JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Haderslev, den 11te Febr. De Bønder i Omegnen, siger Dv., som, for at hædre deres Deputerede, havde sluttet Accord med Hr. Truels Erichsen her i Byen om det fornødne Locale og Beværtning for det af dem paatænkte Festmaaltid, ere endnu lige langt fra Maalet, idet Hr. Erichsen, efter i Torsdags at være bleven indstævnet for Byens Raadstueret, vedblev her at negte Opsyldelse af sine Forpligtelser af den taabelige Grund at der kunde opstaae Pøbelexcesser, og da Bøndernes Befuldmægtigede, Hr. J. Jochumsen, Sognefoged i Kafdrup, ikke kunde fratræde sine Fordringer, henviste Magistraten Sagen til ordentlig Rettergang, og har Vedkommende paa den modsatte Side derved fuldkommen opnaaet deres Hensigt, da dette Anliggende nu let kan udhales i et Par Aar, om man og derved skal tilsætte et anseeligt Pengebeløb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Onsdagen den 15de d. M. blev i Justitssagen: Advocat Buntzen contra forhenværende Redacteur, af Bladet Corfaren, Cand. philos. Niels Peter Morthensen, der tiltaltes for at have gjort sig skyldig i Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
ved følgende i bemeldte Blads No. 64 for Fredagen den 21de Jan. 1842 indrykkede Artikler betitlede: Corfarens Beslaglæggelse, Keglespillet, "Marseillaisen, Hr. Haabet og Jagtglæder, afsagt saadan Høiesteretsdom: Cand. phil. Niels Peter Mortensen bør bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Landsover- samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
J Salarium til Advocat Buntzen for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv. - Ved den indankede Lands-Over- samt Hof- og Stadsretsdom var Tiltalte frifunden for Actors Tiltale imod at udrede Actionens Omkostninger. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
(Corresp.) Kjøbenhavn den 14de Februar. Vi ere i vor forrige Artikel komne til det Resultat, at det Document, hvorved den Kongelige Andeel af Slesvig blev erklæret soverain, ikke kunde berøve de arveberettigede Agnater deres Rettigheder. Ligesaalidet kunne vi skjønne, at Arvestatutet af 24de Juli 1650, hvorved Frederik den 3die bestemte, at hans Andeel af Hertugdømmene skulde gaae i Arv til hans ægte mandlige Efterkommere overeensstemmende med Førstefødselsretten, kan have betaget Agnaterne deres Arveret. Frederik den 3die kunde vel være beføiet, skjøndt det rigtignok stred mod den Hertugdømmets Stænder i Privilegjerne hjemlede Valgret, at bestemme Arvefølgen i sin Familie, men videre gik hans Ret ikke. Saasnart hans Mandsstamme var uddød, maatte de andre Agnater af det oldenborgske Huus succedere overeensstemmende med de bestaaende Unioner og Lehnsbreve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Hvad der derimod vil have en væsentlig Jndflydelse paa dette Spørgsmaals Afgjørelse, er, hvad Betydning man vil tillægge Hyldingseden i 1721.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
J Jndledningen til det i denne Anledning udstedte Patent, der, saavelsom Formularen til Hyldingseden, forhen have været meddeelte i dette Blad, erklærer Frederik den 4de, at han agter at lade samtlige Hertugdømmets Jndvaanere affordre Hyldingseden, men af Patentets Slutning seer man, at det kun var Ridderskabets Medlemmer og Hertugdømmets Godsbesiddere, der skulde indfinde sig in pleno, hvorimod Patentet iøvrigt kun gjaldt Jndvaanerne af den forhen hertugelige Andeel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Jmidlertid er det sandsynligt, hvad endogsaa Slesvigholsteneren Falck antager, at Hyldingseden ligeledes er bleven affordret i de kongelige Amter. Men af Eedsformularen kan man dog