JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Hvor gierne vilde ogsaa jeg anbefale Værket, dersom det ikke skulde være Formastelse, at anbefale et Arbeide, som har havt saa mange af Videnskabens første Lærde til Talsmænd, og som tillige i saa sielden en Grad taler forsig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Oversættelsen, som er besørget efter det tredie forøgede og forbedrede Oplag, bliver af et Alphabeths Størrelse i Octav=Format, og overlades for 6 Mk. paa Postpapiir og for 72 s. paa Trykpapiir. Subskription modtages hos Forlæggeren. S. Poulsen. i Kiøbenhavn i Antonistræde Nr. 324 og 325.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Bekiendtgiørelse. a Jomfrue Elisabeth Kierstine Sonius. her i Byen ved Døden er afgangen, og hendes Boe af mig som Skifteforvalter er taget under lovlig Behandling, saa bliver herved i følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 23 hujus, med Aar og Dags Varsel indkaldet bemeldte afdøde Jomfrue Sonii Arvinger; saa bliver og ved samme Tids Varsel, sub pæna præclusi &perpetui silentii, indkaldet alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter meerbemeldte Afdøde, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arve=Rettighed, og de sidste deres havende Krav. Og meldes til behagelig Efterretning, at en Skiftesamling er berammet paa Holstebroe=Raadstue Onsdagen den 9de October førstkommende Klokken 9slet Formiddag. Holstebroe d. 30 Augusti 1793. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Credi= og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Consumptions=Forvalter Tho maa Beck her i Byen, bliver herved Tr i N. De Gange indkaldede, at møde for Skifte=Retten paa Holstebroe Raadstue Torsdagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
den 10de October førstkommende Kl. 9slet Formiddag, de første for at betale deres Krav, og de sidste for at betale hvad de maatte være skyldige. Holstebroe den 30te Aucsti 1793. Tranberg. 2 følge den os under 3die Martii 1793 al J lernaadigst forundte kongelige Bevilling, bliver herved med Aar og Dags Varsel, subpoena præclusi & perpetui silentii, indkalde alle de, som maatte have noget at fordre efter vores afdøde Fader, forrige Sognepræst forAanst og Giesten Meenigheder Hr. Jens Høst, march, deres havende Krav for mig paa Nebbegaard ved Fridericia inden formeldte TidsForløb, at anmelde og legitimere, da enhver lovlig og retmæssig Fordring, naar den inden fornævnte Tiid anmeldes, skal blive betalt, men efter den Tiid ingen Fordring af os antages.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Paa min Søster DortheaHøstmarchs og egne Vegne. Niels Høstmarch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-13
Normedelst Forandring af Boepæl lader Eie 2 ren af Ulkier Mølle, beliggende i Give Sogn, Nørvangs=Herred, Coldinghuus Amt, ved een eneste Auction opraabe og om antagelig Bud skeer bortsælge bemeldte Ulkier Mølle, den 17de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Møllen bestaaer af 3de Qværne, som drives ved eet Hiul, alt nyt og i god Stand. Til Stedet ligger Hartkorn 1 Td. 5 Skp. 2 Fkr. 1 Alb., og Mølleskyld 5 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. Egnen er god og frugthar. Om Sommeren kan til Stedet græsses 40 til 50 Stude, indavles 24 til 26 Læs godt Høe, og Mosehøe 10 a 12 Læs, der kan faaes 6 a 7 Tdr. Rug, 2 a 3 Tdr., Byg, og 7 a 8 Tønder, Havre, saa haves og Tørveskiær i stor Overflødighed. Stedet kan efter Behag tiltrædes en ten til førstkommende Michaelis, eller til 1ste Maji 1794. Nærmere Efterretning herom, erholdes enten hos Hr. Bye= og Herredsfoged Lange i Weile, eller hos Eieren Møller Busch, i Ulkier Mølle pr. Weile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Debatte i det storbrittanniske Parlements Underhuus sidstafvigte 17de Junii, om at ende Krigen med Frankerig.