JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-04-05
Efterat den catholske Opposition i Legislaturen er optraadt med saa megen Bestemthed og i en saa afgjøren Tone, begynde ogsaa de catholske Præster at afbenytte Prækestolene til derfra at rette deres Angreb imod Hoffet og dettes Tilhængere. J saa Henseende udmærker sig isærdeleshed Jesuiten Barbieux, der endog nylig ved personlige Hentydninger har faaet Dronningen, der hørte hans Tale, til at fælde Taarer, Observateur belge fortæller, at Prædicanten begyndte med at forsvare sig imod den Beskyldning, at enkelte Steder i hans Tale skulde kunne indeholde politiske Hentydninger; thi hans Orden forbød udtrykkeligt, fra Prækestolen at foredrage Materier, der henhørte til Politiken, eller vare Religionen uvedkommende. – Jkke destomindre ydede han Senatets vise Forholdsregler tilbørlig Roes, opfordrede Belgiens Catholiker til at være paa deres Post, for at ikke de Ugudelige skulde komme til at regiere Landet, og udtalte sig vidtløftig om hvad den catholske Kirke i Belgien havde at vente og frygte for. Endelig tordnede han imod de fornemme Personer, der, efter endt Gudstjeneste, frequen tere Theatrene, for at see Huquenotterne", og denne Antydning gjorde et saare dybt Jndtryk paa Dronningen, da hiin Opera ifølge allerhøieste Befaling," netop skulde have været opført for kort Tid siden. Opførelsen fandt imidlertid ikke Sted; thi efter en anden allerhøieste Befaling" gaves istedetfor Huquenotterne Operaen "Lucia diLammermoor."
Viborger Samler, 1841-04-05
Lüttich, den 23de Marts. J Gaar Aftes voteredes eenstemmigen paa Raadhuset Udkastet til en Adresse, hvor Kongen anmodes om at beholde det nuværende Ministerium og opløse de lovgivende Kamre. "Sire, hedder det i denne Adresse, "Staden, som vi have den Ære at repræsentere, har med Glæde modtaget Efterretningen om Repræsentantkammerets Votum, som sanctionerede de Grundsætninger, der lede D. M. Regjering... Vort skjønne Haab er senere skuffet: den Adresse, Senatet har overrakt D. M., har givet Anledning til den meest levende Bekymring. Adressen indeholder intet Klagemaal imod de Mænd, som De, Sire, har beæret med Deres Tillid, og dog vil man styrte dem, Belgien kan ikke uden dyb Smerte see, at man vil udelukke Ministre, der hylde og forsvare upartiske og moderate Meninger, der ere vore nye Jnstitutioner hengivne, og D. M. Thrones fasteste Støtter. – Saadanne Handlinger udsone ikke Partierne; de nære kun Kiv og Tvedragt. Under disse Forhold opfylder Communeraadet en bydende Pligt ved at henvende sig til Dem, for i den bestaaende Ordens Navn, i den offentlige Roligheds Navn, i Handelens og Jndustriens Navn, i Fædrelandets meest dyrebare Jnteressers Navn at bede Dem om at beholde Deres Ministerium, og udruste det med den fornødne Fuldmagt til saafremt nye Hindringer maatte standse dets Virksomhed at udstede et almindeligt Opraab til Landet, der da alene, uden Fare, vilde kunde dømme imellem Senatet og Kammeret." – Adressen, forsynet med alle Communalmedlemmernes Underskrifter, er afsendt til Kongen.
Viborger Samler, 1841-04-05
Frankerig. General Schneider har fuldendt sin Beretning om den nye Recruteringslov. De to væsentligste Puncter i Regjeringsandragendet, paa hvilke MarschalSoults Reservesystem er grundet, ere antagne. Tienestetiden er forlænget indtil 8 Aar. Efter det nye System vil, efter 8 Aars Forløb, den franske Hær tælle 554,306 Combattanter, af hvilke 316,248 Md. under Fanerne, og som Reserve 238,048 Mk., der i 4 Aar have staaet i activ Tjeneste. Alle Beretninger stemme overeens deri, at Pairskammeret umiddelbart efter Afstemningen over befæstnings loven skal beskjæftige sig med Kongemorderen Darmes Proces. Smaphore de Mars, melder fra Mogador i Marocco, at et engelsk Skib er ankommet dertil fra London, med en Ladning af 1000 Kanonkugler, 1000 Sabler, 1000 Flinteløb, 50 Kister med Kartesker og 5000 Centner Krudt. Disse Artikler ere consignerede hos den engelske Consul for Scheriffens Regning.
