JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-31
Denne Bekiendtgiørelse tiener ligeledes til Efterretning for samtlige Prioritetshavere, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Christianslund i Westergede pr. Ringsted den 21de October 1825. Lautrup. Auctionsdirecteur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-31
J Følge Bestemmelse ved Skiftesamling i afgangne Cancelliesecretair Petersens Dødsboe, vorder efterstaaende" Boet tilhørende Fordringer, nemlig: hos 1) Birkedommer Nørgaard ved Lettreborg, efter Obligation af 12te Mai 1815, Capital og resterende Renter. 28,20 Rbd. 2 Mk. - s. S. og T. 2) Overkrigscommissair Husum i Kiøbenhavn. efter Obligation af 17. Juni 1817,Capital og resterende Renter Herredsfoged Cancellieraad Bog i Fredericia, efter Beviis. 4) Forvatter Jessen, i Kiøbenhavn. 5) Benzen ved Frederikeborg. 6) Pastor Almstrup i Jylland 7) Stadsvrager. Joh. F. Stub i Kiøbenhavn. 3) Landmand Borchsenius, forhen Eier af Throngaarden, efter Obligation af 2den Juni 1807, Capital og Renter til 11te Juni 1825 lig 10 – – . - Sølv. 9) Dito efter Obligation af 18de Juli 1821, Capital og Renter. 765 – 3 – – S. og T. 10) Forvalter Schmidt paa Steensgaard, efter Obligation af 9de Juni 1815, Capital og Renter 11) Capitain Bloch ved Veicorpset. 12) Gaardmand Niels Nielsen Baase 13) Gaardmand Peder Johansen i Smedstrup. 50 – . – – – – 14) Peder Nielsen, Hugger ved offentlig Auction bortsolgt til den eller de Høistbydende, paa Raadstuen i Præstøe, Mandagen den 28de November næstkommende, Formiddag Kl. 10, hvor Conditionerne vil blive bekiendtgjorte og Beviser for Fordringerne vorde fremlagte. Præstøe, den 18de October 1825. Møller. Ved trende Auctioner som afholdes og foretages. Mandagen den 24de October Mandagen den 7de November ) 1825 Mandagen den 21de November hver Dags Formiddag Kl. 11 slet, bortsælges den fælles Stervboet efter ved Døden afgangne Kammerraad og Konsumtions-Jnspekteur Rasmussen og Hustrue tilhørende Gaard No. 35 i Frederikssund med tilliggende Gaardsrum og Hauge. gningerne bestaae i a) et Forhuus Ege Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Værelser, Kiøkken, Spisekammer, Gang og Port et Sidehuus, Ege Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Haugestue med mere. J Værelserne ere 6 diver Kakkelovne, og i Gaarden en Brønd med Opstander og Jern Pomperedskab. Bygningerne ere assurerede for be Rbd. Sølv. Auctionerne afholdes paa ovennævnte Sted 3 Konditionerne, Vurderingsforretning med mere i til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir, hvorfra Eiendommen tillige forevises. Frederikssund den 26de September 1825. v. Hadeln.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-31
Efter passeret Udlæg og vedkommende Udlægshavers væring, bliver den, Selveier Jens Hansen tilhørende, Eiendomsgaard No. 9 i Holme Olstrup SogSve, Præstøe Amt, med tilliggende 34 1/2 Tdr. Land af Hartk. Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., samt Bygninger 4 Længder assureret i Land-Brandkassen for 910 Rbdlr. Sølv, saa og Besætning af Heste Be Ploug Harver m.v. et til offentlig Auction. saaledes Tirsdagen den 22de November førstkommende, Kl. 10 Formiddag, holdes 1ste Tirsdagen den 29de November førstkommende, Kl. 10 Formiddag holdes 2den, og Torsdagen den 6te December dette Aar, Kl. 10, Formiddagen, holdes 3die Auction. Eiendommen, paa hvilken ikkun hæfter 130 Rbdlr. prioriteret Græld, paavises af den nærværende Eier, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Hr. Procurator Høiberg i Restved, saa og paa mit Contoir Alle Auctionerne holdes i den udlagte Gaard No. 9 i Holme Olstre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-31
Denne Bekiendtgjørelse tiener ligeledes til Efterretning for samtlige Prioritetshavere, overeensstemmende med Placaten af 22de Aa Christianslund i Westereede pr. Ringsted den 21de October 1825. Lautru Auctionsdirecteur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-31
