JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1790-03-15
J alle disse Krige var det om Lande, og Fæstninger og Overherredømme at giøre. Men et par andre Fyrster førde Krig, om en Koe. Oma paa Otabelte, der som bekiendt var en Tidlang i Engeland, døde paa en Øe, og efterlod sig en Europæisk Koe. Monarchen paa den Øe, paa hvilken Omaivar død, vilde arve Koen, men Monarchen paa den Øe, paa hvilken Omai var fød, vilde og arve Koen, fordi Omai var hans fødte Undersaat. Og saa førde begge Prindserne en haard Krig. Maaskee vandt den, der erobrede Korn, meere, end - andre Fyrster, som have ført Krig, efter Fradrag af alle Omkostninger, i Penge, og Korn, og andet Gods, og Vaaben og Mennesker. Paa mange Steder, hvor Rolighed endnu hidtil havde hersket, ulmede Jlden under Asken i forrige Aar, og det hører med til det 1789 Aars Historie, at, under sammes Løb, bleve de store Begivenheder og de vigtige Tildragelser, forberedte, som i Aaret 1790 skulde sætte Europa i danske nye politiske Situationer, og opvække nye Krige. Der maatte skee mange Under paa eengang, om forrige Aars Krigstilberedelser skulde i det ny nærværende, forandre sig til Fredsomstændigheder, om ikke nye Magter skulde lade sig see paa Krigs-Skuepladsen. Ved forrige Aars Udgang var den almindelige Forberedelse til Krig kun sandsynlig.
Viborger Samler, 1790-03-15
Europa har i det afvigte Aar igien vundet den velgiørende, den gode Konge, som det i Begyndelsen af Aaret holdt for tabt for sig. Georg III kom sig saa fuldkommen af sin Sygdom, at han igien antog Regierings=Roeret til sine Undersaatters enthusiastiske Glæde, og til alle de Menneskers glade Deeltagelse, som kiendte ham, i alle Verdens Deele. Han nød siden sine taknemmelige Undersaatters forøgede Højagtelse. Tydskland. har i forrige Aar ved Dødsfald tabt 4 regierende Fyrster, Fyrsterne af Hildesheim og Paderborn, af Hohenlohe-Langen burg, af Cöthen, af Schwarzenberg. Det deelede sin Smerte med alle Christelige Lande, da den Første af den christelige Menneskehed, Keiser Joseph den II blev angrebet af en saa haard Sygdom, at man hvert Øjeblik ventede hans Død. Denne store Monarch, som Efterverdenen først vil ret lære at kiende og skattere, blev igien bedre, men faldt ved Aarets Ende paa ny i en Sygdom, som, desværre truer, at berøve os ham i det ny Aar! – ") Og den vantroende Menneskehed, som i Tal er over Syv Gange stærkere, end den troende, mistede i forrige Aar sit Overhoved i Constantinopel, Selim den Tredie, en ung 29 Aars Prinds besteeg Mahomeds Throne, og hans første Regierings Aar var et meget ulykkeligt i Krigen med de Christne. Et udbredt og næsten almindeligt Onde i det forrige Aar var Brødmangelen og de dyre Kornpriser, uden at der dog havde været nogen Misvext. J Frankerig, Spanien, Por*) Dette Dødsfald er den 20de Februar, paafulgt, som i Samleren Nr. 10 er anmeldt. tugal, Jtalien, især i Kirkestaten, i Brabant, i Limburg, ved Rhin, i mange Lande i Tydskland herskede Brødmangel, og foraarsagede paa flere Stæder Uroeligheder og Oprør. Denne Mangel var mangfoldig udkonstlet, eller blev modtvillig forøget, for at opbringe Folket, for at formeere de oprøriske Uroeligheder, som i Almindelighed saa meget udmærkede det forrige Aar. Midt under disse Uroeligheder og mangfoldige Ulykker bleve til Menneskehedens Lykke mange nye Love givne, meget Got stiftet. Selv National-Forsamlingen har, midt under mange overilende, mange aldeles upassende, mange for det Hele ikke gode, Love og Jndretninger, ogsaa gjort mange nyttige, mange fortreffelige Forordninger, hvilke skulle vedblive, naar meget af, hvad National Forsamlingen har gjort og besluttet, ikke vil vedblive. J de Østerrigske Stater, i de Preussiske, i Jtalien, i Sverrig, Dannemark, Spanien og andre Lande har Retfærdigheden og Lovgivningen forbedret en Mængde Ting for Staternes Vel, til hvis Anmeldelse her ikke er Rum.
