JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-03-17
(Jndsendt fra Nørre-Herred.)¬ De Bønder i Sønder-Herred, som i Aarhuus Avis Nr. 32 have taget til Gjenmæle for Kjøbmand og Strandingscommissair Hartvigson i Grenaae, have temmelig længe tilbageholdt det Skudsmaal, som de ansee for deres Skyldighed at offentliggjøre; thi omtrent et Aar har Hartvigson været offentlig beskyldt for uredeligt Forhold ved Skonnerten "Paradises" Stranding, og kunde altsaa tidligere have trængt til, idetmindste i andre Henseender, at stilles i et godt Lys, da han selv er hidtil har søgt at retfærdiggjøre sit Forhold som Strandingscommissionair. At Hartvigsons Venner gjerne have villet paahænge ham lidt Flitterstads, for dermed at skjule de paradiseske Pletter, er os ei ubegribeligt; men i ovennævnte deres Forsvar for Hartvigson ere de gaaede vel vidt, ja vi troe endogsaa, at salig Rosiflengius ei kunde have gjort det bedre.
Jyllandsposten, 1840-03-17
At det for Grenaae Omegn kan have været til ikke liden Lettelse, naar dHrr. Ree i enkelte Aaringer lod opkjøbe Korn, som udskibedes fra Grenaae, indrømme vi meget gjerne. Med Flere antoge vi, at Hartvigson var associeret med Reernes Huus, og han vilde i saa Fald have havt Deel i den Roes, som Sønder-Herreds Bønder tillægge Kjøberne af deres Korn; men dHrr. Ree have allerede for længe siden fralagt sig dette Makkerskab. At Hartvigson saaledes har handlet og blot kan have handlet som Reernes Agent, kan erfares af en, inden Grenaae Bytingsret tinglæst, mellem Reerne og Hartvigson oprettet Handels contract, der baade indeholder Bestemmelser for de Fordele, Hartvigson skulde nyde ved at udføre Reernes Commissioner, og tillige giver de sidstnævnte Herrer første Prioritets Panteret i alle Hartvigsons Eiendele for det Tilgodehavende, som de ved Afregning maatte beholde. Hvorvidt Hartvigson under deslige Korn opkjøb kan siges at have viist sig som den reelle Handlende, naar han, efter een og samme Postdags Ordre, har opkjøbt de samme Varer til lige saa mange forskjellige - høieste Priser, som han har havt Sælgere, det overlade vi Andre at bedømme, uden at yttre vor egen Mening derom.
Jyllandsposten, 1840-03-17
At Hartvigson har givet Forskud paa Raps, det har vist mange Sælgere i ynkelig Hukommelse; thi der hører ikke stor Regnefærdighed til at udfinde, at disse Forskud ere kjøbte med en Rabat af 20 til 50 pCt. pro Anno og derover, saa at det forekommer os, at H.s udraabte, herved udviste, Tienstagtighed er bleven vel betalt.
