JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-06-15
Auctioner. Løverdagen den 16de Junii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem J 5 og 7, bliver ved anden Auction opbuden til Bortsælgelse Huuset No. 32. i lille Amagergade paa Christianshavn; Auctionen holdes i Hauset, der bestaaer af et grundmuret Forhuus til Gaden paa 4 Fag 3 Etager høit, et Side huus paa 4 Fag Muur- og Bindingsværk 2 Etager høit med Halvtag, nok en Sidebygning paa 5 Fag, et Gaardsrum, en Haugeplads, m.v. som Placaten udviser, og nærmere Underretning saavelsom Conditionerne kan faaes hos Procurator Baggesen, boende i Compagniestrædet No. 56.
Berlingske Tidende, 1810-06-15
Torsdagen den 21de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 5. & slet, lader Statsraad og Kammeradvocat Schønheyder paa Embedsvegne i Huset No. 61 paa Hiørnet af Ahlgaden og Snukkerupgaden i Korsøer, ved Auction absolut bortsælge, den til Hs. Majestæts Kasse prisdømte Ladning, i det ligendes prisdømte Skib die Jung fra Maria, forhen ført af Skipper Daniel Bruhus, hvilken Ladning bestaaer i følgende: 32 Kister Havanah Sukkere. 2 Sække dito 3 Tønder haardt Brød, 1 Kurv med noget engelsk Steentøi, Circa 40000 Pd. Kampesche Træe, 1 Foustage og 4 Sække engelsk StokuCirca 2500 Pd. Partorico Tobak 20 Foustager Martiniqve Kaffebønner 59 Foustager Domingo dito 32 Baller Tvist fra No. 28 til 180. 432 Stkr. mørke og lyse mederne Callico Sirtser, 36 Stkr. fine diverse Mynstere Meubelfirtser, 6 Stkr. trykkede Kimbrids Tørklæder, 4 Stkr. trykkede Kippers dito 40 Stkr. fiint hvidt Kembrids: Alt imod contant Betaling til Procurator Bierring, boende i Kronprindsessegaden Nr. 395, hvor saavelsom hos Færgeløbs=Casserer Frie i Korsøer, Catalogerne ere at bekomme, imod 1 Mk. Exemplaret til de Fattige ligesom og Prøver, samme Steder forevises fra den 11te til den 16de Junii om Formiddagen fra Kl. 10 til 12 slet.
Berlingske Tidende, 1810-06-15
Fredagen den 22de Junii næstkommende fra Kl. 9 Formiddag bliver Walløe Stift ved Auction bortsolgt endeel Gods og Løsøre, tilhørende Stervboet efter afgangne Stiftsdame, Kammerfrøken F. L. von Møsting, og bestaaende af Plet, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcellain, Steentøi og Glas, Meubler, Sengeklæder, Træetøi og adskillige meere, i Følge de trykte Fortegnelser, som nogle Dage forud blive at erholdt hos Cancellieraad og Birkedommer With paa Walløe; hvilket til de Lysthavendes behagelige Efterretning herved bekiendtgiøres. Fredagen den 29de Junii næstkommende og følgende Dage, fra Kl. 9 Formiddag, bliver i Walløe Stifts Forvalter Boelig paa Billesborg i Nærheden af Kiøge, ved Auction bortsolgt endeel Gods og Løsøre, samt Jnd og Udboe, af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang, Bliktøi, Porcellain, Steentøi og Glas, alle Slags Boeskab, Linned og Sengeklæder, Træetøi og Adskilligt, saa og Vogne, Kaner, Avlingsredskaber, Seletøier, Bester og Qvæg med videre, tilhørende afg. Stiftsforvalter Baastrups og efterlevende Enkes fælleds Boe; hvorover trykt, Fortegnelser nogle Dage før Auctionen bliver at erholde hos Cancellieraad og Birkedommer With paa Walløe, saavelsom paa Auctions Stedet, boes de Lysthavende til ovenanførte Tid behageligst ville indfinde sig.