JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1838-02-17
Under det optagne Forhør tilstod vel den saakaldte Pleiefader, at han, ved de opgivne Leiligheder, havde tildeelt Drengen corporlige Revselser, men nægtede dog derhos, at de havde været af saadan Beskaffenhed, at de stedfundne Læsioner derved kunne være bevirkede, endskjøndt der, saavel efter Drengens som flere afhørte Vidners bestemte Udsagn, ikke var ringeste Formodning om at han paa anden Maade end ved Pleiefaderens voldsomme Haand var bragt i den beklagelsesværdige Tilstand, hvori Lægen forefandt ham, hvortil kommer, at den Paagieldende, ved sin Forklaring i Retten, tildeels havde hildet sig i Urigtigheder og Modsigelser samt vidnesfast ved haarde Trusler søgt at motivere Drengen til at lægge Dølgsmaal paa Sandheden. Da fuldstændigt juridisk Beviis imidlertid ikke var tilveiebragt, saa blev Voldsmanden ved Herredstingsdommen frikiendt for videre Tiltale dog med Forpligtelse til at betale Sagens Omkostninger, og bemeldte Dom er senere af den Kgl. Landsoverret stadfæstet. Er den her omhandlede oprørende Fremgangsmaade end ikkun et sørgeligt Exempel paa at Raahed og Jmmoralitet, tiltrods for den meer og meer stigende Oplysning, endnu besmitter vor Almue i en næsten utrolig Grad, saa har Med deleren dog ikke troet det afveien at bringe dette til Publikums Kundskab uden for den Kreds, hvor det Foregaaede alerede er bekiendt og har mødt almindelig Afsky, idet Man derhos tillige nævner den Paagieldende at være Sid. Christian Thomasen i Riis, Gronbek Sogn, Viborg Amt. Hvad der imidlertid, relativ til det her omhandlede Factum, mildner de veemodige Følelser, som naturligviis maae fremkaldes hos Menneskevennen, er at den ulykkelige Dreng, hvis Rygtet ellers er paalideligt, nu har fuldendt sin jammerlige Tilværelse og har naaet alle Lidendes sikkreste Havn - Graven!
Viborger Samler, 1838-02-17
(See Tillægsbladet.)
Viborger Samler, 1838-02-17
Ved Tallotteriets 1331te Trækning i Altona, den 13de Februar, udkom følgende Nummere:
Viborger Samler, 1838-02-17
AVERTISSEMENTS. Hvor Underviisning i de nyere Hovedsprog vil kunne erholdes, anviser Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1838-02-17
Tirsdagen den 27de Dennes afholdes paa Raadhuset i Skive offentlig Auction over circa 110 Td. Rug, 261 Td. Byg og 286 Td. Havre, der udgjøre det Viborg CathedralSkole for Afgrøden 1837 tilkommende Tiende-Vederlag af Wolling, Brondum, Høislef, Oddense, Durup, Junget, Wile, Harre, Aasted, Selde, Sæby og Nautrup Sogne. Conditionerne, hvorefter Salget skeer, bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Asmildkloster og Viborg, den 10de Februar 1838. Bruun. Bretton.
Viborger Samler, 1838-02-17
Efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres, afholdes Løverdagen den 3die Marts næstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 paa Raadhuset i Viborg offentlig Auction over det Viborg Cathedral-Skole for Afgrøden 1837. tilkommende Tiende Vederlag af Borrits, Thiele og Mønsted Sogne samt et Tiende-Restance Afdrag af WorningSogn, hvilket alt udgjør circa 86 Td. Rug og 24 Td. Byg Asmildkloster og Viborg, den 10de Februar 1838. Bruun. Bretton.
Viborger Samler, 1838-02-17
Efter Begjæring af Landsoverrets Procurator Jespersen paa vedkommende Dom- og Udlægshavers Vegne, bliver det Kromand Peder Ginnerup tilhørende Løvelbroehuus af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 7 Skpr., med paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme, samt dertil hørende Privilegier, nemlig: Ret til Krohold og til at hæve Broekorn af de Stedet underlagte Løvel og Simmested Broer, samt endelig et paa Gaardens Eiendomme opført Teglværk, stillet til 3de Auctioner som afholdes: Tirsdagen den 13de Marts, hver Dags den 27de f. M. Formiddag og Onsdagen den 11te April d. A. Kl. 10. De 2de første Auctioner paa Viborg Raadhuus og 3die i selve Stedet.
