JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-08-27
Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 2den April 1810, aaanket til Confirmation og Skiærpelse en, inden Aggershuus StiftsHverret dem 12te Februarii 1810, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt at Anstitien mod Indstevnte, der tiltales for Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Underrettens Dom bør ved Magt at stande, saaledes at Tiltalte Biørn Syversen Øvre, bye bør betale samtlige af denne Sag lovlig flydende Omkostninger. At fuldbordes efter Øvrighedens videre Foranstaltning: Ved Underretsdommen afsagt af Sørenskriveren over Ringerige og Hallingdahlen, Justitsraad Peter Georg Boll og Langrettes Mænd, den 3die Januarii 1810, var kiendt for Ret: Tiltalte Biørn Syversen Øre de bør arbeide 2 Maaneder i Christiania Tugthuus, saa betaler han og alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger, deriblandt, til ActoLodden Hørbye 2 Rdlr., og Desenfor Prokurator Michelsen 3 Rdlr., samt det stemplede Papiir, som skulle have været forbrugt. Alt efterkomme 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Justitiens vide Foranstaltning. Dom: Stifts Overrettens Dem bør ved Magt at stande. Fredagen den 13de April. No. 63.
Berlingske Tidende, 1810-08-27
Mødte - Høiesterets Advocat Henrich Dreier, efter kongelig Befaling, contra Wivet - Slaven Johan August Triner, Skoemager Christian Reli- og Hustrue Johanne Matoirsdatter, Catharina Carolina Matinsdatter, Dorthe Jensdatter, Lars Andersen, Tangaards Hustrue, Casper Caristian Bartholin og Hustrue Johanne Kirstine Hans datter, samt Hans Jensen og Hustrue Maren urelsdatter. Ved udtagen Høiesterets Stevning af 3die April 1810, paaanker Actodeels til Stadsæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, deels til Udderkiendelse, Tilsidesættelse og aldeles Forandring, en inden Lands Over samt Hof- og Stadsretten, den 4de Januarii 1810, afsagt Dom, udi en paa Justitiens Vegne, mod de Jndstevnte, anlagt Sag, hvor under den første tiltales for de efter hans Undvigelse fra Nyborg Fæstning forøvede Tyverier, den 2den, 3die og 4de for Hælerie med hans Undvigelse, og de øvrige 5 for at ham at have kjøbt stiaalne Koster, Decom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Herredstings Dommen bør i Henseende til den Slaven Johann August Kaner idømte Straf ved Magt at stande, og bør han arbeide i Rasphuset under sikker Bevogtning. Den ham ved bemeldte Dom paalagte Erstatning bortsælder; hvorimod han til Casper Bartolin bør betale i Erstatning 5 Mk., og til Teglmester Sievers 4 Rdlr. 3 Mk. Saa bør han og betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og deriblandt i Salario til Procurator Hansen 60 Rdlr. og til Sagfører Allum 20 Rdlr. Skoemager Christian Relin bør bøde 100 Rdlr. til Odense Amts Fattigkasse, samt insoldum med Kruner tilsvare de forberørte Omkostninger. Skoemager Relins Hustrue Johanne Mathiasdatter bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Andalusien, Grenada, Murcia. Den 15de Julii angred General Rey et Jnsurgent-Corps i Ronda Biergene. 400 Mand bleve dræbte og hele Corpset adspredet, efter tillige at have tabt endeel Fanger, hvo iblandt Oberst Valdinia, som commanderede Banden. Det Corps som havde landet i Alatsicas, og var rykket frem til disse Bierge for at understøtte Jnsurgenterne og bekke Cadixes Proviantering, blev indhentet af Divisions General Girard, der tilføiede det et fuldkomment Nederlag. Levningerne af dette Corps have indskibet sig i Effepona, hvor vore Tropper nu ere indrykkede.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
