Københavns Adresseavis, 1781-07-25
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1781. (See No. 122. Ved Attesterne maatte Oplysning gives om Gaardenes Beskaffenhed og Størrelse, og de Vilkaar, paa hvilke de overdrages til Beboerne, hvilket allerrettest kan skee ved at indsende antoriserede Kopier af Skjøderne og Arve=Fæsterne, ogsaa vil Eiendoms eller Arve=Fæste Retten tilstaaes uden at andre derfor paalægges større Byrder enten ved Hoverie eller paa anden trykkende Maade end tilforn. Premierne maae æskes inden den 1ste Desember 1782. Omendskiønt denne Premie, egentligen ikkun er for de Eiendoms=Skjøder eller Arvefæster, som herefter udstædes; saa vil Selskabet dog med megen Fornøielse, endog i Aar, imodtage Efterretning om saadanne Handlinger, som af samme beskaffenhed ere foretage for Bekjendtgjørelsen af dette, og forbeholder sig, naar det derom er bleven underrettet, offentligen paa en ærefuld Maade at nævne vedkommende Landgods=Eiere, som heri haver givet andre et saa priseligt Exempel. 6. Da Selskabet til Land=Almuens Nytte har ladet adskillige Underviisninger trykke, saasom Agerdyrknings= og Have Katekismuser og agter dermed at fortfare, men det ikke kan formodes om den store Hob af Land=Almuen, at de skulle læse og tilstrekkeligen benytte sig af saadanne Skrifter, med mindre de, og især de Unge blant dem, bliver dertil anførte og opmuntrede, hvilket man troer best kunde skee ved Degne og Skoleholdere paa Landet, naar de, efterat den sædvanlige Skole eller Bye=Læsning var til Ende, vilde oplæse og gjennemgaae et Kapitel af Gangen i slige, Bøger; saa udsættes: For den Degn eller Skoleholder, s. heri, uden Forsømmelse af sit Embeds Pligter, viser den største Flid, en Belønning af den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. For den næste den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes vil anvende Flid paa heri at befordre dets Hensigter til Land=Almuens Oplysning. Attesterne, som indsendes inden 1ste October 1782, maatte indeholde. paalidelig Beretning saavel om den Æskendes anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte, og i øvrigt være nøie indrettede efter §. 3, i Forerindringerne til denne Liste. 7. Da det er bekjendt, at et af de første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det skadelige Vands Afledning fra Agre, Enge, Moser, Veie m.v., saa udsætter Selskabet sin første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For det efter Listens Bekjendtgjørelse ved skadende Vands Afledning forrettede største og vigtigste Arbeide. For det næst største den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For det næste den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For at gjøre Sammæskningen desto almindeligere, har Selskabet intet bestemt Antal af Grøfter m.v. vildet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de gjorte Arbeider, hvorfor Premie æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv som i Ligning til de andre. J Attesterne maatte dog ei allene Grøfternes Længde, men og Brede og Dybhed nøie antegnes, paa det sammes Kubik=Jndhold derefter kunde beregnes, saa maatte og deri meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme. Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vandledningen saaledes, at visse Enge og Moser til Frugtharhedens Forøgelse kan sættes under Vand, og igjen befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Da disse Premier udsættes allene fordet overflødige og skadende Vands Afledning, saa tvivler Selskabet derimod ikke paa, at jo vedkommende ved slige Arbeider, sørger for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandings=Steder i Markerne, hvilket da ogsaa i Attesterne maatte forklares. Disse Premier udsettes særskilt for Dannemark og for Norge. Proprietærer kan ikke æske disse Premier med andre, undtagen de ved Attesterne vilde tilstrekkeligen bevise, at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet haver forrettet. Naar en heel Bonde Bye har udgravet nogen betydelig Mose, kan den hele Bye vinde een af bemeldte Premier, som da bliver at deele imellem Bønderne i Forhold til enhvers Andeel i Arbeidet; dog maatte i Attesterne udtrykkeligen meldes, hvor mange Bønder der haver taget Deel i Gravningen, da Selskabet vil tage deres mindre eller større Antal i Betragtning. Enkelte Bønder har ei allene Ret til at konkurrere til de ovenanførte en mier; men, til desto større Opmuntring for de mindre formuende blant dem, udsettes end videre følgende Premier: For den Bonde, som ved Vands Afledning i ommeldte Tid forretter det største Arbeide, hvilket dog er mindre end det, hvorfor de større Premier vindes, 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse smaae