JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Af et Brev fra Gosport den 26. Decembr. meget hastig af en Feber. Manklædte hende, og hun blev, som port paa Øen Wight, døde, som det syntes, i Løverdags 8 Dage Følgende er tilforladeligt: En Kone, navnlig Holmes, i New hun var, men da Kisten skulde tilslaaes, levede hun, til alle Nærværendes Forhauselse, op igien. Hun er nu saa got som bragt tilrette igien.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Paris den 1. Januar. nyelig skal have skrevet til Hr. v. Alembert, og lyder saaledes: Man seer her et Udtog af et Brev, som Kongen af Preussen, "Jblandt alle disse Bevægelser fornemmer jeg, at den hellige Fader ruster sig til at forsætte Jesuiter Ordenen det sidste Stød. Hvad De endnu meere vil forundre sig over, og som De neppe vil kunne troe, er, at Jgnationernes (Jesuiternes, General har dristet sig til at sende en Abgesandt til mig, for at udbede min Beskyttelse; men jeg har svaret ham ganske koldsindig: Atda Ludvig den 14 reformerede Regimentet Fitzjammes, jeg ikke har gjort nogen Forbøn for dette Korps, og at jeg holder forat Paven er beføyed at reformere iblandt hans geistlige Korps og i hans egne Stater alt, hvad ham lyster, uden at de saakaldte Kiettere have nødig at lægge sig derimellem.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Den 4 Januar. En Officeer af Regimentet Lothringen, navnlig Veie, fandt sig fornærmed af sin Oberstlieutenant, Hr. du Contant, som ved Regimentets Mynstring sagde til ham, at hans Hat saad ikke ret, og endnu meere, da Oberstlieutenanten dreiede den lidet. Veie udfordrede derpaa Oberstlieutenanten, og blesserede ham; Krigsministeren, Hr. de Montenard, som fik dette at vilde, saa og Aarsagen dertil, loed dem forbyde, ikke at foretage noget videre imod hinanden. Den overilede Veie, som meente, ikke at have hævnet sig nok, tog sin Dimission og udfordrede atter Oberstlieutenanten, saa de komme i Duest en sammen med Pistoler efter de Vees eget Valg. Da nu begge Skuddene forsagede ham, tilbud Oberstlieutenanten ham den eene af sine Pistoler, hvilken de Vege var saa nederdrægtig at modtage, og dermed saaledes saarede Hr. du Contant, at han 2 Dage derefter døde, hvorpaa de Veze tog Flugten.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Warschau den 2 Januar. De Østerrigske, Russiske og Preussiske Tropper rykke videre frem. Den sidstes Forposter staae endnu 18 Miile fra denne Stad, og den Cordon, som indbegriber Posen med rykker videre ind i Storpolen. Østerrigerne ere gangne over Weichselen og ven for Krakau, og Russerne over Dwina.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
London den 5 Januar. Falliterne i Amsterdam have allerede medtaget 5 til 6 store Handelshuuse her, og man frygter for flere. I den almindelige Bestyrtelse, som er bleven foraarsaget af disse Omstændigheder har Banken gjort nogle nye Anstalter ved Vexlernes Disconter, til at afværge Creditens ganske Fald. Hr. Hope her har ogsaa forsikkred alle dem, som have Vexler i Hænder fra Huuset Hope i Amsterdam, at samme skal til Forfaldstiden prompte blive betalte. Tunetanerne og Algierne, i Særdeleshed de første, falde med deres talrige Corsarer næsten alle Søemagterne besværlige. Tunetanerne skal, i Følge Efterretninger fra Gibraltar, have optaget et Krigskib paa 40 Kanoner, og opbragt det til Tunis.