ikke faae andet ud, end at Ridderskabets Medlemmer, som Hertugdømmets daværende factiske Repræsentanter, have erkjendt Kongen for deres ene souveraine Landsherre, og forpligtet sig til at holde sig Kongelovens Arvefølge efterrettelig. Forsaavidt er det utvivlsomt, at Stænderne have erkjendt Arvefølgen for hele Hertugdømmet at være den samme som i Kongeriget; men der mangler dog et Led, og det er den sønderborgske Linies Samtykke; thi Erobringen af den gottorpske Andeel kunde ikke forandre den Kongelige Andeels statsretlige Forhold, og Stænderne kunde ikke være beføiede til at fratage de arveberettigede Agnater deres Ret. En stor Feil begik den daværende Hertug af Augustenborg ved ikke at nedlægge Protest mod Hyldingseden, og denne Und ladelse vil altid gjøre denne Linies Fordringer tvivlsomme. Men et endnu uheldigere Udseende faaer Sagen for dem, hvis det forholder sig rigtigt, hvad Professor Paulsen har paastaaet, at Hertug Christian August i Aaret 1721 har udstedt et Document, hvorved han for sig og sine Arvinger har hyldet Frederik den 4de og dennes Efterkommere overeensstemmende med Kongelovens Jndhold. Forholder dette sig saa, maa Sagen ansees som afgjort for den augustenborgske Linies Vedkommende. Efter hvad der er os sagt, skal den sidst afdøde Hertug af Augustenborg have ladet dette Document meget eftersøge i det slesvig-holsteen-lauenborgske Cancellies Archiv, om han har fundet det, skulle vi lade være usagt, men det forekommer og altid meget besynderligt, at man vil lade en Mand eftersøge et Document, i hvis Jnteresse det maa ligge, at dette Document ikke existerer. Jøvrigt kunne vi ikke skjønne andet, end selv om dette Document er udstedt, kan det dog ikke betage Augustenborgerne Ret til at gjøre Fordring paa at blive abgetheilte Herren, skjøndt vi gjerne indrømme, at derom kan disputeres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Af denne factiske Fremstilling af Sagen vil det altid fremgaae, at Adskilligt er tvivlsomt, eller i det mindste ikke afgjort uden under visse Forudsætninger. Jøvrigt ville vi til Slutning tilføie, at Rygtet her har i den senere Tid fortalt, at Arvefølgespørgsmaalet skal være afgjort. Hvorledes, derom tør vi, for ikke at rage uklar med Cancelliet, ikke meddele Noget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Kjøbenhavn den 18de Febr. Cand. phil. Meyer Adolph Goldschmidt har i disse Dage maattet møde i Criminal=Kammeret for efter Høiesterets Begjæring personligen at underkastes Examination angaaende flere af de Artikler, der ere indførte i de Nummere af Corfaren, for hvilke han har formaaet forskjellige Sjouere at paatage sig RedactionsAnsvaret. De mod ham i Forbindelse med Sjouerne anlagte Sager ville snart kunne ventes paadømte i Høiesteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
For nylig er et Fruentimmer Maren Cathrine Suhr ved Hof= og Stadsretten dømt fra Livet for at have forsøgt paa at dræbe sit Barn. Hun havde født dette Barn udenfor Ægteskab, besvangret af sin Husbond, der midlertid nægtede at bidrage til Barnets Underhold. Af Fortvivlelse over ikke at kunne ernære det, besluttede hun at ombringe det ved Hjelp af Vitriololie. Heldigviis var denne Vitriololie blandet med Vand, og havde desuden inddrukket megen Fugtighed, saa at den havde tabt sin Kraft, og Barnet er derfor ikke død af den En Sjouer gjorde fornylig paa Gaden Bekjendtskab med en Karl fra Landet, der var kommen herind for ligeledes at fortjene sit Brød ved Sjon. Under Samtaler spadserede de sammen udi Kokkegaden ved Nyboder, hvor Sjoueren foregav at skulle besøge en Paarørende. Ankommen til Stedet, anmodede Sjoueren Karlen om et Øieblik at