Jyske Efterretninger, 1774-10-07
Slutningen af Forordningen, anlangende en nye og bedre Jndretning ved Land=Milicen i Danmark, samt og Rytter Hestes Anskaffelse. 20) Ingen Under=Officeer maa, under Straf af Degradation, holde Kroe, eller sælge og udtappe Øll eller andre Drikke=Vahre til Soldaten; Hans Majestæt vil og hermed have al anden Øll og Brændeviins=Salg ved Exerceer=Pladsen om Søndagen alvorligen og strængeligen forbuden, under Vahrenes Confiscation til de Fattige i Sognet, hvis Værdie Præsten sammesteds til dem uddeeler, og anden vilkaarlig Penge=Straf, ligeledes til Sognets Fattige, efter ethvert Steds Herreds eller Birkefogeds Kiendelse, men herunder forstaaes ey de privilegerede Kroer, som dog ikke til dem, der exerceres, maa, paa den Dag, udtappe, eller lade dem bekomme nogen stærk Drik; Jligemaade vil Hs. Majestæt og hermed strængeligen have forbuden, at ingen Ober= eller Under=Officeer, hvo det end- og maatte være, maa, under sin Æres og Charges Fortabelse, understaae sig nogen particulair Tieneste, Penge eller Penges Værd, af de Enrollerede af forlange, fordre, laane eller antage, om det ham end godvilligen tilbydes, og maa de ey heller understaae sig med Karlen at tuske eller handle, under hvad Navn det endog maatte være; Hs. Majestæt vil og alvorligen have forbuden, at ingen Officeer maa understaae sig at paabyrde de Enrollerede nogen Depence eller Udgift i ringeste Maade til de saakaldede Propreteter at anskaffe; Under=Officererne skulle ogsaa, under Straf af Degradation entholde sig fra al Samqvem med de Enrollerede i Drik, Spil eller Dobbel, hvormed vedkommende Officerer selv skal have nøye Indseende. 21) De til Mynstringen og Exerceringen fornødne Gevæhr, vil Hs. Majestæt af sine Toyhuuse lade levere, og skal samme saasnart det er brugt, i Gevæhr=Skabene ved Kirkerne, ligesom tilforn, skeet er, igien forvares. 22) Land=Soldaterne og Rytterne anskaffes fra Regimentet fuld Mundering, med alt hvad de bruge og klæde sig i i den Tid de ere ved Mynstringen, og det paa følgende Maade: Land Soldaterne i Districterne nyde hver 12te Aar en Over= og hver 6te Aar en Under=Mundering, hvoraf Over=Munderingen skal bestaae af 1 Kiole, 1 Camisohl, 2 Hatte og en Hals=Laas, men Grenadererne nyde 1 Hat, foruden Grenadeer Huen, som leveres hver 24 Aar, og Under=Munde, ringen bestaae af en 1 Par Boxer, 1 Par Skoe, 1 Skiorte, 1 Halsbind, 1 Par Strømper, 1 Par Stiefeletter, 1 Par Skoe=Soller (hver tredie Aar) og 1 Haarbaand. Rytterne derimod nyde i det første Aar 1 Kiøle, 1 Vest, 1 Hat med Tresse, 1 Fourageer=Kittel, 1 Par Læder=Boxer, 1 Par Strømper, 1 Par Skoe, 1 Skiorte, 1 Hestehaars Halsbind med 2de Strimler af Lærredsbaand, 1 Hals=Spende, 1 Haarbaand, 1 Par Handsker, 1 Par Støvler med Sporer, 1 Kappe, 1 Hestedækken, 1 Chabraqve med Hylster=Kapper, 1 Sadel med Tilbehør, 1 Carbi=Rem med Tilbehør, 1 Patron=Taske med Rem og 1 Palladsk med Gehæng. Det 7de Aar nyde de 1 Fourageer=Kittel, 1 Par Boxer, 1 Par Handsker, 1 Par Støvle=Fødder, 1 Heste Dækken, 1 Par Strømper, 1 Par Skoe, 1 Skiorte, 1 Hals=Bind og et Haarbaand. Det 13de Aar. 1 Kiol, 1 Vest, 1 Hat, 1 Par Boxer, 1 Par Handsker, 1 Fourageer=Kittel, 1 Par Støvler med Sporer, i Hestedækken, 1 Par Strømper, 1 Par Skoe, 1 Skiorte, 1 Halsbind, 1 Hals=Spende og 1 Haarbaand; Det 19de Aar, ligesom det 7de, og skal den Karl, som er i No. eller tiener paa den Tid det nye anskaffes, beholde det, som er fortient; Paa samme Maade, anskaffes Hestens heele Eqvipage til Mynstringen. 