JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-04-05
J Hr. Pichons Værk om Algier (som bekjendt har han været Regjerings-Jntendant sammesteds) forekommer det charakteristiske Træk, at imedens der paa Deyens Tid fandtes to Catholske Capeller i denne Stad, som bleve taalte af Regjeringen, gives der nu iblandt Franskmændene aldeles ingen Christelig Gudstjeneste, hverken for de Civile eller for de Militaire, at vore Autoriteter vel have, for at bevise deres Magt over Tyrkernes Gemytter, bemægtiget sig en Moschee, og ladet Korset opplante paa samme – men uden at de endnu have ladet holde nogen Gudstjeneste der!
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Efterretningerne fra de Baskiske Provindser i Spanien lyde meget sørgelige. Begivenhederne i Vittoria stadfæstes; Carlisterne have der udøvet de største Vederstyggeligheder. Qvotidienne meddeler i Dag en Bulletin fra den Kongelige Armee i Navarra, undertegnet af Don Thomas de Zumala Carreguy og dateret den 18de d. M.; den er stilet til General-Commandanten Zavalla. Han beretter deri, at han samme Dag om Morgenen Kl. 9 har angrebet Vittoria paa tre forskjellige Punkter. Den venstre Fløi trængte frem, under et stort Blodbad, lige til Hovedtorvet; Dronningens Tropper undgik at vorde nedsablede tilhobe, ved at trække sig tilbage i Husene. Den høire Fløi maatte concentrere sig, da den blev anfaldet i Ryggen af 200 Peseteros (Dronningens lønnede Milits). Denne hele Skare maatte springe over Klingen, saa stort var Carlisternes Raserie. Jmidlertid gav Zumala Carregny Ordre til Tilbagetog, efterat han havde holdt sig tre Timer i Staden. – Jfølge Privatefterretninger bleve Dronningens Tropper pludseligen overfaldne af Fjenden og maatte kaste sig ind i Casernerne. Carlisterne brandskattede derpaa Staden og toge adskillige Hundrede Jndvaanere med sig som Gidsler; af disse lode de med koldt Blodnedskydes 119 Jndividuer, dog skulle disse, efter andre Beretninger, have været fangne Peseteros. En af disse Ulykkelige slap derfra med Livet, og slæbte sig, trods sine Saar, lige til Vittoria. Af en Proclamation fra Carlisternes Anfører seer man, at General Quesada havde gjort ham Tilbud, hvilke han imidlertid havde tilbageviist med Foragt. J dette Actstykke kaldes Don Carlos: Carl V. af Castilien og Carl VII. af Navarra. J Lequeitio, Bermeo, Mundaca og andre mindre Stæder i de Baskiske Provindser, der ere i Carlisternes Besiddelse, er Alt, hvad der i mindste Maade var mistænkt for Liberalismus, bleven fængslet. Siden Quesaada er afmarscheret med 3000 Mand til Navarra, forstærkes Antallet af hine Bander fra Dag til Dag Wien, den 23de Marts.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Posten fra Constantinopel er ankommet; Brevene ere imidlertid endnu ikke alle uddeelte; de faa, som Handelstanden, har erholdt, have liden Jnteresse. Achmed Pascha ventedes til Hovedstaden. Han skal have lagt Vejen over Odessa, for den at indskibe sig. Det Russiske Admiralitet havde allerede tidligere erholdt befaling, at holde et Linieskib i Beredskab, i det Tilfælde, at den Tyrkiske Ambassadeur skulde gaae over Odessa Ved Achmed Paschas Afreise fra Petersborg var dette endnu ikke afgjort, da han ventede i Moskau at forefinde Breve fra Constantinopel, der vilde foreskrive ham, om han skulde tage Vejen over Odessa eller igjennem Fyrstendømmerne. Skeete det Sidste, saa vilde Hospodarernes desinitive Udnævnelse synes besluttet i Constantinopel, efterdi Achmed Pascha betegnes som Commissair, der fra Portens Side skal foretage Hospodarernes Jndsættelse.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Over Genua have vi Efterretninger fra Spanien og Portugal, der give en sørgelig Skildring, af Tilstanden paa Halvøen. Dronningens saavel som Don Pedros Anseelse skal være sjunken betydeligt, og Prætendenternes Forhaabninger med Hensyn til den Spanske og Portugisiske Throne synes – efter de modtagne Breve at dømme : at være vorede overordentligt: Antallet af deres Venner skal være særdeles tiltaget, formedelst de forkeerte Forholdsregler af Regentskaberne i Madrid og Lissabon. For at komme i Besiddelse af Regjeringen kunde de, som Mange have yttret, er gjøre noget bedre, end roeligen at lade Dronning Christine og Don Pedro skalte og valte, thi disse havde udfundet det Middel, ved hvilket de efterhaanden kunne gjøre sig forhadte af Enhver. Det kunde være mueligt, at Don Carlos handlede i denne Aand, hvoraf hans hidtil viste Uvirksomhed allene forklares.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
