JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Proclama. Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret, ere Alle de, som maatte formene at have noget at fordre i den ved Døden afgangne Karen Nielsdatter, Enke efter forhen afdøde Harer, Niels Nielssen Olstrup, hendes Stervboe, indkaldte med tolv Ugers Vars, for saadant deres havende Krav inden forbemeldte Tids Forløb for undertegnede Skiftecommission at anmelde og beviisliggiøre. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 12te October 1835. Mourier. V. Jacobsen. 82 1834 & 1835. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre afgangne Catechet og Organist Wilhelm August Hegers Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagt tage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 1ste October 1835. Mourier. V. Jacobsen,
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Ved Proclama, som blever læst i den Kongelige Lands Over 291 - 1834 & 35. Ret, samt Hof= og Stads=Ret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Bodil Kirstine Andersen, fød Grønberg, Søemand Frederich Behrend Andersens fraskildte Hustrue, hendes Stervbo indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 1ste October 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Da afgangne Capitain-Lieutenant i Søe-Etaten Jens Christian Frederik, Nissens i Aaret 1807 afdøde Enkefrue Anne Marie Nissen, fød Kellinghuusen eller Kiellinghuusen, hendes Boe er bleven reassumeret i Anledning af, at en Capital af 750 Rd. i kongelige Obligationer, hvoraf nu afgangne Jomfrue Sara Maria Kønigsfeldt, skulde nyde Renterne saalænge hun levede, er tilligemed Renter fra Sidstnævntes Død indbetalt til undertegnede Skifte=Commission; saa indkaldes herved med Aar og Dags Varsel de lovlige Arvinger efter forhenværende Anne Marie Nissen, fød Kellinghuusen eller Kiellinghuusen, til at møde her i Skifte=Commissionen for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission Kiøbenhavn, den 2den October 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Da Arbeidsmand og Sygevogter paa Qvarantaineindretningen paa Kye holm, Søren Pedersen Aggerup, ved Døden er afgaaet og hans Boe taget under Skifterettens Behandling, saa indkaldes hans Creditorer med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede beskikkede Skifteforvalter. Grevskabet Samsees Skriverstue, den 30te Septbr. 1835. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Aar 1835. No. 248. den 17de October. Løverdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter Avertissements-Tidende. Berlingske politiske og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
London, den 9de October. – Ogsaa i Jrland, blandt andre Kjøbmandstanden i Dublin, foranstalter man store Gjæstebud for O'Connell, som vedbliver af alle Kræfter at understøtte Ministeriet Melbourne. – Den 6te d. M. fandt en talrig Forsamling af Haandværks-Foreningens Medlemmer Sted. Hr. Cur ran foreslog allerførst, at Foreningen skulde udsætte alle politiske Sammenkomster i tolv Maaneder, hvis nemlig ikke inden denne Tids Forløb et Tory Ministerium atter kom i Spidsen for Forretningerne, og som Bevæggrund til sit Forslag angav han, at man maatte bortrydde enhver Mulighed, til at berede den nuværende Administration nogen Forlegenhed, da den var i Besiddelse af Landets Tillid. Resolutionen blev modtaget med lydeligt Bifald, saavelsom en anden af Hr. Costello, hvorved den Tillid, man nærede til de nuværende Ministre, skulde udtrykkes. Hr. O'Connell understøttede denne sidste Beslutning med en Tale. Han gik ud fra Tingenes Tilstand for Øjeblikket, der meer end nogensinde for lod ham haabe paa en Forbedring af de irske Forhold. J England og Skotland var nu den Mening almindelig udbredt, at Jrland