Berlingske Tidende, 1762-01-25
Skibet Pallas fra Leverpool, hvorpaa 31 Mand og 5 til 600 Slaver befandt sig, er ved den Africanske Kyst fløyer i Luften og alting omkommet. Paqvet Baaden, Expeditionen, ført af Capitain Woodward, er den 3die hujus efter 23 Dages Seplads kommen fra Lissabon til Falmouth. De medbragte Breve bekræfte, at 35000 Spanier vare paa Marchen til Portugal, men at de Engelske Skibe var re blevne anholdte i de Portugiesiske Havne efter det Spanske Hoffes Forlangende, derom ville hverken Brevene fra Lissabon og Oporto eller Capitain Woodwardt vide noget, Dog deraf kan man ey giøre nogen vis Slutning, siden Skibet har været saa længe under Veys. Man troer, at Spanien angriber ikke Portugal, uden for at deele Engelands Magt til Vands og Lands. Desaarsag holder man det og her for nødigt, at giøre Anmodninger til de Hoffer, fra hvilke man venter behagelige Svar. Blant dem ere General=Staterne de første; omendskiønt denne Republiqve, for dens Naboeskabs Skyld med Frankrig, vanskelig vil dertil at erklære sig for Engelland; men ligesaa lidet kan vort Hof tillade Holland i denne Krig at blive neutral, saasom ellers Hollænderne, som man her siger, ville løbe bort med den heele Handel til Søes. J Gaar blev atter givet Ordre ikke alene til at blive, men endog at presse Soldater og Matroser, for af de første at oprette 10 nye Regimenter til Fods, ethvert paa 1000 Mand, nemlig 4 Regimenter i Engeland, 4 i Jrland, og 2 i Skotland. Angaaende det Forslag at sleiffe Festnings=Værket, og at forlade Belleisle, er man endnu uvis, saasom meget derimod bliver indvendt. J sær at denne Øe har en sikker Havn for Floden, og commanderer den heele vestlige Kyst af Frankrig tilligemed HavBugten af Biscaja. Den store Jngenieur Vauban, som der har anlagt Fæstnings=Værkerne, selv har sagt, at 3 Batailloner var nok til at beskytte Øen; men saa meget er vist, at man har givet Ordre til at udskibe 5000 Mand af de paa Øen værende Tropper og føre dem til England, og disse anseer man for endeel af de Tropper, som England vil skikke til Portugal. Vandkikkerne have tilbudet sig at levere 500 Mand af deres Stalbrødre, som blive antagne og skulle fordeles paa Krigskibene. Det Franske Ostindiske Retour skib, som vor Fregatte Venus, den 27de passati, efter een Times Fægtning, hvori vore fik 1 Død og 8 Saarede, men de Franske 8 Døde og 17 Saarede, bemægtigede sig, og opbragte til Plymouth, hedder le Boulogne, og fører 20 Canoner og 102 Mand. Dens Ladning bestaaer af 3600 Baller Caffee og 100000 Pd. Peber, og vurderes omtrent for 40000 Pd. Sterling. Folket paa Skibet The VirginigPlanter, ført af Capitain Brocks, som paa Reysen fra Virginien til London blev taget af en Fransk Kaper, har sat sig op mod Fribytterne, og bragt dem op til Guadelpupe. Krig, Skibet The Namur, som ved Portsmouth stod paa Grund, er uden Skade kommet løst. Derimod forgik Krigskibet The Griffin, ført af Capitain Taylor den 27de Octob. paa Høyden af de Bermudiske Øer, og 50 Mand af Mandskabet druknede. Samme Skiæbne har den Franske Fregat Hermione havt. Denne gik den 26de Nov. i Søen med en anden Fransk Fregat fra Vigos, hvorhen den overblevne atter er gangen tilbage. Den 30te Dec. er Krigskibet. The Biddeford blevet siddende paa en Sand=Banke 8 Mile fra Hiarmouth, hvorved Capitain Gordon, og meere end den halve Deel af Mandskabet omkom, og aleene 75 Mand, som kummerlig maatte opholde sig med raadt Kiød og Brændeeviin, ere blevne ræddede. Man fornemmer, at Escadren ved Brest, som efter Rygtet, var bestemt til Martiniqve, er formedelst Storm 3die Gang blevne nødt til at vinde tilbage til Havnen. Fra Oberlausitz, den 8de Jan. Man skriver fra Breslau, at fra de Egne ere reyst adskillige Magistrats=Personer og andere Betientere til Polen for at indkiøbe Korn. J Beuthen har et stærkt Commando Preussiske Husare rykket indzmen til hvad Ende veed man ikke.