JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Husum, den 24de August. Sidst i forrige Uge tildrog sig den Ulykke, at et Skib havde mistet to Passagerer paa Reisen fra Fohr hertil. Ved en Vending af Skibet havde Seilet revet dem Begge overbord. Redning var desværre umulig, og saaledes maatte de Ulykkelige finde deres Død i Bølgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Jtzeboe, Kjøbmandslauget her i Byen har forpligtet sig til at indføre endnu i Aar 45,000 Pd. Sirup, hvis Generaltoldkammeret vil allerede nu bevilge den fremtidigt modererede Told paa denne Artikel. Naar man nu dertil lægger det Qvantum som Hø kerne forbruge i Vinterens Løb, saa antages det at ville blive 80,000 Pund. Hvis G. T. K. bevilger, Kjøbmandslaugets Ansøgning, da ville Høkerne upaatvivlelig ansøge om samme Begunstigelse. Sammenligner man nu dette Qvantum med det hidtil fortoldede (c. 1000 Pd.), saa afgiver det et Beviis paa, hvormeget en lav Told er skikket til at hæmme Smugleriet og sætte en Grændse for de afskyelige Tolddefrandationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Haderslev, Tirsdagen d. 22de Aug. holdt vor Byes frivillige Borgerkorps sin aarlige Skydefest. Med sit ypperlige Musikkorps i Spidsen marscherede Korpset ud til Skydebanen, hvor en til Dagens Hensigt passende dansk Sang blev afsjungen førend Skydningen begyndte. Som Skive havdes dennegang en Fæstningsport med to Taarne. Hattemagermester Bund sen fik Kongegevinsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Nogle jydske Landmænd havde i Aarhuus og Viborg Avis udtalt deres Fortrydelse over, at Helsingøers Avis ikke havde villet erkjende, hvad Stænderdeputeret Schytte i sit Finantsforslag havde erklæret: at Nød, fremkaldt af Misvæxt, har i de sidste Aar existeret i Jylland i et ikke ubetydeligt Omfang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Den nævnte Avis har nu yderligere udtalt sin Mening, hvilken da gaaer ud paa, at det gjerne kan være, at endeel jydske Landmænd have maattet kjøbe Brødkorn i de nærmeste Kjøbstæder, men at det derfor ikke er sagt, at der har været total Misvært i Jylland. Denne Provindses Production bestaaer ikke fortrinlig i Rug, og for Jyllands Vedkommende erstattes i alfald Mangel paa Brødkorn tilfulde ikke blot ved den betydelige og værdiefulde Udførsel af Qvæg og Heste, men ogsaa ved Exporten til Udlandet af to saa vigtige Artikler som Uld og Smør (med Hensyn til sidstnævnte Artikel havde Jylland i 1836 Fjerdeparten af baade Danmark og Hertugdømme nes Udførsel heraf. Videre bemærker Hels. Avis, at de jydske Landeiendomme netop i de 3 sidste Aar ere stegne betydeligt i Prisen, og at Skatterestancerne ikke ere stegne i de sidste Aar, Noget, der dog altid pleier at være et sikkert Barometer paa Landmandens Kaar. Der lod sig vistnok - hedder det fremdeles sige meere til Forsvar for vore fremsatte Erindringer, men det Anførte vil være tilstrækkeligt til at vise, at man nuomstunder ikke kommer nogen Vei med blotte Declamationer. At der ere enkelte Strøg i Jylland, hvor Nøden hersker i større eller mindre Grad, det indrømme vi gjerne, men Enkeltheder bør i en Stænderforsamling spille en kun underordnet Rolle, og man behøvede neppe at lade alle Rhetorikens Stormklokker gaae, for at stemme sine Kolle gaer til at petitionere om en Finantskommission. For et saadant Andragende vare der Grunde nok til at man behøvede at skildre Landets Tilstand, som om det var bleven hjemsøgt af Hungersnød eller anden Landeplage. Det er dette Misgreb i det iøvrigt saare vel affattede Forslag, vi have tilladt os at paatale, og denne Anskuelse kunne vi ikke endnu fravige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Følgende Sag, som omtales i Nordisk Kirke-Tidende, fortjener almindelig Opmærksomhed. Seminarist Chr. Kold, demitteret fra Snedsted Seminarium, var en Tidlang Privatlærer for nogle Børn i Byen Øster=Jølby paa Mors, og, da