JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Kammerraad Drewsen, for Danmarks Eenhed bevaret ved dets Sønners Kraft. Mine Herrer Laurids Skau har sagt, at Kampen om vore internationale Forhold rimeligviis endnu ei har naaet sin fulde Høide eller Styrke. Dette bringer mig til at tænk paa, at der gives Folk – jeg har truffet saadanne - der frygte, og der haabe, og som begge bedrage sig. For dem der frygte, peger jeg paa vore ærede slesvigske Gjæster, og spørger dem, om denne Prøve af slesvigske Bønder, valgt ved deres Jevnliges Tillid, ei kan overbevise dem om, at det er et kraftigt og bestemt Folk, der rækker os Haanden, og om vi med saadanne Allierede ei kan freidig gaae i Kampen. Dem der haabe, og støtte Haabet til, at Schleswigholsteinerne skulle vende tilbage til billighed og Humanitet, bør jeg sige, at deres Haab er ugrundet. Man kan ei gjøre en Silkepung af et Svinere, siger gamle Richard, og da Robin Hood sagde til Mortimer: der maa dog være Noget i den gamle Tro, at visse Menneskers Sjæle fare i Dyrene, svarede denne: "Du tager feil! Det er Dyrenes Sjæle, der ofte fare i Menneskene. Skaf mig Lov dertil, og jeg skal af Hoffolkene ved et Dig velbekjendt Hof, udsøge Dig den derligste Hjord, der nogensinde græssede paa Scherwoods Sletter, eller som Svinehyrdens Pibe nogensinde samlede til at æde Olden i Southwells Skove.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Naar man nu seer de dumme, plumpe og brutale Angreb, som nogle Schleswigholsteinere tillade sig paa vor Nationalitet og vort Sprog, og som andre deres Lige med Velbehag optage saa maa man vel fæste Lid til, at Mortimer, ei Robin Hood har Ret, og at af dem aldrig kan ventes Humanitet. - Fo hertil, at Schleswigholsteinerne hæve et Ramaskrig mod Franskmændene, som de sige vil tilintetgjøre Tydskheden i Elsas, mod Russerne, Ungarerne og Andre, som de tillægge samme Tendens, saa vil man deraf see, at, idet de bebreide Andre en Uret, erkjende de den ikke, naar Talen er om deres Fremfærd mod vore danske Brødre. J Kraft mod Kraft ligger vor Frelse, og naar hver dansksindet Mand i Kongeriget kun slutte sig tæt til vore brave Brødre Nordslesvigerne, saa vil det være os, der, trods Durchlauchtigheder og raadne Pergamenter, komme til at synge te deum. Den Skaal, jeg udbringer er Danmarks Heelhed bevaret ved sine Sønners Enighed og Kraft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Endelig udbragte Prof. Schouw en Skaal for Grundtvig, Prof. Clausen en lykkelig Reise for den slesvigske Deputation, og Maaltidet sluttedes med et enthusiastisk Hurra for Præsidenterne Schouw og Clausen. Øer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Da den slesvigske Deputation i Mandags Aftes Kl. 9 afreiste fra Kjøbenhavn med Deligencen, bragte flere hundrede Mennesker, for den største Deel af den studerende Classe, den paa Postgaarden deres Levvel i et sex Gange gjentaget Hurra. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
I Anledning af en Opfordring i O. Th. Av. til Dannevirke om at give paalidelig Underretning om, hvad der har bevæget flere velstaaende og fædrelandselskende nordslesvigske Familier (i Beftoft) til at udvandre til Amerika, har Red. af sidstnævnte Blad meddeelt, at han ingen anden Grund kjender til denne Beslutning, end at Fædrene for disse Familier have faaet Lyst til at søge sig et nyt og bedre Fædreland, der rigeligere kan lønne deres Flid og sætte dem istand til at efterlade deres Børn i lykkeligere Stillinger, end her kan blive Tilfældet. Til Ære for Sandheden maa Antagelsen af nogen anden Bevæggrund ansees for uhjemlet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Afvigte Torsdag den 2den ds., lidet efter Solens Nedgang, ankom Lodsen Christopher Spenner, der har sin Bopæl paa Masnede, til Vordingborg Færgegaard, hvor han bragte i Erfaring, at en Baad med 3 Mand fra Falster, som samme Dag var anløbet Broen, igjen for faa Minuter siden var afgaaet for at naae