JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Det hedder fra Lyon den 10de Decbr. Vilde man troede Rygter, som Frygt og ofte ond Villie udbrede, saa havde vi om ganske kort Tid kunnet vente en ny Opstand. Dog skeer det vel neppe saaledes, thi de mobile Nationalgarder, fra Chalons, Brenoble og Valence ere vendte tilbage til deres Departementer, et Linieregiment er allerede opbrudt og et Andet skal følge efter, Prindsen og Marschallen have forladt Staden; en Deel Tropper forlægges paa Landet; kort, alle Forholdsregler tyde paa Fredens Vedligeholdelse. Jkkedestomindre vil Fabrikforretningerne endnu ikke ret gaae fremad ligesom Forholdet mellem Fabrikanterne og Arbeiderne stedse vorder piinligere. Hvor kan det ogsaa være anderledes, efterat saa meget Blod er udgydt? Man seer, hvorledes Pariserbladene dømme om Hertugen af Orleans Reise, og hvilke Spørgsmaale der ved denne Leilighed blive opkastede. Der er ingen Tvivl om, at Hertugen af Orleans Sendelse ikke har naaet sin Hensigt: Folkets Rolighed. Hertugen maatte i Chalons see ulovlige Optrin, og blev koldt modtagen i Lyon, hvor man for et Aar siden viste ham en saa udmærket Modtagelse. Et nær ved CroixRousse beliggende Kartheuser=Kloster var under Restaurationen Sæde for Krypto=Jesuiterne, og til nu en Missions Anstalt. Derfra kan en stor Deel af Saonens Bredde, beherskes, hvorfor man har bestemt denne Bygning til en Caserne, og fordreven derfra de nuværende geistlige Beboere. Et her udkommende Blad raaber Vee over denne Uddrivelse, og søger at opvække Uvillie, idet det foregiver, at man vil anlægge Forskandsninger der. Men rolige Borgere see derimod snarere i denne Besættelse et Sikkerhedsmiddel. J Toulon har man sat en Galeislaves røde Hue, paa den foran Raadhuset opstillede Buste af Kongen; i Marseille har den 4de Decbr. en ulykkelig Tvist imellem Carlisterne og den nuværende Regjerings Tilhængere ført til et Carlister=Kaffehuses aldeles Nedbrydelse. Man har heftet 20 a 30 Jndividuer, og ved Huusundersøgelse fundet Vaaben tilligemed en hvid Fane med guldbroderet Kors. Hyppigen forefalde Kjævlerier imellem Partierne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Holland. - Belgien. Det engelske Blad Times melder. Det hollandske Ultimatum med Hensyn til Tractaten er indtruffet, og blev, som vi høre, forelagt Conferentsen. Kongen af Nederlandennes Hoved=Indvending synes at være Retten til indre Communication paa Hollands Veie og Kanaler, som Tractaten indrømmer Belgien, og hvorom han paastaaer, at hverken havde Omstændighederne fordret dette, ei heller kunde nogensomhelst Folkerettens Grundsætning retfærdiggjøre saadan Fordring. Puffendorf, Grotius og andre Skribenter, anføres for at bevise, hvor uforenelig en saadan Ret er med en uafhængig Nations Tilværelse eller Sikkerhed. Ogsaa imod andre Dele af Tractaten gjøres Jndvendinger, f. Ex. imod Gebeetsdelingen, men især imod Gieldens Fordeling, imellem begge Lande, men disse ere af underordnet Art i Sammenligning med Spørgsmaalet om den indenlandske Communication. Hæves eller modificeres ikke dette, saa erklærer Holland det for umuligt, at kunne ratificere Tractaten.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Ægypten. Efterretninger fra Alexandrien af 23de Novbr. melde, at Vicekongens Søn, Jbrahim Pascha, med en veludrustet Armee af 25000 Mand er opbrudt til Syrien, for, som det hedder, paa Portens Vegne at qvæle det i Damascus, udbrudte Oprør, til hvilket Øiemed ogsaa en ægyptisk Flaade om faa Dage ville løbe ud. Men andre Breve derfra tvivle om, at et saadant Ærinde er blevet givet Vicekongen, og paastaae, at kun personlig Jnteresse er Drivefjæren til dette Foretagende. Som Grund anføre de et Rygte i Alexandrien, ifølge hvilket Vicekongen er bleven underrettet om det forseilede Øiemeed af den for faa Maaneder siden udløbne tyrkiske Flaade at lægge Besætningen i Stæderne Alexandrien, Rosette og Damata, og