Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-02
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. J Pairskammerets Møde d. 22de f. M. begyndte Præsidenten, Hr. Pasquier, Forhøret over de nærværende Anklagede, efterat disses Tal var blevet forøget med Abbed Noir fra Lyon og saaledes steget til 25. Da Vidnerne vare viste ud i et Sideværelse, fremkaldtes først den Anklagede Morel fra Lyon, 23 Aar gl., Medlem af "Foreningen for Menneskerettigheder. Da Præsidenten havde modtaget Svar paa de til denne Person rettede Spørgsmaal, hvoraf det viste sig, at han havde taget virksom Deel i de lyonske Uroligheder, og derpaa havde befalet at fremføre Vidnet Magny, saa androg den Anklagedes Defenfor paa, at alle Anklagede maatte være tilstede ved Vidneforhøret. Hr. Advocaten lod sig imidlertid tilfredsstille ved en Compliment, som Præsidenten gjorde den "talentfulde" Advocatstand og tog sit Andragende, tilbage. Men nu fremstod Advokaten Jules Favre, fra Lyon, Forsvarer for to af de Anklagede, Girard og Poulard, og forlangte med en Bestemthed, som ikke lod sig afvise, at Kammeret skulde erklære, hvad det havde i Sinde at foretage sig med de øvtige, fraværende, Anklagede. Dhrr. Pairs trak sig da tilbage i Raadslagningsværelset, hvorfra de efter nogen Deeliberation, kom tilbage og, i Henhold til deres tidligere Beslutning, hvorved Præsidenten bemyndigedes til at lade de Anklagede bortføre, som forstyrrede Roligheden, dog saaledes, at de igjen skulde fremstilles, for at overvære Vidneforhøret, afgave den Kiendelse, at der skulde skrides til Vidnernes Afhøring, uden at tage Notits af Hr. Jules Favres Andragende. Derefter fortsattes Forhørene; men der haves endnu ikke videre Efterretninger om deres Fremgang. Hvad Filialprocessen, angaaer, da har denne givet Anledning til Scandaløse Optrin i Deputeertkammeret, hvilke have draget endnu en tredie Proces efter sig. D. 29de skulde der tages, en Beslutning, angaaende der. Cormenin og Andryde Puraveau. Commissionens Mening gik ud paa, at der skulde meddeles Pairskammeret Auctorisation til retlig at forfølge dem. Hr. Cormenin, som talede først (Hr. A. d. P. var ikke tilstede), gjentog sin tidligere Erklæring, at han hverken havde undertegnet hiint Brev eller havt nogen Deel i dets Publication, men søgte tillige at bevise, at det, ogsaa uden Hensyn dertil, vilde være aldeles uforsvarligt at overantvorde ham og hans Collega til Pairskammerets Jurisdiction. Derefter fremtraadte en Mængde Talere, som erklærede sig deels for deels imod den forlangte Auctorisation. Pairskammeret og Processen bleve haardt angrebne af Oppositionen, især af dr. Pages, Nield, Arago, Lasitte og Teulon, hvis Foredrag idelig afbrødes af bifalds- og Mishags-Yttringer, Bravoraab og Knurren, Latter og Larm. Medens den Sidstnævnte talede, vilde Grev Jaubert have bemærket, at der fra Journalisternes Tribune hørtes fornærmelige Raab imod Centrum; han forlangte derfor at Tribunerne skulde rømmes, hvilket paa Præsidentens befaling skete. Nu forlangte Lafitte, Odilon Barrot og Garnier Pages, at Mødet skulde hæves, fordi Publicitetens Organer ikke vare tilstede. Hr. Thil ønskede, at man skulde lade Journalisterne komme tilbage; Præsidenten tillod det; men kun de ministerielle Blades Hurtigskrivere indtraadte igien; de øvrige vægrede sig ved at komme. Oppositionen vilde ikke fortsætte Debatterne i Journalisternes Fraværelse; Præsidentens Forestillinger vare forgjeves; Mødet maatte hæves og Kammeret skiltes ad i et ubeskriveligt Oprør. Men Enden var ikke endda. Da Grev Jaubert, omringet af en Snees Colleger forlod Palladset, traadte Journalisten Hr. Raspail den yngre, Udgiver af Bladet Reformateur, hen til ham, og drog ham til Ansvar for den beskyldning, som han i Kammeret have fremført mod Journalisterne, og som formeentlig maatte beroe paa en FeiltagelDa overfaldt de Deputerede, Rainuard og A. Girand, Hr. Raspail med deres Stokke; de andre Journalister sprang til, for at hjælpe deres Collega; flere Deputerede ilede ogsaa til; omtrent 50 af disse Herrer kom i formeligt Haandgemæng med 15 Journalister; Municipalgardisterne vilde arrestere begge Parter; der. Deputerede beraabte sig paa deres Værdighed og slag; ogsaa af Journalisterne blev til Slutning kun een ført i Fængsel; men denne ene blev forfulgt af adskillige rasende Deputerede, blandt hvilke Hr. A. Girand førte sig saa anstændig op at Municipalgardisterne maatte vise ham bort.