JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Af arresten i Randers er natten imellem det og 2 Sept. sidst undvigt een der i egnen paagreben delinqvent, som ved Dronningborg, rytter districts Birketing er under søgsmaal for mangfoldigt, efter egen speciel bekiendelse, begangen tyverie i Jylland, Fyen, Siælland og Holsteen; hans rette navn er Christen Johansen, som han ofte har forandret, i Fyen, hvor han og er dømt for tyverie, og 2de gange af arresten i Odense er undvigt, har han kaldet sig Jørgen Christian Meinhart, i Holsteen, hvor han er rømt af arresten i Tondern og Hadersl. har han undertiden kaldet sig Johan ChristianMorbach, undertiden Christian Franck; i Wensyssel skal han var te bekiendt under sidstbemt, navn, men er rømt derfra med et afham selv skreven falsk pas under navn af Johan Christian Freimanet var gange er han undvigt af Tugthuuset i Wiborg, hvor han sidste gang 1744. kom ind under Navn af Johan Malthesen Moring han undvigte i en lys couleur de lon klædes kjol med cameelehaarknapper, blaa buxer og strømper, skoe uden spender, men har ved allerede, ligesom de gange han tilforn er undvigt, forandret klæder ved hielp af tyverie; han er liden at statur, omtrent halvtredie alen, smaa og skulende øyne, bleeg af ansigt, med et bruunt krylles haar, har et langagtigt at overst i panden paa den høyre Side, som ikke gandske med haaret kand skiules, men oven i hovedet et dybt ansaa og at paa den venstre haand og tømmelsinger. De som han nem paagribe og ved nærmeste øvrighed lade sætte i god arrest, giør publicum en tieneste, som efter muelighed skal blive belønnet, fo uden omkostningernes erstatning. Respective øvrighed, proprictarier, præster a. anmodes at giøre dette hos deres underhavende og meenigheder tydelig bekiendt, thi det er imod almmen paa landet denne misdædere pleyer at opholde sig og udøve sine tyverier.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Povel Haagerup Provst udi Gudme Herred i Nyborg Amt og søgnepræst for Giislef og Ellested meenigheder i bemt. Gudme Herred i Fyen, giør hermed vitterliet, at forrige Provst i Herredet, velærværdige Hr. Jacob Berg i bemt. Gudme Herred og Sognepræst for Svindinge meenighed ved døden er afg. thi anmodes altsaa allertienstligst og tienstligen samtlige hans credie og debitorer at indfinde sig udi hans efterladte stervboe i bemt. Svindinge, de første med deres fordringer og behørige beviisligheder til at legitimere samme med, og de sidste deres debet til stervboen at afbetale, da enhver skal vederfares ret efter loven og de allernaadigste anordninGuislef Præstegaard den 15 Sept. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
En i Bogensee kiøbing i Fren udi Adel-Gaden beliggende vel conditioneret gaard er under haanden at faae til kiøbs: Bygningen, som foruden kielder etagen er to loft høy, og hvorpaa kand rummes 3000 tr. korn, er tilhengt og med mange vel apterede og betrokne værelser, kamre, remiser, kylle og komme forsynet, har got pompevand og løber desuden det beste færske vand igiennem gaarden. Stuehuusets længde til anden er 12 fag, foruden en bygningsplads nest ved af 7 faa inden til gaarden er 17 fag; tærsker laden som adskiller borre- og ladegaarden fra hinanden, er 12 fag, ladergaar dens 2de længder er 30 fag, altsammen i forsvarlig god stand med 2de frugthauger, som ved plankværk og gierder er indhegnet. Dito en Lykke, Birtes Lykke kaldet, som er en aarlig jord af 7dr. godt sædeland og 1 d. engebond. De lysthavende ville behage at addressere sig til eieren Hr. Major Pstueg paa Torpegaard, eller hos Sr. Niels Holst i bemeldte Bogensee, og kand, om kiøberen det begierer, den halve kiøbesum blive staaende i gaarden.