JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Fransk Armeeberetning. Berthom, 14de Decbr. J Dag Morges Kl. 4 blev der givet Ordre til at sprænge Minen ved St. Laurent. Den indeholdt 1200 Pd. Krudt, og da den var meget dybt anlagt, løftede den en uhyre Jordmasse med sig. Et Qvarteer efter besteges Breschen af 3 Elitekompagnier, anførte af 100 Voltigeurer og 50 forvovne Grenaderer. Disse styrtede sig allerførst i Graven, oversprang Faschinerne, og omgik Lünetten til høire og venstre Side, medens Voltigen, rerne med fældet Bajonet trængte frem mod Breschen, og under Raabet: "Fremad Fremad!" bestege Brystværnet, saa at de endogsaa førend Grenadererne havde besteget Fortets Voldgang. Hollænderne havde indseet Unytten af at forsvare sig længere. Paa Volden fandt Franskmændene Garnisonen i Slagorden, Geværene i Armen. De hollandske Soldater afgave et bedrøveligt Syn; de vare udmattede af Træthed og Anstrængelse, gandske sorte af Krudt, og deres Klæder gjennemhullede af Kugler. Ved Synet af de franske Bajonette strakte de deres Vaaben. Den kommand. Offieer traadte hen til Batailonschefen Richepanse, der befandt sig i Spidsen for Grena dererne, med de Ord: "Gjør med mig hvad De vil, men jeg beder og Naade for mine Folk. – "Vi have ingen Vaaben, blev der svaret, mod dem, som overgive sig." Til AAOHAN Officeren overgav derpaa sin Sabel, og Besætningen blev gjort til Krigsfanger. Blandt disse befinde sig adskillige Amsterdammer-Jøder, som hørte til det 10de Linieregiment. Nogle af dem vare saarede, og bleve strax transporterede til Lazarethet i Berchem. Da Garnisonen overgav sig, bestod den kun af circa hundrede M., anførte af en Lieutenant, som strax blev bragt hen til General St. Cor Nuques og behandlet med stor Opmærksomhed. Den egentlige Kommandant var Aftenen iforveien bleven afskudt sin ene Arm, og bragt ind i Citadellet; den Næstkommanderende havde om Natten mistet begge sine Arme, og saaledes var Kommanden nu kom met til Lieutenant de Brouw. Paa fransk Side faldt Lieutn. Massey af Voltigeurerne, og indtil Kl. 9 vare 45 Saarede indbragt til Hospitalet i Berchem. Man har i Lünetten fundet 2 Sexpundiger, 2 Corhorn Mørsere og 1 Haudits. Genieoberst Villenrupe var iblandt de Første som trængte ind i Lünetten; han lod strax Haubitzen vende om, og fyrede selv med egen Haand et Skud mod Citadellet. Obersterne Bonille og Auvray, samt General George, der kommanderede i Trancheen, have fortrinligen udmærket sig. Lünettens Erobring har voldet den største Glæde i Armeen, samt opliver Alt paany. Det synes derimod at have forvoldet Bestyttelse i Citadellet. De hollandske Batterier forstumme, og Franskmændene benytte sig af den første Skræk for at indtage nye Positioner. Tolvhundrede Arbeidere have avanceret med Batteriet No. 9, og anlagt Skandsekurvenerog Faschinerne tæt under Bastionen No. 3. Det nye Mørsebatterie er i fuld Virksomhed. Størstedelen af de hollandske Blændere ere ødelagte. En uhyre Mængde Arbeidere samles i dette Øieblik, for at skaffe Breschebatterierne færdige inden 24 Timer. Veiret er meget slet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Marskallen er noget upasselig. Lünetten Laurent bliver istandsat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Fra i Gaar Aftes indtil dette Øieblik vedvarer Tordenen af det grove Skyts paa det meest bedøvende. Der bliver kæmpet med en Haardnakkenhed og Forbittrelse, som overgaaer al Forestilling. J Nat Kl. 2 have Franskmændene, efter en morderisk Kamp, som har kostet dem utallig mange Mennesker, bemægtiget sig Lunetten St. Laurent. Kun et ringe Antal Hollændere skulle være blevne gjort til Fanger. Citadellet skyder nu Lünetten sønder og sammen, at den slet ikke kan være Franskmændene til Nytte. Garnisonen havde forsvaret sig lig indtil Franskmændene stormede igjennem Breschen. Da bleve de slagne paa Flugten; endeel af dem undkom, Resten blev gjort til Fanger. Midt under denne Kamp havde Hollænderne atter gjort et Udfald fra