JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Jfølge Efterretninger fra Jamaica, befrygter man der, at den brittiske Paketbaad Lady Wellington, der var bestemt til Carthagene, og havde 100,000 Pd. Sterl. i Contanter ombord :er bleven taget af Søerøvere; thi paa Kysten af Cura Lao har Havet opskyllet 24 døde Kroppe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Den 16de Marts er Capt. Franklin, med sine Ledsagere, indtruffen til Newyork, for derfra at begynde sin ny arctiske Land=Expedition.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
J Stockholm har man tilfældigviis, blandt en Mængde andre gamle Documenter, fundet de svenske Generalers Original-Rapporter fra Trediveaarskrigen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Udenlandsk. Ved Placat af 8de April skulle de danske Undersaatters tilhørende Skibe, som fra Kongerigen, eller Hertugdommene udklarere til St. Croix, fremdeles være berettigede til at indlade de af denne Øes Sukkere, som ikke maae føres andensteds hen end til Moderstatten, uanseet om slige Skibe underveis have handlet paa fremmede Steder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Jndladen af alle andre Varer paa St. Croix, deriblandt Rom, samt de af Øens Sukkere, der, tjener som Betaling for Plantage-Fornødenheder, er tilladte at udføres til et fremmed Sted, maaskee i ethvert danske Undersaatter tilhørende Skib, ligesaavel til fremmede, som til indenlandske Steder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Ved Plakat af 8de April ophæves allernaadigst Forpligtelsen til at forsyne de danske Undersaatter tilhørende Skibe med kgl. Søepasse for Farten udenfor Europa, ligesom Placaten af 1ste April 1815 har ophævet Brugen af disse Passe, for Farten af de europæiske Farvande og Middelhavet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Saalænge Lysestøberiet ikke er optagen blandt de borgerlige Næringsveie i en Kjøbstad, behøves dertil, efter Cancellieskrivelse af 26de Marts ikke nogen særskilt Hjemmel, eller kan deraf kræves noget Regnskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Ved Høiesteretsdom af 7de Marts ere Arrestanterne Andreas Schatteberg og Niels Andersen Schræm, for begaaet Mord paa Snedker Johannes Andersen, i Overeensstemmelse med Lovens 6 -9-1, efr. Forordningen 24de Septbr. 1824, tilfundne at miste deres Hals og deres Hoveder at sættes paa Stage. Hvilken Dom Hs. Majestæt allernaadigst har bifaldet, og hvorefter under 13de April afgik Ordre til Amtmanden over Randers Amt om Dommens Execution.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Fra sikker Haand er man underrettet, at Kongen har befalet, at Hovedgaarden Moesgaard skal indrettes til Opstalling for de Kongel. Land stutterie=Hingster, som ere bestemte for Jylland, hvormed skal forbindes et lidet Landstutterie, og snart tør man vente at flere gavnlige Jndretninger paa de Kongelige Godser, til Udvidelse og Forbedring for Qvæg- og Faaravlen, ville vorde iværksatte; hvilket man Alt kan antage som Virkningen af vor allernaadigste Konges Reise her i Landet i afvigte Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
