JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
(Første Tolk ved det Kongel. Danske C. Gesandtskab i Constantinopel. Carga over Retour=Vahrene med det Kongelige octroyerede Danske Asiatiske Compagnies Skib Rigernes Ønske, fra Tranquebar og Bengalen 1774. Fra Bengalen. 524230 Pd. Salpeter. 8005 - Calliatur Træe, 1771 - Bonnaras Schellack. 90 Stkr. Habatzie. 212 - Callabati Baftas. Chittibulli Baftas. 3 - Dito Baftas ordinaire. Cassa Asmiri. Gorras. Cassa Bullum. Battador eller Broderier. Enkelte Gohloban Lenso eller hvide Tørklæder. Dito Soet Romals & Sercari Tørklæder. Fra Tranqvebar. 9940 Pd. Calliatur Træe, 300 Bundter Snor Rottinger. 69231 Pd. Peber. 3000 Stkr. Zitzer, 1ste og 2den Sort. 380 - Guinees 16 Conjong fra de Nord. 197. - Dito = 18 dito = = = dito 388 - Dito = 14 dito = = = dito. Pano Comprido 9 Kals dito. 1029 - Dito Dito 15 Kals Tranqvebar. Dito Dito 12 dito dito. Dito Dito; 8 dito dito. Dito Dito 2 dito dito. Dito Dito 7 dito dito. Salempuris 8 Kals. Blaae Dito. Parrecaller 8 Kals. Pano Canari Camis. Pano Camis. Murri, 1ste Sort. Dito, 2den Sort. Murri Maderpack. Sukkerdon, 1ste Sort. Dito, 2den Sort. Dito, 3die Sort. Durias. Uttisal. Ginganger. Callewapper. Enkelte røde Tørklæder, 1ste Sørt. Dito dito, 2den Sort. Dito dito, 3die Sort. Dito Soet Romals.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Af Hr. Schulzes (forhen Mi sionarius iblant Is derne, nu Præst i Halle) Reiser.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
J Petersborg saae jeg iblant Academiets Naturalier en heel og stor Hvalsiske Beenrad. Jkke langt fra Staden, i Skoven stode 14 Elephanter; Jeg saae dem imellem Træer, ne, en Fierdingvey borte, og holdt dem for deres Hytter; men da vi kom nærmere, saae jeg at det var dem selv. De vare bundne fast til Træer med Lænker; dog ikkun med 2 Fødder. Til en af dem blev henkastet et stort Stykke Træe, som i det mindste veyede et halvt Centner, hvilket den to med sin Snabel og slængte baglænd over sig, ligesom det havde været en Spaan.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
J Polen er Hexe=Processen, den forskrekkeligste Plage, som nogensinde har overgaaet det menneskelige Kiøn, endnu overalt i Svang gaaende. Geistlige og Verdslige Mag. nater lade saa mange Folk opbrænde som Hexer og Trold folk, at det gyser i een, som hører det. – J Warschau ere vel mange anseelige Palladser, men da de ligge adspredte imellem slette Huse, falder de ikke saa godt i Øyesynet. Ved Bialestok fandt jeg en Skov 4 Mile breed, hvor alle Træer staaer i en lige Linie eller Alleviis.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
J Engeland er det brugeligt, at Præsterne læser deres Prækener op af Papiret. Til den Ende ligger der Fløyels Puder paa Prædikestolen, paa hvilke Præsten legger sine Arme under Læsningen. - Liigkisterne ere anderledes dannede i Engeland, end ellers; de ere nemlig udsveifede eller krummede ind- og udad, saa at de omtrent forestille Legemets Skikkelse. (J Jtalien begraves Ligene uden Liigkiste.) I London pleier man at gaae meget sildig til Sengs. Indtil Klokken Tre om Natten er der næsten lige saa fuldt paa Gaderne, som om Dagen. Man gaaer derfor, meget trygt paa Gaderne. Hoved=Gaderne ere oplyste ved de kostbareste Lamper i Boutiqverne, og i de ævrige ere Løgter. Man har i London intet andet end Hvedebrød, der bliver baget i den samme Skikkelse som andensteds Rugbrød, og Engellænderne blive syge af Rugbrød, naar de ville forsøge at spise det. Hvedebrød bliver ikke spiist anderledes end friskt. Endog