JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-16
Auctions-Placat. Ved 3 Auctioner, som afholdes Løverdagen den 5te og 19de Marts, samt 2den April dette Aar, om Formiddagen Kl. 11, opraabes til Bortsælgelse den afdøde Gaardmand Peder Johansens og hans efterlevende Enkes fælleds Boe tilhørende Gaard Nr. 1 i Egense Bye her paa Falster, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr., med Konge= og Kirketiende af Gaardens Hartkorn og efter de Conditioner, som ved Auctionerne vorde bekjendtgjorte og forinden kunne erfares hos undertegnede Skifteforvalter. Første og anden Auction afholdes paa Falsters Birks Tinghuus ved Nykjøbing. og den tredie paa forbemeldte Gaard i Egense. Hvilket herved efter Placaten af 22 April 1817 og til de Lysthavendes Efterretning kundgjøres. Falsters Birk, den 5 Febr. 1836. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-16
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Matros Niels Jensen og forhen afdøde Kone Anne Christine Christensdatter, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer, for mig som Skifteforvalter. Nyekjøbing paa Falster den 12te Februar 1836. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-16
Jfølge passeret Forlig og Indførsel, samt efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver 2de, Arvefæstegaardmand Niels Clausen i Nøbbet, under Grevskabet Christianssæde, tilhørende Fælledsparter paa Nøbbet Skov, hver paa 2 Tønder Land, bortsolgt ved een eneste Auction, som afholdes paa bemeldte Grevskabs ordinaire Tingsted ved Pederstrup Fredagen den 26de Februar 1836 om Formiddagen Kl. 11. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Pederstrup den 2den Febr. 1836. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-16
Arvingerne i Stervboet efter afdøde Hans Andersen Børre Huusmand i Vesterboe i Lollands Nørre-Herred, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Nakskov den 11te Febr. 1836. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-16
Jfølge herom taget Bestemmelse blive de Kjøbmand Preter Kronmanns Fallitboe tilhørende faste Eiendomme nem a. Gaarden Matr. Nr. 7475, paa denne Byes Søndergade, bestaaende af 11 Fag Forhuus, Grundmuur, 2 Etager høit, der afgiver en smuk og beqvem Beboelse for een eller to Familier udenfor Borgerklassen, et Sidehuus paa 9 Fag, af Muur- og Bindingsværk, indrettet til Vognremisse, Lo og Lade, et Baghuus paa 14 Fag Muur og Bindingsværk, indrettet til Stald, Brænderie m.v.,med en dertil liggende smuk Hauge paa 1/2 Td. Land, og et Vænge paa 8 Tdr. Land, og b. Huset Matr. Nr. 78 paa samme Gade, bestaaende af et Forhuus paa 8 Fag Muur= og Bindingsværk, indrettet til Beboelse, og et Halvtag til Pakhuus. opbuden til Salg ved 3de Auctioner som afholdes i Stederne selv, Løverdagen den 27de Februar den 12te Marts og 2den April førstkommende, hver Dags Formiddag, over den førstnævnte Eiendom Kl. 10, og over den anden Kl. 11. Conditionerne ere forinden første Auction, til Eftersyn hos Undertegnede. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 8de Februar Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-16
I Kjøbmand Baggers Enkes Boe her i Byen der en taget under Skiftebehandling som Fallit, bliver en Skiftesamling afholdt paa mit Contoir, Mandagen den 29 Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvorved Bestemmelse agtes taget, om hvad der skal foretages med Boets Eiendele m. v.; hvilket herved bekjendtgjøres. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 11te Februar, Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-16
