Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-04-29
J den anden Halvdeel af Marts vil man ikke see mange ret smukke Dage. Ved Solens allerede høiere Stand vil dens Straaler vel være qvægende, og den organiske Naturs Livskræfter, vel udvikle nogen oplivende Varme, men de kjølige Skymasser, som fra alle Sider, saavel fra Sydost som Nordost, fra Vest og Sydvest, &c. maa trække bort over os, ville endnu stedse, som de meget følelig kolde Østenvinde, bringe os Jsslag og skjærende Luft, med Regn og Sneefog, og saaledes lade os savne den ellers milde Vaar maaned. - April vil i sin første Halvdeel vel have nogle varme Dage, men ellers, for størstedelen, medføre en skybedækket Himmel, afvexlende Regn, smaa Hagel og pandkold Luft. Vinden vil blæse deels fra Vest og Sydvest, men deels ogsaa fra Ost- og Sydost. Østenvinden ville møde mange Vest- og Sydvestskyer, og forvandle deres Bestanddele til store Sneefoge, eller kold, sjelden varm Regn. - Det bør derfor ikke forekomme os besynderligt, naar vi høre eller i offentlige Blade læse, at endnu i denne Maaned, mange nær ved Bjerge liggende Lande, en høi Snee er falden; thi Europa frembyder i Aar ingen saa ubetydelig Mængde af samme til Af smeltning. Men saa ofte Snee forvandles til Vand og dette til Dunster, saa ofte bindes ogsaa den frie Varme, hvorved kold Luft maa fremkomme. Om der end i April en behagelig varm Dag vil vise sig, maa dog altid en mørk og kold Dag følge derpaa. Jndtil Midten af denne Maaned ville vi endnu have mange følelig kolde Nætter, stærk Riim og Nattefrost - og mørkt Veir. De i Værelser og Stuer med Dunster, hver Morgen stærkt belagte Vinduer ville ved Opvaagnen bebude os Nattekulden. - J den anden Halvdeel af April vil vel paa nogle Dage Vegetationen begynde, men snart igjen standses ved kolde Vinde med kold Regn. J forrige Aar indfandt Svalerne og Flaggermusene sig allerede d. 10 April. Dette er i dette Aar, af de allerede anførte Grunde, ikke at vente. Ogsaa vil den anden Aprilhalvdeel bringe kolde Østenvinde, og ville vi endnu mangen Dag see Aanden for Munden i den fri Luft. - En stor Deel saadanne Træer, der efter nogle varme Dage ville fremdrive deres Blade, maa vi om kort Tid see hjemsøgte af Frost, og deres spæde Løv i slappet Skikkelse. Den, som vil forekomme KirsebærPfersken, Aprikos og Mandeltræernes tidlige Blomstren, følgeligen og deres Fordærvelse, han lægge Jstykker omkring Træstammerne, paa det Blomstersaftens Omdrivning, følgeligen Blomsternes Fremkomst hindres og spares til varmere Dage. Det var endog raadeligt, at forhindre denne Træernes Blomstren - om mueligt - indtil sildigt i Maj. - Jngen Naturforsker vil det derfor være paafaldende, naar man henimod Enden af April vil erfare, at i Jurabiergenes Dale, ligesom og paa Bjerghøiene i mange tydske Provindser i Slutningen af benævnte Maaned endnu temmelig megen Jis er frossen; thi - de besneede Bjerge ville ved deres Aftening endnu afdrage en Mængde fri Varme. Nogle enkelte skjønne Dage ville lokke store Stæders Beboere til Spadseregange og Landpartier, men ofte ville de Skuffede ved temmelig kold Luft, vel ogsaa ledsaget af Regn, vende om Aftenen tilbage. - Afvigte Aars Høstmaaned var begunstiget af tørt og varmt Veir, derfor fuldkomment passende til Agerdyrkningen, og Landmanden kunde, uden at see vaade Jordklumper falde bag Plougen, uforhindret dyrke Jorden for Vaarsæden. Ogsaa har det saaede Korn let kunne udbrede sine Nødder i den vaade Jord, trække mangen tilstrækkelig Næring til sig og derfor sætte sig bedre fast. Skulde nu ogsaa i dette Foraar noget ugunstigt Veir indtræffe, saa kan dog Udsæden stedse bedre taale den. En saadan fordeelagtig Forstørrelse og Styrke af Markfrugterne i deres Ungdom afvigte Vinter, vil endog qvæle det i Foraaret fremspirende Ukrud. Men den fugtige April maaned vil være Markfrugterne desto gunstigere, jo mindre den vil behage de Reisende. - Sommerfugle, Myg og Oldenborrer kunne i dette Aar kun i faa Egne være besværlige. De ofte for kolde Nætter og mangen Regn vil være skadelig for deres Fremkomst. Den forrige Sommer har begunstiget Formerelsen af Markmuus og Muldvarpe. J det indeværende ville disse Underjordiske omkomme formedelst det