JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-18
Efter afgangne Hr. Cancellieraad von Ecklef, som i Stokholm ved Døden er afgangen, tilfalder een hans Slægtninge, Carl Lorenz Thormølen nogen Arv; samme bekiendtgiøres her, formedelst bemeldte Carl Lorenz Thormøllen, paa det han selv, eller ved nogen anden udi Stervboet i Stokholm kunde beobagte sin Ret. 4. Skriftet Den brune Mand er nu færdigt, og kan afhentes for 5 Mark hvert Exemplar hos mig. For samme Priis er ogsaa den forhen udkomne Siegfried von Lindenberg til Fals indtil næste Mikkelsdag; da begge disse overmaade interessante og saa høilig elskede Romaner ikke efter saadan Tids Forløb kan sælges For at hielpe Læserne i ringere end to Rigsdaler tilsammen. Provindserne til disse morsomme Bøger, formoder jeg, de Herrer Boghandlere uden for Kiøbenhavn bestille Exemplarerne saa beleilig hos mig, at jeg kan afsende dem med Skibsleilighed. Hvert Simmelkiær. 11te Exemplar have de frit.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-18
AVERTISSEMENT. Directionen for det kongel. octroierede danske Asiatiske Compagnie bekiendtgiör herved, at den til den 20de September berammede Auction over de med Skibene MARS og KRONPRINDSEN fra Canton i China hiembragte Ladninger, er udsat til Onsdagen den 27de September förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, da Liebhaberne udi Compagniets Huus paa Christianshavn behagelig vilde indfinde sig; Varene kan imidlertid i Compagniets Pakhuse daglig tages i Öiesyn, og tilkiendegives til behagelig Efterretning, at Auctionen tager sin Begyndelse med Porcelainet, hvorefter Auctionen continuerer med Drogerierne, Nanqvius og Theer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Kiøbenhavns Aar. hun hil Chmann. Post-Tidender Fredagen, den 22 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner. DDANDANDANNNedConstantinopel, den 15 August. Mordbrænderie, dette sædvanlige Udbrud af Folket her, naar det er misfornøiet, begynder igien at gaae i Svang. - Krigsudrustningerne vare ved, og der er bragt meget grovt Skyds til den nye Fæstning ved Udløbet af det sorte Havs Canal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Petersborg, den 15 August. Fra China er ankommen en Expresse med Efterretning, at dette Rige er udsat for betænkelige Uroeligheder, i sær hen imod Grendserne; men man veed ikke endnu Aarsagen dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
J vor Handel gjør den overmaade dyre Priis paa Levnetsmidler og paa Udførselsvarer en stor Standsning. De fleeste Skibe, som komme hertil, nødes til at gaae bort igien uden Ladning. Forbudet paa Kornets Udførsel vil vel ikke endnu for det første vorde ophævet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Ytrecht, den 10 September. Da vor nye Magistrat, og de 8 Skydecompagnier, som have afsat den gamle, have Staterne af Hollands Bistand, at vente imod Staterne af Ytrecht, som ere forsamlede Amersford, saa voxer deres Mod; man arbeider paa at forhøie Stadens Volde og Brystværn, man har faaet 2 Franske Jngenieurer, som ikke allene have Tilladelse, men ogsaa befaling af deres Hof, at hielpe os, og efter hvis Direction der arbeides. Fra de Hollandske Stæder komme hele Trupper bevæbnede Borgere os til Hielp. Man lader dem besætte Vagterne om Dagen, og om Natten trække vore Borgere paa Vagt. J Wyk ved Duurstede vil man bære sig ad ligesom i Elburg, og rømme Staden ganske, naar det Militaire nærmer sig. Nogle Skibe med Koner og Børn ere allerede flygtede fra Wyk til Rotterdam. Paa Staternes Forsamling i Torsdags i Amersford kom det endnu ikke til nogen Beslutning om nogen Militair=Expedition imod vor Stad. Da Forsamlingen var sluttet, reiste strax 2 Statslemmer til Loo.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Haag, den 12 September. Den Expedition imod de smaae Byer Hattem og Elburg, hvilken Arvestadtholderen har ladet foretage efter Staterne af Gelderns Befaling, har alle de ubehagelige Følger for Hs. Durchl., som allerede nyelig er meldt, Prindsens Uvenner, som blive alt flere og meere høirøstede, synes ordentlig at have ventet paa, at dette Skridt kunde skee, at de strax kunde skyde alt det Forhadte der paa Stadtholderen allene, og bebreide ham, at han gjorde Misbrug, af sine Prærogativer med Marschordrerne. J denne Henseende have ogsaa Staterne af Holland allerede den 6te hujus besluttet, og meldet Cheferne