JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-25
Det af Professor Thorlacius forfattede Jndbydelsesprogram var af følgende Jndhold: Paa en Tid, da ædel Kjerlighed til Fædrenelandet i den Grad besteler enhver god Borger, at alle Stænder uden Forskiel kappes at offre sig og sit til dets Tarv, at hellige det Vaarens Sæd, Sommerens Frugt og Høstens Afgrøde, at indvie Ynglingens Styrke, Mandens Kraft og Oldingens Erfaring til dets Tieneste – syntes det ikke upassende at oplyse et Middel, som blandt mange andre de gamle Romere findes at have benyttet til at opvække og vedligeholde Medborgeres Mod under truende Farer, nemlig det saakaldte hellige Foraars Jndvielse. Denne Vedtægt spores, skjøndt i en noget forskjellig Skikkelse hos Gallere og Grækere, i det mindste omtale latinske Skribentere udtrykkeligen dens Brug hos disse Nationer; men meere sædvanlig og egen synes den dog at have været hos forskjellige Jtalienske Folkeslag, f. Ex. Sabinere, Picentinere, Ardeater, Samniter o. fl. Fra disse gik den over til Romerne, hos hvilke den fornemmeligen i den anden Puniske og i den Macedoniske Krig bragtes i Udøvelse, dog saaledes at dens Anvendelse hos dem deels var mere indskrænket, deels meget ædlere end hos andre Nationer. Ved at sammenligne alle de Steder, hvor det hellige Foraar omtales, erfarer man, at det tages i forskjellige, men altid i een af følgende Betydninger. Enten bruges det 1) om enhver Aarets Frembringelse, som et Folk under store offentlige Uheld lovede at hellige til Guderne; hvortil ikke blot Frugter og Jordens Afgrøde, men og alt Slags stort og smaat Qvæg henførtes. 2) Ophørte det Onde endnu ikke, saa tog man sin Tilflugt til Menneskeoftre; dog afskyede de fleste Folkeslag disse, og hvor Oraklerne syntes at fordre saadanne, gave de Sagen den Vending, at de til Offre bestemte Personer høitideligen devoveredes, og derpaa under visse Ceremonier fordredes af Landet. 3) Forsaavidt disse nødtes til udenlands at søge sig Opholdsteder, kaldtes endelig Colonister, der under saadanne Omstændigheder udsendtes, ogsaa det hellige Foraar. Af Romerne selv og i deres Historie bruges denne Benævnelse kun i den første af de omtalte Betydninger. Jndretningen stod hos dem i nøieste Forbindelse med andre borgerlige og militaire Foranstaltninger. Skjøndt blandet med Overtroe og bygget paa samme, omtales den dog altid med Ærefrygt, og selv dens sjeldnere Brug gjorde Folket, som det synes, desmere varsomme og religiøse i dens Anvendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Jndenlandske Efterretninger. Jmellem 2 af vore Canonbaabe under Søe-Lieutenant Bruuns Commando og 2 fiendtlige Krigsbrig ger er den 20de Junii forefaldet en Affaire, hvorom bemeldte Lieutenant har indsendt følgende Rapport til General-Commandoen i Fyen. Fornævnte Dags Morgen Kl. 7 krydsede Lieutenanten ud mellem Lyse og Skjoldnæs, Vinden N. W. og N. N. W. frisk Kuling med Søe. Klokken 8 1/2 fik han Sigte af 4 Seilere Syd for Als, af hvilke de 2 kjendtes at være Krigsbrigger. Da Lieutenanten saae dem bære ned paa sig, holdt han ind af og gik i Læe af den nordre Pynt af Bjørnøe, for der at modtage dem, ifald de skulde forsøge paa at løbe ind. De holdt begge ned til Grunden, men her vendte de og stode op mellem Als og Lyøe, Kl. 4 har de begge ned af Jndløbet til, og da deres Magt var for stor til at Lieutenanten kunde attaqvere dem længere ud, hvor der gik Søe, blev han liggende mellem Bjørnøe og Dyreborg. Den ene Brig var da omtrent en halv Miil fra den anden. Lieutenanten roede ud da den forreste Brig var ankommen mellem Grundene, og da den strax derpaa i Vendingen kom paa Grund paa den østre Ende af Knargrunden, gav Lieutenanten Jld paa ham. Den anden Brig kom strax til og lagde sig til Ankers en Kabellængde længere Nord fra den første. Lieutenant Bruun vedligeholdte en levende Jld, ofte saa nær at Fienden skjød med Skraae, indtil Kl. 9, da Lieutenanten af sin Ammunition ikkun havde 15 skarpe Skud tilbage pr. Canon, hvilket bestemte