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Denne særdeles mærkværdige Debatte er vel allerede bleven anført i endeel offentlige Tidender, men meget ufuldstændig. Vi troe derfor at skylde vore Læsere dens Meddelelse i dens heele Omfang. Hr. For aabnede Debatten, da han paa øbenmeldte Dag stod op i Underhuuset, og sagde: Han holdt det for sin Pligt ikke at la) Taget af historisch, politisches Magazin for Julius 1793. de denne Forsamling skilles af, uden offentlig at fremlegge sit Ønske om at ende Krigen. Han haabede, at man ikke vilde beskylde ham for at have forandret sine Grundsætninger, naar han nu ikke igientog sine forrige Grunde imod Krig, i Almindelighed, men endog for engang vilde antage, at man havde havt Aarsag til at begynde Krigen. Man har anført vore Bundsforvandtes Sikkerhed og Frankerigs Forstørrelsessyge, som de eneste Grunde til Krigen, og saa meget man endog beklager den franske Konges ulykkelige Skiebne, og afskyer Frankerigs stændige Forhold, saa har man dog erklæret, at man ikke vilde blande sig i Frankerigs indvortes Forfatning. Den foregivne Hensigt var nu opnaaet; hverken Europas almindelige Roelighed, eller Hollands Sikkerhed stod længer i Fare for de Franske, og mange Medlemmer af Huset havde vist givet deres Stemme til Krigen, i det Haab, at Krigen, saasnart dette var skeet, skulde ophøre. Nu derimod opstaaer for Holland, og andre Deele af det faste Land, en nye Fare ved andre Souverainers alt formeget tilvoxende Magt, og fra denne Side vilde man have meere at befrygte, end fra en uordentlig Regiering, efterdi de despotiske Magter langt lettere og ligefrem da ville kunde opnaae deres Hensigter, naar det maaskee blev umueligt at modstaae dem. I det mindste vilde Huset være enig med ham i at dadle Preussens og Ruslands Forhold imod Polen. Hr. For gjorde herover nogle bittre Anmerkninger. Han misbilligede Polens Deeling med de haardeste Ord, og dadlede det brittiske Ministeriums Forhold under disse Omstændigheder i de meest stiklende Udtryk. Han gik saa vidt, at han sagde, at det engelske Ministerium var ved den nye Traktat med Rusland blevet en Befordrer ja endog Deeltager i dette skammelige Forhold imod Polen. Men da nu, blev Hr. Fox ved, hverken Rusland, eller Preussen, eller Keiseren ere vore Bundsforvandte i denne Krig, hvorfor skulle vi da hielpe dem ved Polens Deeling, hvori vi, Gud skee lov, ikke have nogen Anpart. Om Ligevægtens Haandhævelse, hvorom man saa ofte har talet, vilde han nu intet sige; men i Huset er meget ofte og med Sandhed blevet paastaaet, at der ikke vare to Lande, som bedre skikkede sig til Forbund med hinanden end Storbrittannien og Polen. Ved Begyndelsen af Krigen, som han ikke billigede, opløftede man Skrig imod ham, efterdi Krigen, som man forsikkrede, var overeensstemmende med Folkets Villie; men ogsaa dette er, som han tilforn har erindret, nu ikke længer Tilfældet. Her gjorde Hr. For et sørgeligt, men alt forsandt Skilderie over Handelens Forfald, Creditens Aftagelse, Fabrikernes og Manufakturernes Standsning, fornemmelig i Vilishire.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Hs. Majestæts troe Underhuus er for bunder til at erklære i det engelske Folks Navn, at det til Forsvar og Sikkerhed, og allene i denne Henseende, har samtykket den nærværende Krig. At det aldrig vil samtykke en paa Frankerigs nærværende sørgelige Tilstand grundet Forstørrelsesplan, og endnu mindre det Forehavende, at indføre en besynderlig Regieringsform i Frankerig, heller ikke understytte samme."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
I det Hs. Majestæts troe Underhuus udtrykker disse dets Tanker og Meeninger, angaaende den Omstændighed, at indlade sig i den nærværende Krig, indseer det, at det blot igientager de velgiørende Erklæringer, hvoraf Hs. Majestæt, bevæget af Statskloghed og en omhyggelig Opmærksomhed paa den brittiske Nations sande Jnteresse, betiende sig i sin Tale fra Thronen ved det nærværende Parlements Aabning, og i de gientagne Budskaber til Huset. At forestille Hs. Majestæt, at, omendskiønt det troe Underhuus har den fuldkomne, ste Tillid til Hr. Majestæts velige Ord og Løvte, som høitidelig blev givet dette Land og Europa, om ikke at blande sig i Frankerigs indvortes Anliggender, eller indlade sig i andre Magters Hensigter og Planer, der i den nærværende Krig kunne drives af Bevæggrunde, som ere meget forskiellige fra dem, der bestemme Hs. Majestæts Forhold, saa føler det dog, at det er dets uundgaaelige Skyldighed at lede Hs. Majestæts alvorligste Opmærksomhed hen paa nogle af de Omstændigheder, som have tildraget sig siden den nærværende, ulykkelige Strids Begyndelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
