JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-09-24
Storbritannien og Jrland. Den franske Regierings Plan, at ville omgive Paris med Fæstningsværker, siger Morn. Chron., røber baade Forsagthed og Barbarie. Man anfører som en Undskyldning for den franske Regjering, at Jdeen hidrører fra Napoleon, og tilvisse er denne Jdee den Mand værdig, der kun pønsede paa Kamp og Erobringer. Naar Frankerig og dets Styrere tragte efter offensiv Krig, naar de atter ville marschere med 500,000 Mand til Rusland, og besætte Berlin, Wien, Neapel og Madrid, da er det er klog Plan at ville befæste Paris; thi hvo som indlader sig paa saadanne Foretagender, gjør vel i at forstands sin egen Dør. Naar Frankerig kun har til Hensigt af vedligeholde sin Rang og sin nuværende Jndflydelse i Enropa uden at ville undertrykke sine Naboer, da kjende vi intet Land, der ved sine Beboeres Mængde, Tapperhed, krigerske Aand og militaire Kundskaber bedre kan modstaae fremmede Erobrere. Sætter Frankerig der for Mistillid til sine Millioners Vaaben, da grunder denne Mistillid sig kun paa det forvovne Projeet at ville realisere Ludvig den Fjortendes og Napoleons Jdee: at see Europa for deres Fødder. Men er dette Tilfældet, da vil Coalitionen fra 1812 atter reise sig under Frihedens og Selvforsvarets hellige Banner, og imod en saadan Forening vilde endog de nye fremstaaende Mure og Volde kun yde en maadelig Beskyttelse. Betragtet fra dette Synspunct er befæstningsplanen klein modig (pusillanimous) og truende: klemmodig, fordi den røber Mistillid til den franske Hær og det franske Folk, – truende, fordi den røber Regjeringens Beslutning, at ville føre Krigen offensivt. Systemet, at omgive Paris med Forter (fort detaches) kan mulig behage Hoffet, der i hine kun seer Positioner, skikkede til at forhindre Udbrudet af en Jusurrection i Hovedstaden. Vi derimod betragte de Forter og Bastioner, der skulle omgive en stor, folkerig Stad som ligesaa mange Altre, paa hvilke Hecatomber af Menneskeoffre ville vorde bragte, og Strømme af Menneskeblod vorde udgydte. The Standard" antager, at befæstnings planen er et Værk af Thiers, der paa en snild Maade har vidst at benytte sig af Parisernes Frygt for udenrigske Fiender og Kongens Ængstelse for de periodisk stedfindende Ementer. "Pariserfolket, saaledes ender dette Toryblad sin skarpe Artikel, "fortjener at vorde tvunget til at bøie sin Nakke under de uhyre Udrustninger, der foretages forat bringe det under Aaget, og det vil sandsynligviis angre sin Vildfarelse, naar det er for sildigt.
Viborger Samler, 1840-09-24
Admiral Sir Robert Stopford, Chef for den britiske Flaade i Middelhavet, er allerede 72 Aar gammel. Som Chef for en engelsk Fregat udmærkede han sig i Aaret 1794 i Slaget mellem Lord Howe og Villa ret-Joyense. Han deeltog i Aaret 1806 i Slaget ved St. Domingo, og i det følgende Aar i Expeditionen, imod Kjøbenhavn. (Af Archiv for Sovæsenet, 11te Bind 241-273, sees, at Commodore Stopford, Chef for Linieskibet Spencer, 84 Kanoner, blokerede Jndløbet til Christiansand i Norge. Det var den 13de Septbr. 1807, at nuværende Commandeur=Capitain Dahlerup, dengang Lieutenant, mødte som dansk Parlementair ombord paa Stopfords Skib. Om Samtalen m. m. imellem Stopford og Dahlerup, see det fornævnte Værk p. 257258.) Som Contreadmiral anførte han i Aaret 1812 den engelske Sømagt ved Øen Javas Erobring. Samme Aar udnævntes han til Viceadmiral, og i Aaret 1825 til virkelig Admiral. Siden Aaret 1837 commanderer han den i Levanten stationnerede engelske Sømagt.