Onsdagen den 2den November om Formiddagen Kl. 10, lader undertegnede ved offentlig Auction, som at holdes paa Corsøer Ryebroe bortsælge, een her til Forhandling fra Frederichstad indsendt La Brædder, bestaaende af 100 Tylter 6 a 7 Alens Risvebord og 20 Tulter 5 a 6 Alens Brasbord Corsøer den 27de October 1825. H. Jversen. Favnebrænde er at bekomme til billige Priser, nemlig godt Brænde til 22 Mk. og Knude=Brænde til 15 Mk. pr. Favn, ved Steenstrup, Eskildstrup, Kirkerup og i Vindstrup Overdrer. nytisning gives af Undertegnede og af Skytten G. Jversen i Loerup. Hindholm den 19de October 1825. Veis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-31
3 Undertegnede agter at i dtræffe til forestaaende Slagelse : Nestved Marked, og medbringer en Deel smukke Vinterkasteter af forskiellig Facons og Skindforter, ogsaa endeel af de nu moderne fiirkantede med Ypstlanti Skygger. Et vel forteret Partie Kaabebesætninger af mange Sorter Skind, saa a de nu mederde Besætninger Qvarteers 2 ds. Damemodester og Palariner, forede Dameskoe og Sted i af Sælskind i Fitlæder, store Reilestøvler og fore en Mandshandsker, med flere Sorter undtmagerarbe de, som sælges til de mueligst billige Priser. J Slagelse logerer je paa Postgaarden og Nestved hos Hr. Bien. handler Næsted. Min Boutik er begge Steder paa Torvet. Maadelsen, Bundtmager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-31
Tøi=Fabrikeur. San - - agter at indtræffe til forestaaende Slagelse og Nestved Marker, anbefaler sig med Fabrikata, bestaaende i Bomuldstøier, Crepons der udmærker sig fremfor de Udenlandske ved at de kan vadskes tærnede Merindes, Cadet Lærred, Bomesie, oc Mit Logie er hos Hr. Krigsraad og Ridder Schiøt paa Postgaarden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-31
Fra Smeden Søren Johansen i Boeslunde ved Corsøer er den 20de d. M. bortgaaet en blakket Hest, med et sort Streg ned ad Ryggen, 6 Aar gl., en liden hvid Stierne i Panden, en liden Saur, en liden paa det nærmere Forbeen og omtrent 10 Qvarteer der. Man har Formodning om, at den skal være gaae ad Kallundborg Kanten. Fer sammes Tilveiebringerslover en passende Douceur af Hr. Møller Hvid Ag: rup Melle eller af ovennævnte Eier. At jeg har forandret Leyested, og nu taget faa Boral i Slagelse, hvor jeg anbefaler mig til Kommissioner Udførelse, undlader jeg ikke herved at offentliggjøre. Slagelse den 26de October 1825. A. G. Rye, Prokurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-31
En foristiernet Hoppe med 2de hvide Bagsokke, 3 Aaer bortlebet, for dens Tilveiebringelse loves en Douceur af Nestved den 22de October 1825. F. W. Galle hemager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-31
En smuk Landeiendom i Nærheden af Sorøe, m. circa 30 Tdr. Land fortrinust ) Drift strax til Kjøbs, og anvises af Hr. Kiøbmand Strands Slagelse. En Hiulmand der giør fuldkomment og FærkArbeide kan erholde Feskiættigelse. henvender 12 i Be trykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Den Vest-Cictandste Avis, eller: HRISTIA Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden og inden før. tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 11 Aar. No. 80. Fredagen d. 4. November 1825. Fryte Aar. Fredac - d. 4. November 1825. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Politiske Skildringer. Præsidenten for de forenede Nordamerikanske Stater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Den Svenske Frieherre Axel Klinkovstrøm har 1818, 1819 og 1820 foretaget en Reise i de forenede Nordamerikanske Stater, hvorover han i Fior har i Stockholm udgivet en Beskrivelse i to Bind. Han fortæller der følgende: da jeg kom til Valhington bad jeg Statssekretairen for Marine Departementet at forskaffe mig en Audience hos Præsidenten. De kan strax, svarede han, blive indladt hos Hr. Monroe. Men da jeg ikke var i Uniform, saa holdt jeg det for ikke at være sømmeligt saaledes at gjøre ham min Opvartning; men Hr. Thomson loe deraf og forsikkrede mig, at man icke hos dem tog saadanne Ting saa nøie, og at jeg uden at støde an mod Eriketten kunde gierne strax ledsage ham til Paladset. Jeg kom nu