JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Berlin d. 20 Julii. Kongen, Prindserne, Prindsesserne tilligemed deres Børn og hele Hoffet besøgte nyligen i dyb Sorg det i Charlottenborgs Slotshauge oprettede Gravmæle, hvori siden d. 23. Dec. f. A. Dronningens Liig har været bisat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Statsraad Ancillon holdt en Tale til den Forklaredes Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Solothurn den 10 Julii. Keiser Napoleons Skrivelse til Schweizes Landamann lyder saaledes: "Deres Lykønskninger til Kongen af Roms Fødsel ere mig behagelige. Personlig lykkeliggjort ved en Begivenhed, der lader mig forudsee en lang Fremtid af Lyksalighed for mine Undersaattere, betragter jeg samme tillige som en Borgen for den længste og varigste Forbindelse imellem Frankrige og Schweiz, og jeg ønsker, at Schweizerne aldrig maatte glemme den Jnteresse, der vinder dem til Frankrige, og den Velvillie, jeg altid har bevist dem. London d. 12 Julii. Endeel Kjøbmænd, som handle med Caffe, agte at holde en Forsamling, hvori man vil raadslaae om Midlerne til at bøde paa det Tab, der flyder af Handelens nuværende Tilstand. Handelstanden har ved en Deputation anmodet Ministerne om Hjelp; Hr. Perceval svarede, at Kjøbmændene skulde indgive en Fremstilling af deres Stilling hos Regjeringen. - Vore Blade levere nu det væsentlige Jndhold af den americanske Commodore Rogers officielle Jndberetning til Secretairen ved Marinen, angaaende den Fægtning, han har havt med den engelske Brig the little Belt. Man seer deraf blandt andet, at Roger, som i Mørkningen ikke kunde kiende den engelske Brig, spurgte gjentagne Gange, hvilket Skib er det, men at man første Gang svarede ham med samme Spørgsmaal og siden med en Kugle, at han derpaa gav befaling, at løsne en Canon, men at Engellænderne siden gave ham det glatte Lag, ledsaget af en Musketild; at han, da han havde bragt dens Jld 4-6 Minuter til at tie, holdt inde, da han af den ringe Modstand, sluttede, at Skibet maatte være meget svagere eller at der var tilstødt det en Ulykke; men at det efter 4 Minuters Forløb, igjen begyndte at fyre, sønderskjød hans Fokkeseil og beskadigede hans Mast; at han, efter at det havde strøget, erfoer at det var et engelsk Skib, at han i Dagbrækningen lod det tilbyde al Bistand, men at dets Capitain, Bingham frabad sig samme, da han var forsynet med Alt og istand til at naae Halifax.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Paris d. 20 Julii. Efter Tarragonas Jndtagelse har Marchal Suchet begivet sig til Barcellona. Han gik over Villa-Franca og derfra til Montserrat. Campoverde Armeen er ved Troppernes Desertion tildeels opløst. Med J sten har han trukket sig til Monterrat og forfølges levende. 3 spanske Capitainer i Dison, der paa deres Æresord vare Krigsfanger, er for deres Undvigelse blevne dømte til 6 Aars Arbeide i Lænker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
London d. 15 Julii. Jndløbne Depecher fra Lord Wellington gaae til d. 20 Junii, hvori han beretter, at da han fik Efterretning om, at Soult rykker paa ny frem, var han besluttet at levere ham et Slag, og at han derfor havde taget en Stilling i Albuherra. Da man imidlertid underrettedes om, at ogsaa Marmont var stødt til Soult, ansaae Lorden det for bedre, at trække sig tilbage. De Allierede gik derfor igjen over Guadiana. Wellingtons Armee har nu en Linie inde fra Campo Major til Elvass. Hovedqvarteret er i Port Ale gre. Vi befrygte meget, at Lorden vil blive nødt til at trække sig tilbage til Egnen af Lissabon. Marchal Soult har detacheret Afdelinger Cavallerie til den høire Bredde af Guadiana, for at recognoscere vore Stillinger og forvisse sig om Styrken i Elvas, Campo-Major og Villa Viciosa. Den første Plads har en stærk Garnison. Ved en af de Franske anstillet Recognoscering, bleve 3 Officierer og 40 Mand af 11te Dragon-Regiment tagne til Fanger