De til Jylland ankomne 28 Landstutterie=Hingster bestaae af 5 udmærkede engelske af Yorkshire, Vognslags Race og en af Rideracen, alle brune af Lod, hvilke Hs. Majestæt Kongen ved sin Stut. mester har ladet kiøbe afvigte Aar i Engeland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Alle de øvrige Hingster ere udsøgte af de Kongel. Stutterierier, og bestaae af 10 sorte, 9 brune og 3 af blaa Lød. De blive hver med en KongelStutteriekarl omsendte i forskjellige Egne af Landet, og placeres i de Districter, som have de fleste Hopper, der ved Stutteriecommissairernes Undersøgelse ere antagne og mærkede som slutterrie. dygtige, og hvoraf Jylland nu har 2,300 Stykker. Hs. Majestæt Kongen har behaget at Landmænd, som hensende Hopper til Hingsterne (hvoraf de Jndbrændte altid have Fortrinet til Bedækningen skulle endnu iaar ei erlægge nogen Betaling, men blot levere 1 Skjeppe Havre for ethvert Spring, til Hingsteens Underholdning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
En ny Glasfabrik er anlagt i Prinzenmoor i Hohner=Herred, Hutten Amt, med Kongel. Approdation under Navn af Frederiksberg. Hr. Joh. Pløen, som har anlagt Værket, har under 28de Febr. bekjendtgjort dette.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Landmaaler Aschlund har i Skilderiet vovet et Forsøg paa at fuldkaste det copernikanske Verdensystem, og vende tilbage til Tyge Brahes Paastand, at Jorden staaer fast og at Sølen og Himmellegemerne dreie sig omkring den. - J saa Fald havde de sidste Aarhundredes Astronomer, slemt forregnet sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Skibet -, Skipper Knudsen, bestemt fra Porsgrund til Kjøbenhavn, er strandet paa den svenske Kyst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Skipper Bruhn, førende Skibet i Seyen, som er ankommen til Kjøbenhavn fra London, bar reddet Mandskabet, ialt 13 Mand, af det engelske Skib Pollux, Skipper Printz, bestemt fra London til Østersøen; men som er sjunket ved Skagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Skibet 1 Juliane Marie, ført af Skipper Høyer, og bestemt fra Nevcastle til Kbhvn., er strandet ved Jsefjorden. Skipperen er druknet; men det øvrige Mandskab frelst. - En stor Deel Skibe ere igjen komne tilbage til Kbhvn., formedelst det slette Veir.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Efter den haarde Storm, Natten mellem den 16de og 17de d. M., indkom Dagen efter et Skib til Aarhuus og to andre til Norsminde, med Tab af Ankere og Tonge. Stormen var saa voldsom, at Husene rystede, og Mange holdt det forat være Jordskjælv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Havnecommissionen i Frederikshavn bekjendtgjør samtlige Søefarende, som ville anduve denne. Byes Havn, at i dette Foraar vil blive paabegyndt en Forlængelse paa omtrent 3 Favne af den søndre Havnemole, og at der ved Arbeidets Begyndelse vil, indtil videre, blive opreist en Kost ved den ydre Ende deraf, imellem hvilken og den lille Havn Arbeidet vil gjøre Farvandet ubenytteligt, hvorimod hvert ind- og udseilende Fartøi for Fremtiden maa søge imellem Kosten og Kastelsmolen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Kjøbenhavns Børs den 26de April. Cours. Hamb. 2 M. , a vista 216. Spe 218. Spec. solgtes til 13 Rbmk. 11 1/2 s. Disc. 5 pC. 4 pC. Kgl. Oblig, uden Renter) 94 a 943. Banco, 87 1/4 a 87 3/8. Nationalbank-Obligationer af Laanes 4 Febr. 1820, uden Renter) 102 Rbd. r. S. eller, 1 111 a 111 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Avertissement. Da jeg har modtaget Bestyrelsen af det her i Thisted Kjøbstæd værende Kongelig allernaadigst privilegerede Farverie, saa anbefaler jeg mig herved saavel til Kjøbstædens som Omegnens Beboere, med Farvning af alle Couleurer uldne, linnede og silke Tøier, samt Overskjæring, Præsning og Trykning; lovende reel Behandling og billig Priis. Thisted, den 29de April 1825. C. Bonne. Frykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. 2 und.