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Paris, den 31te Maji. Fortsættelse af General Suchets Jndberetning til Fyrsten af Neufhattel: Om Aftenen Kl. 7 holdt Jlden op fra alle vore Batterier, og Signal til Storm blev givet med 4 Bomber. Vore trængte modigen i frem og ind i den dobbelte Bresche. Men nu gav Fienden Jld fra alle fine og Batterier paa Breschen, og denne ledsagedes af en levende Geværild i fra Husene, i Gaderne og paa Bulværket. General Habert lod Storm, marschen slaae; og vor høire Fløi forcerede, skiønt med Møie, Magdalena=Porten. Indsnittene og Batterierne i den store Gade bleve snart indtagne. Den venstre Trop forcerede en Passage der var spærret ved et Bulværket, og Fienden blev jaget til Enden af Broen, hvor 6 Feldstykter gjorde en levende Jld. Det varede ikke længe, saa var hele Bul værket og Broen i vores Magt. Alt blev nedfældet og Kanonerne tagne. Fra Slottet nedskiød nu Fienden selv hele Byen, og dens 40,000 Jndvaanere maatte, saa mange som kuns kunde, rettrere til Slottet, hvorhen vi dreve dem, for at hindre Huuskrigen. Den almindelige Nød i og Frygten for det en saa voldelig indtaget Stad kunde have at vente af en Fiende der havde stormet den, giorde omsider Udslaget. Kl. 10 den 14de plantede man paa Slottet den hvide Fane. Fiendtlighederne ophørte, og allerede om Middagen var Capitulationen sluttet. Den 5te Junii. Paa Torsdag modtager Keiseren Ambassadeurerne og det diplomatiske Corps i Thuilleriernes Palais. Efter Sigende begive deres Majestæter sig paa Søndag til Raadhuset, og næste Søndag derefter igien til Ecole Militaire. Prinds Ferdinand er afreist fra Valanzai, for at tilbringe nogle Dage i Chateloup, som tilhører Sennetor Chaptal. Den 6te Junii. Den nye Politieminister har allerede tiltraadt sine Funktioner.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Endnu er man ikke kommen overeens om de franske og engelske Krigsfangers Udvexling. Vel ere paa begge Sider nogle 100 virkeligen blevne udvexlede, men dette synes at have en ganske anden Sammenhæng. Endnu lader det til at betydelige Vanskeligheder modsætte sig Overeenskomsten om den almindelige Udvexlings Basis. Vore Blade indeholde, med Hensyn paa dette Anliggende, en Deel af de Engelskes Yttringer herom, som ere tagne af deres egne Tidender, hvori blandt ogsaa følgende forekommer : Kunde det svække Fienden noget og tvinge ham til at giøre Fred, at man tilbageholdt Fangerne, saa var det en retfærdig Politik at giøre det; men da de Fangnes Antal ikke kan have mindste Jnflydelse paa Krigens Varighed, saa er det Barbarie saaledes at qvæle de arme Mennesker der blive Krigsfanger. Af den Vending dette Anliggende nylig har taget, haabe vi at vi nu snart ikke skulle see nogen krigsfangen Mand mere her, ligesom ogsaa erfare at ingen Engelskmand mere er Frankrigs Krigsfange. Med Fornøielse høre vi at vores Regiering imidlertid forbedrer de Fangnes Kaar, i det Fangerne i det Kongl. Depot i Dartmor nu have faaet Frihed til detaschementviis at nyde den frie Luft, uden for Fangehuset. Nu til Dags bliver Sandheden betragtet som en Libell, men gives der vel en bedre caracteriseret Libell end den Phrase: Nu have de i vore Fangehuse oven paa hinanden pakkede Fanger første Gang faaet Frihed til at gaae ud og drage frisk Luft?
