JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Det siges, at Feldtmarschal Wurmser nu skal paatage sig Overcommanden over Armeen paa de italienske Grændser, og at Oberste Dietrichstein med dette Budskab er sendt til denne graahærdede Helt. De Vins har afslaaet den ham tilbudne Commando over den italienske Armee. Toldvæsenet har faaet befaling, at anholde alt Gods, der vil gaae til Triest, da man høylig frygter, at de franske Tropper vil være der, inden vore kunne komme did.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
London, den 17de Junii. Det nys meldte Rygte, at Ministrene skulle være sindede, ikke at tilstaae Keiseren noget mere Laan, synes at stadfæste sig. De skulle være bragte til denne Beslutning ved eftertrykkelige Forestillinger fra Banken, at den offentlige Credit kunde lide, naar flere Penge udførtes. De her bekomne Efterretninger om de ulykkelige Krigsbegivenheder ved Rhinen have derfor ikke videre bragt Stoks til at falde, siden man nu begynder igien at troe, at disse, da Keiseren ingen videre Hielp har at vente, ville fremskynde Freden. Men om Engelland vil, eller kan giøre Fred, bliver et Spørgsmaal, ved hvis Besvarelse mangen før torde høre sit Ønske, end sit Haab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Man har her tilforladelige Efterretninger, at langs de hollandske og franske Kyster fra Vliesingen og Ostende til Dunkirchen og Dieppe hele Floder af Kanoneerbaade og smaa Transportskibe udrustes. Vore Oppositionsblaade meene, at Spaniens Udrustning af 36 seilfærdige Linieskibe staaer i Forbindelse med denne, og at dermed ikke sigtes til andet, end de Franskes Yndlingsproject, en Landgang paa Engelland, eller Jrland (hvilket sidste Sted de, hvis ellers Efterretningerne i den sidste Genius der Zeit ere paalidelige, ikke torde blive saa uvelkomne). Der er vel givet befaling, at fordobble Land milicen, afstikke de fornødne Leire ved Kysterne, og forstærke Observationsfloden i Canalen; men det er vel sikkert, at de Franske ikke tænke paa nogen Landgang, i det mindste ikke i Engelland. Det Rygte (der ogsaa er gaaet i Paris) at de virkelig alt skulle være landede i Jrland, er ugrundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Ministerial-Tidenderne mælde, at hele Øen St. Lucia skulde være indtaget af de engelske Tropper; men Oppositionsbladene, som indeholde Efterretninger fra St. Lucia af slette May, paastaae, at først een Post er indtaget der. Fortet Mornefortium forsvares af 4000 Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Prindsen af Wallis opholder sig siden den 3die aldeles paa sit Gods og fra Carleton-House. J Forgaars blev, i Anledning af Misforstaaelsen mellem ham og hans Kone, holdet Geheimeraad, hvor Greverne Cholmondeley og Mora mødte, og afgav Beretning om deres hidtil gjorte Skridt, for at udvirke Forliig. Dronningen har ligeledes herom holdt en Conference, hvortil Lady Jersey (!) var kaldet. Man forsikkrer Prindsessen, fordrer, som Præliminair=Artikel, at det skal overlades hende at udnævne alle til hendes Hofstat hørende qvindelige Personer. Det hedder nu, at Dronningen har forbudet Lady Jersey Adgangen til Hove og til Carletonhouse. En fra Hertugen af Brunsvig hidsendt Coureer har havt adskillige Samtaler med Prindsen af Wallis, og er derpaa reist tilbage til Brunsvig. Prindsen har havt en Privataudients hos sin Fader. Prindsessen, kiørte i Gaar en Spadseretour, og havde Hertuginden af Devonshire (Fores navnkundige patriotiske Veninde) hos sig til Taffels i Carletonhouse. Hertugen og Hertuginden af York kom og fra deres Lyststed, og besøgte hende. Prindsen af Wallis besøgte derimod sin Broder Clarance.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
