JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
- J Slutningen af forrige Maaned ere 20 smaa brune holsteenske Heste, for 12 Louisd'or Stykket, udskibede fra Hamborg til Jamaica, Barbados og San Miguel. – Et af Uhrmager Søren Nielsen i Bjerre forfærdiget 8te Dages Kunst- og Musik uhr blev af Hs. Maj. Kongen, under Høistsammes Ophold i Thisted d. 22de f. M. allernaadigst taget i Øiesyn, hvorved det behagede Hs. Majestæt, for at opmuntre Kunstneren, at skjænke ham 10 Frederiksdors. Dette Uhr spiller 12 Stykker paa en Valse, og Mekanismen er i det Hele taget meget sindrig, hvilket saa meget mere er at beundre, som Kunstneren er en simpel Mand af Bondestanden, og aldeles ingen Underviisning har nydt. Fra Hr. Archiater Dr. Albr. Schønberg. læses, i Tidsskriftet Magazin für philosophische, medic. u. gerichtliche Seelenkunde, herausgegeben von Dr. J. B. Friedereich. 38 Heft, nogle interessante Bidrag til den afdøde forhenværende Direktør ved Anstalterne for Sindssvage i Aversa, Ridder Padre G. M. Linguitis Biographie. Forfatteren havde forhen, i Gersons u. Julius Magaz. 9 B., meddeelt Efterretninger om bemeldte Anstalt, og viist at de flere Berømmelser over samme, som man stedse ligelydende foreprækede flygtige Reisende, og som de nedskreve i deres Dagbøger, og siden offentligen meddelte Læseverdenen, vare aldeles ufortiente. J den her meddelte korte Biographie faaer man nærmere interessante Efterretninger om Stiftelsen, hvilken Forfatteren, flere Gange besøgte især 1820. Da det var ham af den neapolitanske Regjering overdraget at undersøge sammes Forfatning og indgive Beretning derom. Hvorledes Stiftelsen af benævnte Direktør blev forsynet, kan man slutte af at han, som 1811 intet eiede og fra den Tid, han ved Stiftelsen blev ansat, erholdt en aarlig Løn af 1200 Rdl., erhvervede sig en Formue af 40000 Piastre og to rigt møblerede Gaarde m. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Blandede Efterretninger. J Falkirk lever en liden Hane af den Race, som kaldes banhan. Denne Hane giver et Beviis paa, i hvor høi en Grad Dyrene kunne finde Smag i Ting, der synes at være deres Natur ganske imod. Den kom engang tilfældigviis over et Glas Whisky, nippede af den klare Saft, og fandt den saa velsmagende, at den, hver Gang den seer hiin skotske Nektar paa Bordet, dristig indtager sin Plads iblandt Bordselskabet. Jntet er mere komisk, end dens Utaalmodighed og uophørlige Slagen med Vingerne, for at faae den anden Portion, naar den har fortæret den første. Dens Dristighed stiger til Dumdristighed; den hakker og kradser enhver, som vil fratage den sin Livdrik. Efter at have nydt Brændevinen er den, om ikke den stærkeste, saa dog den modigste Hane i hele Egnen. Stolt staaende paa sin Mødding, udskriger den lydeligen sin Vælde og sit gode Lune. Dampskibet King-Fisker er forkort Tid siden løbet af Stablen i Liverpool. Den indtager en Last af 100 Tons, og dens Dampmaskine har 30 Hestes Kraft. Maskinen er fra de Hr. Rigbys Værksted i Hawarden, hvis Arbeider staae i megen Agt. Dampskibet selv skal være et af de skjønneste og bedste i hele England, og er bygt paa Hr. Fiskers Værft. (Dinglers po lyt. Journ. 36 B. 5 H.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Engelske Dampskibe i Middelhavet. England vil nu, efterat det første Forsøg, med Meteor har havt et godt Udfald, holde 4 Dampskibe i Middelhavet. Den 9 April udløb Echo fra Falmouth, og kom 29 Maj tilbage. Den 29 Maj løb Meteor atter ud. Forhen brugtes to til tre Maaneder til slige Expeditioner, (ibid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
