JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-10-03
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten, (af Mandagen den 11te, og i Siellands Landstinden 21de September 1796, ere de, som maatte have noget at fordre i nu a gangne Madame Karen Schifters og forhen afdøde Mand, forrige Capitain i det Asiatiske Compagnies Tieneste Christen Schifters fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel at møde i Skifte=Commissionen, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. 12) J Følge et imellem nu afg. Jngeborg Kirstine, Wandelsdatter og efterlevende Mand Spær bakker Jens Christensen Norup den 12te August 1782 oprettet og den 20de September næstefter allernaadigst confirmerede Testamente, haver Enkemanden til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, til Deeling imellem den Afdødes Arvinger indbetalt 5 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte afdøde Jngeborg Kirstine Wandelsdatters Arvinger, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt for at imodtage hvad dem kan tilkomme af bemelte indbetalte 5 Rdlr. (a) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting. den 24de August og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 5te September 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi forrige Muursvend Andreas Nielsen Langes og Hustrue Giertrud Larsens Separationsboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1796-10-03
Til 1ste November d. A. er en god Condition at bekomme og E en skikkug og ordentlig Persohn, som Fuldmægtig ved en Jordegods i Sielland han maae være bekiendt med de Forretninger som derved forefalder, og tillige kan forevise paalidelige Attester om hans gode og anstændige Opførsel; Bet kommende ville derom behage at henvende sig til Procurator Neergaard i Kallundborg. I Callundborg hos Mesterstrædet Fabricius er god Peberrod at ) bekomme for 4 Mk. Lispundet og Valmoddetræer for 12 sk. Stykket. lite Decbr. paa 1ste Priontet i et Jordegods; man behage En Capital af 68 til 70000 Rdlr. tilbydes til næstkommende at melde sig hos Secretaire Lund i Springgaden Nr. 18. (En Capital, stor 383 Rdlr. 3 Mk. 6 s., tilhørende Myn til gen Ole Olesen i Kiøge, er til Laans at bekomme enten strax eller til førstkommende 11te December Termin, imod sikker, Pant i faste Eiendomme, hvorom man vilde behage at henvende sig til Cancellieraad Rasmussen, sammesteds. Udenbyes vilde behage at frigiøre deres Breve derom.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Ast disse Til een -oes-
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Constantinopel, den 30te August. Den hidtil værende Reis Effendi, Ratib, er, uagtet hans forhen har været en af Storherrens Lærere, og stod i stor Anseelse, bleven afskediget med de meest udmærkede Tegn paa lingade. Det Budskab, ved hvilket hans Dimission blev ham forkyndet, var forfattet i haarde og foragtelige Udtryk, og blev ham overleveret i samme Øieblik, da han kom ind i sit Statsbureau, hvor man gav ham at forstaae, at hans Plads allerede var besat med en værdigere Statstiener. Paa samme Maade ere hans Venner, de græske Prindser Morusi, den første Hospodar i Wallachiet, og den sidste Tolk ved Porten, blevne afskedigede. Den afskedigede Hospodar maa ikke engang indkræve de allerede forfaldne Contributioner i Wallachiet; men de ere blevne skiænkede hans Efterfølger, FyrstenOpstlantii, som allerede 2 Gange har været Hospodar. Sammes Søn er bleven udvalgt til første Tolk ved Porten. Anledningerne til hine Forandringer ere i Besynderlighed følgen: de: Statsraadet, som den nu værende Sultan har indsat undersøgte alle Beretninger, som den hidtil værende Reis Effendi, siden hans Udnævnelse, havde aflagt, og befandt, at samme i alle Puncter, som meest interesserte Porten, vare falske og urigtigede. Disse Puncter angik i Besynderlighed; 1) Magten, Følgerne og Omfanget af den forrige polske Jnsurrection. 