JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Efterretningerne fra Constantinopel naae til den 11te Februar. J selve Hovedstaden havde en overordentlig Udskrivning til Donau-Armeen fundet Sted, der gjorde saameget mere Sensation, som man deraf kunde slutte, at hiin Armee, sin Uvirksomhed uagtet, dog maatte have lidt betydelige Tab. Hvorledes den tyrkiske Regjering iøvrigt ved idelige Usandheder og Overdrivelser, søger at vedligeholde sine Musselmænds Enthusiavme og Mod, viser iblandt andet den Omstændighed, at man endnu i Constantinopel vedbliver at udsprede Seierstidender fra Donauen, og at man anslaaer de tyrkiske for det næste Feldttog i Europa og Asien mobile Stridskræfter til 500000 Mand. (!)
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Det bebreides nu den afsatte Storvizir Jzzed Me hemmed Pascha (der dog har beholdt sine tre Hestehaler.)at han har dreven sine Operationer med Lunkenhed, og at han ved overdreven Strenghed har gjort Soldaten modløs og ført Armeen sin Opløsning imøde. Den nye Storvizir, Reschid Pascha, derimod skal være en i alle Henseender fuldendt - herlig Gut - hvor længe, vil Tiden lære, Et honet Træk roses denne Herre, imidlertid med Føie for, om Sagen ellers er factisk, dette nemlig, at han alt forlængst skal være optraadt, som frimodig Ordfører for den fredløs erklærede Jussuf Pascha, og man føier til, at det ogsaa skal være lykkedes ham at overtyde Sultanen om, at hiin Hærfører aldeles havde gjort sin Pligt, ja, at denne end- og uden al Fare skulde kunne vende tilbage, dersom han ellers kunde erholde den russiske Keisers Tilladelse dertil. Vi tvivle om, at Jussuf, om han fik denne Tilladelse vilde benytte samme; det er dog saadan en egen Sag, at bringe Hovedet tiltorvs. Vist er det ved alt dette, har Reschid Pascha virkelig vovet at forsvare den miskjendte Jussuf Pascha imod sin dispotiske Overherre, da har han derved paa den ene Side viist høit Mod, og paa den anden gjort mange europæiske, for ei at sige danske Tyrkevenner tilskamme, der ei kunne give den Tanke Rum, at russisk Krigskunst og Mod, kunde uden Forræderie erobre en tyrkisk, ei før erobret Fæstning.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
J Overeensstemmelse med en Beretning fra Tiflisaf 29de Januar, havde de russiske Tropper, der indtil den Tid stod i Persien, aldeles rømt dette Rige, som følge af, at sidstnævnte Stat havde opfyldt samtlige sine ved Fredsslutningen fastsatte Betingelser. Herved modsiges det altsaa af sig selv, hvad der for nogen Tid siden meldtes om nye fiendtlige Dispositioner fra Persernes Side, der skulde have nødt den i hine Egne commanderende russiske General til at sende et Observationscorps mod den persiske Grændse. Forberedelserne til det næste Feldttog skulle forresten fra Tyrkernes Side ogsaa i Asien være overordentlige. J Erzerum skal foruden andre Tropper ligge 8000 Mand regulairt Jnfanterie.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Græske Anliggender. Grækenlands Præsident har under 23de December udstædt en officiel Kundgjørelse, i Anledning af en under 22de November næstforhen i Coureer de Smyrnaindrykt Bekjendtgjørelse fra befalingsmanden over den østerrigske Escadre i Middelhavet, Contra=Admiral Grev Dandola, hvorved denne advarer Handelstanden, om, at det græske Søerøvervæsen atter har taget sin Begyndelse. Den Omstændighed at nogle østerrigske og italienske til Constantinopel bestemte og med Korn ladte Skibe, efter den græske