Viborger Samler, 1841-04-05
Af de Talere, der i Pairskammeret have erklæret sig imod Lovforslaget om Paris's befæstning, nævnes isærdeleshed d'Alton Schee, der begyndte sin Tale med den Erklæring, at det var saa langt fra, at man i Udlandet nærede nogen Bekymring eller Frygt i Anledning af den projecterede befæstningsplan, at man meget mere loe over den uforstandige Anvendelse af Statens Penge. "Man har paastaaet, sagde Taleren, "at Paris er Frankerig, at med Paris's Fald Frankerigs Fald skulde være afgjort, at det derfor var en Nødvendighed at befæste Paris. Men hvad er det for en Paastand, Vil man maaskee sætte Borgerne i Paris over de andre Borgere; vil man maaskee ophæve Ligheden imellem Franskmændene, Det ligger i en fri Regjerings Characteer at tilhøre hele Nationen. Hvorhen Fædrelandets Fare kalder Forsvarerne maae de kunne begive sig derhen, saa længe der endnu er en Stad, en Landsby tilbage, maa den forskandse sig, og organisere Modstanden. - Og betænker man da ikke den uhyre Udgift? – 140 Mill. er en stor Sum, og dog vil den ingenlunde være tilstrækkelig. Befæstningen af Lyon ansloges i sin Tid til 3 1/2 Mill. Fres, men man har allerede anvendt 15 Mill. Fres, og Fæstnings værkerne ere endnu ufuldendte. Saaledes vil man ogsaa overskride Overslagssummen for Hovedstadens befæstning, og til at fremme Landets materielle Velfærd haves da ingen Fonds. J 10 Aar vil det være umuligt at anlægge nogen stor Jernbane; men hvad gjør vel det til Sagen, Paris er jo befæstet. – J 10 Aar ville vi ikke kunne udvide eller forbedre vor Dampmarine; vi ville blive staaende ved 40 Dampskibe, medens Englænderne allerede nu have 89, men hvad siger det Paris er jo befæstet. – Derefter søgte Taleren at udhæve den Fare hvormed Hovedstadens befæstning truede Friheden. Hvad have Kongedømmets Venner til Hensigt? De ansee Hovedstadens befæstning som et Middel til at holde Partierne i Ave, og beherske Hovedstaden. Vel befrygter jeg ikke, at en fransk Regjering nogensinde skulde falde paa den Tanke at ville beskyde Paris, men jeg er bange for, at de militaire Skikke ville træde istedet for en aaben Byes fredelige og borgerlige Vedtægter; jeg frygter for, at det med Bastioner og Grave omgivne Paris vil vorde en Grav for Friheden paa den offentlige Talerstol og for Pressens Frihed. Hvor meget fjerne vi os ikke fra hiin Tid, da Nationalforsamlingen, ved Efterretningen om, at de kongelige Tropper under Marschal Broglies Befaling havde opslaaet deres Leir i Hovedstadens umiddelbare Nærhed, næsten eenstemmig antog Mirabeans Forslag, Hvad vilde vel Begrunderne af vor Frihed sige; hvad vilde vel de første Forsvarere af det constitutionelle System, hvad vilde vel Mounier og Lally sige, naar de vidste, at den constitutionelle Magt – 50 Aar efterat hine Hædersmænd havde begyndt at virke raadslog om det Spørgsmaal, om man skulde indeslutte den i en befæstet Hovedstad!"
Viborger Samler, 1841-04-05
Pairskammeret maa, saaledes endte Taleren, behandle Lovforslaget i og for sig selv; det maa følge sin Overbeviisning, er nedlade sig til Eftergivenhed, ei lade sig lede af uvedkommende Hensyn. Kammeret har fordømt National, fordi denne Journal dræbte vor politiske Tilværelse, men det er ikke nok: Mange tvivle om vor Uafhængighed. Jeg selv har dadlet dette Kammers Organisation. Velan! Der (Taleren viser paa Urnen med Kuglerne) er vort Svar! Lad os paa en glimrende Maade tilbagekalde og gjendrive de mod os fremførte Beskyldninger, og hvad mig angaaer, da vil jeg ansee mig lykkelig, naar jeg paa denne Talerstol kan tilstaae min Vildfarelse.
