JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
ordte. Nordrigens Nr skeer No. 25. Onsdagen den 9. November 1763. NS NS Bøn for Enhver, Af Pope. Himmelens og Jordens Fader, Du som af alle Folk i Verden tilbedes under de høje Navne: Jehovah, Herre og Majestæt. Du alle Tings første Begyndelse; hvorfor skjuler Du Dit ypperlige Væsen for mine Øjne, og tilstæder mig ikke at see andet end min egen Vankundighed og Din uendelige Godhed. J denne Blindhed forleen mig Herre, at kunde skille det som godt er, fra det lende, og at tænke saaledes om Menniskenes frie Villies Herlighed, at jeg ikke derved indskrænker Dine fastsatte hellige Beslutninger. Lad mig skjælve som for Helvede, naar jeg begaaer noget, som min Samvittighed forbyder mig, og sætte Himmelen selv tilside, heller end forsømme det Du befaler, mig. Ach, at jeg med Taknemmelighed modtager Dine Naades Kiende-Tegn, som Du behager at bevise mig; Din Kjærligheds Tilbydelse bør ej tilbagevises, at omfavne den er Beviis paa Lydighed, mod Dig. Tilstæd ikke at jeg skulle indskrænke saa stor en Almagts Kjærlighed inden saa lidet et Rum, som Verden er, eller at jeg skulle troe, at du allerne var Gud for nogle faae Mennisker som Jorden har, da jeg befinder, at utallige andre skabte Ting ere ogsaa under Dit Forsyn og Herredømme. Lad mig aldrig begaae den Daarlighed at nedkalde Din Hevn af Himmelen over dem, der ikke troe det samme som jeg, eller fordømme dem, som for mig synes at være Dine Fiender. Naar jeg er kommen til at vandre paa Sandheds Vejl, hielp mig da at blive der bestandig, og om jeg skulle fare vild, derfra til nogen Side, saa føer mig paa den rette Vei igjen. Bevar mig fra at knurre over mine Vilkaar, og giv mig den Skjønsomhed, at være ligesaa vel fornøjet med hvad Din Visdom nægter mig, som med det Din Kjærlighed behager at meddeele mig. Lær mig at have Medynk over andres ElænElændighed og at skjule min Næstes Fejl; Lad Din Barmhiertighed ikke tænke meere paa mine Forseelser, end jeg paa deres som have forseet sig imod mig. Hvor aldeles intet jeg er for Dit Aasyn, saa er dog mit Liv en Part af Din egen Aande; O vær derfor min Hielpere, enten jeg skal leve, eller Du vil at jeg skal døe i dette Øjeblik. Tillad at jeg æder mit Brød i Fred, den Tiid jeg har at leve; af alt det som er under Solen, veed Du hvad der er mig tjenligt eller ikke, og jeg er fornøjet, naar kun Din Villie skeer. Hele Verdens Fader, al Firmamentets Omkreds er Dit Tempel; Jorden, Havet og Himlene er dets Altere. Hør tilsammen de store Raab af Lov-Sange, som alle Dine Skabninger istemmer til Din Ære; Lad deres Bønners Offer opstige til Din Throne. Min gode Interritus, Din gjorde Gravskrivt over mig, Da jeg endnu staar ved Magt, Duer intet; Thi jeg haaber at staae op igjen Just i den samme Tiid, da du vil besørge min Begravelse. Jeg beholder nok mit Navn; Skjont jeg veed: Du misunder mig det ikke; Men der findes vel de Som søge at forandre det; Men just fordi jeg kaldes Nordske Jntelligen. Bør jeg ogsaa staae; Thi jeg er naturaliseret Nordmand Og fortjener det Nordske Navn For min Oprigtighed, Troeskab, og Velgierning. Jeg haaber ogsaa den skal blive ved; Og ønsker: Saa længe Norge staaer. Spes.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
Bekjendtgjørelse. Forfatteren til den i No. 24, begyndte, Afhandling om Ævigheden finder sig af en billig Fortrydelse høist nødtvungen, her utænkt at bekjendtgjøre: at de belovede, Fortsættelser ikke af sammes Velyndere maa ventes i disse Blade.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
Denne korte Begyndelse maatte nu allerne tjene Dem til Forslag paa noget vidløftigere, hvilket man agter at needsende, til de smukke og behagelige Videnskabers friere Republic Kjøbenhavn, hvor man dog nogenledes kand tænke uden Tvang og skrive uden Forqvaklelse. Man haaber altsaa ved sammes Tilbagekomst med det første, at kunde kjende sig selv igjen, og fornøje Skjønnere.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