Citadellet, og, som det hedder, fornaglet 10 franske Mørsere og kastet dem ned i Gravene. Her fortælles endvidere, at Marskal Gerard havde forlangt nogle Timers Rolighed til at kunne begrave sine Døde, men at Chasse havde svaret ham derpaa med en fornyet Torden af alle sine Jldsvælg. Breda, 14de Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Den gammel nederlandske Fane vaier endnu heel og og holden fra Citadellet, og skuer stolt igjennem den tykke Krudtdamp ned paa Franskmændene. J Grændse kantonnementerne staae disse i to Dage uophørligt under Gevær, af Frygt for Hollænderne, som ere i stor Bevægelse. Man vil vide her, at Franskmændenes Tab skal allerede beløbe sig til 7000 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
D. franske Hovedqvarteer f. D. Jgaar hørtes en stærk Kanonade fra Schelden. En hollandsk Bombarde, bugseret af et Dampskib og eskorte ret af Kanonbaade, nærmede sig Diget ved Wilmers bank, for at gjennemstikke Polderne. Paa samme Tid søgte andre Krigskibe at ødelægge de franske Forter og Positioner imellem Doel og Callo, for at danne sig en Vei til Citadellet. Men dette mislykkedes. Flaaden har nu følgende Position: tre Kanonbaade ere, gjennem Digebrudet, seilede ind i Polderne, og have lagt sig en halvKabellængde fra det flanderske Hoved, to andre og Dampskibet Chasse have lagt sig i Gjennembruddet ligeoverfor Fortet Burgh, endnu andre 3 tvers over Schelden, 3 andre ligeledes, alle i Slagorden, og i lige Mellemrum imellem Citadellet og Digebruddet. Jdag Formiddags begyndte Flaaden et nyt Angreb, understøttet af en Fregat, en Corvette og endnu flere Krigskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Amsterdam, 14de Decbr. Den hollandske Regjering har besluttet, ligesom efter den vestphalske Fred, at lukke Schelden for alle Nationer uden Forskjel. Handelsbladet melder, at de Franske skulle ved et Udfald fra Citadellet Natten imellem 10 og 11 dennes, have mistet henved 1400 Md. Jfølge samme Blad er bemeldte Fæstnings Mure langs med Escarpen 90 Fod, og ved Contre Escarpen 40 Fod høie. Gre vene, ogsaa mellem to Mure, ere af 100 til 120 Fods Bredde. Ifølge Prindsen af Oraniens sidste Jndberetning stod han den 8de med hele sin Armee ved Eindhoven, tæt ved den belgiske Grændse. Bamborg, 20de Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Jfølge Privatbreve, som i Dag ere indtrufne fra Antwerpen, har General Schastiani mister begge sine Been ved en Kanonskugle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Portugal. De nyeste Beretninger fra Oporto lyde meget sørgelige. Staden bombarderes uophørligt, baade Nat og Dag af 5 Batterier paa den venstre Side. af Dourosloden. Saamange Varelagere vare allerede opbrændte, at Værdien ansloges til over en Million Cruados. 30,000 Miguellister staae for Stadens Porte, som de ikke kunne naae førend de have stormet de tredobbelte Løbegrave, bag hvilke de konstitutionelle Tropper forsvare sig paa Liv og Død. Men hvad der er det allerværste. Miguellisterne have ogsaa opkastet 3 Batterier lige ved Jndløbet til Oportos Havn, saa ikke eet eneste Skib kan hverken komme ud eller ind, og hvorved de Konstitutionelle ere udsatte for at komme til at lide Mangel. Den 28de Novbr. havde de konstitutionelle Trop ver gjort et fortvivlet Udfald, og sat Jld paa en Deel af den fjendtlige Leir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Spanien. Kongen er nu igjen saa syg, at Lægerne atter frygte for hans Liv. Ethvert Øieblik som Dronningen har tilovers fra sine Konferentser med Statsraadet, tilbringer hun ved Kongens Sygeleie. De af Dronningen frigivne Fangers Antal beløber sig til henved 40,000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Preussen. Fyrsten af Warschau, Feltmarskal Paskewitsch, ventes i et Besøg til Berlin, hvortil den preussiske Gesandt i St. Petersborg, General v. Schöller, ogsaa var indtruffen, og vil opholde sig indtil Feltmarskallens Ankomst. Hos den churhessiske Regjering er der forlangt