2) Sverrigs System og foregivne besluttede Project, at begynde vist en nye Krig. 3) De i den franske Krig roliserte Magters Udtømmelse og gandske Ruin. Over disse Puncter havde Reis=Effendi, i Forbindelse med Brødre, ne Morusi, og nogle her værende fremmede Ministre, stedse givet saadanne Beretninger, som kunde have forledet Porten, til vigtige Vildfarelser og farlige Beslutninger. Tildragelserne selv have beviist, at Beretningerne have været falske, og efte selv opdigtede, og denne Omstændighed vil nu trække mange store Personers Fald efter sig. - Paa Øen Candia er udbrudt et Oprør. Jndbyggerne, misfornøiede ved det tyr liske Herredømme, og ophidsede af Fremmede, have fordre i Berling. ve Sovet Pachaen, og i Hovedstaden Candia og andre Steder oprettet Frihedstræer. Capitain Pacha, som krydser med sin Flaade der i Egnen, har strax faaet Ordre, at bringe Jnsurgenterne i Orden igien.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Trient, den 7de September. I Gaar har Fienden frivillig, og uden at blive angrebet, trukket sig tilbage fra alle sine Positioner, og vore Forposter ere rykte efter. Fienden trak sig ogsaa tilbage fra Condino og Storo, og forlod det hele Trientinske Fyrstendømme, hvormange af de K. K. Tropper ere ankomne. Det østerrigske Hovedqvarteer er nu her.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Lindan, den 17de September. Ved Bregenz og Dørenbeuren forefaldt i Gaar en blodig Fegtning imellem de Keiserlige og Franske. De Keiserlige bleve understøttede af nogle 1000 Bønder, som overalt bevæbne sig. Slaget begyndte om Morgenen, og varede til om Aftenen Kl. 5, da det ganske endte sig til de Franskes Skade, hvilke maatte lade tilbage deres hele Artillerie og Bagage, og mistede en betydelig Deel Mandskab. Armee corpset i det Vorarlbergiske er ganske adspredt; de flygtende Tropper vanke omkring hist og her, en stor Deel er allerede faldt i Østerrigernes Hænder, og de høistopbragte Vønder fange dem overalt, og levere dem til Østerrigerne. Herfra indtil Constanz seer man ingen Franskmand mere.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Venedig, den 17de September. Vivide nu med Vished, at Feldtmarskal Wurmser har, efter vedholdende Fegtninger, forenet sig ved Mantua med Garnisonen sammesteds, og med sammes Hielp angrebet de Franske, og anrettet et stort Blodbad iblandt dem. - Benævnte Feldtmarskal lod, som han tog Flugten, lokkede de Franske til at trække frem indtil Mantua, angreb dem der, nedsablede for største Deelen det franske Cavallerie under General Angereau, gjorde en Mængde Fanger, og slog de Franske tilbage indtil Brescia, i hvilken Stad ankom 3000 af deres Saarede, og 6000 Flygtende. Benævnte Actioner ere forefaldte den 15de og 16de.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Mayland, den 17de September. J Rom er bleven holdt en Cardinetforsamling, hvori man har raadslaaet over det franske Directoriets Fordringer. Det sidste forlanger, at Paven høitidelig skal igientalde alle Buller, som han har udstædt mod de Franske, siden Revolutionens Begyndelse, og erklære, at disse Buller stride mod Mo talen, Religionen og Politiken. Dette Forlangende fandt hos Paven mange Vanskeligheder. - I Gaar ankom den franske Commissair Garreau hertil. Man troer, at Freds congressen, som var aabnet i Florenz mellem Salicetti, Pavens Gesandtere, og den spanske Minister Agara, er løbet frugtesløs af.