JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-08-01
Spanien. Den Franske Flode hafver sig siden den 24 passato for denne Stads Bay opholdet. Den 26 haver Monsr. de Tourville under Monsr. de Gabarets Commando, en Esqvadre Krigs-Skibe med tvende Bombardeer-Skibe ad Strædet henskicket, som den 28 der ved Gibralter er ankommen, fra hvilcken Stad de sterck skudte, dog kunde de ingen Skade giøre. Bag bemelte Gibralters nye Moulie laae 5 Engelske Smirnes-Fahrer, som med heel skiøne Vahre vare beladene; Og bag den gamle Moulie laae et Hollandsk Skib, kaldet den forgyldte Løve, som var kommen fra Smirna; Styckerne bragte de fra Skibene og besatte Moulien der med. Om Eftermiddagen kom den Franske Esquadre Staden heel nær, og skickede de en Chaloupe udi Havnen, ved hvilken de begierede, at alle Neutrale Skibe, skulde begive sig derfra, som de og gjorde. De Franske gjorde derefter deris beste, om samme Engelske og Hollandske Skib at forbrænde, men kunde den Dag dog intet videre udrette, end stærck canonere. Den 29 kom de Franske endnu nærmere, og blef paa begge sider stærck canoneret. Der de nu saae, at de med deris Canoneren ikke meget kunde udrette, begyndte de at bruge deris Bombardeer-Skibe, af hvilke de 3. første Bomber spranck i Luften, og 2 nedfulde ved den nye Moulie, hvor de Engelske Skibe laae, paa hvilke Folckene bleve saa forskreckede, at de sig derfra retererede, og skede fra samme Moulie ingen Skud meere. De Engelske Skibs Capitainer, som nock saae at Bomberne kunde falde paa deris Skibe, de lode deris Skibe paa 18 Fod nær nedsiunke i Vandet, at de laae under Vand indtil det andet Decke. Herpaa seylede de Franske tilbage ad Occanen, men der de formedelst Contrarie Vind icke kunde bortkomme, gick de tilbage, og gjorde en General Attaqve, som skeede den 1 og 2 Augusti, canonerede og bombarderede u-maneerlig, og om endskiønt de dennem stærck værgede, bleve de dog paa det sidste skudte ibrand, tillige med et Genuesisk Skib som der laae. De Engelske bleve afbrændte saa vit de stode oven Vandet. Af det Hollandske Skib, den forgyldte Løve er Godset mestendeel kommen i Land, med af de Engelske kunde icke meget salveris. Ellers haver mand hen ved 10000 Mand bragt tilsammen, om dennem Landgangen at forhindre. Den 10 passato seiglede den heele Franske Flode imod Strædet og kom den 11 og 12 for Mallaga, hvor de udi Havnen 1 Englisk Fregatte og 3 Seelandske Capere i brand støide, som dennem ofver 6000 Kugler og Granater kostede, af hvilcke Byen dog ingen Skade bekom. Derefter begierede Monsr. de Tourville af Gouverneuren for Penge en deel Forfriskning, samt 150 Kiør og 200 Stycker Faar, hvilcket hannem blef foræret. Hvormed hand imod Toulon er henseiglet. Spanniske Nederlande. De Allieredis Armee under Kongen af Engelland, haver sig imellem Løven og Meckeln igien conjungeret, hvor sig mange Officerer og Soldater loed indfinde, hvilcke mand meente at være omkomne i Slaget, saa at mand af Leyren forsickrer, at de udi alt icke meere end 5 eller 6000 Mand mist haver, og mindre Qvæste end udi forleden Aars Action ved Stenkircken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-08-01
Oberste Goulon, Oberst over det Spanske Artillerie, er bleven beskyldet for, at hand for hastig hafver ladet Artolleriet af føre, og der med foraarsagede, at de Franske sig imellem den høy høyre Vinge og Corpus af Battaille sat haver, og er derfor casseret. Kongen af Engelland og Chur-Førsten af Beyren lader mange Heste opkiøbe, til Rytteriet som i sidste Action miste derist Heste. Den 2 hujus decamperede Armeen, og gick over Farten imellem Bryssel og Vilvorden, og ley rede sig imellem Lacken-Broe og Vemmel Hertugen af Virtenberg conjungerede sig der med sit Corpus ved Hovet-Armeen, ved hvilcken de i sidste Battaille fangne Generaler Hertugen af Ormond, de Generaler Grave moer, Leulenstein og Brovay fra Namur var ankommen; Hvorimod Hertugen af Bervick, med de Franske fangne Officerer iligemaade paa Parole