JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
J Petersborg hersker slig en Vinduelupus, at man der kan siges at have giort en god Begyndelse til at indføre den gamle Viismands Ønske, som bad til at hans hele Huus maatte være af Glas, paa det Almeenheden kunde være Vidne til alle hans Handlinger. Jngen steds finder man saa store fiirkantede Ruder paa 5, 6 og fire Fod. Saavel i store Bygninger som i simple Huse. paa een Etage bestaaer et heelt Vindue til af en Rude. Enhver vil have saadanne Kiæmperuder, Statsministre, Kiøbmænd, Modehandlere, Skrædere og Skoemagere, Alle ville see, sees eller lade see giennem en heel stor Glasrude, Man snakkede saa meget derom, da Catharina den anden for omtrent 25 Aar siden lod sætte Speilglas i sit ny Pallads Zarskoeselo, og nylig har en Klædehandler bygget et Huus med lignende Ruder, uden at Nøgen falder i Forundring derover, jal man snakket endog om, at det havde endnu været bedre, om Ruderne havde været af et eneste Stykke. En simpel Privatmand i Marskoi har i alle sine Vindueaabninger hele Ruder, hvoraf enhver i det mindste kan koste 200 Rubler. Nu betænke man, at Vinteren i Rusland giør dobbelte Vinduer nødvendige, og at man følgelige maa tænke sig Antallet af Ruderne og Udgiften dobbelt. Om Aftenen, ved Skinnet af de talrige Lamper, hvormed især Boderne i Overflød ere oplyste, give disse store Glasruder et fortryllende Syn. Det indre i Boderne er indrettet og møbleret med en Overbaad og Pragt, som man neppe kan giøre sig Begreb om. Skabe og Uhyre af Mahognie, Silkedrapperier af de meest glimrende Farver i Bronze, Vaser, forsynede med Blomster, kort Alt bidrager til at giøre disse Steder fortryllende. Da ved Lampernes blændende og magiske Glands Glasset forsvinder, og bliver usynligt, troer man at see Vinducaabningerne komme, og er gandske forundret ved at see de unge Arbeiderinder med bare Arme, et giennemsigtigt Mousselinklæde om Halsen, at lee, synge, og overlade sig til Glæden ved 25 Graders Kulde for et Vindue prydet med blomstrende Oranger og Hortensie; dette giør sen virkelig paafaldende Kontrast, med Jswostsichikernes iisnende Skiæg, naar de for at varme deres forfrosne Lemmer slaae Haand i Haand, og trave tilfods ved Siden af deres Slæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
J de sydlige Provindser af China er Folkets fæd vanlige Hilsen: Va Fan, det er : Har du spiist din Riis, fordi Chinesernes største Lyksalighed bestaaer i at spise Riis. Naar to Hollændere møde hinanden om Morgenen, saa sige de sædvanlig: Smaakelyk ecten d. c. god Appetit. Naar to Jndbyggere i Cacro møde hinanden, er deres første Spørgsmaal, hvorledes sør der du? fordi Mangel paa Sveed er et ubidrageligt Kiendetegn paa en lumsk Feber. Spørgsmaalet om Sundhedstilstanden retter sig efter de forskiellige Nationersi Karakteer. Spanierne og Jtalienerne spørge, Hvorledes staaer det sig (come esta), Franskmanden Hvorledes gaaer det (omment von portez vous), Tysskeren: Hvorledes befinder de dem (wie befinden Si sich), Engelænderne: Hvad giør de (how de von do), Hollænderne: Hvorledes farer de (how vaart uur), - Jngen af alle disse Nationer har en skiønnere Maade at hilse paa end den danske Landalmut: Guds Fred, er en Hilsen, som saa gandske karaktiserer Nationens fredelige Sindelav og ivrigste Ønske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
En gammel tydsk Bog, der indeholder mange kuriske Efterretninger og stemmede Lande, fortæller blandt andre Mærkværdigheder i fuld Alvor om Grønland, at Sneen og Jsen ligger evig der paa Jorden, og at denne Jis og Snee bliver saa gammel og saa tør, at Grønlænderne lægge den i Kakkelovnen og bruge den meget beqvemt isteden for Brænde." Oprindelsen til Kolakernes Navn. Kosakkerne havde fordum intet andet Vaaben end deres Leer, med et Træeskaft, hvoraf de betiente sig som af en Sabel. J det Slavenske Sprog hedder en Lee Koss, altsaa betyder Kosakker det samme som Leermænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Udenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Under 23de f. M. har Hs. Majestæt