Jyllandsposten, 1840-03-17
Med Hensyn til det i Aarene 183637 anskaffede Korn, da maae vi erindre, at det blev solgt til meget høie Priser, for største Delen kun udleveret imod Caution, og dertil kommer endnu, at det næsten overalt groede slet. Har H. imod enkelt Debitor viist Taalmodighed – hvorom vi ere aldeles uvidende - saa har han ogsaa gjort strænge Fordringer; thi han har forlangt, at Vedkommende ved Forlig skulde forpligte sig til, at betale paa Anfordring ikke alene det, som han ved Sagens Afgjørelse i Forligelsescommissionen allerede havde, men endog det Mere, han ved den eventuelle Execution maatte faae tilgode. Den Synder, der indgik et sligt Forlig, kan vel neppe sige at have givet sig Gud i Vold. At det i Reernes Gaard i Grenaae anlagte og nu snart færdige Brændeviinsværk skulde være Nogen en Torn i Øiet, have vi ikke kunne erfare, og vi betvivle det meget, da Grenaae jo andet Steds fra har hentet betydelige Qvantiteter Brændeviin, som nu vil kunne produceres paa selve Stedet. Da Anlæget skal være meget kostbart, have vi dobbelt Grund til at ønske det alt muligt Held, og at den, der skal forestaae dette Brænderi, maa besidde tilstrækkelig Sagkundskab og due til mere, end blot at være en god Fyrbøder. At H. i nogensomhelst Henseende har gavnet Grenaae Bye, er os ligesaa ubekjendt, som at han ved Sysselsættelse har afværget, at Enkelte af Communens Lemmer ere faldne Fattigkassen til Byrde; derimod erindre vi, at han ved udviist yderste Strænghed tvang en ulykkelig Familie til at søge Fattigkassens Bistand. - Med Hensyn til Byens øvrige Kjøbmænd, om hvem der siges, at de kun kjøbe Lidet, til lave Priser og med Paanødning af at tage Varer, skylde vi at bemærke, at der aldrig har været klaget over deres Maal eller Vægt, samt at de i de Aar, H. ingen Commissioner har, gjøre langt betydeligere Jndkjøb end han, ligesom ogsaa deres Handelsbøger ville udvise, at i Fald de virkelig skulde have paanødt Nogen Varer, de da havde handlet ilde imod dem selv; thi Mange have hos dem havt fleeraarig negennyttig Credit. Nogle Beboere. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-03-17
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-03-24
Vianoss, gen. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. die Aarg. Tirsdag d. 24. Marts 1840. No 12. Maa trykkes. Fleischer. Ære være den faste og selvstændige Mand!
Jyllandsposten, 1840-03-24
(Jndsendt fra Aalborg.)S. T. Hr. Dr. med. & chir. Hubertz, Fattig lægge her i Byen, vilde meget forbinde sig Videnskaben som det Almindelige, ved at bekjendtgjøre Enken Torps Sygdomshistorie og Fremgangsmaaden, hvoraf han, som hendes Læge, har betjent sig.
Jyllandsposten, 1840-03-24
J Aarhuus Avis ere paa eengang gjorte tre Angreb paa Underskrevne i Anledning af Himmelbjergsagen. Det ene er ikke inhumant, og af den Grund finder jeg mig ikke opfordret til at besvare det. De andre ere i en modsat Toneart, og af den Grund besvarer jeg ei heller disse. At Bjergets Eier er bleven vred, det er naturligt det var der Grund til; og det maa jeg finde mig i. At den Tredie - en Niels Pedersen, eller hvem der ellers kan skjule sig under dette Navn - anfalder mig med Haan og Spot, det kan ei heller krænke mig Men skulde hans Bestræbelser for at gjøre Sagen selv latterlig, have anden Virkning, end alle Velsindedes Foragt – dette vilde smerte. - Jøvrigt er nu den største Vanskelighed hævet, da Himmelbjerget, med Vei til bydes fal for en bestemt Priis. 1000 Rbd. Spentrup, den 13de Marts 1840.
Jyllandsposten, 1840-03-24
St. St. Blicher.
Jyllandsposten, 1840-03-24
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbd. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-03-24
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 12. Tirsdag den 24. Marts 1840.
Jyllandsposten, 1840-03-24
Svar til Hr. Kammerraad Dalgas. J hvert Land gives braadne Kar, og i hvert Land Pøbel, dette lader sig aldrig nægte, i hvor pæn endog en Protest, som den, tager sig ud, af Respect for Nationen ei at ville indrømme saadant; men ligesom ethvert Galanteri let støder an imod Sandheden, saaledes formener jeg, at den ærede Forfatter af sidste Indrykkelse i Aarhuus Stiftstidende, uagtet sin Paastand, dog maa tilstaae – for at blive ved Øieblikkets Begivenheder – at det var Pøbel, og vel endog gemeen Pøbel i Ordets meest graverende Betydning, som sidst ved den afdøde Konges Liigbegjængelse udviste en Forvorpenhed som den, at antaste Liigfølget, og under Raab og Støien endog at forfølge de kongelige Eqvipaaer ind i Kongens Slotsgaard. Det nytter derfor ei at banlyse Navnet "Pøbel, saalænge saadan i Virkeligheden er tilstede, langt rigtigere er det, at give enhver Ting sit rette Navn. At Pebelstregerne, som meldt, ideligen vise sig paa Veivisere, hvoraf man almindeligen afhugger Armene, Ledepæle, som man rokker løse, og Milepæle, hvorpaa man affler og udstryger Tallene, dette stadfæstes mange Steder i Landet; men meest oprørende af Alt er vistnok Alleetræernes idelige Afbrækning, som man næsten overalt klager over, og hvorpaa den virksomme Stiftamtmand Schønheyder i Viborg havde det kraftigste Beviis, ved hvert Aar at fornye Alle-Plantningen paa Landeveien ved Spandahlshule, eftersom den aarlig blev spoleret; at den efter Dennes Forflyttelse aldeles forfaldt og ødelagdes, kan til enhver Tid erfares, og det antages: af Pøbel fra Landet.
