Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-02-01
hvad Slutning Boyarerne paa hans tvende indleverede Memorialer endeligen fra sig gifve ville, eftersom Czaren findes Majestæten meget bevaagen, staar med Tiden til at fornæmme. SveSuerig. Aff den Suenske Hær i Skaane bortfaldt, fra Slaget stod ved Lund indtil Maaneds Dag, ofver 1600. Mænd men de Svenske ville icke bestaa, at de miste i Slaget uden 800. a 1000 Mænd, huorofver Straalsunder Brefve sig forundre, efftersom de bedre vide. Deris Quedste, som i Malmøe alleeniste, foruden andre Stæder, blefve indlagde at pleyes, vare 1500. Mænd, foruden Ofver-Officererne iblant huilke vare i General Major Wittenberg, Øfverst Gyldenstiern, Øfverst Leutenant Nascher: Men disse foruden andre blefve døde næmelig, Øfverst Brakhusen, Øfverst Laurids Mør ner, Øfverst Asthon, Øfverst Leute nant Siegrot, Major Baron Linde, samt 9. Ritmestere, iblant huilcke Cammer-Herre Pairel. Effterat Slaget var holt, bleff Hæren, som forberørt er, deelt i tu Parter. Den høyre Fløy bleff staaendis ved Lund, huilcken Sted Majestæten loed med Palisader besætte och til sit Hofvet Quarteer indrætte. Den venstre Fløy under Gen. Leutenant Schultz och General Major Xanitz gick for Helsingborig, och fick Slottet ind med Accord den 30 Decembris. Der Slottet var besat, vendte Resten aff denne Fløy, som i bemældte Beleyring haffde haffde mist 400 Mænd, sig af Hofvet-Quarteeret igien. Den 6. Januarii skiød de Suenske Fryde-Skud i Malmøe ofver Helsingborigs Erobring. Den 8. gick den gandske Hær i Vinter-qvarteer och laae Majestæten self til Biskopens Doctor Peder Winstrups i Lund. Men eftersom den Danske General Meerheim giorde af Christianstad jdelige Jndfald paa dennem i deres Vinterqvarteer, blef der holt Krigs-Raad hvad mand skulde giøre, eftersom Hæren var sær af jdelig Arbeyde, sær af Siugdom udmattet, och besluttet, at mand skulde lade de Siuge tilbage i Lund og en Besætning, som dennem mod de Danskes Anfald kunde beskytte, med resten skulde mand be rende Christianstad, indtil mand fik fridsk Folk need af Sverig, hvilket och skeede, och blefve saa 400. Mænd i Lund til Besætning indlagde, och gik Hæren op og satte sig i Væ, hvilken By de med Palisader befæste, och anlagde det Blokhuus, som før er omtalet. Jmidlertid blef Herredagen holt til Gottenborig, men hvad der blef besluttet veed mand ikke, ikke, och ere tu fornæmme Personer, som der meenis, Græfve Pontus, och General Major Xanitz af det Saar hand fik i Helsingborigs Beleyring, ved Døden afgangne. Efterat nu den ny Undsætning af Sverig ankom under Fældt-Marskal Horn af Banneer blefve de indskikkede af Blæking mod Carls hafn, paa hvilken Fæstning de och giorde et Anfald, men miste 300. Mænd och iblant andre Officerer Baron Wagtmester. Hvor paa de vendte sig mod Christianopel, i hvillen By i denne Maaned nogle Vaaninger af Vaade Jld ere blefne afbrændte, og satte sig for samme æstning den 11. Februarii, hvad de er udrætte hafver mand med Tiden at fornæmme. Af Lund hafver mand, at Besætningen der i Byen er med 300 Mænd forstærket, och de begynde at needbryde den nær ved Lund staaende, saa kaldte, Elle-Kirke, hafve i sinde at føre en Muur paa nogle Stæder om Lund och hafve klæd D. Fossii Huus med Tapeter, eftersom Kongen af Sverig inden saa Dage did formodis. Om Hæren, som stoed ved Væ och siges nu at være opbrudt følger med hanem eller och gaar med de øfrige ind i Blæking skal Tiden lære. Dissligest hvad der er om, at de Svenske ville ey føre meere end 6. eller 8. Capital Skibe och en stor hob Brandere i Søen i Aar i stæden for den rætte Aarlogs Flode. Ofver det gandske Rige blifver et stort Antal Fols udskreven.