ham til at holde ind til Bjørnøe. De fiendtlige Brigger vare armerede deels med lange 18 og 12pundige Canoner, deels med svære Caronader. Fienden har lidt betydeligt paa Skrog og Takkelage, et af hans Fartøier blev skudt i Sænk og et andet Forstavnen ind. Han arbeidede hele Natten med at reparere og at losse fra den paa Grund staaende Brig, og syntes hans Hensigt at være at opbrænde den; men uheldigviis steg Vandet, hvorved han slap af Grund og blev buxeret ud Kl. 3 om Morgenen, da de begge gik bort tilligemed en Cutter, som var kommen op om Natten. Lieutenanten ventede efter Forstærkning fra Svendborg, men Norden Vind, Strøm og tyk Taage gjorde det umueligt for denne at ankomme for om Morgenen Kl. 8. Fienden var da forlangt borte og Søen for svær til at kunne forfølge ham. Paa Canonbaadene ere ingen faldne, og kun en Mand er bleven qvæstet; han mistede den venstre Arm. Den ene af Canonbaadene fik et Grundskud ret i Forstavnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Lieutenant Bruun roser meget Maaneds-Lieutenant Pedersens udviste gode Conduite, saavelsom det Mod, hvormed det hele Mandskab udmærkede sig i denne ulige Kamp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
General-Major v. Evald har indsendt følgende til ham fra Major v. Scholten, af det Sjællandske Jæger=Corps, indkommen Rapport, dateret Nivaae, d. 25de Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Capitain Wulfsen, som fører denne CaperSkonert, Mandal kaldet, paa 8 lange 4pundige Canoner, maae jeg tilligemed hans brave Mandskab give den Roes, at de vare særdeles raske og uforfærdede, og selv naar Kuglerne fra de fiendtlige Baade fløi over og om dem, fyrede de dog stedse med største Contenance, og vilde ingen forlade Skibet skjøndt Capitainen spurgte dem, om nogen ville i Land, men de forsikkrede ham at ville holde ud til sidste Mand, og da de havde bortskudt alle deres Carduser, blev 8 Mand sendt ned, som skar 2 Flag itu, og fyldte Carduser paa nyt, saa var og alt der til rede Haand, saavel at fornagle Canoner, at de i muelig meddende Tilfælde ikke skulle bruges mod os, som og at bore Huller i Skibet." Scholten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Oberst v. Bassewitz har indberettet: at den 24 d. M., da Postsluppen var underveis fra Langeland, til Omøe, lettede en i Nærheden værende fiendtlig Orlogsbrig, satte 2 Barcasser ud og gjorde Jagt paa Postsluppen. Den paa Omøe tilstædeværende Capitain Guldberg lod strax 2 pundige Canoner kjøre ned til Stranden, og Postsluppen naaede imidlertid Øen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Den Engelske Briig-Commandeur, fortrydelig over at see sig bedraget i sit Haab, kaldte sine Barcasser tilbage seilede Landet saa nær mueligt, og i det den vendte, sendte en 12 pundig Kugle ind til Byen. Den fik strax fra Landet 2 Kugler til Svar. 2 Fregatter, og endnu samme Brig anden Gang seilede derefter ind under Landet og gav hver ligeledes et skarpt Skud, som fra Landet tilbørlig blev besvaret. Jngen paa Omøe kom til Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
General-Lieutenant v. Castenskjold har ind meldt: at 6 af vore Canonbaade, som vare afgaaede fra Kjøge Syd efter, bleve ved Mandehovet i Gaar Morges angrebne af en Engelsk Orlogsmand. Canonaden varede en temmelig Tid, hvorpaa Fienden gik til Søes og forlod Baadene, som fortsatte deres Vel. En af disse blev lidet beskadiget, men vi have ved denne Canonade hverken havt Dede eller Saarede. Følgende patriotiske Træk indeholdes i en af Major v. Krebs, p. t. høistcommanderende Officier ved det Norske Jæger-Corps, afgivet og til Hans Majestæt Kongen af den commanderende General søndenfields, Hs. Durchlauchtighed Prinds Christian til Slesvig Holsteen, indsendt Rapport: To Mænd, ved Navn Niels Frang og Ole Wee, som for nogle Aar siden efter udtjent Capitulation bleve afskedigede fra det norske Jæger-Corps, yttrede det Ønske, da Landet blev indviklet i Krig, ogsaa at deeltage i det kjære Fædrelands