Skolelærer-Embedet der blev ledigt, søgte han det. Det ene Medlem af Skoledirectionen, Provst Sørensen, gav ham sin Stemme, men det andet Medlem, Amtmanden over Thisted Amt, Conferentsraad Fave, vilde ikke give ham sin; og paa Grund af denne Meningsforskjellighed blev Sagen indstillet til Cancelliets Afgjørelse. Collegiet tilskrev derpaa Skoledirectionen, at, da Conferentsraaden havde nægtet Kold sin Stemme, fordi Beboerne af Skoledistrictet paa Grund af hans Tilbøielighed til secterisk Sværmerie ikke ønskede ham, og fordi Seminarieforstanderen, Dr. Brammer, om ham havde yttret, at han er et sværmerisk ungt Menneske, der af sine Følelser lader sig forlede til at gaae videre, end Fornuften billiger, - saa finder Collegiet ikke, at Seminarist Kold bør ansættes som Skolelærer. Senere have samtlige Beboere, i Øster-Jølbys Skole-District indgivet et Bønskriftil Cancelliet, hvori de erklærede sig villige til med Eed at bekræfte, at Jngen af dem har yttret for Amtmanden, at de ikke ønskede Kold til Skolelærer, men de bede tvertimod om, at han maa blive beskikket til dette Embede. Dr. Brammers ufordeelagtige Yttringer og Kold ere fremførte for Faye i et Selskab i Samtalens Løb, altsaa i en lille Passiar og Dit og Dat. Hr. Amtmandens Adfærd i denne Sag behøve vi ikke at belyse; derimod maae vi bemærke, at det efter Kirketidendens Referat synes, at Provst Sørensen ikke har oplyst Cancelliet om det Urigtige i det, som Amtmanden har paaberaabt sig, hvilket vi ikke kunne billige, da han neppe har manglet Leilighed dertil. - Cancelliet vil sikkert nu efterat Bønskriftet fra Øster-Jølby er indkommet, lade Sagen blive nøiere undersøgt. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Hr. Pastor Gude i Fredericia har nu, i Anledning af Kjøbenhavnspostens Angreb paa hans Mindetale (see Nr. 141 af d. Bl.) i samme Blad oplyst, at Jndbydelsen til Monumentet, som udgik fra flere af de Agtværdigste i Fredericia, henholdt sig tilden Beretning om Factum, som læses i den 1767. af Wilse udkomne Beskrivelse over Fredericia, og hvorefter ikke den store Masse af Besætningen, men nogle Compagnier jydske Dragoner, som hverken toge eller gave Pardon, men bleve meest Alle nedsablede og fik deres Gravsteder hvor de stode, (paa den danske Kirkegaard) vel vare Monumentet og Ordet til deres Amindelse værd. Hvad den historiske Basis angik, havde han, som Taler, kun at henholde sig til den Hjemmel, som ved Jndbydelsen, til Monumentet var opgivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Vi have seet Frugter af Forsamlingernes Andragender, Overveielser og Beslutninger i de første Moder, og af den os ved vore Forhandlingers Begyndelse meddeelte allernaadigste Bekjendtgjørelse vide vi, at Kongen intet af Nationens Ønsker har ladet ubemærket. Ogsaa denne Gang er fra Forsamlingens Side foredraget mangt et Anliggende, dybt indgribende i Undersaatternes Vel, og var der Et eller Andet, hvortil Nationen med ufravendte Blikke henseer, saa vide vi, at vore Andragender, Ønsker og Bønner i de nævnte og flere Henseender ville med Inderlighed som med Kraft blive frembaarne for vor kongelige Fader af den Mand, hans Viisdom som hans Godhed sendte os som sin Villies Tolk, og vi ville i alle vore vigtige Anliggender tillidsfuldt haabe Bønhørelse." Vi bede Gud, at han vil lægge mange lykkelige Aar til den elskede Landsfaders Alder, og at han længe maa glædes over det Gode, han skabte for sit taknemmelige og trofast hengivne Folk ved at tildeele det Rettigheder, der binde sig til vore Institutioner. Der mangler mig Ord til at tolke de Følelser, af hvilke ei alene Forsamlingen men Nationen er gjennemtrængt, med Hensyn til hvad vi skylde vor ædle elskede Ørsted. Han opoffrer saa ganske sin Tid, sine sjeldne Evner og sin hele Kraft til sin Konges Tjeneste og sine Medborgeres Vel, og vore Hjerters varmeste inderligste Tak er jo det eneste Offer, vi derfor kunne bringe