JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-01
Efter Hans Kongel. Majestets allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. N. 2. Allerunderdanigst læst inden Odense ByetingsRet, Mandagen den 23de April 1787. L. M. Bendz. Er og behørig protocolleret, testerer paa Byeskriveren, Hr. Kammerraad Ortens Vegne, som Fuldmægtig, J. G. Wandeler. Nr. 2 Allerunderdanigst læst inden Odense Raadstue=Ret, Onsdagen den 25de April 1787. L. M. Bendz. H. Dreier. Saa og behørig protocolleret, testerer: Wandeler:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-01
Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling og det derefter ifølge Forordningen af 29de April 1785 ere holdte Commissorium af 27de April d. A. bliver herved med Aar og Dags Varsel sup poena præclusi et perpetui silentii indkaldet alle dem, som formene sig, at have noget at fordre efter fornævnte afg. Kiøbmand Søren Møller, til for os som Excecutores Testamenti og beskikkede Skiftecommissarier, at anmelde deres havende Krav inden den bestemte Tids Forløb, da enhver efter deres Fordringers Beskaffenhed skal vederfares hvad Ret er. Odense, den 30te April 1787. Bang. Bendz. Dreier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-01
Alle og enhver, som maatte være noget skyldig til min i sal. Søster Madame Johanne Hettings Stervboe i Odense, anmodes tienstligst af mig, som hendes universel Arving, at de behagelig ville addressere sig til Kiøbmand Hr. Christian Lottrup i bemeldte Odense, der af mig er committeret at modtage Betaling og derfor qvittere, det være sig i Handels-Affaire eller andre Begivenheder, samt ellers i et og alt handle med ham til Afegning og Liqvidation om deres og min sal. Søsters mellemværende Penge- og Handels=Sager. Callundborg den 27de April 1787. Anders Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-01
Paa Stamhuset Raunholts Gods, døde den 7de Mar til sidst, hos Friderich Snedker paa Maareschov Herrested Sogn, Jndsidder Christian Rasmusen; hans lidet Efterladte blev strax registeret og 30te Dagen vurderet. Men da ingen af Arvingerne mødte, uden Broderen Frederich, og een Søster, skiønt det var dem alle bekiendt, blev Skiftet udsat til 6te Uges Dagen, den 6te Junii, da Skiftet ventes sluttet, siden den Tilstand, som Boet er udi, ei taaler flere Udsettelser; de øvrige Arvinger, som alle ere heraf Provindsen, og skal være en Broder Peder Rasmusen, død, men efterladt sig en Søn og 2 Døttre, i Halvbroder Jørgen Laursen, ligeledes død og efterladt sig 4 Sønner og 1 Datter, ville da mode om de finde det nodig. Boets Udgield overstiger dets Jndgield. Raunholt den 26de April 1787. L. Kier, Fuldmægtig. tagtet Stervboet efter afgangene Pige Karen Hans Vi datter (der af os som Skifteforvaltere strax er taget under lovlig Skiftebehandling) ikkun er saa ringe og ubetydelig at det ikke nær kan tilstrække til den allerede anmeldte Gield, indkaldes dog herved med 6 Ugers Varsel alle dem som formeene sig at have noget at fordre i bemeldte Stervboe, til for os inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde deres Prætentioner, da enhver skal nyde al lovlig Ret efter Stervboets Tilstand. Odense den 29de Martii 1787. L. M. Bendz. H. Dreier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-01
Licitation. Det bekiendgiøres herved, at Mandagen den 7de Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver paa Salling Herreds Tingstue i Faaborg, holden offentlig Licitation over efterfølgende Træebroers Brøstfældighed og Jstandsættelse, nemlig: a) Broen, i Salling Bye, b) Broen i Huustrup Bye, og c) Broen imellem Mynderup og bemeldte Huustrup, Aagroebroe kaldet, og den Mindstbydende tilslagen, paa Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand, Frieherre de Holsteens nærmere Approbation; de 2de sidstbemeldte Broer ere beliggende imellem Faaborg og Svendborg udi Nyborg Amt i Salling Herred. Thi ville de Lysthavende Entrepeneurer behage at indfinde sig bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne nærmere blive bekiendtgjordte, og forinden kan faaes til Eftersyn hos mig Underskrevne. Faaborg den 10de April 1787. Dedlau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-01
