JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Næsten hver Dag ankomme her Deputerte fra alle 4 Stænder i Provindserne, for at aflægge deres Condolationer over Kongens Død og Lykønstninger i Anledning af den unge Konges Tiltrædelse til Regieringen, samt at bevidne alle Jndvaanernes Hengivenhed for den Kongelige Familie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Man er nu dagligen beskjæftiget med Jnventariet over den afdøde Konges Sølvtøy og Meubler under Greve Oxenstiernas Opsyn. De derved ellers nærværende Personer ere: paa Enkedronningens Vegne Rigsraad F. Sparre, paa Kronens Baron Ruuth, paa det Kongelige Hofs Oberkammerherre Posse, og paa Kongens Gouverneur Ugglas.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Hertug Regenten har befalet, at alle Statssecretairerne og Cheferne for Expeditionerne skulle hver Mandags Morgen Klokken 9 indlevere deres Lister over de i den afvigte Uge besørgede Sager, og at alle i Ugen foretagne Expeditioner skulle paa eengang forelægges til Underskrivt. Ved denne nye Jndretning saae Tingene en meget ordentlig Gang. – Videre har Hertug Regenten ladet anordne en Klagefest, som den 6te Junii skal holdes over hele Riget, og hvortil de foreskrevne Texter til Froprædiken, Høymesse og Aftensang ere: Jerem. Begræd, 3, 56, 57, 1 Maccab. 9, 20, 21, og Jerem. 32, 42.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Saavel den fra Paris ankomne Baron Stael von Holl stein som den fra Kiøbenhavn tilbagekomne Portugisiske Generalcommissarius de Vello ere blevne den Kongelige Familie forestillede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Efter Forlydende skal General Baron Klingsporre gaae til Petersburg, General Baron Strømfeld til Kiøbenhavn, og Greve Gustav Wachtmeister til Berlin, for der formeligen at bekiendtgiøre Gustav den Tredies Død.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Metz, den 25 April. J Søndags fik Hr. Fayette en Coureer, hvorefter han strax bekiendtgjorde, at Krigen imod vor Frieheds Fiender var erklæret Overalt hørdes: "Nationen leve Kongen leve, la Fayette leve!" – Udrustningerne fortsættes nu af al Magt. Der anskaffes over Hals og Hoved Artillerieheste og Vogne, og det 3die Regiment Jægere er allerede afmarcheret. Det lette Jnfanterie og endeel af Artilleriet begiver sig i Morgen paa Marchen. Alle Tropperne ere fulde af Mod. Efter Hr. Fayettes Ordre tages Karethestene indtil videre til Stykheste, i Mangel af andre, derimod skal Landmanden saavidt mueligt skaanes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Colmar, den 26 April. J Forgaars bemægtigede Nationalgarden sig alle denne Stads Porte og Vagter, og i Morges begav det RytterRegiment og den første Bataillon af den frievillige Nationalgarde, hvoraf vores Garnison bestod, sig paa Marchen, for at udføre en hemmelig Expedition. Efter de imellem Frankerige og dette Fyrstendomme bestaaende Tractater, skal dette Corps besætte de snævre Passager til Bispedømmet Basel. Generallieutenant Custine skal føre Commandoen, og have Hr. Joannot, vort Departements Præsident, hos sig som et Slags Commissaire. Ved underveys at forstærkes af de Tropper, som cantonnere imellem Colmar og Belfort, og af endeel af den belfortske Garnison, vil denne lille Armee udgiøre 3000 Mand. C. Sk. J dette Øyeblik erfares, at General Ferriere allerede har overrumplet det østerrigske Detachement i Bruntrutt, og taget 800 Østerrigere til Fange.