JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
det jeg kundgjør dette for Familie og deel tagende Venner, holder jeg mig forvisset om deres sande Deeltagelse. Tranumstrandgaard, den 4de Januar 1838. Jörgen Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
At jeg har etableret mig her i Aalborg som practiserende Læge saavel for Byen som dens Omegn, tager jeg mig herved den Frihed at bringe til Kundskab for Enhver, der vil benytte mig som Saadan, eller maatte önske min Assistance som Födselshjælper. Min Bopæl er hos Cancellieraad, Postmester Sörensen, Algaden, Nr. 404. Boe Bojesen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Da jeg har vundet Borgerskab her i Byen som Guld- og Sölvarbeider, saa tillader jeg mig at anbefale mig med alt til dette Fag Hörende. Saavidt jeg er istand til det, skal jeg söge at tilfredsstille Enhver, som maatte forunde mig Arbeide. Min Bopæl er paa Algaden Nr. 3, hos Hr. Kjöbmand Thestrup. Ærbødigst Jacob Christian Smith. Aalborg, den 6te Januar 1838. Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Søndagen den 7de Januar (sidste Abonnementsforestilling) opføres: Pladskregnen som Ægteskabsprocurator, Lystspil i 2 Afdelinger af Raupach; derefter: Den lystige Skomager, eller: De forvandlede Koner, comisk Opera i 3 Acter af Weisse. Forestillingen begynder præcise Kl. 6. C. Becker.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Nyeste Ariebog, 1838. Hvis jeg seer mig skadesløs ved Subskription, agter jeg med det Første at udgive tredie Oplag af min Arie bog. Det bifald, som de 2 første Oplage have mødt giver mig Haab om at see 3die i samme Yndest. Det vil blive et stort Udvalg af de bedste blandt de nyere og nyeste Arier og Sange, circa 400. Bogen vil i Tryk og Papir svare til Tidens Fordringer og blive, i et passende Lommeformat, 15 Ark stor, for 7 Mk. til Subskribenter. For Andre forholdsviis mere. Subskription modtages i de fleste danske Boglader. And. K. Kjeldsen, Boghandler i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Reise=Calender for 1838, 40 s.; Contoir=Ditto og Huus Dito, 24 s.; Almanakker, 9 s., faaes hos Rottboll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Tirsdagen den 13de Marts 1838 og følgende Dage bortsælges ved offentlig Auction i Kjøbenhavn 2den Afdeling af afgangne Universitetsboghandler F. Brummers efterladte Bogsamling. Cataloget erholdes i Aalborg hos Hr. Boghandler Rottbøll Sadolin. Den beqvemt indrettede Beboelse i Gaarden Nr. 60, paa Nørregade, som bestaaer af 7, eller, om attraaes, 10, tildeels gipsede og malede Værelser, Kjøkken, Bryggers, Vognremise, Staldrum til Heste og Køer, samt andre flere udfordrende Leiligheder, saa og en temmelig stor Frugt- og Urtehave, er at faae i Leie til nukommende Paaskeflyttetid. Om Leien kan afsluttes med Niels S. Mørch. En grøn og violet indsprængt, fiin Hvergarns=Kjole, til et Barn paa 13 Aar, er sidste Løverdag, den 23de D., bortstiaalet af en Stue heri Byen. For Tilveiebringelsen gives en passende Douceur, naar man melder sig paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