Jyllandsposten, 1840-03-24
Med Hensyn til de tidligere omtalte Anskuelser og Meninger, i Anledning af Frihedsstøttens Opreisning paa Himmelbjerget, af dHrr. J. P. Jngversen og C. Dalgas, kan jeg ei andet end antage, at de fleste Læsere heraf, ligesom Kjøbenhavnsposten, maae have fundet samme fra den interessante Side værd at lægge Mærke til, og i hvorved jeg i Grunden anseer det overflødigt, videre at tage til Gjenmæle, nødsages jeg dog til, i al Korthed endnu at tilføie enkelte bemærkninger.
Jyllandsposten, 1840-03-24
At de indsamlede Penge til et Mindes Opreisning paa et Kjøbstædtorv love større Garanti end paa Himmelbjerget, formener jeg er udenfor al Tvivl og at ville antages af Mængden. Det er ved en Jndbydelse til en Støttes Opreisning ei nok at haabe at overvinde de Vanskeligheder, Bjergets Eier kunde lægge i Veien - den første Betingelse er, at skaffe sig Vished om Eierens Consens, hvorpaa Alt her beroer, og Eiendomsretten maa dog til enhver Tid respecteres.
Jyllandsposten, 1840-03-24
Justitssagen mod Redacteuren af dette Blad er under 10de dennes af det kongelige danske Cancellie foranstaltet indanket til Høiesteret og Høiesteretsadvocaterne Schafer og Justitsraad Salicath ere beordrede at møde i Sagen, Første som Actor og Sidste som Defensor.
Jyllandsposten, 1840-03-24
Det kongelige Landhuusholdningsselskabs sidste Aars beretning er omsendt til Landets geistlige Embedsmænd ved hvis velvillige Foranstaltning den vil forefindes til Udlaan, enten i Landsbyskolerne eller i de Laanebogsamlinger, som nu ere oprettede i mange Landsby Menigheder.
Jyllandsposten, 1840-03-24
Det fortjener at bemærkes, ifølge Hr. Pastor Carstens" Skrift: "om Colonierne paa Ahlheden, hvilken mærkelig Tilbagegang her finder Sted, naar han anfører, at i Aaret 1818 havde dens 58 Gaarde 35 Heste, 222 Stude, 157 Køer og 1095 Faar, hvorimod der i 1838 kun forefandtes i Hest, 165 Stude, 86 Køer og 695 Faar. Udsæden var hiint Aar 311 Tdr. Rug, 32 1/2 Td. Byg, 299 Tdr. Havre og 244 Tdr. Kartofler, i dette derimod 285 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, 143 Tdr. Havre og 293 Tdr. Kartofler, Da det er at forudsætte, at disse retrograde Skridt ville vedblive, maa man antage, at denne hele Coloni, om en halv Snees Aar, vil overgaae til en Fattiganstalt, hvorfor det vistnok var at ønske, at Regjeringen itide traf hensigtsmæssige Foranstaltninger til, successivt at hæve Anlæget, da dettes totale Opløsning uundgaaeligt er det Rette og de derpaa anvendte Pengesummer dog engang ere nigjengiveligen bortkastede.
