JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Udtog af en Søemands Skrivelse fra Nakskov d. 3die Junii d. A., Christi Himmelfarts Dag vare vi i Slag med nogle engelske Skibe. Det var en svær Dyst. Vi opvartede og bleve opvartede med graae Ærter og det over en lav Skoe. Vi kom alle vel derfra paa vor Baad; men paa Litra (eller hvad det hedder) H. No. 1 som commanderes af Hr. Lieutenant Gamst var der en norsk Matros, som mistede sin høire Arm. Der vare 4 fiendtlige Skibe som fyrede 2 Gange paa os, nemlig først fra Kl. 9 til 11 om Formiddagen og siden fra Kl. 1 til 3 om Eftermiddagen. Paa det første Sted var det strax S. V. for Albuen og sidste var det ret ud for Frederichsdal, hvor de i al Mag kunde staae i Vinduerne og see paa den Spas Nu er 1 Pd. Smør steget til 3 Mk. 8 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
J Nyested har Hr. Jnspecteur Classen solgt sin Gaard til Skipper Corfitzen for 2000 Rd. og Madamme sal. Gierlew sin til en Handelsbetjent i Nakskov for 1700 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Hr. Kammerherre og Hofjægermester Baron Hardenberg Reventlow har af Hr. Kiøbmand Didrichsen, kjøbt Havedgaarden Christiansdahl ved Rakskov med Besætning og Hollænderie os. v. for 10,000 Rd. Ligeledes har Hr. Apotheker Bagge i Nakske solgt: til ovenmeldte Kammerherre en Bondegaard i Abildtorpe Bye paa 7 Td. Hartkorn, for 4100 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Natten imellem d. 31de Maji og 1ste Junii død her Jens Uhleholdt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Kjøbenhavn d. 1ste Junii. Den 22de om Aftenen lettede Premierlieutenant Falsen med 2 Kanonbaade og 4 Joller, for om muelig i Dagningen at attaquere en engelsk Convol, som havde ladet sig see, men Strømmen havde saaledes sat den N. O. hen, at de alle vare af Sigte, paa en Brig nær, der laae omtrent 2 Mile fra Landet. Den ne saae saa orlogsmæssig ud, at Lieutenanten besluttede at angribe den, men Strømmen løb endnu saa haart fra Land, at han først efter 4 Miles Roening erfarede at det var en Hamborger, ladet med Viin, bestemt til Stokholm. Søen begyndte da at blive meget uroelig og Strømmen løb endnu N. O., som voldte at Kanonbaadene avancerede meget langsomt ind paa Land. Kl. 10 lod en Kutterbrig sig see og Vinder som favoriserede ham, samt hans fortreffelige Seilads, bragte ham snart op til de danske Kanonfantøier. Da Lieutenanten saae, at han ikke længer kunde undgaae Kutterbrigen, biergede han Seilene formerede Frontlinie og roede op imod Vinden. Søer havde tiltaget saameget at Jollerne kastede den ene Reiling efter den anden i Vandet, og idelig maatte holdes paa Pomperne for ikke at synke. Briggen loKanonfartøierne agter om paa omtrent 150 Skridts Frastand og gav dem sit glatte Lag, ledsaget af Musketild fra Mærs og Dæk. Ved dette Lag mistede Kanonbaaden No. 2 sit Roer og sin Løybom og maatte saaledes trække sig ud af Linien, og Kanonjollen No. 12 blev demonteret. Lieutenant Falsen havde altsaa kun 4 Fartøier tilbage, som han samlede til sig saa nær mueligt og lod deres Canoner til Mundingen fylde med Skraae. Denne Foranstaltning var saa meget mere nødvendig som en Fregat og 2 Kul tere avancerede stærkt ind paa Lieutenanten. Dedanske Kanonbandes Skraae gjorde imidlertid den forønskte Virkning. Briggens Seil og Takkelage blev snart saa gjennemskudt, at han ikke længer kunde styre ved Vinden, og endelig, idet han vendte, blev truffen af 3 Kugler i Boyen, der gav ham et betydeligt Læk, holdt han med Forre af Seil fra Kanon baaden, uagtet den ommeldte Fregat ikke var 3/4 Miil fra ham og de 2 Kuttere neppe 1/4 Mill. Briggen førte 22 Kanoner, og Affairen havde da varet i 1 Time og 20 Minuter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
