JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Aalborg Kirker. Anden Søndag i Advent prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i FrueKirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Lic. theol., Pastor Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Døbte. Den 1ste Decbr.: Toldbetjent Mosers Datter, Wilhelmine Jørgine Christine Moser; Fadd. Mad. Schøsler, Jfr. C. Staugaard, Kjøbmand J. Kier Uhrmager Meyer, Bagermester Dreyer, Farver Jørgensen, Toldbetjent Fischer, Fuldmægtig Nielsen, Handelsbetjentene Warberg, Remisch og Mørup. - Kleinsmedmester Østergaards Datter, Mette Marie Østergaard Fadd. Barnets Forældre, Jfr. Poulsen, Kurvemagermester Wetterstrøm, Kleinsmedsvend Gille. - Sergeant J. S. Wennebergs Datter, Ottilia Christine Wenneberg; Fadd. Md. Luder, Jfr. Soelberg, Capt. v. Schleppegrell, Premierlieutenanterne v. Siedelmann og v. Münnich. Begravede. Den 2den Decbr.: Mariane Jversdatter, Datter af Huusmand Jver Sørensen paa Egholm, 18 Aar. Den 4de: Steenhugger Kiergaards Datter, RasminMagdalene Kiergaard, 1 Aar 1 M. - Commandeersergeant Markers Søn, Jørgen Christian Marker, 8 A. 7 M. - Den 5te: Cand. theol. N. S. Krogh, 27 A. 9 M. Ved Tallotteriets 1258de Trækning i Altona udkom: Nr. 34. 9. 69. 65. 29.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Bekjendtgjørelser. At vor kjere Pleiedatter det haabefulde Barn, Margrethe Christensen, kun 4 Aar gammel, bortkaldtes ved Døden idag Morges Klokken 8, bekjendtgjøres herved Slægtninge og Venner. Aalborg, den 5te December 1833. K. Christensen, Michael Christensen. født Sørensen. Til Beqvemmelighed for dem der ville lade Stampe i Støvring Mølle, er truffen den ForanStaltning, at Töier kunne indleveres i Aalborg, til d. Kjöbmænd Torm paa Gammeltorv og Nielsen paa Nytorv. Reel og billig Behandling forsikkres af Undertegnede, Möllens nuværende Eier. A. Schou.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Paa Veien fra Vesterbrønderslev til Øster=Kongeveien er tabt en Afsked og en Dr.-Atrest, hvilke Finderen ville aflægge enten i Biletkro eller Langbrokro og modtage Findeløn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Vildtskind, i Særdeleshed Odder, Ræver, Brok= og Maarskind, samt Ilder=, Hare= og sorte Katteskind, kjøbes og betales til de høieste Priser af C. W. Herrmann, Bundtmager, boende paa Bredegade ved Frue Kirke i Aalborg. 1482 Rbd. 5 Mk. 12 s. Repræs., tilhørende Myndlinger i Kjær Herreds Overformynderi, kan i det Hele eller i mindre Summer, og imod anordningsmæssig Sikkerhed, lerholdes tillaans. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 2den December 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Franske Cathrineblommer og Svedsker, store Muskateldrue=Rosiner, fine raspede Krakmandler, fødde og bittre Mandler, Caroliner Riis, fiin Riismeel, ostindisk Sago fiin Domingo & Havanna Kaffe, smukke lysegule og hvide Sukkere, Lemon=Asier, syltet Ingefær, Soya, Carystoph. fiin Provence-Olie, franske syltede Blommer, Capers, fiint og frisk, Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Chocolade. Fineste Vanille J 1. 72 Sk. 64 Sk. Dito Dito 48 Sk.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Fiin Kryder 36 Sk.