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Narino Faliero 49de Dage af Venedig, (Af Noterne til Marino Faliero Doge of Venice, an historical tragedy by Lord Byron, oversat af et gl. italiensk Manuskrift.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Den 11te September 1354 blev Marino Faliero udvalgt til Doge eller Hertug af Republiken Venedig. Han var Greve af Valdemarino, paa Grændserne af Triviso, Ridder, og en mægtig Herre. Saasnart som Valget var skeet, blev det afgjort i det store Raad, at en Deputation af tolv Medlemmer skulle afsendes til Grev Marino Faliero, som da befandt sig paa hans Vei til Rom; thi den Gang han blev valgt, var han Gesandt ved den hellige Faders Hof i Rom. Den hellige Fader selv, holdt den Gang sit Hoi Avignon. Da Grev Marino som Dage skulle lande heri Staden, den 5te October 1351, paa kom en tyk Taage, og formørkede saaledes Luften at han var nødsaget til at stige i Land ved St. Markuspladsen, mellem de to Stytter, hvor Misdædere pleie at henrettes, alle ansaae dette for et meget slemt Tegn. Jeg maae heller ikke forglemme hvad der fortælles i en gammel historisk Kronikke. Da Grev Marino Faliero var Podesta og Kapitain af Triviso, tøvede Biskoppen for længe med at komme med det hellige Sacrament, paa en Dag, da en Procession skulle finde Sted. Nu var fornævnte Marino Faliero, saa stolt og hidsig, at han slog Biskoppen paa Øret, saa at han næsten faldt til Jorden; og derfor tillod Himlen, at hans Forstand skulle saaledes forvildes, at han selv blev Skyld i, at han fik et ynkeligt Endeligt. Da han havde været Doge i ni Manneder og ser Dage, søgte han, da han var ugudelig og ærgjerrig, at gjøre sig selv til ene Regent i Venne dig, paa følgende Maade: da den Torsdag kom, paa hvilken de pleiede at jage Tyren, fandt denne Jagt, Sted, som sædvanlig, og i Følge de Tiders Brug, begave alle sig efter at dette var forbi til Dogens Pallads og samledes i en af hans Sale, hvor de underholdt sig med Fruentimmerne, og dandsede indtil Klokken ringede første Gang, da et kostbart Maaltid blev serveret. Dogen pleiede at betale Udgifterne derved, hvis han var formælet; efter Maaltidet gik alle hjem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Til denne Fest kom der en hvis Ser Michele Steno, en ung, meget fattig Herre, men kjæk og forvoven, og som elskede en af Dogens Damer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Paa samme Tid var Bertueci Jsraello, en af Ophavsmændene for de Sammensvorne, bleven arresteret og bragt bunden frem for Raadet. Flere vigtige Personer vare ogsaa grebne, tilligemed flere Søefolk og Mennesker af forskjellig Rang. Disse bleve examinerede og Sammenrottelsen beviist at være sand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Den 16de April faldt den Dom i de til Mænds Raad, at Filippo Calendario og BertuctiJsraello skulle hænges paa Balconens røde, Pillere udenfor Palladset, fra hvilken Hertugen pleiede at see paa Tyre-Jagten; og der bleve de hængte med Knæbeler i Munden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Næste Dag bleve atter ti fornemme Herrer, dømte til Døden, de bleve grebne ved Chiozza, hvor de forsøgte paa at flygte, siden bleve de successive nogle Dage efter hinanden, deels enkelte og deels Parreviis hængte op paa Støtterne af Palladset; der begyndte fra de røde Piller af og ligned mod Kanalen. Andre Fanger bleve satte i Frihed, fordi de, endskjøndt de vare indviklede i Sammenrottelsen, dog ikke havde laant Haanden til Noget; thi nogle af Hovedmændene havde blot sagt dem, at de