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Præses og Directeurer for det Kongel. octroyerede Danske Vestindiske og Guineiske Compagne, lader bekiendtgiøre, at bemeldte Compagnies Fregat=Skid Neptunus kaldet bygt af nye 1743. efter bihlebrev af dato 20 Apr. 1744, lang over stevn 72 og trefierdendeel fod, bred 20 fod, dyb 10 fod, og drægtig 52 læster, er under haanden tilkiøbs at bekomme, med sit inventarium, saaledes, som det fra St. Croix i Vostindien den 6te Juni sidstleden er hiemkommen, thi vilde liebhaver sig til bemt. compagniets contoir paa Christianshavn adressere hvor bemt. skibs inventarium til eftersyn kand bekommes, og hvor skibet i havnen strax ved er beliggende, og daglig kand tages udi øyesyn. Da Hr. Justitz-Raad Fons gartner Daniel Sammelsen ved Kragerup gaard i Sielland, beliggende 3 og en halv miil fra Callundborg, iligemaade 3 og en halv Miil fra Corsøer og Schelskiør, 5 mile fra Nestved, 4 mille fra Ringsted og 4 og en halv miil fra Holbek, haver høystammede æbler og pæretræer, item nedstammede Franske dito, alle af de beste sommer og vinter frugter, som her i landet findes, ligeledes apricole- og dobbelte valnøddetræer at selge og afhænde, saa bliver dette til behagelig efterretning for de lysthavende til gode og dygtige frugetræer herved notificeret, at de hos mig kand bekommes, og kand bemt. træer samme dag de optages til forberørte steder henføres og strax i Jorden nedsættes, saa at af de fleeste det første aar frugter kand ventes. Til forsk. 11 Dec. er af Holmens kirkes penge at faae til laans imod forsvarlig huuspandt som i brandecassen er forsikret 2200 Rdlr. enten i en summa eller og separat, hvem samme maatte behøve, vilde behage sig hos demt, kirkes værge Sr. Lauriz Rafnsberg derom at anmelde.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Studiosus Jens Rosenkude, som degn til Notterie kald i Nær skabet Jarlsberg døde den 3 Aug. ugift og altsaa uden livs arvinge, men sødskende eller deres børn skal befindes i Dannemark, og som boet er bragt til auction i disse dage, men gielden ey endnu af alle anmeldet, saa advares alle debi= og creditores at anmelde sig hos Mad. Hans Friderich Heggelund Sognepræst til Nytterøe, som ssesfor ved skiftet, og arvingerne at anmelde sig enten hos Sr. Christen Gotske i Tønsberg, som har paataget sig at paasee udarvinger nes tarv, eller og hos mig som provst derover paa Sande præstegaard ved Braanæs postecontoir, og dette udsteder. Skiftet er berammet til medium Febr. 1751, paa Nøtterøe hvor enhver ret Gerhard Winge. skal vederfares.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. No. LXXV. den 17 Sept. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Det giøres hermed bekiendt, at den 5te tome af Prof. E. Evalds Prædikener over de 5 Mose Bøger er kommen fra pressen. De, som have prænumereret paa den samme vilde derfor behage at lade afhente deres exemplarer, enhver der, hvor de have taget prænumearations-seddel. De, som ikke have prænumereret, kand faae den ne deel tilkiøbs paa ordinair papiir for 5 mk. 8 sk. og paa hvidt papiir for 7 mk. 8 sk. exemplaret, hvo der kiøber 10 exemplarer, faaer det 11te til uden betaling. De andre 4 tommer af prædikerne, saa vel som authors bibelske concordantz, item hans Tidseregister over det gamle og nye Testamentes kirke historie, kand og endnu faaes tilkiøbs for den forhen bekiendtgjordte priis, saa vel hos anhor selv som hos hans commissionairer, saa og udi det Kongel. Waysenhuuses boglade.