JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Man har nu begyndt om Aftenen paa den store Ridebane at anstille Prøvekjørsel og Riden ved Fakkelskin for at indøve Hestene til den forestaaende Høitidelighed, ved hvilken det vistnok er høist nødvendigt at udtænke og anvende alle mulige Forsigtighedsregler, for ikke altfor directe at udsætte en saa talrig Mængde af Statens tildeels aldrende Embedsmænd for de øiensynlige Farer, man uvilkaarligt ledes til at tænke sig forbundne med den foreskrevne Liig-Procession. At den overordentlig talrige kgl. Staldetat ved denne Leilighed engang vil kunne siges at være til Nytte, saafremt nemlig dens Heste virkelig skulde være bedre afrettede til den derved nødvendige Sindighed og Sikkerhed, vil vistnok især være behageligt for denne store Udgiftsposts Forfægtere; imidlertid tør man vel haabe, at da overhovedet Leiligheder til at anvende denne Etat i sin hele store Masse, stedse ville blive sjeldne, vil denne i ingen Maade kunne svække de Forventninger, man tør nære om, at H. M. Kongen, der allerede ved Gratialesystemets Jndskrænkelse har viist, at det er hans alvorlige Hensigt at indskrænke de offentlige Udgifter i enhver mulig Retning, snart ogsaa vil henvende sin allerhøieste Opmærksomhed paa den vistnok betydelige Reduction af Hof-Staldetatens Personale og Heste, der uden at gjøre Afkald paa den for den kgl. Værdighed fornødne Pomp, maa kunne tænkes at være mulig, ligesom den er ønskelig. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
- Angaaende de 24 Contoirchefer som med Fakler skulle ledsage Frederik den Sjettes Liig fra Amalienborg til Jernporten ved Frederiksberg Alle gaaer det Rygte, at der skal gives dem 100 Rbd. hver, formodentlig som et Slags Godtgjørelse for de med et sligt Paradet og forbundne Omkostninger. Vi skulle ikke (siges der i Fædrelandet?) indlade os paa, hvorvidt det er passende at beordre hiin Classe af Embedsmænd til at bære Fakler, selv ved en Konges Liigfærd, men ville betragte det som en Æresfunction, som Kongen viser denne Embedsklasse, der ellers aldrig er bleven fremdragen til nogensomhelst Slags offentlig Æresfunction, hvorved 24 Mænd af deres Midte som Repræsentanter for deres Colleger og den hele underordnede collegiale Embedstand, skulle gives Leilighed til at bringe den afdøde Konge, der har kaldet dem til Statens Tjeneste, den sidste Hylding. Man mener derfor, at de samtlig ville frabede sig enhver saadan Renumeration, ved hvis Modtagelse de vilde sætte sig i Classe med Leiesvende, ligesom de ogsaa hertil have en moralsk Forpligtelse mod den talrige Classe af Embedsmænd som de ere kaldede til at repræsentere, og som de vilde paasætte en Plet, fald de lode deres Tjeneste blive til en Finantsope(Khvnsp.) cation. - Kammerherre Amtmand v. Scheel fra Slesvig ventes i disse Dage hertil, Kammerherre v. Lewetzau fra Pløen, forhen Gouverneur i Hertugd. Lauenborg, er allerede indtruffen, som og Justitsraad Jasper fra Slesvig. Overlægeposten ved den i Stormgaden interimistisk oprettede Fødselstiftelse er overdraget Stabs chirurg Møller. Til Underlægge har Denne valgt, characteriseret Bataillonschirurg Carøe. Uden i nogen Henseende at ville benægte, at denne Sidste besidder tilstrækkelig Duelighed til den omtalte Post, forekommer det os dog som adskillige ældre og i ethvert Tilfælde ligesaa duelige Candidater ved denne Leilighed ere blevne forbigaaede. (Khonsp.) For hvilke Farer saavel Embedsmænd i visse Stillinger som visse offentlige Indretninger stedse ere udsatte, fremlyser af en Justitssag, som nylig er anlagt imod en Person, der, imedens han hensad i eensomt Fængset paa Ladegaarden, har, efter en Med fanges Anmeldelse, villet overtale Denne (til hvis Arrest han kunde raabe fra sin egen) til, fælles med ham at dræbe Justitsraad og Fattigvæsensdirecteur, Peterson, samt Jnspecteuren paa Ladegaarden, Schleisner, saavelsom til derefter paany