af dem. - Kongen er atter bleven anfaldet af sin gamle Sygdom. Anfaldet var ledsaget af de meest foruroligende Symptomer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Doctor Buchhanan agter at besøge Jerusalem og Palæstina. Han vil overtyde sig om, hvorvidt det er mueligt, at anlægge Bogtrykkerier for det bebraiske, arabiske og syriske Sprog i Jerusalem og Aleppo. Han vil vende tilbage over Arandrien, og Athenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Paris d. 20 Julii. J Neapel befinde sig siden nogle Aar adskillige Familier fra Sicilien, der ved den fuldkomne Afbrydelse af al Samfærsel med denne Øe, ikke kunne komme hjem igjen og sukke i Elendighed. Kongen, som de henvendte sig til, forærede dem af sin Privatcasse 544 Sølvducater. J. G. Kuhlmann, chemisk Konstbleger i Geyer(i sachsisk Egebirge) har opfundet en Maskine til at tilberede Hørren saaledes, at den paa hver Bomuldsmaskine lader sig spinde til den fineste Traad. Han skal i forrige Efteraar have ladet overlevere Keiser Napoleon et med en saadan Maskine spundet Stykke Garn. Mechanicus C. A. Humburg, født i Hildburghausen, har ligeledes bragt en Hør spindemaskine istand og underrettet den Keiserlige Minister, Hertugen af Bassano, derom. Hr. F. W. Schrewe, Søn, i Herford, i Kongeriget Vestphalen, har anlagt der et Garnspinderie, der nu sysselsætter over 200 Familier, og giver Tugthuuslemmer Leilighed til at blive nyttige for det menneskelige Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Videnskabernes Societet i Paris indfandt sig d. 3 Julii en Olding paa 129 Aar. Han er født d. 3 Julii 1682. Hans Søn ledte ham. Han hedder Jean Desclaux, læser uden Briller og har kun mistet 6 Tænder. Han forelæste Societeret en af ham selv forfattet Afhandling om Hemmeligheden (?) at forlænge Livet. Denne Hemmelighed bestaaer deri, at man hverken skal drikke Viin eller Brændeviin, eller leve umaadeligen. (Det sidste er ingen Hemmelighed og det første betyder intet stort. Drackenberg drak baade Viin og Brændeviin og blev 136 Aar. Det meste kommer her vel an paa Qvantum, Constitution og Clima.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
J Pesth har man opdaget et Tyveselskab, bestaaende af Mennesker, hvis Fødsel og Bestillinger berettige dem til at regnes blandt de dannede Folkeclasser. Uden at man fattede Mistanke til dem, havde de begaaet 8 til 10 betydelige Tyverier, og man fandt hos enhver af dem et Forraad af Uhre, Ringe, Daaser, Penge, falske Signeter. Et sølv beslaaet Pibehoved, som een af Banden havde solgt, røbede dem. De holdt i deres Tyveforretninger stor Orden; de havde en Casserer, Regnskabsfører, &c. Det hos dem forefundne beløb sig til 150,000 Fl. Den i Pest, saa meget rasende Spillesyge har givet Anledning til disse Forbrydelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Philladelphia, d. 10 Maji. De fra Calcutte nylig ankomne Americanere berette, at Penge aldrig tilforn vare saa overflødige som i forrige Aaren Følge deraf var, at Renter, som sædvanlig er 12 Procento, var falden til 4 Procento. Man tilskrev denne Overflødighed af Penge, Handelen, der dreves ved private Skibe mellem Calcutta og Canton, hvorfra hemmelig udførtes en stor Mængde Sølv. - En Engelsk Expedition med en Force af 8000 M. er afgaaet mod Øen Java. Lykkes det Engellænderne at tage denne, vil de derved have erholdt en absolut Control over den hele Handel fra Godthaabs Forbjerg til China. - Neger Chefen Christopher har den 28de Martii ladet sig udnævne til Konge af Hati, under Navn af Henri 1ste, og har ved et Decret af 5te April oprette en arvelig Adel, og Titler. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
ved at ville, at Digterens Phantaskee ikke maa udfylde det givne Stof ved ganske nye Sammenstøds og Forholds Opfindelse, falder i Øinene. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