- En ualmindelig Formørkelse i Atmosphæren er i Nedre-Jtalien iagttaget. Den 15 og den 18 Maj blev nemlig i Neapel Træer, Tage, Balkoner bedækkede med et af sydlig Vind tilført rødligt kalkagtigt Støv. J Lucca faldt, efterat en sydlig og østlig Vind havde hersket i tre Dage, om Natten imellem 16 og 17de, et rødligtault Støv, som syntes at indeholde Dele af Jernoxyd. Dette Støvfald var ledsaget af en mild Regn. Ogsaa i Rom har en formørket Atmosphære, og en slig Støv-Regn fundet Sted. (Frorieps Notz. 591.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Et mærkværdigt Beviis paa Varigheden af Plantedele og Plantekim har Hr. Houlton omtalt i en indledende Forelæsning ved den sidste Sammenkomst i det medicinsk botaniske Selskab i London. En Svibel, som blev funden i en ægyptisk Mumies Hænder, hvor den sandsynligen havde lagt i mere end 2000 Aar, spirede, efterat den var udsat for Atmosphæren, endskjønt den efter Udseendet havde været i fuldkommen Tør heds eller Vissenheds Tilstand. Svibelen blev derpaa lagt i Jorden, og voxede hurtigt og kraftigt. (Efter Gallignam, 19 Juni, hos Froriep I. c.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
- Det Upsalske Universitet har faaet en Donation af 8000 Rdl. Bco. af Universitets Bibliothekar Boberg. Denne erholdt ved sidste Promotion, paa sin 8de Aars Fødselsdag, Hæderskrandsen som Jubel Magister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
- J Buch ved Versailles lever en Kon hvis Jris i Øiet tydeligen er deelt i tolv Afsnit og saaledes fuldkommen ligner en Uhrskive. Tallene ere som paa de Uhre, man har i Ringe og i Brystnaale. Hun bragte denne Egenskab med til Verden, men kan desuagtet tydeligen see.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
- En from Dame i Paris, Marquisen af har i afvigte Vinter intet Brænde brugt, men i dets Sted tre Læs af Voltaires og en Favn af Rousseaus Skrifter. Til Eftertanke. (Efter det Svenske. Meget af Kelgreen.) Halvkundskab er farligere end Ukyndighed; Skumring værre end Mørke. Den Blinde veed, at han ej seer, og overlader sig til en Leder. Den Kortsynede gaaer dristigen frem, og troer at træde paa fast Grund, naar han dratter ned i Snavset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Det er ef blot om Poesten, men om hvilkensomhelst Kundskab, at det med Pope kan siges: drik dybt, eller smag ei. Jo helligere Person, des større er Brøden at ville pryde sig med dens Navn, uden at eje dens Fortjenester. Den hadeværdigste Charlatan blandt alle Charlataner er den, som charlataniserer med Ære og Dyd. Hoben søger Æresposterne Snillet Dyden, Philosophen Æren. Høje Gudinde, siger den Vise, optag mig iblandt dine Yndede, at jeg maa dele din Dyrkelse. – Milde Dronning, raaber Daaren, iklæd mig dit Livree, at jeg maa lyse for Hobens Øine! Ordens Ceremonier vare fordum et Middel til at dølge Kundskaber, som derunder skjultes, nu omstunder til at give Formodning om Kundskaber og Egenskaber, som ej besiddes. En stor Ordens-Orm, er som oftest et lidet Menneske. Den Alder, hvori vi leve, torde blive en Gaade for tilkommende Slægter. Aldrig saae man Sandhedens Lys udbrede en mere almeen og renere Dag; aldrig Lettro og Overtro, Fordomme og Vildfarelser dybere fornedre Mennesket. Det omfindtligste, Gud skabte, var en Forfatters Fibrer. Han lever, lig Ædderkoppen, i hver Traad af sin Væv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Den Onde opsøger Feil i en Forfatters Levnet, naar han ej kan finde dem i hans Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
J literære som i politiske Krige er det et Axiom, at man intet har at vinde, mod dem, som intet have at tabe. Det Forbigangne er en smuk Frille, som har forladt os, det Nærværende vor kjere Ægtefælle, hvis Behageligheder vi ikke lægge Mærke til; det Tilkommende en Gadenymfe, som tryller i Mørket, og vises paa Døren, naar hun har fulgt hjem. Den, som alleneste skriver vel for sin Tid, bør og nøjes med sin Tids Ros. At rette sin Opførsel efter Andres Raad er ofte det samme, som at lade sig gjøres Klæder efter Andres Maal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Kjøbenhavns Børs, d. 20 Juli 1830. Hamburg 2 M. - a vista 28 s. Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 151 1541 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 482 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 96 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.), 96. Dito Dito. 921 92 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-20
