JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Hos mig ere nu at faae Stats-Calendere, Forord C. W.) ningerne for 1781. saa og Hr. P. Windfelds Efvangeliske Troes Styrkelse; De, som hos ilig have subscriberet paa denne sidste, ville behage at lade den afhente hos C. Wille Diøbmanden, Velædle Hr. Siemon Kraft, som formedelst sin Alderdom og tiltagende Svaghed haver nedlagt sin Han deel, og solgt sin iboende Gaard ved Vesteraae her i Byen, og agter med Familie at beboe en mindre ham tilhørende Eiendom, lader desaarsag stille til offentlig Auction udi bemældte hans endnu iboende Gaard ved Vesteraae, førstkommende 11. April. om Formiddagen Klokken 9 Slet og paafølgende Dage en Deel af hans overflødig vel conditionerede Jndboe, Borde, Stole, Dragkister, Skabe, Speile, Porcelain og andet Steentøi, Sengesteder, Sengeklæder, Lagner, Duge og Servietter, Kobber, Tin og Messing med Kiøkken Brygger= og Brændeviinstøi, samt Gaards Redskab, foruden nogle Kiøbmandsvahre, der alt bliver for vidtløftigt at opregne. Aalborg den 26. Mart. F. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
J Følge Bekiendtgjørelsen i disse Efterretninger No. E. J. B. J 11. og 12, faaer Auctionen denne første Maaned ikke sin Fremme; men der tvivles ikke paa, at den jo i næste Maaned bliver holdt, siden der allerede er en Deel Gods indleveret. Maatte derfore nogen endnu have noget at ville have forauctioneret, bedes at indlevere det jo før, jo hellere. Omkostningerne af Vahrene beregnes til 10 pro Cent, hvoraf jeg selv betaler Auctions=Salarium, Trommeslag, Bekiendtgiørelse, Jncassering, saa og min egen Umage iberegnet. Aalborg den 28. Mart. 1782. Eng. J. Brink, i Bispensgade Nr. 118.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Til de respective Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres herved, at Mandagen den 29. April næstanstundende om Formiddagen Klokken 9 Slet agter jeg underskrevne her paa Eskiergaard i Salling at lade min der havende Besætning ved offentlig Auction bortsælge, samme bestaaer af Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jern- og Bliktøi, Chatoller, Dragkister, Borde, Stole, Speile, Commoder, Kakkelovne med videre, en Deel Sengesteder og Klæder, Linned og Dækketøi, item Bester, Hollænderie Køer, Faar, Sviin og videre Gaards Jnventarium, som alt sammen er i meget god Stand. Trykte Catalogi derover kan af de respective Liebhabere faaes til Eftersyn i Aalborg hos Hr. Justitsraad Thagaard og Hr. Haarboe, i Hobroe hos Monsr. Mark og Sr. Mandrup Due, i Wiborg hos Hr. Apotheker Nielsen, i Randers hos Hr. Postmester Stabel, i Skive hos Hr. Postmester Ring, i Nyekiøbing hos Sr. Christen Holm, og herpaa Eskiergaard hos mig underskrevne, 70 gode Hollænderie Køer og en Deel gode Faar kan og forinden Auctionen kiøbes, naar Liebhaberne behage at mælde sig hos mig. Det maatte derfor behage de respective Liebhabere til foreskrevne Tid og i paafølgende Dage at indfinde sig her, da Conditionerne paa Auctionsstedet skulde blive bekiendtgjorte. Eskier den 15. Mart. von Geistler.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
