JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-05
Norske hamrede Pots Bouteiller, bedste 3 a 4 bands Hør, samt fyhr Kull kan faaes hos N. Malling. Farverie paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-05
Undertegnede der allernaadigst er bleven meddeelt Privilegium til at drive Farverie og Trykkerie heri Aarhuus, giver sig herved den Frihed at bekjendtgjøre at jeg fra idag af modtager alle Slags Uldne og Linnede Tøier, til Farvning og Trykning, hvortil jeg forsikkrer de ærede Kunder, saavel Jnden som Udendes, der vil forunde mig deres Søgning, reel Behandling og promte Expedition. Aarhuus, den 25de October 1830. F. Ferdinand Neidhard. Varm Mad om Aftenen, i og ud af Huset, samt Sylte, kan daglig faaes i Portionsviis hos J. Kirkerup, paa Middelgaden hos Peter Holm. Til Efterretning for hvem, der i forestaaende Vinter ønsker Vadmel eller Klæde stampet, tjener at Undertegnede har sin nye opførte Stampe istand til at indtage strax af disse Sorter, og til Efterretning for længere Bortliggende, der ønske at forunde mig deres Søgning, tjener at Hr. Kjøbmand Th. Agerup, boende i Enkemadame Agerups Sted paa Studsgaden, modtager Klæde og Vadmel til samme Øiemed. Prisen vil blive saa billig mulig, og god Behandling loves af Harlev, Mølle pr. Aarhuus. P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-05
En duelig og med gode Vidnesbyrd forsynet Seminarist kan strax erholde en fordeelagtig Huuslærerplads, naar han desangaaende henvender sig til Lauritzen, Forpagter paa Bisgaard pr. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-05
En Dreng, der har Lyst til at lære Snedkerprofessionen, kan strax blive taget i Lære hos C. Jensen paa Frederiksgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-05
Skipper Thilker er med sin førende Schaluppe ankommet til Altona og afventer hvad Gods, der med næste Post bliver ordineret, for derefter at retournere hertil Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-05
Skipper N. Falslev agter saa hastig muligt at afseile til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-05
Skipper Jacob Alrøe agter og 8 a 10 Dage at afseile herfra til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer, beliggende ved Havnens nordre Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-05
Hos Forvalter Wittusen paa Moesgaard kan faaes Kartofler til 1 Rbd. 3 Mk. pr. Td.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-05
En Kokkepige kan strax faae Condition paa Landet, Nærheden af Aarhuus. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
er denne
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Blandinger. I Kjøbenhavnsposten læses nogle interessante Brev fra en dansk Reisende skreven i Paris fra den 27de Juli til 8de Aug. 1830, hvoraf følgende Brudstykke udhæves : Den 2den August. - Alting er nu i sædvanlig Gang, Barricader borttages og Vogne støie paa Gaden. Kl. 11 togle Due d'Orleans til Hotel Dieu for at besøge de Saarede. Efterat have været til Middag i Arbre Sec med R., gik vi derfra tilsammen til Theatre de TOdeon. Man gav først Tartuffe, le drapeau tricolore saaes paa Parterret, og man applauderede og skreg bis hvergander kom en Replik, som kunde anvendes paa Kongens og Præsternes falske Devotion. Alle Acteurerne havde trefarvet Baand og Cocarde paa Brystet; Prima Donne Md. Moreau Santi (en meget smuk Kone) bar en trefarvet Bouqvet. Jkkun Tartuffe havde et hvidt Baand. Midt under Stykket raabte en af Parterret til en af Skuespillerne (Valeres Fremstiller). Jourdain, lecouleurs tricolores!" hvorpaa han svarede: Monsieur les voilal visende paa sin Kjole (de kunde nemlig ikke godt sees for Broderiet). Jmellem Acterne blæste Orchestret Marseillaner=Marschen, og der legedes