Jndenlandske Efterretninger. Den d. 6te Julii i Cassel paa sin Hjemreise, fra Paris til Kjøbenhavn bortdøde Etatsraad og Ridder af Dannebrog Hans West, er født 1758 paa Hindsholm i Fyen, hvor hans Fader var Præst i Mesinge. Han deponerede fra Odense Skole 1776. Som Student lagde han sig med Jver efter de levende Sprog især Fransk og Engelsk, i hvilke han ogsaa opnaaede en overordentlig Færdighed, og talte dem begge til Fuldkommenhed. Med sit første Forsøg paa Forfatterbanen, Griffenfeldts Fald. Kjøbenhavn hos Directeur Schulz 1784, var han ikke heldig (see lærde Efterretninger for 1784, No. 18). Bedre lykkedes det ham med Oversættelsen af Glovers Leonidas, som han udgav i to Bind hos Schulz 1786, med den Side om Side trykte engelske Original, og ved Udgaven af den 1793 hos Hofbogtrykker Møller udkomne Oversættelse af Sakontala gjorde hansig virkelig fortjent af vor skjønne Litteratur. Forresten var den æsthetiske Bane ikke den, hvorpaa han hentede sig sine fleste Laurbær, det var den statistiske og naturhistoriske. Det Land, han i begge disse Henseender lærte os grundig at kiende, er St. Croix i Vestindien, hvor han 1788 gik over som Rector ved den i Christiansted dengang oprettede Skole lærde Eft for 1788 No. 23). Den Tiltrædelsestale, han holdt ved Skolens Aabning den 8 Oct. 1789, blev trykt sammesteds samme Aar. 63 S. 8vo. Hans Tale holden i bemeldte Christianstediske Skole paa Kronprindsens Fødselsdag 1794 er derimod bleven trykt i Kjøbenhavn hos Höicke 1791. 48 S. 8vo. - Neppe var Rector West ankommen til St. Croix, for disse Himmelegnes ham fremmede Natur ganske fængslede hans Opmærksomhed, og han manglede ikke Jagttagelsesaand eller Vindskibelighed, saa det snarlig lykkedes ham at gjøre en Mængde Opdagelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
J de allerførste udkomne Efterretninger fra det i Kjøbenhavn 1790 stiftede Naturhistorieselskab, sees, at Hr. West paa St. Croix har hidsendt ypperlige og sjeldne Ting." Saadan en Oversendelse af Naturmærkværdigheder fra Den fortsatte han i en Række af Aar, og ikke indskrænkede han sin Gavmildhed allene til dette Jnstitut, til Beviis herpaa et Exempel af flere vor store norske Naturforsker Strøm skriver i lænde Efterr. 1796 No. 1530 a 40 Spværter eller Allge, ere mig meget venskabelig meddeelte af vor kyndige og berømte Rector West." - Dine statistiske Efterretninger om St. Croix leverte han først Prove af i Jris for Julius 1791. Derefter udgav han Bidrag til Beskrivelse over St. Croix med kort Udsigt over St. Thomas, St. Jean og s. V., Kjøbenhavn trykt hos Thiele 1793. 363 S. 8vo. Aaret derpaa, 1794, udkom denne Beskrivelse i en tydsk Oversættelse hos Proft. Maji 1800 blev han med Vartpenge entlediget fra sit Embede ved Skolen paa St. Croix, efterat han adskillige Gange havde som Agent været sendt i Regieringens Anliggender til de spanske og franske Besiddelser i Vestindien, og ikke været uheldig i sine Missioner. 1802 gik han som Consul til Nederlandene, hvor der gaves ham Leilighed til at skaffe sig den berømte Maleriesamling, hvorover han udgav raisonneret Catalog 1807, og som Kongen siden kjøbte, og skjænkte til offentlig Brug. Aar 1809 blev han Ridder af Dannebrog samt Etatsraad, og begav sig samme Aar, især for sit svage Helbreds Skyld, til Frankrige og Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
J Torsdags Middag sprang en Mand ud af 5te Etage af Rundetaarn og døde paa Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