Viborger Samler, 1841-04-05
Orienten. Fra Constantinopel meldes under 10de Marts, at Jbrahims Hær, 29,000 Md. stærk, er, efterat være bleven forsynet i Gaza med Levnetsmidler, afmarscheret i 4 Divisioner til Ægypten; Jbrahim blev tilbage i Gaza med 3000 Md., der senere ere indskibede paa ægyptiske Transportskibe og afseilede til Ægypten. Jbrahim gik med sit Følge ombord paa det ægyptiske Dampskib "Nilen, for ligeledes at afseile til Alexandrien. Det tyrkiske Hovedqvarteer er atter forlagt til Beirut. Gaza er nu besat af 2 tyrkiske Cavalleriregimenter og 8000 Jnfanterister. En tyrkisk Division skal besætte Linien fra Jerusalem til Jaffa, og en anden Division Linien fra Damascus til Beirut, den øvrige Deel af den tyrkiske Hær, derimod de andre Hovedpladser i Syrien. De engelske Marinesoldater, der tildeels dannede Garnisonerne i Be rut, Saida og Acre, ere atter bragte ombord paa engelske Krigskibe, og have forladt den syriske Kyst.
Viborger Samler, 1841-04-05
Nyeste Postefterretninger. Orienten. Constantinopel, d. 10de Marts. Porten har befalet sin Commissair, Nassib=Effendi, at forlade Alexandria, og vende tilbage til Constantinopel. Nas sib roser den ham af Mehemed udviste Modtagelse, men melder tillige, at Paschaen ikke havde tilladt Bekjendtgjørelsen af de til ham udstedede Fermaner, da han var bange for, at en saadan Publicering kunde i Moslemins Vine give ham Skin af Ulydighed imod Storherrens Befalinger, uagtet det ingenlunde er hans Hensigt at sætte sig imod de allerhøieste Beslutninger, men kun at fremkomme med underdanige Forestillinger. Nassib troede at burde give efter for Mehemeds Bønner, og udsætte den omtalte Publicering. At denne Efterretning har bragt Porten i en pirrelig Stemning, er naturligt; og det synes, at Storherrens Vrede vil ramme Reschid Pascha, der med skjelvende Haand har modtaget den ham af Sultanen tilstillede Orden og Gave. De tydske Magters Gesandter interessere sig for Reschid, medens Lord Ponsonby viser sig som hans erklærede Fiende. Jngen veed, hvorledes, denne Gaade vil vorde løst, da Reschid stedse beredvilligen har fulgt – saa meget som det stod i hans Magt – de engelske Jdeer. Nu tillægger man Ministeren franske Jdeer, og det kan ikke negtes at det synes, som om man i denne Henseende har gjort nye og uventede Opdagelser. – Fra Ægypten har man erholdt den Efterretning, at Jbrahim Pascha var ankommen til Damiette; fremdeles, at Napier havde afsendt til Lord Palmerston Forestillinger imod Portens Ferman. Morn. Post meddeler for sin Pariser-Correspondent en Skrivelse af 28de Marts. Det synes i Brevet, at Forhandlingerne i Anledning af den nye Tractat angaaende de orientalske Anliggender nu ere sluttede i det franske Cabinet, samt at Tractaten – saafremt ikke noget ganske Usædvanligt skulde indtræffe - vil tilligemed dens Ratification være i London inden 24 Timers Forløb efter Brevets Ankomst. Derimod vil Morn. Her, vide, at den franske Regjering havde den 25de Marts erholdt Efterretninger fra Levanten, ifølge hvilke den mindelige Udjævning af det tyrkisk ægyptiske Anliggende var paa ny bleven suspenderet. Jmidlertid indrømmer denne Journal selv, at den mangler nærmere Underretning, og at den kun kan indestaae for følgende Slutningsord af den til dens Kundskab komne Depesche: "Orientens Anliggender ere paa ny bragte i et fuldkomment Vilderede." (Les affaires de POrient sont de nouveau tout - a – fait embrouillees.)¬
Viborger Samler, 1841-04-05
J Paris circulerede paa Kaffehusene det Rygte, at den franske Regjering havde erholdt Efterretning om Jbrahim Paschas Død. At han er syg, veed man allerede i længere Tid.
