JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Nu blev Stemmesamlingen over den nye Konstitutions Alt bekjendtgjort og samme næsten eenstemmig antaget, de kuns 4205 Stemmer (altsaa dog nogle, foruden at det ingen Stemmer ere indkomne for 11 Departementer) vare imod den. Derpaa erklærede den første Herold Konstitutionen Ul for antaget af det franske Folk, og Storkammerherren bragte Keiseren Akten til Underskrivt, hvorefter denne med bedækket Hoved og siddende paa Tronen holdt en Tale til Valgherrerne, der begynder saaledes i Mine Herrer Deputerede af Land= og Sørmagten, som Keiser, Konsul og Soldat skylder jeg Folket Alt. J Lykke og Ulykke, paa Valpladsen, i Konseilet, paa Tronen, og i Landflygtighed var Frankerig den eneste Gienstand, for mine Tanker og Handlinger. Som hiin Konge af Athen har jeg opofret mig for Folket, a. Nu gjentoges, at Grunden til hans Gjenkomst ene var den besmittede franske Ære og Folkets Uafhængighed. "Fyrsterne, sagde han, pønse paa at forstørre de forenede Nederlandes Kongerige med Fæstningerne i det nordlige Frankerig og ville bilægge deres egne Misforstaaelser ved Lothringens og Elsas's Deling. Vi maae ruste Os til Krig, derfor tænkte jeg paa først at give Folket en Konstitution. Det har antaget den. Franzoser, saasnart vi have afslaaet det uretfærdige Angreb, og Europa har lært, hvad Maner 28 Millioner Franskes Rettigheder og Uafhængighed skyldig, da (altsaa først da!) vil en høitidelig Lov forene vore endnu adspredte Konstitutioner. Franzoser, J vende tilbage til Eders Departementer. Siger Borgerne (Citoxens!), at vor nærværende Stilling er vanskelig: men at Vi haabe ved Kraft og Enighed at bestaae i Kampen; siger dem, at kommende Slægter ville fælde en stræng Dom over vort Forhold, og at en Nation taber Alt med sin Uafhængighed (det seer Man); siger dem, at de fremmede Konger, som Alle søgde min Allianz i min Lykkes Dage (med hvem førtes da de evige Krige) nu opbyde Alt imod min Person. Jndsaae jeg ikke, at deres Hensigter vare stillede imod Fædrelandet, da vilde jeg give dem min Existenz, som de ere saa forpikkede paa, til Priis, men sig dem og, at saalænge Franzoserne elske mig med samme Varme, hvorpaa de have givet mig saa mange Beviser, vil vore Fjenders Forbittrelse intet formaae. Franzoser, Min Villie er Folkets, mine Rettigheder ere Eders; min Ære, min Hæder, min Lykke bestaaer allene i Frankerigs Ære, Hæder og Lykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Da denne Tale, som skal have frembragt ubeskrivelig Virkning, var forbi, nærmede Ærkebiskoppen af Bourges, der forrettede en Stor=Almoseniers Funktioner, sig Tronen, og holdt Evangeliebogen for Keiseren, som da aflagde Eet paa at holde Konstitutionen. Derpaa nærmede Erkekantsleren sig og sagde høit: "Vi sværge Konstitutionen Lydighed og Keiseren Troskab!" og hele Forsamlingen gjentog: Vi sværge!!Der blev nu sjunget Te Deum og Nationalgadens med flere Ørne frembaarne for Napoleon, som da slog Kriserkaaben tilside og holdt staaende en ny Tale, hvori han opfordrede Soldaterne til at sværge at ville forsvare disse imod Fædrelandets og Tronens Fjender, hvilket skeete Derpaa uddeelte han Ørne til forskjellige Regimenter, hvorefter Tropperne, omtrent 50,000 i Tallet (de 27,000 Nationalgader indbefattede) defilerede ham forbi, Napoleon begav sig fra Militærskolen tilbage til Thuillerierne, og - dermed endtes Festen. Nuctroer Man bestemt, at han ikke hier længer med at begive sig til Armeen. Den 2den aflagde han et Besøg, ventelig til Afskeed, hos sin Moder. Alle Byer omkring Paris har han ogsaa befalet at befæste. Det hele Mandskab fra 20 til 40 Aars Alder maa trække Lod, og de som blive frie, maae endda holde sig færdige til at marschere paa første Opraab. Der oprettes nu og en saakaldet Loire Armee, som General Lamarque er udnævnt til Øverstkommanderende for.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
