Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-12-28
Stænderforsamlingen i Viborg. den 26 November. Sagen angaaende de indkomne Andragender om en Udvidelse af den bestaaende Trykkefrihed blev foretagen til foreløbig Behandling. Som Referent for den nedsatte Committe (Hald, Fleischer, Brink Seidelin, Estrup, Lüttichau, oplæste Stiftsprovst Hald Committeens Betænkning, hvori det tilraadtes Forsamlingen, at petitionere Hs. Majestæt om: 1) at det ved Pl. 2 Octbr. 1810 givne Forbud mod politiske Nyheders og Efterretningers Meddelelse i ikke privilegerede Blade maa vorde ophævet, og at enhver Bladudgiver maa blive berettiget til at meddele saadanne Efterretninger, ligesom dette var Tilfældet efter Frdn. 27 Septbr. 1799, samt at, som følge deraf, den for de nu privilegerede Blade anordnede specielle Censur maa ophøre; 2) at Pl. 13 Mai 1814 maa vorde ophævet, og at der, hvad Tilsynet med Blade og Skrifter angaaer, for Eftertiden maa forholdes efter Frdn. 27 Septbr. 1799 88 2627; 3) at Pl. 18. Octbr. 1805 maa blive ophævet, forsaavidt angaaer Rygter om almindelige eller offentlige Foranstaltninger; 1) at de i Frdn. 27 Septbr. 1799 §825 fastsatte Straffe maae træde i Stedet for den i Frdn. 30 Marts 1827 § 7 ommeldte Forbedringshuus Straf, dog saaledes, at Statsfængsel subsidiairt bliver at anvende, hvis den Domfældte paa Grund af særegne Omstændigheder maatte foretrække samme; 5) at den specielle Censur for domfældte Forfattere først maa indtræde efter endelig Dom 6) at det maa vorde indskjærpet alle Vedkommende, at ethvert Beslag, som ikke ophæves, uden nogensomhelst Undtagelse skal undergives Retternes Prøvelse. For en Udvidelse af Trykkefriheden talede først Hald, derpaa Nygaard, der til Slutningen yttrede: "Endnu skal jeg slutteligen tilføie en historisk Vise Bemærkning med Hensyn til præventive Forholdsregler imod Pressen. Vor forevigede Frederik den Sjette brugte i sine sidste Levedage en Yttring til en Fortrolig, som denne har tilladt mig at benytte. Den Fortrolige gjorde Kongen opmærksom paa, at Pressen i den senere Tid gjorde sig skyldig i saamange Misbrug, at det vel var paatide at lægge Baand paa den; men Kongen svarede: "Da Cholera nærmede sig Rigets Grændser, tog jeg præventive Forholdsregler, men jeg feilede, thi Smitten laae i Luften, noget Lignende finder Sted med Hensyn til Pressens Udskeielser, de ligge i Tiden, og den vil beseire dem. Auditeur Ronlund: "Min Mening i den foreliggende Sag er kortelig denne. Behandles Pressen honnet, vil den i Reglen ogsaa handle honnet; men undertrykkes og forfølges den til det Yderste, vil den omsider blive nødt til at indlade sig paa den sidste Kamp, og det turde maaskee da findes undskyldeligt, om den under saadanne Omstændigheder, troede, at ethvert Middel var tilladeligt. Til Pressens Brug staaer derhos et Ord, som til enhver Tid udøver en magisk Virkning over ethvert ædelt og ophøiet Gemyt; men under Folkebevægelser, og naar det udtales med Begeistringens hele Styrke, virker det uimodstaaeligt paa Alle - behøver jeg at sige, at Ordet hedder Frihed. Pressens Magt grunder sig i Folkets, hvis Rettigheder den er kaldet til at udvikle og fremme. Hvad vi derfor bidrage til at udvirke Pressens Frihed, bidrage vi til at udvirke vor egen. Et Par Decennier omtrent efterat Enevoldsmagten havde taget sin Begyndelse heri Riget, indførtes Trykkefriheden i Engelland. Vil Man see, hvad den frie Presse formaaer, og vil Man have et klart Begreb om, hvad Folkefrihed og Folkelyksalighed betyde, saa gjøre Man en Sammenligning imellem Engelland og Danmark, saaledes som Forholdene da vare og saaledes som de nu ere. Maae vi da end slaae Øinene ned, saa er det dog aldrig værd at forsage, og seent er unægtelig bedre end aldrig. Kan den frie Presse, altsaa udrette saa store Ting, saa er det let at begribe, hvorfor Kongen har sagt, at han er Trykkefrihedens varmeste Veen; og jeg haaber, at det snart vil være vitterligt for hele Verden, at Kongens Ord kan der stoles paa.