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Den 7de Junii. Et Senatus-Consult af 5te dennes bestemmer følgende : Øerne Walcheren, Sydbeveland, Nordbevilland, Schouwen og Tholen, skulle udgiøre et eget Departement, under Navn af Scheldemundingernes Departement, og sende 2 Deputerte til det lovgivende Corps. Nethernes Departement, hvormed disse Øer forhen vare forenede, sender nu 4 Deputerte, istædet for det før skulde sende 5. Scheldemundingernes Departement staaer under den Keiser, lige Ret i Brüssel.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Den 8de Junii. Efter Andientsen i Gaar var stor Parade i Thuillerierne. Derpaa holdt Keiseren Revste over nogle Kavallerie, Regimenter. Kl. 4 kiørte Deres Majestæter i forgyldte Vogne med 6 Glasskiver til Plantehaven, der allerede var lukket for Publikum fra Morgenstunden af. Om Aftenen toge de tilbage til St. Cloud. Leyden, den 31te Maji.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Efter Breve fra Cadix af 11te dennes, er en spansk Oberst og en Capitain gaaet over til Kienden. Jæger-Compagnierne af 3 Regimenter ere landede i Algestras, og derfra afmarscherede til Tariffa, hvis Jndvaanere foruroligedes af 300 Franske der vare posterede i Nærheden. En Slup og nogle Transportskibe have lagt sig uden for Staden, for i Nødsfald at tage Tropperne ombord igien.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Admiralitets=Amtet, den 26de Maji. En Depesche fra Sir John Borlase Warren fra Bermudas=Øerne, af 21de Febr., melder at Skonnerten Chardon den 10de Februar har taget den hollandske Corret de Havik paa 10 Kanoner og 52 Mand. Ombord paa samme befandt sig som Passageer den forrige Gouverneur paa Batavia, Admiral Buyskes, som blev saaret i Fegtningen Corvetten havde 1 Dræbt og 7 Saarede. De Engelske 1 Død og 6 SaaQvebeck, den 21de Marts.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
I Gaar blev et Complot her lykkeligen opdaget. Endeel fornemme Personer, som man længe havde mistænkt, ere arresterede, Vagterne fordoblede og skarpe Patroner uddeelte imellem Tropperne. Var Complottet ikke blevet opdaget, kunde det have havt sørgelige Følger. I Gaar var det Geheime-Conseil forsamlet den hele Dag. Vagten bestaaer nu daglig af 400 Mand. Ogsaa Assembleens Taler er bleven arresteret. Den 4de Junii. Renterne af det nye Laan skulle udredes af Stempeltaxerne, der give en Million Overskud til slig Disposition. Prindsesse Amelia er ved Døden afgaaet.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Billen angaaende Hertugen af Braunschweig-Oels Pension er gaaet igiennem i Underhuset.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Paa Sicilien har været et stærkt Jordskielv; dog have ingen Stæder, lidt noget derved.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Breve fra Gibraltar melde at Seiladsen paa det sorte Hav staaer aaben for alle brittiske Skibe.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Den gamle Cuesta skal være bleven udnævnt til Gouverneur over de baleariske Øer.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Lord Collingod havde en saa stærk Formodning om hans nær forestaaende Død, at han kort forhen løs en Deel Blye bringe over paa Minotaur til at giøre en Ligkiste af, hvori man kunde sende hans Liig, til Engelland.