di Stedet Langelund i Sulsted Sogn bliver P.M. U Fredagen den 12 April førstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet foretaget Auction over en Deel Jndboe og Boehave af adskillig Slags, samt nogle gode Bester, Køer, Faar og Sviin, tvende Postvogne, Plove og Harer med meere. Jen 9 April, førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet er berammet en Commissions Samling i afgangne Hr. Justitsraad Borreschmiths og efterladte Frues Boe i Wiborg, udi Enkefruens sammesteds iboende Gaard, hvor Vedkommende, som have noget at erindre, ville behage at mælde sig. Dernæst bliver den følgende 10. April og flere fornødne Dage Resten af dito Boes Ind= og Udboe, med Heste, Køer, Post- og andre Vogne, Karet, Chalse og Hestetøi ved offentlig Auction bortsolgt, samt en Deel Liv og Gangklæder, ibidem, der bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning. P.M. 2 og 5. Mart, sidstafvigte, over bemældte Claus Ja der ikke ved Auctionen paa Clausholm den 4. holm og Nørre Raunstrup med tilhørende Jordegods, Mølle, Skove, Konge- og Kirketiende, blev gjort saa antageligt Bud, som Stervboet og Arvingerne uden deres alt for betydelig Tab og Skade kunde acceptere, saa bliver nu bemældte Stervboets tilhørende og benævnte faste Eiendomme stillet til anden Auction den 2. April og tredie og sidste Auction den 3 April næstkommende udi Viinhandler Hr. Hasses Huus i Aalborg, hver Dags Eftermiddag Klokken 3 Slet, da samme uden flere Auctioners Holdelse til den eller de Høistbydende bliver bortsolgt; Liebhaberne ville altsaa til bemældte Tider og Sted behagentlig sig indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjorte. Jordebøgerne over bemældte Gods ere imidlertid til Eftersyn for Liebhaberne at finde hos bemældte Viinhandler Hass og Hr. Haarboe i Aalborg, item hos Forvalter Jensen paa Kiolschegaard, og her paa Stifts=Contoiret. Aalborg Slot den 14. Mart. 1782. Levetzau.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Paa Buderupholm er god Sædehavre at B. H. P. faae til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Jos David Becher, Podemester ved Aalborg Østerport, kan ) bekommes frisk og godt Haugefrøe, ligesom forhen, for billigste Priis.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Hvor der kan faaes en jern Bilægger Kakkelovn enten til Kiøbs, eller til Leie, forestaaende Paaske Flyttetid, derom kan gives Efterretning her fra Bogtrykkeriet. Sæbye. I de Meldahls forhen iboede Gaard her i di afgangne Hr. Bye- og Herredsfoged Gun Sæbye bliver Tisdagen den 16. April førstkommende og følgen de Dage Klokken 10 Slet Formiddag holdet offentlig Auction over bemældte Stervboes løse Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Malm, Jernfang, Sengesteder, Sengeklæder, Linnet, Mands og Fruentimmer Gangklæder, Speile, Stole, Borde, Lampetter, Skatoller og Dragkister med videre Ind= og Udboe, samt 2de Chalser, en nye Postvogn, en Kane, samt andre Vogne og Vognredskaber, Heste og Ridetøi, Ploug og Harve, item Bester, Køer, Faar, Gedder og Sviin, samt nogle Markjorder; Thi ville de Lysthavende til ovenmældte Tid og Sted behagentlig indfinde sig. Sæbye den 20. Mart. 1782. Feder Christian Ferslew, constituered i Vacancen.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Til Efterretning for Liebhabere bekiendtgiøres, at jeg P. R. & er findet underhaanden at bortsælge min iboende Gaard her i Aarhuus, paa Middelgade beliggende, bestaaende, til Gaden af 16 Fag 2 Loft høit Huus med Kielder under, indrettet til Stue=Værelser med Portrum til Jndkiørsel, 14 Fag Sidehuus til Kiøkken og Bryggers a. 2 Loft høi, samt 3 Fag Halvtag, alt af nyt opbygt 1766. 