forskrækkelig med Fanen, som snart sattes op i Logen ved Scenen, bekrandsedes, og snart i la loge de Ex Ro ligefor Theatret. Fanebæreren havde Berangers Sange i Haanden og vilde til at synge le Drapeau, men der blev raabt, at Nourrit siden vilde synge den fra Scenen, og han maatte tie stille. Ved Enden af Tartuffe traadte en tyk Acteur frem i Schweizerdragt og sang Marseillanermarschen, med Chor af Publikum: aux armes citoyens! J Verset libert liberte, cherie, maatte hele Publikum, i Parterre og Loger paa Knæ, (vi med, og det saae ret pudseerligt ud), og vi laae saaledes indtil: aur armes &c., da hele Publikum, paa Commandodressen. Ordet: Debout, pludselig foer iveiret og istemte Choret. Tartuffe blev bragt ind af tvende Nationalgardere i civil Dragt med Geværer, det hvide Baand blev revet af ham og Cocarden sat paa ham, til Publikums store Glæde, og nu sang han med, saa det var en Lyst, en Stemme, fra Parterret raabte at Kongen var standset i Rambouillet; hvorpaa lød meget Bravo, Derefter gaves Guillan, me Tell, Tragodie paa Vers, hvori Ligiers spillede godt Tells Rolle og en lille Dreng udmærket godt Sønnens. Jmellem Stykkerne fik den unge Mand med Fanen ende, lig Lov til at komme op paa Scenen med den, og efter at have sagt: "Messieurs! Pai beaucoup de patriotisme, mais bien peu de voix, sang han Berangers Drapeau med ynkelig Stemme og efter en slet Musik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
J Tell afbrødes ofte Acteurerne ved Applaus og bis hvergang noget anvendeligt forekom, og da Gesler faldt, kom Fanen paa Theatret og der blev stærkt skreget. Alle Schweizerne i Stykket havde Cocarden. Til de Sange, som bleve blæste af Orchesteret mellem Acterne, klappede Publikum Takten af al Magt. Paa Hjemveien gik jeg med R. i et Kaffehuus at drikke Øl, og her kom en Trup Studenter ind med Noder og en fiirstemmig Sang blev sjungen, som gik taalelig godt, og derpaa samlede de i en Hat pour les blesses, hvor vi da ogsaa maatte yde vor Skjærd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
J det gamle Krudtlaboratorium i Algier forefaldt en sørgelig Begivenhed. Da Krudtet, som var levnet der, ikke blev gjemt omhyggeligt nok, saa var der givet Ordre til, at bringe det hen i Armeens Krudtmagazin. Denne befaling var næsten udført, da en af Arbeidsfolkene, i det han vilde løfte nogle Fiel iveiret, i hvis Ridser der var faldet nogle Krudtkorn, frembragte en Gnist, der afstedkom en almindelig Explosion. 20 Arbeidsfolk, Hælvten Franskmænd, de øvrige Jndfødte, ere døde af deres Saar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Erkebiskoppen af Besancon var paa Veien til Paris, da Urolighederne udbrøde; men i en lille Bye ikke langt fra Hovedstaden blev han overfaldet af Pøbelen, og reddedes kun derved, at Mairen førte ham hjem til sig, og lod ham forklædt som Slagtersvend undkomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Under denne Forklædning ankom Erkebispen til Schweitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
En fransk Journal forsikrer, at General Lafayette har modtaget meer end 5000 Privatbreve, og henved 20,000 Breve om offentlige Anliggender, hvilke ere forblevne ubesvarede. Skulde han besvare alle de Breve. der dagligt indløbe til ham, maatte han have idet mindste ti til tolv Sekretairer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Den berygtede parisiske Politipræsekt Mangin har havt en lille Ubehagelighed i Luxembourg. Medens har sad ved et Table d'hote, fandt fire unge Mennesker for godt at tale om ham, og at opremse hans hele Syndere gister, som om han slet ikke var tilstæde. Man kan tænke sig, hvorledes Hr. Mangin var tilmode herved; men da tilsidst En spurgte ham: "Jkke sandt, min Herre, saadan en