JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Reis Effendi har tilkiendegivet den russiske Ambassadeur, at Porten kunde komme i en ubehagelig Forlegenhed med en anden Magt, fordi Montenegrinerne som tyrkiske Undersaatter vare satte i Virksomhed, da Cattaro blev besat.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Storviziren er sysselsat med at formere et betydeligt Troppecorps, der skal organiseres paa den ny Militairfod, og formere Reservearmeen mod Rebellerne i Servien.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Skrivelse fra Madrid, den 22de Maji. Der var skeet Anmodning om, at Spanien skulde erklære sig mod Rusland eller i det mindste lukke sine Havne for de russiske Skibe. Man troer, at dette Skridt nu bliver unødvendigt.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Om faa Uger har Spanien igjen 22 Linieskibe seilfærdige, nemlig 8 i Carthagena, 9 i Cadix, 1 i Mallaga, 2 i Ferrol og 2 paa Majorca. Men dette er ossaa den yderste Anstrengelse.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Skrivelse fra Neapel, den 23de Maji. Kong Josephs Fødselsdag blev i Gaar forkyndt ved Artilleriesalver og om Aftenen høitideligholdt ved en frivillig almindelig Jllumination. Lazzaronis høitideligholdt paa denne Dag efter indhentet Tilladelse Hs. Majestæts Tronbestigelse ved en Fest paa det store Torv, hvor de havde anlagt en Laurbærskov med et Altar og et Pallads, der var bestemt til at modtage Kongen, som beærede denne Fest med sin Nærværelse. Besæt ingen i Gaeta giør, vexlende Lykke.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Skrivelse fra Wien, den 7de Junii. Grev Bellegade er seilet fra Triest med 6 Batailloner for at besætte denne Plads efter Østerrigernes Bortmarsch og overlevere den til de Franske. Den i Triest under 30te Maji bekiendtgjorte Befaling, at det skulde være alle russiske og engelske Skibe uden Forskiel forbudet, at løbe ind i alle østerrigske Havne, bliver hævet, saasnart Russerne have rømmet Cattaro. Eierny Georg har opfordret Belgrad og beskudt Staden, fra 22de til 26de Maji. Hans Beleiringscorps bestaaer af 15000 Mand.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
krivelse fra Paris, den 9de Junii. Moniteuren melder officiel: "At da Russerne nu have rømmet Cattaro, skulle de franske Tropper uopholdelig rømme Tydskland; Braunau skal overleveres til Østerrigerne og Tractaten i Priis urg fuldkommen opfyldes.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Da den bataviske Statsdeputation havde Audience hos Keiseren, førte Admiral Verheul Ordet og endte sin Tale med den Bøn, at Keiseren vilde give sit Samtykke til sin Broders Prinds Ludvig Napoleons Udnævnelse til Republikens høieste Overhoved og til Konge af Holland, til hvem Lovenes Varetægt, de politiske Rettigheders Forsvar og Fædrelandets Jnteresse med fuldkommen og ærefrygtsfuld Tillid overdrages. Keiseren svarede: "Mine Herrer Repræsentanter for det bataviske Folk. Jeg har stedse betragtet det for min Krones første Jnteresse, at beskytte Deres Fædreland. Hver Gang jeg har maattet indlade mig i Deres indvortes Anliggender, studsede jeg over de Misforhold, som vare forbundne med Deres usikkre Regieringsform. Regieret af en Folkeforsamling vilde Jntriguer have havt Jndflydelse paa samme og Nabomagter vilde have sat dem i Bevægelse. Regieret af en Valg Magistratur vilde denne Magistraturs Fornyelse stedse have sat Europa i Bevægelse og været Signalet til nye Søekrige. Alle disse Misforhold kunde kuns afhielpes ved en arvelig Regiering. Jeg har opfordret dertil ved mine Raad, den Gang Deres sidste Constitution blev indført i Deres Fædreland, og det Tilbud De gjøre, om at overdrage Prinds Louis Hollands Krone, er overeensstemmende med Deres Fædrelands og min sand Jnteresse og skikket til at sikkre Europas almindelige Rolig hed. Frankerig har været saa ædelmodig, at frasige sig alle Rettigheder, som Krigslykken havde givet det over Holland; men jeg kunde ikke betroe de Fæstninger, der dække min nordlige Grændse, til en utro eller tvetydig Haands Bevogtning. - Mine Herrer Repræsentantere for det dataviske Folk! Jeg samtykker i Deres Høimægtigheders