Imprimatur. F. NANNESTAD. Det staar til enhver at sænde sine Skrivter hvorhen han vil, men i Kongens Riger, maa intet trøkes uden Vedkommendes Approbation. Om Guddommelige Ting tillades ike enhver at lade sine flygtige Tanker, svæve alt for vidt, men forbindes at blive inden Skrivtens foresadte Grændser. Naar Solen skulde ei om Aftenen gaae under Saa maatte den og ei om Morgenen, gaae op; Thi just det samme Løb, som giøre vi det kand skue, Det driver og i Skjul, og see, saa er det Nat. Vi Livets Morgen ej, ei Verden maatte kjendet, Saafremt vor Lives Sol ej dale maae igien; Er vi da bleven til, er vi af intet draget, Velan, saa lad os gaae, dog ej til intet meer.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
Tjeneste søgende. En Skriver-Karl, som er af honet Familie, skriver temmelig vel og tillige flygtig, søger Condition til næstkommende Paaske; hvem samme Karl maatte behøve, behager at anmælde sig her i Bogtrykkeriet, hvor nærmere Underretning kand faaes.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
Bekjendtgjørelse. J Foraaret 1762 er indleveret paa Collett & Leuchs Contoir en Pakke merket C. L. derudi, Et Stykke Siak, nogle Blomster med videre; Den som legitimerer sig deraf at være Eiere, vilde behage at mælde sig, da samme skal blive udleveret.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
En Student her i Byen tilbyder sig at antage enten privat eller publique Jnformation saavel i det Danske Spraag ved Læsen, Skriven og Regning, som og i det Latinske, om forlanges; Om samme et Person kand gives nærmere Efterretning her i Bogtrykkeriet. Christopher Gothard Hønne, der nu haver needsadt sig som Borger og Mester Peruqvemager her i Byen, lader herved bekjendtgjøre: at han logerer hos Mad. Schavenius i Sr. Henrich Calmeyers LejeGaard, paa det om nogen skulle behøve hans Tjeneste, enten til nye Peruqvers Forfærdigelse, eller til Haar og brugte, Peruqvers Accommodation, de da kunde vide, hvor han er at finde, og lover han at opvarte enhver til Fornøielse.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
En Fransk Skræder, ved Navn: Louis Bonnie, er nyelig ankommen her til Christiania; samme kand arbeide saavel Klædninger til Fruentimmere, som til Mands Personer, af allernyeste Franske, Engelske, Spanske og Jtalienske Moder, Klædninger til Bal, Amazoner og Husarer. Detsuden gjør han Buxer baade af Skind saavel som af Klæde, uden Søm, alt for billig Pris. Dog hvad Husar- og Bal Klæder angaaer, er Forskjæl i Prisen. Han tager ikke meere end 2 Rigsdaler 48 Skilling for Kjoel, Vest og 2 Par Buxer. Til Kjøbs forlanges een 2 Etage VindOvn paa halvandet eller 2 Skippund; Er nogen sindet at sælge, saadan een, behager De at addressere sig til Sr. Rasmus Dybwad, som samme haver i Commission.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
Herved bekjendtgjøres: at en Tyroller, som nyelig er ankommen her til Christiania med endeel Canarie-Fugler af allerbedste i Slags, som synge særdeles godt, saavel vel om Aftenen ved Lys, som om Dagen; skulle der findes nogle Liebhabere, behage de at mælde sig hos Eieren, som logerer, hos Monsr. Ole Leuthen. Natten til Mandagen, som var den 7de hujus, blev begjeret en Hest og Sadel paa Gjæstgiver-Gaarden Ravnsburg i Ascher-Sogn, til Skyds; og lovede samme Person at ville levere Hesten til Halvor Stephensøn, boende i Grændsen heri Christiania, men ovennævnte Stephensøn, har hverken seet Mand eller Hest. Samme, Hest var en rød Hielk. Skulde nogen kunde give Oplysning om denne Hest, som tilligemed Sadelen er bortført, kand de melde sig hos Frederich Hellesen her i Christiania, da samme vil give en billig Recompence for Umagen, og besørge den til Eiermanden Jngebreth Olsen, boende i Ascher-Sogn. Tabte Sager.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