for deres Garder og øvrige Regimenter: "At de dispensere bemeldte Chefer og øvrige Officerer for deres Regimenter fra den Deel af "deres Provincial-Eed, som angaaer Lydigheden imod Generalcapitainens Befalinger; hvorom ogsaa de fra Denne For værende Officerer maae underrettes. andring i Eden kan man ikke ansee anderledes end som Prindsens formelige Suspenderen fra sin Charge som GeneralCapitain i Provindsen Holland; omendskiønt det endnu ikkun er et blot Rygte, at Staterne ogsaa true at afsætte ham fra alle andre Værdigheder og Charger i Provindsen, og at derpaa Hs. Kongel. Høihed Prindsessen af Oranien, og Arveprindsen skulde faae den Bestyrelse af vore offentlige Sager, som Arvestadtholderen hidindtil har havt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Paa samme Tid have Staterne af Holland kaldet alle Regimenter, som staae paa deres Repartition, tilbage til Provindsen Holland, og ville strax cassere dem, som vægre sig ved at komme; men de, som parere Ordre, skulle, saa snart de betræde Provindsen Hollands Gebeet, for det første nyde en Forhøining i deres Sold med 12 Styver ugentlig for hver gemeen Soldat, og en Godtgiørelse for Officererne. Denne de Hollandske Regimenters Jndkaldelse fra de andre Provindser og fra Generalitetslandene har giver Anledning til et besynderligt Optrin. Staterne af Holland fik den 8de fra een af deres Regimentschefer fra Bergen op Zoom den Efterretning: "At han var bereedt til med sit Regiment at adlyde Staternes Marschordre, men Gouverneuren i Bergen op Zoom vilde ikke lade ham drage bort, under den Forrevending, at Marschordrerne maatte gives af Unionens Generalcapitain Da Staterne af Holland havde faaet dette Brev, begave de sig, 50 Personer i Tallet, til Generalstaternes Forsamling, hvilket nok ikke er skeet i 100 Aar. Sagen blev foredraget Generalstaterne, og da Gouverneuren i Bergen op toom virkelig har handlet efter sin Eed heri, saa var Generalstaternes Pluralitet allerede bereedt til at billige Gouverneurens Forhold, men da Staterne af Holland truede: "At de i saa Fald vilde adskille sig fra Unionen", saa toge de 6 øvrige Provindsers Deputerede ikkun Sagen ad referendum. Den 9de blev herpaa i Staternes Navn forkyndet hele Garnisonen her: "At Staternes Livgarde til Hest og Fods, og alt andet Militaire, som for nærværende Tid er i denne Residence, eller kommer hertil, ikke skal staae under nogen andens befaling, end Staternes og deres committerede Raadsherrers; at Tropperne og, saa længe de ligge her i Garnison, ikke skylde nogen anden umiddelbar eller middelbar Lydighed; at ogsaa Parolens Uddeling og alle Landre Tegn paa Commando ene og allene skal tilhøre de "committerede Raadsherrer, uden at denne eller nogen an"den Udøvelse af Commando eller Overherskab nogen Tid "maa indrømmes nogen, hvem det saa er, af hvad Characteer, Function eller Værdighed i det Politiske eller Mili"taire Fag. Jmod denne befaling have Gardes du Corps, som staae i Arvestadtholderens Particulair=Eed, gjort Jndvendinger, da de paastaae, at ingen i Verden uden Hs. Durchl. kan løssige dem fra denne Eed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Samme 9de hujus have ogsaa Staterne paa nye ladet udgaae en Publication, hvorved ganske forbydes at bære Orange=Cocarder, Baand, Papirer, Blomster, og at raabe Hoezee og Orange boven, under Staternes høie Unaade og haard Straf, ja, i fornødent Tilfælde, Dødsstraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Rhingræven af Salms Corps, som ikkun for en Deel skulde blive i Staterne af Hollands Tieneste, have bemeldte Stater med eet taget ganske i Tieneste, og ville lade det forstærke til 2000 Mand. De have ogsaa taget alle bevæbnede Borgercorpser, Skydecompagnier og Exerceer selskaber, som nu ere til i deres Provinds, i deres besynderlige Beskyttelse. Rygtet gaaer ogsaa, at alle Tropper, som staae paa Hollandsk Repartition, skulle trække en Cordon fra Naarden til Woerden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