Ønske. Jeg proclammerer Prinds Louis til Konge af Holland, Prinds! Regier over dette Folk; dets Forfædre erholdt Uafhængighed blot ved Frankerigs standhaftige Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Da Holland siden blev Engellands Allierede, blev den trobret og havde atter Frankerig at takke for sin Existence. Holland, Prinds, maae altsaa nu have Dem at takke for Konger, som beskytte dets Frihed, Love og Religion. Men aflad aldrig, at være en Franskmand. De og Deres Deseenter skulle besidde en Rigs Connetables Værdighed; den vil erindre Dem om de Pligter, De har at opfylde mod mi og om den Vigtighed, jeg tillægger de Fæstninger, som sikkre mine nors lige Stater og hvis Bevogtning jeg betroer til Dem. Prinds Vedligehold hos Deres Tropper den Aand jeg har seet hos Dem paa Valpladserne. Vedligehold hos Deres nye Undersaatter Enigheds og Kjærligheds Følelse, for Frankerig. Vær de Ondes Skræk og de Godes Fader, dette er de store Kongers Characteer." - Derpaa nærmed Prinds Louis sig til Tronen og holdt følgende Tale: "Sire, Jeg havde sat al min Ærgierrighed i at opofre mit Liv til Deres Majestæts Tieneste. Min Lykke bestod i at jeg i Nærheden beundrede alle de Egenskaber, som giør Dem saa dyrebar for alle, der ligesom jeg saa ofte vare Vidner til Deres Genies Vælde og Virkninger. De vil derfor tillade, at jeg føler Bekymring ved at forlade Dem men mit Liv og min Villie tilhøre Dem. Jeg vil regiere over Holland, fordi dette Folk ønsker det og Deres Majestæt befaler det. - Sire! Da Deres Majestæt forlod Frankerig, for at overvinde det mod Dem coaliserede Europa, overdroDe til mig, at beskytte Holland mod det Jndfald, der truede samme, jeg har ved denne Leilighed lært at kiende Folket Characteer og de Egenskaber, som udmærke det. Ja Sire, jeg vil være stolt af at regiere over det; men hvor berømmelig den Løbebane end er, der aabnes for mig, kan dog blot Forsikkringen om Deres Majestæts bestandige Beskyttelse og mine nye Undersaatters Kiærlighed og Patriotis mus opvække det Haab hos mig, at læge Saar, som blev slagne ved saa mange Krige og ved de mange Tildragelser, der ere indtrufne i saa faa Aar. - Sirel Naar Deres Majestæt trykker det sidste Segl paa Deres Hæder ved at give Verden Fred, skulle de Fæstninger, som De da betroer til min, mine Børns og de hollandske Soldaters Beskyttelse, som have fægtet under Deres Øine ved Austerlitz, blive godt beskyttede. Forenet ved Jnteresse vil mit Folk ogsaa blive det ved dets Konges Kiærlighed og Taknemmelighed mod Deres Majestæt og Frankerig.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Rigserkekantsleren erklærede den 5te denne Maaned i Senatet: "At Keiseren havde overdraget den udenlandske Minister Hr. Talleyrand Førstendomme, Benevente og Marschall Bernadotte Førstendømmet Pontecorvo. - Man troer, at Hertugen af Benevento, Moritz den Første, ogsaa bliver udnævnt til Vice-Storvalgherre, fordi Storvalgherren, Kongen af Neapel, ikke kan opholde sig i Paris. Man siger ogsaa, at Politiministeren Fouche og Hr. Lavalette, hvis Gemalinde er en Niece af Keiserinden, faae den hertugelige Værdighed.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Da den tyrkiske Gesandt havde Audience hos Keiseren, holdt han følgende Tale i det tyrkiske Sprog: "Sire, Han Majestæt alle Tyrkiers Keiser, Herre paa begge de faste Lande og paa begge Have, begge hellige Stæders tro Tiener, Sultan Selim, hvis Rige vare evig, sender mig til Hs. K. K. Majestæt Napoleon den Første, den største af den christelige Troes Sonverainer, de vestlige Nationers mees glimrende Hædersstierne, der med fast Haand holder Tapperhedens Sværd og Retfærdighedens Scepter, for at overrække ham denne keiserl. Skrivelse, som indeholder Lykønsk ningerne til den keiserl. og kgl. Trones Bestigelse og Forsikkringen om en reen og fuldkommen Hengivenhed. Den høie Port har ikke ophørt, at giøre Ønsker for Frankerigs Lykke og for den Hæder, som dets høie og udødelige Keiser har erhvervet. Porten har ogsaa villet lydelig yttre sin Glæde derover; i denne Hensige, Sire, har min stedse høimodige Souperain befalet mig, at begive mig til Deres K. K. Majestæts Trone, for at ønske