til Præsidentens Boepæl uden at passere igiennem nogen Vagt eller Forvost, ikke engang i Forstuen fandt jeg nogen Æres Vagt. En Tiener i Livre førte os og af en Trappe og gik ind for at melde os, nogle Minuter derefter bleve vi indladte. Præsidenten, som var klædt i en simpel brun Kiole, kom os meget venlig i Møde og bad os at tage Plad ved Kakkelovnen; thi det var i Februar, to andre Personer sad der allerede og talte med ham paa en meget fortroelig Maade; den ene af dem sad med Frakke paa og havde slaget det ene Been over det andet; og dog, siger Forfatteren, besidder Præsidenten en større Magt end Kongen af Sverrig, fordi det beroer paa ham hvorlænge nogen skal beklæde et Embede; thi efter Constitutionen har han Ret til uden foregaaende Undersøgelse og Kiendelse at afskedige enhver Embedsmand og behøver ikke at anføre nogen Bevæggrund til en saadan Fremgangsmaade. Men denne samme Folkeklasse, som paa Congrestiden viser sig saa aldeles ugeneret i Præsidentens Huus og ved de offentlige Opvartninger hos hans Gemalinde, lade dog ringe med Klokkerne til hans Ære, anstille Feste og Processioner, give Giæstebud og foranstalte Cours, naar Præsidenten om Sommeren foretager sig Reiser for attage Anlæggelsen af nye Havne og Fæstninger Øiesyn, eller i andre offentlige Anliggender. Flere Reisende have skildret os Monroes ægte Republicanisme udenfor sine Embedsforhold paa samme Maade, han har bestandigt viist sig som en simpeBorger, man erindrer ved at læse saadanne Skildringer Grækenlands Paction og Timoleon. Oldtiden har desuden intet mere at opvise os, som ikke vil forefindes ligesaa beundringsværdigt i den nye Verden, eller med Tiden vil veise sig deri.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Jndvaanerne i Grevskabet Durham i England have været Oienvidner til et paafaldende Syn, som tillige kan ved de Følger, som Sagen kan drage, efter sig blive meget vigtig for hele Landets Velfærd. En Jernvei fra Darlington til Stockton er nemlig bleven aabnet med de største Høitideligheder, en Mængde Fragtvogne, deels ladte med Steenkul, Meel o. s. v., og deels med Haandværksfolk og Nysgierrige, ankom trukne af Heste til en skraae Slette, hvor Jernveien begynder. Her bleve Hestene fraspændte; paa Høiden af denne Skraaning, som er en Fierdingvei lang, vare to faste Dampmaskiner anbragte, hver paa 30 Hestes Kraft, som trak Vognene op. 12 Vogne, hver ladt med 40 Centner Steenkul, og en 13de med mange Meelsække, og alle desuden med saamange Mennesker paa, som kunde sidde paa Vognene, naaede den øverste Deel af Veien i 8 Minuter. Saasnart de vare komne dertil svændte man alle Vogn, ne bag ved hinanden og lod en Dampvogne ge foran, som skulde trække dem nedaEn Deel andre Vogne forenede sig med dem og i Midten var den Vogn, hvorpaa Committeen og Actionairerne for dette Foretagende havde taget Plads. Denne Vogn, kaldet Erverience, er et Slags Deligence, som i Fremtiden skal bruges til at befordre Reisende, og hvori disse sidde paa begge Sider ligeoverfor hinanden. 18 Personer kunne faae Plads deri. Dampvognen trak i det Hele 34 Vogne, hvoriblandt var en Vogn med Musikanter. Alle Vognene vare opfyldte af Mennesker og prydede. mer Fahner, som bare forskjellige Jndskrifter, blandt andet ogsaa Selskabets Devise: Pericuen privatum utilitas publica. Paa et givet Tegn tre Vognene sig i Bevægelse under Tilskuernes Hurraraab, som havde forsamlet sig i Mængde for at see dette mærkværdige Skuespil. Toget kjørte først til Darlington, hvor man kom Steenkul i Lynene og Vand i Kiedelen, og derpaa til Stockton, og kiørte i det Hele 2 til 2 Miil danske Mile, i Timen. Ryttere paa overlige Heste, som fulgte med Vognene og satte over Gierder og Grøfter, formaaede i at holde ud med dem. Den Ladning, som Dampvognen trak udgjorde 80 Tons og i det mindste 700 Menneskeer; paa de Steder af Veien, hvor den gik meest skraae kjørte man 3 Mile (15 Engelske) og derover i Timen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Capitain Parry.