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Ogsaa i Overhuset har man debatteret over det Forslag at formindske den engelske Marine, og bruge Krigskibene til Transportskibe. Det var Lord Melville som gjorde Motionen. Han meente at man ikke behøvede mere end 64 Linieskibe for at modstaae alle Landets Fiender. Lord Mulgrave opponerede, især paa Grund af Napoleons Gennie og Hielpekilder, og Engellands daglig tilvoxende Handel, der, ligesom den bestandigen voxer, ogsaa bestandigen udfordrer et større Antal Krigskibe, til sin Beskyttelse. Denne Motion skal atter foretages. Af Mr. Giddys sidst indgivne Beretning fra Committeen til Undersøgelse af Underhusets Privilegier i den burdetiske Sag sees, at man fra de ældste Tider af har inddrømmet dette Huus Ret til at arrestere Personer, der giøre sig skyldige i Skandskrivter og Indgreb i Husets Privilegier. 1701 erklærede Huset dette offentligen. 1704 bestred Overhuset denne Rettighed i Ashbys Sag mod White; men efter en Conferents indrømmede det Underhuset igien denne Rettighed, og de 12 Dommere bekræftede den. Siden er den bleven erkiendt i alle Retterne uden Undtagelse. Jmidlertid er Sagen endnu ikke for denne Gang afgjort.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Hensigten med Expeditionen mod Søerøverne i den persiske Havbugt er lykkeligen opnaaet. Oberst Smith melder til Gouverneuren i Bombay, at han den 13de November 1809 tog Søerøver=Staden Rusal-Khima i Besiddelse, og Dagen efter igien indskibede sig. Alle Søerøvernes Baade og Magasiner bleve ødelagte og Staden plyndret. 70 til 80 Røverr bleve drædte, og mange maae være omkomne i Bombardementet. Af Listen over de Engelskes Tab, sees at Capitain Dansey af det 65 Regiment blev ihielstukket med et Spyd. Desuden mistede vi en Lieutenant, en Sergeant og 2 Gemene.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Den spanske Consul i Londen har bekiendtgjort, at det ikke tillades nogen Reisende fra de forenede nordamerikanske Fristater at komme ind a over Grændserne i de spanske Colonier, med mindre de have de tilbørlige Passer. De blive ellers behandlede som Spioner.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Petersburg, den 30te Maji. Lar Salomon i Jmeritien, som stod under den russiske Keisers Beskyttelse, havde ladet sig forføre af Porten til at giøre Oprør og foren sig med vore Fiender. General Tormassom søgte ved Forestillinger at . bevæge ham til at opgive en saa fordærvelig Plan; men forgiæves. Zaren forlod sin Residents, og trak sig med Kiernen af sine Tropper tilde utilgiængelige Bierge. Strax satte Termassor efter ham, naaede ham og tvang ham ved en afgiørende Stier, med meget ringe Tab i Drædte og Saarede paa vor Side, til at nedlægge Vaabnene. Han underkastede sig derpaa og overgav sig til Keiser Alexanders Høimodighed. Generalen førte ham derefter, under beste Behandling, til Tiflis. Fyrsterne, Geistligheden og Folket (40,000 Familier), har nu aflagt Troeskabs-Ed som Undersaatter, hvorved 11 vigtige Fæstninger ere blevne besatte af vore Tropper.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Stockholm, den 4de Junii. Efter Sigende skulle Rigsstænderne igien forsamles inden Julii Maaneds Ende.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Kronprindsens Død har gjort et saare stærkt Jndtryk paa Kongen, hvoraf han endnu ikke er kommen sig.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Rigsstænderne have bevilget Dronningen 60,000 Rdlr. Banco aarlig, samt et Enkesæde, hvis hun skulde overleve Kongen. De Personer, der overgave Sveaborg, ere nu igien citerede at møde for en Krigsret den 6te October 1810. Den første Jndstevning agtede ingen af dem, Major Liliensparre undtagen. Næst efter Kongehuset skal der bedes for Folket, ligesom i gamle Dage, i Sverrigs Kirker. Folket bliver altsaa nævn i Fordønnen før Embedsmændene.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 405 p. C. 2 Mdr.