Premier udsettes for Bønder og Huusmænd i Danne mark, samt for Huusmænd i Norge. De udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, samt for ethvert Stift for sig i Norge. Alle disse Premier æskes inden 1 November 1782, og agter Selskabet oftere herfor at udsette Premier. Paa ovenstaaende Vilkaar udsetter Selskabet ligeledes: Fordet efter Listens Bekjendtgjørelse ved skadende Vands Afledning i Jsland forrettede største Arbeide sin første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. For det næst største 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse Premier, æskes inden Desember Maaneds Udgang 1783. For ligesaadanne Arbeider gjorte i Nordlandene og Finmarken udsættes paa lige Vilkaar tre Premier af samme Størrelse og som æskes inden samme Tid. 8 Dadet skadende Vand fra den bekjendte Aarmose i Holbek og paagrændsende Amter er i disse Aar ved kongelig allernaadigst Understøttelse blevet afledet, og en meget betydelig Landstrækning paa begge Sider af Aaen nu kunde forbedres til skjønne Enge, god Tørveskjær og tildeels til Agerland, naar de fornødne Tvergrøfter bleve gravede, Tuerne afskaarne og jevnede, samt Krattet bortryddet med mere, saa udsetter Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Forden Bye eller enkelt Lodseer, som fra denne Listes Bekjendtgjørelse indtil 1ste November 1783 ved Grøft ning og Rydning m.v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i bemeldte Anemose. For det næst største Arbeide den første Sølv Medalie eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Udi Attesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, om Grunden er bleven forbedret ved Plo ning, ved Gjødnings eller tjenlige Jordarters Paaførsel, ved Udsæd af Korn eller Kløver og andre gode og passende Græsarter, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedømmelsen. Naar en heel Bye vil æske Premie, maae Bøndernes Antal i Attesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietær til disse Premier vil indfinde sig til Æskning, maae det tilstrekkeligen bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoveriet. Premierne æstes inden 1ste Desember 1783. Selskabet agter saaledes i Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne. 9. For vel plantede, indhegnede og til Bestandighed fredede levende Gjerder, opførte efter Bekjentgjørelsen af dette, udsættes for Dannemark. For den største Mængde ikke mindre end 800 Favne, hver Favn til tre siellandske Alen, Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. Forden tredie Mængde, ikke mindre end 100 Favne, 15 Rdlr. Paalidelig Attest herom, grundet paa Syn taget for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet inden 1ste November 1785. Der meldes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredningen angaaende. Plantningen maae ei allene være i det mindste tre Aar gammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maae desuden bevise, at den udgjør en sammenhængende Hekke; thi uden denne Grad af Fuldkommenhed vil et levende Gjerdes Hoved Hensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og halvgjorte Arbeider fortiener ikke Selskabets Premier. Premien kan æskes baade af Byer og enkelte Personer, da Byer beregnes imod Byers, og Personer imod Personers Flid; dog kan Byer ikke æske for mindre end for 400 Favne. Man veed, at levende Gerder, opføres af adskillige Vexter. Hage= eller Hvid Tornen (Cratægus Oxyacantha) som Dannemark har nok af er hertil meget beqvem. Den er sterk, skyder ei forlange Rødder, skygger til Maade uden at hindre Græsvexten, og er særdeles bestandig. Den voxer i tør og stenig Jord, en Omstændighed, i Henseende til Jorden, som altid først vil paasees, før Planten vælges. Unge Planter, opdragne af denne Vext til Gjerder, ere de beqvemmeste, især om de ere fra en Plante=Skole i Nærværelsen. Slaaen=Tornen giver og et got levende Gjerde, men e saa fuldkomment, som det forrige. Dens Rødder løber for langt og bliver besværlige. Den skygger Græsvexten til Skade, og Jnsekter opholder sig hos den i Mængde. Desuden er den skadelig for Faar i Henseende til Uldens Finhed. Stik=Palme (lex aqvisulium, giver et ypperligt Gjerde, men er langsom af Vext. Hassels- og Piletræets Nytte til levende Gjerder er og bekjendt Det vilde Æble=Træe høie og herhen, ei at tale om flere. Ved Premiens Bedømmelse vil Hage= eller Hvid=Torns=Gjerder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gjerder, Stik=Palmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden er tillod Hage eller Hvid=Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gjerdet, for hvilket Premie søges, er opført. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsettes for Folk af Bondestanden følgende særskilte Premier, For den største Mængde, ikke mindre end 150 Favne levende Gjerder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne 10 Rdlr. For den næste, ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier allene udsettes til større Opmuntring for Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunde plante større Mængder, den samme Ret til at konkurrere med andre om de større Premier, som de hidtil have havt. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden GuldMedalje eller 500 Rdlr., for den største Mængde levende Gjerder ikke mindre end 400 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde ikke under 200 Favne. 15 Rdlr. for næste Mængde ikke mindre end 100 Favne. Attester ne maatte indsendes inden 1ste Desember 1785. 10, For at befordre Jndhegningens Varighed, Skovennes Besparelse, og tillige, saa vit mueligt, en nyttig Steenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet det tjenligt at opmuntre til Steengjerders Sætning i bemelte Rige, og derfor giver følgende Premier: For gode og varige Steengjerder, satte efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 800 Favne, Selskabets første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gjerder, ikke mindre end 400 Favne, den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 200 Favne, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Æskning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 400, 200 og 100 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne ud settes for dem allene følgende Premier stiftsvis: Forden største Mængde af gode Steengjerder, satte af een Huusmand efter Listens Bekjendtgjørelse, ikke mindre end 60 Favne, 10 Rdlr. For ikke mindre end 500 Favne, 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, 4 Rdlr. Forikke mindre end 20 Favne, 3 Rdlr. Gjerdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gjerderne være 7 Qvarteer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraae fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gjerderne settes i saa lige en Linie, som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gjer derne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gjerder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydnings Skyld helst ønsker. Og hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkjendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide og Skie gjerder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gjerder æskes, bør der medfølge tilstrekkelige og tilforladelige Attester, at Gjerderne haver alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gjerders Omsætning gives ingen Premie. Hvor flere Bønder eller Huusmænd haver arbeidet sammen paa et Steengjerde, maae der i Attesterne tydeligen meldes: hvor mange de ere, hvor mange Favne hver haver sat, eller om de alle haver havt lige Deel i Arbeidet. Premien kan ikke æskes igjen for de Steengjerder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden November Maaneds Udgang 1782. Da Selskabet. veed, at Jsland har største Mangel paa forsvarlige Steengjerder, uden hvilke dog ingen retskafne Forbedringer i Jordbruget der kan ventes at komme i Stand; saa udsettes følgende Premier særskilt for Jsland paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 30 Rdlr. For næste Mængde, ei mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste, e under 50 Favne, 10 Rdlr. For næste, ei under 25 Favne, 5 Rdlr. Med Premie=Æskning, maae følge Attester paategnede af Stedets Øvrighed eller Sognepræst og tvende Repstorer, hvorved de Æskendes Stand anføres f. E. om de ere Proprietærer, Forpagtere, Selveiere eller Fæstebønder. Bemeldte Proprietærer og Forpagtere kan æske Premie for de Steengjerder, som de beviser sig paa egen Bekostning og efter foreskrevne Vilkaar at have ladet sætte, men ikke for dem, som deres Bønder sætter, for hvilke Bønder selv kunde æske Premie. Disse Premier æskes inden Desember Maaneds Udgang 1783. Saa vil Selskabet og med Fornøielse modtage Efterretninger: Om forsvarlige Steengjerder satte i Ferve, efter Bekjendtgjørelsen af dette. Selskabet vil belønne Vedkommende i samme Forhold til Mængderne som for Jsland ere bestemte, Pengene beregnede i Kroner. Og da nogle 1000 Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsettes for dette Rige lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengjerder satte i Dannemark efter Bekjendtgiørelsen af dette. De dobbelte Steengjerde maatte indvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaa allene af Steen og oven paa bedækkes med Græstorv. Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengierder, naar de med en forsvarlig Jord=Vold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige mod 3 Favne enkelt Gjerde. Ved Attesterne maatte det tydeligen bevidnes, at Gierderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordernes bedre Jnddeeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskjellige Byen, eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller ifald de settes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligger til en Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelte i flere end 3 Parter, og om de tilhører en enkelt Mand; da maae han forud være udskiftet af Felledskabet og saa ledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Jndhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan. De af kløvede eller sprængte Steen opsatte Gjerder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gjerdernes Længde, men Bredde og Høide, med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden 1 Desember 1782 maatte indleveres. J fald nogen Proprietær vilde tillige æske disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøjagtigen beviiste, at intet Hoverie ved Stenenes Opbrekning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gjerderne, var forrettet. Bonde standen i Dannemark kan ey allene indfinde sig med andre til de tre største Premier af 100 Rdlr., 50 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig: 400, 200 og 100 Favne. Men til en endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i et Aar at opsette saa mange Favne, ud settes følgende Premier. For den største Mængde af gode Steengjerder, ikke mindre end 90 Favne, satte i ovenanførte Tid af en Bonde eller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 70 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 20 Rdlr. For ikke mindre end 50 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, to Premier hver paa 4 Rdlr. For ikke mindre end 20 Favne, to hver paa 3 Rdlr. Hvilke Premier udsettes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Danmark. 11. Endelig udsettes paa lige Vilkaar følgende Premier efter et værdigt Medlems Forlangende for Bønderne udi Amtet Hutten for gode Steengjerder, satte i ovenmeldte Tid af en Bonde eller Huusmand, nemlig: 15 Rdlr. for ikke mindre end 400 Favne. 13 Rdlr. for ikke mindre end 300 Favne. 8 Rdlr. for ikke mindre end 200 Favne. 5 Rdlr. for ikke mindre end 100 Favne. 2 Rdlr. for ikke mindre end 50 Favne. Tisse Premier agter Selskabet for det første 3 Aar i Rad, fra 1ste Bekjendtgjørelse at regne, at udsette for bemeldte Amt. 12. Da intet i den hele Agerdyrkning er vigtigere i sine Følger end Engenes og Græsgangenes Forbedring, og det slogtigste Bekast ud over vore Bønder=Felleder vil overbevise os om, hvor langt vi heri paa de fleste Steder ere fra et fuldkomment Ager brug, saa ønskede Selskabet at bringe Landmanden til alvorligen at arbeide paa Farbedring heri, blant andet ved at legge Vind paa gode Græsarteer. Til den Ende udsetter Selskabet end videre, for at opmuntre, Kløver=Avlen, følgende Premier: For den Gaard eller Huusmand, som i Aaret 1782 med beste Nytte udsaaer den største Mængde, ikke mindre end 20 Pund, af det røde eller hvide Kløver=Frøe 10 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 16 Pund 8 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 12 Pund, 6 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 8 Pund, 4 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 5 Pund 3 Rdlr. Disse Premier udsettes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, og fæstes inden September Maaneds Udgang 1783. Paalidelige Attester maatte bevidne Udsædens Rigtighed, og et i Sommeren 1783 taget Syn forklare Nytten af bemeldte Udsæd, hvilket ved Bedømmelsen vil tillige blive taget i Betragtning. Selskabet ønsker og at vide, om det besaaede Land bruges til Høe=Avl eller til Græsgang, og i første Tilfælde, hvor mange Læs Høe derpaa i 1783 er avlet. De, som engang vinder Premie herfor, kan ikke oftere æske nogen for denne Avl. Selskabet vil ogsaa med Fornøielse modtage attesterede Efterretninger om hele Bonde=Byers saaversom om Kjøbstæd=Jndvaaneres udmerkede Flid i Kløver=Avlen, og samme efter Omstændighederne belønne. 