Dem Lykke til Tronens Bestigelse og sige Dem, at han, da de sædvanlige Communicationer ikke ere tilstrækkelige ved slig Anledning, har villet sende en særdeles Gesandt, for paa en udmærket Maade at udtrykke hans Følelser af Tillid, Hengivenhed og Beundring for en Første, som han anseer for sit Riges ældste, troeste og nødvendigste Ven." - Keiseren svarede: "Hr. Gesandt, Deres Mission er mig behagelig. De Forsikkringer, De giver mig om Deres Herres Sultan SelimsTænkemaade, giøre Jndtryk paa mit Hierte. En af de største og dyrebareste Fordeele, jeg vil drage af mine Vaabens Lykke, bestaaer i at understøtte den nyttigste og ældste at mine Allierede. Det er mig behageligt, at give Dem offentlig og høitidelig Forsikkring derom. Al Lykke eller Ulykke, der kan møde Ottomannerne, vil være Lykke eller Ulykke for Frankerig. Min Hr. Gesandt, Underret Sultan Selim om disse Ord; maatte han erindre sig disse Ord, saa ofte mine Fiender, som ogsaa ere hans Fiender, ville søge Adgang til ham. Af mig kan han aldrig have noget at frygte, forenet med mig vil han aldrig faae nogen af sine Fienders Magt at frygte." - Efterat Keiserens Svar var blevet fortolket, kyssede Gesandten Sultanens Skrivelse og overrakte den til Kriseren, der gav den til Ministeren Talleyrand. Derpaa begav Gesandten sig til den Sal, hvor Sultanens Foræringer vare opstillede paa et Bord. Keiseren fulgte ham ind i Salen, hvor Gesandten tilbød ham Foræringerne, bestaaende af en Algrette af Demanter og en kostbar med Demanter besat og med Sultanens Navn prydet Daase. Gesandten viste tillige Keiseren de til Keiserinden bestemte Foræringer, bestaaende af et Halsbaand af Perler, Parums og prægtige Stoffer. Keiserer besaae disse Foræringer og gik derpaa til Vinduet, for at sedet ligeledes til Foræring sendte meget kostbare Ridetøi, som man havde lagt paa arabiske Heste. Gesandten havde den paa Audience hos Dronningen, der modtog ham staaende, og omringet af Prindsesserne og alle sine Damer.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Moniteuren melder fra Regensburg: "At Baron Albinis Erklæring angaaende Cardinal Feschs Condjutorvalg har opvakt stor Sensation hos Rigsdagen. Alle, som kunde have været meest forundrede herover og om hvilke man endog kunde troe, at de nødig vilde see det, have erklæret, at intet mere passende kunde skee under Tingenes nærværende Forfatning. Domherren Grev von Sternberg, der havde størst Fordring paa denne Værdighed, var den første, som erklærede, at han fandt denne Beslutning meget viis og overeensstemmende med Fædrelandets Jnteresse, Borgerstanden i Regensburg overlod sig til den største Glæde. Det har ingen Underhandling været om denne Sag; den var gandske ny for Regensburg. Churførsten er af egen Driffaldet paa denne Tanke og har foreslaaet den som nyttig for Fædrelandet.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Breve fra Neapel melde, at 3 engelske Skibe have bemestret sig Øen Capri, hvorved de have mistet 2 Officerer og 18 Mand. Den franske Commandant paa Øen er faldet i Slaget. Efter Øens Erobring skulle Gouverneuren paa Øen og 6 fornemme Jndvaanere være blevne henrettede.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Den bataviske Bataillon, der nylig kom til Turin, marscherede vel ind i Staden uden Vaaben, men var ikke bleven afvæbnet.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Paris, den 10de Junii (Over Holland. Kongen af Holland gav i Søndags Audience i St. Cloud, hvor den hollandske General van der Duin og Hr. de Neusville bleve forestillede for ham.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Skrivelse fra London, den 10de Junii. Kutteren John Bull, som hørte til Admiral John War rens Eskadre, har været nødt til at gaae tilbage til Portsmouth, da den i stærk Søegang og Storm mistede sit Bogspryd, den forlod Eskadren ved St. Albans, hvorhen den allerede var kommen uagtet Modvind og Storm. Man venter, at den om en Maaneds Tid vil være ved Martiniqve. Kutteren John Bull skal ufortøvet igjen gaae til Seils. Fregatten Blanche tilligemed et Par Kanoneerbrig ger ere komne til Dral fra et Krydstog paa de franske Kyster. Kartelskibet Jupiter ankom i Forgaars fra Morlaix til Salcomb i Devonshire, og satte Hertuginden af Newcastle, General Crawford, Lady Clinton og hendes Børn i Land. De ere blevne frigivne fra deres Fangenskab i Frankrig. -Man veed ikke, om dette Cartelskib har medbragt Derescher fra den franske Regiering; dersom saa er, blive de holdt meget skiulte.