JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-26
Tirsdagen den 7 October førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Grevskabet Wedelsborg Birketingskontoir afholdt Licitation over en i Kjerte Sogn værende Broe, Kjertebroe, kaldet, sammes Opførelse af Træe eller Steen. Konditionerne samt Overslagene ligge til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir. Thi ville de Lysthavende til ovenmeldte Tid og Sted indfinde dem. Grevskabet Wedelsborg Birketingskontoir paa Kjerlingbjerg, Lauritzen. den 23 Septbr. 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-26
Efter Eieren Rasmus Andersen Krogns Begjæring, bliver den paa Ulbølle Mark beliggende Gaard med tilliggende, Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 4 Skpr. stillet til 3 Auctioner: den 11 October. den 18 - og hver Gang Kl. 10 Formiddag. den 25 Gaardens Bygninger bestaaer af 10 Fag Stuehuus og 11 Fag Udhuse, der ere assuerede for 1280 Rbd. Sølv. Af Jorden, der er inddeelt i 6 Marker, er et Areal af omtrent 50 Tdr. god Agerland samt desforuden fornøden Gjerdselskov. De 2 første Auctioner afholdes paa Herredsskontoiret, den sidste paa selve Gaarden. Konditionerne erfares ved hver Auction. Salling Herredskontoir i Faaborg den 23 Septbr. 1823. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-26
En Guld-Ørering er tabt i Overgade eller Vestergade. Politiekammeret anviser Taberen. er Taberen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-26
Brahetrolleborg Leefabrik, Silkensværk kaldet, beliggende i Brahetrolleborg Sogn, en Miil fra Kjøbstaden Faaborg, i en yndig Dal midt i Skoven, agtes stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning i 10 Aar, fra 1 November d. A. af at regne. Bygningerne ere: 1) Stuehuset mod Sønden bestaaer af 8 Fag Bindingsværk, med Muursteen og Tegltag, indrettet til Dagligstue, Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer og Storstue, ved samme en meget god Hauge paa 2 Skpr. Land med mange unge Frugttræer, norden for samme en rummelig Gaardsplads med god Indfredning, ved hvis vestlige Side gaaer en Vei forbi Mod Østen i Gaarden en Bygning paa 6 Fag, Bindingsværk og Tegltag, indrettet til Brygge= og Bagerhuus samt Svendekammer. Vesten, tæt ved den forbiløbende Vei, en Bygning paa 6 Fag, Bindingsværk og Straaetag, indrettet til Brænde= og Tørvehuus samt Kostald og Svinestie. Mod Norden, Værket selv, der drives af 3 Hjul med Underfaldsvand. Huset bestaaer af 10 Fag Bindingsværk og Tegltag, der indeholder et rummeligt Værksted, hvori er :a) En stor Esse med 2 Blæsebælge, der drives ved det mindste Hjul, hvortil hører en stor Vinde med Jernkjedde og Hage til at hæve svære Stykker Jern i Jlden. b) Den store Hammer med Ambolt, der drives af et andet Vandhjul. c) En Slibesteen, med dertil hørende Maskine til at dreiMøllejern og andre Ting paa, der drives af det tredie Hjul, d) En anden Esse med Haandblæsebælg og Amholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-26
J den vesten Ende af Værket er endnu et Værksted med Esse, til Arbeide for Bønder og andet Haandarbeide. Til Værket hører som Jnventarium det fornødne Værktøi. Auctionen afholdes paa Brahetrolleborg Birketingsted Torsdagen den 16 October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og Konditionerne ligge til Eftersyn paa Brahetrolleborg Skriverstue 8 Dage før Auctionen. Brahetrolleborg Birks=Kontoir den 24 Septbr. 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-26