bestemt, at naar Nogen, som Konstitueret, bestyrer et Embede fra den Tid, at en virkelig Embedsmand dertil er udnævnt, og indtil denne tiltræder Embedet, skal hon, hvor ingen mindelig Forening derom imellem dem kan træffes, være berettiget til, imidlertid at nyde den halve Deel saavel af Embedets foste Gage, som af samtlige dets uvisse Jndkomster, saaledes, at efterat alle Udgivter ved Embedets Bestyrelse i samme Tid ere fradragne dets Jndkomster, det overskydende Beløb da deles lige mellem dem begge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Under 24de f. M. er følgende Kancellieskrivelse tilstillet samtlige Amtmænd i begge Riger, hvorefter de, som maatte overtræde de paa Landet eller i Kiøbstæderne, for Udsalg af Fødevarer i Detail, satte Taxter, skulle straffes første Gang med en Mulkt af 20 Rigsbankdaler, anden Gang med en Mulkt af 50 Rigsbankdaler, og tredie Gang med Borgerskabs, Privilegium eller Bevillings Forbrydelse. Af Mulkterne tilfalde det Halve Politiekassen og det andet Halve Angiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
S. D. har Hs. Maj. ligeledes tilladt, at Umyndiges og egentlige milde Stiftelsers Midler fremdeles maae modtages i den Kongl. Kasse, naar de beløbe sig til 20 Rigsbankdaler og ikke have kunne anbringes andetsteds mod reskriptmæssig Silkerhed, og Rigsbanken ikke heller har villet modtage dem. De kongelige Obligationer, der da meddeles for saadanne Jndbetalinger, skulle udstædes i Rigsbankpenge, Navneværdie, være opsigelige, og fra Summernes Jndbetaling bære 4 Procent Rente i Navneværdie. Som følge heraf ophører den Forpligtelse strax at indskyde i den Kongl. Kasse de Umyndiges Midler, der ikke have kunnet udsættes mod reskriptmæssig Sikkerhed, hvorimod slige Midler nu først kunne tilbydes Rigsbanken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Mellem Lolland og Femern ankrede den 26de April en svær Koffardieslaadt, bestaaende af 140 Skibe, hvoriblandt 2 Rangsskibe, 4 Fregatter og 7 Kutterbrig, ger. Den 29de lettede den og seilede øster paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
J Sundet indpasserede den 29de f. M. en svensk Convoi af 15 Koffardieskibe, under Bedækning af en svensk Fregat, en Kutter og 3 Kanonbaade. S. D. indkom nord fra et russisk Linieskib. - Ved Helsingborg, laae der den 2den Mai 3 svenske Kanonbaade; ved Raa 2 engelske Linieskibe og 1 Brig, paa Landskrona Rhed. 1 svensk Orlogsbrig og 4 Kanonbaade. - Fra Batterie Trekroner observeredes den 29de April et russisk Linieskib, som styrede gjennem indre Dybet syd efter. En Konvoi, ledet af 2 Orlogskibe og en Fregat, passerede samme Dag langs svenske Kysten til Malmøe Rhed. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Ved en Baadfører fra Malm, var sammesteds indberettet. at ogsaa derfra i de sidste 14 Dage vare afmarscherede endeel svenske Tropper, bestemte til Pommern, og at 8 Kanonbaade laar klar til at afgaae fra Malmøe for at assistere ved Troppernes Overførsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
J Randers Avis giør en Jntsender sig lystig over Damernes Lyst til at sye Skoe, ikke dem, som af orkonomiske Grunde have lært denne Haandtering; men dem, som gjorde langt bedre, istedetfor at gribe de gode Skomagere ind i deres Næring, at blive ved den Læst Skaberen har giver dem som Fruentimmer, og lære tilgavns hvad der hører til ægte Qvindesyssel, hvorved de vilde gavne Verden og deres tilkommende Mænd langt mere, end ved at sye Skoe. Det er en Glæde at see, hvorledes saa mange ægte Dannemænd søge ved Almuebibliothekers Oprettelse, at befordre Oplysning blandt Landalmuen. Man seet det ene opstaae efter det andet, og det vil vist ikke vare længe, førend næsten enhver Landsbye i Danmark og Norge vi være forsynet med en Samling af Bøger, der kan befordre Sædelighedens og Oplysningens Udbredelse og afholde Landalmuen fra at forskiertse sin Tid og Sundhed i Kroer. Her i Stiftet udmærker lig blandt flere især det Randlevske Sognebibliothek, oprettet af Stedets i saa mange Henseender fortienstfulde Præst Hr. Blicher, saavelsom tvende for Aale og Harlev Sogne, ved Sognepræsterne Hr. Borup og Hr. Provst Ramsing istandbrag. te Bibliotheker. Held og Hæder vorde saadanne almeene nyttige Foranstaltninger og deres Stiftere til Deel!