JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Girona, den 15de Maj. Generalerne Donnadien og Curial befandt sig den 15de ud deres Devisioner i Vique. Samme Dag stod General, bron Eroles i Repoll og den royalistiske Partigænger Bei Berga. - General Curial har erholdt befaling med under hans Commando staaende Tropper at bryde op til Santa-Colona, for derfra at observere Pladsen Hostalrich og det af Milans Corpser hvilke paa hiin Side af denne Plads befinder sig i Santa-Seloni. Baron Eroles marscherer over Parafute af Lunes, saaledes at han i Forbindelse med General Donnadien vil gaae videre af Manreza. Royalistchefen Bazon følger efter, i det han marscherer af Cardona. Udsøgte Folk af General Croles Tropper ere detascherede at forfølge Mina og bringe Kundskab om hans Marscher. Jfølge indløbne Efterretninger, synes Mina at have trukket sig tilbage over Montferrat af Barcellona. Staden Olof vorder besat af en Bataillon Franske. J Vique og Repoll, staae nogle Spanske Compagnier. - Vi staae siden den 11te Dennes i Palancos, hvor vore Tropper, af Jndvaanerne ere godt modtagne. den 17de Maj. Det en ikke lykkedes vore Brave at naae Mina eller bringe ham til Kamp; imidlertid er det fjerde Corpses Maneurer, meget fordeelagtige, fordi Mina er forhindret fra at kaste sig ind i Bjergene, og tvunget at vende sig mod Barcellona. Hans Forbindelse med Milans er afskaaret. I Gaar Aftes stod en Fransk Devision ligeover for det Minaske Corps, og naar Samme ei havde trukket sig tilbage havde det vist kommet til Fægtning. Mina maae nu staae i Nærheden af Barcellona og Milans befinder sig mellem Blanes, Hostelrich og og San=Seloni. De Cataloniske Bønder skyde paa de constitutionelle Bagtropper. Ved dette Tab og ved Desertion forringer den fjendtlige Armee sig saaledes hver Dag. Følgende Factum kan tjene som Beviis: For nogle Dage siden bortdrev en af General Donnadieus Adjutanter med 15 til 20 Jægere til Hest, 300 Mand af Minas Corps, de maatte flygte til Bjergene og efterlode sig mange Døde og Saarede. De havde, som man siden fandt, ladet deres Gevæhrer med hakkede Kugler og Sømhoveder.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Perpignan, den 14de og 15de Maj. Paa Siden af Hostalrich have Milans og Llobore forstærket deres Devisioner ved friske Tropper fra Barcellon, og ere trængte frem til San=Seloni og Tordera. Devisionen Curial er marscheret af Massanet. Man formoder at Marschallen nu ikke længe vil nøle med at lade Fjenden angribe i deres nuhavende Positioner. En Fægtning er forefaldet ved Borrada. Vore Tropper skulle have tilbageslaaet et særdeles heftig og morderisk anfald, men har ogsaa tabt en Deel.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Den Royalistiske Chef Bonzoms er ifølge Forlydende slaaes af de Constitutionelle. - Tre flygtede Spanske Geistlige der havde begivet sig til deres Hjemstavn, ere af de Constitutionelle grebne og skudte.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Spanien. Madrit, den 15de Maj. Udvandringerne vedvare. Den Franske Armee hvis Avantgarde den 22de og Hovedqvarteret den 24de vil indtræffe hertil, vil finde Staden særdeles tom. Abisbal har opgivet Forsvaret af Passet ved SomoSierra; dog synes han langt fra at være modløs. Han har sendt sine samtlige Stridskræfter af Aranjues, og kun beholdt 2000 Mand hos sig for at lagt tage Franskmændene, og da først forlade Madrit naar det er kommet til det yderste. - Jøvrigt ere MadritsJndvaanere gandske Constitutionen hengivne, og man tænker mindre end nogensinde paa at indlade sig i Underhandling med de Franske, saalænge de holde en Deel af vort Land besat. - Efter Breve hertil, befinder Kongen og den