JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-10
Endnu har jeg at omtale en Anskuelse, som indeholdes i Deres sidste ærede, en Anskuelse, som De deeler med Mange her, men som dog er aldeles vrang og grunder sig paa Misforstaaelse. Ved at udhæve en formeentlig Modsætning mellem min Paastand: at vore Bønder ingenlunde kunne være en Gjenstand for en offentlig Stiftelses Velgjørenhed, og min Yttring: at Fideicommissets Formaal er Velgiørenhed, slutter De med de Ord: og mod hvem har Fideicommisset nærmere at udøve Velgiørenhed end mod dets Bønder?" Jeg svarer dertil mange, mange, mange! Thi jeg mener som De, at Velgiørenhed er noget, der aldrig kan udøves uden Opoffrelse, jeg forstaaer ved Velgjørenhed Uddeling af milde Gaver til Trængende og Nødlidende, og dette kan - Gud skee Lov, ingen af Fideicommissets Bønder siges at være, og derfor har jeg paastaaet og vedbliver at paastaae, at de ere i en saadan Forfatning, at de ingenlunde kunne være Gjenstand for en offentlig Stiftelses Velgiørenhed. - En ganske anden Ting er: Veiledning og Opmuntring til al god Fremgang, retfærdig, mild og human Behandling mod alle og Understøttelse af enkelte i specielle Tilfælde - dette er noget, der altid er blevet Fideicommissets Bønder til Deel, og det er en intelligent Godsbestyrelses Opgave, med mindst mulige Bekostning at sørge herfor. Opoffrelser koste ikke en Bestyrelse noget, ikke engang Uleilighed. Jeg har saavel i Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. dette som i mit forrige Brev udhævet dette, fordi jeg veed, at intet har udsat mig for saa megen og saa uforskyldt Miskjendelse, som den her paa Landet – men ogsaa kun her paa Landet – temmelig almindelige Anskuelse, at Fideicommissets Hoved formaal skulde være, at gjøre vel mod Corselitze og Carlsfelts Bønder. Jeg begriber sandelig ikke, hvorledes det er muligt, at en saa besynderlig Anskuelse er blevet saa almindelig. J Sandhed, Stiftelsens i Testamentet udtrykkeligt nævnte Formaal: at danne nyttige Mennesker til Statens Bedste, at understøtte og befordre Vinskibelighed og Arbeidsomhed i de nødvendigste Deele for Landets Vel og at hjælpe og lindre Fattigdom og Elendighed behøver blot at nævnes, for at det kan sees, hvor langt det er ophøiet over 2de Godsers snevre Grændser, Vel have disse Godser, som tilhørende en Stiftelse som Fidecommisset, fuldt Krav paa den milde Behandling, de stedse have nydt. Men Bestyrelsen vilde aldeles forfeile sin Bestemmelse og svigte sin Pligt, om den tabte af Sigte, at Godserne dog kun ere og blive Stiftelsens vigtigste Jndtægtskilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-10
Dersom De vil indføre i Avisen begge mine Breve ordlydende, og af Deres Brev til mig saa meget, som nødvendigt, for at Sammenhængen kan blive fuldkommen tydeligt, saa har De dertil herved mit Samtykke. Med Høiagtelse. P. H. Classen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-10
Blandinger. Ved officielle Undersøgelser er det i England godtgjort, at de hyppige Tilfælde, at Fruentimmer døe af Svindsot (i Gjennemsnit 21,000 om Aaret) hidrører fra det stillesiddende Stueliv, og fornemmelig fra Snørlivene. Forældre og Opdragere advares derfor herimod; og den bemærkning er vistnok meget rigtig, at unge Piger ligesaa lidet som Drenge behøve Snørliv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-10
Den velbekjendte Marqvis af Waterford skal have indgaaet et Væddemaal om at afrage det radicale Parlamentslem Hr. Muntz hans store sorte Knebelsbart. Jfølge dette Væddemaal, som er bleven udbredt blandt Publicum, bærer Hr. Muntz bestandig et Par ladte Pistoler hos sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-10
J Wien har nylig en Forbrydelse af sjælden Art fundet Sted, som flere Aftener i Rad er bleven gjentaget, nemlig Pigerov. Jfølge en Bekjendtgjørelse skulle 16 Piger være røvede, og senere skal dette Antal endog være bleven forøget. Politiet udviser den største Virksomhed for at komme paa Spor efter Gierningsmændene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-10
