JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 20de December. Siddende paa sin Trone, og omgivet af Prinds-Stordignitairerne, Cardinalerne, Ministrene, Storofficererne, Æreslegionens Storerne og de hos Hs. Majestæt tienstgiørende Officerer, gav Keiseren i Middags Senatet Audients. Det indførtes med de sædvanlige Ceremonier, og Hs Excellence Grev Lacepede holdt, som Præsident, følgende Talle: Sire, Senatet iler at bringe sine underdanige Lykønskninger for Fødderne af Deres Keiserl. Kongl. Majestæts Trone, til Deres Majestæts lykkelige Ankomst midt blandt Deres Folk. Sire, Deres Majestæts Fraværelse foraarsager altid en almindelig Bedrøvelse; Deres Nærværelse er en Velgierning, som opfylder det hele franske Folk med Glæde og Fortrøstning. Deres Keiserl. Kongl. Majestæt har lagt alle Grundvoldene til Deres vidtstrakte Riges Organisation; men endnu staaer mange Gienstande tilbage at befæste og tilendebringe, og det mindste Ophold i vore Indretningers Fuldkommelse, er en Ulykke, som overgaaer det hele Folk. Medens Deres Majestæt, Sire, i Spidsen for Deres seierrige Armeer, var henved 800 Lieues borte fra Deres Hovedstad, have Personer, undslupne af de Fængsler, hvori Deres Kriserlige Naade, havde uddraget dem fra den Død de allerede ved forbigangne Forbrydelser havde fortient, villet forstyrre denne store Stads offentlige Rolighed. De ere straffede for deres nye Voldsomheder. Heid Frankrig, Sire, at dets monarkiske Forfatning beskiermer det mod Virkningerne af borgerlige Uroligheder, af det blodige Had som Partinanden nærer, og af de skrækkelige Uordener Revolutioner føre med sig! Senatet, Keiserens første Raad, hvis Anseelse kun bestaaer da naar Monarken fremkalder og sætter den i Bevægelse, har faaet sin Tilværelse for at opretholde dette Monarkie og til Deres Trones Arvelighed i vort fierde Fyrstehuus. Frankrig og Efterverdenen skulle under alle Skjebnens Tilskikkelser finde det tro mod denne hellige Pligt, og alle dets Medlemmer skulle stedse være rede til at vove Livet for dette Nationens Sikkerheds og Lykkens Palladium.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Hs. Majestæt behagede at svare: Medlemmer af Statsraadet, hver Gang jeg betræder Frankrigs Grund, føler mit Hierte en meget levende Glæde. Naar Folket viser saa stor Kierlighed til min Søn, da er det, fordi det oprigtig er overbeviist om Monarkiets Velgierninger. Alle de Ulykker, der have truffet vort skiønne Frankrig, maae tilskrives Jdcologien, hiin dunkle Metaphysik, som, i det den med Spidsfindighed opsøger de første Aar. sager, vil grunde Folkenes Lovgivning paa sammes Basis, istedet for at indrette Lovene efter Kundskab til det menneskelige Hierte og Historiens Lærdomme. Disse Vildfarelser maatte og have virkelig hidlede Blodmenneskers Regiering. Thi hvo har vel proclammeret Jnsurrectionsgrundsætningen som Pligt? Hvo har hyklet for Folket, ved at proclammere det en Souveraintet, som det ikke kunde udøve? Hvo har nedbrudt Lovenes Hellighed og Agtelse, ved at lade dem afhænge, ikke af hellige Retfærdighedsgrundsætninger, ikke af Tingenes Natur og den borgerlige Ret, men alene af en Forsamlings Godtbefindende, der bestod af Mennesker, som intet kiendte til borgerlige, criminelle, administrative, politiske og militaire Love? Naar man er kaldet til at bringe en Stat til at fremstaae paa ny, er det aldeles modsatte Grundsætninger man maa følge. Historien maler det menneskelige Hierte; det er i Historien man maa søge de forskiellige Lovgivningers Fordeele og Mangler. Disse ere de Grundsætninger et stort Riges Statsraad aldrig maa tabe af Sigte; det maa dermed forene et Mod, som kan udholde enhver Prøve, og, efter Præsidenterne Harlays og Moles Exempel, være rede til at de for at forsvare Sonverainen, Tronen og Lovene. - Jeg sætter Priis paa de Hengivenhedsbeviser Statsraadet ved alle Leiligheder har givet mig, og har med Fornøielse hørte det bevidne fine Følelser.