J Fægtningen mod Jnsurgenterne ved St. Gillet (S. 343) gjorde Bonapartisterne efter Monitøren et Bytte. af 4000 engelske Flinter og 600 Fade Krudt. Omtrent 300 Jnsurgentere bleve dræbte og deriblandt den saakaldte Charette. Jfølge Overløberes Udsagn skulle allerede 19 Departementer være i Opstand imod Bonaparte og Urolighederne begynde at antage en truende Karakteer. Marskal Brüne har udstædt en Adresse til Jndbyggerne i Provence, hvori han siger, at hans Troppers Snurbarter ere nok til at indjøge Royalisterne Skræk. J saa Fald vilde de nye Revolutions-Kommitteer, som Bonaparte ved Dekret af 25 Mai har befalet at skulle, efter Krigsministerens (Davousts) og Politieministerens (Fouches) Beretning, oprettes i ethvert Departement i den 16de Militærdivision, være overflødige. Disse skulle bestaae af Generalerne, Præsidenterne, Præfekterne og den keiserlige Prokureur, og deres Kald skal være at opspore og angive alle Stiftere af Komplotter imod Statens Rolighed for det høie Politie i Lille. General Alie, som er udnævnt til Præsident ved dette, har ogsaa i en Proklamation underrettet Jndvaanerne i Nord= og Pasde-Calais Departementerne om, at de Fremmede, som Jnsurgenterne i 3 Maaneder have truet dem med, respektere endnu deres Frihed og Uafhængighed. Fransk Blod er i Vendeen flydt ved franske Hænder; men i dette Øieblik ere 25000 Mand samlede paa den Punkt, hvor Revolutionen er udbrudt og ville qvæle den i Fødselen. Ogsaa Davoust har opfordret Præfekterne til at understøtte Regjeringen paa det kraftigste imod den i de vestlige Departementer udbrudte Opstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Fredskongressen i Wien. Efter en ny Beslutning af den tydske Kongres bestaaer den tydske Forbundssamling nu af i Alt 17 Stemmer. Ved Antagelse af organiske Love danner den sig til et Plenum, hvori enhver tydsk Forbundstat har een men de mæ tigere to, tre og fire Stemmer i Forhold til deres Størrelse og Folkemænde. J første Klasseer Østerrig, Preussen, Bayern, Sachsen, Hannover og Würtemberg, hver med 4 Stemmer, den anden bestaaer af Holland Danmark, Baden, Kurhessen og Darmstadt; hver med 3 Stemmer. J den tredie Klasse ere de Stater, med to Stemmer, hvis Folkemængde er over 20,000 og under 50000 og i den fjerde med ren Stemme dem, som have under 20,000 Jndbyggere. Summen af samtlige Stemmer i dette Pienum er 69.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Kongen af Sachsens Petent til Beboerne i de aftraadte Lande er dateret Laxenburg den 22 Mai. Hs. M. anfører, at det var fastsat ved Kongressen, at kun den øvrige Deel af hans Arvesteter skulde tilbagegives ham paa Vilkaaat han gav sit Samtykke til den forlangte Afstaaelse: Udfaldet af alle menneskelige Foretagender - siges her - staaer i Guds Haand. Mine Bestræbelser for at afvende saa smertelige Offere, have været forgiæves. Jeg skal skilles ved Eder, og Baandet opløses, hvorpaa mit Huses og Eders Forfædres Lykke i Aarhundreder var grundfæstet &c. Afsigelsesakten til Hertugdømmet Warschau af samme Dato er ligesaa inderlig. Vi føle - hedder det - en levende Smerte over at skille Os fra Undersaatter, som have givet os saa rørende Beviser paa deres Troskab og Hengivenhed. Mindet om den staaer evig indgravet i Vort Hjerte o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Blandede Efterretninger. Storbrittanien. Den 4de feiredes i London, den svage Konges 78de Fødselsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Frankerig. Den saakaldte Martsmark var først et Slags offentlige Forhandlinger, Folket efter tydsk Viis, beholdt Ret til, da Frankerne i det femte Aarhundrede erobrede Gallien, og holdtes i Marts Maaned. Pipirudsatte disse Forsamlinger i det 8de Aarhundrede til May, hvorefter de bleve kaldte Maymarken, endskjøndt at den Deel, Folket siden fik i samme, blot bestod i at anhøre de Stores Beslutninger. Colporteurerne i Paris have i de sidste Dage udraabt en Addresse fra Marskal Berthier, hvori han fralægger sig beskyldningen for at være en Forræder (imod Bonaparte) og forsikrer, at han intet ønsker mere, end snart at kunne vende tilbage til Frankerig. - Tydske Blade fortælle Omstændighederne