Falster. Veirets Beskaffenhed nævnte Aften, og ifølge de Efterretninger Lodsen strax søgte at erholde om berørte Baad og dens Besætning, lod formode, at de 3 Mennesker maatte være i Livsfare; de havde nemlig hverken Compas eller Lys, og vare aldeles usøkyndige. Dette var nok for den behjertede Lods til strax igjen at forlade Færgebroen for at komme de i Fare stedte Mennesker til Hjelp. Han søgte derfortilsomt til sin Ø, hvor han tændte en Lanterne paa Masnede Hoved, ved Hielp af hvilken det ogsaa lykkedes Baadens Besætning, der allerede var ude af den rette Cours, at naae bemeldte Ø. Jkkun de 2de Mænd vare imidlertid komne iland, hvorimod den 3die og ældste, en Huusmand af Nørre Vedbye, var forbleven i Baaden for at fastgiøre denne. Med Utaalmodighed og stigende Frygt for at Huusmanden ei skulde være istand til at klare sig fra Baaden, oppebiede Lodsen Tid efter anden hans Ankomst, men fattede derpaa hurtig den Beslutning, at søge at komme paa Spor efter Baaden og den Borteblevne, og efterat han saaledes i nogen Tid havde undersøgt Strandkanten, hørte han fra Øens Vestkyst gjentagne Raab om Hjelp. Efterat han havde opdaget Baaden, tog han intet Øieblik i Betænkning at ile ud til den i Haab om at redde den gamle Mand, til hvem Baaden var overladt, og var ogsaa saa heldig, efter at have vadet og svømmet 50 Favne fra Land, at naae Baaden, udenpaa hvilken han fandt Manden hængende i sine Arme og næsten afkræftet. Lodsen bragte nu saavel den Bjergede som Baaden til Land; bar derefter den af Kulde og Anstrængelse afkræftede gamle Mand til nærmeste Bolig, hvorhan ved en menneskekiærlig Omhu og Pleie allerede paafølgende Dag befandt sig saavel, at han kunde begive sig til sit Hjemsted. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
J forrige Uge hændtes i Roeskilde en skrækkelig Begivenhed. Den der bosiddende Dr. Seidelin, som forhen har været ansat ved Galeanstalten paa Bistrup, havde et ungt vanvittigt Menneske, Søn af mosaiske Forældre, i Pleie hos sig. Det unge Menneskes Vanvid var i den senere Tid steget meget, og han maatte altid være under Opsyn. Jmidlertid havde en Dag i forrige Uge hans Vogter forladt ham, men havde forinden bundet hans Arme, Denne Forsigtighed var imidlertid skjæbnesvanger, den Vanvittige nærmede sig Kakkelovnen, en Gif fængede i hans Blouse, i et Øieblik stod den i lysLue, og da han ikke kunde bruge sine Hænder til at slukke Jlden, styrtede han ud i Gaarden, raabende om Hjælp. Her kom en Muurdreng til, men for silde; den ulykkeliges Legeme var saa forbrændt, at han døde 30 Timer efter. (Aarh. Av.,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
En Karl, der tjente i Nærheden af store Vibenshuus, blev af sin Huusbonde den 26de Octbr. d. A. sendt i et Ærinde til Jægersborg Dyrehave, hvor han blev opholdt og agtede derfor om Aftenen at blive Natten over i Fortunen. Da han her skulde sove paa Høloftet og vilde ene begive sig derop i Mørke, var han, skjøndt advaret i Forveien, saa ulykkelig at styrte gjennem en aaben Lem og derved bibringe sig Døden, som paafulgte en Time, efter Faldet. Fattig, som han havde væt, blev han begravet paa Lyngby Kirkegaard den 31te Octbr., og derved ikke gjort andre Fordringer, end at Sognets Præst, H. Pastor P. D. Jpsen, Ridder, af Dannebrogen, vilde foretage den sidste kirkelige Handling ved hans Grav og give hans Liig Jordpaakastelsen. Da Præsten imidlertid ikke indfandt sig ved Liigbegængelsen, lod man Graven forblive aaben, og saaledes henstod den til den 5te November, hvor da endelig Hr. Pastoren fandt Tid og Leilighed til at begive sig til Graven, der rigtignok ikke er mange Skridt fra hans Bolig, og der foretage den Embedshandling, for hvilken han rigtignok ikke er bleven betalt uden i sin Bevisthed. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Hjørring den 5te November. Flere beklagelige Selvmord have i den senere Tid fundet Sted her i Egnen. Blandt 4 Personer, som havde hængt sig var ogsaa en sytteenaarig Pige, der skal have aflivet sig af Sorg og Fortvivlelse over at hendes Forældre for udøvede Tyverier vare dømte til Tugt- og Forbedringshuusstraffe. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
