Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-07-11
Forfatteren af Historien og Bibelen, at Verden i det Hele To Baxere have saaledes tilredet hinanden, at den Ene taget gaaer frem til det Bedre. Han gjør derhos opmærkaf dem opgav Aanden under Kampen, til stor Opbyggelse som paa den Vildfarelse, at hvad Man kalder de gamle for over 100,000 Tilskuere og Tilskuerinder, som bivaanede Dage, var just Menneskeslægtens unge Dage." Nutidenne smukke Folkeleg. Beklageligt, at derimellem var dens Menneskeslægt er ældre og erfarnere end Fortidens; ikke blot Parlamentslemmer, men at et Par Peers endog men den skal deraf ikke hovmode sig; thi Fremtiden vil at havde foranlediget Nævekampen, hvorpaa var indgaaet bety ter være endnu ældre og erfarnere. Oplysningen bidradelige Væddemaal! Den Dræbte var kun nogle og 20 Aar. ger kraftigt til at dæmpe Menneskets Hævngierrighed, Grum gl. og efterlader en Kone med 2 Børn. Retten har erklæhed og Hovmod. Christendommen fordømmer paa det ret den Medkjempende (der dog ogsaa siden skal være død) stærkeste disse Laster og formaner Os med al sin Kraft til og 3 Andre for Drabsmænd." Kjerlighed. Men opmærksom Læsning af VerdensbegivenDer er gjort store Tilberedelser til Dronningens Afreise, hederne viser Os atter, at Oplysningen har gaaet Christen som skulde gaae for sig den 6 Juli. J Woolwich vilde Hs. dommen tilhaande, og jo mere de Christne ere blevne oplyMajestæt med Følge indskibe sig paa Royal George,"estorste, desto meere have de viist sig skikkede til at opfylde Kjerteret af 3 Dampskibe og Castor paa 36 Kanoner, til Rot lighedens Bud. Jøvrigt er hiin Klage over, at Verden bliterdam, hvorfra Reisen fortsættes til Sachsen. ver bestandig slettere, ikke ny, men findes i Bøger, for Spanien. Cholera er nu ogsaa udbrudt i Gibraltar. fattede for 2 til 3 tusinde Aar siden, og i alle paafølgende Tider, hvoraf igjen drages den rigtige Slutning: "at der Fædrelandet. som Verden uophørligt var vedbleven at forringe sig saale Skibs=Efterretninger. De tvende udrustede Krigskibe, des, at det kunde kjendes i en Mands Levealder, hvilken him Linieskibet Dronning Maria" og Kadetkorvetten Naamelviid Forskiel maatte der da ikke være mellem de Menne den, have i Søndags atter lettet, for at afgaae paa det an sker, der havde levet for tyve, tredive eller flere hundrede Aar det Krydstogt for iaar, Korvetten syd efter til Østersøen, siden og Os, som nu leve, og saare usle maatte Vida være hvorfra den retournerer i Begyndelsen af August, og Linie i Sammenligning med dem." – Det Hele kan ansees som skibet nord efter, for at gaae norden om Sielland igjennem en lægende Balsom imod den Forstemthed, Modløshed, store Belt til Østersøen og tilbage i Midten af næste MaaUkjerlighed og Ulyst til at lægge Vind paa det Bedre, der ned. Under bemeldte Skibes Ophold ved Island vistes Of saa let vækkes i Gemytterne ved hiin tankeløse Klynken og ficerer og Kadetkorpset ved enhver Leilighed den største Fore Hylen over Tidernes Forværrelse. kommenhed og Opmærksomhed. Dagen efter Ankomsten, Under Titel af christelig Samler agte Dhrr. Sogne den 1 Juni, havde Amtmanden, Hr. Kammerjunker Krie præster L. N. Boisen i Vesterborg og C. C. Boisen i ger, arrangeret en Ridetour, paa hvilken Man besaae BesNebbelunde at udgive et periodisk Blad til opbyggelig Unsestad og den derværende Latinskole. Samme Dag havde derholdning for Christne af alle Stænder. Det skal Chefen paa Linieskibet, Hr. Kommand. Kapit. Schønheyom muligt tage sin Begandelse med Aaret 1835 og for det der, indbudet en Deel Familier paa Øen til Diner og Bal første udkomme 2 Ark om Maaneden. ombord paa Skibet. Den 2den foretoges en Udflugt til de Som Jndbydelses=Skrift til Hs. Høiærv. Hr. Dr. N. varme Kilder og en Edderfugleøe; den 4de havde Byens Fabers Bispe=Vielse i Frue Kirke 3 Søndag efter TrinitaBorgere foranstaltet et Bal &c. Særdeles behageligt er det tis havde Siellands Biskop, Dr. P. E. Müller, udgivet: at erfare, at Linieskibet – det første der i rum Tid har væ Symbola ad historiam conciliorum ex Saxone Gram ret udrustet - paa dette Tog har viist sig som en høist udmatico." (Bidrag til Kirkemødernes Historie af Saxo mærket Seiler og et i enhver Henseende fortrinligt Skib. Grammaticus). Med sin sædvanlige Lærdom behandler den høiærværdige Forfatter Kirkemødet i Besanzon 1162, Videnskabelighed. Ved det aarlige Landemode i Ma ved hvilket Valdemar og Absalon vare tilstede. Et Tillæg riboe Domkirke den 2de prædikede Sognepræsten i Vester indeholder en Udsigt over den ordinerede Biskops Liv og udgivne Skrifter.