JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Haag, den 22 Maji. Tidenderne fra Amsterdam begynde nu atter at blive betænkelige, og der ulmer vist nok under Asken en Jld, hvis Udbrud kan blive meget farlig. Den største Deel af Staden er yderlig misfornøyet med de 9 Raadsherrers Afsættelse, endog 17 af de gamle Raadsherrer have formeligen protesteret saavel imod Afsættelsen som imod de nye Raadsherrers Valg, som Foretagender, der ere fuldkommen uretmæssige og stridende imod Landets Constitution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
J mange offentlige Huuse underskrives Addresser og Forestillinger imod denne Selvraadighed; og i Kattenburg og Wittenburg, hvor Skibstømmerfolkene boe, seer det hver Aften ud til Opløb.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
J det ulykkeligere Utrecht, hvorpaa alles Øyne ere henvendte, spille de nye Raadsherrer, understøttede af den Salmske Legion og Auxiliarborgere, en ret tyransk Role. De 9 prindsligsindede Præster, true de med Jndqvartering af Skarpskytter, Husarer, Jægere og fordrukne Auxiliarborgere, hvis de ikke beqvemme sig til at indlemme dem i Kirkebønnen som deres retmæssige Raadsherrer. Det er virkeligt Tyrannie, at ville tvinge Folk til at bede for sig, ved at sende dem Husarer og Skarpskytter paa Halsen. - Endnu skammeligere er disse nye Raadsherrers Opførsel imod de i Amersford boende Statslemmer, hvis smukt meublerede Huuse de voldeligen have ladet opbrække, for deri at indqvartere deres Militaire. De Stats lemmer, som have havt dette Uheld, ere Greverne Athlone og Perponcher, samt de Herrer van Natewisch, var Muschenbrock, var Pesters, van Bronkhorst og van Starkenburg; alle Mænd, der stedse have været bekiendte for deres Retskaffenhed, og nu næsten i 9 Maaneder have maattet ey allene selv lide den største Uret og flygte fra deres Boeliger i Utrecht, hvor de skulde forestillet Souverainen, men endog være daglig Vidner til den despotiske Behandling, som saamange stræbsomme og veltænkende Borgere sukke under.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Amsterdam, den 22 Maji. Der siges, at Partieaanden ogsaa har begyndt at yttre, sig paa det Gode Haabs Forbierg, og at de der værende patriotiske Borgere have bragt Besætningen paa deres Side, arresteret Gouverneur de Graaf, og overdraget den patriotiske Major Chilqvin Commanden indtil videre. Skulde dette være sandt, som vi dog ikke ville haabe, saa vil det see farligt ud med vore Eiendomme baade der og flere Stæder. Dog – det er vel ikke andet, end et Opspind af Patrioterne, som, især her i Staden, nu synes at være i Knibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Fra det Brandenborgske, den 22 Maji. Strax efter General-Revien skal ved Infanterieregimenterne i den Preussiske Armee foretages følgende Forandringer: Jstedet for de 50 Officerer, ethvert Regiment hidtil har havt, skal der endnu ansættes 4. Hvert Compagnie faaer i Underofficeer til, saa at hvert Regiment herefter har 130 Underofficerer. Hvert Regiment beholder kun 4 Faner; de øvrige henbringes til Tøyhuuset i Forvaring. Desuden skal ethvert Regiment have 4 Grenadeer=Compagnier. – De nye Hatte og Grenadeerhuer ville ogsaa uagtet baade Officerer og Gemene have frabedet sig dem, med det første blive indførte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Kiøbenhavn, den 1 Junii. Den 11te Maji d. A. er Major, Andreas von Undahl, beskikket til Commandant paa Bornholm, og tillige benaadet med Caracteer som Oberst=Lieutenant af Jnfanteriet; og den som Stabs=Officeer ved den Cronborgske Bataillon standne Major, Otto Diderich Grev Schack til Schackenborg, udnævnt til Commandeur for Jæger=Corpset i Sielland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