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Amsterdam den 9 Januar. Man har sikker Efterretning med Breve fra Londonagt, efter de Hollandske Breves Ankomst af 28 Decembr. den Engelske Banke har ladet declarere: At de, uagtet Helligdagene, vare færdige, til Handelens Understøttelse, at lade aflevere til alle og enhver, som forlangede det, alle Slags til Forsendelse fremmede Penge Specier, og at med den først afgangne Paketbaad allerede adskillige Partier af saadanne Specier fra adskillige Londonske Kiøbmænd ere blevne afsendte til deres Correspondenter.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Hamborg den 12 Januar. J Novembr. forrige Aar blev her oprettet et Assecurancomomme under Ravn af det 4de Assecurantzcompagnie. Samme bestaaer af 500 Actier, hver paa 1000 Mk. Banco; de første Directeurer derved ere: Hr. Giesbert Elking, Hr. Casper Da mel Kansmanit, Hr. Salomon Rødsen, Hr. Peter Holtermann, Peters Søn, Hr. Johan Wilhelm Scheller, Hr. James Stedens, og Fuldmægtigen er Hr. Jacob Goverts, Hermand Søi Compagniet er allerede complet, og vil den 15, hujus giøre Be Andelse med at asseurere. V. N. C.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Ribe den 13 Januar. Den 7, hujus om Natten Klokken halvgaaen 12 indfaldt et bedrøveligt Dødsfald for Byen og Stiftet, da vores Høiærværdige Hr. Biskop Doctor Jørgen Karstens Bloch omvexlede Tiden med Ævigheden, hvis afsielede Legem er bestemt at biesættes i Ribe Domkirke den 22. Januar.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
da over ham, foruden Ligprædiken af Hr. Stiftsprovsten Consistorialraad Brorson, og skal holdes af Skolens Conrector, Mag. Sevel, paa Skolen om Formiddagen en Oration. Jnscription paa Liigkisten: Læsere! Stat og see: Under dette Laag gjæmmes Asken Af den i Livet.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Høyædle, Høyærværdige og Høylærde Hr. Mag. Jö6 ARS TENS BIOCh, SS. Theol. Doctor og Biskop over Riber Stift, Som var En Helgen iblandt Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
En om Ægtemage for sin Ægtefælle, En troe Hielper for Trængende, En Aaron iblandt Herrens Præster, En Fader for sine Geystlige, Et skinnende Lys iblandt de Lærde, Thi Hans Lærdom var fortræffelig, Hans Tænkekraft ugemeen, Hans Tale yndig og Krydet med Viisdoms Salt, Hans Gange reene og ustraffelige, Hans Hierte fuld af Menneskekiærlighed, Derfor blev han, Beundret af nogle, Høytagtet af alle, Og yndet af de Høyeste paa Jorden. Han kom: Til Verden i Odense den 12. Junii 1717. Til Academiet som Student 1736. Til Gaarnisons Kirken i Kiøbenhavn som Catechet 1742. Til Qvæsthuuset og Holmens Meenighed som fierde Præst den 8. Febr. 1743. Til Christiansborg Slot som Kongel. Dansk Slots Præst. Den 27 Octobr. 1752. Til Ribe Bispestoel som Stiftets Biskop den 10. August. 176. Blev gift: Med Jomfr. Jostantie Dororara Rostaae d. 21. Maji 1 Ved Hende Fader: 20 Roes Til 2de Sönner, som døde i deres Barndom, Og døde selv I Ribe Bispegaard den 7 Januarii 1773. mk. Til Største Hiertesorg for Enke Slægtinge, Fattige, Stiftets Geistlige, og alle Retsindige i Stiftet og Landet, Som alle beklage, At Hans priisværdige Liv ey kunde naae længere End til 55 Aar og 6 Maaneder, Förend Denne troe Tiener gik bort til sin Herres Glæde.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
(Ved samme Dødsfald er indsendt følgende:) Ach, Biskop Bloch er død, med Suk de Arme sige, Som i Godgiørenhed har neppe havt sin Lige; Gudfrygtig, redelig og vus til Stiftets Gavn, Han var, ey Avind selv kan nægte ham det Navn. Der vare hertil ankomne 5 hæderlige Candidati, der skulde have været indviede til det hellige Præste=Embed, og allerede vare af Sal. Hr. Biskoppen examinerede, ja deres Ordinations Dag var endog fastsat, men blev formedelst hans Svaghed udsat; nu ere de igien med Bedrøvelse bortreyste, og maae ervarte, hvad Foranstaltning der imidlertid bliver gjort til deres Ordination. Wiborg den 18 Januar.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
