JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-09-14
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst inden vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Stervboet efter afdøde Fuldmægtig Hans Severin Møller af Veile, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som constituere Skifteforvalter i Boet, at anmelde og bevise deres Fordring, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at der vil vorde afholdt Skiftesamlinger i dette Bo paa Veile Raadhuus den 3die October og 7de November førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Veile, den 17de August 1836. J. Henckel. Procurator.
Berlingske Tidende, 1836-09-14
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil vorde læst for vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver som formene at have noget at fordre i Stervboet efter Meierie forpagtet Daniel Friederich Gramchau, der ved Døden er afgaaet paa Forpagtergaarden ved Bygholm, Hatting Herred, Veile Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, til for undertegnede Skifteforvalter, under deres Rets Fortabelse, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bjerre og Hatting Herreders-Contoir paa Dangaarden, den 26de August 1836. P. With.
Berlingske Tidende, 1836-09-14
Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Landsover samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa afdøde Candidatus philosophiæ Jens Peter Tønder heraf Staden, med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldte til med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres formeentlig havende Krav for mig, som den testamentariske Universal arvings Befuldmægtigede i denne Anledning, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 29de August 1836. P. C. Sporon,
Berlingske Tidende, 1836-09-14
Justitsraad og Høiesteretsadvocat Vimmelskaftet Nr. 23.
Berlingske Tidende, 1836-09-14
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre efter afgangne Etatsraad, Doctor og Professor medicinæ samt Stabsmedicus ved Sø-Etaten Johan Daniel Herholdt, R. af D. og D. M., og tidligere afdøde Hustrue, Sophie Marie, fød Berwaldt, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til med deres Paastand af fremkomme og saadant deres Krav for Undertegnede, Arvingernes Befuldmægtigede i denne Anledning, inden Udløbet af Varselstiden, at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 1ste September 1836. W. Petræus.
Berlingske Tidende, 1836-09-14
Copiist under den Kongelige Landsover- samt Hof= og Stadsret, boende i Hummergaden. Nr. 241, 3die Sal.
Berlingske Tidende, 1836-09-14
Creditorerne i Boet efter afgangne Madame Marie Elev nore Gøtzmer, født Petersen af Tjørnelunde her i Jurisdictionen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Løve Herredscontoir paa Frihedslund pr. Slagelse, den 30te Manthey. August 1836. Høbenhavn. Jnd, om denne Sammen i deres denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer¬
Berlingske Tidende, 1836-09-15
for sende en en, ge. ey af ter. privilegerede. (Si Berlingske politiske Hverfissements ende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Torsdagen den 15 September.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
London, den 6te September. – Times svarer paa O'Connells Trudsel, at han vilde skrive Lord Lyndhurst's Biographi: Hvis han vover, at angribe Lord Lyndhurst's Privatliv, eller ellers en Mands, et Fruentimmers, et Barn, saa ville vi overføre Krigen til hans Huus i Derrynane, og vise Verden den hele O'Connellske Yngel saaledes som den staaer og gaaer.""Devonport Telegraph, melder Fregatten "Bar hams Tilbagekomst, hvis Befalingsmand, som bekjendt, nylig ved dens Jndløb i Dardanellerne kom i nogen Tvistighed med de tyrkiske Øvrigheder, angaaende den nødvendige Tilladelse til at løbe ind Han havde faaet Ordre til at føre den, for den tyrkiske Tjeneste bestemte Oberst Considine til Constantinopel, og paa denne Reise ankom han den 5te Juni til Dardanellerne. Gjennem den derværende brittiske Consul fandt de sædvanlige