Gjennemmarsch for et preussisk Armeekorps, som er bestemt til Westphalen. J Thorn er Landeværnet indkaldt, og Mandskabet ved opmuntrende Taler bleven opfordret til Troskab, Tapperhed og Udholdenhed. Lignende Ordrer skulle være givne over hele Preussen. Endeel af Regimenterne ere blevne anviste Danzig til Samlingsplads. Den preussiske Regjering gjør i denne Tid et Laan paa 10 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Den tydske Forbundsdag skal have givet Preussen Forsikring om, at enhver enkelt Forbundstat vil i Tilfælde af Krigens Udbrud, opbyde alle mulige Kræfter til Tydsklands Sikkerhed og Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Fædrelandet. Rhvn, den 22de Decbr. J Dag disputerer Hr. Cand. Ramus for Magistergraden. Ligeledes Hr. Cand. med. & chirurgiæ M. Levy for Licentiatgraden i Medicinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Qvartals-Coursen for Januar, Februar og Marts 1833 er uforandret den samme som nu. Magister Lindberg har appelleret Sagen. med Visby til Høiesteret. Der forsikres, at samtlige Advocater have nægtet at procedere for ham, og da han ikke vil benytte sig af den ham tilkommende Ret at kunne forlange sig En befalet, vil han selv føre sin Sag En Borger her i Staden har i denne Tid taget sig selv af Dage, man paastaaer af Religionsskrupler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Madame Kreetzmer, som man siger vil forlade Scenen, skal være bleven engageret som Dandserinde ved Theatret i Stockholm. (Veile Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Man taler og en Forandring ved den chirurgiske Exammen, der i Fremtiden ikke skal kunne tages uden i Forbindelse med medicinsk, og kun de, som have under kastet sig denne fuldstændige Exammen, ville faae Tilladelse til at practisere. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Odense, 21de Decbr. J det Øieblik Avisen sluttes, mellem Kl. 5 og 6 Aften, staaer hele Ladegaardsbygningen ved Christiansdahl, en halv Miil her fra Byen, i lys Lue. Sprøiter med Brandfolk og Alt er her i Bevægelse, for at ile ud til Redning. – Senere Kl. 10. Med Ladegaarden er desværre den store Besætning af Køer, paa nogle faa Stykker nær, og endeel Heste brændte. Der arbeides af al Jver, for at redde det skjønne Hovedbygning, der, ligesom Kirken og Præst gaarden, er i den øiensynligste Fare, og man haaber det vil lykkes. J den østre Gavl er Glasset i de fleste Vinduer sprunget af den stærke Hede. Beklageligt, at en Deel Møblement ved Udkastning er spoleret. – Saa Meget foreløbigt af dette Sørgebudskab. (Hp. Av., Ringkjøbing, den 24de Decbr. Jgaar tilendebragtes Auctionen over den havererede Deel af den ud for Bierregaard ved Nyemindegab strandede Viin ladning, samt Vraget af Skibet. Vinen betaltes om trent med 20 Rbd. pr. Oxhoved. – Den uhavererede Deel af Ladningen, 500 Oxhoveder, er indtil nærmere Bestemmelse fra vedkommende Assurandeurer oplagt i Forstrandens Pakhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Khvns Børs Cours den 21de Decbr. 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 211. 12 Rbmk. 10, s. Bödsfald. Justitsraad og Raadmand Müller, Contoirchef og Overkrigscommissair Fischer, Juveleer og Hof guldsmed Christensen, Fuldm. ved det Schimmelmannsk Fideicommis-Contoir C. Lindorff, Enkefrue Martin født Studsgaard, Alle i Kjøbenhavn. Fru AmtsprovstindSmith i Holbek. Justitsraad Stabell i Middelfart. Frøken Dame (74 Aar, i Frederichsort. Hospitalsforstander og Komd. Rønnenkamp i Flensborg. C. V. Koch født Glud paa Marienhoff ved Haderslev. Capt. Flindt, By og Herredsfoged i Frederikshavn. Kbm. Laur. Chr. Nørgaard i Aalborg. J. Springborg i Støvring Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Befordringer og Afgang, Kammerherre C. v. Molt. ke, R. af D. og D. M., Marskal hos Hs. K. H. Prinds Frederik, er allernaadigst udnævnt til overordentlig Gesandt og befuldm. Minister ved det kgl svensk norsk Hof Ligeledes Hr. Kammerh. Hofjægerm. A. v. Blome, R. af