11 Fag Baghuus 2 Loft høit til Stalderum, Pakhuus a. samt Kielder under, alt i god Stand, liden Haugejord, godt Brøndvand med Pompe udi, samt alle de Beqvemmeligheder, som kan behøves for en honet Familie, der vil leve af sine Midler, eller ernære sig ved Kiøbmandskab. De Lysthavende vilde behage at adressere dem til mig selv, eller udi min Fraværelse til min Farbroder, Frederich Raae, der haver min Fuldmagt, samme at bortsælge. Aarhuus den 15 Mart. Peder Raac.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Efter Konen Anne Helvig Mortensdotter, som den 13 Mart. E sidst ved Døden afgik i Trangeledet i Woer Sogn paa Woergaards Gods i Wensyssel, efterat hun en 8 Dage tilforn, var kommen dertil med en Deel af sit Flyttegods fra Hals Bye, er strax hendes forefindende Efterladenskaber tagne under lovlig Registering og Forsegling til videre Skiftets Foretagelse den 11. April. 30. Dagen førstkommende i bemældte Trangeledet om Formiddagen Klokken 9, hvortil den Afdødes Mand, ved Navn Jacob, der ei vides, hvor er, saavelsom hendes angivne fraværende Børn og Arvinger, der skal være a) 1 Søn, Johan Friderich Friis Consumptionsbetient i Nørre Sundbye, b) 1 dito Johan Hendrich Friis, Haarskiærer, boende i Kiøbenhavn, c) 1 Dotter Anne Cathrine Friis, skal saa vidt vides, opholde sig i Als sønden Fiorden, og d) i dito Anne Marie Friis, skal tiene en Pibehandler i Aarhuus, blive hermed indkaldede at møde ovenmældte Tid og Sted, de Umyndige med Formynder, for at lagt tage deres Tarv og Arveret. Til samme Tid indkaldes og den Afdødes Credi- og Debitorer, at indfinde sig, de første for beviis(Med dette No. følger Plan og Jnvitation til Actiers Tagelse udi en i Aarhuus attraaende Handel paa Vestindien. og Linned Trykkerie, og derover kan havt Adskilliges Tøi eller Ting under Hænde. Og da en Deel af hendes Effecter endnu skal være staaende i Hals, hvor hun tilforn boede, og nu var fraflyttet, saa anmodes og Vedkommende om, at ville bemældte 11. April. saadant anmælde, hvad er, og hvori bestaaende, at det kan inddrages under Skiftet, saafremt de i Mangel deraf for deres Stiltienhed ei ville vente sig anseete og tiltalte. Woergaard den 16. Mart. 1782. Paa Høie og Velbaarne Hr. Kammerherre Reedzes Vegne, Peder Langebech. J. P. K. J. Paa Steensbech i Vensysel ere 50 sterke og ved handlede Stude usolgte, ventelig af Aarsag, det er spargeret, samme skulle være solgte. Da Sr. Jacob Hjort her i Ribe til fine Creditorers Afbetaling har opgivet sit Boe under Rettens Behandling; saa bekiendtgiøres herved, at Fredagen den 22. Mart. førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet bliver over bemældte Jacob Hjortes tilhørende Huus, Eiendomme, samt en Toft her i Niibe 3die og sidste Gang holdet offentlig Auction, da Liebhaberne ville behage at indfinde sig. Jligemaade blive alle de, som maatte have noget ved dette Boe at erindre, herved 3de Gange efter hinanden indkaldede at mælde sig inden de i Loven fastsatte Tider. Nibe den 9. Mart. 1782. H. Thornsohn.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Vandagen den 15 April førstkommende bliver i Hiøring stil Do let til offentlig Auction afgangne Hr. Bye- og Herredsfoved Worms efterladte Eiendomme og Effecter, saasom Tornbye, Konge Korntiende, hvis tiendeydende Hartkorn er 87 Tdr. 1 Skpr. 2 Alb. Stervboets tilhørende Gaard og tvende Fierdinger Markjorder, samt Bæster, Fæe=Creature, Faar, Sviin, Gaards Redskaber af Vogne, Ploug og Harver a. og øvrige Boehave af alle Slags; thi ville de Lysthavende behagentlig indfinde sig bemældte Tid i Stervboets Huus Klokken 10 Slet, Formiddag, da Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Hiøring den 7. Mart. 1782. Brüchmann.