JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Medens Cabinetterne endnu bestandig fortsætte Underhandlingerne, vedbliver man at ruste sig paa begge Sider, og den politiske Sirene, Engelland, søger imidlertid at lokke andre Stater i sit Garn. Den Flaade, der nu under Saumare; Commando sendes til Østersøen, er, som man forsickrer, bestemt til at mislede en vis stor Magt paa samme Maade som Spanien for ikke længe siden blev misledt, og i Engelland synes man allerede at drømme om Hannovers Gjenerobring, en Landgang paa Tydskland, o. s. v. Ogsaa glæder man sig der meget over den ny Fredstractat med Porten. Men hvor længe denne Port vil staae aaben for Britterne, er et stort Spørgsmaal. Snarere end de maaskee troe staae Frankriges Legioner uden for den, og indelukke John Bull med sin hele Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Moniteuren leverer Engelske Efterretninger, der gaae til d. 6 Martii. Ponsens Motion angaaende det Spanske Feldttog varede til Kl. 8 1/2 om Morgenen. Oppositionspartiet paastod, at Engelland i det mindste havde mistet 18,000 Mand i Spanien, men Ministerne forsikkrede, efter Gen. Stuarts Vidnesbyrd, at Forliiset i det Høieste kun (?) var 8000 Mand. – Adm. Gambier eftersætter Brester=Flaaden, men det værste er, at han ikke veed om den er gaaet til Cadix, Toulon, eller Vestindien, og han kan altsaa let gaae Peer Gantes Gjenvei. Jmidlertid troer man at den er gaaet til Cadix, for at bringe de der liggende Escadrer til en Fransk Havn, og tilintetgjøre Engellændernes Hensigt, at føre den til Majorca.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Alle Linieskibe i Dunerne have d. 27de f. M. faaet befaling at gaae til Plymouth og alle Linieskibe i Plymouth at gaae under Seil. De bestaae ialt af 32, foruden 2 Cuttere. Blandt de første er ogsaa Orlogskibet Glykstad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Moniteuren fortalte os engang, at det Engelske Hof har givet det Danske Valget mellem Neutralitetens Gjenoprettelse og en nøie Alliance med Storbritannien. J første Tilfælde skulde den Danske Flaade tilbagegives tre Aar efter en almindelig Fred og Øen Helgoland afstaaes til Engelland. At Engellænderne sætte stort Værd paa denne Besiddelse, sees allerede deraf, at de ønskede at faae den overladt. Dr. Heymar i Jever, som har opholdt sig der i tre Uger, har leveret en Beskrivelse over denne Øe, hvoraf efterfølgende er et Udtog. Helgoland bestaar af to Øer, Klippelandet og den saakaldte Dune, Klippesen deles i Overlandet (af de Jndfødte kaldet Kliff) og Nedre landet, som Aar for Aar voxer til. Klippens Længde er 450 Skridt, og dens Bredde fra Norden til Sønden 800 Skridt. J Aaret 1800 an lagdes her 3 Batterier. Efter den Tid skal der endnu være anlagt her nye Batterier og de gamle, der ligge skjulte paa Klippen, være blevne forbedrede. 19 Canoner og 4 Haubitser bleve i Aaret 1800 anbragte her, Garnisonen bestod af 56 Mand, under Major Zeskas Commando. Klippens største Høide er 216 Fod og dens mindste Høide 84 Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Ved Klippen ere to Havne: Nordhavnen og Syd havnen, som Naturen blot har dannet og ved nogen Bekostnings Anvendelse maaskee kunde blive sikkrere. J den første Havn ligge Helgolændernes Chalouper og Baade og i den sidste deres Schnigger for Anker. Vandets Dybde er under halv Ty(Ebbe og Flod) i Nordhavnen mellem 7 og 24 og 8 og 42 Fod, og i Sydhavnen mellem 10 og 24 Fod. -J O. og N. O. Østen for Danerne er en god Rhede ved V. og V. S. V. Vind for større Skibe. Et Skib, som stikker 18 10 dybt, seiler nu mellem Klippen og Danen, hvor Mennesker, selv under stærk Flod, endnu 1720 kunde gaaet tørre. Det Vand, der omgiver Klippen, stiger og falder ved Ebbe og Flod 9 Fod. - Klipper tjener sine Besiddere som Vartegn for alle fra og til Jade, Weser, Elbe, Eider og Hever seilende Skibe, thi man kjender derfra et Skib i 6 Miles Frastand. Derimod