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Den 24de December. Den 21de holdt Hs. Majestæt Keiseren et Conseil angaaende Ansøgninger om Benaadelse, og et Conseil angaaende den indre Bestyrelse.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Den 22de d. M. holdt Hs. Majestæt et Finantsforvaltningsconseil. Gotha, den 9de December.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Man har her bekiendtgjort følgende Befaling angaaende Jndførelsen af en almindelig Conscription.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Ved en ny Forordning, af 20de November, med Hensyn til Recruternes Udskrivning til Hertugdømmet Gothas Contingent, har Hertugen befalet, at alle de unge Mandfolk, som ere Hertugdømmets Undersaatter og fødte efter 1792, uden Hensyn til Stand og Religion, Formue eller Næringsveie eller saadanne Privilegier og Undtagelser, som hidtil maatte være dem tilstaaede, skulle være pligtige til, næste Januar Maaned efter at de have fyldt deres tyvende Aar, at lade deres Navne tegne paa Conscriptionslisten paa det Sted hvor deres Forældre boe, og derpaa i Paaskeugen at begive sig til Gotha, for at examineres, og hvis de kaldes til Fædrenelandets Tieneste, da at gaae ind under Hertug, dømmets Contingents Tropper. Ifølge deraf skulle de unge Mandfolk, som ere fødte i Aaret 1793, lade sig indskrive i Løbet af Januar Maaned 1813, og siden i Paaskeugen samme Aar indstille sig for Recruteringscommissionen; de som ere fødte 1794 skulle melde sig i Januar. 1814, og saa fremdeles. Dersom de ikke nøiagtig opfylde denne Pligt, og ikke indfinde sig i det seneste Mandagen førend Pindsefesten, som en den Dag da Listen skal sluttes, og fremføre lovlige Grunde for deres Udeblivelse, have de sig selv at takke, om de til Straf for deres Gienstridighed komme til at betale en Mulkt af 300 Rdlr., som skal inddrives af deres Eiendomme, og om de siden blive tvungne til at tiene naar og til hvad Tid man træffer dem, eller ogsaa blive indsluttede i et Trangshuus, i Tilfælde de ere uduelige til Tienesten. Denne Bekiendtgiørelse, som er gjort efter Hertugens Befaling, skal tiene til Efterretning for de af Hertugdommets Undersaatter, der for nærværende Tid maatte befinde sig i fremmede Stater.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Danzig, den 18de December. Hs. Excellence, Divisionsgeneral Grev Rapp, Hs. Majestæt Kongens og Keiserens Generaladjutant, er igaar ankommen hertil, forat tiltræde sin Post som Gouverneur i Danzig.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Berlin, den 12te December. J nogle Dage ere en stor Mængde Tropper marscherede giennem vor Stad. Mange Heste kiøbes til Armeen. Leverandeurerne faae Betaling i rede Penge.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Ti tusinde Franske ere i disse Dage passerede giennem Stettin til den store Armee.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