J Gaar havde den Kongl. Preussiske Statsminister, Hr. Antillon den Ære, at vorde modtaget af Hs. Majestæt Keiseren, i en Privat-Audients. Hs. Majestæt Keiserens Sundhed synes igjen at styrkes Dag for Dag, og tillader Allerhøistsamme allerede nu at opoffre sig til Stats-Forretningerne, med sin sædvanlige Anstrængelse, lige fra den tidlige Morgen indtil den sildige Aften. Grev Laling, der, efter Baron Los Afreise indtil Hr. Sullivan de Gras Ankomst, fungerede som Belgisk Charge d'Affaires ved det Østerrigske Hof, er i Gaar afreist til Brussel. De af Franske Tidender udbredte Rygter om allerede indledte Underhandlinger med Hensyn til Hertugen af Orleans Formæling med en Tydsk Prindsesse – ere ugrundede.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Amsterdam, den 25de Marts. Jkke uden Forundring seer man her af Belgiske Blade, at man i Brussel ei allene for fuld Alvor frygter et Jndfald af vor Hær, men at forskjellige Belgiske Tidender endog ere fuldt og fast overbeviste om, at vore Tropper blot vente paa Prindsen af Oraniens Ankomst, for at rykke over Grændsen. For Jnd landets Skyld gjøres nu vistnok ingen Gjendrivelse behov fra vor Side, da Udlandet imidlertid af de Hollandske Blades Tauched letteligen kunde drage den Slutning, at der herskede Sandhed i hine foruroligende Rygter, som de Belgiske Blade udsprede, saa troe vi at burde erklære, at ikke det Mindste er os bekjendt om alle hine Rustninger. Tvertimod vide vi, at de mange Permitterede, som paa bestemt og ubestemt Tid opholde sig i deres Hjemstavn, endnu ikke ere indkaldte, og at vor Correspondence fra Hæren ikke med et Ord omtaler nogensomhelst mærkelig TroppeConcentrering, men at man med det Første venter Prinds-Feldtmarskalkens Ankomst dertil, da han sandsynligviis, efter en saalang Fraværelse, vil lade Tropperne passere Revne. Og netop de Tilberedelser, der foretages til denne Revue, ere høistsandsynligen den eneste Grund, der har givet Anledning til hine krigerske Rygter, med hvilke man i Belgien indjager Tropperne og Borgerne denne Dødsangest.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Berlin, den 20de Marts. Man vil her være underrettet om, at adskillige Discussioner ere opstaaede imellem Cabinetterne i London og Paris, i Anledning af den Douanelov, som Hr. Thiers har forelagt Deputeret kammeret. Man havde i London smigret sig med, at den nuværende Franske Administration vilde i Særdeleshed lade det være sig magtpaaliggende, at fremme Jndførselen af Engelske Productioner i Frankrige, men seer sig nu skuffet, og er især opbragt imod Hr. Thiers, der ved sin Nærværelse i England skal have bidraget til at vække slige sangninske Forhaabninger. Lord Grey skal have besværet sig i Paris og truet med at gaae tilværks imod Frankrige paa samme Maade, som dette har gaaet frem imod England. Han vil lægge høi Told paa Jndførselen, af alle Franske Silkevarer, saavelsom paa raa Silke og Vine, dersom man ikke indfører Modificationer i de Franske Douanelove. Hertugen af Broglie skal være bragt i megen Forlegenhed herved, men tillige have fast besluttet, at opbyde Alt, for paa en venskabelig Maade at bilægge denne Differents, der i enhver Henseende er vigtig nok, da den angaaer materielle og tillig bydende Jnteresser.