JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-05
Erste Bekanntmachung. Es ist uber die Haabe und Guter des Bohlsmannes Berthel Christensen Wolff in Ulchebill, salvis tamen creditorum exceptionibus, Concurs erkannt worden. Es werden daher Alle undJede, welche ans irgend einem Grunde an den gedachten Cedenten oder dessen Guter, in Specie dessen in Ulchebüll belegene Bohle, nicht protocollirte Forderungen und Anspruche zu haben vermeinen oder Pfänder von ihm besitzen, hiemittelst angefordert und angewiesen, sich damit bei Strafe resp. der Ausschlietsung von der proclamirten Masse oder des Verlusts ihres Pfandrechts und des gedoppelten Werths der verpfundeten Sachen, binnen 12 Wochen adato ullimae publicationis hujus proclamatis, im hiesigen Actuariate, unter Bestellung der erforderlichen Ac St. et tenprocuratur und Zurücklassung beglaubigter Abschriften von den die Angaben betreffenden Documenten, zu melden, und das Weitere demnachst zu gewartigen. Augustenburger Hardesvogte den 29 April 1831. Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-05
Jweite Bekanntmachung. (Ertract des in No. 72 inserirten Proclams.)Alle deejenigen, welche an das von dem hiesigen Einmohner Joachim Diedrich Jancke senior an den Bürger und Kaufmann Hans Christian Petersen Beck allhier verkaufte, inderStrasse vor dem Rathhause sub No. 10, im 2te Quartier hiesiger Stadt belegene Haus cum pertinentiis dingliche Anspruchehaben, die protocollirten Glaubiger allein ausgenommen, haben sich binnen 12 Wochen a dato ultimaae publicationis hujus proclamatis, sub poena pracclusi et perpetui silentii im hiesigen Stadtsecretariate ordnungsmæssig zu melden. Gegeben Sønderburg den 21 April 1854.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-05
Bürgermeister und Rath. hieselbst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-05
Manufactur & Alode=Handel, Overgade Nr. 3.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-05
At min Boutik i disse Dage er bleven forsynet med et Partie smukke Varer, bestaaende af smukke Mouseliner, Sirtser, kjøbenhavnske Bomuldstøier, fransk & engelsk Merinos, Morain glatte og pressede, Klæde i alle brugelige Kouleurer og Finelser, alle Sorter smukke Vestetøier; et Partie smukke Silkevarer, bestaaende af Gros de Eternel, Satin Russ, Satin Turch, Gros de Naples a. a.; moderne Flors=Baand til billige Priser, foruden flere nye Mode=Sager, tillader jeg mig herved ærbødigst at tilkjendegive et æret Publikum. Chr. Pirgensen junior.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-05
Nyt Farverie i Faaborg. At jeg er flyttet i Gaarden No. 254 uden for denne Byes Vesterport og deri etableret et Farverie, er det min Pligt saavel imod mine Kunder som mig selv at bekjendtgjøre. Idet jeg herved aflægger Venner og Velyndere min forbindtligste Tak! anbefaler jeg mig fremdeles i deres og Enhvers gunstige Erindring. Faaborg den 29 April 1834. C. Nielsen, privilegeret Farver. Portepeer, Distinctionssnerer, Cordonner, Epauletter, ægte og halvægte Guld= og Sølvtresser, Skjerfe, Fjeder af Uld, samt alt til Militairbrug henhørende Possementmagerarbeide forfærdiges og faaes paa min Fabrik til yderst billige Priser. Ligeledes forarbeides og kan faaes Gardin= og Kjole Fryndser, Gramaner, Snorer, Qvaster, Saddelgjorter og Vognborter, samt alt andet Possementmagerarbeide, saavel af Silke som af Bomuld, Uld, Kammeelgarn, Sølv og Guld. Bestillinger modtages i frankerede