Auctioner. Paa Postgaarden i Odense staaer indsat til Liebhaberes Eftersyn en ganske ny, smuk og moderne malet holsteensk Postvogn med Sprylfordæk hængende i Staalfiedre og indvendig betrukken med overskaaren Plyds, som Løverdagen den 19de Maji førstkommende Klokken 11 Slet Formiddag, i bemeldte Postgaard ved offentlig Auction bliver bortsolgt. Odense den 30te April 1787.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-01
Mandagen den 7de Maji førstkommende om Formid Øi dagen Klokken 10, bliver paa den Grevelige Hovedgaard Gyldensteen i Fyen, ved offentlig Auction bortsolgt, efterskrevne, af sammes bekiendte gode Stutterie, nemlig: Alder. Høide. No. 1) Hingster og uskaarne Plage. A. C. T. 1 En rødblæsset, som fylder i dette Foraar 6 101 1/2 2 En sort 3 En dito Stoltz. 4 En dito 5 En lysebrun med Snup, samt venstre, og Bagfod hvid, 6 En sort En guul med hvid Hale og Mann, En lysebruun med Snup og Stiern, samt venstre Bagfod hvid 9 En sortebrun En mørkebrun En sort: 12 En Adske perleguul, med hvid Mann og Hale. tolt 1/2 2) Hopper. 13 En ganske mørkerod med Stiern. 14 En lyserød med Stiern 15 En dito med Blæs . 16 En dito rød 17 En guul med hvid Hale og Mann 18 En sort, 19 En lyserod med Stiern og høire Bagfod hvid, 20 En sortebrun 2) En sort med hvidt paa høire Bagfod, 5to 22 En sortebruun med Stiern og høire Bagfod hvid, 23 En sort med hvidt paa venstre Bagfod. 24 En lysebrun 25 En sort 26 En sort med hvid Stiern = 27 En sort 28 En lyserød med hvide Bagfodder 29 En Dyreguul 30 En blakbrun 3 En guul med hvid Mann og Hale 32 En sortebrun 33 En mørkebrun 34 En sort 35 En dito 36 i En mørkebrun Hvilke alle ere af god Race, og som nærmere, i Henseende til deres virkelig gode Bonitet og Smukhed, øiensynlig kan erfares paa Auctions=Stedet, eller forinden om behages. Gyldensteen den 22de Martii 1787. Chr. Anthon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-01
Til Kiøbs forlanges. ling bekommes enten Lesseviis eller den hele QvanEndeel meget god Hestegiodning kan for billig Betatitet, naar Liebhaberne derom melde dem hos Erich, Slagter, boende i Nedergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Disse alminde. Paris den 26de April.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Den 10de i d. M. har Hr. Mechain, Medlem af Videnskabernes Academie, opdaget en ny Comete, mellem Plegaden og den skiønne Stierne, Tyrens Hoved, som dog ikke med blotte Øine lader sig see.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
London, den 20de April. Den Tripolitanske Gesandt har taget sin Afskeed herfra, og medtager fra Hans Majestet til Deyen, meget anseelige Foræringer, som beløbe sig til 15000 Pd. Sterling. Han havde medbragt en prægtig Hest med Guldstigbøiler for Hans Majestet. J Guilford blev ham til Ære givet en stor Fest, og han synes at beklage, at han maa forlade de engelske Skiønheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Fra Smyrnien, den 10de April. Natten mellem den 8de og 9de i d. M. er indløbet Efterretning fra Semlin, at en Bande Røvere i Egnen af Nissa har anfaldet den med Gesandtskabsstafetten fra Constantinopel kommende Expedition, skudt Kudsken og Pakhesten, og bemægtiget sig alle Depecherne. Papirene fantedes alle adspredte, hvoriblandt den eneste Paquet til Keiseren ved en lykkelig Hændelse var ubrudt og ganske ubeskadiget, saa at man slet intet savnede deraf. De Hollandske, Engelske, Franske og andre Paquetter, vare alle aabnede og revne i Stykker, Skrivterne og Brevene forkastede. Af en anden Skrivelse fra Semlin