Jyllandsposten, 1840-03-24
Kjøbenhavns Cours den 17. Marts. Hamborg 2 M. - a vista . . . . . Species-Cours . Obligationer, kongelige, i Sedler. . . . Nationalb., i Sølv . . . . Rigsb., 4 pCt., r. S. . . . Norsk Laan af 1828, 4 pCt. . . . . . 1834, 4 pCt. . . . . . 101101 1/2. Engelsk Laan, 3 pCt. . Svensk Hypothek-Casse=Laan, i Banco . . nye Dito af 1839, i Dito. . . Svenske Sedler, pr. Rd. R. G. . . . . Den Redactionen tilstillede Afhandling ang. Ahlhedeplantagen, som hidtil ei har kunne erholde Plads, formedelst tidligere os tilstillede Sager, skal med det Første finde Optagelse. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkkerie.
Jyllandsposten, 1840-04-07
Franosposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. ste J. Aarg. Tirsdag d. 7. April 1840. No 14. Maa trykkes. Fleischer. Til Hr. Hans Frederik cogn. Nielssøn i V. By, Nørrejylland, i Anledning af hans seneste Fødselsdag den 1ste Marts d. A.
Jyllandsposten, 1840-04-07
J Følgebladet til Aarhuus Avis Nr. 29 d. A. læses, et indsendt Stykke om Preussens ædle Hesteavl, hvori Forfatteren, som ellers vistnok mener det godt med vort Fødeland og dettes Hesteopdræt, anfører, hvorvidt det nu er kommet med Preussens Fuldblodsavl, at Landet eier 1406 bekiendte Fuldblodsdyr, ja at endogsaa de fleste andre tydske Lande, Meklenborg, Hannover og Østerrig, desuden Rusland, Belgien, Holland og Frankrig have gjort store Fremskridt i Hesteavlen, og anfører derhos: "Hvormeget Væddeløbene florere i disse Lande er noksom bekjendt. Hiin Forfatter finder, at Tilstanden, hos os, sammenlignet med saadanne Fremskridt rundtomkring os, er nedslaaende, idet vi nu have alle Udsigter til, at vi, som før have hentet betydelige Summer for vor Hesteavl, nu ville faae et omvendt Forhold. For om muligt at bidrage noget til Beroligelse for den unævnte Forfatter og dem, som deele hans Anskuelser, vil jeg anføre et Stykke af et almindelig læst tydsk Blad, Algemeine Anzeiger der Dentschen 1839, ligesom dette og er indført i det practisk nyttige Skrift: Oeconomische Nenigkeiten und Verhandlungen, Nr. 71 1839, udgivet i Prag af den bekjendte Professor, Oeconomiraad Carl Andre. Det citerede Stykke lyder ordret oversat saaledes: Hvilken Nytte have da egentlig de store Heste kappeløb i Berlin, Breslau og Vandsbek, med Hensyn til Landvæsenet, havt for det tydske Heste tillæg, Af de hele Sider fyldende Beskrivelser om disse Løb i den preussiske Statstidende, de schlesiske Provindsialblade o. Fl. har man hidtil kun seet, hvormange Hestelængder Fyrst Nr. brune Hoppe er kommen foran Grev Kr. Fuxhingst m. Fl., og hvo der har vundet Jndskuds-Væddeløbet.
Jyllandsposten, 1840-04-07
Men der mangler endnu statiske Henviisninger til fordeelagtig Jndflydelse paa den landlige Hesteavl. Vilde dog en Sagkyndig snarest muligt give os en saadan i vore Tidsskrifter, Ved at citere dette siger Professor Andre: "Saaledes kunde ogsaa vi have Lyst til at spørge; hvo svarer herpaa Ogsaa vi Danske (NB. Practici) kunne vel ogsaa have Lyst til at fremsætte lignende Spørgsmaal, om hvad de mange 1000, som aarlig udgives til Væddeløbspriser, hidtil have gavnet, og om de nogensinde kunne gavne. Jndsenderen af dette kjender vistnok det, man paaberaaber sig - England og dettes tildeels fortrinlige Hesteavl, men Englands og Danmarks Forhold ere heelt forskjellige, som oftere er yttret og beviist.
