Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-07-22
Indenlandsk. Den 15de Julii blev Østifternes Provindsialstænders tredie Samling aabnet i Roeskilde, efter foregaaende offentlig Gudstjeneste i Domkirken, ved hvilken Leilighed Provst Pram Gad holdt Talen over Texten af Corinth IV. 2. Forsamlingens 69 Medlemmer vare tilstede. Prof. Schouw blev ogsaa denne Gang valgt til Præsident, og Statsraad Hvidt til Vicepræstdent. Den kongl. Commissarius, Conferentsraad A. S. Ørsted, aabnede Forsamlingen med en Tale, hvori for gende Yttringer forekommer: Hæderværdige Medborgere! Kongens og Fædrelandets troe Mænd, Aldrig ville Fædrelandets udkaarne Mænd træde sammen for at raadslaae om dets Anliggender, uden at Sjælene finde sig dybt bevægede ved Forestillinger, henvendte mod det, derer det Høieste i de jordiske Forhold, og derigjennem opløftede til det, der ere over alle jordiske Forhold. Men i det høitidelige Øieblik, hvori vi nu samles for at læg at Haand paa det store Værk, er der dog noget ganske Særegent, som stemmer enhver Sjælens Tarke og Folelse til et forhøiet Liv. Siden vi sidst skiltes af har Himlens og Jordens Herre bortkaldet vor Fader og Konge, den ophøiede Stifter af dette Folkeraad; men hans Sted har han givet os en anden Hersker, der vil være os en ligesaa om og kjærlig Fader. Jntet Hjerte kan være koldt, idet Tanken vender sig til den Konge, der igjennem mere end et halvt Aarhundrede har styret Riget i gode og onde Dage; men til enhver Tid og i alle Forhold saaledes, at Man klart kunde kjende den Sandhed og Miskundhed, der boede i ham." – Men heller ikke maa vi glemme den guddommelige Naade, der har givet os Erstatning for vort store Tab. Da Christian den Ottende besteeg sine Fædres Throne, var han allerede sit Folk heel vel bekiendt for sin lyse Aand, sin ædle og omfattende Dannelse, sin levende Jnteresse, for Udviklingen af enhver Spire, som hans forevigede Forgænger havde lagt til Folkets Hæder og Held; det fandt sig derfor i sin dybe Sorg trostet ved det tillidsfulde Haab, at dets ny Konge ikke blot, saaledes som han strax ved sin Thronbestigelse erklærede, vilde fortsætte sin Forgængers livsfaderlig Styrelse, men at han og af sit hele varme Hjærtes Fylde og med uafladelig Anstrængelse af de rige Evner, som Forsynet havde betroet ham, og som Granskning og Erfaring havde modnet, vilde arbeide paa at afhjælpe enhver Brøst, hvoraf Fædrenelanbet endnu leed, at fremme alle gode Kræfters Udvikling og ved vise Indretninger befæste Folkets Hæder og Lykke. Denne Tillid er heller ikke blevet svigtet. Meget er blevet forberedet for at udføre de Forbedringer i Finantsernes Tilstand, i Armeen, i Flaaden, i Bestyrelsen, der have været Gjenstand for oplyste Fædrelandsvenners Ønske, bigesom de og forlængst havde tiltrukket sig Kongens Opmærksomhed. Men naar saa omfattende Reformer skulle grundigen og med Haab om gavnlige Følger udføres, kræve de mangfoldige og nøiagtige Overveielser; de ere derfor, saa meget Kongen end derfor har anstrænget sig, ikke endnu komme til fuld Modenhed, Noget, der vist ikke har smertet Nogen meere end ham. Hans Villie ligger imidlertid klart for Dagen, og kun De, der ere ubekiendte med de Vanskeligheder, som ere forbundne med en Omdannelse af indgribende Statsindretninger, kunde finde det uforklarligt, at Man ikke hidtil er kommet videre. Den upartiske og sindige Jagttager vil derimod finde hine Kongens Hensigter prægede i at hans Adfærd, og vil ikke vakle i sin Tillid. Dog er ingenlunde alt det Gode, som Kongen har villet tilveiebringe for sit sit Folk, blevet ved en Forberedelse. Jnden en Maaned, efterat han havde besteget Thronen, skjænkede han sin Hovedstad en Communallov, der viste, hvor gjerne han, ved at betroe sit Folk en passende Andeel i Bestyrelsen, af dets Anliggender, vil fremme dets Udvikling og dets (Rd. Av.) Tilfredshed."J Følge den gjennem det Danske Cancellie den 11te Juli allernaadigst udkommen Bekjendtgjørelse til Provindsialstænderne for Derne om Resultaterne af deres under deres Forsamling fra 24de Septbr. 1838 til 24de Deptbr. f. A. afgivne Betænkninger og øvrige Andragender, sees at Jsralitternes Valabarhed til Stænderdeputerede ikke er bevilget. Et Hospital vil blive oprettet for ulægelige Sindsvaae for Sjælland, Moen, Lolland og Falster, eller efter Omstændighederne ogsaa flere Hospitaler. Forslaget om en Forening af Provindsialstænderne for Østifterne og Norre-Jylland er ikke bevilget. Med Hensyn til Finantsvæsenet, da er det allerede ved flere Kongl. Anordninger taget i Overveielse. Med Hensyn til Søestædernes Afdæmning, da maae endnu de jydske Stænders Mening oppebies. Med Hensyn til en nye Indretning af Fængslerne, da vil denne Saa blive draget i nøiere Overveielse, naar Beretningen fra Cancelliet og vedkommendende Commission desangaaende indløber. Om Politiets Beføielse til at foretage Huusundersøgelser; hertil behøves for Tiden en særlig Anordning.