I Gaar den 17 Januar. prækede Hans Høyædle Høiærværdighed Hr. Biskop Doctor Rottbøll til Høymesse udi Wiborg, Domkirke, efter Anledning af Evangelio blev denne Hoved=Lærdom betragtet: Jesu Herligheds Aabenbarelses herlige Virkning paa eftertænksomme Hierter; 1) Jesu Herligheds Aabenbarelse. 2) Dens herlige Virkning. J Anvendelsen blev til megen besynderlig Opbyggelse og med ret henrykkende Veltalenhed, samme mærkværdige Dag i Særdeleshed erindret. Aalborg den 21. Januar.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Breve fra Amsterdam af 9, hujus indeholde en Fortegnelse paa de Handelshuuse, som sammesteds til den Tid havde falleret: George Clifford og Sønner: A. Ter Borch og Sønner; H. van Seppenmolde; J. vanSeppenmolde; W. Clifford og R. le Chevallier; Benj. og S. Symons og Sønner: Ben. Jacobs de Jonge; Anth. Grill og Sønner; J. Jacob, Dolling; Adolph Dykman; S. Salomons og Søn; J. D. Levy; S. og S. H. Kryger; Dan. Juda og Benj. Hartog; Ole Kierulf og Compagnie; C. Ris Willums; Abr. Jsaac Keyser; S. Ph. Levy Gomportz; J. Moses og Sønner ; H. N. la Cle; Carsten Meyer; Jb. Jesserun; CesaxSardy og Compagnie.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
indkommen. Rdl. Mk. s. Den 18 hujus Hr. Wandall tilsendt = Den 19 blev ham leveret Den 20, befandtes ved Cassens Aabning i løsepenge Er 31 10 For samme herved paa de Fattiges Vegne allerskyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Copulerede. Den 13 hujus i Aarhuus Sr. Lars Nielsen Hasle og Jfr. Karen Pedersdotter. Ligeledes den 20 Sr. Poul Klitgaard og Mad. Mette Kirstine Rasmusdotter, sal. Kiellerups.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Dødsfald. Den 5, hujus i Ribe Sophia Povelsdotter Stauning, fød 1694, er Enke efter Hr. Jørgen Lang, Sognepræst til Deiberg og Herning MeeAtheder, i sit Alders 78 Aar. Hun var Enke i 16 Aar, Moder til 8 Børn, 24 Barnebørn og 11 Børnebørns Børn.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Bekiendtgiørelse. Fruels Matzen sælger Rug for 25 Mark Tönden eller 3 Mk. 2 skilling Skieppen.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Hos Truels Magen kan faaes Andenborgs Sødmels Oste for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Jandagen den 25, hujus om Eftermiddagen Kl. 2 vorder atter hol V. det Skifte Samling efter afgn. sal. Hr. Clementin udi Stervboets hen tilhørende Gaard, da alle Vedkommende og enhver, som ellers maatte have noget at anmælde, og ved dette Skifte end videre at erindre, ville behage at møde eller møde lade paa bestemte Tid og Sted. Aal den 14 Januar. 1773. i nogen maatte have Lyst til at vilde holde de Odense Adresse Contoirs Efterretninger, der ugentlig udgives, da ville de behage derom at mælde sig her udi Bygtrykkeriet, hvorfra saa mange Sæt, som vorde Flante skal blive de Herrer Subscribentere hver 14, Dag tilstillede. I Christian Marcussens 7 Sørge= og Glæde Taler, a 1 Mk. 8 s., Vi, nok samme Anthors Bibelske Chronologie fra Verdens Skabelse indtil den Herre Jesum Christum, a 3 Mk. 8 s. er til Kiøbs paa Bør- og hos Sr. Knud Christensen, Kiøbmand paa Christianshavn, saa hos Bogbinder Cariin i Randers. ha mit Høygrevelige Herskab har resolveret ved offentlig Auction førstkommende 8. Februar. at lade opraabe, og, om fornøyeligt Bud, r straxen bortsælge en Deel, og til adskilligt Brug tienlige Eege Træer, til den Ende af denne Gaards underliggende Skove ere udviiste, alt og de Conditioner, som nærmere her hos mig kan faaes til Eftersyn; Saa ville de Lysthavende behage sig til bemældte Tid, om Formidd. Klok. 9. Et der at indfinde; og averteres tillige, at bemældte Eege Træer forinden Auctionen kan blive foreviiste. Dronninglund den 20 Januar. S. Aschamus. Forvalter ved Godset.