Aalborg Stiftstidende, 1841-08-27
Nyeste Post-Efterretninger. Reschid Pascha har endnu ikke begivet sig paa Reisen til Paris. Han har af Sultanen faaet Tilladelse til at opholde sig endnu en Maaned i Constantinopel; ja der har endog udbredt sig det Rygte, at han om kort Tid igien vil overtage Ministeriet for de udenlandske Saget og Rifaat Pascha i hans Sted gaae til Paris. Saa meget er vist, at Reschid Pascha meget ugjerne forlader Constantinopel og at han paa enhver mulig Maade søger at udsætte sin Afreise for at vinde Tid og under de nuværende ikke ugunstige Omstændigheder at see Risa Pascha falde. Thi med dennes tiltagende Magt (det er ham, som nu udelukkende leder alle tyrkiske Statsanliggender) tiltage ogsaa hans Fiender. Jsær truer de Gamles Parti ham. Reschid søger at nærme sig til den altformaaende SultanindValide, der er fjendtlig findet mod Risa. - Jblandt de i Sentari liggende Tropper har man opdaget en vidt forgrenet Sammensværgelse, der havde til Hensigt om Natten pludseligt at gribe til Vaaben, overrumple Vagterne og derpaa desertere hver til sit Hjem. Ved Divisionsgeneralens, Reschid Paschas Klogskab og Uforfærdethed bleve Ophavsmændene, før de kunde udføre deres Plan, fangne; og de der fandtes meest skyldige, dømte til 500 Stokkeprygl, et hvis Følger de Fleste opgave Aanden. - En for kort Tid siden fra Jernsalem til Constantinopel ankommen Lægbroder i Klosteret Terra Santa, som havde udholdt 15 Dages Qvarantaine, blev pludseligt syg og de skyndsomst tilkaldte Læger fandt hos ham Symptomerne til Pest. Øieblikkelig traf man de nødvendige Anstalter, for at forhindre enhver Communication med ovennævnte Kloster i Pera Pesten, som først havde viist sig i Qvarantaineanstalten i Kuleli, er imidlertid desværre ikke bleven indskrænket til dette Sted alene, men er allerede brudt ud paa tre forskjellige Puncter i Constantinopel. J flere Aar har denne By nu været fri for denne Plage; desto skrækkeligere har Efterretningen om dens fornyede Udbrud indvirket paa Jndvaanerne. Man haaber imidlertid, at den ikke skal gribe videre om sig da man har taget de saa nødvendige Sikkerhedsforholdsreler. - Tahir Pascha har tilstaaet Candioterne uindstrænket Amnesti. Hvad der især overbeviste dem om det Haabløse i deres Foretagende og bevægede dem til at underkaste sig, var den tyrkiske Flaades Ankomst udenfor Sphakia og den derved bevirkede Mulighed fra Søsiden med Kraft at kunne understøtte Mustapha Paschas Operationer mod Bjergene, fremdeles den nye Udskibning af 2000 Albanesere, Tyrkernes Fremtykken mod Jnsurgenternes faste Pladse, tillige Kapudan Paschas sidste Proclamation hvis Sprog aander Forsonlighed og Humanitet, og endelig de eucopæiske Magters Deeltagelse for den tyrkiske Sag. Tahie Pascha forsøgte baade med det Onde og med det Gode at bevæge dem til at nedlægge Vaabnene. Til samme Tid han truede dem med at landsætte Tropper i Sphakia og paa flere andre Puncter, søgte han at bestikke Anfoterne. De europæiske Consuler opfordrede dem gjentagne Gange til at nedlægge Vaabnene og tilbød dem, der vilde begive sig til Grækenland, engelske og franske Skibe. Tilbudet blev modtaget, og mange Fremmede gik ombord paa Krigskibene. Da de oprorske Candioter saae de Fremmede som vare komne dem til Hjælp, fjerne sig, for at naa Skibene, skjød de paa dem. Der befinde sig nu i de candiotiske Bjerge kun nogle Øboere, som ikke have underkaste sig den tyrkiske Regjering og omtrent 100 Jnsurgenter, som under en kjæk Anforer have foretaget Røverier i forskjellige Deele af Øen. Man anseer imidlertid den candiotiske Sag for endt. - Den af den græske Regjering med Hensyn til dens Forhold under Urolighederne paa Candia afgivne Erklæring har fuldkommen tilfredsstillet Porten, Jblandt de sidste Bevægelser i de franske Municipaliteter fortjener den af Municipalraadet i Ville tagne Beslutning særdeles Opmærksomhed. Raadet i Lille deelte der almindelige Utilfredshed med den Maade, paa hvilken Skat, terevisionen gik for sig; det saae Ulovligheder deri, men besluttede alligevel ikke at modsætte sig den executive Magt Udførelsen af samme. Det vil detimod i en Reclamation til Kamrene henstille den authentiske Fortolkning af Loven, og Modificationen af Paalægene til disse. Denne Municipalraadets Fremgangsmaade finder almindeligt bifald. - Regjeringsbladet stadfæster den Efterretning, at Soldaterne af Classen af 1834 umiddelbart efter Jnspectionsrevuerne, som for Øieblikket holdes, skulle dimitteres. J Minister conseilet skal man have raadslaaet om en Reduction i Armeen. Som man forsikkrer, skal Marschal Soult vægte sig ved at lade en saa fuldstændig Afvæbning indtræde, som flere af hans Colleger og som de udenlandske Magter fordre. Jkke destomindre paastaaer Commerce, at der allerede er undertegnet en kongelig Ordonnants, der anordner betydelige Reductioner i Armeen. Som bekjendt har Frankrig for Øieblikket 100 Jnfanteri-Regimenter, hvert paa J Batailloner af 8 Compagnier hver tilligemed et overcomplet Compagnie. Ordonnantsen reduceter Regimenterne til 2 Batailloner af 6 Compagnier, Elite=Compagnierne deri indbefattede. Majorsgraden gaaer ind; Officererne, som for Tiden beklæde denne Post, sættes i la suite og intræde Tid efter anden i de vacante Bataillonschefsposter. Oberst lieutenanterne overtage Majorernes Functioner ved Siden af deres egne. Ved denne Reduction sættes 100 Bataillons chefer, 100 Majorer, 1200 Capitainer, 1200 Lieutenanter, og 1200 Sous-Lieutenanter a la suite. I Cavalleriet skal foretages en ligesaa betydelig Reduction. - Det Rygte, at den spanske Regjering havde opfordret Frankrig til at rømme Militairhospitalet paa Den deel Rey, erklærer la Presse for ugrundet.