23) Mandskabets Mundering, med alt, hvad dertil hører, forvarer Lægsmanden, og seer til, at det bliver vel bevaret, samt ey bruges, udenved den aarlige Mynstring, men Hestenes Egvivage forvarer Udreederen, af Hesten paa samme Maade. 24) Saa vel ved den aarlige Mynstring, som ellers, naar de enrollerede ere under Exercice, skal Regiments=Chef sen have nøye Jndseende med, og bære al muelig Omsorg for, at de, at de dem foresatte Officerer og Under=Officerer, med Sagtmodighed og Lemfældighed blive begegnede, og underviiste i at exercere med videre, da det i alle Maader, under haard og vilkaarlig Straf, skal være forbuden, at begegne de enrollerede med Haardhed. 25) Hestene, som, i Følge den 1. Art., skal leveres, maa, naar de første Gang presenteres, er være under 4 eller over 8 Aar gamle, og skal holde 10 Qvarteer Siellandske Alen (Anlegmaal) uden Skoe, eller 10 Qvarteer og en halv Tomme med Skoe, hvilket nøye bør iagttages, men naar en Hest eengang har været presenteret og antaget, maa den ey siden casseres, saalænge den er tienstdygtig, dog ey længere, end til den er 16 Aar. 26) Med Hestenes Presentation skal forholdes paa samme Maade, som om Karlene i Slutningen af den 7. Art. sagt er, og vil Hs. Majestæt, at ved den første Presentation skal endnu, foruden de for ommeldte Sessions Deputerede blive udnævnt 2de, nemlig een paa Hs. Majests. Kammer=Collegii, og een paa Hs. Majests. Generalitets og Commissariats=Collegii Vegne, som tilligemed de øvrige, skiønne om Hestenes Duelighed, og, i den henseende, have Stemme i Sessionen. 27) De Heste, som saaledes blive antagne, skal paa en af Hoverne brendes med Regimentets Mærke, hvilket siden, ved hver Regiments Mynstring eftersees, og i foren nøden Tilfelde, fornyes, og skal alle de Heste, som saaledes antages, være sorte, sortebrune, brune eller røde, og maa være Hopper eller Valla ker, men ey Hingster. 28) For saadan en Hest godtgiøres Udreede ren, være sig Proprietair eller Præst, i de første 6 Aar 18 Rdlr. aarlig, men efter disse 6 Aars Forløb, aarlig 12 Rdlr., hvoraf de 7 Rdlr. regnes for Hestens Underholdning, foruden den Nytte de imidlertid kan have af samme, og de andre 5 Rdlr. til Hielp til en nye Hestes Anskaffelse, hvilke Penge vedkommende ved Amtstuen kan liqvidere i deres aarlige Contributioner og Afgifter, og, i Fald noget skulle overskyde, skal saadant dem strax reent udbetales. 29) Uden for Exerceer-Tiden maa vedkommende Proprietairer og Præster bruge og betiene sig af den presenterede Hest, som han selv for godt finder, naar han allerne holder samme i forsvarlig og tienstdygtig Stand; Men skulle saadan en Hest enten ere pere eller ved andet beviisligt Tilfelde komme til Skade, og blive udygtig til Tieneste, da, som ingen Vacance bør være, skal vedkommende strax, og i det seeneste inden 6 Uger presentere en tienstdygtig Hest for Amtmanden, som af interim antager den, og giver Regimentets Chef derom Efterretning, indtil den siden, for næste Session, kan blive presenteret, antaget og mærket. 