De danske Kanonsartøier ere alle blevne trufne af de fjendtlige Kugler, men have dog ei lidt mere, end at de ved Skagen strax kunde istandsættes, men ingen af Mandskabet er bleven beskadiget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Kbh. den 30de Maji. En her til i Eftermiddag ankommen Reisende som i Morges Kl. 10 forlod Malm, har medbragt følgende høist sørgelige Efterretning fra Sverrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Efterat H. K. H. Kronprindsen af Sverrig i Forgaars Eftermiddag Kl. 4 havde været i Selskab i Ramløse og red bort derfra, blev han med et betaget af Svindel, styrtede af Hesten, braf den ene Arm og det ene Been, og blev af Hesten traadt saaledes, at een af de ædlere Deele beskadigedes. Han døde igaar Morges 4 1/2. Sorgen er almindelig Salt begynder nu ogsaa at falde i Prisen. J Dag opraabtes paa Børsen 450 Tønder Liverpool Salt, uden at blive solgt, da det høieste Bud kun var 16 Rd. for Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
J denne Tid har man de meest paafaldende Exempler paa, hvor megen Umage man gjør sig i Hamborg at forværre vor Cours. Uagtet man paa vor Børs har kunne faae gode Papirer nok til 395 og 306 har man dog i Hamborg skruet Coursen op igien til 405. En saadan Forskjel af 10 PC. kunde umuelig finde Sted, hvis der ikke i Hamborg gaves Mennesker, der gjøre sig et Haandværk af at gagre med vort Pengevæsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
J Addresseavisen faldbydes et ostindisk Shawl for 8te Hundrede Rdlr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Ved den betydelige Tilførsel vi i den senere Tid have havt af Brædder, Tømmer a. ere Priserne paa disse Varer faldne meget Paa Tømmerpladsen ere Priserne nu saaledes: Vahlbord 20 Rd., 12 Fods Dramske 4 Sk. Bord 16 Rd., 12 Fods Frederikshalds dito 13 Rd., 10 Fods dito 11 Rd. pr. Tylt, 3 Tommers Planker 7 Mk. 8 s. pr. Alen, Kbhavns Vexelcours den 29de Maj, 3 Maaneder 396, hvortil Banquen solgte. Underhaanden kunde man faae gode Papirer til 395. Spec. noterede 402, som udgjør for 1 Rd. i Spec. 4 Rd. 2 s. D. C. - J Hamborg var Coursen paa Kbhavn noteret d. 18 Maji 305, 2 Maaneder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Der haves Efterretning om, at den engelske Fregat, som Premierlieutenant og Ridder de Falsen d. 28 April har havt en Træfning med, er derefter seet paa Rheden ved Vingssand med en Fregat paa hver Side og med en Brog under, for ikke at synke. Fregatten havde faaet 5 Grundskud og alt ombord, indtil Kabyssen, var gjennemskudt, igjennem Mesanmasten var gaaet 2 Kugler; Fregatten havde 24 Døde og 35 mere eller mindre Saarede, blandt hvilke sid Capitainen befandtes. Saafremt det stille Veir var vedblevet 1/2 Time længere, vilde man have overgivet Skibet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Helsingør den 29de Maji.