JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Hovedindholdet af den i Basel med Spanien sluttede Fredstractat er følgende: "Der skal være Fred, Venskab, og god Forstaaelse imellem den franske Republik og Kongen af Spanien. Fra den Dag, paa hvilken denne Tractat er bleven ratificeret, skulle alle Fiendtligheder imellem begge Magter, saa og al Hielp og Contingent af Mennesker, Proviant, Penge, Munition og Skibe til nogen fiendtlig Magt, aldeles ophøre. Begge Magter skulle ikke tillade fiendtlige Tropper nogen Giennemmarch paa deres Staters Grund. Republiken giver Kongen af Spanien alt det tilbage, som den i denne Krig har erobret paa spansk Grund, og skal dette afgiøres 14 Dage efter Ratificationernes Udvexling. Derimod ophøre 14 Dage efter denne Tractats Underskrivt alle Contributioner, Leverancer, og Krigsomkostninger, ligesom og alle Restancer og derfor givne skrivtlige Forsikkringer blive uden Kraft. Og hvad efter disse 14 Dage maatte blive fordret eller hævet, skal tilbageleveres, eller betales contant. Begge Magter udnævne Commissarier til at istand bringe en Grændsetractat, og maa der en Maaned efter Ratificationernes Udvexling ey holdes flere Tropper paa Grændserne, end der holdtes før Krigen. Som en Godtgiørelse for de tilbagegivende Erobringer, afstaaer Kongen af Spanien til den franske Republik sin hele Andeel af Øen St. Domingo, som Republikens Eiendom. En Maaned efter denne Tractats Publication paa benævnte Øe skulle de spanske Tropper rømme de der besatte Pladser, Havne, og Establissements, og overlevere samme tilligemed dertil hørende Kanoner, Munition o. s. v. til den franske Republik. De spanske Jndvaanere, som ey ville forblive paa Øen, kunne efter et Aars Forløb forlade den. Begge Nationers Jndivider skulle gives alt det tilbage, som i Anledning af Krigen maatte være confisceret for dem; og skal der gives promte Justits i Hensigt til Gieldsfordringer. Saalænge indtil en nye Handelstractat bliver sluttet, skal Handelen for begge Nationer blive staaende paa den gamle Fod. Enhver fransk Borger kan nu vende tilbage til Spanien, og der igien begynde sin Handel. Spanierne ligeledes i Frankerige. Alle Krigsfanger (de portugisiske, som have staaet ved den spanske Armee, iberegnede) skulle, uden Hensigt til Tal og Stand, i det sildigste inden to Maaneders Forløb efter Tractatens Ratification være udvexlede. Den ved denne Tractat imellem Frankerige og Spanien stipulerte Fred, Venskabet, og den gode Forstaaelse, skal ogsaa have Sted imellem Kongen af Spanien og de foreede nederlandske Provindsers Republik, som Frankeriges Allierte. Den franske Republik antager Spaniens Mægling til Bedste for Portugal, Neapolis, Sardinien, Parma, og de øvrige italienske Stater, til ogsaa at indlemmes i Freden; ligesom Republiken ogsaa vil antage Kongen af Spaniens bona officia til Bedste for de andre krigførende Magter, som henvende sig til Spanien, for at faae Fred. Denne Tractats Ratification skal inden en Maaned fra Datum, eller før, om mueligt, være udvexlet. Basel den 22 Julii 1795. Underskrevet af Barthelem og d'Yriarte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Den venetianske Gesandt Quirini, som med det bekiendte Ceremoniel har havt Audience hos Conventet, og er blevet erkiendt som Gesandt, anførte, i sit Svar til Præsidenten, som et sikkert Beviis paa den franske Republiks Redelighed, at den havde indlemmet sine Bundsforvandte, Hollænderne, i Freden med Spanien. Der gjordes og antoges ved denne Leilighed adskillige Forslage til at bortskaffe een og anden for Bataverne fornærmelig Jnscription, f. Ex. paa St. Dens=Porten o. fl. St.