JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Bancosedler, 6. Hvad forstaaes ved enkelte Vidner, og hvilken bevisende Kraft kan der tillægges dem, Den følgende Dag vare Spørgsmaalene disse I. Kan et aftvunget Løvte medføre forbindende Kraft? 2. Udfordres Overleverelse til at overdrage Ret i Tingen? 3. Kan en Enke paa egen Haand skifte Lavværge? 4. Er den, der finder Dannefæe, pligtig at oplyse det til Tinge? H. Hvad forstaaes i Loven ved Stiemand? 6. Hvorvidt er Loven Gjenstand for Beviis i stræng Forstand?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Til den theologiske Embedsexamen i Januari Qvartal 1820 meldte sig 6 Candidater, hvoraf 4 tilkiendtes Characteren Laudabilis, 2 Handillandabilig. I Gaar, d. 28 Jan. 1820, høitideligholdtes det Kongel. Døvstumme-Jnstituts Aarsfest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Jndbydelsesskriftet var, som sædvanligen, forfattet af Hr. Prof. og Ridder P. A. Castberg, og handlede om den indbyrdes Underviisnings Anvendelse i Skoler for Døvstumme (8 S. 4to).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Efterat Forf. har fremsat almindelige bemærkninger over Døvstummes Duelighed til at kunne undervise deres Medbrødre, beretter han, at der i forrige Aar er skeet Begyndelse med at indføre. den indbyrdes Undervisning i Jnstitutet, med de for Døvstumme nødvendige Modificationer. Hvad der ved denne Læremethode er udrettet her i det afvigte Skoleaar, bestaaer i følgende: "Den yngste Classe, der tildeels bestaar af Elever der ere optagne i Løbet af Aaret, har lært at skrive Bogstaver og at angive deres Tegn ved Haand alfabetet. Den anden Classe har lært den første Ordsamling, at kjende og at sammenlægge Tal. Den tredie Classe har lært den anden Ordsamling, bestaaende af omtrent 2500 Ord, de fire Regne maader med Tal, samt Ordforbindelser i Perioder, i Spørgsmaale og Svar. Den fjerde Classe har lært den store, af henved 9000 Ord, Ordforbindelser i beskrivende, befalende, spørgende, svarende Talemaader, de 4 Regnemaaders Anvendelse paa simple Opgaver, Naturhistorie, Jordbeskrivelse; ogsaa ere med dem anstillede Stiiløvelser ved korte Fortællinger, som de have lært skriftligen at opsætte. Hr. Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets procurator N. C. Bierring har udgivet et lidet Skrift paa 24 Sider, under Titel: "Til Jnteressenterne i det Kgl. danske asiat iske Compagnie." Skriftet er nærmest foranlediget ved et Stykke der har staaet i Kjøbenhavns Skilderie af 15 Juni f. A., og taaler intet Udtog. Hovedankeposterne, som Forf. drøfter, angaae Directionens Dictatur, det foreslaaede Salg af Vilders Plads, Tilbudet fra een af Directenrerne, at overlade Compagniet et Skib, til at foretage en Fart til Sydvestkysten af Nordamerica; Standsningen af Capitain Stages Expedition med Skibet Christianshavn, hvorved, efter Forf. Formening, ikke allene et heelt Aar er gaaet tilspilde, men hvorved der under enhver Omstændighed tabes 3260 Piastre i Renter af Gielden i China. Skriftet ender med den trøstelige Forsikkring, at man af Resultaterne af Directionens Bestræbelser ville i næste Forsamling see Compagniets gode Tilstand, og derfor saa meget hellere glemme indløbne Feil, og at Compagniet, naar den nuværende Justitsdirecteur, som hidtil, vil vedblive at virke for det, og tilbagedrive de muelige Anfald, der kunde vorde gjorte imod det, sikkerligen, saavidt de almindelige Handelsconjuncturer tillade, vil naae det Held, som enhver fornuftig Mand kan ønske det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
