JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Udenlandske Efterretninger. Officielle Beretninger fra den franske Gesandt i Lissabon, Grev Varennes, bekræfte Efterretningen om Grev Bomsims Nederlag den 22de Decbr. Marschal Saldanha angreb Grev Bomfims Division, der bestod af 3500 Mand Jnfanteri og 300 Ryttere, i dens Forskandsninger i Nærheden af Torres Vedras. Kampen varede til Kl. 5 om Eftermiddagen og endte, efterat begge Partier havde lidt betydelige Tab, med Jnsurgenternes totale Adspredelse. Bomfim, Fernando de Villareal, General Celestino, Grev Avilla og omtrent 200 Officerer ere gjorte til Fanger, 1200 Soldater af alle Vaabenarker have overgivet sig paa Naade og Unaade. Mouzinhod'Albuquerque er bleven saaret ved et Skud i Brystet, og Rygtet gik, at han var død, men man haaber endnu at kunne redde ham. Das Antas skal kun have været tre Mile fra Kamppladsen. Grev Taipa underrettede ham om Saldanhas Angreb, og han gjorde sig rede til at falde Marschallen i Ryggen, men da han blev underrettet og Slagets Udfald, trak han sig, som man troer, tilbage til Combra eller endogsaa til Oporto, og den 26de, da Beretningen afgik fra Lissabon, nærede man den Mening, at Grev Bomsims Nederlag vilde være af afgjørende Virkning og at Resten af Jnsurgenterne under Daas Antas vilde være ude af Stand til længere at forsvare sig med nogen Vægt. De fangne Generaler og Overofficerer vare den 25de ankomne til Lissabon og sendte til Belem. – De engelske Blade indeholde ligeledes Beretninger om Bomsims Nederlag, men afvige i Adskillige fra de franskes. Desertion har givet de Kongelige Seiren, eller dog idetmindste lettet den. Tre Compagnier Jnfanteri, hvem Fortet Forca, Nøglen til de Forskandsninger, bag hvilke Jnsurgenterne fægtede, var anbetroet, gik over til Fjenden, som derved kom i Besiddelse af hiint vigtige Forsvarsværk. Jkke desto mindre fægtede Jnsurgenterne med udmærket Tapperhed, og det blev dem derfor tilladt, at drage bort med militair Honneur, uden at de strakte Vaaben. De kongelige Tropper tabte i Fægtningen 386 Mand (Døde og Saarede, hvoriblandt 38 Officerer. Jnsurgenternes Tab har været betydeligt mindre, da de fægtede bag Forskandsningerne. Jøvrigt tilføie de engelske Beretninger, at Dronningens Tropper i enhver Henseende have skjændet deres Seier. J TorresVedras skulle de have myrdet Mænd, Koner og Børn med koldt Blod, have plyndret en Kirke, og man siger, at Marschal Saldanha har sendt sin Gemalinde Kirkens Kostbarheder i Foræring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Fra Courtray i Belgien melder man: Hvorvidt Elendighed og Hunger driver en Deel af vore lavere Classer, fremgaaer iblandt Andet deraf, at de overalt gjennemsøge Rakkerkulerne, for at røve Kjødet af nylig dræbte og nedgravede Dyr, og at de hobeviis indfinde sig hos Skarpretteren i Egnen, for at kjøbe Kjødet af styrtede eller dræbte Heste, der overlades dem til 3 s. Pundet."Hr. C. v. Frankenstein, Redacteur af Jndustri og Haandværkerbladet i Grätz, bekjendtgjør en af ham gjort Opfindelse, som han kalder Universal-Lysstof eller Lunarlys. Ved at anvende en Tane (Brenner, af eiendommelig Construction og Stof forøger han enhver lie- eller Gasflammes Lysstyrke i den Grad, at med Besparelse af over Halvdelen af Belysningsmaterialet frembringes en 5 til 6 Gange større Lysvirkning ved almindelige Flammer, men ved svagtlysende Flammer en 50 til 100 Gange saa stor Lyskraft, 500 Gasflammer, forsynede med denne Tane, udfordre kun en aglig Udgift af omtrent 5 Mk. Hr. v. Frankenstein, der mener at have Krav paa en National-Anerkjendelse, er rede til at gjøre Regjeringen eller Selskaber bekjendte, med det nærmere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