erfarer man, at disse Røvere have skilt Stafetten ved 3600 Piastres i bare Penge. Blandt Skrivterne selv fandt man en eeneste Diamant, uden man videre kunde opdage, om der har været flere, eller hvem denne tilhørte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Fra Kirkestaten, den 10de April. Kongen af Sardinien har gjort Forestilling til Paven, angaaende visse Klosteres og andre geistlige Stiftelsers Formindskelse, hvorved den hellige Fader er sat i een ikke ringe Forlegenhed. - Nylig fandt man følgende Pasquil opslaaet paa Pasquinus i Rom: Pius Vl. pontifex dom sur & non alibi. Pius Vl. er Pave i sit eget Huus, men ingen andre Steder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Wien, den 21de April. Keiseren har ladet udgaae et meget skarp Fallit Edict. Hvem der ikke tydelig kan bevise, at han blot ved Ulykke er geraadet i Omstændigheder, bliver behandlet paa en criminel Maade; hvem der vil undløbe, eller ved Flugten giøre sig mistænkelig, skal settes i Arrest, og dersom han ikke betaler 88 Procent, saa tør han ikke, hverken i eget eller i et fremmed Navn træde i Selskab med andre. Forfatterne af det almindelig elskede Periodiske Skrivt over Gudstienesten og Religionen, er med Præsterne i Forstaden, Rosau, blevne indviklede i Strid. De indrykte nemlig, Udtog af alle Prædikanteres Prækener i deres Ugeskrivt, som for disse geistlige Herrer ikke vare meget berømmelige, og her og der indeholdte Steder, som vilde sige Folket, at de skulde ansee alle nye Forandringer med ligegyldige Øine. Præsterne forsøgte nu, i et Flyveblad at retfærdiggjøre sig. De gave der Forfatteren af hiint Skrivt Skylden, at de ikke selv havde hørt deres Prædikener, men havde indrykket samme ligesom et ondskabsfuldt Menneske havde faldet paa at opsette dem. Endnu førend Forfatterne havde erindret noget i deres Skrivt om Prækenerne i Rosau, blev dem tilsendt et anonymisk Brev, som paadigtede dem alt, hvad som i Uge skrivtet skulde indrykkes. Til Overbeviisning kunne man ligne Brevet med Skrivtet. Publicum er nu desto begierligere paa Udviklingen og Afgiørelsen, af Sagen, da Forfatterne af dette Ugeskrivt ikke indførte noget, som de ei kunde sige god forEn vis Greve von Teltky, som formedelst Bi gamle sad her i et haardt Fængsel, og var gjort Beslag paa hans Godser, er af Monarken kort før hans Afreise, paa een af hans endnu levende Ægtekoners Ansøgning, løsladt af sit Fængsel og igien sat i Besiddelse af sine Godser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Blandede Efterretninger. I Douay i Flandern har Fabrikant Dumont strikket et Par Strømper af sine egne Haar, der ere skiønnere, mere varige og varme, end Silkestrømper, og kan vaskes. Han vil endnu strikke flere, og tage Haar dertil af adskillige Farver. En berømt Læge i Neapel lod forleden sine Betientere kalde til sig, og fortalte dem, at han havde gjort sit Testamente, thi den følgende Dags Formiddag Klokken 10, skulde han døe. Han døde og præcise paa den Tid, som satte hele Byen i Forundring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Den afdøde Preussiske Monark sendte Voltaire en i den Berlinske Porcellains Fabrique skiønt bearbeidet Statue, der forestiller denne Digter, og skrev egenhændig derunder: viro immortali, (til Ære for den udødelige Mand). J en Skrivelse til Kongen takkede Voltaire for denne Paaskrivt med disse herlige Ord: Sire, rous marks donne une terre dans vos domaines. Naar Fremmede befaae denne Statue paa Ferney, og kastede deres Øine paa Underskrivten, sagde Voltaire: Denne Underskrivt er dens Navn, der forærede mig Statuen. Nu passer Navnet den udødelige Konge, sig fuldkommen paa den henfarne Konge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Det tydske Kiøbmandskab i Moskan lader, til Ære for Ruslands Beherskerinde, forfærdige i Berlin en Statue, over 10 Fod høi, og veier 50 Centner. Omkostningerne beregner man til 24000 Rdlr. Massen er Bronze.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Hr. Voitus, General-Chirurgus i Berlin, vil ste i Fior et Beviis paa sin Chirurgiske Færdighed, i det at han lykkelig opererede en Polsk Greve for en stor og overmaade farlig Gevext paa Tungen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