Breve, og den hurtigste, billigste og samvittighedsfuldeste Behandling loves. Aarhuus den 21 April 1834. Carl J. Wulst. Rotbøll Friis i Odense anviser til Salg, i Jylland og foran i Holsteen: flere store Gaarde, frie og ufrie, 2 store Vandmøller, en nybygget stor Kroe, hvortil 100 Tdr. Land, paa Landeveien mellem Kolding og Snoghøi, der alt kan faaes med og uden Besætning; i Sjælland: i Vandmølle, 2 Gaarde og nogle Huse, Alt i Arvefæste, i Fyen, en Vand- og Veirmølle, nogle Eiendomssteder og Gaarde paa 20 til 108 Tdr. Land; her i Odense, 2 Brændeviinsgaarde med komplet Brændeviinstøi. Billig Priis og Konditioner kan ventes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
63 Aargang. stits Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Redigeres, trykkes og udgives i Odense 6 Mai 1834. Tirsdagen. Jndhold. Almindelig Politik (Et spansk Troppekorps rykket ind i Portugal. Staden Guardas Jndtagelse og PrætendenStorbrittannien O'Connels Forslag til Unionens Ophævelse). Tydskland (Overfald paa Dr. Wirths Eskorte). tens Flugt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Lovgivning. Offentlige Foranstaltninger. Skibs=Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Almindelig Politik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Gaarsposten har nu over London) medbragt officiel Stadfæstelse om de spanske Troppers Jndrykning i Portugal. Efter en i den spanske Hoftidende meddeelt Depesche af 16 April var General Rodil paa Marschen til Guarda, for at fuldende det saa vel begyndte Værk, og Avantgarden af den saakaldte Observations=Armee under General Sangnanena naaede den 14de det befæstede Guarda, som han traf alle Anstalter til, i Nødsfald at tage med Storm, men saavel Stedet selv som Fortet blev besat uden Modstand, da alle Authoriteter og selv Biskoppen havde taget Flugten. Paa Efterretning om de spanske Troppers Nærmelse havde Don Carlos Aftenen for tilsomst med sin Familie til fods begivet sig til Castello Beanco, hvor han endnu befandt sig næste Morgen med 500 Md., deriblandt 80 Ryttere. Dronningens Eskadroner afsendtes strax, for at forfølge ham og forsynet med de fornødne Jnstruxer. J Guarda gjorde Spanierne 3 af Prætendentens Eqvipager, 2 Trykkemaskiner og en anseelig Bagage til Bytte, samt en vigtig Brevvexling, hvoriblandt flere Breve fra den forrige General Morens og Jnfantens Gemalinde. Fremdeles var taget 3 Kufferter til at bevare Prætendentens Sølvtøi, men dette var stiaalet af hans egne Soldater, som desaarsag vare vendte tilbage. Sluttelig roses Soldaternes Enthusiasme for Dronningens Sag. Hun har ogsaa alt bevidnet hele Korpset sin Taksigelse og befordret flere Officerer. - Den 19 April vilde Man i Madrid vide, at Prætendenten virkelig var faldet i General Rodils Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Storbrittannien. Den 22 April begyndte Hr. O'Connel sit Foredrag, om "Unionens Ophævelse," der varede lige til Midnat, hvorover Forhandlingerne maatte udsættes til den følgende Dag. Han gjennemgik historisk Jrlands Behandling og hvorledes det efterhaanden var berøvet sine Friheder, endskjøndt Engelland aldrig havde havt nogen Erobrings ret over det. Unionen, paastod han, manglede alle Kjendemærker paa en Kontrakt imellem to Nationer, og opnaaedes allene ved Bestikkelser og Æresposter til dem, som viste Føielighed. Af 300 Medlemmer i det irlandske Underhuus vare kun 162 for den og af disse de 116 Embedsmænd. 