JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Efterretningen om Napoleons Landgang, Indrykkelse i Paris og Tronbestigelse maa sætte alle Gemytter i en saatte besynderlig Stemning. Den yndre i Slægt er saa godt som opvoxen med Napoleons Bedrifter; han har i en Tid af sexten Aar bestandigen tildraget sig Europas Opmærksomhed, og aftvunget selv sine Fiender en Slags Beundring. Fra Mørkets Skiød fremsten han som et Lynglimt og blev til en Stierne af første Rang paa Europas politiske Himmel. Vi faae ham drage til Jtalien, med en Armee, som manglede Alt, Skyts, Munition, Brød og Fodtøi, og med denne Armee, hvori hver Mand maatte lade sig nøie med 17 Castaniet dagligen, hvoraf det halve Tal endog var uspiseligt; og som istedetfer Skoe og Strømper maatte hielpe sig med Lærredsklude - erobre Jtalien, og omsider tvinger det mægtige Østerrige til at indgaae Fred, Vi saae ham gaae til Ægypten, miste sin Flaade ved Abukir, drage i Kamp mod Barbarer, og medens vi allerede troede ham død, liste sig paa et Skib, trods Engellændernes Aarvaagenhed, tilbagetil Frankrig, som han giver en ny Regiering, i Spidsen for hvilken han stiller sig selv. Han svinger sig op paa Keisertronen, faaer en Østerrigsk Keiserdatter til Ægtemage, bliver efter neppe et Aars Ægteskab Fader, udvider Frankrigs Grændser lige til Elbens og Tajos Bredder og forøger det med henved 30 nye Departementer, er allevegne med i Kampen, uden at saares, fornyer det gamle æventyrlige Tog til Rusland, er nærved at blive fangen, redder sig paa en Slæde, begynder Kampen paa ny, bliver slaaet ved Leipzig, afsat, og ført til Elba, og neppe et Aar efter sin Afsæt æse, see vi ham atter halvglemt af Europa, trænge med 10 til 1100 Mand og 4 Kanoner ind i Frankerig, og i en Tid af 3 Uger uden mindste Blodsudgydelse igien i sin gamle Residentsstad og paa sin keiserlige Trone. - En saadan Mands saa uventede Fremkomst maa nødvendigen paa det stærkeste svænde den offentlige Opmærksomhed Meget her ladet sig maaskee meget naturliet forklare, men Alt kan dog neppe være blot Hændelse. rer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
J sidste Aalborg Avis læses følgende Bedømmelse, over Bedømmelsen af det i Aarhuus og nere Aviser, fremsatte Gratulations Carmen Anledning af Hr. Jnspecteur Warbergs og Jomf Holms ægteskabelige Forening. J Aarhuus Avis har intet Gratulations Dnske det fremlet. Dette Ord er et Conpostiam absurdum, der i Modersmaalet vilde hedde Lykønskningsand og høre til samme Classe, som Geheimesecretair tologisk vorder Hr. Bedømmeren ved sine Synanner: Maltet og Sæde. - Hvad er et Caming Gander det for en Con for, der ikke engang har og den satinske GramatiksStymologie, Malut sin alle som lader sig 3de. Den nept. Hr. Kapitaster hariøvrigt betient sig af Paralegismer og det edicuse Conseqventmagerie, for, som en streng og alvorlig Aristark, at lade sin Viisdom skinne i de jydske Efterretninger, mellem Lollands Kapitelstaxt og Aalborg Bynyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Jndkomne Skibe fra 20de til 25de Marts. Capt. N. Nielsen fra Christiania m. Glasvare og Trælast ; P. Wippel af Drammen m. Steenkul, Jern og Trælast; Johnstrup, og Schmidt fra Khvn. med Stykgods: S. Jørgensen fra Cabeltoft med Korn; N. Fisker af Odense m. Sæbe og Kløverfrøe; Bubne f. Flensborg m. Brændeviin; Jlesen f. Haders. lev med Ballast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