Viborger Samler, 1838-02-17
Det bemærkes: at een af Løvel Broer af nye er opført 1833 og Simmested Bro forrige Aar, saaat disse Broer i mere end een Eiers Tid ikke behøve nogen væsentlig Reparation, ligesom og at Stedets Beliggenhed paa Aalborg Landevei gjør det meget indbringende især ved de mange Stude-Drivter, som passere derigjennem. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning for Panthavere og alle øvrige Vedkommende, overeensstemmende med Placat af 22de April 1817. Fiends=Norlyng Herredscontoir. Viborg, den 14de Februar 1838. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1838-02-17
Ved Avisens Slutning, Kl. 8 i Morges, manglede Kjøbenhavns Posten.
Viborger Samler, 1838-02-17
(Hermed følger Tillægsblad)
Viborger Samler, 1838-02-17
Tillægsblad til Viborger Samler No. 23.
Viborger Samler, 1838-02-17
Blandet. J Slutningen af Decbr. Maaned løsnede sig den Klippe, hvorpaa det gamle Slot Cadenet (i Departementet Vaucluse) er opført, tildeels fra sin Grundvold og styrtede ned over den nedenunder liggende Landsby. Ti Huse bleve derved knuste, og ni Mennesker i samme ihjelslagne. Tre drog man endnu levende ud af Ruinerne. Over halvtredsindstyve Mennesker vilde upaatvivlelig have tilsat Livet, hvis ikke et syvaarigt Barn havde bemærket Faren og advaret sin Moder, hvorved hele Landsbyen kom i Bevægelse.
Viborger Samler, 1838-02-17
Christiania, den 29de Januar. – Jgaaraftes forefaldt et ubehageligt Optrin paa vort offentlige Theater, om hvilket vi her ville berette, hvad et paalideligt Øienvidne har seet og hørt, uden derved at anstille videre Reflexioner. "Henrik Wergelands Stykke Campbellerne, der nogle Dage forud var givet forfuldt Huus, skulde igaar opføres for anden Gang.
Viborger Samler, 1838-02-17
Efterat Prologen var fremsagt af Skuespiller Nielsen, hørtes stærkt Bifald fra alle Kanter af Theatret, men strax efter faldt endeel Piber ind, og nu begyndte der en Kappen mellem Pibere og Klappere, for at overdove hinanden, og denne skurrende Musik vedvarede fem Minutter, indtil Stykket begyndte. Da første Act var forbi, begyndte Støien paany med endnu større Heftighed fra begge Sider. Damerne bleve ængstelige og Politimesteren søgte forgiæves at dæmpe Støien, da Minoriteten (Piberne) ikke var at formaae til at ophøre. Forgjeves begyndte man to Gange paa anden Act, men Skuespillerne kunde ikke komme til Orde og Tæppet maatte atter gaae ned. Nu forsøgte Orchesteret at bringe Enighed blandt Publicum ved at spille Nationalsangen, hvilket ogsaa lykkedes, idet begge Partier istemte denne. Men neppe var Nationalsangen tilende forinden en Pibe fra en af Logerne brød Freden, og nu begyndte det samme Spectakel. Forfatteren, der fra en af Logerne var Tilskuer, forsøgte at komme til Orde, men hans Stemme blev naturligviis strax overdøvet. For tredie Gang gik Tæppet op; en Skuespiller traadte frem, og forelagte Publicum det Spørgsmaal fra Directionen: "Om Stykket skulde spilles eller ikke. Da man havde tilladt Opførelsen af første Act, kunde naturligviis Jngen med Grund modsætte sig, at Stykket blev givet tilende, og dette blev saaledes deels lydelig og deels stiltiende vedtaget af det hele Publicum, og Politimesteren opfordrede Enhver til at suspendere sin Dom indtil Stykkets Slutning, og nu fik man for anden Gang Fred, og Stykket, blev spillet tilende. Gemytterne vare imidlertid ophidsede, man kunde befrygte en Slutningscatastrophe, hvorfor ogsaa Damerne i Parqvettet toge det fornuftige Parti at gaae deres Vei midt under sidste Act. Da denne var forbi, begyndte Striden med fornyet heftighed fra begge Sider, og der opstod meget Larm. De