JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Et Mord paa en Hund, som skede her den 16de hujus, giver Folk paa en 8 Dage nok at tale om i alle Selskaber. En Prælat af første Rang havde fra lang Tid af fattet en særdeles om Kiærlighed for en stor arrig og bidske Hund, som derimod hele Staden havde Afskye for, fordi den gjorde Gaden, dens Herres Pallads ligger i, usikker, og anfaldt hvem der gik forbi. Men den store Anseelse, dens Herre staaer i, gjorde, at Gouverneuren i Rom og Politiet lukkede Øinene for denne Uorden, og tilstoppede Ørene for Publicums Klager. Den 16de blev endelig en Jæger, som gik forbi Palladset, anfaldet af den gale Hund med saadan Rasenhed, at han, da han troede sit Liv i Fare, brugte sine Vaaben og nedlagde sin Fiende. Enhver var nu bekymret for at unddrage Hundens Overvinder fra Virkningerne af Prælatens Fremfusenhed og første Forbittrelse, og man overtalede ham til at tage Flugten ind i St. Jacobs-Hospital, som staaer under Spansk Beskyttelse. RotaAuditoren, Hr. von Acedo, som er Forvalter og Overopsynsmand over dette Hospital, og er almindelig agtet for sin Menneskekiærlighed og Lyst til Retfærdighed, indhentede strax efter Flygtlingens Ankomst i Hospitalet de nøiagtigste Efterretninger om alle Omstændigheder, og besluttede derpaa at forsvare Jægerens Uskyldighed endogsaa imod de største Vanskeligheder. Han befalede derfor Hospitals Jnspecteuren, ikke allene at optage den Uskyldige, men ogsaa ikke at udlevere ham efter nogen Requisition, om den end var den anseeligste. Neppe vare disse Messyrer tagne, førend der indfandt sig en Deputeret fra Gouverneuren i Rom i Jacobs-Hospitalet, og forlangte i Gouvernementets Navn, at man skulde udlevere Hundemorderen; men man nægtede dette med fast Resolution. Fra denne Tid er der vexlet adskillige skarpe Breve over denne Sag imellem Hr. von Acedo og Gouverneuren i Rom, men Hr. von Acedo bliver urykkelig i sin menneskekiærlige Standhaftighed, og den ulykkelige Jæger nyder alt endnu hans Beskyttelse i Hospitalet. – Man giør herved endogsaa her den Anmærkning, at det paa en Tid, da de Geistliges overdrevne Privilegier ikke synes at kunne haandhæves, er meget sælsomt, at ville tilstaae disse Geistliges Hunde Privilegier, som Lovene ikke engang have kunne forskaffet Menneskene selv, og at man, naar man vil forklare den Grundsætning: at drive Vold tilbage med Vold, efter denne det Romerske Gouvernements Opførsel, maa lægge til: "undtagen man angribes af en Prælats Hund."
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Petersborg, den 27 October. Den indenrigske Statsgield, som er foraarsaget ved sidste Tyrkekrig, ved at forstærke Søe- og Landmagten, ved at anlægge nye Stæder, og ved andre Foretagender, er allerede igien afbetalt paa 6 Millioner 600000 Rubler nær, og fra Aar 1789 til 1795 skal endnu afbetales en Million aarlig derpaa, indtil den ganske bliver afdraget; hvortil Keiserinden allerede har givet Anviisning. Hds. Majestæt har ogsaa deponeret 15 Millioner til uforudseete Fornødenheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Upsal, den 28 October. J Søndags Aftes ankom Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen i forønsket Velgaaende her til Staden. Mandag Formiddag derpaa behagede H. K. H. Kronprindsen at tage imod Opvartning af hele Academie=Etaten, hvorved de, som Academiets Rector forestillede, havde den Naade at kysse Hs. Kongel. Høiheds Haand. Hs. Majestæt Kongen har allerede behaget, incognito at anhøre adskillige af de offentlige Forelæsninger. H. K. H. Kronprindsen besøgte i Onsdags Academiets Bibliothek, og hørte Dagen efter Prof. Fants Forelæsninger i Historien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Fra Jtalien, den 28 October. Man venter nu snart at høre, hvad Beslutning den Synode har taget, som Storhertugen af Toscana lader holde i Pistoja. Skulde den, som mange formode, gaae ud paa nogle vrange Lærdomme, saa vil Paven tage de tienligste Messyrer derimod. Man siger, at der i Rom allerede er en Bandsættelsesbulle imod den meget værdige Biskop af Pistoja under Pressen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
