JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
Practisk naturhistorisk Text til Nytaarsgaven Æg og Fugle. Theorie favoriseratique, 1ste Afdeling, 1823. Naturen har til alle Tider været Konstens høieste Jdeal, og naar Grækenlands og Roms uopnaaelige Mestere have leveret Værker, der tjente hvert Aarhundrede til Mønstre, saa er det sikkerligen deres stadige Blik paa Naturen, og den Trofasthed, hvormed de fulgte dens skjønne Former, som satte dem istand til, saaledes at arbeide for Evigheden. Man behøver ikke at være indviet i Konsten forat overbevises om den Sandhed, at Naturen overalt, hvor den vil udtrykke Skjønhedens og Harmoniens Præg, er og bliver Jdeal. Hvilken Maler forstaaer at blande og paasætte sine Farver saaledes, som den paa den mindste Blomst eller Sommerfugl? Hvilken Mathematiker kunde saa nøiagtigen og rumbesparende anlægge Cellerne i en Kube som en Bi Hvilken menneskelig Væver kunde, saa mathematisk rigtigen beregnet, frembringe, om han end besad Materialet dertil, et Spindelvæv, som Edderkoppen, Jntet er derfor naturligere og rigtigere, end at bringe Tegnekonsten i Forbindelse med Naturhistorien. Udgiveren af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
nærværende Elementarværk, Hr. Hofkobberstikker, Lade, er gaaet ud fra saadanne Grundsætninger, ved at benytte Fuglenes lette og behagelige Former til Tegnesvelser for Begyndere, thi da disse levende Væsener, som han meget rigtigen bemærker (S. 5) i flere Henseender, mere end alle andre Dyr, harmonere med Menneskets blide Følelser, saa egne de sig og fortrinligt til det practiske og theoretiske Tegn- og Natur=Studium for Ungdommen af begge Kjøn, nemlig for Pigebørn som et Øjemed for deres Konst-Studier, efter levende Gjenstande, og for Drengebørn, som en systematisk Forberedelse til Pattedyrs og den menneskelige Figurs Tegning og naturhistoriske Studium. Det Formaal, som her opnaaes, er dobbelt; thi denne Methode vækker baade Lyst til Dyrehistoriens systematiske Studium, og til Tegning og Konstreglernes Studium. Udgiveren begynder med Fuglenes Æg eller Ægovalet, som i Udkastet af mange Gjenstande kan tjene til et geometrisk Grundlag, især ved det menneskelige Hoveds forskjellige Former og Stillinger, og gaaer derfra videre til Fuglene selv, hvorved han har Leilighed til at gjøre Ungdommen bekjendt med Grundreglerne for Tegnekonsten, paa en lige saa ny og behagelig, som beskuelig og let Maade. Det Hele vidner om, at Udg. længe har tænkt og studeret over sit Æmne, førend han fremlagde dette Værk for Publicum. Bogen er helliget Danmarks ædle og oplyste Mødre, især Bestyrelsen for det qvindelige velgjørende Selskab, og det skulde glæde Anmeld, om nærværende Anmeldelse kunde vække mere Opmærksomhed for dette Foretagendes Værd og Vigtighed, end det hidtil desværre synes at have mødt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
Subskriptionen modtages hos Udgiveren, i Gochersgaden No. 125.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
Kongen af Preussen har under sit Ophold i Neapel, besøgt det berømte Museum (gli Studi), af hvis mærkværdige Oldsager hele de Gamles huuslige Liv bliver beskueligt. Han var ogsaa tilstede ved nogle, tæt ved Museet liggende gammelgræske Gravsteders Aabning, hvori adskillige mærkelige Vaser og Lamper bleve fundne. Næste Dag kjørte Monarken til Pompeii, besaae alle derværende hidtil udgravede Huse og Monumenter, og var Øjenvidne til nogle Eftergravninger, hvorved adskillige Kar af Bronze og Leer, Glas og Mynter kom for Dagen. Paa Tilbageveien steg han af i Portici og besøgte den af Gruus befriede Stad Herculanum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
Opfinderen af en Maskine til at redde Skibbrudnes Liv, Hr. Kendal, har i London berøvet sig selv Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
