JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
De, som maatte have nogen Fordring paa den i Sæd dinge afdøde Jndsidder Jens Rasmussens og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggjøre deres Tilgodehavende for mig. Fuglse Herreds Skifteret i Rødby den 19de Novbr. 1843. S. Jbsen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Lolland Falsters Donenennarredense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Et Følgeblad til Stiftstidenden. No 9.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Løverdagen den 25. November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Uddrag af Maribo Amtsraads Forhandlinger i Mødet den 8de November 1843. Samtlige Medlemmer vare tilstede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Efter den af Comiteen givne Fremstilling udgjøre Landeveiene i Maribo Amt: Hovedlandeveie, en Strækning af . . 14 1/2 Mile. Mindre Landeveie. 28 1/2 Tilsammen 42 1/2 Mile.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Ved den foreslaaede Reduction af de mindre Landeveie bliver altsaa en Strækning af omtrent 20 Mile tilbage. – Jfølge en summarisk Calcule er Bekostningen ved Vedligeholdelsen af en Miil af de mindre Landeveie aarlig i Almindelighed 238 Rbd., og den forventede aarlige Besparelse for Amtet vil altsaa blive omtrent 1973 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ved Afstemning blev Comiteens Jndstilling tiltraadt af Amtsraadets Majoritet, dog med den Modification i Henseende til Veien imellem Nykjøbing og Grønsund, at ikkun Strækningen fra den østlige Side af Karleby til Næsgaarden, eller omtrent 2 Mile, aflægges. Det vedtoges derhos, førend Sagen forelægges Rentekammeret, at indhente Erklæring fra Sogneforstanderskaberne i de Districter, paa hvilke Landeveienes Reduction vil have Jndflydelse i Henseende til Veiarbeidet, samt at de Strækninger, der skulle overgaae til Biveie, afleveres fuld færdige og grundforbedrede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
19. De resterende Commune=Regnskaber fra Falster, som vare indkomne og gjennemgaaede af Amtsraadets dertil valgte Medlem, bleve fremlagte tilligemed de bemærkninger, derved ere fundne at gjøre og Udkast til Decisionerne, hvilke med nogle Modificationer bifaldtes. - Formanden bemærkede, at Regnskabet fra Horslunde og Nordlunde Commune vel er indkommet men tilbagesendt til Revisionsantegnelsernes Besvarelse af Regnskabsføreren, samt at Skoleregnskaberne fra de til det Classenske Fideicommisses Godser hørende Sognedistrieter nu ligeledes ere indkomne og sendte vedkommende Medlem til Gjennemsyn. 20. Fra Sogneforstanderskabet fra Thoreby Sogn var indberettet, at det i et Møde havde besluttet ikke at opfylde Amtsraadets bemærkninger og Decision ved Sognets Communeregnskaber for Aaret 1842, hvilke det ansaae for unødvendige, ubeføiede og upassende anvendte. - J Anledning heraf besluttedes det at tilkjendegive Sogneforstanderskabet, at det ikke tilkommer samme at sentere over Amtsraadets Bemærkninger, som ere byggede paa den Raadet ved Anordningen af 13de August 1841 tillagte Myndighed, og at man vil vide ved passende Midler at skaffe sine Bestemmelser den fornødne Efterlevelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Lollands Falsters Skif Tidende. Se Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 140. Mandagen den 27. November. Er der Sandsynlighed for, at Holsteen i Fremtiden vil blive skilt fra Danmark, eller ikke Man siger, at Ægteskaber sluttes i Himmelen, men der er desværre mange Ægteskaber, som ikke bære synderlig Præg af en himmelsk Oprindelse. Der er saaledes Ægteskaberne mellem Rusland og Polen, mellem England og Jrland, mellem Danmark og Holsteen ofve Man vil maaskee indvende, at det er Ægteskaber, hvor Sværdet er traadt istedetfor Præstens Velsignelse, og hvor Brudetalen har bestaaet i Kanonernes Torden men man vil dog vel indrømme os, hvis man ellers ikke ganske vil afsætte Forsynet fra Verdenstyrelsen, at slige politiske Ægteskaber, hvad enten deres Oprindelse nu maa