Viborger Samler, 1841-04-05
Storbritannien og Jrland. London, d. 30te Marts. Man mangler endnu nye Efterretninger fra Nordamerica; intet af de Dampskibe, hvis Ankomst imødesees med stor Længsel, er endnu ankommet. (Det i Hamborg circulerende Rygte, at Dampskibet Præsident, der skulde være ankommet til Liverpool, havde medbragt Efterretning om, at Meod var sat paa fri Fod, er saaledes aldeles ugrundet.) Dog nærer man ikke længere Frygt for Udbrudet af en Krig. Det er ikke desmindre Regjeringens Hensigt at sende Forstærkninger, hvis Styrke endog anslaaes til 4000 Md., til de britiske nordamericanske Colonier.
Viborger Samler, 1841-04-05
Paris, den 29de Marts. Den al Frankerig. mindelige Discussion i befæstningsanliggendet fortsættes endnu.
Viborger Samler, 1841-04-05
Om Urolighederne i Marseille tie de telegraphiske Depescher. Sud d. Mars, beretter, at de Sammensvorne havde erholdt Løfte om Hielp fra Stæderne Avignon, Nismes, Carpentras, Montpellier og Carcassonne, fra hvilken sidste Stad Jnsurgenterne ventede et stærkt Contingent. Oprørerne vilde stikke Havnen i Brand, og derefter tømme de offentlige og private Kasser. Regjeringen var underrettet om Sammensværgelsen, og tog de nødvendige Forholdsregler. Udførelsen skulde gaae for sig Natten imellem den 23de og 24de Marts. Om Aftenen Kl. 11 vare de Sammensvorne forsamlede i et simpelt Værtshuus, kaldet "Polakkepen hvor de bleve omringede af Politiet, Gensdarmer og Linietropper; Sappeurerne sprængte Dørene med Øxen; men det var imidlertid lykkets de Sammensvorne at tage Flugten, Regjeringstropperne satte efter Flygtningerne, af hvilke 21 ere arresterede. – Efter en i Moniteuren senere indrykket Artikel skulle Mytteristifterne høre til de meest exalterede Republicanere. Som Hovedmænd for Complottet nævnes en Suzini og Massena, der begge ere fængslede.
Viborger Samler, 1841-04-05
Man paastaaer, at General Cass, den nordamericanske Fristats Gesandt, og Lord Granville, den engelske Gesandt i Paris, have anmodet Guizot om at udvirke Frankerigs Mægling imellem Cabinettet i London og Washington. Hertugen af Anmale er ankommen til Algier, hvorhen ogsaa Hertugen af Remours vil afreise den 2den April.
Viborger Samler, 1841-04-05
Belgien. Brüssel, d. 29de Marts. Independant indeholder følgende Meddelelse: "Vi troe at kunne forsikkre, at alle Ministre have i forgaars nedlagt deres Demission i Kongens Hænder." – Efter Bladet Politique skal dette Skridt være en Følge af Kongens Beslutning, ei at opløse Kamrene. Men Independ, af 30te Marts modificerer den meddeelte Efterretning saaledes, at Ministrenes Resignation ei skulde være ubetinget; men at Ministrene kun havde anført et Tilfælde, i hvilket det vilde være dem muligt at vedblive i deres Functioner.
Viborger Samler, 1841-04-05
Handels=Efterretninger. London, d. 29de Marts. Varme Regnbyger fremmeRegetationen meget; i det nordlige Skotland føres Klageover stærk Regn, da Havren nu først saaes. Hveden noteres lavere i Prisen; Byg er vanskelig at afsætte.
Viborger Samler, 1841-04-05
Hamborg, d. 2den April. Da Beretningerne fra England om Hveden ere flaue, ere Priserne paa denne Artikedalede i de sidste 8 Dage 4 a 6 Rthlr. pr. Læst, med Rug er det flant, kun de fineste Sorter af Byg holde sig i Prisen, med de simplere Sorter er det flant. Raps, 155 a 182 Rthr. Cour. pr. Læst.
