Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-09-01
Eftersom fra Hans Kongl. Majest. Her General Admiral Grefve Tromp och Her Admiral Wilhelm Bastiansøn, med alle Hollandske Auxiliar - och Her Admiral Marqvard Rodsteen med nogle af de største Orlogs-Skibe vare til Kiøbenhafn revocerede, hafve de, Kongl. Ordre at efterkomme, den 26. passato tilig om morgenen taget deres Cours fra os. Men General Admiral Lieutenant Her Niels Juel blef beordret endnu længer i Søen at forblifve, Fienden end ydermeere afbrek at tilføye. Den 30. dito, som vi vare under Seil, halfanden Miil norden for den, saa kaldet, Svenske Jomfrue, kom en af vore Fregatter, som kryede i Søen, til os, och førde med sig en stoer Findske Skude med Planker, Beeg och Tiere, &c. som hafde taget sin Lading i Westerviig, och ville til Stokholm. Af Folkene, som vare paa denne Skude, hafver vi bekommet Kundskab, at Jndbyggerne paa Smaaland, vare ved høyeste Straf tilsagde, uden Forhalning, at føre en deel af de Materialier, som fandtis i deres Pakhuse, til Calmar, til de, der indløbne, Orlogs-Skibes Re parering som vare under Admiral Vact mesters Commando. Den anden deel, eller Resten af de Materialier til lige Brug, skulle føris til Stokholm, och den for Vinter, hvor til forbemældte Priser Skude virklig hafde gjort Begyndelsen. Dette Fiendens Forrehafvende i tide at forrekomme, hafver begge Brødre, Gen Admiral Lieutenant Herr Niels Juel och Baron Her Jens Juel for raadeligst befunden at holde Krigs-Raad, och alle Capitainer, som snarest lade til sig fordre, hvor paa Capitain Bovenfeld, med nogle Baade, med 150. Matroser besætte, blef beordret at lægge til Land, samme PakHuse, som vare 24. at afbrænde. Silde om Aftenen gjorde de Landing og holdte sig gandske stille indtil Dagen brød an, toge der paa deres Fart igiennem Skowen ad en ubaned Vey; Der de nu hafde marcheret nesten en stif Time, fandt de samme fornæfnde Pakhuse (de vare med allehaande, til Skib Bygning behørende, Materialier, och anden Munition, saa som Krud, Lunte, Tobak, &c. gandske fulde) och derhos, de, der til forordnede Jnspectores, sampt Arbeyds-Folkene, som intet toge sig vare for sligt et u-formodende Ofverfald, retererede sig i en til och hast, och uden nogen Modstand efterlode vore alt hvad der var, hvilket, intet und undtagen, gandske af Jlden blef fortæret. Efter at saadant var forrættet, begafve vore sig en Fierdings-Vey op i Landet, hvor de och afbrændte to Herregaarde, och tre Landsbyer. Fienden hafde vel actet at forhindre dem dette, formedelst nogle Bønder, som hafde rottet sig sammen, och blefve anførde af en Herremand; hand gaf lystig Damp paa vore, saa to af dennem blefve saarede, men der hand fornam at det var vores rette Alvor, och en af Fiendens Anførere, en Herremand, som var til Hest, blef af ofvenbenæfnte Capitain Bovenfeld skudt i Hofvedet, med en Kugle, at hand strax faldt død ned af Hesten, forlod hand vore, som forføyede sig til Floden igien, hvor de til os ankomme den 1. hujus, om morgenen heel tilig, och førde os udførlig Relation om deres Forrætninger. Jmidlertid var gjort Anstalt paa hvad Maade mand kunde ruinere den Handels-Stad Westerwig, af hvilken Fienden Aarlig har haft en meget stoer Jndkomst; da, formedelst den vanskelige Jndfart, ere der detacheret nogle af de lætteste Fregatter, vel med Matroser och Soldater besætte: Schout by Nacht Peter Morsing, blef, saa som ViceAdmiral, gifven Commando ofver den gandske Esqvadre, og Capitain Anders Dreyer commanderede det mindre Fare Tøy, Oberste Müller hafde 500 Soldater, och Schout by Nacht Floris Carstensøn 500. Matroser at commandere.