For nogle Dage siden stode tre fattige Smaaepiger, udenfor en Modeboutik i München og betragtede med Henrykkelse de her udstillede Dukker. De meddeelte hinanden deres Mening om, hvilken Dukke hver af dem bedst kunde lide, og hvilken hver af dem vilde kjøbe, naar hun havde Penge. En fremmed Herre havde hørt deres Samtale, og da de, ikke uden et Suk, vilde gaae bort, standsede han dem, sorte dem ind i Boutiken, og kjøbte til hver af Smaapigerne den Dukke, hun bedst kunde lide. Med Forundring modtoge de den uventede Gave, og de ville uden Tvivl bevare den deres hele Liv, thi den milde Børneven var ingen Anden, end – Kongen J Paris maae alle Theatre, Concerter, Baller og andre offentlige Forlystelser afgive en vis Deel af deres Jndtægt til de Fattige. De paa denne Maade i Aaret 1845 indkomne Summer beløb sig i det Hele til 1,046,526 Fr., hvoraf den store Opera udredede 115,000 og den italienske 90,000 Fr., Cirens 88,000 og Theatre frangais 49,000 Fr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Et betydeligt Bjergskred har den 20de Decbr. fundet Sted ved Rhinen i Oberwinter, ligeoverfor Unkel, og har i en Længde af 115 Ruther deels kastet sig ud over Chausseen og deels sprængt den og hævet den i Veiret. En Beretning i Rhin- og Mosel-Tidenden af 20de Decbr., om Aftenen Kl. 7, skildrer Begivenheden. saaledes: J dette Øieblik ankommer Posten fra Bonn Timer for sildig til Koblenz. Et Bjergskred har gjort Landeveien mellem Oberwinter og Remagen inpassabel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Den under Navnet Unkenstein bekjendte Basaltklippe ha fra om Morgenen Kl. 5 været i Bevægelse. Den har, som det synes, ved Basaltbruddene paa Rhinsiden mistet sin naturlige Modstand, og derved faaet Leilighed til at løsrive sig fra Bjerget, som den støder op til, og er spaltet paa flere Steder. Trykket af den synkende Basalt klippe har hævet Jordstrækningen henimod Rhinen til en Høide af 60 Fod, og denne mærkværdige Hævning, som indtager en Længde af flere Hundrede Fod, vedvarede uafbrudt til hen paa Eftermiddagen. En dump Larm i Afgrunden lod i Begyndelsen formode Tilstedeværelsen af et vilkansk Phænomen, men Trykket af det overhængende Bjerg er tilstrækkeligt til at forklare Sagen. Man kan endnu ikke bestemme, hvorlænge Bevægelsen vil vare ved eller hvor megen Skade den vil kunne anrette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
(Jndsendt.) Til dHrr. Borgere i Lollands=Falsters Kjøbstæder fra deres Medborgere hiinsides Beltet, Kjære Medborgere, Vi beklage Eder af vort inderste Hjerte, men i Særdeleshed Eders Petitionscomitee i Værnepligtssagen, der har været saa uheldig at faae en saa ubehændig Forsvarer af Eders og vore Privilegier, som Hr. Procurator Bonnezen i Nakskov; thi uagtet han har kastet baade Bomber og Granater imod Hr. Proprietair Dreier, saa prælle dog alle hans Kugler matte af paa Hr. Dreiers sindige og beskedne, ja vi nodes til at sige grundige Drøftelse af Comiteens Frembringelser til Privilegievæsenets Haandhævelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Ja, høistærede Medborgere, vel have vi, ligesom I, indgivet en Petition til den viborgske Stænderforsamling om Fastholdelsen af vore Privilegier, men hvor forbansede bleve vi ikke, da vi erfarede, at den Stand, hvis Medlemmer vi for det Meste have anseet for Fæhoveder, har tilbudet at offre paa Fædrelandets Alter dens 4 Hoved privilegier, saasom 1) at recrutere Armeen og forrette Garnisonstjenesten, 2) at betale høiere Skatter end det frie og privileg. Hartkorn, 3) at udrede 3 Tiender af deres Jorder, og endelig 4) at vedligeholde alle bi= og Sogneveie m. m. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. See, hvistærede Medborgere, saavidt har den Stand udviklet sig i Fædrelandskjærlighed, som vi ansee os beskjæmmede ved at træde i Geled med Men for at komme tilbage til dHrr. Dreier og Bonnezen, som Begge have skrevet i Værnepligtssagen da maae vi efter vor Overbeviisning, ihvor nødig vi end ville, dog tilstaae, at ifald den Tid skulde komme, at begge disse Herrer skulde træde i Geled, at D. blev ansat ved Armeens første Afdeling, men derimod blev maaskee B. ansat ved den Afdeling af Hæren, hvor Dressuren er mindre human, – thi reent ud sagt: han har ved sine plumpe Angreb paa Hr. Dreier skadet vor Sag mere, end han har gavnet den. Nogle Borgere hiinsides Beltet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Assemblee. Søndagen den 24de de afholdes paa Raadhuussalen heri Byen et Ball, hvori der tillige, mellem Dandsene vil blive givet nogle seeniske, declamatoriske og musicalske Numere. Entreen er 1 Rbd. pro persona. De, der ønske at deeltage, ville behage at melde sig til Torsdagen den 21de ds. hos Undertegnede. D. Holm. Nakskov, den 13de Januar 1847.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Hos Undertegnede kan indtil denne Maaneds Udgang erholdes Classelotterisedler til 1ste Trækning fra Postmester og Classe lotteri-Collecteur Clausens Collection i Vordingborg. Theodor Juel. Nykjøbing, den 14de Jan. 1847. En ung Karl med gode Anbefalinger, som nylig er confirmeret, kan faae Condition til 1ste Mai de A., naar han henvender sig Snedker Ohlenbostell i Nykjøbing Hos Undertegnede faaes. som nylig er arriveret: Stubbenoblig. Skoler og Schweitzen, Ost, flamske Sild i Dunke og Stykketal, fiin Caffe og Congo Thee, ny Riis, Sago, hvid og brun Rom, chrgstaliseret Soda, fiin raffineret og ord. Lampeolie m.m.P. Mossin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Godt tort Almetræ og Asketræ kjøbes til den høieste Priis af Snedker Ohlenbostell i Nykjøbing. Min store, rummelige og vel indrettede Boutik agter jeg i Løbet af dette Foraar at bortleie. Foruden Boutikken, der egner sig til Handel med hvilkensomhelst Vare=Artikel, kan medfølge 2de Værelser til Beboelse for en eenlig Herre, tilligemed Kjelder, Pakhuus og Loftsrum, samt Adgang til min store og rummelige Gaardsplads, alt eftersom Vedkommende selv maatte ønske og attraae. Boutikken er beliggende i min iboende Gjæstgivergaard paa Torvet heri Byen, og ville de Reflecterende behage at henvende dem ente til mig eller til min Lavværge, Kjøbmand Engberg heri Byen Saxkjøbing, den 6te Januar 1847. D. sal. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Gaard til Salg. En stor 2 Etages Gaard her i Byen, fortrinlig beliggende for Handel, er underhaanden at erholde tilkjøbs Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Torsdagen den 4de Februar, Kl. 11 Formiddag, bliver paa Falsters Birks Tinghuus afholdt offentlig Licitation over Opførselen af et grundmuret Fattighuus i Sønder Kirkeby. Licitationsconditionerne ligge til Eftersyn paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing samt i Sønder Kirkeby Præstegaard. Paa sidstnævnte Sted tillige Tegningen af Bygningen og det foreløbige Overslag over Omkostningerne ved samme. Nykjøbing, den 12te Januar 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Fredagen den 29de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Skov, over en betydeligt Parti Fyr- og Grantømmer og Lægter, samt over Bøge=Udhug, Knippelbrænde og Egetræer paa Roden, Mødet er hos Ledevogter Rasmus Jensen ved Lidstrup Pontoppidau¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Tirsdagen den 26de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Skov, over et betydeligt Parti Elle, Bøge=Qvas, Knippel- og Kampbrændesamt over Bøge og Egetræer paa Roden. Mødet er hos Ledevogter Rasmus Rasmussen ved Pontoppidan. Taaderup Led.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-14
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskop, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
Jollands Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Søverdagen den 16de Januar. No 9.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
Jndenlandske Efterretninger. Valghandlingen for det 14de Distriets 2den Afdeling (Langeland afholdtes i Rudkjøbing den 11te og 12te d. Af 272 Vælgere mødte 191. Hr. Prof. Clausen erholdt 177 Stemmer og Hr. Procurator Balthazar Christensen 173 Stemmer. Det er glædeligt at see Langelænderne besjælede af en ærefuld Samdrægtighed ved et saa hæderligt Valg, og det staaer til at vente, at Valgdistrictets 2den Afdeling vil følge det givne smukke Exempel ved Fortsættelsen af Valget, som foregaaer paa herværende Raadhuus den 15de og 16de ds. Det endelige Udfald af Valget publiceres sammesteds efter endt Stemmegivning paa Løverdag Eftermiddag. (Svendb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
Fædrelandet, meddeler følgende Brev fra Sydsjælland: Hr. Redacteur, De har i Deres ærede Blad oftere henledet Opmærksomheden paa det Unaturlige i, at saamange af vore Jorddrotter endnu stedse vedblive at fordre Hoveri af deres Fæstere in natura, i Stedet for at see det afløst ved et Vederlag i Penge, og De har ikke undladt at oplyse, hvorledes dog baade Lovgivningen og Regjeringen lige indtrængende have lagt Jorddrotterne dette Hoveries Afløsning paa Hjerte, og hvorledes endelig det ved Statsraad Bangs Jndtrædelse ligesom foryngede Rentekammer langt om længe har bragt det dertil, at de forlængst befalede, men hidtil ligesom forglemte, aarlige Jndberetninger og saadanne skete Afløsninger af Natural hoveriet dog tilsidst ere, om ogsaa mangelfulde nok, komme tilstede og blevne forelagte Offentligheden. Men, hvad De ikke har udtalt Dem om, og hvad der dog synes at ligge denne Gjenstand saare nær, det er den Forunderlig hed, at netop den Mand, der, som Præses i Rentekammercollegiet, burde være fortrinsviis at ansee som Sjælen i og Støtten for den virkelige Opnaaelse af dette Lovgivningens og Regjeringens høitideligt proclamerede Ønske om Naturalhoveriets Ophør, at netop han, Geheimestatsminister A. W. Moltke til Bregentved, er saa langt fra paa sine Godser at have foregaaet med noget godt Exempel i denne Retning, at han meget meere indtil denne Dag neppe har faaet afløst Naturalhoveriet til nogen eneste af hans mange, ovenikjøbet af ham selv drevne Hovedgaarde. Uden Tvivl har hans Collega, Geheimestatsminister Stemann, lige saa lidt paa sit nyssolgte Gods, det fra sine Skatterestancehistorier i