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Petersborg, den 19de Marts. Jo heftigere de Angreb vare, som man i de sidste tre Aar fra Tribuner og i de offentlige Blade tillod sig imod Rusland, deste ærefuldere er den Politik, som vor Regjering ved alle forekommende Tilfælde har viist ved sine Handlinger, desto seirrigere er den fremstaaet af de lidenskabelige Angreb, ved hvilke man søgte at gjøre dens Charakteer mistænkt i den offentlige Mening. Den nyligen med den Ottomanniske Port sluttede Tractat, ifølge hvilken vore Tropper maaskee snart ville rømme Fyrstendømmerne, Udnævnelsen af Hospodarer overlades Sultanen, og adskillige for den Ottomanniske Port høist gunstige Modisicationer i de Betingelser, som Tractaten i Adrianopel indeholder – kan gjælde som et nyt Beviis for det Petersborgske Cabinets Uegennyttighed og vil vistnok af den store Pluralitet, blandt det Europæiske Publicum vorde anseet som saadant. - Dersom man vil mindes, med hvilken Forfærdelse Efterretningen om den forlangte og tilstaaede Russiske Jntervention i de Tyrkisk Ægyptiske Anliggender optoges i Frankrige og England, hvorledes den Harme, som man i hine Lande følte over denne Begivenhed, ikke engang lod sig nøjes med de meest hadefuldeste Forhaanelser, hvorledes man fandt Behag i, at opstille de eventyrligste Formodninger, blot for at kunne lyse et Anathem over Ruslands umættelige Ærgjærrighed, – og naar man sammenligner disse lidenskabelige Exclamationer og Rodomontader med den Handlemaade af vor Regjering, der siden er traadt forDagens Lys, da erholder man et Resultat, af hvilket det ikke vilde være vanskeligt at fatte det Orientalske Spørgsmaal fra det sande Synspunkt, og efter Ret og billighed at dømme imellem Rusland og sammes Modstandere. – Jmedens man i Deputeretkammeret i Paris gjorde allehaande bemærkninger med Hensyn til den nærforestaaende Deeling af det Ottomanniske Rige, analyserede den Russiske Regjerings ærgjærrige Hensigter, der ikke ved nogensomhelst Kjendsgierning kunde mindste Maade bevises, og med den ædelste Selvfornægtelse lagde Beslag paa den Andeel af Arven, som Frankrige vilde tage for sin Part – blev Portens Existents beskyttet af en Russisk Hær, ved Stipulationerne i tvende med Rusland sluttede Tractater sikkret for Fremtiden og saaledes retfærdiggjort i sin Tillid til vor Monarchs høimodige Sindelag. – J Øvrigt vil maaskee Fremtiden for den, der skulde forsmaae, at lade sig undervises af Fortiden – endnu frembyde Meer end een Leilighed til at gjøre sig bekjendt med de egentlige Drivefiedre i den Russiske Politik.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Da det ny nationale historiske Drama. Den Almægtiges Arm har reddet Fædernelandet, nyeligen blev givet, var Theatret propfuldt. Ved Stykkets Slutning fremtraadte det hele Opera-Personale paa Skuepladsen, og istemte den skjønne Folkesang: Gud beskjærne Keiseren. Som ved et Trylleslag reiste det talrigt forsamlede Publicum sig og accompagnerede, under lydelig Jubel, Sangerchorets Stemmer. Sangen maatte gjentages, for end en Gang at opvække den sande Enthusiasme, der her yttrer sig ved enhver Leilighed, hvor det gjelder at lægge Folkets Kjærlighed til Monarchen og Fædernelandet for Dagen.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Alexandrien, den 15de Februar. Mehemed Ali er, tilligemed sine Ministre, endnu i Cairo, og vil maaskee blive der endnu i 2 Maaneder; han venter Jbrahim Pascha fra Syrien, for at raadslaae med ham angaaende dette Land. Foruden den Franske og Engelske Consul er nu ogsaa den Russiske Consul, Hr. Duhamel, i Caro. Hovedøjemedet af denne diplomatiske Sammenkomst er, at opretholde Freden i Orienten, og at forhindre ethvert Angreb paa de af Storherrens Provindser, der grændse til det Ægyptiske Territorium.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Jfølge de nyeste Efterretninger fra det Røde Hav, har den berygtede Rebel Turki Bilmez taget Flugten til Obeida; Nogle paastaae, at han er fangen; hvorledes dette end forholder sig, er dog saa meget vist, at Oprøret er undertrykt og at de Ægyptiske Tropper have taget Yemen i Besiddelse, uden at møde synderlig Modstand.