J Auctia hersker den største Uorden; Jnsurrections=Cheferne gjør hverandre Magten stridig. General Freyre har ladet Calvache arrestere, og selv skal han igjen afstaae sin Commando til en anden.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Den 21de Julii kapprede vor Florille ved Cadix en engelsk Brig, som var ladet med Viin og besat med 16 Mand.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
I Andalusiens Indre hersker vedvarende den bedste Rolighed, J Fortet Sanabria, som General Sarras godvillig forlod, have vi fundet 20 Kanoner og Levnetsmidler for 6 Maanerer til 3000 Mand.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Det særdeles kostbare Toilet Staden Paris forærede Keiserinden paa Hs. Majestæt Keiserens Fødselsdag, var forfærdiget af Guldarbeider, Odiot og Bronzearbeider Thimire. Disse Konstnere have arbeidet i 3 1/2 Maaned derpaa, endskiøndt Arbeidet blev fortsat uafbrudt baade Nat og Dag.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Den 20de August. Ved et Keiserl. Decret af 24de Julii er nu ogsaa et Marine-Conseil bleven oprettet. Statsraaderne Ste Gantheaume, Malouet, Caffarelli og Najac ere udnævnte til Medlemmer af samme. Dette Marine Conseil er sat ved Siden af SøeMinisteren, og skal forsamles saa ofte Marine Ministeren sammenkalder det, i det mindste engang hver Uge. I dette Conseil skal beraad slaaes om Kiøbecontracter, Provianteringer, og overhovedet alt hvad der angaaer Eskadrernes Udrustning. Et andet Keiserligt Derrer forordner at ingen Kobbervinge for Fremtiden maae udbetales af de Keiserlige Kasser ; ligeledes maae ingen Skillemyndt udgives hvis Præg er mere kan kiendes. Endelig bestemmer et tredie Dekret de fremmede Mynters Cours i de forrige Reder landes og den venstre Rhindreddes Departementer.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Under Keiserens Ophold i Amsterdam skulle 2 nye Linieskibe løbe af Stabelen.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
De Herrer Chaptal, Vanquelin, Prevest, Berthollet og Parmentier, have nu bekiendtgjort en Anviisning til, paa bedste Maade, at forfærdige Druesukker.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Vore Kapere vedblive at giøre betydelige Priser i det middellandske Hav. Saaledes tog blandt andre Kaperen Jean Bart fra Marseille den engelske Polarre Valita paa 2 Kanoner og 2 Haulitzer, bestemt med en kostbar Ladning fra Maltha til Bristol, og bragte den til Biserte ved Nordkysten af Africa i Kongeriget Tunis. Den 24de Junii tog samme Kaper den engelske Polvere Catharina, bestemt fra Maltha til Taragona, og den 29de Junii den en elske Larger Jntrepide, bestemt fra Øen Guernsei med Korn til Øen St. Margaretha ved Sardinien, og bragte den til Ajaccio; derfra løb den igien ud for at krydse i Havlugten ved Florenz, Norden for Corfica.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Leon, den 27de Julii. J Forgaars erholdt vi en Efterretning at 20000 Jnsurgentere, som befandt sig i Rivaaden, den 5te dennes ere blevne angrende af General Bønnet imellem Curen og Nevin, og bragte i den fuldkomneste Ur den. 12 Kanoner og flere 100 Fanger, som ere Fougerne af denne Seier, ankom i Gaar hertil. Jnsurgenterne ere blevne forfulgte til Fløden Castropel.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Den pommerske Grændse, den 21de August. Svensk Pommern er endnu sig ikke bleven berørt at franske Tropper. Paa Da lige Rhed ligge side i Gaar en fiendlig Freget og 2 Brigger.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Antwerpen, den 15de August. I Dig er et Anleskib pa 80 Kanoner først af Stedelen, derskiønneste der endnu er bleven bygget her.