JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-12-06
ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst for de Kongelige Landsover retter i Kiøbenhavn og Wiborg, samt for Nibe Byetingsret, ere alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Kiøbmand Christen Knudsen Møllers og efterlevende Enkes fælleds Boe, af Ribe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til forinden saadan Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer ; hvilket herved yderligere bekiendtgiøres. Nibe, den 26de November 1824. Bassesen. Vaafremt Nogen maatte formene sig at have Noget at fordre i min afdøde Mands, Capitain, Hjul- og Karetmagermester Busckes, og mit fælleds Boe, indkaldes de herved, med 12 Ugers Varsel, til for mig og undertegnede Lavværge at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Kiøbenhavn, den 4de December 1824. C. S. sal. Busckes.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Som Lavværge, Grooss.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Ja ifølge Insolvenz Erklæring, concursus creditorum er vorden kiendt for Ret over afdøde Jens Madsen Bruuns efterladte Boe, bestaaende tvende hele og en halv Eiendomsgaard, beliggende i Mastrup, Nørre Hov trup Sogn, Haderslev Herred, saa indkaldes herved paa Rettens Vegne, sub poena præclusi og ved Lovens Straf med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som formene at have lovlig Fordring til herommeldte Boe, ligesom ogsaa de, der maatte være noget skyldig paa hvilkensomhelst Maade til samme, at mælde sig dermed legali medo udi Haderslev Herreds=Actuariat, hvorved det paalægges de Creditorer, som maatte opholde sig uden for Herredets Jurisdiction, at fremstille her paa Stedet en procurator ad acta Haderslev, den 22de November 1824. Lassen.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Udenlandske Efterretninger. London, den 30te November. Fauntleroy, som en tidlang var een af vore største Speculantere i i Fonds, og gjældte for at være meget rig, er idag henrettet for Bedrageri.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Vore Blade meddele et Keiserlig Østerrigsk Decret af 18de September, hvorved næsten alle udenlandske Varer ere forbudne.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Sir Edw. Paget, som commanderer vore Tropper i Indien, skal have søgt om sin Afsked.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Efterretninger fra Neapel af 9de dennes melde, at den derværende Kongl. Nederlandske Consul nu havde erholdt officiel Efterretning om, at Deien af Algier havde erklæret hans Konge Krig.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Jfølge Tidender fra Tanger af 27de f. M. har Keiseren af Marekto der ladet borttage et Sardinsk Skib, og ligeledes ladet udøve andre Fiendtligheder mod Sardinske Skibe, hvorfor General-Consulen strax havde strøget sit Flag. Til Beroligelse bliver tilføiet, at Marokko har faa eller ingen Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Keiseren af Brasilien har befuldmægtiget Hr. E. Oxenford til her at danne et Jnteressentskab, som skal gaae ud paa at drive et Guld Bjergværk i Districtet Miras=Geras. Her er nylig istandbragt et Columbisk Bjergværks=Compagnie med en Begyndelses=Capital paa en Million Pd. St.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Efter en Skrivelse fra Pernambuco af 8de October, havde GenFerreira, som var undkommen fra Olinda med 800 Mand Linie tropper og alt Skyts og Munition, ved Lemocia, som ligger 18 i Mile fra Pernambuco, slaaet den Keiserlige General LamenhaAdskillige af vore fornemste Mænd skulle være indbudne til at bivaane Hs. Majestæts, Kongen af Frankrigs Kronning i Rheims men Hertugen af Wellingtons Sundhedstilstand har i den sidste Til været saaledes, at han vist ikke kan benytte Indbydelsen. Antallet af de Spanske Udvandrede i England er formeret med omtrent 50 Personer, som nylig ere ankomne i en meget beklagelig Tilstand.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Af og til hører man desværre endnu, at Folk ere bidte af gale Hunde, Paris, den 30te November.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