Regjerings befaling, vare opbragte havde foranlediget Grev Dandola til den anførte nærgaaende Beskyldning. Med det ham egne Maadehold viser Grev Capodistria i den omhandlede Kundgjørelse, for det første, hvorlunde de fra Regjeringens Side tagne Forholdsregler vare fremkaldte af Nødvendigheden, saasom Grækenland sidstafvigte September Maaned intet mindre var udsat for end en formelig Hungersnød, væsentlig fordi Barbarernes Mishandlinger havde forsaget de jorddyrkende Grækere fra deres Arnestæder og Markerne altsaa vare forblevne udyrkede, samt dernæst, i hvad Maade den græske Regjering ansaae sig beføiet til under de stedfindende Omstændigheder at bemægtige sig den tyrkiske Regiering tilhørende Provisioner, samt endelig, at det ingen finde havde været dens Hensigt, at forvolde den neutrale Handel Ulempe eller Tab. Sagen i Hensyn til de fra østerrigsk Side gjorte Reclamationer ere under den russiske Admiral Grev Heydens personlige Mægling jevnede, saaledes at den græske Regjering har givet fuldkommen Skadesløsholdelse for de opbragte Ladninger, og Grev Dandola for sit Vedkommende har derefter ved en officiel Meddelelse til den østerrige ske General Consul i Smyrna, paalagt denne at bringe det til den levantiske Handelstands Kundskab, at der efter hans nuværende Overbeviisning ingen Anledning til Bekymring var forhaanden. Beklage maae man forøvrigt som Tingene for Øieblikket staae først og fremmest Øen Candia og Provindsen Livadien, den første, fordi den er givet til Priis for en Landgang af Ægypterne; den sidste, fordi Grækerne neppe ville kunne forsvare den, naar Sultanen virkelig, som han alt skal have gjort, beordrer betydelige Stridskræfter, imod samme; en Constantinopel=Beretning lader endog allerede de græske Tropper være fordrevne fra Livadien, hvorimod en Beretning fra Triest af 28de Februar, der beraaber sig paa Breve fra Otranto, melder at Oberst Fabier da skulde afgaae til Livadien.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Alg. Zeitung tillægger i en Artikel, dat. Mainfloden, den 10de Marts, Grev Matuschewitsch's Sendelse til London særdeles Vigtighed i Hensyn til Grækenlands Grændsebestemmelser, som en Sag hvorom det russiske Cabinets Anskuelser ei skulle stemme med det engelske Cabinets, og slutter med den bemærkning, at mani Wien troer, at der i den senere Tid har funden betydelig Nærmelse Sted imellem Frankrig og Rusland, og at de franske Troppers forlængede Ophold paa Morea skal være en følge af hiin engere Forstaaelse. Vi tillade os ei, at dømme om, hvorvidt det omhandlede Raisonnement er eller ikke er grundet paa forhaandenværende Facta; men vist er det: Menneskevennen kan ei andet end af Hjertet ønske, at Frankrig ei ved nogetsomhelst smaaligt Hensyn maatte lade sig afholde fra i den graske Sag at fuldende, hvad den saa priisværdig begyndte, Rom.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Efterat Pavens Liig var nedlagt i en Kiste af Copressetræ og dernæst i en anden af Bly og atter i en tredie af Eeg, indmuredes samme i en Nische af Kapelschoret. Toget til Kirken var særdeles pragtfuldt, hele Geistligheden bar brændede Fakler; Liget var iført hele den pavelige Værdigheds Tegn og ubedækket. Folket, som sidstegang vilde see den hellige Faders af sjælede Legeme, maatte med Magt drives ud af Kirken; hele Handlingen gjorde under den herlige Musik og Belysning i Aftenens Stilhed og Mørke et sjeldent høitideligt Jndtryk. Afskummet Marie Rose, eller et ved en Kvinde, som forklædt Mandfolk, udøvet Mord paa sin Fader.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