Tiggerne foragte det, naar det er en Dag gammelt. Derpaa har jeg seet et Exempel. En Morgen kom en fattig Kone til min Vert ende, og bad om et Stykke Brød; da nu det friske endda ikke var kommet fra Bageren, tog Vertinden et stort Stykke af Gaardags Brødet, lagde kold Steg derpaa, og gav Tiggerkonen. Denne trykte i Brødet med Fingeren, og da hun mærkede, at det ikke var friskt, slængte hun det bort og sagde: Meener Madammen, at jeg er en Hund, og gi derpaa bort i fuld Harme. Jeg sagde til Vertinden, den Kone skulde i Tugthuset; Hun svarede: vore Tiggere ere nu saaledes.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Om Venedig. Man finder temmelig fielden Glasvinduer, endog i de store Huse ere de ofte af Papiir, Lærret, Oxeblærer a. Aarsagen er mig ubekiendt, thi der er i Jtalien ingen Man el paa Glas. - Trapperne i de offentlige Huse f. Ex. Raadhuset, Bibliotheker a. ere meget ureene af Urin og For de mange Canalers Skyld bruger, Excrementer. man, i Stedet for Karether, smaa Skibe eller saa kaldede Gondoler, hvoraf der ere nogle tusinde. En Gondola er omtrent 30 Fod lang, og gaaer temmelig spids til ved begge Ender. Foran rager, en Jernsnabel frem, som er 4 Fod høy, der giver Ballancen. Midt i Gondolen er et Dekke eller Ruf, ligesom en Karet=Fading, beklædt med sort Klæde, og Vinduer paa begge Sider. Træeværket er sort beitset, og Jernsnabelen er poleret som et Speyl. Gangene paa Gaderne ere overalt af hvid Marmor, saa velsom ogsaa Broerne, og for den største Deel ligeledes Husene. Værelserne ere mestendeels betrukne med Guldlæder, af alle Slags Farver, og Loftet er overtrakt med en broget poleret Gibsmæsse, hvorudi alle Slags Figurer af Løvværk og Blomster ere anbragte. Tagene ere flade, og ligeledes overtrakte med en Gibsmasse. Skorstenene seer næsten ud som Jordsvampe; der gaaer nemlig en rund Stilke ud igiennem Taget, omtrent 3 Alen lang, og har 3 eller 4 Aabninger paa Siden, hvor Røgen gaaer ud igiennem; oventil er Skorstenen tilmuret.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Paa Giovedi Grasso eller fede Torsdag saae jeg paa Marcus=Pladsen følgende Skuespil. Der var spændt et Ankertov fra Jorden indtil oven paa Marcus=Taarnet, og derfra paa den anden Side ned igien til Gulvet til Dogens Loge. Derpaa blev en Mand i et lidet Skib trakt op paa Tovet indtil paa Taarnet, og foer paa den anden Side ned igien til Dogen, til hvem han overleverede en Blomsterbusk. Derefter blev han trakt op igien paa Taarnet, og foer ned igien paa den første Side, Jmedens dette skee de, viiste de unge Roerkarle følgende Kunststykke: To af dem lagde sig paa en Stillads jevnsides paa Ryggen, saaledes at Ryggen laae huult. Paa hver af dem traaede to andre, en paa Brystet og en paa Knæerne. Disse 4 lagde Brædter paa deres Skuldre, hvorpaa der atter stode 4 andre med Bredter paa Skuldrene. Paa disse sidste stode 2 andre, og paa disse een. Herpaa klavrede en Dreng opaf alle disse oven paa hinanden staaende Mennesker op paa den Øverstes Hoved. Efterat han havde staaet der paa en Minut, sprang han ned; efter denne sprang den øverste ned, siden de to Karle, og saaledes et Lag af Karle efter det andet. Loretto blev os iblant de mange næsten uskatterlige Kostbarheder ogsaa viist et Barn af støbt Guld, som Keyserinden Maria Theresia har foræret dertil, ved den nu værende Keysers Fødsel. Om Rom.