JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-08-25
44 Stkr. grove Rasker. 175 Stkr. Merlin. 6 Stkr. Nonnenskiær. 17 Stkr. Cammerdug. 67 Stkr. noppede Bayer af differente Couleurer. 38 Stkr. ordinair Senge=Vaar. 14 Stkr. grove Klæder. 68 Stkr. ordinaire Drajet Klæde. 29 Stkr. Gulve=Dækken. 247 Dosin grove Soldater=Strømper. 20 Dosin ordinaire uldene Strømper. 9 Dosin hvide Traad=Strømper. 15 Stkr. Callemank. 3 Stkr. ulden Plyds. 290 Pd. grov og ordinair hvid Traad. 44 Pd. ublegt Dito. 64 Pd. couleurt Dito. 22 Dosin Lærreds Lomme=Tørklæder. 16 Dosin Cattuns Dito. 22 Dosin uldene Mands Huer. 40 Dosin grove uldene Mands Handsker. 2 Dosin Mands Alluns=Handsker. 20 Dosin Fruentimmer Dito. 11 Dosin Mands Skind=Handsker. 34 Dosin smaa ordinaire Folle=Knive. 3 Dosin dito Saxe. 26 Stkr. ordinaire Hatter. 34 Bundter linnede Baand. 24 Stkr. uldene Baand. 60 halve Stkr. Dito. 12 Dosin Stkr. smalle Frakke=Baand. 36 Pd. Knappe=Naale. 11 Pd. Kameel=Garn. 2 Pd. couleurt Silke. 4 Stkr. smaa Stoffes Jalopper. 28 Dofin ordinaire Vister. 27 dobbelte Gros Kammeel=Garns Knapper. 11 Gros Horn=Knapper. 5 Gros Messing Haand=Knapper. 3 Gros poleerte Horn=Knapper. 2 Gros Carcasser. 38 Dosin store og smaa Skriver=Tavler. 75 Dosin Kamme. 5 Dosin smaa laqverede Snus=Daaser. 90 Par store og smaa Metal Skoe=Spænder. 46 Par Metal Knæ=Spænder. 68 Dosin Perle Halsbaand.
Berlingske Tidende, 1780-08-25
Paa samme Tid bliver og Priis=Skibet Noble Anna kaldet, om trent af 100 Læster stor, med dets Jnventarium og Grønlands Fleet bortsolgt.
Berlingske Tidende, 1780-08-25
Hans Kongelige Majest. har ved Commisforium af 15de Octobr. f. A. allernaadigst besalet Sorenskriverne de Herr. Cancellie=Raader Bassøe og Horn ved en Commission at paakiendt endeel Mangler udi Thune og Wembe Sorenskriveries Oberformyndervæsen, som ved forrige Sorenskriver Hans Schjermanns Fraslottelse er forefunden, til hvilken Ende Stevning er foregaaet, og Commissionen for første Gang behandles paa Gaarden Borge i Borge Præstegield, i Mosse Fogderie sidstleden 1ste hujus; men da det under de passerede Forkyndelser af Stevningen er bleven opdaget, at adskillige anordnede Værger og deres Arvinger der til Ansvar for endeel Arvemidler bør sigtes, deels ere døde, og deels ikke vides hvor opholde sig, saa eragtede Commissionen at paalægge mig, som befalet Actor deres Jndkaldelsee paa den efter Extensions=Befaling af 24de Decbr. f. A. allernaadigst bevilgede Maade ved Avertissement i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender: Thi bliver herved eftermeldte under Thun ne og Wembe Oberformynderie anordnede Værger, eller om de skulle være døde, da deres Arvinger med Formyndere, indkalde de at møde for Commissionen, som continuerer paa fornævnte Gaard Borge den 15de Decbr. nestkommende, nemlig: af Thune Sogn, Christen og Ole Peders Sønners eller Arvinger for en Arv paa Pladsen Hougen den 6te Julii 1744. Johannes Andersen Sandengen eller Arvinger for en Arv paa Sandengen den 1ste Julii 1761. Anders Paulsen og Anders Mathiesen eller Arvinger for en Arv paa en Plads under Nipen. Christian Johannesen eller Arvinger for en Arv paa Trara under Nyegaard den 12te Aug. 1768. Af Borge Sogn, Andreas Haarboes og Lars Schillins Arvinger for en Arvefter Major Christian Haarboe falden paa Torp den 13de Martii 1747. Afgangne Caspar Becher af Scheen og Cornet Hylle deres Arvinger, for en Arv efter bemeldte Hylle falden paa Hejern den 30te April 1742. AfHvaløer Sogn, Søren Amundsens Arvinger for en Arv paa Leere Plads. Afgangne