søges i Magt, List eller godvillig Forening, ikke kunne være skete uden en høiere Styrelse, og dog er det mærkeligt, at de aldrig have ført til en roligt eller glædeligt Samliv for nogen af Parterne. Ruslands og Polens Ægteskab ville vi af visse Aarsager ikke videre tale om, hvorledes England og Jrland forliges, derom kan man hver Dag læse i Aviserne Jrlænderne ville have Skilsmisse fra Bord og Seng, og allerhelst nok Ægteskabets aldeles Ophævelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Hvad nu Forbindelsen mellem Danmark og Holsteen angaaer, da er den ganske vist i sin Oprindelse af en heel anden Beskaffenhed end Forbindelserne mel lem Rusland og Polen, eller England og Jrland, det er hverken Sværdet eller Kanonerne, som have dicteret den, men aldeles frivillige Overeenskomster, der fra først af, i Aaret 1460, kun havde til Hensigt at sikkre den oldenborgske Stamme begge Lande, men siden ved Unionen i 1533, blev til en virkelig Statsforbindelse for evige Tider uafhængigt af hvem Regenterne vare, hvilket udtrykkelig er sagt i Tractaten, og med Hensyn til Formen, da er den saa lovformelig som man kan ønske, da Tractaten paa den ene Side er underskreven af Christian den 3die, som Hertug til Slesvig og Holsteen, da han dengang endnu ikke var Konge af Danmark, og tilligemed ham af de slesvigholsteenske Prælater og Ridderskab, og paa den anden Side af det danske Rigsraad, da Riget var uden Konge Siden blev Holsteen, som en Følge af det tydske Riges Opløsning, endnu nøiere forbundet med Danmark ved Patentet af 1806, der indlemmede det i det danske Monarkie. Vel udgik denne Act ikke fra en Forening mellem Fyrster og Stænder, og kunde ikke udgaae derfra, da der ingen Stænder existerede, men den udgil fra den lovlig bestaaende Statsmagt, den var et Resultat af Tidens bydende Omstændigheder, og det er vist, at de fleste Holstenere dengang, ihvormeget de end forresten beklagede Opløsningen af det ældgamle tydske Rige, ansaae den som en Velgierning for deres Land da den reddede det fra at blive et Bytte for den mægtige altopslugende Erobrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Endskjøndt man saaledes skulde antage, at Forbindelsen mellem Danmark og Holsteen maatte være en sædeles inderlig, som fremgaaet af begge Folks Erkjendelse af dens Gavnlighed, er det dog ikke mindre vist, at Forstaaelsen aldrig har været god, og at den, navnlig fra Holstenernes Side, altid har været betragtet som en Ulykke. Det var saa langt fra, at Unionen af 1533, saavelsom dens senere Stadfæstelse af 1623 og 1637, hvorved den endogsaa blev udvidet til at skulle gielde for en Angrebskrig, det var saa langt fra, sige vi, at denne Union bidrog til at fremme Enighed, som skulde være dens Formaal, at den tvertimod blev til et nyt Stof til evig Tvist, og først efterat Danmark med store Opoffrelser,) havde erhvervet den gottorpske Andeel af Holsteen, blev der, i det mindste udvortes, Fred og god Forstaaelse. Patentet af 1806 blev i Almindelighed betragtet som en Begivenhed, der, idetmindste under de daværende Omstændigheder, var til Gavn for Holsteen, hvad den da i Gierningen ogsaa var. Men aldrig saasnart var Tydskland seirende gaaet ud af den lange og haarde Kamp mod den franske Overmagt, aldrig saasnart var Danmark tiltraadt det tydske Forbund for Holsteen, førend den gamle Misfornøielse ulmede op, i Førstningen kun som Yttringer af en enkelt Corporation, Ridderskabet, i Pukken paa formeentlige Rettigheder, siden mere og meere som en Bestræbelse efter at løsne Forbindelsen med den danske Krone. To Spørgsmaal paatrænge sig uundgaaelig ved Betragtningen af disse Forhold: 1) Hvad der har været Aarsag til, at, uagtet en Statsforbindelse af flere Aarhundreder, en Sammenslutten af Danske og Holstenere aldrig har været at bevirke, ja ikke engang en paa fælleds Jnteresser begrundet god Forstaaelse? 