De Borgere og Skytter, som ere flygtede fra Hattem og Elburg, leve paa de Steder, de ere flygtede hen til, paa Regimentsbekostning, og man anstiller Collecter for dem, til at understøtte dem i den store Nød, de have styrtet sig i. - Vore Erkepatriotiske Tidender angave i Begyndelsen Tallet paa de Døde og Saarede ved Hatten meget overdrevet. Nu reduceres det til 20 Mand, og, som nogle ville, til slet intet. Staterne af Geldern, imod hvis Expedition der giøres saa stor Allarm, paastaae imidlertid med Rette, at de ere en frie og uafhængende Provinds, og de have affordret Staterne af Holland et hastigt cathegorisk Svar: "Om de betragte Provindsen Geldern som en uafhængende Bundsforvandte, eller ikke, for i sidste Fald at kunne tage deres Messyrer derefter. Man troer, det kan komme saa vidt, at Provindsen Geldern begiver sig i en fremmed Magts Beskyttelse. Der siges og, at Dragoner-Garden, som Staterne af Holland kke længer ville give sin Sold, er traadt i Staterne af Gelderns Tieneste, som derved vilde have faaet et skiønt Corps.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Den 16de September. Efter de heftigste Debatter, som den 13de hujus forefaldt i Generalstaternes Forsamling, og som gik saa vidt, at de Deputerede fra Provindsen Holland virkelig stode paa Nippet til at forlade Forsamlingen, blev endelig angaaende Patenterne eller Marschordrerne fattet den fredelige Resolution: "At Tropperne af Provindsen Hollands Repartition skulde, efter Generalstaternes "Ordre, marschere ud fra Generalitetslandene, saa snart Staterne af Holland requirerede det, og at Deres Høimægtigheder vilde skrive til Unionens Generalcapitain, at han ved første Requisition havde at give de fornødne J Følge denne Resolution, have Ge"Patenter dertil. neralstaterne strax skrevet til Generalcapitainen om at give de Hollandske Tropper Marschordrer, at de kunne marschere tilbage til Provindsen Holland. – Men nu havde Staterne af Geldern den 7de næst forhen taget den vigtige Beslutning: "At befale Dragoner-Garden og de andre paa "Hollands Repartition staaende Tropper, som for nærværende Tid garnisonere i Geldern, at de skulle holde sig til "den Eed, de havde svoret Staterne af Geldern, og ikke respectere nogen andens Marschordrer end Generalcapitainens, med Samtykke af de Deputerede fra Staterne af Geldern" Til denne befaling have bemeldte Stater føiet det Løfte: "At, hvis der ved Soldens Forholdelse eller paa anden Maade vederfores Tropperne noget ubehageligt, vilde de (Staterne af Geldern) ved Laan giøre de fornødne Anstalter derimod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Man er nysgierrig for at vide, om den Efterretning vil bekræftes, at Staterne af Ytrecht, som ere forsamlede i Amersford, have sendt en Deputation til Zütphen, for at giøre fælles Sag med Staterne af Geldern, og lade deres Tropper, saadan som Tilstanden nu er, agere sammen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
J Staterne af Overyssels Forsamling have nogle Riddere af det saa kaldte Patriotiske Partie den 8de hujus ladet sig forstaae med: "At Generalcapitainen havde ved sit uforsvarlige Forhold, og ved Forsømmelse af sine Pligter, gjort sig uværdig til al Fortroelighed, og at man maatte tage hastige Messyrer, for, i Fællesskab med de andre Bundsforvandte, at sætte hans Magt over Mili"tairet for det første saadanne Grendser, at en almindelig Borgerkrig endnu kunde afværges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Her er for nærværende Tid en Preussisk Commission, bestaaende af 3 Herrer (formodentlig Græve von Gør med sit Følge), hvilken, som man siger, skal negociere om en Formæling imellem Kronprindsen af Preussen og Hs. Durchl. Prindsens af Oranien Prindsesse Datter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Hollandsk Grendse, den 16 Sept. Rygtet gaaer, at der ere Franske Tropper i Anmarsch mod Grendserne af Flandern; man siger endog, at man i nu værende Omstændigheder ikke kunde undre sig, om nogle 1000 Franskmænd rykkede ind i Mastricht og andre Hollandske Fæstninger, for at understytte det Antioranske Partie. Vist skal det være, at adskillige Franske Regimenter ere paa Marschen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Amsterdam, den 16 September. Til det Forslag i Forsamlingen af Holland, at afsætte Arvestadtholderen fra sin Post som Generalcapitain, skal først 5 Stæder have stemmet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Fra det Brandenborgske, den 16 Sept. De 9 Millioner og 700000 Daler i Bancosedler, som fandtes i det Kongel. Chatolle ved Monarkens Død, vare sparede af den Høistsal. Konge, og intet Menneske vidste noget deraf. Over Bancosedlerne laae et stort Papiir, hvorpaa var skrevet med Kongens egen Haand: "For fattige og nødlidende Undersaatter i mine Stater."