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Af Slagelse hospitals midler er til næst forestaaende 11 Dec. en capital af 2000 Rdlr. at bekomme imod 5 pro cento aarlig rente, og paa første prioritet udi suffisant og forsvarlig pandt, liebhaverne vil de behage at anmelde sig hos Hospitalets forstander, Borgmester Wohnsen, boende udi hospitalet i Slagelse.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Hvem som til førstkommende 11 Decbr. maatte behøve en capital paa 1200rdlr. imod suffisant pandt, ville behage at melde sig hos Sr. Friderich Kierulf, fuldmægtig hos Hr. Oberste og Hof=bygmester Eigtwedt, som haver samme i commission at udsætte.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Hvo som maatte til næste snapsting 1751 behøve en capital af 12 til 160000 Rdlr. i en samlet summa eller separeret af publiqve penge til 5 procento paa første prioritet udi jordegods i Jylland, vilde behage inden nye aar at melde sig hos Hr. Stiftbefalingsmand Witioudi Wiborg.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Til forestaaende 11 Decbr. bliver af den Tydske St. Petri kirkes penge en capital stor 4000dlr. imod forsvarlig pandt at udsætte hvo som maatte behøve samme summa, vilde behage at melde sig hos Hr. Magnus Møllmann og Hr. Lauriz Schwindt, som nu værende curatores af bemt. St. Petri kirkes casse. Hos Hr. Magnus Møllmann er en capital paa 2500 a 3000 Rdlr. som imod forsvarlig pandt skal udsættes, til forestaaende 11 Decbr. hvo samme behøver, behager at melde sig hos hannem. Tirsdagen d. 6 Octobr. førstkommende bliver udi Odense i Fien endeel gode og vel conditionerede bøger, afg. Mag. Brønlund, forhen Sognepræst ved vor Frue meenighed i Odense, hans stervbo tilhørende, ved offentl. auction bortsolgte; catalogi derover ere at faae hos Provsten i Odense Hr. Jacob Ramus.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Til næstk. 1ste Maj bliver Alchestruppe gaard, som er beliggende udi Callundborg Amt, Schippings Herred, og Tolleslev Sogn, bortforpagtet, saavel som Gundetved gaard udi Sæbyegaards Amt, Løve Herred, Sæbye Sogn beliggende, thi vilde det behage de lysthavende at adressere sig til Hr. Conferentz-Raad og Amtmand Adeler paa Gundetved, hvor conditionere om bemt. gaarde nærmere skal blive dem bekiendtgjordt. Endeel gods og løsøre, bestaaende af auld, sølv, medallier, tin, kaaber, messing, jern og bliktøy, porcelain, glas og steentøy, smukke rariteter, trævahre, gangelin og sengeklæder, ostindiske vahre, Bøger og andet meere, salig Mad. Chistopher Roeds testamenterede arvinger tilhørende, skal Torsdagen den 24 Sept. førstkommende, om formiddagen kl. 8 Slet, udi stervboets huus ved nyehavns Cana nest smeden ved offentlig auction bortselges og forhandles imod contant betaling ved varenes annammelse til Procurator Sr. Christian Mathias Holm, hos hvem catalogi i hans iboende Huus paa hiørnet af Broelegger og Knabrostrædet, saa og paa auctionsstædet ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Af vor Frue latinske skoles midler, der ere faste penge, er til næst forestaaende 11 Dec. en capital af 5500 Rdlr. at bekomme paa første prioritet imod 5 pro cento aarlerente, imod forsvarlig huuspant som i brandcassen er asseureret; liebhaverne vilde behage at anmelde sig hos Hr. Etats-Raad og Politiemester Erich Torm, boende i Laxegaden, som pro tempore skolens forstander. Et smukt og vel indrettet huus, beliggende paa Christianshavn lige over for Børnehuuset ved canalen, som i brandecassen er assen reret, og tilhører skipper sal. Thoer Jensen Linds enke, er unde haanden tilkiøbs, og kand om behageligt, det meeste af kiøbesunmen paa første prioritet blive staaende, og til Mikkelsdag betræde men i mangel at liebhavere, findes der smukke logementer til len for 2de samilier til bemt. tid, og kand de lysthavende adressere si til raadstue tiener Sr. Rasmus Knudsen paa Vandkonsten, og der og kiøbet eller leyen at accordere.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Den 12 Oct. førstk. bliver Nørager gaard og gods sal. Peder Feløfs stervboe tilhørende og beliggende i Løve Herred, Sæbyegaard Amt, ved offentl auction til den høystbydende bortsolgt, conditinerne, som bekiendtgiøres paa auctionsstedet der paa gaarden kand forinden faaes til eftersyn paa ibid, saavel som paa Gunde ved; ligeledes bliver og samme tid all gaardens indavlede sæd af af le Slags, saavel som besætning og meubler, til den høystbydende ved auction bortsolgt.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
En meget beqvem enkelt reyse cariol med seele reedskab, som tilsammen er i god stand, og er nedsat i Helsingborg, kand bekonmes tilkiøbs, thi vilde liebhav adressere sig til eieren der logerer hos Mr. Heinsvig i Laxeg. boende i det saa kaldede Mad. Agnetes huuDirecturerne for de Fattiges Vesen udi Danmark, giøre bekiendt at Torsdagen den 24 Sept. om Formiddagen Klokken 9 Slet, er be rammet Auction udi Børnehuuset, paa Christianshavn, paa ende udi Møens Tugt= og Manufacter huus fabriquerede, alle med behørig merke og stempel forsynede, og paa den her i Staden ordinere de halle, efterseede, og forsvarlig befundene vare, bestaaende calemanque, camelot, reebedragnet, stammet, fars, rask, bomeste multum, og sionell, efter derover forfattede specifications videre formelding, som udi Børnehuuset hos Casserer Bierman, og paa Convent huuset hos Jnspecteur Ries, ere at bekomme, og forstendiges de Libhaberne til efterretning, at pengene for de vare som kiøbes, lev res til Casserer S. Cort Ernst Bierman, udi Børnehuuset, og ble ver ingen vare, uden Directeurernes expresse fordre, af hannem til nogen uden imod Contant betaling, udleveret, Det giøres hermed bekiendt, at siden løbe smeden paa Cronborgevæhr fabriqve mester Johann Linz næstafv. 13 Aug, sammested ved døden er afg. er strax gjort specification over alt udi stervboe befindende, samt og 30te dagen den 12 Sept. ordentlig registrere og vurderet, og som skiftet videre er berammet at foretages, forhandles og sluttes den 5 Dec. næstk. saa bliver herved engang for alle, trende postdage næst efter hinanden indkaldet bomt, afg. PeteLintzes arvinger, saavel som credi= og debitorer ovenmt, tid og sid at møde udi stervboen paa Cronborg gevæhrefabriqve, hvor enhver skal vederfares hvad lov og retter, og vilde vedkommende behage si for skade at agte, om de udeblive.
Berlingske Tidende, 1750-09-18
Onsdagen den 23 Sept. om eftermiddagen imellem 2 og 4 slet skal ved offentl. auction 4 og sidste gang opbydes Christen Søren sens gaard, Kiøge herberg kaldet, beliggende i nye Friderichsberggaden, som bestaaer ud til gaden af 8 grundmuurede fag 2 etage høyt, med qvist over 4 saa, og kielder under heele huuset, til vest side i gaarden et bindingsverks halvtag side huus paa 5 sag 2 lof høyt, med qvist over 2 saa, med kielder under, bag i gaarden et bildingsverk halvtag tverhuus paa 7 fag 2 loft høyt, med qvist over 3 sag, hvorunder er indrettet til stalderom, nok et lidet sidehuus paa 5 saa et loft høyt, indrettet til kostald og skarnkiste, et temmelig stort gaardsrom broelagt, hvorudi en brønd med opstander og jern pomperedskab, overalt i værelserne ere 7 jern kakkelovne for fri grund og eiendom. Af Børnehuusets fattiges capitaler er til førstkommende 11 De at udsætte paa rente 5 a 6000 Rdlr. imod lov forsvarlig pandt, enten i jordegods eller gaarde og huuse her i staden, som ere asseurerede brand cassen, og 5 pro centorente, de som berørte capital eller u get deraf maatte forlange, ville herom anmelde sig hos Hr. Justi Raad og Raadmand Hans Fogh, eller hos Procurator Søren Ra musen boende i Frederichsberggaden.
Berlingske Tidende, 1750-09-21
XXX Kiøbenhavnske Danske. Bost Tidender, Mandagen den 21 Septembr.
Berlingske Tidende, 1750-09-21
Stokholm, den 11 Sept. Om det ved Trollhætta ny anlagte store Sluse-Verk er i denne Sommer fra Tid til anden den Beretning indløben, at det begyndte Arbeyde blev med ønskelig Fremgang fortsat: og de seeneste Beretninger melde, at den ved Wænersborganlagte Bro, Gropbro kaldet, med tilhørende Vindebro var nu bleven fuldfærdig og med følgende Overskrift prydet: "Aar 1750. under Kong Friderich den Førstes Regiering, som have de betroet Trollhætta Sluse=Verk til Sine og Rigens Raad de Høy Velbaarne Græver og Riddere, Hr. Carl Gustav Tessin og Hr. Claus Eckeblad, er denne Bro forfærdiget og den samtlige Sluse Bygning begyndt." Ved samtlige Sluserne skal ogsaa alt over 700 Cubic Favne udaf de haarde Klipper være sprengede, og endeel Vandledninger allerede fuldkomme: lig rensede. Hans Kongel. Majestet har endet sin SommerSejour paa Carlsberg, og udi Allerhøyeste Velgaaende taget sin sædvanlige Vinter-Residenz her i Staden, og Deres Kongel. Høyheder forventes iligemaade med det første fra Dronningholm.
Berlingske Tidende, 1750-09-21
Danzig, den 8 Sept. Hans Majestet, Kongen i Polen, vor Allernaadigste Herre, torde denne gang vel blive længere i Warschov, end man havde ventet, fordi Høystsamme vil have alle Tribunalier Gang igien, og, om Fornødenhed skulde udfordre det, præsidere i egen Person udi Høyeste Ret. Ellers frygtes for at det ildesindede Partie torde gaae frugtsommelig med en Confoederation. Jmedens Republiqven Polen saaledes troubleres, er man her i Staden intet mindre end rolig. Vores Magistrat vegrer sig paa ny, at tage imod Hans Kongel. Majestets seeneste Decision udi de tilforn omtvistede Puncter, foregivende, at dens Deputerede havde ikkun forstaaet sig dertil i saa vidt, som Raadet vilde samtykke derudi. Herudover, og saafremt Magistraten fremturer i sin Haardnakkenhed, torde vel med det første en ny Deputation paa Borgerskabets vegne skikkes til Warschov, og Kongen derved nødes til at gjøre alligevel en Reyse herhid. Man seer heraf at Magistraten har alt forglemt, hvilken ydmyg Postyr dens Deputerede gjorde i Warschov, den Tid Store Canzleren ved deres Afbigts-Audienz tiltalede dem saaledes: Det er vist, at Hans Majestet, vor Allernaadigste Konge og Herre, er en Monark, der er vant at regiere sine Undersaatter med al Naade og Sagtmodighed, og som kand ikke andet end finde største Mishag i, at Magistraten i Staden Danzig har viist sig gjenstridig, og med Haardnakkenhed sat sig imod de Kongelige Decreter. Men, da J, som Raadets Deputerede, haver Commission, paa heele Magistratens vegne at bede Hans Kongel. Majestet paa Knæ om Forladelse for disse grove Forseelser, og nu virkelig viser saadan Fortrydelse, saa vil Hans Majestet vel forlade eder det forgangne, men lader eder derhos eftertrykkeligen advare, at J ikke misbruger den annammede Naade, men paa det nøyeste opfylder alt, hvad edet er befalet. Nærmer eder nu, at nyde den Naade, som J har udbedet eder paa eders Knæ, nemlig at kysse den Allernaadigste Monarches Haand, hvilken J saa grovelig haver fortørnet.
Berlingske Tidende, 1750-09-21
Neapolis, den 20 Aug. Da Kongen i Løverdags havde diverteret sig med FasanJagten paa Øen Procida, og siden spiist til Middag udi en gammel Bygning sammesteds, viiste man Hans Majestet udi et Kammer af samme Bygning en stor Steen, hvorpaa stod udgravet: Hic natus est Joannes Procida, hujus insulæ qvondam Dominus, cujus ductu omnes Galli per totam Siciliam, numere fore VIII. mi lia hominum, unexcepto Porcelletto nobili Provinctali, XXX. Die mensis Mart. Ann. MCCLXXXII ad Vesperas Paschales interempti sunt, Reqviem æternam dona eis Domine, d. c. Her er fød Johan Procida, under hvis Anførsel alle Franzoser udi heele Sicilien, henved 8000 i Tallet, undtagen den eneste Porcelletto, en Provencisk Adelsmand, ere myrdede under Aftensang udi Paaske-Hellig-Dagen den 30 Mai 1282. Herre forleen dem den evige Hvile, Denne Steen har Kongen ladet slaae i Stykker, og nedbryde samme Deel af Bygningen, for at udrødde saa forhadt et Monument for Huuset af Anjou, som den Tid havde sat sig paa den Neapolitanske Throne.
Berlingske Tidende, 1750-09-21
Lissabon, den 16 Aug. Hans Majestet, vor nu regierende Konge, har alt fuldkommelig vundet sine Undersaatters Hierter. Høystsamme er munter, hans forrige Svaghed har forladt ham, han viser Forighed, og synes at blive lige saa tro en Konge for Folket, som hans Hr. Fader formedelst sin Nidkiærhed i Religionen og Kierlighed for Clericiet forhværvede sig denne Titeaf Paven. Man bliver det iblant andet nogenledes vaer at følgende: Da Cardinalen, vores Patriark, aflagde sin Condolence hos den nye Konge, recommenderede han Hans Majestet, at bære samme Kiærlighed for Guds-Tienesten, som hans Hr. Fader saa kiendelig havde viist. Hans Majestet svarede derpaa. Godt Jeg hædrer Præsterne; men jeg maa først vise mine Undersaatter, at jeg vil være en sand Fader for dem, siden træffer Raden nok ogsaa de Geistlige. For nogle Dage siden blev udi Hans Majestets Overværelse holdt en stor Conferenz, hvorudi den Kongelige Kronning blev berammet at holdes den 15 Sept. Da denne Ceremonie skal skee med stor Pragt, saa giøres dertil alt mangfoldige Anstalter. Sorgen skal ved den Leylighed paa 3 Dage aflegges, og alle Ting være i Galla.
Berlingske Tidende, 1750-09-21
Madrit, den 25 Aug. Man har faaet Efterretning, at Mohrerne af Benjament, der boe udi Orans Egn, have siden Kongens Avenement paa Thronen fornyet den A. 1735, med Gouverneuren i bemeldte Fæstning sluttede Tractat, og givet sig under Hans Kongel. Majestets Beskyttelse, samt derhos tilforpligtet sig, at forsyne Stedet med saa mange Levnets Midler, som der maatte behøves, men for Resten ikke at drive nogen ordentlig Negoce. Den Franske Escadre under Hr. de Macnamara er gaaen Seyl igien fra Cadix, og meenes at have rettet sin Kaas til det Middellandske Hav.
Berlingske Tidende, 1750-09-21
Paris, den 7 Sept. De i Anledning af Mad. Dauphines Forløsning med en Princesse aflagte Glædes=Beviisninger vare vel almindelige. men skulde dog blevet langt større, hvis det havde været en Prinz, saasom endnu endeel store Anstalter, der allerede vare begyndte, ere reent blevne til intet. Prinzen af Clermont havde illumineret sit Pallads saa stærkt, at det syntes ikke andet, end om det havde staaet i Jld og Lue. Af Folkene, som havde Opsyn dermed, og som skulde tænde Jlluminationen, faldt 2 ned fra Gavlen, og bleve strax liggende døde paa Jorden, uden at give ringeste Lyd af sig. Ellers er endnu at agte, at, da Mad. Dauphine fornam til Fødsels=Smerten, blev Kongen, som just var til Trianon, om Morgenen Kl. 4 Slet opvakt af sin Søvn, hvorpaa Hans Majestet strax samme Øyeblik, uden at klædes paa, begav sig i største Hast til Fods til Versailles. Underveys mødte Hans Majestet en Karret, som Høystsamme satte sig i, og dermed fortsatte Touren.
Berlingske Tidende, 1750-09-21
Amsterdam, den 15 Sept. Omendskiønt de Engelske allerede have begyndt, at yttre deres Misundelse over vores Hvalfangst, saasom de meene, at vi derudi have været lykkeligere end de saa tegner det dog heller ikke ret synderlig for os dermed endnu, siden der kommer kuns saa efterhaanden et enkelt Skib hiem: J gaar arriverede i Tesselen Rolof Gerritsen Meyer med 8 Fiske 240 Qvart. fra Grønland, som er den beste Ladning, nogen har bragt hiem i Aar.
Berlingske Tidende, 1750-09-21
Dresden, den 10 Sept. Fra Naboe-Kongeriget Bøhmen er den Beretning indløben, at ved Hendes Majestet Keiserinde-Dronningens Afreyse fra Leyeren ved Kolin, vare de samtlige Tropper Mand fra Mand blevne anseelig beskiænkede, og Cheferne beordret de, at fortfare uden Ophør med Hværvingerne. Som Ordet gaaer, skal Hoffet endnu inden forestaaende Leipziger Marked eller Messe komme tilbage fra Warschov.
Berlingske Tidende, 1750-09-21
Hannover, den 15 Sept. Der tales adskilligen om, hvor længe Kongen efter sin Tiibagekomst fra Gorde skulde opholde sig her endnu. Afreysen til Engelland synes at dependere allene af Affairernes Udfald, der ere i Giære, og som endeligen udfordre Hans Majestets Nærværelse. Jmidlertid troer man ikke, at det skeer før November Maaneds Udgang. Af de idelige Conferenzer, som Græven af Richecourt, Baron von Førster og Græven af Bergen, som alle trende observere det Østerrigske Huuses Jnteresse, holde med Kongens Engelske Ministrer saa vel som med de Churfyrstelige, sluttes saa meget, at der handles om det forlængst omtalte Romerske Konge-Vall. J gaar ankonHertugen af Newcastle her til Staden, men reyser enten i denne Aften eller i Morgen tilbage til Gorde.
Berlingske Tidende, 1750-09-21
Helsingør, den 21 Sept. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 19de hujus. Jørgen Jansen af Dragøe, fra Kiøbenhavn til Amsterdam, med Thee, Rasmus Branner af Kiøbenhavn, fra Frederichshald til Kiøbenhavn, med Bræder. Den 20de: Peter Andersen Gay af Aalborg, fra Stokholm til Aalborg, med Tiære.