JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
De franske Aviser vedblive at levere Characteertræk af den nuregjerende Konge, af hvilke her meddeles nogle til en Prøve: Ved sidste Mønstring fremtraadte en Soldat med præsenteret Gevær og sagde til Kongen: Tredive Tjenesteaar, 18 Felttog, 11 Saar fortjente: nok Korset, men jeg har det endnu ikke!" - Du skal faae det 17 svarte Kongen, og Soldaten fik det. - Af Frygt for, at de Undersaatter, som nærme sig den kgl. Vogn, for at indlevere Ansøgninger, skulle komme til Skade ved Hjulene, har den tjenstgjørende Gardekapitain kundgjort: at det er Kongens Ønske, at disse blive afgivne til den ved Vognen ridende Officeer. - Under Kongens Jndtog regnede det stærkt, og da Kongen kom til Palladset foreslog man ham, at tage Tørt paa Kongen spurgte: "Har man tørre Klæder til Alle, Og da hertil svartes Nei, sagde han: "Saa bliver jeg som jeg er, jeg er ikke meere vaad end alle de Øvrige." - Til en Præfect har Kongen sagt: "Jeg vil ingen Angivelser vide af, og ingen Krig mod Meninger. Sørg for at Lovene overholdes, men gaae aldrig udenfor dem." - Til en Journalist har Kongen sagt: "Jeg forlader mig paa Edder, fordi jeg vil det Gode, skaf mig at vide, hvad man skiuler for mig; gives der Misbrug, saa anmeld dem, at jeg kan have dem. Jeg forlanger Frimodighed, Tillid og Oprigtighed!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Den russiskkeiserlige Ukas som byder Jøderne forlade Polen og dyrke Jorden i en russisk Kolonie, for saalunde at forædles til nyttige Statsborgere, skal, ifølge en Skrivelse fra Witepsk, have forvoldt en panisk Skræk og Jammer fra Duna indtil Don, gjenlydende i tusindfoldigt Ekko.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
J München giør i denne Tid et nyt Drama megen Lykke, Mainotterne kaldet, der er skrevet af en ung Dansker ved Navn Harro Harring. (Af hvem Læsefrugterne har leveret nogle Stykker, f. Ex. hans Tale i Marseille, da Normann og hans Medreisende indskibede sig til Grækenland, &c.) Stykket gjør dybt Jndtryk. Man har kun at udsætte paa det, at Sproget er altfor blomstrende, hvilket dog er tilgiveligt hos en Yngling, der selv med Begeistring har kæmpet for Frihedens og Christendommens Sag. Han har været fangen af Tyrkerne og indespærret i et Pesthuus. Han bærer endnu kjendelige Spor af at have gjennemgaaet denne græsselige Sygdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Den før omtalte unge Pariser Digter Engene, Pradel, der tilbød at maale sig med den berømte italienske Jmprovisator Serizzi, har nu virkelig den 18de Juli for en talrig Forsamling med Held, aflagt Prøver paa denne herlige Gave. Blandt flere Sujetter, som vare sammenblandede i en Urne, udtrak man Navnet: Columbus. Hr. Pradel forkyndte, at han vilde forsøge at skildre den Modgang, der forfulgte denne store Mand, hvem man efter hans Hjemkomst fra Amerika belæssede med Lænker. Han begyndte derpaa strax i de meest flydende Vers, og lagde Columbus flere Gange Ord i Munden, der erhvervede ham Forsamlingens stormende bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Allerede i nogle Aar har der i Rhinegnen existeret i en musikalsk Forening, som aarlig holdt en Musikfest enten i Dusseldorf, Elberfeldt eller Coln. Dennegang blev den holdt i Cöln paa den gamle, allerede fra flere Rigsdage bekjendte, girzenichske Sal (i et Kjøbmandshuus), der beqvemt rummer flere tusinde Mennesker. Den berømte Capelmester, Hr. Fr. Schneider, havde til den Ende componeret et Oratorium, betitlet: Syndfloden, og selv overtaget sammes Styrelse, hvilket man kan tænke sig ikke har været noget let Arbeide, da Oratoriet blev udført af 480 fra forskjellige Steder samlede Konstnere og Dilettanter, hvoraf 68 sang Sopran, 62 Alt, 71 Tener og 94 Bas, 71 spillede Violin, 26 Bratsch, 21 Violoncelle, 13 Contrabas og 47 blæsende Jnstrumenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Den 27 Septbr. fandtes Liget af Miss Bathurst, Roms første Skjønhed, der for 6 Maaneder siden styr, tede med sin Hest fra en høi Skræntning ud i Floden, Paa Theatret i Leipzig opførte man den 29de August Jægerbruden den 50de Gang, og for skjønnede Forestillingen ved en indslettet Fest til Kinds- og Webers Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Af vor Landsmand Professor Lars Kruse (den lever i Hamborg ene og allene af sine litteraire Arbeider, er der i denne Tid udkommet en historisk Roman i Walter Scotts Maneer, betitlet: "Syv Aar, et Bidrag til et nordisk Hofshemmelige Historie." 