JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Ved Amtsraadets sidste Møde i 1812 blev det vedtaget, at offentliggjøre en Udsigt over dets Forhandlinger i det forløbne Aar, fornemmelig for at sætte Amtets Beboere istand til at erholde Kundskab om disses Jndhold, og omde Motiver, der have indvirket paa flere af dets Beslutninger. Det er ifølge heraf, at nærværende Udsigt offentlig kundgjøres. A, Saap Neutaf i Alvrindelighed nadkervande, Ol,08, da fanste Sagey af Sogns Nat som foral a ha Amtsraadet til Betænkning, var et Andragende fra General Krigscommissair Riegels om en vis Godtgjørelse i Penge for Befordringen af sig og sit Archiv eller det hele Sessionspersonale til og fra Sessionerne. Efter de fremlagte Beregninger maatte Amtsraadet ansee Sagens Fremme for ønskelig, især betragtet fra den vekonomiske Side, dog fandt man det rigtigst, førend nogen endelig Betænkning afgaves, at indhente Sogneforstanderskabernes Erklæring derom. Jmidlertid erfaredes det af Stændertidenden, at en ny Anordning om Frikjørsler var i Vente, og det befandtes tillige, at en betydelig Deel af Sogneforstanderskaberne ikke vare stemte for Forslaget. Amtsraadet ansaae det derfor for rigtigst for Tiden ikke at gaae ind derpaa, men opsatte at tage det under nærmere Overveielse, naar bemeldte Anordning udkom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Om Politivæsenet paa Landet, havde Cancelliet i Skrivelse af 3 Mai forlangt Raadets Betænkning, om der kunde være Anledning til at føie nogen ny Foranstaltning, der kunde give Politiet den for den offentlige Orden og Sikkerhed fornødne Kraft og Virksomhed. Raadet erkjendte, at der i denne Henseende vel endnu kunde være Meget at ønske. Det indhentede derfor Betænkning fra alle Politiøvrigheder i Districtet, af hvilke næsten alle yttrede forskjellige Anskuelser af Sagen. Jblandt de indkomne Betænkninger fandtes en med megen Flid udarbeidet Plan til en ny Regulering af hele Landpolitiet, tilligemed en Calcul over de til dens Jværksættelse fornødne Bekostninger, med speciel Anvendelse paa Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
J Hovedsagen afvige alle de indkomne Betænkninger fra hiin Plan, og ved de fleste frembøde sig for Amtsraadet saa mange Betænkeligheder, saavel med Hensyn til de fornødne Bekostninger, som i andre Henseender, at det ikke fandt det raadeligt at gaae ind paa noget af de gjorte Forslag. Det maatte derimod være af den Mening, at naar vedkommende Politimester og Sognefogder opfyldte deres Pligter, og Sogneforstanderskaberne ydede disse den Bistand, der er dem hjemlet ved Frd. 13 Aug. 1841. §20, saa vilde nogen særdeles Foranstaltning i den omhandlede Retning ei alene være overflødig, men ogsaa for Øieblikket, med Hensyn til de locale Forhold, utilraadelig. Men ønskeligt maatte det ansees for at være, at der fra Cancelliet udgik en Opmuntring til Sogneforstanderskaberne til at benytte sig af Jndholdet af bemeldte § 20, og til at ansætte Vægtere, Fattigfogder eller andre saadanne paalidelige Mænd i de respective Districter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Om Retsvidner havde Cancelliet ligeledes i Skrivelse af 22 Marts forlangt Betænkning, om og hvorvidt den nu brugelige Fremgangsmaade med Hensyn til den kunde være at undergive Forandring. - Amtsraadet havde herover indhentet Sogneforstanderskabernes Erklæringer. Næsten alle havde erkjendt de store Vanskeligheder, det vilde medføre for vedkommende Beboere i en Jurisdiction