Forsvar, og meldte sig med Ansøgning til den commanderende General om igjen at indtræde i Corpset, hvilket blev dem bevilget, og de begave sig derpaa strax til bemeldte Corps. Ved deres Ankomst spurgtes dem, hvad de troede at burde have i Haandpenge, Svaret var: at de ikke vilde gaae ind for Penge, da de troede at deres Pligt fordrede, at ogsaa de, som endnu havde Kræfter til at udholde Krigens Besværligheder, burde byde sig selv frem til at værne for deres Konge og Fædreneland; men de udbad sig kun, at de 5 Rdlr., som hver af dem havde modtaget til Reisen, maatte blive dem til Deel." De ere begge givte og have Børn. Hans Majestæt har med allernaadigst Velbehag bemærket denne roesværdige Handling af disse 2de brave Mænd, og befalet dens Offentliggjørelse. Hovedqvarteer Kjøbenhavn, d. 27de Junii 1808. F. Bülow, General=Adjutant og Chef for General=Adjutant Staben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Landfogden i Nordre Ditmarsken, Etatsraad Johannsen, Amtmanden paa Femern, Etatsraad Müller, og Borgermesteren i Slesvig, Etatsraad Bruyn, ere samtlige blevne udnævnte til Conferenceraader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Landskriveren i Søndre Ditmarsken, Justitsraad Niebuhr, der har indlagt sig en saa fortjent Berømmelse ved sin Beskrivelse over den bekiendte Reise til Arabien, som han foretog paa høisalig Kong Frederik den Femtes Befaling, og fra hvilken han kom allene tilbage af det hele Reiseselskab, er allernaadigst forfremmet til Etatsraad. Ligeledes er Amtsforvatter, Kammerraad Matthiesen i Pinneberg, benaadet med samme Titel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Hs. Exc. Statsminister Grev Schimmelmann er i disse Dage kommen tilbage fra Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Skrivelse fra Holsteen af 21 Junii 1808. Det Flensborgske Skib Esperance, som er frigivet af den Engelske Regjering, er i denne Maaned indløbet i Tønningens Havn. Det havde adskillige Officierer fra de Danske Vestindiske Colonier ombord, som ved disse Øers Besættelse bleve gjorte til Krigsfanger og sendte til Engelland, men siden erholdt deres Frihed, og nu ere afreiste til Kjøbenhavn. Med dette Skib indtraf tillige Byefoged Smith og adskillige andre Passagerer, hvilke sidste indtil videre ere blevne anholdte i Tønningen, siden de kom fra Engelland. Blandt disse Passagerer findes Oberstlieutenant v. Linsingen og Capit. v. Minnigerode, som begge ere fødte i det nuværende Kongerige Vestphalen. De have staaet som Officierer ved den Hannoverske Legion, og i denne Egenskab været med ved Toget til Sielland i forrige Aar. Efter eget Sigende ville de nu vende tilbage til deres Fødeland; om de erholde Tilladelse dertil, er endnu ubekiendt. Afskeed fra Engelsk Tieneste have de ikke kunnet forevise, og de paastaae, at det ikke er brugeligt i Engelland, at meddele de afgaaede Officierer en formelig Afskeed. Sæden og Græsset staae ypperligt allevegne her i Landet, og alt forener sig for at spaae os den ønskeligste Høst. De fleste Artikler ere og i en temmelig billig Priis, undtagen Colonialproducterne og de Engelske Fabrikater; imidlertid begynde de Fleste efterhaanden at indsee, at begge Deele langt fra ikke ere saa uundværlige, som man hidtil havde troet. - Ved Rendsborg er oprettet en stor Leir, og en lignende opslaaes i Nærheden af Flensborg. De Straahytter, hvoraf de skal bestaae, ere for største Delen færdige og tage sig meget godt ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Prinds Ponte-Corvo ankom d. 12 Junii fra sit Hovedqvarteer i Rendsborg til Kiel, for at bevidne H.M. Dronningen sin Ærefrygt. Hofequipagen og et Cavallerie Detachement kom ham en halv Miil fra Staden i Møde. Da Prindsen steg af i det til hans Modtagelse tilberedte Hotel, blev han complimenteret af alle Civil- og Militair=Autoriteter, som sammesteds vare forsamlede. Han forføiede sig derpaa til Slottet, spiste til Middag med H. M. Dronningen og er Aftenen derpaa igjen reist tilbage til Rendsborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