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Til Berigtigelse af det i Gaarsavisen anmeldte Stykke om den her i Aarhuus sidste Tirsdag ved et par løbske Heste forslaaede Bondemand, kundgiøres, at Anmelderen senere har erfaret, at der her i Byen haves et offentligt Sygehuus hvor slige Mennesker kunne blive optagne, og hiulpne af den der ved ansatte Læge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Telegraf Efterretninger. Fra Annakken faaes den 5te Mai Kl. 12 en fiendtlig Kaper, som har taget et dansk Koffardieskib, styrende sydlig. Om Eftermiddagen Kl. 4, 3 Kanonbaade i Bataille med en engelsk Kaper, som de erobrede tilligemed et Koffardieskib. Fra fornæs den 7de Kl. 11 en fiendtlig Brig krydsende imellem Fornæs og Anholt, som Kl. 7 var ude af Sigte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Aarhuus. Døbte. Den 19de April lod Skrædermester Abraham Endom døbe en Datter Mette Marie Michaeline; Fadderne vare: Mad. Felix, Jfr. Bachras, Skrædermester Truelsen, Toldbetient Petersen, Skrædersvend Zilianus og Ernst Ziegler. - s. D. : Skoemagermester Basse en Søn Andreas; Fadderne: Mod. Saxild, Jfr. Pagel, Morten Johnsen, Jens Rudkiøbing og Andreas Holberg. Den 2den Maj. Michel Nielsen Tungelund en Datter Maren; Fadderne: Mad. Jversen, Elf. M. Jensen, Jens Sørensen, Hans Hendrichsen og Niels Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Copulerede. Den 28de April: Smedsøend Ol Chr. Christophersen og Pigen Elisabeth Rasmusdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Den 5te Maj. Glarmester Christian Albert Gamst og Jfr. Kristine Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Begravne. Den 27de April: Niels Nielsen Rus Søn Niels Peter, 13 Uger gammel Den 4de Maj. Karl Elias Ditlew Oldag, 33 Aar gl. Den 7de: Skipper Jakob Brøchners Søn Hans, 2 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 10de Mai næstkommende Kl. 5 holdes overordentlig Generalforsamling. i det dramatiske Selskab, og önsker Directionen, at ingen, uden nødvendigt Forfald, vil udeblive, da Sager, Selskabets Oeconomie betræffende, blive at foretage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Da Hr. Broberg paa Fannerupgaard, med Fuldmagt under Dags Dato har overdraget til mig, at realisere nu ved Fratrædelsen af bemeldte Gaards Forpagtning, hans Ting, saa vilde enhver, der maatte have noget at afgiøre med ham, behageligen henvende sig til mig. Ligeledes vilde saavel hans Credi, som Debitorer saasnart mueligt melde sig, de første for at modtage deres Tilgodehavende, og de sidste for at betale det de maatte være skyldige. Gierrild Præstegaard, den 10de April 1813. N. Kamph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
J Overeensstemmelse med Plakaten af 12te Octbr. 1791 indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboen efter afgangne Kiøbmand Lauriz N. Bigum og efterladte Hustrue her i Byen, at melde sig for undertegnede Skifteforvaltere og angive deres Krav, ledsagede med saadanne Beviser som Loven befalet. Randers Raadstue, den 3die April 1813. Magistraten og Byfogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
J Foerlev Mølle, paa Aarhuus Amt, er for nogen Tid siden bortdød Eieren Peter Møller, der forhen har boet i Egnen af Randers. Enhver der maatte have noget Krav i hans Boe, eller dertil være noget skyldig, ville, til de ved Loven fastsatte Tider, melde saadant for undertegnede Skifte=Forvalter, de første med Beviser for deres Fordringers Rigtighed. Skanderborg, den 26de April 1813. A. N. Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