Jyllandsposten, 1840-04-07
Det ønskeligste for Danmark, især for Jylland, hvis Hesteavl længe har været bekjendt, berømt og meget søgt, er vistnok dette: at sikkre os en god Afsætning af de Heste, vi producere og kunne undvære. Dette opnaae vi ikke for det Første ved de Fuldblods= eller Halvblodsdyr, man har sendt os hertil i de senere Aar; thi de arte ikke saaledes, at Afkommet, i det Hele taget, er afsætteligt. Der gives vistnok enkelte Dyr, som kunde afsættes til antagelige Priser; men dette er langt fra ikke Tilfældet med Fleerheden. Auctionen for 2 Aar siden paa Gyldensteen og neppe for 1/2 Aar siden paa Røepstorff vidne herom, ligeledes det Afkom, som falbødes fra Horsens=Egnen og flere Steder. Vore Handlende vilde ikke have disse Dyr, uagtet deres som oftest elegante Forpart. Det hjælper ikke, vi ville bevise dem, at det, de udsætte som feilagtigt - svage Forbeen, krumme Bagbeen, alt for lange Kodeled, rigelig Beenfylde i Haseleden, Harebeen osv. ikke hos det Slags Heste ere Lyder, men ofte Særegenheder, som opveies mange Gange af deres øvrige herlige Egenskaber. De ville ikke kjøbe dem af os, og dermed maae vi være tilfredse. Afkommet af de Dyr, vi fik herind fra England, ved Stutmester Nielsens Omsorg for 12 a 14 Aar siden, kunde vi afsætte og de passede til vore Forhold for største Deelen. Jndsenderen veed godt, at der i England gives Dyr med Egenskaber, just som vi attraae dem hos Tillægsdyr, og det er ønskeligt, hvis vi kunde erholde saadanne, ifald de tillige arte godt og ikke ere sjeldne Naturspil. Han overseer heller ikke den Elegance og den Fyrrighed, som findes hos mange af de indførte Blodsheste og deres Afkom; men dette modbeviser ikke, at Afkommet i det Hele taget ei er den jydske Bonde tjenligt, just fordi det ikke er afsætteligt.
Jyllandsposten, 1840-04-07
Af det Afkom, vi med disse os hidtil leverede Tillægsdyr kunne producere, kan Kjøberne erholde nok i Udlandet og navnligen hos vore Naboer Meklenborgerne; men de blive dog ved, uagtet alle onde Forudsigelser, man i Almanakken og flere Steder vil varsle os med, at søge vore mindre elegante, men tilsyneladende stærkere Heste, uden at forlange Væddeløbsprøver af dem. At et enkelt Jndivid af Blodet kan betales høit, være sig af Lysthavende eller formedelst virkelige iøinefaldende Fortrin og Lydefrihed, dette kan ikke svække det Anførte, at Fleerheden af Afkommet ei er afsættelig og saaledes ikke Producenterne tjenlig. H. H. H. Noget om Friisholt og dens forrige Eier.