han derved er bleven overtydet om, hvorledes Porten uophørlig arbeider paa at styrte ham, og at kun Svaghed hidtil har hindret ham i at handle aabenlyst imod ham. Heraf udleder man Sandsynligheden for, at Vicekongen har ifinde at erobre Syrien, for fra denne Side at sikkre sig for ethvert fjendtligt Jndfald. J Hr. Pastor Foghs Fraværelse: Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Blandede Efterretninger. Efter en af Stifteren for det svenske Døvstumme-Jnstitut, P. A. Borg, udstædt Bekjendtgjørelse, kan Antallet af Døvstumme i Sverrig regnes i det mindste til 2500. Neppe er der nogensinde i et Land skeet et saa stort Militair=Avancement, som det Kongen af England resolverede i Juli d. A. Jfølge Allgem. Militairzeit, udnævntes paa denne Dag i London, 2 Feltmarskaller, 30 Generaler, 47 Generallieutenanter, 70 Generalmajorer, 122 Oberster, 90 Oberstlieutenanter og 180 Majorer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Et fransk Blad L Opinion fortæller, at et amerikansk Skib paa sin Reise til Bourdeax saae sig nødsaget til i Sydhavet at anløbe en af Menneskeædere beboet Ø. Besætningen havde en heftig Strid med de Vilde, i hvilken 13 bleve paa Pladsen. De øvrige naaede lykkelig igjen Skibet og medbragte 2 Fanger, hvilke man siden paa Reisen havde den største Vanskelighed med at holde Styr paa J Bourdeauxs Havn havde den ene af dem nylig fortæret en Toldbetjents levende Hund, og den anden kastede sig pludselig over Toldbetjenten, der, hvis ikke hurtig Hielp var kommen til, vilde være bleven expederet paa Stedet. Georgios Manromichaelis, den Ene af Capodistrias Mordere, blev den 24de October skudt paa Torvet i Nauplia. Han gik Døden imøde med uforfærdet Mod, og hans gamle Fader, Pitto Bey, der fra sit Fængsel var Vidne til denne blodige Scene, havde medgivet Sønnen sin Velsignelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Captainen paa den engelske Fregat Thetis, som total forliste ved Cap Frio med en Sum af 1 Million Piastre ombord foruden en Mængde andre kostbare Sager, er af den over ham nedsatte Krigsret bleven dømt til at miste eet Aars Anciennitet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
En kort sammentrængt, reen historisk Fremstilling af Begivenhederne 1794, der baade særskilt er aftrykt og tillige indrykket i den historiske Lommebog for 1832, under Overskrivt Polens Undergang, har i Preussen ikke funden Naade for Censurens Øine. Forfatteren til bemeldte Afhandling, Prof. v. Raumer, der selv er Medlem af Over Censur=Collegiet, har taget sin Afsked.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
J sidste Halvaar alene ere 196 Cholera-Skrifter udkomne i Tydskland, og ved det omhyggelige Studium af dem, siger die Dortzeitung, har man udbragt følgende Resultat: 1) Veed man ikke hvad Cholera egentlig er, 2) veed man ikke, enten den er smitsom eller ei, 3) ved man, at ikke et eneste sikkert Middel er udfundet imod Sygdommen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Kjøbenhavn. Den 13de Dennes tabte det Søsterlige VelgiørenhedsSelskabs Skole ved en høist uventet og pludselig Død sin Bestyrerinde Mad. Catharine Marie Kretschmer, 55 Aar gl. J 34 Aar havde denne Barndommens kjerlige og talentfulde Veilederinde, i Forening med sin efterlevende Mand, Hr. Organist Kretschmer, med udmærket Agtelse og levende Jver forestaaet sin hæderlige Post, der sikkert vanskelig tilfulde vil faae hendes Tab erstattet. Nogle Aar iforveien havde hun mistet sin eneste Datter, hvis efterladte Børn hun var bleven en anden Moder, og som en Saadan elskedes hun ogsaa af de flere hundrede unge Piger, der skyldte hende deres qvindelige Dannelse. - Denne almeenagtede Afdødes Svigersøn, Hr. C. F. Güntelberg, har helliget hendes Minde et smukt Digt i Dagen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Kvartalscoursen forbliver for næste Kvartal ligesom i indeværende 1 Rbd. 3 s. S. og T. for 1 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 16de Decbr. er ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Roeskilde J.S. H. Galskjøt beskikket til residerende Capellan i Kolding og Sognepræst for Alminde Menighed i Ribe Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Under Generalpostdirectionen. Den 4de Octbr. er dimitteret Captain-Lieutenant H. A. W. Lund udnævnt til Postmester i Callundborg fra 1ste Januar 1832. Den 6te Debember, Beltpostskipperne J. T. Dyrhauge og Dannebrogsmand S. Winckler, beskikkede til Beltpostførere.