JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-07-18
Mexico. Den mexicanske Kongres samledes i Hovedstaden den 30te Mai, men der indfandt sig saa faa Medlemmer, at det lovbestemte Minimum af disse - 87 snart adskiltes, efterat General Bustamente var udnævnt til Præsident. - Provindserne Mazatian og Guadalajara have aabenbart erklæret sig til Fordeel for Santa Anna og en Foederal-Republik, og Garnisonerne have sluttet sig til dette Pronunciamento. Den 5te Mai laae den engelske Admiral Seymour med 1 Linieskib, 2 Corvetter og 1 Brig udenfor Mazatian; han ventede en Forstærkning af 4 Fregatter. Den americanske Krigsescadre under Commodore Slot talte kun 1 Fregat, 2 Corvetter, og 1 Brigantine.
Viborger Samler, 1846-07-18
Jtalien. Augsb. Allg. Zeit. melder fra Rom (2den Juli), "Jgaar Aftes vare de sex Cardinaler Lambruschini, Bernetti, Amati, Gizzi, Matte og Macchi forsamlede som Consulta, hvor Paven forelagde dem følgende Spørgsmaal til Besvarelse: Hvorledes og under hvilken Form et Amnestiedecret kunde udstedes; paa hvilken Maade Statsgjælden kunde afbetales; om man burde afskedige eller beholde i Tienesten de fremmede Tropper (Schweizer tropperne); og om det var bedre for Administrationen at udnævne en eller to Statssecretairer. Cardinalernes Anskuelser blive naturligviis ikke strax bekjendte; men Publicum erfarer dem dog ret snart ad en eller anden Vei. - Afet af Nürnb. Corresp." publiceret Brev fra Rom af 3die Juli erfares, at the Times's Efterretning om Udnævnelsen af Cardinalerne Gizzi og Amat til Statssecretairer er rigtig.) rer er rigtig.)¬
Viborger Samler, 1846-07-18
J en Skrivelse fra Putbus paa Rügen af 6te Juli hedder det i Anledning af den af flere Blade meddeelte Efterretning om flere Fyrsters Sammenkomst der, at man der ikke har hørt det Mindste derom. Kongen af Sverrig er saaledes ikke ankommen dertil og vor Konge benyttede kun sit Ophold der tilat vise sine ophøiede Gjester Kongen af Sachsen og Prinds Frederik af Holland de interessanteste Puncter af Øen. Rigtignok besøgte Hs. Maj. ved denne Leilighed Dronningen af Sverrig, som fra Skaane var kommen hertil for at aflægge et kort Besøg hos Prinds Carl af Preussens Gemalinde, der bruger Baden her.
Viborger Samler, 1846-07-18
Fædrelandet fortæller efter Anti-Slavery Reporter følgende Historie: Geronimo Paez, Jnspecteur ved en Diamant Grube i Brasilien, havde Mistanke om, at en Slave havde tilvendt sig Diamanter; han lod derfor Slaven skjære levende op og fandt en Diamant i hans Jndvolde. Opmuntret af dette Udfald, lod Uhyret det samme foretages ved 5 andre Slaver, men fandt Jntet. Eierne af Gruben, der bleve underrettede herom, lode Jnspecteuren indstevne for Retten i Villa Bella til Erstatning, fordi han havde berøvet dem deres Eiendom, og forde 5 Slavers Vedkommende blev han dømt til at betale 2500 Piastre, men hvad den Førstes Drab angik blev han frifunden, da det var skeet i Eiernes Jnteresse. At tiltale Jnspecteuren for Mord, var der ikke Tale om, det Hele betragtedes blot som en Pengesag".