udgaaede Skibe i s. T. Skpr. Jensen og Sallesen til Flensborg med Huder, Sække og Korn; Munch til Ebeltoft med Tobak; Stoudt til Khavn m. Fedevare; P. Lorenten, Salling, Rudkiøbing, W. Jonsen, til Callundborg m. Qvæghøveder; J. Harboe til Flensborg m. Ballast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Frøken Christensen, Cand. jur. Wesenberg, Landindspec. teurerne Høegh, Tørsleff og Offersen. Fra Kallundborg til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Kammerjunker T. S. Raben, Chirurg Hoff, Brandlieutnant Møttach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Døbte. Den 27de Marts lod Kiøbm. Jørgen Hansen døbe en Datter, Ane Cathrine; Fadd. Mad. L. Jørgensen, Jfr. C. Laurentin, dhrr. Kiøbm. P. L. Schmidt, Apotheker Køster, Kbm. Kross, og H. Gieding. atterrettergade har testerceeroc. renorgiørelser. tretarttetid, 2dence.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 7 April 1815 opføres paa Polyhymnias Theater til Bedste for Sectionens ædle Fond: Waisenhuset. Comi 2 Acter af Frue v. Weissenthurn overs af Wolter. Hvem veed hvad det er got for Commedie i 1 Act af Kogebue. Billetter afhentes hos Sectionens Kasserer Hr. Kiøbmand Schmidt for 9 Rbmk. Stk. til Skuespiller, og 3 Rbmk. Stk. til Generalprøven d. 6te til hvilken, sidste Adgang staaer aaben for Børn og Tienestepiger. Indgangen aabnes begge Aftener Kl. 5. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Jeg opfylder herved den tunge 1 ligt for Familie, Velyndere og Bekiendtere at bekiendtgigiøre: at min inderlig elskte Mand Postmester Lambert Frederik Weis, der i Byen, Efter Guds alvise Bestyrelse, igaar, i et Krampeslag og efter 3 Dages Sygdom fuldendte sin Jordiske Bane, efterladende mig med 5 Børn hvoraf den ældste neppe er 18 Aar. Kuns Haabet om Haabet om Guds Forsorg og hisset Gienforening, med ham den Hedenfarne som var min og Børns troe Forsørger, kan lindre min billige Sorg. Fred være med hans Siæl. Hobroe den 27de Marts 1815. Chatrine Marie Elfebet sal. Weises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Torsdagen den 23 Martii, behagede det alvise Forsyn ved en rolig og stille Død, at bortkalde til sin høie Bestemmelse; Hr. Kammerraad og Toldkasserer, F. Winding her i Aalborg, i en Alder af 70 Aar, efter 2 Aars Skrøbelighed. Dette sørgelige Dødsfald bekiendtgiøres herved for den afdødes fraværende Familie og Venner af den afdødes Ven. Aalborg den 24de Martii 1815. Tilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Hos Schoubye paa Skolegade kan bekommes godt Kornbrændeviin til billigste Priis. En Deel god Haugemuld kan faaes i Klubhaugen, naar det strax afhentes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Bedste rød hollandsk Kløverfrøe faaes hos Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
En Person der forener Lyst med Duelighed ønsker sig en Tieneste som Forvalter ved et Jordgods, Man behage desaarsag at adressere sig til Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Galeasen Fortuna kaldet, efter Maalebrevet 15 danske Commercelæster drægtig, med sine staaen de og løbende Redskaber efter Jnventarii-Listen, beliggende ved denne Byes søndre Broe, er underhaanden at faae tilkiøbs af Undertegnede. Skulde denne ei inden den 14de April blive solgt, da stilles samme den 17de d. til offentlig Auktion. Randers den 21de Marts 1815. I. C. Wulse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Efter det Kgl. General Commissariats Collegii Bestemmelse, skal der giøres Forsøg paa, at see den ved Grenaae faste Batterier i de senere Aaringer opførte Kaserne: Bygning bortleiet. - Denne Bygnings Størrelse og Beliggenhed tæt ved Jndløbet af Greenaae Aae, giør den fortrinlig skikket til Pakhuus. - Den eller de som maatte ønske at entrere i denne Leie, kan behageligen henvende dem hertil Generalkommanden for at erfare de nærmere Conditioner, iblandt hvilke den foreløbig anmærkes, at Leieren vil blive forpligtet til at vedligeholde Bygningen i sammes iværende Tilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