skulde indfinde sig bevæbnede og færdige til Statens Tjeneste for at forsikkre sig visse Forbrydere, for Resten vidste de Intet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Lord Byron var fød Aaret 1788, blev opdraget i Harrow Skole og udmærkede sig med hans accentriske Caracteer og hans tidlig modne Forstand og Talenter. J hans nittende Aar udgav Lord den, hans ledige Timer - for hvilke han blev ubarmhiertig gjennemhæglet i Edinburgh Revien, hvorpaa han strax tog levende til Gjenmæle i hans English Bards and Scotsh Reviews, en af de bittreste og mægtigste Satirer, der nogensinde, er kommen til Publikums Kundskab. Da Byron har meget ung, fortælles der, at han fattede Kjerlighed for en Miss Car, en meget elskværsig ung Dame; men denne Forbindelse blev ved en eller anden Leilighed afbrudt, hvilket han tog sig meget nær, som seet af nogle rørende Værs blandt hans tidlige Arbeider. Da han havde opnaaet den mandbare Alder, indskibede Lorden sig i Falmouth til Lissabon, reiste gjennem Portugal og Spanien, anlob Malta og Sicilien, og fortsatte Touren til Morea og Constantinopel. J Aaret 1810, blev Lorden angrebet af en hæftig Feber, og det var med Nød og Neppe at han slap derfra Livet. Medens Fregatten Salsette, hvormed Lorden var Passageer, laae i Dardanellerne, fattede han den underlige Grille at more sig ved at svømme tværs over Hellespont. Efter en Fraværelse af henved 3 Aar, gjensaae Lord Byron igjen hans Fødeland og udgav der childe Harold, The Giaour, the bride of Abydos, og the Corsair, meget betydelige og brilliante Værker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Den 2den Jan. 1815 ægtede han Baronetten Sir Ralph Noels eneste Datter, som inden Aarets Ende skjænkede ham en Datter, for hvem han altid viste den største Ømhed. Jkke destomindre faa Uger derefter, fandt en hemmelig Skilsmisse Sted, hvortil man har anført forskjellige Aarsager. Denne Uenighed gjorde megen Sensation paa den Tid, og gav Lord Byrons Lyksalighed det sidste Stød. Faa Uger efter denne Skilsmisse, forlod Lord Byron pludselig Kongeriget, med den Beslutning aldrig at vende tilbage; han foretog sig derpaa en Vandring til Jtalien, hvor hans "Dousuan, Beppo, Mareppa, og tre eller fire Trageder kom for Lyset, til hvis Forsvar vi desværre ikke tør sige noget, da de ere vanærende for hans store Talenter og høist skadelige for Moraliteten i og gode Sæder. Hans sidste Sygdom paadrog i han sig ved en hæftig Forkjølelse i et haardt stormende Regnveir, som han havde været udsat for. Det vil vist nok glæde hans Venner og Beundrere at erfare, at hans sidste Ord førend Raseriet havde angrebet hans stærke Siel, vare: gjeg ønsker det maae blive bekjendt, at min sidste Tanke ere offret min Kone, mit Barn og min Søster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Lord Byron havde i den senere Tid anvendt alle sine store Aandskræfter og Formue for Grækerne, i deres Kamp for Friheden; hvorfor ogsaa alle Anthoriteter i Missolonghi viste hans Minde den Ære, at opsætte Høitidelighederne ved deres Paaskefest og at befale en almindelig Sorg i 21 Dage. Lord Byrons jordiske Levninger bleve sendte til hans Fædreneland, og begravet med alle de Æresbeviisninger man skyldte hans Aand og Fortjenester, i en lille Kirke i Nærheden af Newstead Abbedie, hans Forfædres ærværdige Herresæde. Den forladte Franskmand. (Af Schoolerafts Reise til Missisippi.) Det var paa en Eng, eller paa en af de saakaldte Savannahs ved Missisippi, at vore Reisende fandt :to eensomme Franskmænd. Hos en af disse Mons D. - siger