tilbageværende Damer fortrak saa hurtigt, som de kunde, og Politimesteren opfordrede Alle til at gaae hjem. Men da Klapperne udgjorde en stor Pluralitet forlangte disse, at Piberne skulle gaae først. En Deel af dem gik ogsaa, men da Enkelte haardnakket vedbleve at pibe, gik det andet Parti til den Yderlighed at begynde Haandgribeligheder. Nu var al Orden og Anstændighed forbi, under Raabet: ud med Piberne!" begyndte først en Æbleregn paa de Pibere, som vare i Parqvettet, og derefter begyndte man at gjøre Næveretten gjeldende. Nogle sprang over Skrankerne ned i Parqvettet, og det var kun Politimesterens Mellemkomst, der hindrede alvorlige Excesser; thi efter at der var falden enkelte Næveslag begave alle sig ud af Theatret. Udenfor dette bleve imidlertid endeel Personer paa en lumpen Maade mishandlede."
Viborger Samler, 1838-02-17
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg. (Mandagen den 5te Februar 1838.)J Sagen No. 299. Ldsoprykt. Møller som Actor, contra: Ldsoprykt. Juul, Defensor for de Tiltalte Christen Nielsen West, Jnger Sorensdatter og Mette Cathrine Christensdatter. (Der tiltales for Tyverie, Betlerie og Løsgjængerie.) Dom: "De Tiltalte Christen Nielsen West, Jnger Sørensdatter og Mette Cathrine Christensdatter bor hensættes den Førstnævnte i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 60 Dage og de 2 Sidstnævnte i Fængsel paa Vand og Brød, Jnger Sørensdatter i 3 Gange 5 og Mette Cathrine Christensdatter i 4 Gange 5 Dage. Saa betale de Tiltalte og hver for sit Vedkommende alle af denne Action flydende Omkostninger, og derunder i Salarium til Actor og Defensor ved Underretten, til den Første 6 og til den Sidste 5 Rbd. Sølv og til Actor ved Overretten, Procurator Møller, 8 Rbd. Sølv, hvilke Salarier tilsvares af de Tiltalte hver med 1/2 Deel. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1838-02-17
Ved Bolling og Nørre Herreders Extraret den 26de October 1837 er af Cancellieraad Herredsfoged Herz dømt saaledes: "Tiltalte Søren Christensen, bor for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, Christen Nielsen West hensættes i simpelt Fængsel, paa sædvanlig Fangekost i 80 Dage, iøvrigt bør han for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, Jnger Sørensdatter samt Mette Cathrine Christensdatter hensættes hver i 4 Gange 5 Dage paa Vand og Brød med befalet Mellemfrist. Samtlige 3 Sidstnævnte udrede de paa Sagen og Dommens Execution medgaaende Omkostninger, hvorunder i Salair til Actor, Procurator Kruse og Defensor Procurator Guldager, hver 5 Rbd. r. S., samt Diæter efter nærmere af Amtet approberet Regning. At efterkommes under Adfærd efter Loven."(Afsagte den 12te Februar.)¬
Viborger Samler, 1838-02-17
J Sagen No. 9. Ldsovepkt. Nyboe som Actor, contra: Ldsoprykt. Krigsraad Deigaard, Defensor for Gaardmand Christian Thomasen af Riis. (Der under nærværende Sag tiltales for paa flere Maader at have mishandlet en Dreng, som af Fattigvæsenet for Betaling var sat i Huset hos Tiltalte.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Procurator Nyboe, betaler Tiltalte 8 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1838-02-17
Ved Lysgaard og Hids Herreders Extraret den 27de December 1837 er af Justitsraad Herredsfoged Holm dømt saaledes: "Tiltalte Gaardmand Christian Thomasen af Riis bør for Actors videre Tiltale denne Sag fri at være, dog saaledes, at han udreder denne Sags lovlige Omkostninger og derunder i Salairer til Actor, Procurator Hammershøi, 5 Rbd. Sølv og til Defensor, Landsoverretsprocurator Bastrup, 4 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1838-02-17
J Sagen No. 5.