En Karl ønsker sig Condition som Kudsk, enten strax eller til 1ste Mai. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Kjøber til et brugt Atlas anvises af Jørgen Tilemann.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Hos en Præst i Vensyssel vil en duelig Huusjomfru, som kan fremvise gode Anbefalinger, kunne faae Condition til næstkommende 1ste Mai 1838. Billetter mærkede S. P. indleveres paa Adresse-Contoiret. Et stort Klæderskab, et mindre Dito, samt en Børneseng med Udtræk ere tilkjøbs hos Snedkermester M. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Af Legat=Midler til Fattig- og Skolevæsenet i Aalborg Amt er fortiden at udsætte 25 Rbd. rede Sølv og 992 Rbd. 91 s. Sedler og Tegn. De, som maatte attraae disse Capitaler, eller nogen Deel deraf tillaans, imod lovbefalet Sikkerhed, anmodes om at henvende sig til Undertegnede med Begjæringerne, ledsagede med de behørige Legitimationer og Panternes Tilstrækkelighed, inden denne Maaneds Udgang. Aalborg Stiftsamthuus, den 4de Januar 1838. Krieger.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
At Hr. Procurator John Møller i Aalborg er i afg. Hr. Justitsraad og Borgermester Schmidts Sted indtraadt, som Medlem af Directionen for Aalborg Byes og Omegns Sparekasse, bekjendtgjøres herved til fornøden Underretning for alle Vedkommende. Aalborg, den 4de Januar 1838. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Fra Pressen er udkommet: Forelæsninger over den bibelske Historie. fra Verdens Skabelse til det babylonske Exil.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Dr. Chr. H. Kalkar. Det var Forfatterens Hensigt at forsøge paa, om en sammenhængende Fremstilling af den hellige Skrift, i hvilken dennes store Middelpunct, Christus, overalt fremtraadte som saadan, kunde finde Indgang hos dannede Læsere, og saaledes forberede til at stifte nøiagtigere Bekjendtskab med Skriften. Han stræbte derfor at give sin Fremstilling en Form, som, skjøndt den var populair, dog forudsatte tænksomme Læsere; derfor søgte han bestandigen at holde sig saa høit, at han selv aldrig glemte, at det, han fremstillede, skulde tjene til Opbyggelse, og ei blot vække Jnteresse. Med Hensyn til Oversættelserne af de mange poetiske Steder i Bogen har det været Forfatterens Ønske at bevare Troskab, men dog ikke bogstavelig Ordrethed; han har oversat rythmisk, fordi den hebratske Originals sonore Velklang bedst kunde giengives ved den tilsvarende Rythmus; men han har tilladt sig smaa Omsætninger og Forkortelser, for at give Fremstillingen den Afrunding, som var nødvendig til hans Plan. Skriftet (20 Ark i stor 8vo) faaes i stift Hæfte med couleurt Omslag for 2 Rbd. paa Bogladerne i Kjøbenhavn og Provindserne og i Odense hos Forlæggeren S. Hempel. Hele underste Etage i den saakaldte Gabels Gaard der bestaaer af 8 større og mindre Værelser, med Kjøkken og øvrige dertil hørende Beqvemmeligheder, er til anstundende Paaske=Flyttetid at erholde til Leie, hvorom man, paa Eierindens Vegne, behageligen ville henvende sig til Cancellieraad og Apotheker Strøyberg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
De, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Regimentschirurg Vahl eller være Noget skyldig til samme, anmodes om at afgiøre saadant Mellemværende med hans efterladte Enke. Aalborg, den 6te Januar 1837. Wilhelmine Vahl.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Kjøbmands=Liglaugets aarlige Forsamling og Jndskrivring holdes den 12te Januar, Klokken 3 Eftermiddag, hos Undertegnede, hvortil Vedkommende indbydes. N. Schibbye. Flækkede, røgede Sild faaes hos A. W. Ellermann.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