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. 103 Rbd. r. S. Dito Dito. 107 107 1/4 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 1/2 103 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. - i Banen. 4 pCt. nye norske Obligat. ved k. S. Dito lydende paa r. S. 100 1/2 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . .- Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer i Sedler. Asiatiske Compagnies Actier. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. dagsaa angaa Syvogtyvende Aargang. No. 59. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Festen i Sorg. Længst alt Mindet laae i Grus. Avsalon sig stifted; Tomte var hans Lærdoms Huus, Jlden det bortvifted; Der, hvor Palmer fordum lød, Nelder nu saa frodigt skjød. Kraltet vorte paa det Sted, Hvor i Klosterhave Brødre vandred om i Fred, Tæt ved Brødres Grave; Taarneklokken meer ei klang Høitidsfuldt til Ottesang. Sellen, hvor Skjalm. Hvides Søn. Sad i Midnatsstunden, Læste, og holdt varme Bøn, Var nu reent forsvunden. Der, hvor Saxo flittig skrev, Qvæget om paa Græsset drev. Selv en yngre Danes Ros, Christians høje Skole, Dækket var af Tidens Mos, Tom for Lærestole, Hver en Muse længst var stum J de øde Skolerum. Løverdagen den 24 Juli 1830. Absalon, med Hjerteforg. Tænkte paa sit Kloster; Christian i Lysets Borg. Paa sin Omhus Foster: Holberg fra sit Gravcapel Saa sit Sorøs slette Held. Hver især nu stemmer i Bøn til Verdens Skaber: ors naadigst Du befri, Hvert sit Haab det taber; Uheld alt i Sloge det saa byde Saar. Bring Kong Fredrik snart i Hr. Vort betrykte Minde. Lærdoms-Kilden, standset nu, Herligt atter rinde: Danmarks Ungdom slukke fro Kundskabstørsten der i Ro! Herren mildt bønhørte dem, Sorø stolt sig reiste, Muserne kom atter frem, Tempeltinden kneiste; Kilde-Aaren aabned sig. Mimers Brond den snart blev lig Fredrik nu til Skolen drogFeired dens Gjenstraalen; Rørt hvert ædelt Hjerte slog Og udbragte Skaalen. For den Drot, der ædelt bød: Reis dig, Sor, af Glemsels Skjød, Festens sjeldne, lærde Mænd, Randt det snart i Sinde, Gamle Sorøs ældste Ven Søgende at finde; Absalon i Kirken laae, Men i hidtil ukjendt Vraa. Bort fra Glædens Lag man snart Gik til skumle Grave, Søgte paa den Pilgrimsfart, Runen kjekt at stave; Tungt at læse var den Skrift, Vanskabt tidt af dybe Rift. Langsomt skrider man her frem J de Dødes Bolig, Stenene, som dække dem, Grandsker man saa trolig; Absalon dog findes ei Paa den lærde Pilgrimsvei. Alt med Hiertet stærkt besvændt Haabet man forsager, Da ved Kerten, halv udbrændt, Kisten man opdager; Pladen viser, at i den Gjemmes Søres aldste Ven. Kistelaaget tages af, See, der ligger Helten. Han, hvis Lynild ofte traf Avindsmænd i Feldten, Som med Visdoms Hyrdebud. Ledte Hjerter hen til Gud. Absalon, med Kalk i Haand, Ligger ubevæget; Dog har Danmarks gode Aand Mildt om Støvet hæget; Han end bærer Bispespir, Og selv Ringen med Saphir. Himmelblaa Saphiren luer Klart mod Kerten brat, Som fra tykke Hvælvingsbuer, Jager bort den Nat, Der med Seklers Mulm omgav Absalons ukjendte Grav. Vækket op af Gravens Fred, Erkebispen tykkes, Medens Ringen fra sit Led Langsomt bort nu rykkes; Ringen, som ham gav igjen, Plade, der fik skjænket den. Høit fra Himlen Bispens Aand. Glædtes ved at skue Klyngen, der, ved Sagas Haand, Grandsked Dødningstue; Og, fra Sorø's muntre Fest, Kom til Absalon som Gjest. Hil dig, Plade, raabte den, Du, som mig bevared Ringen, som en ædel Ven, Der nys Alt opklared; Ringen, du tilbagegav, Viser Danmark Axels Grav. Gustav Palmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Nogle Bemærkninger og Strøetanker, i Anledning af en