Udenfor en Kunsthandlers Boutik i Paris stimlede nylig en stor Mængde Menneskeer sammen forat see en til Salg udstillet Buste af en ærværdig Olding i orientalsk Dragt, med Underskrift: Den Forladte." Busten blev paa Politiets Befaling borttaget; men senere blev den igjen udstillet med den forandrede Underskrift: "Mehemed Ali.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-10
Da ovenstaaende Brevvexling er ønsket indført uafbrudt, ville bemærkningerne til Critiken, først blive fortsatte i næste N.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Hvad Recensenten anfører under No 3, om Amendements, er i og for sig saa intetsigende, at det hos den Forstandige og Tænkende kun kan fremkalde et Smil over Recensentens mislykkede Forsøg paa, ogsaa i denne Retning at nedsætte den Deputerede, og med ham mangfoldige af hans Colleger. For dog heller ikke at lade dette Punkt ugjendrevet, vil jeg kun bemærke, at da enhver Sag underkastes en nøiagtig Prøvelse af en af Forsamlingens dygtigste Medlemmer bestaaende Comitee, er det en Selvfølge, at der kun bør være liden Anledning for de øvrige Medlemmer til at gjøre væsentlige Amendements, det er Forandringer, og det vilde derfor være en urimelig Fordring, at enhver Deputeret skulde, maaskee efter Recensentens Mening endog i enhver Sag, ine sig for at lægge Kundskaber og Erfaring for Dagen, uagtet det maaskee netop er disse, der bringe ham til at være taus. At Recensenten tilsyneladende dadler den Deputerede for at han tilstod, at han havde en meget agtet Amtsforvalters Meddelelse at takke for sin Kundskab i en Sag, i hvilken netop en saadan Mand kunde veilede ham, finder jeg fra Recensentens Standpunkt ganske i sin Orden; thi jeg betvivler ingenlunde, at han, dersom han nogensinde skulde blive valgt, stedse vil tilegne sig selv Æren for Alt, hvad han har Andre at takke for. At det imidlertid er heelt uværdigt for en Mand og Stænderdeputeret at pryde sig med laante Fjedre, tænker jeg Enhver vil indrømme mig, og derfor Alle, Recensenten maaske undtagen, give mig Retni, at man i denne Henseende Jntet har at bebreide den omhandlede Deputerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Ligesaa slet som Recensentens Fremstilling af den Deputeredes Færd har været, ligesaa maadelig er den Undersøgelse han har anstillet og Grunden, til de uheldige Resultater, thi er der noget hvorfor man ubetinget maa rose den omhandlede Deputerede, da er det vistnok for at han stedse har viist den tilbørlige Characteerfasthed, og ingensinde hengivet sig til Parti Anskuelser eller været et villie løst Redskab i de formaaende Medlemmers Hænder. Naar Recensenten forøvrigt antager, at det er den Omstændighed, at den Deputerede ikke har sikkret sig de meest formaaende Medlemmers Bistand, der har bevirket at Forslag ere faldne igjennem, da kommer han atter i sin tankeløse Jver for at sige den Deputerede Ubehageligheder, til at fornærme hele Stænderforsamlingen, idet det nemlig af denne Yttring directe maa udledes, at Forsamlingen meere har seet paa hvilke Personer, der talte for Sagen, end paa selve Sagen. Mod denne fornærmelige Paastand troer jeg imidlertid, at alle Forsamlingens Medlemmer ville nedlægge Protest, hvilket dog ikke skete mod den Deputeredes ikke aldeles grundløse Yttringer i Brændeviinssagen. Præsidenten har ikke kaldt den Deputerede til Orden, eller givet ham starpe Jrettesættelser, men han har kun engang udtalt sin Misbilligelse af den Maade, hvorpaa et Medlem af Bondestanden blev tiltalt af den Deputerede. Saavel her som om den følgende Søg er Stændertidenden noget ufuldstændig, men ber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