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Efter en trykt Veyviser kan man magelig i en Tid af 10 Dage tage alle Seeværdighederne i Øyesyn i denne Stad, som fra Aartusinde af er endnu indtil denne Dag den see værdigste i Verden. - Synet af Peders Kirke satte mig i en henrykkende Forundring. Alle Kongelige Slotte i Enropa falder bort herimod. - Kastellet St. Angelo er opbygget af lutter Qvaderstene. - Kirken la Rotonda eller Pantheon er den eneste endnu tilværende gamle Romerske, Bygning. Den er rund uden Vinduer, og har oven til en Aabning, hvorigiennem Lyset falder derind udi. Jgiennem denne samme Aabning falder ogsaa Regnen derind, og man betiener sig af samme til at afvaske Marmor=Gulvet. Fordum har der været Sølv og Guld Afgudsbilleder i Pantheon, af hvilke Pave Urbanus Barbarini lod støbe kunstige Pillere, som nu staaer i Peders Kirke. Et Foretagende, som Alderdommens Elskere evig ville beklage.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
J Constantinopel saae jeg Sultanen ride til en Mo schee. Fra Seraillet til Kirken vare paa begge Sider opstillede tre Rader Janitscharer. De vare ubevæbnede, og havde Læderhuer paa, ved hvilke der bag til nedhængte en og en halv Alen lange imod neden til stedse bredere Remmer. Dige Remmer vare en Alen brede i den nederste Ende Toget var følgende: 1. En Herre til Hest, som bar Teppet, paa hvilket Sultanen giør sin Bøn i Kirken. 2. En anden Herre med Sultanens Kaffe=Service, siden han altid drikker Kaffe i Kirken efter Bønnen, 3 Sverddrageren. 4. En Herre, som var Turbanen, og bevægede samme snart til høyre, snart til venstre Side imod Folket, til Tegn paa Sultanens naadige Sindelav. Paa Turbanen glimrede en stor Saphir. Enhver af disse fire havde en stor Mængde Betientere til Hest og Fods hos sig. 5. Sultanen selv; for ham rede tolv Dørvogtere, og ved Ridderne fire og tyve Heydukker med Harniske og Hielme. Paa Heydukkernes Hielme vare saa store Buske af Strudsfiedre, at man neppe kunde see Sultanen. Denne Herre var ganske simpelt klædt i violet Klæde, men Hestens Skaberak var sterkt besat med Perler og Juveler. 6. Kislaraga, eller Gildingernes Oberst med et mægtigt stort Følge. 7. Janitscharaga med sin tre hundrede Mand sterke Livvagt. Da Sultanen red forbi, saae han stivt paa os, og med en Slags Medlidenhed, betragtede os. Vi vidste ikke, hvad det skulde betyde, førende man siden sagde os, at han maa have troet, vi havde Sorg, for vore sorte Klæders Skyld. - Constantinopel giver uden fra en meget prægtig Anseelse, men ikke inden i; Gaderne ere snevre, krumme og urene, og ganske fulde af Hunde. De sidste formerer sig saa sterkt, fordi Tyrkerne ikke dræber dem. Der holdes egne Folk til at foere dem. - Den Russiske Gesandt spiste hos Storveziren, og vi kom med iblant hans Følge ind i Divan. Dette er fiirkantet, og har oven til en rund Kuppel; i Midten hængte et stort aabent Fuglebuur, hvor en Due fløy ud og ind. Enhver saa ved et lidet Bord for sig selv. For Storveziren bleve 150 Retter paa grønne Porcellains Fade frembaarne, en efter den anden. Fadene vare tildekkede med Læderdekseler. Storveziren havde ingen Kniv eller Gaffel, men tog fat paa alt med de bare Fingre, da Kiødet allerede var skaaret i Stykker. i Kiøkkenet. Ved hver Ret afviskede han Fingrene i en frisk Serviette, saa at der altsaa bleve brugte 150 Servietter, Sophie Kirken i Constantinopel er den eneste Bygning, som jeg paa nogen Maade kunde sette i Ligning med Peders Kirke i Rom. - Paa Øen Standhio give Skovene, af Pommeranzcitron Granat, Mandel a. Træer et uforligneligt Anseende og Lugt. I Staden staaer paa et Torv en overordentlig stor i tre Etagier afdeelt Løntræ, (placanus) Den er 12 Fod tyk, og 36 Fod høy. Under dens Grene staaer 12 Kaffe=Boutiqver i Skygge.