ved denne Marskals Endeligt heel forskjelligt, og tilføie, at et Mørke vel endnu længe vil hvile over samme. Som det hedder, havde han endnu samme Margen efter Sædvane besøgt begge sine Børn paa deres Værelse og lovet at kjøre ud med sin Gemalinde. Han spurgte derpaa en Hofdame, om hun ikke vilde see de smukke russiske Tropper at marschere igjennem, og neppe havde hun forladt Værelset for hen gjorde det ulykkelige Spring ud at Vinduet og knuste Hjerneskellen saa aldeles. at endskjøndt Man ilede til fra alle Sider, var al Hielp forgiæves, og han gav ikke mindste Livstegn mere fra sig. Den 5te om Aftenen blev hans Liig som Konge, fransk Marskal høitidelig biset i Domkirken i Bomberg, hvorved den russiske Overgen ral Barclay de Tolly og 20000 Md. russiske Tropper vare med i Liigfølget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Ved Forsamlingen paa Manmarken blev ethvert Regiment repræsenteret af 5 Officerer samt 10 Underofficerer og Soldater foruden Ørnebærerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Efter Gjette de France er Murat ankommen til Paris den 2 Junii. Pairs og Repræsentanternes Kamre vare sammenkaldte Di til den 4 dennes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Pariser Blade fortælle, at Fregatten Drygde, som over A førte Hjeronymus Bonaparte, Madame Lætitia og Kar, og dinal Fesch til Frankerig, passerede uhindret forbi en heelinengelsk Eskadre, uagtet Man her vidste hvem den havde ombord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Nederlandene. Prinds Talleyrand siges at have sluttet en Ægteskabs=Kontrakt imellem en bourvonsk Prinds og en Erkehertuginde af Østerrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
J Brussel er endnu nylig hæftet en Person af en ef de første Familier, som under Bonaparte havde en høi ) Militær-Rang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Hertuginden af Angouleme vender med det Første tilbage til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Pohlen. Den sidste Dag i Mai kom en Afdeling pohlske Krigsfanger tilbage fra Sibirien til Warschau. Alle til Fremmede blive her optegnede, da Man ogsaa her har paagrebet franske Spioner. Fristaden Cracaus nye Forfatning er nu fastsat imellem det russiske, preussiske og østerrigske Hof. Følgende ere de væsentligste Punkter: Alle Borgere ere lige for Loven; Regjeringen bestaaer af et Senat med 12 Senatorer og en Præsident; Embedsmændene ere ansvarlige; Folkets Repræsentantere forlamle sig en Gang aarlig: Alle Forhandlinger skee i det pohlske Sprog; Staden Cracau erklæres for bestandig neutral o. s. fr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Avertissements. Vedkommende som her i Amtstuen tilkommer Renter af Kongelige samt Skatkammer-Obligationer, ville behage at afhente samme inden denne Maaneds Udgang, og medbringe Obligationerne og dertil hørende Rente-Conpons, da der senere ei kan ventes Renter udbetalt ved Amtstuen. Odense Amtstue den 4 Juni 1815. A. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Ved Lundsgaards Kalk og Tegl¬Brænderie under Stamgodset Moltkenborg, kan, fra 20de d. M. erholdes extra god Steenkalk, for bestemt Priis 10 Rbd. pr. Td. Vedkommende, der ønsker sig Kalken, behøver allene at henvende sig til Teglmesteren ved Brænderiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Paa Vestergade No. 232 bekommes gode trydrede Ansioser i Dunker, og god gammel norsk Ost.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