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Den 15de October ankom Capitain Parry i Admiralitetet; han er stegen i Land fra sit Skib Hesta i Peterbaad. Han er trængt frem igiennem Bartom Strædet i Prins-Regents-Julet, indtil et Bowen, hvor han ganske behageligt overvintrede fra 28de September f. A. til 10de Juli d. A. Derpaa gik han videre. Den 23de Juli faae man Nord-Sommerset, og man foer fort langs med Kyden sydlig til den 1ste August, hvor Jisen drev kibet Fur paa Strand. Alt blev anvendt til dets Redning; men forgiæves; Mandskabet blev overtaget af Hekla, som den 1ste September tilraadte Tilbagerelsen. Det er en sørgelig Udsigt for den Landreise, som Capitain Franklin har tilraad Den sidste Orkan paa de Vestindiske Øer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Der berettes fra St. Thomas under 1ste Augu Natten til den 22de f. M. var yderlig fordærvelig for flere Naboe-Det, en frygtelig Orkan tilintetgiorde aldeles Haabet om en god Kasser de Sukker Høst, bragte Skibe til at forgaae, kastede Byg linger. skal og een Mængde Mennesker underJugerne; ti Uveiret kom ganske uvente fordi man halvt haabede, at det vedholdende Tordenveir i Juni og Juli havde fordrevet alle Orkaner. Men desuagtet opstod det i de allerførste Dage af den sædvanlige Orkan Tid, som her regnes fra den 25de Juli til 25de October. De Danske Øer ere Gud skee Tak! slune temmelig godt derfra; thi det er afgjort, at alle vore Plantager i Bund og Grund vare blevne ruinerede, dersom delæggelsen her havde opnaaet den Grad, som paa den nærliggende Øe Puertorico; der ere desuden syn paa hinanden følgende Sukkerbøste forulykkede; hos os derimod synes denne Høst at ville blive meget god, og lader forvente at denne Artikel vil blive i god Priis, formedelst den store Ødelæggelse paa de andre Oer. Den af Orkanen her anrettede kade viiste sig meest i Havnen, hvor der laae over 100 Skibe af flere Nationer, hvoraf omtrent 20, fornemmelig af de mindre Koffardieskibe, bleve mere eller mindre beskadigede. Den her stationerede Danske Orlogsbrig St. Jan var saa fuldkommen ubeskadiget, at den strax om Morgenen gik under Stil til Puertoriko, sandsynligen for at er ere den af Søelieutenant Christmas førte Danske Koffardiefarers Skiebne, som havde lagt her paa Rheden, havde Ladning ombord, og var seilfærdig Den blev bortdreven i Stormen fra Rheden, og reddede sig med Tab af Masterne til Puertorico, hvorfra den dog allerede er vendt tilbage for at blive repareret, som dog vil koste en Maaneds Tid. – Den Deel af vor Stad, som i sidste Februar Maaned blev lagt i Aske, hæver sig nu igien jor skiønnet deraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Nyeste Post-Efterretninger. Kornpriserne gaaer det Udenlands ov og ned, saa stiger en saa en anden Kornsort, og saa daler den igien. Bygget synes for Øieblikket at ville stige noget, i det mindste er det Tilfældet i Amsterdam og Hamborg, fra hvilken sidste Stad meldes, at der opkjøbes betydeligt af denne Artikel udføres til EnVeieliget begynder i dette Efteraar at blive lidesaa vaadt og stormende som i Fior. Fra det sydlige Frankerige og Tydskland klages over Flodernes Stigen og Oversvømmelse. Rhinen steeg i 4 Timer For den 23de October; Bodenseen skal være gaaer over sine Bredder. Ved Lyon har Ront slo den strænge fore Buer af den smukke Broe Motand, Forstaden Guillotiere stod under Vand den 22de October, et Huus styrtede omkuld. – Saa mildt som Veiret bestandigt vedbliver at være i de nordlige Egne, saa strengt har det allerede viist sig i de meere sydlige. J London havde man allerede Snee den 21de October; samme Dag faldt Sneen saa stærk i de Belgiske Skove at den knækkede mange Grene paa Træerne; ogsaa Frugttræerne toge megen Skade; ligeledes faldt der Snee paasamme Dag i det nordlige Frankerige. Over den Skade, som Stormene have anrettet i Canalen og paa de Engelske Kyster klages meget. Det collosalske Canadiske Tømmerskib Baron Renfrew, som er forliist, sidder fast paa Kysten imellem Gravelingen og Dunkirchen; uhyre Partier af Tømmer drive omkring paa Kysten. - J Stormen den 20de forgik et Skib