Patron, som denne Mangin, er dog en complet Sk... da faldt det Expræfecten dog vel drøit. Han reiste sig, forlod Bordet, og kort efter ogsaa Staden. Saaledes siger, der Eremit," skulde man allevegne behandle e Mennesker, naar de endnu have den Frækhed at vise sig offentlig. Cholaspigerne i Peru skulle være de skjønneste Peger i Sydamerika, de have talende Ansigtstræk, livfulde, lynende Øine, og den yndigste Qvindelighed i deres hele Væsen. Jsær anvende de megen Omhyggelighed paa deres ravnsorte Haar, som de overordentlig smykkes med, og som de sætte saa høi Priis paa, at Engellænderen Temple forgiæves bød 2 Unzer Guld for en Lokke. De Guldørenringe disse Piger bære, ere saa tunge, at de maa hænge i en Guldkjede, der gaaer hen over Hovedet. Deres fuldbarmede Speneere, hvortil bruges 1214, Yards Fløil eller Silke, besættes og behænges med Baand, i livlige Farver eller med kunstige Blomster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Jfølge en i Monthly Magazinet, Octbr. d. A., meddeelt Notits, har Hertugen af Wellington af den brittiske Stat modtaget et Totalbeløb af ikke mindre end 700,000 Pund Sterling (henved 7 Millioner Rbd.), og hans Slægt faaer, efter specificeret Liste, i Pensioner og Sinecurer, 62,200 Pund Sterling (over 6 Tønder Guld) om Aaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
J Warschau svævede der nylig en mærkelig Proces for Appellationsretten. Gienstanden var Udleveringen af Clenodier og Guldsager af 160,000 Dukaters Værdie, hvilke for 100 Aar siden bleve givne Paulinerclosteret i Chestochau i Forvaring af den grevelige Mecinskiske Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
I Kjøbenhavnsposten oplyses Oprindelsen til Navnet Belle alliance, paa følgende Maade: Dette Navn hidrører fra en lille Landsbyes Chronique scandaleuce. En Kone der havde været gift to Gange med anseete Landmænd af sin egen Stand, nedlod sig tredie Gang til sin Avlskarl og giftede sig med ham. Navnet: la belle alliance blev da et Spottenavn for hendes Bopæl; det Huus, der ligger paa Bakken, hvor Blücher og Wellington efter Slaget samledes og omfavnede hinanden. Hertugen af Brunsvig, der som bekjendt, har maattet flygte fra sit Rige og søge Tilflugt i Engelland, siges, i The British Magazine, Octbr. d. A., at have erhvervet sig Tilnavn af den kongelige Brevaabner." Den unge Despot, hedder det her, pleiede nemlig at gjennemsee de Breve, der passerede gjennem hans kongelige Postamt, og extrahere hvad mærkeligt de indeholdt. - Til Ære for vor gode Konge og vor Adelstand, og som et Tidstegn, tilføies der, maa det bemærskes, at han ikke er bleven tilstædet Adgang ved Hoffet, neppe er bleven besøgt af en eneste af de engelske Pairet eller Underhuuslemmer, og behandles af alle Klasser, netop som han fortjener, - med Latter og Foragt. En kuris Beretning læstes i sin Tid i flere offentlige Blade, hvorlunde Hertugen af Brunsvig under sin Nærværelse i Paris, i de tre mindeværdige Julidage, frivilligt skulde have skjænket Folket de Vaaben, han havde hos sig, Enhver, der kjender Hertugen af hans Gjerninger, har vel intet Øieblik troet denne Aviskrønnike, siden er den, til Overflod, af Børsenhalle, formeligen erklæret for usandfærdig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
J det Baierske forfølger man en Person, der kaldet sig Herre eller Greve af Schulenburg, med Stikbreve. Hans Reiser skulle have det farlige Øiemed at ophidse de lavere Classer til Oprør ved at love dem Guld og grønne Skove.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
J Chemnitz har et betydeligt Antal agtbare Borgere truffet den Overeenskomst, fra en vis Dag af, ei at tage Hatten af for hinanden, men blot at tage til den naar de mødes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