Forhandlinger Sted med den tyrkiske Øvrighed, hvilke Forhandlinger imidlertid kun førte til den Erklæring, at paa Grund af den Churchillske Sag, der dengang endnu ikke var afgjort, kunde det ikke tilstedes Skibet at kaste Anker paa den sædvanlige Ankerplads, nogle Mile ovenfor Dardanellerne. Baarhams befalingsmand gav derpaa fra sin Side den i Forterne commanderende Pascha den Erklæring, at han paa det Eftertrykkeligste vilde hævne enhver Fornærmelse, der ved Gjennemfarten maatte vederfares det brittiske Flag. Saasnart derfor Vinden var blevet stærk nok, for at skaffe Skibet Vei mod den bestandige og voldsomme Strømning, gjordes Alting klar til Kamp, og med en gunstig Vind seilede Fregatten i en ikke større Afstand end dens egen Længde forbi det, paa den europæiske Side liggende Castel. Tyrkerne syntes meget overraskede, men løsnede ikke et Skud. – J Portsmouth vilde man ved Barhams" Ankomst vide, at den franske Escadre i det middellandske Hav (der, ifølge de sidste Efterretninger, laa forsamlet ved Athen under Contreadmiral Hugon) vilde stille sig under den, i samme Farvand øverst commanderende brittiske Viceadmiral, Sir Josias Rowleys Commando, og at denne sidste ventede Forstærkning, i hvilket Øjemeed ogsaa det ved den spanske Østkyst stationerede Linieskib Rodney, skulde støde til ham. Hensigten med denne Forening af begge Flaaderne skal dog for det Første ikke være nogen anden, end at vise Russerne, den ivrigt ruste sig i det sorte Hav, at de franske og engelske Strigskræfter lettelig kunde forene sig, hvis en russisk Flaades Ankomst til det middellandske Hav skulde foranledige en saadan nøiere Alliantse.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Fra sin Bolig Darrynane Abbey har O'Connell udstedt et Brev til Udgiveren af Spectator, hvori han søger at bevise, at største Deelen af den engelske Nation ikke alene er ligegyldig mod Jrlands Fordringer paa Retfærdighed, men endog fjendtlistemt, og hvori han tillige paastaaer, at Ministrene slet ikke fatte deres egen Stilling, fordi de, plagede og forhindrede i deres Forholdsregler af Hofpartiet, og Overhusets Majoritet, begaae den Daarskab at forsømme Folket, den eneste Støtte, der skulde holde dem i Veiret mod Alle, og i dets Sted heller at udtømme alle deres Kræfter i forgjeves Anstrengelser, for at forsone deres Fiender. Naar Ministeriet ikke destomindre har fundet en saa ivrig Understøttelse fra det democratiske Parties Side i Jrland, saa kan man ene og alene forklare sig dette deraf, at Ministeriet Melbourne veed at vedligeholde Lord Mulgrave som Lord-Lieutenant, og ved ham har forskaffet det irske Folk Fordele, der forhen neppe vare dette Folk bekjendte af Navn, nemlig Fordelene af en upartisk Administration og Retspleie. "Ministeriet, saaledes slutter O'Connell – maa popularisere sig i England, hvis ikke Storbrittannien skal lide alvorlig Skade, og Jrland for et Aarhundrede aldeles blive ødelagt.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Luftskippersken Mrs. Graham er i bestandig Bedring; hendes Mand har fuldført den af ham anmeldte Luftseillads i Cheltenham, uden noget Uheld. Han ledsagedes af en Hr. Smith, og opholdt sig en Time og tyve Minutter oppe i Luften. Under Opstigningen kom Ballonen ind i en Sky, der aldeles skjulte Jorden for Luftskipperens Blik. Medens Ballonen dvælede i denne Sky, sporede Hr. Graham og hans Ledsager en saare omfindtlig Kulde.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Paris, den 4de September. Om de forhen omtalte Fængslinger melder Moniteuren Følgende: Politiet havde erfaret, at elleve Jndivider havde skjult sig i tredie Stokværk i Huset Nr. 22 i Gaden, St. Sebastian; at de vare bevæbnede med Dolke og havde Patroner hos sig; det begav sig altsaa i Torsdags Morges derhen og fængslede samtlige Jndivider efter en levende Modstand, hvorved tvende Stadsergeanter bleve saarede. I deres Bolig fandt man 440 Pistol Patroner, 420 Musket Patroner, 471. kalibermæssige Kugler, 1 Pd. af det saakaldte Konge krudt, 13 Dolke og tre ikke ganske færdige