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Jnspruck, den 18de September. Efter en hertil indløben Beretning kal den 15de være forefaldet en nye Bataille ved Verona, hvori vi have mistet 7000 og de Franske henimod 11,000 Mand af Døde, Saarede og Fangne.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Fra det Trientinske, den 18de September. Efter en nylig indløben Beretning ere 3000 Saarede Franske ankomne til Brescia, hvoriblandt 2 Generaler, af hvilke den ene har mistet en Arm. Mange flygtende franske Tropper, ere ogsaa sammesteds ankomne med Kanoner og Bagage Generalfeldtmarskal Grev v. Wurmser befinder sig ved Verona, og er i fuld Anmarch mod Trient - Der berettes videre, at det franske Generalitet har sendt Ordre til den venetianske Castellan i Breseia, at føie Anstalter til at imodtage Hovedqvarteret, og inddrømme Statsporterne af dalle Pale, di Gorlonga, og St. Nagero, samt afvæbne Jndbyggerne i Val Trompea, Val Sabra og Val Comonica. De Franske trænge ikke videre frem i Tyrol, fordi Moreau trækker sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Jtalien, den 20de September. I Bologna have dette Hertugdoms Stænder været forsamlede, og man har overleveret en Plan til en nye Constitution, som nu skal blive undersøgt af en Committer. - J det adriatiske Hav krydse paa nærværende Tid 5 engelske Fregattet Efter Rygtet skal den genuesiske Regiering endelig have giver efter for de Franskes Paastand, at tillukke sine Havne for Engelænderne. General Buonaparte sendte allerede for nogen Tid siden en Adjutant til den venctianske Gouverneur i Ber na, med den Anmodning, at borttage alle Knøvlerne af Klokkerne i Verona og de omliggende Egne, at afvæbne det venetianske Tropper, og oprette, paa de offentlige Pladser i Verona og de der værende Broer, Datterier. Benævnte Gouverneur svarte herpaa : at man ikke kunde betage Jndvaanerne Brugen af Klokkerne, uden at udsætte sig for et almindeligt Oprør; de venetianske Soldaters Afvæbning kunde kuns skee da, naar ogsaa de franske Tropper, som rytte ind i Verona a., bleve afvæbnede; og Anlæggelsen af franske Baterier i Verona kunde for Resten kun skee paa den Maade, at de Franske ikke betiente sig af samme, uden hans Tilladelse. -J Venedig er det paa nærværende Tid forbudet alle Fremmede at komme ind i Staden.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Paris, den 22de September. Fra det Indre af Landet ere endnu 30000 Mand beordre de til at forstærke vor Sambre= og Maasarme. - Man venter her om kort Tid Hr. Jackson, som Befuldmægtiget fra London, for at giør Forslage til Fred mellem Frankrige og Engeland. Efter Rygtet er vor Regiering meget villig til at indlade sig i Fredsunderhandlinger; og Directoriet skal ogsa allerede, paa den danske Charged Affaires's Forlangende have bevilget Pas for Hr. Jackson. Hvad Udfald Underhandlingerne vil faae, kommer an paa de Forslag, som Hr. Jaa son vil giøre fra den engelske Regierings Side.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Colln, den 24de September. I Gaar fik den franske Nordarmer Ordre at brække ove Dag Morges, for at trække ind i den forstandsede Leir ved Dusseldorf. Hiin Armees Hovedqvarteer, og den franske Sambre= og Maasarmer befinder sig paa nærværende Tid heri Cölln. Et Corps af Nordarmeen har ogsaa besat Forskandsningerne paa Øen ved Neumied. Den der værende Broe, standse er, endnu bestandig besat af de Franske. Den venstre Fløi af Sambre= og Maasarmeen staaer ved Sieg. Begge Parters Forposter have allerede havt mange smaa Fegtninger med hinanden; og i Gaar ere nogle østerrigske Soldater, som man i samme havde gjort til Fanger, indbragte hertil.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
