JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-20
Ankomne Vognyheder. hos E. N. Kirkerup. Anviisning til Landhuusholdning for Huusmødre, 10 Mk. 8 s. - Barselfeberens og den purulente Infections=Pathologie, af P. A. Schleisner, 10 Mk. 8 s. Taler ved Præstevielse af Dr. Mynster, anden Samling, 7 Mk. 8 s. - Breve omkirkelige Gjenstande, fra en Præst i Jylland til en Ven i Sjælland, 24 s. - Udførlig Naturhistorie, med 100 Træsnit, første Hefte, 16 s. - Kongen vaagner, Drama i 4 Acter af Norbye, 4 Mk. 8 s. - Den hvide Slave eller den russiske Bondepige, efter det Engelske ved Moltke, 2 Dele, 4 Rbd. - Kjærlighed, Historie af Smith, 8 Mk. - Dentsches Marchenbuch von Bechstein, 3 Mk. J. A. Batzkes Have=Catalog for 1836 kan frit afhentes i min Boglade, hvor Bestillinger efter Cataloget modtages. D. Brøchner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
No 50. den 21de Marts. Løverdagen. Kongelig privilegeret. AarhuuStifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Blandinger. Da den gamle frie Stad Krakau har været Tumlepladsen for blodige Bevægelser i disse Dage, ville vi meddele et lille topographisk Omrids deraf. Fristaten Krakau, som indeholder 21 Qvadratmile og noget over 140,000 Jndbyggere, ligger imellem Gallizien, Polen og Schlesien, paa den venstre Bred af Weichselen, og staaer under Østerrigs, Ruslands og Preussens fælles Beskyttelse. Jndbyggerne ere meest Polakker og leve af Agerbrug, Qvæg- og Biavl, Fabriker og Handel, som meest er i Jødernes Hænder. Staden Krakau ligger paa en vid Slette, hvor Rudawa flyder sammen med Weichsel og bestaaer egentlig af fire Stæder. Naar man seer den Mængde af antike Kirke- og Fæstningstaarne, det høie Slot og den vidtspredte Huusmasse ligge for sig i den uendelige Slette, saa troer man at nærme sig en prægtig Stad; men denne Pragt forsvinder i Nærheden, og den skuffede Reisende seer sig i en Labyrinth af krumme og smudsige Gader, der kun omgives af en glimrende Fortids Ruiner. Her re siderede fordum Kongerne af Polen, Krakau talte dengang over 70,000 Jndbyggere og gjaldt for den rigeste Stad i Landet. Den hellige Stanislaus's Cathedralkirke er et gothisk Mesterværk og den rigeste Kirke i Gallizien; den indeholder Monumenter over Mange af Polens Konger, den hellige Stanislaus's, Sobieskyls, Jos. Poniatowski's, Kosciuszko's og Dombrowsky's Grave. Foruden den tæller Staden 38 Kirker. J Krakau kronedes Polens Konger, og Kronklenodierne gjemtes her. Staden har et Universitet og driver betydelig Handel. Ved Polens Deeling 1795 tilfaldt Krakau Østerrige. Ved Wienercongressen 1815 blev den Hovedstaden i en Republik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Der var i Gallizien, fra alle Prædikestole, bleven oplæst en Bekjendtgjørelse fra Kredsamtet, hvori der lovedes Bønderne 10 Gylden for enhver Oprører, som indbragtes død eller levende, hvorhos man dog havde formaaet dem til, at afholde sig fra alle Voldsomheder mod "umistænkelige Personer." (Voldsomheder mod blot mistænkelige Personer regnes altsaa til lovlige Gierninger for disse velsindede Bønder!) Men nu var det for sildigt at styre dem: de gik saavidt i deres Grusomheder, at de skar Hovederne af aldeles uskyldige, for at fortjene den af Regjeringen udsatte Præmie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
J Breslauer Zeitung" meldes, at i Egnen af Neumark, ved den ungarske Grændse, ere Bønder, med deres Provst i Spidsen, blevne slagne af andre Bønder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Da en Coureer fra Lemberg den 3die de, passerede forbi en Bønderhob, tilraabte denne ham: "SiigKral Ferdus (Kong Ferdinand) i Wien, at han maae ikke forglemme, hvilke Tjenester vi have gjort hans Krone; sig ham, at han idetmindste maae eftergive os Hoveriet, De første Polakker, som, forfulgte af Russerne, overgave sig til Preusserne og bleve menneskekjærligt optagne i Gleiwitz, vare saa medtagne af Sult, at de ikke oppebiede Tallerkenerne til den dem bragte Suppe, men