maatte befries fra den nedtrykte Tilstand, det nu befandt sig i. Den nuværende Regjering i Jrland, med Lord Mulgrave i Spidsen, betegnede en ny Tidsregning for dette Land; thi nu begyndte man endelig, at udøve lige Retfærdighed mod alle Partier. Desuden havde der aldrig blandt Folkepartiet, i Jrland viist sig en saa fast Beslutning, som nu, at vedligeholde Folkets Rettigheder, og at gjøre sig sammes Nydelse værdig. Det vilde komme en Krigserklæring mod Jrland liig, hvis Kongen vilde forandre sit Ministerium. Den, der raadede Kongen til at betroe et Tory Ministerium Regjeringen, vilde derved anrette et almindeligt Blodbad blandt Jrlænderne. Men foruden et liberalt Ministerium var en Reform af Overhuset uundgaaeligt nødvendig, og en saadan kunde lettest fremmes ved Jndførelsen af et Repræsentations System, af en Folke=Valgret, ogsaa for Overhuset; thi der manglede Overhuset intet andet end den Ansvarlighed, som Underhusets Medlemmer have mod deres Vælgere. Til den Ende maatte Antallet af Pairerne i alle tre Riger – hvilke vare at sætte paa een og samme Fod – forstørres betydeligt, og Folket skulde da af samtlige Pairer vælge 120 repræsentative saadanne, det vil sige, een Pair paa 200,000 Jndvaanere, til Medlemmer af Overhuset. Paa denne Maade vilde Kronens Prærogativ, at udnævne Pa rer, blive bevaret, og den nødvendige Valgret overdraget Folket. Mod Slutningen af sin Tale yttrede O'Connell sig i Almin lighed mod alle offentlige og hemmelige politiske Foreninger blandt Folkepartiet, der nu vare saa meget fordærveligere, som de vilde yde Orangisterne et Paaskud for deres Associations=System. Han appellerede til alle retskafne Jrlænderes ærlige Sindelag, og besvor dem, saa meget det laa dem paa Hjerte, at fremme deres Fædrelands Jnteresse, at afholde sig fra alt det, der kunde give deres Fjender nogen Undskyldning og krænke deres Venner.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Angaaende den – allerede omtalte Proclamation, som Don Miguel kort for sin Afreise fra Rom udstedte til Portugiserne, fortæller Courier Følgende: J Proclamationen erklæret Don Miguel, at de Lidelser, under hvilke Portugal sukker, sønderriver ham Sjælen; at det Slaveri, under hvilket Jnsurgent Regjeringen holder det, opfylder ham med Uvillie og Gysen. Men især synes det ham skrækkeligt, at det revolutionaire Parti nu, efterat det har oversvømmet Landet med Mord og Blod, insulterer Religionen og har løsrevet sig fra Kirkens Overhoved, samt at det ved Salget af Kirkegodserne vil overdrage en stor Deel af Landet til ærgjerrige Udlændinge og, hvad endnu mere er, til Englændere, disse gamle, uforsonlige Fjender af Portugals Jndustri, Religion og Sæder. Men bliv kun lidt – hedder det mod Slutningen Redningens Dag er ikke længer fjern. Portugisere, hævner Eder ikke; nærer intet Privathad. Naar jeg atter staaer mellem Eder, vil jeg være den første til at tilgive. Alle Portugisere ere mine Børn. Jeg vil glemme Jndiscreationerne, som de have gjort sig skyldige i. Min Hensigt er kun, at lægge Eders Saar og ved et Baand at forene den store portugisiske Familie. Mine Ønsker ere: Nationens Lykke; min Stræben er at bortrydde Revolutionens Lidelser. Alle de, der slutte sig til mig, og som forlade hiin ugudelige Faction, skulle blive modtagne som Venner. Værer ved godt Mod, Portugisere, Lader Tapperhed og Uforfærdethed være Eders Motto, naar det heldige Øjeblik er kommet. Værer standhaftige mod Tyranni, og Himlen vil krone Eders Troskab og Eders Taalmod, saavelsom Eders Soverains Ønsker og Be Miguel. stræbelser. Cobbetts hele Efterladenskab beløber sig neppe til 15,00 Pund Sterling. J hans Testamente, der er dateret fra 14de December forrige Aar, ere ingen særdeles Legater udsatte. Forlagsretten af hans samtlige Skrivter og hans hele Formue, der nemlig egentlig bestaaer deri, har han testamenteret sin ældste Søn, William Cobbert, og desuden kun bestemt, at hans Liig skal jordes ved Siden af hans Faders og Moders Grav paa hans Fødebyes, Farnhams Kirkegaard.