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Natten imellem den 27 og 28 Februar. er undvigt af nu i Tieneste en Karl, Just Christensen Lund, omtrent 22 Aar, undersætsig af Størrelse, sorte Øinebryne, sort studset Haar, rød af Ansigt, men med store hvide Pletter paa Kinderne, meest kiendte naar han er kold, et Ar i den nederste Mundkrog, at Klædedragt en rund Hat, eller en sort Læderhue med lodden Skind paa, en sort Vadmels Trøie, en kort hvid Vadmels Trøie med Træknapper og med Lommer udi, guule Skindbuxer, et par blegede Lærreds vide Skibsbuxer og Støvle paa Benene, ventendes at have reist til vestre Kanten, at tage Touren til Holland; saa anmodes alle og enhver, som denne Karl maatte forekomme, at de vilde paagribe og anholde ham, samt saadant ved næste Post pr. Thisted at tilmælde mig, da der strax skal blive føiet Anstalt til hans Afhentelse, og de derpaa anvendte Omkostninger erstattede. Vester Thaarup den 4 Mart. 1782. Peder Jensen Thoft. Til at møde ved Skiftet efter Selveier Jeppe Pedersens afdø& de Hustrue, Sidsel Pedersdotter, i Stedet Holland kaldet: beliggende udi Aastrup Amt, Wenneberg Herred, Maarup Sogn i Vester Widstrup den 7. Maji forkommende, blive herved indkaldede saavel den Afdødes fraværende Arvinger, som Stervboets Creditorer, for enhver for sig at paasee og iagttage deres Ret efter Loven. Hiøring den 5. Mart. 1782. Paa Hans Excellences (S. T.) Hr. Stift ia at anmælde deres Fordringer, og de sidste at betale, hvad de befalingsmand og Amtmand von Levetzauskan være skyldige, siden der haves Formodning om, at sligt kan Vegne, som Committeret. være til, da hun, som bekiendt, har tildeels ernæret sig af Ulden P. Esbach.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Tillæg til de Aalborgske Jydske Efterretninger Nr. 13. Fredagen den 29. Mart. 1782. Plan og Jnvitation. Actiers Tagelse udi en i Aarhuus attraaende Handel paa Vestindien.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Saa vist som de nu værende udenlandske Conjuncturer tilveiebringe alle neutrale Magters Søestæder betydelige Fordeele ved Negotien; saa beklageligt er det fordenne Byes veltænkende Handelsmænd, ikke at kunne nyde nogen Nytte af disse fordeelagtige Handels=Omstendigheder, da enkelte Personers Formue ei er tilstrækkelig til at udføre et Foretagende herudinden. Vi høre, og have, daglig Exempler, at vore Naboe Kiøbstæder, deels enkelte, deels samlede Jnteressentskaber, bruge Tiden og Nytten af den nærværende Handel paa Vestindien, og formodentlig af deres Arbeide høste den forønskede Velsignelse. J hvilken Henseende vi Underskrevne have eenstemmig, og for tillige at bidrage til denne Byes forfaldne Regoties Opkomst, besluttet, her i Aarhuus at oprette og anlægge et Vestindiansk Handels=Selskab, hvorudi enhver, inden saavelsom udenbyes Patriot, efter eget Godtbefindende og Omstændigheder kan tage Deel. At iværksætte og fuldføre dette Forehavende, maatte vel nu for Tiden, og saa længe de udenlandske Krigs Uroeligheder vedblive, ansees for et denne Bye nyttigt Anlæg, da vi allene kunde tage Kiøbenhavn og andre neutrale Handels=Stæder i Betragtning, hvor den Vestindiske Handel ner i største Flor.