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Om Egypten. Vi gik ind i den største Pyramide, og stege en Gang op paa 160 Trappetrin. Trappetrinene ere Udhulinger i den ellers glatte Porphyr, som de Reysende, der har været udi Pyramiderne, har gjort Tid efter anden. Efterat vi vare klavrede noget op, fandt vi mange Korsgange og Kapeller ligesom i et Kloster. Endnu høyere oppe kom vi i en Sael, hvorudi der stod en stor Kiste af Porphyr, hvis Laag laae derhos paa Gulvet. Derfra maatte vi glide ned igien. Nederst i Pyramiden var en Aabning, samt et derhos liggende sønderbrudt Porphyr=Laag. Min Reysekammerat steg op paa Pyramiden uden paa, men han kom ved den Leylighed til Skade paa et Been, hvoraf han nogen Tid derefter til min store Bedrøvelse maatte døe. - J Staden Cairo skal, som man sagde os, være 16000 Blinde i Hospitalerne; der maa vist nok ogsaa være et stort Antal af dem; thi der mødt os hvert Øyeblik nogle paa Gaderne. Husene ere hvidtede med Kalk saavel indsom udvendig, saa at det blinder Øynene. Vinduerne ere mestendeel af Træsprinkelverk uden Glasruder, saa at Støvet trænger bestandig ind i Værelserne af de mange Heste, Eseler og Kammeler paa Gaden. Maaskee begge disse Aarsager, Støvet og de hvide Vegge, kan være Aarsag til den hyppige Blindhed. - Store Myg, Fiirbene og Skorpioner forstyrrer en om Natten i Søvnen. Saa meget jeg efter Øyesynet kunde dømme, overgaaer Cairo Størrelse alle andre Stæder, som jeg har seet endogsaa London og Constantinopel. - J Damaatte saae jeg et Bierg af Citroner at ligge paa Gaden tilkjøbs. Jeg gik hen og forlangte for en Para (halvanden Skilling). Sælgeren talte mig hver gang fem til; da jeg havde faaet tre gange fem, tænkte jeg, at han havde ikke forstaaet mig, og raabte, at jeg vilde ikkun have for en Para, men han talte stiltiende fort, indtil jeg havde 40. Da jeg lagde min Para hen til ham, gav han mig endda en Haandfuld til. Saa got Kiøb er denne Frugt her, som i dette varme Land giør, fortreffelig Tieneste til at slukke Tørsteen. - Vandet af Nilstrømmen er guulagtigt og tykt. Det bliver bragt til Staden i Læderflasker paa Kammeler og Eseler, da enhver Huusfader kiøber saa meget som han behøver. Af Læder flaskerne bliver det slaaet ud i et Leerkar, som er ikke gandske udbrændt og uglasseret, neden til spids, og staaer i en Trefod af Træ. Naar man drikker Vandet saaledes, som det kommer af Floden, maa man laxere derefter; men naar man kaster en Drig derudi af et Par Pund stødte Bitter mandler, trækker samme alt Dynd til sig, saa at Vandet; inden kort Tid bliver klart. Endnu klarere er det, som sies igiennem Karret i en under Træfoden sat Skaal.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
J Catro gik vi i Copternes eller Abyssiniernes Hovedkirke, og befandt den saaledes: Den lignede før Salomons Tempel end en Kirke, thi den havde 1) en viid Forgaard, hvor den gemeene Mand og Fremmede opholde sig; 2) en Plads for de anseelige Meenighedens Lemmer; 3) det Hellige, hvor Præsterne og Forstanderne ere; 4) det Allerhelligste, hvor Communionen, bliver holdet. For det Allerhelligste er hængt et prægtigt Teppe, som først aabnes efter Consecrationen. 