at sætte Jld paa Ladegaarden. Mordplanen blev udtrykt paa den ogsaa fra Ole Kollerøds Sag bekjendte Maade: at give den, der skulde dræbes, Kniven." Ligeledes blev Mordbrandsplanen udtrykt i de Ord: "at sætte den røde Hane paa Ladegaarden, med det Tillæg, at de To nok skulde gjøre det bedre end de Sidste." Dersom den anden Fange ikke havde gjort Melding, herom, var saaledes maaskee en betydelig Ulykke ikke bleven afværget. - Den Tiltalte hedder Christian Hansen Eilertsen, er 28 Aar gammel, og er dømt i 1835 for et Tyveri til 2 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, men har siden udstaaet lignende Straf for Betleri, samt adskillige Gange, for sit Forhold under Fattigvæsenet, været dømt til een somt Fængsel i Tvangshuset paa Ladegaarden. (Brig. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
I Novbr. Maaned er ved Hof= og StadsRetten paakiendt en Sag mod en Huusmand Johan Dinesens Enke, Sidse Andersdatter, som havde, gandske som den her i Byen berømte svenske Pige givet sig af med at helbrede ved Signen og Maalen." Denne Tiltalte havde foregivet at kunne helbrede en Person for Gigt, idet hun holdt den Syges Fødder i sine Hænder, strøg henover dem og fremsagde en uforstaaelig Formel i Treenighedens Navn samt Bønnen Fader vor, uden at hun dog derfor enten var lovet eller modtog nogen Betaling. – Der gjordes imidlertid mindre Omstændigheder med hende end med hiin svenske Protegee, thi hun idømtes for dette Forhold 4 Dages Fængsel paa sædvanlig Fangekost. (Jur. Ugeskr.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Urtekræmmer Christensen og Hans Sengeløse vare tiltalte i Anledning af, at kgl. Rideknægt Andresen blev ihielslaget ved en nedfalden Lugedør. Ved Hof= og Stadsretten frifandtes den Førstnævnte for Actors Tiltale, hvorimod den Sidste for sin ved denne Leilighed viste Uforsigtighed mulcteredes paa 20 Rbd. Sølv. (Bral. Av.) I en liden Stad (men det var hverken paa Halvøen eller i Fyen) nød Mad. Klatts Elephant, Demoiselle Betzy, den Ære, at Byens Borgermester i høistegen Person, i Uniform ledsagede, eller rettere gik foran den høie Gjæst til dens Qvarteer, for at holde Folket i behørig Orden og Afstand. (Fiso.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
- Der fortælles, at der et Sted ude i Sielland, i disse Dage skal have været et Bryllupsgilde, hvortil 6 Musikanter, trods Forbudet imod Leeg og Spil, lystigen spillede op. Sagen er vel ikke saa farlig, især naar man ikke fæster Liid til det Rygte, som vil paastaae, at Amtmanden over Frederiksborg Amt dertil skal have givet et Slags Tilladelse. (Frid.)"Sjællandsposten faaer nok Sag med Nestved Byes Borgerrepræsemanter, der have faaet friProces mod Redacteuren formedelst et i Bladet op kantet Spørgsmaal, om en Borgerrepræsentant, der i et Repræsentantmøde var bleven kaldt "Løgner", kunde vedbive at fungere i dette sit Embede. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Forbryderen Christen Olsen, som havde begaaet Mordet paa Bommanden i Asminderup ved Kallundborg den 10de Juli 1838, er bleven henretter den 4de ds. 18 S. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Den af de fyenske Bønder oversendte Deputation (tre Sognefogder og en Fæstehuusmand) har ved sin Hjemkomst gjort offentlig Rede for Sendelsens Udfald. "Den 29de Decbr. - siger den - havde vi Audients. Hs. M. modtog os paa det naadigste og yttrede udtrykkeligt, at Han med Opmærksomhed og Tilfredshed, havde læst vor Adresse, tilføiende, at han vel ikke kunde betragte os som en Deputation for den fyenske Bondestand, da Adressen kun var fra enkelte adspredte Sogne og ikke fra nogen samlet Corporation: "Jeg taler til Eder – sagde Kongen - som en Fader! Det glæder mig, af Eders Adresse at erfare, at J paaskjønne min hedengangne Forgjængers Velgierninger mod Eders Stand. Jeg har erfaret Eders gode Mening og Tillid til mig, derfor takker jeg Eder. Hs. M. yttrede derhos, at han af yderste Evne vilde sørge for vor Stands videre Oplysning og fremme dens Vel i enhver Retning. Tillige indlod Hs. M. sig naadigst med os om adskilligt af Adressens Jndhold. Audientsen endte med Paalæg, at hilse de Sogneboere, der havde sendt os, at han altid vilde være dem en kjærlig Fader og at de frit maatte komme til Ham med deres Andragende i alle Tilfælde; hvornæst han befalede os Gud. "Saaledes have vi - slutter Deputationen – tro og sandfærdigen gjort Rede for dem, der udsendte os."