JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-11-05
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Directionen for den under 30te April 1736 og 19de Decbr. 1738, allernaadigst approberede Enke=Casse for civile Betiente og adskillige Stænder i Vore Riger Danmark og Norge, samt Fyrsten dommene, for Os allerunderdanigst haver andraget, at Registeret over Jnteressenterne udi denne Casse, hvor i siden Aaret 1754, ingen Indtegning skal være skeet, findes en stor Deel, om hvilke ingen Efterretning haves, enten de selv saa vel som de Personer de have indsadt i Cassen for, ere døde og Jndskuddet altsaa hiemfalden, eller de sidste allene ere døde og de første des Aarsag i Følge Fundatsen berettigede til Fornyelse, og at Directionen vel i denne Anledning ud Aaret 1781. har søgt ved Biskopperne i begge bemelte Vore Riger, samt Superintendenten i Vort Hertugdom Holsteen, og saa vidt de Kongel. Embedsmænd angik fra Vore vedkommende Collegier, at indhente Efterretninger, hvilke de ogsaa have erholdet, men at deels disse skal være utilstrækkelige, da mange Jnteressere, formedelst Forandring af Boepæl og Forflyttelse, ikke opholdt sig der, hvor de ved Jndskrivningen i Cassen have angivet, deels formeene det og at samme ey ere saa paalidelige og tilstrækkelige Beviser, at man derefter kan udslette nogen Jnteressent af sit Nummer, da det dog, forinden der kan tænkes paa nogen Forbedring eller Tillæg udi de aarlige Pensioner, formeenes nødvendigt paa lovlig Maade at have Vished om, hvor mange Interessentere, som endnu leve og efter deres gjorte Jndskud ha nogen Ret eller Deel i Cassen, saa have Vi, efter bemelte Directions derhos gjorte allerunderdanigst Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at samme paa Cassens Vegne maae med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & pertui silentii, 3de gange efter hinanden udi de Berlingske Tidender, AdresseContoirets Efterretninger, de Fyenske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger, den Wiborger Samler, samtlige Norske Jntelligents=Blade og den Altonaiske Mercur, indkalde de endnu levende Jnteressentere i bemelte Casse, og naar disse ikke inden foreskrevne Tids Forløb anmelde og legitimere sig, skal de derefter have tabt al Ret og Tiltale til Cassen; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Hof= og Stads=Retten i Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz Stad Kiøben havn, den 22de Octobr. 1784. Under Vort Signet. (L. S.) CR. -
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Jndkaldes de af Cassens endnu levende Jnteressentere, som formeene sig til samme at have nogen Ret, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med behørig Legitimation, at anmelde saadant til Cassens Contoir hos Bogholder Assessor Zeuthen, boende i Store Kongensgade Nr. 35, inden den i Bevillingen foreskrevne Tid. Kiøbenhavn, den 30te Octobr. 1784. Berner. Reimord. Joh. Sunchenberg. Berner. Hansen.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Ligesom vi ved udstæd Proclama, som lyses for vedkommende Ober-Retter have bekiendtgjort, at forrige Raadmand i Christiansand Lars Arendrup, ved Døden er afgaaen, og hans efterladte Effecter registeret, vurderet og for det meste ved offentlig Auction bortsolgte, saa lade vi end videre herved udi de Krøbenhavnske Berlingske Tidender 3de Postdage efter hinanden indkalde dette Stervboets Debi= og Creditorer for os at møde udi Skifte=Retten, som holdes ugentlig paa Christiansands Raadhuus, de første at afclarere hvad de maatte befindes skyldige, og de sidste at medbringe saa antagelige Beviser, som Loven efter død Mandkræver, da enhver maae vente at vederfares Ret efter Boets befindende Tilstand. Christiansand, den 15de October 1784. O. Nideros, R. Sørensen, Borgemester og Raadmand i Regimentsqvarteermester Christiansand. og Byefoged.