J Frederiksbergby er nu ogsaa oprettet en Kyst milits, der bestaaer af henved 150 Mand. Hver Søndag Formiddag øves Mandskabet i Vaaben uden forFrederiksbergslet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Hr. Stiftsprovst Plum har atter bekjendtgjort milde Gaver, af Beløb 629 Rdlr. 5 Mk. 2 s. Af disse anvendes 190 Rdlr. til Frue Kirkeskolts Fornødenheder, og det Øvrige til de Brandlidtes Hielp i den for disses Understøttelse nedsatte Kongelige Commission, hvoraf Doctor Plum er Medlem. Dette er den 18de Fortsættelse af Velgjørenheds Bidrag, som siden Bombardementet ere indkomne til Stiftsprovsten. hun Brunsvig, d. 2 Mast.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Da Kongen holdt sit Jndtog her havde den berømte Campe tilberedt ham en rørende Overraskelse. Paa Egidie=Torvet var anbragt en liden Lund af naturlige Træer, der vare forbundne ved Blomsterkrandse, sammenflettede paa mangehaande Maader. Midt i denne Lund var paa to ligefor hinanden staaende Amphitheatre et betydeligt Chor Børn af begge Kjøn samlet. De vare alle klædte i gammeltydsk Dragt, hvid og blaa, den Kongelige Farve. Hr. Campe var deres Anfører. Børnene forestillede Efterkommerne. J det Kongen nærmede sig denne Lund, traadte Hr. Campe frem, og udtrykte med faa Ord den Hylding, Uskyldigheden, ydede. Derpaa løftede han eet af Børnene i Veiret, og lod det overlevere et i dette Øiemed forfattet Digt. Hele Børneskaren istemte et hjerteligt, længe leve Kongen, hvorpaa hele Toget atter satte sig i Bevægelse og gik til Slottet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
London d. 20 Maji. J Forgaars holdt Thomas Thourton i Underhuset en vidtløftig Tale om den Jndiske Prinds af Arcotes eller Carnatiks ulykkelige Skjebne. Han anførte, at den gamle Nabob af Carnatik, Omdutul-Omrah har været een af det Engelske Compagnies trofasteste Allierede og en dødelig Fiende af Hyder Ali. Uagtet denne Prinds er død midt under de Engelske Tropper, saa anordnede han dog, at een af hans ældste Sønner, som var 17 Aar gammel, skulde følge ham paa Tronen. Men aldrig saasnart var den gamle Nabob død, førend de Engelske Commissairer lode den unge Prinds arret tere, under det Paaskud, at han havde staaet i hemmelige Forbindelser med Tippo Saib og Hyder Ali, og confisquerede derfor hans Land. J Forhørene viste imidlertid denne Prinds sig dog meget standhaftig, og man kunde ikke faae ham til at gjøre nogen Tilstaaelse. Omsider fik Engellænderne en vis Agemuul Dowlah, Prindsens Formynder, under Løvter og Trudsler, til at antage Kronen. Nogle Dage derpaa døde Prindsen, som man troer paa en voldsom Maade. Hr. Thourton foreslog derpaa, at lade den sidste Ostindiske Gouverneurs Fremfærd parlamentarisk undersøge. Discoussionerne bleve gjournerede. - Den 19 Maji gjorde Hr. Romilly en Motion angaaende de Engelske Criminellove, og paastod, at de vare meget feilfulde og overhovedet for strænge. Af Menneskelighefulgte derfor mange Benaadigelser. Saaledes ere i Aaret 1803, af 350, der vare dømte fra Livet, kun 68, og i Aaret 1804 af 225 kun 67 blevne henrettede. Paa denne Maade blive formedelst Lovenes unyttige Strænghed mange benaadede, der ikke fortjene det. Dette er et slet Exempel for Tyve og Forbrydere. Dernæst ere Fangerne ofte indspærrede et heelt Aar, uden at deres Proces er begyndt, hvorved mangen en stakkels Mand ganske ødelægges. Heller ikke faae de Fanger, der sættes paa fri Fod igjen, nogen Erstatning. Der opstod herover en temmelig levende Debatte, og den af Hr. Romilly begierte Tilladelse blev tilstaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
