JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Geheimeraad Georg Rigsgreve til Münster Meinhøvel, Bevilling ved Proclama i Aviserne med Aar og Dags Varsel, at inkalde alle dem, som formeene sig paa nogen Maade at have noget at fordre i Henseende til Aakier og Dybvad Godser m.v. indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig paa nogen Maade, at have noget at fordre i Henseende til Aakiær og Dybvad Godser, hvad enten samme maatte hidrøre fra den forrige Eiers Riigsgreve Lüttichaus eller min Besiddelses Tid, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden ommelte Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre, dog med de Untagelser, som i den allernaadigste Bevilling ere benævnte. Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Georg Rigsgreve Münster Meinhovel, Kongel. Dansk Geheimeraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Næstafvigte 17de December fandtes et død Mands Lege, me paa Bisgaard Mark i Malling Sogn under Baroniet Vilhelmsborg. Dødsmaaden kunde ikke blive oplyst, men om Drab af andre var slet ingen Formodning. Klæderne m. v. viste at den Døde havde øvet Betlerie, i Lommerne fandtes 34 Rdr. 28 Sk., samt tvende eenslydende Døbe Attester. Efter den Anledning disse Attester gave, har man spurgt om hans nærmeste Paarørende i Hamme Sogn i Silkeborg Amt, og som saadanne have meldet sig Marcus Nielsen i Myllerup, Laurs Madsens Hustrue id dem og Hans Nielsens Hustrue i Breinberg; de hav ogsaa frembragt nogen Oplysning om deres Foregivende, Rigtighed, tilligemed adskillige Omstændigheder, hvilke i Sammenligning med berørte Attester, lade formode me temmelig Vished, at den Dødes Navn har været Thomas Marcusen, hans Fødested Hage Bye i Hamme Sogn, at han ikke har været gift, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Dette bekiendtgiøres herved trende Gange i de Berlingske og Aarhuus-Stifts Aviser, hvorhos enhver, der maatte tiltroe sig nogen Ret til anførste Penge, som Creditor eller Arving, advares at melde sig, med lovlig Beviis, hos Underskrevne, inden 12 Uger fra Dato. Wilhelmsborg pr. Aarhuus, den 16 Jan. 1794. M. Brandt, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
En Selveiergaard i Lojenkier Bye, i Astrup SogHaureballegaards Amt, Ning Herred, tilhørende afgangne Rasmus Pedersens Sterbboe, bliver stillet til offentlig Auction Tirsdagen den 11 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, og strax bortsolgt om nogenledes antagelig Bud giøres. Auctionen holdes i Gaarden selv, og til Lysthavende Efterretning bekiendtgiøres: at dens Hartkorn er 5 Tde. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Jordskyld, og 1 Skpr. 3 fierde deel Alb. Skovskyld; dens Jorder ere gode og af Fælle, skabet udskiftede, dens Bygninger tilstrækkelige for en Bond Familie; den har betydelig Skov og Tørveskier, samt det vigtige Herlighed, at Kongetienden af Gaardens Kor og Qvæg-Avl følger i Kiøbet. Conditionerne blive kun gjorte paa Auctionsstedet, og deri fastsættes, blant andet at en Deel af Kiøbesummen kan blive staaende i Gaarde mod første Pandteret og gangbar Rente. Wilhelmsborg den 16 Januarii 1794. Paa Auctions-Rettens Vegn. M. Brandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Ved Scheels Hovedgaard under Grevskabet Schee, Caløe Amt, Nørre Herred, er Gartneren Jørgen Allini ugift Stand ved Døden afgangen, og hans Efterlade skaber strax efter Arvingernes Begiering, som ere myndig taget under lovlig Behandling; thi indkaldes herved me 12 Ugers Varsel alle og enhver, som formeene sig at heve nogen Slags Fordring til Stervboen, for samme at le viisliggiøre, ligesom de der maatte skylde noget til Boe vilde behage at afgiøre samme i Mindelighed, da Ster boen er af det Slags, som Forordningen af 26de Octob 1792, befrier for anden Proclama a Bekostning. Scheel, den 13de Januarii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-22