Peder Hansen Schjerhallens Enke, som bortrømte, for en Arv paa Schierhallen efter bemeldte Peder, Hansen den 9de Julii 1777. Axel Turin, bortreyst, for en Alle Jndbemelte for at anhøre min Paastand, og Dom til Erst Arv efter Mette Blommer paa Hasleviig den 9de Junii 17. ning af Arvemidler og Omkostninger at være undergivne. dre Trossvig ved Frederichstad i Norge, den 9de Augusti 1780. Ditlev Myhre. delsmand Arnold Henrich Vedelen, og et lovligt Skifte er Da her i Staden ved Døden er afgangen Kiøb- og He kaldes herved, foruden det for Retterne allerede publiceer ham af os, som p. t. Skifteforvaltere, er foretaget, saa i Proclama, dette Stervboets fraværende Debi= og Creditorere møde for os til et lovligt Skifte, inden den i Loven foreskrenTid, de første at erlægge til Boet, hvad de maatte være sig dige, og de sidste deres Krav at bevise, hvorefter enhver vederfares hvad Ret er. Bergen, den 11te Julii 1780. Holst. Dass. Forman.
Berlingske Tidende, 1780-08-25
Ligesaa indkaldes herved Debi= og Creditorer, efter at Kiøb- og Handelsmand Wilhelm Opperman til at møde for og inden den i Loven foreskrevne Tid, de første at erlegge hvad de Boet ere pligtige, og de sidste deres Krav at bevise, da enhiskal vederfares Ret efter Loven. Bergen, den 11te Julii 178 Holst. Dass. Forman. hvis efterladte Enke=Frue ved Kongel. Testamente er indsadt en Da Kammer=Raad Ole Alsing ved Døden er afgange at beholde Boet under egen frie raadig Disposition, naar alviislig Gield er udbetalt; men da Boet med en betydelig Gieldbeheftet, og endeel Vidtløftighed Boet er indviklet udi, har saa me foraarsaget, at jeg, efter Anmodning, har antaget Boet so Executor Testamentii, for at see alt Boet vedkommende i Rigbitorer, enhver efter Gieldens Beskaffenhed, at indfinde sig hed og til Ende bragt; thi indkaldes herved Boets Credi= og Boet inden de i Loven fastsatte Tider; som og herved bekiendt res, at til Gieldens Afbetaling, bliver førstkommende 20 staaende Bygninger, som Mas=Ovn, Hammer=Smiddie, Septbr. Osens Jernværk udi Romsdals Fogderie med alle paa alle paa Værket værende Bygninger, tilligemed alt videre Ve ket tilhørende efter forfattet Jnventarii-Liste, som er til Efter i Tronhiem hos Sr. Henrich Meinche og paa Molde hos mig dertegnede, da tillige skal følge, som paa Værket er liggen3000 a 3500 Tønder adskillige Sorter Malm og omtrent Skpd. Rue Jern med Værkets udestaaende Restance, stor 14 Rdlr., og endelig om Liebhaberne forlanger, bliver følgagtig cumferencen beliggende, enten conjunctim med Værket eller og en halv Vog Jordegods med god Skov ved Værket og i 6 parat, alt paa offentlig Auction opbuden og den Høystbydende: slaget, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet Osens Jer Værk bliver bekiendtgjorte. Molde, den 25de Julii 1780. P. Jalles. stiania Stift, sidst i April indeværende Aar ved Døden er afgaaPræst for Qvichne og Jndset Meenigheder i Østerdahlen, ChaDa Hans Velærværdighed Hr. Andreas Rambech, Soggangen, saa lader hans efterladte Enke herved i de Kiøbenhavske Berlingske Tidender 3de gange indkalde hendes sal. Man Credi= og Debitores, at indfinde sig hos hende paa Gaarden W. den i Qvichne Sogn, inden den i Loven foreskrevne Tid, for betale Gield eller legitimere deres Krav, da enhver skal nyde hv Lov og Ret medfører. Wolden, den 21de Julii 1780. Sophia Lucia Ascanius sal. Rambechs. Al lidet Sølv Lomme=Uhr med smuk Porcellains Plade, som Natten til tredie Pintsedag er af Uhrmager Lunds Værkstæde, ved Optagelsen var lidet itu, bortkommet, Uhrmagerens Nan er J. Grindle. London No. 284. Hvo der bringer samme til Eieren, Bogtrykker Schwach i Christiama, faaer 10 Rdlr. Douceur.