bytte Trøie med ham, da han nødig vilde vise sig for sin Familie i sin lurvede Trøie. Karlen var villig til Byttet, og skulde midlertid vente nedenfor Han ventede og ventede, men der kom ingen Sjouer; endelig blev han kjed af at vente, og gik op i Huset, hvor han til sin Forskrækkelse erfarede, at Jngen vidste noget af Sjoueren at sige, der sandsynligviis var gaaet ud af den Udgang, som Huset har til en anden Gade. Man tænke sig den stakkels Karls Fortvivlelse – ingen Trøie og ingen Penge, da hele hans Capital, 2 Rbd., laae i Trøie lommen. Næste Dag mødte han Sjoueren paa Torvet, og der opstod nu en høist comisk Scene, idet begge Parter gjensidig sigtede hinanden for at have stiaalet den Ene den Andens Trøie, og Enden paa Sagen blev, at Politiet tog sig af begge Personerne. Sagens Udfald er endnu ikke afgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Kjøbenhavns Børscours den 17de Februar 1843. Hamborg 2 Maaneder – a vista 203. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 1/2 a 103 Rbd. Nationalbank Actier 112 1/2 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Kjøbenhavns Torvepriser den 18de Februar. Rug 5 Rbd. a 5 Rbd. 40 s.; Hvede, 5 Rbd. 40 s. a 6 Rbd. 48 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 4 s. a 3 Rbd. 32 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 92 s. a 3 Rbd. 16 s.; Havre, 2 Rbd. 32 s. a 2 Rbd. 92 s.; Erter, 4 Rbd. 16 s. a 4 Rbd. 48 s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 88 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 40 s. a 1 Rbd. 64 s.; Smør, Pd., 21 s.a 23 s.; Æg, Snesen, 26 s. a 30 s.; Sjællandsk Smør, Fogn., 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 72 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Udenlandske Efterretninger. Robert Peels Forslag til en Takadresse til den ostindiske Gouverneur Lord Ellenborough og den afganiske Hær har givet Anledning til at Regjeringens og fornemmelig Gouverneurens Politik med Hensyn til Jndien og Afganistan er bleven meget skarpt bedømt saavel i Parlamentet som i Bladene og Ministerens temmelig vaklende Forsvar for Lord Ellenborough har givet Anledning til den Formodning, at denne snart bliver afskediget fra sin vigtige Post. Man var i London temmelig urolig over en ny Spænding mellem England og Nordamerica, og om man end ikke ventede, at det just med det Første skulde komme til aabenbare Fjendtligheder, forudsaae man dog, at den uvenskabelige Stemning, som længe har hersket mellem begge Magter, vilde faae ny Næring derved, at Peel i Parlamentet har erklæret, at den nordamericanske Præsidents offentlige Yttringer og de med England stedfundne Forhandlinger angaaende Visitationsretten ikke stemme overeens med Sandheden, De seneste franske Kammerforhandlinger ere ikke meget vigtige. J Ministeriet er den Forandring foregaaet, at Admiral Duperre har taget sin Afskeed som Marineminister, og Admiral Roussin er kommen i hans Sted. Den Førstes Tilbagetræden tilskrives af Nogle hans Helbredstilstand, af Andre hans Misfornøielse med sine Collegers Opførsel i Sukkerspørgsmaalet. – Forholdet mellem Frankrig og Spanien har i nogen Tid givet Anledning til meget foruroligende Rygter, nu paastaaer man, at en Coureer, som den 8de de er ankommen fra Madrid, har bragt et tilfredsstillende Svar fra Regenten paa Frankrigs Fordringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Fra Algier ere atter meget foruroligende Efterretninger indtrufne. Abdel Kader er paa ny kommen tilsyne og har bragt en Deel af de mægtigste med Frankrig forbundne Stammer til aabenbar Opstand. Herved have de Franske paa flere Steder lidt store Tab, og endskjøndt de ere ham overlegne i aaben Mark, kunne de dog ikke fordrive ham saalænge Regntiden varer; han er stærk nok til at undertrykke hver Enkelt af de arabiske Stammer, som desuden kun alt for gjerne reise sig imod Frankrig, og han veed stedse at undgaae et afgjørende Slag med Overmagten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
