JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Befordringer og Afgang. D. 5te Januar er tillagDistrictsjægermesteren i Hertugd. Lauenborg, Kherre, og Hofjægermester C. B. Linstow, Embedstitel af Forst= og Jægermester. (Coll. Tid. Til Dækning deels af den til Anskaffelse af Fourage for Landmilitair-Etaten for Aaret fra 26de October 1838 til samme Tid 1839 fornødne Afgift deels af Marschenge for Landsoldaterne i Aaret 1839 bliver at opkræve 38 s. Tegn pr. Td. uprivilegeret Ager og Engs Hartkorn og 2 s. Tegn pr. Td. uprivilegeret Skov- og Mølleskylds Hartkorn i samme Terminer som Landskatten.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
J en Correspondence-Efterretning i der Freischutz fra Rendsborg meddeles blandt Andet Følgende: "Excesserne den sidste Nytaarsnat overgik om muligt endnu det forrige Aars. Der var ikke iforveien, som ellers var Skik, emaneret noget Politimandat, hvorfor da den kjære Pøbel morede sig ret con amore og spolerede Dørre og Vinduer med alt muligt Kasteskyts, imedens man for Stadens Porte ligetil om Morgenen hørte en uophørlig Tirailleur-Jld, hvormed Gartnerne amuserede sig. Dhrr. Under-Politiofficianter vil man ikke synderligt have seet til denne Aften, men Nytaarsmorgen viste de sig in corpore til Gratulation, nyuniformerede – som hamborgske Postilloner. – Maadeholdsforeningerne ville ikke her rigtig fremmes, hvorledes det vil gaae den i Flensborg stiftede Forening til Smugleriets Afskaffelse, vil Tiden lære. – Af de i Dithmarsken oplagte betydelige Vareforraad skulle allerede betydelige Qvantiteter ved indtruffet Frostveir og ved vore troe Smugleres rastløse Bestræbelser være transporterede over Eideren tiltrods for den opstillede Cordon af Controlleurer. Vore Toldbetjente have nu fuldtop at bestille med de nye Jndretninger, og af flere Toldembedsmænd er efter Forlydende andraget paa en betydelig Forøgelse af Controlpersonalet."
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Directeuren ved Øresunds Toldkammer, Kammerherre og Oberst Adam Gottlob v. Krogh, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, er Natten til den 7de afgaaet ved Døden i en Alder af 71 Aar. Sin nærværende Post beklædte den Afdøde kun i faa Aar, i flere derimod som Toldkammereer, lige agtet og elsket af den Kreds, til hvilken han som Embedsmand og Verdensborger stod i Forhold, og som i ham paaskjønnede en høi Grad af Humanitet og en levende Jnteresse for Alt, der kunde fremme Held og afværge Uheld for Medmennesker. At den Bortgangne ikke følte mindre varmt for sit Fødeland, det godtgjorde han i Krigsaaret 1807, da han stillede sig i Spidsen for de sjællandske Herregaardsskytter, der indhøstede saamegen Hæder under Kjøbenhavns Beleiring. J Graven følger den Hensovede et hæderligt Eftermæle. (Hels. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Vi have i de sidste Dage havt tiltagende og klar Frost, der har begyndt at lægge Fjorden til, saa at man alt idag seer Skoteløbere paa den anden Side af Pælene. Et let Sneelag har ogsaa i disse Dage sat Kaner og Bjælder i Bevægelse.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Viborg Landsoverretsdomme. (Af Vib. Samler.) Den 7de Jan. Kbmd. N. H. Boje i Randers dømt, som ved Bytingsretten, til at betale til Proc. Nygaard, som Mandatarius for Funch & Co.'s Fallitbo i Kbhvn., 117 Rbd. 5 Mk. 7 s. S. og T. med 4 pCt. Rente fra 21de Nov. 1837 til Betaling skeer samt Processens Omkostninger for begge Retter. – J Sagen: Stænderdeputeret, Kammerh., Hofjægermester, Baron Güldencrone til Vilhelmborg contra Arvingerne efter afgangne Kammerj., Major Boss til Rodsteenseie (angaaende en af Skifteretten i Aarhuus den 25de Juni f. A. afsagt Kjendelse i Stervboet efter afg. Fru Sophie Amalia Boss, født Sehestedt, Enke efter Kammerjunker, Major Boss til Rodsteenseie, hvorved Citantens Paastand om, at erholde bemeldte Enkes Bo extraderet til Behandling i Overeensstemmelse med et af hende den 14de Septbr. 