Den 1ste Novembr. blev tabt et Tambaks Lomme-Uhr paa Veien fra Præsident. Feddersens Huus og til Tugthuus Kirken. Uhrets Nr. er 127. dog vides ei samme tilforladelig, men paa det Papiir, som laa inden i Uhret, stod: Niels Leuch. Eieren kand anvises her i Bogtrykkeriet, samme lover i Finder-Løn en Douceur, af 4 Rigsdaler.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
Bortkommen. J et vist Huus er nyelig bortkommen en Guld Ring med trende Steene, den største i Form af et Hjerte, hvori stod W. B. i Træk, med Balsom Børse under Steenen, omkring paa Ringen stod udstukket disse Bogstaver: W. H. B. Thi ombedes enhver, som denne Ring maatte forekomme, enten til Kjøbs eller som Pantanbuden, eller andre kunde give Oplysning om samme, de da ville behage at mælde det i Bogtrykkeriet, da dem derfor loves en raisonabel Angivelses-Løn. Ligesaa er i samme Huus for en Tiid siden bortstaalen en liden Guld Ring med et Hjerte paa, og nogen Tid derefter et Par Sølv Skoe Spænder, gjort paa den Facon, som Steene, dog foruden Knægter; den som kunde give Oplysning derom, skal nyde efter Værdie, en billig Recompence.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
For et Par Dage siden er bortkommen 2 halvvoxne Guineiske Kyllinger, samt 4 halvvoxne Kalkuns Dito, Den som kand give nogen Oplysning herom, vilde være af den Godhed at lade saadant mælde Bogtrykkeriet, da Bringeren af dem skal nyde Belønning; De Guineiske Høns, ere blaa og hvide.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
Den 28de Octobr. imod Aftenen, er paa en af Byens nederste Løkker bortstaalen, en Harv, saa godt som gandske nye, og en Ahl, om nogen samme skulde frembyde at sælge, da maatte den Person anholdes, eller i Fald nogen kand opdage, hvem samme har staalet, skal han nyde for sin Tilbageskaffelse en raisonable Douceur; Ejeren skal anvises her i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-09
Til Kjøbs. Løkken Jlen, forhen tilhørende Torger Olsen, paa Byens Grund. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-16
J tilbeder som den mægtigste Gudinde Den Er kun et Hjerne-SpilEt Ravn, en Lyd - - - Hvortil Man ei kand nogen Mening binde.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-16
Bekjendtgjørelse. Hos Madame Salig Schram er til førstkommende Paaske Fahre=Dag alle de Værelser over og under næst ved Sr. Johan Larsen at bekomme til Leje, tillige Stald=Rum til 3 Hester, og kand samme tiltrædes, om behøves, strax efter NyeAar. Ligeledes er at bekomme alle Slags Sokker-Tøj, samt Sokker=Brød af alle Sorter i Mad. Salig Schrams Huus.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-16
Herved bekjendtgjøres: at en Tyroller som nyelig er ankommen her til Christiania med endeel Canarie-Fugler af allerbedste Slags, som synge særdeles godt, saavelsom Aftenen ved Lys, som om Dagen: skulle der findes nogle Liebhabere, behage de at mælde sig hos Eieren, som logerer, hos Monsr. Ole Leuthen. Monsr. Todsen fra Tønderen er i Dag ankommen her til Byen, og logerer hos Sr. Coya i Skipper-Gaden har alle Sorter af smukke fine Kniplinger til Kjøbs.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-16
Hos Sr. Coya er og til Kjøbs godt samfængt Lin for billig Priis. Tabte Saegr.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-16
Den 1ste Novembr. blev tabt et Tambaks Lomme-Uhr paa Veien fra Præsident Feddersens Huus og til Tugthuus Kirken. Uhrets Nr. er 127. dog vides ei samme tilforladelig, men paa det Papiir, som laa inden i Uhret, stod: Niels Leuch. 3 Ejeren kand anvises her i Bogtrykkeriet; samme lover i Finder=Løn en Douceur. af 4 Rigsdaler.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-16
Til Kjøbs. Madame Brunholdtes under Forpagtening havende Løkke, beliggende imellem Sr. Ole Simonsens og Sr. Hannewigs. samt Skræder Sr. Blockes Løkker er at faae til Kjøbs, indeholder i alt 37 Maal. r. Hvem der maatte have Lyst at tilhandle sig denne Forpagtnings-Ret, vilde behage hos Hende selv at indfinde sig udi Mad. Schrams Huus med første.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-16
