Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-04
Om en i Holsteen paagreben og dømt Røverbande. (Fortsættelse; see forr. No.) Det øvrige af Rovet deles i lige Deele. Den Røver, som efterlader i det Huus, hvor Raner begaaes, noget kjendeligt Stykke, f. Ex. en Kjole, Hat a., straffes alvorligen. - II. Tyve, som stiele uden at udøve personlig Vold, ved simpelt Jndbrud. J Almindelighed udøves dette Tyverie, naar en tredie Person har opsporet, eller en Tyv udseet Leilighed dertil. Paa Lykke og Fromme udøves det sjeldent. Det udfordrer i det mindste tre Personer, af hvilke een eller to holde Vagt. Den tredie, sædvanlig Anføreren, fuldfører Jndbrudet eller stiger ind af et Vindue. Have de en Fortrolig i Nærheden, saa henbringes Rovet til ham; i modsat Tilfælde ned graves Kosterne. De afhentes først efter nogle Dages Forløb. For imidlertid at være vis paa, at ingen findes i Nærheden som kan røbe det, kastes nogle Stene den til Pladsen. Viser da ingen hindring sig, saa nærme Tyvene sig uden Frygt- Saavel de voldsomme Røvere, som de nyligen anførte, ere for det meste iførte Klæder af mørk Farve. Deres Hat er af grov Filt, fordi denne er bedst skikket til at ligge paa Jorden, for at lytte. Naar en saadan Tyv kommer i et fortroligt Herberg, saa hilser han dog ingen Bekjendt. Har han Diriker eller stiaalne Koster i Lommen, saa siger han til de tilstedeværende Tyve (i det jeniske Tyvesprog), at de ei skulle indlade sig med ham i Samtale, da han har mistænkelige Redskaber hos sig. Møder en Røver i et ham ubekiendt Vertshuus en anden Røver, saa spørger han ham (i samme Sprog) om det er sikkert at sove der, om man ikke behøver at frygte for Visitation &c. Er Herberget sikkert og Verten bekjendt med Tyven, saa siger den anden Rover ham det. Men selv i det paalideligste Vertshuus, aabenbarer Tyven aldrig Verte, hvor han gaaer hen. - Dette Slags Tyve føre en blaa Lærreds Pung med sig, ovenpaa med et Baard og nedentil med to Sløifer, igiennem hvilke de i Finger brede Bærebaand trækkes. Naar de gaae den at stiele, bære de samme viklet om Livet. Gaaer Toget fra et fortroligt Vertshuus, saa gjøres med Verten den Aftale, at han, ifald de arresteres, skal bevidne, at de om Natten have logeret hos han. - 111. Stratenrøvere. Stratenrøverie udøves sædvanlig paa Lykke og Fromme, sjelden er Leiligheden dertil i Forveien bleven udspeidet af et af Bandens Medlemmer. Paa nogle faa Tilfælde vær, hvor den Reisende paa Landeveien overfaldes og plyndres, bestaaer det sædvanlig kun i at afskjære Kofferten paa Reise vogne. Dertil behøves kun en Forbindelse af to eller tre Personer. - IV. Tyve, der stiele med Tyvenøgler og Diriker. De besøge sædvanligen Kjøbstæder, i Messe= eller Markedstider. Naar Tyven enten ikke et godt klædt eller forsynet med de tilbørlige Passe, nedgraver han Dirikerne uden for Byen. Kan hans Klædedragt derimod ikke opvække nogen Mistanke, og, ere Passene, i det mindste efter den udvortes Form, i deres Orden, saa tager Tyven dem ubekymret med sig i sit Qvarteer. Her gjemmes de enten under Stolegjordene eller i Sengen eller og i Mogdyngen i Gaarden. Treffer han ingen i Byen, der kan give ham Anvisning paa en rig Mand, som det lønner Umagen at bestjele, saa søger han selv ved at begynde en Samtale eller under Paaskud af en Forretning, at finde Leilighed til at stiele i et Huus. Jkke førend han har den fornødne Vished derom, forsøger han under et eller andet Paaskud, at komme ind i Værelset hos Huus beboeren. J det han gaaer bort, aftrykker han Nøglehullet i Vox, for derefter at forfærdige en Dirik. Dens Bolig, som skal bestieles, bliver da saa længe lagttaget af Tyven, indtil han erfarer hvilken Tid, hiin forlader Værelset. Har han først overbevist sig herom, saa gaaer han med sine Kammerater derhen. Den egentlige Tyv aabner med Diriken Værelset, og Complicen gaaer derind Er Hurtighed nødvendig, enten fordi Beboerne ikke pleie at være længe fraværende, eller besøges Værelset ofte af Folk, saa opbrækker han de Gjemmer, hvori Penge eller andre Ting af Værd findes, og tager dem til sig. Behøver man derimod ikke at frygte for at blive strax forstyrret, saa blive alle disse Gjemmer ligeledes aabnede med Tyvenøgler og lukkede igjen. Medens den ene stieler i Værelset, skjuler den anden Diriken paa et hemmeligt Sted i Nærheden, paa det den i Tilfælde af en Overrumpling ikke findes hos ham. Paa denne Maade udøves mange betydelige Tyverier. V. Tyve, som medens Folkene arbeide. i Marken, gaae ind i Husene, for at stjele. To Personer, hvoraf den ene gaaer ind i Huset og den anden holder Vagt, behøves hertil. Tyveriet skeer sædvanlig paa Slump. J Hs. og Kornhøstens Tid snuse Tyvene omkring i Landsbyen, for at see om noget Huus er forladt af Beboerne. De føre bestandig en Meissel og et i Jlden tilspidset Som med sig. Det sidste hænger sædvanlig ved Tobakspungen, som Kradser, forikke at opvække Mistanke. Med dette Søm aabnes i Almindelighed Hængelaasene. Er Huset paa nogen anden Maade lukket, saa stiger Tyven ind igjennem Vinduet, og opbrækker Gjemmerne med Meisselen. Nærme Børn eller voxne Folk sig, saa spørger den vagthavende Kammerat med høi Røst om en Vei eller et Vertshuus, og giver derved Tyven i Huset Tegn til at tage Flugten. (Fortsættes.)