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Man venter, at en meget stor Militair=Forfremmelse vil gaae for sig den 24de d. M.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Endnu vedvarer den samme Strid imellem Ministrene og det ostindiske Compagnies Directeurer angaaende GeneralGouverneurpostens Besættelse; dog haaber man, at de sidste vil give efter for Regieringens Ønsker i en saa kritisk Tid, hvor en Mand af Lord Landerdales Talenter saa høilig vil kunne gavne Fædrenelandet.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Efter de til det ostindiske Huus over Land ankomne Briveer Rajahen i Bhurtpore bleven indsluttet i Freden med Scindiah, og endeel af de mindre indiske Fyrster have underkastet sig den brittiske Regiering. I America søger man at underholde Forbittrelse blandt Folket i Anledning af det sidstmeldte Skud fra en af vore Fregatter paa et amerikansk Skib, hvorved en Mand blev dræbt, fra Præsidenten Jefferson er endog udstedt en Proclamation desangaaende, hvilken man har dadlet, fordi den ikke var stræng nok. Partiaanden har yttret sig meget stærkt ved denne Leilighed; især har Rufur King, som forhen har været amerikansk Minister i London, udmærket sig ved Møderne i Newyork, og ved de Resolutioner, som ere tagne i Anledning af Pierces Død. Vor Fregat Leander, Capt. Whitby, er igien afseilet fra Halifer, for igien at tage sin Station for Newyork, hvor man har ansøgt Regjeringen om nogle Fregatter til Beskyttelse. Det er bekjendt nok, at Regieringen ikke har nogen at give dem. Fodera listpartiet er meest opbragt og angriber den retskafne Jefferson og hans Venner, som søge at holde Fred og godt Naboeskab med Storbrittannien.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Efter de sidste Breve fra Barbados af 3die Maj var General Miranda landet med 5 Skibe og to Brigger under en gelsk Flag ved Barcellona i spansk America; Briggerne vare ladte med Vaaben. - J Provindsen Carraccas var man i den største Bestyrtelse over Mirandes Expedition. 2500 Jndfødte skal have forenet sig med ham. 9 Skibe af vor ostindiske Flaade under Convoy af Linieskibet Leopard er den 21de April ankommen til St. Jago; det 10de er total forliist.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Følgende kongelige Ordre angaaende Ophævelsen af den paa bremiske Skibe lagte Embargo blev den 5te udstedt af Conseilet:
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Da Hs. kongelige Majeæt har taget de Omstændigheder i Betragtning, under Stive, og Goss, som tilhøre. Jndvaanere i Bremen levnet tilbageholdte under Embargo, saa har det behaget ham at befale, at den nærværende paa bemeldte Skibe lagte Embargo, skal være ophævet og at forbemeldte Skibe kunne afseile med deres Ladninger, som ikke ere fiendtlig Eiendom, til enhver Havn, som ikke en blokeret. Lord Commissairerne i Skatkamret og Admiralitetet, Lord Warden over de som Havne og Dommerne i Over=Admiralitets Retten have derefter de udstede de i denne Henseende nødvendige Foranstaltninger. (Undertegnet) Fawkener.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
General Douglas, der gaaer som vor Ambassadeur til St. Petersburg, er en Søn af Hertugen af Hamitton. La Comete, en af de franske Fregatter, som undgik at blive taget af Admiral Duckworth i Trefningen ved St. Domingo, skal være løbet ind til St. Sebastian i en meget slet Tilstand.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Lord Caledon er bleven udnævnt til Gouverneur paa Godthaabs Forbierg. Hr. Alexander gaaer med ham som Secretair. Stocks den 10de 3 per Cent red. 6 1/2 Omnium 3.