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Kjøbenhavns Torvepriser, den 23de December. Rug, Td. 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2radet Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. 12 s. Byg, bradet, Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ærter, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 7 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen - Rbd. 3 Mk. 12 s. a - Rbd. 4 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 23de December. Hamborg 2 M. - a vista 211. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 149 a 149 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 a 41 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 a 89 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 1/2 a 84 1/2 i Banco. Nationlb. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 i r. S. Ditto Ditto 107 a 1071 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 a 99 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 99 a 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. 59 a 60 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 63 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Hamborg, den 20de December. Bourdeaux 188 1/2. Petersborg 9. London 13 Mk. 6 s., k. S. 13 Mk. 7 1/2 s. Madrid 455/8. Cadix 45 1/8. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 35, 40, 2 M. 35, 60. Kjøbenhavn 210. Species 3 avance. Disconto 5 pCt. Randers. Laxefiskeriet er, som følge af Vinterens Beskaffenhed, denne Gang begyndt tidligt; men har alligevel hidindtil, ligesaa lidet som i de foregaaende Aar, været gunstigt. De faa Lax, som fanges, betales grønne med 3 Rbmk. pr. Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Blandede Efterretninger. Hs. Høivbbd. Hr. Oberst v. Lytzen, Cavallerie=Jnspecteur, er udnævnt til Commandant i Nyborg i afdøde Generalmajor v. Staffeldts Sted. Høivelbaarne Hr. Oberst v. Berger, afskediget, som har staaet ved Husar=Regimentet, er udnævnt til Cavallerie=Jnspecteur. Glückstadt og Rendsborg ere erklærede for usmittede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Cholera-Central-Commissionen i Rendsborg opløser sig i disse Dage. Georg Hugue v. Bertouch er bleven erklæret umyndig, og Rosenørn=Lehn til Ourebygaard udnævnt til hans Formynder. Auction vil blive afholdt i Slutningen af Januar over Bortforpagtningen af den paa Hovedlandeveien imellem Kjøge og Vordingborg ved Rønnede By beliggende Gjæstgiver=Kro og Skiftested, med tilliggende 2 Gaardes Jorder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Avlsgaarden Christinedahl (ved Aarhuus) er den 23de Decbr. bleven solgt af Proprietair Koch til Cancellieraad Mohr paa Aaboegaard for 15500 Rbd. rede Sølv. Skibet Charlotte, Capt. Wippel, hjemmehørende i Aarhuus, fra Hamborg bestemt til Buenos=Ayros, er kommet ind til Portsmouth med Tab af Mast og andet Havarie.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Til Christiania ere fra 2den til 7de Dennes ankomne fire Skibe fra Aalborg førte af Skipperne Cortzen, Bagge, Som en i det Hele veludført, særdeles heldig Jder har H. C. Andersens i disse Dage udkomne lille Samling: Vignetter til danske Digtere, Krav paa Publikums Opmærksomhed og Jnteresse. Af selve Vignetterne (65 i Tallet) ere de fleste træffende, mange digterisk skjønne og enkelte ægte epigrammatiske. Vi hidsætte følgende 4 som Prøve. J. Baggesen, (født den 15de Februar 1761. i 1826.) Hen af den nogne Kyst de Bølger trille, Forstaaer du Vandrer deres dybe Chor Der var en Tid Corsøer var meget lille, Men Baggesen blev født, og den blev stor. T. C. Bruun, født den 2den November 1750.) Hos Ordets Polyper Du ikke gaaer fri, Du brændes paa Troens Ex=Kalkbrænderi, Med Vid Du os sagde, at Pletter er Pletter - Du ligned i meget Voltaire - Din Fætter. I. Evald født den 18de November 1743. 