da jeg paa Grund af Presselovgivningen ikke maa supplere Manglen, haaber jeg den anonyme Recensent ikke videre omhandler dette Punkt, især da hans Klagemaal jo er langt nok foruden. Forøvrigt beder jeg Recensenten erindre, at Assessor Algreen Ussing har havt samme Uheld, som nærværende Deputerede, nemlig at maatte høre en Misbilligelse af Præsidenten og af flere andre Deputerede paa Grund af en Yttring mod et Medlem af Forsamlingen, hvem Mange forsvarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Det forholder sig aldeles rigtigt, at det danske Parlament ikke ved Hyssen, Piben og al Slags Støi bringer en upopulair Taler til Taushed, men det kunde dog være, at Recensententen her paa Øen kunde faae et Brudstykke af dette Parlaments hemmelige Historie, der meldte om, hvorlunde et Medlem blev aldeles udlet af Forsamlingen, samt i en anden Provinds, at man havde forladt Salen, da det faldt Een ind, ved at recapitulere Alt hvad der var sagt i en vidtløftig Sag, at bevise Forsamlingen, at han ikke havde sovet paa sin Plads. Sligt er ikke hændet den her omhandlede Deputeterede, og Recensentens naive Forundring over den mærkelige Yttring, der, jeg maa tilstaae det, er et uheldigt Forsøg paa at være vittig, er derfor herpaa urette Sted. Vilde Recensenten have forstaaet hvad han læste, da vilde han have seet, at Vice præsidentens Yttringer om, ikke at plage Forsamlingen med unyttig Snak, ikke er rettet til denne Deputerede, men til en Anden. Jeg har nu gjennemgaaet den givne Bedømmelse og viist dens Mangler, og derved, som jeg troer, fuldelig godtgjort min Paastand om, at den baade er unøiagtig og uretfærdig. Jeg skal endnu kun tilføie, at den Deputerede foruden i de her nævnte Sager tillige har talt i Toldsagen for moderate Toldsatser, mod Sognebaandets Løsning i den herom reiste Debatte, for den saa stærkt angrebne Presse i sidste Forsamling, og endelig har han i Skattebevillingssagen talt med Bestemthed, for at Nationen fik denne Ret, og dette paa en Maade, som vist Jngen vil med Føie kunne dadle. Kun Hukommelsen har her veiledet mig, og jeg betvivler ingenlunde, at Stændertidenden vil vise, at den Deputerede har talt endnu langt oftere; jeg skulde og gjerne i denne Henseende være fremkommen med Citater, dersom jeg havde anseet det nødvendigt, men jeg kan ikke have denne Mening; thi for den der vil laane Øre til Grunde, er her sagt nok, og for enhver anden - for Meget. Det er vistnok overflødigt efter alt hvad jeg nu har anført, at tilføie, at jeg ubetinget raader vælgerne til atter at gjenvælge deres forrige Deputerede, men til alt hvad jeg har sagt, maa jeg dog endnu bemærke, at det er udenfor al Tvivl, at i næste Forsamling, vil Constitutionspørgsmaalet atter komme paa Bane, og det er da vigtigt at have Deputerede, om hvem man veed, hvorledes de i denne Sag ere stemte. Tiden er nu for vigtig til at vælgerne letsindig bør lade det forestaaende Valg atter blive en Prøve, hvorimod de bør vælge dem, hvis politiske Anskuelser ere kjendte; dette skylde de ikke blot dem selv, men og den talrige Mængde af Medborgere, hvem Lovgivningen har udelukket fra al Deelagtighed i denne vigtige Gierning; thi det, at være valgberettiget, indbefatter ikke blot en Rettighed, men og en Pligt og det en Pligt, for hvis samvittighedsfulde Opfyldelse Vedkommende vel ikke kunne drages til Ansvar for ved Domstolene, men som dog ikke er uden moralsk Ansvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Til Recensentens anden paa smukke Ord saa rige Arkikel har jeg intet at bemærke, ikke engang til den velklingende Sætning om at vor af Naturen meest velsignede Provinds af det oplyste Danmark dog umulig kan have Mangel paa frisindede og oplyste Mænd, thi jeg erkjender, at saalænge vi have Recensenten, have vi dog i al Fald En- der ikke vil undlade at prise Nuturens Velsignelser, og forøvrigt vil jeg kunn gjentage, at Tiden nu fordrer at vi vælge Mænd, hvis politiske Tro og Characteerfasthed vi ere overbeviste om, og at vi meest af alt maa vogte os for dem, der coqvettere med liberale Jdeer, thi Coqvetteri er stedse Bedrag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Jndenlandske Efterretninger. Landsover- samt Hof- og Stadsretten har afsagt Dom over 3 Hospitalslemmer, af hvilke den Ene er 64 og den Anden 68 Aar gammel, den Tredie blind, Alle tiltalte for uteerligt Forhold mod en fjortenaarig, uconfirmeret Pige. Den Første frifandtes for videre Tiltale af Mangel paa tilstrækkeligt Beviis, den Anden dømtes til 6 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, og den Sidste i 120 Dages simpelt Fængsel. (Diversa.