J Onsdags Eftermiddag Kl. 4 indtraf der høist besynderlige Uheld, at den øverste Etage af et Pakhuus ved Vestervold, hvor en stor Deel Rug og Ærter gjemtes, styrtede ind, og ved at falde paa et ligefor staaende Huus, knuste Vinduer og Vindueskarmene, og beskadigede adskillige Kjøkkener. Ved Jndstyrtningen opstod en Røg, ligesom af en Jldebrand, intet Menneske kom derved til Skade, men en stor Mængde Rug og Ærter blandede sig med Kalken og Gruset, og er derved blevet bedærvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
J Forgaars, d. 27 Jan., var Generalforsamling i det Kgl. asiatiske Compagnie. Blandt andet meddeeltes Jnteressenterne adskillige behagelige Efterretninger om at et Compagniets Tilgodehavende med det første kunde ventes; at der er gode Udsigter for dets Fordring hos Gonvernementet paa Batavia, og at den ny Octroy kunde ventes ved et Rescript for et Aar. Den til 11 April 1819 opgjorte Ballance blev forelagt, og Generalconsul Tutein og Conferentsraad Hauser paa ny valgte til handelskyndige Directeurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
J Slagelse Avis af 28 Jan, læses følgende under Overskrivt: Jndsendt. "At der behøves mere Foder til Kreaturerne i en streng Vinter end i en blid, eller i de Dage, da man har Frostveir, end i andre da man har Tøeveir, dette er hos Landmanden i Almindelighed en saare velbekjendt afgjort Sag; men hvorledes denne Veir ligets Jndflydelse paa Kreaturernes Ædelyst tildeels kan forebygges, dette er hidtil af mange Landmænd ganske ubemærket. - Med Hensyn til det ringe Foder, som i sidste Aars Forløb er høstet paa mange Steder, og til den strenge Vinter, som tegner til at indfinde sig, føler en nan given Forpagter i Præstøe Amt sig stemt til, at tilraade alle Vedkommende, som maatte reflectere herpaa, snarest muelig at indrette deres Qvæg stalde saa lagne, at de deri befindlige Creaturer kunne være i Stand til, at tilveiebringe en tempereret Stuevarme, og han formener da, at naar man i en saadan Stald iagttager det fornødne, med Hensyn til Reenlighed m.v., da vil man snart blive overtydet og Rigtigheden af det som er sagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Odense, den 26 Jan. Den forhen yttrede bemærkning, at vort Veirligt allene styres af Vindenes Forskjellighed, har i denne Vinters lange Vedvarenhed atter stadfæstet sig, saasnart vi i Onsdags fik S. V. indtraf pludselig stærk Tøe; men den vedholdt ikke længere end til mod Midnat, da Vinden igjen gik til V. N. V., Frosten atter indfandt sig og inden Solens Opgang havde naaet 7 Sr. Dog har den siden ved vestlig Vind aftaget, indtil S. V. idag atter bragte Tøe, og da denne har indfunden sig uden Regn, har man Grund til at haabe den bliver noget staaende, og at denne Vinters første lange Act dermed kunne vorde endt for dennegang. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Aalborg, den 20de Januar. Den 18de Januar, vor elskede Stiftamtmands, Hs. Excellence Geheime-Conferentsraad Moltkes Fødselsdag, feiredes i det dramatiske Selskab her i Byen, ved Opførelsen af Pigen af Marienborg og et Aftensmaaltid, som Hs. Excellence med Familie beærede med sin Nærværelse. Førend Stykket blev af Hr. Kammerraad, Prokurator Haasum fremsagt en af Hr. Professor og Ridder A. Oehlenschlager, i Anledning af Dagen forfattet Prolog og af Selskabet blev afsjungen en af Hr. Candidatus Theologiæ P. Tetens forfattet Sang, som begge saa gandske