kunne de forbiseillende fremmede Skibe ikke skjelne, hvilke Fartøier der ligger ved denne Øe, hvilket er en meget stor Fordeel forCaperne. Bliver Caperen fiendtlige Skibe vaer, der ere ham overlegne, saa har han Tid nok til at bortfjerne dem og bringe dem i Sikkerhed, dersom der ikke skulde ydes ham nogen Hielp fra Batterierne. For at beskytte Helgoland mod Sørøvere, og Victaliebrødrene blev Klippen 1539 gjort til en Fæstning og forsynet med Militair og grov Skyts. Ogsaa de Franske Capere have i de to sidste Aarhundreder sat stor Priis paa denne Klippe, thi fra Dunkerke seilede de lige til Helgoland, laae saalænge paa den derværende Rhed for Anker til de fra Klippen opdagede et under Seil værende Skib, hvorpaa de da strax stak i Søen, bemægtigede sig Skibet og seilede afsted dermed eller end- og lagde sig med det paa Rheden. Denne Klippe er tillige af yderst Vigtighed for Søfarten, formedelst sin Høide og det der Dag og Nat brændende Fyr, som man om Natten skal kunne see i en Frastand af 56 Mile. Dette Fyr er omNatten en tro Veiviser for de Skibe, der søge Mundingen til de tidtnævnte med farlige Sandbanker og Skjær opfyldte Floder, og Jader Bugten. Helgolands Beboere, der ofte gaae 20 til 30 Mile søvært paa Fiskefangst, ere fortræffelige Lootser, fra Barndommen af fortrolige med Søen og de farlige Steder i Nabofloderne. Dag og Nat holde de Vagt ved Fyret og ile med deres Baade, saasnart de øine en ophængt Lygte paa et Skib eller høre et Skud, den Hielp Søgende i Møde. Helgoland kan om Natten blive yderst farlig for Skipperne, naar dens Besidder falder paa at slukke Fyret, fordi denne Klippe-Øe omgives af Klipper, der i N. N. V. strække sig henved 1/4 og i S. henved 1/2 Miil langt. V. S. V. for Dunen er en Klippe af 1/2 Miil og i N. N. V. to Klipper, hvoraf den ene, Witklip, er 1/4 og den anden, de blinde Klipper, er en Tydsk Miil lang. Ved halv Ty staae disse Klipper 9 til 30 Fod under Vandet. J Aaret 1800 var Husenes Tal 420, i Aaret 1640 vare her kun 100 Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Paa Overlandet havdes Fyret, Krudtaarnet, Provianthuset, samt Arsenalet og Kirken, hvorved to Præster ere ansatte. Ved en Trappe af 180 Trin er Overlandet forbundet med Nedrelandet. Den skal have to Porte. - J Aaret 1800 besadde Helgolænderne 11 Schnigger og 97 Chalouper, som de bruge til Fiskefangst og Lodsning, og 80 Jotter, som de bruge til Fiskefangst. Paa Klippen findes mellem 45000 Faar. Øebeboerne faae deres Caffe, Sukker og andre Colonialvarer, Kjød og Havevexter, Viin og Øl, især fra Hamborg, Husum og Glückstadt. Den saakaldte Dane er øde og ubeboet. En Træhytte, forsynet med en Skorsteen, Bænke, Borde, Fyrtøi og Kul, er, efter den forrige Landfoged Hansens Foranstaltning, bleven indrettet her i Aaret 1798 til Beqvemmelighed for de Skippere, som maatte strande her. Opløsning paa Charaden i forrige Numer: et Natlys.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Med dette Numer sluttes sjette Aargangs andet Qvartal. Bladet udkommer to Gange ugentlig, det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. FodskeskeSjette Aargang. No. 53. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Tirsdagen den 11 April, 1809. Skade visse Nationalfeil os ikke mere end Krigen selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Ved det svale Maaneskin, Tit jeg gange vil i Lunden, Tankefuld og rørt i Sind. Som den lukte Blomst jeg lukker Hænderne andægtig frø, Og om salig Nattero Dybt til Gud i Himlen sukker. Laura, i Dit Jndre glader Livets Dag med al sin Lyst, Glad Dit Øie Solen møder, Blomster voxe i Dit Bryst. Laura, Du forstaaer mig ikke For Du Aftenrøden seer, Før med Solens Du ei meer Blander Dine Straaleblikke. Men naar faare Blomst, du lukker Dig i svale Aftenstund, Og til Gud i Himlen sukker Om et religt Natteblund: Da Du kiender først min Stemme. Gid den søde Vemodslyst, Som opfylder dette