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Kiel, den 2den Jan. Det holsteenske Ridderskab. har valgt Verbitterne" dHrr. v. Bülow, Grev Reventlow Criminil og Landraad v. Buchwald, til som Deputerede at bringe Hs. M. Kongen Ridderskabets Lykønskning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Nyheder fra Udlandet. Abdel Kader har ladet ombringe 1500 fransksindede Araber, og var paaveie, i Forening med flere Stammer, til at angribe Oran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Den tyrkiske Sultan vil sende En af sine Søstre som Ambassadrice til Dronning Victorias Formæling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Pesten skal fra Silistria have udbredt sig langs med den høire og venstre Donaubredde indtil Wallachiets Grændser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
J Petersborg haves saa stræng en Vinter at der i de sidste 10 Dage vare ihielfrosne 35 Personer, der i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Udenfor Venedig er pludselig forsvunden en lille Øe med alle derpaa værende Indbyggere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Det svenske Commerce-Collegium gjør Paastand, paa fri Fart gjennem Sundet for alle svenske Skibe og alle Vare uden Undtagelse som tilhøre sv. Undersaatter; Fritagelse for alle Visitationer, samt Rettighed til at klareres fremfor alle andre Skibe, endog de danske Skibs=Efterretninger. I Tirsdags indstrandede udfor Raaberg i Frederikshavns Jurisdiction Galeasen, Providentia", Capt. Goldmann af Colding, fra Hul til Hjemstedet. Besætningen er bjerget. Capt. og 2 Mand, maatte svømme iland. Skibet er sandsynligviis Vrag. (A. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Handels=Efterretninger. Skibet "Venus, tilhørende Handelshuset Broberg, er i Onsdags kommet til Khvn, fra Batavia med en Ladning Riis, Caffe, Sukker, Peber, Arrak, &c. Skibet har gjort Reisen frem og tilbage i 8 Maaneder og 3 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Dødsfald. Fru Majorinde Magius, Grosserer Joseph Ove, Madame Madelung (forhen. Møntmester Madelungs Hustrue), Jfr. Clara Hennings (21 Aar gl.), Sæbemester Brock, Formand i den kgl. Opmudringscommission H. Andersen, Augusta Keilgaard, Alle i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Districtscommissair Selchau paa Amager, Hanna Couringp. Rungstedgaard. Enkemad. Langøe f. Clementsen i Frederiksborg. Forhenv. Planter paa St. Croix, Charles Ferrall, i Helsingøer. Fuldmægtig Petersen i Nyborg, Erich Martens i Faaborg. Enkepastorinde Schønberg i Ryslinge. Fru Luders, Enke efter Borgemester Luders i Burg paa Fehmern. Provst Callisen i Slesvig. Post fuldmægtig Sørensen (4 Aar gl.) i Ribe. Pastor Sundorff, Sognepræst til Houlberg og Granslev M. Aarhuus. I Løverdags holdtes her to Forsamlinger for at aftale om en Lykønsknings=Adresse til Hs. M. Kongen. Den ene bestod af de større Landeiendomsbesiddere, den anden af Bondestanden. Førstnævnte ønskede, at begge Forsamlinger skulde forenede indgaae med een Adresse, og sendte i denne Anledning en Deputation til Bondestandens Forsamling, at indbyde denne til en Forening. Den af Bondestanden valgte Committee begav sig ledsaget af en heel Deel Bønder, til Proprietairernes Forsamling, hvor da alle de indkomne Udkast til en Adresse bleve oplæste, men da dette var skeet, erklærte Bondestandens Committee, at Pluraliteten af den forsamlede