Dolke. Andre Journaler tilføje intet nærmere herover, uden at Hr. Zangiocomi har allerede begyndt Undersøgelsen, at Politi-Commissairen Tranchard, som først trængte ind i Værelset, fik et Dolkstik mellem Skuldrene, og tvende Politi=Agenter, som søgte at beskytte Commissairen, bleve saarede i Armene. – Det ved denne Begivenhed paa ny foruroligede Politi blev i Forgaars endnu meer allarmeret ved et stærkt Sammenløb af Mennesker ved Triumphbuen l'Etoile; det heed at man vilde vente paa Kongen, ved hans Forbikjørsel under Raabet: Kongen level ogsaa blande Raabet om en Amnesti deri; men der blev Jntet af: Kongen blev hjemme og Mængden adspredte sig, Spanien.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
De største Modsigelser herske endnu bestandig over Carlistchefernes Gomez's, Basilios og Castors Expeditioner. Om Castor fortæller det Pariser Aftenblad, at han den 26de August er ved Balmaceda blevet fuldkommen slaaet af Brigaderen Peon.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Om Basilio beretter Messager, at han den 26de, altsaa samme Dag, ligeledes var aldeles slaaet ved Marinona og hans Bande aldeles ødelagt. Derimod forsikkre carlistiske Blade, at Castor havde slaaet Jriarte ved Encartaciones og havde tvunget ham til at trække sig tilbage til Santander; at Gouverneuren i Vittoria var med 147 Mand gaaet over til Don Carlos, og at Gomez, hvis Bande man allerede saa ofte har udgivet som aldeles tilintetgjort, var ubeskadiget med sine Tropper allerede trængt ind i Gallicien. – Fra Palencia berettes under 23de August, at Gome, havde strax atter forladt denne Stad, efterat han havde bemægtiget sig de i de offentlige Kasser forefundne Penge, alle Vaaben og Munition, og ført det bort med sig paa Vogne. – Fra Fortunete (Arragonien) skriver man, at den bekjendte Padre Escoriquela var i Cantavieja død af Typhus. Denne Munk havde den største Jndflydelse paa Befolkningen, som han fanatiseerte ved sine Taler; han pleiede at gaae foran Cabreras Vande med et uhyre Crusisix og at opfordre Jndvaanerne til Hævn mod de Vantroe. – En spansk Journal fortæller, at Quesaadas ældste Søn havde, paa Efterrerningen om Mordet paa hans Fader, dræbt sig ved et Pistolskud.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Nogle Correspondents-Efterretninger af 25de f.M., tyde noksom hen paa, hvor ringe den almindelige Tillid er til det nye Ministerium. J en af disse Efterretninger hedder det: "Det nye Ministerium har ikke alene ikke endnu kunnet complettere sig, men man taler endog om, at flere af sammes Medlemmer allerede tænke paa at trække sig tilbage. Landro og Gil de la Qvadra skulle have søgt om deres Afskeed, og Calatrava, som næsten slet ingen Understøttelse finder i de ministerielle Bureauxer, fordi de fleste Embedsmænd ere traadte fra, mægter ikke alene at bestride Massen af de nødvendige Arbeider. Dronning-Regentinden, hvem det synes man vil lade staae ganske ene og forladt, og hvem man har berøvet Omgangen med tvende Mennesker der vare hende fuldkommen hengivne, og som derhos vare ganske fremmede for de politiske Anliggender,
Berlingske Tidende, 1836-09-15
de Herrer Munnoz og Bouchi, behandle Statsmændene, der have paatvunget hende en Faction, hvis Jndflydelse disse Statsmænd ikke selv kunne unddrage sig, med Ligegyldighed, og undertiden endog med umiskjendelig Uvillie. Ligesaa desorganiseret som Administrationen er Hæren. Næsten alle Officerer træde tilbage, da de føle sig fornærmede over Underofficerernes Uforskammethed, hvilke, efterGarcias Exempel gjerne ville avancere hurtigt, og som derfor bære en magesløs Begeistring til Skue; paa deres Chacoter have de heftet grønne Baand, med den skjæbnesvangre Jndskrivt: "Constitutionen eller Døden. For at afhielpe den frygtelige Pengemangel, har man foreslaaet Regjeringen det nedværdigende Middel, at inddrage alle de udvandrede Spanieres Godser. Man troer imidlertid, at de Herrer Calatravas og de la Quadras af Jngen betvivlede Retskaffenhed ikke vil tillade den at indlade sig paa dette Raad, men at