J Aquila har atter været et meget stærkt Jordskjælv, hvorved Gravene have aabnet sig, og Liigkisterne ere rævnede, saa at man har maattet lukke Kirkerne til, for at undgaae den uudstaaelige Stank af Kirkebegravelserne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
London, den 3 November. J Tirsdags den 31te October, Kl. 6 Aften, er Hendes Kongel. Høihed den gamle Prindsesse Amalia, i en Alder af 75 Aar, 4 Maaneder og 21 Dage, af Alderdoms Svækkelse ved Døden afgangen. Efter Hendes Testament, hiemfalder Hendes hele Formue, naar nogle Legater ere udbetalte, med Juveler og Kostbarheder, hvoriblant et Guld Caffe= og Thee-Service paa 97000 Pd. Sterl., til den regierende Landgræve af Hessen-Cassel og hans Hr. Broder. Kongen vinder ved Prindsessens Død aarlig 12000 Pund, som betaltes Hende af Civillisten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
En Clausul i vor Handelstractat med Frankerige, som giør begge Nationers Viisdom og philosophiske Tænkemaade Ære, er, at der er fastsat en fuldkommen Religionsfriehed, og at det ene Kongeriges Undersaatter, som døe i det andet Riges District, skulle have anstændige Begravelsessteder og uforstyrrede Liigbegængelser, saa at følgelig den Forbittrelse, som ved Overtroe og Religionsfordomme har vedligeholdt sig hos den gemeene Mand, derved temmelig torde hæves. – En ufordeelagtig Omstændighed, som man befrygter ved denne Handelstractat, er, at vore Havne, skulle staae aabne for de Franske uldne Tøier. De Franske udmærke sig i sær i at farve Skarlagen og Sort, og, skulde de af disse to Farver indføre saa meget, som behøves til Klæder for Officererne af Armeen, for Geistligheden, Advocater og Læger, saa vilde Uldmanufacturerne i Yorkshire og Wiltshire komme til at mærke en betydelig Formindskelse i deres Afsætning. Derimod skulle dog og Manufacturisterne i Manchester med eet have faaet saa betydelige Commissioner fra Frankerige, at deres egen Forraad af Varer, ikke strækker til, og de derfor have maattet reise hertil, for at kiøbe den Forraad, som ligger her i Kiøbmændenes og Detailhandlernes Varemagaziner, tilbage med 10 til 12 Procents Opgield, for dog at stille Franskmændenes hastige Speculationer og første Commissioner tilfreds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Fra Polen, den 5 November. Magistraten i Danzig skal skriftligen have vendt sig til Kongen af Preussen, og anholdet om nogen Formindskelse i den Preussiske Told.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Uenighederne imellem Rusland og Porten torde dog endnu, som der forsikkres, vorde bilagte i Mindelighed ved Østerriges og Frankeriges Megling i Constantinopel. Den sidstmeldte Skarmydsel imellem Russerne og Tartarerne skal være forefalden i Egnen ved Kislar, hvor de sidste i Fior bleve slagne af Brigadeer Aprarin og Oberste Nagel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Paris, den 6 November. Kongen har tilstaaet de forenede Amerikanske Stater 4 Friehavne her i Riget. Før havde de kun 2. Saa har og Hs. Majestæt ophævet adskillige Afgifter, som Amerikanernes Skibe for maatte betale, naar de kom og gik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Kongen har udnævnt en Commission, som skal undersøge Fordelen og Skaden af vor Commercetractat med Engelland. Samme Commission skal og foretage og bedømme de handlende Stæders Klager og indgivne Memoirer med Forslage til Handelens, Manufacturernes, Agerdyrkningens &c. Forbedring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
En vis Mademoiselle Equant har efterabet Mad. de la Mottes Rolle, og under Seigl og Underskrift af Monsieru, hvilke hun nøie vidste at giøre efter, bedraget Kiøbmænd, her 150000 Livres fra. J det man troede at have forsikkret sig hende, har hun taget Flugten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Efterretninger fra Polen og Cherson melde, at der defilere Russiske Tropper til det lidet Tartarie saa hastig som Vanskeligheden med Levnetsmidler vil tillade. Men det lader, som disse Tropper ikkun ere bestemte til at forstærke Cordonen der, og holde Tartarerne ved Bierget Caucasus i Ave. Man frygter imidlertid, at Porten dog tilsidst vil vorde trukken ind med i denne