J Følge Reqvisition af vedkommende Udlægshaver bliver den Sognefoged Rasmus Clausen tilhørende og i Brandersløv Sogn beliggende Gaard Holmegaarden kaldet, med tilliggende Jorder af Hartkorn 15 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 7/5 Alb. saavelsom en Parcel paa 6 Tdr. 3 Skpr.: Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes Tirsdagen den 15de og 29de Marts samt Onsdagen den 13 April d. A. Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Gaarden selv. Denne Eiendom, der er beliggende Miil fra Nakskov tæt ved Landeveien, har et Areal af circa 170 Tdr. Land udmærkede Jorder, en Lystskov ved Gaarden, paa 2 a 3 Tdr. Land og en Tørvemose paa circa 5 Tdr. Land, hvilken sidste kan afgive en betydelig aarlig Jndtægt. Vaaningshuset afgiver Boepæl for en Familie udenfor Bondestanden. J dette Efteraar er 36 Tdr. Land besaaet med Hvede og 14 Tdr. Land med Rug, der alt staaer meget godt. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning saavel for Pantecreditorer, som Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22 April 1817. Nakskov den 4 Febr. 1836. Hammerich. Christian Andreas Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-16
Birkedommer og Skriver i Grevskabet Knuhtenborgs Birk, gjør vitterligt, at for mig andrager Procurator J. C. Larsen her af Mariebo, hvorledes han, som befalet Sagfører for Anne Pedersdatter, Enke efter afdøde Gaardmand Peder Rasmussen Trane i Skovhuse, finder sig beføiet til, grundet paa det samme Enke meddeelte beneficium paupertalis, og allernaadigst Bevilling af 18de December 1835. at indstevne, til Mortificationsdoms Erhvervelse, Den eller Dem, som maatte være i Besiddelse af een, til afdøde Gaardmand Hans Andersen i Stokkemarke, af nævnte Enkes afdøde Mand Gaardmand Peder Rasmussen Trane, den 21de Januar 1804 for 99 Rd. D. C. udstædt og den 1ste Februar f. A. tinglæst Obligation, hvorved er givet Pant i Debitors Eiendomsbygninger i fornævnte Skovhuse, med denne Obligation at fremkomme og Adkomst dertil at bevise. Thi bliver paa Grund heraf lovlig indstevnet, med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af bemeldte Obligation, at møde in Fa den Grevskabet Knuhtenborgs Birkeret, som holdes paa det ordinaire Tingsted paa Hovedgaarden Knuhtenborg her i Lolland, den første Tingdag i Juni Maaned 1837, lovbefalet Tingtid, for der og da med ommeldte Obligation at fremkomme og lovlig Adkomst til samme at bevise, da Citanten i Mangel heraf vil, i Overeensstemmelse med Bevillingen og efter nærmere fremsættende Paastand, vorde givet Mortificationsdom. Forelæggelse eller Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Dets til Bekræftelse under min Haand og mit Embeds Seigl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-16
Grevskabet Knuhtenborg Birks Contoir, Mariebo, den 3die Februar 1836. C. A. Møller. (L. S.) Peter Christian Valentin, Byfoged og Byskriver i Mariebo Kiøbstad, Dommer og Skriver i Grevskabet Christiansholms Birk, Giør vitterligt: at forhenværende Gaardmand, nu Aftægtsmand, Rasmus Larsen af Hundsebye under Grevskabet Knuthenborg i Lolland for mig har andraget, hvorledes han, ifølge allerhøieste Bevilling af 1 September 1835, finder sig beføiet til at indstevne Den, eller Dem, som maatte være i Besiddelse af een, eller flere, af de efternævnte ham frakomne Panteobligationer, nemlig: 1, en af Grovsmed Peder Mathiasen i Mariebo, den 11 Junii 1813, udstedt