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Bryst-Chocolade med islandsk 72 Sk. Moes og Candis Tages 10 Pund gives 8 pCent Rabat hos Worm, paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Punschextract, kraftig og velsmagende, god Rom og Cognae, Bordeaux rød & gammel Viin, gammel dry Madera, godt reensmagende Kjøbenhavns Kornbrændeviin og Kryder=Aquavit, raffineret Lampeolie, Menagelamper, Boxstabler m. m. faaes fremdeles hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Taxt, hvorefter Byens Bagere sig, indtil videre, have at ret og forholde. A. for Brod af sigtet Hvedemeel: et fransk Brød til 4 s. Tegn skal veie 16 Lod, et Ditto til 2 s. Tegn skal veie 8 Lod, Hvedetvebakker for 2 s. Tegn skal veie 8 Lod. B. for Brod af sigtet Rugmeel: et Suurbrød til 8 s. Tegn skal veie 1 Pd. 18 Lod, et Ditto til 4 s. Tegn skal veie 25 Lod, et Ditto til 2 s. Tegn skal veie 12 1/2 Lod. C. for Brød af grovmalet Rugmeel. et Brød til 32 s. Tegn skal veie 14 Pd.,et Ditto til 16 s. Tegn skal veie 7 Pd. et Ditto til 8 s. skal veie 3 Pd. 16 Lod. For grovt Rugbrød, som Jndvaanerne selv deine og opslaae og Bagerne derefter bage, betales i Bagerløn 7 sk. Tegn pr. Skjeppe eller 30 Pd. Alt Brød som Bagerne udsælge maa være godt, sundt og forsvarligt udbagt, at ethvert Slags Korn for sig selv, uden Jndblanding at Klid eller Afsigtninger; og tilholdes enhver Bager at sætte sit Navn og Mærke paa de Brød som af ham bliver bag og forhandler, Alt under vedbørlig Straf og Ansvar efter Anordningerne. Naar Brødet er gammelt maa ei ansees omdet veier 1 Lod mindre paa hver 12 Lod. Bagerne er pligtige jevnligen at være forsynede med frisk bagt Brød. Aalborg Raadstue, den 2den Decbr. 1833. Magistraten. Thychsens chemiske Haandbog, sidste Udgave, ønskes tilkjøbs, anvises af Collecteur Grønnerup. Levebrod. En Kongelig Embedsmand, her eller i Provindserne (ligemeget hvor, som formedelst Alder eller Svagelighed vil fratræde sit Embede til en rask og duelig Mand, som qvalificerer sig til et Kongeligt Levebrød, imod at han sikkres 3 a 400 Rbd. aarlig af en Kgl. Kasse, ombedes at anmelde saadant i portofrie Breve mkt. A. ab. J. Lab. - , afleveret paa den Berlinske Tidendes Contoir, i Pilestrædet Nr. 118, inden 1ste Januar 1834. - Embedet maae i det mindste indbringe circa 5 a 600 Rbd. aarligen. Kjøbenhavn, den 27de November 1833. Byg og Hørfrø kjøbes af Caspar Valeur. Afskrift: af Conclusionen af den i Sagen Nr. 130, Gjæstgiver C.F. Schlawitz, contra Sproglærer P. Jungersen, inden Aarhuus Bytings=Ret, den 7de November 1833, afsagte Dom. Thi kiendes for Ret: De af Citanten, Gjæstgiver C. F. Schlawitz, paaankede, i det i Nr. 71 af Bladet Raketten for indeværende Aar, under Overskrift, Gjæstgiver Schlawitz i Aarhuus, indførte Stykke, forekommende, og, i det foregaaende, som for ham fornærmelige, paapegede Udladelser, bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke komme Citanten til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte Sproglærer P. Jungersen for sit i denne Henseende udviste Forhold, bøde til Aarhuus Byes Fattigkasse Halvtredsindstyve Rigsbankdaler Sølv. Saa bor han og udrede til Citanten denne Sags Omkostninger med Ti Rigsbankdaler Sølv. At efterkomme inden Femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Fleischer. Afskriftens Rigtighed attesteres. Aarhuus Byskrivercontoir, den 27de November 1833. J. Engelsted.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Foranstaaende Doms Afskrift bekjendtgjøres herved, con forer med Forordningen 27de September 1799 5 20. D. A. S. J. Engelsted.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Kæmner=Regnskabet for 1832 ligger fra i Dag i 3 Auger til Eftersyn hos Kæmneren paa hans Contoir paa Ny-Torv, hvor enhver Vedkommende kan blive det foreviist til om Aftenen Kl. 7. Aalborg Raadstue, den 30te November 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