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Efter Talliens Rapport om Seieren, var General Hoches Armee fordeelt i 3 Colonner, af hvilke den ene, som bestod af udsøgte Folk under General Menard, skulde bestorme Fortet Penthievre, som dækkede Jndgangen til Halvøen; den anden under General Bateau angribe den fiendtlige Front; og den tredie under General Hum bert den venstre Fløy. Et skrækkeligt Uveir med stærk Storm hindrede Angrebet den første Nat, og vore Tropper kom derved i den største Uorden; men General Hoche fik snart enhver igien paa sin Post, og ved Dagbrækningen stod alting færdigt, uagtet Mandskabet formedelst Jlden fra de engelske Kanoneerbaade havde maattet vade til midt op paa Livet, og ikke kunde føre Kanonerne med sig. Jlden fra Fortets 32 Kanoner drev vel een af vore Colonner tilbage, men General Menard fornyede Angrebet; og snart saae man det trefarvede Flag vaye fra Fortet. Nu rykkede Generalen ind paa Halvøen. Forgieves forlangede Emigranterne at capitulere, forgieves søgte den engelske Flaade at understøtte dem. Paa vor Generals Ordre strækkede de Gevær, og forbandede ham, der havde bragt dem i Fælden. – Tallien foreviiste ogsaa Conventet en af de Dolke, hvormed Emigranterne vare alle forsynede, for at dræbe Patrioterne; og paastod, de vare forgiftede; da man med een af dem havde gjort Prøve paa en Emigrant, som strax døde. Seieren, sagde han, var afgiørende, formedelst den Jndflydelse, den maatte have paa hele Europa og paa Republikens indre Fiender. Han tilstod, at Generalerne havde havt megen Nytte af Deserteurernes Beretninger. Han roeste dem for deres menneskelige Behandling imod de Overvundne, og forsikkrede, at Loven vilde skielne imellem de Skyldige og Uskyldige. Om det gjorte Bytte kunde der ey endnu gives nogen nøyagtig Detail, imidlertid var det vist, at der forefandtes 70000 Flinte, 150000 Par Skoe, betydelige Magaziner, samt Levnetsmidler og Equipering for en Leyr af 40000 Mand. Cormartin og de øvrige Chouanschefer, som for nogle Maaneder siden bleve arresterte i Rennes, og siden have siddet paa Cherbourg, bleve i Forgaars bragte herhid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Haag, den 4 August. Med en overordentlig Coureer fra Paris er indløbet efterstaaende Rapport fra vore Gesandte sammesteds, Borgerne Meyer og Blauw; i hvilken Anledning Præsidenten Pyper lod Generalstaterne sammenkalde: "Høymægtige Herrer, i vor Depeche af 6te Julii, hvori vi gjorde Jndberetningen om Emigranternes iverksatte Landgang, saae vi allerede forud, at det engelske Ministerium med dette . . . . Project ey kunde have anden Hensigt, end paa den ubarmhiertigste og unyttigste Maade at mangfoldiggiøre den menneskelige Elendighed, og at give et Beviis mere paa hvor gruesomt et Menneske kan handle, naar det, ved at fornægte al Menneskelighed, vil med Magt sætte sit politiske System igiennem, og dertil, uden ringeste Betænkning, benytte sig af ethvert Middel, der frembyder sig; det være nok saa uværdigt og foragteligt. Vi saae allerede dengang forud, at det engelske Ministerium med denne Operation maatte have et dobbelt Øyemed, enten nemlig at lægge nyt Tynder til den indre Krig, eller, om saadant ikke vilde lykkes, i det ringeste ved denne Operation at finde Leilighed til, paa en Maade at blive de franske Emigranter qvit, som man med saa megen List havde lokket fra deres Fædreland, og at overantvorde dem til den visse Død. – Vi have, Høymægtige Herrer, aldeles ikke bedraget os i disse vore politiske Syner. Og endskiøndt det inderligen smerter os, at visse Menneskers Ondskab og slette Tænkemaade har retfærdiggjort vor Dom, saa leve vi dog i det faste Haab, at Opdyngelsen af saamange og Gruesomheder tilsidst vil finde deres Grændse; at de, der med god Grund kunne ansees som Aarsagen til saameget Ondt, ville faae deres fortiente Løn, og Velstand og Fred omsider træde i den ubeskrivelige Jammers og Elendigheds Sted &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Leipzig, den 4 August. Efter private Breve fra Wien skal den sidste Samtale imellem Keiseren og den afdøde Palatin have givet Anledning til Greve Carl Zechos Afskedigelse som Junder Curiæ i Ungarn, og Herr von Veghs Ansættelse i hans Sted. Jmidlertid skal Greven aflægges med en Pension af 10000 Gylden. - Ærkehertug Joseph forbliver blot Locumtenens, indtil han paa en forestaaende Landdag kan vælges til Palatin. Forskiellen imellem Palatin og Locumtenens bestaaer deri, at hiin vælges af Nationen, men denne ansættes af Hoffet. Saavel den ene som den anden udøver i Kongens Fraværelse den høieste Magt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Koskiusko skal