ham. Vore Ønsker for hans Liv, hans Sundhed og hans Glæde ledsage ham, og give Gud, han ofte maa indtage sin med saa megen Værdighed beklædte Post, længe være Folkets Talsmand for Monarkens Throne, længe være Folk og Fødeland til Gavn og Pryd. Forsamlingen henvender sig med Taknemmelighed til den høithædrede Præsident, der med saa udmærket Duelighed har styret Forhandlingernes Gang, og saa at sige ledet os igjennem Forretningernes Labyrinth med Fasthed og Jndsigt, Godhed og Værdighed. Det vil inderlig glæde Forsamlingen ofte at see ham indtage en Plads, han med saamegen Hæder beklæder, og vore Ønsker ere, at Guds rigeste Velsignelse maa vorde ham til Deel. Skilsmissens Øieblik er der Gjensidig Tak og Erkjendtlighed ledsage Afskedens trofaste Haandtryk, og om vi end adskilles ved Tid og Rum, saa vil dog Tanken om den her tilbagelagte Tid og om vort Kald Vigtighed holde os forenede, og vore Bestræbelser stedse gaae ud paa, ogsaa adskilte at virke til det store Formaal: vort elskede Fødelands Vel." Derefter reiste den kongelige Commissarius sig og tilkjendegav i Kongens Navn: at Provindsialstændernes nærværende Forsamling var opløst. Forsamlingen udbrød derpaa i det eenstemmige Udraab Længe leve Kongen, hvorpaa den adskilte sig. (Stdr. Tidenden.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Aarhuus. Den kongl. Commissarius ved Stænderforsamlingen i Viborg, Hr. Conferentsraad Ørsted, passerede i Mandags Formiddag her forbi fra Frysenborg til Vilhelmsborg, hvorfra han igjen samme Dags Aften afreiste til Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Jndsendt. Wilhelmsborg, den 3die Septbr. 1838. Da Kongen følte Folkets Trang, Og sammenkaldte Landets Børn til Thinge; - Da spørgende hans Blik med uvis Gang Gled rundt i Hallen blandt den tætte Klynge; – Da han med Tvivl i Sindet spurgte: "Hvem Hvem skal jeg sende? Hvor er Vid og Snille Med Ærlighed og Kraft til at staae frem, For – uden Smiger, uden Frygt – at ville Mig tolke Folkets Rost og Folkets Savn? – Da faldt hans Blik paa Ørsted, og hans Navn Blev nævnet: – "Du - og ingen Anden! Kun Du er Manden, Da Folket hørte Kongens Ord, Der gav det Lofte, at hans eget Øre Skal aabent staae for hver en Mand, som boer J Danmarks Rige, at han selv vil høre Hvert Ønske, hver en Klage, hver en Trang Fra Hyttens morke Vraae til Borgens Tinde: Da skinned Glædens Sal paa Danmark Vang; Kun en Bekymring kunde Tvivlen finde, Og det var denne: "Hvo skal være Tolk Jmellem Landets Konge og hans Folk, Da hed det: "Ørsted, ingen Anden! Kun Han er Manden, Saaledes kaldtes Du til Thing Af Folkets Rost, af Kongens egen Stemme; Og denne Røst, Du hørte rundt omkring, Den kan Du aldrig - aldrig siden glemme. Du ei den glemte, naar for Tronens Fod Du talte Folkets Sag. Du atter hørte Dens Gjenlyd i Dit Jndre, da Du stod J Raad blandt Rigets Mænd, - og Intet førte Dig nogensinde bort fra Retfærds Vei. Derfor endnu hiin Røst forstummer ei: Derfor og Dig, og ingen Anden Vi sige: Han er Manden!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Kammerherre Grev Moltke med Gemalinde og Datter, Provst Basse med Frue og Datter, Hr. Warburg, Regimentschirurg Djørup, Hr. Lytzhøft, Jfr. Møller, Tracteur Wilsted, Hr. Schjøn, Jfr. Sommer, H. Rosenstand. Med Paquetten Prindsesse Caroline" til Kbhvn. Commandeurcapitain Lütken, Professor R. Bay med Frue, Barn og Tjenestepige, Jomfru A. Fürst, Student, Alfr. Elmquist, Copiist Elberg, Jomfru Andresen, Mad. I. Pontoppidan og Tjenestepige, Jfr. J. Møller, Hr. W.A. Krieger, Waldemar Krieger, Jfr. Petersen, Student P. Gjølbye, Cand. pharm. Thorlacius, Skrædermester, Christensen, Malersv. Meiberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 10de September næstkommende begynder paa Aarhuus Cathedralskole den offentlige Examen, hvortil Adgangen staaer aaben for Disciplenes Forældre, Værger og Velgjørere, saavelsom for enhver Velynder af videnskabelig Underviisning. H. H. Blache.