1 1781.) Din Smerte var en Sky, i Stormen vild, Til Dug den blev ved Poessens Jld, En Dag, der kaldte Duft fra Blad og Straa, En Taare, hvori Himlens billed laae. L. Holberg. født 1681. 1 1751.) Hil Dig, Du Viddets danske Digter=Konning, Som Bien fik Du Braad, bag Braaden - Honning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Døde. Oberstl. Chr. v. Coldevin, 81 Aar; Fransk Sproglærer, L. Morville; Jfr. M. Heinlein, 30 Aar; Enken B. M., Haagensen, f. Hoffmann, 60 Aar; Johanne M. Valentin; Værtshuusholder N. Andersen, 64 Aar; Etatsraad I. C. Hedegaard, 70 Aar; Enkefru Chr. Cath. Komp, f. Kock, 59 Aar; alle i Kbhvn. Styrmand R. Nielsen fra Kbhvn., 28 Aar, faldt overbord i Nordsøen. J. M. Bjerregaard, f. Schauw, 49 Aar, til Udesundbye. W. Good fra Fredensborg, 20 Aar, døde paa St. Croix. Cand. pharm. C. F. Bock, 25 Aar, i Callundborg. Muurmester P. Crone, 66 1/2 Aar; Kbd. og eligeret Borger I. M. Krøyer, begge i Odense. - Chr. Jensen, 72 Aar i Flensborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Hals Skibsliste. Den 22de Decbr. indkom: N. Jversen af Løgstøer fra Kbh. med Salt og Stykgods. Den 23de afseilet. T. Nielsen af Aalborg til Norge med Korn og Fedevarer. Den 25de afseilet: A. W. Claudi af Lemvig til Norgemed Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Vinden. Den 22de, 23de og 21de Decbr., S.; den 25de, SSV., om Eftrid. S.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Bekjendtgjørelser. Uden nogen egentlig forudgaaende Sygdom, hjemkaldtes ved en stille og rolig Død, efter Forsynets Styrelse, min Svigermoder, Enkemadame sal. Wested, i sin Alders For dem, som fra Nytaar 1832 ønske at holde, Skanderborg Amtsaavis og Avertissementstidende, tjener det til Underretning, at den kan bestilles og modtages paa alle Kongl. Postcontoirer, saavel i Kongeriget, som i Hertugdømmerne. Horsens, den 28de Decbr. 1831. Redactionen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
At Skiftet efter afdøde Ungkarl Poul Larsen af Wraae i Torslev Sogn, Dronninglund Herred, vil blive foretaget til Slutning, her paa Contoiret, Onsdagen den 25de Januar førstkommende, Formiddag Klokken 11, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Sæbye, den 24de December 1831. Heiberg. Et Knæespænde, indfattet med uægte Stene, er tabt, Finderen erholder Værdien i Findeløn i Marenturisgade hos Bødkermester Kjersgaard i Stuen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Silkehatte, sælges fra 15 Mk. indtil 22 Mk. af Hattemager S. Meier. Slotsgade Nr. 522.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
En hvid Han-Hønsehund med brune Øren er for nogle Dage siden kommen til Undertegnede, og vil ikke gaae bort igjen. Eieren kan imod dette Avertissements Bekostning erholde samme. Aalborg, den 15de Decbr. 1831. Peder Dahl.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Gaarden Vester=Glindvad i Ørum Sogn, Hjørring Amt, er underhaanden at faae tilkjøbs. Den har 3 Tdr. Hartkorn, kan holde en Besætning af 4 a 5 Heste, 20 a 24 Fæhøvder og en Snees Faar. Der kan avles circa 50 Læs Hø, og god Tørvejord af begge Slags haves i Overflødighed. Bygningerne ere for faae Aar siden af Nyt opførte og indrettede til Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Liebhaberne ville behagelig henvende sig til Eieren paa Stedet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