Paa S. T. Hr. Greve og Kanmerherre Scheels Ve Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Udenlandsk. Kiøbenhavn. Den 13de Januarii declareredes ved Hoffet Mariage mellem Greve F. S. Schaffalik, de Mucadell Kongl. Kammerjunker og Lieutenant ved Garden til Hest, og Frøken S. B. S. Kaas, en Dato ter af Admiralen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Videnskabernes Selskab har offereret Professor Tode i Kiøbenhavn en Guld=Medaille som Agtelsestegn, fordi Professoren, en født Tydsker, med saa megen Flii har lagt sig efter det Danske Sprog, og derudi affattet mange Skrivter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Det Asiatiske Compagnies Skib, Dannemark, Capitain Nørager er udlagt for at tiltræde Reisen til China.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Et fransk Skib har af Feiltagelse skudt efter det Danske Snovskib Arrøe, som under Commando af Lieutenant Kaas var afgaaet til Vestindien. Saasnart Forseelsen mærkedes, har de Franske gjort Undskyldning og tilbudet Erstatning for tilføiet Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Aarhuus. Kiøbmand Fransing har atter faaet Brev fra hans Skipper i Bordeaux, dat. 30te Decbr. Han og de andre Danske veed endnu ikke, om eller hvor snart det bliver dem tilladt at afseile. J Byen er stor Mangel paa Brød og Gryn. Fedevahre begynde og at savnes. Af en ankommen Flensborger Skip der har de Danske ved Consulens Hielp og efter Commissariernes Tilladelse faaet 1 a 2 Büshler Hvede. J Bren har været stor Høitidelighed formedelst Toulons Trobring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Den 22de Jan. ankom Færgebaaden hertil fra Kalundborg med Passagerer og gik tilbage igjen d. 24de. Samme Dag afgik og Skipper Soede med Smakken, udehavende en Passageer og 4 Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
J afvigte Aar er indkommet i den saa kaldede Skippernes Fattig=Casse 131 Rd. 1 Mk. 7 s. Renter af 3 Obligationer = 13 - 1 - 6 Penge Beholdn. fra Aaret 1792 - 68 - . - 6 Er 213 - 2 - 3 - Fragaaer Udgivterne for sidste ArJgien, 210 - 5 - 10 -J Obligationer = 200 . . . Cassens Fond var d. 23. Jan. 1794. 690 No. 5 M. 10 s. hvilken Summa er indgaaet i Cassen fra dens Opretttelse i Aaret 1788. Aarhuus, den 25de Januarii 1794. Lauriz Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Gaver. Fra en Ubekiendt er mig tilsendt 1 Rdr. med Hosskrift: til Herren har hørt min Bøn; som efter Girerens Villie er uddeelt til de høisttrængende Fattige, paa hvis Vegne takkes. P. Villadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Udenlandsk. Fra det Østerrigske. J Gallizien, Siebenbargen og Vallachiet er formærket Jordskielv; i Cronstadt og Bucharest har man mærket de hæftigste Stød. I Ungarn borttager en Art Forraadnelses Feber mange Mennesker. Sygdommen er først udbredt fra de franske Krigsfanger. J Wien ønsker man nu meget Freden med de Franske. Sweitz. Der tales nu meget om der at opret en bevæbnet Neutralitet, efterat man har opdaget at Convents=Tropperne under General Carteaux skulle have overfaldet Staden Gens, som dog er neutral, og udplyndret den Natten imellem 21 og 22 Decembr., Aa slagets Udførelse skal være forhindret derved at Carteaurblev den 21de efter Conventens befaling arresteret og bragt til Paris. Pethion er undkommen fra Frankrig, og har været i Zürich, men har faaet Ordre at rømme denne Cantons Gebiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Krigen paa de tydske Grændser. En Efterretning fra det Preussiske Hovedqvarteer indeholder, at baade Preusser og Østerriger, uagtet adskillige Fordeele over de Franske, dog hver Dag har maattet trække sig tilbage fra den 13 Dec. indtil den 30te da Østerrigernes Armee ganske gik over Rhinen, og Preusserne have trakt sig tilbage til Maynz, som ei skal være forsynet, til at udholde Beleiring, men have Mangel paa mange Nødvendigheder, især Brænde. De tydske Tropper skal og være meget medtagne af Krig og Sygdomme, og kan ei holde Marken. Endnu fra Frankfurt flygtes. hvad som kan, længere ind i Tydskland. Jmidlertid opbydes Folket i Stæderne og paa Landet, som synes at have god Fremgang, og giøres Regning paa, at den smabiske Kreds skal