13. Staldfoeringen om Sommeren har ei allene andre Landes Erfaring for sig, men er endog paa adskillige Steder her i Landene prøvet, og nogle have fundet sig vel ved samme. Deels for at udbrede, denne Sag, deels for at komme til fuld Vished herudi, grundet paa Erfarenhed hos os, udsetter Selskabet følgende Premier, For den Landmand, som bruger Sommer=Staldfoering i Aaret 1782 ved de fleste Kjør af sin Gaards Besætning og meddeler Selskabet. Efterretning om Nytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, den tredie Guld Medalse eller 5 Rdlr. For den største Mængde af som merforede Høveder dernæst, den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igjen den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er forret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne forrede, om med kunstige eller naturlige Græsarter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig Sammenligning i det hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besat med Klever. Premien maa astes i November 1784. For den Hidsigheds Skyld, som pleier at foruleilige Kreaturets Jver, naar det forres paa Stald om Sommeren, tilføjes her den Anmerkning: at ved hver Malkning pleier man, efter Sigende, at vaste Kjørenes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. De nærmere Erfaringer herved ønsker Selskabet dog at oplyses. 14. For største Mængde af beste og best bevarede Humle, plantet i Aaret 1778, og avlet 1782, udsettes: En Premie af 40 Rdlr. for ikke mindre endet Skippund eller 320 Pund. En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 8 Lispund. En Premie af 10 Rdlr. for ikke mindre end 4 Lispund. Disse Premier udsettes for Dannemark særskilt for hver følgende Sirkel saaledes: 1) for Siellands Stift, 2) for Jylland, 3) for Fyen og de øvrige Øer. For hvert Stift i Norge udsettes og særskilt 3 lige Premier, som for Dannemark. Ligeledes udsettes 3 Premier af samme Størrelse for hvert af Fyrstendommene Slesvig og Holsteen. Folk af Bondestanden kan vinde forbemeldte Premier, ved at frembringe ikkun den halve Deel af foranførte Mængder. En tilstrekkelig Prøve af Humlen, tæt pakket og forseglet, maae til Selskabet indsendes af enhver Premieæskende, og i det mindste 1/2 Lispund eller 8 Pund af dem, som æsker første eller anden Premie, med Beviis, at den øvrige Avl er af lige Godhed med Prøven og paa samme Maade behandlet. Naar Premierne æskes fra Danmark, Slesvig og Holsteen, ønsker Selskabet at disse Landes Prover ikke indleveres til det førend 14 November, og ikke efter den 14 Desember 1782; men fra Norge inden September Maaneds Udgang 1783. J de medfølgende Attester maae udtrykkeligen meldes, at Humlen er af 1782 Aars Afgrøde, samt at den er avlet af en og samme Jordbruger, og ønskede Selskabet tillige at faae Efterretning om, hvorledes den frembragte Humle er bleven behandlet, samt paa hvad Jordart, og paa hvor stor Plads den er avlet. J fald en saaden tydelig og omstændelig Efterretning medfølger, vil derved Premiens Tildømmelse blive taget i Betragtning, ligesom og den beste Jndpakningsmaade, naar alt for Resten er lige, vil blive paaseer. Selskabet agter at fortsette disse Premier for Humle i de paafølgende Aaringer. De, som tilforn haver vundet en af de 3 første Premier, kunde ikke oftere æske samme. 15 Da Selskabet har erfaret, at den norske Land=Almue ikke en opmerksom nok i Henseende til Jndsamlingen af den paa mange Steder voxende vilde Kommen eller Karve; men at denne vigtige og nyttige Natur=Provnkt ofte bliver liggende usamlet, endskiønt den dog meget meere fortjener at blive bedre anvendt og at komme i større Agt end hidtil, saa udsætter det fremdeles følgende Premier: For den, som seer indsamlet og i Kjøbstæderne afsat eller fra Norge til Dannemark eller fremmede Steder udført den største Mængde vild Kommen eller Karve, nemlig: 25 Rdlr. eller Selskabets tredie Guld=Medalje for 50 Tønder. 20 Rdlr. eller den første Sølv=Medalje for ikke mindre end 30 Tønder, 10 Rdlr. eller den anden Sølv=Medalje for ikke mindre end 20 Tønder. Premie=Æstningen maae gelejdes med vedbørlige Attester, som bevidner Kommenens Reenhed og melder Priserne hvortil den ved Affatsen eller Udførselen, som tillige beviisliggen gotgjøres, er udbragt. De indsendes inden 31 Desember 1781. 16. For den Apoteker i begge Rigerne, som beviser at have ladet indsamle den største og betydeligste Mængde af medisinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder, voxne her i Rigerne. For den største og vigtig ste Mængde Selskabets tredie Guld Medalje eller 25 Rdlr. For næst største dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Det vil angives og bevidnes hvilke Sor terne ere, til hvad Mængde de ere samlede, og hvad de for nærværende paa Stedet, hvor de samles, gielder. Dersom det tillige anmeldes, hvor saadanne Rødder og Urter, eller deres Blade og Frøe falder i Mængde, hvorvidt de samles sjelden eller ikke, vil saadant, naar andre Omstændigheder ere lige, give Vægt til Æskningens Værdie. Ydermere udsætter Selskabet til lige Tid disse Premier: For den som, dertil leied eller ikke, med troværdige Attester bevidner, at have samlet og afsat, eller for at afsættes, de fleste og kostbareste medisinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder. For den største Mængde 10 Rdlr. For den næst største 6 Rdlr. Og for Mængden dernæst 