At Mads Christian Jensen ikke meer er i min Tjeneste, bekjendtgjöres herved. Moltke. Oberst.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Løverdagen den 20de Januar 1838, Aften Kl. 6, af holdes en Generalforsamling i Selskabet Enigheden, hvilket herved bekjendtgjøres. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Et Par hornindfattede Briller med Sølvstænger, ere tabte. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 26de Dennes, der vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Kjøbmand Simon Larsen af Kjøbstaden Frederikshavn hans til Skifterettens Behandling opgivne Bo, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre. Frederikshavns Kjøbstads Skifteret, den 29de December 1837. Lassen. Torsdagen den 11te d. M., om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Licitation paa Aalborg Raadhuus til Bortforpagtning i 3 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Januar 1838 til samme Tid 1811, Feiningen af Byens Torve, Broer, Vandsteder, Steenkister, Arresternes Renovation, saavelsom Bortførelsen af Renovationen bag Hovedvagten, de militaire og civile Sygehuse, efter Conditioner, som forinden Licitationen ligge til Eftersyn paa Kæmnerens Contoir, hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Aalborg, den 6te Januar 1838. Schmidt. const. Den til Fredagen den 19de Januar 1838, hos Sognefoged Søren Larsen i Østeragger berammede Auction over 6 Piber Portviin, 2 hele og 7 halve Piber Madeira, samt 5 Fade Rom, vorder herved, efter Vedkommendes Begjering, tilbagekaldt og ansat til Afholdelse hos bemeldte Søren Larsen i Østeragger, Torsdagen den 11te Januar, om Formiddagen Kl. 11, for saaledes at træde i Forbindelse med den til den 9de f. M. berammede Jern Auction paa Røn. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 2den Januar 1838. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Mølle=Forpagtning. Baggesvogns Mølle af Ager og Engs Hartkorn, fra Hovedgaardstaxt 1 Td. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb. og Mølleskyld 2 Tdr. 4 Skpr. -Fdkr. 1 Alb., lader Eieren ved offentlig Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Baggesvogn, Onsdagen den 24de Januar førstkommende, Formiddag Kl. 11, opraabe til Bortforpagtning i 8 Aar, fri 1ste Mai 1838 at regne. Mølleværket, der er i go Stand, bestaaer af 1 Meel=, 1 Sæk- og 1 Pilleqværn, der drives ved Overfaldsvand. Bygningerne ere vel vedligeholdte og afgive anstændig Bopæl for enhver Familie Det til Møllen hørende Areal af Ager og Eng udgjøcirca 40 Tdr. Land og kan endvidere under Forpagtningen erholdes af Baggesvogns tilgrændsende Jorder circa 30 Tdr. Land, af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. fri Hoved gaardstaxt. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Undertegnede, der tillige paaviser Eiendommen. Baggesvogn, den 7de Decbr. 1837. Heibroch, Godsforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Forpagtning. Hovedgaardene Lundgaard og Padkier under Bjørnsholms Gods, tilhørende den kongelige Kasse, blive til anstundende Foraar stillede til offentlig Auction til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1838 i en Sædeomgang, efter forelæggende Driftsplan. Begge Gaarde drives ved Hoveri, paa Arealet til 2 Tdr. ufrit Harkorn nær, under Padkier; og til Lundgaard, som staaer for 13 Tdr. Skpr. Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, henligger omtren1350 Tdr. Land Ager, Eng, Kjær og Hede, ligesom til Padkier, der har, foruden hine 2 Tdr. Hartkorn ufrit, Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, henligger over 500 Tdr. Land Ager, Eng, Kjær og Hede. Til begge Gaarde erholdes, foruden Hoveriet, en deel Huusmænds Pligtarbeidsdage, og Besætningen har hidtil været omtrent 70 Stkr. Qvægshoveder ved Lundgaard og omtrent 60 Stkr. Ditto, samt 100 Stkr. Faar ved Padkier, foruden nogle Arbeidsheste med mere. - Begge Gaardene ere for Tiden bortforpagtede samlede. - Fra den 1ste Marts førstkommende ville Conditionerne til Forpagtningen blive fremlagte til Eftersyn paa Bjørns holm og flere Steder, efter nærmere Bekjendtgjørelse, ligesom ogsaa Auctionsdagen vil blive nærmere bekjendtgjort. Eiendommene forevises af Undertegnede. Bjørnsholm pr. Aalborg, den 31te Decbr. 1837. Wulff, Godsforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-06
