JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-15
Marked ved Hadsund. Ifølge kongelig Resolution af 2de Maris 1837. skulle trende Markeder afholdes aarlig, for det første, 4 Aar fra Begyndelsen af Aaret 1838 at regne, paa begge Sider af Mariager Fjord ved Hadsund Færgested, det ene om Foraaret, det andet om Efteraaret, til Forhandling af Heste, Fækreature, Korn, Trævarer, hjemmegjort uldent Tøi og Lærred samt Pottemagervarer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-15
At dette Marked i indeværende Aar vil blive afholdt paa den söndre Side af Fjorden i Randers Amt den første Tirsdag i Mai og October Maaned, og paa den nordre eller Aalborg Amts Side Dagen efter, bekjendtgjöres herved til Efterretning for alle Vedkommende. Randers Amthuus, den 5te Marts 1833. W. Lorenz.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-15
Aalborg Sparekasse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-15
Da den Kongelige Direction for Statsgjælden og den synkende Fond har opsagt Aalborg Sparekasse de indtil Udgangen af 1832 for Sparekassen til den Kongelige Kasse indbetalte Summer, hvoraf Jnteressenterne have nydt 43 i Rente, i alt 88,100 Rbd. Sedler til Udbetaling i forestaende 11 Junii Termin, bliver herved af Aalborg Sparekasses Direction opsagt samtlige Jnteressenter alle de Indskud, der af dem ere skeete i Sparekassen indtil Udgangen af 1832 og have været forrentede med 48, til at modtages i næstkommende 11 Junii Termin udbetalte i Aalborg paa Sparekassens Contoir, der i denne Henseende er aabent d. 15 og 18 Junii 1838, Formiddag fra 101. De Summer, som efter denne Opsigelse ikke afhentes, behandles som nye Indskud, der ikkun bære 38 i Rente. Directionen for Sparekassen for Aalborg Bye og Omegn, d. 6 Marts 1838. Hegermann. Tauber. Anders Giødwad. Qvist. Schunemann. Thaarup. Møller. Thorbrogger. Smukke store, røde og mørkeblaae uldne Dametørklæder, af egen Tilvirkning, 4 Rbd. pr. Styk, bekommes hos Borgeradjutant Eye.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-15
Maculatur faaes til billig Priis hos Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-15
Efter Begjæring af Kammerraad, Procurator Juul, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Podemester Christen Olsens Enke tilhørende Sted, Nr. 70 i Steengyden her i Byen, med tilliggende Urte- og Frugthave, opbudet til Salg ved 3de Auctioner, den 30te Marts og den 6te og 13de April, hver Dags Formiddag Kl. 10. - De 2 første Auctioner afholdes paa Raadstue salen, men den 3die i Stedet selv; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 7de Marts 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-15
Efter Begjæring af Forstanderen ved Hospitalet her i Byen bliver Auction afholdt paa denne Byes Raadstuesal Mandagen den 19de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, over 27 Tdr. 7 Skpr. Rug, 60 Tdr. 7 Skpr. Byg og 6 Tdr. 3 Skpr. Havre, Tiendekorn af Tranum Sogn, til Modtagelse ved Ladestedet Attrup; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 10de Marts 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-15
Creditorerne i følgende Afdødes Boer, nemlig: 1. Jndsidder Anders Jensen og Hustru Zidsel Albrechtsdatter af Calum i Serritslev Sogn. 2. Aftægtskone Abel Johansdatter af Rævbakken i Jerslev Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Endvidere indkaldes herved med Aar og Dags Varsel bemeldte Zidsel Albrechtsdatters Arvinger, for at legitimere deres Arveret og at iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Borglum Herredscontoir i Hjørring. den 10de Marts 1838. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Gudstjeneste. Tredie Søndag i Faste prædiker til Høimesse i Budolph. Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Hald; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fogh. - J NørreTranders Kirke Kl. 9 Hs. H. Hr. Provst Hertel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