Auctions-Direkteuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-26
Brahetrolleborg Læderfabriks Hovedbygning, beliggende i en meget smuk Egn tæt ved Trolleborg Lystskov, i Nærheden af Hovedlandeveien mellem Trolleborg og Bøygden, en Miil fra Kjøbstaden Faaborg, agtes stillet til offentlig Auction til Bortleie, fra 1 Novbr. d. A. af at regne. Bygningen bestaaer af 21 Fag Grundmuur med en Qvist og Tegltag og indeholder følgende Værelser: 1 Sal, 2 rummelige Daglig stuer, et Sovekammer og 3 smaae Kamre, der alle ere gibsede og malede, samt et Kjøkken og et Spisekammer, og i Qvist bygningen 3 Gjesteværelser. J Dagligstuerne og de 2 Gjæsteværelser følger som Jnventarium 4 Stkr. Jernkakkelovne. Endvidere en grundmuret og straaetækket Bygning, indrettet til Brygge= og Bagerhuus, Pigekammer, Borgestue, Rullestue, Brænde= og Tørvehuus, samt Svinestie og Hønsehuus med en Hønsegaard. Til Bygningen hører en udmærket god og smuk Hauge paa omtrent 5 Skpr. Land med endeel unge Frugttræer, og Leieren erholder Foering og Græsning til 4 Køer og 2 Heste. Auctionen afholdes paa Brahetrolleborg Birketingssted Torsdagen den 16 October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. og Konditionerne ligge til Eftersyn paa Brahetrolleborg Skriverstue 8 Dage før Auctionen. Brahetrolleborg Birks=Kontoir den 24 Septbr. 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
No. 155. 52 Aargang. Fr. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse -Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 29 September 1823. Jndhold. Krigsskuepladsen i Spanien Fiendlighederne ved Cadixatter begyndte. Virksomhed i det Engelske Kabinet. Udfald fra Barcellona. Pampelonas og Santonas Overgivelse). Spanien (Smitsom Syge i los Passages. Ophævelser, og Forvirring i Anledning af Andujar=Dekretet. Cortes=Forhandlinger og Kongens Tale ved Mødets Slutning).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Krigsskuepladsen i Spanien. Haabet om en mindelig Afgjørelse ved Cadix er atter forsvundet. Den af Hs. K. Høihed tilstaaede, Frist af 6 Timer er udløbet - hedder det i en Skrivelse fra Pto S. Maria af 9 dennes - uden at General Alavahar indfundet sig igjen. Paa Hs. K. Høiheds befaling ere Fiendtlighederne derfor atter begyndte i og Artillerietordenen lyder især fra den Kant, hvor Puntales-Fortet ligger. Hele Armeen jubler af Glæde derover. Man haabede, at Jlden fra 3 ankerfaste Linieskide vilde snart bringe Puntales=Fortet til at tie, og at Cadix, naar dette først er taget, vilde aabne sine Porte. En senere Skrivelse af 11 d. siger blot, at Fiendtlighederne fortsættes, og at General Bourmont, som forestaaer Landgangs-Expeditionen, Dagen før var afgaaet til Rota, medens Hertugen ogsaa havde begivet sig fra St. Maria, for ved sin Nærværelse at oplive Krigsoperationerne. En Mængde Artillerie var bragt til Chiclana, hvor Man agtede at henflytte det store Hovedqvarteer, og foranstalte et Angreb imod St. Petri=Fortet, medens Flaaden, der er bleven forstærket med de 6 Skibe, som forhen blokerede Corunna, bombarderer Ca der. J et Efterskrift tilføies endnu, at inden 3 Gange 24 Timer kunde ventes store Begivenheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Foruden hvad sidst blev meldt, erfares endnu af Journal des Debats og andre Pariserblade følgende om de foregaaende Underhandlinger: Efter Trocaderos Jndtagelse havde Styrerne i Cadix taget deres Tilflugt til Kongen, for at undgaae den Skjebne, som truede dem, og glemmende sine