En stræbsom Haandværkssvend i Assens, fattig paa Penge men desto rigere paa Børn, havde fornylig taget sig en Seddel i Tallotteriet og see! hans Terne kom ud, saa at han vandt henimod halvfemte Hundrede Daler - hans Lykke var altsaa gjort. Men til sin Ulykke havde han ikke løst Seddelen. Forknyttet gik han hen til Collectriceni Byen, Madame Gløerfeldt, og hørte der til sin Forbauselse, at Gevinsten alligevel vilde blive ham udbetalt, hvilket ogsaa er skeet. Denne simple Historie anmeldes her, ikke for at opmuntre Fattigfolk til at spille i Lotteriet, men for at anføre et ikke hyppigt forekommende Exempel paa Ugennyttighed. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Befordringer og Afgang. Cand. theol. P. A. Colding er allernaadigst udnævnt til personel Capellan hos Sognepræsten for Høielse og Lellinge Menigheder i Sjælland, Consistorialraad Kruuse; Cand. theol. T. A. Bernth til personel Capellan hos Sognepræsten for Nørre-Aabye og JndslevMenigheder i Fyen, J. Winge. Under 8de d. M. har Hs. Maj. i Naade og med Pension entlediget Sognepræst for Bølling og Sædding Menigheder i Ribe Stift, J. A. Thonboe. Nykjøbing den 11te Novbr. 1843. Jaftes lode de to unge blinde Konstnerinder, Demois. Bruns og Brauns fra Hamborg, sig høre ved en Concert i Salen paa Gjæstgivergaarden. Naar et kjøbenhavnsk Blad, som vi citerede i forrige Numer, har troet at maatte tildeele Sangerinden Bertha Bruns Palmen, saa kunne vi, uagtet vi maa erkjende, at hun er i Besiddelse af en ganske sjelden og omfangsrig Stemme samt et udmærket følelsesfuldt Foredrag, dog ikke være af den Mening, hvorimod vi antage, at Pianistinden Pauline Brauns er fuldkommen berettiget til at deele Prisen med sin Konstsøster. Hendes Udførelse af Thal bergs Phantasie og især af Hertz's Variationer røbede en saa sjelden Konstfærdighed, at den vel maa kunne kaldes mageløs, naar man tillige erindrer, at Konstnerinden er blind. - Forinden deres Afreise til Nakskov ville vi endnu engang have Leilighed til at høre dem ved en Cancert som gives iaften.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Ved Tallotteriets 1383 Trækning i Wandsbeck udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Udenlandske Efterretninger. Den engelske Regjering synes mere end tilforn at have besluttet sig til at sætte Forfølgningen modRepealerne igjennem. En Mængde Vidner fremstille sig, især er det Politibetjente, som i civil Dragt have bivaanet samtlige Repealforsamlinger. Bond Hughes vil dog rimeligviis ikke blive stillet som Vidne, da man frygter for, at hans ulykkelige Feiltagelse skulde kunne compromitere Regjeringen. Anklageacten, der er af et uhyre Omfang, vilde den 2den eller 3die November blive forelagt den store Jury. Til Staden Dublin ankomme hver Dag en stor Mængde Mennesker, som ville bivaane Forhandlingerne. Den catholske Ærkebiskop af Ca sel, Dr. Slattery, har ved et Brev til O'Connell begiæret at optages i Repeal-Associationen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
J Paris vil man vide, at Hr. Thiers har ifinde i den næste Session at opgive den passive Rolle han i de sidste Aar har iagttaget, for at danne en heftig Opposition imod Ministeriet. Han skal – siger Rygtet videre - være kommen overeens med Marschal Soult om, at denne, i det nye Cabinet, som man vil danne, skal beholde Conseilspræsidentskabet og Hr. Thiers selv erholde Jndenrigsministeriet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Blandinger. Man fortæller fra den græske Uafhængigheds krig en Anecdote, der i høi Grad characteriserer Oberst Kalergi, som stod i Spidsen for den sidste Revolution i Grækenland. Ved Beleiringen af Athen var han, ved et Udfald, bleven afskaaren af Tyrkerne med en Deel af sine