30) Skulle imod ald Formodning saadanne Conjuncturer, inden de første 6 Aars Forløb, indtræffe, at Hestene maatte ind trækkes til Regimentet, til bestandig Tieneste, vil Hans Majestæt, af sin Cassa, paa eengang, ved Afleveringen, for Hesten gotgiøre 11 Rdlr. aarlig, for hvert Aar, som maatte fattes i de fastsatte 6 Aar, og Hesten da at være Hs. Majest. tilhørende; Men skeer saadan Aflevering, efterat de første 6 Aar ere forløbne, da, som Hestene allereede ere betalte, leveres de uden videre Godtgiørelse; Naar derimod disse Conjuncturer ere forbi, da forholdes atter efter foregaaende 28de Art., og de derudi ommeldte 6 Aar tager paa nye sin Begyndelse, efterat saadant vedkommende betid er bekiendtgjort. 31) Dersom en Hest, under Regimentets aarlige Mynstring, kommer til Skade, da skal dens Værdie, efter uvillige og kyndige Mænds Skiønnende, godtgiøres vedkommende Eier af Hs. Majests. Casse, ligeledes, i Fald Hesten kommer til Skade paa Marschen til eller fra Regimentet, efterat Eieren har udleveret den, og førend han samme igien modtager, da, naar Eyeren strax ved et lovligt Tings=Vidne beviser, at Hesten var i god Stand, da den blev leveret, og at den imidlertid har taget Skade, skal dens Værdie ham paa samme Maade gotgiøres; J den henseende skal enhver Proprietair eller Præst, førend han udleverer Hesten, saafremt han i paakommende Tilfælde vil vente nogen Godtgiørelse, lade den besigtige ved 2 eller 3 bekiendte ærlige, og derudi kyndige Dannemænd, i dens Overværelse, som modtager Hesten og skal riide den, samt ligeledes ved Hestens Tilbagelevering, at lade den paa samme Maade besigtige, og skulle det befindes, at Hesten, ved Karlens Forseelse eller Forsømmelse, var kommen til Skade, skal han derfor tiltales og straffes, til hvilken Ende Regimentet skal have nøye Jndseende med, at Hestene vel behandles og forres, saa de ey ved Forsømmelse tage Skade, og i sær skal Regimentet, hvor Hestene, skal transporteres over Færgestæder, ved visse dertil beordrede Officerer, besørge, at alting gaaer ordentlig til, for at forekomme de ellers deraf flydende Uleyligheder. 32) Naar en Præst paa Landet enten ved Døden afgaaer, eller Kaldet paa anden Maade ledig vorder, inden de første 6 Aar, betales til Eftermanden 6 Rdlr., for hvert af de Aar, der ere forbi, men skeer det efter de første 6 Aars Forløb, da betaler den afgaaen r. Ode eller hans Stervboe til den tiltrædende 36 Rdlr. hvorimod den tiltrædende skal være forbunden at anskaffe en tienstdygtig Hest, da det bliver en Sag imellem den tiltrædende og afgaaende, om han kan tilforhandle sig den Hest, som eengang er pressenteret, og saaledes forholdes bestandig, saa ofte et Kald bliver ledigt, indtil Hesten engang reent afleveres efter den 30 Art., da den, som afleverer Hesten, beholder de forsamme oppebaarne Penge; J henseende derimod til Hoved= og Sædegaarde, som komme i andres Hænder, vil det ankomme paa det den Kiøbende og Sælgende imellem sig blive enige om. 33) Det skal være enhver Proprietair eller Præst tilladt at afhænde og sælge den af ham leverede Hest, imod at han strax igien presenterer en anden tienstdygtig Hest for Amtmanden, som at interim antager den, indtil den for næste Session antages, efter den 29 Art. 34) Skulle det hænde sig, at en Rytter, paa den Tid Mynstringen skal gaae for sig, blev hastig syg, da skal den, som udreder Hesten, lige fuldt lade den, med sin fulde Eqvipage, møde ved Mynstringen 35) A. de, paa ethvert Sted, udskrivende Ryttere, maa Proprietairen udsøge den eller de, som han anseer dueligst til at ride den eller de af ham leverede Heste, hvilken Frihed Præsterne og, efter dem, enhver i sine Sogner, maa nyde, hvortil Udreederne bør være dem behielpelige, ey heller maa de være imod, at en Præst beholder den Karl i Tieneste, som har redet hans Hest, naar det skeer med Karlens frie Villie. 