i deres Huller indtrængende Vand, især i Nærheden af Floder. - Maji Maaned kan ligeledes kun bringe saa varme Dage, og maa ydermere blive langt kjøligere end det afvigte Aars. At der paa de europæiske Bjerghøie findes et i ikke ubetydeligt Mængde opdynget Sneelag, har allerede været anført. Til dens Optøening og Bortdunstning hører Tid. Det vil enhver, uden at være for Daarer en Prophet, vel indsee; Hvo kan da vel undres over den Forudsigelse, at Maane den Maji neppe vil have en Trediedeel ganske varme og lyse Dage, Skyskifte maa finde Sted fra alle Sider og uafbrudt fra Vest til Sydvest, til Ost og Nordost - og atter fra Ost og Sydost til Vest, og fra Nordost til Sydvest. Thi alle Bjerge ligge fulde af Snee. Til stor Lykke for Europa have dets Bjerge, som sagt, i de mange mørke Dage siden Midten af Januar allerede hensendt en stor Sneemængde i bortdunstede Skymasser fra Vest og Sydvest, til modsatte Verdensegne. Der ere de ogsaa faldne med som Snee, men - hiin Nord- og Ostsyd, ligesom og vor Syd- og Sydvestsnee - der endnu ligger paa disse Verdensegnes Høie, maa nu for størstedelen forvandle sig til Taage, Skyer og Regn. En ikke mindre stor Deel Dunster vil derfor ogsaa endnu April Maaned frembyde. - J Mai vender Jordkloden de med høie Sneelag belagte Nordsider af Bjergene mod Solen, nogle Timer efter Op- og ligesaa længe for dens Nedgang. Ved denne Solstraalernes Jndvirkning vil Sneens Afdunstning paa Middel-Bjerg-Regio nerne befordres. Trække sig nu de opstigende Dunster fra de med Naaletræer begrote Bjerge, henad de varmere Dale, saa afdrages derved den friere, Varme. Dette vil og maa, efter nogle varme og behagelige Dage, ogsaa foranledige kjølige og kolde. Derfor vil mangen Regnskyl ikke altid medbringe en varm Luft. Saadant Veirlig i Mai, er ikke aldeles skadeligt for Jord dyrkningen, og derfor Landmanden sjeldent ganske uvelkommen. - Jo mere Dagslængden i denne Maaned tiltager, desto stærkere bliver ogsaa Atmosphærens og Jordfladens Opvarmelse i det høie Norden. Ved denne lange Solindvirkning bliver megen bunden Varme befriet, men fri ogsaa bunden igjen, og maa følgeligen nødvendigen Snee- og Jisbortdunstnings Processen begynde. Til denne Binding behøves megen fri Varme hvis Afdragen hver Gang maa have en kjølig Luft til Følge. - Nettop derfor blive Ost- og Nordostvindene ikke blot kjølige, men ofte, og især om Aftenen og Natten, kolde. Maatte det kun ikke være skadeligt for Træernes Blomster! Den, som har tilstrækkeligt Jisforraad, lægge deraf i de varme Maidage, der forrædersk ville fremlokke Blomsterne, omkring de tidligen blomstrende Træstammer. - Begynde i Midten af Mai Maaned Jisflagenes Bevægelser for, bag og i det hvide Hav, ligesom og i Egnen af Nova Semla (Semlig) saa vil Nattefrost være at befrygte; ligeledes i de sidste Dage af denne Maaned, af den høiere opad liggende og derfor sildigere optøende Jis, over de yderste Samogitien. Men da det aldeles ikke vil mangle Nordostlandene paa Snee og Jisforraad, saa kunne vi ogsaa med stor Sandsynlighed, vente en skydækket Nordost=Himmel, som Beskyttelsesmiddel mod den koldere Luft eller Foraars frosten. - Efterretningerne om den stærke Nattefrost under 58, 59 og 60 Sr. N. B., der vil indfinde sig mellem d. 14 og 30 Mai, kunne ikke udeblive. Til disse nordlige Jordflader, paa hvilke der endnu i Mai vil indfinde sig stærk Nattefrost, høre ogsaa den bothniske Havbugts øvre Øer, som Aaland, Oesel, Dagho a. - Derfor raader jeg Gartnere og Haugeciere, saa ofte de i den anden Halvdeel af Mai Maaned, efter Solens Nedgang, ad Nordost til, skulde see en klar Himmel, at bringe deres Bønner og andre exoat eller fine Planter i Læ, ogsaa om Natten, paa den Side, hvorfra den kolde Vind blæser, antænde Græsrodder, og ryge dermed til tidligen om Morgenen. - Den paatrængende kolde Luft, følger efter de varme Dampe og Røg, og, om end denne ikke skulde sprede sig overalt hen, saa blive de fremmede Planter derved alligevel forskaanede for Frosten. Førend Midten af denne Maaned lader intet stadigt Foraarsveir sig vente, og ligesaalidet tør man haabe, at Varmen i Pintseheligdagene vil stige høiere end til 12 indtil 15 Grad Reaumur, og at Skovbærrene ville være modne.