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Amsterdam, den 21de August. Et Keiserl. Dekret af 18de August bestemmerialgende: Fra 1ste September af skalle blet 5 Regimenter fransk Jnionerie og 4 Regimenter fransk Cavallerie forblive i Helland. De andre franske Topper, vende tilbage til Frankrig. Fra samme Dag af administreres de tilbageblivende Tropper ved Ocannateurerne, Krigscommissairerne samt Hospitalernes og Casernernes Foresatte i Holland. Ver Minister for denne Administration bliver derfor tilbagekaldet. Artilleriet i Holland skal betienes af Artillerieregimentet til Fods, Artillerieregimentet til Hest og det hollandske Trains Bataillen. Alle Tropperne skulle anbringes i Kasernerne og slet ingen ligge hos Borgerne, under nogen som helst Betingelse. Fra samme Tid at skal deres Beholdning sættes paa det hollandske Budget. Den hollandske Garde og Curasseer, samt Husarregimentet, der begive sig til Frankrig, skulle fra den 17de Septem der afbetales af den franske Skat. Pupillerne og de hollandske Veliter, skulle til samme Tid træde i den hollandske Marines Tieneste.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
J Følge et her bekiendtgjort Keiserl. Dikket, detteret St. Cond, den 13de August, er den hollandske Armees Jndlemmelse i den franske nu bestemt. De 7 hollandske Linieregimenter skulle herefter ikkuns udgiøre fire franske og beregnes med Nammerne 123, 124, 125 og 126. Veteranerne skulle optages blandt de franske Veteraner. Det samme en Tilfældet med alle de andre hollandske Corpser. Korandførselen fra Havnene i Departementerne Riderthin, Dønners berg, Rhin og Mosel, og Roer er nu igien under de sædvanlige Formalitæter.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Neapel, den 6te August. Den 2den dennes var Kongens Hover qvarkter endnu i Piale, hvor le Hs. Majestæt beboer en smuk Pavillon, som er opført af Træe. Den 1ste dennes afgik herfra samt fra Cassel a Mare 10 nye Kanoner=Chalupper, hver besat med en 24 pundiger, til Scilla. Endnu arbeides med de største Skynding paa 20 andre. J de sidste Dage af forrige Maaned s. ere igien adskillige engelske Krigskibe, deels fra Maltha, deels fra 3 Palermo, indløbne til Messina. Et af dem paa 500 til 60 Kanoner i førte Contreadmiral Flag. Fra Tøihusene her afgaaer endnu bestandig svært Artillerie til Vands og over Land til Calabrien. Om det er Alvor med Landgangen paa Sicilien, eller Anstalterne til samme blot et en velberegnet Demonstration for at dele Fiendens Opmærksomhed samt beskjæftige en Deel af hans Land= og Søemagt paa denne Kant, og følge lig afholde samme fra Spanien, derom er det herværende Publikums 5 Meninger deelte. En af vore Convoier er desværre falden i Fiendens Hænder. Den var afgaaet fra Neapel, under Skibslieutenant Teissaires Commando, og havde 4 Krigsfartøier til Eskorte. Ved Efterretningen om at denne vigtige Convoi var i Fare sendte Hs. Majestæt Fregat=Capitain Caaccioles Division, som bestod af 6 Kanonbaade, den imode. Den 1 24de Julii traf han Convolen, og lod den begive sig under et Batte ries Beskyttelse ved Amonten. Den 25de angreb Engellænderne Con veien med en Fregat og 4 andre Krigskibe. Jlden vedligeholdtes i 6 Timer. Efterat en af vore Kanonbaade var boret i Sænk og de andre i stærkt beskadigede, blev man nødt til at vige for den fiendtlige Overmagt. Da Capitain Caracciolo havde boret de øvrige Kanonschalup, per i Sænk og nedtaget Hs. Majestæts Flag, begav han sig i Land tilligemed hele Mandskabet. Fienden landede derpaa under Beskyttelse af sin Fregats Kanoner med 7 til 800 Mand, som da uden Møie bemægtigede sig en Deel af Convoien og opbrændte Resten paa nogle faa Skibe nær, der vare sænkte. Denne Affaire, som unægtelig er uheldig, da den har berøvet os en af de allervigtigste Convoier til Expeditionen, giør imidlertid den neapolitanske Marine Ære. Vi havde kun fem Døde og Saarede og ikke en Mand blev taget til Fange.