5) Fruentimmerets Plads, som er ophøyet og omgivet med Gitterverk, saa at de kan see alting, uden at blive seete. Vi gik i Førstningen ind i Forgaarden; men da Forstanderne saae os, lode de os føre ind i det Hellige, og gave os hver en Krykke at læne os paa. Dette betyder i de Abyssiniske Kirker ligesaa meget, som naar man i andre Kirker lader nogen gaae ind i en Stoel; thi de har ingen Stole i deres Kirker, men Tilhørerne staaer, og hvo som bliver træt, den setter sig enten ned paa Gulvet, eller paa et Teppe, som han har medbragt, fornemme og gamle Folk læner sig paa Krykker. Alteret var et Steenbord. Ved samme stode to Mænd med Cymbaler, d. et ovale Skiver, som paa Kanten vare besatte med mange Bielder, og hængte ved en Stang, ligesom en Klingpung. Disse Jnstrumenter, lode sig Tid efter anden høre. Præsten havde en hvid Kiortel af Kammelhaar paa, paa hvilken der var syet et Kors af rødt Klæde. Der var en Kabudse paa samme, hvilken han snart trak over Hovedet, snart kastede tilbage paa Nakken. Nadveren nøde først Præsterne, og dernæst de øvrige, alle under begge Gestalter. Det øvrige Brød bar en omkring paa et Fad, og frembød det til at spises. Vi toge noget deraf, og fandt, at det var usyret og ikkun halv baget. Jmedens Communionen varede, blev Evangelium forelæst og noget af Macarii Homilier. Derefter bragte man mange smaa Børn til Præsten, som lyste Velsignelsen over dem, og derpaa kyssede enhver, som havde nydt Nadveren. Siden gik alle de øvrige Parviis forbi Præsten, for at faae Velsignelsen. De sidste vare en stor Hob Blinde, (af hvilke dersom meldt gives saa mange i Cairo; den ene holdt fat ved den anden, og de bleve anførste af en Seende. Jngen Billeder vare i Kirken, hverken malede eller udskaaren.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Nogle Prøver af Youngs Sange om Tallighed i Lidelser. (Bogen sælges for 12 s. paa Addresse=Contoiret. Hvad kroner begge Kiøns Roes mere end alle Talenter, Den Konst, at være rolig i Stormen, og under Lykkens Trudseler at smille, Himmelens Val er sikkere end vores eget. Spørg kun de forgangne Tider, hvad var Menneskeets frygteligste Skiebne, denne: at see sine egne Ønsker opfyldt Dersom du i din Vrede vil ønske din verste Fiende den største Ulykke, saa overgiv ham til sin egen Villie. Hvor mange ere ikke nedstyrtede fra deres heftige Tilbøyeligheders Høyde, og omkomne i deres hæftige Ønsker, Et hæftig Ønske, er til alle Tider uretfærdig. Det er Taalighedens fuldkomne Modsættelse, og høyst syndig, efterdi det indslutter i sig, den ulyksaligste Vildfarelse, som vi i vores eget Val runde begaae: en Afsondring fra Himmelen. Flye hine svage Sieles selsomme Svaghed, en ufornuftig Modsættelse af alle Fornøyelser. Nogle synes at være ret indtaget i Bedrøvelse, og omarmer denne hæslige Furie, jeg føler selv en fortient Skam af denne Gemyts Art. O Bedrøvelse, du, som stammer af en saa afskyelig Rod; du Helvedes andet Barn, hvor tør du vove at sætte dig op imod Himmelens overflødige Naade, Avlet af sorte og giftige Dunster, og opdragen ved Uforstand, bliver du tilsidst af Vedvarenheden ført endog til Raseriet selv. Uroes værdige og feige Taare flyde ofte af dyriske Øyne. Men Latteren, den umiddelbare Latter, er Menneskets glimrende Kiendetegn, den opklarer dets Ansigt med en pludselig Glands, og hos den ædle Glædes Børn, antænder nogle Straaler af Moses Ansigt. Er Lærdommen og Taalighed da vel svær, prøv den kunn, og du vil finde, at denne Pligt langt fra ikke paalegger os saa meget som Hiertets Banghed. Vær taalig! og du vælter i samme Øyeblik den hele Last af Livets tusinde Sorge paa ham, der selv ved sin almægtige Haand har paalagt os Byrden, der forvandler vores Pligt til Hielp, og sine befalinger til Velsignelse.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Prædikanterne til Fredag og Løverdag. Frue Kirke, Mr. Bendtsen. Mr. Suhr. Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Catechet Sibbern. Catechet Sinding. Nicolai Kirke, Catechet Sinding. Mr. Thomsen. Hellig Geistes Kirke, Mr. Bladt. Trinitatis Kirke, Mr. Gros, for Dim. Catechet Kuhlmann. St. Petri Kirke, Hr. Pastor Resewitz. Christianshavns Kirke, Mr. Wulst. Frederichs T. Kirke, Catechisation ved Hr. Pastor Lorck. Garnisons Kirke, Catechisation ved Hr. Pastor Chemnitz.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Handels Beretninger. Kiøbenhavn. Jndkomne Skippere den 13 September: J. Erichsen fra Colding med Brænde; J. Bratering, J. Fehling og C. Fretwurst fra Ribnitz med dito; A. Greve fra Ekkernforde med dito; C. Jansen fra Aarhuus med dito; M. Vittenhagen fra Neuvarp med dito; J. Hamberg fra Bornholm med Sandsteen; J. Pieters fra Calmar med Tømmer, Bræder og Gulvstene; N. Munch fra Lybek med Stykgods og Tømmer.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Udgaaende: J. Cram til Østersøen; J. Madsen til Helsingøer; J. Ravn til Assens; H. Kreft til Barth; H. Bohn til Drammen; P. Sørensen til Nordberg; F. Maymand til Grenaae; J. Jakobsen til Veyle; P. Jakobsen til Østersøen; M. Madsen, H. Aarslef og R. Michelsen til Svendborg.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Gaver fra Publico Til Syge=Kassen. Efter Løfte gives i Jesu Navn 1 Rixdaler til 6 Fattige og Syge til en Vederqvægelse. Den 15 Sept. M. C. Takkes skyldigst.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Seylfærdige Skippere. Capitain Michel Ulrich Meyer, hiemkommen fra St. Croix, agter med sit førende Skib Anna Bergitta, om 6 a 8 Dage at afseyle herfra til Bergen. Dersom nogen noget Gods didhen haver at forsende, eller Passagerer at medfølge, vilde de behageligen adressere sig hos Skibet, beliggende ved Sr. Wilders Plads paa Christianshavn, eller og hos mig undertegnede Christian Jürgensen. Skipper Jens Poulsen Schmidt agter sig til Dantzig saasnart Auctionen ved det Ostindiske Compagnie er forbie, hvor Skibet er beliggende for at indtage Fragtgods og Passagerer; Vedkommende behager at melde sig paa Skibet, eller hos Skipperen boende udi Toldboegaden i No. 81.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Skipper Søren Rasmusen Leth beliggende i Nyehavn lige ud for Nr. 9. agter og 3 a 4 Dage at afseyle herfra til Christian a, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer; Vedkommende vilde behageligen melde dem i Nyehavn i No. 9 paa Hiørnet af Lille Strandstrædet hvor nærmere gives Efterretning. Sammesteds er at bekomme nye hiemkommen Norsk Kommen til billig Priis. Skipper Jacob Nissen af Flensborg, med sin førende Hukkert, die Norsche Friede kaldet, beliggende ved det Kongel. Toldkammer, agter sig sidst i indeværende Uge herfra at afseyle til Riga. Hvo noget Gods maatte have at forsende, eller som Passagers at medfølge, vilde behageligen melde sig ved Skibet, eller til mig C. A. Jacobsen. Posternes Gang.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Den kommende Hamborger Agende Post er Hr. Postmester Berends; Den Forventende er Hr. Postmester Boetius; Og den, som reyser til Hamborg den 17 September er Hr. Postmester Heng. Touren falder og til Jylland den 24 September.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Gields Advarsel. Advares alle og enhver som haver Pant hos mig, deels for Vahre og deels for rede Penge, at de vilde inden 14 Dage fra Dato af indløse samme, hvis ey, da lader jeg det ved offentlig Auction bortsælge, for derved at søge min Betaling, og for det Manglende min Ret at have reserveret. Kiøbenhavn, den 15 September Frederich Wilhelm Berner, Tobakshandler.