J Forgaars modtog Hs. Majestæt den Kongl. Spanske Gesandt Greven af Puebla og Marstre i en privat Andients. Den offentlige kan først finde Sted efterat den store Hofsorg er forbi.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Samme Dag var Hs. Majestæt paa Jagt i Skoven ved Vincennes J Forgaars Morges opvartede Prindsen af Würtemberg Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Hs. Majestæt og Dauphin besøgte igaar Forstaden St. Antoine, og hørte paa en Tale af Mairen i Indbyggernes Navn. I Dag modtog Hs. Majestæt den fra Barcelona hjemkomne Gen Lieutenant Maringone.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Moniteuren melder fra Badajoz under 18de November den Franske Garnisons Afmarsch, Tropperne under General Adhemar, nemlig Artilleriet og Jnfanteriet, til Cadix, men Artillerie=Staben og de militaire Embedsmænd til Burgos. Ligeledes meddeler samme Blad den midlertidige Spanske Commandants Proclamation.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Erkebiskoppen af Tours er død i sit 9de Aar. Det Geographiske Selskab har i disse Dage under Præsidium at Hr. Chatteaubriand holdt sin anden almindelige Forsamling, hvorved dets Contralcommissions General=Secretair, Hr. Malte Brun, at lagde Beretning, hvorefter adskillige af Medlemmerne forelæste forskjellige interessante Meddelelser. Saaledes forelæste Præsidenter for Central-Commissionen, Hr. Jomard, et Overblik over Opdagelserne i Africa. Det synes efter de sidste Astronomiske Jagttagelser af Hr. Branført at kunne antages, at alle imellem Galam- og Tombuktu beliggende Steder ere antagne henved te Grader for langt mod Østen, hvilket forkorter Veien for de Reisende i det Jndre, og at alle efter 1782 foretagne Reiser ikkuns har udvidet vore Kundskaber om en 52de Deel af dette Continent, naar man ikke tager Hensyn uden til de Steder, hvor de Reisende virkelig selv have været.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Efter Breve fra Schiras var der den 27de Schawal 1239, som svarer til April 1824, et Jordskjælv, som varede i sex Dage og sex Nætter uden Ophør, og hvorved Halvdelen af denne ulykkelige Stad, blev ganske opslugt og den anden Halvdeel forvandlet til Gruus, ligesom det gik i Aleppo. De fleste Jndvaanere ere blevne Offer for denne frygtelige Begivenhed, og neppe 5000 Personer kunde redde sig. Breve fra Bocher (Bushir?) melde, at man ogsaa der, skjønt i en ringere Grad, havde sporet Jordskjælv. Kasrun, en Stad imellem begge de ovenmeldte, er gaaet under med næsten alle dens Jndvaanere, og alle Biergene i Omegnen ere forvandlede til Sletter. Den 1ste December. J det Kongl. Collegium i Orleans have Skolarerne begaaet voldsomme Uordener af Misfornøielse over den der i den senere Tid indførte strænge Orden.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Nogle faa Franske Syge blive tilbage i de Spanske Hospitaler, Madrid.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Man skal i Madrid have et Kobberstik, forestillende den af sin Aske opstaaende Phønix, med Underskrift: "den hellige Jnqvisition.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Breve fra Madrid omtale et Slagsmaal imellem Børn, der toges saa alvorligt, at de Militaire lagde sig der imellem. Obersten ved det Schweizer-Regiment, som bliver tilbage i Madrid, er meget misfornøiet med at komme til at staae under den Spanske Regjering, og har forlangt, at det maa blive overdraget en Fransk Commission at sørge for Regimentets Fornødenheder. Lægerne i Madrid skulle have erklæret Baron Eroles for afsindig. Den Spanske Regjering taber meget i denne General, som i det mindste forstod sig paa at organisere en Hær.