4 Dele, Den anbefales i tydske Journaler som overmaade interessant og værdig at staae ved Siden af Walter Scotts bedste Værker. "Det vil ikke være Læserne vanskelig at gjætte Historiens Skueplads, - hedder det - thi en stor politisk Begivenhed, der i sin Tid opfyldte Enropa med Rædsel og Afsky, er Axlen hvorom den interessante Handling dreier sig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
En Læge i Paris ved Navn Grimand, har funden, Grangttræets Rod, som et ufeilbarligt Middel, mod Bændelorm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Paa en smuk Høi i den kongelige Dyrehave nærved i Stockholm bliver reist et Tempel af støbt Jern, til et Mindemærke om den saa almeennyndede svenske Digter: Bellmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Der skrives fra Mallaga den 11te Septbr.: at danske Skibe fortrinligen søges til Fragt paa Sydamerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
J Aalborgs Aviser læser man, i Anledning at en elsket Religionslærers haarde Sygdom: Ei man seer Dig udi Templets Hall, Skjøndt saa Mangen længselfuld Dig venter -Mon da Herrens Engel snart Dig henter, Mon til Dødens Land Du vandre skal Nei, thi Alle bede bønligen: Giv, o giv os atter ham igjen!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Kammerherre Stiftamtmand v. Moltke med Familie, Greverne H. og E. v. Reventlau, keiserl. russisk Garde, oberst, Baron v. Gersdorff, Kammerjunker v. Voss, Lieutn. v. Lund, Skuespildirecteur Franck, Skuespillerne: Møller, Olsen, Rosing, Packnæss og Haugaard, Skuespillerinderne. Mad. Møller og Jfr. Levini.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Studiosus Theologi Bisted, Jfr. Bruun, Toldbetient Carlsen, Skomagermst. Poulsen, Smedemst. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Bekiendtgiørelser. Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag den 28de Octbr. førstk., høitideligholdes i Selskabet Polyhymnig med Concert, Spiisning og Bal. Fremmede, som ifølge Selskabets Love kunne og ville deeltage i denne Høitidelighed, ville forinden behage at lade billetter afhente hos En af Undertegnede. Til Selskabets Medlemmer er udsendt et Circulaire, hvorpaa man ville behage at tegne sig inden førstk. Mandagsaften. Concerten begynder Kl. 6. Jngerslew. N. H. Beck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
J Anledning af Hs. Majestæt Dronningens høie Fødselsdag vil det herværende Skuespillerselskab have den Ære at opføre: Fredagsaften Kl. 6. Et Forspil til Høitideligheden, og derefter: Pigen fra Marienborg, Skuespil og 5 Acter af Kratter. Billetter, a 3 Mark Stykket, kunne faaes hos Giæstgiver Kirkerup, samt Forestillingsaftenen ved Jndgangen, der aabnes Kl. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
At der i Sagen No. 41 paa Høiesterets Orden Krigsassessor Herman Schæffer, contra Professor Hans Christian Ørsted, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, samt Justitsraad og Committeret i det Kongelige Rentekammer, Lauritz Esmarch, er i Høieste Ret, Torsdagen den 14de October dette Aar, afsagt saadan Dom: Lands=Over= samt Hof= og Stads=Rettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høieste Ret, betaler Citanten til Contra=Citanterne med 100 Rbd., hvoraf Advokat Guldberg i Salarium tillægges 80 Rbd. Saa betaler og Citanten til Justitskassen, som Tabende, 5 Rbdlr., alt Sølv. Og at der, ved den Kongelige Lands Over, samt Hof og Stads=Rets Dom af 6te Octbr. forrige Aar, saaledes var kjendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