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Blandede Efterretninger. Det var nogle rigt ladede Fartøier som laae ved Øen Pommegne, der lokkede de Engelske til at forsøge at lande paa Øm; men hvad der fattedes Skandsens Garnison i Arvaagenhed, i Officerens Fraværelse, det erstattedes ved Skibsmandskabets Kiækhed. Efter 2 Timers Kamp i maatte de Engelske vende tilbage uden Bytte. Skibenes Mandskab havde 3 Døde og 10 Saarede, men de Engelske i det mindste 40; thi 2 af deres Baade, som dog i alt kun vare 6 og førte et Par hundrede Mand, maatte tages paa Slæbetoug, og havde blot 3 eller 4 Mand ombord. Ganske uforventet have adskillige Divisioner franske Tropper, der synes at have været bestemte til Spanien, og tildeels allerede havde tiltraadt deres Marsch over Orleans til Peitiers, erholdet Contraordre, tilligemed den befaling: strax at sætte sig i Marsch til Kysterne af det forrige Bretagne. Man forsikkrer, at disse Tropper for det første skulle postere sig imellem Nantes og Brest. Der siges, at hele det forrige 2det Armee=Corps i Tydskland, som bestod af Generalerne Tarreaus, Dupas og Grandseans Divisioner, skal have faaet denne Bestemmelse. Egnen ved Nantes er Hovedsamlingspladsen for en Armee, hvortil der i støder en stærk Afdeling Keiserl. Garde. En udmærket Marschal skal føre Overcommanden over denne Kyst=Armee. Ogsaa til Egnen ved Brest ere mange Tropper i den senere Tid afmarscherede Efter private Beretninger er Hertugen af Eslingen afreist fra Vittoria til Burgs og derfra til Valladolid. Man troede han vilde begive sig til Salamanca og forlægge sit Hovedqvarteer didhen. Fra denne Side seer man nu vigtige Efterretninger imøde, saasom den en gelske Overstcommanderende, Lord Vellington, skal have fattet den dristige Beslutning at angribe det franske Armerkorps, der staaer ved Portugals Grændser, før Marskal Massena (Hertugen af Etlingen) kan ankomme til Hæren og faae sine Tropper samlede. Til den Ende skal Lord Wellington, som man forsikkrer, have ladet alle de engelske Tropper, der befandt sig i det Jndre af Portugal og i Egnen ved El pas og Badajoz, marschere til Duer, samt den største Deel af den i engelsk Sold staaende portugisiske Armee brække og sammesteds hen. Man siger endog at han allerede skal have sat sig i Bevægelse, og være gaaet over Duero med en Deel af sine Tropper. Jmidlertid var Marschal Ney ikke uvidende om den fiendtlige Hærførers Planer; men havde med Hensyn til dem forsamlet sine Tropper paa Tormes=Flodens venstre Bredde, hiinsides Salamanca, og sikkret sine Communicationer med General Bønnets Corps. En Afdeling af de mellem Bilbao og Villadolid posterte Reserve Tropper var opbrudt og paa Marschen, til Salamanca. Man troer at Marschal Massen, for de fiendtlige Bevægelsers Skyld, har ilet saa meget desmere, for i egen Person at kunne overtage Commanden, før de afgiørende Fiendtligheder vorde aabnede. Saafremt Lord Willington rykker frem med sin Hær mod Salamanca, er et Slag uundgaaeligt.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Frankrigs Forhold mod Porten skal paa nye have taget en gunstig Vending.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
J Calabrien anlægges Militair=Hospitaler, og paa Kysterne udtages mange Folk til større og mindre Fartøiers Bemanding. Da Kongen har taget adskillige af sine Ministre med, saa formodes at hans Fraværelse fra Hovedstaden maaskee turde vare noget længe.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