J Betnalgreen bleve nyligen 3 Liig bragte til Graven, og efterat følget i adskillige Timer forgjeves havde ventet paa den Geistlige, der skulde holde Bøn, jordet. Næste Dag bleve de gravede op igjen, satte i Kirken, og, først efterat Bønnen var holdt, overgivet Jorden. Jntet kommer Europæerne i America besynderligere for, end Stædernes og Landsbyernes Navne. J den ene Egn finder man Navnene paa alle Digtere, fra Homer til Pope, og endog indtil Lord Byron; i en anden igjen paa alle romerske Helte. Pompejus ligger fredeligen ved Siden af Cæsar, og Cato ved Regulus, og Brutus ved Tarquin. Derpaa kommer man til Babylon, til Jerusalem, Bethlehem og Nazareth, til Athen, Sparta, Rom og Karthago, Bessigheim og Bruchsahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
Tyrkerne have i Athen afbrudt det berømte Minerva Tempel, Parthenon, tildeels Steen for Steen, for at støbe af de Blybaand, som holde disse Steen sammen, Kugler. Jorden er besaaet med Brudstykker af Billedhuggerarbeide, som uophørligen sønderknuses af Vognhjulene. Valdemar von Qualen. Das Leven ift der Gitter hostes nicht, Schiller. Mahoms Bødler hærge Tempes Dale, Hellas Bjerge farver Christenblod, Loyoliters og Randers Tale. Stempler arvet Voldsfærd ret og god. Ak, thi Oldet viden Leding sløved: Vilde Horder suged Slægtens Marv, Friheds Morder faldt, men Lehnsaand røved Midolds Spiir, til Nytids Trælle-Arv. Dog end banker mangt et ædelt Hjerte, Reent og varmt, for Godt og Skjønt og Sandt: Tidens Dag, med Fryd, dens Nat, med Smerte, Skued det, i Sagas Straaler, grandt. Haabet, og sig selv, i Døgnets Vrimmel, Taber aldrig Daadgudindens Ven: Paa henrundne Seclers SkjæbnehimmelFandt sin Samtids Stjerner han igjen. Naar han Lyset seer i Kamp med Mørke, Naar han hører Vanvids Monkesnak, Stræber han, i Gierning Gud at dyrke, Ofvende, for Kraften, Herren Tak Stille Tænker dyrker Gud i Aanden, Naar han fælder Løgn, med Sandheds Mod Helten dyrker ham, med Sværd i Haanden, Naar han vier Ret sit Hjerteblod. Ogsaa under gamle Danmarks Ege Grebe Skialde Retfærdskampens Luur, Ogsaa der dens høie Toner stege, Rungende, bag Oldtids Kjæmpemuur. Og de vakte mangen Ynglings Længsel, At omgjorde sig med Heltens Sværd, Sprænge Undertryktes Morderfængsel, Eller falde, sig og Frihed værd. Valdemar, (hvad Navn monn vel os minde Saa om Danmarks store Hedenold?) Valdemar hiin Krands Du vilde vinde, Thi Du varst en Yngling gjæv og hold. Derfor rev Du Dig af Faders Arme, Derfor bød Farvel Du Moderjord: Selvisk Haansmiil kjølved et Din Varme, Thi Du følte, Brødres Nød var stor. Paa Zeitunys blodbestænkte Høie Segned Tyrken for Dit danske Sværd; See, da lukked Seirens Gud Dit Øie Men, Du faldt Dit Dan og Hellas værd J en Tempelhal, paa Aress Vange, Ristedes en nordisk Bautasteen; Under Pindars høie Seierssange, Smuldre Danakjæmpens Heltebeen. Men, hans Aand, paa Friheds Ørnevinge, Hilser Marathon og Svarterraa, Anende, at intet Spær kan bringe Atter Liv, hvor Tiden bød: "Forgaa Blok Tøren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-21
Kjøbenhavns Børs, d. 21 December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 236 3/4. London 2 M. 117 Rbd. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 78 a 78 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laane, d. 2 Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) ell. 126 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rasbksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 59 s. Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Blandede Efterretninger. (Slutningen af det i forrige Numer afbrudte Stykke om det russiske Gesandtskab hos Chanen af Kokan.