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Plymouth, den 13de Augusti. De sidste Efterretninger fra Admiral Grary indeholde en nye Bekræftelse paa, at hans Flode holder Havnen ved Bresganske indsperret. Admiralen giver det meest smigrende Haab, at han vil søge at gjøre denne Deel af den fiendtlige Magt ubrugelig, enten derved, at han med sine Skibe holder Havnen indsluttet, indtil Aarets Tid til at kunde foretage noget, er forløben, eller og, hvis den skulde ville stille sig blot for de Farligheder, som kunde følge med at løbe ud, de at give gode Efterretninger om den. Til Slutning siger han, at Mandskabet paa alle hans Skibe er sundt og muntert.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Winchester, den 12te Augusti Af en Skrivelse fra en Officeer og Bord paa Skibet Namur til een af hans Venner her, fornemmer man tilforladelig, at Admiral Sir John Lockhardt Ross er med 8 Skibe af Linien detachert fra den store Flode, for at forstærke Admiral Rodney i Westindien. - Et Brev fra Deal melder, at der ligge 6 Russiske Krigskibe i Dunerne med Skibsfornødenheder til Frankrig og man føyer til at Vice-Admiralerne, som commanderer samme, har erklært, at Keiserinden af Rusland, som en frie Magt, havde Rettighed til at føre alle Slags Vare til alle Nationer.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Cadix, den 23de Julii. Paketbaaden Peggy, Capitain Brygn, er den 18de huj. ankommen hertil efter 49 Dages Reyse fra Wilmington i Nord=Carolina med 34 Zeroner Jndigo. De medbragte Efterretninger fra Charlestown ere allerede bekiendte; Oberste Laurens, en Søn af den forrige Præsident ved Kongressen, melder kun, at man forsamler en talrig Armee, med hvilken man haaber at indslutte Engellænderne i Syd=Carolina.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Capitain Bryan føyer endnu til, at 4000 Royalister, under Hr. Martins, Gouverneurens i Nord=Carolina, Commando, have begivet sig paa Marchen fra Charlestown til bemelte Provinds, men at 7000 Mand Milice i Nord=Carolina giorde sig færdige til at byde bemeldte Royalister Spidsen, og at den Amerikanske Gouverneur i denne Stat havde faaet Ordre fra General Washington, at samle Levnetsmidler for 13000 Mand, som fra de nordlige Provindser skulde foreene sig med denne Division, for Resten have Amerikanerne besluttet, saavidt som mueligt, at standse Engellændernes videre Progresser.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Cadix, den 28de Julii. Don Barcelo lader bygge Kanoneer=Skalupper, med hvilke Prøven er falden meget vel ud. Disse Skalupper føre een eneste 24 til 30 pundig Kanon. De ligge saa flade paa Vandet, at de ey have nødig at frygte for noget, uden Bomber. To af disse Skalupper canonerte disse Dage Molen, og endskiønt man gjorde over 500 Kanonskud paa dem, saa bleve de dog ey i mindste Maade beskadigede; men gjorde tvertimod en anseelig Breche paa samme. Dette synes at bevise, at det ey er saa vanskeligt, at erobre Gibraltar, som man tænker. -Man vil paastaae at Floden har faaet Ordre, til at holde sig færdig til, i Morgen at seyle ud af Bayen. Man troer, at den skal gaae til Corunna og andre Havne, for at samle de derhen flygtede Skibe til sig igien.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