- Den 3die d. bragte de preussiske Gensdarmer en Statsfange hertil fra Slesten. Man troer at han skal føres til en Fæstning.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Den 29de December. Den 26de d. er Hs. Excellence, den Kongl. danske Gesandt v. Waltersdorff ankommen hertil. - General Lectere er afgaaet herfra til Paris.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Kønigsberg, den 21de December. Vor Magistrat har udstædt følgende Bekiendgjørelse :De overordentlige Tidsbegivenheder giøre det høist nødvendigt, at Staden i Særdeleshed er betænkt paa at beskytte sig mod slette Menneskers Excesser og Udaad, hvilke kun altfor ofte nytte Leiligheden til at giøre Ondt. Stadens Borgerbevæbning vil være tilstrækkelig til at besætte alle Vagter og Poster. Men det er nødvendigt at kraftfulde Mænd paatage sig at patrouillere, især om Natten, og at de, naar Nøden kræver det, ere rede til Tieneste. De Antoriteter, som hidtil have beskyttet os, ville fremdeles giøre det. Vi ville hielpe dem, som ere beskieftigede med høiere Forretninger, at vedligeholde Ro og Orden i Staden. Vi anmode derfor alle Mænd af Aand og Hierte i Kønigsberg, uden Hensyn til Rang, Stand eller andre Forholde, at forene sig med os, og saaledes lægge Haand paa Værket. Kraftfulde, ædle Mænd, som oplives af Kierlighed til det Gode, behøve ingen Uniform, ingen Jnddeeling, til dette Øiemed. Med Fædrenelandets Cocarde paa Hatten, og et Ligitimationsbeviis i Lommen, ville vi være kiendelige i Tienesten; rene Hensigter og Agtelse for Lov og Fædreland skulle være vore Kiendemærker. Enhver ædel Mand der vil staae os bie, behage at angive sit Navn, sin Caracteer og Boepæl hos Districtsforstanderen, hvorpaa han strax skal erholde de nærmere Jnstructioner og Anviisninger. Vi bede om den størst muelige Sky, somhed, da denne alene kan hielpe. Kønigsberg, den 19de December 1812.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Magistraten i Hoved- og Residentsstaden Kønigsberg.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Willna, den 5te December. Det Cavallerie, som staaer under Marschallerne Hertugerne af Reggios og Bellunos Commando, har ikke liidt saameget som det der kom fra Moskau. Det var hiint Cavallerie, der udførte saa skiønne Angreb paa Tschitschagows Armee. Fyrsten af Schwarzenberg og Marschal Hertugen af Tarent have ligeledes et meget godt Cavallerie, og disse forskiellige Tropper frembyde i Forening et impel erende Syn.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Frankfurt, den 23de December. Hr. Baron v. Christin, Keiserens Ordonantsofficeer, er passeret herigiennem paa sin Reise fra Armeen til Paris. Samme Dag gi to Courerer, den ene fra Armeen, den anden fra Berlin, herigiennem til samme Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Wien, den 15de December. J den afdøde Fyrste af Kannitzes Sted er Grev Johann af Trantmannsdorf af Keiseren udnævnt til Overstaldmester. - Deres Keiserl. Høiheder, Erkehertugerne Carl og Johann give sig ikke mere af med Militairforretninger; Krigsdepartementet er fuldkommen underordnet Krigsministeren Grev v. Colloredo og Hofkrigsraadspræsidenten General Bellegade.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Cairo, den 2den October. Chn Seidid, som bragte Statholderen i Ægypten Efterretningen om Safras og Dschedeides Jndtagelse, fik en kostbar Pels og tre Landsbyer til Foræring. Han medbragte 22 arabiske Hovdinger, som før havde fægtet under Wechabiternes Faner, men nu havde underkastet sig, og forsikrer, at der ikke er mere end 600 Wechabiter tilbage i Medina, samt at Jndvaanerne lide meget af Mangel paa Levnetsmidler. - For at fremskynde Troppernes Afmarsch, der foraarsager uhyre Omkostninger, har Statholderen fordret et Laan af 2000 Punge (1000,000 Piastre) af de christelige Indbyggere i Landet.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