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Tienestsøgende. En skikkelig Person af brave Forældre, som nu er 21 Aar gam NB. Smel, og i 3 a 4 Aar har tient i Kiøbenhavn, haver nu Lyst til at ville lægge sig efter Landvæsenet, for derved at erholde videre Em ste enten nu strax eller til førstkommende Paaske. Nærmere Anviisning Proprietair eller Forvalter paa Landet, som maatte behøve hans Tieneploye; Til den Ende søger han derfor at erholde Condition enten hos en gives paa Forespørsel her fra Bogtrykkeriet. er førstkommende Kl. 10 Formiddag ved offentlig Auction at lade opPaa Dronningborg ved Randers agter jeg underskrevne den 12. Febr. byde, og bortsælge efterskrevne Bester, nemlig: Et Spand for et stor og sunde, samt uden Feil, de ere imellem 4 og 5 Aar gamle, fuldt 10 Herskab, bestaaende af 6 bærbrune Hopper, alle af smuk Tegning, friske Qvarteer høye, 1 stor sort Careth=Hoppe 7 Aar, i sort Ride=Hoppe 8 Aar, 1 sort 4 Aars Hoppe, de 2de 10 Qvart., og Careth=Hoppen halv ellevte Qvart., 2de sorte Mærplage og 1 dito Hesteplag 3 Aar gammel, nærmere erfares; Liebhaberne ville behage at indfinde sig bemældte Tid 3de sorte Mærplage 2 Aar, alle af got Stutterie, som ved Eftersyn og Sted, da Auctions=Conditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Randers den 15. Januar. 1773. Ditlef Kircketer.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Halle Slags frisk og got Haugefrøe er saavel nu, som til Foraaret, at bekomme hos Christian Jacobsen Bruusgaard, Podemester i Aalborg; trykte Specificationer derover med billigste Priis paategned, kan bekommes, naar forlanges, unge Frugttræer af adskillige gode Sorter, samt Ziebel=Geværter af adskillige Sorter, som: tilig og sildig Tulpaner, dob delte dito, Monstreus, gelbe Kron, Jris anglica, Tacetter, med mange Blomster, Jonqviller med mange Blomster, med meere, som til en Kiøkken=Frugt og Lyst=Hauge behøves, alt for billig Priis. Et paa den vestre Side i Jomfrue Annegade udi Aalborg beliggende i Huus, som i Brand=Cassen er assureret for 580 Rdlr., hvilket Huus med Tilhørende bestaaer af 6 Fag ud til Gaden, 2 Loft høyt, Muur og Bindingsverk, i meget god Stand, og for kort siden saa godt som af nye opbygt, et dito ind i Gaarden Øster og Vester, 6 Fag, 2 Loft høyt, og et Baghuus 4 Fag, et Loft høyt, med Gaardsrum og Hauge, som gaaet ud til Vesteraae, hvorfra fersk Vand beqvemmelig kan haves, er til let til offentlig Auction, som er berammet at holdes paa Stedet hos be Kiøbs enten underhaanden, eller i Mangel deraf bliver anden Gang stil mældte Sr. Hohørst den 26. Januarii førstkommende om Formiddagen Klok. 10 Slet, da Stedet, om fornøyeligt Bud skeer, uden videre Auction, Holdelse den Høystbydende vorder tilslaget og bortsolgt; Men i Mangel af enten af Deelene, bliver samme atter 3die Gang stillet til Auction den 29. Januarii førstkommende om Formiddagen Klok. 10 Slet i bemældte Sted, da det absolutt vorder bortsolgt paa de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte, og forinden kan faaes til Eftersyn hos Beboeren Sr. Hohorst og Procurator Friis ibid., til hver de, som maatte have Lyst at ville tilhandle sig Stedet underhaanden, si- og kan adressere, og med dem om Prisen accordere. Aalborg den 19 Januarii 1773.
