Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-18
Det Kgl. franske Bibliothek eier to Exemplarer af et i China, paa chinesisk Viis d. en paa Trætavler aftrykt Polyglot-Lexicon. Det ene Exemplar har udenpaa den Titel: Man, han si-fan ti faa d. c. Mandschuisk, Sinesisk, Tangulanisk nødvendig Samling; hver Side er deelt horizontal, to Spalter i store og mindste Tangulan. Skrifttegn, to i Mandschuiske og 1 i chinesiske. Men disse tre Linier svare i Grunden til 5. forskjellige Sprog, og den chinesiske Afskriver har ladet sig bedrage af Skinnet. De Lærde synes uenige om dets egentlige Bestemmelse. Amiot paastaaer, at det blot indeholder de nødvendigste Ord, efter Classer, og er forfærdiget efter Keiserens Befaling, til Brug for de chinesiske Undersaatter, der staae i Forbindelse med Thibet. Remusat derimod mener, at de øverste Linier ere Sanskrit, men skrevet med tangulanske Bogstaver. Han paastaaer at det indeholder en theologisk, philos. og moralsk Samling til Brug for Buddhisterne i Hindostan, Thibet, Tartariet og China. Det er saa meget mere mærkværdigt, som man sandsynligviis træffer deri det Sprog, som Buddhisterne talte ved deres Udvandring, og som Chineserne kalde Fan (Tibetanernes hellige Sprog). Raad til min Søn, ifald jeg har nogen J. Om jeg skulde døe fra dig, min Søn, i dine umyndige Aar, og din Fader følgeligen anseer Fadderskabet for at være ude, saa bør du opsøge et Samfund, hvor du kan leve efter de Raad, jeg nu giver dig. Jeg vil ikke have dig dannet efter den gamle Verden, thi den Verden, hvori man løver, er den bedste. Læs flittig, men helst Romaner. Vil du blive Magister, skal du læse tilbørligen til Examen, men kast dig ikke blindt ind i Philosophien, thida kan du snart blive forrykt. Saadant har hændet gamle Folk. Vær anstændig. Hvis din Samtid skulde ansee Dyden for en tom Skygge, og saaledes *) Af Stockholmsposten, 12 Febr. 1817. trampe paa den uden Skaansel, saa kommer det ikke dig ved, og du bør ikke opponere derimod. Pral da heller med Forfædres Bedrivter. J det Tilfælde noget erkiendes som Fædreneland, saa betragt dette med samme Kulde, som du seer det paa Landkortet. Ønsk dig allene en god Fordøielse og dyb Søvn, saa naaer du sikkert din Bestemmelse her paa Jorden. Vær fast i Venskab, saalænge dine Venner give Gjæstebude, og stige op ad Ærens Trappe. Vær uendelig forsigtig i dine Venskabsprøver. Vær artig mod alle Mennesker i Forhold til deres Udseende, Rang, Værdighed og Befordringstour. Skulde du finde at det er Skik at hilse, naar brillante Vogne rulle forbi, for at lade, som man har fornemme Bekjendtskaber, saa hils ogsaa du alle brillante Vogne, Hyrevogne allene undtagne. Om du seer Hans høie Raads Mops falde ud af Vognen paa Gaden, saa skynd dig at løfte den op. Gjør iøvrigt Visiter, moderne Huse, saa ofte du har hele Skoe. Da kommer det dig til Pas om du har lært at spille Kort, at synge eller danse vel. Giv dig ved høitidelige Leiligheder en gravitetisk Mine, saa troer man du er en Pokkers Karl. Men bifald med Venlighed alle Høiformaaendes Sætninger og Raisonnement. Buk dig, naar du ikke ret begriber deres Mening. J lavere Selskab maa du prale bestandigen. Lad ingen der falde dig ind i Talen, saa undgaaer du al Modsigelse om du taler splittergalt, og du kan let komme til at gjelde for et stort Lys. Vildu have man skal antage dig for et Genie, saa vær adspredt og forstyrret, og tee dig som en Fiante; Folk ville da rigtig nok sige, at du er en Nar, men de ville tillige ikke glemme at kalde dig et Genie - en dyb Tænker! Gaaer du Embedsveien, saa udmærk dig fremfor Alt ved Ydmyghed mod dine Formænd, især naar du beretter hvad dine Colleger have sagt eller gjort, men lad dine Undermænd stedse mærke, at de staae under din befaling. Skaf dig altid en Grad i Rang over den, som din Tjeneste medfører. Du bliver da Broder med dine Formænd, det vil hielpe dig i dine Embedsforretninger. Processioner og ved andre saadanne Leiligheder, maa de altid passe vel paa, at du faaer Plads efter din Rang, var det end derover, skader det heller ikke. Faaer du nogen extraordinair Forretning, som kaster godt af sig, saa maa du mage det saaledes, at den ikke saa snart faaer Ende. din Embedstue bør du vise dig utilgængelig, stolt og grov; det giver dig Værdighed og Anseelse; faaer du et ubetydeligt Menneske i dine Kløer, saa plaa og piin ham saa godt som du kan; thi derved faaer du Leilighed til at vise dig som en nidkjer Mand. Besidder du tilfældigviis Talenter, saa lad dit Lys lyse i almindelige Blade, eller i det mindste dine - Lysestager. J Undersøgelser, spørg aldrig efter Sagen, men efter Personen, om han er riig, af Byrd, eller vel anskreven paa høiere Steder, eller alt dette paa eengang. Vælger du at blive Præst, saa paaligger det dig for andre at prædike Herrens Ord. Exempel med din egen Vandel behøves vist ikke; men vær yderst nedladende, thi den, som sig ophøier, han vorder fornedret. Falder det i din Lod, at blive Børger, saa maa du sætte din Lykke, Salighed og Alt i at eje brav Penge; thi for dem faaer du al Verdens Herlighed. Naar du har samlet meget, maa du nødvendigen søge Commerceraadstitel. Ansee din Peber for at være bedre end din Naboes Jngefær og Landmanden ligefrem for din Haandlanger. Forglem ikke den Sætning, at saalænge der er sine Kryderier og Musseliner i Landet, existerer ingen Trang eller Fattigdom. Gjør store Sou peer, i det mindste hver tredie Dag, men jamre dig over store Contributioner. Kan du ikke hædres med Commerceraadstitel, maa du tractere indtil du bliver Borgerofficier. Uniformen erstater rigeligen dine Omkostninger, og i alt Fald behøver du kun at forhøje Prisen paa dine Varer og Huusleien for dine Leiere. Gaae ingensteds uden i din Uniform, paa det man kan see hvem du er. Hvad du end bliver, saalæg dig i Tide en Eqvipage til. Sørg ogsaa frem for Alt at anskaffe dig en Tjener i et brillant Liberie. Kjør overalt omkring i din Cauipage, og havde du end ikke længer at gaae end fra den ene Gade til den anden.