Mr. Schooleraft vare vi Vidne til et af de meest skrækkelige Exempler paa menne skelig Elendighed. Man fortalte, at medens han drev Forværkshandelen, havde han i Følge Landets Skik og Brug, taget sig en indiansk Kone og tilbragt flere Aar i dette barske Clima. Den sidste Vinter blev han ikke desstomindre paa en Tour, overrasket af en Storm med Sneebøier, hvorved hans Fødder saaledes forfrøes, at de begge faldt af, strax efter han var kommen tilbagetil hans Wignam. J denne hielpeløse Stilling, blev han i nogen Tid pleiet af sin Kone, som fangede Fisk i en fersk Søe derved, men hun forlod ham sluttelig, og ved vores Ankomst havde han i flere Maaneder opholdt Livet ved vilde Urter, som groede omkring hans Hytte. Da han ikke var i Stand til at gaae, havde hans Landsmand, eller ogsaa Jndianerne kastet det ind til ham, saavidt havde deres Velgiørenhed strakt sig. Vi fandt ham siddende i en lille Hytte af Bark, paa en Sivmatte, med Stumperne af hans Been opbundne i Dyreskind, og aldeles uden al Bedækning mod Kulden. Han var maver og yderst ud piint, hans Skjæg var langt, hans Kinder indfaldne, Øinene indsunkne i Hovedet, men frem sendende et fortvivlelsesfuldt Øiekast; og et hvert Been i hans Legeme var synlig gjennem Huden. Han kunde ikke tale engelsk, men udstødte bestandig Forbandelser i hans eget Modersmaal, fordi han var bleven til, og tilsyneladende overalt det, der omringede ham. Vi kunde blot et Øieblik udholde dette græsselige Syn og hastede fra denne Bolig for menneskelig Elændighed; men førend vi forlode Landsbyen, havde Gouvernør Cass, som anførte Expeditionen, sendt ham en Foræring af indiansk Gods, Specerier og Amunition, og leiet et Menneske for at føre ham til et Fort, tilhørende det Amerikanske Selskab for Pelsværkhandelen ved Sandy Lake, hvor han kunde faae den Pleie, som tilkommer vore lidende Medmennesker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Beskrivelse af en ficiliansk Dværg(from Sight of London.) Det er et Fruentimmer og hendes Navn er Cracham, en Sicilianerinde af Fødsel og nu paa nogle Maaneder nær ti Aar gammel; men det er umuligt at beskrive hvad Indtryk Synet af hende gjor paa Enhver; at see Fornuft, godt Lune, Vid- og alle menneskelige Fuldkommenheder forenet hos et Væsen, der er saa utroligt, langt under vor Høide, overgaaer alle de Forestillinger man har gjort sig derom, og endog med Tingen for Øiet, ville vi ikke troe vore egne Sandser. En temmelig stor Dukke, der handlede og talte, ville ikke forundre os saa meget, thi Naturen er her, langt underfuldere end Kunsten kunne være. Man forestille sig blot en Skabning omtrent halv saa stor, som et nyefødt Barn, fuldkommen i Ansigtstræk og alle Legemsdele, og som fremsiger Ordene i en fremmed besynderlig Tone, forstaaer hvad De siger og svarer paa Spørgmaale. Forestil Dem blot en saahan Figur nitten Tommer høi og af fem Punds Vægt og de faaer et Begreb om dette meest sjeldne Phenomen. Jo mere de betragter det, jo mere nan grunder derpaa, jo mere utroligt synes det at det virkelig kan forholde sig saaledes. Det Udtryksfulde i hendes Ansigt, afvexler med hvad der sætter hendes Siel i Bevægelse, thi der er sandelig baade Forstand og Siel i dette Miniatur=Legeme, hendes smukke lille Haand for hvis Pegefinger, en Ring saa stor som en lille Skjorteknap ville være meget for stor, har al den Ynde og alle de Bevægelser, som kunne findes ved noget elskværdigt Fruentimmers Haand; hun leer hun truer, hun lægger hendes Lyst til Pynt for Dagen, hun drikker hendes Draabe Viin, hun viser hendes Mishag, hun