Jyske Efterretninger, 1773-01-22
Natten imellem d. 19, og 20, hujus er af min Faarestie bortkommet et i hvidt muusøret Faar, ventelig bortstiaalet, dersom nogen kan give mig Underretning om det, loves en Douceur af Faarets halve Værd. N. Schiønning, Skoleholder i Aalborg
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Væ Tanker. paa vores Allernaadigste Konges høye Fødselsfest, som i Dag indfalder. Phillave henrykt af Glæde blev, Hans Hiertes Tak til Himlen stiger; Phillark i sin Calender liger, Og der et Nota bene skrev Just ved den Nie og Tyvende, Vel mueligt, Forfalds Tid var omme, Phillarkes Debitor skal komme, Og ham betale Renterne? Olney; Phillark ei glæder sig : Ved de Fortrængte at udsue; Mod dem hans Hierte staaer i Lue. At vise sig miskundelig. 3de bort Maaskee Phillark nu yttrede. Sin Glæde, just fordi han gjætter, At man Capitels Taxten sætter Til Gavn for Korenpugere? Langt fra Phillark saa nedrig er, Hans Hiertes Ønske er: Gud give, At Priisen taalelig maae blive For alle, Fattige i sær! Med Hiertets Glæde og Behag Jeg med Phillark henvender Øyet Til Almanaken, hvor fornøyet, Seer jeg den store Glædes Dag; Monarkens Fødsels=Fest gaaer an! Hvert Hierte op med hellig Glæde, Fra Bettel=Stav til Purpur=Klæde! Ønsk: Længe leve Clislel! Den Syvende af Konge=Navn, Det søde Haab sig Danmark giver, Og Nørske Klipper Ekko bliver: Han leve, til vor sande Gavn. Han skinne som en Middags Soel Til Tvilling=Rigets Gavn og Glæde! J Fred befæste Gud Hans Sæde. Lyksaliggiør Hans Arve=Stoel! Lad Herrens Frygt og Retviished. Bestandig Kongens Septer føre; Hans Anslag Gud velsignet giøre, Til Rigernes Lyksalighed! Lad Dyd, Hans Rygtes Prædikant, Som beste Stytte for Hans Throne, Forblive stedse i Hans Krone, Den allerstørste Diamant! Lad Avind ligge for Hans Fod, J faste Lænker overvunden, Lad Krig, Forræderie staae bunden, Og Ondskab rykkes op med Rod! Vin Ret. Nyst- Herved Phillark sit Ønske naaer, Hvis Glæde ikke bliver mindre. Ved underdanigst at erindre.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Vor Kronpring Friot, som i Gaar Sit Alders Siette Aar indgik: I Herrens Naade Han tiltage! J ægte Dyder Han fremdrage, Sit Liv paa Konge Viis og Skik! Monarch, vor store Cllels TIAN, Som først, saa sidst, vi her indlemmer: Lev længe Konge. – Saa istemmer Med mig hver ærlig Underdan. Phillark.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Constantinopel den 8 Decembr. Efterat en Expresser nyelig var ankommen hertil fra Storvesterens Leyer, havde Porten ladet tilkiendegive den Preussiske Gesandt, at alting var færdigt og i Beredskab til de af Hr. Gefandten reclammerede Familiers Afreise. Personerne, som denne Familie bestaae af, ere Madame Abbot, den forrige Russiske Gesandts, Hr. v. Obreskows, Svigermoder og hendes Dotter; Madame Pini og hendes Børn, undtagen en Søn, som var Sekretair hos Hr. v. Obreskow, og allerede den Gang afreiste tilligemed, og endeligen de, som høre til en vis Panajedoros Familie, hvilken har været Preussisk Tolk, men nu staaer i Russisk Tieneste. Men imod al Formodning har Porten, i Henseende til denne sidste Familie, strax ladet give befaling igien, at de formedelst visse Aarsager endnu ikke kunde afreise. Derpaa har den Preussiske Gesandt strax igien ladet anholde hos Porten om deres Afreise til Bucharest tilligemed de andre, og tilføyet, at omendskiønt Hr. Panajedoro har været en Tyrkisk Undersaat, saa er han dog nu, i Kraft af et ham af Sultanen meddeelt Friheds Brev, en Preussisk Undersaat, og altsaa i Henseende til hans namilie og Gods en fri Person. Hr. Gesandten har og tillige ladet forespørge, om Sultanens Decreter ikke meere ere gyldige saa og givet alle her ved Porten residerende fremmede Ministre, Efterretning om dette Forfald, hvilke alle, undtagen En, skal have besluttet at giøre fælleds Sag med den Preussiske Minister. Malta den 12 Decembr.