En Toldbetient gjorde afvigte Sommer en underlig Contrebande-Fangst. En her indløben Skibscapitaine foregav, at hans Kone var død underveis, og at han vilde bisette hende i sin Familiebegravelse. Man bragte og rigtig en Liigkiste med sædvanlige Høitideligheder til Graven, men Toldbetienten fattede Mistanke, og lod om Natten holde Vagt i Nærheden af den Afdødes Hvilested. Ved Midnatstider indfandt Kapitainen sig med Folk, lod Kisten opgrave, og vilde lade samme bære bort, men Vagten bemægtigede sig baade Kapitainen og Kisten. Man aabnede den, og i Stedet for et dødt Legeme, fandt man contrebande Vare, som alle bleve confisqverede. Staten af Virginien har i Begyndelsen af dette Aar lagt en Afgivt af 6 Skilling paa hvert Fad Tobak, som bliver udskibet. Dette skal være skeet for at betale en Fordring af 90000 Daler, som Congressen har ladet giøre paa denne Stat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Odense, den 4de Maji. Fra en Gaard i Høime, omtrent en Miil herfra, høres den bedrøvelige Tildragelse, at en Mand sammesteds, som i 14 Dage havde været syg af Sprinkler, har i Onsdags formedelst Raserie af Sygdommen, hængt sig selv. J Gaarden fængsler Sprinkelsygen endnu endeel af hans Familie til Sengen, - og hvor sørgelig maa denne Tidende hare været for dem, da den er saa rørende for Fremmede!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
En Naturkyndig, som i denne Vinter er reist igiennem Jylland, har endog i de nordlige og vestlige Egne af Jylland fundet en saa usædvanlig mild Luft, som midt i Tydskland. Ved Enden af Febr. Maaned begyndte Frugttræerne at knoppes; Rosentræerne, som først slaae ud ved Enden af Maji havde fulde Knopper, og Foraarsblomsterne i Haverne stode i Flor. Siden 1779 har intet Aar været saa mildt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Den 10de Februarii d. A. er Candidatus Juris Hermann Rasch i det Eiderstedske, beskikket til Underrets Advocat i Hertugdømmene. Den 16de jusdem et Candidatus Juris Peter Grønland beskikket til Copiist i det Tydske Cancellie. Den 23de i samme Maaned er Jürgen Jürgensen beskikket til Byefoged i Flensborg. Den 9de Martii er Anditeuren ved det Schleswigske Jnfanterie Regiment, Johann Nicolaus Fürsen beskikket til Borgemester i Ekernførde; og Candidatus Juris Henrich Carl Otte til Cancellie- og surnumerair=Secretair ved Oberretten i Gottorff, den 30te ejusdem er Raadmand Hans Boysen i Flensborg beskikket til anden Borgmester sammesteds; og Raadmand, Hans Christian Outzen i Tøndern efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede. Den 18de April er Studenten Barthold Christian Hoe ansat til Co viist i det Vestindiske Comtoir under General=Toldkammeret. Den 20de April er Høiesterets=Asses for og Professor Juris Lauriz Nørregaard allernaadigst beskikket til General=Auditeur ved Søe-Etaten, samt Assessor udi Ober=Admiralitets=Retten udi den derfra aftrædende Hr. Conference=Raad Colbiørnsens Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Prædikanterne paa 4de Søndag efter Paaske. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Døbte: Odense, i St. Knuds Kirke, den 28de April lod Sr. Schøtz, Skrædermester, døbe en Søn, som blev kaldet: Nicolai Bierverch. Fadderne vare: Madame Espe, Madame Lewels; Hr. Lewels, Kiøbmand; Sr. Mejer, Bogbinder; Sr. Møller, Skrædermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Assens, den 27de April havde Hr. Jacob Nicolai Røhr, Fuldmægtig paa Post Comtoiret her i Byen, en Søn til Daaben, som blev kaldet: Claus Peter. Fadderne vare: Madame Nellemann, Madame Storm Smidt, Hr. Kammerraad og Amtsforvalter. Wellemoos, Hr. Postfører Hansen og Hr. Closter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Bekiendtgiørelser. Det 3die Stykke af Synodalig for afvigte Quasimodogenti Landemode har forladt Pressen, og bekommes paa Adresse=Comtoiret tillige med de foregaaende, a Stykket 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Proclama. mus. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark 4 Rdlr. " og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Frue Charlotte Amalia Baronesse af Brochtorff, til Friherskabet. Scheelenborg, i Vort Land Fyen, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama sub pæna præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Adresse=Comtoirets Efterretninger, de Fyenske Aviser, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have nogen Prætension eller An krav til hendes og forhen havte Mands, Os Elskelig Kammerherre Ludolph Frederich Buchwalds, hidtil hafte fælleds Boe, af hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, for hende paa bemeldte Scheelenborg at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores aller ti naadigste Bevilling tillige læses ved Skelenborg, et Birketing og Fyenboe Landsting; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slet, Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad, Kiøbenhavn, den 23de Martii 1787. Under Vort Signet. (L. S. V. (R. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Efter Hans Kongelig Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Frue Charlotte Amalia Baronesse af Brochtorph til Friherskabet Scheelenborg, Bevilling, at maae ved Proclama sub pæna præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i Aviserne indkalde hendes og forhen havte Mands Kammerherre Ludolph. Friderich Buchwaldts fælleds Boes Creditorer. J Følge heraf indkaldes alle Vedkommende som ovenmelt. C. A. Brochtorff. Crmus. - Ni Christian den Syvende, at Guds Naade, Konge til Danmark, 4 Rdr., og Norge, de Venders og Gothers, Her 1787. " tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, , Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af Os Elskelig Johan Thomas Flindt, Vores General=Auditeur = og Byefoged i Vor Kiøbstæd Rudkiøbing paa Vort. Land Langeland, samt Herredsfoged over bemeldte er, Langelands Herred, og Landvæsens=Commissair Frier derich Bagge, som udnævnte Opbudsmænd udi en Kiøbmand Jens Pillegaard af bemeldte Rudkiø-, bing, hans Opbudsboe, deres herom allerunder er danigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaae, digst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade: at de ved Proclama sub poena præclusi i et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, maa er udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Fyen er ske Aviser og den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene er sig at have noget at fordre udi bemeldte Kiøbmand . Jens Pillegaards Opbudsboe, dermed at fremkom- me og saadan deres havende Krav inden forskrevne - Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige er saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama er efter Loven; Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt er den Oberret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn den 7de April 1787. Under Vort Vignet; (L. S. V.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Efter Hs. Kongel. Majestets allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
General=Auditeur og Byefoged Johan Thomas Flindt, og Landvæsens-Commissair Frederich Bagge, som Opbudsmænd i Kiøbmand Jens Pillegaard af Rudkiøbing paa Langeland, hans Opbudsboe, Bevilling, ved Proclama i Aviserne, at indkalde bemeldte Opbudsboes Creditorer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