Bryst, Du da ogsaa maae fornemme. c. h. a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Indenlandske Efterretninger. Under d. 24 Martii er igjennem den Slesvigske Overret udfærdiget følgende Patent angaaende Liig Behandling af de, der ere døde af Kopper, Frederik den Sjette af Guds Naade, Konge til Dannemark og Norge &c. De anordnede kraftige Forholdsregler til at forekomme den videre Udbredelse af Børnekopper, som nu have yttret sig paa adskillige Steder i Hertugdommene, ville forfeile deres hele Nytte, dersom ikke den særdeles virksomme Leilighed til Smitte Giftens Meddelelse ved Begravelsen af dem, der ere døde af Kopper, blev bortryddet. De Paarørendes og andre Personers sædvanlige Forsamling ved Liget af een, der er død af Kopper, forbydes ganske. Ligets Paaklædning maa kun skee ved en Person i det Huus, hvorden Koppesyge er død, og Liget maa af ingen uden Vedkommende, der have boet i et Huus sammen med den Afdøde, følges til Jorden, alt under vilkaarlig store Bøder og efter Omstændighederne Livsstraf for enhver, der handler mod ovennævnte Forskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
J Nicolai Kirke i Varde bortsælges ved Auction den 6te Maji 3 brugbare Klokker af Vægt 1018, 376 og 186 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
En Mand i Odensee lod d. 1 April udtromme, at der i Skibhusene og Stige vare Østers og andre sjeldne Sager tilkjøbs, hvoraf ved Efterlysning paa Stedet ikke fandtes det mindste. Fra Odensee Politiekammer er nu d. 7de d. M. blevet bekjendtgjort, at den Person, der har ladet dette udtromme, er bleven opdaget og sat under Tiltale J Odensee Adresseavis indbydes til Subskrivtion paa en Samling af Forelæsninger over Skuespillerkonsten, som Hr. Prof. Rahbek. har holdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Af en Bekjendtgjørelse fra Justitsr. Junghans i Kolding sees, at denne værdige Olding, som nu har fyldt sit 83de Aar, har tjent Kongen i 50 Aar i Justits og flere Embeder ved Told- og Postvæsenet i denne Bye, og at hans Oldefader, som ogsaa levede og døde der, havde været Provindsialforvalter over Tolden og Consumtionen i Ribestift, under Frederik den Tredie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Hr. Pastor W. F. Engelbrecht har ladet bekjendtgjøre, at man i den geistlige Statscalender for 1809 urigtigen har tillagt ham Titel af Doctor Theologie, en Titel, som det aldeles ikke er vanskeligt at faae fra et eller andet Universitet paa hiin Side Belterne, men som han aldrig har skjøttet om at forskaffe sig paa den sædvanlige Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Til det Kongelige Admiralitets- og Commissariats Collegium er fra Premierlieutenant P. M. Tuxen af Søe-Etaten indløben følgende Rapport, dateret Fladstrand den 5te April 1809. J Eftermiddag Kl. 3 saaes en Fregat komme Nord fra og holde ned efter Fladstrands Rhed. Da han passerede Fortet De get og der fra samme blev skudt efter ham, tonede han Dansk Kongeslag og Vimpel. Det var en Sloopaf War paa 24 Stkr. Karonader, efter Anseelse 24. eller 32 pundige, den blev ved at holde lige ind paa Rheden, hvor den gik til Ankers uden for Batterier nes Skudvide og paa et godt Canonskuds Distance fra de her paa Rheden liggende yderste Skibe. Fortet Deget afsendte et Fartøi til den; dette lagde ubehindret til Borde, Da Ankeret var faldet, blev paa en gang udsat 4 Fartøier, som tilligemed den ommeldte Baad fra Deget roede lige imod bemeldte Skibe. Jeg var imidlertid kommet ud med 2 Canonbaade og en Cananjolle. Jeg styrede lige imod de ankommende Fartøier, som ved Synet af mig og nogle Skud fra et Par Capere vendte om til Fregatten. Under Dansk Kongeslag og Vimpel affyrede Fregatten sit glatte Lag mod Canonbaadene, men for tidlig og uden Virkning. Da jeg kom den paa Skud nær begyndte jeg fra de 3 Canonfartøier en vedholdende Jld, der tilsyneladende gjorde god Virkning, da de fleste Skud traf