J Dag bleve i Frue Kirke af Hs. Høyædle Høyærværdighed, Hr. Biskop Balle, til det hellige Præste-Embede ordinerede følgende Candidater, nemlig: Hr. Mag. Peter Olivarius Bugge, kaldet til Sognepræst for Schulleløv og Selsøe Meenigheder; Hr. Gutzon Michael Münster, kaldet til Sognepræst for Græse og Sierslev=Vester Meenigheder; Hr. Peter Neergaard Schow, kaldet til Sognepræst for Ørsløv og Bierre Meenigheder i Sielland; Hr. Henrich Eiler, kaldet til residerende Capellan for Nyested og Herredslev Meenigheder i Lolland. Biskoppens Text var af Tit. 1, 7. Af Ordinatis prædikede Hr. Mag. Bugge over Joh. 12, 26.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 4de Junii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5 Slet, bliver ved offentlig Auction Første Gang opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges, de Herrer, John & William Brown & Compagnies Boes saa kaldede Kul Plads og Bygninger, beliggende ved Snorre-Broen paa Christianshavn; efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjorte, hvilke forinden kan erfares hos Procurator Beyer i Laxegaden No. 311.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Mandagen den 11te Junii førstkommende, om Formid H. D. dagen Klokken 9 Slet, og følgende Dage, lader Hr. Oberstlieutenant Bie endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, og et Partie Sølv, af Stager, Tariner, Fade, Tallerkener og Argenthache, Kobber, Jernfang og Bliktoy, Sachsiske og Chinesiske Porcellainer og trende Glas=Lysekroner, Meubler af Chatoller, Comoder, Sengestæder med Damastes Betrækker, tvende Sophaer med Krølhaars Madratser, Speile og adskillige andre Trævahre, Damastes= og andre Gardiner, Dækketøy og Sængeklæder. Saaog en firesædig Engelsk laqveret Karet med Speylglas, og en dito Phaeton, to Vognhopper, en Arbeydsvogn og Heste Geschirrer, samt en stor Chinesisk Gongong med videre, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsælge, udi sin i Leye havende Gaard No. 201, paa Hjørnet af Søndervoldstræde og Overgaden oven Vandet paa Christianshavn, imod contant Betaling, eller ved Regnings Tilstillelse, til Hr. Hans Hornbech, boende i Vimmelskaftet Nr. 18, hos hvem, saa vel som paa Auctionsstedet, de trykte Catalogi ere at bekomme; og kan det til Auction ansatte de tvende Sogne-Dage før Auctionen besees.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Kiøbenhavns No. Aar. fr. Latinsk, Huus. nant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Post-Tidender, som ler. Mandagen, den 4 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Brüssel, den 18 Maji. Den Misfornøyelse, som Keiserens nye Jndretninger i disse Provindser har givet Anledning til, er desværre ikke mindre end ophørt. Borgerstanden især vil aldeles ikke vide noget af disse Forandringer, og der er i denne Anledning ført en vidtløftig Correspondence imellem de Brabantske Stænder og Erkehertuginde-Gouvernantinden. Den 8de d. M. foretog det Brabantske souveraine Raad sig at annullere den af Keiseren befalede nye Justits=Ordning. Stænderne have siden skriftligen opsat deres Klager, og den 11te holdt Universitetet Løwen en almindelig Forsamling, hvori Besværingerne over deres Privilegiers Ophævelse ligeledes bleve udfærdigede. Man frygtede, kort at sige, for et almindeligt Oprør, indtil Erkehertuginden uformodentlig den 14de bekiendtgjorde et Decret, hvorved Keiseren tilbagekaldte sin givne befaling til Justits=Tribunalernes Forandring i Flandern, Namur, Tournay, Geldern og og Mecheln, med dette Tillæg: "Keyseren havde imod Formodning maattet erfare, hvorledes Publicum, der ikke var underrettet, eller af Fordomme ikke havde villet lade sig underrette om den sande Hensigt med den nye Justitsindretning, som Høystsamme, til sine Undersaatteres "Vel og Rettens hurtigere og mindre bekostelige Pleye, havde villet indføre, miskiendte dette tydelige Beviis paa "hans faderlige Omsorg. Han havde altsaa, indtil de ble"ve bedre oplyste, fundet for godt at erklære, at alt det, som i Henseende til bemeldte nye Justitsindretning var anordnet, skulde ansees som udsat, og den gamle Rettergangsmaade vedblive som forhen."