En Jomfru ønsker sig anbragt som Lærerinde i et hos net Familiehuus; hun besidder Færdighed i det tydske Sprog, alle fine Haandarbeider og Skrædersyning, samt kan med Sikkerhed paatage sig de hende anbetroede Elevers Dannelse, som den der selv forhen er opdraget under en duelig Lærerindes Øine, forlanges det er hun villig at deeltage i Huusholdningen. De herpaa Reflecterende ville behagelig aflægge billet mk. 2, indeholdende fornøden Oplysning, paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Den Gaard i Vildsted Bye, som i flere Aar har været beboet af afdøde Hr. Major Ridder Westenholtz og i denne Vinter af Hr. Overkrigscommissair Herredsfoged Müller, kan til førstkommende Mai 1832 erholdes i Leie. Hartkornet dertil er 2 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 11 3/4 Alb. J Efteraaret er saaet 8 1/2 Tdr. Rug. Om Leien kan accorderes med undertegnede Eier. Ranum Præstegaard, den 12te December 1831. N. Winge.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Auctioner.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Forpagtning. Paa Grund af senere skeet Overbud har det Kongelige Rentekammer ved Resolution af 3die Dennes, forkastet samtlige ved Auctionen den 2den November sidst for Forpagtningen af Millestrup Hovedgaard og Mølle gjorte Bud, og befalet disse Eiendomme stillet til ny Forpagtnings=Auction. I Henhold hertil, bliver fornævnte Willestrup Hovedgaards Avling samt betydelige Vandmølle, beliggende tæt ved Gaarden, atter stillet til Auction til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar, regnet fra 1ste Mai Disse Eiendomme have været udførligen beskrevne ved Bekiendtgjørelserne om de foregaaende Forpagtnings=Auctioner, hvorfor dette forbigaaes her.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Efter Auctionsrettens Bestemmelse vil denne Forpagtnings=Auction blive afholdt her paa Hovedgaarden, Torsdagen den 2den Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og Conditionerne ere 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos undertegnede Godsforvalter. Willestrup pr. Hobroe, den 16de December 1831. Wegener.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Huset Nr. 489 paa Algaden, tilhørende Kjøbmand Søren Mørch's Enke, Anne Cathrine Jacobsen og forhen afdøde Mands fælleds Bo, opraabes til Bortsalg ved 3de Auctioner, der saaledes afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 3die Januar 1832, 2den -- 10de 3die - 17de hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Stedet selv, efter Conditionerne, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, Aalborg, den 14de Decbr. 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Det Gartner Jacob Bruusgaards Stervboe tilhørende Huus, Nr. 566 Lit. A. i Kattevad, stilles til Bortsalg ved 3de Auctioner der saaledes afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 3die Januar 1832. 2den - - 10de 3die - Onsdagen 18de hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Stervbostedet, efter Conditionerne, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir. Aalborg, den 14de December 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-28
Torsdagen den 12te Januar næstkommende, Formiddag Kl. 11 Slet, lader Undertegnede, ved offentlig Auction, om nogenlunde antageligt Bud kan erholdes, bortsælge: 1) Huset Nr. 182, som nu beboes af Jens Andersen og Niels Brode, beliggende i Tranegaden, indrettet til Beboelse for 2de Familier, og bestaaer af 6 Fag Bindingsværk og murede Vægge og deels teglhængt, med vedliggende Hauge. 2) Et Par røde stærke og gode Vognheste, den ene 8 og den anden 10 Aar gammel. 3) En Skibe=Pram, som seiler godt og kan føre 80 Tdr. Korn. 4) En Kreil=Kog, som kan føre 500 Ol Sild. 5) En saakaldet Halv=Kog, som kan føre 300 Ot Sild. 6) Et saakaldet Ned=Skib eller Kaag. 7) En norsk Egen, m. m. Nibe, den 20de Decbr. 1831. Peder Kold.