Viborger Samler, 1846-07-18
Nogen Tid efter at Bønderne paa Frydendals Gods havde underhandlet med Godsherren om at erholde Selveiendom, vare endeel Gaardmænd, der forrettede Pligt, arbeide, samlede ved en Frokost paa Frydendals Mølle, og yttrede da under en privat Samtale om den med Gods herren stedfundne Forhandling Huusmand Jens Peder Jensen, af Lerkehusene, blandt Andet: "Gud veed, om det ikke kan skee, ligesom det skete i Frankrig, at de brændte Herregaardene af. Uagtet der nu under de i Anledning af nysnævnte i privat Samtale brugte Udeladelse optagne Politiforhører ikke tilveiebragtes nogetsomhelst juridisk Beviis for, at Jens Peder Jensen skulde have yttret sig paa anden Maade, end som ovenfor anført og af ham selv vedgaaet, eller navnlig for at han, som af en enkelt, i sine Forklaringer ustadig Deponeret udsagt, skulde have yttret, at naar det ikke blev bedre, skulde Herregaarden blusses af, anlagde Holbeks Amtmandskab Justitssag mod nævnte Huusmand Jens Peder Jensen, som den, der havde ophidset til Brandstiftelse, hvorefter Birkedommeren paa Frydendals Birkegods fandt sig foranlediget til analogisk og arbitrairt at idømme den saaledes Tiltalte 2 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Overretten, hvortil Sagen derefter indankedes og som fornylig har paakiendt Sagen, har derimod fuldstændig friiunden den Tiltalte og paalagt det Offentlige (Fædrel.) Omkostningerne ved denne Action.
Viborger Samler, 1846-07-18
J Nakskov faldt i Søndags Efterm. et lille 3 Aars Pigebarn ud fra Bolværket i Havnen og ned i Vandet.
Viborger Samler, 1846-07-18
En laars Dreng, Ferdinand Richter, en Søn af Bager Richter, saae det, og uden at betænke sig, kastede han sin Trøie, styrtede sig med de øvrige Klæder paa i Søen, og reddede Barnet, der allerede var ført et Stykke bort med Strømmen, idet han holdt det oppe med den ene Arm, og svømmede med den anden. Denne sjeldne Handling af et Barn fortjener idetmindste offentlig Roes.
Viborger Samler, 1846-07-18
Forleden Dag indtoge to Tjenestepiger i Nakskou Vitriolsyre. Skjøndt de tjente paa forskjellige Steder, udførtes deres formastelige Beslutning paa een og sammeTid. Den Ene af disse Ulykkelige døde anden Dag under strækkelige Piinsler; den Anden lever endnu.
Viborger Samler, 1846-07-18
J Nødby passerede sidstl. 2den Juli den Ulykke, at en Skoledreng, Søn af Kjøbmand Baas, faldt ned fra Klatter-Jndretningen paa Gymnastikpladsen og brækkede begge sine Arme.
Viborger Samler, 1846-07-18
J Løverdags styrtede paa Christiansdals Ladegaard en Mergelgrav ned, hvorved een Huusmand og to Heste ynkelig omkom og en Vogn knustes; den Afdøde efterlader to Børn og en frugtsommelig Kone. Een Huusmand blev lykkelig udgravet. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1846-07-18
Horsens, den 16de Juli. Jgaar Eftermiddags havde vi her en temmelig stærk Torden, der, som en stor Sieldenhed, vedvarede uafbrudt omtrent i 3 Timer, og endte med en velgjørende, stærk Regn. Vi ville vel desværre nærmere erfare, at Lynilden et eller andet Sted i Omegnen har foraarsaget Skade. (Horf. Av.)
Viborger Samler, 1846-07-18
Viborg. Til det her i disse Dage holdte Præste-Convent for Nørre-Jylland, var der kun mødt omtr. 20 Geistlige, hvilket just ikke afgiver Beviis for at der er nogen stærk Sympathie for Sagen tilstede iblandt Jyllands Præster.