Fangevogteres Fornærmelser, skrev Ferdinan til Hertugen af Angouleme, og forlangte en Vaabenstilstand; men Denne vilde ikke høre noget Forslag, før Kongen var sat i Frihed. J en ny Skrivelse forlangte Kongen at vide, hvad Man forstod ved hans Befrielse, hvorpaa fulgte det Svar: at Hs. K. Høihed, kun vilde ansee Kongen for fuldkommen frie, naar han begav sig under de franske Troppers Beskyttelse, enten Man nu lod disse rykke ind i Cadix eller Kongen selv vilde komme til Pto S. Maria. Saavidt var Man naaet den 6te. Samme Dags Aften forsamledes Cortes, hvor Kongen mødte, og Søe-Officeren Quesada blev afsendt med et nyt Svar, hvis Jndhold siges at have været kort og meget ydmygt. Man bad blot om Betænkningstid til Solens Nedgang. Om Aftenen indtraf nu Alava, som meldt, atter til Hovedqvarterret og skal iblandt Mere have foreslaaet: at Cortes ufortsvet vilde sætte Kongen og den kongelige Familie i Frihed, naar Man, som et Underpant for deres Sikkerhed, lod dem i nogle Maaneder blive i Besiddelse af Cadix og Øen Leon, hvorimod Hertugen forlangte sig den sidste foreløbig overleveret, og iøvrigt allene skal have inddrømmet det to Vilkaar: 1) at skienke alle dem Livet, som havde fortjent at miste samme og 2) tilstaae dem de fornødne Opholdsmidler i fremmede Lande. Jstedet for 3 blev kun tilstaaet allene een Dags Opsættelse, med Erklæring, at efter sammes Forløb vilde skee et almindeligt Angreb. Herved gjendrives franske Blade, for saavidt de paastaae, at der ikke var tilstaaet noget Øiebliks Vaabenstilstand. Om Aftenen Kl. 10 var endnu Alt stille i det franske Hovedqvarteer, i Haab om Kongens Befrielse; men næste Morgen hedte det, at Man sloges i Cadix's Gader, og da General Alava kom der tilbage, var Anarkiet steget til det Høieste. Enten Man nu ikke har villet høre ham, eller de Exalterede have vundet Seier. - Nok, den forventede nye Parlamentair udeblev, som ovenmeldt, ganske. Man formoder, enten at General Riegos Ankomst til Cadix, som han virkelig er der, - see nedenfor) eller muligt Wilson og Quiroga, som vides at være indtrufne dertil fra Gibraltar, kan have frembragt samme Virkning, som forleden Wilsons Ankomst til Corunna; men nærer ikke desmindre det faste Haab, enten med det Gode eller det Onde at faae Kongen udleveret, da Cortes ved de gjentagne Forslag kun alt for meget have lagt deres Forlegenhed for Dagen, og neppe vundet noget derved, om dette kanskee har været deres Forsæt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
J Cadix selv er Man belavet paa alvorlig Modstand, og har blandt andet ladet Brostenene optage, for at svække Virkningerne af et Bombardement; men hvad for Resten meldes om et Altar, Man skulde have opreist og nødsaget Kongen til, paa samme at gjentage sin Eed om, at ville i opretholde Forfatningen, maae med saa mange lignende i Rygter staae ved sit Værd, indtil authentiske Efterretninger kunne erholdes. Kun fortjener den store Sensation, de sidste Efterretninger fra Spanien have opvakt i London, Opmærksomhed. Sir Court havde nemlig paalagt Kapitainen paa Skibet Sappho at ile af alle Kræfter, da de medgivne Depescher vare af overordentlig Vigtig. hed. Sappho er uopholdelig igjen bleven expederet tilbagmed Regjeringens Svar, og med Længsel venter Man at see, hvad Jndflydelse Cannings Ven, Hr. Huskissons, Jndlemmelse i det Engelske Ministerium vil have paa Engellands Forhold til Spanien. Aldrig saasnart have franske Blade ladet Riego vende, tilbage til Cadir, før han