Kgl. Familie sig vel. Sevilla, den 6te Maj. J Cortes-Forsamlingen den 4de afhandlede Finantzcommissionen angaaende. de overordentlige Forholdsregler, de nærværende Omstændigheder gjorde nødvendige, og foreslog Jnddrivelsen af de resterende Skatter samt Oprettelsen af en Krigscasse af 200 Mill. Realer klingende Mynt. Ligeledes fremlagdes et Forslag, angaaende at enhver Borger maae biedrage sin Andeel til hine 200 Millio. ners Tilvejebringelse. Jfølge den pavelige Bulle skal Geistligheden overlade Nationen den syvende Deel af dets Godser. Overbefalingsmanden for Reserve=Armeen, havde forespurgt Krigsministeren, om han havde samme Magt som Operations=Armeens andre Chefer, og om det 9de og 10de District maatte ansees at befinde sig i Krigstilstand. Saasnart han herpaa havde er holdt bejaende Svar, aflod han en Dagsbefaling, hvori han bekjendtgjør dette, med følgende Tillæg, Soldater, Den ovenanførte Erklæring, tilholder os at være bereed paa at komme i Haandgemæng med den indtrængende Armee og de Hobe af uværdige Spaniere, der tjener samme som Fortropper. Naar den ne Kamp finder Sted, saa ville vi seire, thi Retfærdigheden er paa vor Side. Den hellige Sag vi forsvarer, er Frihedens Sag mod tyranniske Undertrykkelser. Slaven sittrer; den fri Mand derimod træder uforfærdet til Kampen, og saaledes ville vi vise os lige over for vore Fjender. J enhver Egn af vor District runger Krigsraabet, overalt smeder man Vaaben. Lader os være Jnstructionen og Subordinationen lydige, der fører os til Sejren og gjentager med mig at holde den hellige Eed: "Frihed eller Død, Opretholdelse af den i Cadix 1812 publiceerte politiske Constitution eller Undergang!
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Regjeringen har opfordret Militair-Commandanterne i det 9de og 10de District, at fremskynde alle tilRecrutternes Eqvipering og Bevæbning nødvendige Forholdsregler. - Havne-Captainen af Gion har under 23de f. M. indberettet, at der i Staden St. Ander herskede den bedste Stemning, og at Besætningen, 3000 Mand stærk, blev commanderet af den politiske Chef fra Bilbao. Santona er godt provian, teret og i bedste Forsvarstilstand.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Den 3die Observations-Armee har i Egnen af So mo-Sierra gjort adskillige Factionister tilfange.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
England.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Coureren indeholder en Artikkel af udenlandske Blade, hvorefter den Engelske Gesandt, havde erklære den Russiske Regjering, at England kun saalænge vil de vorde neutral i Kampen mellem Spanien og Frankrig, som de andre Magter gjorde det Samme. En lignende Erklæring skal være givet af Østerrig. Coureren fremsætter imidlertid nogle Anmærkninger, hvorden tvivler om at Ovenstaaende medfører Sandhed, J Overhuset den 22de Maj spurate Marqvien af Lansdovn: om der endnu ikke til Regjeringen er skee nogen Meddelelse angaaende den i Marts undertegnede Tractat om militairisk Besætning af Schveizer, landet? Grev Liverpool svarede: at han om en sli Tractat aldeles intet havde hørt. Det samme Spørge maal blev ogsaa af Herr Brougham forelagt Underhuset, og endnu udførligere, i det han anførte, at Talen i hiin Tractat skulde have været og Gens Aftrædelse til Sardinien, en Forandring i Cantonerne Kirkeforfatning a. Herr Canning svarede ligeledes at Hs. Majestæts Regjering, om en slig Tractat ikke havde hørt det Allermindste.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