at give personligt Møde ved de ordinaire Retter, og Umuligheden af at give Møde ved Extraretter og paa nogle enkelte nær gik alle Erklæringer ud paa det Ønske, at paalidelige Personer maatte for Betaling antages til Tingmænd, ikkun om Antagelsesmaaden herskede en mangfoldig Forskjellighed i de indkomne Forslag, at hvilke alle vilde medføre store, og ikke uovervindelige Vanskeligheder. Simplest og hensigtsmæssigst syntes det derfor Amtsraadet at foreslaae: at det maatte overlades vedkommende Dommere at antage duelige Mænd til Retsvidner, dog paa Amtsraadets nærmere Approbation, og mod saadan Betaling, som dette Raad bestemmer. Disse Mænd antages paa eet Aar, og deres Løn anvises dem hvert halvt eller heelt Aar paa Amtsrepartitionsforden. Anviisningen udfærdiges af Amtmanden og Beløbet reparteres enten hvert Aar eller, naar beløbet er saa stort, at det passeligt kan reparteres paa de vedkommende stokkemandspligtige Steder. For det Tilfælde at et Retsvidne en enkelt Gang skulde have Forfald, kunde det overlades til Dommeren, at antage en anden Mand, dog saaledes, at den Udeblivende betaler den, som møder i hans Sted. Raadet henstillede derhos, om det ei kunde være passeligt, at indskrænke Retsvidnernes Antal i alle Tilfælde, saavel ved de ordinaire som de extraordinaire Retter til 2, hvilket Antal det maatte ansee fuldkomment tilstrækkeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Om Hesteavlens Fremme og Anvendelsen af den Sum, som til dette Øiemed muligen kunde ventes udredet af Finantserne, havde Cancelliet endvidere i Circulaire af 10 Juni forlangt Betænkning. Amtsraadet formeente, at det vilde være ønskeligt, dersom nogen Sum af Finantserne maatte bevilges til Hesteavlens Fremme, samme da maatte benyttes til Præmier for de bedste Hingster og Hopper, hvorved fornemmeligen de almindelige Landracer skulde have fortrinlig Adgang. Til at fremme Anliggendet maatte da af Amtsraadet udnævnes en Committee, som kunde sætte sig i Forbindelse med det fyenske patriotiske Selskab, der allerede har virket og virker i samme Retning. – Da Amtmanden tidligere havde tiltraadt en af Amtsraadet for Assens District antagen fra den her udtalte noget forskjellige Mening, afveg han fra det ovenfor gjorte Forslag. Endelig havde Cancelliet, i Skrivelse af 7 Mai, forlangt Betænkning om og hvorledes Herredsfogden i Lunde, Skam og Skovby Herreder kunde forskaffes Embedsbolig i Jurisdictionen. Amtsraadet maatte erkjende det Hensigtsmæssige i, at bemeldte Embedsmand tog sin Bolig i sin Jurisdiction, og navnligen i Omegnen af Sønderse. Amtmanden havde underhaanden søgt Oplysning, om nogen saadan Eiendom var at erholde, men hidtil forgiæves. Forinden Amtsraadet derfor yttrede sig nærmere om Sagen, vedtog det, ved Bekjendtgjørelse i de offentlige Tidender at søge den fornødne Oplysning, om Nogen vil sælge en Eiendom, som den omhandlede, og da paa hvilke Vilkaar. B. Sager Communalvæsenet i Almindelighed vedkommende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Fra adskillige af de større Lodseiere indkom Begjæring om Constitution for nogle i Forslag bragte Mænd, til i hines Forfald at tage Deel i Sogneforstanderskabernes Forhandlinger. Det første af disse Andragender var en Begjæring fra Kammerherre Mylius og Constitution for sin Søn Johan Jacob Mylius til at indtræde i Rønninge og Rolfsted Sogneforstanderskab. Denne Begjæring blev afslaaet. Grunden til dette Afslag laae i den Maade, hvorpaa Amtsraadet fortolkede