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Genua, den 8de August. Skibe, som i disse Dage ere indløbne hertil, medbringe den Efterretning, at den engelske Flaade vedbliver at krydse imellem Toulon og Corfica. En fiendtlig Eskadrille paa 4 Seil krydser paa Høiden af Livorno. Vor Kystfart er i dette Øieblik ikke ret levende, fordi Fienden London, den 11te August.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Der anlægges nye Paquetbaade til at bringe Breve fra Falmouth til et saa nær. Suriname, Berbice og Demerara. Disse skulle tillige paa Tilbageveien anløbe Barbados og Martinique.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
I Deptford bygges et nyt Linieskib paa 80 Kanoner, som skal hedde, Cambringe.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
General=Major Lumley er afseilet til Portugal, hvorhen endnu 3 Regimenter skulle afgaae.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Fra Strat-David ere mange Skibe komne tilbage, som hvert for sig bringe 18 til 21 Fiske med sig.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Med Paquetbaaden fra Jamaica have vi faaet en Proclamation fra den nye Regiering i New=Barcellona eller Cumana til Jndvaanerne i denne Provinds og Nye=Andalusien eller Parias. Proclamationen sluttes med de Ord: "Vi have intet andet Øiemed end i Landets Velfærd, Religionens Triumph. Forening med vore Naboer og Tyraniets Kuldkastelse".
Berlingske Tidende, 1810-08-31
En Deputation af Kiøbmænd har i Gaar ved Handels-Conseillet oppebiet Regieringens Resolution, angaaende de forskellige Forestillinger der hidtil ere gjorte, i Henseende til Handels-Fordindelsen med Frankrig og Licenzerne, der meget indskrænke Handelen med denne Magt, som ogsaa i Anledning af Forbudet mod Jndførelsen af Vine og Brændevine. Regieringen viste den bedste Villie til paa nogen Maade at formilde sine strænge befalinger i saa Henseende.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Som en Følge heraf tilkiendegav den i Gaar ovennævnte Deputation, at det maatte være Kiøbmændene tilladt at handle paa Frankrig under følgende Betingelser : Dersom Frankrig vil modtage engelske Skibe med en Trediedeel af deres Ladninger, bestaaende i Colonialvare og engelske Manufactur=Produkter eller ostindiske Handelsvarer, kunde Regieringen nok være sindet at tillade engelske Skibe at indføre en Trediedeel af deres Ladning i Vine og Resten i Korn, Meel, Sigtemeel &c. Brændevine derimod vedblive at være forbudne". Dog maatte der vel lægges Mærke til, at da Ministrene i denne Henseende ikke have erholdet nogen Meddelelse fra den franske Regiering, saa overlades det til de Handlende, der kunne drage Nytte af dette Forslag, selv at finde Udveie til at opnaae deres Hensigt. En slig Overeenskomst synes at ville frembyde begge Riger store Fordeele ;men vi tvivle paa at Bonaparte samtykker i vore Forslag. Maaskee vilde han give sit Samtykke dertil, for at ophielpe Frankrigs Handel; men han vil vist aldrig tillade Engelland at deeltage i Handels Fordelen.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