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Den Høistsal. Konge skal endnu have efterladt sig en betydelig Samling Manuscripter, som indeholde deels hans hele Regieringshistorie, deels Historien af 7 Aars Krigen, deels poetiske og andre Stykker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Den første Begiering, som den nu regierende Dronning udbad sig tilstaaet af sin Gemaal, var at hun bestandig kunde residere i Berlin, og Kongen har bevilget hende dette.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Da der blev forelæst Kongen de to af vore Tidender, hvori den Høistsal. Monarks Død var anmeldet, gav han befaling: at melde alt hvad han herefter gjorde, i Tidenderne, for at overlade hans Handlinger til hans Undersaatters og enhvers Bedømmelse."
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Nederelven, den 19 September. Efter et Rygte fra Haag, skal Græv Maillebois være arretteret i Paris og sat i Bastillen, og den Hollandske General van der Hoop have taget sin Afskeed og ville gaae i Preussisk Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
J Ytrecht arbeide daglig 6000 til 700 Borgere paa Fæstningsværkerne, og i Stedet for de forrige 32 Kanoner, vil man besætte Voldene der med 60. Med de fremmede Skytter fra andre Stæder, som ere marscherede derhen til Hielp imod Soldaterne, regner man over 4000 tienstgiørende og bevæbnede Borgere. Men alle disse Arbeider og Borgermarscher ere ufornødne; thi Staterne af Ytrecht have erklæret i Amersford, at de ikke ville bruge noget Militair imod Stæderne Ytrecht og Wyk ved Duurstede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Kiøbenhavn, den 22 September. Udi afvigte Uge, fra den 9den Septb. til den 16de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 22 Par. Fødte Drenge 25. Piger 26. Tilsammen fødte 51. Døde Mænd 18. Qvinder 20. Drenge 8. Piger 12, af følgende Sygdomme: Alderdom 6. Blodstyrtning 5. Brystsyge 7. Durchløb 4. Falden til døde 1. Feber 1. Forraadnelses=Feber 1. Guul soet 1. Jnflammation 1. Kopper 3. Krampe 2. Langvarig Syge 1. Orme=Feber 1. Slag 13. Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 5. Vattersoet 3. Tilsammen døde 58. Altsaa 7 flere døde end fødte. Anden Deel af James Herveys Theron og Aspasio, et Engelsk Skrift, der opklarer Skadelsens herlige Undere og tilregnet Retfærdighed, hvor den Fornuft brugende Theron modsiger, og den Skrift brugende Aspasio besvarer Jndvendingerne imod den allervigtigste Lærdom, Christi tilregnede Retfærdighed, oversat paa Dansk af AC. Faber, Sognepræst for Joenshoveds Menighed; findes til Kiøbs, et Exemplar Skrivpapiir 9 Mk. og Trykpapiir 7 Mk. 8 s. (endskiøndt denne Tome er 10 Ark stærkere end den anden) hos Brygger Anchersen paa Nørregade, de Herrer Pelt, Rothe, Faber & Nitsche og Proft paa Børsen, Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, Hr. Hegelund i store Færgestrædet og Hr. Buch paa Nørregade. Den tredie Tome er alt under Pressen, og forventes færdig til Dionysti Landemode i dette Aar. - Fra Pressen er udkommet den første Deel af Baron Totts Efterretninger og Tyrkerne og Tartarerne, oversat af det Franske ved M. Hallager. Subskribenterne betale i Følge Planen 5 Mk. for Tryk= og 7 Mk. for Skrivpapiir. Da jeg endnu ikke har erholdet alle Lister fra Provindserne, saa har jeg ikke kunnet anføre de Herrer Subskribenteres Navne ved den første Deel, hvilket upaatvivlelig skal skee ved den anden og sidste Deel, som er under Pressen, og bliver færdig inden Mikkelsdag. Lige indtil den Tid vedbliver jeg at imodtage Subskription. Siden koster Skriftet 2 Mk. mere. Simmelkiær, paa Adresse=Contoiret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