Viborger Samler, 1841-04-05
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1841-04-05
Kjøbenhavn. Generalforsamlingen, som den 31te Marts holdtes i den kjøbenhavnske Afdeling af Trykkefrihedsselskabet, var kun meget lidet besøgt. Til Repræsentanter valgtes: Cand. Theol. Allen, med 39 Stemmer, Magister Hammerich 36; Pastor Marchmann 28, Professor Eschricht 27, Adjunct Mørch 23, Professor N. M. Petersen 21, Prof. Schouw 18, Conferentsraad Werlauf 18. De fleste Stemmer derefter havde Student Ploug, Dispacheur Wessely, Kammerraad Drewsen og Candidat A. F. Krieger. Til Bestyrere for denne Afdeling valgtes: Dr. Med. Bendz, Candidat de Conninck, Candidat Lehmann, Candidat N. C. Bierring, Magister Monrad, Prokurator Christensen, Overauditeur O. Müller. Dernæst faldt de fleste Stemmer paa Cancellisecretair Dahlerup, Magister Petersen, Fuldmægtig Weders og Dispacheur Wessely, hvilke hver havde 16 St. Den kjøbenhavnske Afdeling tæller, som bekjendt, 18 til 1900 Medlemmer, og naar man nu seer hvilket ringe Stemmetal der har decideret, er det iøinefaldende, hvor ringe Jnteresse der er viist Sagen og følgelig Selskabets Virksomhed. Bl. T.)
Viborger Samler, 1841-04-05
Som vi erfare er nu, ved en Skrivelse fra Magistraten til Borgerrepræsentanterne, det Spørgsmaal sat under Omhandling, hvorvidt den imod Cand. Lehmann anordnede og paabegyndte Undersøgelse medfører Virkning med Hensyn til hans Stilling som Borgerrepræsentant. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1841-04-05
Efterat Lolland-Falsters Stiftamt havde til Cancelliet indsendt Lehmanns Begjæring om deels at admitteres til Justitsprotocollen hos vedkommende Forhørdommere, for at afgive Forklaring, deels at meddeles Udskrift af de optagne Vidneforhør, har Cancelliet d. 31te Marts svaret Stiftamtet, at den førstnævnte Begjæring nu vilde bortfalde, efterat der ifølge Generalfiskalens Foranstaltning blive optagne Continuationsforhør, og hvad hans sidstnævnte Forlangende angaaer, da havde Lehmann herom at henvende sig til vedkommende Ret.
Viborger Samler, 1841-04-05
General=Adjutant, Oberst Ewald er nu i Bedring, og efter Forlydende agter han at foretage en Badereise.
Viborger Samler, 1841-04-05
General-Toldkammer-Personalets Gage er bleven normeret saaledes: Contoircheferne 1400 Rbd.; Fuldmægtigerne 6 a 800 Rbd.; Copisterne 3 a 400 Rbd.
Viborger Samler, 1841-04-05
Den paaventede engelske Jngenieur Mr. Augus Croller den 31te Marts ankommen hertil.
Viborger Samler, 1841-04-05
Redactionen af Folkebladet er bleven overdraget til Cand. theol. Allen.
Viborger Samler, 1841-04-05
Af Fædrelandet for den 29de Marts erfarer man, at Etatsraad Bræstrup for nogen Tid siden har truet Læseforeningen" med, at den af denne til Fordeel for Fr. tes Asyl berammede Forestilling ikke vil komme istand, med mindre Manuscriptet til Comedien blev ham iforveien tilstillet. Repræsentantskabet for bemeldte Selskab efterkom ogsaa Etatsraadens Begjæring, der tilbagesendte Manuscriptet med de Ord: at Forestillingen fra Politiets Side ikke vilde blive forhindret, men at "Læseforeningen ikke derfor var befriet for det Ansvar, Forestillingens Jndhold maatte paadrage Selskabet." Lignende Tilfælde skal, efter Fædrelandet, før være passeret, i Anledning af en Forestilling sidstledne Fastelavn i den academiske Læseforening, men dog ved Vedkommendes Conduite lykkelig være bleven overstaaet. (Rd. A.)