Viborger Samler, 1846-07-18
Døde. Kjøbenhavn: Fru Krigsassessorinde Gunilde Frederikke Lund, f. Jrgens, 50 Aar; Enke efter Apotheker Mangor, Johanne Augusta, f. Becker, 71 Aar; Copiist Jens Fritz Blicher Brodersen, 55 Aar; Jacobine Steffensen, f. Hansen, 58 Aar; Enke efter Bogtrykker Johannes Irgens, Marie, f. Hansen, 77 Aar; Enke efter Cancelliraad og Archivarius Lüders; Bundtmager Jens Stephensen, 61 Aar; Ellen Petersen, f. Larsen, 55 Aar; kongelig Lakai, Johan Frank, forhenværende Garderobebetjent hos Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik, Svend Tho rin. - Helsingøer: Eva Ulrikka Andersen, f. Exstrand; Anna Sophie Giersted, f. Nagel. – Ringsted: Enkemad. Heerfordt, f. Ruffach, 76 Aar. - Kjøge, Glarmester P. Lund, 69 Aar. Nykjøbing paa Falster, M. P. Dahlstrom. - Skjervad Smedie pr. Greenaa: Anna Dorthea Strarup, f. Nielsen. Randers, Mad. Anna Sophie Schleus, f. Lindstrøm, 38 Aar.
Viborger Samler, 1846-07-18
Ved Tallotteriets 1412te Trækning i Wandsbeck, den 14de Juli, udkom: Nr. 20. 40. 52. 33, 63.
Viborger Samler, 1846-07-18
Reisende med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 16de Juli, Losoprykt, Quistgaard, Hr. Melchert.
Viborger Samler, 1846-07-18
Jmorgen prædiker Hr. Pastor Hindberg i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Steenstrup.
Viborger Samler, 1846-07-18
AVERTISSEMENTS. Paa Nauns Marked Tirsdagen den 14de De, er bortkommen et Sølv-Repeteeruhr med Messing=Kapsel, for hvis Tilveiebringelse loves en god Doceur, naar man henvender sig til Hr. Giestgiver Møgelvang i Viborg.
Viborger Samler, 1846-07-18
Et Sengested kan erholdes tilkjøbs hos P. F. Fischer, i Salomonsens Gaard i Mathiasgade. Hans Holm, Östergade Nr. 36. har idag modtaget et særdeles stort Partie Modevarer, og nedsætter derfor Prisen meget betydeligt paa alle de ældre fra ifjor, ja selv nogle fra dette Foraar.
Viborger Samler, 1846-07-18
Af nye Artikler kan især anbefales: Langshawler, brocherede, franske, i udmærkede smukke nyeDesseins i sorte, hvide, grønne, blaae og flere andre Mode-Farver, fra 25 til 120 Rbd. Cachemirs. Deri et smukt og nyt Assortiment 6 Alen lange og 3 Alen brede, fra 16 til 24 Rbd. Stykket. Disse som og de fiirkantede af samme Slags, men til lavere Priis, søges meget til Reiseshawler. Shawler, fiirkantede. Topis, med levende Farver i aldeles dækket Bund, haves i har Uld fra 12 til 40 Rbd. Derimod med Bomuld fra 6 til 14 Rbd. forte, saavel med glat Bund som i arabesque, eller renaissance Smag, samt i andre forskjellige smukke, dækkede Mønstre, dog saaledes at den sorte Bund tydeligt træder fremmed en til det Hele svarende Bord, fra 12 til 50 Rbd. Stykket. hvide, med smagfuld Bord, deels mere, deels mindre fyldte i Bunden, ligesom og med glat Bund. Denne Farve søges meget og har gjederi et stort Udvalg fra 12 til 80 Rbd. Couleurte haves foruden de allerede anførte meest gangbare Farver i lyseblaa, mellemblaa, gule og Mode-Farver fra 15 til 50 Rbd.