General Bernadottes Division er i Dag afmarcheret fra den høire Rhinstrandbredde, for at begive sig til Bonn. General Bynneau er død af sine Saar, som han gt i Actionen ved Altentirchen den 20de. En Deel af den franske Sambre= og Maasarmee trækker sig til Hundsrucken. General Beunonville er i Forgaars gaaet over Rhinen, og har med flere Generaler anstillet en Recognostering. Ogsaa General Jourdan befinder sig nu paa den høire Rhinstrandbredde, og siges at skulle beholde Commanden over den høire Fløi af den franske Armee, indtil Beurnonville formelig har paataget sig Commanden.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Augsburg, den 24de September. Med en Stafette kom nylig den Efterretning hertil, at General Frøhlich paa nye har slaget et fransk Corps, som vilde retirere mod Bodensøen. De Franske have mistet 1200 Dede, og 1300 Fanger. - Ogsaa Lindau skal nu være forladt af de Franske, og 6000 Reiserlige allerede staae i Ravensbur- og vende sig mod Moersburg.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Schafhausen, den 24de September. Den Morcanske Armees Tilbagemarch gaaer fornemmelig over Engen i det sydlige Schaden. En Mængde Artillerie og Bagage er allerede passeret mod Waldshut til Breisgau, hvil ten Vei endnu staaer aaben for den Moreauske Armee. Man ge Soldater ile tilbage til deres Hjem. Landbeboerne i Schafhausen ere for største Deelen under Vaaben, for at forhindre de Fratiske fra at trænge igjennem Schweitz. J det sydlige Schwaben, i For=Østerrige &c. ere nu Bønderne ogsaa overalt bevæbnede.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Wien, den 24de September. General=Ausdannowich er ankommen til Triest med 8 saarede Officerer, og har i Breve hetil besværet sig over nogle noppers Opførsel, som han den 8de commanderte ved Bas no. Han har begivet sig til Gortz, og samler nu igien er Corps ved Treviso, for, fra Friaul af, at trænge frem paa me. - De 16000 Ungarer, som paa nærværende Tid ere paa March til Jtalien, have faaet Ordre, at ikke støde directe til den Wurmerske Armee, men til General Davidemiens Corps, som staaer paa de Tyrolske Grændser for at sætte ham i Stand, gien til at kunne forene sig med Wurmser. - Med Ritmester kaldel er hertil indløben den Efterretning fra Erkehertug Carl. de Franske ogsaa ere med Forliis fordrevne fra Egnen af gestningen Chrenbrenstein, og at denne Fæstning er bleven indsat. - Beretningerne fra den Latourske Armee gaae didindtil, at de Franske bleve nødte til at forlade Rugsburg. Den Congregation, som omtrent 70 ungerske Magnater og store Godseiers holdte i Pest, for at randstaae om Midlerne til at stille 8000 Mand udrustede for Keiseren, og underholordem paa Nationens Bekostning, er skiltes ad, uden at der er bleven taget nogen fast Beslutning, saasom saadant efter de nærværende Love ide kan skee, uden en formelig Landdag. alle forsamlede Magnater have imidlertid forbundet sig til at levere Monarten til Armeerne saa meget Mandskab, Heste, Penge a., som deres Kræfter tillade; og om de andre store forslag skal der nu blive raadslaaet paa en formelig Landdag, som den 16de skal tage sin Begyndelse i Pest, og om hvis Forsamling det ungerske Cancellie selv har ansøgt Keiseren, som ogsaa strax har givet efter for denne Forestilling. - Her er indløbet den officielle Efterretning, at Churfyrsten af Bayern, endnu ikke har ratificeret den af hans Stænder sluttede Fred med de Franske. J Bayern blive nu, med Churfyrstens Tilladelse, 16000 Retruter udskrevne for den østerrigske Armee, Den neapolitanske Ambassadeur har indberettet Hoffet, at en stor Deel af de neapolitanske Tropper, som skulde støde til den Wurmserske Armee, er allerede ankommen til Loretto.