JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-02-28
De som maatte formeene sig at have noget at fordre vores nu ved Døden afg. Moders Cantor Warmings Enkes Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel efter sidste Bekiendtgiørelses Dato, at melde sig hos Hr. Clausen, boende paa Østergade No. 51., der paa vore Vegne som eeneste myndige Arvinger afgjør enhver lovlig og beviisliggjort Fordring; ligesaa vilde de som maatte skylde noget til Boet, henvende sig til fornævnte Hr. Clausen med befalingen. Kiøbenhavn, den 20de Januarii 1794. C. A. Warming. F. Warming.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Pera, den 15de Januar. Efter Forlydende har den russiske Gesandt paa Portens sidste Erklæring om at ville vedblive Neutraliteten, tilkiendegivet: "At, efter alt det hidtil foregaaede, og da Rusland selv tænkte at gjøre felleds Sag med de Allierte, kunde hans Monarkinde ikke tillade nogen Neutralitet bag sig og han ventede altsaa, at Porten ikke allene tog alle i sine Havne da værende franske Kiøbmandskibe i Beslag, men ogsaa virkelig vilde erklære Franskmændene Krig. Han havde Ordre, saameget mere at paastaae dette, saasom hans Monarkinde vilde ansee et Afslag for en Krigserklæring. - Divanet, som i 3 Dage har været forsamlet herom, skal endnu ikke have taget nogen endelig Beslutning.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Livorno, den 31te Januarii. Efter sikre Efterretninger fra Algier anvender man fra Nordamerikas Side bestandig Alt, for igien at tilveiebringe Freden med Algier. Men Deyen afslaaer ethvert Tilbud. Han vil ingen almindelig Fred have, især nu, da Fredstractaterne med Holland og Portugal ere nær ved at blive sluttede. Formedelst Foræringernes Forsinkelse har den gierrige Dey været meget utilfreds med Sverrig. Med Møie bragte den svenske General-Consul det saavidt, at hans Secretair ble sendt til Stockholm. Deyen gav ham en Skrivelse med, som indeholdt Trudsel om en evig Krig, dersom Foræringerne ikke snart ankom. Ogsaa med Storsultanen har Deyen været noget uenig, da den første havde forviist Wekilhargi (nuværende Pacha i Tripoli) fra Algier; men Sagen er nu blagtDeyen sendte en Foræring af 6 hvide Heste til Constantinopel til Storsultanen. - Spanierne og Portugiserne ere efter Collioures Erobring i Roussillion, trukne i Vinterqvarterer. General Ricardos, som allerede var i Barcellona, for at gaae til Madrid, har faaet Ordre, at blive ved Armeen. Den spanske Viceadmiral Borgia har for det første faaet Commanden over den spanske Flaade, i Stedet for Admiralerne Langara og Gravina, og skal med en Estadre af 6 Linieskibe gaae under Seil fra Carthagena til en Expedition.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
London, den 14de Februarii. I Gaar blev det langvarige Forhør over Hr. Hasting i Westmynsterhalle igien aabnet, men er nu nær ved at blive sluttet. Da Hr. Grey paa Anklagernes Side vilde begynde at giendrive de anførte Modbeviser, ytrede Hr. Hastings Procurator det Ønske, at Lord Cornmallis først maatte blive hørt som Vidne for sin Client, men han kunde ikke møde førend næste Onsdag. Forhøret blev altsaa udsat til den Tid. - C. Sk. J dette Øieblik erholdt vi en Skrivelse fra Liverpool under den 12te d. M. af følgende Jndhold: "Nu lader man Klokkerne her lyde, for at høytideligholde Crobringen af 7 franske vestindiske Kiøbmandskibe, som to af vore Kapere have opbragt hertil. Samme havde endnu kun net tage 2 af disse, dersom de havde haft Mandskab nok.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Fem af disse Skibe ere fra St. Domingo. De ere alle rigt laddede. - Et Flyverygte siger, at Admiral Jarvis har taget Martinique i Besiddelse, hvor den brittiske Regiering er bleven almindelig antagen; men dette Rygte synes at være overilet, da bemeldte Admiral først den 14de December forrige Aar har været ved Madeira.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Paris, den 14de Februarii. Man synes nu virkelig at arbeide paa det Project, at foretage en Landing paa de engelske Kyster, i det mindste lyde alle Efterretninger fra vore nordlige Søehavne paa, at man er beskiæftiget med mange Udrustninger dertil. - GeneralPichegry, nu General-Commandant ved Nord=Armeen, besidder særdeles gode Kundskaber i Artilleriet, ved hvilket han har tient fra neden af. - Den Efterretning, som af Konsternes Commission er tilstillet Borgerraadet om den Konst af trykket Papiir at forfærdige nyt Papiir, indeholder følgende Forskrifter herom: 1) Det trykte Papiir kastes i et stort Kar, som man fylder med almindeligt Vand, for at trække Limen af Papiret. For des hastigere at befordre Operationen, bliver Papiret revet i Stykker og omrørt med Trærspader, Tilsidst lader man Vandet løbe fra, trykker Papiret af, 17 legger det i smaae Hobe. 2) Alle disse Hobe Papiir, blive, efterat de ere rensede fra Limen, kastede i en Kobberkiedel, som sættes paa Jlden og fyldes med Vand. Naar Papiret er tilstrækkelig giennemblødt og udtværet, gydes nyt Vand derpaa, og nogle Pund Potaske kommes i Kiedlen. Det hele bliver saaledes omrørt med Træspader og Jlden forstærket. Naar det har kogt i to Timer, sees paa Overfladen af Vandet er sort Hund, som er Trykfarvens Substans, hvilken er fra skildt ved Potasken. 3) Herpaa bliver Papiirdeien lagt i Kurve, bragt til et reent rindende Vand, og ofte omrørt, paa det at Sværten kan føres bort. Saasnart Vandet flyder ganske klart ud af Kurvene, og Deien er fuldkommen hvid, bliver samme bragt til Papiirmøllen, da ganske nyt Papiir kan deraf forfærdiges. Borgerraadet har anordnet, at dette nye Slags Papiir, skal bruges. - Man siger, at der er afsendt befaling til Lyon og Toulon, om at ophøre sammesteds med Guillotineringen og Arquebuseringen. Himlen give, at dette maatte blive bekræftet.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
General Pechegru, som endnu for omtrent 8 Maaneder, siden var Underofficeer, og ved sine Jndsigter har svunget sig gradviis op til Republikens fornemste Feltherre, skrev, sø rend han for nogle Dage siden forlod Paris, for at tiltræde Commanden over Nordarmeen følgende Brev til Jacobiner Selskaber: Sangenllotten Pichegru til Frihedens og Lighedens Folke Selskab, Jacobinerne i Paris. Venner og Brødre!
