Viborger Samler, 1843-03-11
Keiser Peter den Stores Testament. Den franske Journal La Presse meddeler i et af sine sidste Numere et saakaldet historiske Actstykke, som vistnok vilde fortjene særdeles Opmærksomhed, dersom det ikke indeholdt flere temmelig tydelige Spor af Uægthed. Det hedder saaledes i Jndledningen. til dette Document: "Den russiske Nation er bestemt til at erholde Herredømmet over Europa. Denne Tanke støtter jeg fornemmelig paa den Kiendsgierning, at de europæiske Nationer ere affældige og forældede, at de let og utvivlsomt ville kunne beseires af en ung og ny Nation, naar denne har opnaaet sin hele Kraft og Storhed. En Jnvasion i de vestlige og østlige Lande igjennem Nordhavet anseer jeg som en periodisk tilbagevendende, i Forsynets Planer liggende, Folkebevægelse, som da ogsaa Romerfolket er regenereret ved Barbarernes Jndfald. De nordiske Folkeslags Vandringer, ere som Nilens Vande, der til visse Tider vande og befrugte med deres Dynd Ægyptens golde Marker. Som en Flod modtog jeg Rusland; jeg efterlader det som en Strøm, mine Efterfølgere ville danne det til et Hav, der er bestemt til at befrugte det øvrige Europa, og dets Bølger ville, trods alle Dæmninger, svage Hænder maatte opføre imod dem, oversvømme med deres hele Fylde det øvrige Europa, naar kun mine Efterkommere forstaae rigtigen at lede Strømmens Løb. Følgende Lærdomme og Forskrifter anbefaler jeg mine Efterfølgere: 1) Holde Russerne paa bestandig Krigsfod, Soldaterne øvede i Vaaben, og paa Krigsfod; kun at lade Nationen udhvile af og til, for at ophielpe Statens Finantser; recrutere Hærene og vælge det gunstige Øieblik til Angreb, r. S. - 2) Ved alle mulige Midler kalde fra de dannede europæiske Nationer Officerer og Lærde, for at gjøre Russerne deelagtige i de andre Landes Fordeele. 3) Ved enhver sig tilbydende Leilighed lade Rusland deeltage i Europas, fornemmelig Tydsklands, Forviklinger, fordi Germanien ligger os nærmest og interesserer os meest. 4) Fremkalde Tvedragt i Polen ved at vedligeholde bestandig Jversyge og Uro; vinde de Mægtige ved Guldet; indvirke paa Rigsdagen; corrumpere dem for at vinde Jndflydelse paa Kongevalgene; søge at fremdraae Ruslands Tilhængere, beskytte dem, intervenere med russiske Tropper saalænge indtil de kunne vinde fast Fod i Landet. FremkommeNabomagterne med Vanskeligheder, skal man berolige dem for Øieblikket ved at give dem Stykker af Landet, for atter at fratage dem disse, naar Leiligheden frembyder sig dertil. 5) Fratage Sverrig den ene Provinds efter den anden, for omsider at kunne bringe det under Aaget, efterat man først har ophidset det til at tilkaste os Stridshandsken. Derfor skal man søge at adskille Danmark fra Sverrig, og vække giensidig Skinsyge – 6) Stedse udsøge blandt tydske Fyrstinder Gemalinder for russiske Prindser, for at forøge Familie alliancer, sammensmelte Jnteresserne, og saaledes vinde Tydskland for vor Sag, idet man tillige forøger vor Jndflydelse i dette Rige. - 7) Fremfor Alt beile til Englands Alliance for at ophielpe vor Handel, da dette Land trænger til os for at kunne forsyne sin Marine med det Nødvendige, og da det meest kan bidrage til vor Marines Opkomst. - 8 Uafladelig stræbe efter at udvide vore Kyster langs med det balthiske Hav og Syden for det sorte Hav. – 9) Saameget som muligt nærme os Constantinopel og Jndien. Hvo der faaer Herredømmet i disse Egne, vil vorde Verdens sande Herre. Følgelig maa der føres bestandig Krig i Retning af Tyrkiet og Persien; Stapelstæder skulle anlægges ved det sorte Hav, som vi efterhaanden maae bemægtige os ligesaavel som det balthiske Hav, paaskynde maae vi Persiens Undergang og trænge frem indtil den persiske Bugt. J Syrien, maae vi gjenoprette den gamle levantiske Handel og, om muligt, trænge frem til Ostindien, der er et Entrepot for hele Verden. Ere vilder, da kunne vi undvære det engelske Guld. 10) Søge om Alliance med Østerrig og bevare samme med Omhu; tilsyneladende understøtte dets Jdeer om et tilkommende tydske Kongedømme, men underhaanden vække de tydske Fyrsters Jversyge, fremdeles tragte efter at en af Parterne kommer til at reclamere Ruslands Bistand, hvorved Rusland forbereder sig et Slags Protection over Landet. – 11) Anspore Østerrig til at forjage Tyrkerne fra Europa, og efter Constantinopels Erobring atter neutralisere dets Jversyge enten ved at indvikle det i en Krig med de gamle eurogæiske Stater, eller ved at give det af Byttet et Stykke, som man senere fratager det. – 12) Reunere alle de ikke unerede eller schismatiske Grækere, der leve adspredte i Polen og Ungarn, gjøre sig til deres Midt- og Støttepunct, og saaledes forud allerede oprette et Universalherredømme, ved et Slags Autoeratie eller geistligt Suprematie; – derved har man ligesaa mange Venner iblandt de fjendtlige Magter. – 33) Naar Sverrig er sønderlemmet, Persien beser ret, Polen bragt under Aaget, Tyrkiet erobret, vore Hære forenede, det sorte og halthiske Hav besat med vore Skibe, maa man nærmest og det meget hemmeligen foreslaae Hoffet i Versailles, og derefter Wienerhoffet: at deele med det Herredømmet over Verden. Naar en at de tvende Magter slaaer til (hvilket vil skee, naar man smigrer dens Ærgjerrighed og Egvisme), skal man betjene sig af samme for at knuse de andre Magter, idet man aabner med dem en Kamp, hvis Udfald ikke kan vorde tvivlsomt, da Rusland for sig alene er i Besiddelse af hele Orienten og en stor Deel af Europa. – 14) Naar - hvilket dog ikke er sandsynligt ingen af de to nævnte Magter bider paa Krogen, maa man søge at indvikle dem i Fiendtligheder imod hinanden, og lade dem ødelægge hinandens Stridskræfter. Da maa Rusland i det gunstige Øieblik lade sine Hære oversvømme Tydskland, afsende paa samme Tid to stærke Flaader fra Archangel og det assowske Hav, hvilke, ledsagede af bevæbnede Flaader fra det balthiske og sorte Hav, skulle ilandsætte paa Frankerigs Kyster asiatiske Horder, medens fra den anden Side Tydskland ligeledes oversvømmes af vore Horder, naar disse tvende Lande ere beseirede, vil hele det øvrige Europa, uden Sværdslag, lade sig bringe under Aaget. Saaledes kan og maa Europa bringes under Aaget.