stille 200,000 og det Würtemberg. ske allene 100,000 Mand. J Coblenz og fleere Steder ere Borgerne alt bevæbnede, De Franske har villet forsøge at gaae over Rhinen ved Hüningen, men forgieves. De Østerrigske Canoner skiøde 7 Fartøier med Mandskab i Synk. Fort Louis forsvarer sig endnu. Hvor de Franske komme frem i de tydske Stæder, holde de barbarisk Huus, som nogne og sultne udplyndre de alt, paalægge derhos umaadelige Brandskatte, og tage Gidsler fra de Steder som ei kan betale. Soldaterne feie omkring i Huusene forsynede med Beg=Krandse og Øxer. Deres Adfærd kan sluttes af følgende Beretning. fra Kreutnach. Den 7de Januar kom dertil en fransk Jæger=Trop. De sloges i Gaderne med Preusiske Husarer, som maatte retirere til Maynz. Kl. 6 Aften rykkede Armeen ind. Strax begyndte Plyndringen af enhver Soldat. Man holdt Bajonetter og Pistoler for saavel Mandspersoners som Fruentimmers Bryst og fordrede strax leveret Penge, Uhrer, Klæder, indtil Hatter, Støvler og Skoe. Den først indridende General fordrede 300 Ahmer Viin leveret paa Stedet. 80,000 Pund Brød inden 24 Timer, foruden Fourage Brænde, Pallisader, Slagdomme og 3 Millioner Livres i reede Penge. Da Brødet ikke punktlig efter Orden, kunde leveres, tillavedes Bajonetterne. Magistraten bevogtedes nøie, hvoraf dog en Raadmand undløb. Om Aftenen Kl. 8 truede den franske General med almindelig Plyndring, dersom ikke alt Guld-og Sølvtøi i Staden var indleveret inden Kl. 10. To Raadsherrer, maatte i alle Gader bekiendtgiøre det Kl. 9. Kristne og Jøder, Fattige og Rige bragte da Skeer, Knive, Gafler, Daaser, Beggere, Spender, kort, alt hvad de havde. Endnu var Rovbegierligheden ikke mættet. Brandskatten skulle leveres eller Byen anstikkes. Man unde ei opbringe meere end 24,000 Gylden. Ved et Borgerhuus blev Klokken 1 om Natten anlagt Lunter. Man udvirkede en Frist ved Knæefald og Jammerskrig, af Mænd Koner og Børn, som bad, at Staden ei maatte opbrændes. Til Lykke forefaldt Dagen efter en Skiermydsel ei langt fra Staden til Tab for de Franske, som nødsagede disse Umennesker at trække sig ud af Staden, hvor de dog snart igien kan forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Frankrig. Det bekræftes, at Rojalisterne ere totaliter slagne. Den Noirmouthier (nu Biergørn kaldet) er med stormende Haand indtaget. Man fangede der 10 a 12 af Anførerne og deriblant Delbeca, Generalissimus ved den christelige Armee, og desuden 1200 Mand hvoraf 300 ere arqvebuserede, 50 Canoner, 7 a 800 Flinter. Deres sidste Tilflugtsted Machecoul erobredes den 2den Januarii og 2 til 300 Jnsurgentere dræbtes der, men paa Øen 500. Et Mirakel er det, at, skiønt Royalisterne værgede sig tappert, fra deres Batterier, saa har Convents Tropperne dog kuns havt 2 døde og 12 saarede, og ligesaa at en General Tordi fægtede i 2 Timer, efterat han var dødelig blesseret. General Westermann, som forkyndte det glædelige Budskab i Conventen: La Vender er ikke meer, blev erklæret fri, skiønt Krigsministeren havde afsat og vilde have ham arresteret. Robespierres Omstændigheder blive noget tvilsomme. Med hans mange Forretninger er han ikke uden Frygt for Danton, som dog holder gode Miner, han maa have et Øie paa hver Finger. Bourdon de i Olse foreslog, i Conventen den 7de, at afskaffe det executive Raad og Ministerne. Bentabole trak løs mod Krigs=Departementet, og Cambon ville have det til, at giøre Regnskab. Danton meente, at Stats-Jndretningens Feil maatte efterhaanden rettes; efter hans Forslag derre, teredes, at Ministerne nu ikke maae anvende Summer af National-Skatten uden efter Decret af Conventen, som derom først vil conferere med Velfærds=Udskuddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Bekiendtgiørelser. Da den Kongelige allernaadigste Forordning af 13 Febr. 1775, i Følge foregaaende Bekiendtgjørelse af alle Stiftets Prædikestole, og ventelig i alle Giæstgivergaarde og Værts= eller Kroehuse paa Landet og Kiøbstæderne stedse er anslagen, som forbyder al omløben med Bisse- og Handels=Kram, Galanterie, samt