General-Commandoen i Nørre Jylland, Fridericia, den 28de Marts 1815. Wegener, kommanderende General i Nørre Jylland p. p. 5000 Favne Simmer, hver 100 Favne 4 Rbmk., ere strax at erholde her, naar Man snart underretter P. Lihme. Rude d. 31 Marts 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Her kan og faaes en usædvanlig skiøn Muskelskal for 5 Rbd. N. V.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist Arvingerne efter den paa Faurskov Hovedgaardsmark, ihielfrosne Muursvend Jacob Pedersen, og andre Vedkommende, indkaldes at møde ved en Skiftesamling: som holdes her paa Contoiret den 26de Mai næstkommende En Søn af den Afdøde skal være i Skomager lære i Horsens. Flere Arvinger ere ikke anmeldte. Frysenborg den 28de Marts 1819. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Gode Sætte Kartofler og indenlandsk Humle er at faae paa Frisenburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Ved Skiftet efter afdøde Fæstegaardmand Peder Poulsen i Hielmager under Wosnæsgaards Gods, er anmeldt følgende Arvinger, nemlig: 1) En Broder Christen Poulsen, Huusmand i Hornslet. 2) En Søster Birthe Poulsdatter, har været gift med Gaardmand Niels Bang i Uggelbølle, men død og efterladt sig: a) En Søn Søren Vang Gaardmand i Rodskou. ben dito Jens Bang, Gaardmand i Uggelbølle. c) En Datter Ane Nielsdatter, gift med Gaardmand Søren Sørensen i Stuustrup. En dito Søster Ane Margretha Poulsdatter, har været gift med Gaardmand Anders Tyresen i Ommestrup, død og efterladt sig: a) En Søn Poul Andersen, tienende i Følle. b) En dito Hans Andersen, tienende i Aarhuus. c) En Datter Ane Rebekka Andersdatter, ugift, i Følle. 4) En dito Søster Karen Poulsdatter, har været gift med Gartner Johannes Christensen paa Stor Restrup ved Aalborg, men død i Kiøbenhavn og skal have efterladt sig: a) en Søn hvis Navn eller Opholdsted ei vides. b) en Datter Anne Kirstine Dahl, skal tilforn, have tient i Kiøbenhavn, men nu ei vides hvor er. Disse tilligemed de flere Arvinger, som mueligen efter den Afdøde kan gives, indkaldes herved til Møde, enten selv eller ved Befuldmægtigede, 6te og 12te Uges Dagen som indtræffer d. 27de April og 8de Juni, førstkommende, begge Dage om Formiddagen Kl. 10 da Skiftet her paa Godsets Skriverstuer vorder foretaget, og sidste Dag om mueligt sluttet. Til samme, Tid og Sted indkaldes Boets Credi= og Debitorer, de første for at beviisliggjøre deres Krav, og de sidste for at betale det de til Boet ere skyldige. Wosnesgaard pr. Aarhuus, d. 16de Marts 1815. Møller, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Kirke= og Brevoblater, er som sædvanlig at faa hos Klokker Schyttes Enke i Aarhuus. (Hermed følgeblad No. 7.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