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Pohlsk Grændse, den 19 Maji. Keiseren har, medens han opholdt sig i Gallizien, gjort en Tour til Grændserne af Moldau, for at undersøge Niesterstrømmens Løb, og med egne Øyne see, hvorvidt Prindsen af Nassau-Siegens store Project, at giøre Nie ster overalt seilbar, kunde være udførligt eller ikke. Monarken havde til den Ende taget adskillige i den Videnskab erfarne Officerer med sig. Som bekiendt, havde Prindsen af Nassau-Siegen for 2 Aar siden gjort sine Jagttagelser paa Niester, og forsikkret Keiseren, at det var en let Sag, med ringe Bekostning at skille Niester ved de Klippeskiær, som giøre Skibsfarten paa denne Strøm saa farlig og undertiden næsten umuelig. Kunde dette Project udføres, hvorom man dog med megen Grund tvivler, saa vilde Pohlens sydlige Provindser sættes i Stand til at drive en fordeelagtig Handel paa det Sorte og Middellandske Hav. Ombord paa de 22 Galeerer, som udgiøre Keiserindens Reise=Escadre, ere i alt 1000 Mand Soldater, og paa den, der har den Ære at have Hendes Majestæt inden Borde, en Escadron Liv-Kyrasserere. Da Keyserinden, den 3die hujus med denne Escadre gik til Seils fra Kiow, blev alt det svære Skyts paa Fæstningen og Voldene affyret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Amersfort, den 19 Maji. Hertil ere i disse Dage ankomne henimod 100 Kanonerere og Constabler med et Train Artillerie fra Nymwegen. Vi have desuden her liggende Regimentet Hessen Darmstadt, 1 Bataillon af von Weldern, og 1 Bataillon af von Effern. - De her forsamlede Stater af Utrecht ere undertiden paa een Dag 3 til 4 Gange forsamlede, og der baade komme og gaae mange Expresser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Paris, den 21 Maji. J Søndags lod Erkebiskoppen af Toulouse de Notable overlevere en Note fra Kongen over de ved Krigs- og Søe Departementet foretagende Reformer. Om disse ville finde Sted, maa snart vise sig. Jmidlertid skulle de Notable nu først deliberere derover. – J Mandags modtog hvert Bureau en Afskrift af et Brev fra Hs. Majestæt til Monsieur, hvoraf følgende var Jndholdet: "Jeg har for"hen tilkiendegivet Forsamlingen, hvorledes Jeg fast har besluttet at nytte de kraftigste Midler, saavel til at bøde "paa den i Landets Finantser opdagede Defect, som til at forekomme, at saadan Defect ikke oftere skal faae Jnd"pas; og Jeg har med Fornøyelse seet, at Forsamlingen "næsten ikke har foreslaaet Mig et eneste saadant Middel, som Jeg jo allerede Selv i Forveien havde fundet antageligt. At Publiciteten i Finantsager er Borgen for Finantsernes gode Administration, derom er Jeg fuldkommen overbeviist. Jeg har derfor besluttet, at der, i det ringeste hvert tredie Aar, skal offentlig bekiendtgiøres en Liste paa de Jndtægter og Udgivter, som i den forløbne Tid have passeret Finants-Conseilet. Siden vil Jeg see, hvorvidt det kan være tienligt at fortfare med disse Listers of"fentlige Bekiendtgiørelse. – De Planer, Forsamlingens adskillige Bureaux have forelagt Mig, angaaende FinantsConseilets Constitution og Lemmernes forskiellige Forret"ninger, vil Jeg undersøge; men et saadant Conseils Or"ganisation kan ikke nøye bestemmes, uden foregaaende "moedent Overlæg. Jeg vil fornemmelig søge at give dette Conseil en saadan Form, som kan være meest overeensstemmende med Rigets Constitution, og saaledes forvisses om det Almindeliges Tillid. Naar Listerne over Jndtægt og Udgivt skal giøre den rette Nytte, saa maa de især indeholde alt hvad der interesserer Nationalgielden, samt hvortil Amortissements=Fondene ere anvendte. Jeg indseer, hvor opmærksomme man vil blive derpaa, og at det offentlige Regnskab for deres gode Anvendelse vil holde Crediten vedlige, og forekomme Misbruge. Jeg vil videre, at alle de Pensioner, Jeg giver og herefter maatte bevilge, skulle offentlig bekiendtgiøres, Pensions=Fonden vil Jeg efterhaanden søge at bringe ned til 18 Millioner. – Jeg har ogsaa besluttet, ikke at giøre noget Laan, uden forud at have etableret en Fond, hvoraf dette Laan, igien kan betales, hvilket ogsaa altid maa geraade Mine Undersaatter til Fordeel, og Jeg vil overhovedet stræbe at sætte Statens Jndtægter og Udgivter i deres rette Forhold til hinanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Dette Kongens Brev har været de Notables Forsamling meget velkomment, og man har takket Hs. Majestæt for Sit der yttrede faderlige Sindelag. Det første Bureau har ønsket, at Kongen vilde udnævne Finants=Conseilets Lemmer, førend Forsamlingen hævedes; at Organisationen strax kunde tage sin Begyndelse. Forsamlingen er ogsaa af den Meening, at Listerne over Jndtægt og Udgivt burde bekiendtgiøres eengang hvert Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Det før anmeldte optagne Laan paa Livrenter skal næsten være complet. Genserne have indsat meest paa gamle Jomfruer, der ere over deres Børneaar, deels for at faae 11 Procent, og deels, fordi unge Fruentimmere let kunne døe i Barselseng, fordandse sig a., hvilket man ikke haarderer ved det adstadige Liv, gamle Piger i Almindelighed føre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Om Hr. de Calonne, som nogenledes er kommet sig igien, og skriver fra Morgen til Aften, sige vore vittige Hoveder, at han arbeyder paa sit Testamente, og om Hr. de Fourqueux, som netop i 21 Dage var Generalcontrolleur, hedder det, at han forspillede sin Post i Vingt & un. Greve Mirabeaus nye Breve imod Hr. Neckers Finants Forvaltning ere skrevne i en meget bitter Tone.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Haag, den 26 Maji. Alle de, der kunne skiønne paa den Lykke, at leve et fredeligt og ordentligt Liv, ønske af Hiertet, at de imellem Staterne af Holland, Utrecht og Geldern begyndte Conferencer maae faae et godt Udfald, og at der dog engang maa blive Ende paa Borgernes Soldaterleg. Denne Galenskab gaaer i Dortrecht saavidt, at et Compagnie gamle graahærdede Mænd, under den gamle Erke patriot van Brachts Anførsel, have begyndt at øve sig i at exercere, og forsømme deres Haandtering, for i Nødsfald at forsvare Staden. Jmellem Woerden og Harme len have forskiællige Auxiliarcorps formeret en Leyr, og leve under Telte, for ret at vænne sig til Soldaterstanden, og lade deres Koner og Børn lide Mangel. De fire patriotiske Professorer i Francker, som have sagt sig af med deres Professorat, have dertil ingen anden Aarsag, havt, end den: at Staterne af Friesland havde foreholdt dem, hvor uanstændigt det var for dem, at være Medlemmer af et Exerceercorps. Nu ville de heller agere Soldat, end holde Collegier, og denne Grille har allerede havt den Virkning, at 30 Exerceer=Studentere fra Francker have fulgt Professorernes Exempel, og forladt Universitetet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
J Geldern er den Oberysselske Post i forrige Uge af vigtige Aarsager blevet anholdt, og dette har da givet Patrioterne Anledning til at besvære sig hos Staterne over dette Skridt, som de kalde Vold. Endnu større Larm giøre Patrioterne over et Brev, som i forrige Uge skal være leveret paa Posthuuset i Amsterdam, for at sendes til Woerden; hvilket Brev skal være faldet Generalstaternes Præsident, Hr. Tork van Rozendal, i Hænder. Det skal være skrevet af en vis van Leuwen i Amsterdam til en vis Vreede i Woerden, og iblandt andet indeholde en Plan, til at seende en Armee af patriotiske Borger corps ind i Provindsen Geldern. Baron Tork leverede bemeldte Brev i Generalstaternes Forsamling, og de Deputerede for Provindsen Holland beholdte Originalen, men de øvrige Provindsers Deputerede fik hver sin Copie. Saaledes, som Systemet for nærværende Tid er, vil den ellers strafskyldige Brevskriver formodentlig slippe uden Jrettesættelse, end sige Straf, og man har givet de committerede Raadsherrer i Commission at afgiøre Brevets Optagelse med Postcommissarierne. Ligesom Patrioterne giøre stort Væsen af alt hvad de foretage sig, saa have de ogsaa gjort Ord af, at der i den Effernske Regimentscasse, som Utrechterne i Haandgemænget ved Waart erobrede, skulde have været 40000 Gylden, da man dog med Vished veed, at Beholdningen neppe var 3000 Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Staterne af Utrecht have atter tilstillet Staterne af Holland et haardt Brev, hvori de kalde dem den angribende Deel, og erklære det for aabenbar Fiendtlighed, at de have givet deres Militaire Marschordre. Den Hollandske Pluralitet har herpaa givet et ligesaa