Viborger Samler, 1840-09-24
Commodore Napier, der anfører den britiske Escadre ved Beirut, er en af de meest udmærkede Officierer i den engelske Marine. J Aaret 1809 udnævntes han til Capitain, og har senere udmærket sig ved Jndtagelsen af Øen Martinique og i forskjellige Fegtninger ved Kysten af Sicilien. Ogsaa deeltog han i Englands sidste Krig med de forenede nordamericanske Fristater, og saaredes ved Foretagendet imod Potamac. Som Admiral for Don Pedros Flaade tilintetgjorde han ved St. Vincent Don Miguels Flaade. For sine Tjenester har han for kort Tid siden erholdt af den britiske Regjering en aarlig Pension af 150 £.
Viborger Samler, 1840-09-24
Det franske Krigskib Clemence er fra Montevidsindtruffet til Havre med den Efterretning, at Lavallehavde lidt et saa fuldstændigt Nederlag, at hans Hær, var bleven aldeles tilintetgjort af Rosas, der følgelig var mægtigere nu end nogensinde. Udsigten til en snarlig Afgjørelse af Stridighederne imellem la Plata-Republiken og Frankrig er saaledes paany forsvunden.
Viborger Samler, 1840-09-24
J Sø=Asylet i Greenwich, hvor omtrent 400 unge Mennesker, Sønner af Sømænd, vorde dannede, har fornylig - tildeels paa Grund af haard Behandling, tildeels ogsaa paa Grund af det iblandt dem udbredte Rygte at man vilde gjøre dem til Soldater – et formeligt Mytteri fundet Sted. 70 2 80 Drenge deserterede; de fleste af disse har man atter faaet fat paa, og, efter en dygtig Tugtelse, optaget den i Skolen. - Jmidlertid har Admiralitetet forlangt Beretning om Skolens Bestyrelse, og desaarsag afsendt en Søofficier til Greenwich. Der skrives fra Florents, at den rige russiske Greve Demidow vil formæle sig med Prindsesse Mathilde af Montfort, en Datter af Prinds Jerome Napoleon. Jfølge Ægteskabscontracten har Greven tilsikkret sin tilkommende Gemalinde, i det Tilfælde at hun overlever ham, en Sum af 250,000 Fres, i aarlig Livrente, samt 25,000 Fres, i Naalepenge. Desuden vil ogsaa en ikke ubetydelig Jndtægt af Grevens uhyre store Landeiendomme komme Enkegrevinden til Gode.
Viborger Samler, 1840-09-24
Hertugen af Wellington - the conquering heroer, som bekjendt, i Besiddelse af betydelige Landeiendomme, i en af de skjønneste og meest frugtbare Deele af Spanien. Soto de Roma, i Kongeriget Granada, er Navnet paa den Eiendom, der i Aaret 1813 foræredes Hertugen af Kong Ferdinand VII. Den reiselystne Marquis af Londonderry, der for kort Tid siden har besøgt Spanien, Skuepladsen for Marquiens Krigsbedrifter, bemærker, at denne skjønne Eiendom kun har givet Hertugen i den henrundne Række af Aar en ubetydelig Jndtægt af nogle tusende Lstl., hvorimod Hertugens Jnspecteur, der for 20 Aar siden var i høi Grad forarmet, nu er - General - en af de rigeste Mænd i Provindsen, og tillige en sand Blodigle, der ved sine Udsuelser tildeels har bragt Districtets Beboere til Betlerstaven.
Viborger Samler, 1840-09-24
Den bekjendte engelske Spiller Crockford, Eier af et af de største Spillehuse i London, der i sit virksomme Liv har afplukket saa mangen Fugl," er nu i Begrelmed at trække sig tilbage fra Verdens Tummel med en aarlig Jndtægt af 25000 Lstl. Den ædle Siæl vil nu udhvile sig paa sine Laurbær, gjøre Bod og bygge Kirker. Derhos er han saa uforskammet at paastaae, at Spil er Spil, og at han har vundet sin Rigdom paa en ligesaa hæderfuld Maade, som hine til Riddere og Adelsmænd creerede Stockhøkere, hvis adlende Bedrifter, rigtignok ei findes optegnede i noget heraldisk Værk, men kun i Børsens Courssedler.
Viborger Samler, 1840-09-24
J Anledning af de mange, i Foraaret og indeværende Sommer stedfundne Ulykkestilfælde paa de engelske Jernbaner opfordrer "the Times Parlementet til strax efter dets nærmest forestaaende Sammenkaldelse at underkaste i Parlementsacten og Jernbanernes Regulering en nøiagtig Revision.
