Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-12-20
Den 11 Decbr. d. A. var den store Dag, paa hvilken et Broderfolk høitideligholdte en Nationalfest, der i de sildigste Aarhundreder vil glimre med uforgiængelig Glands i Fædrelandets Aarbøger, og forevige Frederiks udødelige Fortienester af Videnskabelighedens Fremme i sine Stater. Ogsaa Norge, der, urokkeligt som dets Fielde, deeler med trofast Hierte Søsterlandets Trængsler, har nu været saa lykkeligt, ved sine opperste Talsmænd at kunne, tolke Frederik sin Erkiendtlighed for een af de herligste Gaver, der nogensinde kan blive det til Deel. Den Kiøbenhavnske Afdeling af det Kongelige Selskab for Norges Vel havde under 1 Decbr. udstædt en trykt Jndbydelse til en Nationalfest, som, i Følge en Opfordring, fra Direktionen i Selskabet for Norges Vel til samtlige Selskabets Afdelinger, at holdes den 11 Decbr., ved hvilken Høitidelighed det Norske Folk agtede at yttre sin Glæde og Taknemmelighed over at have modtaget Hs Mai Kongens Resolution om Oprettelsen af et Universitet i Norge. - Til den Ende var Giethuussalen paa det skiønneste opmalet og oplyst. Over Jndgangen var anbragt et Transparent, forestillende en Klippe, som Minervas Skjold hvilede paa og ved Siden af hvilket dens Ugle stod. paa Feidet stod vil og nedenunder posuit Kl. December 1811. Udenfor brændte Berg fakler. Omtrent Kl. 7 en fierdedeel ankom Hs. Maj. Kongen og hele det Kongelige Huus. Høitideligheden aabnedes med en Sang af Etatsraad Pram, Ridder af Danskebrogen, sat i Musik af Kapelmester og Ridder Kunzen, der blev afsiungen af Sangere og Sangerinder ved det Kongelige Theater, under Akkompagnement af det Kongelige Kapel. Efter Kantaten fremstod Etatsraad Ridder Treschow og frembragte i alle Nordmænds Navn disses allerunderdanigste Taksigelse for et Kongebud der vil skabe nyt Lys og forøget Held inden for Norges gamle Enemærke. Han viste de Fordeele som alle danske Stater giensidigen ville nyde af denne Høiskoles Oprettelse, og udviklede de vigtigste Grundsætninger, som ved sammes Jndretning ville være at tage i Overveielse. Den Tak som skyldes Landets Fader for hiin Kongelige Velgierning og de Følelser, som besiæle, alle Videnskabers Dyrkere, ved Sporet af en nye Spire til Oplysning og Videnskablighed tolkedes dernæst af det Kiøbenhavnske Universitets Rector, Professor Ridder Hornemann paa denne Høiskoles Vegne, af Professor Baggesen paa det Kielske Universitets Vegne, af Hs. Excellence Geheime Statsminister Grev Schimmelmann, Ridder af Elefanten og Storkors af Dannebrogen, paa det danske Videnskabers Selskabs Vegne De tolkedes i et ædelt, skiønt og mandigt Sprog, af Hs. Høived Prinds Christian Frederik, som Præses for det norske Videnskabers Selskab og det herværende Konsternes Akademie, og bleve frembaarne for Dannerkongen af Kammerherre og Storkors Baron Schubart, som Vicepræses for det italienske Videnskabers Selskab, og biskop Munter, Ridder af Dannebroge og Ordensbiskop, paa det joniske Akademies Vegne, Etatsraad Treschow takkede dernæst disse lærde Selskabers Talmand for en Deeltagelse, Norges Høiskole snart skal stræbe at fortiene, og Festen endtes med Slutnings=Choret af Etatsraad Prams Kantatte, Hvorpaa Deres Majestæter Kongen og Dronningen samt Kongshuset forlode Salen, under det lydelige Glædesraab; lele Frederik, Norges Fader, leve Marie, Norges Moder, Endeel af de Tilstædeværende samledes derpaa til et Aftensmaaltid, som, skiønt det efter sin Bestemmelse ikkun var tarveligt, blev til en sielden Glædesfest ved det Hs Høihed Prinds Christian uindbuden behagede at deeltage i samme, og at udbringe de Skaaler, som den inderligste Taknemmelighed og Festens vigtige Gienstand gave en naturlig Anledning til. Jblandt disse bemærkedes især en Skaal, som Hs Hrihed udbragte med de Ord: "Norges Universitet, som Almeenaand, frembragte, som Frederik gav os og som Alherren vil velsigne til disse Skaaler bleve Sange afstungne af Baggesen, Øhlenschlager, Pram, O. Horrebow Bonnevie og Sommer.