de langt heller ville tage deres Afskeed." J en anden Correspondents-Efterretning hedder det endvidere: "Havde de Mænd, der nu staae ved Roret, bedre forstaaet deres Hverv, saa havde vi allerede været videre, og kunde see de nødvendige Reformer kraftigt satte i Værk. Men Ministeriet har vaklet fra Begyndelsen, af, og begynder først nu at begribe, at dets Vaklen geraader det i Nationens Øine til undslettelig Dadel, Juntaerne anerkjende overalt Regjeringen, men gjøre slet ingen Mine til at gaae fra hinanden. Paadenne Maade lægge de deres Mistillid til Regjeringens Characteerstyrke for Dagen. Først nu gjør Herr Calatrava Anstalter til at sætte det i Værk, som han strax i Begyndelsen burde have gjort. Talen er nemlig om, at mobilisere 5000 Mand af Nationalgarden, og at iværksætte en ny Udskrivning af 50,000 Mand. Nu skal der ogsaa skrides til Salget af Klostrene og de øvrige geistlige Godser mod rede Penge, og til et tvungent Laan, Under alle Omstændigheder ville Ministrene opbyde Alt, for at kunne betale de næste fællige Renter af Statsgielden. Espannol" indeholder blandt Andet Følgende: "De Jnsurgenter, der staae ved Cantavieja, skulle have erklæret sig villige til Underkastelse; men vore tappre Soldater have kun villet antage en Overgivelse paa Naade og Unaade. – J Espeletas Sted er Brigaderen Fernandez blevet udnævnt til General-Jnspector over Jnfanteriet. – Caldero, Hovedmanden for den tidligere, mislykkede Militair-Revolution i Madrid – er udnævnt til Adjutant hos Rodil, med den Rang, som Mina allerede engang forhen, men forgjeves reclamerede for ham. 4069 Mand ere under General Scoanes Commando brudte op fra Madrid, for at bekæmpe Jnsurgenterne i Gammel-Castilien og Guadalarara.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Fra Vittoria meldes, at den derværende Commandeur for Jngenieurerne er, tilligemed en Capitain af samme Corps, paa Efterretningen og Constitutionens Antagelse gaaet over til Prætendenten.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Jtalien. J en Handelskrivelse fra Civita=Vechia, af 23de August, hedder det: "Den 20de August indskibede vi os fra Marseille, ankom Dagen efter Kl. 2 til Livorno, bleve der een Dag, og ligge nu i det jammerlige Civita-Vecchias tomme Havn. Tænk Dem vor Forlegenhed, da vi erfarede her, at intet Skib, der har berørt en Havn i de pavelige Stater, tør lægge an ved Neapel, fordi Cholera er brudt ud i Ancona. Mange af vore Passagerer ere denne Morgen afgaaede til Rom, for at undgaae en til Dages Qvarantaine, der i Neapel paalægges alle, fra Marseille indskibede Reisende. Ved vor Afreise haabede man ganske vist Ophævelsen af denne unyttige Forholdsregel, saameget mere som begge Kongerne ganske nylig have været saa venskabeligt sammen i Paris. Men i Dag læste jeg en Depesche til den neapolitanske Consul i Civita-Verchia, der udtrykkeligt og indtil en ny Ordre, forbyder Adgangen til Søes og til Lands, fra de pavelige Stater, og fra Majland. Alle de smaa italienske Stater, have draget Cordoner, Kongen af Neapel opstiller 15,000 Mand paa Kirkestatens Grændse."
Berlingske Tidende, 1836-09-15
America. Ligesom de columbiske Fristater synes nu ogsaa Buenos=Ayres at treffe alvorlige Anstalter, for at faae sine udenlandske Statscreditorer tilfredsstillede.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Jfølge de sidste Efterretninger havde Finantsministeren ladet opbyde National-Landeiendommene til Salg, for med sammes Udbytte at kunne betale den udenlandske Gield. Denne Gield, der i Aaret 1827 contraheredes med Huset Baring og Brødre, udgjør kun 1,000,000 Pund Sterling i Capital, men Renterne restere for største Delen endnu. men Renterne restere for største Delen endnu.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Jndenlandske Efterretninger. Horsens Avis anpriser følgende Middel til at bibringe uforbederlige Drankere en vedvarende Afsky for Brændeviin. "Man lader en Aal (Andre have sagt en Snog) løbe sig ihiel i Brændeviin, og deraf giver man Drankeren uafvidende et Par gode Dramme."
