Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1734-04-01
Extract Skrivelse fra Holland. Det er u-stridigt, at Spanien ikke uden Jalousie anseer de til det Turinske Hoffs Beste hidindtil i den Maylandske Staat erholdte Fordeele. Uden Tvivl er dette Aarsagen, hvorfore den Catholske Konge endnu til denne Stund ikke har villet undertegne Tractaten, efter hvis Jndhold Mayland skal overlades Huuset Savoyen, Frankrige giør sig stor Umage, for at overtale Hoffet til Madrit, at saadan Afstaaelse er u-omgænglig fornøden. Hoffet til Turin derimod merker meget vel, at dets Jnteresse kommer ikke over eens med den Spanske; hvorudover Sagerne inden kort Tiid tør løbe anderledes af i Jtalien paa Kæyserens Side. En udi Stats-Sager erfaren Person, hvilken for nylig er kommen fra Paris til Holland, beretter, at i Frankrige kalder man den nærværende Krig la Guerre Chauveline. Man holder fore, at Seigl Bevareren Chauvelin har, formedelst sin Habilitæt, og med List, vidst at lænke Sagerne efter Haanden saaledes, at endelig Cardinal von Fleury selv ikke kunde gaae derfra. Man troer, at Hr. Chaven har udi lang Tid at tragtet efter at foranstalte alting til en Krig, skiønt det ikke hver gang var viser idet hannem. Men, da Augustus II. Konge i Polen døde, har denne Leylighed syntes ham at være ret skiøn. Man foregiver, at han saaledes har vidst at vinde Marqvis von Monti, at denne maatte skrive saadanne Beretninger fra Polen, som Hr. Chauvelin fandt for godt til sine Afsigter. Derudaf har han søgt at vise Cardinalen paa det tydeligste, hvorledes intet var lettere end at forskaffe Stanislag den Polske Krone, og at saadant skulde i det høyeste ikke koste meere end 2 til 3 Millioner: Den heele Polske Nation begierede ham til Konge, og Kæyseren understod sig lige saa lidet som Rusland at melere sig derudi. Dog efter Haanden har man i steden for 3 skikket 16 til 17 og vel fleere Millioner til Polen. Da Kæyseren samt Rusland erklærede sig imod Stanislaum, har Hr. Chauvelin svaret, at alt dette faldt bort, saa snart man kun sendte en Krigs-Hær til Rhinstrømmen, og Kæyseren lod sig ikke trekke i en Krig, som han ikke var i Stand til at holde udDe Tydske Førster bleve vel neutral, og de Russiske Folk bleve vel snart nødde til at forlade Polen. Den med Holland oprettede Neutralitæt har først gjort Cardinal Fleury ret Mood; og den med det Turinske Hoff sluttede Tractat, hvorved man i det Maylandske har erholdet saa mange Fordeele, har indgivet Hans Eminence saa høye Tanker, at han selv forlangede nu meere, end nogen i heele Riget, at fortsætte Krigen. Hr. Chauvelin har herhos trekket Grævinden af Toulouse og Princessen af Carignan paa sin Side, hvilke have maattet flattere Cardinalen formedelst den lykkelige Success af hans Anslag, og ønske ham Lykke til saadan u-dødelig Berømmelse, som han hermed har forhvervet sig, og at heele Frankrige havde adskillige Fordeele derved at forvente. Dette har behaget Cardinalen, saa at han dermed har ladet sig fange. Han bilder sig nu ind, at alting, hvad som er skeet, er hans Verk, da dog Hr. Chauvelin har gjort det, hvilken har ikke mindre at byde over Cardinalens Gemytt, end denne over Kongens. Hr. Chauvelin har vel merket, at han, om Cardinalen skulde døe, medens der var Fred Aar 1734. Fred i Frankrige, kom ikke til at raade allerne i Sagerne; iligemaade hvor lidet Cardinalen var tilbøyelig til Krig. Derfore, har han betient sig af meere end en Stats-Streg at trekke Car Han dinalen med deri, uden at han skulde have ham fortænkt. har vidst, at Cardinalen var mægtig nok til at styrte ham, efterdi han kunde ophøye ham; men nu har han gjort sig u-mistelig, og dog alligevel taler han mindre om at fortsætte Krigen, end Cardinalen. Da for nylig en fremmed Minister forestillede ham, at man paa Hollændernes Neutralitæt ikke kunde giøre sig nogen stor Stat, hvis England maatte erklære sig for Kæyseren har han svaret: Vi have sørget for alting forud. Nu begriber man det i Frankrige selv, at Hoffet har brugt Stanislai Sag kun som en Forevending til nærværende Krig. Overde i førstningen gjorte Progresser har enhver været fornøyet, eftersom Folket troede, man lod det blive ved at erobre Kehl og giøre nogle andre Fordeele i Jtalien, men Tiendes Jndførsel har fordervet Folket all Lysten. Man seer, at Krigen faaer ikke saa snart Ende, men at den meget meere tør blive allmindelig. Da man nu allerede har saa store Skatter nødig, hvad vil man herefter ikke fodre af det arme Folk, Jmidlertid er dette skeet, at til Paris, og i Provincerne, er en meget skarp Satyre, imod Hertugen af Bourbon kommen for Lyset, hvorudi samme anklages som første Aarsag til Krigen, i det han har stiftet det Giftermaal mellem Kongen og Stanislat DotterMoseau.