Efter Begjæring af Kongens Foged bliver den Consul og Kjøbmand F. Kaarsberg tilhørende Gaard Nr. 10, paa Algaden her i Staden, ifølge passeret Udlæg for kongelige Skatter og Commune=Afgifter, stillet til offentlig Auction saaledes: 1ste Auction Onsdagen den 24de Januar 1838, 2den Auction Onsdagen den 31te Januar og 3die Auction Onsdagen den 7de Februar, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner, afholdes paa Stadens Raadstue og den tredie i Gaarden selv. Documenterne, Salget vedkommende, ville blive fremlagte ved Auctionerne, og henligge, tilligemed Conditionerne, til Eftersyn paa Kongens Fogeds Contoir. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 28de December 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-08
Tyskland. J Rhinegnene læser man i offentlige Blade en Tale, som Paven skal have holdt den 10de December i et hemmeligt Consistorium. Den levende Deeltagelse, med hvilken man har fulgt de Skridt, som bydende Nødvendighed har foranlediget Preussen til at gjøre imod Erkebispen af Coln, har naturligviis henvendt Opmærksomheden paa, hvad der i dette Anliggende vilde skee i Rom og dette Actstykke har derfor vakt megen Sensation. Det første Spørgsmaal, som opkastes, er naturligviis, om det kan ansees for ægte, og skjøndt et Bedrageri af dette Slags vilde henhøre blandt de meget qvalificerede og neppe trolige, forekommer det dog paa den anden Side noget synderligt, at den hellige Fader allerede den 10de Decbr. skulde have udtalt sig saa bestemt i hiint Anliggende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-08
Jmedens man saaledes i Rhinegnen yttrer sig med Tvivl denne Sag, synes dens factiske Vished i Frankrig at være afgjort. J Paris har nemlig Erkebiskoppen, Hr. v. Quelen, til de Geistlige i sit Dioces, udstedt en Rundskrivelse, hvori han omtaler Pavens Tale af 10de Decbr., yttrer sin Glæde over den Maade, hvorpaa den har afhandlet det ønske Anliggende og kalder dens Jndhold en stor Lindring i den Smerte, som den preussiske Regjerings Adfærd mod en af de catholske Kirkers værdigste Hyrdet har vakt hos alle denne Kirkes Børn. Denne ved Pressen til Offentlighed bragte Tale, siger han, vil opklare alle Tvivl, adsprede Fordommene, styrke og befæste de Kirkens Tilhængere, der troligen bekjende sig til dens Grundsætninger og Forskrifter. Han opfordrer sluttelig saavel Geistligheden som alle troende Catholiker til at betragte denne Tale som et yderligere Beviis paa den hellige Faders Aarvaagenhed og Viisdom og som en ny Grund til at befæste sig i Tilliden til ham, De strænge Forholdsregler, som den preussiske Regjering saae sig nødt til at tage imod den gjenstridige colnske Erkebisp, Droften af Vischering, havde frembragt megen Gjæring blandt Gemytterne i det vestphalske Regjeringsdistrict, Münster (af hvis 395,000 Jndbyggere kun de 36,000 ere Protestante), saa meget mere som Familien Vischering nedstammer fra Münster og har store Besiddelser der. Adels=Klubben i Staden Münster skred strax til at excludere alle Protestanter og preussiske Embedsmænd; Carricatuter paa Morten Luther bleve opslagne paa Gadehjørnerne; Officerer og Soldater af det preussiske Militair haanedes paa mange Maader, og Skildvagterne insulteredes. Selv Recruterne bleve paa Exerceerpladsen foruroligede under Vaabenøvelserne og beskudte med Ærter igjennem Pusterør.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-08
