Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-21
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Der indløbe idelige Klager overBrutaliteter og Voldsomheder, som Politiet skal have tilladt sig i den bekjendte Sammensværgelsesnat, og hvorved flere aldeles uskyldige Perloner ere blevne grovelig insulterede. Hos de fængslede Sammensvorne har man fundet 7 Nøgler til Havegitterne og Portene i Tuillerierne; en julidecoreret Skomager havde 7000 Fr. i sine Lommer og en lignende Sum, i sine med dobbelt Bund forsynede Støvler. En Deel anlete Rangspersoner skulle være comprommitterede, og Handelsministeren har nylig yttret, at Undersøgelserne have taget en Vending, der vil koste flere Personer deres Hoveder. Man synes endnu bestandig at frygte for nye Udbrud, hvorfor og alle Militærposter ere fordoblede og Nationalgaden forstærket med Linietropper. Ogsaa i andre Egne seer det uroligt ud. Fra Vende ere Efterretningerne endnu stedse sørgelige: tal tige Bander streife allevegne omkring. J Lyon skulle Arbeiderne være i en yderst ophidset Stemning, hvilken man anseer for endnu farligere, end den, som for et Par Maaneder siden frembragte de bekjendte blodige Opirin. Den Gang, hedder det, var Talen kun om høiere Dagløn, nu derimod har Politiken indblandet sig, og Republiken og Napoleon d. 2den tælle mange Tilhængere. Der tales endog om en republikansk Organisation iblandt dem med Chefer og Cortespondence. Carlisterne ere ogsaa virksomme og uddeele rigelig Penge; men det holdes for Sandsynligt, at i Tilfælde af Opstand ikkun ganske Faa ville slaae sig til dette Parti. Politiet er yderst virksomt, og Lyon erholder overalt Fæstningsværker, som ere mere rettede imod Staden selv end imod Udlandet. Fra Marseille indløbe lignende Efterretninger: Forterne der blive besatte med Artilleri, som kan beskyde, Staden og Havnen, men ikke hindre fiendtlige Skibes Jndløb. - Der tales meget om Tropper, som deels allerede ere udskibede, deels skulle udskibes fra Toulon; men hvor de skulle hen, om til Jtalien, eller til Algier, eller hvad anden Bestemmelse de have, derom vidste man Jntet. - De Deputeredes Kammerbeskjeftiger sig endnu med Forhandlinger og Pensionerne: Debatterne have været levende, heftige og undertiden lystige, men ere dog ikke udartede til Pøbeloptrin, som de sidst omtalte. Adskillige besvarende Reductioner ere foretagne. J Mødet d. 8de d. M. misbilligede Hr. Portalis de Forholdsregler, som vare anvendte mod Bladskriverne, der endnu idelig ere under Forfølgelse, og mod St. Simonisterne, og an faae det for langt nyttigere, at undertrykke saadanne Selskaber, som Folkevennernes, hvilke han holdt for langt farligere. At Manden ikke har meget Uret deri, kan man skjønne af Beretningen om en Forsamling, som de gode Folkevenner holdt om Aftenen d. 1ste Febr., altsaa lige foran Udbruddet af hiin natlige Sammensværgelse. De duunhagede Talere (den meest veltalende af dem, en Hr. Blanqui, er ikke 20 Aar gammel, udviklede med megen Pathos, hvorlunde den nye Regjering ikke havde holdt sine Løfter, havde derimod forøget Paalæggene, bestukket de Deputerede, opofftet Polen og Jtalien, og stod i Begreb med, ligesom fordum Ludvig d. 16de, at forraade Landet. Alle fandt det eneste Redningsmiddel deri, at proclamere en Republik. Dernæst vilde man gjøre Tydskland, Jtalien og Polen til uafhængige Stater og saaledes ved Udlandets Frihed sikkre den indre Frihed. En af Talerne svor paa, at han vilde gjøre Alt, for at styrte den bestaaende Regjering, og de fleste Tilstædeværende lovede at fremme det samme Maal. Publicum, som bestod af henved 2000 Personer af begge Kjøn, modtog Alt med Klappen og bifaldsraab, og Enhver, som saae og høre de heftig gestitulerende Folketalere, de klappende Qvinder og Nationalgardister, Tilhørernes enthusiastiske Gebærder, de idelige Raad; citoyen, og vive la republiqve, raaatte troe sig hensat i en af den sildigere Revolutions Forsamlinger.