ere blefne løsgien. Den 3 hujus hafver Marschallen af Luxenburg sin Armee mynstret, den 15 gick hand af hans Leyr ved Borckvorm og satte sig ved Hannuyt. Paa deres Marsch haver de Abdyen af Hillesem og Bois Seigneur Jsack udplyndret. De Allieredis Armee marscherede samme Dag og derefter indtil Hall, og Luxenburg af Genappe og Gemblour, hvilcket gaf Aarsag at troe, hand CharleRoy vilde beleyre, i henseende udi alle deromliggende Stæder stoer Anstalt til en Beleyring var gjort, men hand tog sin Marsch ad Nivelle, og den 19 til Soignes. De Allieredis Armee, som er ickun 2 Mile fra de Franske, gaaer nu vel ad Ninove, om at tage Posto ved Lissines, førend de andre sig der sætter. Ellers haver mand følgende Listaover de udi sidste Battaille blefne Officerer, nemlig: Greven af Solms, General ofver det Hollandske Jnfanterie Printzen af Barbanzon Spanniske General Leutenant.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-08-01
General Leutenant Oefner og General Major Busk, af de HannoverBrigadier Fagel af de Hollandske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-08-01
Oberste Meysenborg, Breitenbach og Brenter af de Hannoverske. 6 Ober-Leutenanter. 3 Majorer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-08-01
Holland. De 6 Ost-Jndiske Retour-Skibe, som lyckeligen ere indkomne, og en god Cargason medbringer, har foraarsaget en stoer Glæde i Landet. General Staterne hafver med Hans Kongel. Majestets af Danmarck Permission, antaget Hertugen af Pløen til at være Ober-Feldmarskalck udi Førstens af Waldecks stæd. Desligeste hafver De paa Hans Kongl. Majest. af Engellands Recommendation, bestilt Hertugen af Wirtenberg til at være General ofver Jnfanteriet udi Greven af Solms stæd, og er hannem derforuden Regimentet af den blaae Garde vorden confereret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-08-01
Piemont. Efter at Armeen var forsamlet ved Buriaso, giorde mand Mine at vilde bemægtige sig Susa, til hvilcken Ende adskillige Skantzer blef borttaget, hvilket foraarsagede, at Marskallen de Cattinat af de omkring Pignerol liggende Skantzer Folcket udtog, og forstærkede dermed Fenestrelle og andre Passer ved Susa. Siden vende den Spanske Gouverneur Marqvis de Leganes sig gandske uformodendis imod Dahlerne af Perosa, slog de Franske derud, og borttog en stærck Skantze, hvorved Pignerol Communicationen med Delphinaten er blefven afskaaren, hvor efter den faste Skantze ved Pignerol, St. Brigitte kaldet, den 21 passato bleff berendt, hvilcken siden af 24 Stycker og 8 Fyrmørser hastig blef beskudt, samme Dag blef Hertugen af Savoyens FeldtMarskalck-Lieutenant Marqvis de Berney iheilskudt. Om endskiønt mand stor Flid anvendte, Skantzerne Communication med den Festning Pignerol at afskiære, befandtis det dog for u-muelig, formedelst Folcket som imellem begge Festningers Stycker sig skulde postere, derfor maatte mand Skantzen paa den anden Side angribe, hvilcket med saadane Vigor skeede, at mand den 3 var sindet den at bestorme, men de Franske retirerede sig om Natten tilforn udi Castellet af Pignerol, og sprengte 2 Bolvercker, og tog voris Posto derudi, og begyndte samme Dag imod Pignerol at approchere. Af St. Brigitte kand mand skyde ind i Pignerol. Tørckiet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-08-01
Det continuerer vel at den Tørckiske Sultan skal være afsat, og den stoere Vezier stranguleret, men icke, at de en anden igien paa Thronen hafver opsat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-08-01
Dødsfald. Den 18 om Natten Klocken 12 er dend Chur-Førstl. Brandenborgiske Stadtholder Hr. Johan Georg, Første til Anhalt Dessau, af Blodgang ved Døden afgangen. Torden og stort Uveyr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-08-01