vælger og forkaster, kort sagt, hun er saa fuldkommen, som nogen paa hendes Alder pleier at være. Hendes Gang er rigtig nok noget vaklende, og hendes Stemme, som sagt, meget udmærket. Hun har i det Hele taget, intet ubehageligt Udvortes, endskjøndt den rigtig nok ligger noget Abeagtigt i hendes Ansigtstræk, hendes Helbred er god og hendes Lemmer, og hele Legemet er fuldkommen velskabt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Blandet. Langfredag blev i Laterankirken i Rom dødt 4 Foder, hvoriblandt en Overrabbiner fra Tripolis. med hans 16 aarige Søn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Hr. von Humboldt har i et Brev af 3die Jan. tilmeldt det franske Videnskabers Academie, at Prof. Brera i Pada har fortalt ham, at den har opdaget en ny Bark, som man havde give Kavn af Quina biculor, og som i meget smaa bortioner afgav et langt bedre feberstillende Mid sel, end den bedste hidtil brugte Chinabark.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
J Schweiz tales stærk om en Canal-Forbindelse mellem Genser= og Neuenburger=Søen, hvorved i Skibs-Communication vil blive tilveiebrag. mellem Frankrig, Schweiz, de tyske Rhinegne- og Holland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
J Berlin aflagde en vis Göhrich forleden sid Prøvestykke, som Hurtigløber. Veien fra Charlottenborg til Spandau og tilbage igjen, 2 preussiske Postmile, tilbagelagde han i 42 Minuter. En Væversvend gjorde ham Rangen stridig paa Henturen, ja ankom endog 1 Minut tidligere end ham til Spandau; men for Tilbagetouren betakkede han sig. Over 10000 Mennesker var strømmede ud, for at see derpaa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Paa den hollandske Kyst, imellem St. Anna og St. Philipsland, ere 38 Fiske, af Delphinernes Art, drevne iland. Strandbeboerne dræbte 37, af dem, hvoraf den største vog 1000 Pd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Den 8de April have Fiskerne af Landsbyen, Lieschou, paa Vestkysten af Rugen, dræbt ligeledes en ilanddreven stor Fisk, en Nordkapper. Den var 52 Fod lang og 10 til 12 Fod tyk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Natten imellem 16de og 17de April ere de endnu ikke tilstrækkelig istandsatte Diger imellem Stade og Horneburg atter blevne gjennembrudte paa flere Steder og Markerne i en Qvadratmils Omfang, igjen satte under Vand, der tildeels naaer 4 Alen op paa Husene. Beboernes Elændighed er ubeskrivelig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Udenlandsk. En Placat af 30te Marts d. A. bestemmer, at ved Jndførselen af Salt skal samme classificeres i Søesalt, kogt Salt og Steensalt, og Tolden, efter de hidtilværende Bestemmelser, erlægges for Søe salt med 56 Rbs., for kogt Salt med 1 Rbd. 8 s., for luneborgsk, omendskjøndt henhørende til kogt Salt, med 1 Rbd. pr. Td. og for Steensalt med 24 Rbs. pr. 1000 Pd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Jfølge Cancellieskrivelse af 2den d. M. ansees Udlæg i en i Medhold af Udkastanordningen af 7de Febr. 1794 §. 2 tinglæst Skiftebeslutning mellem Forældre, og Børn som tilstrækkelig Sikkerhed for den Arv, det, naar et af Børnene døer, tilfalder dets Sødskende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Efter Forlydende søger en af Hovedstadens dristigste Kjøbmænd Privilegium paa en Damppaketfart: i mellem Kjøbenhavn og Jylland. En Lignende imellem Kjøbenhavn og Christiania skal ogsaa være paatænkt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Den unge talentfulde Digterinde Jfr. Elisa Beyer, Steddatter af Block-Tøren debuterede paa det kongl. Theater som Mis Vorter i den hjemkomne Nabob. At en med Scenens Fordringer, uvant Begynderinde vilde fremtræde i denne høist vanskelige Rolle, og i dette Genre, ansaae man for et Vovestykke. Men det gik over al Forventning: godt, og man overbevistes om hendes Kald for Scenen. Hun roses for et fordeelagtigt Udvortes, et smukt og tydeligt Organ, et sikkert og rigtigt Studium, samt en reen og correct Diction.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
