JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Communicationen imellem Brussel og Antwerpen er endnu bestandig spærret og den hollandske Armee befinder sig i den samme Position som tidligere er meldt Foruden Hr. Dupetiaur, skal, efter Breve fra Antverpen dat. 11 Octbr., endnu Everard og overhoved alle Personer, som bleve arresterede i Brussel, være satte i Frihed. Denne ædelmodige Adfærd af Prindsen har gjort et gunstigt Jndtryk. De Potter siges at begive sig til Paris i en særegen Mission. Fra Luxemburg, meldes den 6te Octbr., at Staden staaer Fare for at blive erklæret i Beleringstilstand, da et stærkt Corps fra Namen har nærmet sig. J Bouillon, den folkerigeste Stad, næstefter Luxemburg, valer den trefarvede Fane. Jndvaanerne have afvæbnet Garnisonen og besat Posterne. Det udspredte Rygte, at preussiske Tropper skulle være rykkede ind ved Venlo, gjendrives som aldeles ugrundet. J Provindsen Limburg er det fuldkommen roligt. Fra Haag erfarer man at den nederlandske Regiering har besluttet, den 9 Octbr., at aabne et Laan paa 20 Millioner Gylden, for at dække de overordentlige Udgifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Grækenland. Her har det Bourbonske Dynasties Fald gjort et dybt Jndtryk, og hvor alle Gemytter ængstes ved den Tanke, at Landet, formedelst de stedse meere, forviklede europæiske Statsforhold, skulde gandske vorde overladt til sig selv og sin egen Udvikling, trues med Udbrudet af en ny Catastrophe, som kan vorde frygtelig forden bestaaende Regjering og have allehaande Ulykker til Følger. J Morea opstaaer et Partie, som fordrer Republikens Proclamation og Grev Capodistrias, Bortfjernelse; det Sidste fordi Greven aabenbart forsvarer det monarchiske Princip og forkaster Jnstitutioner, af hvilke han troer kun at kunne vente Ulykker for et Folk, der med en meget heftig, lidenskabelig og vægelsindet Characteer forbinder en saa ringe Grad af Civilisation, som det Græske. Præsidenten nyder megen Tiltro hos de anseeteste og indflydelsesrigeste Personer af de høieste Folkeklasser; de dele hans Anskuelser, der modnedes ved mangehaande Erfaringer paa hans lange politiske Bane. Jmidlertid skal det allerede være kommet til Haandgribeligheder paa flere Puncter i Morea og Partierne vise den største Forbittrelse mod hverandre. En almindelig Kamp synes at være uundgaaelig og Grækenland kan da let vorde et Bytte for et græsseligt Anarchie eller for Tyrkerne. dersom de mæglende Magter ikke lile snart og kraftigen med, at opretholde den af dem erkjendte græske Regjerings Anseelse. Det er vanskeligt, at afgjøre, hvad der under saadanne Omstændigheder skal blive af Grækenland, og hvortil den Ligegyldighed, hvormed de græske Anliggender nu, formedelst andre vigtige politiske Omstændigheder, behandles, skal føre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Spanien. Den 24de Septbr. var bestemt til Fuldbyrdelsen af en skrækkelig Sammensværgelse af de Kongelige Frivillige." En Torreador angav den med dens hele Detail. Omtrent 300 Niddinger vilde omringe Kongens Vogn, naar han efter Sædvane kjørte ud med Dronningen; de haabede, med et skrækkeligt Udraab at forfærde Dronningen, saa at alt Haab om en Thronarving maatte forsvinde. Saasnart Sammensværgelsen, blev opdaget, tog Gouvernementet strax de Forholdsregler som Klogskab tilraadte. Den betydeligste af de fængslede Medvidere i denne Complot er en Officeer ved de kongl. Frivilliges Corps, som er gift med en Datter af Procureuren ved det høie Raad i Castilien. Det var hiin Bandes skjændige Plan, at dræbe de moderate Ministre og sætte Jnfanten Don Carlos paa Thronen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Erkebispen i Valencia har nylig udstædt en Bulle, hvori Hs. Eminence kundgjør en besynderlig Opdagelse. De Verden - siger han - dagligen vorder underfundigere saa er i de nyeste Skrifter en djævelsk Meening ofte skjult under tilsyneladende gandske uskyldige Ord. Derfor befaler han Censorerne, at læse hvert Manuskript, der overleveres dem, med største Opmærksomhed, for der af opdage den skjulte Mening; han forbyder Læsningen at alle Bøger, der ikke ere trykte i Spanien, ligesom af dem som ere trykte der i Aarene 1820 til 1823 og paabyder en Mulct af 1000 Realer (60 Pd. Sterl.), for den som overbevises om at have s v. snydt sin Næse i et Lommetørklæde, hvorpaa findes en Figur, der har Liighed, med et Kors.