JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Spaniens Anliggender ere nigienkaldelig afgjorte. De ere erkiendte af Fastlandets store Magter. Er det Haab slaaet feil, at føre sine Folk uden Uros, Ødelæggelse og uden Krig til en bedre Tingenes Orden, saa erdet en Seier, som det Ondes Genius har faaet over det Godes Gonius; men til Slutning vil dette blot blive skadeligt for Engelland og dets Tilhængere. Disse Sandheder ere indlysende, og der gives ikke noget indsigtsfuldt Menneske i London, som ikke er overbeviist derom. Hvad skal man tænke om et Cabinets Politik og Jndsigt, som ophidsede Sverrig imod Rusland og haabede at forsvare det med en Expedition paa 5000 Mand. Saa længe det vil komme an paa at bagvaske, for føre og bestikke, vil Engelland have Fordelen i denne Krigs maade, men naar det føler, at Ørnen forfølger det med fine Øine, saa vil Leoparden see Fastlandet svinde under sine Skridt og den vil blot finde en Tilstug paa sin Fraader og Stormenes Element. Freden er hele Verdens Ønske. De Begivenheder, der siden Brudet af AmiensFreden have forandret Verdens Form, ere at tilskrive Bruddet af denne Fred; de for Engelland saa ugunstige Tildragelser, der siden Fors Død ere forefaldne, kan tilregnes dennes Død og Underhandlingernes Brud; de siden TilsitFreden i Europa forefaldne Forandringer ere at tilskrive Vægringen af den Russiske Mæglings Antag lie. Hvad Skadeligt for Engellands Storhed og Tarv der endnu vil forefalde paa Fastlandet, hvis Freden ikke følger, maa tilregnes hiin daarlige Haarnakkenhed, hiin blinde og rasende Politik, som, uagtet Foreningen af de store Magter, stedse bygger sit Fremtids Haab paa Drømmene om en muelig Først Kurakin. (a). Regieringen har modtaget Depescher fra Ostindien af 15de Marts. De melde, at det imellem Scheikerne er udbrudt en ny Krig, og at man paa Grund heraf har forsamlet en betydelig Magt ved Brederne af Attock. Hele Landet i Vesten er i Oprør, og man har anseet det fornødent at sende betydelige Forstærk, ninger til Multan. (h).
Berlingske Tidende, 1808-09-12
London den 8de August. Admiralitetet har besluttet at forsøge en ny Plan til Marinens Forøgelse, Planen skal tilsomst sættes i Værk. Den bestaaer i Udskrivelse af 5000 Skibsdrenge, hvoraf enhver faaer 1 Guinee i Haandpenge. De skal deles i 3 Klasser, den første fra 12 til 14 Aar, den anden fra 14 til 16 og den tredie fra 16 til 18 Aar.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Man siger, at vor Fregat Lasalvette har havt en Trefning i Østersøen med en russisk Fregat af første Rang og har overgivet sig uden synderlig Modstand.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Det i forrige Aar i Buenos=Ayres gjorte Bytte er nu bleven deelt. Begge Commanderende, General Beresfor- og Ser Home Popham have hver faaet 18000 Pd. Sterl. Enhver Soldat og Matros faaer 25 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Det 85de Regiment, som i Aaret 1801 afgik til Vestindien, var den Gang 1500 Mand stærk. Af dette hele Corps er blot en eneste Soldat og 4 Officerer komne tilbagetil Portsmouth.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Fra Bombay skrives under 21de Februar: Man siger, at Kongen af Persien har aftraadt Combreom til de Franske og at en Eskadre derfor er afgaaet herfra, for at opfange den franske Udrustning, som skal tage samme i Besiddelse. Vi erfare ligeledes, at en fransk General med 300 Mand ere ankomne til Theran i den Hensigt, at trænge frem til Ostindien.