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Stockholm, den 27 April. J Gaar har endelig Greve Munck forladt Riget. Han vil nu tage sig et andet Navn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Efter Sigende skal det, som hidtil er anvendt paa det franske Theater, nu bruges til en Cadet-Skoles Oprettelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Kongen arbeyder utrættelig med Hertug Regenten i Rigets Anliggender, og overalt, hvor det paa nogen Maade er giørligt, indføres den strængeste Oeconomie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Hos Enkedronningen ere Frue von Manderstrøm og von Ehrengranat udnævnte til Hofdamer; Frøkenerne von Chrengranat, von Frisendorf, von Gillenborg, von Bennet og von Stackelberg til Hof=Frøkener, og Baron von Stierncrona til Hofmarechal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
I Gaar blev Fiscalens Dom over Forbryderne Greve Horn og Greve Ribbing overleveret til Hofretten. Efterdenne Dom have de forbrudt Ære og Gods, og fortient at miste den høyre Haand og Hovedet, derefter at parteres og lægges paa Steiler. Oberstlieutenant Liliehorn, Cancellieraad Engestrøm, Major Hartmannsdorf, og Adjutanten Baron von Ehrensward, skulle miste Ære, Liv og Gods. Dog er der tilstaaet disse en Tid af 8 Dage til deres Forsvar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Fra Svensk Pommern, den 30 April. Fra Stockholm meldes, at den 29de Maji, den Høyst salige Konges Kroningsdag, er bestemt til hans Begravelse, og at alle Domme over de Medskyldige i Ankarstrøms afskyelige Gierning skulle forinden bemeldte Dag være exequerte, for til samme Tid ligesom at begrave baade forbrydelsen og Forbrydernes Erindring. Ligesom ogsaa Regenten skal have ladet ophøre med al videre Undersøgelse om denne Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Brüssel, den 30 April. Franskmændene have allerede begyndt de første Fiendtligheder paa østerrigsk Grund. J Gaar, den 29de April, rykkede den fiendtlige Armee omtrent en halv Miil ind fra den Dornickske Side, for at prove sine Vaabens Lykke for Frieheden. General d'Apponcourt, Anføreren for de Wallonske Tropper, lod dem komme nærmere og nærmere, og forbød sine Underhavende at giøre ringeste Bevægelse. Men da Franskmændene begyndte at fyre, bleve de eftertrykkelig hilsede, formeligen slagne, og drevne tilbage til deres egen Grund, efterat de havde givet 4 Kanoner med deres Bagage og Krigsmunition til Priis. De vare henved 5000 Mand stærke. – Neppe vare vi blevne underrettede om dette første Øresigen for Franskmændene, førend der indløb en nye Beretning fra Commandeuren over de østerrigske Tropper i Mons, General Beaulien, angaaende en imellem begge Armeers Forposter forefaldet Træfning; hvori Franskmændene atter vare slagne, og en Oberstlieutenant med nogle Ryttere fra Garnisonen i Maubeuge gjorte til Fanger. Franskmændenes Armee lod til at være en 13 til 14000 Mand; og denne rykkede nu imod Beau lien, men leed et nyt Tab, der var langt føleligere end det første; thi Franskmændene bleve saa eftertrykkeligen modtagne, at de maatte flygte tilbage til deres Fædrenelands Grændser, hvorhen de forfulgtes af vore kjække Tropper. Uagtet Affairen ey endnu var til Ende, holdt Hr. Beaulien, dog for, at han maatte give os Efterretning om det Passerte. Af den fiendtlige Armee var der henved 300 dræbte, og omtrent 60 tagne til Fange. De blessertes Antal kan ey endnu med Vished angives. Fem Kanoner bleve af vore Tropper erobrede, og Forliiset paa vor Side er heel ubetydeligt. Den fiendtlige Armee blev commanderet af General Biron. General