atter spøger ganske i Nærheden, af Ballesteros Tropper, og er pludselig kommet frem i Alcala la Real i Jgen, midtveis imellem Mallaga og Andujar), hvor han, ventelig for at skjule sin Svaghed, har udskrevet en Kontribution af 14000 Rationer og 2000 Par Skoe. Fra Granada er ilet Staffetter til Andujar og Cordova med denne Efterretning, som skal have vakt meget Glæde imellem Tropperne, og Generalerne Molitor og Foissar=Latour ere alt paa Marschen, for at omringe Riego. Det maa altsaa have været ham selv som efter Caros sidste Beretning (S. 534) var undkommet til Veler=Mallaga, og næste Post vil lære Os, hvorledes denne nye Hurlumhei vil ende, og om der maaskee torde være en hemmelig Forstaaelse imellem Riego og Ballesteros. Overalt kan det ikke nægtes, at de Efterretninger, Man paa senere Tid har faaet om denne Sidste, synes heel apokryfiske. Uagtet hans Tropper siges at kantonnere roligt i Lucena, Priego og Cabra, og uagtet det hedder, at han har ladet de Exalteerte udstøde og indspærre i Citadellet Lorca, følger Molitor ham dog ganske mistroisk Skridt, for Skridt, hvorhos der tales om en alvorlig Brevvexling, som har fundet Sted imellem begge Feldtherrer. Den nye Modifikation eller snarere Ophævelse af Andujar-Dekretet, skal og have foraarsaget stærk Desertion imellem Ballesteros Officerer, som nu ikke troe længer paa Freden. Og saa læser Man et aflagt Regnskab, hvorefter han allene af Mangel paa Substistens og Munition, og ganske overladt sig selv, saae sig nødsaget til at slutte (som han kalder det en Vaabenstilstand, uden iøvrigt at have indgaaet nogen eneste mod en ægte Konstitutionels Grundsætninger stridende Forpligtelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
J Catalonien synes Tropperne at have udhvilet sig efter de sidste Besværligheder, hvortil de og kunne trænge, hvis det er sandt, at nogle Kompagnier af Eroles Division i Fægtningen den 28 Aug. tre Gange maatte have friske Kapitainer. De Franske have hidtil holdt Altafulla, og Valls besatte, men finde det raadeligst at forskandse sig i deres Stillinger. Da deres for Barcellona stationerede Skibe Natten til den 9de maatte søge rum Søe, betjente de Beleirede sig strax af denne Omstændighed og landsatte, paa Fiskerbaade 1400 Md. under Brigadier Fernande; Kommando ved Mongat, imellem Barcellona og Mataro. Men da der strax blev ringet med Stormklokken i de omliggende Landsbyer og Anstalter gjort til at angribe dem, kastede de sig ind i Bjergene og paa Veien til Hostalrich, forfulgte af franske og spanskervialistiske Tropper; saa det efter Monceys Beretning, dateret Villefranca den 12 Septbr. ikke vil lykkes dem at ophæve Figueras og Hostalrichs Blokade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Fra Barcellona blev til samme Tid gjort et nyt Udfald paa flere Punkter, men forgiæves. Allevegne bleve de Konstitutionelle tilbageslaaede, hvorved de Franskes Granater skulle have tændt 3 Gange i Barcellona, for hvilken Stad Moncey selv igjen vilde indtræffe den 13de. Den 27 f. M. blev sammesteds en Spion opklynket paa det høieste Signaltaarn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Fra Lerida har den konstitutionelle Præst Barbes ogsaa gjort et Udfald, og havt den Forvovenhed at gaae overCinca med 200 Mk. Jnfanterie og 80 Ryttere; men Man er ham alt i Hælene. Jøvrigt vil Krigen i Catalonien, formodentlig snart tage en anden Vending, da de 120000 Md., hvormed Marqvis Lauriston hidtil har staaet i Navarra, efter Pariser