No. 41 Aarhuus Stifts. Aar 181. privilegerede. Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 4de April. Tirsdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Frankrige. Om Napoleons Jndtog i Paris og sammes næste Følger haves nu følgende Efterretninger: -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Da jeg i mit Exil erfoer al den Ulykke som paabyrdedes Nationen og da den bebreidede mig min Rolighed, da spildte jeg intet Øieblik. Jeg indskibede mig paa et svageligt Fartøi, foer over Havet midt iblandt : forskjellige Nationers Krigskibe, landede paa Fædrelandets Grund, og havde blot til Hensigt med Ørnens Hurtighed at indtreffe i den gode Stad Grenoble, hvis Patriotisme og Hengivenhed mod min Person mig særdeles var bekiendt. Dauphinesere, i have opfyldt min Forventning. Jkke uden Hiertes Sønderrivelse men uden Modloshed har jeg baaren den Ulykke som jeg for et Aar siden blev udsat for. Det Skuespil, som Folket paa min Gennemreise viste mig, har meget rørt mig Havde nogle Skyer fordunklet den store Mening jeg havde om det franske Folk, saa har det hvad jeg nu har seet, overbeviist mig, at det stedse er værdigt Benævnelsen: det store Folk, hvormed jeg for længere end 20 Aar siden bilste det. Dauphinesere, Mit Hiette er fuldt af de Følelser i have opvakt deri, og som stedse skal forblive mig i Erindring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Napoleon. Til Staden Lyons Jndvaanere. Lyonesere! I det Øieblik jeg forlader Eder for at begive mig til min Hovedstad føler jeg Trang til at tilkiendegive eder i de følelser I have indgydet mig. Altid have J i min Kierlighed staaet øverst. Paa Tronen eller i Exilet have J stedse viist mig samme Sindelaug. J have erhvervet Eder min Agtelse. J roligere Øieblikke vil jeg i komme tilbage, for at beskieftige mig med eders Forde nødenheder og med eders Manufakturers Flor. Lye 3, nesere, jeg elsker eder. Givet i Lyon den 13de Marts es 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Napoleon. Staden Lyon har udstædt en Adresse til R. hvori det hedder: "Lige saa stor som Camillus havde Dictatuneren ikke opblæst og Exilet ikke nedslaaet Deres Mod. Alt er forandret. Cypresserne forsvinde: Laurbærrene træde igien i deres Sted. Lad De os frasige os Verdens Herredømme, men være Herrer hos og selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Efterretninger fra Paris af 23deindeholde, at Marskal Augereau var brudt op med et Armeekorps, som stod samlet ved Melun, og at det i Nærheden af Staden var kommet til en heftig Affaire som endnu vedKourerens Afgang vedvarede. Jfølge samme Eftergretninger vil om føie Tid en meget betydelig royalistisk Armee være samlet. - Napoleon skal strax efter sin Ankomst til Paris have tilskrevet Kong Ludvig et Brev med de meest beroligende Forsikringer. - General Exelmans kommanderede Slotsvagten ved Napoleons Jndtog. Hr. Det var Natten imellem den 19de og 20de Kl. 1. at den Bourbonske Kongefamilie forlod Paris. Strax derpaa blev en Mænge Papirer opbrændte, hvorved i der udbrød Jld i en af Slottets Skorstene, som dog snart blev slukket. Kongen selv skal have begivet sig, 3 til Lille. (Efter Privatbreve skulde han allerede være ankommet til Engelland.) Alle fremmede Ministre ere fulgte ham. Marskal Machdonald og General Maison ville med de øvrigblevne Tropper forsvare i Kongens Sag til det Yderste. Kongen har reddet alle Kronens Juveleer der udgiør over 100 Millioners Værdie, deriblandt befinder sig ogsaa den store Diamant som Napoleon engang bar i sin Sabelknap, og hvortil der i Europa ikke skal findes Mage. - Det havde beroet paa Kong Ludvig selv, strax ved Napoleons Fremtrængen at have erholdet de allierede Magters Bistand, men Monarken befrygtede, ved fremmede Troppers Jndrykkelse i Landet, at forskiertse Nationens Tillid. - Vel havde Kongen et stærkt Partie, men i Paris havde Napoleon et langt stærkere. Alle Anstrængelser for at sætte den indvældende