London, den 8de Augusti. Man foregiver, at der ere indløbne Privatbreve, i hvilke der meldes, at de Kongel. Fregatter, som krydse paa de nordlige Kyster af Skotland til Handelens Beskyttelse, have stødt paa Poul Jones's Escadre, havt en hidsig Trefning med ham, og nødt ham til at begive sig derfra i en meget beskadiget Tilstand. - J Aar skal der ikke sendes en eneste Bataillon friske Tropper herfra til Amerika, eftersom Georgien og Caroling kunne forsvare sig selv, og der ere blevne oprettede saa mange Regimenter af Amerikanere, som have erklæret sig for Kongen. - Mange rige Engellændere ventes med store Rigdomme fra Ostindien. Enhver af disse vil lade sig vælge til Repræsentant i det forestaaende Parlement, og saaledes bringe en ringe Deel af deres Penge ud iblant Folk. Hr. Rumbold, som hidtil har været Gouverneur i Madras, er en af de fornemmeste paa denne Liste.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
London, den 11te Augusti. J en tilforladelig Skrivelse fra Lissabon den 25de Julii meldes, at Admiral Geary har ladet sig see paa de Portugisiske Kyster, og har ladet et Krigskib, som kom fra Rio Janeiro, visitere.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Det er endnu her en Hemmelighed, hvorledes det egentlig hænger sammen med Floden ved Brest. J Følge Efterretninger skal den heele Franske Flode ligge for Anker i Havnen; i Følge andre derimod skal alle Linieskibe hemmelig være løbne ud, saa nær som omtrent 6 Stykker, og have, da de vare undgaaet vor Flodes Opmærksomhed, foreenet sig med den Spanske. At dette ey er umueligt, kan man slutte af følgende grundede Efterretninger. 2 af vore Linieskibe, Bienfaisant og Ambuscade, som vare løbne ud fra Portsmouth, for at støde til Admiral Geary, ere i disse Dage kommen tilbage, eftersom de ey have kundet finde ham. De have faaet Ordre til at løde ud paa nye. Videre er i Forgaars indsendt den Efterretning til Admiralitetet, at 3 af vore Linieskibe vare blevne et Fransk Krigskib af Linien vaer, som hemmelig var løben ud fra Brest, at de havde gjort Jagt paa samme, og vare komne det saa nær, at det saae sig nødt til at kaste alle sine Kanoner over Bord, hvorved det saaledes lættede sig, at det undgik vore Skibe, og er løben ind i Havnen ved Corunna. Det Franske Skib var Magnanime paa 110 Kanoner; men denne Efterretning behøver dog endnu Bekræftelse. - Uagtet der endnu stedse tales om Freds Underhandlinger imellem os og Spanien, og der siges, at Hr. Cumberland allerede skal have bragt det temmelig vidt deri, saa skal det dog være tilforladeligt, at han ikke har faaet nogen Ordre desangaaende enten middelbar eller umiddelbar af vores Regiering. - Da Postskibet Smaallow forlod Ostindien, ventede man sammesteds paa den Efterretning, at General Goddart havde bemægtiget sig det vidtløftige Land Guzurat, hvis Jndkomster beløb sig til 60 til 70. Lak Rupeer. Vedbemeldte Postskib erfarer man og at Skibene Discovery og Resulution, med hvilke Capit. Cook gik ud paa en Reyse omkring Verden, ere ankomne til det gode Haabs Forbierg, og kan med første ventes til Engelland.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
London, den 15de Augusti. Om Flodens Forretninger under Admiral Geary kan man alleneste med Sikkerhed melde dette, at den endnu krydser paa den Franske Kyst, og at Hoffet har faaet Depecher fra bemeldte Admiral, hvori han beretter, at den Spanske Floder vendt tilbage til Cadix. Man forsikkrer ogsaa, at AdmiralGeary har, da han erholdte Efterretning, at den fiendtlige Flode krysede imellem Cap Ortegal og Finisterre, holdt et Krigsraad, hvori det er bleven besluttet, at opsøge og levere den et Slag, hvilket Østenvinden dog ey vilde tillade; hvilken ogsaa er Aarsag i, at vi i de sidste 14 Dage ingen Efterretning have erholdt om hvad, der ved samme er forefalden. Jndlertid forsømmer man intet, for at forstærke denne Flode. 