Viborger Samler, 1790-03-15
J den Europæiske Commerce har Engeland endnu immer vundet større Fordele, og nyttet de uroelige Omstændigheder i andre Lande. Aldrig har vel endnu et Land saa meget draget Handelens Rigdomme til sig, svinget sig saa høit i Skibsfart og Commerce, som Engeland paa nærværende Tid. J de fleste andre Lande har Handelen meer eller mindre formindsket sig, imedens den tiltog i Brittannien, og Jndvaanerne i denne Stat bleve rigere, og de i andre fattigere. Hvilken en Forskiel imellem 10 Aar! J Aaret 1779 anvendte Kongen af Frankerig 150 Millioner paa Floder og Krigshære, for at giøre America fri, og Engeland fattig.
Viborger Samler, 1790-03-15
J Aaret 1789 sendte han sit Sølvtøi til Myndten, for deraf at lade myndte Penge, i Pengetrang. Og Engeland var i høieste Rigdomme paa Penge. - Saa forandrer Skiæbnen sig! Aaret 1789 har ei aleene, paa forhen anførte Maade, stiftet en ny Epoche i Menneskeslægten, men ogsaa en ny Epoche i det hele Europæiske Statsystem. Den hidtil værende Europæiske politiske Ligevægt er forbi. Frankerig, som ellers havde Jndflydelse paa alle Lande, som dirigerede Krig og Fred, og næsten alle Statsforhold i Europa, har tabt denne Vægt tilligemed sin Magt. Dets Magt. som Eet, eller To Mennesker ledte og befæstede med al politisk Kraft, – er fordeelt imellem 1200 Mennesker, og saa svag, som 1200 Forskielligheder i Gemytterne nødvendig maa giøre endog den største Magt. – Dog Frankerig har endnu slet intet heelt System: - men saa længe har det ingen afgiørende Vægt i Europas Balance. Og de andre Magter ere just nu i Færd med, at giøre en ny Ballance.
Viborger Samler, 1790-03-15
(Jndsendt.)
Viborger Samler, 1790-03-15
Hypocondriske Luner. J den Wiborger Samler No. 9 Pag. 109. 1ste Linie staaer anført: Er Landets sande Styrke. Dersom den ubenævnte Autors Emne havde handlet om Folke Mængden eller Krigsmagten, havde Udtrykket været rigtig, i dets Sted, troer jeg det mere passende: Er en Hovedkilde til Landets sande Velstand. Strax efter tilraades kogt Foder under Sygdommen, hvor umueligt vilde det blive, især paa Herregaardene; thi om endog heele Nørre Jyllands Brændeviins Redskaber kunde udhamres til en eeneste Kiedel, vilde Rummet ei indeholde Størrelse nok, hvoraf et saa betydelig Antal af Kreaturer med varmt Foder kunde rygtes. Denne Forvandling af vores Brændeviins Tøier, vilde giøre Angivelserne sieldnere og meget hemme Lovenes Overtrædelser i saa Fald, men Drikkeheltene vilde alligevel finde Raad imod Uraad. Tilgive mig denne liden Afvigelse; Fylderie og Drukkenskab ere ligesaa almindelige Sygdomme iblant Menneskene, som Tungekræften iblant Kreaturene, Raad imod hiine vilde overgaae Lægens Kræfter: Et Emne jeg troer, fortiener ethvert Menneskes Opmærksomhed, Nu til Sagen. At Autor ei vil anprise de Midler imod Tungekræften, som findes anført § 93. Pag 140. udi en Afhandling udkommet 1789, sætter mig i stor Mistanke om, at de sympathetiske Curer ei medfører den Birksomhed, de anprises for, thi ellers burde jo et Omslag, et Pulver, en Extract af disse Jngredienzer, her med mere Nytte kunde bruges end forhen. Med Tristram Schandy hilseer jeg vores Forfatter i Forbigaaende, og beder ham sidde fast i Saddelen paa hans Stecken Pferdt, at ikke de nyeste Kiøbenhavnske Efterretninger og Lærde=Sager skulle giøre Ham til Græsrytter. O J Alnoksomheders Raad, dræbe ikke i Fleng, nu J ere løsladte fra Eders Fødestavn. J kunde ellers forvolde en ubodelig Skade paa Indbyggernes Liv, Helbred, og sande Velstand, naar det grebne Middel ei er passende nok paa Sygdommen, eller bruges i Utide, thi da bliver Uvisheden ligesaa stor, som naar man spiller i Lotteriet, hvor Nitterne langt overgaaer Gevinsterne. Dersom Lykkens runde og milde Haand, havde tildeelt mig Kreaturer, vilde jeg upaatvivligen, benytte mig af de Midler, som den Kongelige anordnede Commission i den Anledning om Qvægsygen eller Tungekræften haver opgivet, eller herefter opgiver, som prøvede imod denne Lande-Plage. - Fik du Pæren, charias.