707,000 Personer havde underskrevet Bon skrifterne i mod, men kun 9000 dem for Unionen. Jøvrigt gik Forslaget ikke egentlig ud paa Unionens Ophævelse, men kun paa en Kommittees Udnævnelse, forat undersøge Maaden, hvorpaa det irlandske Parlaments Opløsning var iværksat, og de Virkninger og Følger, samme havde havt eller endnu kunde antages at ville have saavel paa Jrland som de arbeidende og Landbo=Klasserne i Engelland." Hr. Spring Rice svarede næste Aften herpaa i en omstændelig Tale og foreslog, en Adresse at bede Kongen om Unionens Opretholdelse." Den Jndklædning, som Hr. OConnel havde givet sit Forslag, kaldte han et forslidt Kunstgreb, for at skaffe sig nogle Stemmer mere. Man skulde ikke henvise til Historien, for at opfriske gamle Bitterheder, men for at befordre Humanitet og Forsoning. Barbariske Træk kunde findes overalt i Middelalderen, og Engellænderne havde i det 13 og 14 Aarhundrede lige saa lidt skaanet sig selv indbyrdes som Jrlænderne. Meget var i de sidste Aar gjort, for at forbedre Jrlands aandelige og fysiske Tilstand. Forhen var her en almindelig Mangel paa Underviisnings=Anstalter ; i Aaret 1825 derimod talte Man 560,000 Børn, som nød Underviisning i Skolerne a. Blandt dem, som understøttede Forslaget, vare Hr. OConnor og det andet Medlem for Dublin, Hr. Ruthwen. Endnu den 29de vare Debatterne ikke tilendebragte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Tydskland. Kassationsretten i München har nu domfældet de 38 Personer, som havde underskrevet Protesten imod Forbundsbeslutningerne. Forfatteren, Professor Knöbel, og En til, blev tilfunden 2 Aars Fængselstraf, Andre, derimellem en Godseier og en Bogtrykker, Fængsel paa kortere Tid, og 6 bleve frikiendte. Da Dr. Wirth, som ikke har appelleret, Natten til den 23 f. M. skulde føres til Central Fængslet i Kaiserslautern, blev Vognen pludselig paa Veien bag Homburg omringet af nogle Bevæbnede, som saarede Lieutenanten i Armen og skjød en af Hestene. Postillonen, smurte Hæle, men Eskorten, der bestod af 2 Gensd'armer, angreb nu med Sablerne, og drev Stimændene paa Flugten. En af dem fik 3 Saar og skal være en relegeret Student fra weibrücken ved Navn Kurz. Dr. Wirth, som ogsaa skal være saaret, blev siddende rolig i Vognen og blev trukket videre af den ene Hest. Efter en anden Beretning pakkede de Ubekjendte sig, efterat han havde foreholdt dem, at hans Ledsagere kun vare Lovens Redskaber og høitidelig erklæret: aldrig at ville gjøre Brug af en paa denne Maade opnaaet Befrielse."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Udenlandske Blandinger. Frankerig. Hr. Leon, en naturlig Søn af Napoleon, er udnævnt til Bataillonschef for Nationalgarden i St. Denis, og holdt ved Tiltrædelsen en Tale, ganske i Regjeringens og den offentlige Ordens Aand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Den tydske Flygtling, Hr. Wolfram, som forleden blev forviist Frankerig, var hemmelig vendt tilbage til Paris, for at skaffe sig Fyldestgjørelse for Ministeren Hr. d'ArgoutsBeskyldning i Kammeret: "at han var en Agent for Jesuiterne;" men behøver det nu ikke, da Døden har gjort Ende paa hans Forfølgelse i en Alder af kun 22 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Jndvaanerne i "Bourbon=Vende have indgivet Ansøgning til de Deputeredes Kammer om, at deres Stad igjen maa antage sin Stifters Navn Napoleon."