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Efter Taffelet forundrede paa Tilbageveien een af Soldaterne sig over Kosakkernes saa fast til Legemet siddende Dragt, og slog efter dem med en Pidsk, en ved Siden gaaende Kosak mishagede denne Velkomst saa meget, at han med Kolben af sin Flint gav ham et Stød for Brystet, og løftede ham af Sadlen. Jstedet for at ærgre sig derover roste Kokaneren hans Mod, og loe derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Siden erfarede man, at en herværende Embedsmand ved intet i saa høi Grad kunde erhverve sig Navn af en tapper Kriger, end ved at fornærme og slaae alle Forbigaaende; endog den gemeneste Soldat, støder og prygler med Krabasken Enhver, der ikke i rette Tid gaaer af Veien for ham. Chanen bad om, at man vilde sende ham to Flinter og to Pistoler, for at betragte samme, og da de hvede ham saavel, beholdt han dem, og sendte derimod i Foræring, 1500 Sølvmynter (Rupakaldede), men da Russerne ikke vilde modtage dem, kastede Officianterne samme paa Jorden og gik bort. - Efter tolv Dages Forløb, da Kokanerne havde faaet Efterretning om, at det russiske Detachement var over Grændserne, blev S. kaldet til Overbefalingsmanden. Omgiven af Officianter, spurgte han ham, paa hvilken Maade, han vilde affinde sig med ham angaaende den i Rusland dræbte Gesandt, om han vilde betale dennes Paarørende Løsepenge i Erstatning, som den med ham ankomne Caravane skulde gjøre Udveie til, eller om han vilde antage deres Religion? og vilde han hverken beqvemme sig til det ene eller det andet, saa skulde han henrettes, hvorhos han pegede paa Galgen. Han sagde at Chanen lovede ham, naar han antog den muhamedanske Religion, at gjøre ham til Embedsmand, forære ham de smukkeste Qvinder og 3 Heste, og betale Løsepengene for den Jhielslagne af sin egen Casse. For at formaae ham til at antage den muhamedanske Religion, fremstillede han for ham en ung prægtigen klædt 15 Aars smuk Pige, uagtet deres Religion forbyder at see Fruentimmer. Jeg svarede, vedbliver S., at jeg ikke kunde betale Løsepengene, fordi Caravanen tilhørte de russiske Kjøbmænd og ikke mig, og jeg altsaa ikke raadede over den, svigte min Religion og min Keiser, sagde han, vilde jeg ikke, og Døden frygtede jeg ei, thi jeg var overbevist om, at Kokan vilde ikke undgaae Keiserens Hevn. Da han saae at jeg var saa rask lod han mig føre tilbage igjen. Fra nu af paalagdes det Stadens Befalingsmand, at indbyde mig til sig, han foranstaltede et muntert Aftenselskab, hvor der blev musiceret, sjunget og danset af Smaadrenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Jkke langt fra Tennstadt har man d. 20de April d. A. opdaget i et derværende Tafsteenbrud en stor Urne, der ikke, som almindeligen, indbefattede Aske, men velbevarede Been-Levninger. Den udmærket sig ved sin Størrelse, da den er 8 Tommer høi, i største Gjennemfnidt 8 1/2 bred, og er forfærdiget af Leer, udentil faldende i det Rødagtige, og i Midten graat. Usædvanligt er Stedet, hvor den er fundet, thi i Almindelighed findes saadanne Urner i gamle Gravhøje eller paa andre høie Steder. Tufsteenbruddene ved Tennstadt, som i Fortiden aabenbart maa have været Havbund, ligge altid paa de dybeste Steder, og det over og under Steenlagene værende Mergelsand, indbefatter en Mængde Conchylier, hvoraf man maae slutte, at den hele Dal, hvori Tennstadt, ligger, fordum har dannet en Sø. - Det er at beklage, at Arbeiderne, som opgravede denne Urne, sloge Halsen med Laaget i Stykker, og lode en Deel af Benene falde ud. Der findes i samme vel vedligeholdte Been af Over- og Under-Extremiteterne, Pandeskallen, Over- og Underkjæberne, Skulderbladene, ligesom og adskillige Been af Rygraden. Man haaber, at der endnu vil findes flere Levninger fra Oldtiden i disse Steenbrud, og Arbeiderne er det bleven paalagt, at gaae forsigtigere og vaersommere til Verks.