sin Tid saa velbekjendte Valdbygaard, fundet Kald til ved Gierning og Exempel at vise sin personlige Anerkjendelse af det Velbegrundede i hiin Regjeringens og Lovgivningens Opfordring til Jorddrotterne. Men, Hr. Redacteur, kan det med slige Exempler fraven, fra Hs. Maje, nærmeste Omgivelse og meest betroede Mænd, vel undre, om mange Bønder og Jkkebønder – i det Mindste hernde - ikke ret ville troe paa, at det kan lykkes Regjeringen at see dette Ønske fuldstændig gjennemført, og tvertimod bestandig frygte for, at de i Gierningen saa tydelig for Dagen lagte Grundsætninger hos indflydelsesrige Regjeringsmænd skulle forhindre enhver videre heldbringende Udvikling af Landboforholdene. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
Ove Thomsens Avis af 7de de indeholder følgende korte Nekrologi af den afdøde Kammerherre, Oberst v. Abrahamsons virksomme og bevægede Liv, Kammerherre, Oberst Joseph Nicolai Benjamin v. Abrahamson var født i Kjøbenhavn d. 6te Decbr. 1789, og døde den 6te Januar 1847. Han blev saaledes kun 1 Maaned over 57 Aar gammel. Hans Fader var den som Menneske, Forfatter og Digter hæderligst bekjendte Artillericapitain Werner Hans Fredrich v. Abrahamson. J Aaret 1801 blev han Artillericadet, og 1805 Artilleriofficeer med Anciennetet af 1ste Januar 1804. 1808 blev han Adjoint af Generalstaben og Underlærer ved Artillericadet-Jnstitutet i Tydsk, og siden til 1811 Lærer i Historie og Militair Geographi. Ved sin Afgang fra de ham betroede Lærer poster 1811 blev han forsat til Generaladjutantstaben og ansat ved General-Commando-Contoiret, samt ved Kong Frederik den Sjettes Geheime-Correspondence. Efterat han 1812 var bleven Capitain i Generaladjutantsstaben, gik han 1814, som Souschef for Staben, med det Troppecorps, som sendtes til Rhinen, og efter dettes Tilbagekomst blev han atter udcommanderet med det Corps, der i Aarene 1816, 1817 og 1818 i Frankrig udgjorde en Deel af den store Occupationsarmee, og opholdt sig i Hertugen, af Wellingtons Hovedqvarteer til 1818, da Tropperne vendte tilbage. 1817 hlev han Ridder af Dannebroge, 1819 Ridder af den franske Æreslegion, 1821 Kammerjunker, 1824 tillagdes ham Majors Characteer, og samme Aar blev han Dannebrogsmand, samt Ridder af den svenske Sværdorden og Ridder af den engelske Bathorden. 1825 erholdt han Majors Anciennetet, og 1826 blev han Ridder af den russiske St. Annæordens anden Classe i Brillanter. J Aaret 1827 blev han optagen i den danske Adelstand, 1828 blev han Commandeur af Dannebroge, fik 1829 Oberstlieutenants Characteer, blev 1830 Underviisnings=Directeur ved den militaire Høiskole og samme Aar preussisk Johannitterridder. 1832 blev han Divisions qvarteermester i Generalstaben, og samme Aar benaadet med et Exemplar af den svenske Sværdorden, udført i Brillanter. 1833 fik han Oberstlieutenants Anciennetet, 1835 blev han Overqvarteermester i Generalqvarteermesterstaben, og samme Aar den 28de Decbr. udnævnedes han til virkelig Generalkrigscommissair for Kongeriget Danmark, baade for Armeen og for Søindrulleringen, hvorpaa han tog Bopæl her i Odense. 1840 fik han Oberst Characteer, og blev samme Aar Commandeur af den græske Frelsersorden. Endeligen udnævnedes han den 28de Juni 1842 til Kammerherre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