Høieste Rets Dom, hvorved en Præst, ved Navn Ludvig Herfurt, blev dømt fra Embedet. (Sluttet. See forrige Nr.) Tacitus, der til Keyser Trajans Regierings Tid skrev sine Historiebøger, fortæller, at efter Slaget ved Actium havde Rom ingen Historieskrivere, der kunde sættes i Ligning med Fortidens i dette Fag berømte Mænd, thi nogle Historieskrivere, beretter Tacitus, hyklede og smigrede, andre bagvaskede og bagtalede brave og fortiente Mænd, eller og gjorde deres Feil større end de virkelig vare, og derimod fortiede det Gode og Priisværdige, der i en og anden Henseende fandtes hos dem. Ved en saadan Partiskhed, saa dømmer Tacitus, leed Sandheden paa mange Maader, thi en ærlig Historieskriver bør tale om enhver uden Kiærlighed, uden Had.*) Endskiønt Tacitus var en Mand af catonsk Alvorlighed, og Sandhedens diærve Talsmand, ligesom det og var ham meer om at giøre, at belære og undervise Læserne, end at more samme med løierlige og vittige Jndfald paa Dydens og Sandhedens Bekostning, saa feilede han dog, formodentlig ført bag Lyset ved falske Rygter og Fortællinger, i sine Domme og Beretninger saavel om Jøderne, som om de Christne, hvis Lære han kaldte en skadelig og fordærvelig Overtroe. Det Urigtige i denne Tacitus's Dom er blevet fremstillet og grundigen igiendrevet af neden for anførte lærde Mænd *). Heraf sees, at en og anden lærd Theolog, Philosoph og Historiker have udi deres Beskrivelse og Bedømmelse over visse Personers Liv, Levnet og moralske Forhold forfeilet Sandhedens Maal og skuet Tingene udi et falsk Lys. Og mon ikke det samme kan være hændet lærde og retsindede Lovkyndige, naar de paa falske, men Sandhedens Skin og Præg bærende Documenter have bygget deres Domme. Jmidlertid vise anførte Tilfælde med Præsten Herfurt og Søecapitain Heinesen, at Domme, som efter Tingenes sædvanlige Gang holdes for utilbagekaldelige, stundom ei have holdt Stand, og at samme Tilfælde er indtruffet i nyere Tider, som skeete til Proph. Esaiæ Tid, da der blev sagt: Beslutter et Raad, og det skal dog blive til intet, taler et Ord, og det skal dog ikke bestaae *)*) Tacit. Hist. 3 Deel, 1 B. 1 C. **) Engellænderen Palens Skrivt: Uberficht undPrufung der Beveise und Zeugnisse für das Christenthum 2 B. S. 515527. Biskop Vorm skal og have skrevet en Afhandling om denne Materie, som jeg kun kiender af det blotte Navn. for) 8, 10. Og see vi ikke den Dag i Dag, at mødende Omstændigheder have undertiden forvoldet, at de Magthavende have seet sig bevægede til enten at tilbagekalde eller anderledes at modificere efter nogen Tids Forløb de af dem udgivne Love og Anordninger, der ved første Anskuelse syntes at være passende og hensigtsmæssige, og desaarsag at kunne giøre Fordring paa en langvarig Uomstødelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Som nu Adskillige i Følge det Passerede troede og holdt den over Præsten Herfurt ergangne Dom for billig og fortient, saa havde derimod den Omstændighed, at Contraparten, Toldforvalteren i Callundborg, faldt ved Nedgangen fra Høieste Ret paa Trappen, og sønderbrød sit Been, til Følge, at Dommene og Meningerne om denne Sag toge en anden Vending, og at Herfurt, der var bleven dømt fra Embedet, blev erklæret for uskyldig, og frifunden for den ham tilsigtede Brøde. Saaledes viser baade Historien og Erfaringsbogen, at paafaldende og sieldne Tildragelser have en mægtig Indflydelse paa det menneskelige Gemyts og Sinds Omstemning, og medvirket til, at retsindege, men derhos høiligen fornærmede og forurettede Personers Uskyldighed er bleven lagt for Dagen. Evangelisterne Matth. og Luc. fortælle, at da Høvedsmanden og de som vare med ham og bevarede Jesum, saae baade den Formørkelse og det Jordskiælv, der skeete ved Jesu Død, da frygtede de saare og sagde: i Sandhed dette Menneske var retfærdigt, sandelig denne var Guds Søn. Jordskjælvet og Soelformørkelsen, der indtraf ved Jesu Død, og vakte ei blot Skræk