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Da der ved Skiftets Foretagelse efter Enkemand, afgangne Carl Commeroe, blev af hans havde Vært tilkiendegivet, at denne Afdøde ingen Livs Arvinger skal have efterladt sig, men at han skal være fød i Svensk Pommern, uden at kunde opgive Stædet; saa og endskiønt Boet er befunden af saa ringe Vilkaar, at naar Begravelses Omkostninger, og hvad den Afdøde skylder sin havde Vært for Kost og Logemente, er vorden afbetalt, vil der lidet eller intet blive tilovers for Creditorerne, om nogen flere end de opgivne skulde gives, mindre for Arvingerne, i Fald der skulde være nogen, har Skifte=Retten desuagtet anseet det fornøden til sin egen Sikkerhed, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Altonaiske Mercur, at indkalde saavel de den maatte ansee sig som Arvinger efter denne Afdøde, som Boets Debi= og Creditorer, Arvingerne med tilstrækkelig Hiemmel for deres Arveret, Debitorerne med hvad de skylder til Boet, og Creditorerne med saadan Beviis, som Lov befaler at skal skee efter død Mand, alt inden Aar og Dag fra denne Publications Dato, da alt lovligt derefter skal blive iagttaget. Bergen, den 18de September 1784. Hoe, Bentzon, Borgmester. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Da her i Staden ved Døden er afgangen, Skibs=Capitain Rasmus Rasmussen Lampe, og et lovligt Skifte efter ham af os, som p. t. Skifteforvaltere er foretaget; saa, og da den Afdøde skal have haft mellem Regninger med adskillige udenlandske Handelshuse, indkaldes herved (foruden andet lovlig Proclama for Retterne) saavel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som udi den Altonaiske Mercur 3de gange efter hinanden, den Afdødes Debi= og Creditorer, at møde for os inden Aar og Dag fra Dato, enhver med saadan Legitimation og Retteghed, som Lov befaler at skal skee efter død Mand, da alt lovligt skal vorde iagttaget. Bergen, den 25de September 1784. Hoe, Bentzon, Borgemester. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Da der efter afgangne Smede=Enke Anna Sophia, salig Hellands, af os, som p.t Skifteforvaltere er foretaget et loplig Skifte, saa, foruden Proclama ved Byetings= og Raadstue Retten, samt udi dette Stæds Addresse Avis, indkaldes den Al dødes Debi= og Creditorer tillige herved 3de gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at indfinde sig inden 6 Maaneder fra denne Publications Dato, de førstbenævnte med hvad de skylder til Boet, og de sidste med saadan Beviis for hvad de maatte fordre, som Lov befaler at skal skee efter død Mand, hvorefter alt lovligt skal vorde iagttaget. Bergen, den 4de September 1784. Hoe, Bentzon, Borgemester. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
De som have at fordre i Stervboerne efter følgende Mandskab, som have faret med den Kongelige Fregat Møen, og med samme ved Døden ere afgangne, saasom: Matros Peder Christensen af 1 Div. 2 Comp. No. 17. Peder Olsen Tverberg af 3 Div. 5 Comp. No. 36. Johan Frederich Bastian af Slesvigs Distr. Nr. 373. Qvarteermester Peder Andersen. Matros Knud Hansen af Vester=Jyllands Distr. Nr. 121. Qvarteermester Mogens Truelsen. Matros Børre Pedersen af Christiansands Distr. Nr. 26. Claus Jacob Lorenzen. Ole Tellessen eller Tellossen af dito Distr. Nr. 26. Jens Mathiasen Norbye af Vester-Jyllands Distr. No. 58. Anders Andersen af 1 Div. 7 Comp. No. 11. Poul Christensen Kong af Vester-Jyllands Distr. No. 13. Anders Mogensen. Peder Christian Klov. Magnus Joensen. Skibskok David Andersen. Matros David Lorenzen af Øster-Jyll. Distr. Nr. 69. Gustav Holmberg af Fyens Distr. Nr. 5. Stephen Ant af 3 Div. 4 Comp. No. 50. Johan Henrichsen, Constabel af 1 Art. Comp. No. 77. Børre Holm. Thomas Nielsen Munkejord af Stavangers District, No. 11. Reier Johnsen af Christiansands Distr. Nr. 88. Niels Balzar af 1 Div. 7 Comp. No. 9. Søren Pedersen af Øster-Jyllands Distr. No. 1. Niels Benzen af Siellands Distr. Nr. 23. Carl Olsen af Aggershuus Distr. Nr. 68. - Adrian