De franske Vaaben, som efter et lykkeligt Jndfald i Brabant havde truet Hs. Majestets Bundsforvandtes, General=Staternes, Sikkerhed, ere siden blevne indskrænkte inden for deres eget Gebeet, og ere nu beskæftigede med at forsvare deres Grændsestæder imod Hs. Majestæts og sammes Bundsforvandtes forenede Magt. Den af de forrige Erobringer, og den franske Nations Forstørrelse befrygtede Fare, synes altsaa ikke længer at give Anledning til nogen gyldig Bekymring og Uroe."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Nogle af de Magter, som have Deel i Forbindelsen imod Frankerig, have paa den anden Side offentlig bekiendt og lykkelig udført Planer af Herske og Erobrings=Syge, hvilke ere ikke mindre frygtelige for Europas almindelige Friehed. Den mageløse Deeling af det ulykkelige Kongerige, Polen, hvortil ingen Forestilling af Hs. Majestæts Minister har, saavidt det i det mindste er bekiendt for Huset, givet Anledning, har opvakt hos Hs. Majestæts troe Underhuus den største Mishag over en saa dristig Fornærmelse af afhængige Nationers Rettigheder, og den inderligste Bekymring for at redde den brittiske Regierings Ære fra den Mistanke, at den har bidraget til Forholdsregler, som i deres Grundsætninger ere saa forhadte, og i deres Exempel saa farlige for det menneskelige Kiøns Fred og Lyksalighed, eller er tilfreds med samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
De trykkende Viderværdigheder, som denne Nation siden den nærværende Krigs Begyndelse allerede har erfaret, det Stød, som Handels=Crediten hat lidt, og de foruroeliggende Følger, hvormed Formindskelse, i Handelens og Manufakturernes Jnteresse truer de offentlige Jndkomster, maa nødvendig drage Hs. Majestæts Opmærksomhed til sig, og opvække i Sammes velgiørende Gemot den oprigtige Attraae, at befrie Undersaatterne fra Ulykke, hvis Ende allene kan haabes af Fredens hastige Oprettelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Underhuset lader derfor den alvorligste og høitidelige Begiering frembære til Hs. Majestæt, at Høistsamme, efterat alle Omstændigheder ere tagne i Betragtning, ikke vil undlade at anvende, saasnart det er mueligt, de tilbørlige Forholdsregler, for at udvirke Fred paa saadanne Vilkaar, som kunne bestaae med de foregivne Aarsager til Krigen, med Troeskab, med den strengeste Retfærdighed, og med den ædle og oplyste Statskunst, hvorved den brittiske Nation hidindtil saa besynderlig har udmærket sig. Hr. Wyndham satte sig imod dette ForSlag. Omendskiønt man ikke har til Hensigt, sagde han, at give Frankerig en Regieringsform, saa er dog Krigens Øjemmed ikke opnaaer, førend der i Frankerig er en Regiering, med hvem man kan indlade sig i Traktater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
J) Denne Lignelse passer her slet ikke. England havde intet at befrygte af den franske Revolution, berømmeligt at slutte Fred, førend vi endnu have indtaget en eneste Stad, Om Storbritanniens Krone skulde ydmyge sig for Kongemordere, som have forkyndet England Krig, Og om man vilde sende en Gesandt til Frankerig, for at give Marat Broderkysset paa hans blodige Mund. (Slutningen følger.)men Krigen kan maaskee nu give Anledning til, at den brittiske Soldat bliver bekiendt med de franske Grundsætninger, bringer dem hiem med sig, og udbreder dem sammesteds. Den Hensigt, at standse samme (om denne ogsaa har været den sande Aarsag til Krigen, og ikke snarere Haab om at siske i rorte Vande) kan altsaa befordre deres Udbredelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Om de saa kaldte Anticipations eller Forudoptagelser af Statens Jndkomster i de seenere Tider af den forrige franske Regiering. *).¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
