Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-11-03
(Meddeelt i Khonsbladet Dagen No. 254.)"Jfølge Deres Brev af 14de dennes giver jeg Demen liden Beretning om Cholera, da jeg er overbeviist om, at den vil bidrage til Deres og Deres Venners Beroligelse. Allerede i Begyndelsen af denne Sommer satte jeg mig i Correspondence med alle de Steder, hvor Cholera herskede og ventedes, og samlede mig alle Materialierne til fuldstændig Underretning om det i denne Sag Fornødne. Alle Beretninger stemmede overeens med det, vi nu selv have erfaret, og hvoraf jeg herved meddele Dem det Vigtigste: 1) Frygten for Sygdommens Udbrud var næsten over alt den samme, fordi man ved de forskjellige Beretninger i Tidenderne sættes i Angst og Skræk og reent bringes i Vilderede ved det utallige Antal af anbefalede Midler 2) Saasnart Sygdommen indtræder, seer man sig skuffet i Alt, hvad man havde tænkt sig om den, eller uvilkaarligen bunkelt har forestillet sig. Den udannede Deel af Folket og derfra nedad til den laveste Pøbel har overalt den fire Jdee, at denne Sygdom kun laae i Lægernes Jndbildning, hvilke havde en Contract med Regjeringerne, at dræbe alle de Folk, som ikke convenerede dem, og tilregner derfor Cholera denne Forgiftelsesmaade. Dette var Aarsagen til de Uroligheder, som have fundet Sted alle store Steder. Denne Classe af Mennesker kan ikke forklare sig, at de Angrebne i Begyndelsen ikke allene næsten Alle døe, men endog i de første Timer efter Brugen af de første Lægemidler. Pøbelen her og nogle, som staae en Grad høiere, troede ikke de officielle Beretninger, da allerede næsten 200 vare angrebne, og saare mang ere endnu ikke til at overbevises; de løbe om Aftenen paa den heftigste Maade igjennem Gaderne, med Snapseflaskerne i Hænderne, udraabende: "Her er Choler." styrte Brændevinen i sig og ere faa Timer derefter døde. Saadanne Tilfælde ere meget hyppige og ere hidtil det Eneste, som tildeels har forskrækket, ærgret og i høieste Grad indigneret de Dannede. 3) Den overveiende Mening er nu overalt, at ingen Smitte bringer Sygdommen videre, men et Miasma, som ligger i Luften og angriber de Folk, som ere disponerede. At undgaae denne Disposition er altsaa den Opgave, der maa løses, og hvorom jeg anfører Følgende: a) Varm Beklædning er fremfor Alt nødvendig, især af Fødderne og Underlivet. b) Næringsmidlerne maa være mere udvalgte end ellers, Kraftige Kjødspiser ere de bedste, fordi der da udfordres mindre, til at styrke og opholde Legemet, uden at overfylde Maven. Af Gemyser ere Kartofler de bedste. Alle Kaalarter due, som oppustende, slet ikke, alle kjølende og syrlige Ting due heller ikke. Frugt af enhver Art maa aldeles forkastes. Nogle Kirsebær, Aprikoser, Pærer, Blommer have paa flere Steder bragt Døden. Fede Saucer, Kjød med Fidt a. ere skadelige. c) Drikken maa kun bestaae i god Rødviin, Portviin og Madeira, eftersom man er vant til. Men at der maa nydes mindre ophidsende Drikke end ellers, forstaaer sig af sig selv. Den Fattige maa tage Genever, Malurt, Calmus eller deslige. Drankere ere overalt de første Offre for Cholera. Øl og koldt Vand tør kun bruges med Forsigtighed. d) Legemets Reenlighed er aldeles nødvendig, ligesom ogsaa Bopælens Fugtighed maa undgaaes. Hyppig Stænkning med god Ædike, især under Meubler, Repositorier &c., hvor Luften mindre trækker igjennem, er væsentlig. Røgninger med Ædike formere Angrebs stoffet, due altsaa ikke. Men disse Forsigtigheds Forholdsregler maa ikke først da begyndes, naar Sygdommen er der; men allerede længe forud maa Legemet værnes dertil, for foreløbigen at fjerne den Disposition, der kunde være forhaanden. 4) Midler imod Cholera existere intetsteds. Hvor som virkelig faaer den, er vel neppe til at redde; men Forbuddene paa samme, som: Gysen, Svindel, Trykken i Maven, maa man behørigen iagttage, og derved undgaae Udbrudet, hvilket med en efter det Foranstaaende ordnet Levemaade er let. Camille, Pebermynte, Melisse, eller Hyld=Thee, maa med en Ansats stra drikkes, og Lægen maa forud undersøge, hvilken af Delene der bedst passer sig for Jndividets Legeme, Pebermynte er det bedste; men ikke Enhver taaler det. Derhos maa den muligen manglende Legemsvarme tilbage bringes ved Frotteren med uldne Stykker, og dersom Jldebefindedets Grad kun synes nogetsomhelst betænkelig, maa Lægen strax kaldes; imidlertid maa en varm Seng med hede Sandposer og hede Vandkrukker optage Patienten. En ved dette simple Middel frembragt Transpiration bryder Sygdommen, og Lægen har da let Spil i at behandle Jndividet efter dets ham bekjendte Jndividualitet." Efter det Foranførte vil det være Dem indlysende, at enhver Frygt før eller under Sygdommen er taabelig Overvættes Frygt kan let disponere; men ved muntre Venner, fornuftig Underholdning, o. s. v., maa Livet gjøres behageligt under Sygdommen paa Stedet. Nu gaaer jeg over til vor Tilstand. Sygdommen har her fundet megen Næring og er, i Forhold til Berlins Befolkning, tre Gange saa stærk her, som der, men saaledes som Sygdommen her har udviklet sig, i det slet teste Betlerherberge, saaledes er den skreden frem i denne Classe, og i Dag, den femtende Dag efter at Sygdommen er her, er endnu Jngen angreben, end sige død, som ikke ved de groveste Diætfeil hengav sig selv dertil. Ogsaa vare de Angrebne kun af den laveste Classe. En eneste velhavende Gjæstgiver, men hvem Jngen nogen finde har seet ædru, angrebes i Forgaars, drak af Ærgrelse, og døde meget snart Paa Forretningerne, paa Sammenkomsterne i Theatrene, i Skolerne, for Retten o. s. v. har det ikke havt den mindste Jndflydelse. Jngen undgaaer Andre og intetsteds finder Spærring af Huse eller deslige Sted. Hvor som ikke vidste det, kunde slet ikke falde paa, at her hersker en saadan Sygdom. J min Egn og i hele "Neustadt har aldeles intet Tilfælde fundet Sted. Vandsiden er meest søgt. Røgning af Ting holdes her for overflødig. Selv Smaapenge renses ikke. Man røger derimod i ureenlige Localer eller hvor der er slet Luft med renset Tjære, Enebærbuske, eller med en Blanding af en halv Deel Bruun steen og en halv Deel Krudt.