Folk. For at undgaae Fangenskab eller noget endnu Værre, skete det i hine Kampe ikke sjeldent, at Krigere, der ikke vidste anden Redning, kastede sig ned paa Jorden blandt de Dræbte. Det gjorde Kalergi. Men Tyrkerne, som kjendte denne Krigslist, vilde forvisse sig om, at han ogsaa virkeligen var død, og En af dem afskar desaarsag hans ene Øre - en Operation, som han udholdt, uden ved en eneste Bevægelse at røbe sin Skindød. Tre kronede Hoveder have, i nysafvigte Maaned, feiret deres Fødselsfest. Kongen af Frankrig blev den 6te October 20 Aar gammel, Kongen af Preussen den 15de 48 Aar, den lille Dronning af Spanien den 10de 13 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
J den sidste spanske Borgerkrig fægtede en Præst meget tappert i Carlisternes Rækker. Skjult bag en fremspringende Muur, nedlagde han engang elleve Fjender med sin Bøsse. Men hver Gang gjorde den krigerske Præst, inden han fyrede, Korsets Tegn i Luften med sit Gevær, udtalte Velsignelsen over den Christiner, for hvem Kuglen var bestemt, og saa trykte han løs. Fienderne havde en ubeskrivelig Rædsel for denne samvittighedsfuld Sjælesørger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
J Pisa lader en Mand sig see i denne Tid, som har effective Horn paa Hovedet. Det er i krumme, bornagtige, sex Tommer høie og halvanden Tomme tykke Udværter, som befinde sig ovenfor Tindingerne. Manden seer ud som Jupiter Ammon, er først 36 Aar gammel, og har aldrig været gift. Lægerne erklære, at en Operation vilde bringe hans Liv i Fare, og saa har han da besluttet sig til, roligt at bære sine Horn, der indbringham ikke Ubetydeligt, hvilket vel ogsaa stundom er Tilfældet hos andre Hornbærere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
AVERTISSEMENTS. Aar 1843 den 28de October blev i den kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom Sagen: No 1. Landvæsenscommissair og Procurator Knudsen, som Actor, contra Tiltalte I. A. Hansen, Redacteur, af Bladet Fædrelandet, og saaledes: kjendt for Ret: Tiltalte, Redacteur af Bladet Fædrelandet, J. A Hansen, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bød 300 Rbd. Sølv, samt være Censur undergiven i 1 Aar Saa betaler han og Actionens Omkostninger og derunder i Salair til Actor, Landvæsenscommissair Knudsen, 5 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele af ifterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket efter Forordningen af 27de September 1799 20 herved bekjendtgjøres. Den kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Justits=Contoir i Kjøbenhavn, den 28de October 1843. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
At Falsters Landboforening afholder sit ordinaire Møde sidste Tirsdag i denne Maaned, Tirsdagen den 28de dennes, om Formiddagen Kl. 11 paa Nykjøbings Raadstue, bringes herved Foreningens ærede Medlemmer i behagelig Erindring. Skovby den 11te November 1843. Sidenius, p. t. Foreningens Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Den förste Assemblee i Stubbekjøbing er bestemt til Søndagen den 19de November: Entreen som forrige Aar. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Jnteressenterne i Fuldblodshingsten Palæmon indbydes herved til at møde ved en Generalforsamling, som afholdes paa Gjæstgivergaarden i Maribo Fredagen den 17de November førstkommende, Middag Kl. 12. Bestyrelsen, den 10de November 1843. de. er En Tobakspibe med Sølvbeslag og Rør er funden paa Landeveien mellem Halsted og Sæbyholm. Eieren bedes at henvende sig til Undertegnede. Pederstrup den 9de November 1843. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Efterlysning. En Guld-Broche er den 15de October tabt i Stubbekjøbing, skulde den være funden, bedes den afleveret hos Hr. Farver Falenkam, mod en passende Findeløn. Malt ombyttes mod godt Byg hos Kjøbmand P. W. Wulff i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Undertegnede er i denne Tid bleven forsynet med moderne Vinterhatte samt franske Hatte- og Kappeblomster til meget billige Priiser. Nykjøbing den 8de Novbr. 