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Tirsdagen den 25de dennes, om Formiddagen Kl. 3, begynder den offentlige Demissionsexamen her ved Seminariet og fortsættes de fölgende Ugedage, De unge Mennesker, som have erholdt Bevilling til som Privatister at indstille sig til Examen, ville møde paa Seminariet Mandagen den 17de d. M., om Morgenen Kl. 7, for at aflægge den foreløbige skriftlige Prøve, Mandagen den 8de October tager Underviisningen atter sin Begyndelse, til hvilken Tid de nye antagne Elever ville indfinde dem ved Seminariet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Det Kongelige Skolelærer-Seminarium i Lyngbye, den 3die September 1838. N. Siden us. At Restancelisten over Bygningsafgivten heraf Staden for Halvaaret til 1ste April d. A. hertil er afgiven forsynet med Stiftamtets Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende, at saafremt Restancerne ikke indbetales til Borgemesteren inden 8 Dage fra Dato, vil Udpantning derfor blive effectueret. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 4de September 1838. Nielsen, const. At Restancelisten over B. venter af Bygninger og Jorder for Halvaaret til 1ste, pril d. A. hertil er indleveret forsynet med Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning, med bemærkning, at Udpantning derefter vil vorde 3 foretagen saafremt Restancerne ikke inden 8 Dage fra Dato fra Dato indbetales til Raadmanden Hr. Cancellieraad Engelsted hersteds. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 4de September 1838. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Restancelisten over Brandcontingent her af Staden, for Halvaaret til 1ste October d. A. samt de ved den i forrige Aar afholdte almindelige Omtaxation foranledigede Omkostninger, er hertil indleveret forsynet med Stiftamtets Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, og vi samme vorde iværksat saafremt Restancerne ikke forinden 8te Dage indbetales til Raadmanden Hr. Cancellieraad Engelsted hersteds. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 4de September 1838. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Tirsdagen den 11te Septbr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter Begjæring af Auctionsholder Hertafholdt Auction i Gaarden No. 43 paa Skolegaden her i Byen, hvor da bortsælges: et stort Mahognie Klædeskab, en dito Sopha stoppet med Krølhaar, et ovalt Mahogni Bord, et stort Speil i Mahognie Ramme, et fiint Steentøis Caffe= og The=Servie, 3 Dousin nye Birke og Bogetræes Stole, et Ege Hjørneskab, et Birketræes Schatol et 8 Dages Stueuhr, en Fiskerbaad med Seil, et compler Bundgarn, circa 700 Pd. Bindsaalelæder, et Partie ubleget Tvist, samt meget mere. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres med Tilføiende : at Godset der attraaes bortsolgt er til Eftersyn paa Auctionsstedet 2 Dage før Auctionen afholdes. Aarhuus, den 25de August 1838. Auctionsretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Ved den af mig til den 11te dennes reqvirerede Auction attraaes tillige bortsolgt en Postvogn med Agestole, 100 Flasker gammel Rom samt noget fiint Vanille. Hertz. Aarhuus, den 4de Septbr. 1838. Mandagen den 10de September førstkommende, Formiddag Kl. 10, lader Hr. Forpagter Schmidt i Odder Kroe ved Auction bortsælge en Deel ham tilhørende Effecter, hvoriblandt 4 Speile, nogle Borde, 2 Kakkelovne, 2 Sengesteder, 3 Qvæghoveder, nogle Faar, med mere. Lysthavende indbydes. - Hads & Ring Herreders Contoir, den 28de August 1832. Laung.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Fredagen den 7de September førstkommende, Klokken, 10 Formiddag, lader Gaardeier O. Wang formedelst Bortflytning, i sin Gaard i Tolstrup, Tammestrup, ved Auktion bortsælge 5 Køer, 2 Heste, Vogne, Plouge, Harver, Hestetøi, tvende gode Mergelkarrer, en Grubekjedel, et nyt Dreierlad med 32 Jern, Patroner, m. m.,et 24 Timers Stueuhr med Fouteral, med mere Ud= og Jndboe. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 28de August 1838. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Torsdagen den 13de September næstkommende, Kl. 5, Eftermiddag, bliver ifølge Begjæring af Eskadrons=Saddelmager Petersen i Aarhuus, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, det ham tilhørende paa lille Gade her i Byen under No. 73 Litr. A. beliggende Sted, bestaaend, af 5 Fag og den Stedet tilliggende Hauge. - Auctionen holdes i selve Stedet, der beboes af Guldsmed Helt, og Conditionerne erfares hos Eieren. - Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 29de August 1838. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter Gjestgiver A. F. Lassens afdøde Hustrue blive de deres fælleds Boe tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1. Gaarden Nr. 65 paa Byens Torvegade tilligemed den dertil indkjøbte Deel af Gaarden Nr. 66 saavelsom tilstødende Huus No. 146 i Kirkestræde med paastaaende Bygninger samt Gaardsrum og Hauge. 2. Den til Gaarden ved Udskiftningen henlagte Jordlod, paa Byens Søndermark. 3. En indhegnet Toft udenfor Byens Sønderport, Held, toften kaldet, med deri værende særskilte Urtehaug- og Lysthuus. 4. En indhegnet Jordlod paa Byens Nørremark saaledes som samme deels ved Udskiftningen er udlagt og deels senere indkjøbt ifølge Auctionsskjøde af 5 Marts 1824. 5. En paa samme Mark beliggende og til Grundet Markeskiel stødende Jordlod, hvorpaa haves Skjøde af 18de Decbr. 1820. 6. En Jordlod paa Holmen med indhegnet Urtehauge. 7. Et Engskifte i Flegmaade, indkjøbt ved Skjøde af 9de August 1825. 8. Et Dito Engskifte i Flegmade, saaledes som samme ved Udskiftningen er udlagt, og 9. Et Engskifte i Vesterkjær saaledes som samme deels ved Udskiftningen er udlagt og deels indkjøbt ved ovennævnte Skjøde af 9de August 1825, stillede til 3 Auctioner, som afholdes Torsdagen den 13de og 27de Septbr. og Mandagen den 15de Octbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11; de to første Auctioner paa Byens Raadstue og den sidste i den sælgende Gaard. Denne, hvortil der haves Gjestgiverprivilegium, som følger med i Kjøbet, er særdeles fordeelagtig beliggende saavel for Gjæstgiverie som for ethvert andet næringsbrug, og har stedse været meget besøgt af Reisende. Bygningerne ere i Brandkassen assurerede for 5900 Rbd. Sølv og Heftelsen til Nationalbanken er indfriet. Gaar den opraabes deels separeret og deels under eet med Jorderne, og i Tilfælde af at Eiendommen sælges samlet, kan en ikke ubetydelig Deel af Kjøbesummen blive indestaaende i samme imod første Prioritets Panteobligation. Forestaaende bekjendtgjøres til Efterretning saavel for Liebhaver som for Pantecreditorer i Henhold til Pl. af 22 April 1817. Veile, den 18de August 1838. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Efter Begjæring af Forstanderskabet for Aarhuus Cathedralskole bliver Fredagen den 14de næste Maaned, om Formiddagen Kl. 10, afholdt Auction paa Raadhuuset heri Byen over Kongetienden af Thorsager Sogn til Bortforpagtning paa 1 til 5 Aar, hvortil Liebhavere indbydes. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, d. 30te Aug. 1838. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Efter den paa vedkommende Pantecreditorers Paastand grundede idag tagne Beslutning i Krigsraad og Proprietair Rasmus Conradsens Dødsboe paa Nørlund, bliver dette Boes samtlige faste Eiendomme, nemlig Hovedgaardene Nørlund, Torstedlund og Albek med Bøndergods, Kirker og Tiender, samt Glasfabriken Conradsminde, med mere, Alt saaledes som disse Eiendom me ere beskrevne i denne Tidende No. 88, 95 og 99 for dette Aar, stillede til 4de Auction, som afholdes saaledes: 1) over Albek Hovedgaard med Gods og Tiender, Torsdagen den 20de September førstkommende, Formiddag Kl. 11, paa selve Hovedgaarden. 