i hans Arrest i Petersburg have mistet sit Syn, fordi man for hastig har cureret hans Blessurer. Man har nu givet ham andre Læger, for at tage hans Øyne i Cuur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Frankfurt, den 4de August. Hertugen af Bourbon, som fra den franske Kronprætendent i Verona havde faaet Ordre at gaae til Hamburg og derfra til Vendeen, ankom i Forgaars her med hans første Cavalleer Greven af Vibraye, og hans første Staldmester Greve Auteuil, fra det Condeiske Hovedqvarteer i Mühlhausen; spiste til Middag hos Greve Dietrichstein, var meget naadig imod alle de Franskmænd, der gjorde Cuur hos ham, og reyste samme Dags Aften til Bremen, for derfra at gaae ombord.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Greven af Artois skal, før hans Afreise fra Bremerlede, have tilskrevet Prindsen af Conde følgende Brev: "Endelig, kiæreste Fætter, kan jeg da melde Dem noget Bestemt. Herr Puissaies første Landgang er løbet fuldkommen vel af. Han lader mig viide, at han gandske sikkert kan holde sig der, og at min Nærværelse vil giøre en god, maaskee afgiørende Virkning. Ogsaa Lord Greenville melder mig, at Kongen af Engeland sender mig et Linieskib og en Fregat, for at bringe mig i Spidsen, for Royalisterne. Siig nu Dem selv, og i mit Navn Deres troe Armee, at jeg blot reyser, for at blive den des nyttigere; og at vi alle igien samles i Kongerigets Middelpunct.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Vort Statsristretto for i Gaar fortæller, hvorlunde Keiseren ikke vil tillade, at en Kongelig Prindsesse af Frankerige udvexles mod de af Conventet forlangte fangne Deputerte. Conventet kunde derimod forlange i Penge saameget det vilde; da Hs. Keyserl. Majestæt nærmere vilde indlade sig Accord derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Regensburg, den 2den August. Den keyserlige Minister, Greve von Lehrbach, er allerede kommet her tilbage, og har berettet Rigscollegiet, hvorledes han underveis har faaet Ordre, saa hastig som mueligt, at bringe Fredsdeliberationerne til Ende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Stockholm, den 31te Julii. Den forrige Gesandt i Warschau, General Tolls Dom, er allerede ereqveret, og han er transporteret til Wismar, for der at hensidde i Fængsel i to Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Kiøbenhavn, den 17 August. Den 22de Mai er Henrich Nicolai Hoffmann forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Marieboe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Den 12te Junii er Skibspræst, Hr. Abraham Wilhelm Støren, beskikket at være residerende Kapellan for Eidsberg Præstegield i Aggershuus Stift. Den 26de Junii er Birkedommer, Hans Jørgen Trøyel, confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Langensøe Birk i Fyen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Samme Dag er Examinatus Juris, Carl Grandjean, forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter i Lolland. Den 10de Julii er Examinatus Juris, Peder Jespersen, forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter paa Bornholm. Den 17de Julii er Student Carl Ulrich Emilius Ebeling confirmeret at være Organist ved Dom- og Frue Kirke i Aarhuus. Samme Dag er Examinatus Juris, Povel Albreth Prom, forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter paa de danske Eilande i America. Den 24de Julii er Doctor og Professor Medicinæ, Frederich Ludvig Bang, beskikket til Medlem af Directionen ved Frederichs Hospital, samt confirmeret at være Læge ved benævnte Hospital for hans Livstid. Student Claudius Winther Rosenkilde confirmeret at være Kapellan pro Persona til Loforens Præstegield i Nordlands Amt. Personel-Kapellan Hr. Hans Peter Waarum beskikket at være Sognepræst for Nedre Qvinnesdals Præstegield i Christiansands Stift. Vice-Provst og Skibspræst paa den Kongelige Flode, Hr. Anders Gerhardsen, Daae, ligesaa at være Sognepræst for Lysters Præstegield i Bergens Stift. Procurator Lars Hess Bing beskikket at være Birkefoged og Skriver paa Læssøe under Hiørring Amt. Den 31te Julii er Personel-Kapellan Hr. Hans Struch confirmeret at være Sognepræst for