(Et af de nyeste No. af Ganette den Tribunaur meddeles et Udtog af Generalprocureurens Acter, om denne gruelige Misgierning, der fandt Sted i December Maaned Sebastian Perrin havde opnaaet en Alder af 70 Aar, da en afskyelig Misgierning gjorde Ende paa hans Tilværelse. J Ægteskabet med Francoise Chapeln havde han 3 Børn: Marie Rose (den Anklagede, Marie Pierrette, 17 Aar gl., og en Søn paa 12 Aar. Marie Rose blev i Forældrenes Huus til hendes 28de Aar. Hendes Opførsel har aldrig været god, blandt andet havde hun gjort sig skyldig i adskillige hende bittre Bebreidelser over denne strafværdige Tilbøielighed. Datteren tog altid Formanelserne ilde op, saa at Samdrægtigheden mellem hende og Forældrene allerede var forstyrret, førend hun forlød Hjemmet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
J Sognet Belleydoux i Byen Orvoz, levede en vis Louis Mathien, kaldet Jolet, Hampehegler og Eier af en liden Gaard. Han var Enkemand og Fader til tvende Børn. For fire Aar siden friede han til Marie Rose; han var bekjendt som en ærlig Mand, men blev Ægtemand til en saa umoralsk Hustru. Forældrene vare glade at de bleve af med hende. Men ligesaa god Datter, ligesaa god Hustru og Moder var hun. J hendes nye Nabolaug foregik Tyverie paa Tyveri, og der tillagdes hende det smukke Binavn: den Langfingrede. Skjønt hun ikke meere var i Forældrenes Værge, saa have disse, der selv vare redelige Folk og af ubesmittet Rygte, dog ikke kunnet undlade at yttre deres Mishag over alle de ufordeelagtige Rygter som Datteren gav Anledning til. Dette opirrede hende endnu mere, og nu fattede hun den Tanke, at Forældrene vistnok ville gjøre hende arveløs. Marie Pierrette, som dengang neppe havde naaet hendes 15de Aar, besøgte engang den dellige Søster Marie Rose. Sidste søgte ved denne Leilighed at sætte Ondt ud for Forældrene hos det unge Pigebarn. Hun søgte at bibringe hende den Tanke, at Forældrene ikke holdte noget af hende, men at de allene foretrak Sønnen, hvem de ogsaa vilde tilvende deres hele Formue. Efterat hun paa denne Maade havde forberedet hende paa saadanne skamløse Hensigters Opnaaelse, gav hun hende et graat Pulver i Papir, med den bemærkning, at dette Pulver havde en særegen Kraft, og naar hun engang en Aften kom det i Maden til Forældrene og Broderen, saa vilde de første elske hende men hade Broderen. Skjønt den uskyldige Pige ikke havde nogen Ahnelse om, at der stak en Forbrydelse herunder, og virkelig troede at det hemmelighedsfulde Pulver havde en Tryllekraft ved sig, saa tog hun dog, da hun er meget religiøs, Anstand med Udførelsen heraf. Da den slemme Søster senere spurgte den Yngere om Udfaldet, sagde hun at hun ikke vilde udføre Gierningen, men for hvilket Svar hun fik bygtige Skjænd. Marie Pierrette fortalte nu det Hele til Moderen. Pulveret som hun havde kastet ud paa Marken blev eftersøgt og fundet, og det var - Gift. (Besynderlig at Forældrene nu ikke toge alvorlige Forholdsregler.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