36) J Henseende til Jurisdictionen over disse saaledes enrollerede Land=Soldater og Ryttere, skal forholdes efter Loven, saa at i den Tiid de ere ved Mynstringen forsamlede, saavelsom ellers, naar de staae under Gevæhr, ansees de som hvervede Soldater, og sortere under Krigs=Artiklerne, men der uden for, og i al den øvrige Tid, forholdes med dem, som med andre Bønder=Karle, at de svare til det Herreds eller Birke=Ting, hvor de sig opholde, og da haver Officererne intet over dennem at sige, dem at befale, straffe eller sig dennem at antage, da Karlene alleneste dependere af Hs. Majests. Lands Lov og Ret, og skal være sin Husbonde, som andre Bønder=Karle, hørig og lydig; Paa det ellers det enrollerede Mandskab kand vide hvad Krigs=Disciplin er, og hvorledes de sig bør forholde, naar de skulle blive beordrede at marscherre, da skal for dennem, paa Exerreer=Pladsen, førend de exerceres, et Capitel af Krigs=Artiklerne oplæses, og dennem Jndholden deraf betydes, hvorfore Hs. Majestæt, ved hver Exerceer=Plads, et Exemplar af bemældte Krigs=Artikler selv ville lade anskaffe og bekoste. 37) Ober= og Under-Officererne skal, saavidt giørligt er, søge for Betaling at faae deres Qvarteerer udi Districtet, for at være i Nærværelsen af Exercitien, og skal Hs. Majests. Amts=Betiente, saavelsom og Proprietairerne, være dennem, og i sær Under-Officererne dertil behielpelige, saa at de, enten hos Bønderne, eller i de Huuse, som maatte findes at være til Leye, kunde indlogeres, dog at Obersten, for Ober= og Under=Officerernes Huus= og Qvarteer=Leye, om det forlanges, skal cavere, og derimod have Magt til, samme af vedkommendes Gage at indeholde, saa og at det, hvad Leyen med Opsigelse, eller i andre Maader angaaer, efter Loven forholdes, da Hs. Majest. allernaadigst vil tillegge Under=Officererne til Qvarteer=Penge aarlig 3 Rdlr. 4 Mk. 13 Skill., for hvilken Summa Vedkommende skal væ te dem behielpelige at erholde Qvarteer. 38) Alle de Enrollerede, som ere Jnderster, vil Hs. Majest. allernaadigst, ey allene for deres egne Personer, men endog deres Hustruer og Børn, for Jndsidder=Folke= og Familie=Skat, saavelsom alle enrollerede unge Karle og Huusmænd for Familie= og Folke=Skat at betale, saa længe de virkelig i Tienesten blive bestaaende, aldeles have forskaanede og befriede; Ligeledes skal og de Huusmænd, som have jordløse Huuse i Fæste, og blive enrollerede, saa længe de, (enten det er for Hs. Majests. eget, Proprietair, eller andet Gods; staae virkelig i Rullen, være for Hoverie og Arbeids Penge aldeles befriede; Og skal i øvrigt alle Enrollerede, frem for andre Bønder=Sønner og Karle, i alle Samqvemme agtes og æres. 39) Naar den Enrollerede ey selv kan forskaffe sig Tieneste, skal Godsets Eyer, eller Lægger være forpligtet at forskaffe ham den paa Godset eller i Lægget, naar han betids, ved de rette Opsigelses=Tider, anmelder sig hos Vedkommende med sit Forlangende om at faae Tieneste, men skulle den Enrollerede ikke ville blive stadig Tieneste, hvortil han dog skal være forpligtet, da skal Lægget ey være ham noget skyldig, med mindre ham paakom virkelig Sygdom, og han ikke formaade at betale sin Pleye, Cuur og Underholdning, da Lægget skal komme ham til Hielp med 6 Skill. daglig, indtil han igien vorder restitueret, eller af Tienesten udgaaer. 40,