Berlingske Tidende, 1770-09-01
J forrige Aar er alt meldet, at den Russisk Reyserl. General von Meden var med et Corps Tropper detascheret til Ku ban, og har paa sin Marsch bragt under Russisk Herredom det store Kobardu, som beherskes af 42 Fyrster. Den Ottomanniske Port sendte i Februar. indeværende Aar den Kasekumiske Chan med en Summa Penge, for at bringe de fra Der bent indtil det sorte Hav boende Folk paa Tyrkisk Side, og ved sammes Hielp at ødelægge de Kiølarske Egne, paa det at ikke allene General Meden kunde hindres i sin Marsch, men og Tilbageveien afskiæres General Tottleden, som med sit Corps var marscheret igiennem Tagestan og Grusien. Endskiønt det nu for saavidt lykkedes bemeldte Chan, at han bragte Nationen paa Tyrkisk Side, saa var det ham dog ikke mueligt at udføre sit forehavende, uden at have det store Kobardu paa sin Side, som er Nøglen til hine Egne, og kan stille 20000 Mand i Marken. Han bragte det endelig og saavidt, at den halve Deel af Kobardu faldt til ham, hvorpaa den ældste Fyrste Casey Atutzukin strax udskrev en almindelig Sammenkomst af alle Kobardiner, paa hvilken alle Fyrsterne bleve troeløse mod den Russiske Krone, undtagen 2de, nemlig TanchoTatarganow og Kurgocken Tatarganow, og besluttede at sende deres Hustruer og Børn til de af Naturen befæstede Bierge. Men saasnart General Meden erfarede denne Opstand, sendte han Capitain Hachenbusch, som anvendte alle optænkelige Midler til at bringe Fyrsternes Adelsmænd, som ere tigere og mæg mægtigere end Fyrsterne selv, paa sin Side. Da Fyrsterne hørte, at Capitainen havde faaet Adelsmændene i det halve Kabardu paa sin Side, søgte de at ophæve ham og hans Command. Han maatte derfor om Natten retirere sig og begarsig til de ham bevaagne Adelsmænd, hvorpaa sammes Fyrster, da de saae sig forladte af deres Vasaller, erklærede sig ligeledes at være paa Capitainens Side. Saasnart dette var skeet, forlangte Capitainen af bemeldte Fyrster, at de i al Hast skulde bringe sammen saa mange Tropper, som muelige var, for at bringe de Gienstridige til Enighed. De indfandsig og 2 Dage derefter med 6000 udvalgte Cerkuser til det bestemte Sted. Capitainen gik med samme løs paa de ildesinde de, som havde forsamlet sig hos deres Ældste, og tvang dem til paa nye at underkaste sig det Russiske Rige; og at de herefter skulle faae mindre Lyst til at rebellere, deelte han dem i 2de Gouvernementer, forlangte at de skulle sende 2 Fyrster, nemlig Kurgocken og Zeicakow, som Gidsler til Petersburg, hvilke og ere afgaaen derhen. Lykken har overmaade meget favoriseret den heele Expedition, som derved meget er bleven befordret, at den mægtigste Fyrste i Kuban, Kasgere Sultann, har strax i Begyndelsen underkastet sig det Russiske Zepter. Udskrift af en Officiers Brev, som fulgte med GrærAlexis Orlow, til Fyrst Dolgorucki, dateret den 10de Julii 1770, om Bord paa Skibet de Tre Patriarcher, lige over for den Øe Scio, ved Staden, Scheome i Caramanien. (Brevet var indsluttet i en Brev fra Græven til Fyrsten.) Jeg har at tilmælde Dem den største og berømmeligste Tildragelse, som nogen Tid er skeet. De forestille sig en Flode af 25 Skibe, af hvilke 5 vare paa 86 og 10 paa 74 Kano. ner, og de øvrige bestode af store Fregatter og Galeerer. Den største Deel af disse Skibe vare nye og i saadan Stand, at de kunde sættes ved Siden af de fornemste Søemagters Skibe, De forestille sig, siger jeg, denne deels i Henseende til Skibe, nes Antal, deels formedelst dens Tilstand forskrækkelige Flode, da deres Artillerie var af Metal, og efter dets Caliber langt stærkere end vores. Denne Flode er i en Tid af 5 Timer bleven lagt i Aske, undtagen et Skib paa 64 Kanoner, 4 Gallioter, adskillige