2) Er der Udsigt til, at den eller disse Aarsager kunne hæves, og er det sandsynligt, at Holsteen i Fremtiden vil blive forenet med Danmark, Svaret paa det første Spørgsmaal er lettest, og det falder i to Deele. Holstenerne ere af en anden Nationalitet, og Holsteen er og har altid været en egen Stat, først som Lehn af det tydske Rige og siden som Medlem af det tydske Forbund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Det er mærkeligt nok, at Nationalitetens Betydning først i den nyeste Tid er gaaet ret op for Nationernes Bevidsthed. Man har jo altid vidst, at en Franskmand ikke er en Tydsker, og at en Spanier ikke er en Englænder, osv., men at man har anseet Nationalite*) For at erholde den storfyrstelige Andeel af Holsteen aftraadte Danmark Grevskaberne Oldenborg og Delmenhorst, betalte den yngre gottorpske, den nuværende storhertugelig oldenborgske, Linie 300,000 Rd. Cour., erkjendte et betydeligt Fideicommis for Samme og overtog den gottorpske Andeel med Gjæld, men overleverede Oldenborg og Delmenhorst gjældfrie, saa at det vist ikke kan siges, at Danmark gjorde denne Erhvervelse for godt Kjøb. tens Betydning for meget underordnet, fremgaaer tilfulde af Staternes Historie, og endnu den gigantiske Napoleon meente, at en keiserlig Ordonants var nok for at omskabe Hollændere, Tydskere, Jtalienere og Spaniere til Franskmænd, men han maatte ogsaa betale dyre Lærepenge for sin Formastelse; thi det var egentlig Nationernes Remesis, der knuste ham ved Leipzig og Waterloo. Hvad er da Nationalitet, Det er, i kort Begreb, det Samme for Nationen, hvad Temperamentet er for Jndividet; Temperamentet kan tilvisse undergaae mange Forandringer ved Opdragelsen og Jndividets senere Livsforhold, det kan baade forbedres og forværres, men ingen fornuftig Pædagog vil paastaae, at det nogensinde ganske kan udslettes, at Jndividet A. kan blive til Jndividet B., en Sandhed, om hvis Erkjendelse det gamle Ordsprog, det er ham ikke i Klæderne skaaren, men det er ham i Kjødet baaren, nok(Fortsættes.) som vidner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Jndenlandske Efterretninger. Atter har et haardt Slag rammet Viborg Stift, og Viborg By, siger Byens Avis. Stiftets almeenagtede, af alle dem, der nøie kjendte ham, inderlig elskede Stiftsbefalingsmand, Greve af Ahlefeldt Laurvig, Dr. juris, Kammerherre, Rd. af D. og Domd., bortreves igaar Eftermiddags (den 19de). fra os, der saa ofte har opsendt vore Bønner til Gud om at skjænke den fra os Bortdragne hans tabte Sundhed tilbage. J flere Aar havde en ondartet Øienbetændelse berøvet ham den Sands, hvis Afsavn er tungest for den med ægte humanistisk og vidtomfattende Dannelse udrustede Mand. Det ham givne Tilsagn og i næste Aar at gjenvinde det tabte Syn skulde ikke gaae i Opfyldelse, en snigende Feber tilintetgjorde efterhaanden vore Forhaabninger, og Budskabet og hans Død har opfyldt vore Hjerter med dyb Kummer. – Greven af Ahlefeldt Laurvig er bortkaldt fra os; men hans Værd som Statsborger og Statstjener, som Videnskabsmand og grundig Lovkyndig, som kjærlig Ægtemand og trofast Ven, vil bevares af os i kjærlig og undslettelig Erindring, Man har sagt os, at den Afdøde ofte pleiede at citere af Schiller disse Ord: Wer Liebe ernten will, mus Liebe saen, og om den Afdøde Ædling tør vi sige: Han saaede Kjærlighed og han har høstet Kjærlighed! J O. Th. Av. læses et Digt til Kronprindsessen, om hvis Forfatter der berettes Følgende i s. Avis, Peter Jørgensen er en 2-aarig blindfødt Yngling af Bondestand, fra Svendborgegnen; han har tidligere været 5 Aar paa det kgl. Blinde institut i Kjøbenhavn, hvor han navnligen nød nogen Underviisning paa Violin. Da Hs. kgl. Hyd. Kronprindsessen, efter hans Tilbagekomst til Fyen, erfarede, at han røbede fortrinlige Anlæg for Musikken, befalede hun med ædel Deeltagelse at lade disse uddanne paa hendes Bekostning, og han kom da til Odense for at nyde Underviisning i Orgel spil og Composition af den erkjendt fortrinlige Organist, Hr. Krigsassessor F. Foersom, under hvis utrættelige Veiledning han i saare kort Tid har gjort betydelige Fremskridt, saa at han allerede har kunnet udføre Orgelspillet ved en heel Høimesse Gudstjeneste i Frue