Rochambeaus Søn er blevet i Træfningen, som begyndte Klokken 3 om Morgenen. Foruden 25000 Mand Preussere, som allerede ere paa Marchen herhid, vente vi endda 50000 Østerrigere. Hele Armeen i Nederlandene bliver 160000 Mand stærk. Riigs armeen skal tilligemed endeel Østerrigere og Preussere marchere lige til Rhinen, og de franske Emigranter formere en gandske særskilt Armee, der skal forsynes med fornøden Fourage, Penge, Kanoner &c. – Alle franske Deserteurer sendes til de franske Prindsers Armee, og Spanierne ville med de der værende Emigranter rykke ind i Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Kiøbenhavn, den 11 Maji. J Dag blev ved Hoffet fuldbyrdet Mariage imellem Frøken Juliana Maria von Bülow, Hofdame hos Hds. Kongel. Høyhed Kronprindsessen, og Hr. Kammerjunker, Baron Ove Henrich von Juel til Ryssensteen, Lieutenant ved den Kongel. Liv-Garde til Hest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
J Morgen begiver Hs. Kongel. Høyhed Arveprinds Frederich sig til sin Sommer-Residence Sorgenfrey Slot.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Førstkommende Mandag agter Hs. Majestæt Dronningen at begive Sig til Fredensborg Slot.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Under 31te Julii 1790 er Post-Secretair Ephraim Almer allernaadigst udnævnt til Justitsraad. Den 16de December 1791 er Feldtpræst Hr. Henrich Andreas Mørch beskikket at være residerende Capellan til Ullensager Præstegield i Aggershuus Stift. Den 24de Februarii 1792 er Catechet Morten Henrich Magnus beskikket at være Sognepræst til Nærstrands Præstegield i Christiansands Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Den 9de Martii er Studiosus Pharmacia Ole Scheen forundt Bevilgning at nedsætte sig som Apotheker i ØsterRisøer. Cancellieraad og Raadmand Gregers Heiberg, i Frederichshald, beskikket at være tillige Vice=Borgemester sammestæds. Den 16de Martii er Sognepræst Hr. Jacob Peter Prahl beskikket at være Sognepræst for Øster Mariæ Sogns Meenighed paa Bornholm. Personel-Capellan Hr. Morten Andreas Leigh at være Sognepræst til Quichne Præstegield i Aggershuus Stift. Studiosus Hans Brinch confirmeret at være residerende Capellan for Nye og Gammel Sogns Meenigheder paa Holmstand under Riber Stift. Studiosus Johan Peter Hingelberg confirmeret at være Capellan pro Persona for Dom-Kirkens Meenighed i Aarhuus. Studiosus Ellev Haaber ligesaa til Sillejords Præstegield i Christiansands Stift. Stødiosus Eiler Rosenvinge Kaurin, ligesaa til Sparboens Præstegield i Tronhiems Stift. Carl Adolph Lacoppidan forundt Bevilgning at nedsætte sig som Apotheker i Svendborg. Den 23de Martii er residerende Capellan Hr. Lorenz Juhl beskikket at være Sognepræst for Liørslef og Ording Meenigheder i Aalborg Stift. Hr. Jonas Rein at være residerende Capellan til Schieberg Præstegield i Aggershuus Stift. Studiosus Friderich Christian Wolf confirmeret at være Capellan pro Persona til Sneeaasens Præstegield i Tronhiems Stift. Den 30te Martii er Sognepræst Hr. Lars Rømer confirmeret at være Sognepræst for Hygom Meenighed i Riber Stift. Capellan Hr. Knud Schott Deichmann ligesaa for Torslef og Lendum Meenigheder i Aalborg Stift. Residerende Capellan Hr. Jens Biering ligesaa for Colin, Eddrup og Scharesøe Meenigheder i Aarhuus Stift. Studiosus Carl Jesper Aarslef confirmeret at være Capellan pro Persona for Ørsted og Daastrup Meenigheder i Sielland. Den 13de April er Sognepræst Hr. Andreas Høstmark Wiibe confirmeret at være Sognepræst for Farstrup og Store Alstrup Meenigheder i Viborg Stift. Residerende Capellan Hr. Jacob Barchman Dresing beskikket at være Sognepræst til Even vigs Præstegield i Bergens Stift. Studiosus Andreas Joachim Brandt ligesaa at være Præst for de evangeliske Meenigheder paa St. Thomas og St. Jean i America.