I Kjøbenhavns Adresseavis udbydes 4000 Rbd., Sedler imod 34 Procent; hvilket just ikke synes at bestyrke Klagen over Pengemangel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Fra St. Thomas angives som Aarsag til Jldens Opkomst den 12te Februar: En Negerinde havde af Overtroe sat Lys i en Tønde, for at brænde Forhandelse over de Personer, der havde stiaalet nogle Ænder fra hende. Hun gik ud og glemte Lysene; Tønden og Værelset tændtes. Jlden mærkedes først da den slog ud af Huset, og rasede siden, som bekjendt, paa det Frygteligste.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Fremdeles erfarer man af de senest fra Jsland ankomne Efterretninger, at en hidtil den næsten ukjendt Sygdom, nemlig den veneriske, nu har begyndt at udbrede sig i Hunevads Syssel. Den er her saa meget mere farlig, da næsten af chirurgisk og medicinsk Hjælp savnes. I Rangaaevalle Syssel skulle endeel Børn i Vinter være død af Ginklofa, eller Frismus J. Tetanus neonatorum. som før, indtil for et Par Aar siden, næsten ene sporedes paa Vestmanøe, men nu og paa det faste Land ligeoverfor. Hvor ønskeligt vilde det være, om der kunde udfindes probate Raad og Forebyggelsesmidler imod denne skrækkelige Sygdom, der paa bemeldte Øer borthøster næsten alle Børn. - Alt hedder det, ligger her endnu som i en Vinter=Søvn, for den indfaldne temmelig strænge Vinters Skyld, kuns ikke Faarene, uagtet Ny-Hygæg for Jun Maaned 1823. Side 419, til vor høieste Forundring har berettet os den før uhørte Naturbegivenhed om saadan Sovesyge hos de vildtgaaende islandske Faar, at de i hele 6 Maaneder af Vinteren, fra seent i October til seent i April, skulle indsove og ligge i Dvale under Dygger af Snee og Kratbuske; thi endnu er saadan Sjeldenhed uhørt over hele Jo land.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
I den vestsjellandske Avis læses et Udtog af en troværdig Skrivelse fra Havnefjord paa Jsland, af 1ste Marts d. A., hvori blandt andet forekommer den Mærkværdighed, at en Mand der paa Stedet havde i Vinter fundet 80 Faar i Sneen, hvor de havde sat i 22 Dage, og dog vare endnu ilive, men døde rigtignok siden efter, da de havde ædt Ulden af hverandre, hvorefter de ikke kunde leve. Brevskriveren erklærer sidste Vinter for den haardeste, man kan mindes at have havt paa Island. Hr. Schack L. Koster, som af Selskabet for Naturlærens Udbredelse er overdraget i Sommer at holde Forelæsninger paa Raadhuussalen i Aarhuus 4 Gange om Ugen: Mandag, Onsdag, Torsdag og Løverdag, fra 6 til 7 ½ om Eftermiddagen. Adgangen dertil er fri og staaer aaben for alle Stænder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-06
Af Stiftstidenden sees, at Hr. Bogtrykker Wandall har indgaaet Forening med Hr. Fuldmægtig Schjern om at Bogtrykkeriet fra førstkommende 1ste Juli af, drives for fælleds Regning. Som en Følge af Havets Jndbrud i Limfjorden, er i Nærheden af Agger og nogle Mile længere ned i Fjorden fanget Smaatorsk, hvilket aldrig før har været Tilfældet saa høit oppe. Derimod skal Heltefiskeriet være meget ubetydeligt i Aar.