Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Saasnart Capitain Steen Bille med Fregatten Najaden, Briggen Sarpen og et i Maltha fragtet lidet Roer=Fartøi, en Chebequine kaldet, var ankommen for Tripolis den 5te Mai, observerede han at der i Havnen laae ongefær 10 Skibe. Dagen derpaa om Morgenen, løb 7 af disse ud af Havnen, men maatte formedelst Stille ankre tæt ved Udløbet. Af disse 7 vare 2de Fregatskibe med nogle og tyve Kanoner, en saa kaldet Polacre, 2de Chebequer og 2de mindre Fartøier, alle vel armerede, og saa fuld proppede af Mennesker, at der befandtes paa dem imellem 2 a 3000 Mand. Capitain Bille søgte strax om Eftermiddagen ind til dem, for at angribe dem, men da han kom noget nær ind, frasagde hans Lods sig al Ansvar og vovede ikke at gaae længere, hvorfor han maatte gaae tilbage. Om Eftermiddagen, da Capitain Bille havde faaet en Maltheser fra den liden Chebequine, som paatog sig at ville lodse ham lige indtil de Tyrkiske Skibe, løb han atter ind til dem og det saa nær, at han med Virkning gav dem adskillige Lag af sit Batterie, vendte saa ud fra Havnen igien. Strax derpaa saae han, at de samtlige gjorte Seil for at søge ham, han kastede nu bak og laae stille for at vise dem, at han ventede deres Ankomst. Et Tyrkisk Fregatskib kom noget forud for de andre og med ham begyndtes Actionen, men efterat nogle Lag vare verlede, vendte han for at forene sig med og oppebie de andre. Nu kom de alle samlede og lagde sig til Luvart for Capitain Bille i en ordentlig Linie, angribende ham med al deres Styrke. Efter nogen Tids Forløb, da de nok bemærkede, at denne Fegtnings Maade ei var til deres Fordeel, holdte de alle samlede lige ned paa ham for at ville entre ham, men Capitain Bille maneuvrerede saa mesterligen, at denne deres Plan mislykkedes, hvorfor de søgte at angribe ham agter og for, som de, paa Krigskibe i Almindelighed, svageste Steder, men her bleve de just bedragne, da Fregatten Najaden, som er af Capitain Hohlenbergs nye Construction, har usædvanlig Styrke der. Et af de største Tyrkiske Skibe tog nu den Beslutning at søge Briggen Sar ren, for at entre den. Briggen, commanderet at Capitain Holck, var saa uhældig, at Tyrkerne strax bortskiød Takelagien til begge hans Merseil og Fok, saa at han kun lidet kunne maaneuvrere. Alt vare de ham saa nær, at de stode tykt paa Bougsprydet skrigende og med svingende Sabel vare færdige til at springe over i ham. Et hældigt Skud fra Briggen, afskiød Tripolitanernes Klyverdom, hvorpaa mange Folk stode, dette standsede ham noget, og da Capitain Bille imidlertid saae den Fare hvori Briggen, svævede, holdte han ufortøvet med sin Fregatte ned til ham, løb Tyrken paa et Pistolskud agter om, gav ham Lauget agter ind og kastede en Hoben Granater fra sine Mers need i ham; ved denne Leilighed blev Tyrken delabreret og hans Dæk skiulte med Døde. Fra dette Øieblik af søgte alle Tyrkerne ind til deres Havn. Mørket gjorde det uforsvarligt for de Danske at forfølge dem ind til Grundene ved Havnen. Dagen derpaa og siden hver Dag lod Capitain Bille sig see for Mundingen af Havnen, hvor han saae dem krænge og reparere deres Skibe, men der lystede ingen af dem at komme ud, uagtet de saae ham allene, thi han havde bortsendt baade Briggen og Chebequinen eller Roerfartøiet i en anden Forretning. Efterat han saaledes i en 8te Dage bestandig havde opholdt sig for Havnen, kom den engelske Consul udtil ham med Forlangende fra Paschaen at Capitain Bille igien ville aabne Fredsunderhandlingerne. Efter 2de Dages Forløb var Freden sluttet, de danske Fanger, 21 i Tallet, udleverede, og alting i sin Orden. Jmedens de Danskes Ophold i Land, bleve de underrettede om, at den tyrkiske Magt, med hvilken de havde stridet, havde været commanderet af den bekiendte americanske Renegat, som der er Admiral, at et Skib allene havde over 100 Døde, at nogle hundrede i alt vare dræbte, et Skib havde faaet 8 Grundskud, et andet 2, og at de i Almindelighed vare ilde tilredte.