I Underhuset den 21de Maj, androg Sir JamMeckintoshs paa en Forbedring i de Brittiske Criminellove, hvilke efter Talerens Udtryk mere passede sig for vilde Barbarer end for danned Britter. Han androg i Særdeleshed paa Afskaffelsen af Dødsstraffene for de mindre Tyverier fra Huse, Kramboder a., og understøttede sin menneske kjerlige Motion med en højst talende Udvikling af Sagen, der ogsaa vandt almindelig Biefald. For slaget blev antaget med 86 Stemmer mod 76.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Kongen er nu næsten gandske restitueret.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Frankrig. Enkelte Personer ville ikke uden Uroe have bemænket, at Hs. Maist. Sundhedstilstand i denne Vintikke er saa ønskelig som i den Forbigangne. Kongens Ansigtsfarve er mindre levende, ligesom ogsaa hans Udseende i det hele svag. Dog synes ing betænkelig Forandring at være at befrygte, i Monarken forsætter som sædvanlig sine Spaseretour.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Det hedder at den ved Logrono fangne Generunchez er fra Hertugen af Angouleme med en plomatisk Sendelse reist til Sevilla, imidlertid, mes han blot paa sit Æresord at være sat i Fri- Prindsen af Carignan er allerede den 16de kommet til vort store Hovedqvarteer i Spanien.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Tyrkiet. Herfra intet Nyt af Vigtighed. De i Constannopel værende Europæiske Gesandte have gjort Foreillinger hos Reis-Effendi, angaaende Firmaet om handelen paa det sorte Hav. Der tales ikke om vorvidt disse Forestillinger have frugttet. - Den de Maj gjorde en af Sultaninderne Barsel med Prinds, der blev kaldet Abdul Madschid og hvis dsel forkyndtes Hovedstaden ved Kanontorden, medelst denne nye Stjerne der er oprundet overyrkelandet, er den forviste Mufti med flere Ulamters, tilbagekaldt.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Fædrelandet. Kjøbenhavns Børs, den 30te Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Speer 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligasoner (med Renter fra 11te December 1822) 77 1/2 a Nationalbank-Obligationer af (Laanet den den Febr. 1820) 102 Rbd. rede Sølv (uden Ren c) eller 127 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Sedler 15 1/2 a 15 3/4 Rbdlr. pr. 10 Spec. forsk. - Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC. Aalborg. den 2den sidstleden begravedes atter en af vore virksomme elskede Borgere: Kjøbmand Jørgen Hansen. Ved given, hvis Omgivelser var behængt med Blomsterkrandse, lot Hs. Høiærværdighed Doct. Theol. Claudi, uopforseet en rørende Tale. Vist og sandt er det, at mange Fat og Nødlidende den Afdøde rakte en hielpsom Haand, de Taarer ved hans Grav.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Paa hans Liigplade læstes følgende: Herunder hviler. det Forkrænkelige Borger og Kjøbmand Herr Jørgen Hansen, fød paa Torsinge, den 29de December 1777.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
J Aaret 1801, blev han Kjøbmand og indtraadte den 18de Mai 1803. i Ægteskab med. Abel Cathrine Ahrns, som ved hans Død, den 26de Mai 1823. mistede den kierligste Mand. Hans alt for tidlige Bortgang. savnes af mange. hvis Ven og Velgjører han var, men især af hans dybt nedbøiede Enke, der nu ei længer vandrer ved en elsket Mands Side. Saa brast da sønder Livets Kjæde, Og Herren tog, hvad Herren gavt En elsket Mages, Venners Glæde Skal sænkes ned i mørken Grav. Ja Skjæbnens Slag er tung at bære: Forladte Viv, han er ej meer! Men det Din høje Trøst kan være: J Evigheden Du ham seer! Paa Marmorpladen. Kjøbmand Jørgen Hansen. Født 1777. Død 1823. Kjer i Livet, savnt i Døden. Stor i Glæden, stor i Nøden. Sank han ned i Gravens Favn. Mage, Fædre, Ven, Veninde! See hans Grav, og sign hans Minde, Mærk og tænk og føel hans Savn! (Jndsendt. Herr Kjøbmand Jørgen Hansens Minde