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Frankrige. De sidste Forhandlinger i de Deputeredes Kammer have været ligesaa vigtige som mange foldige. Et Bønskrift om at ophæve alle Jesuit anstalter og reent forvise Ordenen fra Frankerig blev, hvad den første Deel angik, henviist til Ministeren for den offentlige Underviisning, og det Sidste blev lagt tilside, da vedkommende Commission yttrede, at det syntes at stride mod Menneskenes naturlige og almindelige Rettigheder. Maatte slige halve Forholdsregler kun ikke i Tiden have slemme Følger; thi det holdes dog aldrig for Uret at forjage Rovdyr og skadelige Jnsekter. - Hvad Forholdet til de udenlandske Magter angaaer, da gjendrives det Rygte, at Hertugen af Montebello skulde være bleven modtagen paa een forhaanende Maade ved Hoffet i Madrid, og maatte vente en halv Time i Forgemakket, inden han fik Audients. Hr. de Vaux er tilsomst afreist til sin Gesandtskabspost i Nederlandene. Den preussiske Minister, Hr. v. Werther, har ved Alexander v. Humboldt modtaget sit nye Creditiv, og Paven har modtaget Hr. de Montesquion yderst venligt, og lovet at ville give et diplomatisk Svar paa hans Meddelelse. Ogsaa har den pavelige Nuntius i Paris, Neapels og Hansestædernes Gesandt overrakt deres nye Creditiver. Fregatten Atalante og en Krigskorvet begive sig til Tajo, for at beskytte franske Undersaatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Brunsvig. En Hoved forandring er her foregaaet i Ministeriet. Hertug Wilhelm har atter indsat Geheimeraad v. Schleinitz i sit Embede, som Consistorie alpræsident, hans Efterfølger derimod, Præsident Hurlebusch har faaet en Pension. J Helmstadt har nogle Uordener fundet Sted og en Borgergarde er organiseret sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Hanau. Her er Roligheden atter bleven forstyrret den 9de og 10de Octbr. En Hob af Pøbelen vilde storme en Kjøbmands Huus, som handlede med stemplet Papiir. Garnisonen og Borgervæbningen dæmpede imidlertid snart Tumulten. J Jena og Sulza er Alt roligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Blandinger. Til Constantinopel er nylig indløbet et Skib med 70 skjønne cirkassiske Slavinder, som solgtes til de tyrkiske Store for 7000 Piastre Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
En stor Jldløs har ødelagt Schum la J Paris er en Historie og Revolutionen i 1830 udkommen paa trefarvet Papiir (216 Sider i 8vo). En tredie Deel er trykt paa hvidt, en anden paa rødt og en tredie paa blaat Papiir. Don Miguel, der frygter den nye revolutionaire Anvendelse af Brostene, har besluttet at lade alle Lissabons Gader macadamisere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
En vigtig Memoire fra Hs. M. Kongen af Nederlanden er indleveret til den tydske Forbundsdag, som har indsendt en Copie deraf til Berlin. Som Storhertug af Luxemburg er Hs. Maj. Medlem af det tydske Forbund. Tre Tusinde Mand ungarske Tropper fra Dalmatien ere ankomne til Venedig. Avantgarden af en østerrigsk Colonne paa 10000 Mand er i Verona, hvorfra de efter et kort Ophold drage til Mayland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Fædrelandet. Khvn., den 19de October. J Søndags var Bispevielse i Frue Kirke, ved hvilke de sædvanlige Høitideligheder fandt Sted. Til at overvære Festen vare flere hundrede Honoratiores indbudne, hvoriblandt saaes Hs. Excell. Justitsministeren, Cancellie= og de øvrige