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Skrivelse fra Haag, den 14de Junii. Den af Admiral Verheul overbragte Proclamation fra vor Konge Louis Napoleon, hvori han erklærer, at har modtager den kgl. Værdighed, blev den 10de offentlig bekiendtgjort her i Staden. J Forgaars skeete det samme Utrecht og i de øvrige Stæder. Kongen ankommer herte den 17de, til hvilken Tid Admiral Verheul forestaae, Regieringen. Alle til Kongens Garde bestemte franske Tropper ere allerede ankomne.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Skrivelse fra Berlin den 14de Junii. Dronningen begav sig i Morges paa Reisen til Pyrmont. Statsministrene Grev von Rheden og Baron von Harden, berg ere komne tilbage hertil. I Gaar spiste begge hos He Maj stæt i Charlottenburg.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Baron von Holland, der var sendt til det svenske Hovedqvarteer med Grev Stackelbergs Depescher, er allerede kommet tilbage igien. Underhandlingerne imellem det preussiske og svenske Hof fortsættes. General Grev vorKalkreuth begiver sig i denne Anledning til Stralsund.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Blandede Efterretninger. Frankerig. De Foræringer, den tyrkiske Gesandt har medbragt, ere meget kostbare. J Midten af Algretten er en stor Demant, som Juvelererne have vurderet for 50000 Rdlr. Keiserindens Halsbaand er af 80000 Fr. Værdi.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
General Sebastianii, der gaaer til Constantinopel, formæler sig med Hertugen af Cognys Søster Keiseren ha formedelst denne Forbindelse givet denne Dame og hendes Broder den hidtil ikke bortsolgte Deel af deres Familiegod ser tilbage. Overst Laserre, forhen Gouverneur i Sennegal, der var anklaget for at have misbrugt sin Myndighed, er bleven eenstemmig frikiendt af Criminalretten i Paris.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Engelland. Et sørgeligt Skibbrud indtraf nylig Whitstable, Skibet Eliza af London stødte paa SperonardSandbanker og sank strax efter. Det var fuldt af Mænd, Qvinder og Børn, hvoraf kun 14 blev reddede, de fleste nogne. Skibet var om Morgenen seilet fra London og skulde gaae til Dover for der at indtage flere Passagerer.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Helvetisk Republik. Cheferne for to Handelshuse i Basel ere nylig blevne arresterede sammesteds, for at give sikkre Oplysninger i to andre arresterede Kiøbmænds Pro
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Østerrig. J Prag bleve nylig 3 Forbrydere henret tede, som havde forfærdiget falske Banksedler og stemplet Papiir. Tre Fruentimmere, som vare deres Medskyldige, kom i Spindehuset.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Preussen. J Brieg ere 64 Forhuse og nesten lige saamange Baghuse lagte i Aske i en Tid af 6 Timer, hvorved 891 Personer ere blevne huusvilde.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Rusland. Capitain Krusenstern har i et Brev af 26de Junii 1805 meldt fra Kamtschatka, at det er lykket ham at vedligeholde Vandet fuldkommen friskt og reent paa sig lange Reise. Under sit Ophold i Kiøbenhavn læste han i en Journal en Afhandling af en fransk Chemist, der for slaaer at forkulle Vandtønderne meget stærkt. Han lod strax 50 Tønder bringe i Land og forkulle saa stærkt, at den indre Side af Tønden næsten blev brændt til Kul. Herved blev Vandet frisk paa hele Reisen.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Professor Robertson gjorde den 9de Maji en Luftreise i Moscau i en temmelig stærk Blæst og umiddelbar efter et heftigt Tordenveir. Ballonen steeg hurtig og høit og svævede først til høire Side, men vendte sig derpaa pludselig til venstre Side. Denne Vending var en Følge af en Jndretning, Professor Robertson har anbragt, hvorved han kan give Ballonen en vis Direction. Da Ballonen var steget høiest, traf den paa en hvirvelnde Luftstrøm, hvoraf den blev drevet længe omkring. Kulden var tillige saa stærk, at Blækket frøs. Professor Robertson steeg ned 8 Werster fra Moscau.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Ved en keiserlig Forordning er Jndførselen af udenlandsk Salpeter bleven forbudet.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Helsingøer den 20de Junii. Fra den 16de hujus til i Dag ere 67 Skibe passeret Sundet. Den 17e blev alle Landsoldater, som havde været her ved Exercitien, permitteret hiem. Eftermiddagen den 17de havde vi, især paa denne Tid, et usædvanligt stærkt Hagelveir, som varede omtrent 10 Minutter.