ved Calais, bestemt fra Rouen til Stokholm med mange Møbler ombord for Kongen af Sverrig og et Menagerie, som tilhører en Hr. Melsasser, som har foreviist det for Penge i Paris. - To Dampskibe Ayr og Commet ere omNatten løbne paa hinanden paa Kysten af Skotland; paa den sidste ere 60 til 70 Mennesker druknede og kun 10 bleve reddede, hvoriblandt Capitainen. Ayr havde en Laterne paa Forstavnen; men Comet havde ingen; men ogsaa det første Skib er blevet saa beskadiget, at det har været nær vedat synke. Jblandt de omkomne ere Lord Macdonald, Hr. Downis fra Appin, Mr. Grant fra Laggan (en Skribentinde og flere andre. – Ved Øen Usedom have Fiskere fanget en Sværdfisk 4 Al. lang, som de have foreviist for Penge i Stettin, og som derpaa er bleven kjøbt til Museet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Hs. Majestæt den Russiske Keiser har bekræftet en Beslutning af Ministerialraadet, hvori der befales, at en Russisk Fyrste Dag som besidder Eiendomme i forskjellige Gouvernementer i Riget skal formedelst sin alt for store Strenghed imod sine Livegne stilles under lovligt Formynderskab og at han selv skal saavel herfor som formedelst andre lovstridige Handlinger, være for bestandigt forviist fra Residentsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Den Franske Moniteur beretter at Breve fra St. Petersborg af anden October melde: at der ere ankomne i det udenlandske Departement flere meget vigtige Depescher fra den Russiske Ambassadeur i London Greven af Liewen. Disse Depeschers Vig righed bevægede Greven af Nesselrode til ufortøvet at sende dem til Hs. Majestæt, da man veed at Keiseren har opholdet sig noget underveis og det var paalagt Koureren at ile saameget som muligt, saa haaber man at den skal træffe ham inden han kommer til Taganroc. Man er overbeviist om at disse Depescher angaae de Græske Anliggender og de Forhandlinger, som have fundet Sted imellem Hr. v. Liewen og Hr. Canning. – Man talte ogsaa om vigtige Depescher som ere ankomne fra Paris, og man var der almindelig af den Meening, at de Forhandlinger, som efter al Sandsynlighed ere aabnede imellem de store Hoffer, ville formaae Keiseren til at vende hurtigere tilbage til sin Residents end han i Begyndelsen havde ifinde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Ifølge Beretninger fra Smyrna af 20de Septbr. var denne Stad bleven ødelagt af en Jldebrand, da Coureren afreiste laae allerede 3000 Huuse i Aske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Angaaende den sidste Storm paa Messolongi berettes, at Tyrkerne havde bygget en Redoute ligeoverfor Batteriet Franklin; men Grækerne underminerede Redouten og sprængte 200 Tyrker i Luften. - Den Østerrigske Jagttager fortæller, at Jbrahim Pascha havde foretaget sig en Jnspection over de Positioner som vare besatte af hans Tropper, og han var derpaa igien vendt tilbage til sit Hovedqvarteer i Tripoliza. J Constantinopel havde en Græsk Renegat ved Navn Jroniro beskyldt en Deel fornemme Grækere for en forræderisk Correspondence med Jnsurgenterne, som havde tilfølge, at de, og iblandt dem ogsaa Alexander Maurocordatos Moder, bleve arresterede; men saasnart Angivelsens Falskhed var opdaget bleve de igien løsladte, Rygtet og Lord Cochranes forehavende Expedition har opvakt store Bekymringer ikke saavel hos Porten, som ikke har nogen Troe dertil; da den sætter sin Tillid til den Engelske Regierings Retfærdighed og Magt og til de lovmæssige Midler, som den har hænde, som hos de Englændere, som boe i Constantinopel og den hele der sig opholdende Handelstand. J Smyrna og de andre Søestæder har dette Rygte endnu foraarsaget større Uroelighed; man forfærdes over Følgerne af et saadant Foretagende, som ikke havde ringere til Formaal end at plyndre og ødelægge alle Kyster og Havne, i det Tyrkiske Rige, og som vilde drive Mahomadanernes Fortvivlelse og Hævnesyge til det yderste; men en saadan Fordærvelse vil Storbrittannien, om endog intet andet Hensyn opfordrede det dertil, vide at afvende fra de Establissementer, som staae under dets