AVERTISSEMENTS. Assemblee. I Anledning af Bortlodningen af de til Nykjøbings Asyl skjænkede Damearbeider, har Asylets Bestyrelse besluttet at foranstalte en Assemblee afholdt paa Gjæstgivergaarden Søndagen den 26de d. M. Dandsen begynder Kl. 7 og ophører Kl. 3. Entreen er bestemt til 3 Mk. for enkelte Personer, og, naar tre eller flere henhøre til samme Familie, 2 Mk. for hver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Da ingen Jndbydelser ville blive omsendte paa Landet, anmodes de Udenbyes, som ønske at deeltage, om desangaaende at henvende sig til Kjøbmand Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Jfølge den kongl. Generalpostdirections Skrivelse af 11te d. M. bekjendtgjøres herved, at Reisende til Befordring med den imellem Nykjøbing paa Falster og Nysted gaaende Pakkepost kunne blive indskrevne paa vedkommende Postcontoir, nemlig i Nykjøbing hver Onsdag Eftermiddag og Fredag Morgen og i Nysted hver Onsdag Morgen, og Torsdag Aften, imod Erlæggelsen af Fragten efter Pakkeposttaxten af 1839, Veilængden beregnet til 2 Miil. Nysted Postcontoir den 15 Februar 1843. v. Staffeldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Liigkiste Udsalg. Hos Snedkermester C. J. Philipsen i Østergade er til enhver Tid at erholde færdigstaaende Liigkister af forskjellige Størrelser og til moderate Priser. Det bemærkes, at Liigkister til Fattiglemmer kunne erholdes til Liig af Voxne for den bestemte Priis 15 a 16 Mk. pr. Stk. og for mindre Liig i Forhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Den Kjøbmand J. Andrea iboende Gaard heri Byen, hvori i flere Aar har været dreven en ikke ubetydelig Kjøbmandshandel, er underhaanden at erholde tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Til Gaarden, som er godt vedligeholdt og fordeelagtigt beliggende, hører en betydelig Gaardsplads og en særdeles smuk og stor Have. Nakskov den 16de Februar 1843. C. N. Kroyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
En Cand. phil., der formedelst sin ElevsJndtrædelse i en lærd Skole forlader til Mai sin nuværende Huuslærer-Plads, ønsker sig til denne Tid en lignende Emploi. billetter mærkede M. M. bedes desangaaende tilsendte dette Blads Avis=Expedition.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Undertegnede, der er ankommen hertil Staden, forfærdiger samt indsætter kunstige Tænder i alle Genres, der fuldkommen erstatte de Tabtes Nytte. Tillige reengjøres, plomberes og udtrækkes Tænder. Boende hos Gjæst V. T. G. Heins. giver Thomsen. Havefrø.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Det bekjendtgjøres herved, at hos Dhrr. Kjøbmænd Wied og Hee i Stubbekjøbing kan erholdes Havefrø til billige Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Licitation. Fredagen den 3die Marts førstkommende Formiddag Kl. 11 bliver paa mit Contoir afholdt Licitation over Leverancen af 38 Tylter 1 1/2 Tom. Drammens Bord, 46 ditto 2 Tom. Fyrreplanker, til Havnevæsenets Brug, hvilket herved bekjendtgjøres. Stubbekjøbings Byefoged-Comptoir den 18de Febr. 1843. Buntzen. Faschiner. Et Partie af circa 5000 Faschiner 4 a 5 Alen lange, 8 Tommer i Gjennemsnit af grønt Bog, Hassel, Piil eller Vidie behøves til Stubbekjøbings Havne=Anlæg i Løbet af Sommeren. De som ville paatage denne Leverance eller Deele af samme ville behage at opgive den nøieste Priis og Antallet til Stubbekjøbings Havnecommission.