Fødde og Døde. Fra 9 til 16. November ere her i i Byens Kirke døbte: 2 Børn, begravne 4. Altsaa i denne Uge 2 fleere døde end fødde. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-23
Bekjendtgjørelse. Madame Sallig Brunholdtes und Forpagtning af Frogner Gaard havende Løkke, beliggende imellem Sr. Ole Simonsens, Sr. Hanevigs og Skræder Sr. Blocks Løkker, er at faae til Kjøbs, indeholder i alt af god brugelig Jord 37. Qvadrat Maal, og ellers derforuden ved Hr. Frederich Clausens raisonable Udviisning og Udmaaling at bestaae af endeel saavidt endnu ubrugelig Jord, der dog, uden Afgifts Svarelse, efter nu værende Jndhegning, til Forpagterens egen Nytte, og Fordeel, lettelig til god og brugelig Jord er at forbedre.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-23
Hvem der maatte have Lyst at tilhandle sig denne Forpagtnings-Ret, vilde med er allerførste behage, at indfinde sig hos Hende selv i Madame Schrams Huus.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-23
Hos Mr. Andreas Paasche paa Grønland ved Christiania, er til kjøbs, en nyeGrundmahlet og smuk ardeidet Mands Slæde, tilligemed en nye Mahlet og forgyldt ægte Gulds Sæhle med Læder-Tommer, samme kand, naar behages, Liebhaberne blive anviist. Sammestæds er og at bekomme, for raisonable Personer, Hæst og fuld Kjøre Equipage at toure med. Ligeledes en nye og god enkelt Cariol med Sæhle og Hynde. Tabte Sager.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-23
J Mandags Aftes blev tabt i en af Gaderne en Sølv Spore; Hvem samme haver fundet, ombedes tienstlig, at vilde mælde dem her i Bogtrykkeriet, da de til Belønning maa vendte sig en raisonabel. Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-23
Til Kjøbs. Hos Mogens Barch i Opsloe kand faaes: Ruug, Ruug-Halm i Bundter, Havre og Havre-Halm for billig Priis. J Bogtrykkeriet er til Forhandling.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-23
Tronhjemske Samlingers Andet Bind, nemlig: 1ste, 2det, 3de og 4de Stykke, for 48 s.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-23
Fødde og Døde. Fra 16 til 23. November er her i Byens Kirke døbt: 1 Barn: begravet 1 Altsaa i denne Uge ikke fleere fødde end døde Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-30
Bekjendtgjørelse. Matthias Hansen i Sr. Calmejers LejeGaard forehaver en Reise over Hedemarken og tilbage Touren giennem Speløer; Hvem nogen for mig til Udrettelse antagelig Commission har at opgive til næste Torsdag, paatager jeg mig samme mod billig Betaling. Christiania den 29 November 1763.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-30
Til Kjøbs. Hos Mogens Barch i Opsloe kand faaes: Ruug, Ruug-Halm i Bundter, Havre og Havre-Halm for billig Pris.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-30
Hos Jørgen Frederich Schultz, Bager Christiania, er at faae adskillige Slags Sukker=Tøj for 10 Skilling Fierdingen.
Norske Intelligenssedler, 1763-11-30
Lieutenant Rudt, logerende hos Visiteur Grundt, har i Commission at sælge for billige Priser: En Grædsk og Latinsk Dictionaire, in Folio, saa og Johan Porstsbesondere Predigten bey verschiedene Gelegenheiten, in Qvarto, udi Engelsk Bind. Detsuden giver han Underretning om, hvor adskillige Tydske og Latinske Bøger, for billige Priser, underhaanden ere at faae til Kjøbs. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-07
