Berlingske Tidende, 1797-05-01
Maanedlige Stats=Tidender, besluttet at lade opføre endnu en nye Stole i indeværende Aar, og deren at afholde Bekostningerne af Dørst. sammes egen Caffe, for saavidt det Classenske Legatum dito tilstrækker. Ligeledes har bemeldte General Krigscommissair Haster meddeelt og en Beregning har 12 over Anvendelsen for sidstafvigte Aar af de til Pensioner for Friderichsmærks Mestere og Arbeidere, samt Fattige skiænrede 1200 Rdlr. Det Classenske Bibliotheque er nu fuldkommen indrettet Til Beqvemmelighed for dem, der ville benytte sig at Bibliothequet, er et Værelse med Varme. Da KrigsCancelliesecretair Lynge, som ved det Classenske Testament er indsat til Bibliothekarins, er efter AgenKonstrups Død betroet at forestaae Comptoriet, hvorved han saa meget beskjæftiges, at han ikke tillige kunde bestride alle ved Bibliothegnet forefaldende Forretning. ger, har Fidel=Commissets Direction antaget Magister, Ramus til adjungeret Bibliothecarius - Bibliothe, quet har i Aar erholdt en ikke udbetydelig Forøgelse at gode Værter, især i Naturhistorien, hvoriblandt Directionen med underdanigst Taknemmelighed har fra Hans Kongelige Dølved Kronprindsens Haand, imodtaget en naadigst Gave af Joh. S. Korneri hortus, sempervirene. Den for Agerdyrtnings Skolen antagne Lærer, Olufsen er tilbagekommen fra Stotland. Ogsaa fra dette Land har han meddeelt brugbare Efterretninger: Til Foraaret besluttes hans octonomiske Reiser med en Besøg i Sverrigs best dyrtede Provindser. Jmidlertid er ham af Directionen opdraget at udkaste en Plan for Stolens Indretning. ) Paa Fide Commissets Godser i Falster er Udskiftning: gen i de Byer, Funderup. Carlebye, Meelse og Haldschow, som i forrige Aar blev begyndt, i det sidste forlødne Aar tilendebragt, og endnu Byerne Børre bye og Eeget taget under Udskiftning. Da Lands Jnspecteur Capitain Selmer i April Maaned efter det Kongel. Rentekammers Foranstalt : ning indfandt sig paa de Classenske Godser, for, om mueligt, at mægle Forening om Hoveriet eller i Mangel deraf at indhente de fornødne Efterretninger til Brug for den Kongel Commission ved Hoveriets Bestemmelse, blev jeg, Conferenceraad Colbiørnsen, at Directionen udnævnt til, paa sammes Vegne, at over: vare den Forretning; men Capitain Selmers og mine forenede Bestræbelser formaaede ikke at tilveiebrinet forening med flere af Bønderne end de saa ansaa samtlige Godser 189, med hvilke der allerede i Aaret 1791 var sluttet. Stykke for Maji Maaned 1797. J August Maaned ankom Hoverie=Commissionen, ved hvis Forretning det atter blev mig, Conferenceraad Colbiørnsen opdraget paa Directionens Vegne at være tilstæde. Commissionens Bemøiede for at skifte Forening lykkedes itte videre, end at man blev enig med Bønderne 13 Byet, som skulde giøre Hoverie til Hovedgaar den Rødemark, om Hoverie Penge i Stedet for Arbeide en nature, da disse Byere, Beliggenhed gjorde Pligt Arbeidet til Hoved=Gaarden mere besværligt end gavnligt. For de 2de Hovedgaarde, Corselige og Carlsfeldt, blev Hoveriet in natura bestemt ved Commissariernes Kiendelse, efter det Forslag, som fra Directionens Side til Forening var samtette allene at Taastrup Bye formedelst dens Beliggenhed blev, med Directionens bifald, tilfunden at betaleHoveriepenge. Commissionens Omkostninger bleve saa mange af Bønderne tildømte at betale, som ikke havde villet indgaae billig Forening. Med denne Kiendelse erklærede Bønderne sig misfornøiede og at ville appellere den til Rentekammeret, hvor dog deres Granamina endnu itre ere indkomne. Som altsaa denne Saa itte kan siges at være saa ganske afgjort, saa længe den ere i sidste Jnstaner er paakiendt eller og den declarede Appel af Vedkommende enten er desereret eller præscriberet, har Directionen ikke kunne, som den gierne ønskede, opbyde Godserne til Forpagtning fra 1ste Maji d. A., men seer sig nød saaet til at udsætte den til næste Aar, til hvilken Tid vi ere fin dede ved offentlig Auction at stille Gaardene til Forpagtning. alternative med eller uden Hoverie, for at forsøge, om det er mueligt, strax at faae Hoveriet ophævet ved alle Gaardene. Til Slutning bør vi ikke efterlade allerunderdanigst at melde, hvorvidt det Classenske Boes endelige Opgiørelse i sidstaffvigte Aar er fremmet Den i Executorernes sidste allerunderdanigste Jndberetning, ommeldte Sag angaaende, om Justitsraad Smitsskulde søge visse Fordringer, som reiste sig at Mellemtegning med afg. Agent Konstrup, enten i det Classenske eller i det Koustrupske Boe, er ved Hof= og Stadsrettens Skifte Commissions Kiendelse under 22 Marts sidstl. paadømt Medhold af den paa det Classenske Boes Vegne gjorte Paastand. Men da det Classenske Boes Fordring paa afg. Agent Koustrups Boe, som er indgiver til Hof= og Stadsrettens SkifteCommission den 24 Febr. 1794, er endnu ikke paakiendt, eller Konstrups Boe tilendebragt. Angaaende den Fordring fra Justitsraad Smith, som Eier af Frolands Jernværk, til det Classenske Boe, som i Executorernes sidste allerunderdanigste Jndberetning er omtalt, have Siden denne Jndberetning have Bønderne indgivet deres Klage over Commissionens Kiendelse til Rentekammeret. men derpaa er er endnu faldet Collegii Resolution.