Fra adskillige Provinzier i Tydskland, nemlig Pfaltz, Francken, Cølln og Gyllick, skrifvis, at der hafver været saadant et usædvanligt Uveir, med Hagel, Liun-Jld og Tordnen formi skeet, at ingen disslige tilforne seet haver, hvilcke her og der stoer skade haver foraarsaget. J Pfaltzen og Francken, har Uveyret været saa forfærdelig, at Jndbyggerne ey andet formeente, end at den derste Dag var for haanden. Usædvanlige Græshopper.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-08-01
Den 14 Julii er en stoer mengde af et Slags fremmede Græs-Hopper kommen flyvendis over Pest i Ungarn, at Luften deraf blef formørcket, de ned fulde paa den eene Side af Ofen, een Fod høy, og hafde Snabler, saa lange som en Finger, 4 Vinger, paa hvilcke siuntis at være Arabiske Bogstaver skrevet, om anden Dagen fløye de bort igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Kiøbenhafn. Fans Excellenz Hr. Baron Jens Juel er ved sin Tilbagekomst af Sverrig, strax til Hans Kongelige Majestæt igien herfra til Holsten henreist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Den 19 er Biscopen ofver Siællands Stift Sal. Doct. Hans Bagger med en høy anseelig Comitat udi vor Frue Kircke begraven; Provsten Mag. Johan Adolph Bornemann holt Ligprædicken over hannem, Textens Ord vare tagne af fierde Mose Bogs 12. Cap. 7. og 8 v.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Sverrig. Hans Kongelig Majestæt hafver ladet en Rigsdag udskrive, som skal begynde den 1 Novembris. Hendis Majestæts den Salige Dronningens Liig skal først i nestkommende December Maaned med stoer pragt vorde bi Tydskland. Holsten. J hvor vel mand hafde forhaabet, at den Lauen borgiske Sag snart skulde kommet til en god Ende, og Hans Kongelige Majest. tilbørlig Satisfaction af de høye Potentaters Ministrer, som sig Mediationen paataget haver, forskaffis, saa haver de dog hid til dags icke kunde formaa Parterne at forlige, og om endskiønt Hans Kongelige Majestæt af Sverrig, ved sin Envoye Extraordinaire Mmmmm tillitillige med de andre, udi denne Sag haver ladet arbeyde, og hos Kongen Tid efter Tid Stilstandens prolongation erholdet; saa haver de dog samtlige Hertugen, af Zell icke kundet overtale, at annamme de Conditioner, som Hans Majestæt hannem haver ladet proponere. Jmidlertid haver General Feld-Marskalck Vedel, giort Anstalt, om at bestorme Ratzeborg, til hvilcken Ende mange Pontons, Pramer og Steckenitzer-Skibe er bleven sammenbragt, og slig Anstalt gjort, at der fattis intet uden Majestætens Ordre, og der med at vove en Storm med Kaarden i Haanden, hvortil alle Tropper med stor Lengsel forventer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Hamborg. Her i Staden hafver mand paa een Maaneds Tid, ønsket at den Ratzekorgiske Sag maatte blive bilagt, paa det den Neder-Saxiske Kræyss udi roelighed kunde blive. Til hvilken Ende de høye Potentater som sig Mediationen imellem Hans Kongelig Majestæt og Hertugen af Zell paataget haver, ingen Møye sparer, at bringe det til en god Ende. Den Hannoverske Minister Baron von Groot er her i Staden ved Døden afgangen. Ved en Placat haver Hans Kongl. Majestæt til denne Stads høyeste Glæde, forbudet, Commercierne icke i nogen maade at hindre. Mæyntz. Chur-Førsten af Saxen og Land-Greven af Hessen haver udi nogle Dage sig til Franckfurt opholdet, og ere begge derfra ad deris Residentzer henreyset. Capitain Viltitz som for nogle Maaneder siden blef fængslet, for hand hafde corresponderet med Fienden, er bleven HalshugHeylbronn. Efterat de Franske deris Leyer forlod, forandrede de Alliere dis Armee iligemaade og deris Leyer og følgede de Franske indtil Marbach, hvilcken foraarsagede at de Franske Stuggart og Eslingen forlod, dog tog de fra alle stæder Gisseler med sig, forden Accorderede Contribution, som for det gandske Hertugdom for 400000 Rixdaler skal være Accorderet, hvilken de nu skal og maa betale, som tilforn den heele Svabiske Kræyss til Armeens forsterckning og denne Stads Fortifications-Bygning icke den halve Part kunde opbringe; Hvorved de maa skee for Fiendens Jndfald sig kunde hafve bevaret, derimod nu Landet i Grund er fordervet. Den 25 Aug. kom Kundskab, at Marschallen af Lorge Marschen