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Presburg, den 16de August. Vore Tidender indeholde følgende: "Efterretninger fra Orsoma melde, at Fiendtlighederne mellem Tyrkerne og Russerne begyndte igien midt i forrige Maaned. J et Slag ved Gyurgewo den 16de Julii mistede Russerne 18 Spliis og paa Fornyelser af Collitioner, som blot kunne existere mod Engelland. Her kan man meget skiønt anvende Ciceros Ord, at det meest politiske Partie er det, som kommer Retfærdigheden nærmest. Amiens=Fredens Vedvarelse havde ladet Eurapai samme Tilstand. Freden, som For ønskede, havde forhindret Preussens Ødelæggelse og Besættelsen af Stæderne i Norden. Antagelsen af Ruslands tilbudne Mægling havde forhindret Østersøens og Spaniens Anliggender, og følger Freden ikke i dette Aar, hvo kan da forudsee, hvad for Begivenheder, skadelige for Engellands Jnteresse, der fra nu af vil kunne forefalde i eet Aar. -a) Moniteurens Note. Hvilken Urimelighed! Paa hele Fastlandet er der ikke nogen engelsk Gesandt og var den een sammesteds; saa vilde han ikke og holde sig hos Fyrst Kurakin, der ikke modtager sin Herre Fiender.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
(a) Moniteurens Note. Vi have faaet Efterretninger over Land, at Engellændernes Anliggender i Ostindien, staae meget slet og at den mindste europæiske Divisions Ankomst vilde frembringe en almindelig Opstand sammesteds. Kanoner, 20 Munitionskarrer, nogle i tandarter og 2000 Døde og Qvæstede. Denne Efterretning behøver dog nærmere Bekræftelse."
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Fra Belgrad meldes følgende om Krigsbegivenhederne mellem Servierne og Tyrkerne: "Soliman Pacha, til hvem Storviziren havde overdraget Commandoen over den tyrkiske Armee, brækkede op den 13de Julii i Dagbrækningen, for at overrumple Servierne. Kl. 5 stødte Tyrkerne allerede paa Serviernes Forposter, som strax gave Jld og allarmerede hele den serviske Armee. Soliman rykkede strax frem med 9 Colonner i forceret Marsch med de befæstede Byer Mirza og Pawaniza, som vare i Centrum af Serviernes Armee; den serviske Jnterims=Over commandant Stephan Jacoblewitsch marscherede ham hu tig imøde med 9 Colonner. Kl. 5 1/2 skeete Angrebet. Begge Armeer kiæmpede med urokkeligt Mod og Tapperhed. Cavalleriet kom ofte i Haandgemæng sammen, hvorved Servierne især udmærkede sig og nedsadlede hele Divistener. Om Eftermiddagen Kl. 3 fik Soleman Forstærkning, hvorpaa han gjorde Mine til at ville sprænge Serviernes Centrum. Den serviske General, der troede, at det var Tyrkernes virkelige Hensigt og ikke kunde vente Forstærk, ning, trak Tropper til sig fra begge Fløie. Soliman benyttede sig strax heraf, lod Molla Aga med Tyrkernes høire Fløi angribe Serviernes venstre, der stod ved Pilitza, og Emir Aga med Tyrkernes venstre Fløi angribe Serviernes høire, der stod ved Brakni. tyrkiske Colonner indtoge med Storm 2 af Serviernes Redouter. Commandanterne, der forsvarede dem, værgede sig til det yderste og da de endelig maatte vige for Overmagten, sloge de sig igiennem med deres Tropper. Herved faldt 7 Kanoner, hvoraf 2 vare fornaglede, 2 Faner og alle Provisioner og Munition, som fandtes i Redouterne, i Tyrkernes Hænder. Da Serviernes General fik Efterretning herom, detascherede han 10000 Mand til begge Fløie, men da det allerede var Aften, maatte begge Generalerne unde deres aldeles udmattede Tropper nogen Rolighed. Serviernes General underrettede Commandanten Milan Obranswitsch om sit Tib og bad ham om hurtig Understøttelse. Denne mar cherede strax med sit hele Corps til Hovebarmeen og tog Commanden over den venstre Fløi. Den 14de blev Tyrkernes høire Fløi drevet tilbage og den ene Redoute, som var taget Dagen forud, igien erobret; men den anden Redoute blev 3 Gange forgieves anrebet med Storm. Da det blev Aften, trak brage Armeer sig tilhøge i deres Pesitioner. Da de serviske Generaler ansaae det res Stilling for ufordeelagtig, trak de sig en halv Miil tilbage paa den høire Side af Brakin og toge en bedre Stilling. Begge Armeers Tab af Døde og Qvæstede i dette Slag, der varede 3 Dage, anslaaes til 7 til 8000 Mand. Iøvrigt er det Rygre, at Tyrkerne brækkide ind i Se vien ved Nissa den 14de f. M., aldeles ugrundet. Straf forg, den 26de August.