Jyske Efterretninger, 1782-03-29
Enhver i saa Maade, som agter at tage Deel i dette Handelselskab, vorder herved ærbødigen ombedet at ville for saa saa eller mange Actier, de behage, lade dem antegne hos Kiøbmand Andreas Kaarsberg her i Aarhuus forinden næstkommende Junii Maaneds Udgang. Aarhuus den 21. Martii 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Med dette No. følger Auctions=Blad No. 1. over de betydelig Hære for, bortsælge, den 17, Krefoged meldahls Stervboe tilhørende, og ved offentlig Auction i Sæbye skil bortsælges den 16. April. Stervboe tilhørende, og ved offentlig AucPhilladelphia den 22. Decembr. 1781. Der er ikke en Plads i Egnen ved Bethlehem i Pensylvani, hvor de Evangeliske Brødre boede, der jo er bleven overfalden af et Parthie Jndianere, og derfra bortført alle Jndvaanerne tilligemed deres Aldste; denne Ulykke har meget meere troffet den af Jndianere samlede Meenighed, som beboede 3 adskillige Steder i Jndianernes Land, langt bag ved Pittsburg ved Muskingumfloden, der falder i Ohio. Denne de troende Jndianeres Bortførsel er skeet i Septembr. Maaned, og omendskiønt de derved ere blevne satte i stor Mangel paa Levnetsmidler og Klæder, og i meget jammerlige Omstændigheder, saa har dog ingen sat Livet til.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Tunis den 8 Januar. Den 15 Decembr. f. A. ankom den Østerrigske Agent, Hr. Timoni, tilligemed Storherrens Kammerherre, hertil, og den 19. havde han Audience hos Beyen og hans Søn, Arveprintsen, da Kammerherren gav Beyen saavel med høi Røst, som skriftlig, tilkiende: At den høie Port befalede ham at giøre Fred med Keiseren i Tydskland, og at give ham tilbage igien de Østerrigske eller Tostaniske Skibe, tilligemed Mandskabene og Ladningerne enten i Natura, eller at erstatte deres Værdie, hvilke de Tunesiske Corsarer havde taget, hvorfor den Hollandske Consul Nyssen skulde qvitere." Beyen svarede herpaa saaledes: "Han var ingen Vasal af Porten; men af Agtelse for Storherren, som Cheifor Troen, vilde han sende den Efterretning til sine ved de Jtalienske Kyster krydsende Corfarer, at Freden var kommen i Stand med Hs. Keiserl. Majestæt. Hvad Algier i Henseende til Skibenes Tilbagelevering vilde beslutte, det vilde han ogsaa giøre.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
J Følge heraf blev allerede den 20. Decembr. et Tunesisk Skib affærdiget til de Jtalienske Kyster med Efterretning og Freden, og Hr. Timoni reiste med den Tyrkiske Kammerherre den 30 Decembr. videre til Algier og Tripolis. -
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Algier den 16. Februar. Den Romerske Keisers Commisarius, Hr. Timoni er her ankommen fra Tunis. Han fodrede de tagne Keiserlige Skibe tilbage, og har foreslaaet en Fred med vor Republik. Skibene ere allerede givne fri, og Freden torde vel og snart følge efter.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Fra Leiren ved St. Roch den 26. Febr.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Vi fare sort med at forbedre vore Verker igien med saadan Flid, som nogensinde kan ventes af et saa lidet Corps Tropper, som her i Leiren er samlet. Jmidlertid miste vi endnu stedse mange Folk.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Nylig ere atter 2 med Levnetsmidler beladne Skibe indløbne til Gibraltar. J 2 Maaneders Tid har denne Fæstning virkelig faaet 14 Skibe med alle Slags Levnetsmidler, saa at Engelænderne knap have nødig at sende en Convoy derhen under en Flodes Bedækkelse.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Tyrkiske Grændser den 8 Mart. J Følge Breve fra Constantinopel skeede den Russiske General-Consuls Afreise fra Constantinopel til hans Residence med saa stor en Pragt, som han havde været en Ambassadeur, og hver Mand beundrede hans smukke tal riige Følge.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Fra Ostindien har man Efterretning, at en Fransk Eskadre krydser imellem Kysterne af Arabien og Malabar, der er siden Novembr. Maaned ingen Fransk Coureer kommen til Constantinopel fra Ostindien. Dragomanen af Morea har mistet sit Hoved, der har været opsat ved Serailets Port. Portens Dragoman har igien faaet hans Plads.