øste deraf med - Chacoterne. "Medens Krakau indtoges af de store Magters Tropper - hedder det i et offentligt Blad – thi den var jo ingen Fæstning, og var altsaa let at erobre, vælter Jnsurrectionen sig frem som en Strøm, og det beroer nu paa, om den vil brydes og kastes tilbage af de Klipper, den møder paa sin Vei, eller om den vil kunne rive dem med sig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Trehundrede Krakauere ere paa Jernbanen transporterede fra Gleiwitz til den schlesiske Fæstning CoselDe fangne Officierer kjørte paa Vogne af 1ste Classe, de Gemeene paa Vogne af 3die Classe. De Sidste vare lænkede til hverandre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Keiserinden af Rusland, hvis Helbredstilstand dog endnu lader endeel tilbage at ønske, da den mindste Sindsbevægelse, smertelig saavelsom glædelig, endnu bestandig fremkalder Hjertebanken hos hende, vilde den 21de Marts (altsaa idag) afreise fra Palermo, og først begive sig til Neapel, hvorfra hun efter nogle Dages Ophold gaaer til Rom, hvor hun agter at forblive en Maaned. Siden vil Hjemreisen til St. Petersborg blive fortsat over München, Dresden, Breslau, Warschau a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
En Officier i det kankasiske Armeecorps fortæller Følgende: "En Nat, da jeg paa en Feltvagt laa blundende paa Jorden, blev jeg vækket af Underofficieren: Hvad er der paafærde?" spurgte jeg: "Er Fjenden der?""Nei, Hr. Lieutenant, men en Busk, som bevæger sig." - Hvad for noget spurgte jeg forundret. "Ja, Hr. Lieutenant, En vagthavende Kosak har seet den og lader spørge, om han skal skyde." – "Jeg forstaaer Dig ikke; tal tydeligere!" – "De har ikke været her længe, og veed altsaa ikke, hvorvidt Bjergfolkene drive deres List og Sneedighed. De afhugge ofte en Busk, bedække sig dermed, og nærme sig saaledes vore Skildvagter. Befaler De altsaa, at man skal skyde paa Busken." Jeg vilde først overtyde mig om Sandheden, gik hen til Skildvagten, og saae virkelig en Busk bevæge sig. Kun et meget skarpt Øie kunde see det. Nu befalede jeg at fore; Busten styrtede om, og med denne en dødeligtsaaret Tscherkesser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Den ostindiske Radschal af Puttialad er bleven hængt af Englænderne, fordi han havde sluttet en forrædersk Alliance med Shikherne om, at tilintetgjøre det brittiske Herredømme i Ostindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
J et Brev fra den brittiske Leir ved Ferospur skrives: "Henry Hardinge, vor eenarmede Generalgouverneur, laa Natten imellem 24de og 22de Decbr. paa Valpladsen under aaben Himmel, indhyllet i sin Soldaterkappe, ved Siden af sine to Sønner og flere brave Kammerater. Fire af hans Adjutanter vare faldne, og 4 vare saarede. Sir Henry er en out and outer, som Soldaterne kalde ham, den Første og Sidste i Felten, og Soldaterne tilbede ham. Før Slaget gjorde han sit Testament. Mod Slutningen af Slaget havde han kun en Adjutant tilbage – sin ældste Søn, en Yngling paa 18 Aar, der med den største Koldblodighed overbragte sin Faders befalinger til de yderste Poster. Sir Henry Hardinge er 61 Aar. gammel. J Spanien mistede han sin ene Arm."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Englænderne have nu ogsaa faaet deres Abdel Kader, nemlig den nyseelandske Høvding Hekider allerede tre Gange har aldeles slaaet dem. Det er hans Tropper, som udøve de meest cannibalske Grusomheder mod deres Fanger; det var dem, som fortærede Capt. Grants og Lieutn. Philpotts Liig, ja man forsikkrer, at Nogle af de fangne Soldater endogsaa ere blevne levende stegte og derefter opædte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