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
J Forgaars rykkede 2000 Mand af Storhertugen af Badens Tropper ind her i Staden og bleve ind qvarterede hos Borgerne. Dette er den første Colonne af Storhertugens Confingent; den anden Colonne bliver nu organiseret. Disse Tropper skulle marschere til Metz, hvor de skulle forene sig med de andre Contingenter af de tydske Førsters Tropper.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Augsburg, den 27de August. I Dag er et konglebayersk Corps paa 10000 Mand under Generallieutenant Baron Weedes Commando rykke ind i Leiren her ved Staden. Baade Mandskab og Heste ere udvalgte. Den tyrolske Jægerbataillon udmærker sig ved sin smagfuld Uniform og gode holdning: Leiren ved Nürnberg er ogsaa allerede forsamlet.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Dresden den 28de August. I Dig er indløbet Ordre, at 15000 Mand sechsiske Tropper skulle i Morgen rykke ind i Leirene ved Pirna og Baugen og oves i Vaaben. Man frygter for stor Dyrtid, hvis disse Leire skulle staae længe. De uhyre store Udgivter have foraarsaget, at Regieringen nu kun betaler 10 Groschen for hver Jndqvarterret, istedet for 14 til 16 Groschen, som den hidtil har oetalt.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Bamberg, den 29de August. De franske Troppers Giennemmarscher vedvare, fra den 26de til i Dag ere 8 Jnfanterieregimenter, et Artillerietrain og nogle Compagnier Sappeurs passerede herigiennem. Alle disse Tropper ere af Marschal Neys Corps eg have i 8 Dage marscheret fra Leiren ved Glogau igiennem Sachsen hertil.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Frankfurt am Maye, den 30te August. Det har i nogle Dage været meget levende her i Staden. Det ene franske Regiment følger det andet, deels til Vands deels til Fods og deels paa Vogne. I Gaar passerede over 10000 Mand her igiennem og i Dag ventes et Corps af 17570 Mind og 1250 Heste, hvoraf 5 Regimenter elle rede ere ankomme. Divisionsgeneral Marchand, der har Commanden i Marschall Nys Fraværelse, er paa nærvætende Tid her i Staden. Marschall Mortiers Corps og et Corps af 8000 Mand polske Tropper have ogsaa faaet Ordre at marschere til Frankerig. En Deel af den bayerske og al den vrtembergske Arme skal have faaet Ordre at marschere til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Berlin den 3die Septbr. Marschall Soult er igien ankommen hertil efter en kort Fraværelse. Man forsikkrer, han forbliver her som Gouverneur. 5000 Mand af hans Corps ere ankomne hertil, hvoraf 1000 garnisonere her i Staden og 4000 have besat Leiren ved Charlottenburg. Stettin er ogsaa besat af hans Tropper. Resten af hans Corps er paa Tildagemarschen, til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
-Efterretninger. Frankerig. Keiseren har udnævnet General Sa var til Hertug af Rovigo og Biskoppen i Arras, Latour d'Auvergne=Lauragais, til Rigsbaron.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Keiseren har ladet 1800 Fr. uddeele til de Fattige i Baronne.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