Stridighed, som uden dette vilde blive det øvrige Europa ganske ligegyldig. En Correspondent fra Bourdeaux melder, at Handelen der ikke længer er halv saa blomstrende, som den var i Aaret 1776, og at de store Lister paa Skibe, som komme dertil og seile derfra, ikke hielpe noget herpaa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Hr. von Morangies Gemalinde, som er bleven overbeviist om at have havt to Mænd, er dømt til den Straf, der er sat paa saadan Forbrydelse, nemlig at sidde paa et Esel og bære to Hatte paa Brystet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Nogle Tyve, som man nyelig har sat fast, have næsten mere beskæmmet dem, de have bestiaalet, end sig selv. Man fandt hos dem Uhre, som de havde stiaalet for Gulduhre, men som ikke vare andet end forgyldte BlikKasser med smaae Soelvisere i. Eierne ville ikke kiendes ved dem, omendskiønt de høre til de Parisiske Spradebassers nyeste Mode.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Haag, den 11 November. Staterne af Holland have kaldet Generalmajor von Ryssel, som commanderer den Cordon, de siden Expeditionen imod Hattem og Elburg have ladet drage imellem Maas og Sudersøen, hertil, og betydet ham: "At han ikke maatte sige nogen noget om den Ordre, han havde faaet; at Staterne af Holland havde taget ham i deres besynderlige Beskyttelse, og at alt hvad der kunde følge heraf, blev for "Staterne af Hollands Regning. – Denne Ordre, som General Ryssel ikke maa sige noget Menneske noget om, var følgende: "At Regimenterne af hans Cordon skulde ved de første to Signalskud holde sig marschfærdige, men ved de paafølgende 16 Signalskud strax brække op af den korteste og beqvemmeste Vei til deres Sammelpladse i "Provindsen Ytrecht, og der forvente General Ryssels Ordrer, uden at være bange for, paa deres Marsch at be Naturligviis maatte træde et fremmed Territorium.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Staterne af Ytrecht, som ere forsamlede i Amersford, ansee denne befaling for et Jndgreb i deres Provincial=Høihed, og, da de skreve dette under 27de October til Generalstaterne, blev derpaa i Generalstaternes Forsamling den 6te hujus given den Rapport: "At Statsraadet indtil videre skulde skrive til alle Oberster og Commandanter i Republikens Tieneste, og erindre dem om: at tage sig vel i Agt, "at de med de Mandskaber, de have under sig, ikke marschere ind i nogen anden Provindses Distriet, uden TerPritorial-Souverainens Samtykke. – Denne mærkværdige Rapport, som ikke utydeligen laster den befaling, der er given General Ryssel, have de Deputerede fra Geldern, Ytrecht og Friesland, strax tiltraadt, de fra Seeland have ikke kunnet bringe det til at stemme derover; og de fra Holland, Overyssel og Grøningen, have blot taget Afskrifter af den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Fra Varschau melder man, at Kongens Partie paa Rigsdagen har Overhaand, og at man ogsaa der taler om det Project, at vælge en Tronfølger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Kiøbenhavn, den 20 November. Den 20de September er Tolderen i Mandal, Frederich Hansen, allernaadigst beskikket til Tolder i Christiansand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
J Tallotteriets 384de Trækning i Altona, den 16de November, udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-20
Vinden. 13 Novbr. 5. O. Kulde. O. S. O.S. O. 28. O. O. 27. II. O. O. S. O. N. O. N. V. Udi afvigte Uge fra den 11te Novb. til den 18de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 35 Par. Fødte Drenge 26. Piger 29. Tilsammen fødte 55. Døde Mænd 21. Qvinder 20. Drenge 11. Piger 7, af følgende Sygdomme: Alderdom 3 Barselseng 2. Blodgang 2. Brystsyge 9. Feber 2. Forraadnelses=Feber 5. Frisler 1. Hidsig Feber 1. Hikke 1. Hængt sig selv 1. Jnflammation 1. Kiighoste 1. Kopper 1. Nervesyge 1. Slag 10. Svindsoet 2. Trødske 1. Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 12. Tilsammen døde 59. Altsaa 4 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Kiøbenhavns Aar AuAngost-Tidende Fredagen, den 24 November. deraf udgives ugentlig ade Stykker, ved N. M. Horner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Calutta, den 9 Martii. Fra Bombay ere 2 Skibe, Capitain Cook og Adventure, afseilede paa en Reise til den nordøstlige Kyst af Amerika, saaledes som Capitain Cook paa sin sidste Expedition havde aftegnet den. De ere bemandede med Enropæere, have Officerer og Volonteurer ombord i Mængde, og Gouvernementet har beviist dem al muelig Understøttelse. Deres Hovedhensigt er at indkiøbe Peltsværk, hvilket de ville tiltuske sig for alle Slags Smaaeting og Legetøi, og derpaa igien tuske bort i China for Thee Det er en reen Speculationsreise, som man ønsker al muelig god Lykke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Den Tidende, som kommer ud i Staden Agra, giver Beretning om et overordentligt Børnefeldtslag, som er forefaldet der i Staden, og som giver de Gentoos eller Jndfødtes Characteer et ganske andet Anstrøg, end den efter almindelig Mening hidindtil har havt. De Stridende vare omtrent 1000 Børn, som rangerede sig i militairisk Optog 500 paa hver Side. Deres Vaaben bestode i Mark og Teglstene, med hvilke de fegtede saahaardnakkent, at Stadens Gouverneur omsider maatte bruge at sin Anseelse, for at gjøre Ende paa denne mordiske Træfning. J Engelland er det ikke noget nyt, at Børn af een Skole holde Træfning med Børnene af en anden Skole, men hos de sagtmodige Jndianere var dette Optrin uventet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Petersborg, den 31 October. J Moscau, Nowogrod og Tveer ere de offentlige Almuesskoler den 3die hujus blevne aabnede. Strax den første Dag indfandt sig i Moscau 137, i Nowogrod 166, og i Tieer 128 Børn til Underviisning. Statsraad Demi now har gjort Skolen der en patriotisk Foræring med 50000 Rubler, og den Tveerske Adel har, til fremdeles at underholde den adelige Skole i Tveer, paa bemeldte Dag indleveret 27398 Rubler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
London, den 3 November. J Fredags kom begge Parlementshusene sammen, men bleve videre prorogerede til den 14de December. – Man siger, Regieringen vil i Parlementet lade andrage om et Laan paa 200000 Pd. Sterl. for en høi Person, af hvis Jndkomster siden 30000 Pd. aarlig skal anvendes til dette Laans Afbetaling. Men denne Person skal have erklæret, at han ikke vilde tage imod dette Forslag, men afsige sin Glands og Pragt, og leve som Privatmand, indtil han fik fornøiet sine Creditorer af de Jndkomster, han nu har J Ostindien føre Maratterne og Tippo Saib alt endnu deres Krige med meget talrige Armeer, dog er der, saa vidt man veed, endnu intet afgiørende forefaldet. Marat terne havde vel beleiret Citadellet ved Rago Thur med et stort Antal Tropper, men, da de sidste Efterretninger afgik, endnu ikke kunnet udrettet noget imod det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Klagerne over slet Politie i vore Skuespilhuse ere meget store. Naar Skuespillet er til Ende, trænge hele Skarer af Lommetyve sig ind i Gangene, til Parterret og Logerne, og Tilskuerne, som komme ud, kunne næsten ikke slippe skades bort. Naar man tiltaler Dørvogterne, fordi de lade saadanne Folk trænge ind, undskylde de sig med, at de ellers ikke vare sikkre paa deres Liv, de see ofte Tyverier, men tør ikke sige noget, fordi Tyvene have tilsvoret enhver Dørvogter Døden, om han røber dem, eller vil være dem til Hinder, og de virkelig have myrdet Ensom forraadte et Tyverie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Fra Donau, den 8 November. Den Ædle Götz von Schwannenfliess, i Raab i Ungarn, giør af Soelblomstkorn en Olie, der, efter Skoemager=Oldermændenes Vidnesbyrd i Wien, er langt nyttigere for Læderet, end Tran. Man har gjort Prøve dermed paa adskillige Sorter Læder, og befundet, at dette derved faaer en Sorthed og Blødhed, som ligner det Engelske. Corduanlæder giøres ogsaa derved skikket til at taale vaadt, og bevares for at briste. Man kan og bruge denne Olie i Stedet for Smør til Mad, og til at brænde, og den har i Smag og Lugt Fortrin for al anden Olie. Et Stykke Læder, som man havde besmuurt med denne Olie, og lukket inde under Forseigling, fandt man endnu efter meer end et Aars Forløb fuldkommen lige saa blødt, som om det nyelig var bestrøget dermed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Den i Wien arresterede Regimentsraad Cetto skal for sine mange Bedrageriers Skyld offentlig hænges i en Kurv i Galgen, og derefter være dømt til at feie Gaderne. Man fører allerede det meget Brænde og Tømmer bort fra Retterpladsen i Wien, for at skaffe ret mange Tilskuere Rum til at see paa dette Spectakel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