og Forfærdelse hos Tilskuerne, men havde og til følge, at de som tilforn vare tvivlraadige om hans Uskyldighed, og holdt ham for et blot naturligt Menneske, nu bleve tilfulde overbeviiste om hans Uskyldighed, og skuede i hans Person noget overordentligt og guddommeligt; og ved en saadan Troe, skiønt den er var saa ganske fuldstændig som den kunde være, kom disse Personer dog Sandhedens Maal nærmere end forhen. Man har Exempel, at Mennesker, der i gode og lykkelige Dage hverken agtede paa den naturlige eller aabenbarede Religions Bud og Forskrivter, omsider ved Kors og Modgang ere komne til bedre og sundere Eftertanke, og have løsrevet sig fra Sandselighedens Tieneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
De congrevske Raquetter kom dem ved denne Leilighed meget til Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
J Artiklen "Algiers, i Cyclopædia britannica 1797, hedder det til Slutningen: "Staden Algier, siges der, kan kun, uagtet den i adskillige Menneskealdere har trodset nogle af de største Magter i Christenheden, gjøre en svag Modstand mod en regelmæssig Beleiring, og tre engelske Skibe paa 500 Canoner hvert vilde fra Havnen af skyde den sammen lige i dens Indbyggeres Paasyn. Hvis saa er, maae Spanierne enten have havt stor Mangel paa Mod eller Conduite. De angrebe Algier baade til Lands og til Vands 1775 med henved 20,000 Mand til Fods og 2,000 til Hest, 4 Krigskibe af forskjellig Størrelse, og 346 Transportskibe, men bleve tilbagedrevne. J Aarene 1783 og 84 fornyede de deres Angreb og ødelagde Staden og Gallerierne; men nødsagedes dog til, efter at have ødt en Mængde Krigsforraad, Bomber etc., at trække sig tilbage, uden at have indtaget eller tilintetgjort den. Skjemt og Alvor. Samler ved Louis. Brasiliernes Theorie om Negerslaver nes Skabelse. Satan stod og saae paa Adams Skabelse. Jeg vil ogsaa gjøre et saadant Dyr – sagde han - og formede et Menneske af Leer. Men da Alt, hvad han rørte ved, blev sort, besluttede han at vaske sin Skabning hvid i Jordans Flod. Som han nærmede sig, veeg Floden tilbage, og neppe havde han Tid til, at styrte det sorte Menneske ud i den vaade Sand, som kun berørte dets Fodsaaler og Hænder og farvede disse Dele hvide. Opbragt herover greb Satan sin Skabning ved Næsen, derved blev dennes Fladhed bevirket. Negeren bad ham om Naade; Satan, som følte et Slags Faderkjærlighed, formildedes, og lod sine Hænder løbe venligt omkring paa Negerens Hoved, men ved deres Hede fik Haaret den Krusning, som det har beholdt indtil denne Dag. Den Gjerrige. Vi ynke den Gjerrige og troe ham ulykkelig og dog er han udentvivl det misundelsesværdigste Menneske. Sex og Halvfemsindstyve sparede eller erhvervede Skillinger gjøre ham uendeligt lykkeligere end en Fornøielse, som koster ligesaamange Rigsbankdalere, gjør Os, desuden ere alle de Kilder til Smerte, som ere aabne for det følelsesfulde Menneske, udtørrede for ham; Medlidenhed, Sympathie, Æresfølelse, Deeltagelse i Almeenvellet o. s. v., alle disse Fiender af vor Ro kjender han ikke. Jndskriften paa Webers Grav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Det er bekjendt, at den i London d. 5te Juni 1826 afdøde berømte Componist, Carl Maria von Weber, ogsaa blev begravet i London d. 21 Juni, i en catholsk Kirke. Formodentlig fordi Paulskirken er en protestantisk, blev han ikke fordet der, hvilket dog i Begyndelsen var bestemt. Committeen, som besørgede Begravelsen og de dermed forbundne Anstalter, var det ogsaa paalagt at skaffe en passende Jndskrift paa Graven; men man høre, hvilken den ærede Committee valgte imellem flere, som vare den tilbudne: lie jaget Carolus Maria, Vreikerr von Reber – sig!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