J Sege have Borgerne gjort et Sammenskud af omtrent 400 Rbd. for i Vinterens Løb at bespise Trængende med varm Middagsmad i denne Dyrtid. For hver Rbd. erholder Giveren 8 Billetter, som han selv, efter Behag, kan uddele til hvem han vil, og de, som erholde disse billetter, kunne da afhente deres Portioner paa Bespiisningsanstalten. Ligeledes er her skeet Sammenskud til Brændsel og andre Fornødenheder for Trængende. – Saadanne priselige Foranstaltninger afgive et smukt Beviis for Borgernes christelige Sindelag, og det bør saameget meere fremhæves, som vi leve i en Tid, hvor de materielle Jnteresser drive et høit Spil, og "Sig selv nærmest er den kolde, hjerteløse og afgjørende Sætning i Forholde, hvor altid Christendommens Grundprincip, Kjærlighed, burde gjennemtrænge Menneskelivet. Og naar det er bekjendt, at Provst og Ridder Smith giver Jn pulsen dertil, saa bør man vistnok paaskjønne hans Bestræbelser og glæde sig over deres heldige Udfald. Berl. Tid." meddeler, at Bagerne i Paris hidtil have havt for Skik at give deres Kunder Nytaarsgaver af Kager og Meel, men i Aar ere blevne enige om at ophæve alle Nytaarsgaver, men derimod aarligt i Januar aflevere 800,000 Pd. godt Brød til Uddeeling blandt de Fattige. Bagerne i Departementstæderne ville alle følge dette Exempel. Den Bager, der alligevel giver Nytaarsgaver, eller ikke afleverer sin Andeel af Brødet til de Fattige, skal betale 500 Fr. i Mulct til Fattigkassen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
Dersom vore Bagere, Urtekræmmere, Spækhøkere, Viin handlere og Andre, der hvert Nytaar gjøre betydelige Presenter til deres Kunder eller disses Tjenestetyende, vilde efterfølge dette gode Exempel, vilde der indkomme et smukt lille Bidrag til Fattigvæsenet, som vilde komme det Offentlige langt mere til Gode end nu, da de omtalte Nytaarspresenter deels ikke komme til synderlig Besparelse i Huusholdningerne, deels kun tjene til at føde vore Tjeneste pigers Forfængelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
Nytaarsaften berøvede i Kjøbenhavn et ungt Menneske, en Kammagersvend, sig selv Livet ved at drikke Vitriolsyre. J Efteraaret fik han Underretning om, at der i hans Hjemstavn var tilfalden ham en Arv efter en Slægtning. Stolende herpaa gjorde han Mesterstykke, hvorved han satte sig i en for hans Stilling trykkende Gjæld, uden at kunne fuldende det. Den forventende Arv udeblev længe; det arme Menneske, som meente, at den aldeles vilde udeblive, blev melancholsk, Betalingsterminen stod for Døren og han ansaae Døden som sin sidste Tilflugt. Nytaarsaften var han et Lig; – men Nytaarsdag ankom Brev om, at Arven var til at hæve. En Dag tidligere og Samfundet havde ikke mistet en af sine brave Borgere. (Flp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
For omtrent 7 Aar siden blev et ungt Menneske, der havde lært Snedkerprofessionen, paa Grund af sin letsindige Opførsel, sendt herfra af sin Familie i Kjøbenhavn til America. Han var forlovet med en ung Pige af den tjenende Classe, der trods hans svage Sider holdt inderlig af ham og ved hans Afreise lovede at blive ham tro. J lang Tid hørte hverken hun eller hans Familie Noget til den Bortreiste, og man havde næsten Formodning, om, at han var død, da nogle til New-York herfra sendte Breve ikke havde antruffet ham der, indtil der i Efteraaret 1846 ankom et Brev fra ham til hans Forlovede, hvori han meldte hende, at han for længere Tid siden havde nedsat sig i New=London og ved Flid og Sparsommelighed havde erhvervet sig en lille Formue. Dersom hun endnu var fri og hun ikke havde glemt sit Løfte, skulde hun reise over til ham med første