J Berlin er i disse Dage (med Aarstallet 1831, udkommet et mærkværdigt Skrift om et Jndivid, hvis gaadefulde, vidunderlige Skjebne har tildraget sig saa stor og almindelig Opmærksomhed i næsten hele Europa, og skaffet ham Tilnavnet Europas Barn!" Titelen er Caspar Hauser, ikke usandsynligen en Bedrager. Fremstillet af Politiraad Mercker i Nyrnberg. Grundene til den Mistanke, som Forfatteren yttrer mod C. H., som han har havt Leilighed til nøie at iagttage, da de begge leve i Nyrnberg, røbe en øvet og snild Jnqvisitor, men med Føie er allerede indvendt een af ham ikke gjendreven Grund mod hans hele Slutningsfølge: dersom C. H. virkelig er en bortløben Skoledreng, hvi har da Jngen savnet ham, Har da Jngen, der savnede en bortløben Søn eller Slægtning, seet hans saa ofte kobberstukne og litographerede Portrait? Jenneval, der havde digtet de berømte brabantske Frihedssange, er faldet i Fægtningen ved I Lierre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Befordringer og Afgang. Under Landmilitair=Etaten. (fortsat.) Chefen for Liv=Regimentet Curassever, Generalmajor H. v. Bachmann, Stkr. af Dbr. og Drid., afgaaet efter Ansøgning fra bemeldte Post og ansat a la suite Armeen med Vartpenge. Generalmajoren vedbliver at fungere som Commandant i Slesvig og paa Slottet Gottorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Ved Livregimentet Curasserer er skeet følgende Avangement: Hs. Durchl., Oberst Frederich Emil August, Prinds til Slesvig=Holsteen=Sønderborg=Augustenborg udnævnt til Chef; Major C. C. v. Køster til Oberstlieutenant, do kun paa Premiermajors Gage; Major C. L. v. Varendor, til Premiermajor, Secondritmester M. v. Holstein til Chafor den første Escadron; Premierlieutenant C. v. Broe. dorff til Secondritmester med den ham reserverede Antien netet, og caracteriferet Premierlieutn. F. v. Nissen til virkelig Premierlieutenant. Endvidere er caract. Premierl. C. R. du Plat tillagt den høiere Secondlieutenants Gage, og Secondl. a la suite A. v. Holstein indtraadt i virkelige Nummer paa yngst Secondlieutenants Gage. Commandeuren for det Sjell. Landseneer-Regiment, Oberst H. F.v. Levetzau udnævnt til Chef for bemeldte Regiment. Ved det Jydske Reg. lette Dragoner er caracteriseret Oberstl. F. v. Funch, udnævnt til virkelig Oberstlieutenant. Ved det Holst. Jnf. R. er Premierl. J. v. Hedemann forsatil et Musqueteer=Compagnie, og Premierl. F. v. Bruhr, placeret ved Jægercompagniet. Premierl. ved Dronningens Liv-Regiment C. v. Eyben er efter Ansøgning udtraadt af Nummer og sat 2 Aaria la suite ved Regimentet uden Gage. J Anledning heraf er caract. Premierl. F. v. Hansen udnævnt til virkelig Premierlieutenant ved Jæger compagniet, ligesom Premierl., Ridder C. v. Harg forsatil et Musqueteer=Compagnie, og Premierl. C. v. Bündinger placeret ved Grenadeer-Compagniet; samtlige ved fornævnte Regiment. Premierlieutenanterne P. v. Smid af det første Liv-Regiment og C. v. Bonsils ved Kongens Livjæger=Corps forbeholdes Capitains Anciennetet, fra 20de Octbr. af. Den ved Prinds Frederik Ferdinands Regimenlette Dragoner staaende caracteriseret Premierl. W. M. Baron Guldencrone afskediget, efter Ansøgning og for medelst svageligt Helbred, i Naade af Krigstjenesten som Ritmester og med Pension. Secondl. ved Khvns Brandcorps B. Larsen afskediget, efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, i Naade fra Corpset, og Overbrandmester N. Jacobsen udnævnt til Secondlieutenant ved bemeldte Corps Ved Liv=Regimentet Curasserer er Oberstl. E. v. Køste, tildeelt den første Escadron, og Ritmester M. v. Holstein, den fjerde Escadron. De ved Bornholms Milices Borgercompagnier staaende Capitainer H. P. Marcher og S.M. Bohn tillagte Rang