En større eller mindre bekvem Beboelses-Leilighed kan til Paaske=Flyttetid faaes i min iboende Gaard. Aalborg, den 2den December 1833. J. S. Schiørring.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Friske Citroner, hundredeviis og mindre, kjøbes billig hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
At mit Lager af Bundtmager Arbeide nu er Hassorteret med Vinter-Varer, tillader jeg mig herved at kundgjøre. Hjørring, den 28de November 1833. Chr. H. Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Den Kjøbmand M. Lipmann hidtil tilhørende Gaard ved Vesteraa heri Byen er at faae tilkjøbs eller tilleie, og kan tiltrædes til næste Foraar. Man ville behage at søge Accordt med Cancellieraad, Procurator Jensen. Til Salg er oplagt hos mig: 1 Jern Patent Anker=Kjetting, 11 Td., 77 Favne, 6 1/2 Skpd. 1 Jern Patent Anker=Kjetting, 11 Td., 18 Favne, 11 Skpd. 1 Svensk Anker=Kjetting, 1/2 To., vog 4 Skpd., 12 Lspd. 2de Svenske Skibs=Ankere med Stok og Ringe. 2de Hollandske Skibs=Ankere med Ditto. 1 Slup Stor=Seil, circa 200 Alen. 1 Ditto Klyver, circa 30 Alen. 1 Anker=Toug paa 60 Favne. 1 Pertline paa 80 Favne. 1 Engelsk Anker med Træ-Stok. 1 Ditto Ditto. Liebhabere indbydes til de af Eieren opgivne Priser, som hos mig erfares. Aalborg, den 28de November 1833. Søren Winkel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Proclama. Natten mellem den 2de og 22de f. M. er til Ruberg Sogns Forstrand, paa dette Amts Vestkyst, løst af Havet inddrevet et Skib, der under det vedvarende haarde Veir blev aldeles sønderslaaet, førend man kunde nærme sig det fra Strandbredden; det ansees at have været en Galease bygget af Eeg med en Beklædning af Fyr, og paa Agterspeilet fandtes 3 forgyldte Rosetter, men intet Navn eller andet Mærke, som kan oplyse dets Hjem - eller Bestemmelsested; eiheller ere Skibspapirer forefundne, saalidet som nogen Oplysning haves om Mandskabet, og ved Ind strandingen var Skibet uden Takelage, med blot en Stump af en Mast. Af Ladningen er bjerget 148 Tønder og Fade, af heele forskjellig Størrelse, med Tran, mærkede: S. S. H. A. S. H. S. A. A. Desforuden er bjerget nogle Rensdyrskind, noget Birkebrænde og noget Kjøkkentøi. Eieren eller anden Rethavende indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til for Undertegnede at beviisliggjøre sin Ret til det Bjergede. Hiørring Amthuus, den 4de Decbr. 1833. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Auctioner. Efter Reqvisition fra der Consuler von der Pahlen, & Kall og Hr. Strandings-Commissionair Kørbye, som Commissionair for Captain Sundmann, der med Fregatten Minerval indstrandede paa Jerup Strand i Elling Sogn, bliver, Mandagen den 16de Dennes og efterfølgende Dage, hver Dags Formiddag Klokken 10, forauctioneret det fra bemeldte Skib ilandbjergede betydelige Parti særdeles gode og tildeels nye Skibsinventarium, hvoriblandt 44 Stykker forskjellige Seil, udmærkede gode Skibsbaade, iblandt hvilke en smuk Gig m. m. m., saa forauctioneres ogsaa den ilandbjergede Ladning, bestaaende, af 1230 Tylter Brædder, fra 5 1/2 Fod til 13 1/2 Fod langer og 9, 101 og 11 Tommer brede, samt 11 Tomme tykke. Det største Par i er 11 Fod. Auctionen begynder ovennævnte Dag ved Strandfoged Thomas SøndergaardsBopæl i Jerup, (2 1/2 Miil norden for Frederikshavn, hvor Liebhaberne anmodes om at møde. Horns Herreds=Contoir i Frederikshavn, den 1ste December 1883. Lassen. Efter Begjæring af Vice-Consul J. B. Kaarsberg, bliver, Mandagen den 23de December næstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction paa denne Byes Raadstue over samtlige Reqvisiter, der udfordres til en Kornmølle, som skal drives ved Hestekraft; alle sammen nye og i complet Stand til at opføres, hvilket Sælgeren paa sin Bekostning vil foranstalte iværksat for den eventuelle Kjøber. Reqvisiterne, Tegning derover, og Conditionerne for Salget, ere til Eftersyn hos Reqvirenten. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 27de November 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Tirsdagen den 10de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, paa Aalborg Raadstue, afholdt offentlig Auction over Bortforpagtningen af Chorene Nr. 1 og 2, samt en lukket Stoel i den nordre Gang østen for Kirkedøren, i Frue Kirke. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 1ste December 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Auction. Til Efterretning for Lysthavende bekjendtgjøres herved, at Auctionen over Læseselskabets og en Deel flere Böger, hvorover trykte-Catalogen derholdes hos Boghandler Lundt, der paatagen sig Commissioner for udenbyes Lysthavende, en berammet til Afholdelse den 19de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, paa Compagnihuset, hvor tillige en Deel ei i Cataloget anførte tydske Morskabsbøger ville blive bortsolgte. Aalborg, den 5te December 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Da det paa Stedet Nr. 491, paa Hjørnet af Algaden og Hjelmerstald heri Byen, ved 3die Auction gjorte Bud, ikke er tillagt Approbation, saa bliver, efter Vedkommendes Begjæring, en fjerde Auction afholdt udi og over bemeldte Eiendom, Torsdagen den 12te Dennes, Formiddag Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 2den Decbr. 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-07
Fredagen den 13de December, Formiddag Kl. 10 Slet, bliver, paa Ruberg Sogns Forstrand, omtrent 2 Mile, vester herfra Byen, afholdt Auction over 148 større og mindre Tønder og Foustager Tran, samt en Jern=Kjetting, 16 1/2 Favne lang, et Skibsanker, et Gangspil og et Bougspryd, Alt ilandbjerget fra et, Natten mellem den 21de og 22de Dennes, uden levende Folks Medfølge, indstrandet Skib. Hiørring, den 28de November 1833. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Blandede Efterretninger. Det er allerede bekjendt, at den tyske Forbundsforsamling. har nægtet Polakkerne Gjennemmarschen fra Schveiz. Herom indeholder den frankfurtske Over=Postamts-Tidende følgende, som det synes officielle Artikel: Den schveizerske Gesandt, Hr. v. Tiller, som var ankommen hertil, for at underhandle om fri Passage gjennem det tyske Forbunds Stater for de i Schveiz indtrængte Polakker, har atter forladt vor Stad. Hans Mission ophørte, da den franske Regiering erklærede sig villig til at tilstaa de i Schveiz hospiterende polske Flygtninge fri Gjennem marsch gjennem Frankrig, og Indskibning i en fransk Havn. Ogsaa det tyske Forbund, der gjerne ønskede Polakkernes Bortfjernelse fra Schveiz, havde viist al Beredvillighed til at befordre deres Marsch gjennem Forbundets Stater, idet man tilbød sig at drage Omsorg for Transportmidlerne og dække Omkostningerne ved denne. Jmidlertid kunde efter Sagens Natur Forbundet kun gjøre dette, naar det var vis paa, at Planens Udførelse blev iværksat, og forlangte derfor en Forsikkring om, at de i Schveiz værende Polakker bleve overleverede samme, hvilket rigtignok kunde gjøre Anvendelsen af hensigtsmæssige Midler fra Republiken Berns Side nødvendig. Denne Forsikkring formaaede Schveizerforbundet ikke at give, og uden samme kunde ingen Anstalter