J Marts Maaned 1828 begav sig Marie Rose til Forældrenes Huus, og ved dette Besøg søgte hun som sædvanlig at yppe Klammeri med Moderen. Da sidste yttrede i Vrede: "Dit gudsforgaane Barn, hvad havde du i Sinde med Pulveret, synes Du ikke Du tidlig nok vil faae Ende paa dine Forældre, overfaldt Datteren sin Moder, slæbte hende ved Haarene og overøste af min Kappe ikke tevet itu, sagde Moderen siden, saa havde hun valt mig. Under hendes Skrigen ilede Manden til, og den ryggesløse Datter tog Flugten. Natten til den 8de Decbr. f. A. hørtes i PerrinsHuus en stærk Rassen med Klinken i Kjøkkendøren. Konen raaber "hvem er her!" der svares: Liodez. (Perrins fortroligste Ven) har noget Vigtigt at tale med Herr Perrin. Perrin og Liode; vare saa gode Venner, at de Nat eller Dag aldrig nægtede hverandre deres Tjeneste, og da Stemmen aldeles lignede Lioderes saa reiste Perrin sig strax og gik ud. Natten var mørk, men Manden kunde dog fornemme en Person i Mandfolkeklæder hvem han fulgte nogle Skridt, ikke paatvivlende at han fulgte Vennen. Men frygtelig bliver Historien. Manden kom ikke hjem mere, og Konen var meget urolig. Om Morgenen tidlig, det var en Høitidsdag, da Datteren Marie Pierrette vilde gaae til Messen, men var neppe kommen et Bøsseskud over Marken, stødte hun paa et høist forvansket Liig, oversmurt med Møg og Blod saa hun nepre kunde kjende det, men forfærdedes alligevel snart ved den rystende Vished om, at den Ulykkelige var hendes Fader. Denne gruelige Tildragelse havde snart udbredt sig i Egnen, og Øvrigheden gjorde alle mulige Foranstaltninger til Undersøgelse. Lægens Attest lød paa, 1) at Liget var bleven slæbt 129 Skridt efterat Drabet. havde fundet Sted. 2) 6 svære Slag i Hovedet saavel bag som foroven og paa Siderne, der alle maa have voldet Hjerne-Contussion. 3) 2 Kvæstninger paa begge Armene, 4) en Kvestning paa den venstre Hofte, 5) og en Kvestning paa den høiere Knæhase. Alting var udøvet med et stump Værktøi. Alles Mistanke faldt nu paa Marie Rose. Men hvo skulde troe, at dette fæle Afskum samme Dags Morgen Kl. 8 kunde gaae hen til Forældrenehuset, uden at opholde sig ved Liget der laae paa hendes Vei, og tilraabe Moderen: "heida Moler, hvad har J gjort ved min Fader"? "Afskyelige - svarede Moderen - det veed Du bedre end jeg." Hele Egnens Beboere, gjøs nu ved Navnet Marie Rose, og Politiet tøvede ikke længe med at bringe hende i sikker Forvaring. Man gjennemsøgte nu tillige hendes Huus paa det allerstrængeste, og ved at omstøde en Stadel Brænde, findes der et par blaa Lærreds Beenklæder heelt blodige, og i Blodet Haar der gjenkiendtes at være den Dræbtes; i et Hul i en Muur stak en blaa Lærreds Kittel der var i samme Tilstand som Beenklæderne, og begge Klædningsstykker tilhørte Marie Roses Mand. Denne Mand havde været fraværende i fire Maaneder, saasom han havde opholdt sig i Lothringen for at hegle Hamp; det blev undersøgt om han ikke skulde have indfundet sig hemmelig og begaaet Mordet, men Alting vidnede for hans Uskyldighed.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
J det første Forhør var Marie Røse noget urolig, især da de blodige Klæder kom frem. Paa det Spørgsmaal, om disse Klædningsstykker tilhørte hendes Mand, svarede hun først: "det er mueligt", saa jeg siger ikke ne", og derpaa, "jo de tilhøre min Mand." Men Undersøgelserne i hendes Huus bleve fortsatte, og der fandtes endvidere, en blodbestænkt Særk, et Livstykke, et par Fruentimmer-Sko og Strømper, som altsammen dryppede af Blod. Hun forsvarede sig imidlertid i Retten med megen Standhaftighed. Hendes Mands Klædningsstykker kom hende ikke noget ved; det havde andre gjort for at comprimitere hende. Af Fruentimmer=Tøiet hørte Livstykket kun hende til, og dette var hende frastiaalet siden 27de Novbr. Sandt var det at Tøiet ikke tilhørte hende, thi Canaillen havde laant det af andre, (men som ikke kunde bevises hende) for ikke at blive røbet ved egne Klædningsstykker. Sligt kunde imidlertid ikke frelse hende, og man kan tænke sig at hun blev taget alvorlig i Skole. Da Moderen i hiin Nat havde seet et Glimt af Mandfolket, saa maatte Marie Rose iføre sig den hele rædsomme Paaklædning og Tingen var rigtig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