En liden Baad enten i Kanalen eller aaen ønskes tilkjøbs i Adressekontoiret anviser den Kjøbende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Blandede Efterretninger. Tyrkiet. J Januar Maaned har Statholderen i Egypten, Mehemed Aly Pasche, tilfægtet sig en fuldstændig Seier over Weh biterne i Arabien og indtaget deres vigtigste Stad Tarabe. Den fjendtlige Armee bestod af 40,000 Mand med een Kanon, og hele Leiren med 500 Telte, over 5000 Kameler og Dromedarer a. faldt i Seierherrer, mes Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Forstaden Galata blev den 20 April hjemsøgt af en stor Jldebrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Den algierske Eskadre, som for Tiden krydser i Middelhavet, gjør Jagt paa alle franske og græske Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Tydskland. Det badenske Officeerkorps, som var saa ufordeelagtig omtalt i offentlige Blade, her søgt som Tilladelse at maatte blive de forreste ved Feldttogets Aabning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Keiserinden af Østerrig ledsagede sin Mand lige til Hovedqvarteret Hei bronn, hvorfra hun den 3die er vendt tilbage over Ludviisburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Erkehertug Carls Forlovelse med Prindsessen af Nessen Wilburg er nu deklareret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Frue Elise Bürger giver nu deklamatoriske og theatrolske Forestillinger i Bamberg, og en anden af de lærde Damer, Frue v. Stael, tiltræder med det første en Reise til Grækenland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
J Søndags blev de nye Faner høitidelig overleverede det hamborgske Troppekontingent og i Mandags Morges afmarscherede den første Kolonne til Willingtons Armee i Nederlandene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Prinds Emil af Darustadt bivaanede den 27 Mai en Revile over 7000 Md. bayerske Tropper ved Mannheim Ved Borgerfesten i Hamborg den 31 Mai, holdt Senator Bortes en kraftig Tale til Soldaterne, der, sagde han, ogsaa skulde lære Despoten, at den tyrske Armee er stærk og uovervindelig. Senator Westphalen holdt ogsaa en Tale til Borgervæbningen. Alle Skibe i Havnen flaggede paa denne skjønne Dag, hvorved et engelsk Skib ogsaa havde anbragt det treefarvede Flag hængende omvendt under Bogsprydet lige ned til Vandet. Om Aftenen løb det Musik fra alle Taarne, og paa Theatret opførtes: Forløsningsdagen. Jlluminationen havde derimod, som meldt, ikke Sted, da den her har ophørt at være noget Glædestegn, siden Man under det franske Tyrannie kun for ofte maatte illuminere efter Kommando over sine egne Lidelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Andenlandske Efterretninger. J Mandags Eftermiddags henved Kl. 6 ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen til Sommerresidentsen, Frederiksberg Slot. Det lille Frederiksberg, som ikke vilde give sin store Søster, Kjøbenhavn, noget efter i at vise den taknemmeligste Glæde over sin Konges lykkelige Hjemkomst fra Udlandet, var om Aftenen meget smukt illumineret. Ogsaa Bygningerne i Frederiksbergalleen vare illuminerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
J Kbhvns. Skilderie er nu oplyst, at de med den theologiske Doctorpromotion ved Universitetet forbundne Omkostninger ikke beløber sig til 200 Rbdlr. S. V., men ifølge gammel Vedtægt kun til 60 Rbdlr. S. V.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
J samme Blad læses nu, Lidet om et nyt Videnskabers Selskab i Fyen, i Anledning af Landsdommer Badens Udladelser i Jversens Avis. Som et Beviis paa, at Aandsuddannelse og Sædernes Forsinelse udbreder sig mere og meere i Lolland, kan sluttes deraf, at endeel Bønderbørn i Nørreherred lære nu at dandse efter Kunstens Regler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Natten til den 5 Juni sidst afbrændte alle Udhusene af Alling Mølle i Jydland med 6 Køer og endeel andre Kreature. Da denne Jld, som saa mange andre, der opkomme paa Landet, kan formodes paasat, vilde det være ønskeligt, om Løsgjængere og Betlere dog engang efter Anordningerne holdtes til at blive ved deres Hjemstæder, Slagelse-Avisen for ti Kjøbstæder redigeres nu indtil videre. af Pastor og Ridder Bastholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Uagtet den vedvarende Sommerkulde og Nattefrost haves næsten daglig Torden. J Mandags Formiddag trak et saadant Uveir her over Odense, der paa den vestlige Side af Byen var saa stærk, at Man ikke kunde mindes dets Lige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Ved Brændekilde dræbte Lynilden 2de Qvier