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Madrid, den 18de November. Hendes Majestæts Fader ventes den 28de til St. Jldesonso. Hs. Kgl. Datter vilde tilligemed Hs. Majestæt reise ham i Møde til Segovia, men et stærkt Anfald af Podagra, som Kongen nylig har faaet, vil maaskee hindre det. I de endnu vedvarende Underhandlinger med Frankrig er den fra vor Side foreslaaet, at dække den indgaaede Gjæld til Frankrig ved Rente-Jnscriptioner i Statsgjældens store Bog. Hr. Zen trænger, som man mærker, paa, at man for enhver Priis og for alle Ting skal bringe det i Rigtighed med denne Gjæld. J alle Ministerial=Raadslagninger, som bestandig blive holdte saavel i Escurial, som her, har Hr. Jea Forsædet. Hos Hr. Ugarte, som man undrer sig over ikke siden den 14de October at have seet i Escurial, finde alle herværende Conferencer Sted. Han tillig med hans Ven, Hr. Corpas, staaer bestandig i høi Gunst. Den Sidste vil man nu igjen bestemme Gesandtskabsposten i Brussel. Jnfant Francisco er i Dag ankommen hertil, og agter at gjøre en Reise over Languedoc til Neapel.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Jgaar Morges ankom her en Curreer fra Ministeren for de udenlandske Anliggender i Paris, og strax efter afgik Gen. Digeon til Escurial. Det er bestemt afgjort, at de Franske Tropper skulle drage, bort indtil 24,000 Mand, som blive tilbage i nogle Fæstninger, og Afmarschen begynder her den 25de dennes. Vi beholde dog tvende Schweizer-Regimenter, som maaske komme til at staae umiddelbar under General-Capitainen i Ny-Castilien.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Det Casilianske Raad har underskrevet et Kongelig Rescript, hvorefter der skal ophøres med Opdyrkningen af alle de øde Landstrækninger, som Cortes=Regjeringen deels havde givet til Militaire, deels solgt.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Hs. Majestæt har i den sidste Tid lidt af Podagra Hs. Majestæt har forlænget Purificationsfristen for alle civile og militaire Embedsmænd, som imidlertid nyde deres halve Gage.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Barcelona, den 20de November. En ung Mand af god Familie er af den herværende Militair Commission dømt til Galeierne i to Aar, fordi, som det bedder i Dommen, der vel ikke var noget Beviis, men dog stærk Formodning om, at han havde været med at gjøre Uordener i MonicaKirken.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Wien, den 26de November. Der berettes fra Odessa under 1ste November, at det synes, som om den Tyrkiske Regjering har Mistroe til begge Hospodarerne i Moldau og Vallachiet. Deres Familier ere for kort siden bragte til Constantinopel, for der at tjene som Gidsler.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Berlin, den 2den December. Ogsaa Weichselen er traadt over fine Bredder, og har paa forskjellige Steder anrettet mere og mindre Skade.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Petersborg, den 24de November. Om den skrækkelige Ulykke, som den 19de traf vor Stad, indeholder Hoftidenden endnu intet, og Bladet Conservateur ikkuns følgende: En frygtelig Ulykke, hvis Lige man ikke har seet i næsten et halve Aarhundrede, har sat denne Hovedstad i den største Beflyttelse. Den 19de dennes traadte Reva, opfyldt med Vandet fra Havbugten, som blev drevet op af en heftig Vind, med Voldsomhed over sine Bred, der, og næsten i eet Øieblik var hele Staden oversvømmet. Første Kl. 21 begyndte Vandet at træde tilbage, og henimod Midnat var Floden gandske i sit sædvanlige Flodleie. Pennen vægrer sig ved at skildre de nærmere Omstændigheder ved denne skrækkelige Begivenhed, og dens gyselige Følger, som især gik ud over de ringere Classer af Befolkningen. Kaierne, en Deel af Broerne, en stor Mængde ogfentlige og private Establissementer ere deels gandske ødelagte, deels meget beskadigede. Handelstandens Tab lader sig stetikke beregne Det er umuligt at meddele Underretning om de Exempler paa