Jyske Efterretninger, 1809-09-24
Den 18de September var Coursen 346 1/2 ProcenAalborg, den 24 Septbr. Den 27 August om Eftermiddagen, under Vinger i Sverrig, bordede Styrmand Sigbrandt Mathiesen, førende Kaperbaaden Æolus fra Niben meget svær Amerikaner paa henimod 300 Commerce Læster og 20 Mands Besætning. Kaperbaaden førte 12 Mand, hvoraf de trende vare syge og det eene i Særdeleshed svag i Fødderne. Da Baade, tillige var meget læk, maatte 2 Mand bestandig være inden Borde for at pompe. Jkkun 7 Mand raske Danske havde altsaa en Kamp at bestaae med 20 Amrikanere. Og at denne virkelig ventede dem mod Na tens Komme kunde de ikke tvivle paa, da de flere Gar ge hørte Amerikanerne ymte derom mellem hinanden. For at forebygge dette forcerede Mathiesen Sel alt hvad trække kunde, over under Læssøe, i Haab om der at træffe een eller anden Dansk Kaper. Virkelifik han ogsaa Øie paa een og gik nu i Baaden til de 2de Mand, for at indhente samme. Men neppe var han et Pistolskud borte, før alt var i Bevægelse paa Skibet, der nu overladt sig selv, spillede med sin Seil. Pistolskud, Sablernes Klirren og de drøSlag af Haandspagerne kaldede Mathiesen i Hal tilbage. Dog var det ham ikke muelig at bestige de rære baglastede Skib, da tvende af Fienderne stode tide, med Øxer at modtage ham. Efter 3/4 Times Fegtning havde Overmagten seiret. De faae Danske maatte give efter, men ikke uden at have efterladt følelige Spør af deres Nærværelse. Den fiendtlige Kapitain fik en Kugle giennem Armen og et Sabelhug i Hovedet; man tvivler om hans Liv. Ligeledes om Styrmandens, der fik en Kugle gjennem Laaret og en giennem Siderne, 2de bleve kastede over Borde. De øvrige bleve meere eller mindre blesserede. 4 Mand let saarede, førte Skibet til Gottenborg. Naturligviis fik Kaperfolkene en Deel Skade. Dog har ingen mistet noget Lem. De blev strax alle bragte paa Hospitalet, hvor man viser dem tilbørlig Omhu. Blant Kaperbesætningen udmærkede sig især Baadsmand Joseph Facht, der uforfærdet anfør 11te sine Brødre under Fegtningen. Upaatvivleligt skulle disse saa kjække Mænd have seiret, naar ikke Nattens Mørke og Drivningen over under Sverrig (Vin reden var vestlig med haard Fuling) hvor de engelske Trigskibe befandt sig, havde hindret dem. Det ametikanske Skib skal være stoppet, formodentlig for at indhente Kaperbrevet, om Styrmanden havde i sin Lomme, da han gik fra Borde. Ogsaa vil man vid at den norske Konsul skal have taget sig alvorlig af Sagen. Maatte Udfaldet af denne uheldige Begidenhed blive saaledes, at de brave Danske, der mueligt i Fremtiden kunde komme til at savne Livets før 1ste Gode - Sundheden, maae finde nogenlunde Erstatning i et taaleligt Udkomme, Under 16 September d. A. er Capitain J. F. v. Schiern af det 3die Jydske Jnfanterie-Regiments 3de Bataillon, efter Ansøgning, i Naade afskediget af Krigstienesteen; i Anledning af denne Afgang er Premier=Lieutenant J. v. Münster af det 3die Jydske Jnfanterie-Regiments 2 første Batailloner, beskikket til Capitain og Chef for det 4de Compagnie i Regimentets 3die Bataillon, med Reservativ af sin Ancilenitet i 1ste og 2den Bataillon, og Second=Lieutenant A. A. v. Barner, beskikket til virkelig Premier=Liente. nant ved sidstmeldte Batailloner.