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Den under Siciliansk Flag paa Krydstog til Barbariet udløbne Galeothe er kommen tilbage med 3 Sandaler, som vare ladte med Karnvahre, hvilke den har optaget ved Jsuata. Af Skibsfolket ere 3 blevne i Fægtningen, 3 gjorte til Slaver, og de øvrige komne derfra ved at svømme.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Lissabon den 16. Decembr. De Skibe, som have indtaget Tropper, der skal stille Jndianernes Oprør i Brasilien, ere seylfærdige, og man smigrer sig at Roligheden i de Portugiesiske Besiddelser derved skal blive bragt i Stand igien. Jmidlertid synes denne Undsætning at være høyst nødvendig, da de sidste fra Amerika ankomne Spanske og Portugiesiske Skibe ikke allene bekræfte Jndianernes Opstand, men endog medbringe den Efterretning, at de vilde Jndianer i Hobetal løbe deres Landsmænd til Hielp.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Tyrkiske Grændser den 18 Decembr. Det Nederlag, som Pacha af Stutari har lidt paa sin Escadre af Russerne, synes ikke at have gjort nogen Forandring i Portens fredelige Sindelav. Den giver meget meere bemældte Pacha allene Skyld derfor, som uden Ordreiskal have udrustet den ne Escadre, og der skal allerede være afsendt en Capigi til Morea, der skal lade strangulere Pachas Søn, som har commanderet denne Flode.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Fra Kirkestaten den 30 Decembr. Fra den Tid af, da de Portugiesiske Jesuiter, ungefær 1000 i Tallet, ankomme til Rom, har denne Ordens General sørget for deres Underholdning hidtil; ja den forrige Pave Clemmens 13. rakte dem ogsaa Haanden, i det han anviiste dem aarlig 10000 Rom. Dalere til Hielp, hvilke og hidtil ere blevne udbetalte af det Apostoliske Kammer. Da nu Paven, som der siges, har ophævet denne Udbetaling, saa troer man, at deres Pater=General ogsaa maae tage sin Haand tilbage fra dem, i det han allerede skal have givet dem at forstaae, at det er ham umuelig at underholde dem længere end 4 Maaneder, og at de altsaa maa overlades deres egen Skjæbne. Denne Underholdning har aarlig kostet ham over 80000 Scudi.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Livorno den 4 Januar. Med en Engelsk i 17 Dage fra Paros hertil ankommen Bugantine har man Efterretning, at de Russiske Skibe, som har de ruineret den Tyrkiske Transport Flode, havde vendt sig den efter til Øen Scio, forbrændt adskillige Tyrkiske Magaziner, og derefter begivet sig derfra videre. 3 Rdes Paris den 8 Januar.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Nyelig har en Kone i Montaigu atter bragt 3 Børn til Verden. Efterdi slige Tilfælde nu paa en kort Tid oftere har tildraget sig end ellers, saa synes det, ligesom Forsynet derved igien vilde erstatte det Forliis, som Europa i forrige Aar næsten overalt ved usædvanlige Dødsfald har lidt paa Jndvaanerne.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