Mod og Menneskekjerlighed, som en Mængde Personer af enhver Classe, under disse Begivenheder have givet ; enhver Gade og næsten ethvert Huus var en Skueplads for ædle Handlinger. Vor ophøiede Monark var selv Vidne til alle disse Begivenheder, stedse beredt til at lette de Ulykker, som Forsynet i dets undforskelige Beslutninger nu og da bestemmer over hans vidt udstrakte Rige, og har allerede forekommet Jndbyggernes Haab ved at føie alle fornødne Foranstaltninger. Hs. Majestæt har behaget at bestemme en Sum af en Million Rubler til at afhielpe den fattige Classes første Fornødenheder.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Hamborg, den 6te December. Det hedder i Børsenhalle for i Dag : Det er en smertelig Pligt for os, ifølge flere idag fra St. Petersborg indløbne private og Handelskrivelser, at anmelde, at den Ulykke, som den 19de f. M. traf denne store Stad, langt har oversteget Maalet for enhver Forestilling, som man ifølge de første Beretninger har gjort sig derom. Den ved Orkanen paa Newa inddrevne Vandslod fra den Finske Hav=Bugt overstrømmede hele Staden, som ligger næsten i lige Niveau, og dens Omegn i et Øieblik saaledes, at man kan sige, at alle de nederske Stokværker gandske fyldtes med Vand som tildeels trængte ind i andet Stokværk og oversvømmede de Boliger og Boder, som laae lavt, og hvoraf en stor Deel øde lagdes saaledes, at der ikke blev Spor af dem tilbage, saa at f. Ex. endogsaa flere Landsbyer i den nærmeste Omegn, saasom Emilianowka, ste have været at finde igjen. Man melder, at der allerede var fundet henimod 8000 Menneskers Liig (og her kunne vi vel med Ret sige, at Pennen næsten vægrer sig ved at nedskrive det. Allerede Brevene med forrige Post lode befrygte flere Dages Hungersnød, da saamange Levnetsmidler, navnlig alt Brød saavelsom ogsaa Bagerovnene, vare ødelagte. Børsens Locale blev indrettet til at indtage henimod 4000 Mennesker, som vare berøvede Huuslye. Jblandde Keiserlige Establissementer, som have lidt nævner man alle Ver kerne ved Kronstadt, som maatte udholde Flodens første Frembrud og hvor Ødelæggelsen i Særdeleshed ogsaa paa Krigs=Flaaden, som for det første er sat ud af brugbar Stand, skal være uhyre stor, den Keiserlige Jernfabrik i Katharinenhof, som stod under Vand, hvor 200 Mennesker ere omkomne, og af 18 Caserner 15 bortsvømmede o. s. v. Med Hensyn til Varer regnede man, at to Trediedele at alt derværende Sukker (hvorfor Raff. var steget fra 38 til 58 R. og middelvidt Havanna betaltes med 35 R.) var beskadiget og aldeles fordærnet, alt Potaske var tilintetgjort, ligesom og tre Fjerdedele af alt Ham havde været under Vand. Sild=Oplagene vare svømmede bort med 15000 Tønder. Det er neppe nødvendigt at tilføie, at der under disse Omstændigheder var indtraadt uhyre Miscredit, og at de værste Følger befrygtedes i Handelen, da iblandt andre alle Kræmmere og Boutikhandlere havde lidt betydeligt og tildeels maatte ansees ruierede for en Tid lang.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Christiania, den 23de November. Den 18de, om Aftenen Kl. 7, steg Vandet i Fjorden til en ganske uhørt Høide, nemlig tre Alen over den sædvanlige Middelhøide. J lavere Dele af Staden saavelsom og i Forstæderne Vaterland og Fierdingen stod Vandet ikke blot op i Gaderne, men trængte ogsaa ind i Kjælderne og de nederste Stokværk. De nederste Rum i Pakhusene ved Stranden og Tømmerpladsen, bleve tildeels satte under Vand. en Mængde Qvæg druknede. Paa Varer, som Sukker, Kaffe, Salt og Tobak er skeet betydelig Skade. Søen faldt derpaa 1 gandske pludselig langt under sin sædvanlige Høide. Den følgende Dag steg den igjen saa høit, at man maatte befrygte en nye Oversvømmelse.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Hydra, den 11te October. Et den Østerrigske Jagttager efter das 3 eene) Beretning fra Commandanten over den Græske Escadre, Miaulis, fra Plara den 8de October (N. St.)