General Zehentner har virkelig i Mahren optaget en Leir til 80000 Mand, og visiteret alle Huse i naym, samt Slottene der i Egnen, for i al Fald at bruge dem til Jndqvarteringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
J Wien har en Lærd væddet 1000 Ducater, imod 10, at der fra nu af ikke længer skal vorde ført nogen Krig paa det faste Land i Europa, men alle Stridigheder afgiøres med Pennen. Men der meldes ikke, at den Lærde har deponeret de 1000 Ducater i Veddemaalet strax.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
En Officeers=Enke bad Keiseren, da han sidst var i Prag, om en Pension, Hs. Majestæt spurgte: "Har De Børn, Damen sagde: "Tre Frøkener og to Junkere, og strax derpaa sagde Keiseren. Jeg har ogsaa havt en lille Pige, men hun er død.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Leipzig, den 8 November. Til Beviis, hvor skadeligt det kan være for unge og uerfarne Mennesker, at læse Romaner og Skuespil, tiener følgende Exempel. Ved et Sørgespil, kaldet Røverne, bleve 10 Drengebørn, fra 12 til 16 Aar, efter deres egen Tilstaaelse, forledte til at oprette en Røverbande. Til Anfører havde de valgt den meest voxne, en Lieutenants Søn her af Staden. De havde allerede her ved nogle Tyverier bragt nogle Reisepenge sammen, vilde gaae til Hamborg, og derfra til Engelland, for at giøre sig fuldkomne i deres Haandværk. Men da de skulde til at marschere bort, opdagede dog een af de unge Røvere sin Fader deres Forehavende, og derpaa bleve hans Medhielpere for en Deel indhentede og satte paa Raadstuen. Af dem, som allerede vare paa Veien til Hamborg, er Anføreren arresteret i Penig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Polsk Grendse, den 9 November. Efter Forlydende, ville de unge Storfyrster af Rusland ledsage Hendes Majestæt Keiserinden paa Reisen til Cherson.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Berlin, den 11 November. Jndførselen af Æg, Gryn, Humle, Kommen, Frugt, Grønt og andre Levnetsmidler fra Bøhmen og Sachsen, hvilken den Høistsal. Konge i sine sidste Leveaar havde forbudet, er nu given frie igien, saa at alle Arter af Levnetsmidler nu ubehindret kunne indføres fra Bøhmen og Sachsen. Kongen har ogsaa befalet, at der ikke længer behøves at give Kornhandlerne Pas til at indføre udenlandsk Korn, naar de ikke sende det strax til Torv, for at sælges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Det Rygte, at Kongen vilde adle alle borgerlige Officerer i sin Armee, skal have været ganske ugrundet. Meget meer skal Hs. Majestæt, da der blev talet derom, have sagt, at de vare allerede adlede ved Kaarden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Ved det Æremaaltid, som Prinds Henrik den 6te huj. i sit Pallads her, til Erindring af Slaget ved Prag den 6te Maji 1757, gav de Officerer, Underofficerer og Gemene af det nu værende Regiment Braun, som paa ovenmeldte Dag havde staaet under hans Anførsel, bespiste Prindsen disse sine gamle Soldater ved to virkelig fyrstelig serverede Taffeler. Ved det ene sadde 32 Underoffficerer, og ved det andet 46 Gemene. De spiste paa Sølv, havde de herligste Vine i Overflødighed, og, efter Prindsens Befaling, gav man dem ogsaa Papir, at de kunde bringe noget af den store Mængde Kager hiem med til deres Koner og Børn. Efterat de vare gangne til Bord, kom den høie Vert, ledsaget af Generalerne von Møllen dorf og von Braun, og af Regimentets 4 Stabsofficerer, ind til dem, berømmede deres i Slaget udviiste Tapperhed, og talede paa det fortroeligste med adskillige af disse gamle Soldater, uden at nogen af dem maatte staae op. Derpaa begav Prindsen sig til Taffels med de 4 Officerer, som allerede den 6te Maji 1757 havde været ved Regimentet; og, da Taffelet var forbi, gik Prindsen igien