(Af Journal de Empire.) Den 17de August. Fra vor Armee i Portugal høres endnu mtet videre Nyt. Et Hovedslag er endnu ikke forefaldet. Et Transportskib, som afgik den 10de fra Gjøn, har heller intet Nyt medbragt.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Fra det Østerrigske, den 14de August. De hyppige Forsamlinger i det geheime Stats Conseil, ved hvilke den franske Gesandt er tilstæde, saavelsom de mange særskildte Conferencer, der holdes med denne Minister, synes at hentyde paa vigtige Tildragelser. Man venter ogsaa en høi Militairpersons Ankomst fra Paris.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Til den russiske Minister ved Hoffet i Wien indtreffe i den - Tid mange Courerer fra Petersborg, og ligesaa mang afgaae derhen. Discusionerne angaaende de østerrigske Undersaatter i Moldan og Wallachiet, der foranledigede saa mang Nører og Gennoter, og ikke endnu ere tilendebragte, bidrage meget til denne hyppige Depeschevexling, Dog vil denne Gienstand, som det lader til, snart blive bragt i Orden. Det udenlands udbredte Rygte at den russiske Minister i den sildigere Tid trak sig noget tilbage, er gandske ugrundet. Det er for Resten ubekiendt fra hvilken Synspunkt vore Statsmænd betragte Ruslands politiske Hensigter i nærværende Tyrkekrig.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
München, den 19de August. Vor elskede Kronprindses Formæling med Hs. Durchl. Prindsesse Therese af Sachsen-Hildburghausen er nu fastsat til den 14de Octbr. Herfra til Janer i Gaar bortført et stort Antal nye malede bayer ske Vaaben, der skulle opslaaes i Salzburg, Berchtolsgaden, Jnn= og Hallerückviertel ved Besiddelsestagelsen af disse Lande, som skal gaae for sig i næste Uge.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Constantinopel, den 12te Julii. Ved Indgangen til Seralet vale 4 Hesterumper, til Tegn paa at Storherren drager i Feldten. Muftien har nu ogsaa sendt sit Sølvtøi til Mynten. Grækerne. Armenierne og Jøderne i Tyrkiet skulle udrede en Krigsskat paa 3 Millioner Piastere.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Bucharest, den 25de Julii. Efter de nyeste Efterretninger fra Bulgarien var Storviziren endnu indsperret med sin Armee i Schuma. Han gjorde vel Udfald og forsøgte at slaae sig igiennem, men dette vilde dog ikke lykkes ham. Den tyrkiske Besætning i Rudschuck, der beleires af den russiske General Sag, forsvarer sig fortvivlet.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Semlin, den 29de Julii. Paa Serviens Grændse fægtes med megen Forbittrelse imellem Servierne og Tyrkerne. Et stevisk Corps paa 1200 Mand, som beleirede den lille Fæstning Bania, blev angrebet i Ryggen af 2000 Tyrker, imedens Besætningen i det samme gjorde et Udfald. Det serviske Corps vilde gandske have blevet oprykket, hvis ikke en Succurs af Cavallerie havde skaffet det Luft. Czerny Georg har gandske slaaet et Corps paa 400 Tyrker, der kom fra Nissa. Det synes gandske afgjort at Tyrkerne med al Magt ville angribe Servien. Engellænderne have givet dem Løvte om al muelig Understyttelse.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Petersburg, den 8de August. Den 16de Julii indtraf Hs. Majestæt Keiserinde Elisabeth under Folkets glade Judel i Mietau. Man forventer med det første en Forandring i Ministeriernes Organisation.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Keiserinden ankom den 15de Julii til Søebadet paa Godser Plenen.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Staden Riga har ladet en Guldmedaille præge og overlevere til Keiseren, i Anledning af Ruslands Hundredeaars Herredømme over Lisland, Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 450 p. C. 2 Mdr.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Blandede Efterretninger. Greven af Gottorper for nærværende Tid i Herrnhuth.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