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Studiosus Thomas Edsberg confirmeret at være Capellan pro loco for Pedersborg og Kindertofte Meenigheder i Sielland. Studiosus Frans Daniel Mellerup beskikket at være Catechet ved Bremmerholms Meenighed i Kiøbenhavn. Friderich Conrad Gravenhørst forundt Bevilgning at nedsætte sig som Apotheker i Corsøer. Den 20de April er Sognepræst Hr. Jens Høst Birk confirmeret at være Sognepræst for Hammel, Wolbye og Sal Meenigheder i Aarhuus Stift. Studiosus Niels Ravn Byberg ligesaa for Haarslet Meenighed i Aarhuus Stift. Studiosus Peder Bram ligesaa for Thorsted Meenighed i Riber Stift. Sognepræst Hr. Ferdinand Thura beskikket at være Sognepræst for Gierm og Schandrup Meenigheder i Aarhuus Stift. Studiosus Torbiørn Lechve ligesaa at være Sognepræst for Kautokeino og Afsuvara Meenigheder i Vest Finmarken. Studiosus Lauriz Hog Blich at være residerende Capellan for Wraae, Emb og Serrelsløv Meenigheder i Aalborg Stift. Studiosus Gotfried Bekker confirmeret at være Capellan pro Persona for Sønder=Kirkebye og Sønder=Alslev Meenigheder paa Falster. Den 24de April er Hofskriver Frederich Christian Sprein forundt Rang med Justitsraader.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Barom. N. V. 28. O. 9, 12 1/2 Varme. 40 April. Maji. V. N. V. 28. O. O. 5 1/4 N. V. O. N. O. Til behagelig Efterretning for det Asiatiske Compagnies Herrer Interessentere bekiendtgjöres herved, at trykte Exemplarer af den Compagniet bevilgede Kongelige allernaadig. ste Octroy paa 20 Aar fra 12te April 1792, paa Compagniets Bogholder-Contoir fra nu af ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
Betragtninger over de aarlige Søn- og Helligdags Evangelier i tvende Deele, udgivne til Opbyggelse af en retskaffen Præst, har nu forladt Pressen, og sælges for 4 Mk. 8 Sk. paa Trykpapiir uindbunden, hos de Herrer Boghandlere Saxtorph paa Waysenhuuset, Rothe paa Børsen og Buch paa Nørregade, samt hos mig som Forlægger efter Autors Cay Frid. Hammerich, Anmodning. paa Hiørnet af Naboeløs og Snaregaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-11
AVERTISSEMENTS. Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 30te Maji förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, Pahlholter, Norske Allinger, Eege-Vognskuds-Blokke, Danziger Fyrre-Planker, Vestervigs Vall Bræder, norske Vrag Bræder, Birke Haandspager, norske fiirskaarne Bræder, BaadshagStager, engelsk Pompe-Læder, barkede Hunder, fiinsk Tiære, bruun Bordeaux Harpix, tyk Terpentin, reen Tælle, hollandsk Seildug, Petersburger, Seildug, flamsk Lærred, Raundug, polsk eller Sække-Lærred, Tælle-Lys, reen riigsk Hamp, spansk Salt, store skotske Steenkul, Smedde dito, Böge Brænde, haardt Skibs-Brød, fransk eller dansk Brændeviin, fransk Viin-Edike, kjøltörrede Byg-Gryn, dito Bankebyg, Svedsker, hvide Kaag-Erter, Byg, røget Korn Flæsk, ævret Smör, norsk Baand Jern End videre til Cargaison: Diverse Sorter Stang Jern, nyt Kobber i svenske myntede Plader, engelsk Klumpe-Blye, Jern-Ankere, riigst Hamp, petersborger dito, finsk Tiære, petersborger Seildug, dito flamsk Linned, dito Raundug, Steenkul, Staal, fransk Brændeviin, Vestervig Bræder. Thi ville de lysthavende behage til fornævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Varenes Quantiteter dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Kiøbenhavns No. Aar. laae ge huusinus, ham. summen, Post-Tidender, paspitalstil Mandagen, den 14 Maji. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved Pan Hoviner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