London, den 21de Junii. J Gaar løb man med det Rygte, at der vilde skee en Forandring i Ministerio, Lond Thurlow igien blive Storcanzler, og Formed sine Venner faae de øvrige Statsembeder. Den blotte Formodning virkede saameget paa Pengemarkedet, at de offentlige Fonds steeg henved to Procent; fordi med en saadan Forandring er forbundet et Fredshaab, og det synes aldeles nødvendigt at ændre de hidtil fulgte Forholdsregler. Underhandlingerne til at bilægge Tvistighederne i en vis høy Familie, ere, efter vore Blades Forlydende, alt afbrudte. Man taler endog om en forestaaende Skilsmisse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
J Cadix ligge 38 Linieskibe udrustede, og tolv andre giøres seilfærdige. Gibraltar trues meer og meer med spansk Beleiring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Haag, den 21de Junii. Vor til Spanien bestemte Gesandt, Professor Walkenaar, har kun opholdt sig faa Dage i Paris, og er derpaa afgaaet til Madrid. Forgaars er uformodentlig de to Conventmedlemmer Lastevenon og von Pohlen gaaet herfra til Paris, og det hedder, deres Reise er, i Anledning af en offensiv og defensiv Alliance, der af Frankerig, Holland, og Spanien skal sluttes mod Engelland. Ogsaa vil man her have Efterretning fra Malage, at 40000 Mand Spanier drage sig sammen i Andalusien, og ere bestemte til at beleire Gibraltar, hvis det kommer til Brud med Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Den italienske Grændse, den 13de Junii. De Franske skal den 9de have begyndt at bombardere Mantua; Beaulien skal derimod være rykket frem igien, og sat en Deel af sit Centrum i Bevægelse af Verona. Breve fra Livorno indeholde den Efterretning, at de corsicanske Jnsurgenter skulle have bemestret sig Vicekongen Ellut, og var 4000 Mand stærk draget ind med ham i Bastia, hvor han havde maattet give sit Samtykke til forskiellige Forandringer, og lovet at sammenkalde et nyt Parlament.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Wien, den 18de Junii. J Gaar var Statsraad i Keiserens Overværelse, og vare og den russiske og engelske Gesandt tilstæde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Fra Jtalien lyde Frankfurt, den 21de Junii. Det er lykket de Efterretningerne meget bedrøvelig. Franske, at sætte over Etschfloden, og Beaulien er i en Stilling, der hindrer ham at lade sin Armee agere. Efter nogle Efterretninger fra Jnspruck den 11te skulde de Franske virkelig være indfalden i Vintschau, og altsaa Tyrol og Forøsterrig være i Fare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Om det wienske Hofs Freds indelag skal man være meget uvis. Gaaer det efter nogle Ministres Raad, fortsættes Krigen saa længe, som mueligt; derimod paastaae andre, disse Ministre snart torde gaae af.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Paris, den 20de Junii. Man forsikkrer, at Fredspræliminarierne med Østerrig den 17de skulle være undertegnede, og Freden saa godt som sluttet. Skiøndt intet herom er officiel bekiendt, synes dog denne Efterretning at stadfæste sig. Drouet har været for 500s-Raadet, og svart meget slet for sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Basel, den 18de Junii. Hr. Barthelem har faaet tilforladelig Efterretning, at Vaabenstilstanden, mellem Neapel og Frankerig er sluttet, og ikke uden Opoffrelse fra Neapels Side. (Andre Tidender tale meget krigisk om Neapels Rustninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Wesel, den 23de Junii. Det Nederlag, den franske Armees venstre Fløy under Lefevre den 5te har liidt ved Wezlar, har nødt Hovedarmeen at retirere, for ikke at faldes i Flanken, hvilket ogsaa saa hurtig er skeet over Neuwied, at de Keiserlige om Aftenen den 20de alt var i Dentz og Beuel lige over for Cøln og Bonn, og true Dusseldorf med en Beleiring, ogsaa har den 19de ved Nimroth været en nye Fægtning, hvor de Franske vel have fægtet som Løver, men dog tabt meest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Manheim, den 20de Junii. De Franske angreb i Morges meget stærkt den forskandsede Leir ved Manheim, og satte sig efter meget Tab fast i Rhengenheim, Frankenthal og Oggersheim besatte de i Forgaars Kiøbenhavn, den 1 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Den 13de April er Capitain Georg Christopher Stiirup allernaadigst udnævnt til Tolder i Foldingbro.