og den 5te Julii næstefter inden bemeldte Kiøbstads Byting læst Obligation paa 333 Rd. 2 Mk. S. V., hvorved er givet første Prioritets Panteret i det ham tilhørende Huus paa Torvet i Mariebo, saavelsom Alt, hvad han iøvrigt eier eller eiende vorder. (Creditor er i Obligationen benævnt Rasmus Larsen Due.) 2. en af Charlotte Lucilie Schulz, født Petersen, i Mariebo, den 11te Junii 1820, udstedt og den 10de Julii næstefter inden bemeldte Kiøbstads Byting læst Obligation paa 200 Rbd. Sølv, hvorved er givet første Prioritets Panteret i en Deel i Obligationen specificerede Effecter, saavelsom hvad hun i øvrigt eier, eller eiende vorder. en af Skræddermester Frederik Meier i Mariebo, under 11te April 1824, udstedt og Dagen efter inden bemeldte Kiøbstads Byting læst Obligation paa 100 Rd. Sedler, hvorved er givet første Prioritets Panteret i et ham tilhørende i Mariebo Søndergade, under Matr. Nr. 108, beliggende Huus; og 4. en af Bager Ephraim Krøyer i Mariebo, under 18de Januar 1830, udstedt og den 25de f. M. inden bemeldte Kiøbstads Byting læst Obligation paa 500 Rbd. Sedler, hvorved er givet første Prioritets Panteret i et ham tilhørende i Mariebo Østergade, under Matr. Nr. 50, beliggende Huus, med denne eller disse Obligationer at fremkomme og sin Adkomst dertil at bevise. Thi indstevnes herved, med Aar og Dags Varsel, Den, eller Dem, som maatte have nogen af forommeldte Obligationer i Hænde, at møde inden Mariebo Byting, som holdes paa Raadhuset i Mariebo den første Mandag i Julii Maaned 1837 Formiddag Kl. 10, for der og da med benævnte Obligation, eller Obligationer, at fremkomme og sin lovlige Adkomst til Samme at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, i Overeensstemmelse med Bevillingens Jndhold og efter sin nærmere Paastand, vil erhverve Mortifications Dom paa oftnævnte Obligationer. Forelæggelse, eller Lavdag, er afskaffet ved Forordningen af 3 Junii 1796.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-16
Til Bekræftelse under min Haand og Jurisdictionens Segl. Mariebo Byfogedcomptoir den 11 Februar 1836. Valentin. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
30te Aargang. No 15. baaBollands-Falsters Vidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
Udenlandsk Politik. Paris (s. f. Nr. Pag. 65 og 66). Den 3die dennes og følgende Dage fortsattes Vidneforhørene i den fieschiske Proces. Vidnet Magnier's Forklaringer bevægede Boireau til at tilstaae hvad han tidligere havde nægtet, at han oftere var kommen til Pepin, og at denne en Dag havde sagt til ham: Nu Boireau, Reven nærmer sig, det hedder, at man vil Kongen tillive, en Galeislave som sigter godt, staaer i Spidsen for Complottet. B. tilstaaer endvidere, at han efter Pepins Anmodning var reden forbi Fieschis Bopæl den 27de, ligeledes at han havde bragt F. det omforklarede Bor, men alt uden at vide i hvilken Hensigt det skeete. Pepin benægtede Rigtigheden i disse Udsagn. Forøvrigt ere kun Vidnerne Nina Lassaves og Lavocats Forklaringer i Forhørene af 3die og 4de, af Jnteresse. Nina Lassave, Fieschis Maitresse, 19 Aar gammel, enøiet, men dog alligevel med et ret smukt Ansigt, havde været hos ham den 26de og seet Maskinen, men fundet F. saavel dengang, som da hun den følgende Dag fandt ham i en Skjænkestue tilligemed Morey, i et slet Lune. F. havde forbudt hende at komme til ham den 28de. Desuagtet var hun paa Veien, da hun 30 Skridt fra hans Bopæl hørte Explosionen. Forvisset om, at F. var Gierningsmanden til