Viborger Samler, 1847-02-13
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Allerede i et af de første Møder i Overhuset i denne Session lod Lord Brougham nogle Ord falde om at det vilde være ønskeligt om de meere formuende Klasser i denne Vinter saameget som muligt afholdt sig fra Brød- og Kartoffelspiser, og senere har Journalen the Times ligeledes anbefalet, at man i Huusholdningerne skulde drage Omsorg for at der fortæredes saa lidt Brød og saa faa Meelspiser som muligt. Mere paafaldende vilde det derimod være, dersom det er sandt, at et Medlem af Cabinettet, Handelsministeren Lord Clarendon, skal have sat i Omløb en Liste for at samle Underskrifter til en Afholdenheds-Forening i fornævnte Hensigt. Man tilføier endog, at et anseet Medlem af Protectionistpartiet, hvem Listen præsenteredes, ikke alene har vægret sig ved at underskrive sit Navn, men endog opfordret Lord Clarendon til at tage Listen tilbage, og det af den meget simple Grund, at naar et saadant Skridt af en Cabinetsminister blev bekjendt iblandt Publicum, saa turde Frygt for en almindelig Hungersnød let udbrede sig over hele Landet og foranledige Kornpugerne til at holde sig tilbage med deres Forraad, paa hvilken Maade netop det Onde, som Lorden vilde modarbeide ligefrem vilde fremkaldes. Morn. Chron, er misfornøiet med Lord Aberdeen, fordi denne, som bekjendt, har ønsket at Noteverlingen omdet spanske Giftermaal skulde endes netop i det Moment, i hvilket den fuldstændige Kundskab om de vexlede Noter frembragte i Frankerig den meest afgjørende og for England meest gunstige Virkning og fremkaldte af "Organerne for alle Partier et varmt og eenstemmigt Vidnesbyrd om den britiske Regjerings Loyalitet. Derefter omtaler den ministerielle Journal det allerede omtalte Rygte at Guizot vil forlade sin Post. "Om Guisot, siger Journalen, er Minister eller ikke, er for os en Sag af liden Betydenhed. Vistnok nød han af alle franske Statsmænd den største Agtelse i England, og det kan forklares af hele hans Løbebane, af den Hæder, han har erhvervet sig, hans Forhold under hans Ophold i England, hans Kundskab om England, dets Sprog og Literatur, hvortil endnu kommer at man troede at turde stole paa hans Ord en Egenskab, som de andre franske Statsmænd i vor Tid ikke besidde. Desuden ansaae man ham for en oprigtig Ven af Freden, og man troede ikke, at han for en ubetydelig Aarsags Skyld, at han for en simpel Jntrigue vilde sætte Fredens Goder paa Spil. Vel vidste vi, at man ikke kunde sige om nogen Mand i hans Stilling, at han var Herre over samme; men man haabede dog, at han vilde have Mod og Fasthed til i det mindste for sit Departement at vindicere en Deel af den Magt, der er den eneste Erstatning for det store Ansvar, der hviler paa Udenrigsministeren i en stor Stat. Vi have skuffet os i vor Formening. Saaledes som det i sin Tid er gaaet til under Broglie, Mole og Thiers, saaledes ogsaa under Guizot. Hans Characteer og den Tillid, vi satte til ham, var for hans kongelige Herre et Vareforraad, for at drive Handel dermed. Og for at yde Hs. Majestæt Retfærdighed, saa har Høistsamme virkelig gjort, hvad man kalder, saa gode Geschafte, som muligt var . . Jo mere Frankerigs udenrigske Politik udvikler sig, desto mere aabenbart bliver det, at de have havt Ret, som ligefra Begyndelsen have tilskrevet Kongen alene Overbestyrelsen. Han er nu, og har i hele sin Regjeringstid igjennem været Frankerigs eneste sande Minister. Blive vi Guizot qvit, saa befries vi dog ikke fra dette System, og derfor ere vi, forsaavidt Englands Jnteresser komme i Betragtning, tilbøielige til snarere at beklage os over Guizots Fald, end glæde os derover; thi saalænge han er i Embedet, kjende vi dog i det mindste den Mand, med hvem vi have at gjøre. Desuden er der nu ikke Spørgsmaal om den Maade, om de Midler, hvorved Frankerig har skabt sig sin overveiende Indflydelse i Spanien, men der spørges nu, hvorledes Frankerig vil anvende, denne, og dette Spørgsmaal vil lettere lade sig ordne paa en venskabelig Maade ved Guizots Klogskab, end med Thiers's Livlighed eller med Moles ikke mindre farlige Jndolents." En lignende Artikel har the Times heller ikke taget i Betænkning at levere. - Denne Journal publicerer en den tilstillet authentisk Protest fra Krakauerbefolkningen imod Statens Jndlemmelse." Undertegnernes Navne mangle af let begribelige Grunde.