til Transporten træffes, for ikke at tale om, at det var i Forbundets Jnteresse, at alle de Polakker, som opholdt sig i Schveiz, bortfjernedes. Ligeledes maatte Forbundet have Vished om, at Polakkerne, efterat være transporterede gjennem sammes Gebeet, vilde blive modtagne i Nederlandene, indskibede i en nederlandsk Havn og derfra bragte videre til deres Bestemmelsested. Ogsaa denne Vished kunde det tyske Forbund, der her blot var at betragte som den Stat, gjennem hvilken Passagen fandt Sted, ikke erholde. Schveiz havde forlangt fri Passage for Polakkerne gjennem det tyske Forbunds Gebeet, for at de efter eget Valg enten kunde afgaae til England eller til America. Efterat Schveizerforbundet, selv saaledes havde givet et Exempel paa en Jndskrænkning i Henseende til Polakkernes Bestemmelsested og i saa Henseende fremsat et Alternativ, besluttede det tyske Forbund at holde sig til det ene af disse Alternativer, til America nemlig, eftersom det maatte være samme magt paaliggende, at Forholdsreglen udførtes paa en hensigtsmæssig Maade og det blev ikke gjort de polske Flygtninge alt for let at vende ti bage til Tyskland. Men hverken Schveiz eller Nederlandene meente at kunne indlade sig paa en saadan Jndskrænkning i Henseende til Polakkernes Bestemmelsested, og gjorde det derved umuligt for Forbundet at medvirke til en Forholdsregel, som det fra sin Standpunkt ikke længere kunde betragte som hensigtsmæssig, men som kun vilde medføre nye Uleiligheder. Vi ville ønske og haabe, at det maa lykkes Schveizerforbundet paa den nu betraadte Underhandlings Vei at blive sine uvelkomne Gjæster aldeles kvit, og derved ogsaa befrie Tyskland fra Frygten for at blive hjemsøgt af dem.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Fra Kønigsberg meldes, at de polske Flygtninge der i Egnen nu virkelig ere afseilede til Nordamerica. Tvende Skibe afgik den 15de November fra Danzig; det tredie, som havde Officererne og de til den mere dannede Classe, henhørende Underofficerer og Soldater ombord, seilede den 22de. Det hele Antal af Afseilede beløber sig til 605, Personer. Den preussiske General Natmer havde i samme Anledning begivet sig til Danzig og efter hans Foranstaltning forelagdes de Udvandrende endnu engang i Rettens og den americanske Consuls Nærværelse det Spørgsmaal, om deres Udvandring var frivillig, og blev deres Svar herpaa ført til Protocols.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Den Triester Jagttager indeholder en Artikel fra og over Ægypten, i hvilken Mehemet Alis Fortjenester af dette Lands i Kultur ophøies til Skyerne. En fortrinlig Agerdyrkning, Fabriker, Arsenaler, Landeveie, Kanaler, Vandledninger, Palbladser, Velgiørenheds- og Opdragelsesanstalter, et fuldkomment europæisk Militairsystem, almindelige Forbedringer i det borgerlige Forhold: Disse ere de gavnlige Virkninger af hans Regjering. Vicekongens 19 Sønner og Sønnesønner undervises under hans personlige Opsyn i alle nødvendige Kundskaber; sine Døttre behandler han med faderlig Omhed. Hans Handelsmonopol: dette kjempemæssige ogsaa meget dadlede Foretagende har fremmet Dyrkningen af Jndigo, Bomuld, Opium, ogsaa mange andre Artikler fra de forskjelligste Himmelstrøg, hvis Kultur hidtil var ubekjendt i Ægypten. Neppe vilde, uden dette System, Værkstedet, Fabriker og saa mange sindrige Opfindelser være komme i Gang. Paa sin sidste Reise til Candia har Vicekongen udstædt forskellige Decreter til at forbedre Bestyrelsen paa denne Ø. Saavel for at udvide sine Grændser, som for at komme i Besiddelse af Handelen med den berømte Mokka=Caffe, har han forenet denne Provinds med sine Stater, og sikkret Ægypten Handelen med hiint Product ved at ophæve den Jndførsels=Told, som før gik af samme. Nu er Paschaens Opmærksomhed fornemmelig henvendt paa den nye Acquisition : Syrien. Snart vil dette mærkværdige og paa saa mange lidet bekjendte Producter rige Land tilbyde Handelen nye Gienstande og vinde ny Glands under Vice. kongens Herredømme.