1843. S. Matzen. Fra Nakskovs Overformynderi kan mod lovbefalet Sikkerhed strax erholdes tillaans 324 Rbd. 3 Mk., naar man henvender sig til undertegnede Overformyndere. Nakskov den 7de November 1843. Lyman. I. F. Hee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Mandagen den 27de dennes om Formiddagen Klokken 10, bliver paa mit Contoir afholdt Skiftesamling i Kjøbmand I. C. Boas's Fallitboe, for at tage Bestemmelse angaaende den endnu udestaaende Boggjæld m.v. hvilket herved bekjendtgjøres. Rødby Byfogedcontoir den 9de November 1843. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Auction. Fredagen den 17de November og Formiddagen Kl. 11, bliver i Nykjøbing Hospital, ved offentlig Auction, bortsolgt paa nærmere Approbation circa 75 Tdr. Hvede, 50 Tdr. Rug, 260 Tdr. Byg, 40 Tdr. Havre og 18 Tdr. graae Ærter af Stiftelsens Landgilde og Tiende-Korn for indeværende Aar. Hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning. Nykjøbing Auctionscontoir den 10de November Møller. Ditlev Petersen, virkelig Cancelliraad, Birkedommer og Skriveri Feige Birk,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-11
Gjør vitterligt: at for mig haver andraget Procurator Hviid af Nakskov hvorledes han, som befalet Sagfører for Ane Margrethe Hansdatter her af Feie, ifølge det hende forundte Beneficium paupertatis, skal finde sig beføiet til, at saggive hendes for en Deel Aar siden bortreiste Mand, Matros Lars Jensen, der formodds at være druknet med et i Aaret 1827 forulykket Skib, til Ægteskabets aldeles Ophævelse imellem dem. Thi bliver i Følge heraf forbenævnte Matros Lars Jensen mod lovbefalet Varsel indstævnet at møde inden hans Værneting, Feige Birkethings ordinaire Ret, som holdes paa det sædvanlige Thingsted, Fredagen den 23de Februar 1844 Formiddagen Kl. 10 slet, for Documenter at see fremlagte, i fornødent Fald Vidners afgivne Forklaring at paahøre, Saggivelse derefter at modtage og Dom at lide, saavel til at see forbemeldte Ægteskab aldeles ophævet, saaledes at Citantinden, igjen kan indgaae andet Ægteskab, som til at tilsvare Sagens Omkostninger og Salair, alt efter den nærmere gjørende Jrettesættelse og Paastand. Forelæggelse gives ei efter Forordningen 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Feise den 31te October 1843. Petersen. (L. S. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-13
Lollands Falsters Stifts Tidende. Senge. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 154. Mandagen den 15. November. Om Udtalen i det danske Sprog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-13
Advocat Rotwitt, hans Defensor, indgik med en allerunderdanigst Ansøgning om Straffens Formildelse for ham, men da der allerede tidligere er overgaaet ham Tyvsdom, saa har Hs. Majestæt ingen Anledning fundet dertil, og Høiesteretsdommen er bleven stadfæstet, dog med betingelsesviis Haab om Benaadning
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-13
AVERTISSEMENTS. En beqvem Huusleilighed, tjenlig for en eenlig Person, der vil drive Handel, kan erholdes tilleie til Paaske Flyttetid. Typograph Jørgensen. anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-13
Undertegnede seiler til Kjøbenhavn sidst i denne Uge, medtagende Fragtgods og Passagerer. A. W. Schrøder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-13