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Jtalien. J mange Aar have de tydske Kunstnere i Rom holdt en Fest i det nærliggende Steinbrüchen, hvor de tilbringe en heel Dag med Skjertsen og Syngen og derpaa om Aftenen vende tilbage ved Fakkelskin. Da dette atter fandt Sted i de første Dage af April, bleve de ved Tilbagekomsten af pavelige Dragoner i al Høflighed anmodede om, at slukke Faklerne og begive sig særskilt til deres Logis, hvilket og blev trolig efterkommet af hele Selskabet paa henved 300 Personer. For at forebygge Fordreielser, er imidlertid tilføiet den Oplysning: at Politiet iaar havde afslaaet den ansøgte Tilladelse til denne Fest; men af Ukyndighed i det italienske Sprog var det forstaaet som en Tilladelse af Overbringeren, hvorfor han da og fik nogle Dages Arrest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Østerrig. Hertuginden af Berry har forladt Grätz- og begivet sig til Brandes i Bøhmen, for at være i Nærheden af sine Børn og øvrige Familie. Denne mærkværdige Dame ventedes ogsaa til Wien, og skulde den 26 April spise ved det Keiserlige Familietaffel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
De Ungarske Stænder have nu besluttet at indføre et Slags Fredsretter (Forligelses=Kommissioner), hvor alle Sager først skulle søges mindelig bilagte, førend de indstævnes for Retten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Tydskland. J Dresden er Aftenen den 13 April en Frue v. Schönberg, som boede i Nærheden af Nytorvet, med samt hendes gamle Tjenestepige fundne qvalte og en Mængde Obligationer bortstiaalne. Som Mistænkt blev en Skomagermester Richter strax grebet og har alt angivet flere Medskyldige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Amerika. Striden imellem Præsidenten i de Forenede Stater og Banken er langt fra til Ende. En Deputation fra Neuhork, som var skikket til Washington, for i Haandværkernes og Arbeidsklassens Navn at overlevere et Bønskrift til Kongressen, angaaende Forstyrrelsen i Pengevæsenet, har efter sin Hjemkomst afgivet Beretning om den Samtale, den havde med Præsidenten og det haarde og truende Sprog, han førte imod den. Blandt de flere Resolutioner, som Forsamlingen derpaa tog, var følgende: "General Jackson har ved sin uværdige og brutale Adfærd, imod de Deputerede vanæret den høie Rang, han beklæder som de Forenede Staters Præsident, og fornærmet den hele Korporation, der havde underskrevet Bønskriftet og som kun blev repræsenteret af hine Deputerede." Breve fra ste Washington af 12 Marts melde, at Præsidenten atter har udnævnt de 3 Bank=Direktorer, hvis Valg Senatet havde forkastet. Meddelelsen herom skal være i en barsk og truende Tone og slutter med den Erklæring: at Jackson vil appellere fra Senatet til Folket. Senatet vil og paa sin Side retfærdiggjøre sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Fædrelandet. Kongehuset. Hs. Majestæt Dronningens Broder, Hs. Høifyrstel. Durchl. Prinds Frederik af Hessen, som har været her til Besøg, hjemreiste til Rendsborg med Dampbaaden, der i Torsdags afgik fra Kjøbenhavn til Kiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Lovgivning. 23 April 1834. Kongelig Plakat, hvorefter det ved Plakat af 31 Aug. 1831 til 15 Skilling Tegn for hvert 100 Rbd. Sølv Forsikringssum nedsatte aarlige Kontingent af de i Kjøbstædernes almindelige Brandforsikkring assurerede Bygninger nedsættes herefter til 10 Skilling Tegn for hvert 100 Rbd. Sølv af Assurance-Summen; hvilken Nedsættelse skal tage sin Begyndelse ved Opkrævningen af det Kontingent, der den 1 Octbr. d. A. bliver at opkræve for Halvaaret til 1 April 1835. Den i Anordningen af 6 April 1832 §§8 og 12 bestemte Forhøielse af det sædvanlige Kontingent for Bygninger af den deri omhandlede Beskaffenhed bliver at beregne i Forhold til det, som foranført, nedsatte almindelige Kontingent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