Viborger Samler, 1790-03-15
Paa Nibe Byes Oberformynderes Ansøgning i Anledning af en Rentekammerets Decision pro 1788 om 5, at det med de adskillige i Arv udlagde Klæder og Vahre, maae fremdeles have sit Forblivende, som hidindtil, saa at de Umyndige 3 Under Værgernes og Oberformyndernes Tilsyn giøre Anvendelse af hvad dem er tillagt, naar de det behøve, og Klæderne forblive under Værgernes Tilsyn, Forvaring og Ansvar Har det Kongel. Danske Cancellie ved Skrivelse til C. T. Hr. Stiftamtmanden i Viborg, i Anledning af hans foregaaende Erklæring, resolveret under 6te Martii sidstleden: "At, da Reskriptet af 25 Julii 1788 §. 2. har en analog Bestemmelse med det Omsøgte, og det synes billigt, at man overlader Værger og andre Vedkommende selv at skiønne, om de Umyndige ere best tiente med, at Løsøre Vahre, og Klæder udlægges dem til Brug, eller ved offentlig Auction bortsælges, saa kan dette saaledes for Fremtiden tillades, dog at i slige Tilfælde saadanne Løsøre, Vahre og Klæder forud lovligen vurderes, paa det at der ikke skal gives Leilighed, til at forringe den Umyndiges Fordeel, som det er Hensigten at befordre.
Viborger Samler, 1790-03-15
(Af de Aalborgske Jydske Efterretninger No. 8. d. A.)
Viborger Samler, 1790-03-15
Fra det Kongelige Rentekammer er følgende bekiendtgjort: 1 Anledning af en Os fra det Kongl. Danske Cancellie tilstillet Forespørsel fra Hr. Provst Schierup, om de med Overformynderie Regnskaberne følgende Døbe=Attesters Form og Udstædelse m.v., hvorover Deres Høiærværdighed haver udbedet Resolution, mældes tienstligst, at da Hensigten af de Døbe=Attesters Jndsendelse med Regnskaberne er at oplyse, at ikke myndige Personers tilhørende, Overformynderierne uvedkommende Kapitaler skulle henstaae til Ansvar for samme, saa antages ved Revisionen Døbe=Attester udstædte paa slet Papiir, og i forefaldende Tilfælde under eet for fleere; Og i Henseende til den omspurgte Betaling for disses Udstædelse, da formoder man, at de Herrer Sognepræster ikke derom ville giøre nogen Paastand, men meget mere i Almindelighed velvilligen bidrage til en Foranstaling, der sigter til almindelig Sikkerhed og Bedste, Under Dato Christiansborg Slot den 12te Februarii d. A. ere udkomne 2de Forordninger; den første angaaende Skifteforvaltningens bedre Jndretning i Danmark; den anden om hvorledes der skal forholdes med Synsmænds Udnævnelse, naar der ikke i den Jurisdiction, hvor Tingen eller Eiendommen er beliggende og Hovedsagen føres, findes det fornødne Antal af kyndige Mænd, til at bedømme det, som er Gienstand for Granskningen.