England. Støttende sig til Udfaldet af Afstemningen i Sagen mod O'Conne, og endnu mere paa deres tilsyneladende Forbindelse med de Ultraradicale, ansaae Torverne Debatterne om det Molesworthske Andragende for et afgiørende Parlamentsslag og havde trængt sig i Masser til Mødet i Underhuset den 7de Marts. Men deres Forhaabninger bleve tilintetgjorte. Molesworths Andragende gik, som vi have seet, ud paa at erklære Colonialministeren, Lord Gleenelg, uværdig til Parlamentets og Landets Tillid. En Lord San don gjorde hertil det Amendement, at Andragende maatte udvides til at gjælde mod heele det nærværende Ministerium. Hermed erklærede dettes diærve Ordfører, Lord Russell, sig tilfreds, for at der, som han udtrykte sig, ikke skal være Noget i Veien for Huset, for at afgjøre Striden mellem de to store Partier. Andragendet blev altsaa stillet i den sidstnævnte Form. Ved Afstemningen gik Ministeriet aldeles af med Seieren. Huset talte den Dag 604 Medlemmer, af hvilke 316 stemmede imod Andragende, 287 for samme, saa at Majori teten paa Ministeriets Side var 29 Stemmer. Det var af Vigtighed, at Ministeriet seirede i denne første afgjørende parlamentariske Kamp under den nye Regjering, og det saameget mere, som Omstændighederne denne Gang ingenlunde vare det gunstige, det var klart, at der ikke herskede megen Enighed mellem de forskjellige liberale Afdelinger, medens Oppositionen syntes at staae i sammentrængt Masse lige overfor dem. Seieren ved sidste Afstemning imod OConnelle havde gjort Torverne visse i deres Sag og man saae derfor, dennegang hele deres Parti trænge sig til Huset; selv det Syge, paa deres Krykker, havde dennegang indfunden sig, formodentlig i den Formening at kunne komme til at svinge dem triumpherende over deres Hoveder og Udfaldet kan, under disse Omstændigheder, vel kaldes et fuldkomment Nederlag for den toristiske Opposition. De meest fremragende Momenter under Debatterne vare en Tale af Robert Peel, der af Torybladene kaldes en af de meest glimrende, han nogensinde har holdt, og Svarene paa samme, at Lord Russel og Sir George Grey.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Fra New=York har man Breve af 18de Februar. En Journal, som udkommer i Buffala har den Efterretning, at de canadiske Patrioter, 800 Mand stærk og vel forsynede med Vaaben og Krigsamunition, staae i Nærheden af Black Svamp, Toledo og Monroe. Henimod 200 Fanger ere løsladte af Fængslerne i Mont=Real og Qvebeck, der anføres som et Tegn paa, at Regjeringen følger en mildere Politik.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Hannover. Adressen fra den hannoveranske Stænder=Forsamling til Kongen er overrakt denne ved en Deputation d. 9de Marts. Den bør vel, under nærværende Omstændigheder, læses uden Afkortning. Det er en uskatterlig Forrettighed, der er bleven de, efter Patentet af 7de Debr. 1819, om Deres Majestæt forsamlede Stænder til Deel, at de, som Landets Organ, først kunne udtale Forsikkringen om den Troskab, Kjærlighed og Tillid, med hvilke alle Undersaatters Hjerter hylde Deres Kongelige Majestæt. Et langt Tidsrum fjernede det kongelige Huus fra det tyske Fædreland, men langtfra at løsne, Baandet mellem Fyrste og Undersaatter, havde Skilsmissen, meget mere vakt en levende og dybt følt Længsel efter at see Landsherren vende tilbage til sine troe Undersaatters Midte og det var Deres Majestæt, hvem det blev forbeholdt at kunne opfylde dette Landets varmeste Ønske. Naar de meest utvetydige Tegn paa Hengivenhed og Kjærlighed, ja endog paa Begeistring, traadte Deres Mastestæt imøde i samme Grad nu, som i hiin skjæbnesvangne Tid, da Fædrelandets Befrielse fra fjendtlig Magt knyttede sig til Deres Nærværelse, saa var dette et glædeligt Beviis paa, at Deres troe Undersaatter ikke vare en saadan Velgjerning, som den, der blev dem til Deel ved deres Fyrstehuses, Tilbagekomst, uværdige. Allernaadigste Konge og Herre, omendskjøndt det allerhøieste Patent af 1ste Nybr. f. A., ved hvilket Statsgrundloven af 26de September 1833 blev sat ud af Virksomhed, har opfyldt mange af Deres troe Undersaatter med Bekymring, saa har dette Skridt dog aldrig kunnet rokke Almeenhedens Tillid og Forviisning om, at en Konge, der engang, af frit Valg, ilede Fædrelandet til Hielp for at bekæmpe Uret, kun kan ville herske efter, hvad der maa erkjendes for Ret og lovligt. Men, naar der paa Stænderne hviler den tunge Pligt, ved deres Medvirkning, ikke blot at tilintetgjøre de Bekymringer, hvori mange af Deres troe Undersaatter svæve, men ogsaa, efter Evne, at bidrage til at begrunde en fast og varig Statsforfatning, saa have Stænderne kun med levende Tak kunnet fornemme Deres Kongelige Majestæts Ord, ved hvilke de ogsaa henvises til det eneste sande Standpunct, hvorfra til deres Stræben bør gaae ud, naar den skal bevirke noget grundfæstet og varigt Resultat, nemlig: at støtte sig til hvad der er Ret og lovmæssigt. Paa denne Vei haabe Stænderne allerunderdanigst at turde glæde sig til at møde Deres Majestæts allerhøieste Bifald og bidrage til at grundlægge en Forfatning, der svarer til Landets Trang og Folkets Ønsker og derved erholder den sikkreste Garanti for sin Varighed."