J Medhold af ovenstaaende allernaadigste Bevilling indkaldes, paa den derved tilladte Maade og til deri bestemte Tider, Kiøbmand Jens Piilegaards Opbudsboes Creditorer, til hvis behagelige Efterretning herhos erindres, at Samling i Opbudsboet bliver foretaget den 31te Maji og den 12te Julii, samt 23de Augusti førstkommende Klokken 10 Slet Formiddag. Rudkiøbing den 13de April 1787. Flindt. Bagge. Efterat Jochum Jensen Krags Hustrue, Mette Maria Henrichsdatter Malling, ved Døden er afgaaet i deres iboende Leie=Huus her i Faaborg, er Boen taget under lovlig Registering og Vurdering, den 26de Januarii d. A., at ei noget ordentlig Proclama formaaer at bekostes; thi bliver formedelst beraf, af mig som Stedets Skifteforvalter, efter nu brugelig Maade, herved indkaldet alle de, som maatte have nogen Prætention eller Fordring i bemeldte Stervboe, de da anmelde sig hos mig, med behørig Beviis for samme, inden eller i seneste Torsdagen den 24 Maji førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 da Skiftet bliver foretaget og som muelig sluttet. Faaborg den 12te April 1787. Dedlau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Conditionsøgende. En skikkelig Pige, som kan forevise gode Skudsmaal. Som sin Opførsel, søger Tieneste til St. Hansdag eller til Michelsdag for Stuepige eller Kokkepige, enten paa Landet eller her i Byen. Anviisning gives herfra Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Seilfærdig Skipper. Skipper Fodeberg i Stige, agter nu snart med NB. en ny Gallease, Hielperen kaldet, at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Passagerer imod Betaling af 3 Mark for hver Person, saavelsom Fragtgods for de Herrer Kiøbmænd og andre, ligeledes efter meget billig Accordt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
Paa Adresse Comtoiret bekommes : Det første Stykke af Stadsgieldens aarlige Formindskelse ved Hielp af et nyt Kildevæld, som et patriotisk Selskab aabner for det forste paa egen Bekostning. 6 s. Forslag om Landmilitiens rettere og billigere Jndretning. 4 s. Oplysende Besvarelse paa Skrivtet, betreffende den nye Myntindretning i Holsteen. 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-04
En nye sandfærdig Historie om en Herremand, som havde en syg Søn, og Herremandens Læger, og hans Huusprocurator og hans Birkedommer, en meget andægtig og nidkier Mand. 4 s. Yderligere documenteret Forklaring i Anledning af Hr. Conferentzraad Fleischers Begiering til Publicum &c. ved Torkild Baden, 2 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-05-08
Madrit, den 19de April. Da den her værende Hollandske Gesandt, Greve van Rechteren, i en Memore foredrog de Grunde, paa hvilke Republiquen holdt sig berettiget til at sette sig mod Spaniernes Fart omkring det gode Haabs Forbierg, erholdt han strax derefter en udførlig Erklæring af vores første Statsminister Grev von Florida Blanca, i hvilken Kongen tilkiendegav sin Forundring over Generalstaternes Fordringer, og ganske udførlig modsagde dem. Mod Enden der hedder det: "Hans Majestet har befalet den undertegnede første Statssecretair, paa den mildeste Maade at meddele Gesandten Kongens Tanker, for at bringe Directeurerne af det Ostindiske Compagnie, og andre, som have givet Anledning til de fornyede Fordringer, tilbage fra deres Vildfarelser, for at overbevise dem om, hvorlidet deres Mening har været grundet. Ligeledes skal Statssecretairen erindre Gesandten om den forhen gjorte Erklæring, at alle Fiendtligheder, og voldsomme Behandlinger, som af det Ostindiske Compagnie, eller dem, som deraf dependerede, maatte blive begaaet paa Spanske Skibe og Han deel, skulle af Kongen blive anseet, som de efter Ordre og med Generalstaternes Tilladelse vare beHeidelin. gangne; imidlertid skulle Hans Majestet ikke negte sine Undersaattere Beskyttelse fra Kronen, med ved lige voldsomme Midler forsvare dem og holde dem skadesløs.