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Fra Frederiksstadt berettes, at der ingen Medskyldige findes af den Tyvebande, der sidder fængslet til Undersøgelse i Heide, da alle Fængsler i hiin Stad allerede i længere Tid ere tomme.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
J Neustadt har man i Sinde at forsyne den derværende Kirke med et Taarn, deels af en dertil bestemt Fond, deels ved frivillige Bidrag. Den deputerede Borger og Kjøbmand Lienau har bidraget 200 Rdlr. dertil.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
J den afdøde Physicus, Justitsraad Dr. Mas's Sted har det Slesvig=Holsteenske Sundheds-Collegium constitueret Dr. J. N. Hansen til Physicus i Amtet Gottorf og i Staden Slesvig.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Kjøbenhavn, den 15de September. J Dag, den 15de dennes, forsvarer Hr. Cand. Theol. C. L. Müller sin for Licentiatgraden i Theologien skrevne og af det theologiske Facultet med Berømmelse antagne Dissertation, under Titel: De resurrectione Jesu Christi, vita eam excipienteet ascensu in coelum sententiae, quae in ecclesia Christiana ad finem usque sæculi sexti viguerunt, (S. 1 og 144. 8.) Respondens er Cand. Theol. A. K. Damgaard.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Paa Løverdag, den 17de dennes, forsvarer Hr. Lieentiat Ballin sin for den medicinske Doctorværdighed skrevne Disputats, der fører Titlen: De febrepuerperali maligna Dissertatiuncula. (S. VIII og 94. S.) Respondens er Hr. Candidat i Chirurgien, O. Strøm.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
J Nr. 246 af den preussiske Statstidende findes en rosende Anmeldelse af Jens Baggesens poetische Werke in deutscher Sprache, udgivne af Forfatterens Sønner Karl og August Baggesen.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Nr. 77 af Handels- og Jndustri-Tidenden indeholder Følgende: Vore Læsere ville erindre sig, at blandt de flere Skibe, som paa Grund af det milde Vejr og de længe aabne Vande, endnu langt hen paa Vinteren søgte de russiske Havne, var ogsaa Skonnerten St. Thomas, ført af Skipper Paul Anton Møller, af Kjøbenhavn, som med en Ladning Frugt fra Messina fra den 8 Febr. d. A., da den var i Sigte af Bolderaa og Riga, men kom ind i Driviis, indtil den 7de April, da den kom til Ankers i Bolderaa, hvert Øjeblik truedes med Tilintetgjørelse, og ikkun ved dens egen Soliditet, og ved dens Fører og Mandskabets Conduite, overordentlige Anstrengelser og Udholdenhed, frelstes fra Undergang.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Nu er det vistnok velbekjendt, at de i de senere Tider oftere fremsatte Bebreidelser, saavel imod Sø Assurance-Compagnierne for deres Letsindighed i at tegne, som imod Skibsrederne for disses deraf følgende Ligegyldighed i Henseende til deres Skibe, disses Udhaling og Bemanding, ingenlunde treffe Sø Assurance-Compagniet eller de private Assurandeurer hersteds, lige saa lidet som den danske Skibsreder og Sømand; og for saavidt vilde det være overflødigt, ligesom det kunde synes ubilligt imod mangen anden brav Sømand, der i Farens Stund, viste ikke mindre Duelighed og Omsorg for det ham Betroede, – her at komme tilbage paa hiin Tildragelse; men da vi have bragt i Erfaring, at det herværende Sø-Assurance-Compagni, som for ovenmeldte Reise havde tegnet paa Skonnerten St. Thomas, paa en begge Parter hædrende Maade havde erkjendt Skipper Møllers og hans Mandskabs Fortjeneste af Skibets Frelse, og da vi antage, at saa opmuntrende Exempel egnede sig til at komme til offentlig Kundskab, udbade vi os, og erholdt, Vedkommendes Tilladelse til her at lade aftrykke følgende Skrivelse fra Compagniet til Skipper Møller.