Breve af 20 d. M., nu ere opbrudte til denne Provinds, for at paaskynde Fæstningernes Fald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Sidstmeldte Troppemarsch maa især ansees som en Følge af at Fæstningen Pampelona med Citadellet endelig den 17 d. har overgivet sig paa Kapitulation, hvorefter Besætningen er krigsfangen og føres til Frankerig. Om hvilken haardnakken Modstand denne Plads har gjort, vidne alle Beretninger, lige indtil den, som Marskal Lauriston ogsaa har ladet afgaae til Hs. K. H. Madame om Forstædernes Jndtagelse, hvorefter aldrig nogen Jld har været stærkere, end de Beleiredes ved denne Leilighed. Men - hedder det - Kartætskerne syntes at bære Respekt for de fleste af vore (de franske) Tapre. Uden mindste Betænkning styrtede disse sig tværs igjennem Jlden fra 7 Batterier, og havde inden 2 Timer indtaget alle forskandsede Huse, hvortil Man maatte bane sig Jndgangen med Øxer. Denne Fordeel maa tilregnes den gode Diciplin; Soldaterne adlyde kun, og Officererne kunne udrette med dem Alt hvad de ville. - Løbegravennes Aabning skeete egentlig om Aftenen den 10de under en vedholdende Kartætskild fra Fæstningen og det hæftigste Uveir med Skylregn. Desuagtet havde de Franske, efter deres egen Beretning, kun faa Saarede. Alt den 7 d. havde de ind kastede Bomber tændt flere Huse i Staden, hvilke dog snart igjen bleve slukkede. Paa den anden Side sprængte en Bombe fra Fæstningen en Krudtkasse i et af de franske Batterier, hvorved Adskillige bleve dræbte og saarede. Til de flere Plager kom ogsaa Mangelen paa Vand, da de Franske havde afledet den lille Argaflod. Den 11 d. M. har Pladsen Santona ogsaa kapituleret; derimod holder St. Sebastian sig endnu. Ciudad Rodrig har ei heller overgivet sig, saa lidet som Badajoz, Carthagena, Barcellona, Tarragona, Lerida, Urgel, Figueras og Hostalrich, hvoraf de fleste ei engang ere tilstrækkelig blokerede. J Estremadura skulle de Konstitutionelle endnu være 5000 Md. stærke, medens den imod dem fra Madrid afsendte Kolonne kun bestaaer af omtrent 3000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
J det holdte Krigsraad for Corunnas Overgivelse stemte 26 Officerer for og 4 imod samme. Jblandt de Sidste, protesterede især Chefen for Generalstaben, von Hallen, derimod, og kaldte det en Færeløst Handling. Ud for Peniscola har en fransk Brig den 11te taget et spansk Skib med 4 Kanoner og 32 Md. Besætning, som kom fra Cadix og havde 2 Officerer ombord, der skulde overbringe Depescher til de af de Konstitutionelle besattte: Pladser, for at afværge Følgerne af Ballesteros Kapitulation. De havde alt været i Carthagena og Alicante og agtede sig nu til Peniscola, Tarragona og Barcellona, Ligeledes snappede den franske Eskadre for St. Sebastian den 26 Aug. et Kystskib med 4 Officerer, 33 Soldater og 10 Matroser, som havde Depescher at overbringe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Spanien. Den lille Stad los Passages paa den franske Grændse i Guispocon, ved Bidassoaflodens Munding, hvor Jnvasionen begyndte), er bleven hjemsøgt af en u Fiende, som, hvis den ikke itide standses, torde blive den farligste at bekjempe. Der er nemlig udbrudt en betænke. lig Syge, som endog befrygtes at være den gule Feber formodentlig bragt dertil ved et Skib fra Havannah, skjøndt det er et Par Maaneder siden dets Ankomst. Da det behøvede en Kalfatring, døde pludselig alle Tømmerfolkene som og de fleste Koner, der havde bragt dem Levnetsmidler ombord, og i