Slutningen af §2 i Frd. 13 August 1811, idet samme antog, at den Mand, der skulde kunne meddeles Constitution, maatte besidde de personlige og reelle Egenskaber, som nævnes i Forordningens §3, 4, og at altsaa ikkun en Mand, der selv var valgbar i Districtet, qvalificeredes til at meddeles Constitution for en af de større Lodseiere til i dennes Forfald at tage Sæde i Sogneforstanderskabet. Man gik nemlig ud fra den Synsmaade, at Communalanordningens Formaal for en Deel sigtede til at bringe vedkommende Lodseiere til, saavidt muligt, personligt at tage Deel i Communernes Anliggender, og ikke uden Nødvendighed at lade sig repræsentere ved Fuldmægtig. Overhovedet forekom det Amtsraadet at være Anordningens Tendents, at udelukke af Bestyrelsen ethvert Element, der ei kunde have nogen umiddelbar Jnteresse i Communalvæsenet, hvilket endog senere Bestemmelser syntes at hentyde paa, idet der fordredes Bolig i Districtet for at være valgerettiget (Canc. Skr. 9 Decbr. 1841);
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
J Anledning af flere indkomne Begjæringer om Foreningen af Skoledistricternes Underviisnings= og Bygningskasser, yttrede sig flere Stemmer for det Ønskelige i, at begge Kasser vedbleve at være adskilte, da der muligen i Tiden, ved en udvidet Grad af Skoleunderviisningen, kunde blive Fare for, at Reqvisiterne i flere Skoler vilde komme til at lide saadanne Jndskrænkninger, som ikke vilde blive til Underviisningens Fremme, og Summer, som oprindeligen vare bestemte til Underviisnings Apparater, drages ind i Bygningskasserne for dermed at dække disses Deficit. Flere indkomne Andragender synes ogsaa at have bestyrket denne Anskuelses Rigtighed. Da imidlertid Frd. 13 August 1841 § 15 ligefrem tillader, med Amtsraadets Samtykke, en saadan Forening af de Jndtægter, som Frd. 29 Juli 1814 § 9 har tillagt de særskilte Skolekasser, med Skolevæsenets almindelige Jndtægter, har Amtsraadet ikke troet at burde nægte sit Samtykke til slige Foreninger, naar under Begjæringen. ikke indbefattes andre Jndtægter, end de i den sidstanførte Frds. § 9 udtrykkeligen nævnte, men at burde afslaae Begjæringerne, forsaavidt Foreningen indbefatter Beholdninger eller Capitaler, tilhørende de særskilte Skolekasser, der ei kunne indbefattes under bemeldte §9, og Raadet har meent, at disse Summer ikke bør unddrages det Øiemed, hvortil de oprindeligen kunne være bestemte. Jfølge heraf er Samtykke meddeelt til Foreningen af Skolekasserne i Marslev, Birkende, Allerup, Davinde, Paarup, Skamby, Sønderso og Viggerslev. Derimod fandtes specielle Hindringer for en saadan Forening af Skolekasserne i Kjølstrup og Agendrup, en Begjæring fra Viggerslev Sogneforstanderskab og Jnddragelse af det nedlagte Capellanies Capitaler og aarlige Jndtægter under Skolevæsenets almindelige Jndtægter, henvistes til Cancelliet; en anden om en forandret Ligning af Udgifterne til Skolernes aarlige Vedligeholdelse og Skolelærernes Lønning i Viggerslev og Havrehed henvistes til Skoledirectionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Om Dækningen af en Underballance i Odense Herreds Skolelærer=Hielpekasse, hvorom Cancelliet i Skr. 22 Julii havde forlangt Betænkning, yttrede Amtsraadet, at denne Underballance stor 120 Rbd. 11 1 s. vel bedste dækkedes ved Tilskud af Bygningskassen, som havde et betydeligt Overskud. D. Fattigvæsenet. Fra Cancelliet fremlagdes en Skr. 6 October, hvorefter Amtsforvalteren var tilstillet Qvittance for