Ulykken, gik hun næste Dags Morgen til Morey, der i Førstningen anstillede sig uvidende, men senere, da de efter Aftale traf sammen ved Barriere du Throne, hvorfra han førte hende til en Restaurateur, bebreidede F., at han havde ladet de 3 Flinteløb slet, at han ikke havde fulgt hans (Moreys) Raad at skyde sig med en Pistol. J denne Anledning faldt F. levende ind med disse Ord: "Javel, man havde raadet mig at jeg skulde skyde mig, men jeg foretrak at bestige Fredagen den 19de Februar 1836. Skafottet. Jeg har opdaget Alting, gjort mig nyttigere for Staten end hele Nationalgarden. Jeg har gjort en Revolution umulig for 10-20 Aar, maaskee for stedse, sat Regjeringen i Stand til at være paa sin Post, og gjort det muligt for Kongen overalt at gaae uden Fare. Fieschi forklarede videre, at Morey selv havde ladet alle Flinte løbene, men de 3 af dem saa slet at de skulde springe, for at dræbe ham. Hr. Lavocats Udsagn vinder fornemmeligen Jnteresse derved, at de noget formilde den mod F. vakte Afsky. Lavocat
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
(11 Aar, Jnspecteur ved den kongelige Gobelins Fabrik og Oberstlieutenant i Nationalgarden) forklarer, at Fieschi var ført til ham af en Tapet fabrikant, Hr. Cannes, og forestillet ham som en for politiske Forbrydelser Domfældt. Saalænge F. stod i hans Tjeneste, viste han ham den oprigtigste Hengivenhed og mange væsentlige Tjenester, som Commandeur for den 2den Legion. Han marscherede bestandig i den forreste Række, siger Hr. L., og udmærkede sig altid ved Mod og Klogskab. Senere var F. i Cholera-Tiden Hr. Cannes's og Lavocats omhyggeligste Pleier. Men da L. blev underrettet om at F. falskeligen havde angivet sig som en politisk Domfældt, afskedigede han ham, og saae ham først igjen i Fængslet. Om det Passerede ved den foromtalte Diner hos Pepin, blev blandt flere, den Deputerede Levaillant afhørt, men han nægtede baade at have brugt den ham tillagte Udladelse, som og at der blev omtalt andet end, hvad den maadeholdneste Mand kunde tillade sig. Man fortæller, at F. er givet Haab om at blive forskaanet for Dødsstraf, og at han selv nærer dette Haab, men Andre ville vide, at Regjeringen allerede træffer de fornødne Forberedelser til hans Henrettelse, som med al mulig Offentlighed skal foregaae Dagen efter at Dommen er falden. Forøvrigt er F. vedvarende ved godt Mod. Forinden Retten den 6te dennes var sat, præsenterede en Advocat ham et Stambogsblad, paa hvilket F. Portrait var tegnet. F. meente smilende, at dette Portrait i det mindste ikke havde smigret ham. Han greb en Pen og skrev under Portraitet: "Jeg finder mig meget hæslig!" Fieschi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
Endnu er det nye Cabinet ikke constitueret, og af hvem det vil komme til at bestaae, derom ere Pariserbladene uenige. Kun der stemme de overeens, at Kongen har tilbuden Hr. Humann Finantsministeriet, og at han har afslaaet det. Fortrydelig herover skal Kongen have yttret: "Denne Humann har opblæst Ballonen, og gjort Alt færdigt til den luftige Fart, og nu vægrer han sig ved at bestige Baaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