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Indenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Nestved-Egnen. En Væversvend fra Kjøng Fabrik har i 1/2 Aars Tid siddet arresteret i Vordinge borg for et formeentlig begaaet Tyverie af 500 Rbdlr. i afvigte Sommer; men da han ikke kunde overbevises, var han for nogen Tid siden løsladt af Arresten. Kort derefter, omtrent midt i Februar Maaned, begav han sig til en Broder, som er Skræder i Nestved, og i Forening fulgtes begge Brødrene om Aftenen udtil et Par Folk, som boede enhalv Miils Vei fra Præstøe og vare bekjendte for formuende. Efterat være traadt ind i Stuen, hvor Mand og Kone befandt sig, foregav de at være udsendte fra Forvalteren paa Beltringe, med Anmodning til Folkene at indfinde sig hos Forvalteren endnu samme Aften; men det afslog de, og efter flere forgiæves Prøver paa at faae dem ud af Huset, kastede Skræderen sig over Manden og Væveren over Konen med en Strikke, som han forsøgte at faae om hendes Hals. Konen, som var temmelig stærk, værgede sig fortvivlet og naaede i Slagsmaalet at faae en Kniv fat, som laae paa Bordet, hvormed hun skal ham frygteligt i Ansigtet, over Hænderne og paa Benene, saaledes at han fuld af Blod maatte opgive sit Forsæt og flygtede med Broderen ud af Huset, efterladende deres Hatte. Personerne bleve strax derefter grebne og førte til Arresten i Præstøe, hvor de have bekjendt, rigtig nok at have været i Huset, men ingenlunde for at skjæle; derimod havde Væveren fattet en saa lidenskabelig Kjerlighed til Konen, at han kun vilde omfavne hende, og disse Omfavnelser var hun saa uforskammet at gjengielde ham med Kniven. Haabentlig ville de nærmere Forhører bringe den sande Bevæggrund for Dagen.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
(Hempels Avis.)¬ J sidste Ribe Avis læses: Den efter Kiel. Correspbl. i d. Av. No. 22 omtalte Historie fra Reinfeld, om en Russisk Officeer og dennes Tjener, er i et senere No. af samme gienkaldt, som aldeles ugrundet, end ikke Rygte om en Udaad, som den fortalte, existerer.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Ogsaa mellem Ribe og Kolding vil nu, paa Andragende til Generalpostdirectionen fra Opsynsmand Thomsen paa Slodborghuus, blive oprettet en Dagvognsbefordring, som kommer til at staae i Forbindelse med en Dagvogn mellem Kolding og Fredericia, samt med de øvrige bestaaende Jndretninger af samme Art, Denne Dagvogn afgaaer saaledes første Gang fra Ribe den 15de dennes. Fra det Holsteenske. – Et sørgeligt Beviis paa hvorliden Kjøbelyst her for Tiden findes til Landeiendomme giver den fra den Kongl. Amtstue i Pinneberg til Salg averterede høist smukt, en lille Miil fra Hamborg og Altona, beliggende Frigaard Collau. For denne Eiendom, der for circa 20 Aar siden, altsaa paa en Tid, da der, formedelst de Franskes Jnvation, fandtes kun liden Lyst til slige Grundbesiddelser, blev der endnu betalt 45,000 Mk. C., der er omgivet med Skov, indeholde c. 36 T. Land, har 9 Bygninger, er assureret i Brandkassen for 11,360, samt taxeret for 17000 Rbd., og indbringer for Øjeblikket ved en meget billig Bortforpagtning, en Nettoprovenne af c. 990 Mk. C. (forhen har denne været 3500 Mk.) er der hidtil kun blevet buden 5000 Mk. C.,(Aarhuus St. Tid.)
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Tre a 4 Mile østen for Randers er falden saamegen Snee, at Veifarende har ved Nattetid sat Vogne fast deri, og ei kunnet komme frem.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
(Randers Avis.) Aalborg, den 29de Marts. – Resultatet af Folketællingen heri Byen den 18de Februar er følgende: Mandligt Kjøn: Gifte. 1035. Ugifte. 2220. Enkemænd. . . 97. Qvindeligt Kjøn: Gifte. 1035. Ugifte. 2258. Enker. 405.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
J alt 7048.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
En høist mærkelig Forskjel i Antallet imellem Enkemænd og Enker. (Aalborg St. Tid.)