- nuper præsestus Musicorum sacelli regi apud Regem Saxonum, natus Antin - skal hede Mini – inter Saxones – Eutin ligger i Holsteen, altsaa skal det hedde, inter Holsatos mortus, Platis snæ anno qvadragevima. Omendskjønt, blandt flere forbedrende Forslag, Committeen især blev gjort opmærksom paa, at de Ord Freiherr von Møber, i en latinsk klingende Gravskrift vare upassende og absurde, blev den dog alligevel ved den Antagne, da denne dog var den bedste." - Er det ikke ægte engelsk Selvindbildning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Schachspillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Man kan inddele Schachspillerne i ligesaamange Classer, som Yorik i sin bekjendte Classification inddeler Reisende. Der gives Mennesker, som i deres hele Liv aldrig ere alvorligere, og maaskee uskyldigere sysselsatte end naar de sidde ved Schachbrettet; der gives Andre, som efter et tabt Partie hade deres Medspiller hierteligere, end Pompejus Cæsar efter Slaget ved Parsalus; Der gives endeligen ogsaa Saadanne, som betragte Schachspillet som en selskabelig Underholdning, ved hvilken Aanden finder mere Næring end ved den almindelige usaltede Clubs- og Selskabsdiscours. Jmidlertid kunde Moses Mendelsohns Svar, da man spurgte ham, om han yndede Schachspillet, vel fortjene at overveies af vore enthusiastiske Schachspillere: Jeg spiller det ikke – svarte han thi som Spil fordrer det formegen Forstand, og for Forstanden er det formeget Spil." Det er bekiendt, hvilken Belønning Brahminen Sissa forlangte af sin over Schachspillets Opfindelse henrykke Konge; han bad blot om saamange Hvedekorn, som den Sum vilde beløbe sig til, naar han for det Første af Schachspillets 64 Felter fik et Korn, for det Andet 2, for det Tredie 4 o. s.v. - Kongen befalede, da den beskedne Sissa aldeles ikke vilde modtage en anstændigere Belønning, at disse Hvedekorn ufortøvet skulde udtælles ham Men snart kom Hs. Majestæts Finantsminister med den allerunderdanigste Forestilling, støttet paa en umodsigelig Beregning, at al Indiens Korn, ja den hele Verdens, ikke vilde være tilstrækkeligt til at tilfredsstille den nøisomme Sissa. Hvorledes Kongen slap fra sit Løvte, derom tier Historien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Pædagogisk Aphorisme. Opdrag dine Børn ikke allene til at blive duelige, men dydige, og foregaae dem heri med dit eget Exempel. De maae indtil deres 10 Aar frygte Dig, indtil deres 20 ære dig, og indtil deres Død elske Dig. Derfor vær indtil deres 10de Aar deres Herre, indtil det 20de deres Fader, og indtil Døden deres Ven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Min musikalske Troesbekiendelse. Jeg tilstaaer at være saa taabelig at troe, at Musikens Hensigt er at røre og fornøje, og jeg er saa egensindig i min Taabelighed, at jeg ikke vil troe, at en lærd og kunstig Finger- og Strube musik, som kjeder mig, er ligesaa god som den umoderne Schultzes utallige føde Sange, som saa tidt have fortryllet mig. Ja, om jeg endog skal udsætte mig for, at sættes i Classe med prosaiske Dumhoveder, saa maae jeg dog oprigtigen tilstaae, at mange af vore gamle Visemelodier, ligefra; "Jeg elskte kun Jsmene indtil Kom Brødre! kom, Nu vil vi til at drikke, behage mig hundrede Gange meere, end mange af de brillante Arier som fra Concerter og Syngespil forfølge mig. Godt Kjøb paa Kunstkjendernavn. Den letteste Maade, at blive berømt, som Kunstkjender, er at lære en technologisk Ordbog i de skjønne Kunster udenad; dette fritager fra al den Uleilighed, som et virkeligt Studium fører med sig. Ved Hielp af disse Ord og en vis omhyggelig Undgaaen af alle videnskabelige Undersøgelser – som Artisterne selv ere høflige nok til at spare ham for - kan den meest uvidende Herre med megen Lethed komme til at gielde som en dyb Kiender af Kunsterne, ja vel for en Mæcen. Det er ikke Falskhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Naar en Bekjendt besøger os i vor Eensomhed, saa er han en velkommen Gjæst, men følger en fortrolig Ven ham i Hælene, saa koster det os Anstrængelse, ikke at fornærme Gjæstfriheden.