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Den 4de Mai er Secretairen ved Commandantskabet paa St. Thomas, Frederich Wilhelm Berg, ligeledes til Told- og Consumtions-Casserer i Helsingøer, og Veier mesteren i Bergen Christian Detlew Frisch til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Horsens. Den 18de May er Copiisten i det nordenfieldske Told- og Consumtions=Contoir Rasmus Polder ligesaa til Told- og Consumtions Jnspecteur i Ebbeltoft. Den 27de Mai er Copiisten i General Land-Oeconomie= og Commerce-Collegium Thomas Hammond ligesaa til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Øster-Risøer, og Henrich Carstensen til Toldcontrollør i Helligenhaven. Den 10de Junii er Studenten, Jonas Beldring ligesaa til Copiist i det nordenfieldske Told- og Consumtions-Contoir under General-Toldkammeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Den 27de Mai d. A. har det behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at anbetroe Ober=Commandoen ved indtreffende Jldebrande her i Staden, til Hr. General-Major ved Jnfanteriet og Commandant over Citadellet Henrich Ernst von Peimann, hvorimod hvad i Henseende til øverste befaling var anordnet ved Forordningen af 9de Mai 1749 i Slutningen af den 33te §. herefter ophører.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
J Tallotteriets 607 Trækning i Altona, den 28de Junii, udkom følgende Nummere: De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 6 Sk., heftet 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Kiøbenhavns Aar. No. og tion, anlands, duun, Post-Tidender, som huus. al Mandagen, den 4 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Regensborg, den 20de Junii. Den russiske Keiserinde har ladet Rigsdagen giøre en mundtlig Erklæring af Jndhold: at hun ved sin levende Andeel i det tydske Riges Vel med megen Opmærksomhed har betragtet Krigens Løb, og kunde derved ligesaalidet nægte den Omhue og Jver, som flere Stænder i nøye Forening med Rigets Overhoved til den almeene Sags Forsvar have viist, sit bifald, som hun paa den anden Side, med Beklagelse maatte see, at ikke alle havde forholdt sig med lige Overeensstemmelse og Jagttagelse af deres Rigstandsforpligt. Ved det nøyeste Venskab og de nye Forbindelser med hans romerskekeiserlige Majestæt maatte hun giøre det til sit særdeles Anliggende, for at opnaae en ærefuld Fred, indstændigen at formane Rigets Lemmer, og Stænder troeligen at opfylde deres hellige Forpligtelser til hans keiserlige Majestæt og Riget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Schwaben, den 16de Junii. Ludvig den 18de er nu givet frit Valg, at opholde sig enten i Rothenburg eller Stockach; men endnu opholder han sig hos Conde. De republikanske Soldater ved Rhinen raabe ofte til Condes: J have Kongen, og vi Kongeriget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Thorn, den 18de Junii. Fra Warschau mældes følgende: da adskillige Personer, der have Fordringer, paa Kong Stanislaus Augustus, have prøvet herom at indstævne ham for Retterne, er udgaaet en Erklæring, at sligt ved ingen Ret maae antages, da deslige Fordringer desuden skulle blive afgjorte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Berlin, den 25de Junii. Efter Forlydende skal vort Hof endnu ikke have opgivet alt Haab ved sin Mægling, at tilbagebringe Roligheden i Tydskland, og man formoder, at de med den franske Republik uafbrudt fortsatte Underhandlinger have med vigtigere Gienstænde, end blot Demarcationsliniens Fortsættelse, til Gienstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