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Ferrara den 12. Mart. Paven kom i Søndags hertil fra Bologna. Han vilde i Mandags holde Gudstieneste i Hovedkirken, og lade Damerne og Adelen komme at kysse hans Foed; men en Ungarsk Gaardist, der som Coureer kom fra Wien med Depescher til den hell. Fader, forandrede hans Beslutning, efterdi Coureren ikkun havde 3 Timers Tid til at oppebie Svar tilbage. Paven skrev herpaa tilbage til Keiseren, til Fyrsten af Kaunitz og til den Pavel. Nuntius, forærede Coureren en Krone af Lapis Lazuli, indfatted i Guld, saa og en Medaille, (paa et andet Sted staaer, at det var en Rosenkrands med en vedhængende Guld Medaille, af 40 Dukaters Værdie, og loed ham fare, efterat ham var tilladt at kysse Pavens Foed. Strax derpaa indtraf en Coureer fra Kongen af Sardinien, som ogsaa strax igien blev affærdiget.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Fra Jtalien den 13. Mart. J Provintsen Puglia har det i Fasten været saa koldt at meget Qvæg er frosset ihiel, og paa Landet har Kulden gjort megen Skade.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
J det Maylandiske staae Tropperne marschfærdige.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Paris den 18 Mart. De Efterretninger, at Engelænderne nu allene ville agere forsvarsviis i Amerika, torde vel solaarsage nogen Forandring i vor Operationsplan. Førend man fik denne Efterretning, var det besluttet, at Hr. la Mothe Piquet skulde commandere 10 Krigskibe, hvoriblandt skulle være 2, hver paa 110 Kanoner, med hvilke 10 Skibe han tilligemed 8 til 10000 Mand Landtropper var bestemt til Rhode-Jsland. Han skulde afseile derhen i April Maaned. Om dette endnu skal gaae for sig, vil Tiden lære.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Hidindtil har Hoffet endnu ikke faaet nogen Efterretning fra Hr. v. Grasse. Man siger, at det Spanske Skib, som skulde overbringe Depescher fra ham, er blevet taget af Engelænderne. Jmidlertid har det forrige Postdag her udbredte Rygte om St. Christophs og Fortet Brimstone=Hills Indtagelse i Dag saaledes forandret sig, at man foregiver, at vor Flode under Hr. v. Grasses befaling skal være slagen af den Engelske under AdmiralHoods Commando, hvilket intet Menneske her vil troe, da Hr. v. Grasse er den Engelske Admiral saa meget overlegen paa Skibe.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Fra Østerrig den 20 Martii. J Wien skal opbygges 2 Protestantiske Kirker, nemlig en Luthersk og en Reformeert. Til disse Kirkers Opbyggelse, og til Underholding for de dertil behøvende Geist ligge vilde vel behøves et Fond af 250000 Gylden, hvilke vilde blive tungt at faae samlede.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Biskoppen af Görtz, hvilken, som bekiendt, ikke har villet publicere Tolerantz=Edictet, og ophæve de i hans Stift liggende Klostere, har heller villet lade sin Biskops Værdighed fare, end at udføre Keiserens befalinger, imellem hvilke Alternativer Monarken har ladet ham Valget; men han skal vel desuagtet indfinde sig i Wien, for at hente sin Jrettesættelse fra Thronen.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Wien den 20. Mart. Der bliver i vore Lande i Almindelighed sterk rekruteret, og det her i Casernerne ved Salzariet liggende Artillerie Corps har faaet befaling i største Hast at forfærdige 18 Millioner Patroner paa Simmeringer Hede.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Nu ere ogsaa Theatinerne ophævede, for hvilke Ordens folk der gives andre og rimeligviis behageligere Pladse, efterdi enhver Landsbye, som ligger over en halv Miil fra sin Kirke, skal have sin egen verdsliggeistlig Capellan. Nu meener man og, at Piaristerne skal reformeres; i det ringeste have de allerede maattet rømme deres hidtil havde Lærestole i Theresianum, hvilke igien skal besættes med Exjesuiter, hvis Pensioner da ophøre.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Berlin den 25. Mart. Kort Begreb om de Besværligheder, som Storbritannen finder ved sin Krig med, og i Nordamerika.