En Fadermorderske stod hun her, skjælvede ikke i en Paaklædning der var farved med en uskyldig Mands, med en Faders Blod, Hun var ene om den gruelige Gjerning; hendes physiske Kræfter have altid været stærke, hun har kunne faae Bugt med mange, og har nu kunnet slæbe Faderens Liig 129. Skridt bort. Meddelelsen slutter for denne Gang med, at Marie Rose Perrin er dømt fra Livet den 20de Febr. d. A.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Fædrenelandet. (Af Kjøbenhavnsposten, den 16de Marts.)J det 1ste Hefte af Overkrigscommissair Østes nye Archiv. &c., som udkommer i denne Uge, bliver, efter Forlydende, at læse: en psychologisk mærkværdig Criminalhistorie, og "Randgiøsser til Hr. Cand. Aspis nyligudgivne Skrift, hvilke bemærkninger formodentligen ville tiltrække sig Opmærksomhed, og ydermere forøge den, der allerede er skjænket benævnte Skrivt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
J forrige Uge har Antallet af Døde heri Staden, dog kun oversteget de Fødtes med 8 Personer. Blandt de Døde, 71 i Tallet, vare 17 af Brystsyge, 6 af Alderdom, 4 af Svindsot, 4 af Vattersot, 2 af Meslinger og 2 af Forraadnelsesfeber; 1 bortkaldtes af Apoplerie og 1 aflivede sig selv. Af de 63 Fødte vare 17 paa Fødselstiftelsen. - J samme Uge bleve 12 Par ægteviede.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Den 17de Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Ligesom Hs. kongelige Høihed Prinds Frederik Carl Christian tidligere har taget flere af Hovedstadens offentlige Jndretninger (Almindelig=Hospital, TugtRasp- og Forbedringshuset, Varton, Opfostringshuset og Vaisenhuset) i naadigst Øiesyn, saaledes behagede det Høisamme igaar Eftermiddags at besee det kongelige Kunstakademies Skoler og Indretninger, den nyindrettede Modelsal m.v. Hs. kongelige Høihed begav sig dernæst ind i Forsamlingssalen, hvor Akademiets høie Præses, Hs. kongelige Høihed Prinds Christian Frederik, overrakte Høisamme Diplom som Æresmedlem af det kongel. Kunstakademie, i hvilken Egenskab Prindsen samme Dag første Gang tog Sæde i Akademiets Forsamlinger.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Kjøbenhavn. Den 7de Marts behagede det Hs. kgl. H. Prinds Frederik at besøge Tugt, Rasp- og Forbedringshuset i Kjøbenhavn, ledsaget af Politichefen Geheime-Etatsraad Kjerulff, Straffeanstaltens Direction, Lægen Dr. Otto og begge dens Jnspecteurer. Hs. kgl. H. undersøgte Alt, smagte selv paa den for Fangerne bestemte Mad, og værdige Stiftelsen megen Opmærksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Et Kobberstik, som i dette Øieblik er i Omløb i Publikum, fortjener Omtale, nemlig Deres kongelige Høiheder Prinds Frederik Carl Christians og Prindsesse Wilhelmine Marias Portraiter. J en allegorisk Jndfatning, med mat puncteret Grund, sees i Form af Medaillons det høie Fyrstepars veltrufne Brystbilleder anbragte, omgivne med en Krands af betydningsfulde Blomster. Ovenover Brystbillederne findes Fyrstekroner, og under dem læses Høistsammes Navne, aftrykte i Guld. Midt paa Bladet er Hymens Fakkel med Myrtekrandsen; over