Viborger Samler, 1838-02-17
Ldsoprykt. Møller mødte for Kjøbmand S. Uhrenholdt i Hobroe og Poul Nielsen af Kongens Thisted, contra: Mødte ikke. Jacob Pedersen med Værge Chr. Nielsen af Grynderup. (Citanterne, Komd. S. Uhrenholdt og Poul Nielsen have under nærværende Sag principaliter paaanket en inden Rinds Gislum Herreders Ret den 18de Mai f. A. afsagt Kiendelse i en Sag, anlagt af Jndstævnte, Jacob Pedersen med Værge, imod Citanten Poul Nielsen til at faae en af ham til denne udstædt Panteobligation d. d. 2den Marts 1835 kjendt ugyldig og udleveret m.v.) Dom. "Denne Sag afvises fra Underretten. Det Jndstævntes for Underretten befalede Sagfører ved Herredstingsdommen tillagte Salair udredes af det Offentlige. Processens Omkostninger for Overretten ophæves.
Viborger Samler, 1838-02-17
Den 18de Mai 1837 er inden Rinds Gislum Herreders Ret af Bye og Herredsfoged Jansen saaledes eragtet: "Den paastaaede Afviisning kan ikke gives. Heller ikke kan Jndstævnte erholde Sagen udsat indtil Rettens paankede Kiendelse er paadømt i Overretten. Derimod bevilges ham 8te Dages Udsættelse for at svare i Sagens Realitet."
Viborger Samler, 1838-02-17
Paa Søndag Sexagesima prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Schjødte i Domkirken. – J Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1838-02-17
AVERTISSEMENTS. Fortegnelse de ved Skive Postcontoir i Aaret 1837 henliggende uindløste Breve. Porto og Gebyhr. Løbe No. Hvorfra. Til hvem Brevene ere adresserede: Rbsk. 1. Aalborg. Procurator Thorup. . . . . . 13. P. C. Dige Christen Worsøe i Østkjær . . . 13. Lieutenant S. Lassen. . . . . 13. Christopher Tires Enke. . . . . 13.6. Aarhuus. Jacob Hald. Gjæstgiver Dige . . . . . . . . Jacob Hald. . . . . . . . . 15.
Viborger Samler, 1838-02-17
Altona. M. Thorup Assens. Kjøbmand Bechman . . . . . . 20. Jacob Hald . . . . . . . . . 31. 11. Flensborg. Dito Niels Chr. Gammeltoft i Lem . . 31. Dito i Dito . . 31. Peder Nielsen i Kreiberg . . . . 31. 16. Frederikshavn. Madame L. Daneus. 17. Frederichstad. Pincus Hirsch Adr. Kjøbmand Dige 34. 18. Hamborg. Cerf Nathan . . . . . . . . Th. Bechman . . . . . . . . 37. N. C. Debel . . . . . . . . 37. 21. Hobroe. Madame Andersen, Chr. Gjorup til Ballumgaard, Muurmester L. Christensen i Høislef 13. Chr. Hansen i Hjerk. . . . . 24. Holstebroe. Kjøbmand Lazarus . . . . . . . . 26. Kjøbenhavn, Kjøbmand Schjørring . . . . . 9. Dito Gjæstgiver Dige . . . . . . . 2. Dito . . . . . . . . . . 22 Dito . . . . . . . . . . 2 M. H. Debel . . Krigsassessor Tetens Christen Olesens Enke i Estvad Christen Møller i Store Ramsing . 2 Hesteh. P. Schiøn Adr. Kjøbm. Dige 2. Jacob Pedersen i Jilberg. Anders Clem. Ormedahl i Fellingberg 25. Niels Christensen i Hjerk. . . . 25. Esper Pedersen i Rettrup. . . . 25. J. Lazarus . . . . . . . . . 27. Dito Peter Davidsen i Resen . . . . 23. 43. Nyekj. i Jyll. Søren Tousgaard i Rettrup . . . 5. 44. Randers. Jacob Hald Snedker Svenningsen . . . . . 10. Dito Farversv. Ditman Adr. Farver Kondrup 2. Andreas Jensen Has i Thastum . 10. Jens Sørensen Kjær i Rødding, Gaardmand Søren Jensen i Sønderthise 10.5. Thisted. Vognmand Jens Mortensen . . . 7. A. Falkenberg. Jens Olesen i Eising. Forvalter Mørk paa Østergaard . . 7 Pastor Spang i RoslefJacob Pedersen i Jilberg . . . . 23 Petersen Munk i Skive. Mogens Chr. Møller i Store Ramsing 5 Poul Mortensen i Eising, Christen Nielsen Ladefoged i Ryberg Holm.