General Menou døde den 13de August i Venedig. Sidst i August ere adskillige Grønlandsfarere med rige Ladningen ankomne til Hamburg.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Af den svenske Tidende: de offentlige Meningers Organ, er atter forbuden et Blad. Af Nr. 9 confiskeredes 776 Exemplarer paa den russiske Gesandts Begiering.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
En Chemiker Standemeyer i Stuttgardt har, efter offentlige Blade, fundet en europæisk Bark, der giver ligesaa kraftig China, som den peruanske.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Indenlandske Efterretninger. Batteriet Trekroner, den 31te August. Fra den 29de til i Dag ere indpasserede 67 og udpasserede 62 Skibe. Af de indkomme i ere adskillige fra Norge, som ingen fiendtlige Skibe have fret under veis, undtagen allene det under Kullen. Et til Undersøgelse indbragt Skib, har seet 4 Orlogsmænd imellem Osland og Bornholm.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Corsøer, den 29de August. I Gaar Morges faaes 2 Orlogsskibe, og 1 Brig at komme Nord fra. Det ene gik Vesten og det andet tilligemed Briggen Østen om Sprogøe. Deres Hensigt med denne Maneuvre var at afskiære en Færgejagt som kom fra Nyborg, hvilket dog fikke lykkedes. Kl. 2 1/2 vare de under Langeland og stode Sønder efter. Det agterste Linieskib havde en Affaire med Batteriet ved Fruens Venge. Da denne ophørte saaes en Koffardie Chaluppe, som Fienden har i taget, at holde Syd efter med de fiendtlige Skibe. Disse Skibe ere uden ) al Tvivl Hers og Vangaard, som sidst fulgte Sønder fra med CovoienHelsingøer, den 29de August. En svensk Skipper har i Dag de berettet, at han Natten imellem den 27de og 28de dennes saae 2 engelske Fregatter og en Cuttersrig, som vare under Seil imellem Kullen af og Nakkehoved. Herfra kan ingen fiendtlige Seilere sees; men fra i Cronborgs Telegraph kan den engelske Fregat og en Orlogsdrig odser1; veres at krydse Nord paa . Callundborg, den 30te August. De 2 Linieskibe og Briggen, i; som forlode Flaaden og holdt syd efter, ankrede den 27de om Aftenen uden for Fiorden her. Den 28de holdt de ind af Fiorden. De jagede efter en Kaper, som om Natten var kommen fra Kiøbenhavn, og skiøde adskillige Skud efter ham; men han var saa heldig at undslippe. 9. Da Vinden blev stærkere gik de ud af Fiorden igien og seilede syd t. paa. Det ene Linieskib ligger endnu i Dag for Anker ved Refsnæs, hvor det har 3 Jagter hos sig. En af vore Kanonschalupper har taget ke og indbragt et stort tremastet amerikansk Fartøi. f. Viborg, den 27de August. Ulven har i Skalz Bye, 2 Mile herfra, i Onsdags Nat og nok en Nat i samme Uge revet 12 fra Stkr. Faar og 3 Qvier, som stode ude om Natten. Den ene af dem døde strax, af Faarene døde nogle Man ter haabe at en almindelig Klap sigt, naar Høsten er endt, vil vorde foranstaltet til disse Udyre Ødelæggelse. Meldal, den 1ste August. I Gaar havde vi her et frygteligt Tor= Seanveir. J Nærheden af Gaarden Syrstad havde nogle Faar søgt Lye S. under et lidet Træe. Lynilden slog ned i samme og dræbte 24 af Faarene. 112 af disse laae dræbte tæt ved Træet, de andre adspredte omkring samme det indtil 20 Alens Frastand. De fleste af de drædte Faars Hud saae indvendig ud, som om de vare slagne af et haardt Legeme. Paa Træet ski lev blot en Green spaltet, og Barken nær ved Toppen afreven og nær fa ved Roden løsreven.