med Capitainer af Armeen. Den ved tredie Dragon-Compagnie af Bornholms Milice staaende Secondlieutn. a la suite J. v. Koefod udnævnt til Capitain og Chef for det tredie Herreds=Compagnie ved bemeldte Milice. Secondlieutenanterne a la suite i Armeen P. v. Boeck, J. v. Neumann, J. v. Tillisch, C. u Laub og W. v. Schøning tillagte Secondlieutenantere Anciennetet fra 28de Octbr. af. Secondlieutn. a la suite i Armeen F. v. Møller og V. v. Børgesen tillagte Secondlieutenanters Anciennetet fra 1ste December dette Aar af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 24de Novbr. førstkommende, afholdes Samlinger her paa Contoiret Kl. 9 og 11 i Dødsboerne efter Amtsprovst Gjørsche og Landvæsens-Commissair Esmarch, for at tage Bestemmelse om nogle udestaaende Fordringer. Hvilket herved, efter Placat 21de April 1824, bekjendtgjøres. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 28de Octbr. 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Onsdagen den 1ste Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, fremlægges den affattede Repartition i afg. Oberst Verner Baron von Rosenkrantz's Dødsboe, her paa Contoiret. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 28de Octbr. 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Tirsdagen den 16de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages Auction i Boet efter afgangne Procurator Callesen over endeel Meubler, og Effecter, bestaaende af Speile, Borde, en Mahognie=Sopha, Dito Stole, et Guld-Repeteeruhr, en Guld=Brystnaal, endeel Tobakspiber, et Sengested, Sengeklæder, Gangklæder, Linned, endeel Bøger, hvoriblandt Schous Udtog af Forordninger, m. v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 6te November 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Efter Vedkommendes Begjæring, afholdes Licitation, Løverdagen den 13de d. M. Formiddag Kl. 11, over Opfarelsen af 13 Fag nye Huus, enten af Grundmurt eller Bindingsværk, til et Hospital ved Gosmer i HatsHerred. Licitationen omfatter Tømmer, Muur=Snedker, Glarmester, og Maler-Arbeidet. Tegning, Overslag og Conditioner ere til Eftersyn hos Hr. Jnspecteur Terndrup paa Petersminde og her ved Contoiret. Lysthavende ville behage at møde ved det gamle Hospital i Gosmer, hvor Forretningen foretages Hads, Ning Herredscontoir i Aarhuus, den 6te Novbr. 1830. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
J Continuation af de under 27de f. M. og 11te d. M. afholdte 2de Auctioner, bliver Mandagen den 22de næste Maaned om Eftermiddagen Kl. 1, afholdt 3die Auction over det Dødsboet efter Jørgen Nielsen Hovgaards Enke Mette Laursdatter tilhørende Huus med Haugeplads i Langcastrup Bye, Wirring Sogn. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 28de Octbr. 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Efter Begjæring af Landvæsens-Commissair Andersen paa den kongel. Enkekasses Vegne, bliver den Gaard i Lyngstrup, Vivild Sogn, med Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 1 1/2 Alb., som Niels Jensen Smed staaer antegnet som Eier af, og som for Tiden besiddes af Søren Olesen, stillet til 3de Auctioner som afholdes: Onsdagen den 24de November, 8de Decbr., og 22de Decbr., førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 11 slet; de tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die i Gaarden som agtes solgt. Dette bekjendtgjøres saavel til de Lysthavendes som til Pante Creditorernes Underretning efter Placat 22de April 1817. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den A. L. Reiersen. 28de Octbr. 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Røgter Morten Jensen Samuelsen i Kjørup Præstegaard, Nim Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav for mig som Skifteforvalter. Saa er og en af bemeldte Afdødes Arvinger, nemlig hans Broderdatter Ane Cathrine. Madsdatter, som for mange Aar siden skal være reist til Kjøbenhavn, eller om hun er død, da de Livsarvinger, hun mulig maatte have efterladt sig, indkaldte med Aar og Dags Varsel til at melde sig hos mig, at legitimere deres Arveret og forøvrigt at lagttage deres Tarv under Skiftet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 1ste Novbr. 1830. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