udtrykke, hvad enhver Aalborgs Borger føler og ønsker for den Ædling, som Staden og Amtet skylder saameget gavnligt og godt, og deriblandt en hidtil savnet Leilighed til Udbredelse af Videnskab, Smag og nyttige Kundskaber. - Efter Maaltidet blev af adskillige af Selskabets Medlemmers smaae Børn af begge Kjøn opført en smuk og nydelig udført Ballet, der endtes med en skjøn pyramidalsk Gruppe af bemeldte Børn, som ved deres Stillinger og en i Hænderne holdende Blomster-Guirlande dannede et U og under samme Forestilling udbragte Ønsket: Længe leve vor ædle Moltke, der, som forhen efterat Prologen var fremsagt, blev paa det hjerteligste istemt af samtlige Tilstædeværende. - Posten for i Onsdags ankom først hertil i Gaar Morges; den medbragte ingen Kjøbenhavns Post, ligesom og de tydske Aviser udeblev.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Ribe, d. 25 Jan. Foruden den i disse Tidender forhen ommeldte ulykkelige Jldebrand, som den 2 Januari sidst opkom paa Bramminge om Aftenen Kl. 9, og hvorved det vestre Fløihuus af Ladegaarden afbrændte, samt 50 Stude indebrændte, er atter en gruelig Jldebrand indtruffen paa bemeldte Gaard. Mandagen den 24 d. M. om Morgenen Kl. 5, bleve nogle af Gaardens Tjenestefolk vækkede ved Qvægets Brølen og Urolighed. Jkke allene det østre Fløihuus af Lade gaaden, bestaaende af 56 Fag, stod i saadan Brand, at Jlden faldt igjennem Loftet ned paa de vækkede Folk, men den tilgrændsende skjønne grundmurede Ladebygning, bestaaende af 26 Gulve, og 22 Alen vid inden Vægge, stod i fuld Brand baade i den østre og vestre Ende. Derimod var ingen Jld at bemærke paa den betydelige Længde mellem begge Gaardene, hvilke dog meget hurtigt blev bespændt af Jlden. Med yderste Fare bleve Hestene reddet af det østre Fløihuus, hvor de siden forrige Brand vare overflyttede, men 20 gode Huusholdningskjør, nogle Qvier, 30 a 40 Faar, alle Vogne og Avlsredskaber, mange gode Bygnings Materialier samt mange andre Effecter brændte op. Paa Gaarden haves nu ikke et eneste levende Kreatur, ikke et Straae af Foder, eller det mindste af Jldebrændsel, og intet Forraad af Æde= og Sædekorn. J Laden var flere Gulve utorsken Korn, og flere hundrede Tønder Korn af forskjellige Sorter, brændte. Af Gaarden er nu aldeles intet mere tilbage, end Vaaningshusene eller Borgegaarden. Efter den Maade, hvorpaa Jlden er opkommen, synes det at være uden al Tvivl, at samme er paasat til een Tid paa flere Steder paa begge Huse. - En tung Skjebne for Eieren, Hr. Cancellieraad Ølgaard, som i henved 50 Aar har eiet og beboet Bramminge, og som selv har bygget Hovedbygningen og Lade, nu at see saa vidtløftige og skjønne Ladegaards Bygninger forvandlede i rygende Ruiner, tilligemed den hele Qvægbesætning og Udboe. Viborg, d. 22 Jan. J de sidste 4 Dage, har det sneet daglig og det med Vind af næsten alle Hjørner. En stærk Sydvest=Storm Natten til Onsdag bragte nogle Timers stærk Tøe med Regn; men allerede Onsdag Aften frøs det igjen og nu er Kulden ligesaa streng som før. - Den tillive bragte Mand fra Meilgaard, er død, Lægens megen Omhu uagtet. Han var i Kjøbmand Guldbergs Huus, hvor han nød omhyggelig Pleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
