Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-06-10
Allerheldst siden vi kan ikke opholde vores elendige Liv uden paa de andre Creatures. Livs Bekostning, som alle siden finde deres Grav i høres Mave. Jeg veed nu ikke, men jeg troer aldrig om jeg var et Fruentimmer, at jeg kunde lade mig caressere af en Fraadser, thi saadan en tyk og feed Vom, fyldt med saa mange Slags stinkende Kiød, vilde visseligen foraarsage mig den vederstyggelige og heftige Væmmelse af Verden. Man læser om en vis Malino af Cortona, som har været den største Fraadser i sin Tiid og derhos besiddet en fast utrolig Størke, at han engang udi de Olympiske Spil, paa sine Skuldre, har baaret en levende Oxe af 5 Aar et Stykke Vei af 500 Skridt, derpaa med Ræverne slaaet den ihiel og siden med Hud og Haar fortæret den. Historierne fortæller endnu om ligesaadan en anden Slughals, under Keyser Aurelii Regiering, som har ædt Faar, Sviin etc. altsammen levende; For nogle Aar siden, har der ogsaa til Dresden opholdt sig saadan en Til fras, som ikke engang sparede Stene. Jeg har ladet mig fortælle: at da de Svenske havde indtaget Prag, skal ligeledes saadan et Slugebest have præsenteret sig for Kong Carl den Tiende og tilbudet sig i Kongens Nærværelse. at æde et heelt levende Sviin op; Den gamle General Kønigsmark, som samme Gang var tilstæde og saae dette Spil med an, kom det saa underlig for, at han siger til Kongen, han umulig kunde troe, at det gik rigtig til men denne Ædere uden Tvivl maatte være en Hexemester, som ved Dievelens Kunster vidste at fortrylle Qynene paa Folk, at man saae noget, som ikke var saa i sig selv; over hvilen Mistroe og Foragt paa sin smukke, Videnskab, denne Hottentot fandt sig saa fornærmet og blev saa forbittret, at han bad Kongen, om han kun vilde befale denne Officier at legge sin Kaarde og Sporer fra sig, vilde han strax paa Stædet ligeledes æde ham levende op; Denne store Tienestfærdighed gjorde den gode Kønigsmark saa bestyrtet, at han med største Hast retirerede sig, og aldeles ikke begiærede ved saadan Prøve at blive overbeviist. For Resten veed jeg ikke af alle Nationer i Europa at have fundet større, Ædere end iblant de Engelske: Thijeg har i London endogsaa seet Fruentimmer, som ved eet eneste AftensMaaltid har fortæret saa meget Kiødsom jeg torde understaae mig at holde 6 Esel Drivere med fra Madrit til Vittoria. Man holder ellers for, at de sanqviniske og hidsige Folk ere gemeenlig store Ædere. Jeg veed ikke omdet kommer af den Overflødighed af naturlig Heede de har hos sig, eller og fordi der bestaaer en Slags Grum hed i at lide, og disse Folk gjerne inclinerer til Grumhed, hvorfore de altid maae have noget imellem Tænderne. Om de 70 Bibelens Fortolkere. Prolomæus Philladelphus regierede fordum i Ægypten, og var en stor Elsker og Forfremmer af gode Kunster, og Lærdomme. Han oprettede et Bibliothek af 200000 Bøger, af adskillige Skribentere, og gav Demetrius Phalarcus Ordre til at samle og indkiøbe de ypperligste Bøger af alle Lande og Kongeriger. Kong Prolomæus havde hørt meget fortælle om Jødernes Bibel, og derover skrev til Jerusalem for at faae samme til sit Bibliothek; da ogsaa den ypperste PræstElegsar sendte ham den Hebraiske Bibel, omtrent 350 Aar for Christi Fødsel og skikkede derhos 6 Mænd af hver af de 12 Jsraels Stammer, hvilke skulde fortolke Bibelen, og sætte den over paa Grædsk. Disse Fortolkere haver altsaa været 72, omendskiønt man almindelig kalder dem 70, Oversættelsen. blev af dennem sat i Stand; og Prolomæus frigad Hundrede-Tusinde fangne Jøder for denne deres Tieneste og Umage, samt forærede til Tempelen i Jerusalem et Guld-Bord, besat med Ædelsteene, to store Guld=Bæggere og tredive Guldskaale. Derforuden ga han ogsaa hver af Fortolkerne rigelige og Kongelige Foræringer. Denne Bibelens Grædske Version, som er gjort af de 72 Fortolkere, have vi endnu i vore Tider, og af samme har Evangelisterne og Apostlerne betient sig som er at see af det Nye Testamente.