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Til een af Landmandens største Plager hører nægteligen Markmuus. Grunden til deres overordentlige Formerelse er den Pleie, som Mødrene vise deres Unger. Paa Jsle de France formerede de sig i sin Tid saa stærkt, at Engellænderne saa sig nødsagede til at forlade deres Colonier, thi de formaaede ikke at udrydde dem. - Mærkeligt er det, at de ofte paa eengang forsvinde, hvortil adskillige Aarsager bidrage, f. Ex. Js, hvorved Hullerne lukkes, vaadt Veir, hvoraf de opsvolme og døe, Sygdomme. Gode Midler til deres Udryddelse findes i Dr. A. Bahles Versuch einer Naturgeschichte der schadlichen Feldmaus, 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Grev Joseph de Maistre, forhen Godseier i Savoyen, men siden, efter under Revolutionen at være udvandret fra Frankrig, bosat i St. Petersborg, hvor han for tre Aar siden døde, er een af de Forfattere, som i den nyere Tid har gjort sig bekiendt ved sin mærkværdige Jvren mod Protestantisme. Som fiin Kiender af græsk og romersk Literatur og Sprog, og i Besiddelse af den rolige Post, som Kgl. sardinisk Gesandt ved Hoffet i Petersborg, faldt det ham ikke vanskeligt i sit 1821 i Paris udkomne Værk: Les Soirkes de St. Petersborg, og entretiens sur le gouvernements temporel de la Providence &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Fra Rusland skrives. Om Grækernes Anliggender er i hele Riget næsten kun en Stemme, og Enhver beklager, at man endnu stedse ikke kommer dem til Hjelp. Lærerne paa Universiteterne og i Skolerne, ligesom i Kirkerne af alle Confessioner, kappes med hverandre om, at vække i deres Tilhøreres Hjerter Medlidenhed og virksom Understøttelse og Hielp for deres ulykkelige Troesforvandte. Der mangler heller ikke paa rundelige Bidrag, selv fra Keiserstatens asiatiske Statholderskaber. Saaledes have f. Ex. Tobolske Jndbyggere i Siberien (over 40 Mile fra St. Petersborg), saavel Embedsmænd, som Borgere, gjort et frivilligt Sammenskud af 2025 Rubler, Banco=Assign. for de ulykkelige, al deres Eiendom berøvede, fra deres Fædreneland forjagede Hellener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Den gamle gode Skik, at bekjendtgjøre Skoleprogrammer ved Trykken, siger en Rec. Leipz. Liter. Zeit. 215 f. 1822 i en Recension. over 3 Programmer af Dr. K. L. Struve, Directeur for Gymnasiet i Königsberg, holder sig endnu bestandigen, til Videnskabelighedens Befordring i en dobbelt henseende, først derved, at de vidne om vore Gymnasters vedvarende kraftige Liv og levende Virksomhed, og levere ønskelige Bidrag til Skolehistorien, dernæst, at derved tillige Pædagogiken og Didactiken, ligesom og den gamle og nyclassiske Litteratur i ex og intensiv Kraft, vi sige, i Dybde, Brede og Omfang stedse vinder. Da imidlertid saadanne Skrifter ikke altid finde Veien i Skriftvæsenets vide Rige igjennem Boghandelen, saa er det saa meget mere Pligt, at medvirke til saadanne Arbeiders Meddelelse og Udbredelsen af deres Jndhold, var det end kun ved korte Antydninger. (Ogsaa i Danmark kunde man ønske velskrevne Skoleprogrammer en større Offentlighed, og det er virkeligen sørgeligt at see, hvorledes de smaaligste Smagheder af Borgerlivets og Litteraturens laveste Regioner, forkyndes gjennem den travle Famas Papirtrompeter fra Syd til Nord, fra Øst til Vest, medens de vigtigste Skoleprogrammer, indskrænkede til en saare liden Kreds, i hvis Hænder de sædvanligen kun komme som Foræringsexemplarer fra deres Forfattere, ei omtales med et eneste Ord, og vandre til den evige Forglemmel ses Malstrøm.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Dr. Jul. v. Yelin, Overfinanceraad og Medlem af det Kgl. Vidensk. Academie i München, har i Aar udgivet paa Tydsk et Skrift: "Viden skabernes Academierne og deres Modstandere, alle Academier helliget, egentligen et Forsvarsskriffor det baierske V. Academie imod et Angreb af adskillige Medlemmer i de baierske Stænders Forsamling. "Det har været alle Academiers Skjebne, siger Forf., at blive satte i et forhadt Lys, men trods alle hemmelige og offentlige Angreb og Bagvaskelser, er derover endnu ikke et eneste Academie gaaet til Grunde. Hvad Forf. siger her om Academier gielder om alle høiere lærde Dannelsesanstalter, selv om Universiteter. Der gives en Mængde Mennesker, selv blandt de saakaldte Dannede, der ikke have nogen Sands for saadanne Anstalter, ikke begribe deres egentlige Værd, og