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Paris, den 7de Octbr. – "Moniteuren meddeler Følgende, angaaende Christinernes og Carlisternes Stilling i Catalonien: Man melder fra Perpignan, at Forbindelsen mellem Barcelona, Girona og Figueras er blevet meget vanskelig. Deligencen kan ikke længer komme igjennem. Carlisterne have visiteret den Deeligence, der gaaer fra Barcelona til Perpignan, og derpaa tilladt den at fortsætte sin Vei. Det lader til, at Carlisterne ikke have noget i Sinde mod Figueras, men at de derimod ville vende sig mod Rosas. En Bulletin fra General Pastor indeholder vidtløftige Beretninger om hans Operationer, og omtaler Fremmed-Legionen med Roes. – Gazette de France kaster et endnu tvivlsommere Lys paa Tilstanden i Spanien. Den siger blandt Andet, fra de østlige Pyrenæers Departement af 1ste d. M.: General Pastor sender Bud i alle Retninger, for at faae Hjelp. Han var den 25de f. M. i Gramundt, hvor han ved Gurreas og Fremmed-Legionens Bortmarsch befandt sig i en højst critisk Stilling. 7000 Carlister fra Navarra og Catalonien, omringede ham. Den 30te f. M. havde Carlisterne afbrændt Lado- og truede Figueras. Overalt har Tilstanden i Catalonien forandret sig. Carlisterne, der forhen vare indskrænkede til Forsvar, gaae nu angrebsviis til Værks. Man frygter for et Angreb paa selve Barcelona. Man har allerede forsynet Husene i de omliggende Landsbyer med Skydehuller, og Jndvaanerne i Barcelona vove sig ikke udenfor Stadens Mure."J senere Efterretninger fra Madrid fersikkres, – hvad vi allerede i Forgaars anmeldte – at Grev de las Navas har omsider ladet sig overtales til at standse med sin Marsch mod Hovedstaden. Hr. Mendizaval havde allerede truffet alle nødvendige Forholdsregler til hans Modtagelse og erklæret, at han vilde appellere til Nationens sunde Fornuft mod dette forrykte Menneskes Planer. J Madrid vare Mange af den Mening, at Greven fortjente Strikken, fordi han ikke strax efter Torrenos Fald havde gjort Holdt. Anføreren for den, 5000 Mand stærke Legion fra Estremadura, Hr. Carrasco, var – som vi ogsaa have anmeldt – indtruffet i Madrid, og General Quiroga var afgaaet til sin Post i Granada. General Sebane, som har faaet Commanden over den beredne Garde, er en intin Ven af Mina.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Moniteurens Meddelelser fra Valencia og Barcelona ere samtlige af et ældre Datum; de skildre den i begge Stæder stedfundne Reaction og omtale mange Fængslinger af urolige Hoveder. De franske ministerielle Blade ere iøvrigt slet ikke gunstigt stemte for Ministeriet Mendizaval. Journal des Debats erklærer ligefrem, at Don Carlos skjænker den offentlige Orden meere Garantii end Concessions=Systemet, og skildrer den nye Minister som en Personification af de revolutionaire Grundsætninger. Moniteur du Commerce opfordrer uophørligt til Jntervention, og advarer Børsen, i Paris for al Tillid til Cortes.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Jndenlandske Efterretninger. Viborg. – Landprangerne sværme i Aar som sædvanligt igjennem Landet. Nylig lykkedes det imidlertid vort aarvaagne Toldvæsen at gjøre en ikke ubetydelig Confiskation i Fjends Herred Efter forudgaaet Angivelse requirerede Consumtions-Forvalteren Assistence af Herreds-Fogden, Hr. Kammerjunker v. Bülow, der med største Beredvillighed strax fulgte med. Allerede paa Vejen mødte de ni mistænkelige pasløse Personer, der, som formeentlige Kræmmere, arresteredes. J Nærheden af Landsbyen Smøllerup, antraf