Viborger Samler, 1841-04-05
For et Par Dage siden høitideligholdt Hr. Proprietair van Deurs til Frydendahl ved Holbek sit Jubilæum som halvthundredaarig Godseier. En Mængde af Omegnens Beboere deeltog i Festlighederne, ogsaa fra Kbhvn, havde Mange indfundet sig for at lykønske Oldingen. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1841-04-05
Odense. J Tirsdags gik Posten over Storebelt atter med Dampskib, saa at en regelmæssig Postgang herefter er at vente. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1841-04-05
Efter Forlydende vil Hs. Maj. Kongen allerede i JuniMaaned tage Ophold paa Slottet i Pløn. J Begyndelsen af samme Maaned vil Kronprindsens Formæling finde Sted i Strelitz, og vil det unge Par derefter ligeledes besøge Pløn. (Preetzer Ugebl.)
Viborger Samler, 1841-04-05
Hertugen af Augustenborg skal, paa mundtlig Forespørgsel af et af den flensborger Jernbane-Committees Medlemmer, have erklæret: at han havde bestemt at tegne sig for 1000 Rdlr. til denne Bane. – Fra Aabenraa er indsendt en med 259 Underskrivter forsynet Petition om Udgivelsen sammesteds af et tydsk Blad, naturligviis i "schleswig-holsteinisch Tendents. (Danner.
Viborger Samler, 1841-04-05
Afdøde Agent Oldes Gaard i Tödienwisch er den 8de Marts bleven solgt for Noget over 80,000 Mk. C. Olde havde den i sin Tid ei kostet mere end 20 til 30,000 Mk. (Kiel. Correspd. Bl.)¬
Viborger Samler, 1841-04-05
J Landsbyen Aarslev, en god halv Miil sydvest for Apenrade, tildrog sig Løverdagen den 27de Marts en høist sørgelig Hændelse. Tre Menneskeer fandt ved Nedstigningen om Morgenen i en ny Brønd, som to af disse gravede, deres Død ved den om Natten i Brønden sig samlede giftige Dunst. Efterat man, uden at mærke til nogen skadelig Dunst, hvilket ellers hyppigt er Tilfældet, havde gravet til en 50 Alens Dybde, havde man tilforn naaet Vand, og ilte glad om Morgenen for at fuldende Værket. En af Brøndgraverne lod sig heise ned i en Spand, men faldt underveis, uden at ane Aarsagen, steeg den Anden i, for at undersøge den Førstes Skjæbne, men ham gik det ikke bedre. Nu steeg en paa Gaarden værende Avlskarl i Spanden og ham gik det ved Nedfarten heller ikke anderledes. En Fjerde lod sig nu binde et Reeb om Livet og fire ned bagefter; men de ovenfor Staaende mærkede snart af hans krampagtige Bevægelser med Armene, at Sagen var urigtig og trak ham op igien; dog var han ved Opkomsten allerede livløs, og kun med den største Anstrængelse fik man ham bragt til Bevidsthed igien. Han erindrede sig ogsaa neppe at have været i Brønden. De tre Første bleve siden døde optrukne. To af disse vare her fra Haderslev; deres Liig bleve kjørte i Søndags hid til deres sørgende Koner og Familie. Man anker over, at Brøndens Eier, en Hr. Møller i Apenrade, havde viist sig uvillig til at lade sin Vogn bortkjøre Ligene fra Ulykkestedet. (Dannev.)
Viborger Samler, 1841-04-05
Viborg. Ved Præste=Ordinationen den 2den April i Viborg Domkirke intimerede Hr. Pastor Hindberg over Luc. 4, 3132. Hs. H. Hr. Biskop Øllgaard holdt Ordinationstalen over 1 Tim. 4, 16 om den Agt-Given paa sig selv og paa Lærdommen, der fører til Opnaaelsen af Præste-Embedets Formaal; hvorefter Hr. Pastor Møller prædikede over 2 Tim. 3, 1617 om GudsOrds Vigtighed og Betydning.