Bondestand ønskede helst at indgive sin Adresse særskilt, og forlod derpaa Forsamlingen. Denne besluttede nu, især med Hensyn til den nylig indløbne Efterretning om at Hs. M. ikke modtager Adresser uden fra Corporationer som have en erkjendt Bestyrelse, ikke at indgive nogen. Bondestandens Forsamling vedblev derimod sit Forsæt, og overlod det til sin Committee at vælge den meest passende Adresse, som fra næste Torsdag skal ligge færdig til Underskrivt. En Bagermester her i Byen var af 13 andre Bagere hersteds sagsøgt ved Politiretten, fordi han, imod hvad der af ham og andre Byens Bagere i en Laugssamling var vedtaget, havde betjent sig af flere end 2 Koner, til at sælge Brød for sig. Politiretten dømte den Jndklagede til en Mulct af 2 Rbd. og Processens Omkostninger. Denne Dom har Landsoverretten i Viborg nu saaledes forandret, at Appellanten er bleven frifunden og tilkjendt 25 Rbd. i Procesomkostninger hos sine Klagere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Bekjendtgjørelser. Sörgequdstjenesten i denne Byes Kirker først. kommende Torsdag den 16de dennes, i Anledning af höiselig Kong Frederik den Sjettes Död, begynder ved sædvanlig Kirketid Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
I Domkirken holdes Sörgetalen af Hs. H. Høiærværdighed Biskoppen, i Fruekirke af Hs. H. Consistorialraad Brix. I begge Kirker vil den af Dilettanter blive afsjunget nogle til Sörge høitideligheden forfattede Psalmer, der uddeles gratis ved Kirkernes Dörre. Jgaar berøvede Døden os vores yngste Søn Frederich. Kuns 3 Maaneder gammel fulgte han sin forudgangne Tvillingsøster. p. t. Mariager, den 11te Januar 1840. Edel v. Arenstorff, F. v. Arenstorff. f. Comtesse af Ahlefeldt-Laurvigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Stadens Jndvaanere anmodes herved tjenstligst om strax eller i senest inden 8te Dage fra Dato hertil at indlevere deres Skatteqvitteringsbøger, for at Commune=Afgifterne for 1840 deri kan vorde indførte, forsaavidt saadant ikke allerede maatte være skeet. Aarhuus Kæmner-Contoir den 10de Jan. 1840. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Efter Begjering af Skovkommissionen foretages Auction Onsdagen den 15de dennes, om Formiddagen Kl. 10, i Riis Skov over endeel Ege og Bøge paa Roden, tjenlig til Gavningstræe. Liebhaverne ville behage at møde ved Skovfogedhuset. Aarhuus, den 11te Januar 1840. Leischer,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Efter Begjæring af Aarhuus Overformynderie bliver, paa Grund af skeet Overbud, den Kjøbmand H. J. Giern, tilhørende Gaard No. 96 paa Middelgade heri Byen stillet til en 4de Auction: Torsdagen den 23de Januar førstk., Form. Kl. 11. Auctionen afholdes i Gaarden, der er bestaaende af: a) Et Forhuus til Beboelse, 11 Fag 2 Etage Muur= og Bindingsværk. b) Et Pakhuus til Gaden, 9 Fag 2 Etage dito, e) Et Sidehuus, norden i Gaarden, 12 Fag 2 Etage dito, indrettet til Kjøkken, Brænderie og Kornloft. d) Et dito sønden i Gaarden, 12 Fag 2 Etage dito, indrettet til Stald, Pakhuus og Kornlofter, m.m.c) Et Baghuus østen i Gaarden, 12 Fag 1 Etage dito, indrettet til Stald, m.m.t) Et Halvtag 6 Fag; og 2) Tømmer= og Gaardsplads med Brønd. Hvilket herved, i Continuation af den udstædte Bekjendtgjørelse om de afholdte 3 Auctioner, kundgjøres til alle Vedkommendes Underretning. Aarhuus, d. 8de Januar 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Ifølge Forligs= og Udlægshaverens Reqvisition stilles til 3de Auctioner, som afholdes: Fredagen den 31te Januar, 14de Februar, og næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, det Eska28de dito drons=Sadelmager Petersen tilhørende paa lille Gade heri Byen under No. 73 beliggende Sted, bestaaende af 5 Fag med Grund og Hauge. - Første og anden Auction holdes paa mit Contoir, hvor Conditionerne kunde erfares, og den tredie i selve Stedet. Denne Publication skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Skanderborg, d. 30te Decbr. 1839. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