Collegie=Deputerede, Universitets=Directionen, dets Rector magnifici, det theologiske Fakultet, samt de fleste af Høiskolens andre Lærere, Hovedstadens, samt en stor Deel af Omegnens Geistlige m. fl. Gudstjenesten. aabnedes med Jntimation fra Prædikestolen af Stiftsprovst Clausen, derefter udførtes af det kgl. Theater, personale en Choral med Ledsagelse af Orchester, hvorpaa Bispevielsen begyndte, som udførtes af Sjællands Biskop, Hs. Høiærværdighed Dr. Müller. De ordinerede, Biskopperne over Aarhuus og Viborg Stifter, D. H. Palludan Müller og Øllgaard aflagde derpaa Eden og modtog Velsignelsen af de forsamlede høiere Geistlige. Efter Ordinationen udførtes en Lovsang, og holdtes Ordinationsprædiken af Biskop Øllgaard, efter hvilken samtlige Biskopper communicerede. Denne hellige Handling forrettedes af Stiftsprovsten. Et stort Slutningschor endte denne geistlige Act, som varede i 4 Timer. Biskop over Aarhuus Stift, Jens Palludan Müller, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, er født i Sorøe 1771, hvor hans Fader var Forvalter. Han er theologisk Candidat fra 1793. - Archiat. Justitsraad, og Ridder af fl. Ord. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Schønberg er i disse Dage kommen hertil fra Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
- Den til Undersøgelsen af Grønlands Østkyst allernaadigst anordnede Commission har nu, ifølge allerhøieste Authorisation, bragt et Uddrag af Hr. Capitainlieutenant Graahs Dagbøger til offentlig Kundskab, hvoraf fremgaaer, at Hr. Capitainlieutenanten i Forening med Naturforskeren Vahl og Koloniebestyrer Mathiesen, som Sprogkyndig, tiltraadte Expeditionen d. 20de Marts 1829; men at de tvende Sidstnævnte, da de samlede vilde have manglet Proviant, vendte tilbage d. 23de Juni fra 619 467 40, nordlig Bredde, hvornæst Graah selv fortsatte Reisen i en Konebaad, ledsaget af en Østgrønlænder, Ernenek, med Familie, samt 1 Grønlænder og 2 Roersker fra Julianehaabs Distrikt, og lykkedes det ham d. 28de Juli at træng frem til en Øe paa 65, 18, nordlig Bredde, hvor han plantede det danske Flag; den uigjennemtrængelige Jis nødte ham til at vende om og søge Vinterleie ved Nugarbik, paa 630 22, N. Br. hvor han ankom den 1ste Octbr. Herfra beretter han under 2den April d. A.,at han den 3die agter paa lignende Maade igjen at fortsætte Reisen Nord efter, i det Haab i det mindste at naae 66, N. Br. forinden han vender og for at søg Colonierne, hvortil man tør haabe, at han nu lykkeligt er ankommen. Paa denne Reise har Capitainlieutenant Graah ei fundet, endog den allerubetydeligste Ruin eller andet Spor af fordums Civilisation; ei heller stemmer Configurationen af den af ham nøiagtigen optagne Kyst overeens med den Skildring man besidder af den gamle grønlandske Bispedømme Ostbygden, hvorfor Capitainlieutenant Graah formener det afgjort, at denne Colonie ei har ligget østen for C., Farvell, men i Julii anehaabs Distrikt. Derimod har han funden Jndvaanere paa denne Kyst at være endnu mere forskjellige fra Eskimauxerne end den blandede Race, som findes i Julianehaabs Distrikt, saavel Hovedets Form som Legemets Slankhed stemmer overeens med Nord Europæernes, hvorhos de have en reen lys Hudfarve, og ofte brune Haar, nogle af Mændene lade Skjægget voxe til Knebelsbart, nogle ere tatoverede, hvilket ogsaa er Tilfældet med alle Fruentimmerne. Paa den hele bereiste Strækning, af omtrent 100 Mile, kan Folkemængden, ei anslaaes til mere end 5 a 600, hvilke med stor Møie friske Livet paa de faa Odder, som i disse øde Egne ere beboelige, ved Bær, Vildt, Fisk og Sælhunde. Desuagtet udmærker dette Folk sig ved at være ukjendt med alle Laster, og er i høieste Grad sædeligt, fredsommeligt, tjenstfærdigt, ordholdent og paalideligt, hvilket det ved enhver Leilighed har viist i sin Fremgangsmande mod Capitainlieutenant Graah. - Jaftes (den 7de d.) gav Hr. Sanson, med Tilnavn Armonist, sin tidligere ommeldte Concert paa Hoftheatret, hvilken kun var lidet talrigt besøgt. Concertgiveren, vandt meget bifald for den overordentlige Færdighed, hvormed han veed at behandle sit temmelig livløse og ufuldkomne Jnstrument, den af ham opfundne Træ Harmonika, og som han i Særdeleshed lagde for Dagen ved sin Udførelse af de sidste Nummere: Variationer over et Par russiske Nationalmelodier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 19 October 1830. Hamb. 2 M. a vista 212. Species 212. 