Berlingske Tidende, 1813-06-28
Görlitz, den 30te Mai. Kort efter Slaget ved Lüten gik en 3000 Train og Bagagtvogne, foruden andet utalligt Kiøretøi og Haandheste, i eet Træk igiennem vor Stad. Det var et Nomadetog af i Vogne og Kibitter levende Nationer. General Wittgenstein, hed det, vilde ikke længere have dem ved Armeen og de skulde over Bunzlau gaae tilbage dag Oderen. - Mere end 3000 saarede Russer og Preusser bragte man efterhaanden hid, da ingen flere kunde faae Plads i Bautzen; alle offentlig: Bygninger, Kirker, Skoler, Vertshuse bleve fyldte dermed; rummelige Barakker bleve byggede; og dog var den tilstrømmende Mængde stærkere, end at den paa nogen Maade kunde faae Rum. Vore Begravelsespladse fik hver Nat en rig Andel. De der kunde flyttes bleve førte til Lan ben. Alle Sale i det herrnhutiske Establissement Nieski to Mile herfra vare ligeledes fyldte med Saarede. Efter et maadeligt Overslag vare der og her tilsammen en 14000 saadanne. Velhavende Officerer gik tildeels til de bøhmiske Bade, hvor de giæstmildt bleve modtagne Alle Jndvaanere maatte levere Sygefornødenheder og til de Saareden Forbindelse fattedes Hænder. Pludselig indtraf den befaling, at alle saarede Russer skulde bringes til Bunzlau og det langt større Antasaarede Preussere til Glatz over Zittau. Kosakkerne æskede, i en Om treds af fire Mile Heste, Oxer og Køer til Transport. Nu kom Efterretningen om de Allieredes Tilbagetog til Bischeffewerda og Bausen, Begge Monarker havde deres Hovedqvarteer i Wleschen. Samtlige Gesandtskaber og andre Omgivelser med 600 Officerer, alle Kontorer, o. s. v. kom til Gørlitz. Man havde endog her, under Forsæde af Baron Reisach Sternberg, oprettet etslags Forvaltningssenat for LausikNogle Landsældste og Borgmestere af Sexstæderne bleve nødte til at indfinde sig derved. Men Jntet kom til Endelighed. Ministren v. Stein og v. Aloplus vare nærværende, men tage ingen Deel i Forvaltningen. J øvrigt vare Alle ved godt Mod. Det planmæssig gjorte Tilbagetog vilde (hed det) fra Banken af, hvor en klippefast Stilling, bød Fienden, saameget des vissere igien danne sig til Angrebokrig, som Barclay de Tolly med 25000 Mand var ankommen paa det høirFløi imellem Sagan og Sorau. Mange Familier agtede imidlertil med deres bedste Eiendomme til Zittau og derfra til Bøhmen. Baden stedet Lieberda blev ganske fuldt. Den 21de var Kanonaden frygtelig. Alle løb som gale omkring i Staden iblandt hinanden; Flygten, Kiøren, Riden tiltog hvert Øieblik. Man havde daglig seet indbringe Hobe af Fanger, hvoriblandt hundrede Dalmatiere og Crontere, samt 4 Officerer med deres Decora tioner, fik frit Aftog til Bøhmen; men nu ophørte al Orden. Den 22de om Morgenen tidlig brøde alle Gesandtskaber tilsomt op herfra Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen kom ikke, som man havde bebudet os, igjennem Staden; men gik imellem Gørlitz og Nierk til Bunzlau. De russisk preussiske Armeer trak sig nu i fuld Marsch til bage for vore Øine, dog bestandig i god Orden, fordi deres Rytterie tækkede dem; de gik over de to Reisbroer og alle Veie paa høire og venstre af Schlesien. Ved Reichenbach og Markersdorf stod endnu Milstadowitsch og dækkede modig Tilbagetoget med nogle