Viborger Samler, 1838-02-20
66 Aargang. No. 24. Kongelig allernaadigst alene privilegerede ViborSamler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene. Tirsdagen den 20 Februar 1838. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1838-02-20
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Om Aftenen den 9de d. M. udbredte sig i Paris det Rygte, at Kongen pludseligt var død; Rygtet vedligeholdt sig den hele Nat og blev først gjendrevet næste Morgen. - Laffitte er den 8de Febr. valgt til Deputeret af det 6te Arrondissement med 1031 Stemmer mod 250, som hans Modstander, Hr. Masse, havde. Aftenen efter Valget var en stor Deel af dette Qvarteer af Staden illumineret, og kun paa hans udtrykkelige Begjæring fritoges han for at ledsages af et talrigt Følge paa sin første Gang til de Deputeredes Kammer. – Hr. Gouin skal paa Kammerets Bureau have nedlagt sit Forslag til den oprocentige Rentes Conversion til 4 1/2 pCt. - Den forhenværende Politipræfect, Hr. Gisquet, der er valgt til Deputeret, synes ved sin Aabenhjertighed at ville vise, at Valget ikke er faldet paa en Uværdig. Han har i det 7de Bureau ved den foreløbige Undersøgelse af Budgettet givet vigtige Oplysninger over Anvendelsen af de hemmelige Fonds. En Journal giver derover følgende nærmere Details: Gisquet erklærede, at den i Aaret 1837 under det Paaskud forlangte Supplementarcredit, at den var bestemt til Sikkerhedsforholdsregler for Kongens Person, ikke er bleven anvendt til dette Formaal; de tidligere trufne Forholdsregler havde været tilstrækkelige, og han troede ikke, at man havde følt Trang til at føie Noget til dem. Den største Deel af disse Penge var bleven anvendt til at understøtte de ministerielle Blade, der angrebe Medlemmer af Oppositionen eller tidligere. Statsmænd, som havde fortjent en bedre Løn for deres Tjeneste. Det var brugeligt, af de hemmelige Politifonds at bevilge (lovstridige) Tillæg for en stor Mængde Officianter, hvoraf Nogle vare i høie Poster. Han havde, ikke uden Modstand (?), modtaget et aarligt Tillæg af 18,500 Fr. J de vanskeligste Tider havde det parisiske Politi kun forbrugt 270,000 Fr., selv i det Aar, da man gjorde Jagt paa Hertuginden af Berri. Rigtigt nok bleve nogle Summer anvendte til Politiet i Provindserne og Militairpolitiet; men disse vare ubetydelige og bleve anvendte til Unytte. Alt det Øvrige tjente til Bestikkelse. Det Mod, den forhenv. Politipræfect viser ved slige Tilstaaelser, gjør i Sandhed Manden Ære. Af de ni Jndivider, der vare fængslede i Anledning af Huberts Proces, ere kun tre satte i Frihed; de sex Andre, blandt hvilke Hubert selv, befinde sig endnu i Fængsel.
Viborger Samler, 1838-02-20
Storbritannien og Jrland. Canada billen er i den Form, hvori den ved Peels Amendements befandt sig, læst tredie Gang i Overhuset uden Afstemning, og mangler nu kun Dronningens Sanction. Fra Canada erfares, at Jnsurgentchefen Duncombe ingenlunde - som Regjeringsbladene paastode – er slaaet af Oberst Mac Nab, men at han derimod staaer ved Fortet Maldon med en betydelig Styrke. - Den fangne Anfører for Patrioterne, Dr. Nelson, er den 15de Decbr. død i sit Fængsel.