Da Hirschholms Slot i denne Tid for største Delen nedbrydes, saa blive de skjønne Malerier, der hidindtil prydede dets Riddersal og deels forestillede Scener af Mythologien, deels adskillige Souverainers Portraiter, borttagne og henførte til Frederiksborg Slot, hvis Skjønhed derved vil faae en betydelig Tilvext. Uagtet der i Aar snarere er Overflødighed end Mangel paa Kirsebær, saa seer man dog, at Bønderne lade sig betale Fjerdingen med 6 a 7 Rdlr., som i forrige Tider kunde kjøbes for 3 til 6 Mk. Spørger man dem, hvorfor de lade sig deres Kirsebær betale saa dyrt, saa skyde en eller anden Skylden paa Coursen, og spørger man dem atter, hvem denne Cours er, saa faaer man undertiden det Svar, at det er en Person ved Navn Coursen eller Cordsen, som opkjøber Kirsebær og Ribs paa Landet, og sælger dem til de Folk, der bruge dem til at lave god eller slet Kirsebær og Ribsviin af Fra det Holsteenske d. 21 Julii. Fiendens Anslag at borttage de i Femersund liggende Coffardieskibe er tredie Gang mislykket. Natten fra d. 17de til d. 18de dennes bemægtigede sig nogle stærkt bemandede Barcasser, som ved Hjelp af Mørkningen havde sneget sig ind i Sundet, siet af de der til Ankers liggende Skibe. Det saa uventet og i Søvne overfaldne Mandskab blev straindspærret, Ankertouget kappet, og en gunstig Vind gav Fienden Haab om, ustraffet at undslippe med sit Bytte, da paa eengang de paa begge Sider af Sundet liggende Kystbatterier opdagede Fienden Forehavende og affyrede en levende Canonild paa ham, hvorved han blev tvungen til at forlade Skibet; han kastede sig i sine Baade og søgte ved den hurtige Flugt at undgaae Batteriernes Skyts. Et vedholdende Klageskrig og Mandskabets Springen af een Baad i en anden, saaledes som man saadet fra Strandbredden, lader formode, at een dem har faaet en Læk ved de 12 pundiger, der bleve affyrede paa den, og at Mandskabet tillige ha liidt ved nogle Kartætskeskud. Nogle Vaaben, saa som Geværer, Sabler, Entrehager &c., som Fiender ikke kunde medtage paa sin Flugt, fandt man ombord paa de af ham forladte Skibe. Saaledes frare man Fienden ved den paa begge Sider af Sundet cankonnerede Militaircommandos Aarvaagenhed og ved de forhennævnte særdeles vel betjente Batterier, 13 ladede Skibe, der allerede vare i hans Vold og med gunstig Vind under Seil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 22. Julii. Moniteuren indeholder en Jndberetning fra Hertugen af Dalmatien, Førsten af Neuschatel og Vagram, dat. Badajoz d. 24 Junii, hvori det hedder: at Gener. Montbrun, var udsendt mod Campo Major, hvor han traf 1200 portugisiske Ryttere, men at det i den Egn ikke kom til nogen Fægtning; at den mod Villaviciosa detacherte Dragoner, Colonne er vendt tilbage uden at støde underveis paa nogen Fiende, at Gener. Maubourg, efter at have ladet Sydanmeens øvrige Cavallerie mellem Jurumenta og CataMunding sætte paa side Steder over Guadiana, begav sig ligge til Elvas, at Colonnen paa høire, under General Briche, sysselsatte et Øieblik 5 Escadroner Engellændere, der stode mod den, medens Gener. Bouvier des Eclats, i hvis Spidse det 1ste Weichsel=Regiment befandt sig, manøvrerede paa dens høire Flanke, at 2 Escadroner af det 11te Reg. engelske lette Dragoner og Hannoverske Husarer bleve tilintetgjorte, at 3 Officierer og 160 Cavallerister bleve i vor Magt, at Fienden desuden har forskjellige Døde og Saarede. Fremdeles hedder det deri, at det synes som den allierede Armee har forandret Plads, at som man siger, de spanske Tropper under Blake, vende tilbage til Guadianas Munding og Grevskabet Viella, at Engellænderne og Portugiserne have allerede ladet Tropper bryde op til Tajo og sendt deres Equipage til Lissabon; at Wellington har trukket sig mod Lissabon, og at Fienderne have ført over 8000 Mand Syge eller Saarede til denne Stad, at en engelsk Forstærkning skal være landet i Lissabon. J en anden Jndberetning fra Hertugen af Dalmatien, dat. Badajog d. 28 Junii, hedder det, at den over Gundiana tilbagetrukne fiendtlige Armee har fortsat sin Tilbagemarsch og søger at concentrere sig til Lissabons Forsvar; at Wellington allerede d. 26 Junii myde sit Hovedqvarteer i Portalegre, at over 8000 syge og saarede Engellændere ere med al deres svære Bagage blevne førte til Lissabon, at Spanierne have skilt sig fra dem og taget Veien til Guadignas Munding; at Resten af 6 i Slaget ved Albuherra tilintetgjorte Regimenter, bestaaende af lutter Officerer og Underofficierer, ere vendte tilbage til Engelland; at Badajors Brecher med største Virksomhed udbedres; at Pladsen igjen forsynes for 7 Maaneder; at man har opdaget ny Magaziner paa 100,000 Pd. Krudt, skjulte i underjordiske Gange. - J Egnen af Brest krydse 7 fiendtlige Skibe. – Staden Chalons sur Marne lader opreise en prægtig Triu ophue for Keiseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
