Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-12-30
(Af Plymouth Journal). Jeg haaber De har faaet det Brev, som jeg skrev Dem til fra Kairo for 3 eller 4 Maaneder, siden. Jeg meldte Dem deri, at jeg i Juni vilde reise tilbage, og jeg havde ogsaa sikkert holdet mit Løfte, dersom ikke ganske uventede Begivenheder, og som intet Menneske kunde forudsee, havde hindret mig deri. Da jeg var i Kairo, saa holdt jeg det for en Daarskab at ville reise tilbage til Europa uden at besøge det saa nærliggende hellige Land. Ledsaget af en eneste Araber passerede jeg Jordtungen ved Suez og ankom paa en Drommedar til Bierget Sinai i Arabien. Derfra reiste jeg igiennem Ørkenen og ankom under mange Farer til Jerusalem. Jbrahim var der just dengang, han viiste mig den største Opmærksomhed, jeg spiiste hos ham og var flere Gange i hans Selskab. Da jeg foretog mig hyppige Streiftoure til Araberne i Omegnen, og de talte med mig uden Tilbageholdenhed, saa fandt jeg, at de vare meget misfornøiede med Paschaens Regiering, især fordi han udtog deres unge Mennesker til Soldater. De fortalte mig, at et vidtudstrakt Oprør var i Begreb med at bryde løs, og at jeg giorde vel i at forlade Palæsting. Jeg giorde ogsaa Tilberedelser dertil; men i hvormeget jeg end skyndte mig, saa blev det dog for sildigt. Neppe var Paschaen afreist til Jaffa, saa udbrød Revolutionen. Garnisonerne i Herek og Solth bleve nedsablede, og Araberne fra Samaria og Hebron marscherede mod Jerusalem. Paschan havde kun ladet en Garnison paa 600 Mand blive der tilbage og de Angribende vare over 40000 Mand stærke, men da Murene vare besatte med nogle Kanoner og Araberne vare blot bevæbnede med Landser og Flinte, saa havde vi dog kunne holde og naar disse ikke havde opdaget en underjordisk Vei. De rykkede ind om Midnat og Soldaterne maatte, efter en tapper Modstand kaste sig ind i Kastellet. Alle Kristne retirerede ind i Klosterne og reddede saaledes deres Liv. J 5 til 6 Dage blev Staden, overgivet til Plyndring og jeg har aldrig seet et mere ynkeligt Syn. Jøderne, som ikke havde noget Tilflugtsted, lede meget; deres Huse bleve i den Grad udplyndrede, at der blev ikke en Seng staaende i dem; mange bleve dræbte, deres Fruentimmer vanærede o. s. v., kort sagt der bleve begaaede saadanne Grusomheder, at det er oprørende blot at tale derom. Seiervinderne skaanede Klosterne i det Haab at blive godt betalte derfor, eller af en anden Bevæggrund. For at giøre vor Ulykke fuldstændig skulde just et Jordskielv træffe ind, et af de stærkeste man har havt i Palæsting. Det ødelagte mange Huse og kastede en Deel af Statsmurene omkuld, hvilke passere forbi Tempel Moskeen. J Bethlehem blev Klosteret ubeboeligt og mange af Jndvaanerne bleve begravede under deres Huse. Over i ti Dage blev Jerusalem rystet af det ene Jordskielv efter det andet; dog var intet saa stærkt som det første. - Da Jbrahim havde erfaret vor Stilling, saalede han med 5000 Mand fra Jaffa til vor Understøttelse. J 12 Timer kunde han have fuldendt Marschen; men han brugte 3 1/2 Dag dertil; thi over 80000 Arabiske Bønder havde besat Biergpasserne og væltede uhyre Steenmasser ned, som knusede Krigsfolkene og giorde Veiene upassable for Kavallerie og Artellerie. Dog lykkedes det tilsidst Jbrahims Virksomhed og Mod at overvinde alle Hindringer og at drage seierrig ind i Jerusalem. De kan ikke forestille Dem hvormeget jeg længes efter at reise hiem; men da Paschaen fører en blodig Krig med Araberne, saa kan jeg umulig forlade Staden; thi vilde jeg nu giøre det, saa vilde disse ufeilbarligt myrde mig. Jerusalems Omgivelser og hellige Steder. Statsmuren, siger en Reisende, har ulige Høide, nok aldrig under 30 men ofte over 40 Fod; den er uregelmæssigen bygget af massive store Qvaderstene; paa den befinder sig, for det meste meget tæt liggende, fremstaaende Taarne, snart firkantede, snart runde, hvoraf der maaskee gives hundrede omkring den hele Stad, paa Vestsiden er Fæstningen, som, ved sin høie Beliggenhed beversker Staden, der i sig selv, formedelst den høie Muur, allerede fuldkommen ligner en Fæstning. Strax udenfor Staden, paa Østsiden, reiser, Oliebierget sig; dybere neden hen Gethsemane; derefter den Plads, hvor Jesus faldt med Kor fet la strada dolorosa - den Vei som J. C. reed paa Palmedagen; Marias Gravsted; den Plads hvor St. Stephan blev stenet; det Sted, hvor Frelseren viste Thomas sine Saar; Bierget Sion; Kaiphas's Palads; Jfraels Kongers Gravsteder; Frelserens Fængsel; Pilatus's Palads, hvor Jo sus blev dømt; det Sted, hvor man paasatte ham Torne kronen; hvor Korset blev lagt paa ham; den hellige Grav.