Viborger Samler, 1838-02-20
Spanien. Det vil holde meget haardt for det christiniske Gouvernement, at bringe 40,000 Mand Reservetropper paa Benene, da selv mange af Armeens Officierer siden August Maaned ingen Sold have erholdt. Jfølge Efterretninger fra Madrid af 3die d. M. var Lovforslaget discuteret og antaget indtil den ottende Artikel. Dronningen har bifaldet den Øerne Cuba og Portoricco paalagte Krigstyr, et i Havnen ved Cadiz liggende Krigskib afgaaer i denne Anledning til Antillerne. - Cortes have udnævnt Hr. Riva Herrera til deres Præsident. Man vil vide, at den øieblikkelige Krigsnød skal have sporet Forsonings- og Sammensmeltnings Partiet, til nye Forsøg. Grev Offalla skal som Grundvold for en dynastisk Udsoning have foreslaaet, at formæle den unge Jsabella 11 med Don Carlos's anden Søn, Don Johan. Denne Prinds er sexten Aargammel og skal forraade Aand. Tillige skal Grev Ofalla være meget virksom i Rom, for at skaffe Dom Carlos's ældste Søn en Cardinalsbat. – Basilio Garcia stod den 30te Jan. med 9000 Mand ved Alcazar; den 21de havde han bemægtiget sig den befæstede Stad Urda; Besætningen blev krigsfangen. Carlisterne have erobret Morella; Fortet gik over ved Forræderi. Uagtet den tappre Commandant mistede begge sine Been, vidste han dog at iværksætte sit og sin Besætnings Tilbagetog.
Viborger Samler, 1838-02-20
Blandet. En mysteries Beretning i "Leirz. Allg. Zeit.", at en til det russiske Gesandtskab i München fra Wien indtruffen Coureer skulde have overbragt heist for gelige Beretninger og Tilstanden i Grækenland, men hvis Jndhold hemmeligholdtes, har senere ikke bekræftet sig. - Derimod skrives der fra Toulon, at Briggen Le Sylphe laae seilfærdig med en Mill. Fr. ombord til Kong Otto. – Tiltrods for alle Protestationer fra de italienske Magter er Pressefriheden, indført paa Malta, og Udgivelsen af en liberal italiensk Tidende er allerede anmeldt derfra.
Viborger Samler, 1838-02-20
Jndenlandske Efterretninger. Glæden over Foreningen af Kjøbenhavns medicinsk chirurgiske Læreanstalter har - efter Kjøbenhavnsposten - fremkaldt den lykkelige Jdee, at høitideligholde denne Forening med et Festmaaltid, hvortil der strax have meldt sig henved et Par hundrede Deeltagere baade blandt Stadens Læger og de medicinske Studerende.
Viborger Samler, 1838-02-20
En af vort Universitets Professorer faldt forleden Dag paa Gaden og brækkede sit ene Laar.