samme en Guldstjerne. I Hjørnerne findes som Basrelief anbragt 4 smaae beskyttende Genier, fremstillende: Kjærlighed, Uskyld, Haab og Glæde. - Portraiterne ere stukne af den unge, talent, og haabefulde Kunstner Eckersberg. Bladet er aftrykt med Farver og Guld paa Pladen selv; det kan fra Trykningens Side altsaa ansees som noget gandske Nyt her i Danmark, og gjør Hr. Kobberstikker Bagge Ære. - Det bærer Navn af Mindeblad, og kan med Sandhed kaldes et skjønt og værdigt Mindetegn til Erindring om den paa Bladet anførte, for alle Danske kjære Dag, den 1ste November 1828. Prisen er yderst billig, nemlig 1 Rbd. for at bringe Bladet i Manges Hænder.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
J forrige Uge fandtes en Dag liggende i Sorgenfri Skov, et Menneske, som ved et Pistolskud havde dræbt sig. Den Ulykkelige (en ung Læge) havde et kostbart Gulduhr, Penge, m. m. i Lommen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Kjøbenhavns Børs, den 17de Marts. Hamb. 2 M. - . v. 207. Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 149 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 51 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (U. R.) 88488 1/2 Rbd. Sedler. Dito Dito 85 i Banco. Nation. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 1024102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 107 i Sedler. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Banco. 4 pCt. Dito Dito 98 1/2 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 97491 1/2 r. S. 4 pCt. uopsigl. norske Statsobligat. 62 1/2 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 61 3/462 L. Sterling.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Cours. Hamborg den 17de Marts. Bordeaux 188. Petersborg 9 1/2 s. London 13 Mk. 9, k. S. 13 Mk. 10 1/2. Lissabon, 41 3/4. Amsterdam 35, 65, 2 M. 35, 165. Kjøbenhavn, 206. Spr. 1 ½ A. Disconto - Weile, den 11te Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Hestemarkedet idag, anden Onsdag i Fasten, var meget talrigt besøgt. Hestene stode omtrent i samme Priis som forrige Onsdag; der solgtes endeel. Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Den 15de December blev i Landsoverretten paadømt Sagen: Actor, F. Lykke, contra: Møller, Defensor for Frederik P. Keller af Langesminde, der tiltales for Hugst i en hans Faders Stærvboe tilhørende Skov. - Dom: F. P. Keller bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. - Ved Kjær og Hvetboe Herreders Extraret er han tildømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage, og erstatte Stærvboet det Forvanskede med 4 Rbd. 2 Mk. S. og T.S. D. Sagen: Actor, F. Lykke, contra: Otterstrøm, Desensor for Literatus Kieldskou paa Læsøe, der tiltales for Besiddelse og Brug af skjulte Vaaben. - Dom: Birketingsdommen frafaldes, og Kieldskou frifindes for Tiltale, dog at han udreder Sagens Omkostninger. - Ved Læsøe Lands Birketings=Politieret er han dømt at straffes med dobbelte Bøder 100 Rbd., og at bøde til Amtets Fattigkasse 10 Rbd., samt ligesaameget til Justitskassen, tilligemed at udrede Sagens Omkostninger. S. D. Sagen: Holm, befalet for Niels Pedersen og Niels Mortensen af Brogaard i Hune Sogn, contra: Nyboe, betalet for Jeppe Sørensen i Pirup, angaaende formeentlig ulovlig Pløining m.v. af Appellanterne i en Jndstævnte ved Udskiftning af Sognets Jorder tillagt Lod, der for tilhørte dem, m. v. - Dom: Appellanterne bør for Jndstævntes Tiltale i denne Sag fri at være, og Jndstævntes