ØsterSchierninge og Hundstrup Meenigheder i Fyen. Personel=Kapellan Hr. Christian Friderich Fibiger ligesaa at være Sognepræst for Jetsmark Meenighed i Aalborg Stift. Residerende Kapellan, Hr. Thor Melbye, beskikket at være Sognepræst i Middelfart, og til Annexet Clauslund i Fyen. Residerende Kapellan, Hr. Niels Juel, ligesaa at være residerende Kapellan i Assens. Student Cornelius Bagger ligeledes at være residerende Kapellan for Skoulænge, Søllested, og Gurrebye Meenigheder i Lolland. Residerende Kapellan Hr. Garlov Grip, ligesaa at være Sognepræst til Tingvold Præstegield i Trundhiems Stift. Samme Dag er Raadmand Rulf Olsen i Bergen beskikket at være tillige Politiemester sammesteds. Saa er og Examinatus Juris, Jochum Melchior Magens, forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter paa de danske vestindiske Eilande. Den 7de August er Student Bertel Struer confirmeret at være Kapellan pro Persona for Udbye Meenighed i Sielland. Christian Peter Kold forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Aarhuus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Barom. 16 1/5 Varme. N. V. 10 August. S. S. O. N. V. N. V. S. O. de S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 21de August, Kl. imellem 3 og 4, bliver efter Omvurdering ved Auction femte og sidste Gang absolut og uden videre Auction bortsolgt følgende Eiendomme, Bager Kamphøfners Boe paa Frederichsberg tilhørende: Bagergaarden paa Frederichsberg, bestaaende af: a) en Hoved Bygning ud til Gaden, 7 Fag lang, 2 Etager høi, og derover en Qvist, grundmuret til alle Sider med Tegl=Tag; b) en Bygning Norden for Gaarden, 10 Fag lang, 2 Etager høi, grundmuret til alle Sider, hvorpaa er tvende Qviste, i samme er et Bager-Værksted med dobbelt Gevelt; c) en Tverbygning, 7 Fag lang, 2 Etager høi, hvorunder er en Port, d) en Bygning i Bag-Gaarden, 17 Fag lang, 1 Etage høi, deels Grundmuur og Bindingsværk, e) Bygningen Østen for Gaarden, 6 Fag lang, 1 Etage høi, Muur og Bindingsværk. Med Gaarden følger en derhos liggende smuk Hauge, hvori er 2 Lysthuse, 60 Frugt-Træer, endeel Asparges=Beder, for Enden af denne Hauge er en Urtehauge, hvori er endeel Asparges=Beder; derhos er et lidet Vænge. Endelig følger Gaarden en Trediedeel Gaards Jorder paa Frederichsberg Mark, beliggende i Lodderne No. 19 og 38.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
En Fierding Gaards Bygge=Plads, beliggende i den saa kaldede smalle Gade, hvortil hører en Fierding Gaards Jorder i Frederichsberg Marker af Lodderne No. 20 og 30. Af Gothaabs Jorderne, en halv Lod i Jordlodden Nr. 7, indgrøftet. Disse under No. 2 og 3 anførte Jordeiendomme blive efter Omstændighederne enten separat eller samlede solgt med hvad som er anført under No. 1. Gaardens Bygninger ere assurerede i Siellandske Brandkasse for 7050 Rdlr. De over Gaarden og Jorderne tagne Vurderings=Forretninger, samt Conditionerne ere forinden at faae til Eftersyn hos Boets Curator Høieste Rets Advocat Lange, boende i Magstrædet No. 37. Auctionen holdes hos Tracteur Hunæus paa Frederichsberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Kiøbenhavns Aar. No.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Hollandsiunus, siuntius. Post-Tidende L. P. Matr. Fredagen, den 21 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Paris, den 3die og 4de August. Da begge vore Deputertes, Talliens og Blads, Nærværelse ved den vestlige Armee nu, efter de ved Quiberon i Land satte Emigranters totale Nederlag, ey længer er fornøden, saa har Conventet ved et særskilt Decret ladet dem kalde tilbage – Et i Dag udspredt Rygte, hvorefter Engelskmændene og Emigranterne skulde have gjort Forsøg med en nye Landgang ved St. Brieux og Paimboeuf i Bretagne, finder ingen Troeværdighed. Af de fra Bretagne udeblevne Poster ankom i Forgaars (den 1ste paa eengang elleve, og med disse endeel sørgelige Beretninger om Chouannernes vedvarende Ødelæggelser, om enkelte republikanske Detachementers Overrumpling o. s. v.; men der giøres saadanne eftertrykkelige Anstalter, at der ogsaa snart blive Ende paa dette store Onde. J Main- og Loire Departementet havde 3000 Chouans angrebet Staden Segre, hvor Republicanerne ikkun vare 150 Mand stærke. Jmidlertid giorde de dog en fortvivlet Modstand; 90 af dem maatte sætte Livet til, 27 slog sig igiennem, og 33, som maatte overgive sig, bleve 6 Timer efter Træfningen med koldt Blod massacrerte af Chouannerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
