Berlingske Tidende, 1770-11-26
London, den 6te og 9de Novbr. Hvad Sagernes Beskaffenhed imellem os og Spanien an saaer, da staaer alting endnu paa den forrige Fod. Den Lourier, hvis Medbringende skal bestemme Krig eller Fred, saa dog nu med første ankomme. Jmidlertid gaaer det med vore Søe Udrustninger saaledes fort, som om intet Fredshaab meere var tilbage, ja som en større Krig end med Spa lien, vist forestod. Adskillige Krigskibe maa efter de i disse Dage udstædte Ordre, endnu settes i tienstfærdig Stand, Endeel Stæder have foruden de Haand=Penge, som Hoffet der give de Matroser, som frivillig melde sig til Kongens tieneste, bevilget for sig besynderlige Haand=Penge. Saa liver for Exempel Magistraten i Edinborg enhver frivillig Natros, som er Søebefaren 2 Qvineer, og enhver anden Qvine, naar de inden den 30te huj. indfinde sig. Dessagtet vil det ikke ret gaae sort med disse Hvervinger, hvilket sesaarsag er at undre over, saasom Folket overalt ønsker Krig, sed Spanien, og Skibsfolket af den K. Marine kan vente heere Bytte end nogen Tid forhen, da man forsikrer, at let ved Uddeelingen af ethvert Bytte skal gaae langt billigere 1, end udi sidste Krig, og at enhver Gemeen skal faae deraf efter hans udstandne Fare, og gjorde Tieneste afpasset An sel, ja af Parlementet derfor skal blive garanteret. - resningen har ligeledes ey heller den Fremgang, som den saa andre Tider har haft, ey at tale om, at den formedelst egieringens Foranstaltning er meere indskrænket end forhen, en endog mange Tienestdygtige Folk blive under alle Slags forevendinger, endog af Øvrigheds=Personer, som skulle unserstytte de udsendte Presse=Commandoer, forsvarede imod samme, og igien givne frie. Det Exempel, som tvende af Stadens Oldermænd, Wilkes og Sawbringe, have givet, liver paa andre Stæder efterfulgt, hvorved man beraaber sig saa et Sted i Magna Charta, efter hvilket intet frit Men beske kan tvinges til Krigs=Tieneste. - Af vore Udrustlingers Vedvarenhed og Tilvaxt lader sig nogenledes slutte, vor stærkt Omkostningerne maa have formeret sig. Det er Primeligt, at Spanien skulle vilde erstatte os samme, i sær det vil være den fornærmede Partie, saasom det paastaaer, at vi have tilegnet os de Lande, som vi ved den Utrechtiske Fred havde afstaaet til Spanien, endskiønt ey ved udtrykkelig at nævne de Falklandske Øer, saa dog derved, at vi have givet Afstaaelse paa alle Americanske Øer, som ligge Sønden for Tropicus Capricorni, og bekræftet saadan Afstaaelse ved Tractaterne af Aachen og Paris. Men lad det end saa være, saa anføres paa vor Side: at Spanien, naar det holdt sig fornærmet ved at vi toge bemeldte Øer i Besiddelse, skulle have søgt at forskaffe sig Ret paa anden Maade, end skeet er, og at vores Fordrivelse fra disse Øer havde været en virkelig Fiendtlighed midt i Fred. Det er altsaa ikke saa meget Besiddelsens Ret, eller bemeldte Øers Vigtighed, som Spaniernes Borttagelse ved sammes Paastand, hvorpaa vort Hof seer, og hvorfor det fordrer Erstatning, og troer ey at kunde afstaae derfra; men hvad for en Erstatning kan erholdes, dersom ikke i det mindste Krigs=Udrustnings=Omkostningerne blive gotgjorte. Som sagt, man seer ikke hvorledes Krigen kan undgaaes, hvilken maaskee uden formelig Krigs=Erklæring, vil begyndes og fortsættes. - Man erfarer virkelig, at 2de af vore Krigskibe, som alt havde lagt ud for at gaae til den Middellandske Søe, have saaet ny befaling at seyle umiddelbar til Sydsøen. Maaskee flere Skibe have, uden at man veed det, faaet samme Ordre. - 3 Krigs=Chaloupper og 6 Transportskibe ere nu og afgaaet fra Plymouth til Jrland, for at indtage 4 Regimenter til Besætningernes Forstærkelse i Gibraltar og paa Minorca. Ved alle disse og andre Foretagender er den Spanske Ambassadeur, Fyrst von Masserano, opmærksom. Samme er nu ganske sund og langt meere munter end tilfoen. Han besøger og igien vore Ministre, anretter Giæstebuder for Adelen, og afsender ofte Depecher til Madrit. Man seer ofte ham og den Portugisiske Minister at komme sammen, hvilket giver Anledning til alle Slags Formodninger. Det hedder og at den sædvanlige Ansøgning om Forfriskelser var til Rio Janciro, et Portugisisk Establissement afslaget et fra Sydsøen kommende Engelsk Skib. Vist er det, at Ministerium i Lissabon endnu stedse er lige findet mod vore Kiøbmænd. Det er og vist, at Portugiserne, saavelsom Spanierne lade bringe store Qvantiteter af alle Slags Krigs=Munition til America. - J Forgaars den 7de huj. havde den Russiske Minister Hr. von Musin Paschkin, en lang Conference med den Spanske Ambassadeur i den sidstes Hotel.