strax ved Byen, ved Udberud og Hesberg blev ligeledes nogle Faar dræbte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Hr. Pastor Zimmer i Kirk torp ved Nibe har af vor lærde S. L. Badens Bemærkninger i Jversens Avis, No. 72 b. A. taget Anledning til at vække Opmærksomheden paa en ulykkelig Folkestammes Forening med Staten, de saakaldte Natmændsfolk i Jydland, der efter Forfatterens Beskrivelse hvert Aar tiltage, og i talrige frygtelige Hobe karravanmæssig gjennemstreife hele Landet uden Pas, uden nogen Bekiendelse af Landets Love (som en fordums Embedsmand i Jydland har forsikret Udgiveren, blive mange af deres Børn fødte til Verden, uden nogensinde at være kristnede), som frie Zigeunere at leire sig hiis- og her og overalt at indjage enhver boende Familie Skræk"Jeg haver nu - skriver Hr. Zimmer - fra Mai Maaneds Begyndelse og til Dato (4 Juni) seet over 12 forskjellige Familier af dette Slags Frifolk gjennemvandre min isolerede Gaard og i en Uge et Personale af næsten 30 Personer af begge Kjøn og af enhver Alder. At give disse Omløbere, og strax jage dem paa Døren, for ikke at udspeide Husets Leilighed, byder Selvforsvar, saa meget mere, da Erfaring lærer, at saadannes Opbringelse intet nytter. Vel kjendes Reglementet for Fattigvæsenet fra 1803 og hvad det saare viseligen byder i Henseende til Betiere og Løsgjængere; men hvor skjønt vor det ikke, om samme ogsaa efterlevedes hvor skjønt, om lærde, dristige og formuende Mænd ville sammentræde, for at berede en lykkeligere Eftertid for en halvvild Folkestamme, der nu vandrer midt i vor Sta uden at erkjende Statens Love, lever sig selv til Besvær, den Fremmede til Forargelse og Landmanden til Skræk At fratage disse Folk deres talrige Afkom i Børnenes 6te Aar, og siden hensætte dem til Opdragelse paa det Offentliges Bekostning, vilde, om ikke strax, dog omsider førtil det forønskede Maal. De fire Børn, som en Huusmands Kone for et Par Uger siden fødte til Verden i Vigersløv i Sielland, ere nu alle døde. Moderen selv befinder sig nogenledes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Hr. Oberst A. Falkenskjold paataler i Landoekonomiske Tidender med Varme den Uskik, et rive Live af de spæde Lam om Foraaret, for at tilfredsstille en lyster Sane, som en Forsyndelse imod Gud, Staten og sine Medmennesker. Opofret i sin spæde Alder giver Lammet nemlig er slau og ringe Føde, slagtet sex til otte Maaneder gammelt, har derimod dets Kjød Kraft og Fasthed, det giver en tree til firdobbelt Qvantitet Talg, Uld og større og brugeligere Skind a. J Anledning af, at den bekjendte Christiern Pedersen, der levede i Reformationens Tid, lader Almuen sige om slette Bibeloversættelser: "Vi forstaae dem ikke; det er Flensborger Dansk, anfører et offentligt Blad nogle Prøver paa en pudseerlig Dansk af blot de to første Ar af en for faa Aar siden i Flensborg trykt Samling af danske og tydske Samtaler, f. Ex. Das ist nicht ausjuschlegen, - Det er ikke at slaae uds. "Machen Sie meine Empsehlungen an Hr. - Forret De mine Komolimenter til Hr. M. - Ruben Sie ein wenia aus - Roe De Dem en Smule ud. "Jch will Euch das Maul stopfen - Jeg vil stoppe Eder Mulen. Da ist zum Erstaunen - Det er til Stumhed o. s. v. Saa mødet synes vist, at de Flensborgere, som maatte lære deres Dansk af bemeldte Værk, ville have vanskeligt med at bringe bemeldte Flensborger Dansk i bedre Ny Dødsfald. Kancelliesekretair H. D. Frelsen, 28 Aar. i Kjøbenhavn; forrige Stiftsrevisor C. G. Elling i Aarhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Vacance. Under det danske Kancellie: Munkeboe Sognekald i Fyen, 300 Rbdlr. S. V. Et Raadmands Embede i Kjøbenhavn. - Under Herlufsholms Skole-Patronat: Lærer-Embedet ved Herlufsholm Skole i Religion, Græsk og Chraisk; den faste Gage 250 Rbdlr. S. V., desuden frie Bolig, Brænde, Spiisning og Vask.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Kjøbenhavns Vexelkours den 13 Junii. Hamborg, 2 M. 643, k. S. 653. London 2 M. 22 Rbd. Specier 650. Disse solgtes til 39 1/4 Rbmk.; Kommiteesedler 61 1/2 pr. 100.; Norske Sedler 62 a 63.