Viborger Samler, 1840-09-24
Jfølge Efterretninger fra St. Helena af 20de Juli ventede man der hver Dag Prindsen af Jonvilles Ankomst. En smuk Skuespillerinde i Hamborg, Fru von der Lüde, 25 Aar gl., skjød sig fornylig, liggende paaklædt i hendes Seng, med en Terzerol. Aarsagen hertil er ubekjendt.
Viborger Samler, 1840-09-24
Jndenlandske Efterretninger. Ved allerhøieste Resolution af 8de Septbr. d. A. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst bifaldet, at Præget paa Species for Fremtiden bliver paa Adversen: Hans Majestæts Brystbillede med Omskrift: CHRISTIANUS VIII. D. G. DANIÆ V. G. REX, paa Reversen: det fuldstændige af 2 Vildmænd holdte kronede Rigsvaaden med begge Ordenskjæder under den Kongelige Krone og Hermelinskappe; med Overskrift I SPECIES og under Vaabenet Aarstallet.
Viborger Samler, 1840-09-24
Under 15de De er Dr. Med. C. C. Levy beskikket til Lector i Medicinen og Lector Mag. Art. C. A. Scharling til Lector i Chemien. Under f. D. er Prosectoren Prof. C. Svitzer i Naade og med Vartpenge entlediget fra denne Post. (B. T.)
Viborger Samler, 1840-09-24
Thorvaldsen skal være anmodet om at levere Staden Glasgov en Statue af Lord Wellington, hvem den agter at reise et saadant Hædersminde.
Viborger Samler, 1840-09-24
Jfr. Lichtenstein, der nu saa nogenledes skal være restitueret, indstuderer i denne Tid afdøde Mr. Kraghs Rolle i "Bruden." (Da.)
Viborger Samler, 1840-09-24
Fra det Holsteenske. Den 14de De om Aftenen indtraf Hs. K. H. Kronprindsen paa sin Lystlutter, til Kiel, hvorpaa Høists. havde indskibet sig i Nyborg.
Viborger Samler, 1840-09-24
Hs. K. H. afreiste f. D. til Pløen. Her var om Søndag Aften et lille Hofbal, og næste Aften et Bal foralle de Børn som ved D. M.s Ankomst havde været opstillede i Slotsgaarden. Ved Lodtrækning lod Hs. M. Dronningen uddele smaae Foræringer til dem. Den paafølgende Aften blev der af den lærde Skoles Disciple bragt Deres M. et Fakkeltog.
Viborger Samler, 1840-09-24
Høitideligholdelsen af Hs. Majestæts Fødselsdag i Pløen begunstigedes af det smukke Veir. Selskabet paa Slottet var talrigt og glimrende. Hs. K. H. Kronprindsen, H. Kgl. H. Prindsessen af Hessen Philipsthal, H. D. Landgreve Friederich af Hessen, Deres Durchl. Hertugen og Prindsen af Augustenburg med høie Gemalinder og flere fyrstelige Personer overbragte personligen deres Lykønskninger, saavelsom flere Medlemmer, af det slesvig-holsteenske Ridderskab og Hertugdømmernes Overembedsmænd. Deputation indfandt sig i samme Hensigt fra samtlige Regimenter og Corps, fra Professorerne og de Studerende ved Universitetet i Kiel, fra flere Stæder og Landskaber. Den holsteenske Provindsialstænders Forsamling indsendte en allerunderdanigst Lykønstningsadresse. Samtlige Tilstedeværende bleve indbudne til Taffel, efter hvilket der bragtes Hs. Majestæt et Fakkeltog af Amtets Bønder, hvis Følelser tolkedes af Amtsforvalteren Justitsraad Paysen. Senere afbrændtes et smukt Fyrværkerie og den for alle Hs. Maj. Undersaatter saa glædelige, for Pløens Jndvaanere, blandt hvilke den for første Gang høitideligholdtes, dobbelt festlige Dag sluttedes med et Bal saavel paa Slottet som paa Byens Raadhuus. Byen var paa det Smagfuldeste illumineret. - Hus. Ugeblad vil vide, at Hs. M. Kongen har ifinde af Aare at bereise Slesvigs og Dithmarskens frisiske Vestkyst. Roeskildske Stænder. - J Sagen om Forandringer i Stænderinstitutionen har Comiteen til Forsamlingen indstillet Følgende: "At den vil andrage for Hs. Maj. Kongen: at han vil tage den, i Forholdenes Natur begrundede og med utvetydige historiske Vidnesbyrd godtgjorte Trang til en friere