Amtsfattigkassens Regnskab for 1811. Af denne Kasse anholdt Sogneforstanderskabet for Vissenberg District om Understøttelse; men da det ikke vidstes, at dette Sogn var betydelig meere bebyrdet end mange andre Districter, blev det Ansøgte afslaaet. Derimod besluttedes ifølge de meddeelte Oplysninger, at eftergive Skomager Hans Jørgen Hansen i Tommerup hans Gjæld til denne Kasse stor 22 Rbd. 40 s. Dernæst anbefalede Raadet et Andragende om, at Vissenberg Kirkes Eier maatte afhænde et Huus Kirken tilhørende, til Sognets Fattigvæsen. E. Veivæsenet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Fra Sogneforstanderskabet for Østrup og Hjadstrup District var indkommen en Begjæring om Grundforbedring af Klinteberqveien som mindre Landevei. Amtmanden oplyste, at denne Gjenstand tidligere havde været omventileret, og at det ommeldte Ønske ifølge en Rentekammerskr. af 1 August 1840, i sin Tid, naar Veiarbeidet paa Sletten var fuldført, vilde blive imødegaaet. Amtsraadet besluttede derfor, at communicere Forstanderskabet denne Skrivelse med bemærkning, at det forTiden ei kunde foretage videre ved denne Sag. - Fra Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen var ved Skr. 21 Septbr. til Overveielse i Amtsraadet tilstillet det et Andragende fra Communalbestyrelsen i Kjerteminde, om Anlægget af en Vei fra Munkebo til denne Kjøbstad. Men med Hensyn til de samme bekjendte locale Forhold, fandt det ikke Anledning til at understøtte dette Andragende, hvis Gjenstand efter det medfulgte Overslag vilde udkræve en Bekostning af 3,999 Rbd. 3 Mk. Til de ved Frd. af 29 Septbr. 1811 §5 bestemte Forretninger ved Veivæsenet, udnævntes følgende Mænd, 1) for Hovedlandeveien fra Svendborg Amts Grændse til Odense Kjøbstadgrund føstre Side) Propr. Berg i Hunderup og Hvenegaard til Sellebjerg; - 2) for Odense Herred, Propr. Trolle til Næsbyhoveds Mølle, og Berg til Lindved, Fahnøe til Brændekildegaard; – 3) for Bjerge=Aasum Herreder, Kammerraad Hillerup til Bramstrup, Ritmester Schestedt til Fraugdegaard, Propr. 4) Hindsholms Herred: Petersen til Ulriksholm; Kammerherre, Oberst Juel til Hverringe, Kammerherre, Baron Juel Brockdorff til Skelenborg; - 5) Skelen borg Birk, de under 4 Anførte; - 6) Lunde, Skam og Skovby Herreder, Propr. Hoffmann til Hoffmannsgave, Brandt i Nedre Mølle, Simonsen til Ruggaard; – 7).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Gyldensteens Birk, Hofjægermester, Grev Bernstorff til Gyldensteen, Propr. Møller til Christianslund, Gorgius, til Lykkesborg; - 8) for Hovedlandeveien fra Vends Herreds Grændse til Odense Kjøbstadgrund, samt fra Vissenberg til Baag Herreds Grændse: Propr. Hammerich til Grøftebjerg, Mortensen til Ellegaard. Om nogle Andragender besluttedes at indhente nærmere Oplysninger, førend de toges under Behandling, og de indkomne Veiregulativer overgaves til 2 af Raadets Medlemmer, for at gjennemgaaes forinden de meddeeltes Approbation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