Viborger Samler, 1790-03-15
Under 19de Februarii er fra samme Sted udkommet en Forordning, som befaler, at Landsoldaterne i Danmark herefter, naar den sidste Skoe Termin er udløbet, selv bør forskaffe sig Munderings=Skoe, og medbringe samme ved Regiments=Samlingerne, hvorimod de derfor skulle nyde aarlig godtgjort 29 1/2 Skilling.
Viborger Samler, 1790-03-15
J Hr. Jversens Fynske Aviser No. 17 d. A. læser man en Bekiendtgiørelse fra (S. T.) Hr. Stiftamtmand Kammerherre v. Buchwald, som er Høisamme meddeelt af den i Anledning af Qvægsyge anordnede Kongel. Commission, angaaende den grasserende Qvægsyge, Tungekræft, af følgende Jndhold: At man imod bemeldte Sygdom, i Mangel af de forhen bekiendtgjorte Lægemidler, ogsaa kunde bruge brændt Allun; saaledes, at naar Saaret paa den foreskrevne Maade er skrabet, det afvaskes og gnies med Salt, og herefter bestrøes med Pulver af brændt Allun, hvorefter Tungen daglig gnies med Salt, indtil Saaret lægges.
Viborger Samler, 1790-03-15
Vacancer: Det residerende Capellanie til St. Laurentii Menighed paa Vesterlandsføhr, hvor Tienesten forrettes paa Tydsk, 150 Rdlr.; Sognekaldet til Nordrehoug i Aggerhuus Sift, 600 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-03-15
J Følge ovenstaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved 3de Gange med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have noget hos mig at fordre enten paa Provstiets Vegne eller af andre Aarsager, at de inden bemeldte Tids Forløb anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, enten for mig selv i Møgeltønder pr. Hadersleb & Tønder, eller for den nu værende Provst i Hatting Herred Hr. Peder Schandorff, Sognepræst for Tyrsted og Uth i Tyrsted Præstegaard ved Horsens, da enhver skal vederfares Ret efter Loven; men de som imidlertid ikke melder sig, have siden ingen Fordring for det hidtil passerede, enten hos mig eller min Eftermand i Provste-Embedet. Hatting Præstegaard den 9de Januarii 1790. Niels Elkier. afgangne Madame Halds Præste Enkens forhen paaboende EiendomsHuus i Ørsted ved Randers, bliver den 7de April førstkommende ved Auction der bortsolgt, det er indrettet til Beboelse for en honet Familie, og kan tiltrædes til 1ste Maji dette Aar; Huuset bestaaer af 11 Fag Stuehuus, Fag Kiøkken og Brygger=Huus, og 9 Fag Lade- og Udhuus, alt vel vedligeholdt. Ved Huset er en liden Haugeplads, og desuden kan følge dermed 2 Fkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn paa Ørsted Mark. Samme Dag bortsælges tillige udi Sterbboehuset den Afdødes Efterladenskaber, som bestaaer, foruden endeel Sølv, af fornøden Huusgeraad. Og Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag.
Viborger Samler, 1790-03-15
Udi Neder Katballe, Lysgaard Sogn og Lysgaard Herred, L paa Kiersholms Gods, er Jndsidderen Sadelmager Christian Johansen ved Døden afgangen, og hans Efterladenskaber derpaa lovbefalet Tid taget under Registering og Vurdering til paa følgende Skifte og Deeling imellem Enken Karen Pallesdotter og benævnte Afdødes efterladte Arvinger, hvilke sidste ere blevne anmeldte at være: 1. en Broder Henrik Johansen, som er gift og boer i Grauballe. 2. En dito Laurs Johansen ligeledes gift og boer i Grønhøi paa Alhede, og 3.