imod Durlach taget hafde, og tvende Detachementer fra Armeen detacheret; Det eene af 12000 Mand under Monsr. Boufleur er ved Philipsburg Rhin-Strømmen men passeret, som gaar ad Nederlanden, og det andet ad Piemont. De Allierede gick siden over Entz-Strømmen. Nu indfinder Bønderne sig igien, og forhaaber at Gud dennem med en god Vinhøst skal trøste. Samme Dag bekom de Allierede Kundskab, at de Franske Heydelberg hafde forladt, efterat de tilforn, alle anlagte Fortifcations-Vercker hafde ladet springe, og ellers fordervet den heele Stad; Hvelingen hvorudi det store Vinfad ligger, er fra Jlden denne gang igien bleven salveret. Nu er samme øde Stæd af de Allierede besat. Den 29. kom Kundstab at de Franske gjorde Mine, at vilde indfalde udi Svartz Valden, for hvilken Aarsag 2000 Dragoner udi Kintziger Dahl blef skicket, om samme Dahles Passer dermed at forstærke. De Brandenborgiske og Hessiske Tropper ere hen ad MæynStrommen marscheret. Med Chur Saxen haver den Svabiske og Franckiske Kræyss samt Darmstadt og Franckfurt tracteret, at samme Tropper udi samme Kræyser ofver Vinter, skulde forblive, og skal Chur-Førsten, derfor have 200000 Rixdaler. Resten af de Allieredis Armee er den 8. hujus imod Svartzvalden marscheret, om de Franske at observere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Vien Hans Keyserlige Majestæt med Keyserinden, den Romerske Konge og den ldste Printzesinde haver sig udi Vallfærden til Marien-Hell begiSiebenborgen. Den gandske Tørckiske Magt under Stoere-Vizierens Commando var udi Marsch begreben, om dette Førstendom at anfalde, hvorimod Gen. Veterani med sit Mandskab ald muelig defensions-Anstalt gjorde, hanem at imodstaa. Men saasom StorViziren bekom Kundskab, at Belgrad var beleyret, gick hand tilbage, og marscherede siden over Donau-Strømmen ved Vidin af Belgrad til.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Franckerige. Monsr. de Tourville er med Floden til Toulon ankommen, om Proviant at indtage og Skibene at lade rense, mand var i meening at denne mægtige Flode noget synderligt udi det Middellandske Hav sig skulde foretage, hvilket imod ald forhaabning ey er skeet, imidlertid er Tiden forløben, og skal nu med største Fare for Storm ad Bræst igien henseigle; Hans Kongelige Majestæt har givet Ordre at de gamle Skibe skulde her opleggis, de andre skulle udi tvende Esqvadrer paa Hiemreysen sig begive, paa det ved en forekommende Storm, den gandske Flode ey skal staa i fare. Den store Mangel for Korn udi Riget, giør overalt i Provintzerne stoer Besværlighed hos de Fattige, og uhindret Hans Majestæt ald muelig Anstalt lader giøre, om at faa Korn fra fremmede Stæder, saa vil det alligevel ickun lidet forslaa, thi den fattige Landmand hafver ingen Penge at kiøbe sig noget for, og vil det endda blive være over Vinteren, i henseende, at der findis ingen synderlig Forraad, hvercken i Klosterne eller hos Proprietarierne Kongen haver af den Stad Paris en Extraordinari Krigsstyr begieret paa 5 Millioner Pund, hvilcket Staden offererede at betahle, saa fremt Hans Majestæt Staden en vis Tax vilde efterlade. Paa hvilken Ansøgning de ingen beskeed bekom, men de 5 Millioners paabud staar endnu fast, og delibereris Dagligen hos Magistraten paa hvad maade de best kunde opbringis. Af Piemont fornemmis: At Pignerol af Fienden saaledis er indsluttet, at af 3de Jngenieurer som Monsr. de Catinat hafde befalet at practicere sig der ind, de 2 blef nedskudt og den tredie fangen. Den 29 passato er Monseigneur le Dauphin igien til Versailles ankommen. Endeligen ere de Geistlige, som udi deris holte Forsamling Pavens Authoritet hafde svecket, med Paven bleven forligt paa de Vilkor, at de et Submision ons Bref Paven skal tilskrifve, udi hvilcken udmyggeligen bedes om Forladelse, for hvis udi forbemelte Forsamling imod Kircken og Pavens Authoritet blef handlet, bekiendendis at være udi en gandske anden Meening, hvorfor de ved samme Bref revocerer ald hvis de tilforn hafde afhandlet, ligesom det aldrig hafde været skeed.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Parlamentets Tilsammenkomst er indtil den 3 Octobr. opsat. Alle Skibe af den første og anden Rang ere bleven oplagt, dog meenis at Matrosserne skal ey blive aftacket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