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Jgaar Formiddags kom Hertugen af Augustenborg tilbage fra Sverrig. Han aflagde Besøg i den lærde Skole, spiste til Middag hos Hs. Exell. Geheime Konferentsraad Rumsen og reiste Kl. 4 til Kbh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Efter Reisendes Beretning fra Gothenborg lader Admital Saumarez opbringe alle svenske Skibe, som løbe ud fra eller ankomme til Gothenborg, og 35 Skibe og endeel Baade skulle allerede være opbragte. Alle Skibe, som ikke have engelsk Frifartsbrev, saaledes ogsaa Amerikanere, blive opbragte. Denne Ordre skal efter hans Ankomst uden for Gothenborg være ham tilbragt ved en hurtig seilende Kutter, Den svenske Minister i London skal allerede pakke ind til Afreise. Jgaar indbragte en af vore Kapere en dansk Brig kommende fra Harlem lastet med Steenkul. Jgaar meget kold N. V. Vind og i Nat lidet Frost, men i Dag meere stille og mildere Veir, Fra Nordsøen indkom en dansk Brig, en svensk Pink, 2de Rostokkere og en Amerikaner, den sidste er indbragt af en af vore Kapere og bringes til Kiøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Vore Færgefolk have ikke i Dag maattet komme i Land til Helsingborg, men bleve afviste, dog hvorfor vides ei.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Helsingør den 30te Maji. Blandt de igaar fra Nordsøen indkomne Skibe ere og 2de Amerikanere af hvilke den ene gik syd efter, den anden ligger endnu paa Rheden. De svenske Skibe, som laae paa Rheden og vare bestemte nord efter, gik samtlige til Karlskrone. Det var meget paafaldende igaar, at Samqvemmet med Helsingborg blev standset; Reisende herfra bleve tilladte at komme i Land, men dette blev nægtet vore Færgefolk, som strax maatte vende tilbage, og kom ingen derfra hid. Dog blev det tilladt en til Kommandanten herfra afsendt Adjutant, at komme i Land, der efter at have talt med hiin Kommandant strax kom igien tilbage. Denne Spærring giver Anledning til mange tildeels sørgelige Gissninger. En Kammertjener J. Fyer, som igaar Morges tidlig kom hid, reiste strax til Kbhavn, kom i Aftes tilbage og reiste strax did. Jdag reise atter nogle herfra til Sverrig, men ingen kommer hid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Helsingør d. 31 Maji. Blandt de Skibe, som kom ind igaar nord fra vare 2de Americanere, det ene besat af Kapere, saa og et stor svensk Skib kommende sidst fra Gothenborg. Dette var ogsaa besat af Kapere og da det skal have skudt med Skraa efter den første Kaper, forenede denne sig med flere, bestege og besatte det, samt bragte det til Kbhavn. De fleste af de paa Rheden liggende Skibe ere gangne nord ud. Nogle komme i Dag ned syd fra J Nat gik 2 Kurerer en fransk og en svensk herfra til Helsingborg. Spærringen er i Dag ophørt, og Reisende tillades hid at gaae i Land. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Bekjendtgjørelser. Da Jeg til dette Aars 11de Junii Termin har adskillige Udgivter at udrede, saa giver Jeg mig den ærbødige Frihed, at anmode De Herrer, der ere mig noget skyldig, at afgjøre samme jo før hellere, hvorfore Jeg vil være dem megen Tak skyldig. Tanker i Anledning af Skrivelsen fra Falster, de dyre Tider angaaende, kunde af Mangel paa Plads ikke blive indrykket i dette. No.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Auctioner. Onsdagen den 13 Junii bliver ved offentlig Auction under Hielme Klint paa Møen om Formiddagen. Kl. 10, bortsolgt Vraget af Galeasen Treal, drægtig 24 Læster som der af fjendtlige Barcasser d. 15de Maji blev jaget paa Land, strax derefter bortsælges Ankere, Ankertouge, Seil og alt øvrige til dette Skib tilhørende Takkelage, alt efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner, og det høikongelige General-Commisariats=Collegii nærmere Approbation. Skibet saavelsom sammes Jnventarium forevises forinden af Hr. Starup i Hielm. Stege paa Møen den 31 Maji 1810. Hage & Krenchel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Capital, som anbydes. 