Haandværksvare, bekiendtgiøre vi samtlige Handlende herved offentlig, og paa det alvorligste, at 8te Dage efter denne Bekiendtgiørelses Dato, lade vi paagribe alle uden Pas og Attest omløbende Kræmmere her i Byen og paa Landet, i Medhold af 3die Artikels befaling, eller og skrivtlig eller mundtlig for Øvrighed anmelde i Følge den 8de Artikel. Forresten tillader Forordningen alle og enhver Land beboer, at anholde Omløbere, som ei er forsynet med behørig Beviser, og aflevere dem for deres egen Bekostning til næste Øvrighed, som i Følge Embeds Pligt skal besørge ham til nærmeste Toldstæd, Krammet der at blive solgt, da Angiverne efter 7de Artikels Bydende nyder til Belønning den heele Sum de anholdte Vare ved Auction udbringes til, uden Deeling til Qvæst= eller Børnehuuset, allene de 6 to trediedeele Procento fradragne, som tilkom: mer Tolderne der besørger Auction, dernæst erholde An giverne det fulde Beløb. Aarhuus, den 3 Jan. 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Den almindelig yndede Journal kaldet Udenlandske Literatur, hvorudi et Selskab Lærde i Kiøbenhavn giver Underretning om det almeeneinteressanteste i den udenlandske Literatur og som udkommer maanedlig et Hæfte a 24 Sk. hos Hr. Boghandler Heins, er at bekomme for dem, som behagentlig tegne sig her for udi Aarhuus hos Frid. Rasch. Eierne af den ved Aarhuus Byes Mindeport beliggende Gaard, hvori Tobaksfabriken Kaarsberg og Compagnie forhen blev dreven, lade samme Gaard, ved offentlig Auction opraabe og absolut bortsælge, næstkommende 8de April om Formiddagen Kl. 10, udi Hr. Christen Møllers Gaard i bemeldte Aarhuus. Gaardens Vaaningshuus bestaaer af 14 Fag til Gaden og 10 Fag Sidebygning. Et Baghuus og et Sidehuus i Gaarden bestaar af 31 Fag; tre Fag i Sidehuset er indrettet til Havestue og Resten til Pakhuuse, Stald og Vognremisse. Disse 55 Fag Huus er te Etager høi af stærk Egebindingsværk med maarede Vægge og teglhængt. Videre findes et teglhængt, Halvtagshuus og Vedhammer, bestaaaende af 16 Fag, samt 28 Fag Huus, teglhængt og beklæd med Bræder, der nu bruges af det i Byen inqvarterede Regiment som Exerceerhuus. Gaardsrumme er stort og beqvemt, samt forsynet med særdeles godt Brøndvand. Ved Gaarden er en have, hvorfra haves Udsigt til Søen og Byens Havn, som er nær ved. Gaarden er altsaa, i det heele, særdeles beqvem for en Handelsmand, saavel i Henseende til Beliggenheden som Jndretningen. Hele Kiøbesummen bliver Kiøberen creditteret til 13de Junii 1795, og en Deel deraf kan blive creditteret længere, om han derved finder sig tient.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Samme Tid og Sted bliver end videre bortsolgt: a) En i Byen værende Oliemølle, med dobbelte Valsen, af Jernmalm, Præsse, Pande og videre Behør, alt i meget god Stand. Den er indrettet til at drives ved en Hest, kan nedtages og opsættes igien et andet Sted, og sælges med Vilkaar at den skal flyttes. b) En Sæbe kiedel af Kaaber der kan rumme 50 Tønder, og er overmaade tyk og stærk. Dermed følger en stor Deel Jern, henhørende til Kiedlens Jldgrubbe, samt et Par Kaaber, Øser med v. c) et Partie god Rapolie, nemlig omtrent 60 Ankere, saa og en Deel Linolie. Den følgende Dag, nemlig Onsdagen den 9de April førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bortsælges i forbenævnte Gaard ved Mindeporten nogle Kakkelovne, Borde, Kaaber Kiedler, adskilligt Jern Redskab m.v. Nærmere Efterretning om alle disse Ting, kan faaes hos Hr. Peder Herschind i Aarhuus, Hr. Peder Kaarsgaard ibid og hos underskrevne. Vilhelmsborg pr. Aarhuus, den 22de Jan. 1794. M. Brandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Undertegnede agter under Haanden at bortsælge en sig tilhørende Skovspart udi Trige Skov, kaldet Stue eller Michel Basses Skov, samt et her i Aarhuus Havn beliggende Slup-Skib, kaldet Johannes & Elisabet, med tilhørende nye Seil og Mast vel udhalet i alle Maader, hvilket alt af Liebhavere kan tages i Øiesyn naar de det behager, samt med mig selv underhaanden accordere om Kiøbesummen. Aarhuus, den 24de Januarii 1794. Jacob Kieldrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Adskillige physicalske Instrumenter, samt en Deel af det fineste Engelske Uhrmager=Redskaber med en Skieremaskinetil Hyvler til Uhrer; kan bekommes hos Hr. Simesen ud Schanderborg for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