Viborger Samler, 1838-02-20
J Onsdags begyndte Generalforsamlingen i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug i Kjøbenhavn. Det var vistnok een af de meest talrige Folkeforsamlinger, den senere Tid har at fremvise. Da Haandsoprækningen ikke afgav noget paalideligt Resultat, blev der ballotteret med Kugler og det første og vigtigste Spørgsmaal, om Generalforsamlingerne skulle afløses af en repræsentativ Forfatning. Generalforsamlingerne ere kun provisorisk hævede. Det staaer Enhver frit for, ifølge Algreen-Ussings Forslag, som blev eenstemmig antaget, at stemme anderledes, naar ikke den nye Regjeringsform i alle dens Puncter, der nærmere skulle debatteres, svarer til Forventningen. Forøvrigt var det ikke umærkeligt, at Selskabet af en Taler høit blev benævnet som et Selskab af politisk Tendents, uden at nogen følgende Taler vovede at modsige det. (Den Frisindede.)¬
Viborger Samler, 1838-02-20
J Fredags fortsattes Trykkefrihedsselskabets Generalforsamling. Dersom alle de Sidehug og Hentydninger, directe og inddirecte beskyldninger, Recalcitrantser og Reprimander a. vare trykte, saaledes som de faldt paa denne mærkværdige Aften, da vilde man faae en fand Parodie paa Trykkefrihedens rette Brug. Det Punct, der især foranledigede varme Debatter, var Spørgsmaalet om, hvorvidt de Medlemmer, der ikke vilde vedblive at være i den kjøbenhavnske Afdeling skulde have Stemmeret eller ikke. Assessor Ussing overhuggede saa at sige Knuden, og vi troe, det var den høieste Tid, thi upaatvivlelig vilde en længere Debattering have havt de sørgeligste Følger for hele Selskabet. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1838-02-20
Ved en paa det kongl. Theater den 11te Febr. for det kgl. Jnstitut for Blinde given Aftenunderholdning fremsagdes nedenstaaende særdeles skjønne af Hr. H. C. Andersen forfattede Epilog, af en af Jnstitutets Elever. Jeg veed om Farverne, de ere skjønne, Som Tonerne de vexle skal i Pragt: Men om den grønne Skov, om alt det Grønne, Har Duften ene et Begreb mig bragt. Blaat er jo Havet, naar ei Bølger stige, Og Himlens Farve nævne de som blaa, En Blaahed eier det Uendelige, Jeg aner det, skjøndt jeg det aldrig faae. Solens Opgang pranger jo det Røde, Den Blinde kjender ei sligt Farvespil, Men Livets Straaler folte jeg at gløde. Og jeg begreb, at der var Skjønhed til O, hvilken Trøst i Livets Sorg og Møie, At kunne Gud i Alt omkring sig see, At læse Tanken i sin Broders Øie, See i hvert Træk, han føler ved vor Vee! Een Farve kun der er, den Blinde kjender, Een Farve, viet Livets Sorg og Nød, Den boer i Natten, naar et Stjernen brænder, Den er et Billede paa Grav og Død: Den sorte Farve kjendes af den Blinde, Rundt om mig hersker altid der kun Nat, Dog i det Sorte selv lod Gud os finde En Sjæle-Duft: Du er ei her forladt. Den mørke Farve, som mit Blik omtaager, Har just en Duft, den største Hjertet veed: Jeg veed, at Naadens milde Fader vaager, Den Blinde fandt et Hjem og Kjærlighed. Er Verden mørk, Du skal dog Vejen finde, En kjærlig Gud det Bedste vil skal skee, J Døden svinder Mørket for den Blinde, Der skal jeg Gud og hver Velgjører see! Atter er i Kbhavn forøvet et grovt Bedragerie.
Viborger Samler, 1838-02-20
En Bagersvend har frataget en Bagermester, derhavde antaget ham i Søns Sted, 6000 Rigsbankdaler, og er derpaa, under Navn af en Kjøbmand Brockdorff, reist herfra tilligemed en smuk Pige paa 17 Aar, der tjente som Opvartningspige hos en Restaurateur. Han blev arresteret i Slagelse; hun blev anholdt i Ringsted, hvorfra en Officiant var hendes Guide til Kbhavn. (Ah. Av.
Viborger Samler, 1838-02-20
J sit Ultimatium til kgl. Skuespiller Hr. W. Holst, (indført i No. 13 af den Frisindede,) siger Dr. Ryge, slutteligen: "Den Procedure, De foreslaaer mig til at erholde Satisfaction over Dem, (see No. 19 af Saml.) forkaster jeg; thi for det første troer jeg ikke at behøve 6 Mænds Bistand for at møde Jnvectiver af en Person af deres aandelige Kaliber, og for det Andet er naturligviis den Tilfredsstillelse, man kan have af en Afbigt, bestemt ved den Grad af Agtelse, man nærer for den, – J "Kjøbenhavnsposten, læses under der gjør den.""Jndsendt Følgende til Hr. Dr. Ryge og kgl. Skuespiller W. Holst: "Maae vi saa være fri for Mere! En Røst i Publicum.