De som have Kapitaler til Laans af Umyndiget Penge under Aarhuus Byes Overformynderie, ville, ifølge Forordningen af 5te Januar d. A., møde hos mig snarest muligt, eller senest inden denne Maaneds Udgang, for at faae deres Obligationer omskrevne. Aarhuus, den 8de Mai 1813. N. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Undertegnede boer nu paa Rosensgade No. 254. Hr. S. T. Hr. Pastor Aspach. Sth. Chr. Kross.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Da jeg Undertegnede har nedsat mig her i Byen som Uhrmager, anbefaler jeg mig herved det ærede Publikum. Stedse skal det blive min ivrigste Bestræbelse at fyldest gjöre alle, der i Fremtiden maatte ville anfortroe mig deres Arbeide, ved den reelleste og redeligste Behandling i enhver Henseende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Min Bopæl er for Tiden paa Volden under No. 242. Aarhuus, den 6te Mai 1813. J. Guldmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Jeg Undertegnede har herved den Ære at bekiendtgiøre det respective Publikum, saavel inden, som udenbyes, at jeg har nedsat mig som Glarmester her i Byen, hvor jeg forfærdiger alle Sorter Glarmester-Arbeide, forsikrende enhver som vil beære mig med deres Arbeide, at det stedse skal være min Bestræbelse at behandle dem paa den reelleste og billigste Maade som mig mulig er. C. A. Gamst, Glarmester, boende ved Mindet i Hr. Haubergs Sted No. 151.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Et ungt Menneske, som i 3 til 4 Aar har været paa et Contoir hos en Embedsmand, ønsker sig i samme saa en Condition enten hos en Embedsmand eller Forvalter. adressekontoiret giver Anviisning. Fragten ansees ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
En god Tiener Plads her i Byen anviAdressekontoiret. I dette Aar kiøber Undertegnede alle de hiemalede Krap Rødder som kan leveres, og betaler for hvert Pund vel loftterrede Rødder 16 s. Rigsbanco. W. F. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Farver i Aarhuus. Paa Landeveien er fundet en Kobberkiedel, som Eieren, imod dette Avertissements Betaling og en billig Findeløn, kan erholde, naar man henvender sig til Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
En Pakke, forsendt fra Kiøbenhavn med Skipper J. C. Staudt, merket C. M., kan Eieren afhente hos H. Andersen paa Fiskergade. Til Leie er at bekomme, nu strax eller til 1ste Novbr.,et smukt lidet Sted med Hauge, 1 1/2 Miil fra Horsens, vel indrettet for en Enke eller anden liden Familie uden for Bondestanden. Med Stedet kan bekommes fornøden Jldebrand af gode Tørv, samt Græs og Foder til 1 a 2 Køer. Stedet har en morsom Beliggenhed. De det attraaer saadan Leilighed, behage at henvende dem til Eieren F. Raben. Peterlyst pr. Horsens, den 3die May 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Formedelst Forandring af Bopæl bliver mit iboende Huus og Frugt-Hauge tilkiøbs eller tilleie til første Majdag. Huset er indrettet til en honet Familie, og med samme kan faaes ikiøbet et Stykke Torve JordMissing ved Skanderborg, den 26de April 1813. Erich Siegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-08
Auktion. Onsdagen den 12te Maj førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 slet og følgende Dage, lader undertegnede Realisations-Commissairer afholde offentlig Auktion paa Greenaae Raadhuus, over den af Grenaae Roeslotille, i October Maaned f. A. opbragte og derpaa priisdømte Skonner: Emanuel, paa 500 Kommercelæster, ført af Skipper Lars Falch, med den staaende og løbende Redskaber, samt tilhørende Jnventarium, og dens indthavte Ladning, der bestaar af: 23161 Pund bedste Sort Kaffebønner. circa 393 Tylter Bord eller Fyrre-Fiel. samt en Deel Sækker eller Poser hvori Kaffe bønnerne har været førk. Med Betalingen gives Henstand til næste 11te Juni Termin, efter de Konditioner, som i Auktions=Retten, ovenmeldte Tid og Sted vorder fremlagt. Weile & Gregaae, den 2den Mai 1813. March R. Møller. Kammerraad og Toldkasserer. constitueret Postmester og Toldkasserer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Fyrst Kutusow-Smolenskol, General-Feldtmarschall og Øverstkommenderende af hele om russiske Krigshær, er den 28de April død i Bunzlag af Nervefeber, i sin 70de Aars Alder. Hans Berømmelse, siger Beretningen, kunde ikke stige høiere, hans Navn vil leve evigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
