgeneral Fouler, er som bekiendt blev saaret Slaget ved Eslingen og falet i østerrigsk Krigsfangenskab, ankommen hertil og er i Dag afreist videre til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Hertugen af Abrantes Armerkorps skal om nogle Dage 13500 Mand stærk, passere herigiennem paa sin Marsch til Frankrig. Divisionen Cara St. Cyr er allerede brudt op fra Sachsen.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Efter Breve fra München vare 2 franske og 2 bayerske Generale tilligemed Fyrsten af Lichtenstein afreist til Grændserne af Tyrol, for Nürnberg, den 24de October. at tilkiendegive den dertil indbudne Deputation, at Tyrol aldrig meer vilde falde til Østerrig men forblive under Bayrens Krone, og for at opmuntre samme til Underdanighed og Lydighed imod deres retmæssige Landsherre. Andre Efterretninger sige, at en keiserlig osterrigst General, forsynet med keiserlige franske Reisepasse, er afreist til Jnspruch. J Salzourg skal en fornem Person have væddet 100 Napoleonsdorer, at Tyrol, endnu førend denne Maaneds Udgang, skulde være ganske undertvunget.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Den würtembergske General=Lieutenant v. Koseriz skriver under 19de October fra Bregenz, at den franske General Vaufreland har meddeelt ham den officielle Beretning, at Tyrolerne vilde underkaste Amsterdam, den 24de October.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Hs. Majestæt Kongen befinder sig paa Lystslottet Lod, hvorhen alle Statsministre i Dag have begivet sig for at bivaane et Statsraad. Hof.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Hr. Møllerus er udnævnt til Legationssecretair ved det casselske De spanske Fonds begynde at stige her, da den nuværende spanske Regiering treffet saa hensigtsmæssige Forholdsregler til Finantsernes Forbedring.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
J Følge Efterretninger fra Engelland er Lord Bathurst bleven udnævnt til Statssecretske i Hr. Cannings Sted.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Leipzig, den 25de October. Det hedder, at vor Konge paa nogen Tid begiver sig til Paris, og allerede den 1ste i tilkommende Maaned tiltræder Reisen. Vor forhenværende Gesandt i Paris Baron Senfft von Pilsach er bleven udnævnt til Minister for de udenlandske Anliggender.
Berlingske Tidende, 1809-11-03
Efter det, som vi her høre, er Hertugdømmet Warschan ved Virerfreden ikke allene forblevet i vor Konges Eie, men er endogsaa blevet betydelig forstørret.