van der Wall. Osmund eller Asmund Nielsen af Stavangers Distr. No. 110. Mogens Truelsen af 3 Div 1 Comp. Nr. 72. Wilhelm Anthon Grib af Siellands Distr. No. 173. Jndkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. Ligesaa indkaldes Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Tarv under Skiftet. Skulle nogen have at fordre i Stervboen efter afg. Niel Jeppesen, der har fabret for Matros med Skibet Grev Schimmelmann, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at iagttage deres Arve=Ret under Skiftet. Skulle nogen have at fordre i Stervboen efter afg. Morter Jsaachsen, der har faret for Matros med det particulaire Skib Anna & Margrethe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel for at lagttage deres Arve=Ret under Skiftet. Skulle nogen have at fordre i Stervboen efter afg. Han Christian Hoppe, Skibs=Tømmermand, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Skulle nogen have at fordre i Stervboerne efter følgende afdøde Mandskab, som have faret med den Østersøeske og Guinæiske Handels Skib, Grev Bernstorff, nemlig: Kok, Johan Christian Kruse. Matros, Anders Aaberg. Rolff Andersen. Lars Svendsen. Peder Olsen. Hans Lorenzen. Niels Jensen. Biørn Johnsen. Bartholmans Didrichs. Svend Heiberg. Stephanus Loue. Thomas Hengjorth. Dreng Jan Georg HinchelJndkaldes de herved med 12 Ugers Varsel for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel for at lagttage deres Arveret under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Skulle nogen have at fordre i Stervboen efter afg. John. Hvidt, der har fahret for 3die Styrmand med Skibet Grev Schinmelman, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arve=Ret under Skiftet. De som have at fordre i Stervboet efter afg. Peder Andersen, Matros af 3die Div. 7de Comp. No. 83, der har fahret for Kok med det Østersøiske og Guinæiske Handels Skib Grev Adam Moltke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Skulle nogen have at fordre i Stervboet efter afg. Christian Jacobsen, der har fahret for Matros med det particulaire Skib Grev Reventlau, indkaldes de med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arveret under Skiftet. Skulle nogen have at fordre i Stervboet efter afg. Erick. Søderman, der har fahret for Matros med den Vestindiske Han deels Selskabs Skib Emilia, indkaldes de med 12 Ugers Varsel for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads Rettens SkifteCommission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arveret under Skiftet. De som have at fordre i Stervboet efter afg. Michel Pedersen, der har faret for Matros med den Vestindiske Handels Selskabs Skib Emilia, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arveret under Skiftet. De som have at fordre i Stervboet efter afg. Jørgen, Melchiørsen, der har faret for Matros med Skibet GrevSchimmelman, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at iagttage deres Arveret under Skiftet. Skulle nogen have at fordre i Stervboen efter afg. Matros af 2den Div. 1ste Comp. No. 57. Christian Werner, der har fahret for Baadsmand med den Østersøeske og Guinæiske Han deels Skib Grev Bernstorff, indkaldes de herved med 6 Uger Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Ret. tens Skifte=Commission.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Tripolis, den 12te September. Regieringen her har gjort Fred med Kionen Spanien, og Traktaten er bleven undertegnet den 20de i forrige Maaned. Den er indrettet paa samme Maade, som den, der er sluttet med Frankrige. En her boende Kiøbmand, ved Navn Peter Soler, som blev understøttet af Hertugen af Crillon, har undertegnet samme som befuldmægtiget. Formodentlig skal nu Sidi Abderahman, som af Regieringen er bleven brugt til denne Forretning, gaae som Ambassadeur herfra til Madrit. Arveprindsen af Marocco er paa sin Reise fra Mecca reist her igiennem til Marocco.