En fransk Officier, der er ansat ved den africanske Armee, kjøbte for noget siden en lille Løveunge af en Araber. Han overgav den haabefulde Patteglut til sin Tjener, for at denne skulde sørge for Dyrets videre Opdragelse. Da opstod der pludseligt en Nat en forfærdelig Larm i Leiren; - Franskmændene troede, at Abdel Kader var der, og vilde holde en Razzia. Men det var ingen Anden end - Fru Løvinden, der var kommet for at hente sin Unge. Hendes Gemal ventede udenfor Leiren saalænge, og da hele Familien var bleven samlet, gik det i fuldt Løb afsted til Bjergene. Løvinden har Ungen i Flaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Natten til den 15de Februar rasede en skrækkelig Storm i New-Norks Omegn. Ti Skibe strandede der i Nærheden, tredsindstyve Mennesker druknede, og en stor Mængde Varer gik forlorne. Assurancen i Nework tabte derved over 500,000 Dollars. Der er opdaget en ny Mirakelplante. Vel bringer den hverken Blomster, ei heller spiselige Frugter, men er dog den kosteligste Plante i hele Verden, thi den kan forlænge Menneskets Liv. Dens Hjem er China.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Den ved de derværende katholske Missioner ansatte apostoliske Vikar, Veroles, beskriver denne Plantes vidunderlige Egenskab med følgende Ord: "Naar en Sygs Legemskræfter ere aldeles udtømte og han allerede er Døden nær, saa give man ham lidt af denne Plantes Frø, og han vaagner til nyt Liv. Naar man gjentager dette daglig, saa vender Livskraften tilbage, og han er reddet for længere Tid. Men dette vidunderlige Livsforlængelsesmiddel er allerede beslaglagt som keiserligt Monopol og derfor meget dyrt. Pundet kommer paa henved 500 Fres. Jeg skal hjemsende noget Frø af denne Plante; jeg haaber, det vil lykkes at tiltrække den i Europa."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Den største Cigarfabrik, man kjender, er paa Manilla. Sammes Bygninger danne en lille Stad. Ottetusinde Koner og Piger ere i daglig Beskjæftigelse derved. Der sidde Femten sammen ved et Bord, ved hvilket de sammenrulle Tobaksbladene til Cigarer, som derfra udbredes over hele Verden. En Pige leverer daglig i Gjennemsnit 200 Stykker, saa at der altsaa hver Dag i denne ene Fabrik forfærdiges 1600,000 eller aarlig næsten 600 Millioner Stykker Cigarer. Man læser saa ofte om den saakaldte Søslange, og vil have seet den, snart ved den norske, snart ved den amerikanske Kyst; men almindeligt erklærede man Beretningerne derom for en Fabel, thi sligt et kolossalsk Uhyre vilde have været den rædsomste Skabning i Verden. Jmidlertid har dog nu Dr. Koch i New-York offentligt udstillet Skelettet af en Slange, hvilket han har fundet i Nordamerika, det har, sammensat, en Længde af ikke mindre end 114 Fod. Dog synes det at tilhøre et antidilviansk Dyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
J London bemærker man i Vinter en usædvanlig Mængde Tilfælde af chronisk Vanvid og Selvmord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
En berømt Læge, Lefebre, har, i et Anfald af Vanvid, forgivet sig paa Gaden med Blaasyre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Paa et Landgods ved Beziøres er en Godseier, Verdet, bleven arresteret tilligemed sin unge Kone, som beskyldes for, ved hans Hjælp, 1844 at have forgivet sin første Mand, Godseier Malaret. Man har opgravet Liget og fundet Arsenik deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
I en lille engelsk By døde nylig en Mand, der efterlod sig et besynderligt Testament. Af 7000 Pd. St. skulde nemlig Renterne deles i fire Deele. Den ene Fjerdepart skal hver Nytaarsdag uddeles til den største, og den anden til den mindste Kone i Byen; den tredie Fjerdepart skal den Kone have, som var ældst da hun giftede sig, og den fjerde faaer den Kone, der ved sit Giftermaal var yngst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
J Paris opholder sig nu for anden Gang den bekjendte rige ostindiske Kjøbmand Devarkanaugt-Ta gore, der har en aarlig Jndtægt af flere Millioner, hvorfor de smukke Pariserdamer sværme for ham, endskjøndt han er henimod 60 Aar gl. Han er nemlig en lidenskabelig Elsker af Musik, og i ethvert Huus, hvor en Dame synger eller spiller for ham, forærer han denne et ægte Cashemir=Shawl. Han vil nu med det Første give et Bal, hvorved han vil overrække enhver Dame et saadant Shawl til Erindring. Man kan nok tænke sig, hvormegen Umage Pariserinderne gjøre sig, for at komme med til dette Bal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