Strom en Dæmning var forgiæves. Jkke allene Krigsfolket, men ogsaa Pøbelen yttrede sig høit for Napoleon. Paa alle Mure og Gadehiørner vare i de sidste Dage opslaaede Pasqviller mod Regieringen; ja selv under et Speil i et af Kongens Værelser fandt man en Morgen, skrevet: "vive Napoleon!" - Førend Kongen forlod Paris overdrog han Pairernes Kammer en diktatorisk Magt og befuldmægtigede det til at indkalde, fremmede Tropper til Regieringen Bistand. Denne Magt blev snart kuldkastet ved Napoleons lynsnare Ankomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
De Allieredes Operationer mod Napoleon. Frygteligt er det Uveir som under disse Omstændigheder trækker op over Europa. Fra alle Sider føie de Allierede Anstalter til at sætte Dæmninger for den rivende Strøm, saavel for at bevare Bourbønnernes i Trone som for at sikre deres egne Staters Rolighed. De have besluttet at lade 500000 Mand eller, hvis Napoleon finder stort Tilhæng hos Nationen, endnu en større Magt rykke ind i Frankrige. De allierede Magter have endvidere sluttet en Konvention, hvori de fire Magter: Østerrige, Rusland, Engelland og Preusen, forbinde sig til uopholdeligen at lade et forholdsmæssigt lige Antal Tropper marschere til Rhinen og dernæst garanterer Bourbonnerne deres Krone og erklære deres Sag for hele Europas. Ogsaa skal der udstædes en Erklæring til den franske Nation, der kraftig og værdig skal for stille den Troløshedens Følger og giøre den ansvarlig for alle Krigens Lidelser. Engelland ruster sig af alle Kræfter; Mange Regimenter ere opbrudte til Kysterne, for at indskibes til Belgien, hvor Lord Wellington skal have Kommanden. Tropperne hiemkaldes fra Amerika, hele Armeen sættes paa Feldtfod og Matroser presses af alle Kræfter. Blücher skal kommandere Preuserne og Russerne, Erkehertug Carl Østerrigerne i Jtalien og Schwarzenberg i det sydlige Tydskland. 30,000 Østerrigere ere allerede paa Marschen til Rhinen, hvor Hovedmassen af Tropper skal bestaae af Preussere og Tydskere og udgiøre 300,000 Pd. Rusland stiller 250000 Md. i Feldten med et Artillerie af 900 Kanoner. Hele den bayerske og murtembergske Armee drager til Feldt, den første under Wredes, denne under Kronprindsens Kom mande. Ogsaa Schweigerne have erklæret sig beredvillige til at levere et Kontingent af 30000 Md. for som Observationskorps at opstilles paa Grændsen. 20,000 Engellændere staae allerede i Belgien under General Hill. Kort, paa Grændserne fra Schweiz til Nordsøen er alt under Vaaben, og bereedt til paa første Vink at rykke ind i Frankrige. De høie allierede Souverainer have besluttet ikke at skille sig fra hinanden i nærværende Krists. Hovedqvarteret skal for det første forblive i Wien, og naar det kommer til Krigsudbrud mueligen forlægges til Frankfurt. Efter 25 blodige Aar synes man altsaa at begynde forfra igien, og efterat Frankrig havde endt, hvor det begyndte, maae Europa nu igien begynde, hvor det nyligen endte, for at skaffe den Fred tilbage, der, liig vor egen Skygge, bestandigen synes hidtil at flye os, jo mere vi forfølge den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Sachsen. Kongen har endnu ikke undertegnet den ham af Kongressen forelagte Afstaaelsesalt; der underhandledes vedvarende med ham angaaende denne Gienstand. Han protesterer aldeles imod Kongressens Fremfærd og forlanger at en af ham befuldmægtiget Gesandt først maae tilstædes Sæde ved Underhandlingerne angaaende Grændsebestemmelsen af hans nye Besiddelser. Deraf vil nu vel intet blive for det første, men en