De af Hoved=Citanterne, Professor Hans Christian Ørsted, Ridder af Dannebrogen, samt Justitsraad og Committeret i det Kongelige Rentekammer Lauriz Esmarch paaankede Udladelser i det under Sagen fremlagte af Contra Citanten Krigsasses for Herman Schæffer i Aaret 1822 udgivne Skrift, under Titel af: "Et andet Slags Bekjendtgjørelser &c., saavelsom de paankede Udladelser i Contra Citantens under Sagen fremlagte Skrivelse af 1ste Marts dette Aar, bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke komme Hoved-Citanterne til Fornærmelse paa Ære, gode Navn eller Rygte i nogen Maade, og bør Contracitanten for de af ham i berørte Skrift mod Hovedcitanterne brugte utilbørlige Udladelser, at bøde til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse 200 Rbd. Sølv. Derimod bør Hoved citanterne for Contracitantens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger betaler Contracitanten til Hovedcitanterne med 35 Rbd. Sølv, hvormed forholdes i Overeensstemmelse med det Hovedcitanterne forundte beneficium processus gratuiti og hvoraf deres befalede Sagfører, Procurator Guldberg tillægges i Sall. 15 Rbd. Sølv. Det bringes herved, i Overeensstemmelse med den 20de s. i Forordningen af 27de Septbr. 1799, til offentlig Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Høiesterets Justits=Secretariat, den 16de October 1824. Deegen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
For omtrent 6 Uger siden, har et panvittigt Fruentimmer seet Leilighed til at undvige fra sin Bevogter, skee i Uth Hospital paa Boller Gods ved Horsens. Ved Undvigelsen var hun iklædt grønt Skjørt og Trøie samt et sort uldent Forklæde. Hun seer meget vild ud af Øinene, svarer aldrig til noget Spørgsmaal, end sieldent til sit Navn Karen. Vedkommende, som maatte antræffe hende, bedes behageligen skriftlig at underrette Fattigcommissionen for Tyrsted og Uth Pastorat om hendes nuværende Opholdsted, da der skal gjøres Anstalt for, fra Commissionens Side, at afhente hende Mandagen den 1ste Novbr. førstk., Kl. 11 Formiddag, bliver ved Auction paa Ebeltoft Raadhuus bortsolgt nogle udestaaende, tildeels uvisse Gjeldsfordringer, tilhørende Stervboerne efter afg. Proprietair Mønsted af Lykkesholm, Proprietair Høyer af Fæeveile, Gaardmand Søren Laursen af Handrup og Garver Johannes Stuntz i Hoed. Lysthavende, indbydes. Ebeltoft, den 7de Octbr. 1824. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Forpagtning. Løverdagen den 6te Novbr. næstk. om Formiddagen Kl. 11, bliver Auction foretaget i den Gaard i Voldbye, her i Nørre Herred, under Grevskabet Scheel, som forhen har været Birkedommergaard, til Sammes Bortforpagtning i 9 Aar, fra 1ste Mai 1825. Denne Gaard staaer for Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., hvortil er et Areal af 53 Tdr. Land geometrisk Maal og dens Jorder er af særdeles godt Beskaffenhed, hvorfor der til samme kan holdes Besætning af 4 Heste, 12 Køer og 10 Faar. Gaardens Bygninger ere gode og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Conditionerne til bemeldte Bortforpagtning ere til Eftersyn paa Scheels Skriverstue, og her paa Contoiret; ligesom Eiendommen forevises, forinden Auctionen, af Hr. Forvalter, Laurberg paa Scheel. De Lysthavende ville behagelig give Møde ovenmeldte Tid og Sted. Nørre Herreds-Contoir i Greenaae, d. 13 Oct. 1824. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Jfølge Forliig og derefter passeret Udlæg, samt Udlægshaverens Reqvisition, bliver ved 3de Auctioner som afholdes: 1ste Auction, Mandagen den 22de Novbr. 1824, 2den dito, dito den 6te Decbr., 3die dito, Onsdagen den 22de dito, hver Dags Formiddag Kl. 10, opbuden til Salg, det Carsten Wolder paa Adslev Mark tilhørende Sted, Frydenslund kaldet, bestaaende af: 18 Fag med tilliggende Eiendomme, ansat for Hartkorn Ager og Eng 5 Skpr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Alb. og indkiøbte Konge, Kirke, Korn- og Qvægtiende. 1ste og 2den Auction holdes paa mit Contoir her i Byen, men 3die Auction i selve Stedet. Conditionerne ere forinden 1ste Auction til Eftersyn paa mit Contoir. Nærværende. Publication skeer i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til Lysthavendes og alle Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 20de Octbr. 1824. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Følgende Ole Andersen Hvasgaard i Bodil Mølle, hans Fallitboe tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Bodil Mølle med tilliggende Jorder, Maleværk og Stampeværk, staaende for Hartkorn Jordskyld 2 Tdr. 1 Fdkr. 2 Alb. og Mølleskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 12) Et Stykke Skov paa Foerlev Mark ved Stampe møllen i Skandrup Sogn. 3) En Jordlod paa Adslev Mark, staaende for Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 ½ Alb. 4) En Engparcel paa dito Mark, staaende for Hartkorn 1 Fdkr. 2 1/2 Al. og 5) Konge- og Kirketienden af Møllens og den under Nr. 3 anførte Parcels Jorder. bliver stillede til 3de Auctioner, som afholdes : 1ste Auction, Mandagen den 22de Novbr., 2den dito, dito den 6te Decbr., og 3die dito, dito den 20de dito, næstk. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de først Auctioner holdes paa mit Contoir her i Byen og 3die Auction i Bodil Mølle. Ved sidstnævnte Auction naar de faste Eiendomme ere bortsolgte, forauctioneres endvidere det Boet tilhørende Løsøre, bestaaende af: Borde, Stole, Kister, Skabe, Sengesteder og Sengeklæder, Kakkelovne, endeel Kiøkkentøi, item: 3 Vogne 2 Plouge, 2 Harver, 3 Heste, 7 Køer og 17 Faarhøve, der m.m. Denne Publication skeer i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. Eiendommene forevises af Ole Hvasgaard, og Conditionerne ere forinden Auctionerne til Eftersyn paa mit Contoir. Skanderborg, den 18de Octbr. 1824. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Da Caløe Gaard og Gods ikke blev solgt ved den under 29de f. M. derover afholdte Auction, er denne Eiendom nu underhaanden at erholde tilkjøbs. Hovedgaarden, som drives ved fuldt Hoverie af 92 hoverie giørende Bønder, har et Areal af 1474 Tdr. Land geometrisk Maal, den har særdeles gode Jorder og betydelig Skov, især en fortrinlig god ung Skov. Eiendommen kostedede i Aaret 1800 i Kiøbesum over 200,000 Rdlr. d. C., hvilket blot bemærkes, som en Maalestol, for dens indvortes Værdie, hvilken ved forøget Cultur, og derved forøget Production endnu betydeligen kan forhøies. Den størstedeel af Kiøbesummen kan en solid Kiøber beholde indestaaende i Eiendommen, som kan til trædes førstk. 1ste Mai, naar Lysthavende snarest mue ligt henvende sig til Undertegnede eller min Laugværge Overauditeur Stockfleth i Ebeltoft. Caløe, den 1ste Octbr. 1824. M. Leemejer, Enke efter afg. Kammerraad Leemejer, Extract, af den i No. 87 s. indførte Stævning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Ved Stævning af Dags Dato, som ordlydende er indrykket i disse Tidenders No. 87, 107, og 115 for indeværende Aar, grundet paa en Kongelig allernaadigst Bevilling dateret 4de Juni d. A., ere Alle og Enhver, som maatte have ihænde en af den forhenværende Direction for Deposito=Cassen under 11te Juni 1809 udstædt Obligation, betegnet med No. 13,820, stor 300 Rbd., lydende paa Navnet Ane Lene Margrethe Bay, indkaldte med Aar og Dags Varsel, at møde eller møde lade inden den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsret, der holdes i Stadens Raad= og Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist. Domhuus, den første Mandag eller ordentlige Retsdag i Januarii Maaned 1826 om Formiddagen Kl. 9, for der og da, at fremkomme med, samt beviisliggjøre deres Ret til bemeldte Obligation; hvilken i modsat Fald ved Rettens Dom forventes mortificeret. Kiøbenhavn, den 18de Septbr. 1824. L. Ring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Ved Proclama som vil blive læst for vedkommende Over- og Underretter, ere alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Ole Andersen Hvas gaard i Bodil Mølle, hans Fallitboe, indkaldte til i Overeensstemmelse med Plac. af 26de Octbr. 1792 og 2den Juni 1819, inden 12 Uger fra dette Avertissements sidste Bekjendtgjørelses Datum, at anmelde og beviisliggiøre deres paa Boet havende Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, d. 20 Oct. 1824. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