J Aaret 1764 udgjorde disse anticipations = 80,000,000 Livres. Den 1ste Januar 1768 - 132,591,567. Samme Dag 1773 = 30,000000 Samme Dag 1775 = 78,250,000 - Samme Dag 1776 = 50, 480,000 J Jannar 1781 = = 119,000,000 J samme Maaned 1782. 154,760,000 J November 1783. = 176,000,000 J Aaret 1787 efter det Overslag som blev forelagt Notablerne 255,080,000. Med Jndbegreb af 25 Millioner Assignater, hvoraf ikke svaredes nogen Rente = = 280,080,000 c) Taget af Niederelbisches Magazin for April 1783. Tienstforbedrende Selskab. Øde Pladser nok i Riget, og endog mange Folk der rømmer for Tieneste, Arbeid, Boepæl og Næring. - Dette har foranlediget en Tanke paa et Tienstforbedrende Selskab, hvortil Menneskevennen herved opfordres at tænke og bidrage. Til en Prøve er allerede kiøbt et øde Kobbel af nogle og 40 Tønder Sæd i Hoptrupskov ved Haderleb, hvori findes god Jord, noget Skov, Tørvemoser og Siger; derpaa er opsat en liden Boelig, og sat i Drift et Jord Teglværk af beste Leerart, især til Tagstene, som ligger neppe en halv Miil fra Beltet. Udgiften vil omtrent aarlig blive for hele Koblet 5 til 6 Rdlr., og Kiøbesummen torde vel ikke overstige en 6 til 700 Rdlr. Liebhaberne kunde faae det underhaanden at see, naar de melder den strax hos Krøymann i Hadersleb; men ellers sættes det til Auction, og bliver bortsolgt sidst i denne September Maaned, for at kiøbe andre Pladser igien til at bebygge og sælge ligesaa, som Selskabets Formaal skulde være, og derved formere Dyrkningen, Familier og Unge til at tiene andre for mindre Løn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Dødsfald. Kiøbenhavn den 3die September. Hr. Ludvig Linnstow, Ridder af Dannebrog=Ordenen og Kammerherre. Den 8de Hr. Andreas Børgersen Schulz, Brygger og Tobaksfabrikør, 74 Aar. Aldershvile i Sielland den 14de September. Hs. Excellence Hr. Theodor Holmskiold, Geheimeraad og Ridder af Danne brog Ordenen og første Deputered i Postamtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Kiel den 1ste September. Hr. JustitsRaad og Professor Wilhelm Ernst Christiani.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Altona den 28de August. Hr. Polpaar. August Leisching, til Caden, sachsisk Geheime=Legationsraad, 64 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Lolland den 19de August. Hr. Provst Peder Rhode, Sognepræst til Utterslev, 59 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Odense den 12te September. Frøken Christiane Sophie Magdalene Juel, Priorinde ved Odense adelige Jomfrue Kloster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Subskriptionsplan paa Doct. og Prof. Reinhards Skrift: Forsøg over Jesu Plan til Befordringen af det menneskelige Kiøns Lyksalighed. Et Bidrag til Beviserne for den christelige Religions Sandhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
En Bog for Præster og unge Geistlige i Sær(deleshed og for enhver Christen i Almindelighed.) Allerede vare mange offentligen traadte fremfor at forsvare den christelige Religions Sandhed og Guddommelighed imod de tit giorte, og tit gientagne Jndvendinger og falske beskyldninger, og dog havde disse enten ganske overseet, eller og ikkun løseligen berørt det store, høie og ædle i Jesu Plan til Befordringen af det menneskelige Kiøns Lyksalighed. Dr. Reinhard, Professor i Theologien i Wittenberg, en Mand, som af alle grundige Theologer skiøn, nes for en af de gavnligste og rigtigsttænkende Lærde, afhialp denne Mangel ved sit nærværende Forsøg, hvoraf Originalen trende Gange er bleven oplagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
I den første Afdeling viser Forfatteren den sande Beskaffenhed af Jesu Plan, som Beviis for, at han virkelig har havt det heele menneskelige Kiøns Vel til Hensigt; i anden Afdeling giør han en Sammenligning imellem Jesus og Alderdommens store og goddædige Siele, som har havt Viisdom, Evne og Villie til at blive deres Brødres Velgiørere, at ingen har kundet opsvinge sig til den store, guddommelige Tanke, at virke for alles Vel; i tredie Afdeling angiver han de Grunde, vi have til at ansee ham som den ypperste Vise, Menneskeslægtens største Velgiører og Guddommens troeværdigste Gesandt. At give mine Landsmænd en Bog i Hænderne, som agtes beqvem til saa vigtige Hensigter, troede jeg derfor at være et Foretagende, som maatte befæste mig i mine ædle Medborgeres Yndest. Jeg blev end ydermeere dertil opmuntret, saavel herved, at Universitetets hele theologiske Facultet i Forelæsninger anpriser,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
