Viborger Samler, 1832-10-09
Der er nu ikke meere nogen Tvivl om, at jo alle Underhandlinger med Hr. Dupin ere strandede. Uagtet de fordeelagtige, næsten nedladende, Forslag, hvilke Dhrr. Persil og Ganneron overbragte ham, har han ikke troet, at kunne forene sig med Ministeriet af 13de Marts. Han forlangte ikke mindre end den ufortøvede Afskedigelse af tred fire Medlemmer af det nærværende Cabinet; men Jngen vilde føie sig heri. Nu meente man i Cabinettet, at Hr. Dupin meget vel kunde undværes; i Talerduelighed kunde Dhrr. Thiers og Guizot meget godt maale sig med ham, og i Oppositionen, hvis denne vilde modtage ham, vilde han i al Fald staae tilbage for Hr. Odillon-Barrot. Under disse Omstændigheder have de uenige Cabinetsmedlemmer forsonet sig. Marschal Soults Haab om Præsidensposten lever op igjen og Admiral de Rigni, hvem man en Tidlang vilde lade afløse af Admiral Duverre, har atter nærmet sig til Hoffet, hvor han i nogen Tid blev koldt modtagen. Med Forsinævntes Udsigt til Præsidentskabet har det i Oprigt god Tid, da Kongen ugjerne vil lade sig betage Forsædet. Monarchen skal nylig have havt en meget alvorlig Samtale med Marschallen, idet denne paastod, at Frankrig engang maatte vise en fast Villie, hvorved det, langt fra at antænde Krig, kun vilde end yderligere sikkre Freden. Kongen, der i Førstningen syntes tilbøielig til, at laane Øre til disse Raad, har siden gjort alle Slags Jndvendinger mod det tilsigtede Feldttog til Belgien, hvoraf man slutter sig til Indvirkning af en saakaldet Camarilla, der synes at bestaae ved Siden af Ministerconseilet. J Conseilet selv synes der at have viist sig Klager over, at de udvortes Anliggender hverken forekomme i vedkommende Departement eller i Cabinettet i den Aand, hvori man i Virkeligheden har i Sinde at lede dem; og især gjør man opmærksom paa den Omstændighed at Telegraphens Direction i lang Tid er skilt fra Jndenrigsministeriet og paalagt Conseilspræsidenten. Saalænge Perier levede, var denne Post ansvarlig: nu bestyrer Kongen den. Med General Sebastian maa man have affundet sig; thi i de sidste to Dage har han ladet sine Meubler bringe hen i sin Privatbolig. Formodentlig vil han blive afløst af Grev de Montalivet der med lige Talent har beklædet flere Ministerier. Dennes Efterfølger i Jndenrigsdepartementet vilde naturligviis Hr. Guizot blive, og Hr. Thiers erholde Departementet for den offentlige Underviisning. Saaledes vilde Ministeriet have sørget for sine Ordførere i Kammeret, til hvis Præsident man havde bestemt Hr. Girod, der allerede i den forrige Session med saa megen Upartiskhed (?) havde beklædt dette høie Embede. - Senere vil det londonske Blad 1ste Globe have Efterretning om, at Marschal Soult var udnævnt til Præsident i Conseilet, Hr. Humann til Finantsminister, Hr. Thiers til Minister for Underviisningen og - efter Forlydende - Hertugen af Broglig til Udenrigsminister. - Fyrst Talleyrand er ankommen til Paris. - Jblandt de Rygter man tidligere havde i Hovedstaden om det nye Ministerium, var ogsaa det, at Hertugen af Bassano var bestemt til Udenrigsminister. Oplysningen af den Gaade, at Carlisterne paa alle Puncter af Frankrig altid viste sig saa overeensstemmende i deres Handlinger og Bevægelser er man kommen paa det mærkværdige Jndfald at ville søge i visse, næsten umærkelige Tegn i La Gaaelse. Man vil have bemærket, at dette Blad omtrent fire eller fem Gange i Maaneden forandrer Formen i sin Titel, at de gothiske Tyver afvexlende afløses af andre, at en Stjerne snart staaer under, snart over Titelen. Ja man har villet spore hemmelighedsfulde Vink i de fra Tid til anden meddeelte metcorologiske Bemærkninger. - Mærkeligt er det Uheld, de ministerielle Blade i de sidste Dage have havt i deres Spaadomme. Den for død udgivne Konge af Spanien er rimeligviis endnu i Live; de til Belgien bestemte Armeecorpser, der efter de ministerielle Journalers Beregninger allerede maatte have staaet for Antiverpen og Mastricht, befinde sig endnu ganske rolig paa Grændsen, og Hr. Dupin, som man allerede havde ladet ankomne til Paris for at overtage Præsidentskabet i Conseilet, har flet ikke forladt sit Landgods i Nievre Departement. Man veed ikke ret at forklare dette Særsyn. Nogle paastaae, at de enkelte ministerielle Blade staae under enkelte Ministres Styrelse, og at man ved Styrernes Uenighed ikke maa forundre sig over Organernes Modsigelser, kun Le Moniteur staaer under en høi Persons umiddelbare Jndflydelse. Man anstiller ogsaa alle Slags Betragtninger over den telegraphiske Depesche, som gjendrev Kong Ferdinands Død.