Viborger Samler, 1790-03-15
en Søster Margrethe Johansdatter har boer i Bastruphuus, men er ved Døden afgangen, og efterladt sig en Datter navnlig Anna Kierstine Nielsdotter, som er gift med Jens Sørensen i Liusgaard. Foruden disse myndige Arvinger, skal den Afdøde endnu have havt 2de Søstre navnlig Fikke Johansdotter, begge været gifte, den første i Grauballe, den sidste i Winderslev, og der ved Døden være afgaaet, men efterladt sig Børn, hvis Navne, Alder og Opholdsteder vides ikke, uden at Rygtet har sagt, disse for største Deelen skal opholde sig i Winderslev Sogn og Hitz Herred, samt en af dem ved Navn Johan Thomasen boer i Grauballe, og en anden Johan Pedersen at opholde sig i Mausing. Og da Enken har declareret, at hun ikke om dem kunde give Skifte=Retten nogen fuldkommen Oplysning. Saa indkaldes herved 3de Gange i den Viborger Samler, saavelsom og de førstbenævnte (der endnu ei har mødt), at møde, de Myndige enten selv, eller ved Fuldmægtiger, og de Umyndige med Værger udi Stervboestædet i Neder Katballe, 6 Ugers Dagen fra undertegnede Dato, som bliver den 23 Apr. førstkommende, for at observere hvad de agter nødvendig. Debi= og Creditorer indkaldes og til bemte. Tid. Anden Jndkaldelse formaaer dette ubetydelige og fattige Sterbboe ikke, da sammes hele Jndtægt der bestaaer i alt af 32 Rdlr. 2 Mrk. 9 s. neppe vil blive tilstrækkelig til Gieldens Betaling. Kiersholm den 12 Martii 1790. Paa (S. T.) Skifteforvalterens Vegne, O. F. Claudi, Fuldmægtig.
Viborger Samler, 1790-03-15
Ved det efter forhen værende Proprietair Hr. Just Michael Wodschou, som paa Silcheborg Hovedgaard i Silcheborg Amt Aarhuus Stift ved Døden er afgangen, foretagne Skifte og passerede Registerings og Vurderings Forretning, er Stervboets Tilstand befunden saa ringe, at næsten intet af de allerede anmeldte og beviisliggjorte prioriterede Fordringer kan blive betalt, og følgelig ei heller formaae at bekoste noget ordentlig Proclama efter Loven; Thi er det at alle bemeldte Sterbboes Credi- og Debitorer hermed 3de Gange efter hinanden i den Kiøbenhavnske Berlingske Avis og Viborger Samler, indkaldes til at møde eller møde lade ved Skiftets videre Foretagelse paa Silcheborg Hovedgaard, den 30te Martii førstkommende, som ansees 6 Ugers Dagen og 12 Ugers Dagen den næstpaafølgende 7de Maji, de første for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de til Sterbboen maatte være bortskyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven i Betragtning af Stervboets forefindende Omstændigheder. Randers den 16de Febr. 1790. D. v. Pentz. Paa Grund af Deres Kongelig Majestæts allernaadigste Bevilgning af 5te d. M., som behørig er læst og bekiendtgjort for Raadstue- og Byetings=Retterne i Viborg, bliver af os som allernaadigst anordnede Skifte-Commissarier i Sterbboen, ved dette Proclama, som bekiendtgiøres udi de K. 148 R. Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur og den Viborger Samler, sub poena præclusi & perpetui silentii i indkaldede alle de, som formeene sig noget at have at fordre efter her i Byen afgangne Frue Clausen eller hendes nogle Aar forhen afdøde Mand Ober=Krigs-Commissair, Clausen, at anmelde og beviisliggiøre saadanne deres havende Fordringer for og inden lovbefalet Tid, da enhver skal skee den Ret, dennem lovlig tilkommer. Viborg den 22 Februarii 1790. Marcussen, Tørsleff, Landstings-Skriver.
Viborger Samler, 1790-03-15
Ober-Rets Advocat. ge som have noget at anmelde og fordre i afgangne Frue Ober-Krigs-Commissairinde Clausens Boe, vilde dermed behage at fremkomme for Skifte-Commissionen, som holdes i Hr. Cancellieraad Landsdommer Gierulffs Gaard i Viborg Onsdagen den 7de Aprilis førstkommende Kl. 2 Slet Eftermiddag. Viborg den 6 Martii 1790. Marcussen. Tørsleff. a Organist Klok i Holstebroe ved Døden er afgangen, saa er hans Boe af mig som Skifteforvalter taget under lovlig Behandling, og som Boets Tilstand er ringe, og ei formaaer at udstæde ordentlig Proclama, saa indkaldes herved bemeldte Stervboes Credi= og Debitorer at møde paa Holstebroe Raadstue den 26de Maji førstkommende Klokken 10 slet Formiddag hvor Skiftet atter foretages. Holstebroe den 15de Febr. 1790. Jacobi.