En fransk Eskadre af 2 Linieskibe og 6 Fregatter har ladet sig see i Otrantos Farvande.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Et russisk Armee=Corps, som er gaaet over Donau neden for Belgrad og rykket ind i Servien, skal holde Widdin blokeret. En Lieutenant og 13 Mand Nationalgaarde have hæderligen udmærket sig ved at rykke ud imod og fordrive 62 Banditer, der fra Navarras Dale vare trængte ind i Larrenu og plyndrede der. De sloges 1/2 Time og Banditerne toge Flugten og lode Byttet i Stikken. General Hedonville har belønnet disse Brave.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Marquis Romana er udnævnt til General Capitain over alle spanske Armeer.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Indenlandske Efterretninger. Corsøer, den 16de Junii. Det Orlogskib, som i Gaar saaes kommende Nord fra, ankrede Sønden for Sprogøe, hvor nu 3 Linieskibe og 2 uarmerede Transportskibe ligge for Anker. De 2 Linieskibe, hvormed de 5 Koffardieskibe fulgte, ere seilede Syd efter og ude af Sigte.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Batteriet Trekroner, den 18de Junii. J Forgaars, i Gaar og i Dag ere af danske Kapere indbragte 3 svenske Skibe, 2 hollandske og et fra Bremen, samt en Amerikaner og en Rostokker. Af disse Skibe ere ret: en engelsk Fregat og en Kutterbrig under Kullen, en Fregat imellem Stevns og Møen, og en Flaade paa nogle og 70 Skibe, som løs ind til Gothenborg.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Kiøge, den 15de Junii. Fra Mandehoved kunde i Gaar et engelsk Linieskib sees at krydse under Falsterboe. Ellers ere ingen fiendtlige Skibe i Sigte.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Callundborg, den 15de Junii. J Eftermiddag lettede Line skibet, som laae uden for Fiorden, og seilede sønder efter ud af Sigte.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Aalborg, den 14de Junii. De 5 Engelskmænd som bleve anholdte paa Læsøe den 1ste Junii, afgik den 12te til Randers. De vilde have ranet et Par Baade, som de have faaet flot, og da dette nu ikke kunde lykkes, satte de Jld i dem, som dog blev slukket. Paa Bornholm og Christiansøe har man endnu ikke seet andet end een Convoi efter den anden at passere Øerne forbi i Østersøen, og nogle enkelte Kuttere og andre smaae Krigsfartøier at seile omkring og ved Bornholm, der allene giøre Farten til og fra Landet noget vanskelige Selv Communicationen imellem Sverrig og Bornholm er vanskelige Jmidlertid er der dog kommen Baade hertil Kiøbenhavn med Lax og Breve af 9de, 10de og 13 Junii. 2de Baade, som gik herfra den 8 Junii, ere derimod anholdte af Fienden, som efterat have frataget de fattige Baadførere, hvad de førte med sig, indtil deres Klæder og Proviant, have ladet dem seile med deres Baade til Bornholm. De Breve, som de havde med sig herfra til Bornholm, have Baadførerne, i Følge deres Jnstrux, kastet over Bord og sænket.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Christiansand, den 9de Junii. Den engelske Cutterbrin, Strennous, som for nærværend=Tid krydser paa vore Kyster, bruger oft den Snedighed at opsatte en liden Mast agter, samt skiule sine Kanen, porte, ved at overtrække dem med en dertil indrettet Presenning, hvorved den i Frastand bliver et Barkskib temmelig lig. Hvilket herved bekiendtgiøres til Advarsel for Søefarende.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Kiøbenhavn, den 13de Junii. Foruden den Skade, som det allerede er bekjendt at den engelske Fre aat Tartar har lidt ved under 12te Maji at være engaaeret af de danske Brigger, der commanderes af Capitain=Lieutenane, Ridder Johanne Krieger, har man nu erfaret, at Fregatten deruden har lidt meget paa Strøger og hant 12 Døde og 18 Saarede. Liste over de ved Kiøbenhavns Toldhed ind- og udklarerede Skibe fra den 28 Maj til den 2 Junii.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Fra fremmede Steder indkomne 14. Til fremmede Steder udgaaede 8. Fra indenlandske Steder indkomne 67. Til indenlandske Steder udgaaede 88 Skibe.