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Holland. - Belgien. Fra Amsterdam skrives den 17de Dennes, Jgaar vildeman her paa overordentlig Vei have erholdt Efterretning om, at Keiseren at Rusland har erklæret, ikke at ville ratificere den belgiske Tractat, ligesom han ogsaa ventede, at ingen af Magterne med væbnet Haand videre vilde blande sig i Stridighederne imellem Holland og Belgien. Jdag hedder det, at denne Efterretning er bleven bekræftet, og imorges indtruffen i Haag. Saaledes lyde Efterretningerne paa Børsen, og tillige, at Keiserens Erklæring skal bestaae i tre Puncter: 1) at han ikke vil ratificere Conferentsens Fordrag; 2) ikke anerkjende Leopold som Belgiens Konge, førend saadant er skeet af Kongen af Nederlandene, og 3 ikke taale, at andre Magter med væbnet Haand træde imellem Holland og Belgien. - Sammestedsfra hedder det den 20de. Man skriver fra Berlin den 14de Dennes: Min Stafette fra forgaars, hvis Jndhold var ligesaa overraskende som vigtig, vil De have modtaget; jeg er nu yderst spændt paa, hvad den preussiske Regjering vil gjøre. Man troer, den vil gjøre fælleds Sag med Rusland; dog er det ikke vist. Saasnart det maatte skee, vil jeg som snarest lade Efterretning derom komme til Dem. Man forsikkrer mig, at Keiseren af Rusland allerede forhen paa det Stærkeste, havde erklæret sig imod den 24de Artikel, dog førend hans Svar ankom til London, var Protocollen allerede bleven undertegnet af hans Befuldmægtigede. -
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Blandede Efterretninger. Fra Paris skrives den 15de Debr., at de polske Generaler Romarino, Langermann og Senayde vare den 14de indtrufne der. J Strasburg var, uagtet Øvrighedens Forbud, bleven dem beviist udmærket Ære. De havde allerede een Dag tidligere villet afreist, da den der befalende General Brayer foreviste dem en befaling, der forbød dem at begive sig til Hovedstaden. Romarino erklærede, at han ikke var Krigsfange, han var en Franskmand, og protesterede imod enhver Vilkaarlighed. General Brayer overrakte ham derpaa en Marschhroute, som foreskrev ham Omveie over Punkter, der afvege fra den sædvanlige Vei. Han sønderrev den, og kastede den for Generalens Fødder. Ved sin Afreise viste Vagten ham militair Ære, efter Forlydende skal den commanderende Underofficeer drages til Ansvar derfor. Lignende Æresbeviisninger bleve ham i Zabern og Naney til Deel; dog siges han ved sin Ankomst hertil, at have frabedet sig alt saadant.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Fra den gallitiske Grændse fortælles, at Oberst Kobebue har for kort siden besøgt de polske Tropper, som ifølge deres Fædrenelands Uheld havde trukket sig tilbage til det østerrigske Gebeet. Oberstens Ærinde var, at skildre Soldaterne og Underofficererne af dette Corps de Fordele, som deres Souverains Mildhed ved Tilbagevendelse til deres Land lover dem; alle Officererne ere ved et Keiserligt Decret forviste.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-29
Dette ganske uventede Besøg lod ingen Tid til at forberede, Troppernes Gemytter; dog var den Modtagelse, som blev den russiske Oberst til Deel i de forskjellige Cantonneringer, næsten den samme. Samtlige Soldater og Underofficerer, erklærede eenstemmigen at ville deele deres Officerers Skjæbne. De have erklæret, at de nu engang havde givet sig under Keiseren af Østerrigs Beskyttelse, og da denne var bleven den garanteret, saa havde de besluttet at oppebie Følgen og vilde kun, tvungne ved en overlegen Magt, vende tilbage under en Regjering, som de ikke havde Tillid til. Courerer ere øieblikkeligen afreiste med denne Efterretning til Vien og Petersborg. Men hvilke Følger end denne Beslutning kan have for Nationens Sag i Almindelighed, eller for de enkelte til Østerrig flygtede Polakkers Skjæbne, saa maa man dog forhauses over den almindelige, hos alle Polakker herskende urokkelige Følelse for Nationaluafhængighed, en Følelse, som opmuntrer selv de gemenne Soldater til at foretrække et frivilligt Exil for de af Seierherren tilbudne Fordeele.