J Sneek (Nederlandene) opholder sig en Pige paa 25 Aar, som, efter at have skrantet i længere Tid, frembyder det sælsomste Phænomen, idet Lægen, som behandler hende, fra Tid til anden, af hendes Legeme udtrækker Naale, som sidde skjulte under Hudens Overflade, stundom saa dybt, at de maae findes ved en Operation. Den Syge opdaget Stedet, hvorNaalene sidde, ved en stikkende Smerte. Saaledes har Lægen allerede udtaget over 60.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
En Notars Frue i Aachen har i Aviserne ladet indrykke følgende Forsvar for sin Ære: "Da slette Mennesker have fundet Fornøielse i, at udsprede det Rygte om mig, at jeg i sin Tid har været Ronne, men er bortrømt af Klostret, for at ægte min Mand, saa erklærer jeg herved offentligt, at jeg aldrig har aflagt noget Kydskhedsløfte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Kongen af Hannover har udstedt en meget stræng Generalordre angaaende Officerernes Giftermaal. Jngen Lieutenant maae herefter gifte sig, med mindre han kan godtgjøre, foruden sin Gage, at have en aarlig Jndtægt af 800 Thlr. Heller ikke maae flere end idethøieste Tredieparten af Officiererne være gifte. Alle Forlovelser, som vare indgaaede, ere blevne erklærede ugyldige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
J Breslau er der stor Bevægelse og Bestyrtelse. Ti anseete evangeliske Geistlige, som havde underskrevet en Protest mod Generalsuperintendent Hahn, fordi Denne lod Præsterne aflægge Eed paa de symbolske Bøger, ere blevne afsatte uden Lov og Dom, og Magistratens Modforestilling til Hs. M. Kongen er bleven høist unaadigt optagen. Det heed endogsaa der var givet Ordre til, at uddeele skarpe Patroner blandt Militairet der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Magistraten og Borgerrepræsentanterne i Breslau, have, umiddelbart til Kongen, indgivet en Klage over, at man endnu forpligter de Geistlige til, at lære efter de symbolske Bøger. Herpaa har Kongen svaret, at de Herrer maae have studeret Unionshistorien meget slet; thi Præsternes Eedfæstning paa de symbolske Bøger er intetsteds ophævet, og det skal ogsaa for Fremtiden have sit Forblivende derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Den Plan, at reise Luther et Monument i Mohra, har god Fremgang. Enkedronningen af England har skjænket 1200 Gylden dertil, Hertugen af Meiningen 1000 Gylden osv. Mohra er en lille Landsby, som ligger i Nærheden af Salzungen; her leve endnu Lemmer af Luthers Familie, og man viser endnu et Huus, som har tilhørt Luther's Forældre. "Soluthurner Blat fortæller, at to unge Damer i Staden Luzern have maattet communicere om igjen, fordi den Præst, som havde meddeelt dem den første Communion, havde - baaret Pantalons, hvilket ansees for ugeistligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Udgiveren af Allgem. Evang. Kirchenzeitung" Professor Rheinwaldt i Berlin, der for en Snees Aar siden besøgte Kjøbenhavn og her, i Vacancen efter Dr. Kochen, holdt en Gjæsteprædiken i Petri Kirke, er bleven vanvittig. Følgende Anecdote klinger forunderligt, men skal være bogstavelig sand. En Læderhandler i Wien, en lidenskabelig Elsker af Sangfugle, havde en meget riig Samling deraf og fodrede altid selv sine Favoriter. Han døde, og samme Aften lagdes hans Liig paa et Bræt i et Kammer, hvor adskillige af hans Fugle befandt sig. Tidligt om Morgenen gik den Afdødes Søn forbi Kammerdøren, og hørte en Lærke synge usædvanlig høit og i mærkelig Afstand fra sit Buur. Han aabnede Døren: Lærken sad paa sin afdøde Herres Hoved, hvor den endnu sang en kort Tid; – derpaa faldt den død til Jorden. Han undersøgte Buret, og bemærkede, at Fuglen med Magt havde trængt sig ud mellem Staaltraadene, hvorved den, med Tabet af mange Fjer, havde ridset sig blodig. Der faaes ogsaa Blodspor paa Ligets Pande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
