Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-10-05
J en Skrivelse fra Rendsborg af 20de Septbr. berettes blandt Andet Følgende: Paa Hs. M. Kongens Fødselsdag iforgaars saluterede et ved Vorwerk liggende russiskinnsk Skib med 101 Kanonskud, men da Skibet ikke havde flere end 2 Kanoner ombord, gik denne Salutering saa langsomt, at den varede fra om Middagen til sildigt ud paa Aftenen. - De fremmede Generaler indtræffe ikke hertil før 1ste Octbr., da de først begive sig til Glückstadt og Jtzehoe. Revnen her vil altsaa ikke gaae for sig for i de første Dage af October. (Jtzeh. W.) Kolding eier en sand Patriot i Hr. J. P. Wissing; thi af et Jnserat i Veile Avis erfarer man, at denne Hædersmand har gjort følgende Opoffrelser for Byen. Han har til Kirken skjænket en Klokke, der kostede 820 Rbd.; et Klæde til Alteret med Guldfryndser og Broder til 304 Rbd., og et Ditto til Prædikestolen til 229 Rbd. Endvidere har han ladet en Stemme sætte til Orgelet, som kostede ham 220 Rbd; Altertavlen har han ladet opmale og forgylde med en Bekostning af 110 Rbd., samt skjænket en Tavle til Kirken, paa hvilken Navnene af de Mænd, der have været Sognepræster i Kolding siden Reformationen, findes opført. Fremdeles har han givet 100 Rbd. til en Sprøitee, skjænket Byen 3 Havepladser ved Landeveien udenfor Sønderport, paa de Betingelser, at de skulle overlades til Brug for 3 flittige og uformuende Borgere, som ingen Jord selv have, samt desforuden givet Adskilligt til Raadstuen, Borgerskolen og Garnisonens Vagtstue, saa og 100 Rbd. til et forbedret Vandingsted for Garnisonens Heste. Til Raadstuens Opbyggelse 1839 gjorde Byen et Laan af 3,500 Rbd. r. S., og udstedte derpaa Pante-Obligation. 1840 indfriede Wissing denne paa den Maade, at Kæmnerkassen deraf skal svare aarlig i 26 Aar 6 pCt. Renter, efter hvilken Tid Capitalen derved er betalt. Skulde Hr. Wissing ved Døden afgaae forinden disse 26 Aar ere udløbne, da skulde Renterne af bemeldte Capital i de tilbageværende Aar anvendes til Lettelse i Skatterne for uformuende Borgere. (Aalb. A.) (Der skal vistnok ellers meere til end at bortgive en Slump Penge, for at fortjene Navnet af en sand Patriot.) Som et smukt Vidnesbyrd om det Forhold, der finder Sted mellem Biskoppen over Als og Ærøe, Dr. Tetens, og den ham underordnede Geistlighed fortjener Følgende at komme til meere almindelig Kundskab. Biskoppen havde paa Grund af flere Aars Sygdom, mod hvilken han forgiæves havde søgt Raad hos forskjellige Læger, ansøgt Hs. M. Kongen om Entledigelse fra det Embede, hvis Pligter han under saadanne Omstændigheder frygtede for ikke at kunne opfylde. Neppe var Efterretningen om dette Biskoppens Skridt udbredt blandt den alsiske og ærøiske Geistlighed, før denne - som ved Høiagtelses og Hengivenheds bedste Baand, er bundet til den Mand, der under sit mangeaarige biskoppelige Embede ved varm Jver for sit hellige Kald, lagt for Dagen i Tale og Skrift, ved sand Humanitet og Liberalitet, ved kjærlig Omgang har vundet de Geistliges Hjerter, i Følelse af, hvor tung Skilsmissen vilde være fra den elskelige Foresatte, – indgik med en allerunderdanigst Forestilling til Hs. Majestæt, hvori den skildrede Biskoppens Virken og Velsignelse i hans Embede, og hans Jndflydelse paa Geistligheden, og udtalte det Ønske, at Regjeringen maatte bidrage Sit til at formaae Biskoppen til at vedblive i sin Stilling indtil videre, da der dog var Mulighed for at han endnu kunde gjenvinde Sundhed og Kræfter. denne Anledning er der fra de allerhøieste Steder udtalt til Biskoppen paa en ham høist hædrende Maade det Ønske, at han fremdeles maatte vedblive i sit Embede, og han har nu fundet sig foranlediget til at bede om, at Afgjørelsen af hans indgivne Ansøgning maatte vorde udsat for det Første.