1 April - Generalpostdirektions=Plakat angaaende nærmere Bestemmelser af og Tillæg til Forordningen af 27 Januar 1804 om Befordringsvæsenet i Danmark. Følgende ere nogle af sammes væsentlige Bestemmelser: Den bestemte Mødetid af 3/4 Time for Extrapostbefordring, og Befordring til kjørende Kourerer skal forkortes til 1/2 Time for alle Stationssteder paa Routerne fra Kjøbenhavn til Kolding, fra Kjøbenhavn til Kallundborg, fra Kjøbenhavn til Vordingborg og fra Kolding til Aalborg, samtlige nævnte Stationssteder inclusive, og endelig for Stationsstederne Helsingøer, Hillerød, Assens og Svendborg. Befordrings tiden for Extraposter og kjørende Kourerer paa Chausseer, og navnligen paa Routerne fra Kjøbenhavn til Middelfart og Assens, fra Kjøbenhavn til Kallundborg, fra Kjøbenhavn til Vordingborg, og fra Kjøbenhavn til Helsingøer, bliver for Sommertiden, beregnet fra 1 April til ultimo Septbr., 3/4 Time pr. Miil for Toure under 4 Mile, 3 1/4 Time i alt for Toure af 4 Miles Længde, og 1 Time pr. Miil for Toure over 4 Mile. For Tidsrummet fra 1 October til ultimo Marts skal Befordringen for Fremtiden, udføres i 1 Time pr. Miil paa alle Veie, der ere af lige Godhed med Chausseer. Det tilstaaede Tillæg af Bedetiden til Befordringstiden om Vinteren skal for Fremtiden, ganske bortfalde. De reglementerede taxtmæssige Drikkepenge skulle for Fremtiden erlægges forud tilligemed Fragten, Tilsigelsespengene m.v. til Opsynsmanden paa Afgangsstedet, og det skal være Postillonen forbudet, under Mulkt af 2 til 5 Rbd. Sølv, under nogetsomhelst Paaskud at forlange Drikkepenge af de Reisende. Det i Forordning af 27 Januar 1804 § 3 Litr. Cindeholdte Forbud mod at nogen Vognmand maa indtegnes i et Vognmandslang for flere end 2 enkelte Ruller, ophæves, og som Følge heraf maae flere Ruller i et Laug overdrages til en enkelt Vognmand. De Vognmænd, der anskaffe sig Postvogne paa Fjedre, maae nyde Forrettighed til med disse Vogne at afgive Befordring til Bivogn med Dagvognen og til PakkepostPassagerernes Fremførelse, uden at slige Toure skulle afskrives dem i den sædvanlige Omgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Offentlige Foranstaltninger. Den 22 April er Stadsphysicus i Fyens Stift, Justitsraad Guldbrand, tillagt Ordre om, naar han af Direktionen for Odense Tugt- og Forbedringshuus tilkaldes, at overvære Direktionens Møder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Hs. Majestæt Kongen har under f. D. allernaadigst tilladt Etatsraad, Dr. juris og Prof. Astronom. Schumacher, N. af D. og D. M., at anlægge og bære den ham af Hs. Maj. Kongen af Sverrig og Norge meddeelte Nord stierne-Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Under f. D. har det behaget Hs. Maj. Kongen at benaade Organist og Chordegn ved Trinitatis Kirke, samt 2den Lærer ved Borgerskolen i Fredericia, Jens Bache, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
