Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-01
J dette Øjeblik, da hele Landet glæder sig med Kongehuset ved den forestaaende heldbringende Begivenhed, maa ethvert Minde om en lignende Nationalfest i Fortiden læses med Behag. Det blev netop i denne Maaned 194 Aar siden, at Kong Christian den Fjerde feirede i Kjøbenhavn sin Søn, Prinds Christians Formæling med Churfyrsten af Sachsen, Johan Georgs Datter, Magdalena Sibylla som den Gang vi kun tretten Aar gammel. Dette Bryllup blev, som Krøniken siger, høitideligholdt med en Pap og en Pragt, som der aldrig siden har ta ret seet Mage til i vor Hovedstad. Der in fandt sig saa mange fyrstelige Person i Ambassadeurer fra alle de fornemste Riger, u Kjøbenhavn, efter Holbergs Udtryk, afgav sig en Skueplads af europæisk Galanterie, og alting var foranstaltet saa pragtfuldt, at ma anslaaer Omkostningerne, i det Hele, til to Millioner. Som et Exempel paa et enkelt Tilfælde anføres, at den Hest, som Brudgommen red paa, blev, med Sadel og øvrige Ridetøi, vurdere til tre Tønder Guld. Der var anbragt derpaa in meget stor Amethyst (mueligen den, der sætlived Kronningshøitideligheden i Tronen) som havde kostet 70,000 Rdr., og en Saphir, som, til Hestens Staffering, sattes i Panden paa samme, til en Værdie af 80,000 Rdr. Den store Konge, som vilde, at det skulde gaae Kongelig til i alle Maader, har selv Omhyggelighed forat Alting betimeligen, i Orden og med Anstand, skulde skee, hvilket hans egenhændige Breve, hvori endog de ubetydeligste Ting ikke undgaae han Opmærksomhed, noksom udvise. Allerede alle Maaneder i Forveien var han betænkt paa af lade antage en Capelmester, som Capellet paa Slottet og en Sal udenfor Monarkens Cabinet, til Musikøvelserne blev indrømmet. Første Parskedag 1634 gav Kongen, i en egenhændig Skrivelse til Rentemesteren, de fornødne Befaling i Henseende til de to Comedier og den Ballet, der i Anledning af Høitideligheden skulde opføres. Tegninger dertil leverede Simon de Pa og den berømte Maler Carl von Mandern. Balletten udførtes af Herremænd (Adelsmænd. Vielsesdagen var d. 5te Octob. 1634. Formiddagen bleve tolv Adelsmænd slagne i Riddere af Elephanten. Om Eftermiddag forrettedes Vielsen af Doctor og Professor Thi i Sorøe Christianus Matthie (født 1584, siden død i Holland 1653, hvor han drog be Derpaa blev Brudeparret ledsaget til Brudeligen, som det satte sig paa, og Bruden af 6 saxisk Geheimeraad overantvordet til Prindse hendes Brudom. J Brudgommens Navn ble herpaa svaret af hans Marskal Dinys Pude vels, Efter disse Ceremonier tracteredes med Viin og Confect. Om Aftenen blev holdet Maaltid fra Klokken 8 til 12 og derpaa gik Dandsen an. Ved Klokken 3 Slet, efter Midnat, gav Kongen ved en Fløite et Tegn, og et stort Fyrværkerie blev antændt. - Den 6te Octb. blev til Middag intet offentligt Maaltid holdt. Enhver af de tilstedeværende Gesandter, blev tracteret i sit eget Gemak. Klokken 3 om Eftermiddagen blev af Christ. Matthie atter holdt en Prædiken i den store Sal paa Slottet. Efter Prækenen knællede det høie Brudepar paa en Skammel, og fik Præstens Velsignelse. Da det var forbi, blev der sat et Bord, hvorpaa Forræringer og Skænk til Brudeparret bleve lagte. Først fik Prindsessen sin Morgengave overantvordet, med tilbørlig Ceremonie, hvorefter, paa Prindsens Vegne, ved en offentlig Oration, Hans prindselige Naade blev betakket. Derpaa fulgte Kongens Brudegave, som bestod i en Diamants halstjæde af Værdie 100,000 Rdr. Den Keiserlige Ambassadeurs Skjænk var en Perle=Hals kjæde, vurderet til 10,000 Rdr. Den polske Gesandt en Kjæde og et Klenodie, besat med Rubiner og Diamanter. Den Svenskes et Klenodie af Diamanter. Den franske mødte ikke ved denne Act; han foregav, at det ikke var Mode, at give Skjænk, og han havde ikke af sin Konge modtaget nogen Present dertil.