Beskyttelse og fra den heele Levantiske Christenhed. Endvidere beretter den Østerrigske Jagttager fra Constantinopel unden 26de September, efter først at have omtalt Canaris mislykkede Foretagende paa Havnen ved Alexandria, at Capudan Pascha blev af Vicekongen modtaget paa den venskabeligste og hæderligste Maade; den ne anviiste hiin sit Palads til Boepæl, forsynte hans Flaade med alle Fornødenheder, og gav ham de kostbareste Foræringer, hvis Værdie anslaaes til en Million Piastre. Vicekongen har saasnart han erfarede uroelige Bevægelser paa Øen Candia og at Castellerne Garabusa- og Kissamo vare blevne overrumplede besluttede ufortøvet at afsende dertil et Regiment, som er exerceret paa Europæisk Fod. – Andre Efterretninger fra Constantinopel melde: at Capudan Pascha er med den Tyrkisk Ægyptiske Flaade ankommen til Den Candia, som har udbredet megen Skræk iblandt Jndvaanerne paa Øen Spezzia.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
En Mihmidar er ankommen til Constantinopel med egenhændige Breve fra Vicekongen af Ægypten, og hans Søn til Sultanen. Det Rygte har derpaa udbredet sig, at Grækerne have gjort Forslag til Fred, som Jbrahim Pascha har fundet antagelige, og tilligemed sin Fader skal have raadet Sultanen til at tage imod. De skulle nemlig gaae ud paa at Grækenland skulde sættes paa den samme Fod som Moldau og Wallachiet; en Plan, som nogle Diplomatiker skulle allerede have havt for Øie fra Krigens Begyndelse, hvorved man haaber at finde en Udvei i den forviklede Græske Jnsurrectionssag. Man mener, at Colokotrons Partie skulde have Andeel deri (det er ikke saa usandsynligt, da Colokothron er saa uvirksom."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Den Franske. Moniteur beretter, at der finder Stridigheder Sted, imellem Østerrigerne og Grækerne, da disse borttage alle Østerrigske Skibe, som have Tyrkiske Eiendomme ombord, og som derefter blive condemmerede af Prisraadet i Rapoli.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Man erfarer nu, at nye Jnstruktioner ere sendte til de Østerrigske Søe Officere i Archipelet, for at tage alvorlige Forholdsregler imod Grækerne, dersom de vedblive dermed, men tillige skal den befaling være givet, at alle Østerrigske Skibe skulle afholde sig fra at transportere enten Krigsforraad eller Tropper enten for Tyrkerne eller Grækerne, fordi en saadan Handling strider imod Neutraliteten. - En Hr. Eynard i Beauvais har skiænket den Græske Committee i Paris 30,000 Franker. - Misforstaaelserne imellem Sardinien og Tripolis ere blevne bragte hurtigt tilende. Den Sardinske Admiral Sivori angreb to Tripolitanske Goeletter paa Rheden af Tripolis da Beyen ikke vilde give efter hvoraf den ene strandede, og den anden blev opbrændt, og truede at skyde Staden i Brand; Beyen gav nu efter i alle sine Fordringer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-04
Fra Spanien høres kun de gamle Efterretninger om indbyrdes Stridigheder og Forvirring. Der er ikke passeret noget nyt i Madrid siger den Franske Moniteur; men man frygter for at det vil skee; thi Spanierne ere i en tvungen Forfatning og det kan ikke blive som det er. Den consultative Junta og Raadet af Castilien arbeide hinanden imod, og dette har eenstemmig forkastet som upolitisk og umodent et Udkast til en Amnestie, som hiint havde forfattet. Hs. Majestæt har nu paa Ministrenes Forslag befalet, at alle Sager, som ikke ere blot juridiske skulle fratages Raadet, og henvises til den consultative Junta. – Capitalisterne paa Børserne i London og Amsterdam, ere blevne enige om ikke at indlade sig paa noget nyt Laan til Spanien saalænge ikke de Cortes Laan ere først blevne erkiendte. – Den 10de, vre og 12te October ere vigtige Raadsforsamlinger blevne holdte af Ministeriet, angaaende et Tilbud, som Republiken Mexico skal have gjort om at betale en vis Pengesum til Spanien og indrømme det visse Handelsforrettigheder naar det vil erkiende Mexicos Uafhængighed; dette Forslag, siger man, bliver stærkt understøttet af den Engelske Gesandt Hr. Lamb.