ordske JntelligenHo Fod, No. 29. Onsdagen den 7 December 1763. A Lentendement. Insense que vous etes & de meme malicieux, Monsieur Lientendement, qui par des vers joyeur Va ainst attaquer les hommes en badinage, Et par la faire vor, que vous etes mons sage; Du nom, quil vons a pl., de vous attribuer, On croiroit blentöt, vous sprit possedder, Mais en examinant vatre malice & fiel, On sent, quen noircir, vous queret du Miel. Jisdoms Regler. Giv Skaberen det man Ham skyldig er at give, Betænk dig vel, før du din Handel vil bedrive; Jkkun med ærlig Folk maa du din Omgang have, Hofmode dig ei af Naturens gode Gave. Saa vit fornuftigt er lad andres Meening gjælde; Om man forkaster din, begynd ej strax at skjælde. Hør gjerne efter det, som man dig har at sige, Pral ei med din Forstand, men tænk du har din Lige Tal ei om høje Ting med den det ei begriber, Bebland ei dine Ord med falske Rænkers Striber. Hvad du har lovet ud hold ret til Punct og Prikke, Derfor ei andet lov end hvad som sig vil skikke; Tjenstvillig, høflig, mild og venlig lad dig finde, Lad ingen gaae fra dig fortørnet nogensinde. Gjør dig ej just gemeen, dog stat enhver tilreede; Slut intet ubetænkt i Overlings Heede. Gjør godt foruden Løn, vær snar til at forlade; Viig for din Overmand, at han dig ej skal hade. Dyrk Venskab, og Beviis du efter Freden jager, Process og Rettergang flye som de værste Plager. En fremmet Sag vær ej nysgjerrig at forfare, Spør andre dig om dito vær skjønsom i at svare! Laan villig hvad du kand, dog see hvem du det le Naar du belønne skal, viis at du intet skaaner. Fortsættelsen følger.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-07
J Anledning af Jntelligentzens Liig, Begjængelse meldet i No. 24. denne Skuepenge, Paa den ene Side: En Jntelligentz i Liigklæder holdende sin Gravskrivt i Haanden. Paa den anden Side: En liden bjeffende Hund, som slider i et Jntelligentz-Blad med denne Overskrift: Skjønt svag, dog uforsagt.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-07
Til Myntmesteren for ovenstaaende, Skue=Penge. Godt havde du fortjent, hvis du mig truffet ret; Dog bør du have lidt: der Tigger, 3. gak med det! Over Spatium. Forfatter blev Han jo: Vel gravet: det er sandt. Han i sit Hoved kom Halvparten ind- og fandt = = = = = = Af en Anden: Til Forfatteren af Spatium. Min Herre! Saa ubekjendt De end er mig, allerhelst siden de har behaget at fortie Deres Navn; saa latterlig forekommer mig Deres nye-Modens Poesie, indrykket udi Jntelligentz-Bladene No. 27 og 28. Jeg tilstaaer, at de maa have gravet temmelig dybt i Deres næsten Bundløse Hjerne, forinden De har udkastet saa ypperligt et Hjerne-Spind; thi baade jeg og andre Læsere har søgt at finde Sammenhæng, deres højtravende Poesie, men forgjeves. Tillad derfor, Hr. Forfatter, at jeg saavel paa egen som Publici Vegne beder: De lidet nøiere vil forklare Deres afbrudte, Mening. Jeg har ikke i Tanke at forringe, Deres ædle Tænke=Kraft, fordi jeg herved beder om nærmere Oplysning; Nei min dre end saadant, det bør fordoble den Høiagtelse rette Poesiens Skjønnere maa sætte paa deres ufattelige Begreb. Haaber derfor at blive ustriglet, da jeg endnu ikke har begyndt at kjemme Dem. Tertulian. Spørsmaal til de Naturkyndige.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-07
Om det er tjenligt for Skjønheden at speile sig ved Lys hver Aften: Enten det er bedst ved Talg-Lys eller Vox-Lys: Og endelig hvor mange Minuter hver Aften uden Skjønhedens Tab kand paa dette vigtige Arbeide anvendes. Caspar Straaejunker.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-07
Bekjendtgjørelser. Frue Justitz=Raadinde Nielsen lader herved bekjendtgjøre: at da hun har erfaret, hvorledes en og anden af dem, der har haft Korn-Vahre til Formaling udi de hende tilhørende Møller, ikke derved skal have funden sig saavel betjent, som hun ønskede og skee burde, saasom Endeel have været af de Tanker, at de ikke har faaet tilbage de samme Vahrer, som de har sendt til Møllerne, og andre, at Malingen ikke er skeet enten forsvarlig, eller som den har været forlanget. Saa lader hun hermed anmode alle og enhver, som maatte behage at sende Gods til hendes saa kaldede Kongens Møller: 1.) At deres Bud nøiagtig maatte være instruerede om, hvorledes Maalingen skal skee, allerhelst ønskede man, at saadant maatte tegnes paa en liden Seddel, naar fleere Sorter paa een Gang føres til Møllerne, da det ofte hænder, at Folkene, som bringer Godset, ikke derfor kand give nøiagtig Beskeed. 