1837 oprettet og den 30te Januar 1838 confirmeret Testamente er forkastet) er Skifterettens Decision kjendt ved Magt at stande og Citanten dømt til at betale Processens Omkostninger.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Copulerede. I Helsingør den 12te Jan. Premierlieutenant i Søetaten samt Toldcontrolleur Mads Emilius Raffenberg og Frøken Anny Chr. P. Schierbeck.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Handels- og Skibsefterretninger. Handelen med Kornvarer har i December Maaned, ifølge Kbhvnspostens maanedlige Oversigt, været meget levende, og man kan anslaae det, som er bleven solgt til Modtagelse strax eller i Foraaret, til omtrent 90,000 Tdr. (Helf. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Under de orcanagtige Storme paa den engelske Kyst er Skonnerten "Sara, Capt. Prott af Randers, paa Humber=Reveer ved Goole bleven kastet mod Land med en Ladning Steenkul ombord, hvorved Skonnerten stødte sig læk og sank. Jmidlertid mener Capitainen dog at faae Fartøiet bragt til Hull for at lade det reparere. (Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Kjøbmand Friderich Engel, Associe af Huset Neumann & Engel i Liverpool, er beskikket til kongelig dansk Consul sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
(Handelstid.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Søassurance-Præmiers sidste Rotering i Kjøbenhavn, imellem Jylland og Kbhvn. 2 pCt.; Jylland og Øst=Norge 3 pCt. Jylland og Gothenborg 2 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Kbhvns Borscours, 18de Januar. Hamb. k. S. 199. Sp. 200. N. Spdlr. 176 a 277. Sv. Sedl. 46 1/2 a 16 Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 94 1/2 95. Bankact. 78 1/2 a 79 r. S. A. Actier - Rbd. Sedl.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Kjøbenhavns Torvepriser, den 19de Jan. Rug, 5 Rd. 24 s. a 5 R. 72 s. Ærter, 5 Rd. 24 s. a 5 R. 72 s. Hvede, 9 Rd. 16 s. a 10 R. 64 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 24 s. a 2 R 30s. Byg, rad., 4 Rd. 40 s. a 4 R. 52 s. - grøns., 1 Rd. 92 s. a 2 R. 16 s. Ditto, brad. 3 Rd. 68 s. a 3 R. 84 s., Smør, Pd., 1 Mk. 3 s. a 1 Mk. 5 s. Havre, 3 Rd. 24 s. a 3 R. 56 s., Æg, Snes., 1 Mk. 12 s. a 1 Mk. 14 s. Sjællandsk Smør, Frdg., 10 Rd. 48 s. a 12 Rd. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Døde. Lottocollecteur og Lakfabrikant P. S. Gjorup; Justitsraad og Litteralforvalter ved Lottoet, Henr. Laur Schime, 58 A.; Begge i Kbhvn. Dorothea Elisabeth Borchsenius, f. Arnesen, i Nestved. Collecteur og Forligelsescommissair Hans Lindeschou, 74 A., i Soro (hvor han i 50 Aar havde været Borger). Borge Nielsen, i Helsingør. Poul Nielsen Valdbye, 46 A., i Kirkestillinge i Siælland. Kjøbmand Suhr's Datter Caroline Emilie, 10 A., i Nyborg. Propr. Kjeld Dinesen, 69 A., til Rørbek Haugaard pr. Randers; Enkemadame Ane Dienstmann, f. Levinsen, 61 A., i Randers. Frederik Sørensen Thisted, 53 A., i Viborg. er er
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Bekiendtgjörelser. Saavel Commissionen til at undersøge alle det frederiksborgske Stutteries Dekonomi vedkommende Gjenstande, som undertegnede Direction har i en allerunderdanigst Forestilling andraget, at det vilde være til Gavn for Landets Hesteavl og til Besparelse for det Offentlige, om en Deel af Remonten til Hans Majestæts Stalde blev opkjøbt i Landet, og som Følge deraf en ny og betydelig Reduction af Stutteriet fandt Sted, saa at dette for Fremtiden fornemmelig blev et Stamstutteri for ædle og foræd de Heste, og, paa en enkelt Undtagelse nær, ophørte med Tillæg af Heste til den kongelige Stald, saaledes som det allerede ved allerhøieste Rescript af 4de Marts 1833 er bestemt, at Remonten til de øvrige kongelige Herskabers Stalde ikke meere skulde leveres derfra.