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Tunis, den 30te September. Den Venetianske Flode er endnu ikke kommen tilbage igien. Beyen synes ikke at kiere sig om nogen Trusel, og har efter sin skov gjort en Eed, aldrig at tale med Venetianerne om Fred, dersom de skyde ikkun en eneste Steen af Tunis. Den hele Sag kunde i Begyndelsen have været bilagt med 6 til 7000 Ducater, nu har den kostet allerede mange Penge, og vil komme til at koste Republiken endnu mere.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Barle, den 22de October. For nærværende Tiid er hverken her eller i Turnhout, Hoogstraten eller Peppel Keiserl. Militz eller Husarer; men til nogle af disse Stæder er kommet Ordre at forsyne sig med Foder til Heste. Jmidlertid er man der i Egnene opad til Antverpen i lige saa stor Frygt for Hollænderne, som man paa Landet ved Herzogenbusch er for de Keiserlige. Brabandt, den 22de October. Den største Deel af de Østerrigske Tropper samler sig tilsammen i Antverpen. De samtlige Soldater i denne Stad, og i Egnen skulle beløbe sig til 1215000 Mand. De fleste Officierer, som ikke kunne blive i de offentlige Herbergerhuse, have logeret sig ind i Borgerhuse. Jngen tør, uden Commandantens Tilladelse, gaae ind og ud af Staden. Man arbeider Dag og Nat paa Fæstningsværkerne, og man vi trække en Cordon, som skal strække sig indtil de Hollandske Grændser. Deres Kongelige Høiheder vente, som man forsikrer, Keiseren.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Fra Douai skrives, at Commissairen for det Franske Artillerie, Hr. le Fewre, har faaet Ordre fra Hoffet til at leie 12000 Heste til Tieneste for et Train af Feldt- og Beleirings Skyds. Kanonstøberierne ere uophørlig i Arbeide med at støbe Kanoner, Bomber og Kugler. J en Tiid af en Maaned kunne 50000 Mand Keiserlige Tropper være her i Landet.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Brüssel, den 25de October. J Morgen vente vi her Coureren med Keiserens Svar angaaende Tildragelsen paa Schelde. Et Skib med Rister, Tænger a., til at giøre Kugler gloende, har begivet sig herfra til Antverpen. Batterierne i Ostende, saavelsom Voldene og Citadellet i Antverpen ere i god Stand. Rygtet gaaer, at man vil bemægtige sig Staden Venlo, men det er vel kun et blot Rygte. Dog bliver vor Kanal tilsperret, og intet Skik kan afgaae fra denne Stad til Holland.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Haag, den 26de October. Forrige Søndag ankom Hs. Durchlauchtighed Hertug Ludvig af Brunsvig til Achen, og vil forblive sammestæds nogen Tiid for at bruge Badene. - Da Deres Høimægtigheder nu har besluttet alt, hvad der henhører til Alliancen med Frankrig, og har anvendt alt mueligt for at Republiken i alle paakommende Tilfælder ikke skulde være et uvirksomt Lem af sit nye Bundsforvandtskab; saa smigrer man sig med, at Frankrig ikke skal blive en blot Tilskuer ved Republikens nærværende Stridigheder.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Statsraadet er nu om kort Tiid indlevere en overordentlig Petition til henimod 6 Millioners Anskaffelse, for at kunde holde Republikens Marine i en respectabel Stand. - Statens Tropper ere paa March, for at formere en anseelig Magt paa Republikens Grændser. De 4 Cavallerie-Compagnier, der laae som Garnison i Horn og Enkhusen, have antraadt Marchen til Zeevenbergen ved Breda. Hollændernes Forposter staae nu paa Grændserne i Putte imellem Bergen og Zoom- og Antverpen. Man veed endnu ikke sikkert, om nogle Herrer allerede ere afreiste til Anspach og andre Tydske Hoffer, for at erfare, om samme vil give nogle Tropper i Hollandsk Sold.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen har efter Generalstaternes Skrivelse afsendt en Expresser til Vice-Admiral Reynst, og beordret ham at give de Skibe, som gaae til Østersøen, indtil Archangel Vinter=Convoy. En Fregat og en Kutter skulle og gaae derhen for at afhente de tilbagekommende Skibe.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