England. Den kongelige Trontale udtrykker Haabet om at Freden vil blive uforstyrret, og grunder fornemmeligen dette Haab paa Englands inderlige Forbindelse (intimate union) med Frankrig. Skiøndt der ikke er indløben Svar fra de forenede nordamerikanske Staters Præsident, paa Englands tilbudne Mægling mellem disse Stater og Frankrig, forventes dog Differencerne mellem disse 2de oplyste Nationer bilagte, og at Borgerkrigen, i Spanien snart vil blive tilendebragt ved den nuværende spanske Regjerings kloge og kraftige Fremgangsmaade. Trontalen hentyder dernæst paa Nødvendigheden af Søemagtens Opretholdelse, for at beskytte Englands udbredte Handel, og gjør endeligen Parlamentshusene opmærksom paa de Gjenstande, der fordre deres nøieste Overveielse. Blandt disse udhæves især Prøvelsen af Municipal-Corporationernes Tilstand i Jrland. – Forøgelsen af den britiske Marine (som man formoder til 8 a 10,000 Mand) har atter fængslet Journalernes Opmærksomhed paa Rusland. – J London er fra de derværende Polakker udgaaet en Opfordring til den engelske Nation, at antage sig deres betrængte Fædrelands Sag. – Som et Exempel paa Folkets Uvillie mod Orangisterne, anføres, at da deres Stormester, Hertugen af Cumberland, som er vendt tilbage fra Fastlandet, for nogle Dage siden kom ud fra St. James Pallads, blev han Gaderne igjennem fulgt af en Sværm af Pøbel der hilste ham med Skrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
Portugal. Prindsen af Coburg bliver først ventet til Lissabon i Marts eller April Maaned. Man mener at han vil blive udnævnt til Generalissimus. Discussionerne over Deputeret Kammerets Svar paa Trontalen varede i tre Dage. Næsten alle Oppositionens Amendements ere antagne, og deriblandt et, ved hvilket det er gjort Ministrene til Pligt, ikke at knytte Handelsforbindelser med de Magter, som ikke have anerkjendt Dronningens Regjering, medmindre de erkjende Retmæssigheden af Kampen mod D. Miguels Despotie. og Fædrelandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
Provindsialstænderne i Roeskilde. St. Tid. af 10de og 13de dennes, indeholde: 1) Sagen. ang. Grev Reventlows Andragende om Affattelsen af en ny almindelig Lovbog. Det er et almindeligt Ønske, siger Proponenten, at de Forskrifter og Bestemmelser, som vor Lovgivning indeholder, maatte ordnes efter deres Gienstande, de mangelfulde rettes og fuldstændiggjøres, de, som kunde give Anledning til Tvivl og Misforstaaelse, borttages eller authentisk forklares, og det Hele gives den Orden, Fuldstændighed, Tydelighed, Overseelighed og Concision, som er saa vigtig for dem, der ikke ere retskyndige. Han tillod sig derfor at foreslaae en Petition om en ny Lovbogs Udarbeidelse, og at Arbeidet maatte overdrages til een Mand, hvorimod han fraraader Lovcommissioner. Committeens Majoritet (Bang og Haagen) har i dens Betænkning ikkedestomindre anseet det tvivlsomt, hvorvidt en saadan Omdannelse af vor Lovgivning var tilraadelig, eller om Hensigten derved tilfulde kunde opnaaes at give den Ulovkyndige en tilstrækkelig Veiledning til at kjende sine Rettigheder og Pligter, og for Øieblikket at være saa meget betænkeligere, som Regjeringen er beskiæftiget og har nok at gjøre med at ordne saamange andre, for Landets almindelige Jnteresse, vigtige Forhold. Committeens Minoritet (Algreen-Ussing) fandt derimod ingen anden Betænkelighed derved, end denne sidste af Majoriteten, men i Resultatet vare de enige i, at der for Tiden ikke synes at være tilstrækkelig Anledning til at indgaae med Petition om den foreslaaede Gjenstand, hvilket Forsamlingen billigede efter Afstemning, med 47 Stemmer mod 18, 2) Sagen om Ophævelsen af Frd. af 19de Marts 1817, om Logbøger og Skibsjournaler. Efterat Committeen havde afgivet dens Betænkning, og Sagen paa befalet Maade var discuteret, besluttede Forsamlingen at indstille, at benævnte Frd, maatte vorde hævet, at de ved Lovens 4219 paabudne Journaler skulle være gjennemdragne og autoriserede af vedkommende Autoritet, uden Ophold og uden Bekostning for Skipperen, samt at det maatte indskjærpes, at Journalerne fores overeensstemmende med dette Lovsted; 3) Sagen ang. Ligningen af de med Stænderforsamlingen, forbundne Omkostninger, hvilken vil blive nærmere omtalt i et følgende Nr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
