Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-09
Efter den forudgaaede Jndbydelse til samtlige Skolelærere i Danmark, for, ved et almindeligt Møde i Randers den første Mai, i Forening at tage i Overveielse, hvad der maatte ansees nødvendigt at petitionere Stænderne om til Almueskolevæsenets Fremme, mødte Dagen iforveien den tidligere nedsatte Petitionscomitee for at sammenarbeide de fra forskjellige Steder, navnlig fra Aarhuus og Aalborg, indkomne Forslag til en Eenhed, de kunde fremlægges til Forsamlingens nærmere Drøftelse Til Referent valgtes Skolelærer Bering af Viby. J Mødet, der blev af afholdt den berammede Tid i Saloner, "Rosenlund, havde indfundet sig circa 100 Skolelærer, fra Landets forskjellige Egne. En stor Deel mødte som Repræsentanter for visse Districter eller Skolelærerforeninger. Fra Sjælland mødte kun een Saadan. Forsamlingen aabnedes Kl. 8 af Jnstitutbestyrer Kraiberg, der eenstemmig blev valgt som Dirigent, med et udførligt Foredrag om Almueskolevæsenets Tilstand, og hvor der, efter given Anledning, blev taget under nærmere Overveielse, hvorvidt det maatte være betimeligt at indgive en Petition til Stænderne, hvilket blev besvaret bekræftende af de Tilstedeværende, og sluttedes med et Længe level for Kongen, som besvaredes af Forsamlingen med et gjentaget rungende Hurra. Derpaa skredes til de egentlige Forhandlinger, der fortsattes den hele Dag med to Timers Afbrydelse til Middagspiisning. Ved denne Leilighed blev der holdt Taler og udbragt Skaaler, af Skolelærer Jessen i Randers for Kongen, og en Velkomsthilsen til de forsamlede Lærere; af Jnstitutbestyrer Kraiberg for Pestalozzis Minde, for Hr. Stænderdeputeret Røe, der med Varme har taget sig af Almueskolevæsenet, for Prof. Jensen, Frøllund og flere Andre af Skolevæsenets Venner og Talsmænd; af Skolelærer Bendix for Dr. Biskop Brammer, af Skolelærer, Schmidt i Witten for Erindringen og Haabet; af Skolelærer Jungersen i store Brøndum fremsagdes et smukt Digt om den danske Mai. Slutteligen udbragtes Skaaler for Bestyrelsen, for adskillige tilstedeværende Personer osv. Forøvrigt skulle vi ikke indlade os paa at give nogen Udsigt over, hvad der blev forhandlet, da dog et Uddrag ikke kan give noget klart billede af Sagen, og det saa meget mindre, som det blev besluttet, saasnart som muligt, i et eget Skrift at bekjendtgjøre Forhandlingerne i deres Heelhed, paa det at Enhver, der interesserer sig for Skolevæsenet, kan see, hvad der ligger Skolelærerstanden, paa Hjerte. (Rand. Av.) Vindegaden vil upaatvivlelig efterhaanden faae en langt større Betydning for Odense, end man for nogle Aar siden tænkte det: de af Hr. Proprietair Hansen til Kragsberg opførte nye Kaserner gjorde Begyndelsen; den af Hr. Kammerraad Hillerup udkastede, realisable Plan om Anlæggelsen af en ny Gade, der skal gaae ud fra Vestergade og ende i Vindegaden, vil, naar den bliver iværksat, betydeligt forhøie Prisen paa den sidstnævnte Gades Eiendomme. Hertil kommer endnu den nye Fattiggaard, som i Tirsdags foreløbigt er blevet indviet ved Mindetavlens Nedlæggelse i Grundstenen, hvilken høitidelige Seene foregik saaledes som det bebudedes i nedenstaaende Linier, som ere smukt indgraverede i den nedlagte Sølvplade: Aar 1846 den 5 Mai i Kong Christian den 8des 3de Regjeringsaar nedlagdes denne Plade paa Fyens Stifts Gouverneurs Hans Kongelige Høihed, Kronprinds Frederik Carl Christians Vegne Stiftamtmanden Kammerherre C. E. v. Bardenfleth, efterat Festligheden var indledt ved en Tale af Stiftets Biskop Dr. theol. & phil. N. Faber. til Minde om at denne Fattiggaard samme Aar er opført for Odense Communes Regning : Entrepreneuren Kjøbmand H. C. Nielsen, til et Arbeidshuus for den Lade, en Trøstens Bolig for den værdige Trængende. Esaias 14, 30: Og de Fattige skulle ligge tryggeligen." (Sp. A.)