London, den 1 Maji. Det Rygte, som i nogle Dage har gaaet her, at der var givet Ordre til Matrospresning, var grundfalskt. Jmidlertid veed man saa meget, at vi ogsaa skulle have en Flaade i Beredskab, ifald nogen Russisk Flaade skulde yttre sig videre end i Østersøen. Et andet Rygte, at vi vilde blive indvikklet i Krigen paa det faste Land, fandt man noget rimeligere, og vore Fonds havde virkeligen begyndt at falde. Dog troer man, og det med god Grund, at Engeland ikke blander sig i Krigen imellem Frankerig og Østerrige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Stockholm, den 1 Maji. Hertug Regenten har igien oprettet en gammel Charge, som ikke i lang Tid har været besat. Denne bestaaer Overopsynet over Slottet, og Hr. Debesche, som besad den afdøde Konges udmærkede Fortroelighed, har faaet denne Post med Oberstes Rang. Gouverneuren, Greve von Cronstedt, og den Kongel. Secretair Brinkmann, ventes dagligen tilbage fra Pommern. Det Kongel. Grenadeer-Regiment har faaet en anden Uniform end den, den afdøde Konge havde tiltænkt det. Man siger, at ogsaa alle de andre Regimenters Uniformer skulle blive simplere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Nu forsikkres, at den afdøde Konges høytidelige Liigbegiængelse skal gaae for sig den 11te hujus, saafremt man til den Tid kan blive færdig med Decorationerne i Kirken, der blive fortræffelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
J Dag lod Hertug-Regenten samtlige Officerer og Underofficerer af vort borgerlige Militaire kalde til sig, og takkede dem for deres i den forløbne uroelige Tid udviiste troe Tieneste, hvorfra han nu entledigede dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Den arresterte Raadmand Ahlgreen er befundet aldeles uskyldig, og igien blevet sat i Frihed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Den 28de f. M., da det var Ordensdag, blev Greve Ruuth, efter Gudstienesten i Slotscapellet, slaget til Seraphin Ridder. Hertug-Regenten holdt ved denne Leylighed en Tale, som skal udgives i Trykken. J det siden holdte Ordenscapitel blev bekiendtgjort, at den afdøde Konge havde den 29de November afvigte Aar udnævnt Capitain Lieutenanten ved Drabanterne og Marechal de Camp i fransk Tieneste, Greve Axel von Fersen, til Commandeur af Sværdordenen. Enkedronningens Kammerherre, Baron Renterholm, er udnævnt til Oberkammerherre hos Hs. Majestæt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Følgende er i Korthed Kongemorderen Ankarstrøms Levnetsbeskrivelse. Hans Fader var Oberstlieutenant og Ridder af Sværdordenen. Hans Moder hedde Hedevig Druswa. J hans unge Aar blev han opdraget hos sine Forældre. Da han var aatte Aar, blev han sendt til Upsala, og i hans 15de Aar, da hans Fader døde, blev han ansat som Page ved det Kongelige Hof. Han var tillige Underofficeer ved Livregimentet. Da han havde solgt denne Plads, blev han udnævt til Fændrik ved Livgaden. J Aaret 1783 tog han sin Afsked, og givtede sig med hans efterlevende Kone, Gustave Elisabeth Løven, som bragte ham 4000 Daler Banco til Medgivt. Med hende avlede han to Sønner og to Døttre, som alle endnu leve. Derefter begav han sig paa Landet, forpagtede