(Jndsendt.) Svare= og Laanekassen i Rudkjøbing angaaende. Sidstafvigte Halvaar og især i 11 Decbr. Termin, blev her paa Landet sporet en Pengetrang, som man i mange Aar tilbage ikke har kjendt lignende; Aarsagen hertil antages almindeligen at være denne, at Sparekassen her i Byen har modtaget de løse Capitaler, som vare disponible hos den velhavende Landmand, med hvilke Trangen stedse tilforn har været afhjulpen, navnligen til alle mindre Laan, f. Ex. fra 50 til 300 Rbd.; men hvilke Capitaler nu for en Deel ere gaaede ud af Circulation, derved at Sparekassen har ladet en stor Deel af dem – jeg troer omtrent 10,000 Rbd. - indflyde i den kgl. Kasse, for stedse at have disponible Fonds. Endvidere ankes over, at det er langt besværligere at faae et Laan i denne Kasse, nu, der ogsaa er Penge til udlaan, end det tilforn var hos den private Mand, fordi Directionen fordrer og maa fordre større Sikkerhed, end den Mand der stadigen selv kan have Øie med sit Pants Vedligeholdelse og Værdie; vel udlaaner Kassen ogsaa imod sikker Selvskyldnercaution, men denne er det i Almindelighed yderst vanskeligt at stille for den simple Mand, og om saadan endogsaa undertiden kan opnaaes, da er Laanet ikkuns paa et halvt Aar og Trangen er atter for Døren. Omendskjøndt jeg ikke er blandt dem, der ligefrem antage, at Jnstitutionen er skadelig, saa er jeg dog af den Mening, at den for Tiden ikke gjør den Nytte, som den burde og kunde gjøre, ved at følge andre Principer end de for nærværende Tid vedtagne; hvorvel jeg gjerne indrømmer, at selv ved en saadan Forandring, ikke enhver Ulempe lader sig afhjelpe, da enkelte af disse ere nødvendig forbundne med enhver Spare- og Laanekasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Den principale Hensigt med Sparekassers Oprettelse maa upaatvivlelig være, at man derved har villet opfordre Tjenestetyende og Haandværksfvende til at sikkre sig den Deel af deres Løn, som de ved Halvaarets eller Maanedens Ende have i Behold, fra at blive bortødslet til overflødige eller dog unødvendige Udgifter, da denne Folkeklasse som oftest ikke er istand til at værge for sine Smaakapitaler, naar Lyst og Leilighed til Omsætning tilbyder sig; men for at Sparekassen, kan være tilgængelig for Tjenestetyende i Almindelighed, bør Jndskuddet nedsættes til et ganske andet Minimum end 5 Rbd., som er det nærværende: thi af den gangbare Løn 8 a 10 Rbd. for en Pige og 12 a 16 Rbd. for en Karl halvaarlig, vil vistnok ikkuns den færreste Deel beholde 5 Rbd. til fri Raadighed, naar de nødvendige Klædningsstykker ere betalte, ikke at tale om Haandværksvenden, som faaer sin Løn i Uge- og Maanedsviis, og som Fristelsen til Omsætning i Almindelighed alt for ofte kommer over, forinden han faaer sammensperet de 5 Rbd., hvorfor jeg vilde finde det langt bedre at svare til Hensigtens Opnaaelse, om Directionen nedsatte Minimum til høiest 2 Rbd., for at Pluraliteten af den tjenende Klasse kunde gives Leilighed til at deeltage i Sparekassens Goder, At Arbeidet derved vilde forøges for Regnskabsføreren, dertil bør ikke tages Hensyn, da det Gode derved langt overveier saadan Gene, som jo desuden erstattes ham, og anden Hinder indseer jeg ikke for Nedsættelsen, da der i det Hele taget ikke vil være Tab forbunden med at modtage de mindre Summer, saasom de efterhaanden ville blive forstørrede, naar blot det første mindre Jndskud tillades.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Den 11de Paragraph af Sparekassens Love lyder saaledes: Renten af de paa et Navn eller Conto indskudte enkelte eller sammenlagte Summer indtil 300 Rbd. inel. med oplagte Renter, tilgodeberegnes Jnteressenterne med 3 pCt. aarlig fra den 1ste 11te i Maaneden efter at Jndskuddet er skeet, eller fra Jndskudsdagen selv, naar denne er den 11te i Maaneden; men overstiger en Sparekasse-Conto eller en Jnteressents Kapital 200 Rbd., svares vel Rente eller Rentes Rente fra sidste 11te Juni eller 11te Decbr. med 3 pCt. aarlig, hvorimod alle Renter bortfalde for det løbende Halvaar, naar Jnteressenten ønsker sin Capital med oplagte Renter udbetalt til andre Tider end 11te Juni eller 11te Decbr. Naar man nu antager, at en Mand havde faaet 300 a 100 Rbd. udbetalt af en Debitor i 11te Decbr. Termin 1812, som han vilde gjøre frugtbringende i Sparekassen til 11te Decbr. 