London den 8 Januar. De, som havde brækket ind i det Ostindiske Compagnies Magazin, ere blevne opdagede og arresterede. En af dem er en Betient her ved Toldboden. De andre ere 3 Mænd tilligemed deres Koner, som gik omkring og solgte Melk. Opdagelsen skeede fra Dynkirken, hvor en Deel af de stiaalne Vahre vare førte hen. Den, som gjorde Opdagelsen, var selv en Tyv, som ikke torde lade sig see i Engeland, førend efter 7 Aars Forløb. Han har gjort det i Haab om at blive pardonered, og at faae Frihed til at komme tilbage til Engeland igien.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Amsterdam den 12 Januar. Her ere allerede anseelige Summer rede Penge ankomne fra Engeland til at understøtte adskillige Handelshuuse med, og man venter daglig flere. Der ere ogsaa remitterede Contanter fra Paris hertil, hvorfra man endnu haaber at faae flere.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Den 16. Januar. J dette Aar ere 45 Skibe bestemte til Strat Davis. Deriblandt ere 2 for Hamborg. De til Grønland gaaende Skibe beløbe sig til 143. For Hamborg gaae 92, for Altona 6, og for Glykstad og Colmar 4.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Haag den 16. Januar. Af Breve fra Larrache, daterede sidst i Rovembr. Maaned, har Deres Høymægtigheders Consul, Hr. Rosianol, vildet antræde Reisen derfra til Marocco den 1. Decembr. for at fornye Freden med Keiseren. Jmidlertid havde han skrevet til Mogador og andre Søepladse i de Maroccanske Stater, hvor der maaskee kunne ligge Hollandske Skibe, for at advare dem, at de i paakommende Tilfælde for at være i Sikkerhed, i det længste inden NyeAar skulle begive sig bort.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Fra det Brandenborgske den 17. Januar. Ved den endnu anholdende Syge iblandt Hornqvæget har man den Fornøyelse at høre fra vore Markeder og fra det Meklenborgiske, at allevegne, hvor man har fulgt vores Kongel. Sundheds Collegii Raad, at give det syge Qvæg vilde suure Æbler, at æde, eller Ædike af sure Æble, saa meget som 2 Skeerfulde om Dagen for hvert Qvæg, blandet i Qvægets sædvanlige Brit, er Qvæget næsten overalt blevet holdt ved Live. Manholder sig derfore forbunden at gjøre dette meere bekiendt til almindelig Nytte, at hvor man ikke kan faae vilde suure Æble, kan de i Skovene forefindende indenlandske suure Æble bruges med lige Nytte.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Hamborg den 18 Januar. Til at understøtte Handelen, og at forekomme de modbydelige Følger, som de i Amsterdam og London udbrudte Fallissementer kunde have i den, er her føyet den Anstalt, at de Kiøbmænd, her, som inden 4 Uger, at regne fra den 13 hujus, behørigen mælde sig, kan faae Forskud fra 500 til 10000 Rdlr. Banko til Laans paa 6 Maaneder imod Pant, som bestaaer af ufordærvende Vahre, hvorpaa laanes to tredie Deele af Pantets Værdie imod Rente en Fierdedeel pro Cento maanedlig, og imod medbringende Police for Pantets Sikkerhed for Jlds Fare. Til dette Udlaan er i alt blevet bestemt i Million Mark Banko.
Jyske Efterretninger, 1773-01-29
Aalborg den 28 Januar. Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge. indkommen. Rdl. Mk. s. Den 25, hujus Hr. Wandall tilsendt 1 Ducat med Hosskrift: Den Retfærdiges Bøn formaaer meget, naar den er alvorlig = 2 - Den 27, befandtes ved Cassens Aabning i Papiir. 2 Croner med Hosskrift: Hidindtil har Herren, hiulpet mig, han hielpe fremdeles. = 1 2 8 Nok i Papiir med Hosskrift: Lovet være Herren, som forrige Aar har velsignet mig, at jeg har forglemt al min Nød a. Desuden løs = =Er 41 10 For disse Godvilligheds Gaver takkes paa de Fattiges Vegne allerskyldigst. 1 til Efterretning for Vedkommende bliver herved be NB. S. kiendtgjort, at Uddeelingen af Hielpe Cassen for Januarii Maaned skeer til Huusarme og Nødlidende af Budolphi Sogn førstkommende Tisdag Formiddag den 2 Febr. Kl. 8, og Dagen derefter den 3 hujus paa samme Tid til de af Frue Sogn, da enhver enten selv eller ved deres visse Bud haver at møde hos mig, for at imodtage hvad dem, efter deres trængende Omstændigheder og skikkelige Forhold, er tillagt. Wandall.