Jyllandsposten, 1840-04-07
At den nylig afdøde Ritmester Godseier Halling, var en Original i Ordets egentlige Betydning, vil man allerede have kunnet gjette sig til af dennes Marchandiser-Jndkjøb af Alt, hvad der faldt ham i Øinene. Hans Hjem frembød derfor et mærkeligt Skue af adskillige Seeværdigheder, i hvorvel en betydelig Opdyngning af lidetbetydende Snurrepiberier udgjorde Massen. Forstuen med samt den lange Gang paa Friisholt var saaledes aldeles beklædt med Landkort, Malerier og Kobberstik ganske paa Børsmaneer, hvilke sidste især vare rige paa alle Arter af Carricaturstykker. Dagligstuen var fuld af Spilleuhre, som ved Fuldslag paa eengang opstillede en Musik, som overraskede Øret, uden netop at tilfredsstille det. Væggene vare her behængte med lutter Dameportraiter. J Haven fandtes mange Curiositeter, malede Figurer m.m., og paa Udbygningerne saaes de snurrigste Veirhaner af forskjellige Slags Dyr, og andre i Form af Taarne. Hundehusene vare construerede efter den sindrigste Bygningskunst, endog med flere Etager, saa man ved at nærme sig Gaarden hørte een Lænkehund fra Høiden slaae Allarm længe forinden den øvrige Sværm af Gaardhunde kunde begribe, hvad der var paa Færde, da Gaarden laa i en Fordybning. Ligesom derfor de forunderlige Veirhaner stedse vendte Næbet mod Vind-Siden, saaledes vendte almindeligt alle Hundehovederne til den, imod hvilken den høiest posterede Hund glammede. Alle Køerne havde i Staldene, engang Halerne ophidsede i Tridser, for ei at tilføle Melken under Malkningen. Disses Hornspidser vare alle afsaugede. Studen paahængtes alle Klokker, som, naar de omdreves i Dalene, løde heelt sælsomt. Af sorte Katte var Eieren en erklæret Elsker, hvorfor flere Naboer skal have benyttet det Puds, flere Gange at have solgt ham de samme Katte, efter at disse vare løbne hjem igjen, da de, som bekjendt, Alle ligne hinanden. En Huusmand, som saaledes fik 2 Skpr. Kartofler for hver Kat, han leverede, skal paa denne Maade have faaet 14 Skpr. for een og samme Kat. Efter store og smaae Granitsteen var denne Godseier reent umættelig. Disse lod han ved en vel construeret Steen vogn med Dunkraft hente i viid Omkreds, udenfor sin Eiendom, og betalte dem undertiden meget dyrt, især naar den derpaa anvendte Arbeidskraft beregnedes. Med Steendiger barricaderede han adskillige Jndelukker ved sin Gaard, som dog, med Undtagelse af Haven, antoges for at være uhensigtsmæssige.
Jyllandsposten, 1840-04-07
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-04-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 14. Tirsdag den 7. April 1840.
Jyllandsposten, 1840-04-07
Nyheds Post. J Raumer's "Beitrage zur neuern Geschichte, har denne navnkundige Forfatter meddeelt adskillige Efterretninger, som findes i engelske og franske Rigsarchiver om Slutningen af Frederik den 5tes og Begyndelsen af Christian den 7des Regjeringstid, hvilke ere uddragne, af de samtidige ved det danske Hof fungerende Diplomaters Beretninger. Det er overhovedet en Vildfarelse - siger Raumer – "at den uindskrænkede Regjeringsform, at Absolutismen nødvendig giver Herskerne mere Magt, end nogensomhelst anden Forfatning. Thi fremfor Alt skulde man ikke glemme, at om de end udøve meer Magt, saa lide de ogsaa meer af Andres Magt, og naar man sammenligner hiin Liden med denne Gjøren og drager den fra, saa kommer der et langt anderledes Facit ud, end man venter eller sædvanligst paastaaer." Forfatteren ligner Nationens Masse ved en gode Slette, hvor Alt var Hærskarer af charakteer- og betydningsløse Atomer." Grev Moltke hedder det, besad en Art Jndflydelse, som den, der ikke kjender Danmark, vanskeligt kan begribe. Ved Hjelp af Spioner, som han i Kjøbenhavn havde i alle Familier, blev han underrettet om de mindste Begivenheder, og gjennem de samme Kanaler saae han sig istand til at forstyrre og ængste dem, han ikke offentligt kunde undertrykke, i deres Privatanliggender. – Han steeg fra Page til sin høie Stilling, paa Grund af sin