De Depecher, som ere indløbne fra Cøln og hvorover Generalstaterne i Søndags Aftes holdte en overordentlig Forsamling, skulle have været af en meget behagelig Jndhold.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Man siger, at med samme er indløbet Ratificationen paa den Convention, som vor der værende Minister, Hr. von Lansbergen, har sluttet med Churfyrsten til at bilægge Grændsestridig hederne, som i en Tiid af 30 til 40 Aar have hersket imellem Republiken og Cøln. Det heder og, at Deres Høimægtigheder kunne bekomme de tvende Cølnske Regimenter, som de hidindtil have havt i halv Sold. Paa det sidste torde mandog endnu maatte oppebie Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
J Gaar have Generalstaterne igien faaet 2de Courerer, af hvilke den ene kom fra den Hollandske Ambassadeur i Paris. Frankrige bliver bestandig derved, at Stridighederne med Keiseren maae blive bragt til Ende ved et Forliig, og ønsker, at man vilde giøre nogle Forslage hertil fra Republikens Side, for at kunne indlede Sagen. Men Sagerne synes virkelig at være drevne alt for vidt, at man ikke, i det mindste i Begyndelsen, skulde have fra Hs. Keiserlige Majestæts Side at vente Repressalier, hvilke Republiken igien havde at giengielde, i Fald Frankrige ikke skulde udfinde et Middel til at forebygge det. J øvrigt er det næsten tilforladeligt, at Frankrig ingen offensiv Andeel vil tage i vore Stridigheder, men i Tilfælde af en Krig blive neutral saa meget endog nogle her søge at indbilde sig det Modsatte. Keiseren skulde, hvis han ikke havde vidst dette, ikke trukket sine Garnisoner fra Luxemborg, og sendt dem til de Hollandske Grændser.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Af en anden Skrivelse fra Haag, 26de October. Efterat den Expresse, som Deres Høimægtigheder for nogle Dage siden havde affærdiget til Hr. von Landsbergen, befuldmægtiget Hollandsk Minister i Cøln, var kommen tilbageden 24de, holdte Deres Høimægtigheder selvsamme Dag om Aftenen Klokken 8 en overordentlig Forsamling med Statsraadet, der næsten varede i 2 Timer, og hvori ogsaa Arvestatholderen var tilstede. Da samme var til Ende, blev atter en Coureer afsendt til bemeldte Minister.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
J Følge Efterretningerne fra Brüssel twer man sammestæds, at Sagerne hellere ville falde ud til et Fredsbrud end til Forlig. J øvrigt holder Capitain Volbergen endnu som forhen Schelde tilsperret.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Den Keiserlige Ministers Secretair er kommen tilbage fra Brüssel. Man vil paastaae, at Hs. Keiserl. Majestæts Declaration ikke kan giøre Republiken til den angribende Deel, eftersom den kun har forsvaret sig i en Territorial-Besiddelse som er blevet den forsikret ved formelige Tractater.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Amsterdam, den 26de October. Krigskibene, Admiral Ruiter, Fregatterne Medemblick og Venus tilligemed Kutteren Mercur have indtage Vand i St. Miguel, og derpaa fortsat deres Reise, for at geleide vore Ostindiske Retour-Skibe hiem. - Til Plymouth ere 2 Hollandske Krigskibe, 2 Fregatter og en Kutte indløbne, som ere komne fra Lissabon.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Man giør her den Anmærkning, at i de sidste Underhandlinger i Brüssel blev der allene talt om den frie Fart paa Schelde, men ikke mere om den til Ost- og Vestindien.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Man forsikrer nu, at vore Tropper skulle ingen Cordon trække paa Grændserne. Man vil langt hellere bruge dem til at forsvare vore Fæstninger Bergen og Zdom, Breda &c. Fir af vore Kuttere, som ligge for Helvoetstuis, have faaet Ordre til at løbe ud for at udføre et vist Foretagende.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