London, den 18de December. I Underhusets, sidste Møde overrakte Skatkammercantsleren er Budskab fra Regenten, angaaende Subsidier, som skulde bevilges Rusland. Hr. Witbreat stod op og erklærede, at han ikke kunde give dette Forslag sin Stemme, men formeente, at det var bedre at komme de Trængende i Engelland selv til Hielp. Hr. Burdett sagde at et saadant Budskab under Tingenes nærværende Stilling var fornærmende for Folket. Discussionerne bleve, paa Skatkammercantslerens Forlangende, opsatte til næste Dag. - Lord Palmerstone fremlagte en Oversigt over Omkostningerne til Armeen. Man siger at Parlementet den 22de December skal adjourneres til den 2den Februar.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
- Den til Bedste for de Brandlidte i Moskan af Privatpersoner, sammenbragte Subskription skal i kort Tid have beløbet sig til 240,000 Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
New Yorck, den 31te October. Man har allerede her i nogen Tid kiendt den algierske Deys fiendtlige Stemning mod de Forenede Stater. Angaaende denne Gienstand, have vi erholdt følgende Afskrivt af et Brev fra Hr. Laar til den americanske Consul i Gibraltar. Denne Skrivelse indeholder flere Omstændigheder i denne Henseende end dem vi hidtil kiendte. Ombord paa Skibet Alleghany, tilses, den 25de Juli 1812. Min Herre, Jeg har den Ære at tilmelde Dem, at Skibet Alleghany, Capitain Eveleth, den 17de d. M. ankom fra de Forenede Stater, til Algier med en Ladning Sø= og Landmunition til Regieringen, i Overeensstemmelse med Tractatens Stipulationer, og at jeg den 20de, da Skibet allerede havde begyndt med Udlysningen, fik et Budskab fra Deyen, hvori han erklærede, at han ikke vilde modtage Ladningen, under det Foregivende, at Varene hverken vare i tilstrækkelig Mængde, eller saa gode som han havde venter, samt at Skibet, saavelsom jeg selv og alle de øvrige americanske Borgere, som befandt sig i Algier, ufortøvet skulde forlade Landet. Jeg gjorde alt Mueligt for at forebygge denne Ordres Udførelse, og gjenoprette den gode Forstaaelse, men forgieves, og jeg afreiste imorges fra Algier, tilligemed min Familie og de andre Borgere fra de Forenede Stater, som vare i denne Stud. - Denne Forholdsregel bærer saa øiensynlige Præg af den algierske Deys sendtlige Sindelag mod de Forenede Stater, at jeg har anseet det for 5 min Pligt at benytte den første Leilighed, til at underrette alle de Foreenede Staters Consuler i Middelhavets Havne om denne Tingenes er Stilling, forat de snarest muelig kunde bringe det til alle de americanske Skibsføreres Kundskab, som for nærværende Tid opholde sig i disse Farvande, at disse, saavelsom alle andre, kunne vide at tage sig vare for Jfølge heraf anmoder jeg Dem om at meddele alle de americanske Skibs førere og andre Borgere, som befinde sig i Deres District, denne Efterretning, og at De vil lade den komme omkring til alle de Havne og sto Pladser i dette Hav, hvormed de have Leilighed at communicere, og i hvor det er sandsynligt americanske Skibe kunne opholde sig. - Den de 13de d. M. er en Eskadre gaaet under Stil fra Algier øster efter. C. Den bestaaer af 5 Fregatter, 3 Corvetter, 2 Brigger, 1 Chebekker, 1 Soeler, 1 Roegalle og 6 Kanonchaloupper ; og det er at befrygte, 2 at den har Ordre at opsnappe alle de americanske Skibe der kan forefinde. Jeg har ifinde at reise til Gibraltar, hvor jeg formodentlig forbliver, til jeg har faaet denne Efterretning meddeelt til alle Middelhavets Dele, eller ogsaa til jeg faaer Underretning om Algierernes Forhold mod vore Skibe. Tobias Lear.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
(Den 4de Augue ankom Hr. Lear til Gibraltars Bugt.)