De Franske holde for Tiden hele den venstre Elb bredde besat, dog lader sig endnu intet med Vished melde om deres Styrke og Hensigter. Paa det saakaldte sorte Biera ved Haarburg have de forskandset sig. Ogsaa ved Lüneborg skulle de af dem være opkastede betydelige Forskandsnineer. Russerne og deres Allierede synes for lødigen at ledskrænke deres Operationer til den høire Eldbreddes Asuar. Øen Vilhelmsborg er, som en nærværing høist vigtig Punkt, bleven stærk forsynet med Vatterie og besat med hanseatisk Artillerie. Den 4de Mai føltages en Expedition af et Detaschement meklinborgs Tropper mod den af de Franske besatte Øe Fink wider, hvor de efter en heftig Fegtning bemægtigede se et Antal der sammenbragte smaae Fartøier, som de indbragte til Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Mellem de preusiskerussiske og franske Trop ver en der forefaldet adskillige Affairer; de foreløbige Beretninger desangaaende ere følgende Den 30te April havde de preusisk russiske Tropper trukken sig sammen 2 til 3 Mile hiinsides Leipzig for at levere det ved Nauenburg under Marschall Nag (Hertug af Moskwa) staaende franske Armeekorps et Slag. Den 1ste Mai vedvarede Kanonaden fra om Morgenen til Aftenen. Ved Hohenmalsin, mellem Lützen og Weisensels, var der forefaldet en betydelige Trefning, hvori dog ikkun den russisk preusiske Armees venstre Fløi var aktiv. De Franske vare bleven drevne 3 Mile tilbage, havde tabt Antal Fanger. - Det omstændelige angaaende denne Sei forventedes at indtræffe i Leipzig hvert Øieblik, der herskede allerede i denne Stad en almindelig Jubel, og flere Tusinde af Jndvaanerne havde besluttet at vilde Dagen derpaa vandre til Fods ud til Kamppladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Paa Tilbagetoget skal de Franske have sat alle giennempasserende Byer i Brand. Fra Wettin af og langs ned af Elben, angrebe de Franske den 26de 27de og 28de April de preusiske Tropper, men bleve ogsaa her slagne tilbage med stort Tab. Langs med Saalen klempedes der med de største Anstrængelser paa begge Sider, men især ved Wettin og Halle. Ved hiint Sted var Fegtningen yderst blodig, og endte sig med, at General Kleist efter at have til kiempet sig Overgangen og bemestret sig Brohovedet, dreve de Franske tilbage. Erstattet ved den imidlertid ved Witten ankomne General York, rykkede General Kleist med 8000 Md. og 12 Kanoner ind i Halle, hvor han strax derpaa atter angrebes af de sig paa hiin Side i stort Antal samlende Franskmænd, for at gien erobre dette Sted. Fegtningen vedvarede uafbrudt fra Kl. 3 om Eftermiddagen til Kl. 9 om Aftenen. Resultatet blev at Preuserne forsvarede Staden, vel med et stort, men til endnu større, Tab for de Franske, der med uforrettet Sag maatte trække sig tilbage i deres forrige Stillinger. - Jfølge en anden Beretning skal dette Angreb mod Halle, være gjort af Vicekongen af Jtalien, der havde trukken sig igiennem det Mannsfeldske, sandsynlig, for at forene sit Korps med de i Thuringen staaende under Ney og Bouham. Ved Fægtningen er den tæt ved Halle liggende Bye Passen dorf bleven afbrændt, og selv Halles Forstæder have lidt stor Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Fra Hamborg sattes ved Daggrye den 6te Mai en Afdeling af den hanseatiske Bataillon over Elben for at rekognosere Fienden, der ved Udskibningsstedet havde en temmelig stærk Post staaende. De unge Mennesker sprang af Utaalmodighed efterat maale sig med Fienden, ud i Vandet mod Dammen; de Franske modstode ikke dette behiertede Angreb, men trak sig tilfærdige tilbagetil deres Reserve; her blev Fegtningen hidsig, Hanseaterne viste sig tapre og uforfærdede mod Fiendens Overlegenhed, og indskibede sig ikke førend at de efter en halvanden Times Fegtning, hvori de Franske talte mange Dræbte og Saarede, havde kortskudt al deres Munition. Det hanseatiske Tab bestod ikkun af 2 Døde og 10 Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Ved Jena have de Franske en betydelig Styrke og holde her de selvsamme Positioner besatte som i Aaret 1806. Snegle= og Eckartsbierget ere især meget stærk besatte. Naumburg