800 Rd. Umyndiges Midler under Falsters Nørre herreds geistlige Overformynderie kan i dette Aars 11te Junii Termin erholdes til Laans mod lovbefaler Sikkerhed, hos Torkildstrup den 28 Maji 1810. O. Grundtvig, Herredsprovst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Til førstkommende 11de Junii Termin er udi de Kongelige Godsers Skifte-Jurisdictioner paa Falster at faae til Laans af Umyndiges Midler 341 Rd. 3 Mk. 15 3/4 s. imod anordningsmæssig Sikkerhed. Den eller de som ønsker at erholde saadan et Laan vilde behage inden 14 Dage fra Dato at melde sig hos Undertegnede. Nyekjøbing den 24 Maji 1810 Chr. Selchier. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Hos Kiøbmand J. C. Jensen i Nakskov faaes Ævret Smør fra forrige Aar, for 34 Rd. Fjerdingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Undvigte. Jngeborg Ols Datter ankom i min Tjeneste nu første Maji og forlod samme den 18de om Aftenen uden mit Vidende, hun er høi af Vext, meget før af Lemmer, skal have været iklædt, grønt Tamis Skiørt, grøntplættet Bul, en rød Multums Trøie, hvidt Lærreds Forklæde, mørk Kattuns Huer med smalle blaae Silkebaand, rødternet Tørklæde og Pampusser; advares herved Enhver i Følge Anordningerne, hverken at huse eller hæle hende, samt ombedes de som skulle hende antreffe, mig Underretning derom at give, da alle flydende Omkostninger af mig skal blive erstattet. Munk. Berritzgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Bortkommen. Af det 3die jydske Jnfanterie Regiments 2den Bataillons 8 Musketeer Kompagnie blev igaar Formiddag imellem 8 og 9 slet en Stykkudsk herfra commanderet til Hest i et Tienst-Ærinde, som ingen Ophold kund taale, til Nysted, paa denne Reise var Karlen saa uhældig at tabe sin hele Eiendom, nemlig en Brevtaske med 52 Rd. og 12 s. udi, disse bestod i 5 Stkr. i 10 Rdlr., 2 enkelte Rdlr. og 1. 12 Skillings Seddel samt en liden Nøgle til en Hængelaas. Skulde dette for ham saa betydelige Tab være kommen i gode Finderes Hænder, saa tvivles ikke paa, at den to vil blive udleveret; Karlen er villig til at betale 10 Rd. i Findeløn. – Anmeldelsen derom bedes gjort paa Mariboe Stifts Addresse-Contoir eller hos Undertegnede. Rødbye den 30 Maji 1810. Eisentraut, Capitain Tillæg til Stiftsavisen Nr. 44.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Fra Helsingborg har man modtaget følgende sørgelige Efterretning: Sex Timer efter at Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsen af Sverrig d. 28de f. M. havde taget Afsked fra sin elskte Broder, Hertugen af Augustenborg, der i fire Dage havde opholdt sig hos ham i Ramløse, og i en veemodig Stemning med anelsesfulde Udtryk, skjønt tilsyneladende sund og frisk, havde sagt ham sit Lev vel, henrev en pludselig Død ham; og denne saa elskede og agtede ophøiede Fyrste, som Sverrig havde udkaaret til sin tilkommende Regent, som synes bestemt til med fast Haand midt i Uvejr og Storme at styre Statsroret, var ikke meere. Sverrig og Dannemark kunde deele Sorgen over et fælleds Tab. Det var den Fyrste, der, med de Pligter, hans Stilling som Sverrigs Thronarving paalagde ham, ansaae det forsit høie Kald, atter at forene det sønderrevne Norden, med Broderhaand, og aldrig at lytte til en troløs og indskrænket Politiks Raad, havde selv end Følelsen for hans forrige af ham saa højt agtede og ærede Konge og for hans elskede Fædreneland været mindre varm i hans taknemlige Hierte. En