London, den 26de og 29de October. J Forgaars blev holdt en stor Raadsforsamling ved Hoffet over de Depecher, som ere indløbne fra udenlandske Hoffer. J Særdeleshed har Hertugen af Dorset meldet fra Paris, at det Franske Hof alvorlig bestræber sig for at bilægge i Mindelighed Stridighederne imellem Keiseren og Holland, men af det vil falde vanskeligt at bringe dette Øiemærke i Stand. J Versailles Cabinettet skulle ualmindelige store Bevægelser herske herover. Wien, den 27de October.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
De krigerske Rygter ere saa vedholdende og lydelige, at man allerede har troet, at en Krigserklæring imod Holland var i Forgaars under Pressen, og angivet det Corps d'Armee, som er commanderet til at bryde op til Nederlandene, for meget anseeligt. Jmidlertid melde vore Tidender for Dag endnu intet om den Hollandske Gesandtes, Grev von Wasseners Afreise, og indeholde endnu ikke det forventede Manifæst ihenseende til Krigserklæringen, men blot den Brüsselske Regierings bekiendtgjorte Efterretning om de paa Schelde begaaede Hollandske Fiendtligheder imod det Keiserlige Skib Louis. Man forsikrer tilforladeligen, at vor Gesandt i Haag, Baron von Reischach, har faaet Ordre til at forlade sin Post, uden at tage Afskeed med Generalstaterne.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
Af en anden Skrivelse fra Wien, den 27de October. Keiseren har siden sin Tilbagekomst fra Ungern endnu kun sielden ladet sig see, men næsten uophørligen været beskjeftiget. Man kan let tænke, at disse Beskieftigelser angaae Anliggenderne med Republiken Holland. Man veed, at Hollænder, ne ville formere deres Landtropper med 14000 Mand, lade endeel af deres allerede havende Tropper rykke at imod vor Andeel af Flandern, og at deres Kapere krydse paa de Keiserlige Kongelige Nederlandske Grændser. Den imod have og mange Keiserlige Regimenter faaet Ordre at bryde op til Nederlandene, hvis Antal udgiøre 80000 Mand. Paa alle Hollandske Skibe i Triest er og bleven lagt Beslag, og adskillige private Personer have udrustet henimod 50 Kapere, som under Keiserl. Flag skulle krydse paa de Hollandske Kyster. Formodentlig tør Krigen naar den engang er begyndt, udbrede sig videre. Dog synes Engeland hidindtil at vilde blive neutral ved sam hue. Frankrig derimod, hvis Tractater med Republiken holland endnu ikke ere undertegnede, synes at hælde til den Keiserl. Kongel. Side; eller dog i det mindste at søge, som Sagen ikke allerede var kommen saavidt, at bringe et Forlig i Stand. Formodentlig ville adskillige Churfyrsters Tropper komme det Keiserl. Kongel. Hof til Hielp. J den Keiserl. Kongel. Andeel af Pohlen bliver oprettet et let Troppe-Corps, og i Rigstæderne Neurenberg og Augsburg, saavelsom i Luxemborg og Limborg bliver der hverved for et Friecorps. De i Nederlandene liggende Keiserl. Tropper have lallerede trukket sig tilsammen i smaa Corps, for at lagttage Mastricht.
Berlingske Tidende, 1784-11-08
De til Nederlandene gaaende Keiserl. Kongel. Tropper skulle tage deres March over Neurenberg, Würnberg, Frankfurt, Worms &c., og deres Opbrud vil i det seneste paafølge den 1ste i tilkommende Maaned. De Regimenter, som man med nogen Vished kan nævne, ere følgende. Jnfanterie; Nigazzi fra Jnspruch; Bender fra Freyburg; Dentschmeister og Preis fra Wien; Tillier fra Linz; 6 Compagnier Artillerie af 1ste Regiment; 200 Sapeurs, 100 Pontoniers, 10000 Croater, som skulle blive formerede til 14000. Cavallerie, Sartorinsky Dragonerne; Leopold=Toscana; Wurmser-Husarerne. Generalerne, som gaae med disse Regimenter, ere de Herrer: Tillier, Stradener, d'Alton og Terzo, og i Cøln og Trier skulde General Rendevouen være Fra Bøhmen er allerede et stærkt Artillerie-Train tilligemed Amunitions og Krudtvogne brækket op; dog ere Kononerne kun 6 og 12 pundige, eftersom man formedelst den side Aarets Tiid ikke beqvemmelig kan frembringe dem svære te. Nogle Regimenter fra Tyrol have og allerede begivet sig paa Marchen til Nederlandene.