1813, da han til den Tid skal bruge dem, saa har han indskudt dem i Kassen det snareste mueligt, nemlig 3die Torsdag i Decbr., altsaa efter 11te; men han ønsker dem igjen udbetalt den 1 Torsdag i Decbr. 1813, altsaa for 11te, da han absolut skal levere Pengene til den 11te. Jfølge den citerede Paragraphs Ord faaer han vel sine Penge tilbagebetalte, men ikke 1 s. af over 11 Maaneders Rente, hvorimod han maa betale 1 Mk. for sin Sparekassebog. Dette synes virkelig at være høist ubilligt og dog kan slige Tilfælde let møde, vel veed jeg ikke om Directionen da vilde fortolke Paragraphen ordret, men dette veed jeg, at den kunde gjøre det: Hvad Laanekassen angaaer, da finder jeg, at følgende Punkter burde rettes: J Laanekassens Regulativ siges: Laanetagere sikkre Laanekassen enten ved Obligation og Selvskyldnercaution af Mænd, der ere boende paa Langeland, eller ogsaa ved haandfaaet Pant, bestaaende enten i Kongelige og Vankobligationer eller i handelige Sager, der ei kunne bedærves og ikke optage megen Plads. Af det Anførte skulde man formene, at indfriede Bankhæftelser vilde være et særdeles ønskeligt Hypothek, da det er det sikkreste af alt Pant og ikkuns optager høist ubetydelig Plads; men desuagtet udlaaner Kassen ikke derpaa, og da disse indfriede Hæftelser næsten er det eneste Pant, som en stor Deel af de Trængende i Kjøbstaden ere istand til at stille, saa udelukkes de derved fra al Hielp af Kassen i enhver øieblikkelig Trang for Skatter, Renter &c. Vel indrømmer jeg, at den Deel af Folket, der ikke besidde kgl. Obligationer, eller kan skaffe solid Selvskyldnercaution, ogsaa oftere end Andre vil udeblive med Betaling til Forfaldstid, men derimod er det ogsaa den Deel, der haardest trænger til Hjelp, og da den omtalte Sikkerhed i alle mødende Tilfælde, er fuldkommen god, ja endogsaa vil give Kassen 6 1/2 pCt. Rente, naar den nødsagedes til at lade sig Hæftelsen tiltransportere som skeer ved en simpel Paategning, uden videre Bekostning - saa indseer jeg ikke, at der kan være Andet til Hinder for at udlaane paa saadan Sikkerhed, end Frygt for den ringe Uleilighed, som mueligen dermed kunde blive forbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Ved at forandre og afhielpe de her anførte formeentlige Urigtigheder, troer jeg at Spare- og Laanekassen vilde gjøres mere tilgjængelige for Pluraliteten, uden at Kassens rette Tarv derved tilsidesættes, og dette er jeg forvisset om at være Directionens Ønske, saasom denne ikke i fjerneste Maade vil eller kan have nogen pecuniair Fordeel ved Kassen, men alene offter Tid og Arbeide i den ædle Hensigt at gavne det Almindelige; hvorfor jeg nærer det Haab, at Directionen vil finde Anledning til at tage mit Anførte i Overveielse Sluttelig bemærkes, at det vilde være ønskeligt om derkunde indrømmes Jnteressenterne og Laanetagerne et mere passende Locale til Opholdsted, end det nærværende, hvor de undertiden, temmelig sammenstuvede, staaende i flere Timer, maae afvente deres Tour, thi endskjøndt jeg gjerne indrømmer at Pluraliteten af de Søgende ikke lægge synderlig Mærke hertil, saa findes der dog en stor Deel iblandt dem, der sætte Priis paa et mere hyggeligt Opholdsted under Ventetiden og veed at vurdere en human Modtagelse saavel før som under Forretningernes Expedition. C. R. Rudkjøbing, den 10 Januar 1813.