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Det bemærkes, at der upaatvivleligt snart i Landet vilde kunne indkjøbes det tilstrækkelige Antal Heste af bruunt, sort, rødt og graat Lød, passende til Hans Majestæts Brug, da Fuldblods ingste allerede i længere Tid er brugte som Beskelere i de fleste af Landets Provindser, ligesom ogsaa, at en offentlig Bekjendtgjørelse om dette Jndkjøb rimeligviis end mere vilde fremme Tillægget af saadanne Hene.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Hans Majestæt har derpaa under 12te denne Maaned blandt Andet, alle naadigst resolveret Følgende: 1. "At Stutteriet herefter skal betragtes som et Stamstutteri for Fuldblods- og ved Faldblod forædlede Heste, med fortrinligt Hensyn til Hesteavlens Forbedring i Landet 2. at der fra Udgangen af Aaret 1840 ikke skal leveres andre Heste til de kongelige Stalde, end Remonten til det hvidfødte og blaaskimlede Spænd, samt Rideheste til Hans Majestæts eget Brug, og at det som Følge hera maa kundgjøres, at Remonteringen til den kongelige Stald fra Aaret 1841 af skeer ved Jn kjøb i Landet. 3, at Stutteriets Styrke herefter skal bestaae i 7 a 8 Hingster, 40 Folhopper af Fuldblod og Halvblod, 5 hvidfødte og 4 blaaskimlede Hopper, 4 at Afkommet, med Undtagelse af den Deel, der behøve til Stammens Vedligeholdelse og til de under Rummer, nævnte Heste, skal bortsælges ved Auction det første eller andet Aar."
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Ved at bringe denne allerhøieste Resolution til almindelig Kundskab maa Directionen tilføie, at de af Stutteri ets Hingster, Holhopper, Foler og Fol, som paa Grund af ovennævnte Reduction skulle sælges, ville til Foraaret blive stillede til Auction, deels i Sjælland, deels i Jylland, paa Tid og Steder, som nærmere skulle blive bekjendtgjorte Den kongelige Direction for Stutterivæsenet, og Beterinairskolen, den 19de Jan. 1839. Afdøde Sognepræst for Nørresundby og Hvorup Menigheder, Hr. Knud Schott, har i sin Tid stiftet og til Aalborg Hospital indbetalt et Legat af 400 Rbd., hvoraf de aarlige Renter skulle tildeeles Fattige af ovennævnte Sogn. Enhver, som formener sig berettiget til disse Renter, opfordres herved til at indgive Begjæring derom til undertegnede Hospitalsforstander inden 4 Uger. Aalborg, den 18de Januar 1839. Au J Stormen den 7de og 8de dennes er Færgen ved Hvalpsund, Gislum Herred bleven ramboneret saaledes, at den ikke kan afbenyttes, og kan, som Følge heraf Overfart over bemeldte Sund indtil videre kun skee med Baad; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobro, den 21de Januar 1839. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Mahognietræes Spilleborde, en Birketræes Chiffonniere, en Ditto Piedestal og et Ditto Frokostbord m. m. er tilkjøbs hos H. Bontillius i Urbansgade, Nr. 103. Chaluppen "Svanen" kaldet, drægtig 7 1/2 Læst, lader 250 Tdr. Rug, har for omtrent 2 Aar siden faaet en Hovedforbedring som ny og i sidst afvigte Aar erholdt nye Seil og Toug, agter Eieren bortsolgt, paa Grund af, at han har forandret sin Stilling fra Handelen til Landvæsenet. Fartøiet er beliggende ved Hobro i Jylland og paavises Liebhabere fra Postmester Brendstrups sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
J Boet efter afgangne Enkemadame Kirstine Kruuse, født Schaarup, af Corsøgaard, er en Skiftesamling berammet til Afholdelse paa Tingstedet her i Byen Tirsdagen den 26de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, og hvorved Skiftet agtes sluttet; hvilket herved, i Henhold til Pl. af 21de April 1824, bekjendtgjøres. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobro, den 21de Januar 1839. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Jfølge Amtets Ordre bliver den Lieutenant Frederich Henrich Buurmeister forhen tilhørende, den kongelige Kasse for Skatte- og Afgifts=Restancer tilkjendte Gaard, Tveden kaldet, i Karup Sogn, af contribuabelt Hartkorn Ager og Eng 10 Tdr. 2 1/2 Alb., med Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved 3 Auctioner, der afholdes saaledes: første Auction Løverdagen den 9de Februar, anden Auction Løverdagen den 23de Februar og tredie Auction Løverdagen den 9de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de tvende første Auctioner paa mit Contoir, tredie Auction derimod paa Gaarden Tveden, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes Efterretning, som til Efterretning for Pantecreditorer og andre Retshavere, overeensstemmende med Placat af 22de April 1817. Conditionerne kunne forinden Auctionerne erfares paa mit Contoir. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 19de Januar 1839. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Rettelse. J det i Gaarsavisen efter Forlangende indførte Stykke stod Lin. 11 anbelangendes læs anbelangende" Regnskab. over Aalborg Søndagsskolers Jndtægter og Udgifter for Aaret 1838. Repræs. Repræs.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-23
Jndtægt: Udgift: Rbd. s 2bd. 1. Contant Beholdning den 31te Debr. 1837 Lærernes Løn for 1 Aar til 1ste Sept. 1838. Renter af Skolernes udestaaende Midler 168,73 2. Til Lys, Brændsel, Blæk, og Bekjendtgjø3. Afdrag af Torslev Skolevæsens Gjæld, relsen af f. A. Regnskab i Avisen, samt Løn til Skolernes Bud . . . 3. Indsat i Sparekassen. Summa UdgifContant Beholdning. Summa Jndtægt, 20883 Ballance Sølv. Repr. Den rentebærende Sum Rbd. s Rbd. s var den 31te Decbr. 1837, 25501 1640 – og er den 31te Decbr. 1838,2520 1761, 16. Aalborg i Directionen for Søndagsskolerne, den 31te Decbr. 1838. Strandgaard. Thorbrøgger. Fogh. Chr. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-25
Aalborg Stiftstidende. og Adresse-Avis. No 19. Aar 1839. Fredagen den 25de Januar. denne Avis, som udgives af J. Chr. Borch & N. Ph. Ree's Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer : Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-25
Gudstjeneste. Søndag Septagesima prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 1/2 Hr. Pastor Fogh. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-25
Udlandet. England. Agitationen mod Kornlovene er i bestandig Tiltagende og hvert Blad bringer Beretninger om nye store Forsamlinger, der ved Deeltagernes Antal og Stand og ved de holdte Talers Aand bevise, at Nationens store Pluralitet har opfattet denne Qvæstion og vil sætte den igjennem med den brittiske Charakteers hele energiske Udholdenhed og faste Villiekraft. Til de sidste store Folkemøder i Manchester og Leeds, Aberdeen og flere Stæder slutter sig et store Møde, som den 14de dennes skal afholdes i Liverpool og et nogle Dage derefter i Birmingham. J en Forsamling af Handelskammeret i Manchester gjorde en Strømpevæver, Hr. von Rawson, opmærksom paa hans Jndustrigreens Fald, som Følge af Kornlovene. Fra 1814 til 1824 havde han endnu forsynet Sachsen med Strømpevarer; fra 1824, da den sachsiske Jndustri fordrev ham derfra, havde han til 1834 søgt at kappes med de sachsiske Strømpevæveri-Arbeider Amerika, men siden 1834 ogsaa maattet opgive dette. Fre 1834 tiltog allerede Jndførselen af sachsiske Strømpevarer i selve England med hvert Aar, og endskjøndt Jndførselstolden udgjorde 20 pCt. og Transportomkostningerne 5 pCt., vilde han selv næste Dag give en Handelsreisende Bestillinger til Sachsen, thi han kunde der kjøbe for 2 sl. 6 d hvad hani Nottingham kun kunde levere for 5 Sh. Bladet Courier stadfæster disse Angivelser. Allerede i fem Aar ere sachsiske Strømpevarer, som tidligere havde været den engelske Jndustries Monopol, blevne en betydelig Udførselsartikel fra Hamborg til Nordamerika. Nødvendigheden af de trykkende Korn loves Afskaffelse bliver ogsaa meer og meer almindeligt indlysende. Børsenhallens" Correspondent beretter saaledes fra London under 15de dennes: Det hedder nu almindeligt, at Majoriteten af Ministrene har besluttet at forelægge Parlamentet en Bill til Kornlovenes Afskaffelse og at indføre en fast Told istedetfor det nærværende System med Gjennemsnitspriserne. Lord Melbourne vakler vel endnu, men vil sandsynligviis give efter, da Rob. Peel skal have erklæret sig villig til at foreslaae en lignende Forholdsregel hvis han igjen kom til Statsroeret. Nogle paastaae endog, at Kornlovene allerede ville blive bragte paa Bane i Thron talen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-25