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Justitsraad, Herredsfoged Withs bemærkning i den jydske Stænderforsamling (i Anledning af et forekommet Forslag om, at der burde tilstaaes Jordemødrene paa Landet Foder til en Ko)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
at da Jordemødrene, som vitterligt er, have Raad til at føde en Mand, maatte de vel ogsaa kunne føde en Ko – har fra en Jordemoder=Mand fremkaldt en pudseerlig Erklæring i Aarhuus Avis hvor han i eget og flere Collegers Navn, tilkjendegiver deres dybeste Indignation over slig Yttring, med Forsikkring om, at de agte at bringe Sagen for den ærede Stænderforsamling, da de ikke føle sig stemte til at lade Hr. Withs Personligheder sidde paa sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Ved Auctionen den 28de dennes over de Statsgjeldskassen tilhørende Godser Alkestrup og Ege mark i Holbek Amt blev det høieste Bud gjort at Kammerraad Hillerup fra Fyen med 320,000 Rbd., men dette Bud blev ei antaget, da det var under den Sum, for hvilken Godserne ifølge Statsgjeldsdirectionens Bestemmelse maatte sælges. Godsernes Bønder undgik saaledes endnu denne Gang at see disse overgaae til privat Eiendom, hvilket de naturligviis inderligen ønske, ikke maa blive Tilfældet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
J Kjøbenhavn skal nu - ifølge Aarh. Av. - bygges en katholsk Kirke. Det keiserlige østerrigske Hof har skjænket Menigheden den Plads dertil i Bredgaden, hvor hidtil det østerrigske Gesandtskabskapel befinder sig. Bygningsudgifterne bestrides af et Legat, som forlængst er skjænket dertil af en afdød Viinhandler Bianco. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Den forhen omtalte Skattebevillingspetition fra Ribe til Stænderforsamlingen afgik med Pakkeposten den 11te November med 88 Underskrifter og blev den 21de modtagen af den Deputerede for Ribe, efter at denne havde maattet gjøre Angivelse paa samme, der var rullet om en Træstok, til Toldvæsenet i Viborg, da Toldvæsenet i Kolding havde fundet sig foranlediget til at forsyne den med Toldsegl, maaskee af Frygt for at Rullen kunde indeholde Contrabande. Petitionen kom saaledes for seent til at blive oplæst og indrykket i Stændertidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
(Ribe Avis.) Læserne ville erindre, at en Boghandler Beck, Bogtrykker Keller og en Skræddersvend bleve arresterede og actionerede som mistænkte for at have forfalsket en kgl. Obligation fra 100 til 500 Rbd., og hvilken af den Sidste var bleven falbuden og solgt til en af vore Mæglere. Beck og Keller ere nu satte paa fri Fod, formodentlig fordi der manglede positive Beviser imod dem og maaskee især fordi Skræddersvenden, som var den, mod hvem Retten havde fyldestgiørende Beviis, under Sagens Gang er død i Børnehuushospitalet, hvorhan for Sygdoms Skyld blev indlagt. Boghandler Beck er altsaa atter sluppen fri; det er nemlig samme Beck, som sagsøgtes for at have paasat Jld paa et Sted paa St. Annaplads, hvorhan havde endeel assurerede Bøger henliggende, men blev frikiendt for Rettens videre Tiltale i denne Sag. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Jfølge Cancelliets Resolution vil der blive ansat en Prøve-Procurator ved Underretterne i Sjællands Stift udenfor Kjøbenhavn, med Forpligtelse at tage Bopæl i Helsingør. Ansøgninger om denne Ansættelse vil kunne indgives til Collegiet i Løbet af 6 Uger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Under 25de November har E. C. Løeser erholdt Bevilling til at nedsætte sig som Bogtrykker, i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
