Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-14
Det er bekjendt, at Falsters Landboforening har bestræbt sig for ved frivillige Bidrag at faae oprettet en Skole, hvor confirmerede Bondesønner kunde modtage en fortsal og udvidet Underviisning i nyttige Kundskaber. og Færdigheder og navnlig Veiledning til med Forstand, og Dygtighed at varetage den Gierning, hvortil de nærmest ere bestemte: Agerdyrkningen og de dermed i Forbindelse staaende Næringsgrene. Jmidlertid ere disse hæderlige Bestræbelser hidtil strandede paa den sædvanlige Anstødsteen for hensigtsmæssige og nyttige Foretagender, som ikke love umiddelbar Pengefordeel, da der kun i et eneste Sogn viste sig en saadan almindelig Jnteresse for Sagen, at Beboerne i det Hele vare villige til at opoffre noget Klækkeligt for dens Fremme. Vi ere saa vante til at lade os beskatte uden at kjende eller bekymre os om Skatternes Anvendelse, at vi endnu ikke have Sands for at beskatte os selv, om vi end tilfulde indsee Vigtigheden af et eller andet Foretagende hvortil der behøves Penge, og vi ere saa vante til, at Alting skal blive os givet – rigtignok for vore egne ufrivillige Skatter og at navnlig Underviisning og alle aandelige Goder saaledes tilsyneladende skulle være at erholde for Jntet, at det endnu forekommer de Fleste som en overflødig Luxus at skulle ligefrem give Penge ud for at lære Noget. Det er derfor meget heldigt for Planen til den høiere Bondeskole, at der virkelig synes at aabne sig Udsigt til for en Deel at see den realiseret ved en reen Gave af en forlængst afdød ædelsindet Mand, Stifteren af det classenske Fideicommis, hvortil udstrakte Besiddelser her paa Falster høre. Saavidt os bekjendt ere Statuterne for denne herlige Stiftelse aldrig bekjendtgjorte ved Trykken, men vi have Grund til at ansee nedenstaaende os tilstillede Brudstykker for en nøiagtig Afskrift af disse Statuter eller General Classens Testament, Ltr. A. § 1. Min Grundsætning er, at mit hele Efterladenskab skal i Fremtiden være et bestandig samlet Fond, der skal anvendes deels til at danne nyttige Mennesker til Statens Bedste, deels til at understøtte og befordre Vindskibelighed og Arbeidsomhed i de nødvendigste Deele for Landets Vel, og til at hjælpe og lindre Fattigdom og Elendighed. Ltr. F. § 1. Et Seminarium eller en Agerdyrkningsskole, skal etableres paa det frederiksværkske Establissement, bestaaende af en Lærer eller Jnstitutor samt Lærlinge, der tages af gode Subjecter af Bondestanden, 2 fra det frederiksværkske Gods, 2 fra Corselitze og Carlsfeldts paa Falster, een fra Sjælland, een fra Fyen og 2 fra Jylland. Til dette Jnstitut henlægges aarlig af Fideicommissets Jndtægter 12000 Rbd. til Lærerens og Lærlingenes Underhold samt til fornødne Redskabers og Hjælpemidlers Anskaffelse og Vedligeholdelse. Classen. Codicil § 8. Jeg vil at mit Fideicommis skal kaldes den Classenske Stiftelse, og at hvad som af Fideicommissets Revenner bliver tilovers, efter at alle mine Legater ere udbetalte, saavelsom og hvad Tid efter anden tilvoxer, naar et eller andet Legat ophører, skal oplægges og gjøres frugtbringende, indtil deraf er samlet en Capital af 100,000 Rbd., skriver et hundrede tusind Rigsbankdaler, hvoraf jeg vil, at Renterne skulle anvendes enten til en forholdsmæssig Udvidelse af mine Stiftelser, eller og Fideicommissets Directører skulle finde, at denne Tilvæxt af dets Revenuer til noget andet og almeennyttigt offentligt Brug bedre kunde anvendes, maa det være dem tilladt saadant at bestemme, dog at mine Legater til Frederiks Hospital, Hospitalet for ulykkelige Børn og min Stiftelse for fattige Soldaterbørn forholdsmæssigen forøges. § 9 d. Dersom det naadigst behager Hs. høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Carl til Hessen, at modtage mit underdanigste Tilbud af Frederiksværks Establissement og Jordegods mod ovenskrevne Betingelser, skal benævnte Establissement og Jordegods fra Afleveringens Dato ansees at være aldeles adskilt fra mit Fideicommis og sammes Bestyrelse, uden forsaavidt den her fastsatte aarlige Afgift angaaer. J dette Tilfælde skal og den i mit Testament anordnede Agerdyrkningsskole forlægges til Corselitze Classen. paa Falster. Af disse Brudstykker, hvis Bestemmelser ikke ere ophævede ved nogen senere tilføiet Codicil, er det aabenbart, at Testator har forordnet Oprettelsen af en Agerdyrkningsskole, som skulde anlægges paa Fideicommissets falsterske Godser, da den omtalte Afhændelse af de frederiksværkske Godser virkelig har fundet Sted, samt at 1200 Rbd. aarlig maae anvendes til dette Øiemed. Hvorvidt Fideicommissets Bestyrere nogensinde have gjort Skridt for at opfylde denne den ædle Givers Anordning, er os ubekjendt, men det er vist, at en saadan Skole ikke for Tiden bestaaer her paa Falster. Da det fremdeles ikke kan betvivles, at den i Codicillens § 8 fastsatte Capital forlængst maa være samlet, er Bestyrelsen, bemyndiget til at anvende endnu Mere end 1200 Rbd. aarlig til et saa almeennyttigt offentligt Brug og altsaa at give en Agerdyrkningsskole en til den nærværende Tids Fordringer svarende Udvidelse ved ikke strængt at indskrænke Elevernes Antal til det i Testamentet fastsatte. Det forekommer os, at de Mænd, som ere hædrede med det herlige Hverv, at anvende store Pengesummer og rige aarlige Jndkomster til at danne nyttige Mennesker til Statens Bedste og til at befordre Vindskibelighed og Arbeidsomhed, vilde handle i den uforglemmelige Givers Aand og efter Testamentets Ord, dersom de, efter Raadførsel med indsigtsfulde Mænd angaaende Planens Enkeltheder, anvendte en passende Sum (af de Midler som ere opsparede i de mange Aar, hvori de 12000 Rbd. ikke ere udgivne) til en høiere Bondeskoles første Anlæg og Fundering og derefter indrettede denne omtrent efter de Grundtræk, som Landboforeningen i sin Tid udkastede, saaledes at Adgang til Skolen skulde med en passende aarlig Betaling staae aaben for enhver sædelig Bondekarl, medens 8 Fripladser kunde tildeles gode Subjekter af Bondestanden, efter Testamentets Ord. En saadan Bondeskole, der ingenlunde skulde være en Høiskole, men nærmest et Agerdyrkningsinstitut for Bondestanden, som var gjældfrit funderet og tilsikkret en fast aarlig Jndtægt af 1200 Rbd., vilde for nærværende Tid, da Ønsket og større Oplysning og hensigtsmæssig Veiledning er blevet levende i Bondestanden, kunne gjøre Regning paa en stor Tilstrømning af Elever, og Jngen, hvem Folkets sande Vel ligger paa Hjerte, kan betvivle, at den vilde udbrede velsignelsesrige Virkninger trindt omkring og tilvende de Mænd, som grundlagde den, Tak og Paaskjønnelse ikke alene af Falsters Bondestand, V. A. men af det hele danske Folk.