At vi have bortforpagtet vort Farverie og Trykkerie paa Vestergade til Farver Neithart, som tiltræder samme til anstundende 1ste Novbr. d. A.: og som ifølge det os allernaadigst meddeelte Privelegium skal betjene Publicum med ægte og gode Couleurer; skulle vi ikke undlade herved tjenstlig at bekjendtgjøre. Aarhuus, den 15de Octbr. 1824. Philipp Hartvig Ree & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Guult Vox, kjøbes til høieste Priser af Laur. A. Jahnsen, ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Velsmagende Fredericia Kartofler, Gravenstener og flere Sorter fine Æblefrugter, kan faaes paa Saralyst, At min Bopæl nu er paa Graven i Mad. Michelsens iboende Gaard, vil jeg herved underrette de ærede Familier som har og for Eftertiden vil forunde mig deres Krusning. M. S. Heilmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
For 8te Dage siden er fra Blegind Mark bortkommen 2 Heste, den ene sortebruun og blisset, og den anden bærbruun, stiernet og fiednæset, og har en hvid Plet i Ridestedet. For Tilveiebringelsen loves en Douceur af Jens Jespersen, Smed i Blegind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Fra Wrold Mark er for en 14 Dagstid siden bortkommen 2 Mærplage, den ene mørkerødblisset, 3 Aar gammel, den anden kulsort, 1 Aar, uden videre Mærke. For Tilveiebringelsen loves en Douceur og alle OmkostNiels Tommesen. ninger af i Wrold, Skandrup Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-23
Aalborg Søndagspost No. 1 og 2 i ere ankomne hertil. Paa dette Blad, der koster 3 Mark 3 Qvartalet, kan der subskriberes hos Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-28
No. 144. Aar 1824. den 28de October. Torsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst. Aarhuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-28
Blandinger. Spaniens Tilstand vedbliver - saaledes melder en Skrivelse fra Grændsen - at være ei allene foruroligende, men endog langt farligere end hidtil, da nu intet System meere kan antages for det herskende. Der lader sig neppe tvivle om, at den fængslede Minister St. Cruz har villet bevirke en Forandring i Regjeringen og at mange Store have været enige i hans Planer. Dette - skrives der fra Paris - er en nu Ulykke for Spanien; thi hvad skal der blive af, naar det samme Onde, som vi med saa uhyre Omkostninger, bekæmpede, udspringer fra Ministeriet selv, Vel har Kongen endnu fundet Personer, som ere villige til at udføre hans Befalinger, men der er foregaaet en Sind forandring hos Massen af de Oplyste, uden hvis Bestand ingen Regjering kan bestaae. Det bevise Undersøgelserne mod Ministrene Ofalla, St. Cruz og mange andre som rene Royalister bekjendte Mænd, det bevise de hyppige Beslutninger om de kgl. Frivillige, det beviser den franske Armees Forsigtighedsregler. En tota Omvæltning i de Mænds Grundsætninger, som vare udsatte for Cortes Forfølgelser, lader sig umuligt antage. Tvertimod er det afgjort, at de endnu kun ville et reent Monarkie; men et stort Spørgsmaal, om de endnu hænge med samme Fasthed ved det nærværende Overhoved, eller maaskee ansee en Forandring nødvendig for Monarkiet. Efter Reisendes Forsikring bliver Forholdet mellem de franske og spanske Autoriteter meer og mere spændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-28
To officielle Beretninger fra den græsk Viceadmiral Sachturi om Søetræfningerne ved Samos: "Den 11te Aug. gjorde 40 fjendtlige Skibe, som havde Tropper ombord, Mine til at ville lande paa den Deel af Samos som kaldes Carlovass. Vi satte efter dem, borede to af Skibene isænk, og bemægtigede os to andre; Resten toge Flugten til Lilleasiens Kyster. Den 12te Aug, ankrede vi paa Darboges Rhed. Den fjendtlige Flaade, under Topal Paska, som bestod af 1 18 store og meere end 100 smaae Skibe, laae for Anker 1 bagved Cap St. Maria, formodentlig for at sætte Tropper over til Samos. Saasnart den saae os, seilede de store Skibe imod os, men to Brandere paa Fjendens høire Fløi, vare nok til at jage dem alle paa Flugten. Næste Dag begyndte den tyrkiske Eskadre atter at kanonere os, men forjoges paany af vore Brandere, uden at vor Division havde lettet Anker. Vi holde det nødvendigt at bevogte dette Punct i Bogatil sen (Sundet) som den farligste for Samos og derfra at iagttage Fjendens Bevægelser; men angribe ham ville vi ikke førend vi have tilveiebragt vor Forening: med den spezziotiske Division. Den 16de angrebes vil af 22 Tyrkeskibe