man derpaa en Vogn med Contrabande, som anholdtes; den var ledsaget af sex Mennesker, hvoraf fire flygtede og to bleve paagrebne. Vognen henbragtes til Sognefogden i Smollerup, i hvis Vognport desuden forefandtes en anden med ufortoldede Varer, tillosset Vogn, der ligeledes anholdtes. Vognen bragtes nu til Viborg; men, mærkeligt nok, lykkedes det underveis i Nattens Mørke Ejerne af Varerne, eller Andre, at borttage sex Varepakkeraf de 35, som vare forefundne. De formeentlige Kræmmere ere, efter optaget Forhør, løsladte, Sognefogden i Smollerup formedelst sit mislige Forhold suspenderet og Varerne transporterede her til Byen. De ere taxerede til 1610 Rbd. foruden Værdien af den i Smollerup forefundne og, til at dække Udgifterne af Tolden, medtagne Vogn. Det var at ønske, at Consumtions-Væsenet overalt vilde følge det her givne Exempel, ligesom at det ogsaa allevegne vilde finde en lige saa beredvillig Understøttelse af Øvrigheden; kun da vilde det i statsoeconomisk og moralsk Henseende lige fordærvelige Landprang muligen kunne hemmes.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Aalborg, den 12te October. – Næstkommende Onsdag, den 14de October, blive Hr. Candidatus theologi Jocob Rasmus Damkier, som under 22de Juli d. A. allernaadigst er beskikket til Sognepræst for Kjettrup og Gjøttrup Menigheder i Vesterhan Herred, Hr. Candidatus theologi og Adjunct ved Frederiksborg lærde Skole Carl Adolph Balsløw, som under 31te i f. M. allernaadigst er beskikket til Sognepræst for Liørslev, og Ørding Menigheder paa Mors, og Hr. Candidatus theologi samt Adjunct ved Aalborg Cathedralskole Niels Nielsen, som under 26de August d. A. allernaadigst er beskikket til Sognepræst for Tolstrup og Stenum Menigheder i Dronninglunds Herred, ordinerede i Budolphi Kirke. Oldingen, som den 19de Mai f. A. ligesaa højtideligen som hædret helligholdt sit 30aarige Embeds-Jubilæum i det Herrens Huus, hvor han med Nidkjærhed ofte havde tolket Ordet, der højtbedagede Provst og Sognepræst til Riise Menighed paa Ære, Hr. A. H. Wibe, nød atter den Herrens sjeldne Naade, i sit virksomme Livs-Aften den 24de August d. A., omgivet af sin FamilieKreds og enkelte Deeltagende, med forøget Tak og Skjønsomhed mod Gud og Kongen, at ihukomme den Dag, da han for 25 Aar, siden allernaadigst blev kaldet til Sognepræst for bemeldte Riis Menighed.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Fra Aalborg lærde Skole dimitteredes i Aar til Universitetet 7 Disciple, fra Viborg Skole 9 og fra Odense Skole 4.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
J Aarhuus Avis bemærker en Jndsender: "Det contrasterer besynderligt mod de høie Rugpriser man vil have i enkelte af Landets Egne, saasom paa Morsøe og i Horsens, at denne Kornsorkjøbes for Tiden i Ribe Amts vestlige Deel for 2 Rd. H. C. (3. Rbd. 19 3/4 s. Sølv) pr. Tønde. – (Rugen har i længere Tid i Varde saavelsom i Ribe kostet 2 Rdlr. 32 s. H. C. (4 Rbdlr. 3/4 s. Sølv) pr. Tønde.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Kjøbenhavn, den 17de October. Jtzehoe, den 1ste October. – Stænderne have begyndt deres Forsamlinger. Foruden Stænderforsamlingens Medlemmer indtraf her i Gaar Hr. Provst Harms, for at prække ved den Gudstjeneste, der skal holdes; desuden var en stor Mængde Fremmede fra Omegnen ankomet. Sygdom forhindrede imidlertid Provst Harms fra at holde Talen, hvilket skete af General-Superintendent Herzbruch. Kl. 9 om Morgenen forsamlede sig de Tilforordnede med den Kongelige Commissarius, Hr. Conferentsraad Hopp i Klosterets Conventssal, og under hans og Hr. GeheimeConferentsraad v. Brockdorffs Anførsel begave de sig parviis til Kirken, hvor Prækenens Text var 1 Petri 2. 17. Ærer Enhver. Elsker Eders Broder. Frygter Gud. Ærer Kongen."