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Blandede Efterretninger. Et østerrigsk Blad leverer, efter engelske Aviser, følgende Oversigt be over samtlige Guerillasbanders Styrke i Spanien i de første Dage af at October: Epez og Mina 4000 Mand Infanterie, 1000 Heste; Longa 6000 Mand Infanterie, 700 Heste; Tapig 1000 Mand Jnfanterie; siEl Empecinado 3400 Mand Infanterie, 200 Heste; Padella 1000 p. Mand Infanterie, 260 Heste; Herreras 800 Mand Infanterie, 400 S. Heste; Campillo 1000 Mand Infanterie, 4000 Heste; Salazar 1360 Mand Jnfanterie, 500 Heste; Merino 2000 Mand Jnfanterie, 8 600 Heste; Saardul 500 Mand Infanterie, 300 Heste; El Pastor 700 Mand Infanterie, 300 Heste; Zorilla 120 Heste; Barbon 300 e Heste; Pinto 1000 Mand Jnfanterie, 250 Heste; Duran, Amar og Taanenza 3000 Mand Infanterie, 400 Heste; Porlier 400 Mand r Jnfanterie, 400 Heste; Temprang 300 Heste; Ortega 300 Heste Jalt 26, 160 Mand Jnfanterie og 7220 Heste. -
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Den 23de November udbrød en heftig Jld i et Huus i Marburg, 1 hvorved 7 Mennesker tilsatte Livet, og adskillige andre bleve endeel 3 beskadigede.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
J Maanederne September, October og November har man i Kongeriget Würtemberg anholdt 2 Røvere, 56 Tyve, 2 Krybskytter, 16. andre Forbrydere, 402 Landstrygere, 333 Betlere, 47 Conskriptionsplittige, 14 tyske og 4 franske Deserteurer, ialt 1027 Personer.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
J Wien gives for nærværende Tid 156 Silkefabriqver. Hr. Benoit Fenaja, Patriark af Constantinopel, født i Rom i et Aaret 1734, er afgaaet ved Døden i Paris den 20de December. Hr. Larcher, Medlem af det Keiserl. franske Jnstitut og af Æresligionen, Professor i den græske Literatur, og bekiendt for sin i Oversættelse af Herodet, er død i Paris den 21de December i sit 87de Aar.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Kongen af Westphalen har, ved Deret af 23de December oprettet et nyt Linieinfanterieregiment, som faaer Navn af det 9de, og en Bataillon let Jnfanterie, under Navn af den 4de lette Jnfanterie bataillon.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Kongen af Würtemberg har afsat den forrige Directeur ved Hof og Domainekammeret, Parrot, fra alle sine Embeder og Værdigheder, og frataget ham den Decoration han som Commandeur af den Kongel. Orden for civile Fortienester bar, samt forviist ham fra alle Kongelige Residentser og Opholdsteder. Han er bleven overbeviist om Embedsforseelser. Code Napoleon skal nu ogsaa, med de fornødne Localforandringer, indføres i Waldeck.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Indenlandske Efterretninger. Obense, den 29de December. I Kirkeaaret 1812 ere i Fyens Stift med underliggende Øer copulerede 1138 Par, fødte af Mandkiøn 2103, af Qvindekiøn 2002, hertil uægte 312, ialt 4, 617. døde: af Mandkiøn 1794, af Qvindekiøn 1813, ialt 3,607 ; altsaa 1010 flere fødte end døde. Jblandt Fødselerne var 38 Tvilling= og en Trillingfødsel. Jblandt de Døde ere 189 dødfødte og 1258 døde i en Alder under 10 Aar, 511 i en Alder fra 70 til 80 Aar, 291 i en Alder fra 80 til 90 Aar, 52 i en Alder fra 90 til 100 Aar, og 5 i en Alder over 100 Aar; 5 Mennesker ere døde pludselig, og en Mand funden død paa en Vei; 24 ere omkomne ved ulykkelige Hændelser; 2 Mænd have dræbt sig selv, 5 hængt sig og 1 skudt sig; en Pige skaaret Halsen over paa sig.