Efter Hamb. Corresp." af 6te dennes, skulle Studenter og Borgere i Kiel, paa Kongens Fødselsdag være blevne saa uenige paa et offentligt Sted, at den tilkaldte Vagt saae sig nødsaget til at gjøre Brug af sine Vaaben, for at bringe Rolighed tilveie, hvorved Flere bleve saarede, iblandt hvilke en Student endog farligt. En stor Deel Studenter ere arresterede. Den, efter al Sandsynlighed, ved Mordbrænderhaand brandlidte Proprietair C. H. Hansen paa Marienlyst, skal have modtaget Tilbud om, i Mindelighed at afgjøre Sagen i Anledning af hans offentligen førte Anker over Veivæsenet, og da han ei har kunne erholde Beneficium ved Underretten, i denne Sag, der rimeligviis endnu vil vare i mange Aar, frygter man, at han, paa Grund af de dermed forbundne Udgifter, vil see sig nødsaget til, hvor nødig han end vil det, at indlade sig paa Forlig, dersom hans Medborgere ved denne Leilighed ikke yde ham virksom Bistand. Da det nu vildevære høist beklageligt, om en Sag, der har saastor almeen Jnteresse, og hvorved det kommer an paa at lade Sandheden vederfares Ret, og at bringe Misbrug for Lyset, der kun altfor længe have upaatalt gaaet i Svang, erklærer Kjøbenhavnspostens" Redaction, skjøndt uopfordret og ubemyndiget dertil af Hr. Hansen, sig villig til at modtage og tilstille ham den Understøttelse, som Medborgere maatte finde sig foranledigede til at yde til denne Sags Fremme. Strax efter denne Jndbydelse var skeet, ere allerede flere Bidrag indsendte. Regnskabet over Bankens Jndtægter og Udgivter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
for Aaret fra 1 Aug. 1834 til 31 Juli 1835 er nu udkommen. Efterat i dette Aar 510,156 Rbd. Sedler, ere henlagte og efterat 200,200 Rbd. ere afbetalte paa Laanet af 4 Febr. 1820, beløber, ifølge samme Seddel massen sig endnu til 16, 199, 158 Rbd. og af Laanet, af 4 Febr. 1820 bliver endnu tilbage 2,990,900 Rbd. foruden de paaløbende Renter a 4 pCt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
Elisabeth Cathrine Stahr, som tidligere har været omtalt i dette Blad, som den, der i Krystalgaden i Kjøbenhavn havde etableret den saakaldte Fandens Hovedkasse, er ved Høiesteret frikiendt for Actors videre Tiltale, imod at udrede Actionens Omkostninger i den mod hende anlagte Sag, hvori hun beskyldes for at have givet sig af med at spaae og tildeels taget Betaling for sine Spaadomme, saavelsom for paa anden Maade at have benyttet sig af nogle Tjenestepigers Overtro til at bedrage dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
J Aarhuus Stift vare efter Landemode-Acterne i Aaret 1835 Eierne til 166 Kirker deels blevne sagsøgte, deels truede med Sags Anlæg for Mangel af Jstandsættelse af de paa disse Kirker udsatte Mangler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
Den 21 Januar afbrændte total Leerseisgaarden i Frorup Sogn i Fyen, under Holkenhavns Gods, og Mandagen den 26de derefter, afbrændte i samme Sogn, en anden Gaard, uden at Aarsagen til Jlden kan opdages. Eieren til den sidste Gaard har Hr. Styrmand Laubs Mod (Søn af Stedets Præst) at takke for, at han erholdt det meste af sit Jndboe reddet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