interimistisk Regiering indsat i denne Deel af Sachsen der ifølge Kongressens Bestemmelse vil komme til at udgiøre Nye=Sachsen. - Den gamle Konge har i Friderichsfeldt taget en liden blind Dreng til sig, der maae kalde Kongen: Fader Konge, og Dronningen: Moder Dronning, og iøvrigt bliver opdraget som hans eget Barn. Napoleons Slægtninge. Hans Søn, forhenværende Konge af Rom, skal være ført til Munkatsch. Dennes Gouvernante, Grevinde Montesquion er bleven transporteret over Grændsen. Erkehertuginde Marie Louise er anviist Bopæl i den keiserlige Borg. - Der var udstædt befalinger at bemægtige sig Hieronimus og Joseph Bonaparte, for at transportere hiin til Brünn, denne til Ungarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
- Prinds Eugen skal have erklæret, at han vil være en af de første som ønsker at drage mod Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Engelland. Forræderie, siger et Londoner Blad, har overalt ledsaget Bonaparte. Kongens troe Mænd sidste Haab beroede paa de ved Melun samlede Tropper, der syntes at være besielede af den bedste Aand. Men de adspredte sig, nedlagde Vaabnene eller gik over, ligesom de andre Korps. Paa hele Bonapartes Tog til Paris er der hverken skeedt noget Gevær= eller Kanonskud, og der er pludseligen foregaaet saadan en Omvæltning i Tingenes Gang at Historien ikke kan fremvise noget lignende. En nye Krig er uundgaaelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Vor Regiering seer sig nødsaget til atter at treffe de kraftigste Forholdsregler og Rustninger. Den engelske Nation indseer, at her gives intet Valg; den maae endnu engang drage Sverdet af Skeden, til Forsvar af alt hvad som er et frit Folk dyrebart og vigtigt Her gielder det os saavelsom alle europæiske Nationer om: Existentse, Rettigheder og Vilfærd. J Fransk Flandern vil Wellington allerførst plante Bourkonnernes Fane. Sverdet maa være den eneste Pen hvormed der forresponderes med Engellands Erkesiende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Fædrelandet. Ved allerhøieste Resolution, dat. Wien d. 4 Marts d. A. har det behaget Hs. Maj. Kongen naadigst at udnævne Hs. Høihed Prinds Christian Frederik til Gouverneur over Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
J Torsdags Aftes Kl. imellem 9 og 10 kom Hans Høihed Prinds Christian Frederik tilbage til Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Den 31 Marts døde i Kjøbenhavn den lærde og som Oldgrandsker berømte Justitsraad og forhenværende Rector ved Frue Latinskole i Khavn Skullo Theeodorus Thorlacius i sit 74de Aar af Apoplexie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 31te Marts 635. - Specier solgtes til 39 Rbmk. - Committeesedler 67 pr. 100. Oblig. 270. arrestererneskaber ere asse. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Bekiendtgiørelser. Fredagen den 7 April 1815 opføres paa Polyhymnias Theater til Bedste for Sectionens ædle Fond, Waisenhuset. Com. i 3 Acter af Frue v. Weissenthurn overs. af Wolter. Hvem veed hvad det er got for Commedie i 1 Act af Kogebue. Billetter afhentes hos Sectionens Kasserer Hr. Kiøbmand Schmidt for 9 Rbmk. Stk. til Skuespillet, og 3 Rbmk. Stk. til Generalprøven d. 6te til hvilken sidste Adgang staaer aaben for Børn og Tienestepiger. Indgangen aabnes begge Aftener Kl. 5. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Formedelst Domkirkens forestaaende Reparation, og indtil samme er fuldført, ophøre i bemeldte Kirke fra Løverdagen den 8de April førstkommende alle til den offentlige Gudstieneste henhørende Handlinger, og forrettes imidlertid efter Stifts-Øvrighedens Tilladelse i vor Frue Kirke saaledes nemlig: hveranden Søn og Helligdag den sædvanlige Gudstieneste til Høimesse og Aftensang, og hvortil ringes med begge Kirkers Klokker. Hver Onsdag Eftermiddag Kl. 2 4/5 det sædvanlige Skriftemaal, hvortil tegnes om Mandagen. Hver Torsdag Formiddag Kl. 9 den sædvanlige Fredagstieneste og Communion. Hver Tirsdag Formiddag Kl. 9 den sædvanlige Katechisation. Til disse 2de sidste Dage nemlig Tirsdag og Torsdag maatte Brudevielser og Børnedaab af Dom sognet bestilles. Tirsdag, Onsdag og Torsdag ringes allene med Domkirkens Klokker. Hvilket vi herved have den Ære at bekiendtgiøre Domsognets respektive Menighed til behagelig Efterretning. Aarhuus, den 2den April 1815. N. K. Bechmann. Dr. J. H. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
At min Kone Natten mellem den 2den og 3die dennes lykkelig er nedkommen med en Søn, har le herved den Fornøielse at tilkiendegive. Aarhuus, den 4de April 1817. J. Winther
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Rød Hollandsk Kløverfrøe af bedste Sort er af faae hos Laurentin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elaquist At den almægtige Gud, efter sin vise Bestyrelse, haver i Dag Morges Kl. 7 1/2 slet ved Døden bortkaldet fra dette Timelige til sin himmelske Glæde - efter et smerteligt Sygeleie, af 7 Maaneder i sit 67de Aar og 3 Maaneder - min i Livet elskelige gode Mand Proprietair Steffen Geertsen; hvilket jeg herved, efter brugelig Maade, pligtskyldig anmelder fraværende Slægt og Venner. Skrivtlig Condolence frabedes, da samme vilde meere krænke mit sørgende Hierte. Aarhuus den 4de April 1815. Catharina Maria Sal. Geertsen, fød Nørlem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Fredagen den 7de April førstkommende, om Middagen Kl. 12, bortsælges ved Auction i afg. MadameKiellerups Gaard ved Mindet: 8 forskiellige Kakkelovne, i Brændeviinskiedel med Hat, Laag og Piber 1 indlagt Dragkiste og et firtses Omhæng til en Seng. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Auktionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Et godt nyt Contra F Claveer som jeg har bragt med mig hertil Byen og staaer hos Hr. Kiøbmand Jordan, er at faae tilkiøbs af Undertegnede. C. Worm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Torsdagen den 13de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, lader Guldsmed Hans Lund udi hans iboende Vaaning paa Vestergade, ved Auktion bortsælge endeel Meubler og Effekter, bestaaende af Borde, Stole, Speile, en indlagt Dragkiste, Sengeklæder, Kobber, Tin, Messing, Jernfang og Træevare m.m. De Lysthavende ville behage bemeldte Tid og Sted at give Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-04
Til Salg. Min for Kiøbmandshandel vel indrettet og særdeles got bebygget rummelig iboende Gaard paa Middelgade, er, formedelst Bortflyttelse og anden Bestemmelse, underhaanden at faae tilkiøbs og kan tiltrædes til næste 1ste Maj. Og skulde ingen Handel underhaanden blive gjort forinden, da bliver bemeldte Gaard stillet til offentlig Auktion Onsdagen den 12te April næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, som holdes i selve Gaarden, og da uden flere Auktioners Holdelse, bortsolgt, om nogenlunde antageligt Bud skeer. Conditionerne vil blive meget billige for Kiøberen. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-07
Nr. 42. Aar 1815. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. Fredagen den 7de April.