St. Petersborg d. 28 Maji. De til Reval, Riga og Libau ankomne Skibe med Colonial- og andre Varer have endnu ikke faaet nogen formelig Tilladelse til at losse, fordi deres Certificat, at deres Ladning ikke er nogen Engelsk Eiendom, endnu ikke er bleven prøvet og befundet rigtigt. - Det Corps af 900 Mand, som under Admiral Budisko havde besat Den Gothland og igjen rømmet den, skal allerede være kommet tilbage til Libau. – Det var d. 18 Maji, at Øen blev rømmet. Den Svenske Admiral Ceder strøm ankom med 5 Linieskibe, 1 Fregat og nogle andre smaa Fartøier, som foregave at have 5000 Mand Landgangstropper ombord. Den Svenske Admiral sendte en Parlementair til Contreadmiral Budisco, med en Opfordring til at overgive Øen godvillig, hvilket han ogsaa gjorde. Keiseren, med Føie misfornøiet over denne Adfærd, har ladet Contreadmiralen sætte under en Krigsret, og baade ham og hans Folk arrettere. Man beskylder denne Admiral for, hverken at have sat denne vigtige Plads i tilbørlig Forsvarstand, under de 3 Uger, han opholdt sig der, eller tilbørlig underrettet sig om Fiendens Styrke, da det var umueligt, at den anførte Escadre kunde føre 5000 Mand. - Den Østerrigske Minister ved vort Hof, Greve v. Meerveldt, laver sig til sin Afreise. – Efter Grev Romanzows Forslag skal ved det herværende Værft oprettes en Skibsbygningsskole for 20 Elever af Kjøbmandsstanden, til hvis Underholdning Keiseren, har bevilget de fornødne Summer. Sex af disse Elever underholdes og undervises ganske paa Regjeringens Regning. De øvrige betale 100 Rubler, aarlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Paris d. 6 Junii. Naar den store Statsjunta er samlet i Bajonne skal den ny Konge af Spanien høitidelig udnævnes. - Kongen af Neapel er d. 2 Junii ankommen i Lyon. - General Menou er bleven udnævnt til General Gouverneur over det forrige Toscana. – J Handelstaden Chalores ved Saa ne er det i denne Tid overordentlig levende. Fra alle Kanter tilstrømme Varer, bestemte til Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
J en Landsby i Taro-Departementet hørtes d. 7 Junii ved stille Luft og klar Himmel to stærke Explosioner, foran hvilke der ikke gik nogen Lynild; paa disse fulgte nogle mindre heftige, der endtes med en Steenregn. Een af Stenene faldt 50 Skridt fra en Bonde, der arbeidede paa Marken. Den gravede sig ned i Jorden og var saa gloende heed, at han maatte grave den op med sin Spade. Et Stykke af denne Steen er af Ministeren for det Jndre bleven sendt til det naturhistoriske Museum. - Keiseren har sendt det første Bind af dette Museums Beskrivelse, prægtig indbundet og prydet med det Franske Vaaben, til Keiseren af Rusland. – – d. 18 Junii. Cardinal Erkebiskoppen af Paris er død i en Alder af 98 Aar 8 Maaneder. Han har været Bisp i 56 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Da een af hans Venner nogle Dage førend hans Død vilde give ham Haab om Bedring, sagde han smilende: ak, min Døbeseddel indeholder min Dødsdom. - Han havde aldrig været syg eller kjendt nogen Alderdomsskrøbelighed. Læger brugte han aldrig, og derfor samtykkede han, maaskee for sildig i, at Hr. Portal blev hentet, da en haardnakket Cathedral=Snue havde kastet sig paa Brystet Han er snarere død af Sygdommens Heftighed end af Alder. Da een af hans Betienter vilde række ham en styrkende Drik, sagde han: "læg Døden ingen hindring i Veien. - Da den Spanske Krone i denne Tid skal bortgives, hedder det atter, at nogle kronede Hoveder skulle forflyttes, at en ny Konge af Portugal skal udnævnes og at adskillige Stater skulle forenes med andre. Kongen af Neapels Reise til Bayonne ansees for Begyndelsen til denne vigtige Begivenhed. – J Paris troer man temmelig sikker, at naar Engelland tilstaaer Nordamerica Neutralitet, saa vil den Franske ligeledes erkjende den. Dette Rygte trøster Publicum under den nærværende Dyrhed, thi ikke lonien, ved hans Afreise, var i fuldkommen god Stand, Besætningen talrig og ved bedste Helbred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