J den af Justitien anlagte Sag i Anledning af et hos Enken Justine Madsen af Bronserud forøvet, med voldsomt Overfald paa Bestiaalnes Person forbundet Jndbrudstyverie er den 3 April i Høiesteret afsagt følgende Dom. Hans Andersen med Tilnavn Væver bør stryges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide for Livstid. J Henseende til de øvrige Tiltaltes Straf, den idømte Erstatning og Actionens Omkostninger bør Kommissionens Dom ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffetiden for Ane Marie Hansdatter eller Pedersdatter og Ane Kirstine Hansdatter, bestemmes, for den Første til 3 Gange 5 Dage, og for den Sidste til 5 Dage m.m. (Ved Kommissions=Dommen var Arrestantinden Maren Madsdatter dømt til at stryges til Kagen og arbeide i Kjøbenhavns Tugthuus sin Livstid, Arrestantinden Abelone Pedersdatter til at arbeide i Kjøbenhavns Tugthuus sin Livstid, Arrestanterne Jens Nielsen og Hans Andersen med Tilnavn Væver, tilpligtes Fæstnings=Arbeide paa Livstid. Anne Marie Hans eller Pedersdatter og Anne Kirstine Hansdatter bør at lide Fængselstraf paa Vand og Brød, den Første i 6 Gange 5 og den Sidste i 2 Gange 5 Dage med lovbefalet Mellemfrisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Skibs-Efterretninger. J Torsdags Formiddag lagde Linieskibet Dronning Maria" under Kommando af Deputeret i det Kongl. Admiralitets= og Kommissariats=Kollegium, Hr. Kommander=Kapitain N. A. Schønheyder, Kom. a. D. og D. M., ud af Bommen. Da det var kommet igjennem den, lod det Meersseilene falde, og ført af Vinden, fortsatte det under gjentagne Hurraraab fra den paa Toldboden og paa Langelinie forsamlede talløse Menneskeskare, sit Løb ud paa Rheden, hvor det ankrede. - Tilstedeværende Søekyndige anførte som en Mærkelighed, at Skibet heisede Seil strax efter at være gaaet gjennem Bommen, da det skal være første Gang, at et af vore Orlogskibe har forsøgt dette. Saadanne Skibe ere forhen varpede ud forbiTre Kroner. En talrig Mængde af Hovedstadens Jndvaanere havde i de sidste Dage været ombord paa dette Oplogsskib, der udmærker sig ved en fortrinlig Konstruktion, i hvilken flere af den nyeste Tids Forbedringer i Bygningen af Krigskibe ere anvendte. Efter Forlydende forbliver det flere Dage i Renden, i hvilken Tid Dampskibet Caledonia" foretager Lysttoure derud. Ligeledes gik den i d. Kadet-Korvetten "Najaden, under Kommando af Hr. Kapitain A. C. Cederfeld, R. a. D., under Seil fra Fregat-Løbet og ankrede i Renden. Den er bestemt til, for det første at ledsage Linieskibet paa dets Krydstog i Nordsøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Skipper Sabro, ankommen til Flensborg fra St. Croix, har medbragt Skpr. Fisk med 4 Mand, som han den 1 April havde optaget 3 Mile V. til S. for Øen Wight, efterat de havde forladt deres Skib Magdalene, fra Danzig bestemt til Marseille, i synkefærdig Tilstand og søgt Frelse i Baaden. - Ligeledes har Skpr. Stougaard af Sønderborg nylig paa sin Hjemreise fra Stettin frelst 12 Mennesker, 7 Passagerer og 5 Søefolk, som drev paa et Stykke Vrag midt i Søen. - Endvidere aflægger Skpr. Jens Nielsen, førende Sluppen Seileren, af Arendal, offentlig sin Taksigelse til den retskafne Lods=Oldermand Höegved Udbyehøi, som Torsdag Morgen den 10 April bjergede ham, da han i ganske ubevidst Tilstand drev om paa Vraget af sit Skib, bestemt fra Arendal til Odense med en Ladning Trælast, efterat det den 7 April imellem Sverrig og Læsøe var blevet fuldt af Vand, og begge hans medhavende Folk Natten derpaa vare døde af Frost og Kulde og den Ene af en Søe skyllet