Kirke. Paa samme Tid har Ynglingen componeret flere vakkre Melodier, der røbe megen Dybde og Følelse, ligesom han ogsaa i flere Digte har nedlagt, hvad der bevægede sig i hans Jndre. Jblandt disse er dette Digt, som han ogsaa selv har sat i Musik, og nydt den Ære den 19de dennes at foredrage paa Slottet for sin ophøiede og ædle Velgiørerinde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Nr. 42 og 43 af Dansk Folkeblad for den 24de Novbr. er lagt under Beslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Rendsborg, den 10de October. Militairforhørene i Jtzeho fængsle vedvarende det herværende Publicums Opmærksomhed. Jforgaars have i den rendsborgske Landboforening i Jevenstedt 20 Medlemmer underskrevet og indsendt en Petition til Undersøgelses=Commissionen i Jtzeho, hvori det hedder, at vel er Lydighed mod Foresatte at skatte høit, men at Humaniteten og især den christelige Religion dog af Loven maa fordre Hensyntagelse til menneskelige Svagheder og Overbærelse især, hvor personlige (?) Forhold ere fremherskende, og en ringe Forseelse ikke forstyrrer Ordenen af det Hele (?). Men den Foresatte, liden eller stor, som afviger fra disse Grundsætninger, paadrager sit Hoved et tungt, moralsk Ansvar; han opvækker Modsigelsens og Gjenstridighedens Aand og vorder let en Fælde for de Undergivne, som han uden Skaansel priisgiver til Lovens Strænghed. - Har nu sligt et beklageligt Forhold været Anledning til Militairets Forseelser imod dets Foresatte, saa forklarer sig lettelig Folkets Deeltagelse for dem, over hvem Loven nu skal dømme, især paa nærværende Tid, da vore Troppers Commando for det meste er anbetroet Officierer, der ikke høre til vort Folk og til hvem vort Folk ingen broderlig Tiltro har fattet. Som Følge heraf bede Petenterne og Mildhed i Dommen, og førend denne kommer til Udførelse, da at andrage hos Landsfaderen og Naade. (Læserne indsee lettelig, af hvilken Kilde denne Petition er udrunden.)(Dannev.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
J Colding er man endelig kommen saavidt, at man har faaet afhjulpen den Ulempe, at reisende Fruentimmer hidtil i Porten maatte lade sig visitere paa deres Legemer af Toldbetjentene. Dette skeer ikke mere; thi der er nu ansat et Fruentimmer ved Porten som qvindelig Toldbetjent, der forretter Visitationen af indkjørende Fruentimmer, Damer &c. samme By ere Bropengene blevne forhøiede fra 2 Rbs. til 2 s. Cour. pr. Vogn, til Lettelse (!) for de slesvigske Bønder, som ingen Rigsbank maae faae (Dannev.) for deres Advocater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Den 13de dennes holdtes en Forsamling i Eckernførde i Anledning af et forestaaende Stænderdeputeretvalg for det 15de Land-Valgdistrict. Comiteens Præsident, Literatus Hansen, Udgiveren af Nordalbingische Blatter, aabnede Forsamlingen med en Tale, hvori han opstillede følgende Puncter som de, om hvilke Valgcandidaten maatte være afgjørende overbeviist: 1) En Forfatning for Slesvigholstein, men dog ingen gammel, ingen arristokratisk, 2) Slesvigs Tiltrædelse til det det tydske Forbund; 3) Forening af den slesvigske og holsteenske Stænderforsamling; 4) Offentlighed og Pressefrihed; 5) Jndførelse af Kreds- og Edsvorneretter; 6) almindelig Værnepligt; 7) Adskillelse af Slesvigholsteens Militairvæsen fra det danske; tydsk Commando og tydske Militairlove; 8) Adskillelse af Slesvigholsteens Finantser fra Danmarks og energiske Besparelser; 9) udelukkende Brug af det tydske Sprog i den slesvigske Stænderforsamling; 10) en slesvigholsteensk Landsbank som Værn mod en dansk Filial. Kun Gaardbesidder v. Graf fen fra Brebel optraadte som Valgeandidat og erklærede sig i det Væsentlige enig med Taleren i de af ham betegnede Puncter. Derpaa udviklede Landinspecteur Tiedemann sin Plan med Hensyn til Landbanken, og man tegnede sig til dette Jnstitut. Politimesteren i Eckernforde har senere gjort Andragende hos Byens Magistrat om at anstille retlige Undersøgelser i Anledning af det her omtalte Folkemøde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Ved