Auction. Fredagen den 17de November og Formiddagen Kl. 11, bliver i Nykjøbing Hospital, ved offentlig Auction, bortsolgt paa nærmere Approbation circa 75 Tdr. Hvede, 50 Tdr. Rug, 260 Tdr. Byg, 40 Tdr. Havre og 18 Tdr. graae Ærter af Stiftelsens Landgilde og Tiende-Korn for indeværende Aar. Hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning. Nykjøbing Auctionscontoir den 10de November Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervedteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Lollands Falsters Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 135. Torsdagen den 16. November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Jndenlandske Efterretninger. Vore Søndagsnumere, - hedder det i Fædrelandet for i Mandags - der, helligede Videnskab og Konst, ingen Andeel tage i den daglige Kamp pleie at slippe igjennem Gjennemsynets Haarst: men Mennesket spaaer, Gud raaer, – vort Gaars numer ligger dog forseglet paa Cancelliets nærmere Ordre i det brünnichske Bogtrykkeri. Det indeholdt en Anmeldelse af Crusenstolpes nyeste Skrift Stallingar och forhällanden, sjunde bref wet, der, efter at have meddeelt en Skizze af Forfatterens Liv, hans politiske og literaire Characteer, kortelig angav Skriftets Hovedindhold og sluttede med et i Originalsproget aftrykt, ogsaa for os Danske interessant Citat deraf. Beslagraaden har en eneste Gang tidligere gjort et Søndagsnumer til Gjenstand for sin Embedsvirksomhed, idet han havde faaet det Jndfald, at Begrebet af politiske Nyheder og Efterretninger ogsaa indbefattede Anmeldelser af politiske Skrifter. Dengang erkjendte Cancelliet hans Handlemaades Absurditet, og gav vort Numer fri, men om det høie Collegium nu, da det af sine øvrige Conseqventser er drevet et langt Stykke nærmere hen imod det samme store fælleds Endemaal for saamange velmeente Bestræbelser, vil blive i denne Conseqvents eller ikke, det tiltroe vi os ikke prophetisk Evne nok til at forudsige. Det er kun et Par Aar siden at Jngenieurcorpset, og vi kunne gjerne sige Staten og Videnskaben, leed et stort Tab ved Jngenieurcapitain Adolph v. Fibigers tidlige Død i den unge Alder af, om vi mindes ret, 26 Aar. Nu er hans bedste Ven, hans trofaste Ledsager og Medbeiler paa Videnskabens Bane, Jngenieurcapt. Peter Chr. v. Küker, fulgt ham i Graven, ligeledes i sin blomstrende Alder, kun 29 Aar gammel. Det er to unge Mænd, om hvem Man, og det med fuld Føie, nærede store Forhaabninger, Begge lige udmærkede ved Hoved, Kundskaber og Hjerte. Fibiger var maaskee meere genial, men som Arbeider, som Forretningsmand kunde han neppe maale sig med Küker. Denne var en af disse sjeldne, værdifulde, i Livet ofte kun lidet paaagtede Personligheder, hvis hele Jd er Arbeide, og det er sandelig ingen tom Floskel, naar der siges om ham, at han arbeidede sig ihiel. De mange vidtløftige og besværlige Arbeider, der vare ham overdragne ved Jernbanen i Holsteen og ved Chausseerne i Slesvig, overvældede ham, undergravede hans Helbred, og beredte ham en tidlig Bortgang. Han er død i Flensborg, og har efterladt sig Enke og et Barn. Hans Tab som Jernbane Jngenieur vil neppe være at erstatte, og det maa være en Trøst for hans Efterladte, at Efterretningen om den elskværdige og talentfulde Afdødes He dengang har opvakt almindelig Sorg hos Alle, der (Dannev.) kjendte ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Rectoren ved Viborg Cathedralskole, Hr. Jngerslev, har til Universitetsdirectionen indleveret en Beretning om den af endeel Skolemænd fra Hertugdømmerne, Oldenborg, Hamborg, Lybek og Mecklenborg den 3die og 4de Octbr. 1842 i Slesvig afholdte Forsamling, samt meddeelt et Forslag til lignende Forsamlinger af danske Skolemænd, hvis Møde Hr. J. antager, bedst at kunne skee een Gang om Aaret i Aarhuus eller Kjøbenhavn; til Afvexling kunde de imidlertid efter hans Formening ogsaa af og til holdes i Randers, Horsens, Odense og Aalborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
J Svendborg Av. læses under Forlangt Jndrykkelse et aabent Sendebrev til Stænderrepræsentanten for Ærø," fra en vælger sammesteds, om Forpligtelsen til at foranledige et nyt Valg, for at i næste Stænderforsamling i Slesvig ikke igjen skal savnes en Talsmand for Ærøes specielle Jnteresser og en Medkæmper fra denne danske Ø i de dansksindede Repræsentanters lille Skare." (J det første blandede District er Amtsforvalter v. Holstein i Ærøeskjøbing Deputeret, og Møller Weber ved Marstal Suppleant i den slesvigske Forsamling.)¬