London, den 21de Junii. J Gaar indløb Depecher til den herværende spanske Gesandt fra Paris. Den preussiske Envoye Baron Jacobi, der paa denne Tid i forrige Aar gjorde en Reise til Frankerig, er atter i Begreb med fra London i et meget vigtigt Anliggende at reise til Paris. Grev Metternich ventes her fra Wien. J Hoftidenden fra den 18de ere General Abercrombies Officialdepecher fra Vestindien bekiendtgjorte. De bekræfte først, at den hollandske Colonie Demarary den 22de April er overgivet til den engelske General Whitee, samt tillige 70 der paa Floden med Ladning liggende Skibe, der for det meeste skulle sendes til Engelland, en hollandsk Fregat paa 24, og en Cutter paa tolv Kanoner, og en fransk Kaper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Fra St. Lucie lyder derimod General Dalrymples Depeche ikke nær saa gunstig. Den med 1700 Mand den 27de April i Choibay landede General Campbell har vel bemestret sig begge de faste Høye, Morne Chabot, og Morne Duchassaur i Nærheden af den af franske stærkt besatte Hovedpost Morne fortimer, hvorved 50 Fiender dræbtes, og 200 Geværer gjordes til Bytte. General Marshead landede derpaa i Anse la Roy, og kom i Besiddelse af den store Cul de Sag, men Communicationen er overmaade besværlig, og Abercrombie skriver, der vil have Tid og Møye til at oprette de fornødne Batterier med Morne Fortune, som Fienderne med 2000 veløvede Negre, og nogle 100 blanke Tropper forsvare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Jndtagelsen af Morne Chabot kostede de Engelske 13 døde, og 68 saarede og savnede. Den 1ste Mai mistede de i en Fægtning 50 Døde, hvoriblandt adskillige Officerer. Den 3die May bemestrede de sig vel Seche og Chapius Batterierne, som bestryge den store Culde Sae, for der at skaffe deres Skibe et sikkert Leye, men Tropperne bleve ikke vedbørligen understøttede, og maatte med Tab igien forlade Batterierne. Den 21de vedvarede Beleiringen endnu, de Engelske havde alt mistet henved 600 Mand og 26 Officerer, men lovede sig meget af et nys aabnet Mørserbatterie. Prindsen af Wallis Gields beviser falbydes med en Discont af 16 17 Procent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Vor Handel paa Levante lider meget ved de Franskes Seire, og paa Livorno vil ingen mere assurere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Man venter i vor Bye Basel, den 17de Junii. en pavelige Nuncius at negotiere Fred for sit Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Strasborg har man alt for nogen Tid siden maattet af seende til Paris alle de Skrifter, der angik Rhinskibsfarten, og Eiendommene paa den anden Side af Rhinen, hvilket man troer at være skeet, formedelst Fredsunderhandlingerne med Østerrig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Paris, den 17 20 Junii. Det synes at stadfæste sig, hvad fra Strasburg blev skrevet, at østerrigske Underhandlere vare komne der igiennem Byen, for at gaae til Peris, ja man forsikkrer endog, at de for adskillige Dage siden ere ankomne her, have havt Andients hos Directoriet, som derpaa en heel Nat havde været samlet, og at Præliminairerne skulle saa godt som være undertegnede, hvoraf man inden faa Dage paastaaer at kunde meddele Resultatet. Synderligt er det, at det almindeligen nævnes, som en Præliminair Betingelse, at Østerrig skal tage Bayern i Besiddelse, og at endnu intet Menneske opkaster noget Spørgsmaal, angaaende de mange Smaastater, der have været indsluttede i