Flensborger Magistrats-Dom af 20de d. M. ere nogle og Fyrgetyve af dem, der have deeltaget i Hochlet for Hr. Agent Jensen, dømte i Mulcter fra 16 til 160 Rbd. Som man hører, tilføier Flensborger Zeit., der meddeler Efterretningen, ville samtlige dømte appellere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Jfølge Meddelelse fra Frederikshavn skal den sidste der faldne Classelotterigevinst paa 5000 Rbd. være vunden af 12 fattige Fiskere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Det Beckerske Skuespillerselskab opførte i forrige Uge Oehlenschlägers Dina paa Theatret i Aarhuus. Madame Orlamundts Fremstilling af Hovedpartiet - hedder det i Aarhuus Avis var et virkeligt Kunstværk, opfattet og gjengivet med en sjelden Grad af Sandhed og Skjønhed. Selv de, som havde seet det kgl. Theaters uovertræffelige Dina, maatte her tilstaae, at Rollen var falden i værdige Hænder, og at, dersom Udførelsen, af dette Parti for Tiden skulde give nogen Ret til Hæderstillen: Provindsernes Fru Heiberg, denne da maatte tilkomme Md. Orlamundt. Dina er uden Sammenligning det Heldigste, Md. Orlamundt, her endnu har præsteret. Efter Forestillingens Slutning hædredes Kunstnerinden ved en Fremkaldelse der ikke ofte har været saa velfortjent som denne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
(Corresp.) Kjøbenhavn d. 24de November, To russiske Magnater, Fyrst Jtalisky og Grev Suwarow Rimnisky (ventelig Sønner eller Sønnesønner af den berømte russiske General Suwarow, der som bekjendt fik Tilnavnene Jtalisky og Rimnisky af sine Seire i Jtalien og Tyrkiet) opholde sig i denne Tid her og fare og paa Gaderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Den Forening, som i Anledning af Qvækerinden Mr. Frys Nærværelse her for et Aar siden, traadte sammen for at virke til Forbryderes Forbedring, har nu constitueret sig som et Fængselselskab, og vil gjøre det til et af sine Hovedformaal, at sørge for Fangers Anbringelse efter Løsladelserne. Det er et saa smukt Øiemed, at man maa ønske det al mulig Fremgang; men vaersom maa Selskabet være, hvis det ikke i de allerfleste Tilfælde vil see sig skuffet af hyklerske Omvendelser. Endnu en anden Hindring har Selskabet at overvinde og det er den Fordom, der næres mod de Ulykkelige, der have været i en Straffeanstalt. De betragtes som Fredløse, som Udskud af Menneskeslægten, Jngen vil arbeide med dem. Jngen vil have dem i sin Tjeneste. Kunde det lykkes Selskabet at overvinde denne Fordom, vil det have udrettet en stor Gierning; thi det er indlysende, at den som, er forladtog skyet af Alle, ingen anden Udvei har, end at gribe til nye Forbrydelser for at leve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Kjøbenhavns Børscours den 24de November 1843. Hamborg 2 Maaneder. – a vista 198 1/2. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 a 102 1/2 Rbd. Nationalbank Actier 112 1/2 a 113 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Kjøbenhavns Torvepriser den 25de November 1843. - Rug 3 Rbd. 60 s. a 4 Rbd. 16 s.; Hvede, 4 Rbd. 80 s. - 6 Rbd. 16 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 36 s. a 3 Rbd. 56 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 48 s.; Havre, 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 68 s.; Ærter 3 Rbd. 92 s. a 5 Rbd.; røget Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 4 s. a 2 Rbd. 20 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 68 s. a 1 Rbd. 88 s.; Smør, Pd., 23 s. 26 s.; Æg, Snesen, 34 s. a 36 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. a 14 Rbd. 48 s. (Forlangt indrykket.)Man har igjen havt Beviser paa, hvormeget Landets Beboere maae takke Birkedommeren, Justitsraad Pontoppidans Fuldmægtig, Wilcken, fordi han ved sin Anstrængelse og ved sin Virksomhed, søger at opdage ethvert Tyveri, der anmeldes for Birkedommeren eller for ham. Saaledes ha han igjen faaet opdaget, at en Huusmandskone i Skjerneganske alene og meget dumdristigt, havde paa 3 for skjellige og langt derfra bortliggende