Udvikling af Samfundsforholdene i nøieste Overveielse og i Sin Viisdom træffe de hertil sigtende, for det Hele Vel fornødne, Foranstaltninger, og navnlig undergive Anordningerne og Provindsialstændernes Jnstitution en Revision, sigtende til at udvikle dem til større, mere fyldestgiørende Virksomhed ved Forening eller Forbindelse af de nu adskilt bestaaende Forsamlinger, og ved hensigtsmæssig Modificering af det nu bestaaende Valgsystem. – J Sagen om Forandringer i Trykkefriheds-Lovgivningen, gaaer Comiteens Jndstilling ud paa: "At Forsamlingen i en allerunderdanigst Petition til Hans Majestæt Kongen vil andrage paa 1) At det ved Placaten af 2den October 1810 givne Forbud mod politiske Nyheders og Efterretningers Meddelelse i ikke privilegerede Blade maa vorde ophævet, og at enhver Bladudgiver maa blive berettiget til at meddele saadanne Efterretninger, ligesom dette var Tilfældet efter Forordningen af 27de Septbr. 1799, samt at, som Følge deraf, den for de nu privilegerede Blade anordnede specielle Censur maa op børe. 2) At Placat 13de Mai 1814 maa vorde ophævet, og at der, hvad Tilsynet med Blade og Skrifter angaaer for Eftertiden maa forholdes efter Forordningen af 27de Septbr. 1799 88 26 og 27.
Viborger Samler, 1840-09-24
Ogsaa her i Omegnen - skriver man fra Nestved - nemlig i en noget herfra liggende Landsby, have et Par Selvmord, idetmindste efter al Formodning, fundet Sted Saaledes blev en Gaardmand i Ugen efter sidstafvigte Fastelavn funden død i sin egen Brønd. Omtrent 5 Maaneder senere skal en Gaardmandsenke i samme Be have hængt sig paa sit eget Stueloft; Begge bleve imidlertid begravne paa Kirkegaarden under de sædvanlige Ceremonier, rimeligviis fordi der har været Grund til at antage, at de havde ombragt sig selv i Sindsforvirring, Det bemærkes, at de Afdøde vare Halvsødskende samt at de fleste af de øvrige Gaardmænd i Byen ere af samme Familie. Enken, som jordedes den 14de August, havde en Datter, for hvis Ægteforening der lystes den 16de, 23de og 30te samme Maaned, og sidstnævnte Dag fuld byrdedes tillige Ægtevielsen. (Sjællp.)
Viborger Samler, 1840-09-24
Frederikshavn. Capitainen paa en Brig, hvis Navn er ubekiendt, men som skal høre hjemme i Stralsund, der havde ligget tillankers ved Hirtsholm, og den 17de var passeret sydefter, har fordristet sig til at bortrane det staaende og løbende Gods fra Briggen "Najaden af Kiel, som forulykkede den 14de August er Miil her fra Byen. Det Ranede bestod af Seil, TougRundholter og Alt, hvad der stod over Vandet. Vraget var hidtil averteret som Varsel for de Søfarende og det er nu igjen føiet Anstalt til fra Vedkommende, ved en Stang med en Kost paa, saavidt muligt, at vedligeholdt Sømærket. Forhaabentlig vil der ogsaa blive føiet Anstalt til at opspore Ransmanden, der, saasnart han havde erholdt hvad han fandt for godt, satte alle Seil til og styrede sin Cours, saa at det neppe vil blive muligt at denne Vei at indhente ham. (Ab. A.) Foruden de ikke faa omblæste Bygninger og afblæst Korn er der tillige, ved den ved Stormen den 14de og 15de f. M. bevirkede Vandflod i Liimfjorden, i Hanher rederne druknet 958 Stkr. Faar og Lam, 48 Stkr. Fækreature, hvoraf de 46 i eet Sogn, og 1 Hesteplag. Vandet steeg saa pludseligt, at det ikke uden Livsfare var muligt at redde Noget. Desuden have Jord-Eiendommene lidt meget ved Oversvømmelsen, og stort Tab er taget ved Høes og Jldebrændsels Bortskylling saavelsom paa Fiskerredskaber og Baade. (Th. A.)¬
Viborger Samler, 1840-09-24