Skroget. Han kappede sit Anker og faldt af, men vedblev at besvare mine Skud omtrent 1 1/2 Time, efter hvilken Tid han var saa langt fra mig, at det ei kunde nytte at skyde. Midt under Affairen strøg han sit Danske Flag og tonede engelsk Flag. Han blev forfulgt indtil Mørket faldt paa. Fregattens Kugler vandede langt agter fra os, men gjorde ingen Skade hverken paa Mandskab eller Fartøier. Mandskabet har i det Hele opført sig brav. Mine medvirkende Officierer, Mad nedslieutenanterne Magnussen, Grøn, Beck og Tetens kunde ikke have opført sig bedre og jeg har Aarsag at være i høieste Grad tilfreds med dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Fregatten stod Nord paa Det fra Deget udsendte Fartøi blev af Fregattens Chef frigivet, og meldte, at Fregatten havde faaet 3 Grundskud og sin Takelage meget spoleret, en Mand blev Laaret overskudt og flere mindre blesserede. Vinden var N. V., lader Bramseils Kuling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Omkring Skagen krydser 1 Rangskib og 2 Cuttere, som særdeles nøie bevogte Farvandet der omkring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Til Løkken er af en Norsk Caper indbragt et Skib paa 5, Commercelæster, bestemt fra London til Gothenborg og ladet med Caffe, Tobak og Brændeviin. Cours af Danske Bancosedler mod Species (d. 10 April) 230 PC., som udgjør for 1 Rdlr. Species 2 Rdlr. 29 s. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Postefterretninger. Keiser Napoleon er endnu ikke, saaledes som man i nogle Blade har villet paastaae, afreist fra Paris, men det hedder fra denne Keiserstad under d. 30 Martii, at han, som man forsikkrer, vilde afreise d. 4 April til Compiegne, og, efterat have opholdt sig der i otte Dage, til Strasborg. Det kan altsaa ikke have været andet end et blot Rygte, som allerede d. 8de d. M. i en bestemt Tone, talde om denne Afreise. Jmidlertid gjøres endnu alle Anstalter til en nærforestaaende Krig, Armeens General-Jntendant, Daru, saavelsom det Keiserlige Feldtapothek, ere allerede afgaaede fra Paris, og dagligen gjennempassere der mange Tropper til Rhinen. Fra Bayern hedder det imidlertid under d. 30te f. M., at uagtet der samles saa mange Franske Tropper der i Egnen, har Alting dog mere Udseende af en Forsvarsstilling end Feldt togets Aabning. Marchal Massena er endnu i Ulin og sysselsat med at organisere det under hans Anførsel staaende Corps, der er sammensat af de over Rhinen ankomne Tropper. Det samme er Tilfældet med Marchal Lesebure, der tillige skal anføre de i Tydskland staaende Conføderationstropper. Man veed endnu ikke om General Ondinots Corps skal bestaae for sig selv eller støde til eet af de forhennævnte. Heller ikke hører man, at det i Franken, under Marchal Davonst staaende Corps, der skal være betydeligt, gjør nogen Bevægelse fremad. Det hedder, at et femte Corps danner sig i Sachsen, under Prindsen af Ponte-Corpos Anførsel. Men der er endnu intet Kiendemærke paa, at disse forskjellige Corps ville forene sig i een Masse, hvilket man forudseer maa skee, førend der kan gjøres noget Skridt til Angrebs-Bevægelser. - J Wien vidste man endnu d. 29 f. M. ikke bestemt hvad Tid Keiseren, Erkehertug Carl og de andre Erkehertuger ville afreise. Men adskillige af Erkehertug Carls Stab og Cancellie ere allerede afreiste. For Armeens Regimenter hverves endnu stærkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Fra Engelland haves Efterretninger, der gaae til d. 17 Martii. En Expedition med 4000 Mand under General Scherbrook, er d. 25 Febr. afgaaet fra Cork. - Af en Skrivelse fra Capit. Boyes, dat. Carlscrona d. 29 Jan., erfares, at der paa den Tid laae her omtrent 60 til Engelland bestemte Skibe. Den sidste Convoy seilede d. 22de men kun 9 Skibe kunde komme ud af Jsen, Capit. Boyes afseilede d. 6te med 70 Seilere, som bleve adspredte til alle Kanter. Næsten den halve Flaade savnes og 20 Skibe ere tagne. Den 13de