En Postillon i Sevres, hvis Tour det var, at kjøre Keiseren den 14de August fra St. Cyr til St. Cloud, havde i nogle Dage været meget syg og i 2 Dage ingen Næring. nydt; imidlertid vilde han, uagtet alle Forestillinger, et atstaae den Ære, at kjøre Keiseren, til nogen af fine Kammerater. Da han havde naaet sin Bestemmelse, følede han, at hans Kræfter vare udtømte; han steeg af Hesten og opgav strax efter Aanden. Han efterlader sig Kone og 2 smaa Børn. Da Keiseren var bleven underrettet herom, skienkede han Enken 1200 Fr. og en Pension af 200 Fr. Fra 1ste Octbr. 1807 til 15 August 1808 ere 52 Ulve, 107 Ræve og andre Rovdyr dræbte i Øvre=Rhins Departement.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Engelland. Heden var saa stærk her i Julii Maaned, at over 50 Postheste ere styrtede deraf paa Veien.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Holland. J Grøningen skal holdes et Hesteveddeløb paa Kongens Fædselsdag. Kongen har udsat to Præmier, en Gulddaase, besat med Diamanter og prydet med Kongens Navnetræk i Diamanter, og et Par Guldspører. Hivetisk Republik. kandammannen har ved et Circulaire meddeelt Cantonerne en Note fra den franske Gesandt, hvori han forlanger større Aarvaagenhed over de franske Conskriberede og Deserteurer, som søge Tilflugt i Schweiz, og fordrer, at ingen Franskmand, der er mellem 15 og 30 Aar, maa indlades i Schweiz, naar han er er forsynet med et Pas fra Grsandtskabet.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Østerrig. Officiererne ved Landværnet have faaet Tilladelse, at bære samme militaire Ærestegn, som Armeens Officierer. Man seer med Glæde den gode Forstaaelse mellem de regulaire Tropper og Landværnet. Jtalien. Den lille Republik St. Marino, der kun har 5000 Jndvaanere og nu er den eneste Republik i Jtalien, sendte en Gesandt til Vicekongen af Jtalien, da han opholdt sig i Ancona. Vie kongen modtog ham venskabelig, indbad ham til Toffels og medgav ham ved Afreisen en egenhændig Skrivelse til hans Republik. Den berømte danske Billedhugger Thorvaldsen arbeider i Rom paa en Marmorstatue af Adonis for Kronprindsen af Bayern. Kiendere sætte dette Arbeide ved Siden af de største Konstværker.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
J Rom havde det Rygte udbredt sig blant Almuen, at et Spøgelse, der var skudfrie, spaa serede hver Nat ved Porten St. Lorenzo. En fransk Skildvagt skiød Spagelset og man fandt, at det var en stor Hund Indenlandsk. Blandt de sande Høitidsfeste, som sielden indtreffe gaves en paa Usserød Uldmanufaktur ved Hirschholm den 6te September, da Stedets Jnspekteur Weilbach der høitidelig holdt sine Svigerforældres, Klæde fabriqveur Jacob Petersen Møen og Kones Else Sophia Møens Guldbryllup. Dette hæderfulde Ægtepar have i deres kiærlige Ægteskab havt 14 Børn, af hvilke kun 2 endnu ere Live, og vare tilstede, en Søn, Fuldmægtig Johan Rosovsky Møen, og en Datter, Maria Møen, givt med ovenmældte J specteur Weilbach. Skiønt disse agtværdige Oldingers Liv haver været en Klæde af mange trykkende Sorger, have de dog ved giensidig Omhu søgt at formilde det Bittre, og derved endelig nu, vante til ethvert af Skiæbnens Stød, forskaffet sig en rolig Alderdom. Høitidscenen blev meget forskiønnet ved en særdeles for træffelig Tale af Sognets værdige Præst Hr. Gad. Blandsde muntre Gester udmærkede sig Apotheker Monik, en Olding paa 92 Aar, der, for at bivaane Høitiden, havde uden Besvær denne Dag gaaet en Fierdinqvei.