helliget. O gjennem Taarer seer jeg hen Til Graven som Dit Støv bedækker: Thi den mig mangt et Minde vækker Om hvad Du var som ædel Ven, Og dobbelt kaldes mig tilbage. De favre Glædens svundne Dage. Jeg her i Livet saae Din Daad Og ofte Tiltro Du mig skjænkte; Du hialp mig naar til Hielp jeg trængte, Du gav mig mangt et Venne=Raad, Du var mig, som fra Himlen givet En trofast Stottestav i Livet. Nu hviler Du i Gravens Favn, Har efterladt en Viv herneden. Som ved Dit Hjerte fandt et Eden Som føler dybt Dit tunge Savn - Dog - Dette kan vor Sorg forsøde: Hist see vi vore kjære Døde. Aalborg, den 4de Juni 1823. Taknemmelig af C. . . . s.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Ved Aalborg Toldkammer er den 2den og 3die Juni følgende Skippere ind- og udklarerede: Jndkomne. Den 2den Juni, Christen Jensen fra Frederikshavn med Tørfisk. Jens Henrichsen fra Dito med Dito. Niels Larsen, fra Dito med Dito. Christen Pedersen fra Dito med Dito. Chr. J. Diget fra Dito med Dito. Jens M. Thomsen fra Kjøge med Ballast. Palle Christensen fra Skagen med Tørfisk. Niels H. Fyndboe fra Sæbye med Ballast. Simon Hoffding fra Kjøbenhavn med Dito. And. Kolding fra Mariager med Brænde. Peter T. Berg fra Altona med Stykgods. Christian Rydahl fra Stettin med Ballast. Den 3die, Jørgen Clausen fra Kjøbenhavn med Viin og Stykgods. Jens J. Kielder fra Skagen med Tørfisk. L. C. L. Sand fra Kjøbenhavn med Stykgods. Peter G. Hay fra Dito med Ballast. Søren Hoffmann fra Dito med Stykgods. Anders Jensen fra Horsens med sorte Potter.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Udgaaede, Den 2den Juni, Hans Hansen til Kjøbenhavn med Havre, Byg og Fløttegods m.m. Jens Thorndahl til Kjøbenhavn med saltede tørrede og røgede Sild, saltede og røgede Aa m. m. Søren Graversen til Samsøe med tørre og røgede Sild. Jacob Lund til Flensborg med saltet Sild, Uld og tomme Stykfade m.m. N. H. Fyndboe til Sæbye med Stykgods. Den 3die, Benjamin Geniske til Kjøbenhavn med saltet Sild og Stykgods. Søren Sørensen til Kjøbenhavn med Rug, Rapfrøe, Havre og Uld.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Bekjendtgjørelse. Trøstesløs staaer jeg og mine 7 Pigebørn (hvoraf den Ældste er 12 Aar og den Yngste 6 Dage gammel) ved min elskede Kones, Børnenes ømme Moder, Charlotte Cathrine Deichmanns kolde Liig. Familie og Venner, De føle hvor smærtelig denne Elskedes Bortgang maae være mig og Mine. Skjænk os derfor deres Deeltagelse og beed til Forsynet med mig om Styrke og Mod til at vandre allene med mine smaae uforsørgede Børn. Aalborg, den 2den Juni 1823. Mathias Hoffmann.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Hos Undertegnede faaes udstukken i Messing og Staal: alle Slags Signeter, saavel til Lak som til at forsegle uden Samme, og forsegler Rødt og Sort, efter eget Godtbefindende, især meget gavnlig for Handelshuse som og for Dherr Geistlige. Alle mulige Slags Stempler, Regninger udstukken Plader, Adresser, Connossementer m. m. - Dukkeansigter af Pap faaes fra 24 s. indtil 4 s. pr. Stk., af forskjellige Størrelser. Ligeledes modtages alle Slags Bøger til Jnd binding; Alt til meget billige Priser. Roedstedt, boendes paa Vestergade. Til Leje er strax eller til næste Fløttetid, den Beboelse, i forrige Gabels Gaard, som min sal. Søn Jens Kjellerup beboede, og desuden 2de Sale som dermed ere combinerede, i samme Gaard.