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Fra hvilket Standpunct de hannoveranske Anliggender for Øieblikket betragtes i den badenske Stænderforsamling, derom skal vort næste Blad indeholde det Nærmere. At Adressen, som vi her ovenfor have meddeelt, har været underkastet levende Debatter i Hannovers egen Stænderforsamling og at det navnlig har været under Qvæstion, om der skulde indlemmes en Protestation, eller en Bøn, Statsgrundloven angaaende, i Adressen, er tydeligt af adskillige Correspondence Artikler fra det Hannoverske selv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Bayern. En Forbindelse imellem det bayerske og franske Kongehuus er, som nær forestaaende og aldeles afgjort, omtalt i to Skrivelser fra München. Et tidligere Rygte om, at det bayerske Huus vilde besvogre sig med det russiske Hof, har nu maattet gjøre Plads for efterstaaende Bestemmelse: "Underhandlingerne med det franske Hoff, hedder det, have ført til et heldigt Resultat. Vor Kronprindses Forbindelse med Ludvig Philips Datter er at betragte som afgjort, Prindsens Valg og hans Faders Samtykke vil vække Deeltagelse hos alle dem, der ønske de nærværende europæiske Forhold Varighed og en fredelig Udvikling af de Elementer, der betinge og befordre det nærværende europæiske Statsliv. At denne Forbindelse maae faae en gunstig Jndflydelse paa de græske Anliggender, er umiskjendeligt, men det er af mere Betydning. at det Dynasti, med hvilket man forbinder sig, saa ungt, det endogsaa er, dog, ved sine Medlemmers Personlighed, nyder Agtelse og Sympathi i Tyskland. Vistnok ville Legitimisterne heri finde Anledning til Forargelse og Protestanterne klage over, at den kgl. Loge i deres Kirke for Fremtiden bliver lukket, men hver den, som erkjender at hverken Legitimitet eller Confession ere Qvæstioner, som bringe vor Tid i gjærende Bevægelse, hver den, som glæder sig ved, at see Høimodighed, Mildhed, Retfærdighed og Haug til at befordre en Nations intellectuelle og materielle Fremskridt, smykkede med Diademet, vil juble over denne, i mange Henseen. der følgerige, Forbindelse. Der har ikke været faa Vanskeligheder at overvinde. Men den bestemte Villie hos den Person, Sagen meest angaaer Kronprindsen) og en Medgift af 20 Millioner Franes, som de Franskes Konge giver sin Datter, forenede med et Sideblik paa de græske Anliggender, have endelig hævet alle Betænkeligheder. Der henpeges ogsaa paa, at denne Forbindelse gjenopretter det gamle naturlige Forhold imellem Baiern og Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Kjøbenhavn, den 13de Marts. Den Deputation fra Handelstanden i Kjøbenhavn, som har havt den Lykke, at turde overrække Hs. M. Kongen en allerunderdanigst Petition i Anledning af den fra svensk Side foreslaaede Overeenskomst med Danmark, betræffende begge Landes Handels- og Toldforbindelser, er bleven modtaget med saa megen Naade, at den har forladt Hs. Majestæt med den faste Fortrøstning, at der vil blive skjænket samme fortrinlig Opmærksomhed, ligesom man i alt Fald kan være forvisset om, at der ikke vil vorde fattet nogen Beslutning i denne Sag, uden den alleromhyggeligste og modneste Overveielse af alle deri deeltagende Interesser. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Vi have bragt i Erfaring, at der paa Grund af Nr. 4 af de siden d. 9de Jan. d. A. under Beslag lagte Nummere af Kjøbenhavnsposten, er beordret justitiel Forfølgning imod dette Blads Redacteur for det deri indholdte Beviis for, at den tidligere omtalte svenske militaire Historie er svensk. Red. er uvidende om, imod hvilken 5 af Fr. 27de Septbr. 1799.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Cancelliet formener, at der i den nævnte Artikel skal være stødt an, og befalingen om Sags Anlæg indeholder heller ingen Oplysning i saa Henseende. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