mørk sørgelig Skjebne har saaledes tilintetgjort den fremkomne Spire til Sverrigs og alle Godes Forhaabninger, der ønske at see Dyden paa det ophøiede Sted, som den tilkommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Om de nærmere Omstændigheder ved Kronprindsens Død, som overraskede ham ved den Revne der under hans befaling blev holt i Nærheden af Helsingborg, har man følgende Efterretninger: J det Øjeblik da det Mornerske Husarregiment gjorde en Attaqve, saae man Kronprindsen, som var til Hest, i stærk Salop, men i en ulige Retning, at ile hen mod den venstre Fløi. Adskillige af hans General=Adjutanter fulgte ham. - Men efter at have redet omtrent et Hundrede Skridt fremad, saae man ham tabe Hatten, og bemærkede derpaa strax, at han ikke længer var Herre over sin Hest. J denne Tilstand, reed han endnu nogle 100 Skridt, og styrtede derpaa baglends, ned af Hesten. Adskillige Offisserer havde fulgt ham med mueligste Hast, og General Adjutand Holst, som Kronprindsen havde taget med sig fra Norge, var tilligemed Grev Sparre i samme Øjeblik hos ham. Man fandt ham uden Følelse og Bevidsthed udstrakt paa Jorden; han aandede vel endnu men kun svagt. Strax derpaa kom Livmedicus Rose til, som Kongen, da Kronprindsen paa sin Reise var bleven upasseligette Stationer fra Hovedstaden, havde sendt efter ham fra Stotholm, Dog al Hielp var forgieves. J største Hast havde man søgt at faae en Seng; men da den blev bragt, levede Kronprindsen allerede ikke mere, og hans dyrebare Liv havde ophørt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-05
Efter disse Omstændigheder maa man antage, at Kronprindsen allerede paa Hesten havde tabt Bevidstheden, da han ellers ville have havt Kraft nok til at regiere den. Sandsynligt var altsaa hans Fald fra Hesten en Følge
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
4de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 45. Kongelig privilegerede. Addresse=Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Fredagen den 8de Junii, 1810. Redigeret, ere og forlagt af C. C. Schultz, rende Aarsdag i Mariboe og privilege ner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Spanien. Sevilla den 24de April. Den udførligere Jndberetning om Fortets Madagordas Erobring er denne: Den 21de om Morgenen Kl. 4 bleve Batterierne for Matagord afmaskerede og deres Jld af 40 Canoner og Mørsere rettede imod den fjendtlige Marine, der laae i Canalen imellem Matagorda og Slottet Puntalet, hvor de understøttede Matagorda, og lagde mange Hindringer i Veien for de Franskes Arbeider. Der blev skudt med gloende Kugler. Et Linieskikblev truffet. Det kom paa Øjeblikket i Brand. Saavel det, som adskillige Bombardeer-Gallioter og Corvetter maatte strax forlade deres Post. Nu blev hele Angrebet stilet imod Matagorda. Desuagtet gjorde dog Fortet Modstand indtil den 22de om Morgenen, og det havde maaskee kundet holde sig 24 Timer længere, dersom ikke een af de Franskes Bomber, der faldt i et Krudt-Magazin, havde sprengt samme i Luften, forstyrret Værkerne og dræbt mange Folk. Nu blev Garnisonen forknyt, indskibede sig i skyndsomste Jil og overlod Fortet til de k. Tropper. – J den paafølgende Nat satte de Franske dem fast i Fortet, istandsatte Værkerne, og rettede de der værende 21 Canoner imod Cadix. Fortets Erobring maa have gjort et stort Jndtryk paa Jndvaanerne i Cadix og det saa meget mere da nu de fjendtlige Skibe kan angribes paa deres Ankerpladse og kan ikke uden om Natten stiele dem til at komme i Forbindelse