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Helsingøer, den 10de September. Flaaden, som seilede ud i Gaar, bestod af omtrent 25 Skibe under Bedækning af 2 Kutterbrigger og en Kinonbrig. Den større Flaade, som man saae under Seil henved Østen om Hveen, gik til Ankers ved Landscrone, Saavidt man herfra kan see, er et stort Skib, en Fregat eller er Linieskib, kommet paa Grund ved Graaen og har mueligt foraarfaget Standsning i den øvrige Convoyflaades Afseilen. Det synes endnu at staae paa samme Sted. En Nordbaad ankom den 7de til Havnen fra Nysted, som ansees for en reen Sieldenhed. Ved de faa Skibes Jndseiling i Tirsdags Aftes bleve ogsaa fra de fiendtlige Slupper nogle Kugler skudte i Land ved og mod Batteriet paa Olsgaard. Under dette Batterie kom 2de andre af vore Kapere i Sikkerhed, der ogsaa bleve forfulgte af hine Slupper. Gelleier ved Helsingborg er seilet i Dag op og har lagt sig udenfor Skibene ved Raa. - Vinden er meget gunstig til Nordsøen, en Mængde Skibe, hvoraf en Deel komme fra østen om Hveen, gaae under Bedækning af nogle engelske Kutter brigger og en svensk Fregat til Nordsøen. Begge Konvoi erne udgjøre henimod 60 Skibe. Man vil paastaae, at endeel af disse Skibe, som forhen ere indkomne baglastede fra Nordsøen, gaae nu saaledes igien tilbage, og have følgelig ikke kunnet faaet Ladninger i Østersøen. Endeel af vore Kapere ere til Søes for at giøre dem Afbræk. Den Danske Jslandsfarer, som man formodede nu at skulle gaae ud med, seer man endnu ligge med strøgne Bramstænger, hvilket opvækker her ikke liden Forundring.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Telegras-Rapporter. Den 9de Septbr., Formiddag. Fra Kronborg : 2 Afdeelinger af den engelske Canøi er kommen Syd fra og den ene Deel gaaer til Søes Nord efter. Fra Qvintus : HeleContoien er passeret her forbi i 3 Afdelinger. Eftermiddag. Fra Sandbiergene: 28 Skibe af Convoiens 2den Afdeling ere ankrede mellem Hveen og Landscrone. Fra Nakkehoved: 32 Seilere, komne Sønder fra, ere passerede Kullen i Nordost. Aften, Fra Sandbiergene: En svensk Pink staaer paa Grund her uden for for fulde Seil. Fra Nakkehoved; Convolen kan ikke sees længer.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Den 10de Septbr., andbiergene: Di fiendtlige Skibeligsom i Gaar.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Kiøbenhavn, den 12te September. Et engelsk Livteskib, en Fregat, 4 Orlig brigger og 2 Kinonbaade kom i Gaar fra Kierteminde Kanten og toge Statio Norden for Sprogne.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Jnteressenterne i det danske asiatiske Compagnie ere af Directionen indbudne at møde i en Generalforsamling, Mandagen den 19de September førstkommende, om Eflermiddagen Kl. 4 1/2 slet, for : 1) At blive bekiendte med de siden sidste Generalforsamling fra Compagniets Factorer, og Skibe indløbne Efterretninger. 2) Atorfare Jndholden af Hs. Maj. Kongens allernaadigste Resolution af 31te August d. A., angaaende Realisationen af Compagniets betydelige Beholdninger af Kattuner og Theer; tilligende Hs. Kongl. Maj. allernaadigste Yttring og Compagniets Octrois Fornyelse i Tilfælde, samt i Anledning heraf at bestemme, om ikke Compagniets Octroi bør allerunderdanigst ansøges fornyet, og det i saadan Henseende fornødne iværksættes. 3) At bifalde Directionens Disposition over de i Compagniets Kasse i de senere Tider indkomne betydelige Contanter. 4) At beslutte angaaende en af Compagniets bestandige Commission foreslaaet billig Godtgiørelse. til de af Compagniets Betientere, som, formedelst Skibe, nes Udeblivelse og Auctionernes Standsning maae savne de dem tilstaaede Jndkomster af Emballage, Paccage m.v. 5) At tilstaae Fuldmægtigen i Equipage=Contoiret en liden Gratification efter Commissionens Forslag. 