derfor finde den Bekostning, Staten anvender paa saadanne Anstalter, meget for høi. Men der gives ogsaa Mennesker, som hine Stiftelser ere en Torn i Øinene, fordi det derfra udstrømmende Lys er dem besværligt. Disse Obscuranter søge at overtale Regjeringerne til at troe, at deslige Jndretninger ere unyttige, om ei endog farlige, og at man derfor ganske maa ophæve dem, eller i det mindste beskjære, og holde skarp Control med dem. Saa ganske uden Virkninger ere deslige Jnsinuationer imidlertid ikke, saaledes som de nyeste Tider lære. Det er derfor godt, naar de ikke blive ubesvarede: men i de Forhold, hvori det bayerske Videnskabers Academie befinder sig, var det dobbelt nødvendigt at tilbagevise et Angreb, der selv i Stændernes Forsamling gjortes paa hiin Anstalt. Hiint Academie talte blandt sine Medlemmer adskillige Udlændinger og Protestanter, og dette vakte naturligviis hos de catholske Gammelbayerer stor Forargelse. Allerede 1761 forargedes Churfyrsten, af Bayerens daværende Skriftefader, P. Stadler, i sit latinske Brev til Livmedicus og Academiker Wolter, over, at en svabisk heterodor Astronom (den berømte Mathematiker Lambert i Augsburg) der, som udenlandsk Medlem fik af Academiet 800 Fl. (Jnf. Leipz. Lit. 3. f. 1822.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Den d. 17 Mai d. A. afdøde Hertug August, af Gotha og Altenburg, har testamenteret Landet sit kostbare chinesiske Cabinet, det eneste i sit Slags i Tydskland, hvormed var forbundet et rigt og udsøgt Bibliothek over China, en anseelig Maleriesamling, og de af Seetzen samlede orientalske Bøger og Haandskrifter, tilligemed Sit Privat bibliothek, der indbefatter mange Pragtværker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Den 13de d. M. betraadte Talma for sidste Gang Paris's Skueplads, hvis Pryd han i tredive Aar har været, i Manlius's Rolle. Fød af bemidlede Forældre havde han tilbragt sin Ungdom i Engelland, og var først i sit femtende Aar vendt tilbage til Paris, for at fuldende sine Studeringer, men gik derpaa igjen til London. Familicomstændigheder førte ham tilbage til Paris, og 1787 fremtraadte han første Gang paa Theatre Francois som Seide i Voltaires Mahomed. Hos Napoleon stod han, som bekjendt, i stor Anseelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Kjøbenhavns Børs, d. 24 December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 236 1/4. London 2 M. 11 1/4 Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, d. 2den Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rasbksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 69 s. Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-24
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Det fromme lille Barn samler en Kreds af Legekammerater omkring sig. De ere alle saa muntre, saa glade; men handler een iblandt dem urigtigen, saa raaber strax den Artigere: "Fyl det maa vi ikke gjøre. Det vil Fader og Moder ikke lide!" De gamle Børn samles ogsaa ved Gjæste bude. Forseer een af Gjæsterne sig mod den vedtagne Skik, eller er hans Klædning gammeldags eller ikke prægtig nok, saa glemmes Selskabeligheds helligste Pligt, og den, man indbød som Ven, har den Ære at tjene til Spot og Latter for den hele Cirkel, indtil man finder en Anden, som kan holde Lyset. Derimod, dersom der er Een i Samlingen, som er i Ord for Vittighed, eller er en god Drikkebroder, da tør han frit bande, fornærme Sædelighed, spotte med hvad Andre holde for helligt, bagtale, og Jngen vover at sige: "Det vil Gud ikke have!" Nei, man maa lee naar Andre lee, ellers er man en stiv Pedant. Da jeg var Barn læste jeg saa andægtigen den Julepsalme, min Moder havde lært mig: Lov og Tak, og evig Ære, Skee Dig, Guds eenbaarne Søn, Som en Tjener vilde være, Kommen ud af Adams Kjøn Søde Jesu lær Du mig, At jeg vandrer rettelig, Og i Dine Fodspor træder! Ja udi Din Vei mig glæder. Saa trykte min ømme Moder mig saa tæt i sine Arme, og en Taare