Da man, deels for at undgaae disse Drillerier, deels ogsaa i til Beskyttelse imod den kolde Aarstid, forlagde Øvelserne til len paa Dompladsen opreist stor Fjellebod, hvor det tourniairske Kunstberiderselskab havde givet sine Forestillinger, gik Pobelen saa vidt i sin Kaadhed, at den ved Nattetider forsøgte paa at brænde Fjelleboden af. J 8 Dage saae Militair befalingsmændene med Taalmodighed paa Folkets urolige Bevægelse; thi de vare sig deres Overlegenhed bevidste, eftersom der, foruden Infanteri, laae 2 Husarregimenter i Byen; desuden havde de ogsaa fra Berlin Ordre til at behandle Folket med den muligste Skaansel, og kun i Nødstilfælde at bruge Magten. Den 10de Decbr. om Aftenen forsøgte endeel unge Mennesker, meest Skoledrenge, skjøndt der ogsaa var Voxne deriblandt, med Steenkast at demolere hiin til Exerceerhuus brugte Fjellebod, men Vagten adspredte dem snart og arresterede en Deel. Den følgende Aften, i et klart, Maaneskinn, bleve disse Optrin gjentagne. Menneskemassen, voxte fra Minut til Minut, og insulterede Vagten baade ved Skjældsord og Steenkast. Omendskjøndt forstærket, forsøgte denne endnu forgiæves at adsprede den stedse tættere Vimmel. Den maatte yderligere forstærkes med 323, Compagnier; Garnisonen rykkede ud; og da Infanteriet nu brugte sine Bajonnetter og Cavalleriet sprængte frem og ikke sparede paa Klingerne, var den urolige Folkemasse snart gjennembrudt og dreven fra hinanden. 16 Saarede bleve tilbage paa Pladsen. Af Militairet vare kun Enkelte blevne let qvæstede ved Steenkast. Den 12te var der truffet endnu kraftigere Forholdsregler, hele Garnisonen stod under Gevær i Casernerne, hver Mand havde faaet 12 skarre Patroner, og hver af de 40 Kanoner 10 tolødige Kartetsch=Karduser; men Alt forblev denne Aften stille, og ingen Borger lod sig see paa Gaderne. Spanien. Det var i længere Tid klart, at Regjeringen stræbte efter at fjerne sig fra Revolutionens Principer og derimod at nærme sig til det kongelige Statut. Et nyt Ministerium, som er dannet den 17de December, bekræfter denne Formodning. Grev Ofalia er dette nye Cabinets Præsident, General Espartero Krigsminister, Hr. Mon Finantsminister, Hr. de Sommeruelos Cortes=Præsident, Hr. Castor Justitsminister. Søministeriet er endnu ikke besat Esparteros Portefeuille overtages midlertidig af Baron deel Solur. Dette Ministeriums Udnævnelse ansees for et betydeligt Tilbageskridt. - Til Bayonne skal hemmelig være ankommen en Dame, der vilde begive sig til Spanien og som man ansaae for Prindsessen af Beina. Nogle Dage tidligere var dertil ankommen en Dona Negrii der tidligere har været og maaske endnu er i Prindsessen, Tjeneste. Hun var forsynet med et Creditbrev paa 18000 Fr. og om hendes Reises politiske Øimed er der neppe nogen Tvivl.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-08
Servien. Fyrst Milosch lader det franske Charte og den franske Civil- og Criminallovbog oversætte i det serviske Sprog. Fra 1ste Januar vil en politiskeliterair Avis i det serviske Sprog udkomme hver Søndag i Kragujevacz. Ogsaa har Fyrsten, befalet, at Underviisningen i de levende Sprog, især det Tyske, Franske og Engelske, skal fra nu af udgjøre en Deel af Ungdommens Opdragelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-08