I den i Anledning af Jldebranden i Nellikegaden mod Skrædder A. S. Holm og Kunstdreier J. H. Hjort anlagte Sag, ere de ved Hof= og Stadsretten frifundne og det Offentlige idømt Procesomkostningerne. Hs. Excell. Hr. Generallieutn., Generaladjutant &c. F. C. v. Bülows 70de Fødselsdag, den 25de Februar, feiredes samme Dag paa den kgl. Skydebane, af den Generalen nærmest underordnede Embedskreds. Flugten til Sprog, en ny Vaudeville af Hr. Henrik Hertz, er i denne Tid bleven antaget til Opførelse paa det kongelige Theater og vil snart komme paa Scenen, ligesom ogsaa Hr. Paludan Müllers nyeste dramatiske Værk: Fyrste og Page", Lystspil i 3 Acter, paa Vers.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
En ung Dame havde forleden det Uheld paa Østergade, at en Herre slog hendes ene Øie ud med sin Kanepidsk. Her er nylig slagtet en Stud, som levende veiede 2165 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Verel-Cours. Kjøbenhavn, den 13de Marts. Hamb. 2 M. - k. S. 201. i Oblig. 102 a 103 Rbd. r. S. Sp. 222. - Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101 Norske Speciessedler pr. 100 a 101 1/2 1 r. S. Sp. 174 Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1/2 i r. S. 46 1/2 a 47 Rbs. Tegn. 14 pCt. Dr. Dr. 10 a 101 ½ i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 72 a 73 Lst. Rente) 9191 1/2 Rbd. Sd. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr., Oblig. 98 1/2 i B. 1820) 102 a 103 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 58 1/2 Rd. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- i r. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Hamborg, den 13de Marts. Bordeaur 189 1/2. Petersborg, 9 1 1/2. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 s. Madrid, 44. Cadir 44. Lissabon 48 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 45. Kjøbenhavn 203. Species 1 pCt. Rabat. Louiss'orer, og Frederiksdorer 11 Mk. 2 1/5 sk. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Blandede Efterretninger. J Trækningen af Classelotteriets første Classe for 1838. kom 3000 Rbd. til Helsingør, 2 Gevinster hver paa 1000 Rbd. til Kbhvn., 1 tredie til Slesvig og den fjerde tilfaldt Lotteriet selv. De udtrukne Bagtal ere følgende: 133, 143, J Anledning af, at Kjøbenhavnspostens Nr. 47 blev lagt under Beslag, tilskrev Redacteuren Cancelliet og ansøgte om at Beslaget enten maatte hæves, eller forfølges ved Domstolene. Cancelliet paalagde dernæst Assessor Reiersen at meddele Kbhpostens. Redacteur, at der i Sagen intet videre kunde være at foretage, da det omhandlede Nr. indeholdt en Meddelelse, som ifølge en kgl. Resolution ikke maatte optages, hvilket Reiersen ogsaa mundtlig havde communiceret Bladets Udgiver, Secretair Liunge. Redacteuren har senere tilskrevet Assessor Reiersen og i denne Skrivelse yttret, at denne vel for Secretair Liunge har omtalt et kgl. Rescript, der etablerer en Undtagelse fra den bestaaende Trykkefriheds lovgivning, men at Liunge kun ganske løselig skal have faaet det at see, og derfor ikke kunde meddele ham Jndholdet. Redacteuren yttrer endvidere, at man neppe her i Danmark kan ansee en Lov forforbindende, naar den ikke paa anordnet Maade er publiceret, eller officielt communiceret Vedkommende og at det, til Efterlevelse af en allerhøieste Befaling, er nødvendigt, paa authentisk Maade at erholde Kundskab om Jndholdet og ikke blot ved løs Omtale at danne sig en løs Formodning derom. For herefter at kunne efterleve den omtalte Resolution, begjærer Hr. Gjødwad sig Jndholdet meddeelt og reserverer sig ethvert Retsmiddel mod Assessoren for den Skade, og det Tab, den hidtilværende Undladelse heraf har paaført Redactionen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Trykkefrihedsselskabets Skriftcommittee, som for Tiden bestaaer af Pastor Gad, Bankdirecteur