haardt Svar, og inden 24 Timer forlangt de Utrechtske Staters cathegoriske Erklæring over deres brugte høystfornærmelige Udtrykke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Derimod have de nye Raadsherrer i Utrecht tilskrevet den Hollandske Pluralitet et meget kiærligt Brev, hvori de bede dem, at tage den Ordre tilbage, som de havde givet General Ryssel, om ikke at agere offensiv, siden alle deres Borgere havde baade Mod og Lyst til at slaaes. De bevæbnede Leidenske Borgere have anmodet Staterne af Holland om at fortsætte deres Rustninger, og ikke agte de Forliigsforslage, man søger at disse dem i Søvn med, da de altid kunde forlade sig til, at Leidens retskafne Borgere ville vove Liv og Blod for dem, hvilket Øyeblik de forlange det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Borger=Auxiliarcorpsene trække nu igien flokkeviis til Utrecht, og man siger, at den Hollandske Pluralitet har tilstaaet dem ordentlig Sold. – J Gaar marscherede atter 60 saadanne bevæbnede Patrioter herfra til Utrecht, Greven af Maillebois, som er kommet tilbage fra Paris, har allerede været i Conference med Generalstaternes Præsident.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Saavidt man veed, har det endnu i Gaar Aftes været roeligt i Amsterdam; men man venter hver Dag vigtige Optrin. Det nye prindsligsindede Selskab sammesteds skal allerede være over 40000 Personer stærkt, altsaa langt overgaae Patrioternes Antal. – Det Rygte, at den fra Amsterdam til Hannover gaaende Postvogn skulde være plyndret af Auxiliarborgere, har man endnu ingen Vished om.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Kiøbenhavn, den 4 Junii. Forstkommende Fredag, den 8de Junii, bliver Cour ved Hoffet, som begynder Klokken 12 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Under Dato Christiansborg Slot, den 18de April, er udgaaet en Kongel. Forordning, hvorved Bodmerie=Breves Rettighed ved den ostindiske Handel, samt yderligere Sikkerhed for de i Ostindien hertil forbodmede, eller til Forhandling consignerede Vahre, nærmere bestemmes og fastsættes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
J Tallotteriets 398de Trækning i Altona, den 31te Maji, udkom følgende Numere: J den 510de Trækning her i Staden udkom i Dag: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Barom. S. S. V. 12 Varme. 27. II. 2. 28 Maji. S. V. S. V. 28. O. O. V. N. V. S. V. Junii. N. V. Udi afvigte Uge fra den 26de Maji til den 2den Junii, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 10 Par. Fødte Drenge 38. Piger 20. Tilsammen fødte 58. Døde Mænd 30. Qvinder 32. Drenge 9. Piger 6, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Brystsyge 11. Bylder 1. Durchløb 2. Engelsk Syge 1. Forraadnelses=Feber 5. Gicht 1. Hidsig Feber 3. Jnflammation 1. Nervesyge 1. SkarlagensFeber 4 Slag 7. Svindsot 3. Trødske 1. Tærende Syge 8. Uangivne Svagheder 19. Ulykkelig Hændelse 2. Vattersot 3. Tilsammen døde 77. Altsaa 19 flere døde end fødte. de Troendes Sallighed i Tiid og Evighed, betragtet af 1 Joh. 3 Cap. Vers 2, af den berømte Dr. Johan Jacob Rambach, er i det danske Sprog oversat og til Trykken befordret af H.L., og sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 11te Junii førstkommende, om Formid H. D. dagen Klokken 9 Slet, og følgende Dage, lader Hr. Oberstlieutenant Bie endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, og et Partie Sølv, af Stager, Tariner, Fade, Tallerkener og Argenthache, Kobber, Jernfang og Bliktoy, Sachsiske og Chinesiske Porcellainer og trende Glas=Lysekroner, Meubler af Chatoller, Comoder, Sengestæder med Damastes Betrækker, tvende Sophaer med Krølhaars Madratser, Speyle og adskillige andre Trævahre, Damastes= og andre Gardiner, Dækketøy og Sængeklæder. Saaog en firesædig Engelsk laqveret Karet med Speylglas, og en dito Phaeton, to Vognhopper, en Arbeydsvogn og Heste Geschirrer, samt en stor Chinesisk Gongong med videre, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsælge, udi sin i Leye havende Gaard No. 201, paa Hjørnet af Søndervoldstræde og Overgaden oven Vandet paa Christianshavn, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller ved Regningens Tilstillelse, til Hr. Hans Hornbech, boende i Vimmelskaftet No. 18, hos hvem, saa vel som paa Auctionsstedet, de trykte Catalogi ere at bekomme; og kan det til Auction ansatte de tvende Sogne-Dage før Auctionen besees. Mandagen den 11te Junii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet, bliver ved offentlig Auction FørSTe Gang opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges, de Herrer John & William Browns & Compagnies Huus No. 1 paa Christianshavn ved Knippels=Broe beliggende, tilligemed det derved værende Pakhuus; efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden kan erfares hos Procurator Beyer, boende i Laxegaden Nr. 311.