Blandede Efterretninger. Hvilke Anskuelser det aristokratiske Parti i de forenede nordamerikanske Stater nære, sees af følgende Uddrag af Newyork Mercantile Advertiser: "Saaledes som vi allerede, for nogen Tid siden yttrede, have de brittiske Autoriteter i Nedre-Canada virkelig blot ventet paa aabenbart majestæts forbryderske Handlinger, for at gaae summarisk og energisk tilværks imod Forbryderne. Det glæder os, at vi høre til dem, der forudsagde Folkeophidserne, at de hverken kunde vente Deeltagelse eller Bistand fra de forenede Staters Side; thi vi betragte Rebellion og Mord med Afsky, og Canadaernes Byrder ere virkelig kun indbildte (?). De Fordele, som Canada nyder ved sin Forbindelse med Moderlandet, ere meget væsentlige, nemlig overordentlig ringe Beskatning, Begunstigelse med Hensyn til Coloniseringen og Jndførselen af betydelige Pengesummer. J Besiddelse af Alt, hvad der kunde gjøre dem til et lykkeligt Folk, have de med Haardnakkenhed stødt det Gode fra sig og vendt sig til det Onde, og ved at hænge ved taabelige provindsielle Skikke og Følelser, have de bestyrket deres Daarskab ved Opsætsighed imod Lovene, aabenbart Oprør og Blodsudgydelse. Vi have ingen finde tvivlet om, at deres Opstand jo vil blive undertvunget, og vi ere delavede paa alvorlige Optrin. Den brittiske Regiering har sendt Forstærkning til alle de Puncter, hvorfra der lod sig nogen Fare befrygte, og vi troe ikke, at den nu, da dens Eftergivenhed er tilende, vil lade sig gjøre Nar ad. Man mærker af denne Artikel, at det allerede er over et halvt hundrede Aar siden, at de forenede Stater lode sig forlede til Opsættighed mod Moderlandets Love, aabenbart Oprør og Blodsudgydelse, af de selvsamme, indbildte Byrder, hvorunder Canada nu sukker.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-08
Dhrr. George Beil og Polden & Morton, Rhedere for Skonnerten, Vixen, have fundet sig foranlediget til i en Skrivelse til Udgiveren af Publie Ledger, offentlig at erklære, at de foruden den Proces angaaende, Vixens Borttagelse, som de staae i Begreb med at anlægge, strax efter Juleferierne ville henvende sig til Parlamentet, for at faae deres Besværinger afhjulpne, hvilket Ministrene hidtil have negtet dem; men at de først ville bekjendtgjøre en Correspondence, der tydelig viser, at Ministeriet for de udenlandske Anliggender og dets Agenter i Udlandet have kjendt, Vixens Expedition fra dens første Oprindelse af og stiltiende begunstiget samme, og at desaarsag Regjeringens nærværende Fremgangsmaade ene og alene grunder sig paa Lord Palmerstons forandrede Politik.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-08
Efterretninger fra Odessa af 6te Debr. melde, at Pesten er brudt ud midt inde i Staden. Der viste sig pludselig 4 Tilfælde i Overauditeur Jurkoffs Huus, og paa som me Tid bleve flere Personer syge i Havnen, hvor de laae Quarantaine. Staden er i største Bestyrtelse; Øvrigheder, giør Alt for at hindre Sygdommen fra at gribe om sig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-08