med Caracca og den indre Havn. De Franske kan og høste den Fordeel deraf, at de nu med deres Batterier kan rykke nærmere imod Cadix og bombardere den, imedens den liden Flotille af Bombardeer- og Canonbaade, som allerede er udrustet, kan til samme Tid blive samlet i Canalen ved Tracadera, 20 af disse Skibe ere allerede bevæbnede og de øvriges Bygning gaaer rask fra Haanden. Naar i det øvrige en 1000 til 1200 beløvede Søefolk bleve sendte til Spanien, saa troer Hertugen af Dalmatien, at det vilde være til stor Fordeel som hans kl. M. Tjeneste, baade med Hensyn til Skibenes bemanding og til at holde Fastlandet i Respect og lægge Hindringer i Veien for Handelskibene, Han haaber tillige, at da den uhyre sammenpakkede Folkemængde i Cadix lider Mangel paa mange Fornødenheder, vil den snart underkaste sig og forjage selve Engellænderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Hertugen af Treviso har, efterat han har renset Kysterne indtil Ayamonte og slaaet et Corps, truffen Anstalter til at holde Jndvaanerne i Omegnen i Underdanighed. General Brüyer er rykket ind i Estremadura med en stærk Colonne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Paris den 24de Maji. Daglig marscherer her igjennem mange Jnfanterie- og Cavallerie-Regimenter, deels til Spanien, deels til Kysterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Fregatten Charles, der skulde seile med en riig Ladning af Viin og andre Vare til St. Malo, har forlist den 9de om Aftenen. Mandskabet blev reddet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
(Over Frankrig).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
London. d. 18de Maji. Fr. Burdett vil for personlig Fornærmelse indgive en Klage, baade imod Taleren i Underhuset, og imod Sergent at Arms, der har fængslet ham. - Af den første fordret han i Erstatning 30000 Pd. Sterl. og af den sidste 20000 Pd. Sterl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
De engelske Krigskibe i det adriatiske Hav have fordet meste forenet sig ved Sicilien, hvorpaa de befrygter et Angreb, Jtalien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Neapel den 3die Maji. J Fægtningen som en Deel aff vores Flotille, nemlig 1 Fregat, 1 Corvette, 1 Brig, en Cutter og 6 Canonbaade havde den 1ste dennes med en engelsk Fregat, har den Høistcommanderende mistet den ene Arm, den Næstcommanderende faldt, 2 Officicter ere saarede. Desuden tælles 30 Døde og 90 Saarede. Fregatten og Corvetten ere ilde tilredte; Briggen sank strax efter Affairen. Den fjendtlige Fregat blev fordreven, der i Havbugten havde lagt mange Hindringer i Veien for Forbindelsen med Hovedstaden. Den førte 50 Canoner. Gena den 16de Maji. Den 13de hørtes fra Vesten en hæftig Canonade. Nu veed man, at nogle engelske Krigskibe havde angrebet Havnene ved Noli og Vado, i den Hensigt at bemægtige sig de der for Ankere liggende Handelskibe; men Fortets Batterier tvang Engellænderne til at tøfle af med tomme Hænder. Nu er Besætningen paa begge Steder forstærket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Tyrkiet. Efter Breve fra Constantinopel skal selve den eng. Gesandt Hr. Adair have raadet Porten til Fred med Rusland, om den endog skulle kjøbes med nogle Opofrelser; men Porten synes ikke tilbøielig til at opofre (med det Gode) det Mindste af sine europæiske Besiddelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Tyskland. Fyrstendømmet og Staden Regensburg blev den 22de Maji overgivet til Kongen af Bayern med fuldkommen Souverainitets=Ret. Der tales alt mere og mere om, at Østerrig skal nyde Erstatning for de ved sidste Fred aftraadte Lande, nemlig i Jnviertel, Triest, Fiume, en Deel af Kärnthen, Krain, Croatien og Tyrol.