i Førstningen et Ritmestersæde, og siden det adelige Gods Thorsager. Jmidlertid opkom en vidtløftig Proces imellem ham og Godseieren, hvilken dog blev saaledes forliigt, at Ankarstrom afstod Godsets Forpagtning. J Aaret 1790 kom han igien til Stockholm, hvor han siden har opholdt sig. J samme Aar reyste han om Sommeren med Drosten Steenhof og Vice-Auditeur Runeberg til Gothland. Medens han opholdt sig der, mødte ham den Ubehagelighed, som endnu ligger uafgjort i Hofretten. Der havde han havt i Sinde at kiøbe et Landgods. Efter Tilbagekomsten forblev han i Stockholm til Maji Maaned 1791, da han atter blev sendt til Gothland. J September kom han tilbage, og det blev ham forbudet at forlade Stockholm indtil videre. Ved Juuletider ophorte dette Forbud. Han bivaanede Rigsdagen i Gefle, og kom, da den var sluttet, til Stockholm igien. Overstatholderen, General Armfeld, har afstaaet Commanden over begge Garderne, og Hertug Regenten har overdraget den til General Liliehorn, en Broder til den i Kongemordet implicerte Major Liliehorn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Ostende, den 2 Maji. Vores Garnison er herfra udmarcheret til DornicksKanten, og har taget alle Kanonerne med sig. Fra Brug ge, Gent og flere Stæder ere Besætningerne ligeledes udmarcherte, og Borgerne besætte nu Vagterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Ved Gyvelde bliver der nu formeret en Leyr af 10000 Franskmænd. Saa ventes ogsaa paa Rheden for Dunkirchen en Krigsfregat og en Cutter fra Brest, som skulle forsvare Skibene og Havnen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Wien, den 2 Maji. J Mandags indløb her Krigserklæringen med en Con reer fra Paris. Da man længe har forudseet dette Skridt, saa var denne Tidende ikke mindre end uventet. Den hidtil her residerende franske Gesandt, Hr. Noailles, er i denne Eftermiddag reyst herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Brüssel, den 3 Maji. Vores i Dag under Autoritet trykte Gazette indeholder følgende tvende Breve, der Ord til andet ere tagne af Gazette du Nord, som udkommer i den franske Fæstning Lille eller Ryssel, og hvoraf man faaer Efterretning om Affairen ved Dornick.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Lille, den 29de April. J Gaar Aftes kom Marechal Rochambenu herhid, og holdt strax Krigsraad med Generalerne og øvrige Over Officerer; hvorpaa 6 Regimenter Cavallerie og Jnfanterie (nemlig: det første Cavallerie=Regiment, Curassererne, det forrige Orleansske Cavallerie, det slette Regiment Jægere fra Languedor, og de to forrige Regimenter Brie og Chartres) fik den saa længe attraaede Ordre, at giøre sig færdige til Udmarch. Dette Signal var tillige et Glædes Signal, og opvækkede virkeligen saa stor Fornøyelse, som den allervigtigste Begivenhed for Fædrenelandet nogensine de kunde foraarsage. Overalt raabte man, Nationen leve! Kriig imod Tyrannerne! – Klokken 7 1/2 afmarcherede denne Armee, besiælet af sand Kierlighed til Fødelandet, ud af Gives Porten, hvor den endda fik et Regiment til Forstærkning. Udentvivl ville de trefarvede Faner endnu i Dag vaye paa Bolværkerne for Dornick, Ypers, Menin, Kor tryck &c., under hvilke vore Brødre, de Brabantske og Flandernske Patrioter, ville nyde det reene og himmelske Frihedslys, der vil ligesom electrisere dem, skiøndt de forikke længe siden gave Slip derpaa. Vi tvivle saaledes ikke heller, at vi jo endnu i Dag skulle her i Lille høytideligholde den første Frieheds=Seyer med offentlige Glædestegn og