Viborger Samler, 1846-07-18
Endvidere haves fiirkantede Shawler i mange Genre, der som meget afvigende fra de her anførte Hovedsorter ville blive for vidtløftig at beskrive, dog henhøre disse til de elegantere. Sommershawler. Deri haves et overordentligt stort Udvalg i ganske nye Desseins saavel i de meget efterspurgte klare Barege, Barege og Flor, Mousselin de Laine, som i Thibet og forskjellige andre fleerfarvede, trykkede, og eensfarvede Sorter med og uden couleurte, Tærner og Striber, fra 4 til 12 Rbd. Stykket. Silkeshawler, sorte, glatte, stribede, tærnede og brocherede fra 6 til 16 Rbd. Dito, couleurte, fra 10 til 30 Rbd., ligeledes i afvigende Mønstre.
Viborger Samler, 1846-07-18
Hvide Crepshawler, deels med smukke Hjørne Bouquets, deels stribede eller tærnede fra 12 20 Rbd. Stykket. Sørgeskoler, glatte og brocherede i Cachemir, Thibet, Mousselin de Laine og Barege, saavel sorte som sorte og graae samt graae. For- og Efteraarsskowler, deri forskjellige Qualiteter, Størrelser og afvigende Mønstre fra 3 til 14 Rbd. Stykket. Skovls-Echarps, ganske i lignende Mønstre, som ægte franske Langshawls, fra 8 til 20 Rbd. Fløiels-Echarps, sorte og couleurte, fra 12 til 20 Rbd.
Viborger Samler, 1846-07-18
Silke-Echurps, glatte og brocherede, sorte og couleurte, fra 4 til 10 Rbd. Trykkede Chul- og Thibets-Echorps i meget afvigende Mønstre, fra 8 til 12 Rbd. Mousselin de Laine, Thibets og Borege Eckarps med ivævede Tærner og Striber trykkede og glatte, fra 2 til 8 Rbd. Linon Echorps fra 12 Mk. til 15 Mk.
Viborger Samler, 1846-07-18
Uldne Echurps, tykke varme Langshawls fra 4 til 7 Rbd. Camailles. Deraf haves i flere smukke lyse og mørke Farver, meget afvigende Desseins og Facons fra 5 til 15 Rbd. Stykket.
Viborger Samler, 1846-07-18
Silketøier. Deraf er i disse Dage arriveret en betydelig Deel saavel sorte som couleurte: brede og glatte Marcelliner i alle Farver fra 4 Mk. til 4 Mk. 8 Sk. Alen. stribede og tærnede dito, extra god Qualite 3 5 Mk. Alen. Silke Foulard, fra 3 Mk. 8 Sk. til 4 Mk. 8 Sk. Alen. Lustrino glece i nye stribede, tærnede og om bre Mønstre, fra 7 til 10 Mk. Alen.
Viborger Samler, 1846-07-18
extra Silketøier i Aspassede Kjoler, meget forskjellige Mønstre og Qualite, fra 10 til 12 Mk. Alen og nogle elegante til høiere Priser. Atlas, couleurt, tærnede, stribede og brocherede fra 10 til 14 Mk. Sorte Silketøier. Deraf haves et meget stort Forraad i glatte, stribede, tærnede, brocherede, moirerede i lette og svære Qualiteter, fra 6 til 15 Mk. Silketørklæder og Forklæder. Deri haves et riigt Assortiment.
Viborger Samler, 1846-07-18
Et stort Partie couleurte Silketøier jeg har indkjøbt særdeles billig, sælges til paafaldende lav Priis. Kjole- og Kaabetøier. Mousselin & Jaconet haves i rosa, blaat, lilla og flere Farver i smukke nye Mønstre fra 28 Sk. til 3 Mk. Alen.
Viborger Samler, 1846-07-18
Franske og engelske brede Sirtser i samme Farver og forskjellige Mønstre fra 24 Sk. til 2 Mk. 8 Sk. Alen. Mousselin de Leine fra 20 Sk. til 6 Mk. Alen. Franske Ginghams fra 24 Sk. til 2 Mk. Mousselin de Laine, glatte eenssarvede 4 brede fra 4 Mk. 8 Sk. til 5 Mk. Alen. Galle Plads i smaa og større livlige Mønstre. Disse Tøier 7/4 Poramattes. a 84 brede, haOrtens, ves i forskjellige. Lustre. Couleurer. QuaThibets, franske og engelske liteter og Priser.
