Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-01
Calcutta. Will. Huggins skildrer i sine Sketches in India &c. 1824, Calcutta som een af de barokeste Stæder i Verden. Den hvide Stad kan man kalde Palladsernes Stad; Husene ere opførte i en moderne, tildeels stor, Stiil, alle af Steen og overstrøgne med en Composition, som bliver steenhaard, saa at det Hele kun synes opført af een Steen. Tagene ere flade, det Hele omgivet med en Veranda eller med en Søilerække indfattet Gang, og grønne Jalousier indtage Vinduernes Plads. Jntet ligner det Jndtryk, som en med saadanne Huse besat Gade gjør. Adskillige store Pladser pryde Staden, hvoriblandt Tank sqvare er den prægtigske. Men saa skjøn den hvide Stad er, saa meget afstikker mod samme Peltah eller den sorte Stad. Denne har kun Leer-, Bambus= eller Tørvhytter, hvori den yderste Smudsighed findes og en ubeskrivelig Mængde Mennesker lover sammentrængt. Aarligen forøges denne Menneskemasse endnu meget ved Landboere fra Omegnen, hvilke, naar deres Landhytter sættes under Vand ved Ganges's og Ef dens Armes Oversvømmelse, flytte ind i Stadem og da dobbelt, ja trefold formere samme. Det er derfor høist vanskeligt, at bestemme denne Stads Folkemængde, og naar en brittisk Folketælling. for Aaret 1823 angiver det for 178,000, saa er deri kun indbefattet den Folkemængde, som til sædvanlige Tider befinder sig i begge Stæder, men ikke de vidtløftige Forstæder og hvad der ligger udenfor Caleuttas District, og med samme kan Calcutta altid indbefatte 600,000 til 800,000 Mennesker. Frygteligt er Skuespillet af en i denne sorte Stad udbrydende Jldebrand, endskjøndt den aldrig er af de Følger, som i Constantinopel, fordi her er brittisk Politie og brittiske Brandanstalter. Af den hvide Stads Forskjønnelse har især Marquis Wellesley erhverved sig store Fortjenester; Regjeringspalladset er opført af ham; det er en Bygning, som udholder en Sammenligning med de fleste Kongeborge, men som ogsaa har kostet 1 Mill. Pd. Sterling. Et lignende Pallads var man i Begreb med at opføre i Barrakpur, da det ostindiske Compagnie tilbagekaldte den pragtelskende Statholder og nu har Lady Hasting kjøbt de Materialer, der havdes, til sig og bygt deraf et prægtigt Orangeriehuus. Naar Heden er stærkest, er den hvide Stad næsten som uddød; alle rige Indbyggere forlade den og flygte til den en halv Miil derfra liggende Hauge Reach, et langt kjøligere Opholdsted, der, omgivet af høje Trægrupper og Lunde, og vandet af den skjønne Flod, ligner et sandt Paradis. Her har det ostindiske Compagnie sin berømte ostindiske Hauge. - Britten lever vel i Calcutta efter engelske Skikke, men imidlertid har dog det saa væsentlig forskjellige Clima gjort en Afvigelse heri nødvendig. Et rosværdigt Træk hos alle Britter, der nedsætte sig i Ostindien, er deres Gjæstfrihed; de leve her indtil de have opnaaet en vis Velstand, med Lupus, holde meget Selskab og et prægtigt, Bord, hvorved de meest udsøgte Retter, de fineste europæiske Vine ikke maa mangle. Det er almindeligt, at enhver Mand holder sig en indisk Concubine; men da han unødigen lader sin Formue gaae over til unaturlige Børn, saa række han sædvanligen i Mellemalderen et brittisk Fruentimmer Haanden, uden derved at see paa personlige Yndigheder, paa Formue eller andre Egenskaber, og engelske Fruentimmer, der ikke kunne blive gifte i deres Fædreneland, reise i dette Haab til Calcutta, hvor de sjeldent blive skuffede i deres Forventning. Brittiske Piger vare ellers en meget søgt Vare. Men dette har i nyere Tider meget forandret sig, og mangen Britte finder det nu mere passende for sin Jnteresse og sine huuslige Forhold, at tage en elskværdig og rig Jndianerinde til Ægtemage. Dog, derved binder Britten sig alt mere og mere til Hinduerne og giver en Mellemrace Tilværelse, som maaskee med Tiden kan blive farlig for Moderlandet.