det Qvarteer af Havnen, hvor Skibet laae for Anker, bemærkedes usædvanlig mange Dødsfald, hvilket dog ogsaa tilskreves den varme Aarstid, og de mange Udvandrede fra St. Sebastian, hvormed Staden, der ellers kun har 1700 Jndvaanere) er opfyldt. Fra Bajonne er ufortøvet afsendt Tropper der til Egnen, for at drage en dobbelt Kordon, og Øvrigheden er opfordret til at lade det mistænkelige Skib bore isænk. Da Staden ligger paa Spidsen af en Halvøe, haaber Man, det ikke bliver vanskeligt at afbryde al Forbindelse dermed. Foruden endeel franske Læger, som alt have undersøgt Tilstanden, og hvoraf den Ene blev angrebet, efterat have aabnet et Liig, har i Marqvis Laurision beordret den fra Barcellona berømte Overlæge Andonard dertil. Meningerne om Spadommens rette Natur, ere iøvrigt, som gjerne altid i Begyndelsen, deelte; de Fleste ansee den vel for at være ondartet og at have Lighed med den gule Feber, men uden at være kontagiøs. De Smittede døe som oftest inden 3 Døgn, og hvor alvorlige Anstalter, der ere føiede for at standse Sygdommens Udbredelse, kan sluttes deraf, at den i Bajonne kommanderende General har fundet sig beføiet, til, ved en Telegraf Depesche at give Krigsministeren følgende Underretning: "Den 15de havde Sygdommen i Passages ingen Fremskridt gjort (Tallet af de Syge skal den Dag have været 17) og ingensteds yttret sig udenfor. Paa hele Linien føres strængeste Opsyn. Vagtposterne have hindret Jndskibninger og tilbagedrevet Jndvaanerne, som vilde overskride Linien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Følgerne af Andujar=Dekret et lade sig endnu ikke s beregne. Er det, som Engelske Blade foregive, at det i franske Ministerium har definitiv ophævet det, og Regentskabet saaledes seiret, da kan Hertugen af Angoue leme neppe blive ligegyldig herved, ja det torde vel endog er blive et Spørgsmaal, om han beholdt Kommandoen. Dette, siger Koureren, vilde i saa Fald blive et nyt Beviis paa, at modsatte Yderligheder føre til samme Rei sultat, og Regentskabet vilde da bidrage lige saa meget til at forlænge Borgerkrigens Rædsler, som Cortes ved deres overdrevne Fordringer. J Pillotten læses endog en Protest af Regentskbet imod hiint Dekret, som et voldsomt Indgreb i dets Rettighed, hvorefter allene Betragtningen af Landets Nød har afholdt det fra at fratræde Bestyrelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Hvad nu end andre franske Blade indvende imod Ægtheden af dette Produkt, er dog saa meget vist, at det findes offentlig trykt og indrykket i de Madrider Tidender. Ogsaa begynder Man efterhaanden at indsee, at det vilde have været lettere for Frankerig at erobre hele Spanien for egen Regning, end for de saakaldte Troestropper; thi medens de Konstitutionelle ikke ville vide Noget af Jnqvisitionen og dens Følger at sige, opbyde Hine Alt for at befæste samme. J Toledo, Alcala og mange flere Steder modsætter den ubændige Pøbel sig endnu stedse med Mord og Plyndring de politiske Fangers Løsladelse, og Troeschefen Juanito have de Franske maattet hæfte, fordi han har underskrevet den berygtede Addresse fra Troestropperne for Pampelona, hvori disse have topmaalt deres Utaknemmelighed imod Hertugen af Angouleme, som dog ved hiint Dekret allene søgde at qvæle den lede Partiaand, der sønderslider Spanien, og derved i det mindste gav et talende Beviis paa, hvad han fra Begyndelsen erklærede, at han kom som Fredsstifter til Spanien. Derfor saare naturligt, om Regentskabet, som et andet