forsvares af en 10,000 Md. stærk fransk Besætning; ogsaa Wenigen Jena, Dornburg og Fraum Preissnitz er besat af franske Tropper, i den sidste er 10 Stkr. ridende Artillerie. Ogsaa ved Magdala og Blankenhain ere de Franske meget stærke. - Det blücherske flyvende Korps har trukket sig til Zeitz. Armeerne koncentretsig; den preusiske i Egnen af Leipzig. General Blücher havde forlagt sit Hovedqvarteer fra Altenburg til Grimma. Den 27de gjorde General Winzingerode en Rekognoscering med 2000 Md. Kavallerie mod Naumburg. - Den russiske Hovedmagt stod i Egnen af Chemnitz, og forventedes den 28de tilligemed Keiser Alexander i Frohburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Det for Magdeborg staaende Beleiringsskorps, saavelsom Kasteskytset er nu rykket nærmere ind med Fæstningen. Dette Korps er endnu senere bleven forstærket med nogle 1000 Preusere og Russere, som ere komne fra Wittenberg, samt med 2000 Batschkirer og Kalmukker. Flere tusinde af Omegnens Beboere deeltage i Skandsegravningerne, hvormed man allerede var kommet indtil Landsbyen Pechau. - Atter gjorde nyeligen 300 Franskmænd et Streiftog til Byen Gom men for at plyndre, men bleve jagede tilbage med tomme Hænder og blødige Pander samt 70 Mands Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Wittenbergs Jndtagelse formeenes nu snart at være forhaanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
En preusisk Lieutenant Katte der med 16 Husarer, og 30 Kosakker var tetascheret i Coburger Egnen, for at indhente Efterretninger over Fiendens Bevægelser, har udført sit Ærinde saa vel, at han ved natlige Marscher er passeret midt igiennem de franske Kantonneringer. Paa denne Maade har han i Egnen af Ludvigs lust taget en af General Bertrands Adjutantere, tre andre Officerer og en Deel Gemene fangne. Ved Nrustadt stødte han paa en Transport Kanoner, men for svag til at føre dem bort, maatte han lade sig nøie med at forsage Hestene og bringe Bedækningen i Forvirring. Hos den ovenmeldte franske Adjutant fandtes der vigtige Papirer, Fiendens Marsch angaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Den raske Major Hellwia giennemstreiser endnu Egne af Thuringerskoven og giør Fanger. J Nærheden, af Eschwege har han overfaldet et venfalsk Hniarregiment og tilintetgjort det. Seieren var let vandet, thi Mandskabet løb og lod Hestene i Stikken, saa Hellwig tog flere Heste end Folk. Anføreren, en Oberst Glockina, Medlem af Æreelegionen, som før har staaet i preusisk Tieneste, er atter faaet over dertil; men General Blücher, har skikket ham ind i Landet bag Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Efter et meget kort Ophold i Dres den afreiste de russiske Keiser den 29de April til Frohburg. Lord Catcharteledsager ham. Ogsaa Kongen af Preusen vilde Dagen efter afgaae til Armeen. - J en Skrivelse fra Dreeden af 29de April hedder det blandt andet: Hidtil stode de Franske, saavidt vi vidste, endnu i Desileerne ved Schleitz og Saalfeld. Nu skal imidlertid General Mildradowitich have indsendt den Efterretning, at den neyske Hær trænge frem Iøvrigt bliver Sachsen langt fra behandlet af de Franske som et venskabelig Land. J Thuringen og i Volatlandet er alt ødelagt.""Forventningen af et nær forestaaende Slag er almindelig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Til Leipzig ere komne 6 Lærere fra Pestalozis Jnstitut og 5 Heidelberger Studentere for at tiene med mod de Franske, som have fortalt, at Schweitz ikke længer vilde stille Tropper for Keiseren af Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Den russisk keiserlige Generallieutenant Prinds Car af Meklenborg, er den 2den Maj, efter at have mynstret de i Gustrow oprettede frivillige Korpser, indtruffen i Rostock, for ligeledes at tage det der nye oprettede Regiment i Øiesyn. Hiine vare, næsten 1000 Mand stærk, allerede afgaaede til Elben, og disse skulde ufortøvet følge efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Stettin bombarderes. Toldboehuset og den mellem Staden og Dømm værende lange Broe var allerede ødelagt af de svenske Kanonbaade.