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Fra Odessa meldes, at en Officeer af den keiserlige Generalstab nylig er indtruffen med Ordre til at udruste adskillige større Krigskibe i Sebastopol. Hensigten hermed begriber man saa meget mindre, som der fra Constantinopel, ikke ere indløbne Efterretninger af nogen foruroligende Caracteer. Jøvrigt glæder man sig i Odessa meget over det venskabelige Forhold mellem Rusland og Porten, forsaavidt disse nemlig have havt og har en fordeelagtig Jndflydelse, paa denne Stads Handel. Forskjellige Natur= og Kunst producter, henhørende deels til Krigsmaterial, deels til andre Fornødenheder, hvilke Tyrkiet hidtil tog fra Marseille, tager, det nu fra Odessa.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Det engelske Skuespiller-Selskab i Hamborg giør meget Lykke. I den første Forestilling, Kjøbmanden af Venedig fandt man Keans Spil som Shylock, mesterligt. Han er en Søn af den berømte Kean, som han dog langtfra endnu ikke kan maale sig med.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Den 9de Novbr. fandt den aarlige Høitideligholdelse af Lordmayorens Embedstiltrædelse Sted i London; som sædvanlig vare Statsministrene, Dommerne i de høiere Tribunaler, og de udenlandske Gesandte nærværende. Statsministrene blev offentlig insulterede af Pøbelen, saasnart denne gjenkjendt dem; da deres Toast udbragtes ved Middagsbordet, blev den med temmelig Kulde drukket af de tilstedeværende Borgere, derimod blev Hertugen af Wellingtons Skaal drukken med lydelig Jubel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
J Paris tiltager Bekymringen i Anledning af Haandværksvendenes Coalitioner. Skrædersvendene ville paa ingen Maade lade sig stille tilfreds; de fordre for hver Kjole, som de sy, 6 Fr. meer af deres Mestere; en Priis, som disse finde ubillig. Til hine rebelske Skrædersvende, til de oprørske Guldsmed= og Lysestøbersvende have nu ogsaa Dreier- og Slagtersvendene føiet sig. Skomagersvendenes Complot er formelig constitueret. Hverken lemfældige eller strænge Midler, ikke engang haarde Fængslinger have hidtil hjulpet Disse Haandværker=Dumheder kunne give Anledning til mange Ubehageligheder, men ere altfor afmægtige til at opvække Uroligheder af nogen Betydenhed. Det er Skræder svendenes Agt, selv paa Actier at oprette Værksteder, og at arbeide i Compagni for egen Regning. Som bekjendt have Skrædersvendene i Lyon fulgt de parisiske Svendes Exempel; nu hører man, at denne Skræder=Epedemi ogsaa har særEget i Brussel, hvor Svendene alt have holdt Samlinger og fordre høiere Løn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Kong Leopold af Belgien er bleven stokdøv og ganske meankolsk. Han er - hedder det i den engelske Hoftidende, - øiensynligen bleven 10 Aar ældre, siden han ombyttede det rolige Claremont med den belgiske Krones mange Sorger Den paa Lafittes Hotel opslaaede Annonce, om dets Udstykning og Salg til Nedbrydelse, samler daglig en Mængde Mennesker, paa hvis Ansigt man tydelig seer det ubehagelige Indtryk, Tanken om Demolleringen af Juli=Revoluutionens Hovedkvarteer gjør paa dem.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