Johanniterordenen, til overordentl. Gesandt og befuldm. Minister ved det kgl. storbrittaniske Hof. Lieutn. v. Buchwald og afsk. Lieutn. v. Leth til Kammerjunkere. Under gartner Petersen udnævnt til Slotsgartner ved Rosenborg, Have. Secretair og Contoirchef Claussen beskikket til v. Cancellieraad. Capellan Hvalge til Catechet i Skjelsker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Theatret i Aarhuus. Sidste Forestilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Torsdag Aften opføres, til Benefice for Hr. Bentzen, To Maaneder efter Brylluppet, Lystspil i 3 Akter. Dereftet: Kunstnerliv, eller: Een Arbeidet, den Anden Lønnen. Ny original Vaudeville af Th. Overskou. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Efter Begjæring af Fuldmægtig Hert; paa Vedkommendes Vegne, bliver: Torsdagen den 27de dennes, om Formiddagen Kl. 11, afholdt Auction, og om nogenlunde antageligt Bud skeer, bortsolgt Stedet No. 447 paa denne Byes Fiskergade, der bestaar af 6 Fag een Etage Muur- og Bindingsværks Forhuus med Qvist, 4 Fag Halvtag, samt den til Stedet hørende Gaardsplads, Hauge og Brønd. Auctionen afholdes i Stedet. Aarhuus, den 17de Decbr. 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Af Hr. Hofagent Waage Petersens Vine haves følgende Sorter til Udsalg: god Rødviin 1 Mk. 8 s., gammel Viin 1 Mk. 8 s., ung Viin 1 Mk. 4 s. Tegn. pr. Flaske, gammel Cognac 3 Mk. pr. Flaske. F. N. Therkildsen. Møderaviin, Graves, gammel fransk Viin, Margeaux, Medo, Cotes og flere Sorter røde og hvide Vine, bekommes til billigste Priser hos, og for gode reelle i Varer indestaaes af Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Fiin Langkork af 1822 og 1825 Aars Afgrøde, over 2 Aar aftappet paa Flasker, faaes for 4 Mk. 8 s. Flasken hos Undertegnede, saa og gammel Portviin, Madeira for 4 Mk. 8 s., Muskatlunel, 1825, 2 Mk. 8 s. samt Champagne, Rhinskviin, rød og gammel Viin, Graves, Cognac, og gammel Rom, i samme billige Forhold, og alle Vinene af de bedste Aargange. H. Menlengracht & Son.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Biskop og Cardinal af friske Pomerantzer sælges til 3 Rbmk. Flasken hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Natten imellem Søndag og Mandag er tabt en mørkebrun Pellerine fra Fru Halds til Madame Herskinds Gaard. Den redelige Finder loves en passende Douceur. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Formedelst at det ogsaa i Morgen er Helligdag, udkommer næste Avis først paa Fredag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Redigeres trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
No. 208. den 28 December. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst, Aarhuus Stifts-Tidende. liteter¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Nyheder fra Udlandet. Nederlandene. Den Amsterdammer Handelstidende indeholder følgende Beretning fra Antwerpen af 21 Decbr. Middag Kl. 12: "Kampen mellem Garnisonen og Beleirerne vedvarer uafbrudt. I Gaar Aftes og i Nat er der bleven kæmpet det allerheftigste. Nat ten iforveien havde Franskmændene gjort er nyt Anarel paa Halvmaanen, men vare slagne tilbage med stort Tab. Hollænderne gjorde et Udfald fra Lünetten Kiel, og lokke de Franskmændene ud af deres Løbegrave, hvorpaa Jlden fra Citadellet anrettede et stort Blodbad imellem dem, og tvang dem til at retirere, efterladende sig mange Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Foruden Lünetten St. Laurent have de Franske endnu ei kunne bemægtige sig nogen Punkt. Den stærke Explosion som hørtes i Gaar Aftes, siges at have været en imellem Citadellet og St. Laurent anlagt Mine, men hvad Skade den har gjort, vides endnu ikke. Veiret er endnu vedvarende høist ugunstigt for de Franske."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Fra det franske Hovedqvarteer Berchem. 20de Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Antwerpen, 20de Decbr. Artilleriegeneral Gourgeaud, der var med Napoleon paa St. Helene, er tilligemed to Jngenieur-Oberster kommen hertil for at afløse Marskal Gerard i Kommanden, dersom hans Upasselighed skulde vedvare, men han synes at befinde sig bedre. Officererne lade til at være misfornøiede med denne Forandring. Franskmændenne have nu nærmet sig Citadellet i en Afstand af 100 Metres omtr. 100 danske Alen), saa de Beleirede nu meest betjene sig af deres Voldmusketter (et Slagt Musketdonnere). Fra Hovedqvarteret meldes: "J dette Øieblik er en Grenadeer af den Pariser Nationalgarde, med Randsel paa Ryggen, staaet af Vognen her, og bebuder, at mange af hans Kammerater følge efter." -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Generalerne Georges og Castellane have faaet Ordre at marschere med deres Kavalleriedivisioner til den hollandske Grændse. Jfølge Privatbreve fra Preussen synes man ogsaa der at have en Ahnelse om, at den hollandske Armee vil komme Citadellet til Hjelp. Man siger, at Chasse venter paa Høivande, for at kunne sætte de franske Angrebsværker under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Frankrige. Fra Strassborg meldes: Her udbreder sig det Rygte, at Træerne paa den smukke Spadseregang Contades, udenfor vor Jødeport, skulle omhug ges. Marskal Soult skal have givet Ordre dertil, for, om en fjendtlig Hær skulde rykke frem, desbedre at kunne forsvare Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Fra det Østerrigske. Ti ungarske Regimenter, have faaet Ordre, strax at bryde op til Jtalien. Jfølge Breve fra Siebenburgen concentrerer sig den russiske Armee i Wallachiet, nærved den siebenburgske Grændse. Hvis det kommer til Krig, skal dens Bestemmelse være at marschere gjennem Siebenburgen og Ungarn til Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Fra det Preussiske. J Londonner Blade læses nu den mærkelige Erklæring som Preussen har tistillet den tydske Forbundsdag angaaende Befalingen til det 77de Armeekorps at gaae over Rhinen og tage Stilling mellem Aachen og Geldern, medens det 8de Armeecorps opstilles som Reserve ved Rhinen - Alt for at dække Maasflødens høire Bredde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Fædrelandet. Rhvn, den 24de Debr. Det kgl. Videnskab ernes Selskab har udsat en Præmie af 400 Rbd. r. S. for Besvarelsen af Spørgsmaalet: "Kunne Veddeløb antages at være hensigtsvarende Midler til at fremme Avlen af saadanne Heste som heri Landet især søges for Udlandet, og vil det fremme Hesteavlen samt være til Gavn for de danske Stater, at Veddeløbene indføres paa flere Steder her i Landet end hidtil J Løverdags betraadte Madame Phister, (forhenv. Frøken Øhlenschlæger) førstegang Scenen, som Josepha i Armod og Høimodighed, og vandt, i det Hele taget, meget bifald. Gjenoptagelsen paa Repertoiret af de Kotzebuiske Stykker, der vel i 2 Decennier har været forsvundet derfra, fremkaldte ved Stykkets Slutning en Kamp imellem Applaus og Hyssen, som varede i flere Minuter. (Kbhvnsp.) En vis Magister, saa fortælles der, skal forleden være kommet ind i en af Hovedstadens Kirker, hvor en ung Prædikant prædikede, og have sat sig nedenfor denne med Papiir, Pen og Blæk, formodentlig for at optegne hans Foredrag. Taleren skal af Forbauselse over denne nye og usædvanlige Methode gandske have tabt sin (Veile Av.) Fatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Odense, 24de Decbr. Christiansdals store, og velvedligeholdte Ladegaard og Staldbygning, hvis Brand foreløbigen meldtes i Fredags, blev da inden samme Midnat Luernes Rov. Og med dem saare betydelig Forraad af Alt, hvad en saa vidtomfattende Landhuus. holdning indeholder: utærsket Korn, omtrent 70 Køer, 9 Heste, et stort Brændeforraad, Vogne, Klæder, med mangfoldigt Mere, som ei kan opregnes, da selve de Brandlidte neppe endnu kjende hele Omfanget af deres Tab Rigtignok var saavel Jndavling, Kreature og Huusgeraad, som Bygningerne, forsikrede i Brandkasser, men ved saadan Leilighed forvanskes og forkommer ogsaa meget andet, saasom Klædningsstykker og