Leilighed, i hvilken Anledning han sendte hende en rundelig Sum til Reisens Bestridelse. Hvo var gladere end den gode Pige, Frende- og Venneløs betænkte hun sig ikke paa at gjøre den lange Reise til America. J Begyndelsen, af October Maaned gik hun ombord fra Hamborg paa et engelsk Skib til New-York, hvorfra hun agtede at begive sig til New=London. Men desværre skal hun ikke have naaet sine Ønskers Maal. Hun skal nemlig have været Passageer paa det nordamericanske Dampskib "Atlantie", som den 26de Novbr. strandede paa Klipperne i Nærheden af Long-Island, og være et af Offerne for denne sørgelige Catastrophe. (Flyst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
Nykjøbing, den 16de Januar. Da Kornpriserne allerede have opnaaet en hidtil ukjendt Høide, og Høsten, fornemmelig af Rug, ingenlunde har været rundelig, er det vistnok at befrygte, at adskillige Producenter kunne lade sig lokke til at sælge saa Meget, at de til Sommeren neppe ville have tilstrækkeligt Forraad til eget Forbrug og endmindre være istand til at forsyne de Mang saavel i Kjøbstæderne som paa Landet, der selv Jntet producere, og af hvilke de allerfleste ere nødsagede til efterhaanden at kjøbe til det daglige Forbrug, uden at kunne tænke paa at samle Forraad for den kommende Tid. Deer ikke sjeldent, at der selv under almindelige Conjuncturer opstaaer Mangel paa Fødekorn og deraf følgende unaturlig Dyrtid henimod Høsten; men under de nærværende Forhold lader det sig med temmelig Vished forudsige, at dette paa mange Steder vil blive Tilfældet, ja i nogle Sogne skal saadan Mangel allerede nu spores. At der fra Lovgivningens Side skulde raades Bod herpaa ved Forbud mod Salg og Udførsel, kan hverken ventes eller ønskes; men vi mene dog at vedkommende Autoriteter i Tide, medens Kjøbmændene endnu have tilstrækkelige Korn oplag, burde være betænkte paa saavidt muligt at forebygge de sørgelige Følger af Mangel paa de første LivsFornødenheder, og navnlig tillade vi os at opfordre de ærede Borgerrepræsentanter og Sogneforstandere til at lade anstille en nøiagtig Undersøgelse om det i enhver Commune tilstedeværende Forraad af Fødekorn. Ønskeligt var det vistnok, som man allevegne, saaledes som det i enkelte Sogne, i det Mindste tildeels, er skeet, kunde drage Omsorg for at forsyne den trængende Classe med Korn og Gryn til nogen kunde taalelige Priser, men Meget vil allerede være vundet, naar det kommer til almindelig Kundskab, hvorvidt der i enhver Commune findes tilstrækkeligt Forraad til Forbruget, da den blotte Klogskab vil afholde de Produsenter og Handlende, som ikke af Trang ere nødte dertil, fra at sælge til Udførsel, hvad de kunne være sikkre paa gængere hen at faae endnu bedre betalt paa Stedet selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
Cancelliet har under 12te dennes foranstaltet Sagen mod Udgiverinden og Redacteuren af denne Tidende ind sanket for Høiesteret. Etatsraad Salicath som Actor og Høiesteretsadvocat Lehmann som Defensor ere beordrede at udføre Sagen. Det vil erindres, at Overretsdommen, lød paa Frifindelse med Paalæg af Actionens Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. Hr. Pastor Nielsen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-16
Avertissements. J Overeensstemmelse med Forordningen af 15de Mai 1834 846 kundgjøres herved, at ved det for Kjøbstædernes 10de Valgdistrict afholdte Valg paa en Deputeret og en Suppleant til Provindsialstænderne valgtes: Til Deputeret: