JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-10-07
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt hof= og B. Sadsret Mandagen den 30te September 1811, ere alle de, som maatte have noget at fordre efter her i Kiøbenhavn ved Døden afgangne Bor er og a Børstenbinder Johan Dante, Lindenau og Hustrue Anne Hans datter, indkatolde med 12 Ugers Varsel at møde hos undertegnede de d Afdødes Datter med beskikket Curator Steretair Rasmus Ølgaard, hvende 1, i Gaarden No. 215 i nye Kongensgade, for saadan deres havende Kra 6 paa lovlig Maade at anmelde og beviisliggiøre inden fornævnte Tids Forløb. De Udeblivende maae tilskrive sig selv al deraf flydende Tab og Skade Kiøbenhavn, den 1ste October 1811. Skitge Linnau. Rasmus Ølgaard. (1351810 & 11 J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de d. M., som i Dag er bleven læst i den Kongl. Lands Over= samt Hof= og Stadsret, blive Creditorerne til afdøde Hørkræmmer Christian Stæhrs og forhen afdøde Hustrues Anna Margrethe Lemnings fælleds Stervboe, herved indkaldede med Aa og Dags Varsel, sub poen præclusi & perpetui silentii, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for os inden fornævnte Tids Forløb, rige er i des indkaldes de Afdødes Arvinger inden den i Loven foreskrevne Tid, for at bevise deres Arveret og iagttage deres Tarv urder Skiftet. Den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 30te September 1811. Stendene. Aagesen. (18108 11) J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de d. M., som Dags Datum er læst i den Kongels ge Lands Overret samt Hof= og Stadsret indkaldes sub poena præclus & perpetui silent i med Aar og Dags Varsel alle dem som formene sig at have noget at fordre udi Hørkræmmer Johan Friederich Studs opgivne Fallitboe med deres Paastand at fremkomme og saadan deres havende Krav for os undertegnede som Skifte=Commissarier, at anmelde og beviisliggiøre. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 16de Septbr. 1811. Stendrup. Aagesen.
Berlingske Tidende, 1811-10-07
2 følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 24de Septbr. d. A., som et læst i den Kongl. Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 30te f. M., indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Var set alle de, som formene sig at have noget at fordre efter afdøde Grossere, Johann Ludvig Frederich Zinn heraf Staden, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids forlad for os som allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier i fornævnte afdøde Grosserer Zinns Stervboe at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 1ste October 1811. J. Stendrup, Beyer.
Berlingske Tidende, 1811-10-07
Justitsraad og Assessor i den Procurator ved samme. Kongelige Lands Overret Ret. samt Hol og Stadsret. og Eiendoms-Gaardmand Hans Lauesen Jahl i Vinderup ved Døden er afgangen og hans Arvinger haver overgivet Boen til lovlig Coneureb handling, saa vorder paa Rettens Vegn peremtorie et sub poena praclusi alle og enhver, som formene at have nogen lovlig Tiltale til ven Masse, af hvad Navn nævnes kan, herved nævnet og blialet, samme hos Hr. Tingsskriver Schmidt der i Byen, saafremt de ere i Herredet foruden 6, men ellers inden 12 Uger ab ultima publicatione hujus proclamatis af at reane, lovformelig at profitere af de i Hænde havende Documenter, relictii copiis sidimatit Originalierne ved Protocollen at tilbagelade og saafremt de ere extranei, procuratorer ad acta lovlig at bestille ; ligesom ogsaa sam Alde Ditores Massat og Panthavere sub poena juris befalet volder, deres Dedita og Paare i samme Frist her at berigtige og indlevere. Hvorefter a. 10, Haderslef udi Tyestrup Herredsfogderie, den 24de Septbr. 1811. G. D. Langreurer.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Udenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Paris, den 1ste October. De Personer, som ledsage Keiseren paa hans Reise ere følgende: Førsten af Neuschatel, Ministerne for det Jndre, Marinen, de udenlandske Anliggender. Minister=Statssecretairen; Marschal Hertugen, at Conegliano, Hertugen af Trevise, Stormarschellen, StorkommerBerren, Storstaldmisteren; Viceadmiral Gantheaume, General Chasseloup; Hs. Malisters Cabinetssecretairer : Baronerne Menn mall, Frius, Monnier og d'Alse; Statsraaderne Appellius og GeneralToledirecteur Grev Susse; Adjutanterne : Greverne Hogendorv og Nøben; Kammerherrerne: Giverne Prislin og Cornelissen; Kronbynringernes Jntendønt Baron Cesten; Palaiprærect Baron Breusset ; Marechaux des Logis : Grev Segne og Baron Canonville; Stamme sterne Baron Herlev og Lissepe.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Af den Dagbog, som Moniteuren for i Dag leverer over Hs. MajeMæts Reise, sees at der, medens Keiseren opholdt sig i Bou ogne, ere torefalde adskillige Fægtninger imellem Engellanderne og vor Fløtille ved Boulogne under Contreadmiral Bastes Anførsel, i hvilke bine tildeels ere blevne meget ilde tilrede. Et Transportskib for Heste, som drev bort, faldt vel i Engellændernes Hænder; men vor Fløtill. tilføie de ved samme Leilighed deres Skibe betydelig Skade og dræbte eller saarede 2 Officerer og 30 Mand. Den commanderende engelske Fregat blev giennen boet af vore Kanonbrades 24pundigere, hvorved den nødtes til uopholdelig at seile tilbage til Engelland, for at blive udbedret. Man vil blive nødt til at bringe den ind i Bekken. Da Reiseren den 24de var paa Hin Codsand, besaae han med største opmærksomhed Forterne Imperial og Napolion og Contrumeforter, og bevidnede sin særdeles Tilfredshed saa med Jngenieurarbeiderne som med Mørserne, især de af nye Opfindelse i la Gomer, der holde 12 Tommer i Giennemstk. Disse 3 Forter befinde sig nu i den fuldkomneste Forsvarsstand. Samme Dag Kl. 1 om Eftermiddagen berøv Hs. Majestæt sig ombord paa Escadren. Først bester Hs. Maj stæt Anversøis paa 74 Kanoner, Capitain Søltil, der ligger i Spidsen af Linten, og derefter alle de andre Skibe i Limen og opholdt sig noget raa hvert Skib. Han uddeelte af skillige Avanerments paa hvert Skib, og yttrede sin høieste Tilfredshed saavel over Mandskabets som Skibenes Tilstand. Saadan sin Tilfredshed bevidnede Kriseren fornemmelig Viceadmiral Missiest. Marineministeren har i faa Aar skabt en Flaade paa 36 Linieskibe og udeustet de med alt Tilbehør, og det i et Land hvor der for 8 Aar siden hverken fandtes noget Verfe eller andre til Skibsbyggerie nødvendige Reqvisiter. Kl. 6 om Aftenen plantede Keiseren i sin Stander paa Charlemagne. Hs. Majestæt forbier ombord paa Eseaden til den 27de Kl. 5 om Morgenen, da han gik ombord paa sin Jagt, en Kl. 8 om Morgenen landede han ved Vii Firgen. Hs. Majestæt befandt sig vel al den Tid han var ombord paa Estakten, uagtet det stormede stærkt og Søen var meget proctio. Mariurministeren, Vicerdmiral Gantherume, Viceadmiral Messiesy og Contreadmiral Rupsch havde den Ære at spise til Middag med Hs Maj stæt. Lordserne Pierre Thomas og Marthien Ameby erhold, Æresletioners Tegn og tillige hver en Pension af 3000 Fr. paa Livstid, for de Tienester de have viist Flaaden.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
- Hs. Majistats Fregat la Clorinde enkom den 23de September paa Brests Rhred, efterat have gjort en Reise af 3 til 9 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Da den ved Indløbet til Brest angredes et et engelsk Linieskib og en Freget, skilte den det første ved 2 af fine Master. Jgaar var Senatet forsamlet under Prinds Ærkekantslerens Forsæde Antverpen, den 30te Septbr. Hs. Majestæt Kriseren og Kongen ankom forrige Nat paa Schelden hertil, og i Eftermiddags Kl. 4, holdt Hs. Majestæt Keiserinden, ledsaget af et af de skiønneste Følgen til Hest, fi Andtog i vor Stad. Det synes imidlertid ikke at Deres Majestæters Ophold her vil blive af lang Varighed, da adskillige et Ministrene allerede imorgen tidlig skulle afgaae herfra over Breta til Amsterdam.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Antverpen, den 24de September. Siden vi have faaet Vished om at see Deres Maj stæter ankomme hertil, drives elle Arbeiderne paa Bessiner, Fæstningsværkerne og Verfterne med fardoblet Birksomhed. Man arbeider endog en Natten ved Lygter. Æresgarden er orrettet. Eftersom men forsikke er vil Reiseren være her om fra Dage. Paa Escadren giøres de største Forberedelser til at imodtage ham. Man siger at han vil tilbringe 2 Dags paa samme, og derpaa fortsætt Reisen til Holland.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Brussel, den 28de September. Jgaar var Circk i det Keiserl. Palet i Lark. Ved Hs. Majestæt Keiserindens B søg i Vanderborghes Kniplingfebrik, havde Fabrikantens Datter den Ære at overrække Hs. Majestæt et lidet Drift, der forestiller Handelens Genius, som, støttet paa den Keiserl. franske Øen, læder Tredragtens Uhyre; den unge Pige giorde med det samme Hs. Majestæt en til denne omstændighed svarende Comptent. Hs. Maj stæt Keiserinden behøvede med særdeles Naade at modtat hendes Underdanige Hylding, og glædede denne Familie var det høiste, ved at lade Mademoiselle Meens tilstille et kostbare med Perler rigt besat Uhr med en smuk udarbeidet Klæde.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Ifølge sikkre Efterretninger fra Dørbrecht af 27de f. M. forventedes Deres Majestætte til Gorcum. I Urrecht vemed man den 28de hvert Øieblik Deres Majestæters Ankomst.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Genua, den 17de Septbr. Et engelsk Linieskib paa 74 Kinoner har i flere Dage krydset i vore i Farvande. Jforgers Morges gjorde det Jagt paa Brigantinen Skytsengelen, som vilde sætte over til Sardinien. Dens brave Capitain, Colmarino, trak sig tilbage til Kysten ved Albing. Da det fiendtlige i Skib, af Mangel paa Vind, ikke kunde følge ham, satte det 6 stærkt i bevæbnede Baade ud efter ham, og disse angrebe Brigantinen. Men Capitain Colmarino værgede sig paa det tappreste, endskiønt han kun i havde 16 Mand, og trak sig fægtende tilbage til Kysten, hvor han blev dækket af de imidlertid tilliede Nationalgarderes Jld. Engeliænderne, som maatte gaae tilbage med uforrettet Sag, havde 10 Tøde.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Spansk Grændse, den 13de Septbr. Fra Cordova meldes at 50 Jndvaanere fra Anduar, som stødte paa 30 Briggends, deels havde drædt, deels fanget og adspredt disse Saaledes for de sig lykkeligviis paa mangfoldige Kanter Spaniers Jndvaanere med de Franske til Roligheds og Ordens Gienoprettelse.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Toget til Valencia vil snart gaae for sig. Man formoder at Kongen selv vil bivaane det; mange Valencianere ere ham meget hengivne. Man belaver sig ellers ogsaa paa Modstand; thi Armeen er reorgandseret, fra Majorka og Minerka ere flere 1000de Mand ankomne og Engellænderne love Understøttelse.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
London, den 21de September. Al Napoleons Omhue, siger Brabet the Day, er nu hervindt paa at skabe og organisere en Flaade. Vist nok have de engelsk Admiralers Duelighed og Mod næsten ganske tilintetgjort den engang saa frygtelige franske Marine; men hvad Videnskab og Mod har tilintetgjort kan Genie, understøttet af Jndustrie, igien oprette. Frankrig kan, fri for al Fare, bygge talrige Flaader. Vi skulde skrækkelig bedrage os, hvis vi troede at de Franskes Duelighed i Farens Øieblik og i den trængende Nødvendighed taret kunde udrette, fordi de ikke have tilbragt deres Liv paa Søen. Saasnart de Frønske see at deres Skibes Nataloverstiger vores, vil intet kunne holde dem tilbage i deres Havne, især naar de troe, ved at dristigt Foretagende, at kunne opnaar en vigtig Hensigt. Vor Stilling mod de Forenede Stater og Jrlands ulykkelige Forfatning ere Aarsagerne til Napoleons uimodstaaelige Fristelse til at anvende alle mulige Midler for at skabe en Marine. De Franskes Forhaabninger hvile ligeledes paa denne store Nationalgianstand. De nyeste Efterretninger fra den franske og hollandske Kyst Lise eenstemmigen et Folket er fuldt af Haab og fuldkommen overbeviist om, at Frankrig om stakket Tid kan have en Flaade, der vil giøre det istand til at byde de saa meget prist, engelske Flaader Spidsen. Naar Regieringens Hensigter saaledes ere grundede paa Nationens virkelige Grundsætninger, da pleit sielden Udførelselsmidlerne at være utilstrækkelige eller at svigte.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Fiendens uhyre Rustninger paa Scholde ere frygtelige og af den Beskaffenhed, at de maae opvække de alvorligste Bekymringer. Den Ulykke som vilde være en Selvfølge for os, hvis det lykkedes en fransk Escadre at løbe ud og tage Coulsen om Skottland til Jrland, eller, under de nærværende Omstændigheder, at styre til America, fortiener vist den største Opmærksomhed. De Forer, for hvilke en fiendtlig Flaade i et saadant Tilfælde vilde være udsat, ere vist nok store, min Gienstanden er af den største Vigtighed og fortiener vel at man for den udsætter sig for nogen Fare. J Frankrig er dit hver Mands Troe, at Napoleon om kort Tid vil have en Sømagt, der kan være tilstrækkelig til at kræmpe med vores. Det er bekiendt at Frankrig allene paa Schelde kan, inden Plaske, have en Flaade af 30 til 35 Linieskibe. Vi paa derfor desto omhyggeligere holde Øie med dets Bevægelser og Forholdsregler, da vi ikke kunne tvivle paa at Napoleon stedse vil være derede i til de største Anstrængelser, for at tilintetgiøre vor Overlegenhed til Søes.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Den 22de September. Hs. Majestæts Helbred bliver dagligen bedre. Han er endog imellem munter, holder sine sædvanlige Bønne og opvartes igjen af sine Yndlingstienere Corpes og Soot. J en Forsamling af Bankectionairerne beklagede Hr. Cliffort sig ifør gaars over at Directeurerne og Ministrene lode alt Guldet gaae bor fra Engelland, og yttrede sin Frygt for at det samme ligeledes snart vilde blive Tilfældet med Sølvet. Hertugen af Nørfolk forsikkrede af den halve Million Pd. St. i Sølv, som nylig var sat i Omløb, havde giort en ønskelig Virkning, samt at Banken snarest mueligt vilde sætte endnu mere Sølv i Omløb.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
J den Note, som den engelske Gesandt nylig overrakde Juntaen i Cadix, og hvori han besværer sig over de fornærmelige Rygter der ere udspredte, siger han, at det er gandske falskt, at Engeland skulde ville sende endnu stere Tropper til Cadix og tage dette Sted i Besiddelse for sig selv, ligesom det paa er falskt, at den spanske Armee skulde commanderes af engelske Officerer.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Den 25de Septbr. Den 23de befandt Hs. Maj stut sig ikke saa vel som de foregaaende Dage.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
En nye Øe nær ved St. Miguel er taget i Besiddelse i Hs. Majestres Navn og kaldet Sabrine. Den er et vuicansk Produet og af 3 Miles Omsang. Til Quebeck er afsendt 40,000 fuldstændige Equiperinger.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Constantinopel, den 25de August. Det er nu officielt bekiendtgjort at Jsmaal Bey er passeret Donen, med 15000 Mand den 3die dennes Han har posteret sig i Eienitz paa den hiir sides Bredde. Man venter nu paa at Broen ved Ruschaschack skal blive færdig, da man veed, at Storvisten, saasnart dette er naaet, vil gaae over Donau, for at agere i Fortning med IsmaalVey. Man anslaaer Storvisterne og Jameel Beys Tropperes Auctil 60000 Mand.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Siden den sidste Coureers Afgang har Capitain Pascha formedelst Modvind endnu ikke kunne løde Canalen ud; men hans Flaade er siden bleven forstærket med 20 Canon=Chalupper, og man tvivler ikke paa at Flaaden skal udløbe med første gunstige Vind.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
En russisk Escadre krydser for den europæiske Kyst paa hiin StorWarna.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Griseham, den 1ste October. Siden den 22de Septbr. har en engelsk Cutterbrig lagt for Anker ved Masersten, en lille Miil fra Grifteham. Ved sin Slup tog den den 23de f. M. den svensk Postbaad, paa dens Tilbagereise fra Sker, hvorhen den Dagen i Forveien lykkeligen havde bragt den svenske Post.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Steckholm, den 2den October. Deres Majestæter Kongen og Dronningen kom igaar Middags til bage til Hovedstaden fra deres Lystslot Drottningholm.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Deres Kongel. Høiheder Kronprindsen og Hertugen af Sødermanland ankom fra samme Slot Kl. 4 om Eftermiddagen. Hs. Majestæt Enkedronningen kom i Aftes Kl. 6 1/2 tilbage til Hovedstalen fra det Kongel. Lystslet Uriesdal.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Kiøbenhavns Vexelcours, den 11te October. Hamburg 794 Procent L. S. - 300 - K. S. Amsterdam 736 - L. S. Opecies 781. Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Blandede Efterretninger. Hs. Kongl. Høihed Storhertugen af Baden har ophævet den hidtil værende Ministerial Conferents, og istedet for samme anordnet et Statsrard, der skal bestaae af de 4 Statsministere og 10 Statsraader.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Til sin Gesandt ved Hoffet i Cassel har Hr. Kongl. Høihed udnævnt Geheimeligationsraad von Bosset og med det samme udnævnt ham til Statsraad.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Hs. Majestæt Keiseren af Rusland har udnævnt Gineralmajor Grev de Lambert til sin Generalat julant.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Dronningen af Neapil er afreist til Paris.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Andenlandske Efterretninger. Christiania, den 4de October. Jntelligentsbladet indeholder Følgende: Da for nærværende Tid alle Slags Materialier til Farverie og Oliemaling ere i en meget høi Priis og for endeel ikke at bekomme, saa vilde det brøde være nyttige og fordeelagtigt om en Fabrikant eller anden Mand som dertil har Lyst, vilde søge at erstatte Mangelen af disse Produkter vid at tilberede Farver af indenlandske Planter og Værter, som der i maatte findes tienlige; men da Tilberedningen maaske ei er Enhver bekiendt, saa tilkiend gives herved, at Den eller De som maatte ønske Underretning herom kan faae den, mod den billigste Betaling, naar de ville behage at udlægge en forseglet Billet i Bogtrykketiet, med Udskrift C. L. F., hvori de opgive deres Navn og Bopæl De Forresorter, om hvis Tilberedning for det første kan faaes Underretning ere: Kugellak, Forentinelak, Siegelb, det fine ultra Marienblaat og grønt, som erstatter Spanskarønt. Om flere Farvesorters Tilderedning kan, om forlanges, gives Underretning.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Aalborg, den 3die October. Søndagen den 29de September, blev, efter endt Guds Tieneste, et Sølv=Smykke for Landbrugs Flid, af anden Klasse, med passende Høitidelighed, overleveret Gaardmand Christen Pedersers Kone Kirsten Jeppes Datter i Broust Kirke af Sognepræsten Hr. Provst Jansen paa Amters Vegne.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Corsøer, den 8de, 9de og 10de October. 3 Britet ere ingen fiendtlige Seilere at see.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Helsingøer, den 10de October. 6 Franske Officerer, som eller ere undkomne af engelsk Fangenskab, ankom igaae fra Helsingborg, hertil. Midtsunds ud for Aaltgaard ligger en svensk Orlogsbrig for Anker. Flendtlige Seilere ere ikke herfra at at øine.