En gammel Fransk Prædickant ved Nafn Daillon, er for en oprørisk Prædicken hand holdte, udi Neu gats-Fengsel bleven henbragt, Vice-Admiral Roock er bleven Admiral af den blaae Flagge. Proviant-Commissarierne haver bekommet Ordre 1000 Øxen at lade ind slagte. Spanske Breve melder at det meeste Gods af de 4 til Gilbralter forbrændte Skibe, er bleven salveret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Spanske Nederlande. Den 20 passato Er de Alliere dis Armee fra Lembeck indtil St. Qvintin Lennecke opbrudt, og den følgende Dag Marschallen af Luxenburg fra Nivelle til Soignes, derfra vende hand sig langs Floden Haine, hvor hand slog Leyer, og det tacherede 15000 Mand under Pisr. de Timenes Commando, som tog posto til Marchien an Pont Gauchilly, af hvilket mand kunde see, at hans Jntention var om Charleroy at beleyre, som blef confirmeret, i det at til samme Tid 15000 Skantze Gravere blef udskreven. Udi bemelte Charleroy ligger over 4000 Mænd, Gouverneuren der udi er Marggreven Castillo General over Artilleriet, og Commendanten er Don Piementel, som skal være tvende af de beste Spanske Officerer. Den 2 hujus er Hertugen af Holsten Pløn den Hollandske Armee som General Feldmarskalck bleven forestillet: Bememelte Hans Durchl. niuder Aarligen 40000 Rixdalers Gage, der hos 3 Regimenter et til Fods, et til Hest og et Dragoner, derforuden skal hannem Gubernamentet af Mastricht være bleven confereret, udi hvilcken Stad General Tetton er bleven Commendant. Den 5 er Charleroy bleven berennet. Monsr. de Vauban commanderer Beleyringen, paa 5. Batterier haver de samme Dag begyndet at arbeyde, hvor med de den 7 be 7 begyndte med 100 Stycker at Cannonere. Samme Datum gick Chur Førsten af Bæyren med 20000 Mand af Flandern, men saasom hand bekom Kundskab, at Monsr. de Vallette baade Ryssel og pern med Folck hafde besat, maatte hand marschere tilbage. Ellers falder formedelst de mangfoldige Defileer som ved Pieton ere, u-muelig den beleyrede Festning Charleroy at succurere, hvorfor alle Regimenter, som fra alle Kandter var i Marsch er bleven contramanderet. Nogle Hollandske Regimenter Rytterie, som udi sidste Battaille sig icke for vel holdte, men tog Flucten, maatte spille om Stricken, og blef 12 af dennem de andre til Exempel ophænget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Den 10 er Greven af Egmont General over det Spanniske Cavallerie til Bryssel ved Døden afgangen. Den 12 blef for Charleroy intet skudt, men alleeniste Bombarderet. Den 13 skeede et Udfald med 2000 Mand til Fods og 600 til Hest, ved hvilcken de en stoer deel af Approcherne ruinerede. Den 15 reiste Kongen fra Armeen af Holland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Den 16 deffenderede sig Charleroy endnu, men alle Huusene derudi er af Bomberne forderfvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Holland. Med de indkomne Grønlandsfarer fornemmis, at 5 Franske Capere af St. Malo var kommen iblant dennem, som 10 eller 12 Skibe borttoge, og en deel af dennem forbrændt. Ellers er de som nu ere hiemkomne, med en temmelig god Fangst begafvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Piemont. Hans Kongl. Høyhed hafver St. Brigitte Skantze ladet reparere, og med en stærck Guarnison belegge. Til Turin er fra Meyland et stort Artollerie ankommen. Til bemelte Turin og Meyland arbeydis Dag og Nat paa Bomber, Carcasser, og hvis til en Bombardering fornøden giøris. Meeningen var i det første Pignerol formaliter at beleyre, men da hand fick Kundskab at Fienden marscherede fra alle Kandter, om at forstærcke Mons. de Cattinat, blef af Generalitætet besluttet, med et Detachement paa 15000 Mand Monsr. de Catinat at opsøge, som sig ved Fenestrelle forskantzet hafde. 