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Til de russiske Havne ved det hvide Hav ere i afvigte Aar ankomme 161 Skibe, og afgaaede 211. Til den ved det corpiske Hav beliggende russiske Havn: Astrachen, ere i afvigte Aar ankomne 27 Skibe under russisk Flag. Derfra en igjen afgaaet 7 Skibe.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Til Canton ere i afvigte Aar ankomne 23 nordamericanske Skibe, hvis samtlige Drægtighed beløb sig til 8130 Tous.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Under 23 Marts d. A. er et af afgangne Tild og Consumptionsinspecteur J. C. Hviid, af Stavanger, oprettet Gavebrev allernaadigst confirmeret, hvorved hans efterladte Formue, af omtrent 20000 Rd. er skienket Stabelstaden Fridericias Hospital, til Indretning af et A. beidshuus, hvori skulle indtages og med tilbørlig Pleie og Underviisning opdrages fattige Børn, Syge og Sengeliggende, samt ørkes øse friske og arbeidsføre Almisselemmer og Betlere, hvilke derved skal gives Leilighed til at fortiene deres Underholdning. Dog tilfalder den hele Formue ti strax Hospitalet, men en Pension af 400 Rdlr. udbetales aarligen til en i Gavebrevet nævnt 75 aarig Persen, efter hvis De dens hele Beløb, Gaarden og tvende smaae Jordlykker undtagne, tilfalder Samme. Af den, der have tegnet sig for rede Jndskud til de consignable Bankfonds, ifølge den af Overbankdirectionen udstædte Jndbydelse, have Efterfølgende ønsker, at deres Jndskud maatte ansees som et Bidrag til Statens Tarv, nemlig: Sognepræst Blicher i Randler, indskudt en Værdie af 12 Rdlr. Species; Etatsraadinde Lugge, 800 Lod Sølv; Skorstensfrier Glise, 29 1/2 Lod Sølv; Snedkermester, og Lieutenant ved Kiøbenhavns Brandcorps, Damborg, 24 Lod Sølv og 10 1/2 Pd. Kobber; Birkedommer Bech paa Christianslund, en Værdi af 500 Rd. Species, Provst Schourup i Barbergholm, en Værdie af 27 Rd. Species ; Skoemagerleuget i Næstved, 39 Rdlr. Species Værdie; Handskemagerlauget sammesteds, en Værdie af 11 Specier, Toldindspecteur Bagger i Corsøer, en Værdie af 8 Rd. Species, Borgermester, Secretair Bernth, sammesteds, en Værdie af 4 Specier; Pastor Eiler i Bierbye, 8 Rdlr. Species Værdie; Levin Wolsi Ringsted, en Værdie af 4 Specier; Byefoged Petersen sammesteds en Værdie af 18 Rd. Species; Kystbefalingsmand Wolff i Skielsker, en Værdie af 16 Specier; Kiøbmand S. G. Clausen i Mariboe, en Værdie af 16 Specier. Endvidere har Lieutenant i det borgerlige Artillerie, K. H. Seidelin, indsendt 19 Rdlr. 48 s., som vare indsamlede af Lykkei Stilling, ifølge en i Bladet Dagen indrykket Opfordring til at aflevere til Banken Courantsedler uden Vederlag, for den ved at forbedre de Tilbageblivendes Credit, af denne Summe har Lyk Stilling ydet 2 Rdlr. 48 s., Lakri Clausen 2 Rdlr., Mundtok No. tel 12 Rdlr. og Jæger Taagerup 3 Rdlr.; hvilket Hs. Majestæt har anseet og modtaget med allernaadigste Tilfredshed.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Ved kongelig allernaadigst Resolution af 21de Maji d. A. er Redeinddeelingen, i Henseende til Indstrandinger paa Øen Læssøe, igien er hævet, saa at samtlige Øens Beboere kunne deeltage i strandede SkibeBiergning, ligesom førend denne Inddeeling skede.
Berlingske Tidende, 1810-06-18
Da Hs. Majestæt Kongen af Sverrig har udnævnt Grosserer Edward Gram til Allerhøistsammes Handelsagent eller Consul i Kiøbenhavn, samt Jsaac Gløerfeldt til at beklæde samme Post i Helsingøer, og Hs. Majestæt Kongen af Danmark har erkiendt og antaget fornævnte Gran og Gløerfeldt i foranførte Egenskab, saa ere i den Anledning de 5, fornødne Befalinger til vedkommende Øvrigheder, under 8de d. M., 9 blevne udfærdigede igjennem det danske Cancellie.