Politivennen, 1802-01-01
Godt Vand og slet Vand. Mennesket sætter i den naturlige Stand især Pris paa de to Livsfornødenheder godt Vand og god Luft. J det emiliserte Liv er der skrevet nok om Nytten heraf og Skadeligheden af det Modsatte; og dog er der neppe noget Anliggende, hvori det mere sandes, at Theori og Praxis saare sjælden findes forenede, og at den er vel saameget fortjent af Selskabet, der hielper til at en erkjendt Sandhed, bringes i Udøvelse, som den der opdager eller oplyser denne Sandhed. Jeg forbigaaer at tale om, hvorledes samme Mennesker, der meget vel kjende Jndflydelsen af den indaandede Lufts Egenskaber ere til højeste Forundring nøjsomme med den elendige Luft vi saa ofte og af saamange Aarsager ere underkastede at indaande. Jeg forbigaaer, at man endnu ikke har anbragt Ventilatorer paa vore Skibe, endskjønt denne Opsindelse alt er ligesaa gammel som dens Nytte erkjendt. Luften er et usynligt Element, hvis Nærværelse mange Mennesker først ved Næsen, altsaa først ved dens Urenhed, maae overtyde sig om; hvor var det vel almindeligen at vente, at meget skulde gjøres for dets Renhed, da saamange Gjenstande, der med alle Sandser kunne fornemmes, vidne om Menneskets Skjødesløshed og Ulyst til at sætte Foden uden for det slidte Spor. Vandet nydes paa en kjendeligere Maade end Luften. Det kan beskues, smages, lugtes. Vi kjende allerede saamange Sygdomme, som Brugen af flet Vand foraarsager. Vi ynke Tyroleren, der ved sit slette Vand skæmmes med Gevæxter paa Halsen, vi ynke de Lande, hvis brakke Vand paadrager Jndvaanerne langvarig Koldfeber. Her er Fordærvelsen af Vandet og Følgen altfor iøjefaldende; men troer man da ikke at ethvert Vand, der endog kun i liden Grad afviger fra sin rene Tilstand, har skadelige skjønt ikke saa kjendeligen ikke saa hastigen fremkommende Følger? Vist nok. Og Københav, neren bør ynke sig selv, der ikke har andet Vand, end det forplumrede og væmmelige Vand, der fra de tilgroede Søer tilflyder ham igjennem raadnende stinkende Trærender. Maaskee mangen vil sige, at til Køkkenbrug er dette Vand saa godt som et andet, da Grumset kan kan affies, og de opløste Jorddele ved Kogningen tabe den skadende Kraft; til at drikke raat behøver Københavneren ikke bedre Vand da han ikke drikker raat Vand. Men denne usle Jndvending bortfalder af sig selv. J hvormange Køkkener bliver Vandet vel siet? Er man da altid vis paa at vore Kokkepiger koge Maden nok, eller vide vi ikke alle af Erfaring, at det Modsatte ofte nok har Sted? See vi ikke ofte nok paa Bunden af vore Drikkekar at vi nyde to Elementer istedet for eet? Og lad det end være sandt, at der i København drikkes for lidet naturligt Vand, saa er det vel dog unægteligt, at noget drikkes, og ikke mindre sandsynligt at meget mere blev drukket, dersom ikke vort Postevand ofte skræmmede alle Sandser tilbage. O, gid vi blot havde reent og skjønt Vand. Københavneren behøvede ikke længe at betænke sig paa at gjøre det til sin Lædskedrik. Melk, denne især for Ungdommen ellers saa kjære Drik, er det her plat umligt at erholde ufalsket. *) Øl kan forfalskes, især 1) Det var at ønske at nogen af de utallige, der bedrages af Melkesælgerne, vilde klage til Politiet, da dette vilde give vor aarvaagde stærkere Sorter; og skjøndt man virkelig kan faae meget godt Øl i København, er det dog vitterligt nok, at der idelig og idelig høres Kiager af Øldrikkerne, snart over at de ikke faae det den ene Gang som Den anden snart over at de undertiden maae bie rumme Tider inden de faae deres Bestillinger. Ogsaa Viin veed man altforvel kan af Viinhandlerne, naar disse vilde være samvittighedsløse, forfalskes med saadanne Jngredientser, der virke som en langsom Gift i det menneskelige Legem. Det gode Vand, naar dette kan haves, er derfor den eneste Drik, ne Politimester Lejlighed til ogsaa at faae fat paa disse Slags Bedragerier. *) At stærkt Øl kan forfalskes med skadelige Ting er kun alt for sandt, og det er bekjendt nok at man for nogle Aar siden troede at dette blev begaaet af nogle Øltappere. At der i øvrigt maae skee Ting ved Ølfabrikationen, som Opsyn, og gode Anordninger nagtet, ikke ere altfor rigtige, synes at kunne formodes allene deraf, at det skal være ulige fordelagtigere at være Bryggerkarl end Brygger. hvori man ikke behøver at befrygte Forfalskning. Og skulde man da tvivle om, at jo mangen, der elsker sin Sundhed, vilde mere end hidtil er skeet drikke den kostbare Drik, som Naturen selv rækker os med den kjærligste Moderhaand. Roskilde, der ligger kun fire Mile fra København, har det skjønneste og reneste Vand af en Mængde Kilder, der ere ældre end den første Mældelse Historien indeholder om denne ældste sjællandske Stad. København, der beboes af Konger, af Landets Mægtige og Rige har endnu ikke gjort det mindste for at tilegne sig denne Skat. Vare vi Græker eller Romere havde forlængst en kosthar Agnadukt skaffet os den. Vi have en langt nemmere og ubekosteligere Maade, ved Render, og en ligesaa renfærdig Maade, naar disse Render ere af brændt Leer. Men skulde endog ingen Mulighed, ) findes til at faae et saa*) Hos nys omtalte Nationer var det ikke sjældent at Akvadukter byggedes, eller Veje og offentlige Haver m. m. anlagdes af enkelt dant Anlæg istand, saa vilde dog en Vandvogn, som idelig gik imellem København og Roskilde nok betale hvad den kostede, og, naar Københavnerne først fik Smag paa Vandet, maaskee snart give Anledning til fleres Anskaffelse, eller endog til det forønskede Rendeanlæg selv.