- Den søndre Post ankom først hertil i Torsdags, og den Kjøbenhavnske samme Dags Aften.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Viborg, d. 24 Jan. Vel har Kulden noget aftaget; men Sneen vedbliver. Vinden, skjøndt vestlig, giver dog Frost. Vildtet, især Harene, fanges i Mængde i denne Tid. Endog Agerhøns ere saa forfrosne, at de i Flokkeviis kan dræbes ves Landsbyerne. De ere temmelig magre og dyre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Kornet er dyrere her end i Sjælland. Rug 6 Rbd. 4 Mk. a 7 Rbd. Tønden; Byg 4 Rbd.; Smør 28 a 32 s. Pundet. En Snees Æg 32 a 40 sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Blandede Efterretninger. Christiania, den 16de Januar. Den undvigte Gaardbruger S. T. Vrenne, der er mistænkt for det paa hans Broder forøvede Mord, og var bleven efterlyst overalt i Riget, er nu paagreben i Søndre Bergenhuus Amt, hvorfra han besørges henført til Kongsbergs Arresthuus. - J Midten af forrige Maaned er i Grans Præstegield paa Hadeland, paa en Gaard navnlig Jorstad, udbrudt en Forraadnelsesfeber, der angreb 17 Personer. Ligeledes er Nervefeber udbrudt paa Toten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Under et, ved Christiania Byes Politiekammer optaget Forhør er det oplyst, at Vagtmesteren ved de paa Raadhuset værende Arrester har tilladt adskillige der indsatte Arrestanter at besøge Værtshuse, at indkjøbe Qvantiteter af Brændeviin, at modtage Besøg, at afsende Breve m.v., uden nogen dertil af vedkommende Øvrighed given Tilladelse, i hvilken Anledning det Fornødne fra Justitiens Side foranstaltes. - J Tellemarken tiltales for nærværende Tid en Pige, 22 Aar gl., for Fostermord, og hendes Forældre for Deelagtighed i Samme. Hun har tilstaaet, at have søgt eensomt Sted, at have født et levende Pigebarn, og at have dræbt det ved at hælde 3 Gange af sin Haand Vand i Munden paa Barnet, og derefter at nedlægge det under en Rodvælte, samt bedække det med Torv &c. - En anden Pige sammesteds, der forhen har havt uægte Børn, har i sidste afvigte Høst paa en Sæter født i Dølgsmaal et Barn, som hun henlagde i et Skovkrat, hvor det blev fundet, medens et Sviin var ifærd med Samme, og allerede havde afædt dets Hoved og Hals, for det Meste begge Arme og Fødder, samt udrevet den største Deel af Jndvoldene. Hun er nu undergiven Justitiens Tiltale. - J Jarlsbergs Grevskab er en Dreng, 10 Aar gammel, nyligen bleven tiltalt og dømt for Kirkeran og adskillige andre Tyverier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
For's og Pitts Gravmæler i Westminster Abbediet staae i en mørk Krog, og paa samme sees ingen anden Jndskrift end de grovt udhugne Bogstaver C. I. F. og W. P. Blot disse raa Steene dække deres Grav. Tæt ved dem ligger den berømte Parr, der døde i sit 152de Aar, og bogstaveligen af Alderdom, da hans Aarevæv var blevet til Been. Fra Etatsraad og Professor Bang. (Slutning; see forr. No.) Til denne nyttige Hensigt tjener ikke alene Materien og Jndholdet selv, men ligesaa meget Formen og Maaden, hvorpaa det er fremsat; fornemmeligen brugte disse gamle Vise tvende Midler til at giøre Underviisningen fattelig og indtrængende. Det ene var at fremstille Lærdommene i korte, syndige og forstaa lige Sætninger, og det andet var at forbinde dem med passende og oplysende Lignelser, saasom: den hele Verden er for Gud som den lille Tunge i Vægtskaalen eller som en Draabe af den Dug, der falder paa Jorden om Morgenen - ligesom den stærke Vind virker skjøndt man ikke seer den, saa udretter Gud alle sine Gierninger - som en Draabe Vand i Havet og som et Sandskorn, saa ere tusinde Aar at regne mod Evigheden. Lad ei en gammel Ven komme fra Dig, thi en ny Ven er som ung Viin, men naar denne bliver gammel kan Du nyde den med Lyst - ved