4. Tusind Mænd skulde Arbeyderne ved St. Brigitte bedecke, og 10000 skulde alle Passager ad Pignerol i Grund forderfve, saa at paa 5 eller 6 Mile nær samme Fæst Fæstning intet skulde overblive, og med Resten af Armeen skulde alle Passer udi Piemont stærck, besættis. Det største Detachement som under Hertugen af Savoyens Commando Marskallen af Cattinat skulde opsge, hafver intet kundet udrette, uden at forderfve en stoer deel af Landet, som hand hafde bag sig, thi Cattinat kunde mand umueligen angribe, fordi hand laae med sine 8000 Mand udi en Dal lige saa vel forvaret som udi en Festning; hvorfore de maatte marschere tilbage. Det andet Detachement haver baade Dalene af Pragellas, saavelsom den Usædvanlige Græshopper.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Den 18 Augusti imod Aften paakom en forfærdelig Storm imellem Eyssenberg, Plauen og Jena, ved hvilcken det blef gandske mørckt, som kom af en stoer Mængde Græs-Hopper, hvilcke fra Ungarn igiennem Bøhmen her til Landet er kommen flyvendis, at mand neppe kunde see Himmelen, hvor de nedkastede sig fortærede de alt hvad der fandtis i Marcken, at Jorden saae ud ligesom den hafde været oppløyet, alle Stæder, som Jena, Eyssenborg, Plauen &c. vare opfyldte med saadanne Græshopper, som denne Afrisning udviser. Den 1 og 2 hujus fløy de bort igien. Hvor de sig videre vil henvende, og hvad saadant usædvanligt Utøy skal betyde, vil Tiden lære. af Perosa i grund forderfvet og alle Husene afbrændt, saa at den ankommende Succurs, om den ellers vil udrette noget, først maa bemægtige sig alle Passerne, og siden ald Proviant og Fourage med sig føre. Torden og stort Uveyr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-09-01
Den 20 Augusti var til Breslau i Slesien et usædvanligt stort Uveir, med Liunen, Tordnen, Hagel og regn at enhver meente den derste Dag var for haanden. Haglene vare meestendeel saa store som Gaase-Eg. Faa Huuse her i Staden ere der for blefne forskaanede, som icke paa Tag og Vindver har faaet stor Skade. Paa Landet haver Hagelen gjort stoer Skade paa Faar, Svin, Giæs og Høns.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-10-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-10-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned er paa Hans Kongelig Majestæts vegne ved Trycken udgangen: 1. Forordning om Korn-Ska ten over ald Danmarck for Aar 1694 dateret den 21 Octobr. 2. Patent om Høyeste Ræt i Danmarck for Aar 1694 i dateret den 21 October.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-10-01
Den 12 hujus er begge Kongelig Majest. Majest. med Kron Printzen og Prinz Christian til denne Kongelig Residentz-Stads almindelig Glæde lyckeligen her igien ankommen. Hvorover Søndagen derefter udi alle Kirckerne den Allmægtige Gud derfor udmyggeligen blef tacket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-10-01
Den 15 hujus haver Hans Kongelig Majestæt beskicket Doct. Hinrich Bornemann Biscop udi Aal borg Stift, til at være Biscop over Siælands Stift.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-10-01
Den 19 er den Kongelige Polniske Envoye Monsr. Moreau her ankommen, og blef den 24 passato hos Majestæten til Audienz admitteret. Den 28 haver Hans Kongelige Majestæt beskicket Mag. Jens Birckerod S. S. Theol. Prof. ved dette Kongl. Universitet, til at være Biscop over Aalborg Stift.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-10-01
Som sidste Breve fra Christiania, melder, saa skal voris Convoyer ad Franckerige den 26 være udløbne, og med denne continuirlige gode Vind uden tvifl alleredes være passeret igiennem Canalen. Runnn Sver Sverrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-10-01
Hans Kongel. Mayest. har gjort Baron von Ferssen til Feld-Mar skalck, og Oberste Baron von Siøblad til General-Feld-Tøygmester, udi hans Stæd er Oberst-Leutenant Folckenhielm igien bleven Oberst over Artilleriet.