De hidtransporterte Chouans-Chefer, Cormartin, Jarry, Pontiac, Lahaye, Bois-Goutier, og tre andre, have allerede adskillige Gange været i Forhør hos Sikkerhedscommissionen, ere derefter bragte til Conciergeriet, og skulle nu, i Følge et Conventdecret, dømmes af den J Rennes have 3 af de der indre Armees Krigsret. – tilbageblevne Chouans-Chefer ved Slutterens Hielp fundet Leilighed til at undvige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Conventet har decreteret, at alt Nationen tilhørende Guld og Sølv skal støbes i Barrer og Stænger, for at anvendes til at betale de af Regieringen udenlands giørende Kiøbslutninger med. Dog undtages udtrykkeligen derfra alt det, som ualmindelig kunstigt Arbeide giver nogen overordentlig Værd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Endnu veed man ikke, hvad Skjebne der forestaaer de paa Halvøen Quiberon fangne Emigranter. Sørgeligt vilde det blive for Menneskeheden, om de skulde blive behandlet efter Lovens yderste Strænghed. J sin sidst ommeldte Seiers=Rapport sagde Tallien, at han iblant disse ubudne Giester havde gienkiendt mange fordums Adelsmænd, især fra Bretagne, saa og næsten det hele forrige Regiment Royal=Marine; thi iblant Emigranternes strakte Geværer forefandtes 600 Sabeller, som tilhørte dette Corps, og vare kiendelige nok paa Ankeret og de tre Lilier. – Da Tallien den 27de gav en stor Deel af sine Venner et brillant Festin, blev der iblant andre Skaaler ogsaa drukket denne: "Gid det franske Folk i Seierens friske Minde vil lade Naaden gaae for Retten"! J det ringeste er det dog et godt Tegn, at de der give Tonen an, yttre saa god Tænkemaade. De forrige Fredløse tilsvoer ogsaa ved dette Festin deres Befriere, 27de Julii-Mændene, evig Erkiendtlighed og bestandigt Venskab. Languinais foreslog den 27de Juliis Skaal; Repræsentantenes, som paa denne mærkværdige Dag styrtede Tyrannerne, og med dem Tyranniet - deres Collegers Tillid og Franskmændenes Kierlighed være deres Løn, Siden drak Tallien de under det omstyrtede Tyrannie for Fredløse erklærte Deputertes, de Tre og Tredsindstyves og øvrige Skræksystemets Offeres, samt alle deres Skaaler, som i hiin ulykkelige Epoke bleve Kierlig Herpaa fulgte følgende: heds og Venskabs Love troe. den ærefulde Fred, de Republikens Armeers Skaal bane Veyen til, være deres Bestræbelsers Løn, De i Krigen dræbte Landsmænds Skaal. Skaal for Friehedens Venner i ethvert Land. De med den franske Republik forbundne Magters Skaal. Constitutionens SkaalRepræsentantenes Klogskab og Eftertanke bortrydde de Mangler, den endnu maatte have, førend det kommer til Antagelsen, General Koskiuskos og alle deres Skaal, som for Friehedens Sag maae sukke i Lænker. Enighed blandt alle Repræsentantene, Refærdighedens og Menneskelighedens Venner, Quiberons Overvinderes Skaal! Man taler om en hemmelig Artikel, efter hvilken Spanien har forbundet sig til at udtælle Republiken en Sum af 30 Millioner Piastre til Skadesløsholdelse. Vore Blade tale ogsaa med et Slags Tilforladelighed om en nærforestaaende Fred med Sardinien og det øvrige Jtalien, og lade allerede en Deel af Pyrenæer=Armeerne marchere til Jtalien, for, ifald Freden med Østerrige ey kommer i Stand, at angribe det Maylandske. Andre giøre Veddemaal paa, at der inden September Maaneds Udgang er almindelig Fred. Saameget er vist, at de gode Udsigter til Fred allerede have havt megen Jndflydelse paa adskillige Vareartiklers Priser, hvilke baade sælges for bedre Kiøb og falbydes i Mængde. Jkke heller vil man nu længer tiltuske sig enten rede Penge eller Varer til saa høie Priiser mod Assignater. Hvortil kommer den velsignede Høst, og Udsigterne til megen og god Viin og Frugt i dette Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
