Berlingske Tidende, 1788-08-11
Da den Svenske Flaade, bestaaende af 15 Linieskibe og 5 Fregatter, krydsede paa et snævert Sted imellem Kalkbaader, og Ekholmen, for østlig Vind og stærk Taage, hørtes adskillige Skud fra Luart, omendskiøndt der var indløbet Efterretninger om, at den Russiske Flaade endnu laae til Ankers ved Seeskiær, hvorfore der Kl. 3 1/2 om Morgenen blev givet Ordre til Flaaden, at rangere paa Styrbords-Bidevinds Linie, en naturlig Ordning, for at komme i Luart, men Vindstillen og Strømmen under Ekholmen hindrede Avantgarden fra at mancuvrere. Jeg lod derfore Kl. 6 Formiddag Flaaden rangere med Bagbords Halser og omvendt Ordning, samt gav Signal, at giøre klart til Action. Denne Rangering, var endnu ikke iverksat, da nogle Russiske Orlogskibe begyndte utydeligen at sees i Taagen, og ulige Efterretninger indløbe om samme og deres Styrke. Jkke destomindre og hvor snevert Rummet end var, lod jeg Flaaden vende udi echiquier for at gaae Fienden i Møde, som Kl. 10 begyndte at synes rangeret paa Perpendiclen af Vinden og havde rummelig Plads, for om mueligt, at tage Vinden fra ham, samt hidsede Svensk Flag under Svensk Løsning. Skibenes Mængde og Taagen gjorde det vanskeligt, at bestemme, hvilke der vare Orlogskibe i den Russiske Flaade, men omsider erfarede man, at den bestod af 33 Seilere, hvoriblandt var 1 Tredækker, 8 Skibe paa 74 og 8 paa 66 Kanoner samt 7 store Fregatter. Da begge Flaaderne vare komne hinanden paa 2de Kanonskud nær, og den Russiske Front var lige over for vort Centrum, beordrede jeg Kl. 11 Formiddag Deres Majestæts Flaade at vende og formere Linie de Bataille med StyrbordHalser fra Schiquier; Men da den Russiske Flaade vedblev at anbringe al sin Styrke paa vor Avant=Garde med contraire Halser, hvilket ikke gjorde Bataillen afgiørende nok, og Flaaden desuden formedelst befrygtende Grund var næsten bleven nødsaget at giøre under Fiendens Jld en nye Rangering, lod jeg Kl. 1 1/2 om Eftermiddagen Deres Majestæts Flaade vende og formere Linien med BagbordsHalser, en naturlig Ordning, for, om mueligt, endnu at tage Vinden, samt for at profitere af en Feil, som Fiendens Flaade syntes at giøre, da den ved contraire Afholdninger aabnede sig i Midten; men Admiral Greigh rettede denne Feil, lod Arriergarden vende tilbage, og holdt med smaSeil forsigtig ned paa den Svenske Flaade, i det han søgte at holde tvers af for Chef=Skibet. Dets Forløber holdt derimod tvers ned til et Musketskud, hvorfore jeg Kl. 4 gav Signal til at begynde Action, som strax gik ud at hele Linien og det med saadan Heftighed, at Forløberen faaes efter en Time med forskudt Takkelage at blive buxeret paa den anden Bølv og bedækket af Russiske Skibe. Egen og Fiendens Røg gjorde det aldeles umueligt, at see Signaler eller nogen Deel af Linien. Smaa Divisioner af fiendtlige Skibe holdte sig paa Laaringen. af mit Skib og afløstes af andre, hvilke syntes at giøre det samme i Avantgarden; men da Røgen nogenlunde forsvandt, saaes endnu fiere fiendtlige Skibe med forskudte Ræersat bure res i Luart om Linien. Jmidlertid vedblev Finden at sammentrække megen Styrke paa Avantgarden, 8 UldmiralGreigh var just der, da Vinden stilledes af, og formedelst Røgen kom Flaaden