2) At de forsyne deres Sække enten med Navn eller andet Tegn, som ikke allene er en Efterrettelse for den Mahlende, men endog for de Leverende og Modtagende. 3.) At om nogen Fejl skulle formeenes i Møllen at være mellemløben, Fruen da derom strax maatte underrettes, paa det at hun iblandt hendes Folk, som for Behandlingen bør at staae til Ansvar, kand lade eftersøge af hvem Forseelsen er begaaet. J øvrigt forsikkrer hun, at alle muelige Præcautioner skal blive tagne, saa at enhver redelig og upaaklagelig bliver betjent. Og paa det at Vedkommende tillige kand være underrettede om Mahler-Lønnen, som for hver Sort betales, for ved Mahlingens Annammelse at erlægge Betalingen, da er samme, som følger: At Floer sigte, 2 Mark 4 Skill. Af Rug og Hveede At Fiinsigte. 1 - - -At Fier=sigte = = = = 18 = = For Sigtning a Tønden.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-07
At Fiinsigte 1 = 8 - - Af Byg At Fjer=sigte. 1 = = = 4 = = Af Byg og Boghvede knusede Gryn. . 2 Mk. 16 Sk. Perle Gryn, 1 Rdlr. - - = = = For Gryn a Tønden, Af Havre til Gryn For Tørkning og Sammenmaling af alle Slags a Tønden 16 Sk. For Malt a Tønden 3 Skill. 6 Skiepper 2 sk. 3 Skiepper 1 Sk. Ved et skeed Jndbrudi D. Schminckes Huus, Fredags Morgen Klokken 4, den 2 hujus, da i et Kammer nest ved Porten blev opbrækket Vindues Lemmer, en Rude indslagen, og et af Gardinerne, som hang for Vinduet, bortstaalet, hvorpaa stod 3de Bogstaver A. S. P.; hvem samme igien tilbringer Eieren, nyder derfor 2 Rigsdaler til Recompence. Hermed bekjendtgjøres, at den nyelig her til Christiania ankomne Tyroller, agter strax efter Juule=Dagene at reise herfra; de som maatte finde Behag, at have af de bedste Canarie=Fugle, som baade om Dagen, saavel som ved Lys om Aften, synge, vilde behage at indfinde sig hos Eieren, som logerer hos Mr. Ole Leuthen; om Aften mellem 7 og 8 slet, kand man faae dem baade at see og høre, Hos Jacob Bølling, Bager her Christiania, er til Kjøbs: Frisk Engelsk Hvede Meel, som er nylig hjemkommen, a Bismerpundet 3 Ort.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-07
Ligesaa Hollandske Honning-Kager, a 1 Rigsdaler 2 Ort Bundten.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-07
Jtem gode oprigtige Engelske Bogstav=Kager a 1 Rdlr. 1 Ort Bunden.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-07
Hos Joseph Michel og Diederich van der Linde boende i Christiania paa Hiørnet af Tolbord- og Nordre-Gaden, i den nye Franske Snus=Tobaks=Fabrike, ere følgende Sorter af Snus=Tobak at bekomme: Tabac de Paris, a 1 Lod 2 sk. Pundeviis a 1 Mark 16 s. i 25 Pund a 1 Mk. 8 s. Saint Omer, 2 et halvt Lod a 4 s. Punde viis 1 Mk. 12 s. 25 Pund a 1 Mk. Saint Vincent 3 Lod 4 s. Pundeviis, 1 Mk. 8 s. 25 Pund a 1 Mk. Norsk Tobak 2 Lod 2 sk. Pundeviis 1 Mk. 4 sk. 25 Pund a 1 Mk. Tabar des Dames for samme Priis, som den Norske. Hollandsk Tobak 2 Lod 2 sk. Pundeviis. 1 Mk. 25 Pund 20 sk. Tabac de Marseille 5 Lod 4 s. Pundeviis 20 sk. 25 Pund 16 s.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-07
De 3 første Sorter kand ogsaa faaes i Stænger, Pundet a 4 sk. ringere end deraspede. Diederich van der Linde, Hollandsk Bygmester og Principal Mechanicus, boende paa Hiørnet af Tolbord= og Nordre-Gadene i Christiania, tilbyder sin Tjeneste, til alle som har Lyst at lade sig betjene af ham; Han forfærdiger alle Arter af Møller og Mechaniske Machiner til allehaande Fabriker, hvad Navn de end maatte have, som enten ved Vind, Vand eller Hester bliver drevet, alt paa en Mathematisk Maade, og efter den bedste Hollandske Methode.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-07
Hos Mogens Barch i Opsloe kand faaes: Ruug, Ruug-Halm i Bundter, Havre og Havre-Halm for billig Pris. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-12-14
og fed Jntelligen Norr. ved No. 30. Onsdagen den 15. December 1763.