J Grækenland feires endnu ikke færre end 250 Helligdage. De to Trediedele af Aaret gaae alsaa bort med Dovneri, og kan man vel derfor undre sig over Folkets Armod og Uvidenhed. Den nye Regjering agter imidlertid at afskaffe endeel af disse overflødige Festdage.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Aalborg, den 9de December. J Løverdags Morges, den 7de Debr., døde, efter 8 Da ves smertelige Lidelser, af et apoplectisk Tilfælde, vor brahve almeenagtede Overlærer ved den lærde Skole her i Byen, Jesper Christian Milling. Han var født den 21de Juli 1785 i Saltum Præstegaard i Aalborg Stift, hvor hans Fader, Hr. Nicolai Severin Milling, var Præst. Moderen var Christiane Marie Østergaard. Han deponerede fra Randers Skole i Efteraaret 1803, og absolverede theologisk Attestats den 13de Juli 1807. Derpaa var han i nogle Aar Huuslærer, først i det nordlige Sjelland, derpaa hos Grev Reventlov i Laaland, og siden hos Geheimelegationsraad Classen paa Falster. Den 24de Juli 1813 blev han ansat som Adjunct ved Aalborg Cathedralskole, og erholdt under 25de Mai 1830 Prædikat af Overlærer. Anmelderen maa overlade det til en kyndigere og mere øvet Pen, at skildre den Afdødes Virksomhed og Fortjenester af Videnskaberne, i en Række af over 20 Aar, i hvilke han virkede her ved Skolen. Kun saameget vil han her antyde, at den Forevigede efterlader sig et hæderligt Navn i Litteraturen, ved sine udbredte geographiske og historiske Kundskaber. Disse forhøiedes end mere ved den Beskedenhed og Humanitet, som udmærkede den Afdøde, og som er den sande Lærdoms sikkreste Kiendemærke. Dog - ikke blot Fædrenelandet har tabt ved hans tidlige Bortgang. Familie og Venner, ja Alle der kjendte ham, og stode i Forhold til ham - og deres Tal er stort - sørge ved hans Baare. Ved sin Aandrighed, ved sit stedse muntre og godmodige Væsen, vandt han i lige Grad Alles Agtelse og Kjerlighed. Han var de Fattiges og Nødlidendes Ven; en velvillig, trofast Raadgiver for Enhver, der henvendte sig til ham. Hans Minde vil derfor længe leve iblandt os.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Førstkommende Onsdag, den 11te d. M., ordineres i St. Budolphi Kirke Herr Candidatus theologi H. J. Obel, som allernaadigst er beskikket til personel Capellan for Karby, Hvidberg og Redsted Menigheder paa Morsø.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Komd. Moses Gottschalck i Nestved har opgivet sit Bo. til Skifterettens Behandling.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Bekjendtgjørelser. Efter den almægtige Guds Bestemmelse bortkaldtes, Löverdagen den 7de d. M., efter 8 Dages Sygdom af et apoplectisk Tilfælde, her fra orden til et bedre Liv vor elskede og elskelige Broder og Svoger, Jesper Christian Milling, Overlærer ved Aalborg Cathedral-Skole, i 48 Aar gammel; hvilket herved sörgeligst bekjendtgjöres. i Aalborg, den 9de December 1833. Karen Milling. Lovise Hansen, Hansen. födt Milling.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-09
Söndagen den 8de d. M., om Eftermiddagen Kl. 3, berøvede Döden os vor inderlig elskede, ældste Datter, Leopoldine Laura Anette, lefter 5 Dages Sygeleie, i hendes 19de Aar. Hendes Fromhed og inderlige Godhed lade os föle hendes Savn desto dybere, thi hun udgjorde vor Glæde og Trost i mangen en sorgfuld Time. Endog uden Bevidnelse ere vi overtydede om, at Slægt og Venner inderlig deeltage i vor Sorg. Aalborg, den 9de Decbr. 1833. Luise Schaumburg, Schaumburg. født Prangen. Captain og Comp. Chef.