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Kjøbenhavn, den 5te April. Søndagen den 6te April 1834 anlægges Hofsorg for den afdøde Hertug Alerius Frederik Christian af Anhalt Bernburg, som bæres paa sædvanlig Maade i 8 Dage.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Gjellerup og Sunds Sognekald i Ribe Stift, gammel Angivelse 350 Rd. – Sognekaldet til St. Knuds Kirke i Odense og det dermed forbundne Stiftsprovstie for Fyens Stift samt Provstiet for Odense Herred, 1000 Rd. – Vodder Sognekald i Ribe Stift, 178 Rd.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Sognekaldet i Kjøbstaden Ærøeskjøbing, 260 Rd. - Ormslev og Kolde Sognekald i Aarhuus Stift, 375 Rd. – Orbek Sognekald i Fyens Stift, 270 Rd. – Sahl og Eising Sognekald i Ribe Stift, 320 Rd. Ved Kongelig Resolution er PræsteTienden af 100 Tdr. Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Lønningsfond. – Breidabolstad Sognekald paa Jsland, 187 Rd.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
3 Mk. - Gislum, Vonsild og Theestrup Sognekald i Viborg Stift, 361 Rd. (Alle Embeder efter den gamle Angivelse til Embedskat.)
Berlingske Tidende, 1834-04-05
I. Sognekaldet for Skive Kiøbstad og Anneret Resen i Viborg Stift; efter gammel Angivelse anslaaet til 467 Rdlr., efter den nyere: a) Korntienden af Sognenes 209 Tdr. tiende pligtigt Hartkorn, samt af Slive Sogns Kongetiende, med hvilken Sognepræsten er beneficeret, udgjør 51 Tdr. 3 Skpr. Rug, 133 Tdr. 3 Skpr. Byg, 73 Tdr. Havre. b) Refusion &c. 1 Td. Rug; 4 1/2 Td. Byg, (tilsammen efter Capitelstaxten af Værdie omtrent 400 Rbdlr. Sølv. c) Midsommer= og Paaske rente &c. 80 Del Æg, 8 Lispd. Smør og 14 Rbdlr. d) Of ser og Accidentser 250 Rbdlr. e) Til Præstegaarden hører et Areal af 12 Tdr. Land; desuden hører til Gaarden en liden Eng, en Indhegning med Træer og et Stykke Hedejord. – Paa Embedet hviler en aarlig Afgift til Skive Borgerskole af 60 Rbdlr. Sølv, paa Grund af det residerende Capellanies Nedlæggelse; desuden en Gjeld for Præstegaardens Jndkjøb, hvoraf en Deel muelig vil blive Kaldet paalagt, at afdrage og forrente dog neppe over 2000 Rbdlr. Enkepension svares.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 26de Marts er Professor, Stiftsprovst og Sognepræst, H. G. Clausen, Ridder af Danebrogen og Danebrogsmand, efter Ansøgning i Naade entlediget som Lærer i Homil tik og Catechetik ved Pastoraleminariet og Medlem af dettes Direction, samt ligeledes som Medlem af Directionen for Almue- og Borgerskolevæsenet i Kjøbenhavn; og i hans Sted er Sognepræst ved Frelsers Kirke, Provst Dr.Phil. N. Schack, Ridder af Danebrogen, tillagt Ordre om at indtræde i sidstnævnte Direction, og residerende Capellan ved Frue Kirke i Kjøbenhavn, G. H. Waage, beskikket til Lærer ved Pastoralseminariet og Medlem af dets Direction.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Under Rentekammeret. Den 15de Marts er Bogholder og Correspondent ved den kongelige grønlandske Handel, A. G. F. Duncan, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension, hvorhos han er udnævnt til virkelig Kammerraad; og er under samme Datum i hans Sted udnævnt til Bogholder og Correspondent hidtilværende Assistent i bemeldte Handels Bogholder, Correspondence- og Revisions-Contoir, A. R. Rosenstand.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Den 14de Marts har Kjøbmand C. Lind i Lemvig faaet Bevilling til at være Strandings-Commissionær i Thisted Toldsted.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Theatret. Mandagen den 7de April, Kl. 6: Donna Diana, Lystspil i 3 Acter paa Vers, oversat efter Wests Bearbeidelse af Moretos Spanske Original ved Forfatteren af Skuespillet Navnet eller det hurtige Frierie; udgivet af Hr. Justitsraad, Theaterdirecteur C. Molbech. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 31te Marts og 1ste April: Particulier Wade fra Malmøe; Kbd. Krøyer fra Maribo; Handlende Eschenburg fra Corsøer; Komd. Heyman, Thomsen, Thaulon, Gulda, Kappen, Bock, Lindboe og Blomqvist, Handlende Fæhrmann og Trump fra Helsingøer; Proprietair Kall fra Borsholmsgaard; Værtshuusholder Blegind og Strømpehandler Melgaard fra Aarhuus; Dreiermester Steffensen fra Flensborg; Strømpehandler Jensen fra Horsens; Handlende Luis fra Kiel; Lieutenant og Commandant Kruse paa Kyholm; Kbd. Schalburg fra Nyborg Farver Kopman fra Assens; Mægler Roede fra Drammen; Avlsforvalter Destinen og Strømpehandler Pedersen fra Callundborg; Guldsmedmester Schmith fra Aalborg. Dampskibet Frederik den Sjette afgik i Torsdags Eftermiddags Kl. 6. til Kiel med følgende Passagerer: Capitain i Søe-Etaten Bodenhoff med Kone og to Børn; Lieutenant Wulff, Kammerjunker, Capitain ved Jngenieurcorpset Krag; Frøken Waltersborff, Directeur Heidemann, Klædefabriqveur Renck; Kjøbmændene Petersen, Tvermoes, Wade, E. og H. Heyman, Graaf, Friedlænder, Molvbray, Warburg, Lorie, Tromp, Fæhrmann, Lindboe, Thomsen, Thaulow, Boek, Lohlein, Bornholm og Gulda; Jfr. Schmidt; Consul Munck af Rosenschild; Viinkyper Jürgensen; Dhrr. Moldenhaver, Koppen, Salchow og Bruun; Proprietair Bülow; Architect Maack. – Til Møen og Falster: Jfr. Smidth; Dhrr. Hage og Schierbek.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 4de April 1834. Hamborg 2 M. - a vista 207 ½. - Species 207. Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 6 3/4 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 87 1/2 a 87 3/4. Dito uden Renter i Sedler 90 ½ a 91. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 1/2 a 102. Dito i Sedler 105 a 105 1/2 Rbd. Norske Speciesedler 164 1/2 a 165. Svenske Sedler 45 3/4 a 46 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld, 3 pCt. Engelske Laan, ved Wilson et Comp. 71 a 71 1/2. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 103 a 103 1/2. Dito dito til 4 pCt. 100 ½ Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 100 1/2. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbank-Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Kjøbenhavns Torvepriser, den 4de April 1834. Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Rug, Td. 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Hvede, Byg, toradet Td. 2 Rbd. - Mk. 4 s. a 2 Rbd. - Mk. 12 s. Byg, sexradet Td. 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Td. 1 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Erter, Flesk, røget Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. Flesk, grøns. Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. - s. a 1 Rbd. 2 Mk. - s. Smør. Pd. - Rbd. 1 Mk. 2 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 4 s. Snes. Rbd. 1 Mk. 1 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 3 s. Æg, Pd. - Rbd. - Mk. 14 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Giær, Sjell. Smør, Td. Rbd. a 2 Rbd. Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Efter lange og smertefulde Lidelser hiemkaldte Gud til det bedre, Tirsdagen den 1ste dennes, min elskede Kone Susanne Elisabeth, født Birch, i sin Alders 32te Aar. F. Hansen. t vi fra Island have modtaget den sörgelige Efterretning at vor kjære, Sön, Borger og Handelsfactor i Reikevig, Peter Jacob Rist, der ved Döden er afgaaet den 4de Februar d. A., i en Alder af 36 Aar; det bekiendtgjöres herved for deeltagende Slægt og Venner. Kiöbenhavn, den 5te April 1834. J. Rist, Inger Rist, Comd. Capt. föd Hyssing.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
Den 28de f. M. døde min kjære Kone Anna Charlotte Mariane Christensen, født Ballauff, hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Venner og Bekiendtere. J. P. Christensen, Kiøbenhavn, den 4de April 1834. Pakhuusforvalter ved Kiøbenhavns Toldbod. ratu1) Hvorledes Mangel paa Foder, ved øde Jords=Opdyrkning, især i Begyndelsen, kan gaaes imøde, et af de kongelige danske Videnskabers Selskab kronet Priisskrift af B. F. Rønne, heftet 24 s. 2) von Haven, Anviisning til en Staldfødring med Frugtvexel, 24 s., faaes hos Boghandler 5. Soldin i Pilestrædet Nr. 117.
Berlingske Tidende, 1834-04-05
AVERTISSEMENT.