London, den 4de og 7de August. Saasnart Ministeriet den 1ste fik med en Expresser fra Paris, der kun havde været 48 Timer underveys, den uventede Tidende om den i Basel imellem Kongen af Spanien og den franske Republik sluttede Fred, blev der strax holdet Cabinetsraad; og Oppositionsbladene forsikkre, at Pitt, Dundas, og Statssecretair Grenville have bestemt erklæret sig for en med Frankerig indgaaende Fred, og i andet Fald truet med at takke af. Derimod paastaae Ministerialbladene, at det Kongelige Cabinet ikke kan blive eenige om de ta Man vil vide, at der med gende Forholdsregler. samme Expresser, som bragte Beretningen om Freden, fulgte to franske Commissarier, for at erkyndige sig, hvorledes det Kongelige Ministerium nu var til Mode. Der tales allerede, som afgjort, om et med Frankerige sluttet formeligt Cartel til Fangernes Udvexling; ligesom og al videre Jndskibning af Tropper til nye Landgangs-Projecter pludseligen skal være contremanderet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Den spanske Fred skal ellers ikke have været vore Ministre saa gandske uventet; thi fra Gesandten i Madrit, Lord Butte, havde man allerede havt den Efterretning, at Kongen af Spanien vægrede sig ved at erkiende Ludvig den Attende, og at han ey heller har villet bidrage til Emigranternes Landgang i Bretagne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Da Regieringen dog ikke saa gandske kunde lade den uheldige Expedition paa Quiberon være uanmeldet, saa læser man i Hoftidenden for i Søndags følgende korte Bekiendtgiørelse: "Fra Ridder Warren ere indløbne Depecher af 24de Julii, af hvilke erfares, at Halvøen Quiberon, tilligemed Fortet Penthierre, som den 3die Julii var blevet besat med de i brittisk Sold staaende franske Regimenter, vare Natten til den 21de blevne overrumplede af Fienden. Det er tydeligt nok, at Fienden ved Forræderie af nogle Deserteurer fra benævnte Regimenter ere satte i Stand til at occupere Fortet, førend der kunde giøres virksomme Anstalter til Modstand. Endeel af Tropperne, omtrent 900 Mand, og 1500 royalistiske Jndvaanere, som havde forenet sig med de fra Engeland besoldede Regimenter, havde reddet sig ombord paa Skibene. Resten faldt med det i Land bragte Forraad af Levnetsmidler og Munition i Fiendens Hænder; dog var en stor Deel endnu ombord paa Transportskibene, som hørte til Expeditionen. Flaaden er derpaa gaaet til Øerne Houat og Hedin, hvor Tropperne blive udskibede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Samme Hoftidende beretter end videre, at Haarpudderets Brug, efter Parole-Ordre fra Hertugen af York, skal være afskaffet ved hele Armeen; at man har rømmet St. Lucie; at Udsigterne paa Grenada og St. Vincent vare bedre; at man havde gjort 400 Franskmænd til Fanger, som havde gjort Landgang paa Dominica; at Regieringen har over Hals og Hoved hyret 12 ostindiske Skibe, for med disse at transportere Tropper til Vestindien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Greve Moira har i hele forrige Uge været sysselsat med at reyse frem og tilbage imellem Southampton, hvor hans Tropper og Heste blive indskibede, og London. Med Ministrene har han havt adskillige Conferencer. Man har hidtil havt meget travelt med at bringe hans Expedition i Stand; men nu hedder det, at alting er contremanderet, og at der ikke bliver noget af Expeditionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Admiralitetet har faaet Efterretning, at Greven af Artois er med Admiral Pringles Linieskib Asia ankommet fra Curhaven paa Rheden for Margate.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Lord Bridport krydser endnu med sin Flaade ved Belleisle, og Commodore Warren med sin Escadre ved Quiberon-Bayen. Contreadmiral Hervey skal med 3 Linieskibe og ligesaamange Fregatter støde til Lord Bridport, som derimod skal sende 3 af sine Linieskibe til Portsmouth, for der at repareres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Om det nye Søeslag i det Middellandske Hav have vi Beretninger fra Paris, men ingen fra Admiral Ho tham. Vel leverer Hoftidenden en Rapport fra denne Admiral, men den gaaer ikkun til den 30te Junii, og melder blot den franske Fregat Minervas Erobring.