4 Rdlr. Vedkommende maae, naar Planterne ikke ere til en Læge, Apoteker eller Laborant afsatte, see bevidnet, at de ere vel bevarede. Dersom andre Anmerkninger medfølger og Flidens Sjeldenhed eller Vigtighed i Henseende til et eller andet Slags rare Rødder og Urter, eller i Hensigt til det vanskelig Sted, hvor de ere indsamlede, vil samme ophøje Handlingen og følgelig forøge Premien. Til Exempel vil man her nævne følgende: Blomster og Urte af Guld=Blommen. Arnica. Arnica montana Linn. Bladene af Meelbær. Ura Urst. Arbutus uva Urst. L. Tusindgylden=Blomst. Centaurium minue. Gentiana Centaurium. L. Melilot=Blomst og Urt. Melilothuus. Trifolium officinale L. Angelik=Rod. Angelica at changelica. L. Kalmus=Rod. Acorus Calamus. L. Alants=Rod Inula Helenium. L. Pimpinelle Rod. Pimpinella Saxifraga. L. Med flere. Disse Premier, æskes inden Udgangen af November Maaned 1782. 17. For at opmuntre til visse nyttige Plantninger udsættes følgende Premier. For den største Mængde af seie og gode Pile=Vidie, Elle, Elmer, Asker, Rønne= og Espe Træer, i Aaret 1781 særskilte og ei som levende Gierder, men til Gavntømmer eller andet nyttigt Brug, plantede, ikke mindre end 200 Stykker, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For næst største Mængde, ikke mindre end 100 Træer, den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Disse Premier, udsættes særskilt: 1) for Sielland, Møen og Bornholm, 2) for Jylland, og 3) for Fyen, Lolland, Falster og de øvrige Øer. De vindes alene af Bondestanden, Mand imod Mand, og æskes inden September, Maaneds Udgang 1784. Synet, hvorpaa Attesterne grunder sig, maae være taget i Juni, Julii, eller August Maaneder bemeldte Aar 1784, og Attesterne tydeligen bevidne, at Træerne alle ere friske og i god Vext, samt at de ere plantede i Aaret 1781 og paa hvad Steder, Huusmænd kan vinde disse Premier i Strid med Gaardmænd for halve Mængder. For Træer, som flyttes fra et Sted til et andet, kan de ingenlunde vindes, men alene for dem, som beviisligen ere opelskede af Frøe eller Qviste. Paa samme Vilkaar udsættes lige Premier stiftsviis for norske Bønder og Huusmænd for de største Mængder af Piil, Alm, Ask, Asp., Sællie, Løn og Rogn, plantede i Aaret 1781. Og da det er bekjendt, at man allerede paa nogle Steder i Dannemark, og især i Aarhuus Stift, har lagt Vind paa den saakaldede italienske Poppel, (en Varietet af Populus alba) som anbefaler, sig ved sin skjønne og hastige Vext og ved den Nytte, man kan have af Træet selv til Hegning, Skygge, Lær og Gavn=Tømmer, saa udsætter Selskabet. For den største Mængde, en mindre end 400 Stykker italiensk Popel, plantede 1781, og som i Juni, Juli eller August Maaneder 1784 bevises at være i god Væxt, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 200 Stykker, den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Til denne Premie kan enhver indfinde sig, og forbeholder Selskabet sig ved Belønninger efter Omstændighederne ydermeere at opmuntre dem, som i denne nyttige Plantning haver udmerket sig, endskiønt de ved Plantningens Mængde ere overgaaede af deres Meddelere. 18, Ligeledes udsættes efterfølgende Premier, især for Sildesiskeriernes Skyld i Limfjorden, for den som planter de fleste Pile i Nærheden af denne Fjord, nemlig: For den største Mængde Se=Pile=Træer, eller andre Pile, tjenlige til Tøndebaand, plantede i Aaret 1781, ikke mindre end 300 Stykker, 30 Rdlr. eller Selskabets første SølvMedalje og 10 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 200 Stykker, 20 Rdlr. eller den første Sølv=Medalje. For den næste derefter, ikke under 100 Stykker, den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Jkke allene kan disse Premier, som næst forrige, vindes af Bonden men ogsaa af andre uden for Bondestanden; dog imod at plante dobbelte Mængder, nemlig, mod 600, 400 og 200 Piles Plantning. Henseende til Synet og Attesterne forholdes som under forrige Premie er bestemt: ligeledes bliver ÆskningsTiden at regne inden September Maaneds Udgang 1784. 