Steder stiaalet 19 Gjæs af Stierne hvor de vare hensatte til Fedning, slagtet dem paa Stedet og bragt dem hjem, nedsaltet og forvaret dem. Mistanken fald mindst paa denne Kone, og det var næppe bleven opdaget naar ikke Fuldmægtigen paa det nøieste, og med Jver havde forfulgt det ubetydeligste Spor. - De Bestiaalne, hvoraf de to ere fattige Huusmænd, der ikke eiede mere til Jndfaltninend disse Gjæs, ere ham vist ogsaa meget forbunden fordi han selv tilbageleverede dem deres Gjæs, rigtignok i slagtet og salt tet Tilstand, men med Fjeder og Fidt, endskjøndt de dog led noget Tab. Tyven har tilstaaet og venter nu sin Straf. En Beboer paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Tyvende Hefte. Jndhold: Fyrgetyvende Capittel. Fortsættelse af Krigen ved Rhinen, Franskmændene indtage Rymwegen. Frankrigs udvortes Politik. Adskillige Magter forlange at træde Underhandlinger. Amnestideret med Hensyn til Vendeen Pichegru erobrer Holland. Utrecht, Amsterdam og adskillige Hovedstæder indtages. De syv forenede Provindsetages i Besiddelse. Hollands nye politiske Organisation Seiervindinger ved Pyrenæerne. - Ende paa Feldttoget 1794 Preussen og adskillige andre coaliserede Magter forlange Fred De første Underhandlinger. Forfatningen i Vendsen og Bretagne, Pusaye i England. Hoches Forholdsregler for at fredeliggjøre Venden. Underhandlinger med Venderhøvdingene. - Et og fyrgetyvende Capittel. Saloner, Skuespil og videnskabelige Foreninger aabnes igien: Elementar og Centralskoler samt Normalskoler oprettes, saaog juridiske og medicinske Læreanstalter. Decreter med Hensyn til Handel, Jndustrie, Rettergangs og Gudsdyrkelsens Forvaltning. Mangel paa Levnetsmidler i Vinteren Aar III. Brystbillederne af Marat ødelægges. – Maximum og Reqvisitionerne afskaffes. - Forskjellige Systemer i Henseende til Midlerne, hvorved Assignaterne kunde inddrages. – Mangelen tager til i Paris. De Girondist Deputerede indsættes atter i deres Rettigheder. - Tumultuariske Optrin i Anledning af Dyrtiden. Revolutionsmændenes Fisken i rørt Vand Opstanden den 12te Germinal. – Enkelte Træk af denne Dags Begivenheder. - Barrere, Billand-Varennes og Collot-d'Herbois deporteres. Adskillige Deputerede af Bjergpartiet arresteres. – Uroligheder i de større Stæder. - Patrioternes Afvæbning. Dette Hefte (8 Ark stort faaes for 48 s. i alle Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne (i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og paa Adressecontoiret, hvor de foregaaende Hefter ligeledes kunne erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Jeg tillader mig herved at bringe til offentlig Kundskab, at jeg under 20de November har aabnet en Handel i denne Byes Östergade. bestaaende af alle under Provindsialhandelen, sorterende Gjenstande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Jeg anbefaler mig til de af Byens og Omegnens ærede Beboere, der maatte tildeele mig deres Handel, forsikkrende dem om en, i alle Henseender retsindig og tilfredsstillende Expedition. Rödbye den 21de November 1843. W. F. E. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Parmasanost, Italienske Maccaroni og Nudler, Confectrosiner og Krakmandler, Sukkade, nye Mallaga Figen, Rosiner og Citroner, Cathrineblommer, Champignoner, Lemonasier, Taffelsalt, Bamberg Kirsebær, Vanille, Haysanthee Løvetand, Guul Java- og St. Domingo Kaffe, Capers, ægte Schiedammer Genever, Christiania Anchiovis, feed norsk Flommesild i DunkeEidammerost og hollandsk Ost, samt alle grovere Varer erholdes i Rödbye hos W. F. E. Ibsen, Undertegnedes Viinlager er forsynet med efterfølgende: God reensmagende Medoc 22, 24 og 26 Sk. pr. Bout., bedste Medoe No 1. 30 Sk.; St. Estephe 48 Sk., fiin St. Julien 64 Sk.; Dito 40 Sk.; Margau, 48 Sk.; gl. Malaga 60 Sk.; gl. fransk Viin 28 Sk.; Dito 26 Sk., ung fransk Viin 26 Sk.; Graves 42 Sk.; Dito 32 Sk. gammel Portviin 1 Rbd. 32 Sk.; Dito 88 Sk.; gl. Dr. Madeira 1 Rbd. 8 Sk.; Dito 88 Sk.; Dito 68 Sk. Champagne 13 Mk.; Laubenheimer 1 Rbd. 24 Sk.; Petit Bourgogne 1 Rbd.