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Den 5te October, om Morgenen, erfarede vi fra vor Avant gaarde, at Fienden den foregaaende Aften havde forladt Havnen ved Mitylene, og krydsede i Nærheden af Forbjerget Karaburnu. Paa n Grund heraf brød vi op fra Farvandene ved Venetico, for at oppasse, i Fienden, naar han løb ud fra Canalen ved Chios, eller, saafremt han ikke skulde komme ud, fra vor Side at angribe ham i hans Stilling. Da S. Tatis samme Aften var stødt til os, forblev vi hele Natten udenfor Canalen, som vi først løb ind i den følgende Morgen, efter at vi havde fordeelt de af Tatzis medbragte Proviant=Forraad somkring paa vor Flaade, uden dog at træffe Fienden enten ved Chivs eller Tschesme. Henimod Kl. 10 saae vi ham imellem Agnuserne (sydlig for Mitylene) og Karaburnu; men saasnart han fik den Græske Flaade i Sigte, styrede han i Hast mod Mittylene. Vi satte efter ham, deelte i 2 Divisioner, hvoraf den ene vendte sig imod Karaburnu, for at naae den Ottomanske Arriergarde, og den anden skulde angribe Fienden i Fronten paa hans Linie, som strakte sig fra den yderste Spidse af Karaburnu indtil Agnuserne. Efterat vi Kl. henimod 5 havde nærmet os de Tyrkiske Skibe, begyndte vi den natlige Kamp. Henimod Kl. 5 nærmede vore Brander=Capitainer, Andreas Philipango Theodorali Th. Vokou og Demetrios Kalojanni sig den fiendtlige Flaade; og Philipango angreb en Fregat, men som i desværre, undkom med et Tab af flere Mand, som faldt i Havet, og i de to andre Thedoraki og Kalojanni, den ene i Læ og den anden i Luard, angrebe en Brig paa 24 Kanoner og sendte den som et Brand offer af natlig Hævn til Moder Hellas. Fienderne flygtede herpaa i Retning af Cap. Segri, hvorhen Vinden drev dem. Vi satte efter dem under vedvarende Jld. Henimod Kl. 9 ½ naaede den sariotiske Brander=Capitain Constantin en stor Corvet, og hængte sin Branden, ved Bagdelen, saaledes, at Jlden inden 3 til 4 Minuter angreb Kendtkommeret, og Corvetten sprang i Luften i Nærheden af Forbjerget Kaloni paa Mitylene, medens Branderen, som var kommet langt bort fra Explosionen, opbrændte alene i aaben Søe. Fienden fortsatte uopholdelig sit Tilbagetog, og den frembrydende, Dag, den 7de, fandt os over Vinden ved Kaloni i Haandmæng, med den Ottomanske Escadre, som vi uophørlig forfulgte. Henimod Solens Opgang nærmede vor Brander=Capitain Annastasios i Rambozi sig en Corvet, og det lykkedes ham at hænge sin Branden, ved Agterenden saa snildt, at en stor Deel af Tougværket og den yderste Ende af selve Agterdelen kom i Brand. Denne Corvet var imidlertid dog saa heldig at bore Branderen i Grund, ved Pomperat slukke Jlden, som havde angrebet enkelte Dele af den, og saaledes at undgaae Ødelæggelsen. Efterat vi hele Dagen igjennem havde sat efter Fienden, som fortsatte sit Tilbagetog hen imod Kysterne af Mitylene, forfulgt af vore Fartøiers Jld, gik vi til Ankers imellem Chios og Plara, for at iagttage hans videre Bevægelser.