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Stuttaard, den 24de September. Fra Constant have vi den Efterretning: at General Frølich har den 15de angrebe den franske Colonne under GeneralThoreau, imellem Kempten og Ugni; at Fegtningen har været vedholdende og blodig, og at det østerrigske Cavallerie tilsidst tvang de Franske til at trække tilbage, efterat det deels havde dræbt, deels saaret mange 100 af samme. General Thoreau trak sig til Bregent og Ravensburg. Den 16de bleve General Paillard's franske Colonne, som var rykket frem fra Bregenz, angrebet af Østerrigerne og de bevæbnede Bønder, som kom i 2 Colonner fra Embs, og udgjorde omtrent 3000 Mand. Slaget varede fra om Morgenen Kl. 4 til om Aftegen Kl. 5 med lige Haardnakkenhed, uden at Seieren vendte sig til nogen af Siderne. Bønderne fra det Vorarbergiske sloges med et udmærket Mod, og mistede mange Mennesker, da de Franske ikke gave nogen af dem Pardon. Man regnet begge Parters Antal af Døde og Saarede til 1600 Mand. Mange Skibe med saarede Franskmænd ere bragte til Con stang. Da General Frølich vendte sig til Lindau, troede man, at de Franske skulle forlade Bregen og Fussach, saasom :de let der kunde blive afskaarne, dersom de ei sit nogen Forstærkning:
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Frankfurt, den 27de September. Det Troppecorps, som Erkehertug Carl har taget med sig fra Nederrhinen til Overrhinen, beløber sig til 3 Datailloner, Infanterie og 18 Eskadroner Cavallerie, hvortil endnu Tropper fra Franken skulle støde. I Gaar var Erkehertugen i Maynz, og har recognosceret den der værende Egn. Den duelige General Bellegarde befinder sig næsten bestandig i hans Følge. Mange Udenværker ved Maynz, som Erkehertuger, fandt for vidtløftige, skulle blive demolerte. - Mod Neumied have de Keiserlige endnu itte foretaget noget. Ti Maynz og Nederthinen marcherer herigiennem et betydeligt Antal K. K. Forstærkningstropper.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Hanau, den 27de September. Efter Privatbreve fra Maylund af 17de, er det Corps af 3000 Mand, som Feldtmarskal Wurmser havde sendt, før Slaget ved Bassand, til Vinenza, bleven afskaaret fra den østerrigske Hovedarmee, og har trukket sig, deels mod Legnano, deels imod Mantua. Hin Deel, som trak sig til Mantua, angreb de Franske, som havde indsluttet denne Stad, og, da Garnisonen i Fæstningen understøttede dette Foretagende, blev Slaget blodigt, og gandske til Skade for de Fran skee. Men Buonaparte havde ladet de derhen trukne Østerrigere forfølge af et anseeligt Corps, og det kom den 14de, i Egnen af Mantua, til en alvorlig Fegtning, efter hvilken Østerrigerne bleve nødte til at kaste sig ind i Fæstningen. Der siges, at den Deel, som har trukket sig til Legnand, og var 2000 Mandsteerk, er bleven nødt til at overgive sig ved Capitulation, under den Betingelse, ikke at tiene meere i et heelt Aar mod Frankrige. - Saavidt gaae Efterretningerne i disse Breve, som dog ikke ere saa tilforladelige, at de jo behøve Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Af en Skrivelse fra Hanau, den 27de September. Enkehertug Carl trækker sig nu virkelig med et Corps af 25 Escadroner og 10 Batailloner til Overrhinen, hvor den Moreauske Armee ganske overordentlig er i Knibe, og, efter Erke hertugens Ankomst, vil blive bragt endnu mere i Forlegenhed; dog vil Veiens Længde giøre Marchen for de Tropper, som ere bestemte derhen, vanskelig, saasom de, uagtet de ingen Hviledag holde, dog behøve lang Tid til at komme til deres Bestemmelsested. Ved Manhelm skulle 10000 Mand gaae over Rhinen: dog synes Hovedhensigten at være stillet mod 3weybricken. - Lahn og Sieg ere nu ganske forladte at de Franske. Kun i Broskandsen ved Neumied staaer endnu et lidet Corps.