J "Jyllandsposten" har En Mand fra Grenaae=Egnen paa en meget tronisk Maade fremfat nogle velmeente Ønsker til Hr. Wedel, forhen Eier af Hessel Gods, ved hans Afreise der fra Egnen, af hvilke vi her anføre: "At Hr. W. maatte optinere et heldigt Jndkjøb af et Gods paa een af Øerne - helst en ganske lille Ø - og at han maatte finde sig saa tilfreds der, at han ikke atter kommer til Jylland, men bliver der - ja for Alting - bliver der, – at han ikke der, som ved Hessel, maatte finde en Sælger at give Aftægt, der, som den gamle 87aarige Kammerraad paa Hessel er saa underlig at leve næsten et heelt Aar efter at Skjøder og øvrige Papirer ere i Orden, og som røbede en saa mærkelig Tendents til at leve, at det hartad varede et Aar inden han ærgrede sig ihiel, han maatte finde Tienere, der vide at skjønne paa, hvilket udmærket Middel den daglige Udøvelse af Huustugten erfor deres Legemers Tarv, Aandens Opvækkelse, Friskhed og Munterhed, og som ikke strax løbe til Herredsfogden med disse dumme Politiretsklager. – at Hr. W. maatte finde Fæstebønder, der vide bedre end Hessel Bønder at vurdere det skjønne patriarkalske Forhold, der opstaaer ved en rigtig Opfattelse og en deraf udgaaet praktisk Anvendelse af Begrebet, Trælbonde, – at det Tilfælde aldrig tiere maa møde Hr. W., ved Fraflyttelse fra en Eiendom at træffe jublende. grinende og syngende Tjenestefolk og en gammel daarig Snedker, der kommer med et vistnok aldeles ugrundet Krav paa tilgodehavende Arbeidsløn, og efterat være dette afslaaet, lader sig høre med en Mængde for Anledningen heelt ubetimelige Talemaader.
Viborger Samler, 1840-09-24
Landmændene i Ringkjøbing Amt agte at oprette et Aasuranceselskab for Meubler og Effecter efter det fyenske Selskabs Mønster. - Ved en i Aarhuus den 1ste ds. afholdt Generalforsamling, constituerede sig en Brandassurance=Forening for rørlige Eiendele i Nørrejylland.
Viborger Samler, 1840-09-24
Viborg. Vort igaar afholdte Toftemarked begunstigedes af det skjønneste Veir. Som man kunde vente, vare Priserne paa Qvæg meget stive; Stude betaltes med 80 til 140 Rbd. Parret, Kælve=Køer 26 a 30 Rbd. og gl. Ditto 17 a 20 Rbd. Torvepriserne vare: Rug 23 a 25 Mk., Byg 15 a 16 Mk. pr. Tde., Kartofler Tdn. 5 a 6 Mk., levende Gjæs 5 Mk. Stk., dito Ænder 3 Mk. 8 s. Parret, Oxekjød 7 a 10 s. Pd., fersk Flesk 10 a 12 s. Pd., Smør 17 a 18 s. Pdt., Ost 6 a 9 Mk. Lpdt., Æg 18 a 20 s. Snesen.
Viborger Samler, 1840-09-24
Efterretninger om ledige geistlige Embeder. 1. Sønderømme og Houen Sognekald i Ribe Stift, den gamle Angivelse ansat til 242 Rd., har nu følgende Jndtægter, Korntienden af begge Sognenes 200 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn svares af 194 Tdr. 3 Skpr. efter confirmeret Forening med 103 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. Rug og af det Øvrige efter privat Accord med 2 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr.: Qvægtienden er herunder indbefattet. 2) J Nannest og Midsommers=Rente haves 12 Lpd. Ost, 7 Lpd. Smør og 70 Snese Æg. 3) Offer og Accidentser 200 Rbd. 4) Af Annergaarden i Houen, der staaer for 2 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn, haves i Vederlag for de 3 Tiender 3 Tdr. Rug og i Landgilde 7 Rbd. 5) Præstegaarden skylder af 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. privilegeret Hartkorn og 1 Td. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. uprivilegeret Hartkorn med omtrent 72 Tdr. Land Agerjord og en betydelig Hedestrækning. Agerjorden er sandig og af ringe Bonitet; af Engen kan avles 35 a 40 Læs Ho. Landseneerhest holdes; for Af benyttelsen af det til Præstegaarden liggende ufrie Hartkorn maa Præsten levere Viin og Brød til Communionen i Søn deromme Kirke.