8 Skibe ligge seylfærdige ved Plymouth, og ved Portsmouth forsamles alle de andre Skibe, saaledes som de efterhaanden sættes i tienstdygtig Stand. Overhovedet kan man sige, at der i alle Søe=Depatementerne aldrig er bleven arbeydet med saadan Jver, som nu, hvilket og er nødvendigt, eftersom Ministerium skal have besluttet at sende alle de Krigskibe, som ligge ved Portsmouth, i Søen, med den Ordre, at de skulle anholde alle de Skibe, som de møde, at hvad Nation de end maatte være, og hvis de vægre sig, da at behandle dem ligesom Commodore Fielding behandlede den Hollandske Convoy. Man vil og paastaae, at der paa nye er givet Ordre til at borttage de Skibe, enten man treffer dem med eller uden Convoy. - En anden Aarsag, som i Græv Sandwichs Departement foraarsager saa stor en Jver, er denne, at man hvert Øyeblik venter en talriig Flode fra de neutrale Magter til vore Kyster, om hvilke man veed, at somme har adskillige Skibe hos sig, som ere ladte med Skibs=Fornødenheder til de fiendtlige Havne. Man er meget begierlig efter at vide, hvorledes Hoffet vil opføre sig i Henseende til samme; eftersom det er meget rimeligt, at de Engelske Krigskibe ey faae Ordre til at forhindre disse neutrale Skibe i deres frie Fart, i hvor gjerne man endog vilde betage vore Fiender Leylighed til at forsyne sig med det Nødvendige. – J Løverdags ankom en Expresser med den Efterretning, at en stor Flode er ankommen i Kanalen, som er lad med Skibs=Materialier til Frankrige; mange af denne ere bevæbnede Skibe fra de Nordiske Nationer, men de gaae alle under Russisk Flag. Modvind har været Aarsag i, at de ey have kundet komme længere ned i Kanalen. - Det udgives som Tilforladeligt, at Jndvaanerne i Hilsborough County og Nord=Carolina have, efter General Clintons Expedition i Carolina, sendt en Deputation til Generallieutenant Cornmallis med den Efterretning, at de kun havde grebet til Vaaben for igien at oprette den gamle Constitution, og vare færdige til, saasnart Hs. Lordskab gav Ordre, paa det nøyeste at fuldføre hans befalinger.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Haag, den 19de August. Kongen af Sverrig er endnu i Spaa. Om denne Monark vil tillige med Keiseren giøre en Reyse til Paris, som Rygtet gaaer, vil Tiden lære.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Warschau, den 16de Augusti. J Følge particulaire Efterretninger fra Petersborg, giøres der allerede sammesteds fra og til Riga de prægtigste Anstalter til at modtage Hs. Kongel. Høyhed, Prindsen af Preussen. Paa alle Steder, hvorigiennem denne Prinds reyser, skal oprettes Æreporte, og anrettes Festins, Høystsamme, til Ære og Fornøyelse, hvor Han maatte finde for got at opholde sig 1 eller 2 Dage.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Corsøer, den 24de August. Jndkomne: Den 17de huj. Hs. Excellence Græv Moltke med Grævinde fra Glorup til Bregentved, Pro=Canceller Cramer fra Kiel til Kiøbenhavn; den 19de huj. Kammerherre Moth og Agent Moth fra Paris til Kiøbenhavn; den 20de huj. Hs. Excell. GrænScheel med Grævinde fra Jylland til Kiøbenhavn; den 22de huj. Professor Brünnicke med Frue, Kongel. Preussisk Hofraad Salsman, Regieringsraad Jordan med Frue, alle fra Berlin til Kiøbenhavn; den 24de huj. Frue Schubart og Bygmester Rosenberg. fra Fyhn til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Udgaaet: Den 19de huj. Kammerherre Græv Reventlou og Kammerjunker Brockenhuus fra Kiøbenhavn til Fyhn; den 20de huj. Kongel. agende Post med 1 Læs, Justiceraad Graad og Procurator Bendz fra Kiøbenhavn til Odense; den 22de huj. EtatsRaad Fleischer med Frue fra Sorøe til Fyhn; den 23de huj. Justiceraad og Landfoged Berend, samt Procurator Toftegaard fra Kiøbenhavn til Fyhn, Frue Grævinde Reventlau fra Kiøbenhavn til Trolleborg; den 24de huj. Pastor von Westen fra Falster til Fyhn.