Hendes Kongel. Høiheds Kron=Prindsesse Lovise Auguste Portrait i Kobber, stukket af Fritzch, er i Commission at bekomme i det Kongel. Bogtrykkerie, samt hos Boghandler Hegelund i store Færgestræde No. 37, for 24 s. Sielens aandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en lildelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
J Skindergaden No. 36 bliver til Michaelis Flyttetid, anden Etage til Leie at bekomme. Sammesteds er og et Bagværelse til Leie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-22
AVERTISSEMENT. Directionen for det kongel. octroierede danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at den til den 20de September berammede Auction over de med Skibene MARS og KRONPRINDSEN fra Canton i China hiembragte Ladninger, er udsat til Qusdagen den 27de September förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, da Liebhaberne udi Compagniets Huus paa Christianshavn behagelig vilde indfinde sig; Varene kan imidlertid i Compagniets Pakhuse daglig tages Öiesyn, og tilkiendegives til behagelig Efterretning, at Auctionen tager sin Begyndelse med Porcelainet, hvorefter Auctionen continuerer med Drogerierne, Nanqvius og Theer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-25
Kiøbenhavns No. Aar. Dan Hes,
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-25
ost-Tidende. Mandagen, den 25 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner. DANN Rom, den 2 September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-25
J Tirsdags har igien i Aquilla været fornummet 2 heftige Jordskiælvstød, hvorved Baron Altieris Pallads sammesteds er gjort ubeboeligt, og næsten alle Bygninger i Staden paa nye ere beskadigede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-25
Livorno, den 5 September. Venetianerne synes med deres liden Krig ved den Tunesiske Kyst allene at ville holde deres Flaade i Øvelse, for snart at bruge den til vigtigere Foretagender (imod Porten nemlig). Jmidlertid er det Venetianske Flag nu virkelig det eneste, som holder Barbarerne i nogen Frygt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-25
Algiererne ere saa forvovne, at de have opsagt Storsultanen al Huldskab og Troeskab, og man troer, de vil nu snart, til Tegn paa deres uafhængende Magt, krydse under Ottomannisk Flag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-25
London, den 5 September. Et af vore nyelig hiemkomne Chinaskibe har ved sin Afreise fra Canton efterladt et Engelsk Skib, som kort tilforn var ankommet dertil med Peltsværker fra Kamtschatka. Capitainen paa dette sidste Skib har berettet, at saa vel Kamtschatkadalerne, som Beboerne paa adskillige andre Øer ved Kamtschatka, havde ved hans Ankomst til dem omringet ham paa en Maade, som om de meente, han kom for at hævne Capitain Cooks Død, (hvilke de troede at være den Engelske Konge); men saa snart han stak et hvidt Flag frem som Fredstegn, vare de blevne roelige, og havde villigen indladt sig i at tuske Varer med ham. De sidste Breve fra Madras berette, at Franskmændene ere særdeles flittige i at udbrede og istandsætte alle deres Fæstningsværker i Ostindien, saa at de næsten allerede have raadet Bod paa al den Skade, der blev dem tilføiet i forrige Krig. De have tillige temmelig stærke Besætninger der, og disse forøges endda alt meer og meer, da ethvert Skib, som kommer dertil fra Frankerig, bringer et Antal Tropper og en Forraad af Krigsmunitioner med sig. De oprette derhos store Magaziner, og man hører, at paa de Franske Ostindiske Øer skeer underhaanden det samme. Disse Breve indeholde ogsaa den meget besynderlige og vigtige Efterretning: at Tippo Saib skal leve endnu, og dette søger man at giøre troeligt paa følgende Maade. Hyder Aly havde lovet en anseelig Fyrste der i Landet sin Dotter til Gemalinde. Men han døde, førend Formælingen kunde gaae