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Maribo d. 7de Junii. Tanker i Anledning af Skrivelsen fra Falster de dyre Tider angaaende. (Jndsende.) Begivenhederne i den physiske, som moralske Verden hænge sammen i en Kiæde, jo meere man forfølger de enkelte Leed, hvoraf den er sammensat, jo hældigere bliver man i at uddrage rigtige Resultater, J Stiftsavisen er anført nogle Aarsager til Føde varenes Stigen hvoriblandt nemlig denne, at de mange Udenbyes frie Slagtere fornemmelig skulde være Aarsag til Kjødets Stigen i Prisen, og at jo mere deres Antal tiltog, desto dyrere blev og Kreaturene, Denne Sætning behøver en nærmere Undersøgelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Natten imellem d. 31de Martii og 1ste Junii lykkedes det den modige og snilde Lieutenant v. Schult at afskiære fra den Convoj, der paa ovenmældte Tid laae ved Albuen, en Kuf, der var lastet med 1800 Td. Rug. Kuffen stak 14 Fod dybt, men da det just var Høi-Vande, ankom Hr. Lieutenanten lykkelig og vel til Kiel med sit Bytte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Dersom nedenstaaende umenneskelige og grusomme Adfærd bærer Sandhedens Præg, saa skulde man næsten fristes til at troe, at Engellænderne nu have aflagt et sædeligt og uddannet Folks Caracteer og antaget Barbarers og Cannibalers Umenneskelighed, Raahed og Hævngierrighed, der netop er et Hovedtræk i de Vildes Caracteer. - Udgiveren anseer Beretningen hverken for meer eller mindre end den er – en Skipper Efterretning. Den er følgende: En fransk Kaper ved Navn Kirschner fra Danzig, der allerede tilforn 2de Gange har været i engelsk Fangenskab skal i disse Dage have mødt en Galease og spurgt om den ingen Amerikanere havde seet? Der blev svaret, at der laae 2de under Bornholm. Caperen styrede Cours did og fandt 2de Skibe under amerikansk Flag. Caperen begyndte paa Øjeblikket at fyre, men de 2de foregivne Americanere toge snart Masken af, aabnede Canonportene og gave Caperen deres hele glatte Lag. Det var engelske Fregatter. Følgen deraf var, at Kaperen med Mandskab blev taget og Skibet opbrændt. – J 3de Dage var Caper føreren og Mandskabet, der bestod af 21 Mand og 2de smaa Drenge Ombord hos de Engelske. Jmidlertid blev Caperføreren i en Krigsret dømt til at hænges. Dommen blev paa Øjeblikket fuldbyrdet i Overværelse af det fangne Mandskab. Strax derefter bleve ligeledes paa engang de 21 Mand ophængte under Stor-Raaen. - De 2de smaa Drenge bleve satte i Land i det Meklenborgske med den Forpligt ei i Fremtiden at afgive dem med Caperier. - Er dette sandt, saa kan man sige med Sandhed - - O Tider - O Sæder!!!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Kjøbenhavn d. 2 Junii. Kjøbenhavns Vexelcours den 1 Junii. 396 tre Maaneder, 399 kort. - J Hamborg var Coursen paa Kiøbenhavn noteret d. 29 Maji 405 to Maaneder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-06-08
Helsingør den 1ste Junii. Den 26de f. M. satte 2de eng. Slupper efter en Jagt, som kom fra Jylland, men Skipperen, da han saae at han ikke kunde undkomme, satte selv Jld paa den imellem Raaleie og Gilleleie, saa at Fjenden fik intet af den. Jgaar kom en svensk og en preussisk Galease ind nord fra og en Amerikaner fra Narva, syd fra. J Dag kom ind nord fra en Amerikaner og 2de store svenske Skibe; 2de Jagter.