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Batteriet Trekroner, den 11te October. Syd fra er ankommen en fransk Kaperskonnert, Pheureure conton kaldet. Den har paa sin Seilads fra Rostock intet fiindtligt seet.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Kiøbenhavn, den 11te October.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Ligesom Vi sætte den allernaadigste Tillid til ovenanførte af os udnævnte Committees Medlemmer, at de indbyrdes efter Samvittighed, ville ansætte sig til Deeltagelse i Laanet efter deres virkelige Evne, saa ville Vi og endvidere have samme allernaadigst overdraget, i Tilfælde, hvor de for samme fremkaldte Personer, mod Formodning, hverken vil Committeens Tilskyndelser eller Formaninger maatte være at formaae til at deeltage i Laanet i saadant Forhold, som Commiteen efter sig Overbeviisning anseer et være svarende til den Fremkaldtes virkelige Evne, da derom at indsende allerunderdanigst Beretning, som af Dig bliver Os at forelægge til nærmere allerhøieste Bestemmelse, hvorledes der skal forholdes med at sætte dem til Deiltagelse i Laanet, der paa saadan Maade maatte befindes vrangvillige. De Bidrag til Laanet, som for Committeen tegnes, og af samme antages, ville til Vort Bank-Contoir blive at indbetale i fom maaardlige Terminer, nemlig i November og December Maaneder d. A., og i Januar, Februar og Marts Maaneder næstkommende. Bank-Contoirets Vexler og Beviser for ældte optagne Laan, som inden Marts Maaneds Udgang 1812 ere forfaldne til Betaling, modtages som Valuta med Fradrag af Disconto.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
For Laanets Tilbagebetaling ville Vi allernaadigst have bestemt følgende Afdrags Terminer : i September 1812. 10 Procent. i December 1812 . . . . 10 Procent. i Aaret 1813 i 4 maanedlige Terminer . 40 Procent. og i Aaret 1814 ligeledes . . 40 Procent. Medens den laante Capital indestaaer i Vor Casse, tilstaaes og beregnes Creditor 4 Procent aarlig Rentes Banco, hvorhos endvidere tilstaaes en Præmie af 40 Rdlr. dansk Courant for hvert 100 Rdlr. Banco, som til Laaner indskydes, saaledes at den Indskydende for bemældte Præmies Beløb erholder af Os garanterede Obligationer, betalelige i 5 Aar med 1/3 hvert Aar, og imidlertid bærende 4 ProcenRente. For et tække Forretningen og Tilbagebetalingen af dette Laan, som og af de Laan, Vi ligeledes ere findede at optage hos de Handlende paa andre Steder i Vore Riger og Lande, og hvorved Vore Finantsers fremtidige Behøv skal blive sikkret, ville Vi nærmere være betænkte paa, at udskrive en taalelig Skat i Sølv eller rede Værdie. Ved disse Foranstaltninger og ved den strænge Opmærksomhed, med hvilken Vi herefter agte at sætte Skranker for Agioteurernes Kunsteres, men frimfor alt ved den beredvillige Medvirkning, Vi i et Anliggende som dette, hvor det gielder og Fædrenelandets Vel, sikkert ville finde hos Vor for hengivne Undersaattere blandt Handelstanden, havde Et at fogiotagens videre fordærvelige Følger standsede - men skulde Bortindsfaderlige Haab ikke opfyldes, da vil Omsorgen for det heles Velgalægge Os den ubehagelige Pligt, at vælge strængere Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Denne allerhøieste Befaling undlader jeg ikke herved at meddele Dem videre behagelig Foranstaltning. Kiøbenhavn, den 28de September 1811. C. H. Schimmelmann. de Hr. Grosserere: Consul og Ridder Sarbye, Agent Erichsen, M. D. A. Meye, C. P. Bügel, F. Autein, D. Turiin, og Chevalier.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Under 2den September er udkommen en Forordning, angaaende Vaccinationen og Børnekoppernes Forebyggelse, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1811-10-11
Under 7de October er udkommen Cancellie=Patent, indeholdende Bestemmelse af det Mandskabs Alder, som ved Landmilitair=Sessionerne for tilkommende Aar skal udtages til Linietropperne, for Herugdommene Slesvig og Holsteen.