Viborger Samler, 1840-09-24
2. Veilbye Sognekald under Aarhuus Stift, der i den gamle Angivelse er anslaaet til 150 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden, derunder indbefattet Anner gaardens alle tre Tiender, hæves af 184 Tdr. Hartkorn, og har, efter Accord fra den entledigede Sognepræsts Embedstid, indbragt 3 Tdr. Rug, 138 Tdr. Byg og 19 Rbd. 14 s. 2) J Afgift af et bortsolgt Boelsted i Veilby haves 8 Tdr. Byg, samt 2 Læs Ho og 4 Læs Tørv. 3) Offer og Accidentser 130 Rbd. 4) J Leie af 3 Huse 10 Rbd. 5) Rente af en under Stiftets offentlige Midler hørende Capital stor 539 Rbd. 26 s., 21 Rbd. 32 s. 6) Nannest til Nytaar 8 s. af hver Gaard og 18 s. af hvert Huus, ialt 12 Rbd. 7) 11 Lpd. 12 Pd. Smør a 2 Rbd., 70 Snese Æg a 8 s. og 184 Pd. Ost a 5 s., eller ialt 38 Rbd. 72 s.
Viborger Samler, 1840-09-24
Til Embedet hører ikke nogen Præstegaard, og Præsten maa derfor selv skaffe sig Bopæl, den derved foraarsagede Udgift er anslaaet til 100 Rbd. og Befordring til Embeds reiser har kostet den entledigede Præst 36 Rbd. aarlig.
Viborger Samler, 1840-09-24
3. Hammer og Horsens Sognekald i Aalborg Stift er i den gamle Angivelse ansat til 133 Rd., og har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Pastoratets 322 Tdr. Hartkorn udgjør 84 Tdr. Rug, 48 Tdr. Byg, 28 Tdr. Havre. og 11 Rbd. 2) Qvægtiende 15 Rbd. og 4 Gæs. 3) Smaa rente 22 Rbd. og 4 Lpd. Ost. 4) Offer og Accidentser 150 Rbd. 5) Af Annergodset haves i Landgilde 21 Rbd. 5 Mk. 2 Tdr. Rug og 6 Tdr. Byg, samt i Hoveripenge 28 Rbd. 6) Af Søølgaardene præsteres 26 Spanddage og 177 Gang dage. 7) Præstegaardens Hartkorn er 11 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr., men vil efter den nye Matricul kun blive 4 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., med et Areal af 124 1/2 Tdr. Agerland. 61 1/2 Tdr. Land Eng, 116 1/2 Tdr. Land Hede og Overdrev; fremdeles hører til Embedet en Hede paa 180 Tdr. Land der bruges i Fællig af Præstegaarden og Søølgaardene. Den aarlige Udsæd er 20 Tdr. Rug, 8 a 9 Tdr. Byg og 10,12 Tdr. Havre. Dragonhest holdes.
Viborger Samler, 1840-09-24
Hjørlunde Sognekald i Sjælland, efter gammel Angivelse 400 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Pastoratet tiendeydende Hartkorn er 412 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr.; med Brugerne af omtrent det halve Hartkorn haves confirmerede Tiendeforeninger; hos de øvrige hæves Tienden in natura eller efter aarlige Accorder. Den hele Korn- og Qvægtiende samt Smaaredsel kan anslaaes til 99 Tdr. Rug og 201 Tdr. Byg. 2) Offer og Accidentser 190 Rbd. 3) Præstegaarden staaer for 10 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn med et Areal af omtrent 70 Tdr. Land. Paa Præstegaards=Lodden haver Tørveskiær, og af de Kongelige Skove udvises aarlig 1 Favn Brænde. Enkepension bliver at udrede, og Artillerihest holdes 5. Vicepastoratet for Sandbye Menighed under Lolland Falsters Stift, der i den gamle Angivelse er ansat til 250 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) J Refusion for Præstetienden, der er henlagt til Bispe-Embedet, haves 66 Rbd. 64 s. 2) Offer og Accidentser omtrent 250 Rbd. 3, Qvægtienden, som ydes efter gammel Accord, skal udgjøre 20 Tdr. Hvede, 1/2 Td. Byg og 1 1/4 Td. Rug. 4) Præstegaarden som staaer for 11 Tdr. 2 Skpr. Hartkorn, har er Areal af omtrent 60 Tdr. Land Ager, Eng og Underskov. J Enkepension svares 2 Tdr. 5 1/2 Skp. Hvede og 33 Rbd.; Mk. Sølv. Artillerihest holdes ikke.