Canjabas, som vi have reddet fra Jlden. Her ere, min Fyrste, de fornemste Omstændigheder, som angaae denne Seyer. En Seyer, førend hvilken vi 2 Dage tilforn have erholdet en anden ved en forskrækkelig Søe Trækning. Denne hidsige Søe=Træfning har varet 2 1/4 Time. Vi have bestandig havt 3 Skibe at stride med. Vores Skib har allene gjort 402 Kanon=Skud. De kan slutte, at vi og fra alle Sider have faaet nogle Skud. Den 5te huj. om Morgenen Kl. 4 bleve vi vaer den fiendtlige Flode, stillet i Slagt Orden, liggende for Anker, lige over for Scio i Caramanien, i Form af en aaben Halvmaane, og begge Fløyene ved Sandbanker og Klipper skiulte lige med Vandet, og da ingen af be ge Fløyene kunde blive omdreyet, vare vi i saa Maade nødte til at brække midt igiennem, da vi maatte udstaae en tredobbelt Jld, nemlig fra begge Fløyene og Midten. Den fiendtil ge Flode bestod af 25 Skibe og vores af 1 Skib paa 80 Kanoner, 8 paa 66, og 5 Fregatter paa 16 og 24 Kanoner. Henimod Kl. 11 kom vi Fienden i Syne. Hans Excellence Hr. Admiral Spiritoff commandeerte den forreste Trefning; Hs. Excell. Hr. Græve Orlow, vor Generalissimus, førte den mellemste, og Hr. Vice=Admiral Elphingston havde Commando over den bageste Trefning. Hr. Admiral Spiritoff gik me sin Division, som bestod af 3 Skibe, løs paa den høyre fiendtlige Fløy, som den Tyrkiske Vice-Admiral commandeerte, og avanceerte, uagtet den heele Linies forskrækkelige Kanonade, uden at giøre et Skud, førend han var saa nær, at man kunde betiene sig af de smaa Gevæhrer. Da det med ham følgende Skib Europa løb tilbage formedelst Styrmandens Forestillinger, blev Admiral=Skibet Eustatius bragt imellem en tredobbelt Jld, og ved en vis Uorden i Angrebets Anordning, som derved blev foraarsaget, blev man hindret i at kunne understøtte dette Skib med saadan Eftertryk, som ellers var skeet, ved vort Skib, de 3 Patriarker, hvorpaa jeg er, og som vor Generalissimus fører, hvilket dog saa hastig som mueligt kon Admiral=Skibet til Hielp, hvis Master og Tougværk vare blevne meget beskadigede, og som havde mistet mange Folk Dette Skib, som ikke meere kunde regiere sine Touge, stødt med eet an paa det fiendtlige Admiral=Skib, da dets ganske Manoeuvres allene bestoed i bestandig at fyre fra begge Bor med Kanoner, og bruge de smaa Gevæhrer. Den Tyrkiske Commandantes Skib, paa hvilket vor Admiral bestandig havde skudt med Brand=Kugler, fattede Jld, og antændte den ved Admiral Skibet, som fløy i Luften, som og det Tyrkiske Skib strax derefter havde samme Skjæbne. Hans Excellence Græve Theodor Orlow, tilligemed Admiralen, hans Søn og et par Officierer, kunde endda i rette Tide begive sig i en Chaluppe, og have undgaaet denne forskrækkelige Fare. Hr. Crouse, Capitain paa dette Skib, nogle Officierer, og henimod 40 Matroser og Soldater, som vare sprungne i Luften ere ved Chalupperne bleven optagen; men alt det øvrig Skibsfolk og Mandskab ere omkomne. Paa dette Skib have været 700 Mand. Da den fiendtlige Escadre, som havde taget megen Skade, var bleven bragt i Uorden, saa trakte de Tougene til sig og gik til Seyls, for at flygte ind i Havnen af Cheomme under et Forteresses Skyts, som er ved Havnen, og er ikkun en halv Miil fra det Sted, hvor de havde kastet Anker Da nu vores Generalissimus strax i denne Manoeuvre indsaa Fiendens ganske Undergang, saa holdt han det ikke for raadeligt alt for meget at qvæle ham paa hans Retirade. Vi lode det blive ved allene tapper at hilse ham, da han drog bort, men vor Escadre nærmede sig derpaa og indsluttede ham saaledes i Havnen, at det ville falde ham umueligt at løbe ud uden at vor ve en Trefning, som kunde have faldet ud til hans Skade. Ti samme Tid anvendte man paa vor Side