Viborger Samler, 1846-07-18
De fleste af disse Tøier haves ogsaa i sort og graat. Artikler, henhørende til Modepynt. Deraf har jeg idag modtaget et meget stort og riigt Udvalg, især i: Silke- og Florbaand i smalle og brede smukke og nye Mønstre. Et Parti Baand fra ifjor er nu meget nedsat i Prisen. Silkeligtetøier. Deraf ligeledes modtaget endeel nye og Prisen nedsat paa de ældre. Couleurt Kammerdug og Balzarim i flere Farver. Formitt. Hvide Mulls Hattetøier. Flere Sorter Flor i forskjellige Farver. Min Handel med efterfølgende Artikler, hæver jeg ganske, og udsælger derfor disse langt under gangbar Priis. Handsker
Viborger Samler, 1846-07-18
af Gede- og Lammeskind, korte og lange for Herrer og Damer. Herreartikler:
Viborger Samler, 1846-07-18
Sort Veste-Atlas. Silkelommetørklæder i meget forskjellige Mun stre, hvoriblandt flere egne sig til Brug for Damer. Restbeholdningen af Meubeltøier, udsælges til endnu yderligere nedsatte Priser, nemlig: Hvide Gardintøier, deri et meget stort Quantum simple og fine, især et rigt Udvalg af de nu saa moderne afpassede i forskjellige Længder og Bredder tambourerede, brocherede, stribede, Mønstre, Bomuldfryndser, Bordter og Agra maner. Uldne Meubeltøier. Damask, saavel eenssarvede som tosarv., i 2de Qvaliteter. Franske Meubeltøier, brede, et stort Udvalg i smukke brillante Mønstre med og uden SilkeMoreen, glatte, stribede og trykkede. Lasting, trykkede i smagfulde Desseins, Meubelstødel (Velour d'Utrecht), saavel glatte. som pressede Mønstre, saavel passende til Meubler som til Epuipager.
Viborger Samler, 1846-07-18
Meubelsirtser. Franske og Engelske, brede og smalle i mange afvigende smukke ældre og nyere Mønstre.
Viborger Samler, 1846-07-18
Glat poncedu Sirts af forskjellig Brede. Rullegardintøier i afvigende nye Desseins, deriblandt flere med livlige Farver, som især egne sig for Landstæder. Bord- og Claveertæpper. med hvid, grøn, drap, ponceau og carmoisin Bund i meget forskjellige Mønstre, nogle med trykkede Landskaber og Portraiter, Bordtæppetøier, med blaa, grøn og drap Bund i nye Desseins, som sælges alenviis.
Viborger Samler, 1846-07-18
Stole- og Sophatøier, af Klæde etc., i flere Farver og Mønstre. Saavel af Gardin- som af Meubeltøierne haves Rester og enkelte Stykker, der fortrinsviis, sælges billigt. Hrilke samtlige Artiller jeg anbefaler det ærede Publicum.
Viborger Samler, 1846-07-18
Kjøbenhavn, den 13de Juli 1846. TillægsSlad til 8 borg. Stifts-Tidende. Noannamenanden.