Viborger Samler, 1840-09-24
Døde. Kjøbenhavn: Procurator L. Wassard, 47 Aar; Odense. Jngeborg Lundgreen, f. Salling, 71 Aar. Theodor Fangel, 14 Aar; Graver Hjorths Enke, Marie Larsen. – Varde: Bye- og Herredsskriver J. F. Heilmann 68 1/2 Aar. – Aalborg: Charlotte M. Tilemann, 10 Aar; Skibstømmermand J. Bervulff, 76 Aar; Kleinsmedmester M. Balling, 54 Aar. - Hobroe, Lauriz Schjellerup, 58 Aar.
Viborger Samler, 1840-09-24
Reisende. Med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 20de September: Kammerraad Christensen, Procurator Dahl, Administrator Menzdorff, Bogtrykker Wissing, Proprietair Krarup Provst Michelsen, Consul Stang, Kjøbmand Rasch, Skolelærer Schjelderup med Kone, Kjøbmand von Heyde, Toldkasserer Winckel, Jfr. Reddelien, Mad. Begtrup, Naalemager Ohmeyer, Baron Rosenkrantz, Marschandiser Overlade, Slagter Hansen, Snedker Bruun, 80 hjemp. Soldater, Med Dampskibet til Kallundborg, den 21de Septbr.: Høiesteretsadvocat Schæffer, Frøken Wormskjold, Lieutenant v. Læssøe, Guide Schmidt, Cand. theol. Wad. Frue Kammerherreinde v. Holstein med Datter, Contoirist Momme, Feldbereder P. Weiss, Frue Breckling med Søn og Datter, Frøken Grove, Bogholder Lindberg med Kone, Stud. artium Steenstrup, Momme, Ramus, Faber, Kühnell, Schou og Kjellerup, Adjunct Bendz, Pastor Kruse, Kunsthandler Broc cato, Cand. theol. Laurberg, Frue Lindburg med Søn, Skuespildirecteur Müller, Jfr. Wegener, Student Bindesbøll, Kjøbmændene Asmus og Røttlich, Madame Møller, Landmand Thom. Meinicke, Pastor Sommerfeldt, Stud, theol. Schjerbeck, Hr. Eibne med Kudsk og Egripage, Consul Schade, Kjøbmand Steenberg, Kjøbmand Joh. H. Agerup, Pastor Paludan med Kone. Med Jahnsens Paquet fra Kjøbenhavn: Frue Jørgensen, Jfr. Hogh. Seminarist Nydahl, Hr. N. Hansen, og 90 hjempermitterede Soldater.
Viborger Samler, 1840-09-24
Med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 23de Septbr.: Cand. Fenger.
Viborger Samler, 1840-09-24
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 16de Septbr.: O. Nørgaard og L. C. Andersen, Begge fra Altona til Thisted med Stykgods. Den 17de A. C. Frost af Aalb. fra Frederikshald til Nykjøbing, med Trælast og Jern. - Udg. Den 15de: N. Stephansen, af Aalb. fra Thisted til Altona med Smør. L. L. Alstrup af dito fra Skive til dito med dito. C. J. Nørager til Mandal, M. Fromsaas og G. Fohs til Christians.; Alle fra Struer med Korn. Den 16de D. Gundersen fra Nykjøb. til Christiansand med Korn.
Viborger Samler, 1840-09-24
AVERTISSEMENTS. Til Efterretning for dem, som have anmeldt Børn til Optagelse i Viborg Cathedralskole, bekjendtgjøres herved, at den befalede Prøve holdes Løverdagen den 3die October d. A., Formiddag Kl. 9 paa Skolen, til hvilken Tid de Anmeldte ville møde og medbringe de befalede Attester samt Prøveskrift. Viborg, den 21de Septbr. 1840. Hasselbalch.
Viborger Samler, 1840-09-24
Torsdagen den 1ste October og følgende Dage afholdes offentlig Examen i vort Jnstitut, til hvis Overværelse vil herhed tillade os at indbyde Dem, som derfor maatte have nogen Jnteresse. Examinationstiden er fra 912 Form. og fra 25 Efterm.
Viborger Samler, 1840-09-24
De Forældre, som ønske Deres Børn optagne i Jnstitutet, ville behage forinden den 1ste October derom at henvende sig til Een af Undertegnede. Viborg, den 2de September 1840. Th. Kühnel. Hans Nielsen.