Steenkast forjager Du Fugle, og din Ven ved at foragte ham - blæs paa en Glød saa optændes Jld, men spytter Du derpaa saa slukkes den, og begge Ting udgaae fra din Mund - ligesom Ulven ikke passer sig i Faarestien, saa passer den Ugudelige sig ei i Selskab med den Gudsfrygtige. Den synlige Gud paa Jorden, Menneskenes fuldkomneste Lærer, gik frem paa samme Underviisnings Vei, beviste derved dens Fortrinlighed og selv fuldkommede den. Hans Viisdom kjendte Menneskeaandens Fattelyst og Evne, derfor fremsatte han fornemmelig sine Lærdomme i enkelte Sætninger ved Lignelser, Exempler og Samtaler; saaledes at ringe Opmærksomhed og den almindelige Menneskeforstand, ere tilstrækkelige til at forstaae og erindre dem. Han stiftede derved den fuldkomneste for alle Tiders og Stæders Mennesker passende Lærebygning i Religionen, hvis fornyede Retagtelse og rene Anvendelse jeg anseer som eneste Middel til Gjen oprettelsen af virkelig og lyksaliggjørende Kristendom, hvilket jeg tilfulde har bevist i Skriftet: Jesu Christi Evangelium som eneste rette Lærebog og Religionsregel for Christne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Jeg maa herved bemærke, at den rette og nyttige Brug af dette Skrift maae være idelig ja daglig Gjennemlæsning, da den er nødvendig baade for at bevare dens Lærdomme og Leveregler i Hukommelsen og for at gjøre dem saa levende i Sindet, at de falde os ind, naar deres Anvendelse er nyttig. Overbevist om Gavnligheden, heraf, tør jeg anbefale saadan Brug til alle, men haaber fornemmelig dennes ønskelige Virkning hos den endnu mindre fordærvede og mere bøielige Ungdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Dette Skrift findes tillige oversat i latinske Sexmaalevers, da jeg selv har fundet formeret Jndtryk af saadan poetisk Form; og troer at kunne virke det samme hos dem, som forstaae det latinske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Oversigt af Jndholdet. 1. Gud. 2 Bønner. 3. Troe paa Gud. 4. Kiærlighed. S. Viisdoms Værdie. 6. Om Viisdom til Kongerne. 7. Viisdoms Oprindelse. 8. Afdragelse fra Verdens Sysler som nyttig for Viisdom. 9. Viisdoms Eftersøgelse. 10. Viisdoms Gaver. 11. Viisdom i Taushed. 12. Viisdom i Ord. 13. Den Vise og Daaren. 14. Den Ugudelige og den Gudsfrygtige. 15. Børn mod Forældre. 16 Forældre mod Børn. 17. Den slette og den gode Huustroe. 18. Venner og Fiender. 19. Fattiges Understyttelse. 20. Den Gierrige. 21. Den Rige og den Fattige. 22. Kongen. 23. Den Mægtige. 24. Hovmod. 25. Ukydskhed. 26. Kydskhed. 27. Logn. 28. Vrede. 29. Trætte. 30. Bagvadskeren. 31. Lureren. 32. Synderen. 33. Frie Villie. 34. Synderens bedragelige Haab. 36. Synderens Omvendelse og Frelse. 36. Fasthed og Forsigtighed. 37. Den Lykkelige. 38. Omgang. 39. Raadførsel. 40. Ære og Roes. 41. Arbeide og Ladhed. 42. Sundhed og Glæde. 43. Vinen. 44. Om Lægen og Lægedom. 45. Bekymringer. 46. Alderdom. 47. Døden. 48. Tak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Dette Skrift kan bekommes hos Forfatteren No. 33 i store Kannikestræde, for 10 Mk. N. V. paa Skrivpapir og 9 Mk. paa Trykpapir, og den, som ei kan betale, kan faae det omsonst, naar jeg skjønner at han kan have den Nytte deraf som er Skriftets egentlige Hensigt. An den doppelt Unachten. Sinst fast. Du in Fortunens Schovsund wähntest Dich Baron. Doch kaum last Dich die Falsche løs wahnst Du Dich Musensohn. Wie kamst Du zu dem Doppel-Traum, was bildest Du Dir ein, Du hast von allen beyden kaum den allermindsten Schein. Bey