J Paris er nylig udkommet et historisk politisk Værk under Titel: Atlas historique, gendalogique, chronologique & geographique, par leSage, indbefattende 33 Kort og historiskegenealogiske og chronologiske Tableaus. Titelvignettet forestiller et lidet Kort over Europa med Underskrivt: Europas Tilstand i Aaret 1807. Paa dette Kort læses blot: Empire francais, Monarchie Prussienne, Dannemare, Empire d'Autriche (det Franske Rige, Kongeriget Preussen, Østerrige) ere betegnede med Navne og Farver, Suede, Empire Russe, Empire Ture. (Sverrig, det Russiske Rige, det Tyrkiske Rige) ere blot betegnede med Navne, men have ingen Farve. Det Franske Rige strækker sig med eens Farve fra Portugal af over Spanien til Dannemark i Norden og Preussen og Østerrige i Østen. Af alle de i denne Strækning værende Lande er blot Holland betegnet med Navn og Grændse puncter. Mellem Portugal og Spanien findes Grændsepuncter, men ikke mellem det sidste og Frankrige, her blot Pyrenæerne betegnede. Ved Empire francais er anmærket: Partie federative en 1806 a anjourdhui an dela de 70 Millions d'Habitans. - Paa det efterfølgende Kort over Europa anmærkes: Europa i Januarii 1808. Her ere alle Stater betegnede med Farver og Navne. Det Franske Riges Farve strækker sig nu ogsaa over Dannemark og Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
J Frankfurt am Mayn og paa andre Tydske Vexelpladse er Pengemangelen i denne Tid overordentlig stor. Den ansees som en Følge af de mange og store Speculationer med Colonialvarer. Disconton er 12 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
Man anfører nu i offentlige Blade Hovedindholdet af de to sidste Noter, der ere vexlede mellem Paven og den Franske Regjering. Den Franske Regjerings Note af 3 April indeholder i det Væsentlige et Svar paa Pavens endelige Beslutning, hvori den pavelige Legats Bortkaldelse ansees som en Krigserklæring, og tillige erklæres, at Krigsrettighederne ikke allene tillade fiendtlige Landes Besættelse, men ogsaa Landsforfatningens og Regjeringens Forandring. - Det hedder, at Paven i Følge heraf vil blive nedsat til Biskop af Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
J Pavens Svar af 19 April hedder det, at han ved sin Plads og Tænkemaade er en Fredens Første, og ikke har tænkt paa at begynde en Krig med Frankrig, at han taalmodig vil bære de Liddelser, der falde i hans Lod, og trøste sig med den hellige Skrivts Ord &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-28
De nyeste Krigsefterretninger fra Norge ere følgende: Efter en Jndberetning fra den commanderende General v. Krogh til H. M. Kongen, var Fienden, omtrent 3 til 400 Mand stærk, fordet meste paa Skie gaaet over Grændsen mod Brekken, hvor en Feldtvagt af 100 Mand, under Capit. v. Bernhofts Commando cantonerede. Stedets Ubeqvemhed til Forsvar og Fiendens Overlegenhed nødte Capitainen til at retirere. Han lagde sig i Baghold, 2 Mile fra Røraars, hvor han oppebiede Grenadeer Bataillonen Sommerschields Ankomst. Fienden retirerede af Frygt for at blive angrebet, efterat have borttaget alt hvad han kunde medbringe fra de der omkring liggende Gaarde. Ogsaa ved Suhl og paa Malmangens Vand viste han sig, men han gik strax tilbage, da han øinede vore Patrouiller. – Efter en Jndberetning fra Prinds Christian August til Slesvig=Holsteen er siden sidste Rapport intet af Betydenhed forefaldet. Fienden holder sig endnu paa den østre Side af Vandene, hvor han ikke tør vove sig frem, og har trukket sig tilbage fra Vest- og Østmarken, uden at foretage noget; Russernes Fremrykken ansees for Aarsagen til hans Tilbagetog. - Oberst v. Staffeldt beretter, at Fienden i største Hast er retireret over Magnor til Ed, men at han ikke kunde indhentes, fordi han havde brændt alle Broer. – – Sex af vore Canoncerchaloupper, under Lieutn. Suensens Anførsel, have d. 25 Junii havt en hæderlig Dyst med et Engelsk Orlogsskib ved Kjøge. En levende Canonade underholdtes i 65 Minuter. Vore Canonbaade vedbleve at beskyde det fiendtlige Skib agter ind, og forfulgte det omtrent 1/2 Miil ud i Søen. Paa den hele Flottille er ikke en eneste Mand dræbt eller saaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fod ganske Femte Aargang. No. 76. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 2 Julii, 1808. Kjøbenhavn i det nittende Aarhundrede. Fortsat.)¬