At Skiftet efter afdøde Peder Sørensen Skræder, og Kone Mette Rasmusdatter ved Rosenvold Aae, foretages og sluttes her paa Rosenvold Skriverstue Onsdagen den 12te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Pl. 21de April 1824, til Efterretning for vedkommende Arvinger. Rosenvold pr. Horsens, den 7de Januar 1840. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Jnteressenterne i Fuldblodshingsten Castio anmodes at give Møde hos Gjestgiver Larsen i Aarhuus den 1ste Februar, om Formiddagen Kl. 11, da Bestyrerne ønske at forelægge Regnskabet for 1839, og indhente nærmere Bestemmelser om Hingstens Afbenyttelse i indeværende Aar. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Talg sælges af O. F. Stellsel Tjunior, To eller fire Skoledisciple kan faae Logis og Kost hos Jens J. Schmidt. Middelgade No. 69.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Mod et meget godt Pant i en Konge- og Kirketiende ønskes strax et Laan af 1600 Rbd. Procurator Dahl. i Aarhuus giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Tredie Deel af Pontoppidans danske Atlas er i forrige Aar bortkommen fra Undertegnede. Dersom Nogen kunde meddele en eller anden Underretning om denne Bog vilde Undertegnede, ved derom at underrettes, skee en sand Tjeneste. Aarhuus Mølle, den 11te Januar 1840. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Jyllandsposten. Af dette Blad, der agtes med det Første udgivet 2 Gange ugentlig, uden Forhøielse i Prisen, og som paa det nøiagtigste og hurtigste muligt til Udenbyes skal blive besørget fra Postcontoiret, ere nogle Exempl. fra indeværende Aars Begyndelse at erholde, hvorfor derpaa endnu kan subskriberes. Anmeldelser bedes mig meddeelt inden denne Maaneds Udgang. Jyllandspostens Expeditionscontoir i Jan. 1840. Ludv. Fr. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-14
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve i October-Qvartal 1839. Løbe No. Til hvem Til hvem Porto s. 1. Gaardmand Laurs True i Herskind . . . . . 18. L. Gaardeier Rasmus Bang i Ølst . . . . . . 3.3. Jens Christensen i Woldum 4. Jens Knudsen hos Rasmus Rasmussen i Haarbye 18.5. Steenhugger Claus Holm i Løngaard. . . 11 6. Skolelærer og Kirkesanger Thomsen i Hadsteen. 8.7. Huusmand Rasmus Rasmussen i Skjødstrup. . 18.8. Grøvtegraver Peder Chr. Kaarup i Aarhuus. 3.9. Søren Jensen i Norring. . 18. 10. Frederikke, i Condition hos Kjøbm. Jansen i Aarh. 3. 11. Niels Christensen Westergaard i Woldum. 12. Rasmus Pedersen, Opholdsmand i Hernskind . . 18. 13. Mikkel Rasmussen i Stendrup. . . . . . . 19. 14. Bødker Jens Poulsen i Skeibye. . . . . . 27. 15. Toldbetjent Laurent i Aarhuus . . . . . . 18. 16. Jomfrue Juliane Birch i Hornsleth. . . . . 5.17. Nielsine Sophie Mortensdatter paa Bisgaard . 8.18. Snedkersvend Formand paa Hammel Mark . . 5.19. Jørgen Andersen Hougaard i Lystrup. . . . . 11. 20 Qvarantainemester T. Th. Fuhrs Enke i Kyholmen. 8. 21. Gaardmand Peder Rasmussen i Borritze. . . 3.22. N. C. Fredberrig i Aarhuus . . . . . . . 5.23. Elise Pedersen i Aarhuus. . . . . . . . . 8. 24 Typograf Brøchner i dito . . . . . 11. 25. Christian Hyllested junior i Aarhuus. . . . . 18. 26. Lars Peder Sode . . . . . . . . . . . 21. 27. Søren Johansen i Haurum . . . . . . . . 8. 28, Gaardmand Søren Nielsen i Schouby . . . . 18. 29. Huusmand Ditlev Severin Wilhelmsen paa Sviin 30. Peder Nielsen, tjenende paa Hjørshøi . . . . 11. balle Mark. . . 18. 31. Hans S. Sveistrup i Aarhuus . . . . . . . 8. 32. Corporal Weng i dito 2 Breve . . . . . . 16. 33. Ane Marie Veile i dito . . 34. Skomagersvend D. C. Hundervang i Aarhuus. 18. 35. Søren Terkildsen i Hadsteen Mølle. 36. Christen Nielsen Ladefoged, boende i Skaarup Sogn fr. 37. Madame A. M. Obbekier i Stustrup . . . . fr. 39. Oberstlieutenant I. F. v. Paulsen i Aarhuus. . fr. 38. Christian Fabechs Enke i Hjelmager. . . fr. 40. Søemand Jens Bang Heibroch i dito. . . . . fr. 41. Hans Kjellerup i Corup. Tersling. . . . fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
88 No 9. den 16 Januar. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus, Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist. Den 16de. Januar 1 Det er tyst i Danmarks Have Jngen Sommerluftning slynger Favn om Danmark som sin Brud, Jntet Blad ved Blad besynger Danmarks Stolthed, Bøgen prud, Jngen Blomsterduften nynner Om sin Fostermoders Fred, Jngen Sangfugl meer forkynder Danmarks rige Kjerlighed. Danmark, har du glemt din Lyst? Klæder du med Sorg dit Bryst? Det er lydt i Danmarks Have Horer Du den aarle Stimlen, Mod hver Gud indviet Plet? Folkets Tanker bær mod Himlen Aanden, som har elsket det. Alvor tale Malmets Tunger Trindt i Danmarks Vinter-Roe, Danmarks Afskedshilsen runger Op mod Kongesselens Boe. Danmark gjorder sig med Sorg, Drotten fores Liig af Borg!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
Det er tyst i Danmarks Have Danmark, ikke Vang og Vænge, Danmark er i Danskens Barm. Døden reded Drotten Senge, Kold er Han, som var saa varm, Dansken tænker sig tilbage, Femti skjæbnesvangre Aar, Storm der var i hine Dage, Dog, det gamle Danmark staaer Dansken mindes Ham i Læe, Af saa mangt et Friheds Træe. Det er lydt i Danmarks Have - Danmark, ikke Vang og Vænge, Nei, det er i Danskens Bryst Timen griber Hjertets Strenge, Tanken færdes aabenlyst. Hvad beredes i det Fjerne? Drot paa Kongestoel er sat Rinder og en Kongestjerne, Morgenbud i mangen Nat? Danmark gjorder sig med Haab, Modnes til en Livets Daab. O. F. Blade af Kong Frederiks Riimkrønike, Sjællandsfarerne bære Kongens Liig til Roeskilde. Kong Frederik den Sjette henslumred i Fred, Og hviler nu blandt sine Fædre. Han gjorde end ikke en Kat Fortræd, Der fødtes ei Kongesøn bedre. Hans Bønder ham har, Som Valdemar, Som Frode om Land med Taare klar! Hans Bane var tornet, Hans Lykke var tynd; Velsignede blev dog Hans Dage; Han talte af Hjertet med Liv og Fynd, Sit Ord tog Han aldrig tilbage. Hans Bønder o. s. v. Hans Øre var aabent for Sandhed og Ret, For Klage, for Suk og for Bønner; Af Mildhed og Møie Han blev et træt, Og Bønderne kaldte Han Sønner! Hans Hjerte var Vox, mens Hans Villie Staal, Sig selv kunde Han overvinde. Han elsked og æred vort Modersmaal, Med det skal og vare hans Minde. I tredive Aar har Han Konninge Navn, Sad meer end Halvtreds bag ved Roret, Og altid Han saae paa den Ringes Gavn, Det kalder man Skjoldunge=Sporet. Det Første Han gjorde med Enevoldmagt, Maae Dannemarks Bønder vel huske; Landsfaderen haver saavidt det bragt, Dem kan ingen Herremand kuske Det var en Skjærtorsdag Hans Kæmper omkan For Ham gik i Jlden med Glæde, Og Engellands Ulke de gav han et Rap Saa Blod maatte Mesterne græde! Al Verden sig rustede mod Ham engang, Og Norriges Klipper han misted, Men Kierlighed trøsted i Dannevang Ham dog for al Modgang, Han fristed, Det sidste Han gjorde med Enevoldmagt, Skal evig Hans Fjender beskjæmme: Med Dannemarks Hjerte Han slutted Pagt, Gav Bønder i Rigsraadet Stemme. Mens Folket har Tunge og Skolen har Pen, Hans Rygte skal spørges saa vide, Han elskede Skjalde og Sagamænd, De mindes Ham Alle med Kvide, Kong Frederiks Vise, i Fred og i Krig, Skal sjunges i Mark og paa Bølge; Gud glæde Hans Hjerte i Himmerig, Hans Fodspor lad Kongerne følge! Hans Bønder ham har, osv. Grundtvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-16
Da man kan antage, at der maaskee vil strømme, en 70 til 80,000 Mennesker ind til Khvn. den 15de ds. og det vil være umuligt for Alle at faae Liig processionen at see fra de Par Hundrede Huse fra Frederiksgade til Vesterport, saameget mindre som disse jo desuden skulle illumineres, saa er der foreslaaet, at opreise samphitheatralske Tribuner, paa Torvene og andre offentlige Pladse.