Af N. Zeitung underrettes man om, at der i Holsteen klages over, at Brevportoen der i de sidste 100 Aar er bleven betydelig forhøiet, medens den næsten i alle Lande er bleven nedsat ved den overordentlig tiltagende Brug af Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
Af det officielle Afsnit i Nr. 29 af Archiv for Søvæsenet erfarer man, at den danske Flaade forØieblikket bestaaer af 7 Linieskibe, 8 Fregatter, 5 Corvetter, 5 Brigger, 3 Skonnerter, 3 Kuttere, 56 Kanonbaade, 2 Kanonjoller, og 4 MorteerChalupper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
(Jndsendt.) Kjøbenhavnsposten har i Nr. 38 optaget den løgnagtige Efterretning, der har været indført i en af de franske Journaler og derfra er overgaaet i nogle tydske Blade: at der i Danmark ved en Petition var bleven andraget paa at sætte Finantsministeriet, under Anklage, fordi det havde undladt at aflægge Regnskab. Ligeledes har Kjøbenhavnsposten meddeelt den Nyhed: at Brans "Minervar indeholder Udkast til en Petition, stillet til Stænderforsamlingen i Jtzehoe, om at Forsamlingen vilde tage den Beslutning at erklære: at der er Grund til at sætte det kongelige Finants ministerium under Anklage for den kongelige Throne, fordi det i en Tid af over 20 Aar har undladt at opfylde den kongelige Befaling af Aaret 1813, om Offentliggjørelsen af et aarligt Budget. Enhver seer strax, at dette Udkast er ligesaa taabeligt, som hiin Efterretning er lognagtig. Det er nemlig bekjendt, at det kongelige Reskript af 5te Januar 1813 til det danske Cancellie, om et aarligt Budgets Forfattelse og Bekjendtgjørelse, er udtrykkeligen ophævet ved et andet kongeligt Reskript til de Finants-Deputerede af 9de Februar 1816, der, ved at indføre en anden Bestyrelsesmaade af Finantserne, og derfor at foreskrive Reglerne, tilføier i § 4. at som en Følge af Forestaaende, bortfalder den ved Vort Reskript til Vort danske Cancellie af 5te Januar 1813 befalede aarlige Budgets Forfattelse. Begge Reskripter ere optagne i Algreen-Ussings Reskript-Samling. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
Skibsefterretninger. Kiel den 6te Febr. Følgende Sammenligning viser, hvormeget Skibsfarten gjennem Øresund Aar for Aar aftager. J Aaret 1831 passerede gjennem Sundet 12,946 Skibe; i Aaret 1832, 12,202; i Aaret 1833, 10,985, i Aaret 1834, 10,605 i Aaret 1835, 10,255. Paafaldende er især Formindskelsen af den engelske Skibsfart, gjennem Sundet, hvilken fra 1831 til 1835 er sunket fra 4772 Skibe til 2472.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-19
Nykjøbing. Fra Lolland er hertil indløben Efterretning om en ligesaa sørgelig som skrækkelig Begivenhed. Som der fortælles, kjørte Baronesse Bertouch-Lehn, Enke efter sidst afdøde Besidder af Baroniet Sønderkarle, den 15de dennes om Aftenen fra Mariboe til Lungholm i en lukket Vogn, hvori foruden hende og en lille Datter, vare flere andre Personer. Ved Jndkjørselen til Gaarden væltede Vognen ned i en dyb Grøft, hvorved Baronessen og hendes lille Datter begge brækkede Halsen og droges døde ud af Vognen. Saavidt vides har det øvrige Reiseselskab ikke lidt nogen, i det mindste ikke betydelig Skade, hvorimod Kudsken skal være slemt forslaaet og befinde sig i en sindsforvirret Tilstand. Sandsynligen maa denne Ulykke tilskrives Uforsigtighed af Kudsken, der menes at have været beruset.