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Herved bekiendtgiøres, at Vedkommende ville behage at indløse det hos mig staaende Pandt inden 3 Uger efter Dato, ellers stilles samme til Auction og for det Manglende, reserverer jeg min Ret. Foruden ovenmeldte, bliver de Meubler som er bleven efterladt af manglende Leye i Sal Jens Nielsens Arvingers Huus ved Vester Vold Nr. 282, at hvis samme ikke til ovenmeldte Tiid bliver indløst, stilles det til Auction, og for det Manglende reserve rer jeg mig min Ret. Kiøbenhavn den 9 September 1774. P. C. Mariager. som Formynder for samme Børn i Lille Strandstrædet Nr. 103.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Hermed advares alle og enhver, i eller uden Byen, som haver Pandte Gods hos mig, at de inden 14 Dage indløier det, ellers setter jeg det til offentlig Auction, og til fuld Afbetaling forbeholder min Ret. Kiøbenhavn den 10 September 1774. M. Bruun, i St. Pederstræde Nr. 155.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Da Monsr. C. G. B. hans Opholdsted ey vide, nødsages jeg derfore efter den nu brugelige Maade, i Mangel af at anden lovlig Opsigelse ey kan skee, herved 3de Gange at avertere, at han inden 14 Dage fra Dato af indløser sine hos mig pantsatte tvende Uhrer, nemlig et Guld emailleret Jagt Uhr og et Tombaks Dito, med 38 Rdlr. samt Renter, som siden den 14 September 1773. haver henstaaet, i Mangel heraf bliver de stillet til offentlig Auction og for det øvrige reserverer mig min Ret. Kiøbenhavn, den 12 September 1774. Rasmus Friis Klingberg.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Da en Person navnlig G. W. J. har efterladt sig en stor guul Hund i Underpant for Kiørsel, saa advares samme Person, inden 4 Dage fra Dato at indløse sin Hund, ellers vorder Hunden, bortsolgt, og for Resten mig min Ret forbeholden. Kiøbenhavn, den 12 September 1774. Frantz Nielsen.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Bekiendtgiørelse. De respective Herrer her udi den Kongelige Residentz, Stad, saavelsom i alle omliggende Provincier, saa og i Norge &c., som tilforn af afgangne Zacarias Zedeler er antagen som Collecteurer ved det Kongelige mig allernaadigst forundte Lotterie paa Juveler og Pretiosa, bedes renligt, at de med allerførste til mig Underskrevne, som Priviligateur for bemelte Lotterie, vilde lade indløbe en fuldstændig Efterretning paa hvor mange Lotto=Sedler af föerbemeldte Lotterie maatte være afsadt, for jeg derved kan vide at indrette mine Mesu es.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Jean Francois Fistaine, Juveleer og Guldsmed, boende udi Høybroestrædet i No. 73.
Københavns Adresseavis, 1774-09-14
Det i Adresse=Contoirets Efterretninger Nr. 143, averterede: at god Chocolade skulde være at sælge hos Urtekræmmer Frans Bering og Ravn i Vognmagergaden, har jeg med Fornudring Dag først seet, og derfor i Dag først kan imodsige det, saavel for Publici som min egen Skyld. Paa det averterede Sted i Vogn magergaden holder jeg Urteboed og sælger Urtekram Vahre, og Frans Bering, som logerer hos mig til Michaeli Flyttetid, sælger Chocolade, men under Firma Frans Bering og Ravn existerer ingen Handel der. Kiøbenhavn, den 14 September 1774. Hans Ravn. Paa Hiørnet af Store Grønnegade og Gammel Mynt Lit. A. No. 222, opvartes honette Personer med Chocolade, Caffe, Thee, og Mad om Aftenen. Sammesteds gives Anviisning hvor nogle honette Personer ved et sluttet Bord for billig Betaling kan spise til Middag.