"Magdeburger Zeitung" melder, at man i Berlin nu har opdaget og fængslet Ophavsmanden til et meget omtalt falsk Rygte om en meget høi Person og en Overførster, af hvilke den Sidste skulde have skudt sig selv, efter at han, paa Grund af en lidt Krænkelse, forgiæves havde søgt at dræbe hiin. Logneren hedder det - vil ikke undgaae sin velforskyldte Straf. For nærværende Tid – hedder det i "Der Humorist opholder den elskværdige danske Eventyrdigter Andersen sig i Berlin, hvor der fra alle Sider vises ham Opmærksomheder. Selv Kongen har sagt til Digteren, at han har fundet meget Behag i hans "Spillemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Universitetet i Leiden har under 17de Februar udnævnt vor berømte Landsmand, Violoncellisten Kellermann, til dets Æresmedlem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Børnekopperne grassere i denne Tid i Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Et dansk Skib var paa Reisen truffet sammen med et engelsk, den engelske Capitain inviterede den danske til Middag, og saa blev han smittet og døde underveis. Styrmanden blev derefter angreben og ankom syg til Altona, hvor han bragtes paa Hospitalet; der meddeelte han Smitten, og fra Hospitalet er den bragt ud i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
(Aftenbl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
J Haderslev er en sørgelig Historie i Omløb om en levende begravet Mand i Østeramtet. Efter at det formeentlige Liig var nedsænket i Graven og Følgeskaren bortgaaet, hørte den tilbageblevne Graver et Bulder i Kisten. Han skyndte sig alligevel at tilkaste Graven, men var dog ikke rolig, og underrettede, ankommen til Sørgehuset, Sønnen om den fra Kisten hørte Lyd. Men denne og øvrige Familie lagde i Begyndelsen ingen Vægt paa Graverens Fortælling. Senere skal man dog være bleven mere betænkelig derved, den næste Dag blev Graven og Kisten atter aabnet, og virkelig fandt man Liget og Tøiet i en Tilstand, der tilstrækkeligt viste, at den Jordede kun havde været skindød, var kommen tillive i Kisten, og først her undergaaet en skrækkelig Død. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Skagens Fiskere have i disse Dage gjort en god Fangst, nemlig en 30 Alen lang død Hvalfisk. Der var budt 300 s. for den. (Hjørr. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
J Mandags feirede En af Randers ældste Borgere, Kjøbmand C. N. Borup, og Hustru, Anna Maria Friis, deres Guldbryllupsfest. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Veile Avis, erklærer Rygtet: at de i Colding, arresterede Forbrydere skulde have truet med at stikke Byen i Brand, for Kjærlingesladder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Jndsendt. De i Begyndelsen af Vinteren befrygtede dyre Priser paa Korn, navnlig Rug, fremkaldte i flere Communer Sammenskud af Korn til billige Priser eller Pengebidrag. til Korns Anskaffelse, der, om end den milde Vinter og de senere Priser have gjort samme mindre nødvendig, altid vidner og en Hjælpsomhed fra den mere Formuendes Side imod den mindre Formuende, der ikke er den danske Nation fremmed. Adskillige Communer bleve i saa Henseende nævnte i Bladene, der vistnok medførte det Gode, at Andre og flere tilskyndedes at gjøre ligesaa. Da Foranstaltninger i den Retning bleve næsten almindelige, ophørte man med at nævne eller fremhæve de enkelte, der dog i flere Henseender ikke vare uden Jnteresse; Jndsenderen kjender saaledes et Land-Sogn, der synes at have Krav paa at blive nævnt: Stoubye Sogn, i Bjerge Herred, Veile Amt, i hvilket der, til en Priis af 4 Rbd. pr. Tønde Rug og 3 Rbd. pr. Tønde Byg, er sammenskudt 62 1/2 Tønde Rug, og 69 1/2 Tønde Byg. En Mand udenfor Sognet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Bekjendtgjørelser. At vor kjære ældste Søster, Mariane Werner Liisberg, er afgaaet ved Døden paa Asmild=Kloster, Søndagen den 15de Marts, bekjendtgjøres herved med dyb Veemod for Slægtninge og Venner. Aarhuus, den 19de Marts 1846. Jda Liisberg. H. C. Liisberg. H. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Theatret i Aarhuus. Søndagen den 22de Marts opføres: Axel og Valborg, Tragvedie i 3 Acter, af Oehlenschläger. V. Næste Forestilling, Onsdagen den 25de ds. Orlamundt. Harmonien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Onsdagen den 25de dennes, om Aftenen Kl. 8, afholdes et af de for i Vinter bestemte smaae Baller. Fremmede, som indføres af Selskabets Medlemmer, kunne erholde Adgangskort a 1 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Balinspectionen. pro persona hos Formedelst Bortflytning lader Enkemadame Klog, i hendes iboende Sted A 13 paa Skolegade i Aarhuus, Torsdagen den 26de d. M., om Eftermiddagen Kl. 2, ved Auction bortsælge: Meubler, Linned, Sengeklæder, Kobber, Messing, Jern- og Steentøi, større og mindre Kar, 1 Rulle, en stor Deel gode Haandværksredskaber, Naver, Øxer, Hugjern og nogle Træmaterialier, m.m.m. Lysthavende indbydes. Aarhuus Byfogedcontoir, den 20de Marts 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Ifølge Begjæring af Hr. Ingenieurcaptain v. Wenck, paa vedkommende Communalbestyrelses Vegne, foretages Licitation paa Raadstuen heri Staden Mandagen d. 30te dennes, om Formiddagen Kl. 11, over standsættelsen af circa 2300 Favne Veistrækning, paa Hasle, Brændstrups- og Veilby-Veiene, Indhægning af Markedspladsen udenfor denne Byes Vesterport, derunder indbefattet Leverance, af det hertil fornødne Tømmer, Planeringen af bemeldte Plads, samt Leverance af saavel 100 Cfavne Gruus, saavel til denne Plads som til de omhandlede Beistrækninger. Hvilket herved bekjendtgjøres, med bemærkning: at Conditioner og Overslag ligge til Eftersyn hos Reqvirenten, i hans Bopæl M 132 paa Middelgade heri Staden. Aarhuus Byfogedcontoir, d. 16de Marts 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Efter Begjæring af Fr. Møller bliver ved hans GaardØrneborg i Them Sogn, afholdt Auction Mandagen den 30te i denne Maaned, Formiddag Kl. 10, over 150 Ege og 200 Bøgekjæbler, saa og en Deel Ege= og Bøgeplanker, samt noget Fyrtræ og en Deel Flæsk, med mere. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Bræstrup, den 14de Marts 1846. Hunderup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Creditorerne i Boet efter afdøde Smedemester Jørgen Wiingaard her af Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
En Samling i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 7de April førstk., Kl. 10 Formiddag. Randers Skifteret, den 3die Marts 1846. S. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses ved vedkommende Retter, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Leiehuusmand Niels Jensen Navn og senere afdøde Hustrue Abelone Rasmusdatter af Kirkholm, i Assens Sogn, under Palsgaard, Gods, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre. deres Krav. Ligeledes ere med Aar og Dags Varsel indkaldte de af bemeldte Afdødes Arvinger, der ere Skifteretten ubekjendte, til at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Skiftet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Palsgaard, den 12te Marts 1846. Dahlsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
En fortrinlig god Bondegaard, i Nærheden af Aarhuus, af Hartkorn 8 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 3/4 Alb., med Konge- og Kirketiende af dette Hartkorn, er underhaanden tilsalgs, naar man desangaaende henvender sig til Procurator Dahl i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Et i forrige Sommer af Nyt opbygget Huus paa Odder Byes Mark, med tilhørende Jordlod (circa 7 1/2 Tde. Sædeland), kan underhaanden faaes tilkjøbs, naar man snarest muligt henvender sig til Høegh i Odder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-21
Et af Nyt opbygget Huus med circa 12 Skpr. Land, paa Odder Byes Mark, kan faaes tilkjøbs af Høegh i Odder.