denne Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Den 16de var Drouet i 500s-Raadet, for at forsvare sig. Han kom om Middagen Klokken 12 fra Ten gel. Allerede tidlig om Morgenen vare Thuillerierne lukte, og man havde fordobblet alle Poster, sat Vagter paa Terrasserne, og ved alle Havnes Udgange, og Vedetter i en liden Frastand fra hinanden. Alt den foregaaende Nat, og hele Dagen vare Patrollerne endnu hyppigere, end sædvanlig, ogsaa var en Deel af Gre nelle=Leyren rykket ind. Drouct kiørte i en sædvanlig Vogn, fulgt af 3 militaire og 1 civil Embedsmand. For- og bag Vognen i 50 Skridts Afstand vare Rytter Detachements, der i Nødsfald drev de Nysgierrige fra Vognen. Drouct saae sørgmodig ud, og Messager de Soir erindrede sig ved denne gode Leilighed den af Drouet an holdne Ludvig Capets Mine. Klokken 4 var Mødet forbi. Drouet skal have forsvaret sig slet (Leydens Avis paastaaer det Modsatte) og Raadet siden blot have raadslaaet, om Forsvaret først skulde trykkes, eller om man strax skulde skride til at afgiøre Sagen. Drouet synes forloren, og man anmærker alt, at Constitution har glemt at tale om Benaadelses=Retten, saa at hans forrige Tienester ikke engang kunne redde ham. De reede Penge komme daglig mere og meere for Lyset, hvilket giør en god Virkning, til Fordeel for den nærværende Regiering. Derhos vedblive Efterretningerne fra Vendeen og de af Chouanner foruroeligede Departementer at være meget gunstige, og General Hoche bliver derved fuldkommen hine ulykkelige Egnes Befrier. Royalisthøvdingerne underkaste sig ikke allene selv, men formane endog skriftligen Jndvaanerne i deres Districter, til det samme. Diepeaux, Coeur de Lion, og Coeur de Roi have ved deres Underkastelse udstædet en saa eftertrykkelig Skrivelse til Jndvaanerne, at Chouannerne i tusendviis strække Vaaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
J 500 Raadet er Pelet bleven Præsident. 114. vare fraværende, da Drouets Sag foretoges, og det synes ikke urimeligt, at han i sit Fald vil drage nogle af sine Forfægtere, som Tallien og Bentabolle med sig, denne sidste talte, tilligemed Lamarqve og Ondot, til hans Forsvar; men Daunou og Bourdon imod ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
London, den 24de Junii. J Tirsdags blev her, efter en befaling, udstædt af Hertugen af Portland, den forrige franske Krigsminister og parisiske Maire, Pache, arresteret, og strax efter første Forhør befalet at forlade Riget. Da Statsbuddene traadde ind i hans Værelse, for at tage ham fast, bad han dem, de nogle Minuter vilde lade ham tale allene med sin Kone i næste Værelse; i Begyndelsen tillod de ham det, men fulde ham dog strax efter, og fandt ham da beskiæftiget med at brænde adskillige Breve, det de da hindrede ham i, saa at den største Deel af hans Brevskaber faldt i Regieringens Hænder. Han skal være indviklet i Baboeufs og Drouets Sammenrottelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Parlamentets Aabnelse, som var fastsat til den 12te Julii, er nu udsat til i November, det Oppositionen efter det, derom siges i Oppositions=Tidenderne, tager meget ilde op.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Den engelske Ostindiefarer Triton er paa en gandske synderlig Maade blevet en fransk Prise. Den laae den 29de Januar paa Belassores Rheed ved Coromandelkysten, havde næsten udlosset sin fra Engelland bragte Ladning, og de fleste Officerer og Matroser vare i Land, da uformodentligen 25 Franske, der vare undveegne fra deres Fængsel i Calutta, og havde bemægtiget sig et lidet Lodse=Fartøi, som engelske Lodser nærmede sig Triton, besteeg det, dræbte Capitainen, Lieutnanten, og 5 Matroser, som vare paa Dækket, fyrede ned mellem de under Dækket værende, og med at spise til Middag, beskiæftigede øvrige Skibsfolk, og nødte dem til at overgive sig. Med dette deres Bytte, skal de være gaaet til Mauritius.