AVERTISSEMENTS. De ærede Laanere, som have Bøger fra Cathedralskolens eller det Classenske Bibliothek i Nykjøbing, ville behageligst erindre at tilbagelevere samme inden 20 d. M., da Bogsamlingerne skulle underkastes den sædvanlige Revision. Fra første Onsdag i det nye Aar begynder Udlaanene igjen. Nykjøbing den 10de December 1840. C. Rosendahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
En skikkelig Dreng kan strax blive antaget i Lære hos Guldsmedmester Jespersen i Nykjøbing. Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-11
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Niels Thomsen i Ullersløv indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Søllestedgaard den 5te December 1840. P. C. Clausen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Falsters Lollands Stift vente. No 148. Søndagen den 15 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
De næste Stænderforsamlinger vil efter Sandsynlighed komme til at omfatte Spørgsmaal af saa altomfattende Vigtighed for Staten, at de locale Jnteresser maae træde i Baggrunden. Lader os derfor først og fremmest see an paa, at vi vælge en frisindet Deputeret, og ei Folk, som lade fem være lige, eller end ydermere erklære os umodne til at modtage en friere Forfatning. Til Slutning vil jeg tilføie, at jeg ikke anseer Jndsenderen for den Mand, som det District, hvortil jeg har den Ære at høre, vilde vælge; efterat han først erklærer i No 143: at en Deputeret er forpligtet til ene at rette sig efter sin Overbeviisning, og kort efter udhæver, at Stænderne er og bør være Provindsialstænder, en Mening, som vist kun Faa, eller maaskee med Undtagelse af Jndsenderen, slet ingen af os deler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
En Vælger af det 10de District,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Jndenlandske Efterretninger. Hs. K. H. Kronprindsen kan nok ikke ventes saasnart tilbage, da han, efter hvad man erfarer, i Forening med Hs. K. H. Storhertugen og sin høie Forlovede agter at aflægge Besøg ved Hoffet i Berlin, og, som Nogle tilføie, ved Hofferne i Dresden, Cassel og Hannover. J Anledning af den høie Forlovelse var der i Fredags Aftes stor Cour og Bal, hvilket sidste samtlige Officerer af Kjøbenhavns Garnison og Borgervæbning vare tilladte at bivaane. Paa et Sted, hvor man mindst skulde vente det, har man i disse Dage opdaget en Bande Falskmøntnere. Det er nemlig i et af Citadellet Frederikshavns Krudttaarne, hvilke som bekjendt allerede i mange Aar ere blevne anvendte til Opbevaring af Eliten af Tugt- og Rasphuusfangerne. To af de disse, hvoraf den Ene, Fogelberg, er inddømt for Falskmøntneri, have vidst at forskaffe sig de fornødne Materialier til Falskmøntning, og virkelig allerede slaaet falske Markstykker. Hvad Sedlerne angaae, ere de derimod ikke komne videre end til Formens Forfærdigelse. Hvorledes de ere komne i Besiddelse af Værktøi, er noget ubegribeligt da disse Fangetaarne ere ganske afsondrede, og strengt bevogtede. Mistanken hviler naturligviis paa Skildvagterne, og to af disse skulle være arresterede, men have hidtil stadigt benægtet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Det lader nu til, at det skal blive til Alvor med den saa meget omtalte og saa meget anfægtede slesvigske Jernbane. Magistraten i Flensborg har besluttet at indgaae med en Forestilling til Regjeringen og Tilladelse til paa Byens Regning at optage et Laan af 150,000 Rd. slesv. holst. Courant, (120,000 Specier) til dette Øiemed. Naar nu det fyenske patriotiske Selskab giver 25,000 Specier, og Hs. Majestæt Kongen, som man forsikkrer, er villig til af Finantserne at forskyde 100,000 Specier, saa tør det nok ansees som afgjort, at Banen vil komme istand. Den hidtilværende Jernbane-Comitee, hvor det nok undertiden gik til som paa en polsk Rigsdag, har nu aftakket; det ligger i Sagens Natur, at der maa vælges en ny Comitee, og vi ville ønske