den for Studerende, som ved Hr. Professor og Dr. Münters venskabelige Opfordring, raa hans Dom oper Bogen aldeles stemte med de øvrige Skiønneres. Jeg besørgede den altsaa oversat, og har nu den Ære at levere den i den stadige Forventning, at min Umage og Omkostning ikke vorder giengieldet med Tab. Jeg frygter dette Tab saa meget mindre, da Pengene nu blive i Landet, og da Originglen ikke altid er at faae i vore tydske Boglader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Hvor gjerne vilde ogsaa jeg anbefale Værket, dersom det ikke skulde være Formastelse, at anbefale et Arbeide, som har havt saa mange af Videnskabens første Lærde til Talmænd, og som tillige i saa sielden en Grad taler forsig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Oversættelsen, som er besørget efter det tredie forøgede og forbedrede Oplag, bliver af et Alphabeths Størrelse i Octav=Format, og overlades for 6 Mk. paa Postpapiir og for 72 s. paa Trykpapiir. Subskription modtages hos Forlæggeren. S. Poulsen. i Kiøbenhavn i Antonistræde Nr. 324 og 325.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Bekiendtgiørelse. En Dreng, der har været til Confirmation og som har Lyst til at lære Farveriet, og Trykkeriet, kan strax blive antagen i Colding hos Farver Jacobsen. a Jomfrue Elisabeth Kierstine Sonius. her i Byen ved Døden er afgangen, og hendes Boe af mig som Skifteforvalter er taget under lovlig Behandling, saa bliver herved i følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 23 hujus, med Aar og Dags Varsel indkaldet bemeldte afdøde Jomfrue Sonii Arvinger; saa bliver og ved samme Tids Varsel, sub pæna præclusi Eperpetui silentii, indkaldet alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter meerbemeldte Afdøde, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arve=Rettighed, og de sidste derefhavende Krav. Og meldes til behagelig Et terretning, at en Skiftesamling er berammes paa Holstebroe=Raadstue Onsdagen den 9de October førstkommende Klokken slog Formiddag. Holstebroe d. 30 Augusti 1793. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-09-20
Credi= og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Consumptions=Forvalter Thomas Beck her i Byen, bliver herved T. N. De GANære indkaldede, at møde for Skifte=Retten paa Holstebroe Raadstue Torsdagen den 10de October førstkommende Kl. 9slet Formiddag, de første for at betale deres Krav, og de sidste for at betale hvad de maatte være skyldige. Holstebroe den 30te AucTranberg. sti 1793. s følge den os under 3die Martii 1793 al J lernaadigst forundte kongelige Bevilling, bliver herved med Aar og Dags Varsel, subpoena præclusi & perpetui silentii, indkalde allede, som maatte have noget at fordre efter vores afdøde Fader, forrige Sognepræst for Aanst og Giesten Meenigheder Hr. Jens Høstmarch, deres havende Krav for mig paa Nabbegaard ved Fridericia inden formeldte TidsForløb, at anmelde og legitimere, da enhver lovlig og retmæssig Fordring, naar den inden fornævnte Tiid anmeldes, skal blive betalt, men efter den Tiid ingen Fordring af os an Paa min Søster Dorthea tages. Høstmarchs og egne Vegne. Niels Høstmarch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Hist. Polit. Magazin for Man. Mede, gehalten auf Verlangen. der Ciceronianischen Gesellschaft in Philladelphia von ihrem Præsidenten am Jahrstage der Americanischen Unabhangigket. Taleren skildrer heri de forenede. Staters Lykke og Flor; men raader dem tillige til Aarvaagenhed imod deres Enropæiske Fiender. Jblandt andet siger han Vore Brødre, de Franske ere nu indviklede i en Strid imod overtroisk Uvidenheds og blind Lettroenheds hele frygtelige Magt: de krige, som de Amerikanske Patrioter fra 1776 krigede. og Udfaldet paa deres svære Krig er Frihed eller Slaverie. Himlen allene veed Udfaldet og vor Skiebne er forbunden med deres. Seirer Frankerig, saa ere vi sikker frie; mislykkes deres Bestræbelser dem derimod, saa er det ude med os. Himlen synes at have forenet disse 2 Nationer til et vigtigt, Formaal, og da Menneskenes Planer lykkes eller mislykkes efter den høieste Lovgivers Villie, saa have vi ingen Aarsag at tvivle og billigheden i dette vigtige Udslag. 