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Befordringer. Under Rentekammeret: Den 20de September er Commandskriver ved General-Commandoen i Fyen, R. G. Blicherolsen, forundt Secretairs Characteer; den 27de f. M. er Besidderen af Friherskabet Løvenborg, Baron H. F. Løvenskjold, udnævnt til Hofjægermester, og den 1ste October, Fuldmægtig ved den Kongelige Stald-Etats Contoir, P. C. Bussiegel, meddeelt Bestalling som virkelig Kammer-Assessor.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Det Kongelige Theater. J Aften opføres. De to Grenaderer, Comoedie, og De Uadskillelige, Vaudeville J Morgen Aften giver Kongelig dansk Kammermusicus F. C. Lemming en Afterunderholdning paa det Kongelige Theater, hvori han lader sig høre paa Violin og Guitarre. Paa Mandag opføres: Matrosen, Comoedie i een Act af Savage og Lurieu; og Ludovie, Syngestykke i to Acter af Saint Georges, Musikken af Herold og Haleby, oversat af Hr. Skuespiller Overskou.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 16de October 1835. Hamborg 2 M. - a vista 203 1/2 Species 203 1/2. Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 3 1/4 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bco. – Dito uden Renter i Sedler. - Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 102 1/2. Dito i Sedler 194 1/4 Norske Speciesedler 179 1/2 a 180. Svenske Sedler 18 1/2 a 18 3/4 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 71 1/2 a 75. Norske Laan til 4 pCt. i Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) 100 1/2 a 101. Dito dito til 1 pCt. i rede Sølv 100 1/2 a 101. Dito dito til 4 pCt. 100 1/2. Nye dito dito til 4 pCt. r. S. 100 1/2 4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse-Obligationer i Bco. 93 3/4 a 91. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species. – 1 pCt. Rigsbanks Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Kjøbenhavns Torvepriser, den 16de October 1835. Td. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Hvede Td. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, radet Td. 3 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, 6-radet Td. 3 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. Havre Td. 2 Rbd. 1 Mk. 1 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 12 s. Erter, Td. 1 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Flæsk, røget Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Flæsk, grøns. Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. Smør Pd. - Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 9 s. Snesen, Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. Giær. Pd. - Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Siæll. Smør Fr. 12 Rbd. 1 Mk. - s. a 15 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn. Ost min inderlig elskede Mand Peter Berendth Christian Suhr den 6te October omskiftede Tiden med Evigheden, bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner. Horby Præstegaard. Petrine Suhr. fød Koefoed. ventet dede min gode Kone Apolone Christine, fød With, af et apoplectisk Tilfælde den 11te d. M. i sit 64de Aar; hvilket sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Familie og Venner. Ribe, den 13de October 1835. Nielsen, Amtsforvalter.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Literatur. Jdkommet: Andet Oplag af: Om de Statsanliggender, som især kræve Stændernes Opmærksomhed, af J. C. Lange. Indh. Offentlighed i Stænderforhandlinger m. M., Forvaltning af Financer og Stiftelsers Midler, om Statsgjelden; streng Control med offentlige Casser; om Trykkelovene; Ophævelse af Aagerløve; Armeens, Collegi- og Pensionsvæsenets Jndskrænkning; Bankbesparelser; Lettelse af Præsternes Byrder; Lotteriets Afskaffelse; Forbedring af Fængsler og Fattigvæsen; Nedsættelse af Told og Accise; om Prøveryttere; Oprettelse af Laaneindretninger; Veivæsen, Kongereiser, Hoveri; Ophævelse af Thee monopol m. M.; Jagtlovenes Forandring; Uligheden imellem Danmarks og Holstens Rettigheder; o. s. v. Faaes for 12 s. i Pilestræde No. 90, 1ste Sal. Festellungen auf die Holsteinische Landtagsseitung bernehmen alle KöniglickePostamter Schleswig, Holsteins und Dännemark. Der Preis des gedruckten Bogens ist 2 s. Cour., wofür ste den Abonnenten postfrei zugesandt wird. Jtzehoe, den 12ten Octbr. 1835. C. B. Mohns. udkommet: Nyeste dansk original Koge, Bage- og Sylte, samt Slagte, Røge- og Saltebog af H. V. Nielsen, kongelig Kok Fierde giennemseete og forbedrede Udgave, indeholdende 20 Anviisninger til Supper og anden Skemad, saasom Grad, Velling, m.m. 65 Anviisninger til Stege og andre kogte Kiød og Fiskeretter, 12 dito til Fiskeretter allene, 48 forskiellige Sauser til Stege, samt Anvendelsen af mange Slags Hauge værter, saavel til stegte som kogte Retter, 50 Anviisninger til at lave Boller, Klumper, Postege, Buddinger, Kager og Pølser, 37 Anviisninger til allehaande Syltning. 