alle Midler til ganske at ødelægge denne Flode. Der blev tillige arbeydet paa 3 Brandere, hvilke dog ey kunde blive færdige førend den følgende Dag om Aftenen. Disse Brandere avancerede 1 Time efter Midnat imod den fiendtlige Flode, uagtet det skiønneste Maaneskin, under Bedækning af 3de af vore Skibe, nemlig Enropa, Ratislava og Netrone med en Fregat, for at beskyde det Batterie, som til Lands var oprettet paa 20 Kanoner, til 24 og 36 Pund, med vor Bombardeer=Gallioth, Tordenen, kaldet, alle under Commando af den grædske Chef d'Escadre, som førte vort Skib. Europa var det første Skib, som ankom ved Havnens Jndløb, et lidet Kanonskud derfra, og var over en halv Time ene udsat for Jlden fra alle Skibene og Batteriet; men det gjorde derimod og paa sin Side en forskrækkelig Jld med Bomber, gloende Kugler, Carcasser, Raquetter Kugler og gammelt Jern. Endelig komme de andre Skibe ligesaa vidt frem, og begyndte at giøre en forskrækkelig Jld med alle de Maskiner, som bruges i Europa. Vor Commandant, som i sær var betænkt paa at skyde paa Capitain Bassas Skib, satte det endelig i Brand en halv Time efterat han havde skudt paa samme. Dette Skib blev i et Øyeblik antændt, og da den fiendtlige Flode laae meget tæt sammen og Skibene næsten rørte ved hinanden, saa saae vi i et Øyeblik 5 Skibe i Jlds=Lue. Vore Brandere, som bleve vel førte, faldt og ind paa Floden, og da kom der Jld i alle Skibene. Vore Skibe, som man havde tilsendt alle Flødens Chalupper, droge sig det hastigste mueligt tilbage, for ey i visse Maader at være underkastet Fare, naar Skibene sprang i Luften. Alt brændte, undtagen de, som jeg alt oven har sagt Dem, at vi have reddet. De kan umuelig forestille sig, hvor forskrækkeligt det var at see 25 store Krigskibe, ladne med Krud, Grangter og Bomber a. flyve i Luften. Alle vore Skibe bleve bevægede ligesom ved et Uveir. Biergene maa vist have rystet derved. Alle disse Skibes Kanoner, som vare ladte, gjorde, da de bleve heede, en forskrækkelig Jld, og den største Deel af Skuddene gik mod Staden og Forteresset, hvilket kom af Vindens Stilling, hvorefter Skibene laae. Derved bleve begge Pladserne i Grund ødelagte, og Jndvaanerne og Besætningen have forladt alting, uden at redde noget, ja vi have erfaret af en Mængde Slaver, som vi have gjort, hvilke vare fløyne i Luften, og som vi have samlet sammen, at man intet kunde redde fra Skibene, og at Capitain Bassa og hans fornemste Officierer med stor Nød bleve reddede. Alle Havne og de omkringliggende Strandkanter ere fulde af en utallig Mængde døde Legemer, Vi have overgivet Staden til vore Folk at plyndre, hvorudi de have gjort meget stort Bytte. Vi have der erobret 24 store Metal=Kanoner. Vi bleve liggende for denne Havn til den 9de Julii, Kl. 4 om Eftermiddagen. Da Vinden kom fra Landet, var det os ikke mueligt formedelst de døde Legemers Stank at forblive der længere, vi gik derfor til Seyls med, Priser, som vore Fregatter meget rige beladne have tilført os. 5 af dem komme fra Alexandria under Ragusisk Flag, ladne med Caffe, Riis, Hør, Sukker, Linnet o. a. m.; et var ladet med Korn for Stor=Sultanens Regning; et Livornisk Fartøy, laddet med 3000 Centner Tvebakker, som det skulde bringe til den Tyrkiske Flode. Alle disse crobrede Priser ere for Tyrkernes Regning, af hvilke nogle og 60 befandt sig om Bord paa disse Fahrtøyer. Vi see os nu som Mestere af disse Havne. Vi skal ophæve alle Skibes Fart til Constantinopel, Salonica og Smirna, og vi troe endog at skulle gjøre de sidste en Besøgelse. Det heele Archipelagus vil blive sat under Contribution. General=Major Fyrst Dolgorucki, som og Fyrst Peter, reyse med det Skib, som overbringer dem dette. Jeg har den Ære &c.