Courier indeholder en Artikel om Nedsættelse af Transittolden imellem Hamborg og Lübeck, idet den udtaler sig stærkt imod denne Transittold. Den proponerer den danske Regjering at gaae et Skridt videre endnu og at tilstede en Jernbane imellem de nævnte tvende Handelspladse, hvor Opkrævningen af en billig Told vilde skjænke den et fordeelagtigere Resultat end det nuværende Toldforsøg,
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-25
Frankrig. Discussionen om Udkastet til Svar-Adressen paa Throntalen er endnu ikke tilende, men har taget en for Ministeriet gunstigere Retning. Det Amilhaulske Amendement, der truede Ministeriets Existents, er nemlig, efter en lang Ordkamp, ved Ballotage, med 219 St. mod 210 blevet forkastet af Kammeret. Jblandt de Foredrag, der gik forud for denne Beslutning, udmærkede sig især Berryer's, der gav et veltalende billede af den uværdige Politik, som alle de franske Udenrigsministerier siden 1830 havde fulgt; hvorledes de af Bekymringer, som man ikke vovede at udtale, havde opoffret den polske Nationalitet, det fransk blevne Belgien, Spanien, Frankrigs naturlige Bundsforvandte, og saaledes gives Frankrig en isoleret Plads i Europa. Ministeren Mole's Replik var ikke istand til at udslette det Jndtryk, som Berryers Veltalenhed havde gjort paa Kammeret. Efterat det nævnte Amendement var forkastet, begyndte Discussionen om den oprindelige Paragraph i Adresse-Udkastet, hvilken Ministrene med Jver søgte at faae forkastet. Paa Oppositionens heftige Angreb og Bebreidelser mod Ministeriet for at have forsømt Forbundene, isærdeleshed med England, nægtede Conseilpræsidenten, at nogetsomhelst af Frankrigs Forbund var blevet svækket, og hvis dette endog i visse Henseender gjaldt med Hensyn til England, saa hvilede Skylden herfor paa de forrige Ministerier, da det nærværende i alle mulige Qvæstioner var enig med England; og selv om der angaaende de belgisk hollandske Anliggender herskede en Afvigelse fra det engelske Cabinets Mening, saa maatte man betænke, at den ene eller anden Qvæstion altid kunde give Anledning til en Meningsforskjellighed imellem Bundsforvandte. Hvad Orienten angik, da var Frankrig fattet paa alle Begivenheder. - Ved Debattens Slutning blev Paragraphen med en svag ministeret Majoritet, nemlig 220 Stemmer imod 213, forkastet af Kammeret.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-25
Belgien. Grev Merode skal i Paris have forelagt den franske Regjering følgende Forslag til Afgjørelse af det belgisk hollandske Stridspørgsmaal: Belgien beholder hele Luxemburg og Limburg med Undtagelse af Fæstningerne Luxemburg og Mastricht, der forblive under Huset Oranien, og indenfor hvis Grændse Belgien har at afholde sig fra enhversomhelst militair Operation, samt at indestaae den hollandske Garnison i Mastricht og Forbundstropperne i Luxemburg for den ukrænkede Brug af begge de militaire Veie, som føre derhen. Endskjøndt Belgien kun anseet sig skyldig til at betale 2 Millioner Rente, vil det dog for at befordre Fredens Afslutning og holde det Haagske Cabinet skadesløs, for sine Afstaaelser forhøie denne Rente til 4 Millioner. Desforuden vil det, efter Udvexling af Ratificationerne, betale Holland 65 (efter Andre 100) Mill. Gylden. Dette Arrangement skal være gunstigt optaget og kunne regne paa den franske Gesandt i London, Grev Sebastianis Understøttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-25