ankom han her igjen med 24 Skibe og d. 18de vendte 20 andre atter tilbage. – I America er ved en Bill blevet befalet, at udelukke Engelske og Franske bevæbnede og ubevæbnede Skibe, saavelsom Manufacturvarer fra Engelske og Franske Pladse, at Americanske Havne. Fra London er d. 9de af gaaet en Sloop med vigtige Depecher til America. J Journal de Empire af 31 Martii anmeldes Regjeringsforandringen i Sverrig paa følgende Maade: "Endelig har Kongen af Sverrig, oplevet den Skjebne, som Europa allerede i mange Aar har spaaet ham. Den egensindige og lidenskabelige Caracteer, som styrede denne Monark, har bragt hans Undersaatter i Oprør, han er sat fra Tronen og arresteret. Hertugen af Sødermanland, har paataget sig Regjeringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Efterretningerne fra Spanien vedblive at være meget gunstige. Man melder, at Hertugen af Bel lune er gaaet over Tagus, og staaer ved Badajog 2), for at forene sig med Hertugen af Dalmatien, der er ankommen til Lissabon. Fortet Jacca "*) i Arragonien har overgivet sig. Fra det sydlige Spanien haves følgende EfEn god Grændsefæstning mod Portugal, i Estremadura, hvis Hovedstad den er. Den beskyttes af to Forter, og har over 6000 Jndvaanere. Det ligger ved Floden Jacca og mellem Bjergene af samme Navn, som ere en Deel af Pyrenæerne. terretninger: Gen. Urbina er udnævnt til Overgeneral over Centrumets og Andalusiens Armeer, hvilken sidste bestod af 21,000 Mand Jnfanterie og 1700 Mand Cavallerie. Den 8 Febr. havde man i la Carolina Efterretninger fra Gen. Cuesta, der stod i Truxillo. Hans Armee bestaaer af 14,000 Mand Jnfanterie og 2000 Mand Cavallerie. Den Engelsk Portugisiske Division fra Lissabon bestod af 14,000 Mand og stod 28 Engelske Mile fra Truxillo. Hertugen af Albuquerque havde befaling, at rykke frem med 8000 Mand Jnfanterie og 2000 Mand Cavallerie, for at forstærke Gen. Cuesta. (Hvilken sørgelig Ende denne Expedition tog, er bekjendt.) Marchal Soult skal d. 7 Martii aldeles have slaaet la Romanas Corps, der bestaar af Resten af hans Armee og saare mange Bønder, paa Grændserne af Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Rigsdagen i Finland skal holdes i Abo. Keiseren vil aabne den med en Tale fra Tronen. Den 25 Martii havde han bestemt til at reise did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Udenlandske Efterretninger. Rostock d. 3 April. Skibsfarten hertil er allerede i Gang. Nogle Skibe ere afgaaede herfra med Tobak og andre Artikler til Sjælland, og adskillige ligge seilfærdige med Viin, Brændeviin og Rug. Kornpriserne, der allerede vare merkelig faldne, ere paa en kort Tid noget stegne. Jsær er det Tilfældet med Rugen. Denne Artikel, der kort tilforn kunde kjøbes af Landmanden for 104 a 108 Rdlr., er nu neppe at erholde for 112 Rdlr. Naar man undtager, at Sukker og Si rop ere noget faldne i Prisen, er der ellers ei foregaaet nogen Forandring i Priserne paa Colonial varene. - Adskillige Skibe ere her blevne befragtede for at hente Varer fra Rusland. – Fra Wismar meldes, at endnu den største Uvirksomhed hersker i Handelen sammesteds. Saavel af denne Aarsag som og formedelst den endnu vedholdende temmelig betydelige Tilførsel af Kornvare fra det Jndre af Landet, falde disse Artikler i Prisen. Hvis Krig skulde udbryde i Tydskland, er der imidlertid at formode, at Kornpriserne snart igjen ville stige. Den i Sverrig udbrudte Revolution kan maaskee have til Følge, at de Engelske Krigskibe blive borte fra Østersøen, og i dette Tilfælde vil Udskibningen af Kornvare saa vel fra Wismar som fra Rostock igjen komme i en levende Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