12 Rbmk. 11 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Ved den 1156 Trækning i Wandsbeck, udkom følgende Nummere: I. 2. 51. 77. 83.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus Strømpehandler Broberg, Jfr. C. Rosendahl, Jfr. S. Lund, Møller Mansen, Viinhandler P. Bølck, Mad Tram, Strømpe, Madsen, Matros Molckus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg. Kjøbmand Bøyesen, Stud. theol. Henrichsen, Pastor Høyer, Baronesse Dirckink-Holmfeld, Frue A. Lüttichau, Frøken Landing, Lieutn. Baron Dirckink-Holmfeld, Proprietair Søltoft, Strømpehandlerne Hansen og Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Copulerede i Aarhuus, den 20de October: Komd. N. Malling og Jomfr. C. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Paa Søndag holder Pastor Brygmann Høstprædiken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Bekjendtgjørelser. J Dag døde vores Søn Frederik, 7 Maaneder gl. Dette bekjendtgjøres for Familie og deeltagende Venner. Aarhuus, den 21de Octbr. 1830. Kirstine Føns, Jørgen Fønss. fød Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Af Christen Haugaards Tjenestekarl i Hallendrup er, for utilbørlig Opførsel hos Kjøbmand J. P. Schmidt, til Fattigvæsenet erlagt 2 Mk. T.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Aarhuus Fattigvæsenscommission. De Forældre eller Værger, der have skolepligtige Børn, som skulle indskrives i Domsognets Borgerskole, ville møde med dem i bemeldte Skole Onsdagen den 27de Octbr., Formiddag Kl. 10, samt medbringe Børnenes Døbe= og Vaccinations Attester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Da Adskillige have tegnet sig til Konfirmation og Underviisningen derfor meget snart begynder, saa ønsker jeg at Andre, som vil tage Deel deri, vilde melde sig inden Maanedens Ende og helst om Formiddagen. C. C. Brygmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Mad. Røygaard, foretages en 4de Auction overde bemeldte Boe tilhørende faste Eiendomme, som forhen findes beskreven i disse Tidender, og bestaaer: a) Af Gaarden No. 189, paa Studsgaden heri Byen. b) Af 4 Gaards Avl paa Byens Mark. Auctionen afholdes Mandagen den 25de Octbr. førstk. om Formiddagen Kl. 11 i fornævnte Gaard. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 19de Octbr. 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Jfølge vedkommende Skifterets Begjæring bliver den afdøde Enkefrue Consistorialraadinde Storms Stervboe tilhørende Ødsted Kirke, der er matriculeret for 21 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn med tilhørende tiendeydende Hartkorn 185 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. 1 1/3 1/2 Alb. hvoraf Tienden udgjør 95 Tdr. Rug, stillet til en 5te offentlig Auction, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Fredagen den 5te November næstk. om Formiddagen Kl. 10. Hvilket til Lysthavendes og alle Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjøres, Herredscontoiret i Colding, den 17de October John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Da det, over Smidstrup Sogns Kirketiende, ved den over samme afholdte sidste Auction gjorte høieste Bud, ikke er bleven approberet, bliver bemeldte Tiende, efter Vedkommendes Begjæring, stillet til en ny Auction, der afholdes paa Raadstuen i Fredericia, Løverdagen den 6te November førstkommende. om Formiddagen Kl. 10 slet. Den er matrikuleret til 48 Tdr. Hartkorn, og har 328 Tdr. 1 ½ 1/2 Alb. tiendeydende Hartkorn, hvoraf svares i aarlig Tiende 38 1/2 Td. Rug, 122 Tdr. Byg og 125 1/2 Td. Havre. Conditionerne, hvoraf her anmærkes: at Kjøberen overtager de heri indestaaende Kongelige Penge, og den øvrige Kjøbesumma betales næstkommende 11te Decbr., 11te Juni og 11te Decbr. 