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Jfølge de Tyrkers Udsigende, som fra den halvopbrændte Fregat og den ødelagte Brig og Corvet ere faldne os i Hænderne, var Topal=Pascha (Commandeuren paa Admiralskibe.) den 4de October, afseilet med 15 Fartøier til Constantinopel, og havde overladt hele den øvrige Deel af Flaaden og samtlige Fregatter til Jbrahim Pascha. Denne skal, som nogle paastaae, have i Sinde at afhente de i Cos- og Budrun tilbageblevne Krigsfartøier og Transportskibe, for det med disse at overvintre i Havnen ved Suda (paa Candien, og derfra at sende de Bysantinske Skibe til Constantinopel; andre mene, at Jbrahim Pascha, ledsaget af den Constantinopolitanske Flaade, vil vende sig lige fra Cos til Coron og Modon. Vi haabe dog, med Guds Hjelp, ikke at tillade ham at tage Vinterqvarteer ved Sudaeller at lade ham komme til Modon og Coron, for at opnaae sine Hensigter. Patrioten Miaulis.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Constantinopel, den 26de October. Den Hensigt, som de arresterede og hertil beordrede Græske Biskopper af Widdin, Sophia, Philippopel o. s. v. angaves at have havt, nemlig at ophidse Servierne, skal være forraadt af en GræstPræst, som var bleven opsætsig. Man tilføier, at Præsterne havde havt Krudt skjult i en Kirke i Hadrianopel, og denne Kirke skal derpaa være bleven sløifet.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
J Begyndelsen af den Græske Opstand confiskerede Porten en Mængde, de herfra undflyede Grækere tilhørende Gjeldsbeviser paa Patriarchatet, til Beløb fra 2 til 3000 Punge. Storherren bevilgede dengang Patriarchatet en Frist af tre Aar til at betale; men da en Kabale, hvorved Patriarchen for nogle Maaneder siden blev styrtet, har kostet Grækerne, som spillede den, 300,000 Piastre, saa har Storherren heraf sluttet, at Grækerne ikke mangle Penge, og vil nu ikke give længere Henstand, hvorfor ogsaa den nye Patriarch er i stor Angst.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
De den 26de fra Flaaden hertil ankomne Tatarer have faaet Æres pelse og andre Foræringer for de gode Efterretninger, som de have overbragt om en Seier, som Jbrahim Pascha den 13de eller 14de, skal have tilfægtet sig over Grækerne. (Andre Efterretninger fra Personer, der ellers ere godt underrettede, melde intet om denne Seier).
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Fra Kysten af det middellandske Hav, den 13de Novbr. Der er ikke udbrudt nye Fiendtligheder imellem Porten og Persten, men den Omstændighed, at der staaer et betydeligt Persisk Corps paa Grændsen af Paschalikatet Bagdad, synes at bringe Divane i nogen Forlegenhed. Den Tyrkiske Gesandt i Teheran har faaet Befaling, at forlange denne Hærs Tilbagemarsch, og at opfordre det Persiske Hof, til at sætte Besværingerne over Paschaen af Bagdad, ud fra hinanden for Porten, da denne er tilbøielig til at undersøge, og afhjælpe dem, naar de maatte være grundede.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Capudan=Pascha ligger endnu syg i Gallipolii, og har endnu ikke kunnet begive sig til Constantinopel. Han er ikke afsat, som Rygtet har sagt. Flere Tyrkiske Krigskibe befinde sig endnu ved Jbrahim Paschas Flaade, som igjen har samlet sig ved Jndløbet til Stanchio. Saalænge Jbrahims Flaade ikke opbrændes eller vender tilbage til Alexandria, er der ikke at tænke paa nogen Ende med Felttoget. Siden Lord Strangfords Afreise fra Constantinopel, driver den Østerrigske Jnternuntius Baron Ottensels, Underhandlingerne angaaende Moldaus og Ballachiets Rømning. Men da det ikke er lykkedes den Engelske Gesandt, saa tvivler man paa, at og Jnternuntiussen vil blive heldigere. Det temlig almindelig udbredte Rygte om den nye Storvezier Mehemmet=Selim Paschas Afsættelse, har endnu ikke stadfæstet sig. Saalænge han staaer ved Noret, er der ikke at tænke paa nogen Eftergivelse fra Portens Side.