2) Bericht uber den wucherischen, Geldhandel und uber die Vertheuring der Lebensmittel und Vaaren, abgestattet im National=Conwentam 3 August von Ph. Fr. Rath. Fabre de Eglantines, Deputirten. des Departements von Paris und auf Befehl des Convents gedruckt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Forfatteren til denne Beretning troer, at den Engelske Minister Pitt har havt sine Emissarier i Frankerig, som drive Vexelhandel og skaffe al klingende. Mynt ud af Landet, for derved at bringe, Bankosedlerne (Assignaterne) i saa slet Kredit, at de Franske tilsidst ei længere skal kunne udholde Krigen af Mangel. paa Penge. (147) Nr. 3) Schreben des Ministers der auswartigen Angelegenheiten an die Repræsentanten des Franzss. Volks woraus der Ausschus des offentlichen Wohls besteht, uber die Gefangennehmung des Herrn Semon. ville u. s. W.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
De Franske klage her overlydt for hele Menneskeligheden over den Uret, som de Keiserlige have tilføiet dem, ved at antaste deres Ambassadeur og det end- og paa Republikens Seveizes Gebeet; unegteligt er det, at de Keiserlige tillade sig ved denne Krig saadanne Friheder, som have været uhørte iblant Oltidens polerede Nationer. Selv de saa kaldte Barbarer respekterede Ambassadeurer og vovede ei at fornærme deres Personer; kuns Østerrig og sammes Allierede er det forbeholdent i det Philosophiske Aarbundre. de at fornærme den almindelige Folkeret. ved meere end een Leilighed. 4) Rede gehalten im Nat. Convente. von dem Sprecher der Deputation der Freunde der Republik in der Stadt Paris. Angaaer de høie Kornpriser midt i et frugthart Aar. 6) Decret des Nat. Convents, die Vertheidigang der Granzen betre. fend, abgegeben den 23 August. Dette Deeret bestaaer af 15 Artikler og er for vidtløftig at anføre. 6) Adresse der Bürger zu Philladelphia an den Bürger Genet, be 6 (148) Nr. vollmagtigten Minister der Frantssischen Republik bey den vereinigten Americanischen Staten, den 20 Mai 1793. 7) Adresse der republikanischedentschen Gesellschaft zu Philladelphia an den Bürger Genet, bevollmachtigten Minister der Franz. Rep. bey den vereinigten americanischen. Staten. Af ovenmeldte Adresser sees, at der hersker det varmeste Venskab imellem disse 2 Republiker og at Nordamerika tør maaskee ogsaa blande sig med i Spillet, især da den er misnøiet med Engeland, der ei endnu har opfyldt Fredsstræctaten af 1783. 8) Uebersezung eines in Englischer, Sprache geschrebenen und bey dem Ausschusse des offentlichen Wohls niederlegten Briefes. Om dette Brev er egte eller ei, er nok ikke afgjort; men det foregives at være funden i Dynkirken, og at der var et Forræderie igiærde, hvorved de Engelske havde ventet at faae Dynkirken uden Blods Udgydelse, det er bekiendt nok; men ligesaa bekiendt er ogsaa Tildragelsen af 13 September, som ophævede denne Byes Beleiring. 9) Schreben eines Hollanders zur Rechtfertigang der Hollandischen. Truppen gogen die wieder dieselben. in Englandischen offentlichen Blattern verbreiteten Verlaumdungen. Det synes dog virkeligen ubilligt af de Engelske Avisskrivere at bagtale Hollænderne; thi med alle de Prygl de de have faaet, især den 6, 7, 8 og 13. September, maa man dog lade dem, at de have fegtet godt. 10) Note, die der Grosbrittanische, ausserordentliche Gesandt in Julus Sr. Exzellents, den Herrn Grasen. von Bernstorf zugestellet hat. 11) Note Sr. Exzellents des Graten von Bernstorf zur Brantwortung, der Note des Herrn Hales. 12) Antwort des Herrn Grafen von Bernstorf auf die Note des Heren. Hales, die der vorsteen Note des erslen beygefuget war. 13) Antwort des Herrn Grafen von Bernstorf af eine Note des Rus. Kaserl. bevollmachtigten Ministers.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
Da man har havt Udtog i de fleste Aviser af denne Correspondence, saa kiender og Enhver disse ovenmeldte Hoffers Overmod, at de vil foreskrive fredelige noutrale Magter Love; Grev Bernstorf, har ellers svaret dem kiekt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-01
14) Krigsbericht. Hvori de Allieredes Tab den 13 September angives for omtrent 8000 Mand.