Slesvigerne, at de dertil maae finde Mænd, som baade ere dygtige, fædrelandsk sindede og enige; thi – hvad var det vel, der ødelagde det assyriske Rige, Forslaget om den kjøbenhavnsk-roeskildske Bane er nu under Ventilation i Jndustriforeningen, og, der er al Sandsynlighed for, at dette Selskab vil tage sig kraftigt af Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Efter hvad vi erfare, er der i disse Dage indløben et Andragenbe fra Gas-Compagniet i London, hvori dette tilbyder sig at overtage Kjøbenhavns Belysning med Gas for samme Betaling, som den nærværende Belysning koster. Hvis dette, som man tør haabe, finder bifald, vil en engelsk Professor, som har anlagt Gasværket i Briissel, komme hertil i Begyndelsen af Marts med Compagniets Secretair, Hr. Watt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Natten imellem sidstafvigte Løverdag og Søndag er en Livsfange Rudolph Simonsen, der i sin Tid har siddet i Taarnene ved Castellet, men nu sad i Tugthuset, undsluppen fra sin Arrest ved at fire sig ned af Muren fra Loftet med et Toug. Saavidt vi vide, er man endnu ikke kommen paa Spor efter den Undvegne. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Atter gjør Commissionstidenden Bestræbelser, for at reise sig igjen. Tirsdagen den 8de de skulde saaledes udgaae første N af en Avertissementstidende, en Fortsættelse af hiin, udgiven af et Jnteressentskab, der optager Avertissementer fra Abonnenterne til en bestemt Priis. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Hvad vi ikke selv vide og vore egne Anliggender, erfare vi som oftest af fremmede Blade. Saaledes fortæller det sidst ankomne Aftonblad, at Cancelliets Mening om Minoritetens Votum var meget deelt, idet nogle af de Deputerede holdt for, at Stændernes Fortolkning var den rigtige, Andre, at et Lovforslag i denne Henseende skulde forelægges Stænderne; hvorimod Præsidenten Stemann tilraadede Hs. Maj. at lade udgaae et Rescript desangaaende, som da ogsaa toges til Følge. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
J Sagen Auditeur Liebenberg contra Tiltalte Arvefæster Andreas Christian Schmidt. (Schäffer), der tiltaltes for at have afbrændt sin Gaard, og for ikke at have gjort hvad der stod i hans Magt, for at redde de fem Mennesker, som ved denne Leilighed indebrændte, er Mandagen den 7de December i Høiesteret afsagt følgende Dom: Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Auditeur Liebenberg tillægges i Salarium for Høiesteret, 30 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige. Ved den indankede Overretsdom var Tiltalte frifunden for Actors Tiltale og Actionens Omkostninger paalagte det Offentlige Hempels Avis" bekjendtgjør allerede det forfattede Overslag over Odense Communes Udgifter for Aaret 1841. En saa hurtig Expedition maa paa meget mere forundre Borgerne i de fleste afdette Stifts Kjøbstæder, da man her med Undtagelse af Nysted og Stubbekjøbing, ikke engang har faaet Regnskaberne for 1839 offentliggjorte. Vi ville nødig troe, at Grunden til denne utilgivelige Langsomhed skal søges hos Borgernes selvvalgte Repræsentanter, men hvad man i saa Fald er berettiget til at vente af dem som frisindede Mænd, nemlig, at de offentliggjør, hvem der bærer Skylden for denne Langsomhed, haabe vi de ikke ville undslaae sig for.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Ved atter at gjøre opmærksom paa, at de 3 Sager, som ere indankede for Høiesteret imod Byfogden i Frederikshavn, Overauditeur Lassen, ere stillede i Beroe, indtil den nye Sag, som er anlagt mod ham for hans Embedsforhold i det Hele, kan blive behandlet ved Høiesteret samtidigt med de andre, bemærker Kjøbenhavnsposten at Overauditeuren skal have forladt Landet. J Anledning af denne bemærkning, der giver Overauditeurens Fraværelse Udseende af en Undvigelse, læses en Bekjendtgjørelse i den Berl. Tid. uden Navns Underskrift, hvori det hedder, at Overauditeuren med Reise-Permission fra høie Vedkommende er afreist