Jlluminationer. J dette Øyeblik ere vi allerede visse paa, at Mons er i vore Troppers Hænder; ja man siger, at Hr. Fayette er gaaet over Rhinen og marcheret til Luxemburg, og at General Luckner allerede har erobret adskillige Districter, og forjaget Østerrigerne fra de svære Bruntrutske Passer. Hvad Marechal Rochambeau angaaer, da venter han paa Onsdag eller Torsdag at sove i de Durchlauchtigste Nederlandske General GouAffairen ved Freilingen imellem et verneurers Seng. Detachement Ryttere og Østerrigerne har været af ligesaaliden Betydenhed som den ved Houplines, Østerrigerne flygtede for vort Rytterie, og vore Cavallerister have gjort sig tilgode i et Værtshuus paa fiendtlig Grund. Men da de saae, at ingen havde noget at sige dem, vendte de i god Roe tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Lille, den 30te April. Ak. – Da vi opsatte den Artikel, hvormed vi sluttede vor Gaars Gazette, tænkte vi mindst, at den Glæde, der besiællede vore Tropper ved Udmarchen for at forskaffe Dornicks Jndvaanere Friehed, skulde forvandles til Græmmelse, Kummer og Nederlag. Den Smerte, i hvilken vi formedelst saamange ulykkelige Tildragelser ere nedsænkte, og som maa bedrøve hele Menneskeheden, bringer os udaf os selv, og Pennen vægrer sig ved at opskrive de Begivenheder, som hændtes paa denne forbandede Dag, der burde udslettes af Menneskehedens Aarbøger. – Da vore Tropper i Dagbrækningen naaede Dornick, posterede de sig imellem Horea og Marquin. Alle vare eenige i, at denne Stilling var den allerfordeelagtigste for Hr. Dillons Angrebsplan. Men Fienden forekom ham og overfaldt os, uden at den franske General gav ringeste Tegn til Angreb eller Forsvar, saa at der fra vor Side ikke blev gjort et eneste Flint, eller Kanonskud. Fienden, der vel var til Gange stærkere end vi, nyttede troeligen den franske Chefs Forræderie. Den rykkede frem i to Colonner, omringede og angreb vores Armee baade forfra og fra Siden, hvorover denne saae sig nødsaget til at tage Flugten, især da General Dillon selv ved at raabe, at hver, som kunde, skulde redde sig, gjorde Rædselen almindelig. Vort Cavallerie har i denne gyselige Forvirring tilføyet vort Jnfanterie fuldkommen saa stor Skade som Fienden. Ved 11 Slet, just da Gazetten skulde udgives, ankom vort flygtende Cavallerie i fuldt Galop, og forfulgt af Fienden. Der blev slaaet Larm, og dette Signal, Forbudet for store Misgierninger, blev snart almindelig bekiendt. Nationalgarden kom under Gevær og trak til Bollværkerne. Med faa Ord, denne Dag har ret været blodig og mordisk, Commandanten for Artilleriet slæbte man, saasnart han kom tilbage, til Lygtepælen, og klyngede ham op, og den uconstitutionelle Præst ved St. Magdalene Kirken blev tilligemed 2 andre Mennesker myrdet. Hr. Dillon, som man tilskrev alle denne gyselige Dags Ulykker, blev massacreret, hans Legeme brændt paa det store Torv, og hans Aske givet Vinden til Priis. – J dette Øyeblik er det os umueligt, nøye at bestemme det Forliis, vi have liidt, og de Menneskers Antal, som paa denne ulykkelige Dag have sat Livet til; langt mindre at beskrive de Grusomheder, som midt under den største Bedrøvelse, der læses i alle Ansigter, blive begaaede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-05-14
Rotterdam, den 5 Maji. De nyeste Breve fra Paris melde, at 120000 Mand Nationalgarde have tilbudet sig at marchere til Grændsen, og at Nationalforsamlingen har udfærdiget et meget skarpt Decret imod den ved Linietropperne herskende Jnsubordination og slette Disciplin.