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Ligeledes staaer endnu ledige, som tilleie anbydes i min i iboende Gaard, en Beboelse for en honet Familie med behøvende Beqvemmeligheder, samt 6 gode store Pakhuse, til deels gandske tæt ved Fjorden. Aalborg, den 2den Juni 1823. Jacob Kjellerup. At Ind- og Udboe samt Besætningen ved Fuglsig ikke bliver bortsolgt ved den til den 1ste Julii næstkommende berammede 3die Auction; det bliver herved kundgjort, hvorimod de faste Eiendomme da, efter Bestemmelse, bortsælges. S. Poulsen. Hjøring, den 2den Juni 1823. Formedelst anden Bestemmelse, anmoder jeg saavel min Debi, som Creditorer snarest mulig at afgjøre deres Mellemværende med mig, og senest inden 24de Juni d. A. Aar Mølle, den 1ste Juni 1823. Lauriz Borberg.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Engelsk og Norsk Kron Glas, er mig tilsendt directe fra Værket. Ordinær, finere og slettere Sorter, der alt forarbeides og sælges til billigste Priser hos Dahlin. Aalborg, den 4de Juni 1823. Boutiqven med Værelser i min Gaard paa Nyetorv, strax at faae tilleie i Pintsemarked og Snapsting. Niels Kjærsgaard.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Hos Undertegnede ved Østeraae i Aalborg, faaes til ligste Priis, Jsenkram, Glas- og Specerie=Vare, coule- og hvid Engelsk Steentøj, store og smaa Timser, Holle ske Munker og Karter, Jernpander og Gryder, store og si Speile, fiint og grovt Krudt, Saallelæder, god Ædike og Sorter Pottemagerarbeide. Ligeledes har jeg i Commis extra god Rom til 2 Mk. 12 s. pr. Pot. H. P. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
J forestaaende Pintsemarked er et stort og beqvemt M. keds-Telt at erholde tilleie hos Marie sal. Jens Vinther paa Klosterjordet.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Den Boutiqve med øvrige Beqvemmeligheder, paa Hj net af Graven- og Urbansgade, som Dherr Philips et Lipmann sidst har haft i Leje, kan strax erholdes J. Thomsen. Leie, hvorom accorderes med 2 a 3 rummelige Værelser, beliggende ud til Østeraae, Nyetorv, er i Pintsemarked og Snapsting at faae tilleie billig Priis. Aalborg, den 30 Mai 1823. Jørgen J. NørgaarHvedemeel faaes hos Skpr. Bergs Enke for billig PriForskjellige Slags sættefærdige Kaalplanter, kan nu fa Jørgen Friis Gartner, boendes i Skolegaden.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Hos Mad. Lyngbye paa Syndergade, er en meuble Stue til Gaden at faae for billig Priis tilleie i forestaae de Pintsemarked og længere Tid.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Auctioner. Fredagen den 27de Juni førstkommende, Formiddag Kl. foretages offentlig Auction paa Herredstingstedet i Nibe og Kongeqvægtienden af Bislev, Weggerbye, Aardestrup, Burup, Suldrup, Sønderup og Graulev Sogne i Hornum red, og af Søndertranders, Nørretranders, Lillevorde, Grederup, Ferslev, Voldsted, Romdrup og Clarup Sogne i 6 skum Herred, tilhørende Aalborg Hospital, til Bortforpaning paa 6 Aar, regnet fra 1ste Januar d. A. Bassesen. Nibe, den 2den Juni 1823. Løverdagen den 7de Juni dette Aar og Eftermiddagen Kl. bliver paa Byetingsstuen afholdt offentlig Auction over Aa Galsters den 2den Marts 1820, til Skiftebehandle overgivne Boes udestaaende Boggjeldsfordringer; hvilket ved bekjendtgjøres. Aalborg, den 31te Mai 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-06-04
Efter Vedkommendes Begjæring bliver de Aalborg Hol tal tilhørende Kongeqvægtiender af Wrendsted, Thise, Øst, brønderslev, Hallund, Tolstrup, Steenum, Hellum, Serrilev, Jerslev, Ørum og Vesterbrønderslev Sogne 1 JersHerred, samt Torslev, Schjæne, Understed, Karup, ValstræHørbye, Wraae, Emb, Rakkebye, Taars Sogne og Al Sogns halve Kongeqvægtiende i Børglum Herred, stillet Auction paa Raadstuen heri Byen Mandagen den 16de Ju førstkommende Formiddag Kl. 10, til Bortforpagtning 1 6 Aar fra 1ste Januar 1823, efter de Conditioner som blive fremlagte og forinden ere til Eftersyn her paa Cotoiret. Sæbye, den 24de Mai 1823. Boes.
