Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-20
Krigsrygter. Alle fremmede Aviser vrimle atter denne Postdag at blotte Rygter, hvoraf Nogle spaae Fred og Andre Krig, som sædvanlig. Alt hvad man, efter at have gjennem krydset dem Alle, kan uddrage deraf, er Følgende: Den 10 d. (længere naae de nyeste Efterretninger ikke, hverken fra Paris eller London) var Lord Whitworth endnu ikke afreist fra Paris og havde endog den 7de været i et stort Middagselskab hos Krigsminister Berthier. General Andressy var ikke heller endnu afreist fra London, omendskiønt han havde taget Afsked med alle sine Venne og hvilig beklaget, at Krigen saasnart skulde begynde paa ny. De engelske Ministre skulle være meget misfornøiede med at Lord Whitwort opsatte sin Afreise, da han deels derved har sat dem i den Forlegenhed, at de ikke kunne give Parlamentet den belovede Oplysning til den fastsatte Tid og deels derved har tilstaaet den franske Regiering, hvad den egentligst ønsker, nemlig Tid. Saavel af Minister Addingtons sidste Attring i Parlamentet som af de siden den Tid føiede Foranstaltninger, kan man tydelig spore, at de med Statsbudet Sylvester overbragte nye ForSlag fra den franske Regiering ikke ere blevne antagne thi siden hans Ankomst ere Krigsrustningerne fordoblede og udstrakte til hele Kongeriget; baade Addington og Nelson have været i Admiralitetet, for med desmere Eftertryk at paaskynde Rustningerne. Nelson er derpaa afreist til Chatam for at lade sit Flag vaje paa Skibet Victorn; 6 af det ostindiske Kompagnies Skibe, som allerede vare af seilede, ere ved Erpresser kaldte tilbage; Matrospræsninger gaae for sig uden Undtagelse og uden at skaane Udlændinge, paa Themsen anholdes alle Skibe og alle deres Søefolk fratages dem med Magt. Ved denne Leilighed forskandsede 60 Matroser sig i et Pakrum og forsvarede sig længe, men maatte dog tilsidst overgive sig. Den 8 afreiste Statsbudet Sylvester atter til Paris, hvortil man formodede han kunde indtræffe den 10 og siden den Tid ligger en gesvindtseilende Schaluppe færdig ved Portsmouth, for at afgaae med nye Forholdsordre til flærne Stationer, saasnart bemeldte Statsbud igien kommer tilbage. Lord Whitworts Ultimatum skal, som forhenmeldt Side 229. have fordret, at de franske Tropper skulde rømme Holland, hvilket det sidste franske Forslag ligeledes skal have lovet at føie Anstalter til; at Schweit, atter skulde faae en fri Regieringsform, hvilket det franske Forslag lover at underhandle om og forsikrer derhos, at det er den første Konsuls Hensigt, at sætte Schweitzerne istand til at indrette en saadan Regieringsform; at Malt a paa bestemte Aar skulde forblive i Engellands Hænder, indtil der kunde giøres en nye Indretning til Sammes sikre Uafhængighed, imod hvilken lange Termin det franske Forslag protesterer, foreslaaer en kortere og tilbyder sig at skaffe Engelland fuld Souverainetet over Øen Lampeduse. Man anseer det ogsaa i London for et Krigsvarsel, at den rige, Hertug af Bedford pludselig har forladt Paris og er atter kommen tilbage til Engelland. De øvrige Engellændere reise ligeledes tilbage, efter Lord Whitworts Raad. J Paris har Søeministeren ogsaa anbefalet alle Handlende den yderste Forsigtighed, paa Grund af Mueligheden i at Engelland kunde maaskee begynde Fiendtlighederne, uden nogen foregaaende Krigserklæring. Den franske Expedition til Louisiana er ganske afbestilt og de dertil hørende Tropper marschere nu til Breda. Jmellem Nimmegen og Cleve skal oprettes en fransk Leir af 20000 Md. Ved Toulon skal efter en nye Regieringsbefaling bygges 6 nye Linieskibe, der skulle være færdige inden et halvt Aar.