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Smyrna, den 9de October. Man angiver forskjellige Aarsager til det slette Udfald af Foretagendet mod Samos. Deriblandt synes mest troeligt, at Capudan Pascha - for at behage Sultaninde Valide, hvem Samos tilhøre - havde vildet undgaae en Gjentagelse af Skrækscenen paa Chiøs- og derfor prøvet paa at faae tilveiebragt et Forlig, hvorved Jndbyggerne fik Tid til at komme sig af den første Skræk, og forskandse Jbrahim Pascha, som nu staaer i Spidsen for begge de forenede Flaader, vil tage sin Faders Tropper, som ere paa Rhodos, Stanchio og Omegnen, ombord, for at operere imod Morea. En Fransk Capitain, som var Øienvidne til Fegtningen den 6te og 7de dennes imellem Tyrkerne og Grækerne, fortæller, at Tyrkerne derved mistede 5 Skibe, som fløi i Luften, men deres Flaade seilede dog Morgenen derefter i Linie og god Orden.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Ny-Park, den 3die Rebember. Hr. Gallatin har offentlig anmeldt, at han opgiver at søge om at erholde Vice=Præsidentposten. Hr. Cralford og Hr. Adams ere endnu dem, der have de bedste Udsigter til Præsidentposten.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Lissabon, den 14de November. Man hører nu intet meere om den sidste Sammensværgelse eller om Anstalter til en Expedition mod Brasilien. Efterretningen om Spaniens partielle Rømning har kuns gjort lidet Jndtryk her.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Udenlandske Efterretninger. Slesvig, den 29de November. Fra den 23de til den 27de dennes, have deres Høiheder Prinds Christian Fredrik af Danmark og høisammes Gemalinde opholdt sig paa Slottet Gottorf, hvor Deres Høiheder den 25de holdt den nyfødte Prinds til Slesvig, Holsteen=Sønderborg=Beck over Daaben. Prindsen blev efter Hds D. Fyrstinde=Abbedissen til Jtzehoe kaldet Julius. Deres De Hertugerne af Slesvig=Holsteen=Sønderborg; Augustenborg vare ligeledes tilstede. Dagen forhen beærede De høie Herskaber efter Couren og Gallataslet, ligesom ogsaa den 26de, Skuespillet med Deres Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 10de December 1824. Hamborg 2 M. 219, a vista 222. - Species 226. Disconto 5 Procent. - Specier solgtes til 2 Rbd. 1 Mk. 9 s. Kongelige Obligationer (uden Renter) 97 a 87 1/2 Rbdlr. Sedler. NationalbantsObligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i red Sølv a 100 1 Rbd., dito i Sedler a 113 1/2 Rbd. Norske Laan til 6 Procent 10 3 ½ a 195. Hamborger Laan 3000 Mk., 9, 1 a Lo- Dito dito 4000 Mk. 97 ½ a 98. - Norske Rigsbanksedler 10 a 161 Rbdlr. Svenske Sedler 3 Mk. 4 s. pr. 1 Rd. Rigsgield. Kiøbenhavn, den 10de December 1823.
Berlingske Tidende, 1824-12-10
Hs. Høihed Prinds Christian Frederik og Gemalinde erden 9de d. om Aftenen Kl. 8, ankomne hertil Staden i høieste Velgaaende: efter at De den 8de om Aftenen lytteligen havde passerer Veier i 2 Timer.