2) over Torstedlund Hovedgaard med Gods, Tiender og Skove, Fredagen den 21de September førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Hovedgaarden Nørlund; og 3) over Nørlund Hovedgaardmed Gods, Tiender, Fabriker og Skove, sidstmeldte Dag den 21de September, Formiddag Kl. 11, paa Nørlund; hvorhos efter at saaledes disse 3de Auctioner ere forsøgte særskildt, Opraab agtes prøvet af Torstedlund og Nørlund i Forening, og dernæst over alle 3 Gaarde med Godser, Tiender, Skove og Fabriker samlet; Alt i Overeensstemmelse med de ved de foregaaende Auctioner afbenyttede Conditioner og med bemærkning: at det samlede Opraab af alle Eiendommene skeer strax efter at den særskildte Auction er afholdt. Forestaaende bringes saaledes herved til almindelig Kundskab som ogsaa, at der den paafølgende Dag, den 22de September førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdes paa Nørlund en extraordinair Skiftesamling i Boet, hvorved agtes ventileret og Udfaldet af Auctionerne og hvad dermed staaer i Forbindelse, hvortil alle Boets Vedkommende indbydes at møde, da de Udeblivende ansees at samtykke i hvad Pluraliteten af de Mødende beslutte. - Eiendommene forevises af Godsforvalter P. Kjerulf i Haderslev, og det nærmere erfares af de forhen udsendte Jordebøger og Conditioner, som endnu ere henliggende til Eftersyn paa de i vor tidligere Bekjendtgjørelse opgivne Steder. - Dette Avertissement tjener samtlige Boets Creditorer til Efterretning i Overeensstemmelse med Placaterne af 22de April 1817 og 21de April 1824. Nørlund i Skiftecommissionen i bemeldte Stervboe, den 4de August 1838. C. C. Holm. Wulff. Weinschenck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Creditorerne i efterfølgende Dødsboer, som behandles her under Jurisdictionen, nemlig: 1. efter Skrædermester Knud Knudsen, 2. efter Graver og Bedemand Thyrrie Pedersen, Bøggild, 3, efter Toldbetjent Hans Hansen Hoffs Enke Maren Svendsdatter, 4. efter Brændeviinsbrænder Søren Marcussens Enke Maren Jensdatter, indkaldes herved i Henhold til Placaten af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer, inden bemeldte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 16de August 1838. Engelsted. Brendstrup, const. Borgem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Arvingerne i Boet efter afgangne Muursvend Laurs Jensen Hasle heraf Byen bliver herved i Henhold til Forordn. 5te Juli 1822 indkaldte med lovlig Varsel til at anmelde og legitimere sig samt til at paasee deres Arveret under Boets Behandling. Aarhuus Skifteret, den 16de August 1838. Engelsted. Brendstrup, const. Borgem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Ved Proclama af Dags Dato som er tinglæst i Aarhuus Byetingsret og bliver tinglæst i den Kongelige LandsOverret i Viborg ere Alle og Enhver som maatte have nogen Fordring paa Boet efter afgangne Frue Sophia Amalia v. Boss fød Sehested og tidligere afdøde Mand Kammerjunker og Major Christian Magnus v. Boss, forhen til Rodstenseie, indkaldte i Henhold til Placaten af 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer paa dette Boe inden fornævnte Tids Forløb for undertegnede Skifteret. - Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 16de August 1838. Engelsted. Brendstrup, const. Borgem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Boet efter Boelsmand Søren Johansens afdøde Kone Margrethe Andersdatter af Overørneberg paa Asferg Mark, indkaldte med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Samlinger i Boet afholdes her paa Contoiret den 28de Septb. og 16de Novbr. d. A., hver Dags Form. Kl. 10. - Norhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 13de August 1838. I Herredsfogdens Fraværelse const. Lemerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-05
Creditorerne i Stervboet efter Gaardmand Peder Nielsen, med Tilnavn Dommer, i Udbyneder By og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Herredsfogedcontoiret i Mariager, d. 14de August 1838. Claudi.