Rygte siger, har misbilliget bemeldte Adresse og allene paa Marskal Lauristons Forbøn tilgivet Ophavsmændene, paa Grund af den Tapperhed, hvormed de have kjempet ved Pampelona. Fyrsten af Hohenlohe har og ladet indrykke en Berigtigelse i Quotidienne om hans Forholdsregler imod de Deputerede fra Provindsen Alava og Øvrigheden i Vittoria, for deres usømmelige Opførsel imod Hertugen af Angouleme, med Forsikring, at han aldrig har lovet dem væbnet Hielp imod de Revolutionaire, hvilket vilde forudsætte, at Vi vare komne til Spanien i nogen anden Hensigt, end for at bekjempe deres System.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Generallieutenant Caro er udnævnt til Generalkapitain i Granada, og i Valencia blev den 4d. efter Regent skabets Ordre holdt høitidelig Sjælemesse for den henrettede General Elio, som samtlige franske Officerer bivaanede. Kun beklager Man, at alle de indløbende Adresser intet fylde i de tomme Kasser, da Man overalt vægrer sig ved at udrede Skatterne paa gammel Viis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Paa Jndbydelse af Generalissimus er den franske Gesandt, Marquis v. Talaru, den 14 d. afreist til Hovedqvarteret fra Madrid, hvor alle Hjerter banke af glad Forventning om at erfare Kongens endelige Befrielse, hver Gang en ny Koureer ankommer fra Andalusien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Til Cortes sidste Forhandlinger hører endnu for Fuldstændigheds Skyld, at Jndenrigsministeren har ladet 10 mistænkelige Spanier, hvorimellem Don Morales og Espinola, deportere til de Canariske Øer. Til Medlemmer, af den permanente Kommission ere Gomez, Becerra, Gener, Jstariz, Soria, Dionisco Valde; (ikke Admiralen Cajetand Valdez, som hverken er Medlem eller Præsident for Deputationen) Velasco og Llorente udnævnte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-29
Endelig læses nu og den mærkelige Tale, hvormed Kon Ferdinand smaaskee for sidste Gang.) sluttede Cortes Mødet. Kongen yttrer der sin Glæde over den Udholdenhed, hvormed Nationen bærer sine Lidelser under Overfaldet af en troløs Fiende, som især skylder denne høimodige Nation sin Tilværelse - et Overfald, der vil blive den sorteste Plet paa det 19de Aarhundredes Krønnike, da den eneste Reform, Man eftertragter, bestaaer i at berøve Nationen sin Uafhængighed, Frihed og Haab, og undergrave Tronens Anseelse. Derfor kunde Fienden heller ingen Fremskridt gjøre, uden ved Bestikkelser og ved at væbne. Landsforræderie, Fanatisme, Uvidenhed og alle Lidenskaber og Forbrydelser til sin Bistand. En Generals(Abisbals) Frafald, som Fædrelandet havde overøst med Ære, tilintetgjorte en Armee, og aabnede, Fienden Hovedstadens Porte. Siden fulgte Uheld paa Uheld og alle Ulykker dyngedes over et Folk, der mindste havde forskyldt det. Cortes roses nu for deres under disse Omstændigheder udviste Standhaftighed og vise Forholdsregler, og takkes for den Ædelmodighed, hvormed de have bevogtet Kongefamiliens Ære, samt den uindskrænkede Tillid, de have sat til Kongens Regjering, der aldrig vil tabe i den skyldige Hensyn til Spaniens Frihed af Sigte. Afbrydelsen af diplomatiske Forhold haabes ingen videre Følger at ville have, og Handelen med Portugal, vedbliver, uagtet Kongen har seet sig nødsaget til at lade sin Chargel d'Affaires forlade Lissabon. Det guddommelige Forsyn - udbryder Hs. Majestæt tilsidst - har besluttet at prøve Os paa alle Maader; men omsider vil den retfærdige Sag dog seire (ja sikkerlig!)