En Gaard udi Schanderborg Bye er tilkjøbs at bekomme, til en honet Familie, og beqvem til adskillige Haand, teringer, beliggende paa den store Gade og bestaaer af 9 Fag Stuehuus til Gaden med 3 Fag Qvist midt paa og et Dito paa hver Side af samme, med en god og tør Kielder under hele Huset, Udhuusene bestaar af 20 Fag, hvorudi er et Kammer, Bryggers med Skorsteen hvorved er Bagerovn, Tørreovn samt Kølle, en Pumpe med godt Vand ved Bryggerset, Hæstestald, Koestald, Loe og Lade a. en god have med godt Frugttræer udi, en god Mark samt En, og Tørveskier, det øvrige kan tages i Øiesyn, Conditionerne skal blive billige, og nærmere kan aftales. Liebhaverne vilde behage at melde dem til mig i Schanderborg inden næste Maaneds Udgang. Simesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Tvende Stammer af omblæste Bogetræer, tienlige til Køel i Skibe, ere at faae til Kiøbs i S. T. Hr. Kammerherre Baron Guldencrones Skove, naar nogen derom melder sig hos Skovrider Christian Petersen i Skovhuset ved Vilhelmsborg, inden næste Maaneds Udgang. Auction. Formedelst høie Alder, og dermed følgende Svaghed, agter Enken Velædle Madame Thorn sohn, ved offentlig Auction den 19 Februarii førstkommende, at bortsælge hendes paaboende convenable Sted beliggende i Ørsted Sogn og Bye, nær ved Kirken, Rougsøe, Herred, Dronningborg Amt, staaende for Ager og EngsHartkorn 1 Tde. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 tre fierdedeel Alb. Bygningerne bestaae af 4 Længder Egebindingsværk, som indelukker samme, og er i alt indrettet til Beboelse for en honet Familie, der og altid har beboed den. Til Stedet, er en betydelig Kiøkken og Frugthave, hvoraf med Fordeel kan selges; saa er og en god Brønd ved Bryggerhuset. Stedets Jorder, Enge og Tørveskier er udskiftet af Felledskab, hvorudi det ene Aar mod det andet kan af Rug, Byg, Havre og Erter, saaes i alt 9 Tdr., hvoraf i sidste Efteraar er saaet Rug 15 a 16 Skpr., og avles Høe 9 a 10 Læs, og de fornødne Brændtørv. Høebierringen. kan anseelig forøges ved Kløverfrøes Udsæd, hvortil Jorden er tienlig; kan og faaes ferske Fiske og Aal fra Randers Fiord, som ikke er langt fraliggende. Ved Stedet, er hidtil holdet 2 store Heste, 3 Kiør, 10 a 12 Faar. Auctionen foretages bemeldte 19de Februarii om Formiddagen Kl. 10 slet udi Ørsted Sandgaard, hvor Conditionerne skal blive oplæste. Randers den 20de Jan. 1794. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Auctions Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Et ungt Menneske, som kan frisere og barbere, søger Condition til førstkommende Skiftetid som Tiener hos et Herskab. Anviisning hvor han er at finde, gives paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Fra Gaardmands Enken Anne Pedersdatter i Viby ved Aarhuus, er ved Michelsdags Tiider sidst, bortkommen: en sort Hæst, omtrænt 16 Aar gammel, der paa Marken, dens vænstre Bagfoed hvild, og nogle graaHaar i Hovedet, samt Høymanket. Skulle denne Hæfkunne opdages, bedes det anmeldt, til Forvalter Kierulff paa Marsillisborg, som betaler de paagaaende Omkostninger skadesløs. Marfillisborg den 11te Janv: 1794. Baandstager til Fierdinger, Halv- og Heel Tønder, kan, naar de bestilles inden Februarii Maaneds Udgang, faaes først i Martii Maaned hos mig undertegnede for 1 Rdr. 100de Stykker. Bygballe, den 20de M. Byg alle. Jan. 1794. I Kraft af Hans Majæstæts allernaadigste Bevilling, saa ledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken, og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af en fra Eieren af Aakier og Dybvad Godser i Vort Land Nørre Jylland, Os elskelig Georg Rigs Greve Münster Mein, hovel, Vor Geheimeraad af Vor Kongel. Residentz=Stad, Kiøbenhavn, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og