Viborger Samler, 1841-04-05
J Løverdags Eftermiddags, Kl. omtrent 4 1/2 og nogle Minutter, mærkedes her et Jordstød, der varede i omtr. 4 a 5 Secunder. Samme var saa stærkt, at ikke alene Skilderier paa Væggene, men selv Meubler kom i en zittrende Bevægelse. Jfølge de flere Relationer, vi have hørt herom, kan det ikke med Vished siges, i hvilken Retning Stødet er kommet fra. Paa samme Tid som dette sporedes, ville Nogle have hørt ligesom en stærk Susen eller et Drøn i Luften. Barometret stod samtidigt lidt over Regn og Blæst. Gamle Folk kunne ikke erindre en saa heftig Jordrystelse her i Byen. Det vil vist ikke feile, at man nok fra andre Steder vil høre noget om denne Begivenhed, og Redact, har allerede desangaaende modtaget følgende Meddelelse, "Løverdagen den 3die April, Kl. henimod 4 Eftermiddag, fornam man i Hammerum Herred paa flere Steder en temmelig stærk Jordrystelse. Nogle Steder yttrede det første Stød sig som om en meget svært belæsset Vogn kjørte op ad en Steenbro i stærk Trav. Dette varede i 2 a 3 Secunder. Omtrent 1/2 Minut efter paafulgte 3 heftigere Rystelser, der ligeledes ledsagedes af et underjordiske Bulder, hvilket Nogle i Begyndelsen antoge for en Storm, da Husene bevægedes, og Sparre-Værket knagede. Den sidste Rystelse varede maaskee 5 a 6 Secunder. Stødene syntes at gaae fra Vest til Øst. Folk, som stode lænede til Mure, bleve uvilkaarlig stødte ud derfra og i Værelser bevægede Meublerne sig.
Viborger Samler, 1841-04-05
Udnævnelser og Entledigelser. Under 27de Marts har Hs. Maj. allernaadigst udnævnt Stadsphysicus i Altona, Prof. Dr. C. F. Nagel, R. af D., til Hofmedicus, og har denne som Saadan at indfinde sig ved H. Maj. Hof, naar Allerhøistsamme opholder sig Holsteen. - Under f. D. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Sognepræst for Raadsted Menighed under Lollands Falsters Stift, Magister H. H. Møller, til tillige at være Stiftsprovst for bemeldte Stift. – Under i D. har Hs. M. allernaadigst udnævnt Cand. jur. Gardthansen til Fuldmægtig under den Kongelige Generalpostdirection. - Under 31te f. M. har Hs. Maj. allern, udnævnt Fuldmægtig i det Kgl. danske Cancellies Kasserer Contoir, G. F. Tillisch, til Sorenskriver paa Færøerne. – Under 1ste April har Hs. Maj. allern, beskikket Cand. theol. M. N. Worm til Sognepræst for Uggerslev og Nørre Høirup Menigheder i Fyen.
Viborger Samler, 1841-04-05
Den 28de Febr. ere de fra 1ste April d. A. i Naade entledigede Fuldmægtige ved Holmen J. L. F. Licht og F. Wæs sing meddeelte Krigsassessors Characteer, og den fra i D. i Naade entledigede Copiist under Collegiet, H. Halling, meddeelt Krigscancellisecretairs Characteer; Alt fra deres Afgangs Dato at regne.
Viborger Samler, 1841-04-05
Reisende med Dampskibet fra Aarhuus til Kallundborg, den 1ste April: Fru Oberstinde Rosenberg med Datter, Lieutenant v. Cetti. Studios. jur. Dalsgaard, Bundtmager Andersen, Skibsrheder Bruun, Handelsbetjent Gade, Kobberstikhandler St. Pietro, Forvalter Andersen, Proprietair van Deurs, Dampbrænderie bestyrer Winther, Jfr. Knudsen, Uhrmager Rigtrup.
Viborger Samler, 1841-04-05
AVERTISSEMENTS. Emploi til 1ste Mai for en Huusholderske, der kan paatage sig at bestyre en almindelig Huusholdning paa Landet, samt for en Avlskarl og en Røgter, anvises fra Adressecontoiret i Viborg, hvor Reflecterende snarest vilde behage at henvende sig.
Viborger Samler, 1841-04-05
For en duelig Avlskarl samt andre Karle, er Tjeneste ledig til førstkommende Mai paa Nørgaard ved Biborg.