London, d. 16 Julii. J vore Blade hedder det, at et nær forestaaende Brud mellem de forenede Stater og Engelland er uundgaaeligt. Begge Stater kunne ikke tilføie hinanden stor Skade. De ville en Tid lang kun ført en Caperkrig, der er skadelig for alle, paa Caperrederne nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
J samme Blade berettes, at Wellington har forenet sig med Nordarmeens Corps under Sir Brent Spencer, og at Armeen derved, Portugiserne og Spanierne iberegnede, vil udgjøre 65,000 M. Marmont er derimod stødt til Soult og deres Armee udgjør nu 60,000 M., hvoriblandt 8000 M. Cavallerie; Wellington trække sig tilbage mod Lissabon. Soult rykker frem. Blakes Corps har forladt Wellington og trækker sig til Andalusien. Wellington har gjort et Tilbagetog af omtrent 45 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
Petersborg d. 10 Julii. J Archangel er udbrudt en Jldsvaade, hvorved en stor Mængde Udførselsproducter i Pakhusene er blevet et Rov for Luerne. Skaden vurderes for 2 Mill. Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
London d. 18 Julii. Kongen befinder sig igjen ilde og har urolige Nætter. Lægerne ere enige om, at han ingensinde vil kunne besørge sine Forretninger mere. Naar han ikke betages af sin Sygdoms heftigste Anfald, saa synes hans legemlige Sundhed meget god. Følgerne af en Udvidelse i Hjernen eller heftig Dyssenterie lade sig ikke beregne. Kongen er bleven aareladt i Onsdags, men uden mindste Virkning. - De bermudiske er ere Samlingspladsen for Yorkes Escadre. Han har Ordre, uopholdeligen at begiere den americanske Regjerings Undskyldninger for Affairen mellem the Præsident og little Belt, og i modsat Fald at begynde Fiendtligheder mod americanske Skibe. Dog paastaaes, at han ikke behøver at tage eller ødelægge americanske Coffardieskibe. - Lord Cochrane forestillede Underhuset, at han, paa en Befaling fra Admiraliteret, blev arresteret paa Maltha. Han blev anholdt i 6 Dage, undkom og gik til Engelland. Hans Begjering, at der skulde nedsættes en Committee til at undersøge Dommerens og Admiralitetets Fremfærd, blev forkastet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
I Nærheden af Stockholm rasede i 3 Dage en Skovbrand, men som dog blev lykkelig slukket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
En Bande Spitsbuber, bestaaende af 22 Personer, blandt hvilke den berygtede Schinderhannes's Søn, ved Navn Seppel, en Knos paa 2825 Aar. ogsaa befinder sig, driver nu omkring i en Deel af Odenwald ved Jagt og i det Hohenlohiske. De forfølges med Stikbreve. Ogsaa af en anden Bande giennemstreife adskillige endnu flygtende Lemmer Rhin-, Mayn- og Nekkaregnene a. og signaliseres som meget farlige og dristige Røvere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
Stuttgard den 18 Julii. J Bodelehausen, Rottenburger Overamt, lever et Pigebarn, som uagtet det d. 9 d. M. kun fyldte sit 7de Aar, dog allerede er 4 Fod 8 1/2 Tommer høit. Dets Omfang over Brystet er 4 Fod 2 Tommer og over Maven 4 Fod 4 Tommer. J samme Forhold ere de øvrige Dele af hendes Legeme, som veier 189 Pund. Hendes Fader er Væver. - Hvad vil dette Barn ikke blive til, om det skulde vedblive at voxe lige saa længe som andre Mennesker, i Hamb. Corr.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