Aarhuus Stifts Adresse Avis, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig paa nogen Maade, at have noget at fordre i Henseende til bemelte Godser, hvad enten samme maatte hidrøre fra deres forrige Eiers Rigsgreve Lüttichaus eller Supplicantens Besiddelses Tid dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, hvorfra dog bliver at undtage de ved Landstinget i Vort Land Nørre-Jylland, Tinglyste Pante=Breve, dateret Aakier den 1ste Mai 1793. og Hamburg den 27de August 1793, saavelsom de i Jordebogen bemærkede og ved den Lüttichauske Overleverelse angivne Fundationer; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne, ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører: hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage sig vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongel. Residents=Stad, Kiøbenhavn, den 3die Januarii 1793. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Geheimeraad Georg Rigsgreve til Münster Meinhovel, Bevilling ved Proclama i Aviserne med Aar og Dags Varsel, at inkalde alle dem, som formeene sig paa nogen Maade at have noget at fordre i Henseende til Aakier og Dybvad Godser m.v. indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silen, tii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig paa nogen Maade, at have noget at fordre i Henseende til Aakiær og Dybvad Godser, hvad enten samme maatte hidrøre fra den forrige Eiers Riigsgreve Lüttichaus eller min Besiddelses Tid, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden ommelte Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre, dog med de Untagelser, som i den allernaadigste Bevilling ere benævnte. Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-25
Georg Rigsgreve Münster Meinhovel, Kongel. Dansk Geheimeraad. Steenalts Hollænderie bestaaende af 250 Stykker Kiør, der leveres som Jnventarium, bliver stillet til Bortforpagtning i 3 Aar, fra 1ste Maii 1794 at regne, ved offentlig Auction hos Hr. Peder Abel i Randers den 1ste Februarii 1794 og Eftermiddagen, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres; at berømme Græsningen holdes unødvendig, da dens fortrinlige Godhed er noksom bekiendt. Conditionerne kan faaes til Eftersyn fra den 22de d. Maaned hos bemeldte Hr. Abel i Randers og her paa Gaarden. Steenalt, den 17. Jan. 1794. En Arv, stoer Kapital 599 Rdr. 5 Mk. 7 en femtedeel Sk., som ved Skiftet efter fordums Kiøbmand her i Byen, afgangne Niels Pouelsen Fischer, sluttet 2den Junii 1767. tilfaldt hans da, allerede i endeel Aar forhen, borteværende Syster Anne Marie Poulsdatter, og hvilken Arv efter Kongelig allernaadigst Bevilling af 16 August 1765, skulle bære Renter til Arveladerens vanføre Brodersøns Christian. Pedersen Fischers Underholdning hans Livestid, saafremt Anne Marie Poulsdatter ey inden den i Loven foreskrevne Tid skulde opdages eller sig indfinde, men Kapitalen efter Christian Fischers død at komme til Deeling imellem ovenmeldte Niels Poulsen Fischers nu værende eller deres da levende Arvinger; denne Arv henstaar saaledes under dette Stæds Oberformynderie og bemelte Christian Fischer har indtil hans Dødsdag den 23de Sept. sidstleden nydt Renten af Kapitalen, eftersom ingen Oplysning angaaende meerbemelte Anne Marie Poulsdatter haves her paa Stedet, hvorfra hun skal være bortreist for nogle og 50 Aar siden, saa det ikke er venteligt at hun nu kan være i Live; Thi skal bemeldte Arve=Kapital, i videre allerunderdanigst Følge af anførte Kongelig Beylling, lovligen deeles imellem de retmæssige Arvinger, som altsaa herved indkaldes med Aar og Dags Varsel fra undertegnede Dato, at møde eller ved lovlig Befuldmægtigede at møde lade, hos mig undertegnede, Skifteforvalter, med tilstrækkeligt Beviis om, deres i de lukkende Arveret, til ommeldte Kapital og sammes siden Christian Fischers Dødsfald paaløbende Renter, da saa behørig Deelings=Forretning derover, uden Henstand skal skee. Ebeltoft, den 16de Januarii 1794. Christen Fellumb, Bye og Herredsfoged.