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Maribo, den 28de December. Fra 1ste Advents Søndag 1811 til 1ste Advents Søndag 1812 ere i Nakskan Sogn ægteviede 34 Par, fødte i lovligt Ægteskab af Mandkiønnet 27, af Qvindekiønnet 30, lialt 57 ; uden for Ægteskab af Mandkiønnet 4, af Qvindekiønnet 4, ialt 8; døde af Mandkiønnet 69, af Qvindekiønnet 32, ialt 101. - J afvigte Kirkeaar ere i Nysted og de annecterede Landsbyer lægteviede 26 Par, fødte 25 Drenge og 18 Piger, ialt 43. Der iblandt vare 10 fødte uden for Ægteskab. Af Mandkiøn ere døde os og af Qvindekjønnet 31, hvoriblandt 6 dødfødte, ialt 86. De fleste døde i Kirkeaarets Begyndelse. Jblandt de Døde ere to omkomne ved ulykkelige Hændelser.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Corsøer, den 3die Januar. Saalangt man herfra kan see er Beltet idag frit for Jis.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Helsingøer, den 2den Januar. De to Skibe man befrygt skede at være forliste, observeredes siden mellem Kullen og Høgenæs. Det ene var slot, men indsluttet af fast Jis, som strækker sig langs i den svenske Kyst; det andet, som var en Brig, syntes at staae paa Grund. Ulykkeligvis er den brændt ingt. - En dansk Gallias, Eskefiord kaldet, ankom mellem den 29de og 30te Decbr. og liggenendnu i Jsen under Raa. Jsen har meget beskadiget Glaciet ved Kronborg. Batteriet Trekroner, den 4de Januar. Da Jsen drev bortførte den to Jagter med sig, hvoraf den ene inden Aften saaes for Anker ved Middelgrunden; den anden satte sig ogsaa ved Kastrup inden Prøvesteen. Den russiske Fregat drev op med Jsen, men kom til at staae paa Kanten af Lunetsgrunden. Endnu er den ikke bleven flot, uagtet en Ankerkran, som var sendt ud at hielpe den, har indtagen dens Kanoner. Jsen bortførte adskillige Pæle, om den har beskadiget Glaciet kan ikke undersøges endnu.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Den første Januar modtog Hr. Capitain Nissen Commanden over Batteriet Trekroner, i den forhenværende og nu fratrædende Chef, Commandeur=Capitain, Ridder og Dannebrogsmand Jessens Sted.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Kiøbenhavn, den 4de Januar. Romsdals Amt tilladt, at der, i Surendalen paa de saakaldte Syl Under 23de Decbr. f. A. er det ved Reskript til Amtmanden over ter Ører, i Nordmøers Fogderie, maa holdes et aarligt tre Dages Marked, der tager sin Begyndelse anden Tirsdag efter Mikkelsdag, med alt hvad Bønden af Land= og Søebrug kan tilveiebringe og forarbeide, og skal Grundleien for den til dette Marked brugende Plads aarligen af Amtmanden bestemmes efter Billighed. Til den i Anledning af Qvægsygen anordnede bestandige Commission er bleven indberettet, at i Bondebyerne Kyschau Camin og Zimpelburg, i Vestpreussen, Qvægsygen er udbrudt, dog at efterat 300 Stykker ere ihielslagne, Sygdommen er i stærk Aftagelse, og tillige uden al videre Udbredelse; imidlertid ere Veiene til Pommern og til Danzig spærrede.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Til undertegnede Commission er end videre indsendt Epauletter som et frievilligt Bidrag fra følgende: Hr. Amtmand Blom i Hiøring; Hr. Oberstlieutenant og Overbefalingsmand Benzon; Hr. Kammer, raad og Overbefalingsmand Rasmussen; Hr. Lieutenant og befalingsmand Bolvig; Hr. Proprietair og befalingsmand Jensen; Hr. Proprietair og befalingsmand Bruun; Hr. Proprietair og befalingsmand Egholm; Hr. Befalingsmand Wraae; Hr. Handelsmand og befalingsmand Brix; Hr. Befalingsmand Ibiger; Hr. Befalingsmand Klinkbye; Hr. Befalingsmand