Viborger Samler, 1790-03-15
aa Staarupgaards Gods i Dommerbye Sogn og Bye under Halds Amt, er Boels Fæster Jeppe Jensen Skræders Hustrue Maren Christensdotter uden Livsarvinger ved Døden afgangen; ved Boens Aabning 30 Dagen den 12 hujus mødte ei nogen af den Afdødes Arvinger, hvilke skal være en afdød Broder Anders Christensen i Hald, hans Børn og Børne=Børn og deraf 2de, som conditionerer paa Wolstrup og Wiffertzholm, samt en ligeledes bortdød Søster Giertrud Christensdatter, der har været gift med en Skoleholder i Hørbye ved Hobroe, der og skal have efterladt sig Børn, men videre Underretning Arvingerne angaaende, har man ikke hidtil kundet bringe i Erfaring. Thi indkaldes disse Arvinger herved 3 Gange i den Wiborger Samler, at møde til Skifte Samling 12te Ugers Dagen den 7de Maji, da dette fattige Boe ei formaaer anden Jndkaldelse at bekoste. Staarupgaard den 14 Febr. 1790. C. Kondrup.
Viborger Samler, 1790-03-15
Vandagen den 12 April og følgende Dage, bliver der paa Ml det Grevelige Scheelske Stamhuus Estrup, holdet offentlig Auction over den der afdøde Forpagter Thorn Thornsohns betydelige og gode Ind- og Udboe, bestaaende af Pretiosa, Guld- og Sølv-Medallier og Myndter, circa 2000 Lod moderne forarbeidet Sølv, desforuden endeel Kobber, Tin, Messing, Jernfang, fortrinlig godt Linnet og Sengeklæder, alle Slags Meubler, Heste, Køer, Faar og Sviin, Kareter, Chaiser, Jagt- og Postvogne, alle Slags Kiøre og Ridetøi, med meget mere, som ikke her kan opregnes, men best erfares af de trykte Cataloger, som til Eftersyn bekommes hos Dhrr. Postmestere i Aalborg, Randers, Aarhuus, Horsens, Weile, og Fridericia, paa Bogtrykkeriet i Viborg, samt hos underskrevne Skifte-Commissarier i Sterbboen. De respective Lysthavende ville behage at tage Møde fornævnte Dags Formiddag Kl. 10 i Forpagter, Værelserne paa Estrup pr. Randers. Jons. Juul.
Viborger Samler, 1790-03-15
Den Gaard i St. Mathias Gade, som S. T. Hr. Kammerjunker von Kardorff iboer, saa og den Gaard i St. Mogens Gade, som salig Frue Clausen beboede, ere begge til Kiøbs eller Leie at bekomme, og kan tiltrædes næstkommende Paaske, hvorom behagelig maatte accorderes med Ejeren, Cancellieraad Gierulff.
Viborger Samler, 1790-03-15
Underskrevne er til Sinds, Underhaanden at bortsælge sin iboende Gaard, der kan tiltrædes til Paaske, paa billige Vilkaar; Lysthavende ville behage at handle derom med Christine Thyeboe. a Reserven Knud Christensen Smollerup 19 Aar gl. 58 Tom. høi, fød paa Lundgaards Gods, hvor han stedse har tjent indtil sidste Michels-Dag, da han kom udi Tieneste hos sin Morbroder Christen Nørgaard, udi Wridsted Sogn og Bye, uden nogens Forevidende eller Tilladelse har nogen Tid siden absenteret sig, og siden ei efter alle muelige Bestræbelser har været at opspørge; saa vorder han herved efterlyst og tilholdt, sig i Lægdets DiS. 150 s. strict med forderligst at indfinde, ligesom og de, der maatte tage ham i Tieneste, erindres at iagttage, hvad den herom udgangne Kongl. Anordning allernaadigst byder.