Jyske Efterretninger, 1823-06-07
Nyeste Postefterretninger.
Jyske Efterretninger, 1823-06-07
Krigsskuepladsen. Den 23de Maj ere de første Franske indrykkede i ladrit, nemlig Reservecorpsets Fortrav og en Bri4de af Devisionen Obert. Prinds Generalisimus, den 22de Maj var ankommet til Alcovendes, vil 24de om Morgenen tidlig holde sit Jndtog i den vanske Hovedstad. De Franske, siger den Franske retning, ventes Sammesteds med den meest levenliaalmodighed. angaaende det Fjerde Corps, da befandt Generalhonnadien sig den 19de i Staden Caldas hvor han yde en Sammenkomst med Baron Eroles hvis Trop stode i Vinit. De havde aftalt Bevægelsen de le gjøre for at angribe Mina, efter at Denne fra skjellige Puncter syntes at trække sig tilbage til lent. Devisionen Curial stod den 20de i GranolF. Llobera har efter at være slaaet af Generalbanadien trukket sig tilbage til Andres de Palor. Milans stod den 20de Maj endnu Kl. 4 omforgenen i Mataro. Grev Curial har ladet Trop marschere af denne store Stad der ikkun er 2 Mi bortfjernet fra Barcellona.
Jyske Efterretninger, 1823-06-07
Det var nemlig den 1ste Maj at en Fægtning for uldt mellem General Donnadien og de Constitutio Ved Castelfollit havde Fjenden 9000 Mand hedder det i Beretningen, taget en særdeles forligtig Stilling, men blev angrebet med det sæd lige Mod der udmærke de Franske Tropper under toget og kastet tilbage Valdpladsen var bedækmed døde og saarede Fiender. De Franske havde 50 Mand Saarede og nogle faae Døde. sta Hovedqvarter Boriguellos under 18de Maj, ses Følgende: "Abisbal har endelig taget Stilling, Salaveira. Overalt modtages vi godt. Officesit der havde at besørge Logie for Hovedqvarteret, af Peder Friis Vandall. Na den 7de Junii. har man i Gemial ført omkring i Triumph og saa sildig det ogsaa var, tilbragt Forfriskninger i betydelig Mængde. - Det hedder vedvarende at Cortes med det Spanske Kongepar vil afgaae til de canariske Øer, men de ville vel vanskelig vove det, da de nes Tropper bestandig løbe fra hinanden. - I GaarAftes ankom hertil en forhenværende Fransk Banquir fra Madrit; han havde Commission fra den politiske Chef og Embedsmændene at paaskynde vor Ankomst. Sevilla og Andalusien erklærer sig for os ligesom Catalonien. J Sevilla skriger Folket Dag og Nat paa Gaderne: Leve Kongen. Sir Robert Wilson skal have villet indtræde i Fremmed=Legionen, da Spanierne skal have nægtet at tjene under Udlændinge. Han skal misfornøjet være vendt tilbage enten til England eller til St. Sebastian. - J Mancha skulde en almindelig Opstand være udbrudt, der fuldkommen sikkrede Communicationen mellem Madrit og Sevilla.
Jyske Efterretninger, 1823-06-07
(De øvrige Efterretninger fra Krigsskuepladsen, meddeles næste Gang.)