Viborger Samler, 1846-07-18
Jndenlandske Efterretninger. Om Fæstegaarde paa de kongelige Domainer har Hs. Maj. under 1ste De resolveret saaledes: Vi ville allernaadigst have fastsat følgende Regler for Bortarvefæstningen af Fæstegaardene paa vore Domainer: 1) Samtlige disse Gaarde skulle bortarvefæstes, i alt Fald ved indtrædende Fæsteledighed. 2) Arvefæste=Afgiften bliver at regulere saaledes, at den svarer til de Afgifter, som Gaaarden nu udreder som Fæstegaard eller, ifølge den Plan, der er bleven eller maatte blive allernaadigst approberet, ved Fæsteledighed vilde have at udrede, og bliver iøvrigt en Formular til Arvefæsteskjøderne at forelægge til vor allerhøieste Approbation, og derefter i Forbindelse med denne vor Resolution at bringe til almindelig Kundskab paa Godserne. 3) Naar en Gaard ikke i Fæsterens eller hans Enkes Levetid er bleven bortarvefæstet til Besidderen, skal vort Rentekammer lade forelægge den af den afdøde Fæsters Børn, som af denne maatte være anbefalet til at erholde Gaarden, eller, hvis Jntet herom er tilkjendegivet, den, som de øvrige Livsarvinger ønske Gaarden overdragen, at udrede i Kjøbesum for Arvefæste-Eiendommen to Trediedele af Gaardens Salgværdi i Handel og Vandel, efter Collegiets Bestemmelse; men, hvis der ei er nogen Livsarving eller ingen Saadan kan eller vil overtage Gaarden paa saadanne Vilkaar, bliver den ved offentlig Auction at afhænde til Arvefæste Eiendom. 4) For selv i dette Tilfælde at lette den afdøde Fæsters eller Enkes Livsarvinger at kjøbe Gaarden, skjænkes dem en Trediedeel af Kjøbesummen, saaledes at den, der paa deres Vegne bliver Høistbydende, kun har at udrede to Trediedele af det høieste Bud. Og bliver Gaarden endeligen saa høit opbuden, at den forrige Fæsters Livsarvinger ikke kunne eller ville overtage den til saa høi Priis, ville vi af særdeles kgl. Naade have fastsat, at den ene Trediedeel af Kjøbesummen vil være at tillægge de uforsørgede Livsarvinger, til Fordeling. imellem dem efter nærmere allerh. Bestemmelse. 5) Naar en Fæster eller hans Enke ønsker at erholde Arvefæste paa Fæste gaarden for sig eller for en af sine Livsarvinger, eller, hvis Saadanne ei ere til, for en anden Person, skal vort Rentekammer være bemyndiget til, uden Auction at bortarvefæste Gaarden til den Ansøgende. Ved Kjøbesummens Bestemmelse bliver at lagttage, at Gaarden først ansættes til dens fulde Priis i Handel og Vandel, som Kammeret antager, at en saadan Gaard, som Arvefæstegaard, vil have. Herfra bliver da at drage først en Trediedeel og dernæst at beregne et passende Afslag for den Rente-Jndtægt, som kan antages indvunden derved, at Bortarvefæstningen skeer forinden Fæsteledigheden er indtraadt. 6) Vægrer Vedkommende sig i det nysommeldte Tilfælde ved at betale den af vort Rentekammer fastsatte Kjøbesum, kan han ei senere forvente Gaarden arvefæstet til sig forden tidligere bestemte Sum, eller overhovedet fordre Kjøbesummen beregnet herefter; men det vil da beroe paa Kammerets heraf uafhængige Afgjørelse, hvor stor Kjøbesum der efter de senere stedfindende Forhold bør udredes. Jnstitutbestyrer Kraiberg i Aarhuus har til Byens Avis indsendt Følgende:
Viborger Samler, 1846-07-18
For nogle Maaneder siden opfordrede jeg en Lærer i hver af Landets Kjøbstæder til at meddele mig udførlig Underretning om Skolevæsenets Forfatning, navnlig om Lærernes Lønning. 3det jeg herved forbindtligst takker de Herrer, som allerede have imodekommet min Opfordring, er det min indstændige Anmodning, at man fra de øvrige Kjøbstæder saasnart som muligt, senest inden 1ste August, vilde behage at tilstille mig den ønskede Oplysning, da jeg med Hensyn til Skolelærersagens Fremme betragter det som nødvendigt, at Stænderne ved en klar og fuldstændig Skildring af Forholdene overtydes om, at de fleste Lærere i Kjøbstæderne leve under Vilkaar, der nødvendigviis maa svække deres Lyst og Kraft til at virke: en Paastand, som ofte er bleven fremsat, men destoværre endnu ikke paaagtet, selv ikke i de Byer, hvor man i den senere Tid har reorganiseret Skolevæsenet. Derfor ville de nye Skoler, hvor hensigtsmæslaanen sigt disse iøvrigt kunne være indrettede, kun bære ringe Frugter; thi den Sandhed lader sig ikke omstode, at ingen Skolemand, han være nok saa dygtig og samvittighedsfuld, kan vedblive tilfredsstillende at udføre sin vigtige og byrdefulde Gierning, medmindre han ved en anstændig Løn sikkres imod Næringsforger".