Handberg; Hr. Proprietair og befalingsmand H. Ring; Hr. Proprietair og befalingsmand P. Ring; Hr. Proprietair og befalingsmand Meiling; Hr. Proprietair, og befalingsmand Rasmussen; Hr. Proprietair og befalingsmand Abel; Hr. Proprietair og befalingsmand Schade; Hr. Underbefalingsmand Sommer; Hr. Cancellieraad og Byefoged Lund; Hr. Cancellieraad og Branddirecteur Hesselholdt; Hr. Birkedommer Berbom: Hr. Lodsoldermand Cassier; Hr. Cancellieraad Broch; Hr. Borger i capitain Schulz; Hr. Secondlieutenant Lars Jensen; Hr. Commandeersergeant Lars Hansen; Hr. Landvæsenscommissair Byefoged Rousing; Hr. Kiøbmand Scheel; Hr. Sadelmager Sørensen; Hr. Cancellieassessor Pontoppidan; Hr. Byefoged Smensen; Hr. Kiøbmand Bolt; Hr. Byefoged Hartmann, Hr. Kiøbmand og Borgercapitain i Kolle; Hr. Kiøbmand og Lieutenant Lund; Hr. Kystunderbefalingsmand Christensen; de Hr. Officerer ved det siællandske Jægercorpses 2den Bataillon, Hr. Stiftamtmanden i Ribe; Hr. Oberstlieutenant v. Heinen i Ribe; Hr. Marjor Blørte i Ribe; Hr. Capitain P. Ramsing; Hr. Premierlieutenant Matzen; Hr. Commandeersergeant i Schmidt; Hr. Herredsfoged Hermansen; Hr. Birkedommer Holm i Møgeltønder; Hr. Branddirecteur Hansler; Hr. Cancellieraad og i Byefoged Fogtmann i Warde; Hr. Capitain Niels Thorsen i Warde; Hr. Premierlieutenant Warthoe; Hr. Secondlieutenant Lassen; Hr. Fendrik Stapperup; Hr. Overbefalingsmand Grev Knuth til Lilliendahl; Hr. befalingsmand Forpagter Hansen; Hr. befalingsmand Selveier Lund; Hr. Stadshauptmand Wissing i Colding; Hr. Capitain og Overbefalingsmand Bentzen. End videre er indsendt at i Hr. Skibe=Capitan og Dannebrogsmand J. C. Møller en Sadel med alt Tilbehør, af Værdie 1560 Rdlr. Courant Dantens Realisations=Commission, den 4de Januar 1812. Damkiær. Bertelsen. Collin. Alberg.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie. Det residerende Capellanie i ved Domkirken i Bergen, 332 Rdlr. Edens og Smolens Sogne g kald i Trondhiems Stift, 289 Rdlr.; ifølge kongelig Resolution svares 200 Rdlr. i aarlig Pension til den entledigede Sognepræst Holck. Verninge Sognekald i Byens Stift, 300 Rdlr.; ifølge koni gelig Resolution af 3die November nyder den entledigede Sognepræst Balsløv i aarlig Pension af Kaldet : 40 Tdr. Rug, 40 Tdr. Byg 1 og 40 Tdr. Havre.
Berlingske Tidende, 1813-01-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 29de Decbr. er Stiftsrevisor for Aarshuus Stift J. C. Elling efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embed. Sognepræst for Holm og Tranberg Menigheder i Aarhuus Stift N. Liisberg ligeledes. Den 30te Decbr. constitueret Stiftsprovst og Sognepræst til Domkirken i Aarhuus N. K. Bechmann tillagt Rang med Stiftsprovster. Sog. nepræst for Longelse og Fuglebølle Menigheder paa Langeland P. Wilhielm til Sognepræst for Snøde og Staaense Menigheder samme er steds. Sognepræst for Kiøllefjord, samt Provst i Ostinmarken O. C. Dage, efter Ansøgning i Naade og med Pension omlediget fra sin Embeder. Cand. Theol. H. O. F. Heverdahl, confirmeret til personer J. Capellan for Vardals Præstegield i Aggershuus Stift. Cand. Theol. os J Jørgensen udnævnt til Sognepræst for Diarup og Vandrup Meda nigheder i Ribe Stift. Sognepræst for Thisted og Viindrup Meenig beder i Viborg Stift L. Halkiør efter Ansøgning i Naakke og med Pension entlediget fra sit Embed. Præsten for den danske Besætning paa de franske Orlogskibe ved Antverpen E. Andersen tillagt Prædikat af Orlogsprovst og Rang med Kiøbenhavns Sognepræster.