Dir gieng leider Hand in Hand die Kunst mit der Natur, denn punktlich gleichet der Verstand, der ganzen Creatur. Du sleyst, was sonst nog niemand sah, und reimst was ungereimt, darum erblickst Du Dich auch da wo man von Dir nicht traumt. Wer so, mie Du, von Dichterkron, von Rang entsernet ist, der ist – (man kenne den Vogel schon) der ist - was Du nu bist. Der Avanturier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Kjøbenhavns Børs d. 28 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 285, a vista 288. Amsterd. 2 M. - , a vista - . London 2 M. - . Spec. 286. - Specier solgtes til 17 Rbmk. 1 s.a 17 Rbmk. 2 s. Oblig. (foruden Renter fra 11 Decbr. f. A.) - . Norske Rigsbanks. 20. Svenske Sedler 64 a 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Jndenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongen har, under 12te Jan. d. A., paa Cancelliets derom allerunderdanigst gjorte Forestilling, behaget allernaadigst at resolvere: "At de Forliig, der indgaaes ved Retterne, herefter, ligesom de ved Forligelses commissionerne afsluttede Foreninger, skulle have Executionskraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Ved Placat af 25 Januari d. A. er bestemt, at et uantaget Auctionsbud i Almindelighed ei skal forbinde nogen længer end 6 Uger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Tilskrivtlig theologisk Embedseramen i Januar Qvartal 1820 fremsattes følgende Spørgsmaal: I. Exponatur fundamentum athve ambitus officiorum, qvæ Jesu Christo debentur! Primo ostendatur, num stilus græcus Novi Testamenti sit purus dicendus, an vero hellenisticus sive ebraicus, deinde si tempus permiserit, exponantur exemplisqueillustrentur regule hermenenticæ v. c. ab Ernestio tradit, qvæ ad Ebraismos N. T. resolvendos Spectant. Exposita vi Babylonicæ, at vulgo dieunt, captivitatis Paparum, enarrentur præcipures a pontificibus Avenionensibus geste. Constituta notion omniscientiæ divinæ tam juxta principia rationis, quam ex effatis S. Sræ. ostendatur, qvænam inde deriventum virtutis incitamenta, et quænam lites dogmaticæ er difficultate hujus notionis cum libertate humana conciliande driginem duxerint, Abr. 3, 113. Psalmus 103.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
J Tillæg til Statstidenden for Jan. Maaned d. A. indkaldes Enhver, der troer at have Ret og Krav til de i bemeldte Tillæg anførte Obligationer, udstedte til Sammel Sumbel i Aarene 1775, 76, 77, 78 og 79, og til Jph. deel Sumb. 1788, hvilke Obligationer, til Beløb 33,500 Piaster, savnes i den sidstes Dødsbo, og i Tilfælde af at Jngen melder sig, blive mortificerede. - Sammel Sumbel var egentligen for endeel Aar siden hidsendt som Gesandt fra Keiseren af Marocco til det danske Hof. Af særdeles Tillid til den danske Regjering indsatte han en anseelig Capital i den Kgl. Casse. Efter hans Død kom hans ældste Søn, Joseph Sumbel, hertil, og levede heraf sine Capitaler, hvoraf han ogsaa satte endeel i Kongens Casse. J Aaret 1786, saavidt Anmeld. mindes, blev denne sindssvag og vilde spille et Slags Prophets Rolle. Han aflagde den europæiske Dragt, hvori han hidtil klædte sig, og iførte sig en brillant Tyrkedragt af Atlask, rigt galoneret, hvori han paraderede allevegne. Ved den saakaldte Fasanbakke i Frederiksberg Hauge vilde har en Dag holde en offentlig Tale, men blev forstyrret deri af den der forsamlede Hob. Omsider for lod han Kjøbenhavn, og paa hans Reise skal, efter Sigende, berørte Obligationer være gaaet tabte. Han