Viborger Samler, 1846-07-18
Domme, afsagte ved en Extraret i den Kongelige Landsoverret i Viborg, den 2den Juni 1846. Nr. 78. - Ldsorpkt. Nyboe som Actor, contra Tiltalte Stephan Stephansen Øe (Ldsovrpkt. Juul), tiltalt som formeentlig medskyldig i et hos Gaardmand Anders Jensen i Borberggaard forøvet Tyverie, og ved Hjerm Ginding Herreders Extraret frifunden for Actors videre Tiltale imod at udrede de af Actionen lovligt flydende Omkostninger. - Dom: Tiltalte, Stephan Stephansen Øe, bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Actionens Omkostninger, derunder indbefattede de ved Underretsdommen bestemte Salairer samt i Salarium til Actor og Defensor for Overretten, Procuratorerne Nyboe og Juul, 5 Rbd. til hver, udredes af det Offentlige.
Viborger Samler, 1846-07-18
Nr. 121. - Ldsoprykt. Juul som Actor, contra de Tiltalte Gaardmand Hans Peter Hansen og Kirsten eller Kirstine Nielsdatter (Ldsorpkt. Jespersen), tiltalt for gjentagen Overtrædelse af Ribe Amts Decret af 13de Septbr. 1843, hvorved det i Henhold til Lovens 613–3 og Placat af 12te Juni 1827 er dem paalagt at entholde sig fra hinanden, og ved Skads Herreds Extraret dømte til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød hver i 3 Gange 5 Dage. - Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at det Actor for Underretten tilkjendte Salarium tillægges Procurator Sørensen." Nr. 123. - Ldsorpkt. Holm som Actor, contra Tiltalte Leiehuusmand Andreas Jensen (Ldsovrpkt. Nyboe), tiltalt for Tyveri, og ved Andst og Slaugs Herreders Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Odense Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. - Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande". Nr. 125. – Ldsovrpkt. Lykke som Actor, contra de Tiltalte Johanne Marie Steffensdatter og Ane Marie Sørensdatter, (Ldsovrpkt. Cancelliraad Møller), tiltalte, Førstnævnte for ulorlig Omgang med Hittegods og Sidstnævnte for Deelagtighed deri, og ved Frederikshavns Kjøbstads Extraret dømte, Johanne Marie Steffensdatter at behandle efter Kongelig Resolution af 30te Juli 1822, saaledes, at hun som Tugthuusfange atter hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus paa Livstid og Ane Marie Sørensdatter til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Dage. - Dom: "Tiltalte, Ane Marie Sørensdatter, bør bøde 5 Rbd. til Amtets Fattigkasse. Jøvrigt bør Underretsdommen, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande." Nr. 127. – Ldsorpkt. Quistgaard som Actor, contra Arrestanten Abraham Johansen Møller (Ldsorpkt. Lykke), tiltalt for at have været i Besiddelse af et Par Træklodser, et Fad og et Dørslag, som ved et Marked i Skive den 12te Marts d. A. skal være bortkommen fra vedkommende Eier, og ved Skive Byes Extraret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. Dom: "Arrestanten Abraham Johansen Møller, bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes, at han udreder Actionens Omkostninger, overeensstemmende med Bytingsdommens Bestemmelser.