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Giesen, den 27de September. I dette Øieblit indløb her den Efterretning: at der ved Sieg er forefaldet en Træfning til Fordeel for de Franske, og at de Keiserlige ere blevne nødte til at trække sig 3 Mile tilbage, hvorom ventes nærmere Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Wesel, den 29de September. Nordarmeen fra Holland, som havde forsamlet sig ved Uer dingen og Neutz, er gaaet over Rhinen, for at understøtte Sambre= og Maasarmeen, som rykker frem mellem Mühlheim og Siegburg. - Det keiserlige Corps, som staaer vedNeuwled, og hvis Hovedqvarteer er i Bendorf, bestaaer af 3000 Mand. J det Trierske havde allerede en Deel af Bønderne, paa den Efterretning, at Østerrigerne trængte frem bevæbnet sig; men mange af dem ere allerede blevne arresterte af de Franske, og skulle bliver dømt af en Militaircommission. - Fra Belgien er nu ogsaa alt franske Cavallerie brækket op til Sambre= og Maasarnden.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Helsingøer, den 7de October. Fra den 3die Sept. til i Dag ere 94 Skibe passerede Sundet. Den 5te hujus som en russisk Fregat fra Kiøbenhavn, destinert til Engeland, samt det danske Skib Kronprindsesse Maria, Capit. Lemming, som den 6te gik til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Kiøbenhavn, den 3de October. Orlogskibene Prindsesse Sophia Friderica og Dannebrog. ere lagte ind igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Et russisk Orlogskib er gaaet til Østersøen og en dito Fregat til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
J Classelotteriets 5te Trækning ere end videre udkomne følgende høie Gevinster: No. 2636, 50 Rd. hos Hr. Klining i Tronhiem; No. 21328, 300 Rd. hos Hr. Martini i Rendsborg. No. 15245, 600 Rd. hos Hr. Paaske i Bergen No. 28345. 300 Rd. hos Cancellieraad Hansen i Helsingøer: No. 44. 100 Rd. hos Hr. Waldse: No. 91, 100 Rd. hos Mad. Rasmussen i Svendborg; No. 1756, 200 Rd. hos Hr. Moses. i Segeberg; No. 69180 Rd. hos Hr. Lund i Flensborg, No. 23924, 100 Rd. hos Hr. Jnsp Collin; No. 134. 10 Rd. hos Hr. Kontr. Hansen, No. 23421, 15 Rd. og Pr. 50. Rd. hos Hr. Sorterup; No. 1000 Rd. hos Hr. Pind i Laurvig; No. 12778. 15 Rd. og Pr. 3 Rd. hos Hr. Godske; No. 8695, 200 Rd. hos Hr. Petersen i Odense; No. 16297, 15 Rd. og Pr. 100 Rd. hos Hr. Schiønning; No. 13299, 200 Rd. hos Hr. Sorteerups No. 23523, Frilod og Pr. 100 Rd. hos Hr. Schiønning; No. 20920, 200 Rd. hos Hr. Kern i Jbehoe; Nr. 18149. 50 Rd. hos Hr. Koner, Hansen; Nr. 4464, 300 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin; No. 10283, 50 Rd. hos Hr. Melbye i Altona; No. 2891. Rd. hos Hr. Schneider; No. 4042. 100 Rd. hos Hr. Wald. søe; No. 2900, 50 Rd. hos Hr. Schneider; No. 15. 300 Rd. hos Hr. Paaske i Bergen; No. at af Rd hos Hofbogtrykker Møller; No. 2 a 3 Rd hos Hr. Furst. i Arendal; No. 101, 50 Rd. hos Fuldmægtig Brog; No. 28572, 50 Rd. hos Hr. Valenting No. 3 Rd. hos Hr. Kliving i Tronhiem; Norgang, 50 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin; No. 28639. 50 Rd. hos Hr. Sorterup; No. 143. 10 Rd. hos Hr. Jversen i Kiel; No. 169. 30 Rd hos Hr. Riising i Odense; No. 12230, 50 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin. (Fortsættelsen følger.).