Fødevare, deels ved Jldens pludselig overvældende Magt, der skal være frembrudt paa to Kanter, deels ved overilede, og mildest sagt uregelmæssige Redningsforsøg. En synderlig Van skjebne hvilede tillige over denne uheldige Tildragelse der ved, at begge Gaardens Huusfædre, Fader og Søn, Hr. Kammerherre og Kammerjunker v. Benzon, var bortreiste, og ligeledes Sognepræsten til Dalum, Hr. Faaborg, og Forpagteren Hr. Proprietair Hansen, ved Jldebrandens Begyndelse; ligesom og deri, at Odense Byes Brandinspectør laa syg, og hans Adjutant var paa en Reise, hvorved naturligviis nogen Standsning og Forstyrrelse maatte opkomme. J al denne Ulykke er det endda trøsteligt, at intet Menneske derved tilsatte Livet, eller lemlæstedes. Herresædets Hovedbygning, hvoraf just den Fløi, som vender mod Brandstedet, er den ny ste, pragtfuldeste og bedstmøblerte, leed Jntet af Jlden men meget paa Vinduer, o. m. ved Slukningen; Kirke- og Præstegaarden, som ligge i Retning af Vindstrøget, stode begge stor Fare; Sidstnævntes Straatag maatte dækkes med Lagener, som idelig holdtes vaade, da de brændende Straa foer vidt omkring. Jldstøtten og dens Gjenskin i Luften, saaes her midt inde i Byen, og rundtomkring paa Landet, sikkert i flere Miles Frastand. Jdag holdes udentvivl Brandforhør, som da vil give yderligere officiel Oplysning om Ulykkens Omfang og Anled(Jv. Av.) ning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Skanderborg. Den i Nye arresterede Matros skal dog ikke være Mordbrænderen, men derimod haves stærk Formodning om, at en af Byens egne Gaardmænd har begaaet Forbrydelsen. Han er arresteret, og hans Folk skulle have vidnet imod ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Copulerede i Ødum Kirke den 23de Decbr.: Hr. Forpagter Christian Lihme og Jomfrue Erhardine Christine Hyphof paa Collerup. – J Horsens den 19de Told og Consumtions-Overbetjent i Randers, Hr. C. Klein og Enkemadame Prip.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg; Handelsbetient Morsøe, Kjøbmand L. H. Jahnsen, Handels ommis Waage, Skibscapt. Petterson, Landmand Hastrup, Styrmand Bergmall, Kreaturhandlerne Brendstrup og Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Paa Søndag prædiker Hr. Cand. Theol. Røgind i Hospitalskirken til Høimesse, og i Frue Kirke til Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Formedelst Helligdagen i Tirsdags haves dennegang hverken Cours eller Lotterie-No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Bekjendtgjørelser. At Skifterepartitionen i Kammerraad, Stiftslandinspecteur Ludevig Dantel Wesenbergs og Hustrues Helene Christine Petersens Dødsbo, fremlægges til Skifteprotocollen her paa Contoiret Fredagen den 25de Januar n. A., Kl. 10 Formiddag, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, i Henhold til Forordningen af 16de Januar 1828 § 17. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den Wesenberg. 14de December 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Ved Proclama, som snarest muelig bliver læst for vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboerne. 1) efter afdøde Rasmus Jeppesen, Gaardmand i Deiret Bye, Tvede Sogn, Mols Herred, Randers Amt, og 2) efter afdøde Huusmand Johannes Sørensen og Hustrue Mette Rasmusdatter af Hedegaardene, Feldballe Sogn, Sønder Herred, Randers Amt. indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Cheltoft, den 15de Decbr. 1832. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-28
Ved den ordinaire Samling i Amtsprovst Plesners Boe af Ørsted, som afholdes her paa Contoiret, Tirsdagen den 8de n. M., vil blandt andet blive fremlagt til Creditorernes Bedømmelse Opgjørelsen med Eftermanden om Naadensaaret, samt for Brøstfælden, ved Præstegaarden m.v., i hvilken Anledning alle Vedkommende indvarsles at møde, for at afgive deres Erklæring. De Udeblivende ansees at samtykke udi de Beslutninger, som tages. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 11te December 1832. A. L. Reiersen.