Bang, Prof. Schouw, Prof. Ørsted, Prof. Thiele, Prof. Molbech, Prof. Engelstoft, Prof. David og Bankdirecteur Hvidt, har i Anledning af ovenstaaende Sag indrykket en Artikel i Folkebladet, hvori den, ligesom Kjøbenhavnspostens Redacteur, formener, at hiin Resolution kun ved offentlig Bekjendtgjørelse kan blive til Lov, da ellers Skribenten, navntigen Journalisten, uforvarende kunde komme til at støde an mod skjulte Love, som han skulde adlyde, uden at kjende dem. Dette har Skriftcommitteen selv erfaret, idet den har modtaget en Artikel, som den ikke optog i Folkebladet, fordi flere af Committeens Medlemmer vare overbeviste om, at den Sag, den berørte, netop var Gienstand for det omhandlede Forbud, og fordi den ansaae det for meest sømmeligt, at afholde sig fra at optage en Artikel, der kunde lede til at der blev lagt Beslag paa det Nr. af Folkebladet, der indeholdt den." Committeen yttrer, at den danske Borger er tryg ved Bevidstheden, om, at der her i Danmark regjeres efter Love, og at ingen Lov, der angaaer Borgernes personlige og Eiendoms Rettigheder kan udgives, for Stændernes Betænkning er indhentet, og at det derfor maa vække Bekymring og Uro, naar den skeer Noget, der synes at være i Strid med dette System. Skriftcommitteen antager, at en ufrivillig Forvexling af Udøvelsen af den lovgivende Myndighed og en administratitForanstaltning maa ligge til Grund for den her omhandlede Resolution, og formener, at Cancelliet havde, den stærkeste Opfordring til at gjøre Hs. M. Kongen Forestillinger des. angaaende, og søge at forebygge en Forholdsregel, der synes at staae i Modsætning til Regjeringsmaaden" under en Fyrste, i hvis Styrelse Borgerfrihedens og Borgersikkerhedens Opretholdelse udgjør et væsentligt Grundtræk og hos et Folk, hvem det allerede fra Arilds Tid blev indprentet, at det er med Lov, at man Land skal bygge."
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Fædrelandet for i Løverdags er blevet lagt under Beslag Saavidt man veed, er dette Beslag ogsaa foranlediget ved den ubekjendte Resolution. (Kbhyst.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
En Jndsender klager i Kbhposten, over at paa de Vexler, der sendes Nationalbanken til Discontering, men som den ikke antager, bliver Forfaldsdagen noteret med rødt Blæk Han anseer Banken for uberettiget til saaledes, saa at sige, at brændemærke en Vexel, da Enhver antager Bankens resusfor velgrundet og derfor betragter Vexlen som ikke solid, hvilket dog ikke altid er Tilfældet, da Banken undertiden refuserer af Mangel paa disponible Contanter. Naar den ikke vil antage en Vexel, bør samme, efter Jndsenderens Mening, tilbageleveres uden Særkjende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
De helsingørske Handelshuse, som i Loll. Falst. Avis vare anmeldte som fallitte, have, efter hvad vi ere bemyndigede til at meddele, truffet de fornødne Foranstaltninger til at sagsøge Redacteuren af nævnte Avis i Anledning af hiin Efterretning. (Helsingørs Avis.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Af Jyllandsposten erfares, at Toldbodbygningen i Randers, som for det kgl. Generaltoldkammers Regning opførtes 1835, allerede er faldefærdig, uagtet den under Veiledning af en Architect og flere Embedsmænds Opsyn kostede 10,000 Rbd. foruden dens senere kostbare Reparation. Bygningen skrider hver Dag sin Undergang imøde, idet dens Mure og Vægge stedse synke og revne meer og mere. Aarsagen hertil er fornemmelig den, at Bygningen, imod Manges Raad, blev anlagt paa en nogle Aar iforveien opfyldt, meget blød og fugtig Grund, der tillige er saa lavtliggende, at den staaer under Vand, naar Høivande indtræffer i Havnen, hvilket ofte finder Sted, og Toldboden er da aldeles utilgængelig, med mindre man vil seile til den; saa man i Sandhed kan sige, at den kgl. Toldbod til saadanne Tider staaer, liig Noahs Ark, midt i Syndfloden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
Tre khvnske. Laugssager ere iaar indankede for Høiesteret 1) Jsenkræmmerlauget, contra: Kunstdreierne Schwartz og Frey, betræffende disses Salg af Porcellains Pibehoveder.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
2) Bundtmagerlauget, c. forskjellige Personer, som udsælge Kaskjetter med Foerværk. 3) Skomagerlauget, c. Bundtmager Menne, betræffende dennes formeentlig uberettigede Handel med saakaldte Peltsstøvler, med Saaler og Kaloscher af Læder. Ved sidste Auction over Godset Basnæs" blev budt 249,200 Rbd., og, da Sælgernes Fordringer efter Forlydende ikke skulle overstige dette Bud betydeligt, ventes Godset, solgt ved den 3die Auction, der er berammet til den 28de Marts næstkommende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
J Anledning af Beretningen her i Bladet om den ved Tyrsbæk skudte Svane, er det fra paalidelig Kilde meddeelt Redactionen, at der paa Liimfjorden ved Aalborg d. 18de Jan. d. A. blev skudt en Svane, der veiede 26 Pund, var 94 Tommer mellem Vingespidserne og 59 Tommer fra Spidsen, af Næbet til Yderenden af Fødderne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-17
(Jndsendt.)¬ J Flensborg ere flere Haandværkere traadte sammen i det Øiemed, at forfærdige de saakaldte Nurnbergervarer. Vi have allerede derfra erholdt endeel Legetøi, forfærdiget under en Nurnbergers Veiledning i Arbeidsanstalterne, som saavel i Form, Skjønhed, som billighed kan staae ved Siden af Udlandets Fabrikata. Her i Aalborg kan jeg navngive flere Haandværkere, som ere skikkede til dette Arbeide, og med Glæde ville gaae indi denne Næringsvei, to kan jeg bestemt paapege, der allerede have udført Bestillinger i det Smaa, hvilke muligen saaledes kunde blive Veiledere for Andre; men der maae nogle dristige 1 Pengemænd eller Kjøbmænd træde sammen, som deels kunde give Forskud, deels sørge for Afsætningen her og til andre Steder. Haandværkeren kan vel, især nu om Vinteren, paa egen Haand befatte sig med dette Arbeide, men da Afsætningen er i uvis og Fortjenesten i smaae Leverancer lille, tvinges han tilbage til sin sædvanlige Profession for at fortiene det daglige Brød. At Forskuds=Capitalen rigelig vilde forrente sig er indlysende, naar man betænker, at Tolden fra Nürnberg er 16 s. fra Flensborg 8 s. pr. Pd., som ganske fortjenes, foruden at der vel kunde ventes en Godtgjørelse ved Udførsel til andre Lande. Naar der altsaa klages over Mangel paa Driftighed hos vore Haandværkere, er dette ikke saa ganske rigtigt. Giv dem Leilighed til at fortjene Noget, opmuntre dem ved stadig Afsætning, og de ville nok vise Driftighed. Men sig hellere, at vore Pengemænd mangle Speculation og Sands for det almene Bedste. Med tomme Hænder og Huset fuldt af Børn, kan den flittige Mand dog hjælpes - og hele Samfundet tjene derved, - derfor, J, som kunne præstere de første Forskud, kaste den første Steen og der vil snart vise sig Røre i Vandet, Der er nu den flittige Tøffelmager Hansen med 2de Medarbeidere, Kone og Børn, som leverer sine Varer ligesaa smukke og billige som Flensborgerne; kunde han blot indkjøbe sine Materialier i det Store og bestandig finde Afsætning, saa kunde 1020 Mennesker endnu hos ham finde Brødet og Pengene, bleve i Byen. Hvorvidt det ellers kan være rigtigt, at Tyvene, som sidde i Arresterne og gjøre Tøfler, faae Lov til at trykke Prisen saa lavt, at alle vore ærlige Toffelmagere maae bukke under, og vel tilsidst falde Byen til Besvær med Familie, ville vi lade staae derhen. Tyvene, med fri Kost og Logis, kunne saatens levere Arbeidet billigt, men slig Concurrence er Byen, neppe tjent med. Det er jo godt, at de bestille Noget, maaske endog Jndtægten for deres Arbeider letter Communen og Amtet noget i Delinqventskatten, - men der bør sættes en saadan Taxt for deres Arbeide, at ærlige Folk ogsaa kunne vedblive at være ærlige. Sumar.