Almuevennen, 1843-10-01
Kjøbenhavns Amtsraads Forhandlinger. (Meddeelt af Raadets Redactionscomitee.)(Sluttet.) Assessor Normann beretter dernæst, at da Forstanderskabet. i Forsommeren holdt et Møde, hvorved ogsaa han var nærværende, blev der bestemt, at Veien fra Nyemølle skulde grundforbedres, og at Lyngby Gade, en Deel deraf, skulde udvides ved Hs Sted, da den var for smal til, at de paa begge Sider nødvendige Grøfter eller Rendestene kunde anbringes. Nogle Medlemmer yttrede desuden, at H. ingen Adkomst havde til det smalle Stykke Jord, der var mellem Huset og Stakitet udenfor Træerne. Politimesteren begav sig med Formanden og nogle Medlemmer af Forstanderskabet til ommeldte Sted, og var da enig i, at Veiens Brede ikke tillod Rendestene paa begge Sider. Han talede derpaa med nogle af Byens ældste Gaardmænd og erkyndigede sig om, hvad Adkomst H. havde til nævnte Strimmel Jord. Han erfarede da, at H. maatte antages at have Hævd paa Jordstrimmelen mellem Træerne og Bygningen, men at han ikke havde retlig Adkomst til det Stykke, der er mellem Træerne og Stakittet, da dette for nogle Aar siden var flyttet 1/2 til 3/4 Alen uden for disse. Politimesteren yttrede da for Høyer, at han, om han end ikke vilde tillade, at Træerne, som ønskeligt, maatte borttages, maatte rykke sit Stakit ind. Da H. herpaa erklærede, at han hverken vilde gjøre det Ene eller Andet, uden det ved Dom godtgjordes, at han besad det ommeldte Stykke med Uret, saa betødes ham, at man da for Vandløbets Skyld maatte anlægge en Rendesten indenfor hans Stakit; men ogsaa herimod protesterede han. Correspondence fandt da Sted mellem Politimesteren og Forstanderskabets Formand, der vilde have hins Samtykke til at borttage Træerne og Stakitet, at Veien kunde blive lige og faae tilstrækkelig Brede, hvorpaa Assessor Normann, svarede, at det Offenlige kun da havde Ret til at borttage noget af privat Mands Grund, naar det var aldeles nødvendigt, hvilken Fordring især maatte gjøres i et Tilfælde som det in casu, hvor Eieren med Bekostning havde sat Jordstykket i Forbindelse med Bygning og Have; – at Veien vilde faae en efter Omstændighederne nogenlunde tilstrækkelig Brede, naar Stakittet rykkedes saaledes ind, at den Deel der nu var mellem Træerne og Stakitet vandtes for Veien, hvorhos erklæredes at Politimesteren, at, om Eieren ei vilde gjøre dette, maatte han finde sig i, at en Rendesten anbragtes indenfor Stakittet. Da H. vedblev at negte at flytte Stakittet ind, begyndte Veicomiteen, paa en Rendesten inden dette. H. indgav under 11te Juli Besværing til Amtet, og dette befalede, at Arbeidet skulde standses, samt afæskede Politimesteren sin Erklæring herover. J Skrivelse af 23de Juli yttrede Assessor Normann sig overeensstemmende med Anførte, og Amtet forelagde derpaa H. i Skrivelse af 30te Juli Alternativerne: Enten at rykke Stakittet ind, eller at taale Rendestenen indenfor Stakittet, hvilken Resolution strax communiceredes H. og Forstanderskabet. Da H. imidlertid til 20de August ei havde erklæret sig, og Veiens Jstandsættelse ei længere kunde opsættes tilmeldte Sogneforstanderskabet Politimesteren, at det nu maatte have Ende paa Sagen ved igjen at optage Arbeidet, og anmodede det tillige om, at Politiforanstaltning maatte træffes, der kunde afværge den Molest, som H. muligen kunde tilføie Arbeiderne, saavelsom Fornærmelse af Vei comiteens Medlemmer. Efter Politimesterens Ordre indfandt Fuldmægtig Rist sig til Tid og Sted, og meldte denne, at Rendestenen var fuldført. Nu indløb Klage fra H. til Amtet over Veicomiteens Fremfærd, hvori han tillige erklærede, at det havde været hans Hensigt at benytte sig af det første Alternativ – at flytte Stakittet ind- og under 6te Septbr. afæskede Amtet Politimesterens Erklæring angaaende denne Skrivelse. Politimesteren indhentede da Forstanderskabets Erklæring herover, og svarede, ledsaget af hans egne Yttringer under 30te Octbr., som vare: at vel kunde Forstanderskabet efter Omstændighederne ansees at have havt høie til ikke længere at opsætte Veiens Jstandsættelse, men at dog, med Hensyn til at H. er en læg Mand, og at ingen bestemt Frist var ham forelagt, inden hvilken han skulde erklære sig for et af Alternativerne, talede Billighed for, at det endnu tillodes H. at anbringe Rendestenen uden for Træerne, imod at han flyttede Stakittet ind og selv bar Omkostningerne derved. Dette bifaldt Amtet under 7de Novbr., og H. har derefter paa egen Bekostning flyttet Stakittet ind og flyttet Rendestenen uden for Træerne.