Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-19
Men nu videre vilde vi see, om Redacteurens Sætning paa nogen Maade kan være rigtig, og skulde Tidens herskende Modetone være som Redacteurens, saa er den aldeles forstemt, og desto høiligere behøver den at omstemmes, naar ikke dette er Principet: Stat pro ratione voluntas. 1) Først skulde en Arbeidsanstalt oprettes i hvert Sogn for slige dovne Fattige, og denne maatte nødvendig have en Arbeidsstue, 2 Soveværelser, det ene for Mandfolk, det andet for Fruentimmer, et Kjøkken, et Spisekammer, et Materialværelse til uforarbeidede og forarbeidede Varer, et Brændehuus. 2) Maatte der Senge og Sengesteder til. 3) Der skulde Kjøkken og Kogetøi til 4) Kakkelovne, samt Brændsel saavel til Kjøkken som Kakkelovn. 5) Arbeids materialier af alle Slags. 6) Arbeidsredskaber, ligeledes af alle Slags. 7) Flere Lærere, som ogsaa skulde holdes og lønnes *). 8) Ligeledes 1) Det hedder udtrykkelig i Redacteurens Project en Kokkekone maatte holdes og lønnes, og om ogsaa denne tillige kunde være Vaskerkone, er et Spørgsmaal. 9) Naar nu ingen Dovne fandtes i Sognet, saa maatte et Menneske holdes i Huset til saa at sige at holde Skildvagt over Huset og alle Husets Redskaber, Eiendomme og Reqvisiter, og skulde Leiere anbyde sig, saa vilde derved gives god Anledning til enten at trække udenbyes unge Folk hid, eller at opmuntre unge Folk i Sognet til at gifte sig, faae en Mængde Børn, de ikke kunde føde, og foranledige Sognet en ganske betydelig Fattigskat, og imidlertid have Leilighed til at bruge, opslide eller beskadige, ja fordærve alle Husets Senge, Sengeklæder, Materialier og Arbeids redskaber &c. 10) Men skal dette nu være en Arbeidsanstalt for dovne Fattige, som hverken ved gode eller onde Ord kunne bringes til Virksomhed, hvem skal da være den nødvendige Profos Jnformatorerne vil ikke faaes dertil; Bonden tager sig ingenlunde paa at være Hovmester over Ligemand; hvem skal det da være? Og, jevnlig maa saadan En være i Nærheden, da uden uafbrudt Virksomhed hielper den hele Anstalt slet ikke. Dog hertil gives aldeles ingen Pag. 325. "De dovne Fattige skulde sysselsættes, enhver efter sin Alder, Kundskab og Duelighed. Altsaa maatte være flere forskjellige baade Materialier, Redskaber og Lærere, naar alt dette skulde tages i Agt, og det saa meget mere, naar Mandfolkets Sommerarbeide er at pløie, saae, skjære Tørv, slaae, meje, indage, passe Kreature, og om Vinteren tærske og røgte, der altsammen ikke kunde practiseres i Arbeidsanstalten; og lige saa lidet Fruentimrets Sommerarbeide og endeel af deres Vinter arbeide. paa Landet, da alle Øvrighedspersoner, hvis Pligt det allene kunde være, ere flyttede tilKjøbstæden; og hvortil er da det hele Project, alle Bekostninger til Arbeidsanstaltens Opbyggelse, Huusgeraad Jndkjøb, Materialiers og Redskabers Frembringelse, allehaande Læreres Anskaffelse, naar alle Ting, just de synes at være komne til deres højeste Spidse, maa standse med Eet, og see de betydeligste Bekostninger forgjeves anvendte. Som det kostbareste Uhr med alle sine Hjul og Jndretninger er unyttigt, og hele Værket staaer, naar Fjeren er slap eller istykker, saa ere og alle slige Anstalter paa Landet, uden Øvrighedens nærværende Almagt, aldeles spildte og forgjeves. Dog ikke dette allene, men endog fortrædeligt er det at see, hvorledes et dovent Menneske kan standse en heel Flok, saaledes i en Klædefabrik standser et Menneskes Efterladenhed det Hele i sin raske Gang. End- og er det et Særsyn, at see en Flok ellers raske Meiere gaae en Doven forbi; de synes alle at rette sig efter ham.