trediegang. Kanonaden begyndte Kl. 4 om Morgenen og var meget heftig paa begge Sider. Vore Skibe iagttoge en meget regelmæssig Slag, orden indtil vore Brandere lodes løs og drev Fjendens Skibe langt bage. Man kan forestille sig, hvorledes dette maae opflamme vort Mod og gjøre Fjenden modelløs, isærdeleshed Landtropperne, som bedækkede alle Høiene paa den asiatiske Kyst, og maatte see paa, e hvorledes deres Eskadre tog Flugten. Men en anden og større Seier ventede paa den græske Flaade. Jdag i den 17de) saae vi Fjenden med en gunstig Vind paany r at seile imod os. Vi satte alle vore Brandere i Beredskab og lod dem gaae under Seil tilligemed en Snees hydriotiske og spezziotiske Krigskibe. Det varede ikke længe førend den Brander som kommanderedes af Capt. Tapeli hængte sig fast ved en tyrkisk Fregat af første a Classe, men den stærke Vind som blæste og Hielpen af elendeel Baade som toge Fregatten paa Slæbetouget freiste den for dennegang fra den truende Fare, og vor Brander antændte sig allene; men en Timestid derefter havde vor duelige og tappre Capt. Kanaris heftet, sin Brander fast paa den samme Fregat, saa den kort derefter sprang i Luften. Ved denne Explosion dræbtes ikke allene de Matroser og Soldater, 600 i Tallet, som vare ombord paa Skibet, men ogsaa mange andre i som stode paa Kysterne, samt 15 til 20 Transportskibe, ødelagtes. Kl. 9 tændte Capt. Vasikiotis Brander en tunesisk Brig i Brand, og henimod 11 havde en tripolitansk Korvet den samme Skjebne ved Capt. Raselias Brander. Capt. Romborst slap paa samme Tid sin Brander løs paa en stor Fregat, men ved Hjelp af Vinden og buxerende Baade slap den bort fra Branderen, som derimod løb imod en fjendtlig Brig, saa den ne fløi i Luften. Tyrkernes Tab er meget stort, vort heel ubetydeligt. Vore Brandere ere vore bedste Vaaben imod Tyrkerne, og vi haabe i dette Aar at tilkæmpe os flere Seire ved dem, og det saameget mere, da vore Matroser nærme sig Fjenden uden Frygt. Jo flere Brandere der sendes os, desflere Seiervindinger ere os visse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-28
En Koffardiekapitain har bragt den glædelige Efterretning med sig, at have seet Constantin Kana, riis den 30te August paa Øen Syra, saa han altsaa ikke er fløiet med i Luften den 17de, som ovenmeldte Beretning heller ikke omtaler. Alle trængte sig til for at see ham og med lydelige Lovtaler at prise denne kjække Helt (Det var ogsaa ham som sprængte den forrige Kapudan Paska i Luften ved Chios). Han har frabedt sig alle de Æresbeviisninger som man i Napoldi Romania havde foranstaltet for ham, samt afslaaer en ham af Regjeringen tilbudt riig Foræring, og han syntes intet andet Øiemed at have, end at ville knytte sit Navns Minde til sit Fædrelands glimrende Fortids Navne og at tilkæmpe sit Fødeland den fortjente Uafhængighed. Fra Syra seilede han ud for at treffe den ægyptiske Flaade, som han da formodentlig har hiulpen til at ødelægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-28
Til det hellige Aars Forberedelse skal der endvidere holdes 15 Dages offentlige Missioner paa sex af Staden Roms Torve. Enhver Rettroende, som tager Deel i disse, lover Kardinal Zurla i den hellige Faders Navn Aflad paa flere Aar for alle de Synder han maatte begaae. Hvo som 8 Gange besøger Missionen, udløses af Skjærsilden. Hvo som tillige ved Midnatstimen under Klokkernes Lyd bede tre Gange Fadervor, benaades med hundrede Dages Aflad. de tre Timer (fra 3 - 6) hvori Missionens Bønner, og Sange holdes, er al Sang og Spil forbuden i den hele Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-10-28
Bekiendtgiørelser. Ved Proclama som Dags Dato er læst i Aarhuus Byetingsret og som ligeledes vorder læst i den Kongelige Lands=Overret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa afg. Bye- og Raadstueskriver, Overauditeur Christopher Andreas Petersens og efterlevende Enkefrues fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Plac. 2den Juni 1819, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav paa Boet for den competente Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Kjøbstæds Skifteret, den 23de Sept. 1824. Olsen. Fleischer.