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Auctioner. Ifølge Forlig og Udlæg, samt efter Udlægshaverens Reqvisition, bliver den Møller Rheinlænder tilhørende, og paa denne Kjøbstads Vold beliggende Stubmølle, Østermøllen, kaldet, med dens staaende og løbende Redskaber, samt Møllehuus, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Byens Raadstue, Mandagene den 13de og 2de Marts, samt 10de April førstkommende, Formiddag Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for Panthavere og Liebhavere med Tilføiende, at Auctionsconditionerne forinden ville blive til Eftersyn hos Procurator Tidemand her i Byen. Auctions-Contoiret i Nykjøbing paa Falster den 19de Februar 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
J Følge passeret Udlæg, blive de Kjøbmand C. Fogt tilhørende og ved Stedet N 333 her i Byen opførte Bygninger bestaaende af 6 Fag Forhuus og 4 Fag Baghuus indrettet til Bryggerie og Bagerie, opraabt og bortsolgt til Nedbrydelse ved offentlig Auction som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 6te Marts d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herked bekjendtgjøres. Nakskov den 19de Febr. 1843. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Fredagen og Løverdagen den 10de og 11te Marts førstkommende, bliver ved offentlig Auction bortsolgt endeel af det Kjøbmand M. D. Brabrands Opbudsboe i Maribo tilhørende betydelige Varelager, som især vil komme til at bestaae af Klæde tildeels først fortoldet efter Opbudserklæringen – Bookskin, Silke og Bomuldstøier, Shawler og andre Manufacturvarer af meget god Qvalitet. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 i Boets Gaard paa Maribo Torv. og vederhæftige Kjøbere gives Credit til førstkommende Mikkelsdag med Betalingen som erlægges til Boets Curator, Procurator G. Aagaard paa Binitze eller Fuldmægtig Hansen i Maribo. Varerne ere 2 Dage før Auctionen. til Eftersyn for Liebhavere. Maribo Byfogedcontoir, den 15de Februar 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Creditorerne i Sadelmager Niels Julius Rasmussen i Nysted og afdøde Hustru Ane Liisbeth Willers fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret den 13de Februar 1843. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere alle og enhver, der maatte have nogen Fordring paa Lods i Nysted, Anders Larsens og afdøde Hustru Henriette Elisabeth Hansens fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved end videre bekjendtgjøres. Nysted Kjøbstads Skifteret den 13de Februar 1843. J. Schwensen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-23
Lollands Falsters Tidende. Stifts Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 25. Februar. No 23.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-23
Blandt de Candidater, man saaledes her har nævnt, har Opmærksomheden især været henvendt paa Etatsr. Amtsforvalter Brinck-Seidelin, Godseier P. Tutein og Etatsr. C. Neergaard. Etatsraad Brink-Seidelin kan vel ikke i den Grad gielde for praktisk Landmand, som de tvende Godseiere, men i den praktiske Jndsigt, hvorpaa det her kommer an, staaer han sikkert vel saa høit, og i kammeralistisk og oekonomisk Dannelse maa han upaatvivlelig, efter hvad han offentlig har præsteret, antages at staae over i det mindste den ene af dem. Hr. Tuteins Liv som Godseier, hans Færd som Stænderdeputeret og den bekjendte Kjærlighed, hvormed han i flere Aar har gjort Statsvidenskaberne og de Landboforholdene nærmest vedkommende Deele af disse til sit Studium, qvalificerer ham vistnok og saa høi Grad til den offentlige Opmærksomhed ved en Leilighed som denne, men Flere