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Kiøbenhavn den 20de Junii. Ved Reskript af 23de f. M. til Stiftamtmanden og Biskoppen over Ribe Stift er befalet: at der i Sognet Bortis ved Ringkiøbing skal anlægges et Skoleholder=Seminarium efter en af Sognepræsten til Stedet C. L. Krarup forfattet Plan, og indrettet paa samme Maade, som de, der allerede paa flere Steder i Danmark ere anlagte. Præsten selv bliver efter sit Tilbud første Lærer, og til anden Lærer antages et dueligt Subject, som faaer sit Ophold i Præsteboligen. J samme Anledning har Hs. Majestæt med Hensyn til Seminaristernes Fritagelse for Krigstienesten endvidere. behaget at fastsætte følgende: Seminaristerne skulle blive staaende i Lægdsrullen, indtil de, efter Kirkebogen, have fyldt det 36te Aar. J den Tid, de ere ved Seminariet, bør de aarligen for vedkommende Landmilice=Session, med deres Læreres Attest, bevise, at de endnu virkelig ere der. Efter at de ere dimitterede fra Seminariet, skulle de dog vedblive at indsende deres Sognepræsts Attest, at de enten have faaet et fast Skole Embede, eller dog holdt Skole i det mindste for 6 Børn. Skulde en Seminarist undskylde sig med, at han ei har kunnet opnaae nogen Skoleplads, da bør han med Attest bevise, at han har henvendt sig til Seminariets første Lærer, og at det ei har været mueligt for denne, at forskaffe ham nogen Plads, som Skolelærer. Forsømmer nogen ved Sessionen at fremlægge den nævnte aarlige Attest, da skal han betale en Mulkt af 2 Rdlr. til Landmilice=Fønden, og, kan han ei forskaffe sig vedbørlig Attest, bør han udskrives til Krigstienesteen; dog, naar nogen, som efter Kirkebogen har fyldt sit 28de Aar, beviser, at han har faaet fast Degne eller Skole=Embede, udslettes han af Lægdsrullen, og behøver ei siden at fremvise nogen Attest Heller ikke behøve de af Sessionen for utienstdygtige erkiendte at fremlægge nogen saadan aarlig Attest. - Ovenanførte Bestemmelse skal udvides til de øvrige af Hs. Majestæt allernaadigst approberede Skolelærer-Seminarier, og tiene til Regel for de værnepligtige Subjecter, som derved i Fremtiden maatte antages.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Hr. Kammerherre og Generaladjutant Rosenkrantz har bestemt nogle i Sonnerup Kirke, tilhørende Stamhuset. Rosenkrantz, fundne gamle Sølvpenge til Beløb 75 Rdlr., samt 125 Rdlr. som han har tillagt af egne Midler, til et stedsevarende Fond, af hvis Renter Sognets Skoleholder skal erholde 5 Rdlr. aarlig til Forbedring i sin Løn, og 3 Rdlr. bruges af Præsten til Bøgers og Skrivmaterialiers Kiøb for Skolen.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Ved Reskript af 6te Junii d. A. til Amtmanden over Svendborg Amt er det fastsat: 1) at den ved Reskript af 2den Maji 1800 bestemte Maade, hvorpaa eeligerede Borgere i Kiøbstæderne i Norge (Bergen undtagen) skulle vælges, maa udvides til Faaborg Kiøbstæd, og 2) at de Eligeredes Antal i fornævnte Faaborg, som er 8te, maae, ligesom de nu værende Tid efter anden afgaae, for Fremtiden fastsættes til fire.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Den 6te d. M. er udkommen en Forordning, angaaende videre Forhøielse i den ved Forordningen af 1ste October 1802 paa udne aarlige Afgivt af Besiddelse, Nytte og Brug af Jorder og Tiender i Kongeriget Danmark.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Den 6te d. M. er udkommen en Forordning, angaaende videre Forhøielse i den ved Forordningen af 1ste October 1812 paabudne aarlige Afgivt af Besiddelse, Nytte og Brug af Jorder og Tiender i Kongeriget Norge, Finmarkens Fogderie undtaget.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Den 7de d. M. er udkommen en Placat, angaaaende, at de i Forordningen af 19de Martii 1790 og den 11te H. i Forordningen af 15de Junii 1792 indeholdte Bestemmelser om Bøndergaardes Bortfæstelse eller Bortforpagtning at D. ere gieldende ogsaa i Henseende til Selv. æsteBøndergaarde, med videre.
Berlingske Tidende, 1806-06-20
Den 18de dennes gik en Kongl. engelsk Fregat her forbi fra Nord= til Østersøen.