Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-08-27
Benjamin Constant er udnævnt til Statsraad og Præsident for den lovgivende Commitee. Livdrabanterne og Garden er opløst. Den 13de Aug. modtog Kongen den store Deputation med Pairskammerets Adresse, hvis væsentlige Jndhold er: "Sire, Deres troe Undersaattere, Parerne af Frankerige, endnu rystede af den senere Tids store Tildragelser, nærme sig D. M. for at takke for den hengivenhed De har viist Frankerig. En almindelig Stemme forkynder, at Deres Thronbestigelse kun alene formaaer at sikkre det offentlige Vel; disse saa heltemodig tilkjæmpede Friheder, kunne vi blot under Deres Regjering i Fred glæde os ved. Den Forening Dehar sluttet med Frankerig; denne efter Fornuft- og Ære udtalte Eed, ere værdige Forpligtelser. mellem Loven, Fyrsten som paalægger sig samme, og Folket, som modtager dem. Ogsaa vores Eed er os hverken indgiven ved ubetænksom Enthusigsme eller ved blinde Gemytsbevægelser. Vi tilsværge Dem Troskab med hiin faste Overbeviisning, at vi derved opfylde en hellig Pligt mod Fædrelandet. Pairskammeret vil bestræbe sig for at medvirke til de Arbeider, som forbedre vor Lovgivning og sikkre vores Vel. Længe vare deres Anstrængelser kun indskrænkede til at tilbageholde eller svække det Onde, nu ere de lykkeligere kaldet til at medarbeide til Landets Vel, D. M. har kun Frankerigs Vel for Øie, dette ville blive Grundlaget til en uryggelig Forening mellem Kongen og Kammerne." Herpaa svarede Hs. Majestæt: "Mine Herrer Pairs, det glæder mig at høre Dem lægge for Dagen, at den Troskab, de have svoret mig, er grundet paa den fuldkomne Overbeviisning at de have opfyldt en hellig Forpligtelse mod Fædrelandet. Just denne Overbeviisning har været Rettesnoren for mit Forhold, ogsaa jeg følte, at jeg adlød en hellig Pligt, idet jeg udreev mig fra min sædvanlige Rolighed, og opofrede mig ganske til hvad Landet forlangte. Jeg har givet efter for Nationalvillien med den faste Beslutning at opfylde alle mine Pligter, for at Freden forinden og foruden, kan blive befæstet og Lovenes Magt sikkret. Mine Herrer, jeg regner paa deres loyale og oprigtige Medvirkning for at lette den mig paalagte Pligt, og jeg modtager med levende Tilfredshed, Udtrykket af de Følelser, De nære for mig." Redacteurerne af de Tidender, som ikke ville underkaste sig Ordonnantserne af 26de Juli vare den 13de Aug. kaldede til Ministeren for det Jndre, som tilkjendegave dem at H. M. havde bevilget dem Æreslegionens Kors; men de vare eensstemmig af den Formening, at de kun havde gjort deres Skyldighed, og derfor ingen Udmærkelse kunne modtage; de juridiske og medicinske Studentere have ogsaa undslaaet sig for at modtage nogle Æreslegionskors, som skulle uddeles blandt dem, da de sagde at de alle havde ligemeget bidraget til Fædrelandets Befrielse, og de bade at Korsene maatte som Mindetegn ophænges i deres Forelæsningsværelse. - Lord Cochrane har givet 10,000 Franks, Sir Fra cis Burdet 3000 Fr., og de unge i Paris studerende Nordamerikanere 2000 Franks til de Saarede. Ligesom nogle af Pairerne, saasom Grev Andlau, Bouille, Husquart og Gros bois have frasagt sig Pairsværdigheden, saaledes skulle nogle faa Deputerede have gjort Ophævelse ved at aflægge Eeden til den ny Konge; men disse ere yderst saa Raden til at aflægge Eeden i de Deputeredeskammer, traf først efter Alphabetet en gammel Emigrant, Hr. d'Abancourt, der udbrød: "Skjøndt med blødende Hjerte ved en Families Ulykker, som jeg stedse har tjent trolig, føler jeg mig dog overbeviist om, at den Convention, der bandt os til hinanden, er bleven krænket ved Ordonantserne af 25de Juli, og det endnu paa den Dag, da en Minister stødte Fredensord fra sig og i sin Herres Navn fortsatte Blodsudgydelsen; jeg erkjender derfor endnu kun Pligterne mod mit Fædreneland, og jeg sværger uden Tilbageholdenhed, og med fuldkommen Tillid til den Prinds Nationen har valgt, at være Kongen troe, det constitutionelle Charte hørig og lydig, og at opføre mig saaledes, som det anstaar en god og retskaffen Borger!" Moniteuren angiver halvofficiel, at Carl den X ville den 12te August indskibe sig i Cherbourg og begive sig til Palermo, hvorden nye franske Konge skal besidde en smuk Villa, med fortræffelig Jagt og Landeiendomme, denne har han tilbudt Carl den Tiende til Bopæl, og denne har antaget Forslaget, imidlertid skal Reisen gaae saa langsom, at den kongl. Familie vel ikke for den 16de August vil kunne indtræffe til Cherbourg, hvorfra ogsaa nogle sige, at Carl ville begive sig over Hamburg til Sachsen. -