døde siden i Pinneberg. To af hans yngre Brødre have i endeel Aar opholdt sig her i Kjøbenhavn. Hans øvrige Paarørende boe i Marocco. J Schleswig døde nyligen Enkefrue Consistorialraadinde Schwollmann, født Struensee, formodentligen en Søster af den ulykkelige J. F. Stuensee, i sit 75de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Odense, den 28 Januari. J de sidste Dage har det været vedholdende Tøeveir og Regn, saa Snee og Slædeføre for denne Gang er ophørt. Med en Landsbyepost kom hertil igaar en sjelden Passageer paa denne Aarstid, nemlig en levende Oldenborre, som den 25 Januar blev funden i noget Sand. At denne Sommergjæst har kunnet leve her tillands til en Tid, da Tappen var frosset i Tønden, er unægtelig et Særsyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Viborg, d. 26 Jan. J Tirsdags Aftes den 25de begyndte det at tøe, i 2 Nætter og i Dag har det vedblevet med tyk Luft. J Dag, den 26de, tøer det med Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Ribe, den 22 Januari. Natten mellem Søndag og Mandag den 2den Januari, afbrændte en af Ladegaards Længderne paa Bramminge ved Ribe. Denne Morgen, den 22 Jan., har Jlden atter raset, og aldeles ødelagt den store Lade med deriværende Forraad, samt den Østre Sidelængde. Alle Kreaturer og Faarene ere omkomne. Jlden opkom denne Morgen mellem 5 og 6, og udbrød 3 Steder paa Eengang, saa den upaatvivlelig er paasat. Meer end Halvtredsindstyve Aar har den ædle Olding, Cancellieraad Ølgaard, eiet Bramminge. Alle, som kjende ham nøie, maa med Sandhed bevidne, at intet Menneske med Grund kan have noget imod ham. Man oprøres frygtelig ved at see denne afskyelige Niddingsdaad, og kan ikke andet end ønske og haabe, der fra Øvrighedens Side maa blive gjort de strængeste Undersøgelser, om hvis Udfald, Jndsenderen heraf skal give nærmere Beretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Blandede Efterretninger. Laurvig, den 12te Januar. Ogsaa her har man talt Endeel om den store Arvepart, som skulde være tilfalden Alexander Boy, Lærer ved Søe Cadet-Corpset i Frederiksværn. Hvad jeg derom veed, vil jeg her berette. Alexander Boys Fader var en Tidlang Dansk Consul i Livorno og siden i Marseille, men opholder sig nu paa en af de Danske Øer i Vestindien. Hans Huustroe, som er en Moder til Alex. Boy, opholder sig derimod i Regensburg, og en rig Onkel af hende døde formange Aar tilbage i Veracruz i America, saaat Alexander Boys Moder, og ikke han, er Arvingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-01
Den gamle Boy har for længe siden søgt at gjøre sin Kones Ret til Arven gjældende, men under Krigen faldt Sagen bort; derimod fik han i forrige Aar fra Regjeringsraadet paa de Danske Vestindiske Øer Communication af en Skrivelse fra den Danske Gesandt i Paris, Grev Waltersdorff, til den Kongelige Danske Udenrigske Minister Rosenkrantz, hvori Waltersdorff, søger Underretning om Alexander og hans Broder C. Boys Opholdssted, med Begjæring om at tilkiendegive dem, at deres Moder i Regensburg var tilfalden en Arv af nogle Millioner (hvilket Slags Millioner nævnes ikke) efter Onkelen, og at de havde at henvende sig til en Major og Overpostmester hos Fyrsten af Thurn og Taris, for at lagttage deres Tarv. Alex. Boy fik fra Faderen Gjenparter af hvad herom var skrevet, og tilskrev Majoren og Overpost mesteren saavelsom General-Toldkammeret i Kjøbenhavn, gjennem hvilket Collegium Sagen var expederet til Vestindien, men siden skal han Jntet have erfaret.