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Paa St. Domingo skal paa franske og spanske Skide være ankommen en Forstærkning af 10000 Mand; ogsaa sige Privatefterretninger, at den bekiendte Victor Hugues har paa St. Kitts foretaget sig en Landing. Til de mangfoldige ikke alt for troeværdige Rygter her gaae, hører og at Admiral Mann skal have indladt sig i en Træfning med den fra Cadix udløbne franske og spanske Flode under Richerg og Solano, og at Krigen imellem Engelland og Spanien altsaa saa godt som er uundgaaelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Frankfurt, den 25de Junii. Den Træfning, som den 19de stod ved Uckerroth, var meget blodig; det var den fra Lahn flygtende Arriergaarde, som der, understøttet af General Kleber, satte sig til Modværge. Træfningen varede fra Kl. 12 Midddag til Kl. 10 om Aftenen, da de Franske derpaa om Natten trak sig tilbage over Sieg henimod Dusseldorf. Denne Bataille skal have kostet dem over 3000 Mand, os derimod kun 400. Der siges nu, at Erkehertugen med de øvrige Tropper trækker sig tilbage til Frankfurt, og lader allene et Corps af 30000 Mand under General Wartensleben, staae ved Myhlheim, som der skal agere defensive; sit eget Hovedqvarteer vil han formodentligen forelægge til Heidelberg, at ikke de Franske skal foretage sig noget mod den saameget svækkede Armee ved Overrhinen. Det foran Maynz staaende franske Corps er 15000 Mand stærkt, og sender idelige Patrouiller til de omkringliggende Stæder og Landsbyer, for der at inddrive Brandskat; det samme giøre de i Egnen omkring Worms. Linierne ved Mundenheim, som de Franske adskillige Gange have angrebet, og af hvilke og nogle Batterier af dem ere erobrede, siger man nu de Keiserlige vil gandske forlade, og allene søge at forsvare Rhiinskandsen. J dette Øieblik siger man, at de Franske ere ved Kehl gangne over Rhinen, og frataget Schwaberne adskillige Batterier, som de dog igien efter samme Rygte skal have mistet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Altona, den 1ste Julii. Den almindelige Meening i Paris om undertegnede Præliminairer til en Fred mellem Frankerig og Østerrig, om hvilken Rygtet havde udbredt sig, og fundet Troe i London og Haag, er, efter Breve fra Paris af 23de Junii, aldeles ugrundet. Der skal ingen østerrigske Commissarier være i Paris; men Anledningen til disse Rygter skal allene være en Reise paa 36 Timer, som den udenlandske Minister gjorde, for, som man troer, at underhandle med Folk, der i vigtige Ærinder skal opholde sig her i Nærheden. Det Brev, hvori General Jourdan giver Efterretning om det ved Wetzlar lidte Tab, ansætter dette til kun mellem 250 og 300 Mand Døde, Fangne og Saarede, og 4 Kanoner. J Paris var alting roelig, og Skuespilhusene fulde, Portalis var udvalgt til Præsident i de Gamles Raad, og i 500s-Raadet var Undersøgelsen imod Drouet decreteret med 320 Stemmer imod 72.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Kiøbenhavn, den 4 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Vinden. 200 Varme. Junii. N. V. N. O. Julii. Uvis. V. N. V. V. N. V. De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 6 Sk., heftet 8 Sk. Brand Ordning for den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn og Christianshavn af 9de Mai 1749, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Bidrag til General-Admiral-Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse med Grevens Portrait, og et Kobber over Dokken, samlet af Hr. Professor Treschov, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 3 Mk., hæftet 3 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-04
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.