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Grosserer Wallich har under 15de Juli d. A. indsendt til Compagniet Documenterne, vedkommende det Briggen (Skonnerten) St. Thomas tilstødte Havarie paa Reisen fra Messina til Riga. Skjøndt vi af samme have erfaret, at denne uheldige Affaire paafører Compagniet et betydeligt Tab, maae vi dog erkjende, at et endnu større Tab er undgaaet ved deres gode Conduite og ved den Udholdenhed, som De under Skibets mislige Stilling har viist, der var saa meget mere roesværdigt, som De var svagelig paa samme Tid. Vi troe derfor at handle i Overeensstemmelse med det Jnteressentskabs Ønske, hvis Tarv det paaligger os at varetage, naar vi bede Dem at modtage medfølgende 400 Rbd. r. S. som et Beviis paa Compagniets Tilfredshed med Deres udviste Forhold: og er det os tillige en Fornøielse at kunne tilføie, at, hvis Deres svækkede Helbred, der for Tiden nøder Dem til at forlade en Post, som De i mange Aar hæderligen har beklædt, skulde forandre sig til det Bedre, og De derved sættes i Stand til igjen at indtræde som Skibsfører, vi da ved Bestemmelsen, af Assurance-Præmien for det Skib, som maatte blive Dem betroet, ville tage Hensyn til, at De er Compagniet bekjendt som en særdeles duelig og retsindet Mand. Slutteligen undlade vi ikke at underrette Dem om, at vi have bestemt, at 200 Rbd. r. S. skulle udbetales til det Mandskab, der har deelt Farer og Besværligheder med Dem, som en Belønning for dets gode Opførsel og en Opmuntring for Fremtiden.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Directionen for det Kgl. octroyerede Sø-Assurance, Compagni i Kjøbenhavn, den 25de August 1836.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Befordring. Under det Slesvig Holsteen-Lauenborg, ske Cancelli. Den 6te September har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst udnævnt Candidat i Theologien Jakob Henrik von der Heyde til Præst i Frederichsort.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Kjøbenhavn, den 15de September. Posten med Dampskibet ankom i Morges Kl. 7. De ankomne Tidender indeholde følgende Nyheder.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
Frankerig. – Det nye Cabinet er langt om længe kommet istand. Sex Ordonnantser, bekjendtgjorte i "Moniteuren", udnævne de Herrer Mole, Guizot, Gasparin, Persil, Duchatel og Rosamel; to andre Ordonantser erklærer Handels- og Krigsministrenes Dimissioner for antagne, og overdrage Krigs-Departementets midlertidige Forvaltning til den nye Marine-Minister, Rosamel, og Handels Departementet til Duchatel, den nye Finantsminister. Marschal Soult var ifølge de sidste Pariser Meddelelser, endnu ikke ankommen til denne Hovedstad, af hvilken Grund der ikke var udnævnt nogen Krigsminister; det samme var Tilfældet med Handelsportefullen, da Hr. Martin endnu opholder sig i Svejz.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
J den senere Tid har der atter været Tale om Sammensværgelser og Fængslinger, men efter en større Maalestok. "Journal des Debats" meddeler blandt Andet Følgende i saa Henseende: "Den 4de Septbr. udstedtes en befaling fra Nationalgardens Generalstab, i Kraft af hvilken hver Legion skulde stille en overordentlig Piket. Garnisonens Tropper holdtes den hele Dag under Vaaben i deres Caserner. Stærke Afdelinger af Municipalgarden havde lejret sig omkring Politi-Præfecturen, medens Runder og Patrouiller gjennemstreifede Staden i alle Retninger. Denne usædvanlige store Opbydelse af Forsigtighed og Magt vakte i en høi Grad Publicums Spænding. Noget vist kan endnu ikke siges om Aarsagen. Det heed at Regjeringen var blevet underrettet om, at en Bevægelse skulde bryde løs Aftenen efter, og at flere Underofficerer af et i Paris garnisonerende Regiment hørte med til Complottet. Senere vilde man have erfaret, at Bevægelsen var blevet udsat fra den 2den til den 4de og at de Sammensvornes Hensigt gik ud paa at anlægge Jld paa flere Steder og navnligen stikke Palais royal og Politi-Præfecturen i Brand. Kun saameget er vist, at mange Fængslinger ere foretagne." – De andre Journaler stemme overeens om, at hine Forsigtighedsregler og Fængslinger rigtignok ere foretagne, men ansee dog det Hele for en blot Manøvre.
Berlingske Tidende, 1836-09-15
J Neuilly er Alt fuldt af Bevæbnede, og alle Udgange paa det Omhyggeligste spærrede. En Soldat af det femtende Regiment, hvem man nægtede en forlangt Hospitals Billet, raabte i sin Ærgrelse: "Man synes at have glemt, at jeg hører til det Regiment, i hvilket Aliband tjente." Han blev strax arresteret. Den 5te d. M. talte man ogsaa om, at der i Leyren ved Compiegne var opdaget en Plan mod Hertugen af Orleans's Liv.