J Følge officielle Jndberetninger, var Antallet af Fanger, der i det forbigangne Aar modtoges i Straffehuset i Virginia i Nord America 26; det hele Antal var 116. - Værdien af de Artikler, der fabrikeredes af Fangerne, anslaas til 69,997 Dollars, 24 Cents. De bestode i 325 Par Støvler, 6,38 Par Skoe, 4 Saffians Hatte, 60 Krudthorn, 163 Remme til Pistolhylstere, 10 Kugelsoser, 79 Rumperemme, 1103 Sabelskeder, 82 Buggjorde, 48 Stigremme, 36 Bidsler, 28 Par Livbaand, 16 Heste Grimer, 68 Kul-Skuffer, 75 Øxer, 37 Friholter, 132 Pd. af Pumpe og 135 Pd. af Maskin, Jern, 42 Pd. støbt Metal, 383 Pd. Hængsler, 92 Pd. Kjeder, 72 Par Ska gel Kjeder, 64 Væver=Skytter, 5 Væverstole, 1,345 smaa Foustagier, 279,044 Pd. Søm, 9100 Alen Klæde til Fangernes Paaklædning, 240 Pd. Seilgarn til Fiskernet og Jndpakning. – Den rene Fordeel paa disse Artikler, Omkostningerne fradragne, regnes at være 4500 Dollars. Den hele Fordeel af denne Jndretning, siden dens Begyndelse, Udgifterne fradragne, er 43,833 Dollars. Fangerne klædes ved deres eget Haandarbeide, og fødes ved Jndtægten af deres forfærdigede Vare. Saadanne ere Frugterne af de forbedrede Straffelove. Handels Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
Ribe, d. 30 Julii. Paa 7de Aar existerer her i Byen en Qvæg Assurance Casse. Den blev stiftet i Decbr. 1804 af afg. Cancellieraad og Borgemester Lund, den staaer under een af Selskabet valgt Direction, og bestyres af en Regnskabsfører, to Taxationsmænd og to Reserver som vælges hvert Aar. Fra Selskabets Stiftelse til Dato, er død 32 Kreaturer og 2 komne til Skade ved Kalvningen, (disse bortsolgtes til Fordeel for Cassen, ialt 8. Hoveder, for hvilke til de Skadelidte er udbetalt henved 700 Rdlr. Kreaturernes Taxations sum for nærværende Tid beløber sig til 28,000 Rdlr. De fleste af Byens Jndvaanere som holde Køer, ere Medlemmer af dette Selskab, hvis Nytte vel neppe kan drages i Tvivl især i nærværende Aaringer da Qvæg er i saa høi en Pris, at mangen en Familie ved at miste sin Koe, og som ikke har Raad til at kjøbe een igjen, for endeel, om ikke ganske sættes ud af Stand til at føde sig. Ønskeligt derfore om flere deeltage i denne nyttige Jndretning, endmere da Bidraget er saare ubetydeligt mod Understøttelsen i Uheldstilfælde. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-03
Viborg, den 27de Julii. Høsten, især paa Rug er begyndt her og i Omegnen for en 3 a 4 Dage siden. Bager og Havren har taget Skade, af Solen paa de fleste Marke. Mange heromkring avle ikke Sæden igjen af Rugen. De kolde lerede Marke have staaet sig bedste Overalt lader det, som om det især var den midterste Deel af Jylland, hvor Heden har brændt Kornet eller næsten bort tørret Kiernen. Ogsaa Haveurterne visne i Jorden af Mangel paa Regn. Jstedenfor Regn have vi 3 Dage havt Storm af Nordvest. (Viborg Samler, Mariboe, den 20de Julii. Den 2de Juli mod Aften dræbte en Artillerie-Foureer i Gunslev Bye paa Falster en Bondepige, med hvem han vilde være Kjæreste. Hun var Smedens Datter der i Byen og faa Maaneder over 16 Aar. Forældrene skal ikke have ønsket Partiet og Pigen formodentlig havt Øie paa et andet Mandfolk. Fortrydelig derover anholder han gjentagne Gange om hendes samtykkende Erklæring. Da hun vedholdende nægter ham samme, lokker han hende ud i den Bondes Baggaard, hvor hun tjente, hen bag en Halmstak, hvor han legger hende i sin venstre Arm, erklærer at vilde dræbe hende, ifald hun endnu denne Gang nægtede at ville ægte ham. Da hun standhaftig vedblev at give ham Afslag, stak han hende med en Kniv gjennem Brystet ind i den venstre Lunge. Han lod hende da ligge og løb selv til Vagten for at angive Mordet. Pigen døde 48 Timer de efter. Morderen er en Udlænding af Fødsel, har længe været beruset af Forlibelsesgriller. Forresten et ordentligt, ikke uvidende Menneske. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-06
Jeg er nu kjed af at udlede mig viden over Regensentens Anmærkninger. Kun om hand negative Synder endnu nogle Ord. At og saa disse ere store, formoder vel enhver. Der er meget, der burde omtales i enhver Recension over Corregio, hvorom der her ikke staaer et Ord.