Gunst hos Kongen, som han sjelden længere end et Par Timer forlod. Mistænkelighed Frygtsomhed og Ømfindtlighed hørte til de meest paafaldende Træk i hans Characteer. Forstillelsen drev han videre, end det var nyttigt og nødvendigt for hans Øiemed og Stilling. Han vedblev nemlig at forstille sig ogsaa da naar han saae, at han ikke længer kunde skuffe, og forudsatte, at alle de, som han havde med at gjøre, bare sig ad paa samme Maade. Dette misledede ham ofte, naar han talte med oprigtige Personer; thi han antog, at de kunde mene alt muligt, kun ikke det, de sagde. Hans hele Opmærksomhed var henvendt paa at samle Rigdomme og bringe sin Familie iveiret. Han har, som man vidste, erhvervet uhyre Summer ved de Lønninger, han erholdt ved sin umaadelige Contrebandhandel, ved Oprettelsen af Selskaber for offentlige Øiemed, saavelsom ved det, man i Danmark kalder Presenter. – "Kongen af Danmarks samlede Jndkomster, – siger en anden Diplomat beløbe sig ikke til en Million Pund Sterling, skjøndt de for øges ved franske Subsidier. Gielden udgjør 4 Millioner og voxer endnu hver Dag. Alle Undersaatter ere paa en næsten utaalelig Maade beskattede, saa at Grundeierne heller ville gaae fra deres Eiendom, end betale de Skatter, som paalægges samme. Det ringere Folk er nødt til at overlade Skattekræverne Huusgeraad, Senge og del. af Mangel paa Penge til at tilfredsstille Fordringerne. -
Jyllandsposten, 1840-04-07
Handelen lider meget ved den uophørlige Forandring af de dertil sigtende Foranstaltninger og ved den paa enhver Gjenstand lagte høie Told. Denne bliver meget strængt inddreven hos alle ærlige Kjøbmænd, medens man ikke drager nogen Omsorg for at forhindre Smugleriet; ja flere Stores Exempel virker snarere til at befordre dette Onde. Bestikkelse og Uredelighed ere saa almindelig udbredte, at man maa bortforpagte Kongens Jndkomster, fordi der iblandt hans Undersaatter ikke ere Folk nok at finde, paa hvis Ærlighed man kan forlade sig til at opkræve dem. Uagtet alle disse ulykkelige Omstændigheder ikke blive bekjendte i fremmede Lande, ere de dog i Danmark bekjendte nok og foranledige en almindelig Utilfredshed i hele Kongeriget. Normændene, et Folk af mere Aand end de Danske, have allerede flere Gange udtrykt deres Følelser over denne elendige Tilstand paa en Maade, som foruroligede Stormarschallen overordentligt." – "Det er utroligt - hed der det i en anden Beretning -, hvilke umaadelige Summer det danske Hof har udgivet i de sidste 30 Aar til Befordring af Manufacturer, Handelsforetagender og alle Slags Planer og Opfindelser, hvoraf den største Deel ganske mislykkedes, medens de Andre kan bragte Landet liden eller ingen Fordeel. Man sagde, at ikke mindre end 20 Millioner Daler paa denne Maade ere blevne bortkastede.
Jyllandsposten, 1840-04-07
Fra en Landboer læstes for nylig i Khvnsp. Brudstykker af et Brev, hvori det hedder: Grev Danneskjold Samsøe, hvis Søstre ere gifte med vor Dronnings Brødre, er bleven udnævnt til Overstaldmester og har altsaa foruden sin Gage, faaet 1,100 Rbd. i Erstatning for boucheen cour, som han aldrig har havt in natura. Hvis dette er Tilfældet, ere mine Forhaabninger rigtignok blevne betydeligt reducerede baade i den nævnte Henseende og i andre Retninger; thi skal Erstatning for bouche en cour være en ny Maade at give Gratiale paa, saa vil det saameget lovpriste Rescript af 2den Januar sidstleden nok ikke hielpe synderligt; og jeg maa oprigtigt tilstaae, at jeg formit Vedkommende hellere havde seet, at Greven, naar der endelig skal gjøres noget for ham, havde faaet 1,100 Rbd. Tillæg i sin, i Forhold til Arbeidet, forresten noksom store Gage, end at han fik dem som Erstatning for en Hofbespiisning, han aldrig har nydt. At der sættes en forskjellig Taxt paa de forskjellige Maver, har ogsaa altid forekommet mig besynderligt, ligesom det vilde see galt udfor de fleste Borgerfamilier, hvis man skulde taxere sin Middagsmad pro persona blot Tiendedelen saa høit som skeet er ved Hoffet."