1831, hver Termin med en Trediedeel, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos undertegnede Auctionsforvalter. Fredericia, den 19de October 1830. Boeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Paraplurer og Parasoller betrækkes for en meget moderat Betaling, jeg har lært hos Hr. Nabreng i Khvn., mit Logis er hos Hr. Komd. Fleischer, og mit Ophold her bliver kun kort. A. Møller. Maastrich er Saalelæder, af bedste Bonitet, er i hele og halve Hudet ladog i mindre Dele at faae hos S. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Nye Gaase=Fjeder og Sengeklæder faaes hos Lars Koch. Saa hastig mulig afseiler Skipper Hans Kaarsberg til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
En Præst i Jyllands sydøstlige skjønne Egn, der med Held har demitteret til Universitetet, ønsker i sit Huus snarest muelig at antage flere unge Mennesker, der kunne deeltage i den Underviisning, hvorved to, af ham allerede antagne, forberedes til Demission om et Par Aar. Den nærmere Underretning kan behagelig erholdes : paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Et godt Fortepiano, i fuld Mahogny Kasse, er tilkjøbs for 30 Specier. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
En Møllersvend, gift eller ugift, som kan forestaae en Valkemølle, kan bekomme Condition, enten strax eller til 1ste Novbr. d. A. Adressekontoiret anviser. For en tro og skikkelig Tjenestepige, som kan bestyre huuslige Forretninger og forstaaer Madlavning, er en Tjeneste ledig til 1ste Novbr. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Efterlysning. Natten imellem sidstafvigte Onsdag og Torsdag ere tvende Heste bortkomne for undertegnede Eier, hvoraf den ene var rød, den anden bruun, begge med Kongeligt Mærke indbrændte paa venstre Forhov. Hvo der maatte være istand til at give fyldestgiørende Oplysning om disse 2 Heste, vil modtage en passende Douceur, naar man henvender sig til Gyslof, Teglbrænder paa Bygholm pr. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Natten mellem 12te og 13de Octbr. er en blankbruun stjernet Hoppe, 4 Aar gl. omtrent 10 Qv. høi, og med en Navlebrok, bortstiaalet fra Peder Nielsen paa Waldemarsgaard, i Lundum Sogn, Skanderborg Amt. For Tilveiebringelsen loves en Douceur af Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-22
Fra Steensballegaard ved Horsens er bortløben en rødhjelmet Stud, klipper W paa venstre Lænd, og brændt i paa høire Horn indvendig, for hvis Opdagelse loves en passende Douceur. Steensballegaard, den 19de Octbr. 1880. K. J. W. Arenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
rensessesses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Blandinger. Imedens alle bedre Mennesker med Begeistring berømme den, vistnok mageløst ædle, franske Stats-Omvæltning, dadle de Fleste Belgiernes Opstand. Jmidlertid have disse følgende J Ankeposter, hvilke de ofte, men altid forgiæves, have foredraget Regjeringen i Nederlandene, hvis ædle Konges frisindige Aand og gode Villie iøvrigt ere ligesaa bekjendte, som den mangefulde Statsforfatnings fremmede og Hollænderne begunstigen, de Oprindelse. Bemeldte Ankeposter ere: 1) til Stats kamrene sende omtrent 2 Millioner Hollændere 62, med omtrent 4 Millioner Belgiere kun 42 Befuldmægtigede, 2) ingen Minister=Ansvarlighed; - 3) Dommernes vilkaarlige Afsættelighed; - 4) Trykke-Tvang; 5 det hollandske Sprogs Jndførelse, som Stats- og Rets Sprog, med Belgiernes franske Modersmaals Fortrængelse fra det Offentlige; - 6) de fleste Embeders Besættelse med Hollændere; - 7) det næsten gjeldfri Belgiens Overtagelse af Halvdelen af