24 Anviisninger til at slagt, røge og salte. Til Slutning en Tabel over hvorlænge alt Slags Kiød der i vort Klima hænge Vinter og Sommer. Bogen faaes indbunden for 6 mk., og den nye original- danske Kage- og Conditorbog, Andet Oplag, 40 s., faaes i Bekens Boglade, No. 57 i Møntergaden, og hos Boghandlerne i Provindserne. Fdkommet: 1) Den forsigtige Dyrlæge, eller Et hundrede og Tyve fortrinlige og prøvede Midler mod Dyrenes Sygdomme og Svagheder. En uundværlig Nød- og Hjælpebog for enhver brav Landmand, Hestecier, Qvæghandler og Slagter. Af J. F. Schulz, Forstraad og Godseier, 32 s. 2)
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Ritmester Barrys Anviisning til Hestenes rigtige Behandling, indeholdende: Beregning over Foderet til en Hest, Forholdsregler, naar der skal rides og kjøres med en Hest, og naar der er redet eller kiørt, at strigle og holde Hesten reen; Hestens Stilling og om Spiltouget ; om Beslaget; Hestens Fodring; om Havren, Høe, Hakkelsen og Strøchalmen; en daglig Fodringsliste. 16 s. Faaes i den Bekenske Hofboghandling, Møntergaden Nr. 57, samt i alle bekiendte Boglader i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Hos C. A. Reizel, store Kiøbmagergade No. 6, faaes: Prædiken, holden i Roeskilde Domkirke ved Aabning ningen af Provindsialstændernes Forsamling den 1ste October 1835, af Biskop Dr. J. P. Mynster, hefter Predigt, gehalten in den Dom zu Roeskilde bei Eroffnung der Versammung der Provinzialstande om 1sten October 1835. Von Bischof, Dr. J. P. Mynster heftet 16 s. Rede des Commissarius des Kønigs, Conferenzrath, Oersted, bei Eroffnung der Situngen der Provinzial, stande i Rothschild, om 1ste October 1835. Ueber sett von J. D. Brandes, M. D., Königl. Leibartte undConferenzrath a. a.; heft. 16 s. Jdkommen er Kortfattet fuldstændig Skole-Stammatik i det græske Sprog, ved Prof. Dr. S. N. J. Bloch. 1 Rbd., Jndbunden 24 sk. J. H. Schubothes Boghandling. mere.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Nyeste Aftenpost. Det tredie Bind af dette Morskabsblad er nu udkommet, og faaes indhæftet, 204 Sider stort i Qvart, for den høist billig Priis 32 Skilling. Nogle faae complette Exemplarer af alle 3 Bind koster 6 Mk., i Bekens Boglade, Møntergaden Nr. 57, og hos Boghandlerne i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
AVERTISSEMENT. Et Tallotto=Collectionen i Faaborg indtil videre er bleven standset, bekiendtgiøres herved.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Den Kongelige Lotto-Administration i Kiøbenhavn, den 16de October 1835. Moltke. Bondo. Hansen.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
aa Comptoiret i Kronprindsessegade No. 388, fornyes dagligen Lodsedler til det 88de Lotteries 5te Classe; ligesom og nye Lodsedler a 25 Rbd. kunne erholdes. B. & C. Bie.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Romanske Strænge. Heraf er i disse Dage fra Rom ankommen : et frisk Partie til Violin, Guitarre, Harpe, Violoncelle, Contrahas &c., som tilligemed alle Sorter over C. C. Lose 4 Olsen. spundne Strænge erholdes hos Gothersgade No. 348. eg giver mig den ærbødige Frihed, paa det hierteligste at takke Hr. Professor Møller, for hans godhedsfulde Omhue imod mig, i den Tid jeg i forrig Aar laae under hans Cuur paa Frederiks Hospital, og er det mig en stor Glæde at tilføie: at jeg ved hans Kundskab og Omhyggelighed er blevet helbredet fra en Sygdom, som i 10 Aar nedtrykkede mig, og hvorfor jeg af de første Læger, i flere Hovedstæder er bleven behandlet, men som alene have formaaet at lindre mine Lidelser. Hr. Professor Møller har derimod ved fuldkommen at helbrede, mig, beviist mig en uforglemmelig Velgierning, og hvorfor jeg ikkun paa denne Maade er istand til at bevidne Hr. Professoren min varmeste og vedvarende Taknemlighed. A. C. Møller, Kiøbenhavn, den 13de October 1835.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
Skibs-Capitain fra Malmøe. Eier anvises i No. 45, 3die Sal, i Skindergaden, i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1835-10-17
En dannet ung Pige, hvis Fremtids Bestemmelse er at leve paa Landet, ønsker, for at uddanne sig for denne, fra næste Foraar, i nogen Tid at opholde sig hos en Familie paa Landet, helst i Siælland. Billetter, med Oplysninger og Betingelser, bedes, til Midten af November, under Mærket C. No. 172, aflagte paa det Berlingske Contoir, Pilestræde No. 118.