Jyske Efterretninger, 1823-06-07
Spanien. Hans Majestæt Kongen har til den Spanske Nation udstædt et Manifest, hvoraf vi her meddele Følgende: "Spaniere! Da Napoleon, efter at have bragt Europas Fastland til Underkastelse og Taushed, lod Eder det grusomme Valg mellem Ødelæggelse og Skjændsel, have J, uden at betænke Eder noget Øieblik, valgt det Første og saaledes have J vidst uforfærdede at tilkjæmpe Eder Ære og sikkre Eders Uafhændighed. Efterat Nationen har givet dette Exempel, skulle de der kalde sig Europas Ordens og Roligheds Gjenoprettere ikke fornye hine Scener uden at skjælve for Følgerne. Det maatte synes, at et ædelt og tappert Folk der beseirede de Franske Atlas skulde af Fyrster som ere det Forbindtlighed skyldig være mere agtet. Men desværre det er ikke saaledes. I det korte Tidsrum af 15 Aar seer det ulykkelige Spanien sig atter udsat for en lignende thed. Man kunde Bounaparte tillaander fra Graven af vore ukloge Fjender Ærgierrighed for at hævne hans frygtelige Fald, omgiver dem med lignende Blændværk og styr, tede dem i den samme Afgrund hvori han styrtede sig selv. - Det var i gamle Dage at Regjeringerne havde mere Agtelse for hinanden. Da bleve besværingerne der gik foran Fredsbruddet sendte fra Land til Land fra Nation til Nation, Saalænge Forbundets Bestemmelser nøje bleve iagttagede, var Jngen saa uforskammet at foreskrive andre Stater, om de endog vare svagere, hvad de havde at udrette i deres indre Anliggender. Nu derimod ville de Mægtige berusede af deres uindskrænkede Magt modelere alle Regjeringer efter Godtbebefindende; de ville have at hvad de sige skulle tjen som Rettesnoer, at deres Villie skulde være Lov. Men er slig Sprog, disse hidtil i Folkeretten uhørte Grundsætninger, ere endnu vanskeligere at forstaae naar det ydes Spanierne. Hvorledes have hine Cabinetter kundet indbilde sig, at en Nation bestaaende af 12 Millioner Siele, i Enden af Europa omgivet af Havet, beskyttet fra Østsiden af Pyrenæerne, saa gandske paa en Gang skulde have forglemt Følelsen af den Styrke og dens Begunstigelser, Hvo har vel smiaret dem med, at Spanierne forglemmede den ædle Stolthed som det have viist al Verdens Folkeslag, nogensinde skulle bøje Knæ for dem, da de ikke have bøiet det for Bounaparte og hans colessale Magt? Hvo har endelig sagt dem at Spanierne for at undgaae de Farer man foreholder dem, skulle være saa ubesindige at ombytte Frihedenes Goder med Slaveriets ødelæggende Svøbe?" (Fortsættes.
Jyske Efterretninger, 1823-06-07
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-06-07
Kjøbenhavn, den 2den Junii. Hs. Majestæt Kongen, Hs. Majestæt Dronningen og deres Kongelige Høiheder Kronprindsesse Caroline og Prindsesse Wilhelmine indskibede Sig i Eftermiddags Kl. 5 paa Dampskibet Caledonia til Kiel Hele Kysten var tæt besat med flere tusinde Tilstuere, der alle udtrykte det inderligste Ønske for det el stede Kongehuses Velgaaende paa denne Reise.
Jyske Efterretninger, 1823-06-07
Under 21de Mai d. A. er udkommen en Kongelig Resolution, som bestemmer, at den Sild, der i inde værende Aar fanges i Liimfjorden og nedsaltes, maa indtil Udgangen af April Maaned næste Aar.
Jyske Efterretninger, 1823-06-07
ved Udførselen til Udlandet fritages for Udførselstol, og ved Jndførselen til Kjøbstæderne i Dannemark, indgaae med Halvdelen af den nu anordnede Consumtionsafgivt. For nogle Dage siden fandtes ved Pløining i Siden. af en Høj ved Landsbyen Deiret paa Mols en Guldarmring af det allerfineste Guld. Den bar Præget af den høieste Ælde. Uden alle Zirater var den glat, af Tykkelse som et Markstykke paa Kanten, og med begge Enderne var den tyndt udhamret. Man kunde fristes til at troe, at Arbeidet var gjort med en Steen, og saaledes fra en Tid, da Jernet endnu ikke kjendtes hos os. Magen til den blev forrige Aar oppløiet paa samme Sted, men gik tabt for Oldtidens Lie.