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-04
Mandagen den 11te Junii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5 Slet, bliver ved offentlig Auction AN Den Gang opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges, de Herrer John & William Brown & Compagnies Boes saa kaldede Kul Plads og Bygninger, beliggende ved Snorre-Broen paa Christianshavn, hvilken Plads og Bygninger, i Følge Vurderings=Forretning af Dato 21de Maji sidstleden, bestaaer til Gaden af 34 Fag Muur og Bindingsværk, med tvende Porte til Jndkiørsel, samt en Qvist over 3 Fag, og derudi tvende Loftsluger; et Baghuus 11 Fag Muur og Bindingsværk, hvori et Smedde=Værksted; et stort Gaardsrum, og en Kulplads indhegnet med et Plankeværk, med videre, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjorte, hvilke forinden kan erfares hos Procurator Beyer i Laxegaden No. 311.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Kiøbenhavns No. Aar alla. Jamme. huus. ann. Post-Tidender, pas Fredagen, den 8 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Tyrkisk Grændse, den 11 Maji. Man taler om et Forliig, som nu skal være kommet i Stand imellem Rusland og Porten, og hvoraf Jndholdet er: At Rusland, i Betragtning af den Romerske Keysers Megling, har ladet sin Paastand paa Bessarabien fare, men under den Betingelse, at Tyrkerne skulde afstaae Keiseren nogle Districter i Moldau og Wallachiet, som et Æqvivalent for de Krigsrustninger, Høystsamme af Tilbøyelighed for Rusland havde bekostet, da Porten gjorde Miner til at imodsætte sig Keiserindens roelige Besiddelse af Crimm. Derimod vil Rusland tillade, at Porten giør sig de Cubanske Tartarer og Lesghierne underdanige; dog med den Forbeholdenhed, at have sin Regres til Porten, ifald den fremdeles skulde give sit Minde til disse Folkeslags tyranniske Undertrykkelser og Ødelæggelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Rom, den 12 Maji. Paven ventes i Overmorgen tilbage fra de Pontiniske Sumpe; og der bliver altsaa intet af den omsnakkede Sammenkomst imellem Hs. Hellighed og Kongen af Neapolis. – Til Pisa kom i forrige Maaned 3 Reysende fra Levante. De besaae Staden, og da de ved Domkirken sik Øye paa et Crucifix af Metal, slog den ene af dem med sin Nøgle derpaa, af blot Nysgierrighed, for at viide, om det var huult. En gammel Kielling, som saae dette, streeg strax af fuld Hals, at Crucifixet var vanæret. Pøbelen løb sammen, og i sit fanatiske Raserie slog den ene af de Reysende ihiel paa Stædet, den anden blev med Magt trukket ud af et Huus, hvortil han var flygtet, og ligeledes dræbt, men den tredie undgik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Madrid, den 17 Maji. Den Kongelige Prinds, Don Anton, lader i sit Storcommenthurie Alcagnoz i Arragonien, paa egen Bekostning til Landets Bedste grave en 16 Mile lang Canal, hvortil der efter Overslaget vil medgaae over 6 Millioner Realer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-08
Da Kongen nyelig med nogle af Prindserne og Prindsesserne vilde reyse herfra til Aranjuez, mødte de paa Pladsen Avena en Præst, som har den hellige Hostie hen til en Syg. Giennemtrængt af Andagt steege Hs. Majestæt med Prindserne og Prindsesserne strax ud af Kareeten og knælede; og Præsten maatte, efter Kongens befaling sætte sig ind i Vognen med Monstrantsen. Saavel Kongen som Prindserne og Prindsesserne gik derpaa til Fods bag efter Vognen lige til Huuset, hvor den Syge, en stakkels fattig Haandværksmand, laae, og fulgte Præsten med Monstrantsen paa samme Maade tilbage til Kirken; hvorefter de først fortsatte Reysen til Aranjuet.