endnu mere i den samme Strøm under Ef holmen, som formærkedes om Morgenen, saa at Skibene manglede tilstrækkelig Vind, og uagtet al mulig Maneuvre, samt udsatte Slupper til at burere kunde Skibenen bringes op i Vinden. Udi en saa eritisk Stilling, da Skibene og just Chef=Skibet bleve beskudte langskibs, ved hvilket Tilfælde Wasa med megen Standhaftighed bedækkede Chof=Skibet, sendte jeg Fændrik Ekholm for at underrette Avangarden, at Flaaden skulde vende paa den anden Bov, imedens at Strømmen tillod Skibene i Hast at komme op mod Vinden paa den Side. Trefningen begyndte da Kl. 8 om Aftenen med lige Jver og nye Fordeel for Deres Kongel. Majestæts Flaade, da Fienden derved blev nødt til at vende under vor Jld, for at understøtte sin Arriergarde og sine forskudte Skibe, som retirerede sig bag ud i Linien, men uagtet al samlet Styrke blev det kobberbeslagne Skib Wladislaff paa 74 Kanoner, med 783 Mands Besætning samt 32 og 42 pundiger paa underste Lav, gjort til Priis. Jlden endtes og dermed Kl. 10 om Aftenen. Af Frygt for Kalkbaaden og for at bedække var gjorte Prise, som drev agter ud, og for at tage Prinds Gustav tilbage, som syntes redningsløs og uden Flag, lod jeg Deres Kongel. Majestæts Flaade vende og formere sig med Bagbords=Halser. Men det Russiske Chefskib og den hele fiendtlige Flaade vendte for at bedække det. Om Natten saaes den fiendtlige Flaade at holde Luart og fra Champ de Bataille; Derimod havde Vi den hele Nat havt optendt Jld og gjort Signaler med Skud. Jmidlertid indløb Rapporter fra flere Skibe, at de manglede Ammunition og havde faaet adskillige Grundskud samt Master og Roer beskadigede, hvorfore jeg lod give Flaaden Ordre at reparere sig og fylde Krudt, og i Dagbrækninger at rangere sig, saa godt det skee kunde i Vindstillen, paa Styrbord Bidevinds=Linie. Den Russiske Flaade arbeidede derimod heele Natten sine beskadigede Skibe i Luart og holdt Vinden, saa at ingen videre Attaqve kunde skee fra Læ i den Dags Vindstille, hvorfore jeg besluttede at gaae til Ankers paa Helsingfors Rhed for at reparere og forskaffe Ammunition, saasom der paa de fleste vare sigtede Grundskud og meest paa Kanonerne. Af det erobrede Skib sees, at den Russiske Flaade har været 1/2 Deel stærkere bevæbnet end vores, med en for Middelhavet i en længere Tid bestemt kostbar Udrustning, og at Artilleriet er meget svært. Vi have mistet 2de Skibs-Chefer og en Capitain, og 5 Officerer ere blevne saarede. Fiendens mange forskudte Skibe, hvoraf et er efter fleres Vidnesbyrd sunket, og deres Rettrade fra den Svenske Flaades Kanonade viser den stærke og vel styrede Jld, som Deres Majestæts Flaade har anvendt imod Fienden. Alle Skibs=Chefer have og med udmærket Mod og Nidkiærhed, maneuvreret, holdt Linien sluttet og gaaet Fienden i Møde. som stolende paa sin Styrke, paa sine store Skibe imod vore smaa, og paa Fordelen af Vinden og Stedet, attaqverede. Denne Standhaftighed under langvarig og en af de heftigste Kanonader paa Søen, samt Besætningernes Fyrrighed og uforskrækte Mod under den heele Bataille, ophøiet ved Chefernes og Officerernes Exempel, fortiener al muelig Berømmelse. Chef=Skibet Gustaf den Tredie, til Ankers paa Helsing fors Rhed den 20de Julii 1788.