At Udsalget fra det af mig hidtil for egen Regning førte Sæbesyderie, fra i Dag af, ifølge derom imellem os oprettet Contract, er overdraget Hr. Kjøbmand J. P. Hammershøy Hvorimod jeg som hidtil vedbliver at bestyre Fabrikens Drift, derom undlader jeg ikke herved at underrette mine ærede Runder, med Tilføiende at jeg fremdeles skal drage Omsorg for ligesaa gode Varer som hidtil. Aarhuus, den 1ste Octbr. 1830. C. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Paa Grund af forestaaende, tillader jeg mig herved at anbefale mit Udsalg af grøn Sæbe, og derhos at forsikkre enhver, som vil forunde mig deres Bestillinger, at samme paa det promteste skal blive udførte, da Sæben paa den Fabrik er saa fordeelagtig bekjendt, tillader jeg mig allene at forsikkre at der intet skal blive forsømt, for at dette Fabrikat fremdeles kan vedligeholde sit udmærkede Renom. J. P. Hammershøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
At jeg har aabnet min Boutik i Gaarden No. 643. ved Vesterport og er forsynet med større og mindre jern, Gryder, svenske Pander, Pandeblade, Grimetøiler, Kaffemøller, Tavler, store og smaae Speile, alle Sorter, Søm, Sinker, Skjæreknive, Uldsaxe, Ambolte, Spær hager, Skov, & Langtømmersauge, alle Sorter mindre savelenge ske som tydske Saugeblade, St. traad, Laase, Hængsler, saxt brille og svensk Staal, Stang-Jern, med mange flere Jssenvarer; større og mindre Slibestene, Tømmer, Brædder, fiint og grov Salt, Tjære, Bergensfisk, Skrivpapiir, Fajance- og Collonialvarer til muligste billigste Priser, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre mine ærede Venner og Velyndere. Aarhuus, den 13de Octbr. 1830. Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Fra sidste Maj til Dato, i hvilket Tidsrum Komd. Ewalds Tøi stod hos mig, savnes deraf: et Par store Vægtskaaler med Kjæder og Ballance ved. Hvo som kan give mig Oplysning derom, loves en Douceur. Aarhuus, Lufter, den 18de Octbr. 1830. Guld og Sølvarbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Et Kakkelovnsrør, omtrent 4 1/4 Al. lang, ønskes til Leie i denne Vinter. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Udi Fruering og Sophienlunds Skove, begge i Nærheden af Landeveien imellem Aarhuus og Horsens, er Bøgebrænde paa Roden at faae tilkjøbs underhaanden, mod contant Betaling. Til den Ende møder Stamhuset Rathlousdahls Skovrider hver Løverdag i November, Decbr. d. A. og Januar Maaned næste Aar, i Fruering Skov Kl. 9 Formiddag og i SophienlundsSkov, Kl. 1 Eftermiddag. Petersminde, den 1ste Novbr. 1830. Paa Hr. Major v. Holstein. Rathlous Vegne, Terndrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Gode Gaase=Fjeder faaes for billig Priis hos J. Gaarn, ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
Hver Søndag og Mandag Aften, kan varme sorte og hvide Pølser erholdes, at 1 Mk. Portionen, i og ud af Huset. Medister=Pølser kan hver Dag faaes J. Kirkeerup, hos paa Middelgaden hos P. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-06
1ste Hefte af Maanedsskrivtet for Christendom og Historie, af Magister J. C. Lindberg, er udkommet og er for Subskribenter at faae for 3 Mk. hos S. Warbeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-09
Cassessosser.