for sig, og da Tippo Saib kom til Regieringen, afslog han Fyrsten sin Søster, og forviiste ham fra sin Hovedstad. Den fordrevne Bruddom hvervede en Armee sammen, for at hevne sig, og holdt adskillige Skiermydseler med Tippo Saib. J den sidste af disse blev Tippo saaret og bragt til sin Hovedstad. Statsaarsager bevægede Tippo til at udgive sig for død, og lade sin Søn erklære for sin Tronfølger. Kort derpaa blev anstillet et Oprør imod Sønnen, for at støde ham fra Tronen; men den Landsfyrste, som havde fegtet imod Faderen, tog nu ufortøvet Sønnens Partie, og dette Skridt behagede Tippo Saib saa vel, at han strax lod giøre bekiendt, at han ikke var død, men kommen sig af sine Saar, tog ogsaa derpaa den forviiste Brudomtil Naade, og gav ham sin Søster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-25
J Plymouth skal med det første løbe et Krigskib af Stabelen, som er det største der endnu er bygget i Engelland. Det kommer til føre 110 svære Kanoner, og er bygget efter en ganske nye Plan. Det har et Tag over sig, ligesom et stort Huus, og med dette skal det gaae af Stabelen. Da det Africanske Handelscompagnie her har Efterretning, at de Franske have gjort nogle meget vigtige Jndgreb i de Engelske Eiendomme paa Kysten af Afrika, og i Compagniets Handelsprivilegier der, saa have dets Directeurer besluttet at bede Hs. Majestæt Kongen at lade giøre de fornødne Forestillinger derom ved sin Gesandt hos det Franske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-25
J Jrland har der været nogle Skarmydseler imellem de Whiteboys og de Kongel. Tropper. Capitain Condron har derved taget en ung Jrlandsk Cavailleer til Fange, som har 1500 Pd. Sterlings Jndkomster om Aaret, og var i Spidsen for de Whiteboys. Denne unge Herres Skiebne vil, efter alt Anseende, falde meget slet ud. Den 8de September. Paa adskillige Steder i de forenede Nordamerikanske Stater, veed man tilforladelig, at der hersker store Bevægelser over de indførte Papirpenge, som efter Staternes Befaling skal modtages af alle, under Straf af 100 Pd. Sterl. for den, der vægrer sig første Gang, og anden Gang under Tab af Borgerret. Denne tyranniske befaling i et Land, som først for faa Aar siden har tilfegtet sig sin Uafhængenhed, giør, at Kiøbmænd, Kornhandlere a. holde deres Boder og Magaziner lukkede, og forsvare sig heller med Livsfare imod den stormende Pøbel, end de ville beqvemme sig til at sælge deres Varer for Papiirpenge. Bønderne bringe ingen Levnetsmidler til Torv, kort: al Handel og Vandel ligger stille.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-25
Rygtet, at Tippo Saibs Død ikkun har været en Forestillesel, varer ved; og melder man derhos, at Nizam er rykket i Marken med sin Armee, for, i Forening med Maratterne at angribe hans Gebeet, som er levet op igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-25
Kryderierne ere nu her i saa høi Priis, som de ikke længe have været. Hollænderne undskylde sig med, at de Engelske Tropper, i den Tid de havde Trinconomale i Besiddelse, have gjort stere Ødelæggelser paa Ceylon, men Sandheden er, at det Hollandske Compagnies Betiente selv have ladet omhugge de skiønneste og kostbareste Krydertræer der, at Engellænderne for alting ikke skulde faae noget at høste Paris, den 11 September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-09-25
Staden Paris har faaet Tilladelse at optage et nyt Laan paa 30 Millioner Livrer, for at bestride Omkostningerne ved at bygge nye Huse &c. Det Kongel. Edict desangaaende vægrede Parlementet af Paris sig i Førstningen ved at registrere, men den 7de hujus fik det udtrykkelig Befaling, under Straf af Ulydighed, at registrere det, hvilket da og skede. Dette Laan skal være betalt tilbage i 10 Aar, med 3 Millioner aarlig.