6) At bestemme det Bidrag, som Compagniet formodes at ville afgive til Hielp for vore Norske Brødre og Medkrigere. 7) At tage Beslutning, naar Commissionens Betænkning er hørt, angaaende: a) Kiøbmand Bithorns forlangte Eftergivelse af skyldige 165 Rdlr.; b) Kiøbmand Vichmans tilbudne 35 p. C., 7876 Rd. 2 Mk. 11 s.; c) Husets Balle & Triers forlangte Terminer til Betaling 11980. Rd. 2 Mk. 1s.; b) Kiøbmand N. F. Læssøes Begiering, om endnu at nyde Godt af Generalforsamlingens Beslutning under 18de Septbr. 18de Septbr. 1806, i Henseen. de til Afgiørelsen med 12 p. C., 782 Rd. 3 Mk. 8) A. lade sig forelægge Ballancen til 11te April d. A., til Veiledning ved Udbyttets Bestemmelse for Handels=Aaret fra 1807 til 1808, efter Commissionens Forslag. J Anledning af at Meierieforpagter H. C. Jutgens til Hochholtz, under det adelige Gods Ludvigeburg i Districtet Schwansen under Hertugdømmet Schlesvig, har fra sagt sig den ham tilkommende Godtgiørelse for de af ham til det kongelige Magasin leverede 8 Tdr. 1/2 Skpr. Rug samt 13 Tdr. Havre med den Forsikring, at han, ligesom saa mange andre virksomme Fædrenelandsvenner, med den største Glæde bragte sin ringe Skierv paa Fædrenelandets Alter, har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at reselvere, at dette patriotiske Offer modtages med allerhøieste Velbehag, som skal han tilkjendegives.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Ved Reskript af 1ste April d. A. har det behaget Hs. Majestæt at fastsætte, at St. Ibs Kirke maa ved offentlig Auction sælges til Redbrydelse og sammes Menighed henlægges til St. Jørgens Kirke, hvilke Menigheder skulle holde offentlig Gudstieneste tilsammen i St. Jørgens Kir Ved første Vacance skal St. Jos og St. Jørgens Sognekald annecteres til Frue Sognetald ved Roeskilde. saaledes, at Besidderne af Grevskabet Luhraborg udøver Kaldsret ved første Vacance, efterat Sognene ere forenede, og at Hs. Majestæt sigen kalder vexeiviis med bemeldte Gerskabets Besidder.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Under 2den d. M. er det tilladt Sognepræsten til Jøbestads Præstegiæld i Finmarkens Amt, Provst G Berg at indrette et Begravelsested for sig og Familie paa Jøbestads Præstegaards Mark, dog at vedkommende Kirke og dens Betienter derved talet afgaae i deres lovlige Rettigheter.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Ved Reskript af 19de August d. A., til Stiftam man den og Biskoppen over Siellands Stift, er det fastsat af de bornholmske Kirker maae til den det bornholmske Sælskab for Efterslægten tilhørende Begsamling bidrage paa følgende Maade. Den, hvis Capital overgaaer 200 indtil 500 Rdlr., bidrager aarligt 1 Rdlr.; den, der har Lover 500 til 500 Rdlr., aarligt 2 Rdlr.; den, der har 800 Rdlr. indtil 1200 Rdlr., aarligt 3 Rdlr., og den, hvis Capital overgaaer 1200 Rdlr. aarligt 4 Rdlr. og vil Hs. Majestæt, at ovenmældte Barsamling skal de staae af almeenny tige for det meste danske Skrifter af relgiøs, moralsk, historisk, occonomisk, naturhistorisk, Pousisk og diætetisk Jndhold.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Under 25de Marts d. A. er det allernaadigst tilladt Sogn nepræsten til Nordrehoug under Ringerige i BuskerudsAmt i Norge, Hr. Borcharevink, at han maa være beret, liget til ved en Sundmans at lade besørge Transporten med Baade og Pramme over Bue=Sundet paa Vilkaar: 1) i han derfor oppebærer følgende Betaling: for et gaaende Menneske 1 s., for en Hest 2 s., for en Vogn med to Heste 6 s., for en Hest med Kiørre 3 s., for en Phacton, med 2 Heste 8 s., for en heel Vogn med Heste 12 s., samt for Kreaturer, Faar og Sviin, hvert Stykke 1 s., hvor mod han er forpligtet til at holde alle de fornødne Farekøstero Redskaber i bedste Stand til de Reisendes beqvemme ste og hastigste Befordring.