mene dog, at Hans Majestæts nuværende Raadgivere ikke kunne føle sig oplagte til at tye til en Mand, der saa bestemt har udtalt sin Erkjendelse af, hvor meget en fri Forfatnings Jndførelse er paatrængende nødvendig, ligesom jeg ogsaa har hørt den Yttring, dog ikke af nogen Godseier, at hvor meget man end erkjendte hans Fortjenester, saa var han dog neppe saa gjennemtrængt af Overbeviisningen og Nødvendigheden af Bondestandens Emancipation, som ønskeligt var hos den Mand, der skulde beklæde en saadan Post. Hvorledes man er kommen til at henvende Opmærksomheden paa Etatsraad Neergaard, veed jeg næsten ikke; hans Virksomhed i Stænderne synes mig ikke har været af den Beskaffenhed, at den skulde foranledige Landbostandens Venner til at ønske hans Jndtrædelse i Landbocollegiet. Det ufordeelagtige Jndtryk, som hans Optræden under Debatten om Jagtherrens Vildt contra Bondens Sæd maatte gjøre, udslettede tilvisse ikke hans Forst mandskab under Finantssagen. At Etatsraad Neergaard ikke vil kunne udfylde det savnede Element i vort Landbocollegium, forekommer os Jkke godseiere udenfor al Tvivl, hvorvidt han eller nogen af de to andre Herrer har villien til under det nuværende System at indtræde i Landbocollegiet, derom have vi ingen Mening. Maaskee man ogsaa naar de hidtilværende Directeurer afgaae, og begge Kammercollegier efter Hs. Majestæts Bestemmelse underlægges Finantsministeren, vil berolige sig med, at denne er Godseier, og at det praktiske Element saaledes kan repræsenteres af ham – til bedre Tider, men dette ansee vi Landmænd herude rigtignok for en grumme ringe Trøst. - Dersom De Jntet finder derimod, ønskede jeg nok at De offentliggjorde denne Deel af mit Brev. Jeg troer, at det er godt, at man kommer til Kundskab om, hvorledes man seer Tingene ogsaa herude, og tænker over Et og Andet, hvoraf Svien frygtes eller føles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-23
J Lyngby fandt i Mandags det tidligere bebudede Møde for Amtets Beboere Sted, hvis Hensigt var at danne et Tilknytspunct for alle Amtets Communer. Efter den udstedte Jndbydelse mødte omtrent 150 Beboere. Kammerraad Drewsen aabnede Forhandlingerne med at fremsætte de Tanker, der have ledet Jndbyderne, nemlig Forening mellem Amtets Beboere og Forstanderskaber. og et Middel til at bringe Gjenstande af almindelig Communal-Jnteresse under Behandling. Efter Procurator Balthazar Christensens mottiverede Forslag dannede sig et Selskab, der besluttede at afholde 4 aarlige Møder, og man valgte til Formand Kammerraad Drewsen, til Vice-Formand Etatsraad Povelsen, til Secretair Proprietair Thalbitzer og til Casserer Amtsraad Zacharias Jacobsen. 120 Medlemmer tegnede sig og det aarlige Contingent fastsattes til 64 s. Et Amendement af Provst Boisen, at Selskabet kun skulde bestaae af Sogneforstandere, blev delibereret, men forkastedes, da man næsten med Unanimitet (Eenstemmighed) antog, at enhver Beboer med uplettet Rygte skulde tilstedes Adgang. (Dagen.) Slagslunde Sogns Creaturforsikkrings-Forening afholdt i Slutningen af forrige Aar en Generalforsamling, af hvis Forhandlinger, som venskabeligen ere os meddeelte, vi her skulle udhæve et Par Data. Jkkun 2de Creaturer ere forulykkede og Skadeserstatningen reparteredes derfor kun med 13 s. pr. Portion (25 Rbd.), hvilket samlede Beløb indkom paa selve Stedet, da alle Deeltagerne havde mødt eller ladet møde. 12 nye Medlemmer optoges, saa at Foreningen i indeværende Forsikkringsaar tæller 32 Medlemmer. Forsamlingen udnævnte ved Gjen valg Sognefoged, Amtsraad Hans Johansen til Medlem af Bestyrelsen, og desuden Vurderingsmænd til at foretage den vedtagne aarlige Omtaxation.