Fra Antwerpen skrives under 16de, at den af Kjernetropper bestaaende mobile Division, under Commando af Hertugen af Sachen Weimar, er beordret til at observere hele Linien, fra Westwezel til Beverlod og allerede den 15de stod opstillet i Slagorden ved Possel. Artilleriet fra Løwen er marscheret mod Grændsen, og fra Brüssel er ligeledes i Natten til den 16de afgaaet et Batteri i Retning mod Diest. –J den Gent'ske "Messager" (et orangistisk Blad, hedder det: Man begynder at foruroliges ved Troppemarscherne i Holland og de hertil svarende militaire Bevægelser i Belgien. Vifor vort Vedkommende ansee denne Uro for ugrundet. Sikkerligen kan Holland under nærværende Omstændigheder og under de diplomatiske Baand, der fængsle det, ikke tænke paa, at gjøre et nyt Jndfald i Belgien, ligesaalidet som dette kan projectere noget Angreb paa Holland. Den Tid er endnu ikke kommen, at Sagen skal afgjøres ved Sværdet. Kun i det Tilfælde, at der skulde udbryde en almindelig Brand over hele Europa, vil et Sammenstød imellem Vilhelm's og Leopolds Armeer finde Sted. Men den allerede iforveien kun lidet sandsynlige almindelige Krig, bliver det endnu mindre ved den Vending, som Discussionen om Adressen tager i Frankrig. Vi ere derfor af den Mening at de Forberedelser, som man træffer i Holland, kun ere Forsigtigheds Forholdsregler og at der først maae indtræde overordentlige og uforudseete Omstændigheder for at berøve dem deres Charakteer.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-25
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 2de Jan. Det kongl. danske Cancelli har nu beordret Action anlagt imod Redacteuren af Kjøbenhavnsposten, i Anledning af de af dette Blads under Beslag lagte Nr. 7 og 16 samt det under Artikel Nyheds post i Nr. 13 anførte Stykke. (Berl. T.)Hr. Nielsens Aftenunderholdning paa det kgl. Theater i Søndags Aftes var meget stærkt besøgt. Hr. Nielsens første Declamations-Nr., Oehlenschlagers smukke Velkomst til Thorvaldsen, som af Digteren selv var fremsagt ved Festen i Hotel d'Angleterre, blev modtage, med stor Enthusiasme og Parterret udbragte et længe leve Thorvaldsen!" som istemtes af hele Huset. Desuden fre sagde Hr. Nielsen et nyt Digt af Hr. Henr. Hertz den danske Soldat, hvis Suiet er taget af den fra "Dannevirke" bekjendte Historie om den halvfulde Flaske i Familie F.s Vaaben, og tre vakkre tydske Smaadigte af Claudeus. Mad. Nielsen fremsagde med sin sædvanlige Jnderlighed og Victuositet et nyt Digt af Chr. Winther: "Sangerens Løn" og Melodramet "Jurabjerget", Text af Oehlenschlager, Musik af Hartmann. Blandt de Assisterende havde man, foruden Hr. Flautenist Petersen, og Hr. Violonist Simonsen, Leilighed til at høre en ung Kunstner paa Clarinet, Hr. Fuchs, der med Lethed og Ynde behandlede sit vanskelige Jnstrument og berettiger til store Forventninger. Som Epilog omtalte Hr. Nielsen, det Vanskelige for en Declamator i at vælge Digte, endskjøndt en Recensent havde yttret som det var i Spøg eller Alvor vidste han ikke), at Alt, endog Vers af Adresseavisen, i hans Nielsens) Mund vilde behage Publicum. Han vilde prøve om dette var sandt og fremsagde derfor tre Digte af "Adresseavisen" og "Commissionstidenden, hvoraf det ene lyder saaledes: "J mit Jndre yttrer sig ingen bebreidende Stemme, Men tro ikke, at jeg kan Dig paa Jorden forglemme. Jeg har elsket Dig fra den Tid, Du var et lidet Barn, Du troer mig nok; Du veed jeg er ikke et Skarn. Har du sagt Ord, Du siden har maattet fortryde, Saa vil jeg gjerne igjen Dig mit Venskab tilbyde. Men vil Du ikke tale, men anonymt skrive, Det ønsker jeg helst Du vil lade blive Min Vei gaaer ikke til Fanden, men til Gud: Vil Du følge mig, kan Du endnu blive min Brud;"men han afbrød sig selv, idet han yttrede, at han ikke vilde forspilde den Yndest, Publicum hidtil havde skjænket ham, og som var hans høieste Formaal at vedligeholde. Dette blev naturligviis umaadeligt applanderet.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-25
Under 1ste ds. har Hs. M. Kongen allern, ladet Vagtmester Jøns, af Prinds Fred. Ferdinands Reg. lette Dragoner, tilstille Medaillen for Druknedes Redning, for med Mod og Aandsnærværelse at have frelst en i Aaen ved Aarhuus falden Dreng fra at drukne. (Aarh. A.)