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Kiøbenhavn, den 31te August. Søndagen den 2den September anlægges Hofsorg for den afdøde Erkehertugind, Charlotte Sophie af Mecklenborg Schwerin, som bæres 10 un 1/2 Dage. Kavallererne bære sorte Klæder, blank Kaarde og Spænder, og de sorte Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder de første 6 Dage 24 med sorte Baand og Fieder.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Ved allerhøieste Resolution af 24de dennes har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at bifalde, at Taxten paa Kiød for næstkommende September Maaned sættes saaledes: for Pundet af det bedste Stykke af en Oxe, nemlig Bryststykker, Høiriddene, Rumpestykket og Tyndstegen 23 s. og for Pundet af det ringere 20 sk.; for Pundet af det bedste og fedeste Lammekiød 19 s. og for Pundet af det ringere 17 s. J at bekiendtgiøre dette til alle Vedkommendes Efterretning: skulle vi bringe i Erindring den i Placat herfra af 11te Julii 1808 fastsatte Mulct for Taxtens Overtrædelse af Slagterne. Kiøbenhavns Raadstue, den 27de August 1810. Over Præsident, Borgmestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
At Taxten paa Brød af Blandingskorn for Septbr. Maaned 1810, under Dags Dato herfra er udfærdiget, og at denne Taxt indeholder de samme Bestemmelser, som omtales i Placaterne af 27de Marts og 24de April 1809, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Kiøbenhavns Raadstue, den 22de August 1810. Over Præsident, Borgemester og Raad Under 22de August er udkommet en Taxt paa Brød af 1/2 Deel Hvede, 1/3 Deel Rug og 1/3 Deel Byg for Senedr. Maaned 1810, hvorefter Bagerne her udi Staden og paa dens Grund uden for Portene sig have at rette: Et 24 s. Brød skal veie 5 Pd. 24 Lod 2 Qvt. Et 16 sk. dito 3 Pd. 27 Lod. Et 13 s. dito 3 Pd. 4 Lod. Et 7 sk. dito 1 Pd. 21 Lod 3 Qvt. Et 4 sk. dito 1 Pd. 2 Lod 2 Qvt. En Skofte for 11 s. 8 Lod 2 Qvt. Over Præsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at da Commissionen for Lygte væsenet her i Staden har andraget, at Priserne paa Tran ere stegne 1/2 Deel siden Reskriptet af 27de December 1829 udkom, der tilled, at den ved Reskriptet af 24de Junii 1803 fastsatte Lygteskat, til Beløb 15000 Rdlr. aarlig, maatte, fra 1ste Januar 1810 til 1ste Januari 1811, forhøies saaledes, at samme i den Tid opkræves og erlægges med det dobbelte af det, som ved allerhøistbemeldte Reskript af 24de Junii 1803 er bestemt, hvilken Forhøielse ved Placat herfra af 5te Januar f. A. er bekiendtgjort, saa har det ved Reskript til os af 21de dennes allernaadigst behaget Hs. Majestæt at tillade: at den ved Reskriptet af 27de December 1809 fastsatte Forhøielse i Lygteskat en maa fremdeles vedvare for det Aar fra 1ste Januar 1811 til 1ste Januar 1812. Hvilket til alle Verkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 27de August 1810.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret. Den 8de August er Forden forRaabøigdelaugets Fogderie A. T. Winde, efter Ansøgning i Naade enlediget fra dette Embede og Copiist i det fyenske og lollandske Renteskriver-Contoir J. J. Bendix, i hans Sted udnævnt til foged for bemeldte Fogderie. Den 14de August er Professor Chirurgiæ og Regimentschirurgus ved Hs. Majestæts Kongens Regiment C. Fenger, de skikket til Liv=Chirurgus.
Berlingske Tidende, 1810-08-31
Under General-Toldkammeret: Den 14de August er Revisor H. Rung beskikket til Renteskriver for det søndenfieldske Tolscontoir ; Underbetientene C. Christensen i Assens og H. M. Møller i Aalborg til Undertoldbetiente i Kiøbenhavn; Patroillebetient i Kolding. Tolddistrict N. F. Petersen i Naade med Vartpenge eldiget.