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Helsingøer, den 28de Aug. Den 25de huj. indkom fra Nordsøen 71 Hollandske, nogle med Stykgods og nogle ballastede til adskillige Steder i Østersøen, i Dansk af og til Kiøbenhavn fra Marseille, sidst fra Norge, Snouskibe fra Robbe= og Hvalsiskefangst, i Grønlandsfarer, Danske af og fra Norge med Jern og Bræder, alle til Kiøbenhavn. Den 26de huj. indkom fra Nordsøen 70 Hollandske af og fra Ost=Friesland til Narva, at lade med Tommer, 17 Engelske til Petersborg, Memel og Riga, i Dansk Snou af og til Kiøbenhavn fra Grønland. Den 27de huj. indkom fra Nordsøen, Kongel. Engelske Convoy=Fregatter med 30 dito Koffardieskibe, af hvilke endeel vare destinerede til Kiøbenhavn, 4 Danske fra Norge til Kiøbenhavn. J Sundet ligge 112 Skibe, deriblan4 Engelske Convoy=Fregatter, 67 dito Koffardieskibe, 1 Kongel. Svensk Convoy=Fregatte og 12 dito Koffardieskibe. Den 23de huj. indkom i Havnen Skipperne M. Munk og J. Kofoed, begge fra Mariager med Brænde og Smør, N. Olsen af Hornbech fra Randers med Flæsk og Smør, O. Pigg af Hornbech fra Aalborg med Brænde og Smør. Den 27de huj. udgik 1 Fartøy af og tilGripswalde, som her har losset Brænde.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Kiøbenhavn, den 28de Augusti. Den 25de Aug. kom Skibet General Huth, ført af Commandeur Peter Petersen, fra Grønland med 5 Fisk.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Den 26de huj. Skibet Frederichshaab, ført af Commandeur Broder Brodersen, fra Grønland med noget Robbespel- og Skind.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Den 28de huj. Skibet Sukkertoppen, som føres af Commandeur Hinr. Brodersen, fra Grønland med lidet RobbeSpek og Skind. 9 Skibe ere komne fra Nye=Castel i Engelland med Steenkull, endeel Blye og Flasker. Samme Dag afseylede Skibet Skatmester Baron von Schimmelman, ført af Capit. Cappel, til Vestindien med Provisioner.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Ved Tal=Lotteriets 174 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 31, 76, 21, 12, 63.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier som det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hans Kongel. Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1780. (See No. 68. Folk af Bondestanden, samt Degne og Skoleholdere paa Landet, kan alene vinde disse Premier for bemeldte Mængder. men Folk af andre Stænder kan med dobbelte Mængder, nemlig 80 og 60 Stader, konkurrere, dog ikkun til de 2 største Premier. Herregaardene ere herfra udelukte. Af de Stader, som de Æskende kan have udestaaende hos andre, regnes to lige mod et, som de haver hjemme. 2) For Norge. J Almindelighed paa samme Vilkaar som foran er meldt: 40 Rdlr. for ikke mindre end 30 Biestader. 20 Rdlr. for ikke mindre end 20 Bistader. 10 Rdlr. for ikke mindre end 8 Biestader. 