overbord. Denne ædle Handlings Værd forhøies endmeere derved, at uagtet den omhyggelige Pleie, hvorved Höeg og Familie snart bød Skipperen glemme hans udstandne Nød, ligesom han sørgede saavel for Lasten, og Skibets Bjergning, som den Dødes Begravelse, var han ei at formaae til at modtage nogensomhelst Betaling, saavel for den omhyggelige Pleie i Skipperens flere Dages Sygdom, som for hans videre Møie og Besvær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Natten til den 7 April strandede en engelsk Brig med Steenkul 1/2 Miil fra Engelholm. Mandskabet er frelst; men 3 Mand, som gik ud for at bjerge dem, fandt deres Død i Bølgerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Skibet Titus, Michelsen, er fra Grønland kommet tilbage til Kjøbenhavn, formedelst Læk, foraarsaget ved Drivisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-06
Jndsendt. ) En festlig Glæde besiælede Mangfoldige paa Grevskabet, Wedellsborg den 30 April. Fra Morgenstunden skuede man med Længsel over Beltet imod Vesten; thi derfra ventede man den ædle Lehnsgreve med sin høie Brud. Man higede efter Øieblikket, da man i Ord og Gierning kunde bevidne dem, hvilke Ønsker og Bønner man Dagen forud, da deres Ægtepagt blev fuldbyrdet, havde opsendt til Himlen. Adskillige Baade modtoge det grevelige Par ude i Beltet med Hurraraab og Kanonskud, medens en Mængde Menneskeer paa Strandbredden viste, at de samme Følelser herskede der. Hvad der kommer fra Hjertet, gaaer til Hjertet. Naturlig derfor, at det grevelige Par med høie Paarørende, som havde ledsaget dem over Beltet, maatte, idet de hjertelig modtoges paa Strandbredden af deres høie Slægt og af saa mangfoldige Andre under Kanonernes Salut, gribes af en inderlig Rørelse. Den Tanke, at Himlen havde forjaget Morgenens Regnskyer, for ligesom at forhøie Festen – at Naturen hilsede dem under det blideste Veir velkommen i deres Paradiis, og især den Bevidsthed, at det ikke var hykkelsk Smiger, men Hjerters oprigtige Hylding, der modtog dem, maatte vistnok stemme det høie Par og mange flere til salige Følelser. De, som ude i Beltet havde modtaget den grevelige Brudgom og Brud, nemlig Embedsmænd, Sognefogderne ved Grevskabet og Flere, droge derpaa til Hest imod Hovedgaarden. Det høie Pars Vogn fulgte, derpaa flere Vogne med den høie Slægt. Saaledes gik Toget, omringet af Mange, til en Æreport, hvor det ridende Korps gjorde Front og saluteerte. De Kjørende fuldendte Toget under Kanonernes Torden. Leilighed tilbødes da atter nu for Mange, i Ord at udtale deres hjertelige Lykønskning. Om Aftenen lyste et passende, smagfuldt Transparent, ved hvilket en til Dagens Fest forfattet smuk Sang, blev afsungen, geledet af Musik. Kanonernes Gjenlyd ledsagede atter. De Følelser, med hvilke Forsamlingen modtog den Tak, som den ædle Greve fra Salens Vindue udtalte til den, og som det høie Par siden i egen Person imellem de ved Transparentet Forsamlede nærmest ydede de Embedsmænd og den Musicus, som de ahnede at have foranstaltet og styret disse Festligheder, lod hver fremmed Jagttager lære at skjønne paa dette høie Pars sande Værd. J grevelige Sale endte det festlige Aftensmaaltid med mange Skaaler og Hurraraab denne skjønne Dags Høitid, men dybt i mange Hjerter gjemmes Erindringen. Held hver den af Jordens Store, som ved Aandens og Hjertets herlige Egenskaber udsletter Verdens Misundelse, og bereder sig Høiagtelse og Kjerlighed! Dem skjænkes en saadan Dag!