spillede i min Faders Øie. Jeg løb fra den Ene til den Andens Favn, og begge spurgte: Vil Du være et godt Barn, VilDu følge Jesu Exempel, og gjøre Dine Medmennesker Nytte, som Han gjorde det hele Menneske kjøn, Vil Du elske Dine Brødre, som Han el skeede os Alle, Taale Modgang uden Knur, naar Hans og Din himmelske Fader paalægger det? Vil Du være dydig, fordi den milde Jesu har befalet det, at Han kan elske Dig, og Du kan blive Guds Barn, som Du er vort, Glad svarede jeg, Ja! Og mit fulde Hjerte lod Læben gjentage: Søde Jern, lær Du mig. At jeg vandrer rettelig, Og i Dine Fodspor træder. Ja udi Din Vei mig glæder. Saa kyssede jeg Straalen om den lille Jesus Hoved, paa det mig nylig skienkede Billede, og bad til Gud, at jeg maatte ligne Ham, og komme til at skinne i Himlen, som Han! Og jeg forstod saa godt, hvad det var at være Christen. Nu O Gud, lad mig mindes mine fromme Forældres Bøn, deres Formaninger til Barnet! Thi Theologie ist leider kranck, Von Ubersetungen und Zanck. Nu veed man ikke, hvad der er Høire eller Venstre, men det veed mit Hjerte, at jeg ønsker alle mine mange Brødre og Søstre En glædelig Juul, *) Claudius i Wandsbecker Bothe. Svar, i Anledning af det "formeentlig ikke uvigtige Ønske om den offentlige Befordrings Forbedring i No. 101.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Offentlige Blade have ofte ladet sig forlyde med, at Postbefordringsvæsenet i de danske Stater saare meget trænger til Forbedring, og at denne ønskes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Ogsaa Skilderiet indeholder i No. 39 for 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
under Overskriften: "Om Dampskibsfarten" et bittert, men ikke aldeles retfærdigt, Udfald paa Postbefordringsvæsenet. En udførligere, ikke saa løseligen henkastet, og med gyldigere Grunde understøttet Anke findes i Staatsburgerliches Magazin, der Herzogthumer Schleswig, Holstein und Lauenburg 1 Bo. 2tes H., og i Provinzialberichte 1821, 4tes H. Oplysninger af en Postembedsmand i det første Skrifts 1 Bo. 3 H., og Giensvar, Postvæsenet angaaende, i det sidstes 1te H. d. A., give Anledning til dette Anliggendes rigtigere Bedømmelse. Hvo der altsaa vil dadle, hvo der troer at føle Drift og Kald til at foreslaae Forbedring, bør først skaffe sig Kundskab, om noget er skeet til at raade Bod paa Mangler eller om nogen Forbedring er foretagen, og hvori denne bestaaer, han bør prøve sin Dadel, inden han yttrer den mod hvad der allerede er begyndt, og ikke glemme de Grunde, der bestemme ham til at befeide den Virksomhed, som allerede finder Sted, og til at giøre nye Forslag. Undertegnede er ikke een af de høie Vedkommende, til hvis gunstige Opmærksomhed Forfatteren anbefaler sine Forslag, men en af Hs. Majestæts Embedsmænd, der, skiøndt underordnede, føle en varm Jnteresse for deres Kald og erkiende deres Forpligtelse til, saavidt det staaer i deres Magt, af al Kraft af fremme det Bedre. Derfor finder han det sig ikke uvedkommende, at opfordre Forf. til at andrage sine Besværinger for den Kongel. Generalpostdirection, dersom disse ikke sigte til den forbigangne Tid, til de Diligencer, der før have gaaet imellem Kiøbenhavn og Helsingøer og imellem Khvn, og Korsøer, og hans Vink altsaa blot skulde angaae Tvistigheder imellem de Reisende om Vinduers Aabning og Tobaksrygen, saavelsom de af mig indførte Diligencer imellem Hamborg og Kolding, hvilken Jndretning endnu finder Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Det kan ikke antages, at en Mand, der offentligen opfordrer til Forbedring, ei skulde vide og kiende hvad der i denne Henseende allerede er iværksat; Forfatteren vil altsaa ikke troe sig fritagen for den Pligt, udførligen og nøiagtigen at udvikle Grundene til sit Forslag, som ei allene ringeagter, men endog aldeles forkaster de Bestræbelser, der ere skeete til at fremme en Indretning, som i Europas største Stater har naaet den høieste Fuldkommenhed.