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Ved Tallotteriets 339 Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 20, 31, 28, 75, 44.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Paa Søndag prædiker Hr. Adjunkt Brohm til Høimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Avertissements. Min troefafte, virksomme og retskafne Mand, Brændeviinsbrænder og Glarmester Mathias Pflug, blev i Gaar ved Døden henkaldet, i en Alder af 53 Aar. Dette for mig og vores efterlevende Børn smertelige Dødsfald, har jeg den Ære paa egne og Børnenes Vegne, at bekjendtgjøre fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse i vores dybe Sorg vi ere forvissede, uden derom at modtage skrivtlig Bevidnelse. Odense d. 16 Juni 1815. Ellen Marie Schmidt. Enke efter salig Pflug. Fredagen den 21 Juli førstkommende om N. G. Formiddagen Kl. 11 slet bliver Hovedgaarden Needergaards Avling og Hollænderie paa Langeland, tilligemed Øen Sløe, ved offentlig Auction, som afholdes i Rudkjøbing, opbuden til Bortforpagtning paa Aar, fra 1 Mai 1816 regnet. Gaarden, en af Langelands første Avlsgaarde, overdrages i Forpagtning med Hoverie, og faaet Forpagteren leveret Gaardens Qvæg-Besætning omtrent 200 Stkr., Hollænderie Redskaber, og Dragon=Heste, tilligemed Sædekornet af Hvede, Rug, Byg, Havre, Ærter, saa og noget Hør= og Kløverfrøe, mod aarlig Korn= og Penge Afgivt. Konditionerne til denne Forpagtning skal 10 Dage før Auctionen være henlagte til Liebhaveres Eftersyn i Ringsted, paa Postgaarden, i Odense hos S. T. Hr. Gjæstgiver Larsen, i Rudkjøbing hos Hr. Gjæstgiver og Kjøbmand Ørsted og hos undertegnede Forvalter paa Needergaard, som tillige paaviser Gaardens Jorder m.v., for Liebhavere, der da nærmere vil overbevises om denne ellers bekiendte Gaards gode Jorder og Besætning, samt særdeles gode, nye og beqvemme Ladehuse. - Needergaard paa Langeland den 10 Juni 815 Efter Ordre J. Kastrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Da nogle af Odense Borgere have yttret det Ønske, at kunde faae Vand=Portioner indledet til deres Gaarde fra Byens publiqve Vand Rendelæg, og det ved Undersøgning er befunden, at nogle Vand Portioner saaledes kan blive at overlade, saa ville Vedkommende, som ønske at maatte faae saadant Vand strax, og i seenest inden 8 Dage fra Dato, melde dem hos Brand og Vandinspektør Langhoff, for at blive underrettet om Vilkaarene, og den Betaling, som til Vandkassen, derfor vil blive at erlægge. Odense Vand-Kommission den 15 Juni 1815. Lindved. H. Langhoff. Kellinghuusen. Milo. N. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Gaarden No. 1 uden for Svendborg Byes Gjerritz, Port, som bestaaer af et Stuehuus paa 10 Fag grundmuret Bygning med gebrokken Tag og Kjælder under, alt indrettet til Værelser og Huusholdingsbrug, samt 18 Fag Bindingsværks Bygning, hvorudi er Værelser til Domestikker, Jndkjørselsport, Stald, Vognremisse og Brændehuus, m. m.; tilligemed den ved Gaarden beliggende skjønne store Frugthauge, hvorudi er en Mængde fine Frugttræer af alle Sorter, og endeel Asparges Brede, agter Eieren ved een eneste Auction Fredagen den 14 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10 at bortsælge, i Fald antageligt Bud skeer. Liebhavere, som attraaer denne Eiendom, behager at melde sig hos Undertegnede, som har i Kommission at paavise samme, og derom at slutte Hande til Bortsalg enten underhaanden eller ved Auction. Skulle Gaarden underhaanden blive bortsolgt, skal derom Underretning blive givet i disse Aviser. P. Bager, Byeskriver i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Trende Fag Huus til Gaden med Jndretning til Kjøkken og Spiiskammer til Gaarden, samt en liden Haugeplads er underhaanden at bekomme tilkjøbs; Anviisning gives af Rugbrødbager Niels Rasmussen uden for Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-16
Gode Hollænder=Oste er tilkjøbs at bekomme NB. hos Kjøbmand og Stempelpapiirsforhandler P. Rasmussen i Odense Vestergade.