19. Mange Overdreve og Heder ere især i Jylland formedelst Jordbunden sand gruus og steenagtige Beskaffenhed aldeles uskikkede til Agerland, og gjøre til Græsgang en saa meget ringere Nytte, som det lidet fremvoxende Græs er blottet for al Læe og Skygge og hastigen bortsvies af Solens Hede. Med megen større Fordeel kunde disse Overdreve og Heder nyttes til saadanne Træer, som voxer villigen i skarp Grund; hvorfor Selskabet udsætter følgende Premier, for Dannemark, For slige Overdreves og Heders Besaaening med Fyr, Gran, Lærketræer eller Birt, efter Bekjendtgjørelsen af dette, nemlig: For en LøndLand bevoxet med ikke mindre end 18 til 20000 saadanne unge Træer den første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For 6 Skjepper Land bevoxne med ikke mindre end 13 til 15000 Træer den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For 4 Skjepper Land bevoxne med ikke mindre end 9 til 10000 Træer den tredie Guld=Medalje elle. 25 Rdlr. For 3 Skjepper Land bevoxne med ikke mindre end 7 til 8000 Træer den første SølvMedalje eller 20 Rdlr. For 2 Skjepper Land bevoxne med ikke mindre end 4 til 5000 Træer den anden SølvMedalje eller 10 Rdlr. Premierne udsættes for Dannemark. De kan ei æskes forinden Plantningen er 5 Aar gammel, og altsaa første Gang i September, 1786. Attesterne maae bevise den udfordrede Størrelse af det besaaede Stykke, og Træernes frodige Vext, Høide og Førlighed ved et paalideligt Syn tagen over Plantasten udi Juni eller Julii Maaned 1786, hvorved tillige Træernes Arter og ungefærlige Mængde, af hver Slags anføres. I Henseende til besaaeningsmaaden troer Selskabet, at den bør skee imellem den voxende og staaende Lyng, hvor den findes, hvilken vil give de spæde Planter den fornødne Lye og Forsvar samt Bedekkelse for Roden. Selskabet beder sig underrettet om denne eller hvad anden Besaaningsmaade der er bleven brugt. 20, For den Gaard eller Huusmand i Norge, som udi Aaret 178, avler den største Mængde, ikke mindre end 20 Tønder, af de beste og meelrigeste Pateter eller Kartofler, Selskabets første Sølv Medalje, eller 20 Rdlr. For den deravier den næst største Mængde, ikke mindre end 15, Tønder af samme Godhed, 15 Rdlr. For den nyst største Mængde, ikke mindre end 10 Tønder, 10 Rdlr. For den følgende, ikke mindre end 5 Tønder, 5 Rdlr. De anførte Mængder, hvorfor Premier saaledes kan æskes, bliver at forstaae og Gaardmænd. Huusmænd kan derimod vinde de samme Premier i Strid. med Gaardmænd for 10, 8, 5 og 3 Tønder. Disse Premier udsættes dobbelt for Norge, nemlig, baade søndenfields og nordenfields. I Ægtningen kunde meldes efter hvor megen Udsæd og omtrent paa hvor stort et Stykke Land de anførte Mængder, hvorfor Premien æskes, ere avlede. De maae æskes inden Desember Maaneds Udgang i bemeldte Aar. Jligemaade udsættes de færskilt for Jsland, dog med den for Jsland beqvemme Forandring, at de der kan vindes ved 10, 8, 5 og to Tønders Avl, sædvanlig dansk Maal, og Premien æskes inden Desember Maaneds Udgang 1782. Baade med de norske og med de islandske maae følge troværdige Attester og Avlens Rigtighed; i Overeensstemmelse med denne Premie=Listes Forerindringer. De, som af Selskabet allerede for Pate ters Avl haver faaet Premie eller Belønning, kan ikke herefter vente nogen derfor, og i Fremtiden kan ingen derfor blive belønnet meere end eengang. Ved Bedømmelsen vil Selskabet paasee, om Kartoflerne, som fra Norge æskes Premie for, i samme Egne tilforn haver været i Brug, eller nu først ere der indførte. Hvor altsaa denne sidste Omstændighed finder Sted, maatte den ikke glemmes i Attesterne, paa hvilke der ellers ikke vorder agtet, da det egentlig er Selskabets Hensigt at opmuntre Jndbyggerne til Kartoffel=Avl i de Egne, hvor samme ikke endnu er noksom bekjendt, og hvor den dog kunde være meest fornøden. Ligeledes udsættes disse Premier særskilt for Nordlandene og Finmarken, paa samme Vilkaar og til samme Tid, som for Jsland. 21. Da Selskabet til Kartoffel=Avlens Befordring paa Jsland allerede i Landets Sprog haver ladet trykke og uddele fornøden Anviisning til samme, og haver opmuntret til bemeldte Avls Drift ved udsatte Premier, og det tydeligen indseer den store Vigtighed benævnte Avl er af for Jsland; saa haver det til sammes Befordring end ydermeere besluttet at udlove for Folk af alle Stænder følgende Belønninger, nemlig: Den, som i Jsland selv enten ved virksom Anviisning, ved paa Island avlede Kartoflers Uddeling til Sæd, eller Kartoflers Frembringelse af Frø der i Landet, eller paa nogen anden Maade, kraftigst befordrer Kartoffel=Avlen der i Landet, skal belønnes med Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. ligesom de trende, som dernæst frem for andre udmerker sig, skal hver især nyde Selskabets anden SølvMedalje, eller 10 Rdlr. til Belønning. Premien udsættes for Fraliggenhedens og Seiladsens Skyld forde trende Aar 1783, 84 og 85, da de, som for ethvert af disse Aar vil vente at nyde de udsatte Premier, maae æske dem inden ethvert paa følgende Aars Udgang. Fornødne og tilforladelige Attester maae tydeligen bevidne forbemeldte nyttige Handlingers Vished og gode Virkning. Lige Premier udsættes paa samme Maade for dem, som meest befordrer denne Avl i Finmarken, og Nordlandene. 