Jyske Efterretninger, 1782-04-05
Nordamerika er saa vidtløftigt, at der, for med Eftertryk at kunne føre Krig snart i dets nordlige, snart i dets sydlige, Provincer, og at forsvare det Erobrede, vilde behøves en Krigshær af 2 til 300000 Mand. Saa stor en Krigshær kan Storbritannien ikke sende derhen: lad være, at den var ved Haanden, saa ere dog Kysterne saa vidt udstrakte, og Havnene for smaa Fartøier ere saamange, at det vilde være umueligt, saaledes at besætte og indslutte alle Tilgænge, at ingen fremmede Skibe kunde tilføre Jndvaanerne deels Krigsnødvendigheder og Vare deels Tropper, og ved disse sidste at sætte de Storbritanniske Tropper imellem tvende Jld. Altsaa maatte Storbrittanniens Flode først være Mester over Søen, førend Krigshæren kan udvirke noget til Lands, og naar hiin er ulykkelig, kan man ikke forlange noget af denne. Men dersom den Storbritanniske Flode har Herredømmet til Søes, saa kan man under sammes Beskyttelse tilføre Krigshæren Rekruter og Proviant, forhindre en fiendtlig Landgang, og bringe Tropperne over Søen til adskillige Egne. Dette er i Henseende til et Land, der er igiennemskaaret af store Floder, har ingen baned Landevei, ingen Overflødighed paa Levnetsmidler, og har hverken Havre eller tilstrækkelig Høe for Heste, af hvis Jndvaanere man hverken kan vente Bistand eller Troeskab, og hvis Militze overalt giør Førselen til Lands usikker, og kan sætte den i Fare, af stor Vigtighed og Uundværlighed. En commanderende General maae her til Lands først oppebie store Begivenheder, førend han kan foretage sig noget, han maae ogsaa lade mange gode Udkast fare, efterdi han uden en Flodes Bistand ikke kan udføre dem, et Foretagende kan ogsaa, hvortil en Søefart behøves, ved Ebbe og Flod, Stormveier og andre Hindringer, blive gjort tvivlsomt og uvist. De i London stukne Landkorte om de besynderlige Nordamerikanske Provintser og Districter ere i Nordamerika saa sieldne og saa dyre, at de ikke lettelig kan anskaffes af Generalerne og Officererne. Der er ei heller liden Mangel paa tilstrækkelige og paalidelige Spioner for Engelænderne, derimod maae de frygte for, at enhver, som i Landmands Klædedragt bringer Levnetsmidler i deres Leier, er en Spion, der, naar han har opdaget eller erfaret noget, sætter sig paa sin Hest, og giver Fienden det tilkiende. Endelig maae ogsaa de gemeene Soldater her lade sig meget befalde, hvilket de i Europa ikke ere vante til; saasom: ofte at gaae til Skibs, og der slet behielpe sig, at komme af et varmt i et koldt, og af et koldt i et varmt, Clima. Altsaa maae nu værende Krig i mange Stykker, ganske anderledes bedømmes, end den europæiske.