Batterier, hvilke vældig tordnede. Siden kiørte man bagved Benad ser Kanoner, op og Kavalleriegimenter af russiske Garder satte sig her paa Høiene. Fra alle Huse og haver i Forstæderne blev der fourageret og med Magt samlet Mundforraad. Den derpaa følgende Nat var rædsom. Horisonten stod som i Lue, da adskillige Landsbyer rundt om brændte. Ly giennemkrydsede Mørket. Et hæftigt Tordenveir med Regnskyll gjord Scenen end høitideligere og gyseligere. Hen paa vor Neisbro førte man Straa til en anden Lystild; og Kl. 6 om Morgenen anlændte man virkelig denne Bro; Skibsbroen slog man i Stykker. Hin Bro brændte af ned til Grundhielken; med Nød blev Møllen reddet. Paa Høiene ved Neisse Forstad og henad Hennersdorf stode Kosakker, Dragoner og Kanoner. Kl. 10 kom den forreste Fortogt, bestaaende af sachsiske Dragoner og Skarpskytter under Wolfersdorf og General Lessing. Nu gik Skydningen for sig paa begge Sider ; Dragonerne satte igjennem Neisse og angrebe tappert, men maatte, da ved Møn og Hennersdorf stærkere Korpser viste sig, trække sig tilbage. De si imidlertid snart Forstærkning og Fienden veeg ganske. J Begyndelsen, af Fægtningen fløi mange Kugler ind i Staden, men Jngen af den beskadigede eller tændte. Samtlige Sachser gik paa en i største Ha seirrige Napoleon med sine Garder i prægtigt Tog ind i Staden. En ny Scene aabnede sig. Henimod Kl. 1 om Middagen red den maatte strax lægges Haand; alt Tømmer fire Mile vidt opbødes der Fløden i uafbrudte Rækker, Regiment for Regiment. Paa Neisbroen, Snart vare endnu to Skibsbroer færdige. Tropperne defierede overtil. Til den ene Skibsbro kom efter faae Timer to andre. Ved Neumams have blev strax en Skandse anlagt, hvorved Alle maatte hielpe. Om Aftenen var Staden, hvilken Keiseren havde lovet Beskyttelse og Bevarelse, prægtig illumineret. Da af de bortdragne Krigere Jntet var blevet levnet af hvad Mennesker og Heste behøve til Livsophold, herskede den 23de og 24de Maj i Staden største Nød; intet Brød, intet Salt, ingen Drikke af nogen Slags kunde tilveiebringes. Under 50 Rdlrs. Straf maatte Jntet udleveres til Nogen uden til Soldaterne og alt maatte ind i Magasinerne. Skildvagterne stode hos Bagerne og Slagterne. Om Aftenen Kl. 10 besøgte Keiseren tilfod den ved den samme Kanonkugle, der havde dræbt Hertugen af Friauld og General Kirchner, haardt saarede General Bruyere. Kuglen havde borttaget begge hans Been. Næste Morgen besøgte Napoleon ham igien til Hest, kyssede ham ved Afskeden og anbefalede den opmærksomme Værtinde i Huset hans Pleie. Den 24de blev Keiseren i Görlitz. Den 25de afreiste han Kl. 11 med Garderne til Bunzlau. J Staden herskede al mulig Orden. Paa Landet blev Slændigheden desstørre. Marodørerne, Armeernes Schakaaler, dreve der deres Uvæsen skrækkeligen. J Leopoldshavn afbrændte, under Fægtningen den 23de, Præstegaard, Skolehuus og syv Bøndergaarde. Alene i Waldau, en Landsby der tilhører den agtede historiske Forsker og Forfatter v. Anton, bleve 120 Huse et Rov for Luerne. Den 26de rykkede 3000 Westphalerne ind hos os. Siden den 27de staaer en Batallion af det sachsiske Jnfanterieregiment Low her i Garnison. Sexstaden Lauban er reddet. Men Bertelsdorf er næsten ganske afbrændt.