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Ved Reskript af 20de Maji d. A. til Generalindqvartetings=Commissionen i Christiania er det bestemt, at den mældte Christiania, ifølge Reskriptet af 6te September, 1780, tilkommende Giltgiørelse for Anskaffelsen af Brærde Lys og Halm til Garnisonens Sygehuus maa forhøies til 5 sk. daglig pr. Mand, dog at Byen tillige for samme Betaling leverer det behøvende Brænde for den inspections havende Offic er ved Sygehuset, samt til Brødbagningen for de Syge.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Den aarlige Kiøbenhavnske Veddesvømning blev foretadet den 31te August og 1ste September sidstleden. Af 40 Concurentere, som underkastede sig Svømmeprøven i kengden frømmede i Aar 27 over 800 Alen. To vandt hver en Præmie af 5 Rdlr., en 4 Rdlr., to 3 Rdlr. fem 3/4 Rdlr. og de øvrige hver 1 Rdlr. Præmien. Hr. Pastor Klarup har bekiendtgjort Premier udsatte af en agtværdig Mand i Aarhuus Stift fra rongsalts og Sandsalts Tilvirkning i Jylland, nemlig 4 Primler paa 5 Rd. her for de første Anmældelser af 2 Tor Tangsalt eller 3 Tdr. Sandsalt; 2 Premier paa 8 Rd. boer, fra 28 Skp. Tangsalt eller 40 Skp. Sandsal; af Premie paa 12 Rd. for 40 Skp. Tandsalt eller 52 Skp. Sandsalt; 1 Premie paa 15 Rd. for 48 Skp. Tangsalt eller 60 Skp. Sandsalt, og 1 Premie paa 20 Rd. for 64 Skp. Tangsal. eller 80 Skp. Sandsalt. serne.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Hr. Majestæt Kongen har, under 6te d. M., allernaadigst udnævnt Capitain Carl Anoth Rothe af Søe=Eta en til Vice Gouverneur over Bornholm og Christianen, saa længe Krigen varer, saaledes at han skal være den virkelige Gouvernen. behielpelig udi enhver Green af dennes Embeds Forretninger, hvor Gonverneuren maatte ønske og forlange det, hvorhos Allerhøistsamme har befalet. at Vict Gouverneuren skal i det uheldige Tilfælde, at den virkelige Gouverneur skulde blive saa syn, at han er selv kunde forrette det ham allernaadigst anbetroede Embede, overtage Commandoen over Bornholm og Christiansøe med samme Autoritet, som er tillagt den virkelige Gruvernen ved Kongelig Ordre af 22de December f. A., bekiendtgjort den 31te næstefter.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
End videre har Hs. Majestæt allernaadigst bemyndigen Vice Gouverneuren til at træffe slige interimsiske ovenstaltninger i civile Anliggender, som omtalte iged Kongelige Resolution af 30te Julii d. A., der herfra er brænde gjort under 2den August sidstleden, og hvilke de cinge Embedsmænd paa Bornholm, uden Undtagelse, have at efterkomme, ligesom derte allernaadigst er befalet i Henseende til den virkelige Gouverneur.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
J Dag ere følgende Gaarde og Huse under Kiøbenhavns Jurisdiction i Retten skiødede: Grosserer K. Christensens Enkes Gaard No. 8 i Broegaden paa Christianshavn til Grosserer H. S. Christensen for 11010 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Brændeviinsbrænder og Brygger J. Carstensens Huus No. 459 paa Hiørnet af Adel= og Salviegaden til Brændeviinsbrænder J. P. Piil for 8000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Den 10de Septbr. blev ved 4de Auction solgt Gaarden Nr. 27 paa Vesterbroe for 6000 Rdlr. til Hestehandler Lars Wulff.
Berlingske Tidende, 1808-09-12
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.