ind til Underofficererne og de Gemene, som endnu sadde til Bord. Karlene drak Prindsens Sundhed, med det høie Tilraab: Kammerader, fremad!" Thi ved Prag, da Jlden var heftigst, og man, i det man rykkede frem, kom til en bred moradsig Grav, var Prindsen stegen af Hesten, havde ladet Hesten løbe, var sprungen først i Graven, og havde derved raabt: "Kammerader, fremad!" – De gamle Soldater gik derpaa til Prindsen, kyssede ham paa Haanden, og forsikkrede, at de endnu vare beredte til at opofre Liv og Blod under hans Anførsel. Alt dette tog den store Henrik op paa det naadigste, og opmuntrede dem endnu til at drikke paa Gouverneur von Møllendorfs Sundhed. Af Hofmarschallens Hænder fik hver Underofficeer 1 Ducat, og hver Gemeen 1 Daler ved Bordet. Af Prindsens Hænder modtoge de 4 Officerer, som alle ere Majorer, hver en Guldmedaille paa 15 Ducater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Haag, den 11 November. Det Anarchie, som en Tid lang har hersket i Ytrecht, er rimeligviis en Medaarsag til at adskillige Gemytter der ere blevne vante til Kaadheder og udædiske Frækheder, som enhver Retskaffen maa bære den yderste Afskye for Først for 4 Dage siden fandt man paa et Skilderhuusder en Galge med Kniv eller Sværd, stukket i Kobber, og med tvende billeder paa, hvis Navne fortiene den største Ærværdighed. Efter Forsikring af Personer, som ere i Stand til at kunne vide noget, er der nu ikke langt til, førend man maa vente vigtige og mærkværdige Tildragelser i vor Republik, og man paastaaer, at endnu for Begyndelsen af Februarii vil een af disse Hovedbegivenheder skee. Tiden vil lære, om den vil giøre Ende paa den endnu uafgjorte og critiske Tilstand, Sagerne ere i, og til Bedste for hvilket Partie den vil være.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Rendsborg, den 12 November. Vi faae alt bedre Haab, at Skibsfarten igiennem vor Canal om faa Aar vil tage til; thi Fordelene, som ere forbundne med denne Fart, begynde at blive meer bekiendte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
J denne Høst ere 6 Skibe fra Stettin, paa nogle og 60 Læster, gangne her igiennem til Hamborg, hvor de lykkelig ere ankomne. Deres Speculation, som have befragtet disse Skibe, er allerede bleven anseelig belønnet blot ved Besparelsen af Asseurancepræmierne. Samme Fordeele have ogsaa to Hollændere og en Hamborger vidst at forskaffe sig. Den sidste har i Sommer fire Gange gjort Reisen igiennem Canalen til Kiøbenhavn og tilbage igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Fra det Hannoverske, den 14 November. Den 31te October er en mærkværdig Dag i de med hinanden saa nær beslegtede Huses Brunsvigs og Hessens Historie. Den 31te October i forrige Aar døde den regierende Landgreve af Hessen-Cassel, den 31te October i Aar, Prindsesse Amalia Søster til hans Gemalinde, som døde for ham, og den 31te October 1765 Hertugen af Comberland, Svoger til Landgreven, og Broder til Prindsesse Amalia Hs. Kongel. Høihed var den sidste af Georg den Andens Børn, og var endnu fød i Tydskland, men blev allerede under sin Bedstefaders Georg den Førstes Regiering bragt til Engelland, hvilket Land hun ikke siden har forladt. Det fortiener ogsaa at bemærkes, at Prindsesse Amalia ofte i levende Live har erklæret at, October Maaned vilde blive den Maaned, hun skulde døe i, fordi hendes Fader, Georg den Anden, og hendes Broder, Hertugen af Cumberland, vare døde i denne Maaned, den første den 25de October 1760, og den sidste den 31te October 1765.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Nederelven, den 16 November. Den tidlige Begyndelse af saa streng Vinter, som allerede har indfundet sig her i Egnen, meldes ogsaa fra adskillige langtfraliggende Steder, og i sær fra München med den selsomme Omstændighed, at endnu den 23de October, om Eftermiddagen, var Luften der i ikkun maadelig varme Værelser utaalelig, og blev, da man aabnede Vinduerne, endnu besværligere, i det den, efter Følelsen, at dømme, virkede en Hede af 18 Grader, og at man derpaa om Morgenen den 27de, ved en stærk Rimfrost, havde en Kulde af 2 Grader under Frysepuncten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)