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Ved Tallotteriets 364 Trækning i Mandsbeck udkom: Nr. 64 . . .¬
Berlingske Tidende, 1796-10-07
J August og Sept. Maaneder ere udi Forligelses Commissionen her i Staden forligte 230, hævet 13 og henviist 16, Sager.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Vacance: Det residerende Capellanie til Nørre Sogn i Wiborg og Annererne Asmild og Tapdrup, 150 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Species-Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 26 1/2 pr. Cento. Averisk TS. Continuations=Liste over Medlemmerne af Selskabet for druknede Menneskers Redning : 42, Blech, Chrirurg; 43) Brockdorsk, Under-Chirurg; 44) CoppCapitain, 45) Diener, Huushofmester hos Hertugen, 46) Fenger, Regiments Chirurg; 4) Plinat, Etaraad og Vice Borgemester, 48) Gyldendal, Agent 19, Hansen, Professor og Sognepræst; 50) KiøbseSukker Raffinadeur; 51) Lange, Cancellie-Secretair, 32) Lindam; Brygger; 3) Lundling, Assessor ; 154. Manthey. Doctor og Sognepræst, 55) Manther, Professor og Apotheker; 56) Moldenhaver, Divisionschirurg; 5) Olrag; Kongelig Bogholder; 58) Rande, Doctor, 59. Riisbrich, Professer; 6) Fretebog, Professor og Sonepræst. (Fortsættes hver Løverdag).
Berlingske Tidende, 1796-10-07
Hos Preft og Storch paa Børsen Nr. 11, 12 og 13 er at a faaeten Medaille paa Statsministeren Grev Bern store Fødselsdag den 28 August 1796. Denne Skuepenge er forfærdiget af den berømte Medailleur Løns, hvis Navn er tilstrækkelig Borgen for Prægets Godhed. Aver sen fremviser vor store og af Nationen saa yndede Ministers overmaade godt trufne Brystbillede med Omskrift: Andreas Petrus Greve af Bernstorff, født 1735 den 28 August. Reversen udtrykker den Jder, at den sande Regieringsklog, skab bestaaer i Retfærdighed, og at den er Kilden til Nationens Fred og Lyksalighed. Minerva (Viisdoms Gudinde med Skibsrøret (Sindbillede paa Statstyrelse) ved Siden sidder paa en fast fiirkantet Steen, og holder Retfærdighed. Vægtskaal i den ene Haand; i den anden Haand den ærefrygt bydende Landse, omvunden med den fredelige Oliegreen, og neden under de sædvanlige Emblemata paa Fredens Sysseler, og Velsignelser, nemlig Plovjern, Kornneg, Merkur stav, Skibsmaabel, Passer, Malerbret, Væverskytte og Lire Omskriften heder: Ved Ret og Skiel befæstes Statens Vel. J Afmittet staaer, Lykønskning den 28 August 1796. Stykket koster i det fineste Sølv 4 Rdlr., i Duca Guld 65 Rdlr., og med Ein 42 s. mere. Eftermange Aars Brystsvaghed og tilsidst 2te Ugers smertefulde Leie af Krampe og Nere Sygdom har det behaget den alvise Gud ved Døden at bortkalde vor gode Syster Jomfrue Anne Sophie Bruun til et bedre Liv den 30te September de el i sit Alders 40de Aar, hvilket sørgeligst meddeles Slæg. og Venner af den Afdødes forafølende Sydskende. Spiellerup, den 3de October 1796. T. J Ostenfeldt og H. W. Bruun.