den uhyre hollandske Stats gjeld; - 8) v. Maanens Partiskhed for Hollænderne; 9) den i Frankrig, for Tyverie, Jndbrud og Falsk, brændemærkede og til Galleierne dømte italienske Grev Libri Bagnanos Ansættelse til Statsstyrelsens Avisskriver med en aarlig Lønning af 16,000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Ved Stefano har Storherren holdt en Revne, hvorved han selv kommanderede. Samtlige Medlemmer af det diplomatiske Korps vare indbudne til at bivaane den. Telte med Kanapeer og Lænestole vare bestemte til Gjæsternes Modtagelse, og da det Hele var forbi, anrettedes en prægtig Diner paa 50 Kouverts paa europæisk Viis. Halil Pascha, Reis Effendi og AchmeEffendi gjorde Honneurs, og da den engelske Gesandt havde udbragt Sultan Mahmuds Skaal, blev denne Artighed besvaret, idet Seraskierne udbragte de europælrensessesen. ske Monarkers, hvis Gesandter vare tilstæde ved Taffelet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Den 6te Octbr. var Kongen af Frankrigs Fødselsdag; men Hs. Majestæt havde frabedet sig enhver Høitidelighed. Kun de Nationalgarder, som havde Vagt i Palais=Royal fik Tilladelse, at overrække Kongen en Bouqvet. Kongen lod sig see i Palladsets Forgaard, omgiven af sine fem Sønner, som alle bare Nationalgardens Uniform. Kongen besvarede en Officeers Tiltale paa det huldrigste, og kaldte Gardisterne flere Gange sine Kammerater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Underpræfecten i Bayonne har ved en Telegraph. depesche af 5te Octbr. berettet den franske Regjering, at Kongen af Spanien, ifølge en Skrivelse fra Madrid af 30te f. M., som fortjener al Troværdighed, har forviist fem af det apostoliske Parties Hoved anførere, hvoriblandt den bekjendte Pater Cirillo. Den 2de opdagedes en Sammensværgelse af dette Partie som gik ud paa, at myrde de Constitutionelle og opvække Uroligheder i Catalonien til Fordeel for Carlisterne. Efterretningen om en constitutionel Opstand i Cadix bekræftes ikke. Franske Blade fortælle følgende Begivenhed: Nylig spilte Ferdinand VII Schach med sin Gemalinde; der vare ingen andre i Værelset end Hertugen af Transtamare og Kongens Favorit, hans Kammertjener Merae. Midt under Partiet seer Kongen sig nødsaget til at gaae ud, idet han bortfjerner sig, siger han til Weras: "Tag, imidlertid Partiet for mig!" - Opbragt herover reiser, Dronningen sig, og vægrer sig for at spille med Meras; men den Sidste tog sig dette saa nær til Hjerte, at manden næste Dag fandt ham død i Sengen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Ved at støbe en 18 Fod høi Bronze Billedstøtte af Kong Stanislaus var der nær passeret en stor Ulykke i Paris. Man gjorde nemlig for første Gang et nyt Forsøg i det Store. Formen, der var vellykket og som var gandske tom, da Massen heldtes i den, sprang pludseligt, og den omkringsprudende glohede Sand og den frembølgende hede Bronzemasse satte Arbeidernes og de mange Tilskueres Liv for et Øieblik i Fare. Til Lykke satte Jngen Livet til; endeel Arbeidsfolk bleve meer eller mindre haardt saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-10-23
Et i medicinsk og juridisk Henseende mærkværdigt Tilfælde er for nylig passeret i London. En Jrlænder, ved Navn Long, praktiserede alt i længere Tid som Læge og Chirurg, og paatog sig for flere Maaneder siden en ung formuende Dames Behandling, der leed af Tæring. Han gjorde et Saar paa den Syges Ryg, og holdt det bestandigt aabent, som det bedste Middel, som han sagde, til Curens Fremme. Men Patientinden blev stedse sygere, og først, da det var for silde, kaldte man en anden Læge tilhielp, der i milde Udtryk erklærede den fulgte Methode for en Følge af Uvidenhed. Pigen døde. Den Ret, der har Tilsyn med de Døde, har nu afhørt en Mængde Vidner, hvoraf de fleste, og iblandt disse ogsaa Sir Francis Burdett, vare paa Lægens Side. Jkke destomindre er han af Juryen erklæret skyldig i hendes Død.