Viborger Samler, 1790-03-15
Formedelst Boepæls Forandring bliver Fredagen den 9de April næstkommende Kl. 10 Formiddag, paa Hovedgaard ved Horsens bortsolgt ved Auction: 1). Et Stykke Eiendoms Jord Kiørup Mark kaldet, af Hartkorn 2 Tdr. Jndhold Ager omtrent 31 Tdr. Eng 12 Tdr. Gierdselhugst og skiøn Opvext af Eeg og Bøg 2 Tdr., alt i 14000 Qvadr. Alen, med Steen og Jord Dige indhegnet heel omkring. Med samme følger en betydelig Deel Giødning og Foeder, samt den lagte Rugsæd. 2). Et næst tilstødende Stkr. Skov, Sneehovedet, af Jndhold omtrent 23 Tdr. Land, med ranke og skiære Bøge, til 25 a 29 Alens Længde tæt begroet. 3). Ni Skovskifter, hvert af 1100 til 1200 Alens Længde, 46 a 50 Alens Brede, med svære Bøge og en Deel Gavn-Eege begroet. Hvert Skifte selges for sig. 4). Et Boelsted til Kiørup Markdige indgrændsende, af Hartkorn 5 Skpr., svarer Landgilde 5 Rdlr. giør Gangdage 12.5) Et dito næst ved, af Hartkorn 5 Skpr., Landgilde 5 Rdlr., Gangdage 12.6). Et dito næst dette, af Hartkorn 5 Skppr., Landgilde 5 Rdlr., Gangdage 12.7). Et Huus i Vedslet med Toft og Kaalhave, svarer Landgilde 1 Rdlr. 4 Mrk., Gangdage 4.8). Et Huus ved Gangsted Kirke. Endelig: 9). 17 Fag Lade Bygning af svært Eege Tømmer udvendig, lige svært norsk Fyr=Tømmer indvendig, Teglsteens Muur og godt Tag, samt et stærkt og kostbart Jern=Fløi, alt for faa Aar siden med stor Bekostning og af meer end sædvanlig Bonitet, Vidde og Størrelse, opbygget. Ovenstaaende kan og, naar det betid, nok til AuctionsAflysning forlanges, underhaanden faaes til Kiøbs hos Eieren paa Hovedgaard.
Viborger Samler, 1790-03-15
En Person, som har lært noget af Gartner T. M. Professionen, kan Hr. Kiøbmand Rasch i Viborg anvise en Condition paa Landet til anstundende Paaske.
Viborger Samler, 1790-03-15
En ung Person, af skikkelig Opførsel, som har juridisk Exammen, er øvet i Jordegods Behandling, og kan forevise paalidelige Skudsmaale, søger Tieneste hos et Herskab eller Proprietair, som Forvalter eller Ridefoged. Fuldkommen Efterretning om samme Person, gives af Cancellieraad og Amtsforvalter Holm i Schanderborg, eller Kammerraad Søltoft til Tyrrestrup; til hvem Vedkommende, som forlanger hans Tieneste, behagelig vil henvende sig.
Viborger Samler, 1790-03-15
vor en nye og stærk Wiener Caleche, beqvem for en reisende Familie, kan bekommes til Kiøbs, anviser Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1790-03-15
Rømnings Efterlysning. Sidste 10de Februarii er af Tieneste hos Jacob Pedersen, i Tolstrup Bye paa Hessel Gods i Caløe Amt, rømt og undvigt een af det Reserva Mandskab, som sorterer under Hessel Gods, navnlig Anders Andersen Arildsen Aalsøe, 27 Aar gammel, 60 1/2 Tomme høi, rød og glat af Ansigt, lyseguult kort kryllet Haar, breed af Skuldre, Lemmer og Been, iklæd Bonde Klæder ved Undvigelsen. Han bliver herved i Følge den allernaadigste Forordning af 20de Junii 1788 dens 9de Artikuls Bydende, som en Rømning efterlyst med ærbødig Begiering til alle og enhver, som ham maatte antræffe og forekomme (men i Særdeleshed Dhrr. Sognepræster paa Landet, om han i een eller anden af deres Sogner skulle opholde sig), ham strax at lade anholde og paagribe samt derom at tilmelde mig paa Katholm pr. Aarhuus. Katholm den 20de Febr. 1790. Varberg.