over dem nedlagte ærevrige Paastand morteficeres. Processens Omkostninger ophæves ved begge Retter, dog at Jndstævnte betaler Sagførerens Salair for Overretten. - Ved Kjær og Hvetboe Herreders Ret er den 1ste Juni 1827 Niels Pedersen og Niels Mortensen, dømte hver for sig at bøde deres 3 Mk., og begge in solidumat betale til Jeppe Sørensen Jgield og Tvigjeld, samt i Omkostninger 20 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Den 22de December Sagen: Møller for Handelsmand Peder Mortensen af Løkken m. fl., contra N. Lykke for Skude handler Niels Andersen, angaaende Eiendomsretten til et Stykke Grund paa 243 Alen i Løkken, hvorpaa Peder Mortensen har opført Bygning og opkastet en Kilde, som Jndstævnte fordrer bortskaffet. - Dom: Appellanten bør for Jndstævntes Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter betaler Jndstævnte med 60 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Ved Børglum Herreders Ret er Peder Mortensen tilpligtes under Mulct at bortskaffe Bygning og Kilde, betale Skadeserstatning og Sagens Omkostninger med 30 Rbd. Sølv, og Enken Else Jensdatter af Assendrup at præstere til Peder Mortensen Vanhjemmels Erstatning. S. D. Sagen: Anders Olesen i Vrendsted og Martin Diet i Kaustrup, contra: Møller for Simon Pedersen i Aasendrup, angaaende et Søgsmaal, denne har anlagt imod Anders Olesen, for formeentligt Krav 400 Rbd. paa et Gaardkjøb, som forstævnte ladet Anders Olesens Gaard forauctionere. - Dom: Den udtagne Appellationsstævning afvises. Ved den afholdte Auction, grundet paa Forlig og Udlæg, blev eragtet: Martin Dietz afvises fra Retten og Auctionen fremmes. S. D. Sagen: Bastrup, for Christen Pedersen i Knorborg. contra: Otterstrøm, for Proprietair Gleerup til Vang, angaaende Appellantens Forpligtelse til at betale Jndstævnte 150 Rbd. resterende Jndfæstningspenge af en Gaard, der af forrige Eier var overdraget ham i Fæste. - Dom Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Landsoverretten betaler Appellanten med 20 Rbd. - Ved Kjær og Hvetboe Herreders Ret er den 7de Marts 1828 Christen Pedersen tilpligtet at betale den paastævnede Sum og Omkostninger 12 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Frederikshavn, den 18de Marts. Af den saakaldte Kahlens, nu Apotheker Hansen, tilhørende Gaard afbrændte tvende Leievaaninger den 6te Dennes. Jlden opkom formodentlig ved et Kakkelovnsrør paa Loftet. En Lykke var det at det skeete ved lys Dag og i stille Veir. De afbrændte Huse kunne ikke opbygges for Assurance-Summen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Den 15de afgik herfra en fragtet Slup, hjemmehørende i Troense, til England, og Captainerne Sørensen, Eriksen og Juul hver med sin Jagt til Norge, med Korn. En Galease fra Aalborg, som sidste Løverdag gik fra England ligger ved Hirzholmene, og paa Rheden ligger en Brig ført af Captain Møller, og en Slup, begge fra Kiel. En Slup og en Jagt fra Neustadt, og en Galease, Captain Anderskov fra Odense. Skipper Thiel ankom idag fra Marstrand, hvorhen han var fragtet med - forliste Søfolk.
Aalborg Stiftstidende, 1829-03-21
Blandinger. Den 13de Marts døde Hædermanden, Generalmajor v. Heide paa sit Landsæde Lavindsgaard, midt imellem Odense og Nyborg. En mangeaarig Ven og Nabo af denne hedengangne, Kongens og Fædrelandets trofaste, redelige, virksomme Mand, satte ham følgende, ligesaa skjønne, som sanddru, Minde, Paa Bautastenen. over: ANOr GA Malm, Generalmajor, Chef for Veikorpset, Ridder.