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Udnævnelser og Entledigelser. Under 27 Decbr. har Hs. Maj. Kongen behaget at entledige Hofuhrmager Frederik Jürgensen, efter derom indgiven Ansøgning, fra sin Bestilling som Hofuhrmager, og at beskikke dennes Søn og Medinteressent, Georg Urban Frederik Jürgensen, til Hofuhrmager; den 11 Jan. er den som fungerende constit. Strandtoldforvalter i Vedbek, Krigsassessor og surnum. Portcontrolleur i Kbhavn, A. C. Struckmann, beskikket til at være virkelig Portcontrolleur sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Skibs= og Handels-Efterretninger. Frederikshavn den 6 Jan. Jdag, hedder det i Aalb. Av., indkom i Havnen "Sorgenfri, J. Mikkelsen, af Svendborg fra Bergen til Stettin med Ladning af Sild. Under Skagen faldt igaar Morges Kokken fra Skibet overbord og var efter flere forgiæves Forsøg ikke til at redde. Desuden er Vommen brækket og Seilet skjørnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Reisende over Storebelt, fra 9 til 16 Januar. Fra Fyen til Sielland, Baron Bille Brahe; Cand. med. & chir. Nyborg; Student Theill; Cand. phil. Worsaae; Secontlieutenant v. Lovenhjelm; Jfr. Haae, Skolelærer Müller; Auditeur Liebe; Handelsreisende Seydelin, Kjøbmand Levinsen; Jfr. Braag; Handelsbetjent Engel; Cand. theol. Milo; Secondlieutenant Lund; Handlende Lüthjohann, Hr. Sonterson; Discipel Staal; Hr. Maaloe; Hofjunker v. Schlegel; Kammerherre Bardensleth med Tjener; Jnformator Friis og Frue Friis; Justitsraad Callesen; Forvalter Hein; Apotheker Colenburg; Stud. jur. v. Benzon; Hr. Bolaigse; Contorist Seedorff, Premierlieutenant v. Krei; Jfr. Søegaard, Lieutenant v. Frederichsen. Fra Sielland til Fyen, Adjunkt Sick; Birkedommer Møller med Søn; Jfr. Dyck; Jfr. Søegaard, Ritmester Wolffgang v. Haffner med Frue og Søster; Lieutenant v. Hoffmann, Forvalter Lange; Skibsfører Møller; Skibscapitain Warning; Krigscancelliesecretair Wandahl med Frue; Jfr. Hei, Kjøbmand Lorenzen, Premierlieutenant Møller; Cand. jur. Holm; Cand. polyt. Birg; Cand. theol. Baumann, Dr. Kalkaar, Copist Petersen; Kammerherre Bardenfleth med Tjener; Architect Nebolon; Bygmester Hathe; Capitain Storch, Lieutenant Wildenradt, Kjøbmand Lange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
AVERTISSEMENTS. Jndtil Februar Maaneds Udgang modtages endnu Subskription i den Hempelske Boghandling mindelig Brev- og Formularbog, en fuldstændig Haandbog til Affattelse af alle Arter af Breve og andre skriftlige Opsatser, til Skjøder, Contracter, Testamenter a., med Udtog af Stempelpapirs=Forordningen, Anviisning til Bogholderie, Brevpostgangen og Brevtaxten m.m. Subskriptionsprisen 8 Mk. Fyens Stiftsavis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-19
72 Aargang. No 12. Fyens - Stifts Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-19
Trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Cancellieraad. Torsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-19
19 Januar 1843.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-19
Jndhold. Udlandet: Frankerig. Jtalien. Preussen, Østerrig. Norge. Hamborg. - Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-19
Kongehuset. Offentlige Foranstaltninger. Stænderforf. i Viborg. Videnskabelighed. Blandinger. Nyborg. Svendborg, Odense.