22. Ligesom Selskabet har fundet det nyttigt, at udsætte Premie for Kartoffel=Avlen paa Jsland baade for Agerbrugeren og for dem, som maatte finde Lyst, at hielpe og befordre hans Flid, saa haver Selskabet og holdt det gavnligt i Henseende til Færøerne, for hvilke det udsætter efterfølgende Premier for trende paa hinanden følgende Aar. For den Odelmand eller Kongsbonde, som i Aaret 1781 avler den største Mængde, ikke mindre end 10 Tønder, af de beste og meelrigeste Pateter eller Kartofler, 16 Kroner. For den, der avler næst største Mængde, ikke mindre end 8 Tønder, 12 Kroner. For den næst største Mængde, ikke mindre end 5 Tønder, 8 Kroner. Forden følgende, ikke mindre end 2 Tønder, 4 Kroner. Premierne maae æskes inden Oktøber Maaned 1782, og Avlen med troværdige Vidnesbyrd, blant hvilke man især ønsker Laugmandens, Landfogedens eller Præsternes, bevises. De, som eengang haver faaet Premie for denne Avl, kan herefter ikke vente, oftere derfor at blive belønnet. Ligeledes udsætter Selskabet. end videre disse Premier. For den, som paa Færøerne enten ved Overbeviisning og Avlens Nytte, eller ved Uddeeling af Kartofler, eller paa nogen anden Maade virksomst befordrer andres Kartoffel=Avl der, eller Kartoflers Anvendelse i Almuens Huusholding, 20 Kroner, og for den, som derefter viser næst største Nidkjerhed, 10 Kroner. Premien æskes til samme Tid som ovenmeldte, og vil med Æskningen nedsendes tilforladelige Beviis for det angivnes Rigtighed. 23. Selskabet, som har kronet en Afhandling om endeel for Jsland nyttige Vexter, og ladet samme, trykt i det islandske Sprog, uddeele der i Landet, har deraf erfaret, at de saa kaldede Kaal=Rødder (Kaalrabi under Jorden) fortjener i Følge paalidelige i Island, gjorte Forsøg at regnes blant de nyttigste Planter for Almuen sammesteds efter deres nærværende Omstændigheder. Det udsætter derfor, for at opmuntre Jslænderne til denne dem fordeelagtige Avl, følgende Premier, nemlig: For den, som i Aaret 1782 der i Landet avier den største Mængde, ikke mindre end 10 Tønder af de beste og største Kaal Rødder, 12 Rdlr. For de næst største Mængder, ikke nandre end 8 Tønder, 10 Rdlr. For de næst største Mængder, ikke mindre end 6 Tønder, 8 Rdlr. For de næst største Mængder, ikke mindre end 4 Tønder, 6 Rdlr. For de næststørste Mængder, ikke mindre end 3 Tønder, 5 Rdlr. For de næst størst Mængder, ikke mindre end 2 Tønder, 4 Rdlr. Folk af Bondestanden kan æske alle 6 Premier, men de af andre Stænder allene til de 3 første. Troværdige Attester og Sagens Rigtighed, som tillige maatte bevidne, at det alt er af een Mands Avl, maae indsendes inden den 31 Desember 1783. Selskabet agter oftere at udsætte disse Premier, og vil desuden med Fornøielse modtage Efterretninger om andre nyttige Have=Vexters Avl og nye Havers Anlæg i Island. 24. Havedyrkningen er hos LandAlmuen paa de allerfleste Steder næsten ganske forsømt, og den savner derved den sunde og gode Føde, som af Have=Vexter kan haves. Selskabet har derfor nyelig givet en Premie for en dansk Have Katekismus hvilket kronede Skrift vorder trykt og uddeelt. Efterat Selskabet saaledes har sørget for, at Land=Almuen om Have=Væsenet kan erholde den fornødne Kundskab; saa gaaer det nu videre, og opmuntrer Havedyrkningen selv, og til den Ende udsætter følgende Premier: For den Gærtner, som paa den kraftigste og virksomste Maade udbreder Havedyrkningen iblant Bønder og anden Land=Almue, for den priseligste Handling i den ne Sag den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Forden, som herudi kommer nærmest ved største Flid, den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næste derefter den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Atter for den nærmeste Flid og Omhue herudi den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Og endelig for den ringeste Flid den 3die Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Selskabet forlanger ikkun Dyrkning af de Planter, som hos os villigen voxer og ere passende for en BondeHave, saasom Hvidkaal, Grønkaal, Gulerødder, Hvide=Roer, Kaal=Rabbi over eller under Jorden, Kartofler, m.v. Ved at udbrede Havedyrkningen forstaaer Selskabet, at den Premie=Æskende bør have viist Bønderne Haandgrebene ved Havens ordentlige Jndretning, Besaaening, Plantning og Vexternes øvrige fornødne Oppasning, og at han med gode Attester beviser at Bønderne selv paa egen Haand derefter haver nogenlunde rygtet deres Have med Nytte og Fordeel i det paa følgende Aar. Premierne kan derfor ikke æskes førend i November 1783. Selskabet anseer den, Gærtner for at have paa kraftigste og virksomste Maade udbredet Havedyrkningen, som herudi har oplært de fleste Bønder, Bønder=Koner eller deres Folk og Børn, hvorved dog tillige vil tages i Betragtning Have=Vexternes Mængde og Godhed, Egnens Beskaffenhed, og Almuens større eller mindre Lyst til Have Væsenet, hvilket alt i Attesterne maatte oplyses.