J forrige Aar ankom til Hamborg 2209 Skibe, med Jndbegreb af de 309 Reiser samtlige Dampskibe have gjort nemlig: fra Ostindien 7, Vestindien 105, Sydamerika 1300 Nordamerika 9, Afrika 1, de azoriske og canariske Øer 9 Spanien 34, Portugal 17, Lilleasien 6, det middellandsk Hav 40, Frankrig 140, Storbrittannien 874, Belgien 105 Holland 387, Archangel 5, Norge og Sverrig 5, Østersøer, 74, Danmark 8, Bremen og Wesern 204, fra Robbe- og Hvalsiskefangst 3 og fra Sildefangst 2. Dampskibene ankom fra London, Hull, Gool, Leith, Havre og Amsterdam- 2155 Skibe ere afseilede derfra. I Caen i Frankrig blev i disse Dage Toldvæsenet narre af en fifsig Slagtersvend, som havde væddet med en Anden at han vilde smugle en Kalv ind. Da han udenfor Porten havde kjøbt Kalven, bad han Sælgeren om at laan hans store Hund en halv Times Tid og lod ham beholdt Kalven til Pant. Hunden blev puttet ned i en Sæk, og Slagteren tog denne paa Nakken. Ved Porten blev han anholdt Slagteren sagde, han havde Jntet der skulde betales Afgifaf, men kun en Hund i Sækken. Man vilde ikke tro ham, Sækken blev aabnet og, til stor Skræk for Toldbetjentene, sprang den store Hund ud og løb, glad over at være sluppet af sit Fængsel, i fuld Fiirspring ud af Porten. Slag, teren løb efter den og kom strax derefter tilbage igjen med den fyldte Sæk. Denne Gang laae Kalven i den; men ingen af Toldbetjentene skjøttede mere om at see i Sækken Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-08
Blandede Efterretninger. Den meddeelte Efterretning om, at Jnqvisitionscommissionen er bleven ophævet, trænger til nogen Berigtigelse. Det er kun den ved Rescript af 29de Octbr. 1772 i visse Tilfælde tilladte saakaldte skarpe Examination, bestaaende af visse Slag Tamp eller Kat, som kunde anvendes i Jnqvisitionscommissionen, hvor Nogen var næsten overbeviist om sin Forbrydelse, men dog ikke vilde gaae til Bekjendelse, der ved Reskript til Hof= og Stadsretten af 6te Debr. er bleven ophævet, saaledes at for Fremtiden forholdes efter Placaten af 30te Debr. 1771 om Jnqvisitionscommissionen. Samtidigt med dette har Hs. Majestæt imidlertid paalagt Cancelliet at indlede Brevvexling med Hof= og Stadsretten, om Jnqvisitionscommissionen enten aldeles kunde ophæves og de hidtil deri behandlede Sager overtages af Criminelkammeret, eller om den indtil videre burde vedblive. Men efterat hiint extraordinaire Tvangsmiddel ikke længere kan anvendes i Jnqvisitionscommissionen, er denne i sit Væsen ikke forskjellig fra enhver anden Ret, der optager criminelle Forhører.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-08
Committeen for Jndustri=Udstillingen i Kjøbenhavn har fremdeles fundet følgende 32 Mænd værdige til særdeles hæderlig Omtale: Uhrmager Eckegrøn, chirurgisk Jnstrumentmager P. P. Meelbye, Snedkermester Blia, mechanisk Jnstrumentmager J. P. Hansen, Bøssemager ved Holmen Jessen, Lakerer A. W. Ronning, Blikkenslagermestrene J. Jrgens og J. O. Steen, Kobbersmedm. Jngemann, Gjørtlerm. H. Dahlhoff, Guldsmedene Fuche- og C. F. Westrup, Cathalas Enkes Kammagerværksted, bestyret af Kammager Gold), Bogbinderm. P. Ursin, Tapetmager S. Hamm, Justitsr. Harbos Klædefabrik, Læderlakerer H. C. Zahlmann, Handskemager J. C. Lander, Sadelmagerne Rothmann og C. Stahl, chemisk Fabrikant; F. P. Güllich, Mechanicus J. F. Hansen; Alle i Kbhvn, Endvidere udenfor Kbhvn. Uhrmager Jørgensen i Horne ved Faaborg, Jnstrumentmagerne F. Richter og C. Hornung i Slagelse, Ravarbeider N. Møller paa Fans, Procurator og Møller Rasmussen i Rudkjøbing har opfundet en meget hensigtsmæssig Hørbrydningsmaskine), Bruuns haabs Klædefabrik ved Viborg, Modewegs Klædefabrik ved Brede, Komd. Guldberg i Viborg har entrepreneret Klædefabriket i Viborg Tugthuus), Reebslagermester Diercken, i Kiel, Leertøi=Fabrikeur H. Jordt ved Flensborg. - Jblandt dem, som ikke særligen ere blevne udmærkede af Commissionen, omtales ogsaa Chordegn Rasmussen i Assens og Bomuldsvæver Stahl paa Drago.