(Fortsættelse af Moniteurens leverede Engelske Efterretninger, see forr. No.). - J Underhuset. forelagte Hr. Hill d. 6te d. M. et Bønskrift fra Kjøbmændene af Londondery, hvori de sige, at de forhen have dreven stærk Handel med America og i Aaret 1806 gjort store Bestillinger af Korn, Hør &c., men at de formedelst Embargen ikke have kunne faae Facturværdien, som de have antaget og betalt i Vexler, at de derfor bade Parlamentet at tage deres Stilling i Overveielse. Der blev besluttet, at lade deres Bønskrift nedlægge i Bureauet. – Hr. Whitbread gjorde nu sin bebudede Motion angaaende Stridighederne med America. Han meente blandt andet, at det var meget vigtigt at slutte et nøie Forbund mellem Engelland, og America; at de Americanske Stater have tilbudet Engelland Hielp under nærværende Kamp men at Ministrene af falsk Æresfølelse have af slaaet den. Følgen deraf er, at man staaer paa Nippet at faae Krig med America. Han meente derfor, at Engelland maatte forsone sig med dette Land, paa det det ikke skulde slaae sig til Fiendens Partie. Skatkammer=Cantsleren paastod, at America ikke vil underkaste sig Embargoen. Et andet Parlamentslem sagde, at den givne Cabinetsordre vil tilveiebringe Freden. Hr. Rose sagde: Americas Neutralitet er aldeles unyttig, Engelland vil blive Oplagsstedet for hele Verden. Andre tilføiede, at Cabinetsordren vil tvinge Bonaparte til at tage sine Decreter tilbage. Hr. Pinckney paastod, at Billen angaaende China barken er et Dolkestik for den Americanske Frihed. Man har ogsaa spaaet, vedblev han, at vor Ud og Jndførsel vilde forøge sig. Men ogsaa det er falsk. De for Parlamentet liggende Papirer bevise, at Ud- og Jndførslen er bleven 11 Millioner mindre. Allene af Bomuld er der indført 32 Mill. Pund mindre. J alt dette ere Cabinetsordrene Skyld. Thi de Franske Decreter have ikke skadet os, eftersom Decretet fra Berlin kun var et Skrækkebillede, Propheterne feilede ogsaa deri, at de troede, Frankrige vilde gjøre Opstand af Mangel paa Colonialvarer. De Franske Soldater vægrede sig ikke veed at marchere, fordi de mangle Caffe og Sukker. Ere Operationerne mod Spanien af den Grund blevne ophævede eller har Napoleon tilbagekaldt sine Decreter. Det er endelig Tid, at Ministerne høre paa de Taler, der holdes til dem, Manufacturerne have i Almindelighed lidt. Fattigdommen er bleven større. Ministerne have ikke engang overveiet hvor langt deres Ordres ville strække sig. Man har i Aar faaet ti Gange saa lidet Hørfrøe som i forrige Aar. Derved lide saare mange Jrlandske Familier. Man lover sig for meget af Handelen paa Brasilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
J geographische Ephemeriden anføres følgende. Paa Kysten Guinea har tildraget sig en mærkelig Begivenhed. En Høvding for Assianterne, et mægtigt Folk paa Guldkysten, blev for nogen Tid siden, efter Landets Sædvane, begravet med alle sine Skatte. En anden Negerhøvding ranede disse Skatte, og da Assianterne paa Grund heraf angreb ham, ophidsede han nogle Neger-Folkeslag mod sine Fiender, hine Horders Qvinder og Børn vare flygtede ind i et Engelsk Castel Anambomen de seierrige Assianter angrebe det og erobrede det med Storm. De fandt her imidlertid ikke den strafskyldige Høvding; dog erfarede de, at han havde reddet sig ind i det Brittiske Hovedcastel Kap=Kors, de gik derfor strax løs paa det. Men den Engelske Commandant udleverede dem Røverne, for at undgaae deres Hevn, som de paa deres Tog allerede havde offret over 30,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
J samme Tidsskrivt anføres blandt Bidragene til Kundskab om den Danske Stat for Aaret 1807 den Proftske Veiviser, Præsten Kleinschmidt, som forestaaer en Skole i Pforzheim (den samme, som var paa Valg ved sidste Vacance i det tydske Præste-Embede ved den reformerte Kirke i Kjøbenhavn) har faaet en Guldmedaille af den Storhertugelig Badenske Regjering for sine Fortjenester af Skolevæsenet, og især af den Pestalozziske Methode Anvendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-11
Med dette Numer begynder sjette Aargangs tredie Qvartal. Bladet udkommer to Gange ugentlig, det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.