5 Rdlr. for ikke mindre end 4 Biestader. Folk af Bondestanden kan vinde disse Premier i Strid med andre for 15, 10, - og 3 Stader. J de fornødne tilforladelige Attester, der maae være nøje indrettede efter Forerindringerne for ved denne Liste, maae meldes, hvor megen Vox og Honning i det angivne Tal af Biestader for seneste Aar er avlet, samt om Svermene ved Optagelsen ere blevne i Behold eller ødelagde, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er lige vil blive tagne Betragtning. Premien æskes inden September Maaneds Udgang 1781; dog maae Attesterne og Synet over Bierne være tagne i Juni Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at alle Staderne til den Tid Attesten blev givet, vare i god Behold, skjønt Æskningen ikke behøver at indsendes førende ved September Maaneds Udgang. De som eengang herfor haver faaet Premie eller Gratifikasion, kan ikke oftere vinde nogen, undtagen for de Biestader, som de i Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal, for hvilke de eengang ere belønnede, hvilket Antal altsaa altid bliver at fradrage. 23. For den største Mængde i norske Farvande fangen og paa hollandsk Maade best virket, nedlagt og omsaltet Sild, saltet alene med St. Hybes Salt, imellem 10de og 15de Dag paa nye omlagt og med samme Salt nedsaltet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kjøbenhavn. For den største Mængde, ikke mindre end 120 Fjerdinger, Selskabets større Guld=Medalje eller 100 Rigsdaler. For den neste, ikke mindre end 60 Fjerdinger, Selskabets mindre Guld=Medalje eller 50 Rigsdaler. For nest derefter, ikke mindre end 30 Fjerdinger, Selskabets større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Til Oplysning om den Hollandske Sild Saltnings- og NedlegningsMaade meddeles følgende: Holland salter og nedlegger alene i nye tætte Ege=Træer, som ere med 14 stærke og tørre Baand, efter Træets Størrelse, vel forsynede. 2 Det Salt, som bruges, er alene beste, af cedsorne Vragere vraget, spansk eller portugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier raffinerede, hvilke Salter da kaldes Salt af Salt.
Berlingske Tidende, 1780-08-28
Alle andre Sorter, hvidt, graat, stort eller smaat Salt, ere ved Love forbudne, og nævnes franske, Strædets og vestindiske Salter udtrykkeligen deriblant. 3 De tilladte Salter bruges baade for sig alene, og blandede. Een af de tvende første Sorter, nemlig, blandes med en Deel af det raffinerede, efter Omstændigheden af Tiden Silden skal bevares i, og Stedet den skal sendes til. 4. Man udsøger Silden, i Følge Love, før den kjendes tjenlig til Saltning. De tomme eller saa kaldede Jomfru=Sild, ilde udseende, ravn= og mel syge, ildeelugtende og slette Sild, skilles fra de fulde, friske, ubeskadigede og ret gode; hvilke alene saltes og nedlegges for Udførsel, og faaer derefter Merker paa Træerne, særskilte fra de slettere. 5. Silden ganes og nedsaltes om Bord, ubestemt til Dag og Nat, efterhaanden som den optages af Garnet, og saa hastig som mueligt, før flere, end de som kan saltes og ordentlig nedlegges, tages inden Borde. 6 Mængden af Saltet, som skal bruges, er ikke bestemt ved Love men kommer an paa Erfarenhed. Derimod er befalet At ingen anden Sild maae nedlegges til Udskibning end fulde, hele og friske Sild, og skal Silden, heder det, nedlægges med største Flid, tæt, næt, ræt op, Side til Side, og langt med hinanden fra Ende til anden i Træet. 7. Silden maae ikke nedkastes i Træet med Kurve eller Kar; men skal nedlægges med Haand, og skal der ved Nedlægningen, saavidt mueligt, bruges et Haandelag, for at treffe lige Lag, Tæt 7, udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 4de August. 1780. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.