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Jeg har blot ventet efter Confirmationen paa min Commandolover den nordiske Armee, for at begive mig i eders Forsamling, Frihedens Helligdom, og igientage den dybt i mit Hierte indprægede Eed, den Eed, at forsvare Friheden, og at haandhæve Republikens Friehed og Liighed, Eenhed og Udelelighed. Nødvendigheden, at begive mig saa hastig som mueligt, paa min Post, forhindrer mig fra, at udføre mit forehavende. Modtager, Brødre og Venner, min Sorg derover. Jeg iler til mine Vaabenbrødre, og sværger, da først at skille mig fra dem, naar vi have overvundet Fienderne. Jeg har allerede havt den Fordeel, at tage Deel i Rhin armeens lykkelige Fremgang; Soldaterne ved Nordarmeen ere ikke mindre modige. Det er nok, at være en fransk Republikaner, og at segte for Frieheden, for ikke meere at være uvis om Seier. Vedbliver Stiftere af Menneskenes Rettigheder, at udbrede i alles Hierter Kiærlighed til Republiken, medens vi kiempe for samme. Jeg sværger at forskaffe eders Vaaben Seier, at udrydde Fienderne, eller at døe med dem i Kampen; Mit sidste Ord skal altid blive Republiken leve! Bierget leve!
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Frankfurt, den 18de Februarii. Den franske Moselarmee skal foreene sig med Nordarmeen. General Michaud commanderer Rhinarmeen. - Den 6te hujus opkastede de Franske lige over for Breysach en For standsning, men de Keiserlig, skiøde den sammen. De Franske beskiøde derpaa igjen Brevsach, dog uden at anrette nogen Skade. Man taler her meget om Fred, men nogle franske Commissariers Ankomst skal have foranlediget dette Rygte. Hvorledes man forresten er sindet i Paris i Henseende til denne Fred, bevise de Taler, som desangaaende ere blevne holdte i Conventen i Velfærdscommissionens Navn. J Strasborg er udkommet et Decret, hvori alle i det strasborgske District værende Municipaliteter betydes, at forbyde de Borgere, som endnu udgive sig for Jøder, deres Forsamlinger i de forrige Synagoger, hvori de, (som det heder i Decretet) holde med unatuelige Geberder deres gammeldags religiøse Skikke i et Sprog, som led kunde tiene til hemmelige uroelige Hensigter. De stærke Skandser fra Odernheim indtil Ingelheim langs Selsbach ere nu færdige, besatte med meget Skyds, og forsynede med Blokhuse.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Haag, den 18de Februarii. J forrige Uge har der ved den franske Emigrertes Legion Bron, som ligger i det Lüttichske, været urolige Bevægelser, i Anledning af hollandske Deserteurer, som dette Corps ikke vilde igien udlevere. Bemeldte Legion har endog skudt paa det Detachement, som forlangte Deserteurernes Udlevering, hvorpaa Arveprindsen har afsendt et heelt Regiment, for at afvæbne Legionen.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Haag, den 22de Februarii. De Franske begynde endelig at lagge deres Hensigter for Dagen. Den 15de havde de deelt Nordarmeen i 3 Corpser og sat sig i March. Det største, 60 til 70000 Mand stærkt, rykker under Pichegru's Commando mod Valenciennes; det andet af 24000 Mand mod Quesnoy, og det 3die af 30000 mod Marchienne. Prindsen af Coburg har saasnart han fik Underretning om Fiendernes Opbrud, ladet den allierte Armee brække op fra sine Cantonneringer, og rykke mod Grændserne.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Helsingøer, den 3die Martii. Fra den 17de hujus til i Dag ere 12 Skibe passerede Sundet: Hr. Carl Ancher Borchs første Ønske, ved hans udgivne ræsonerede Plan til et Opdragelses=Jnstitut for unge Fruentimmer: at det yndige Sorøe skulde blevet dette Jnstitutsvarige Sæde, maatte vige for Nødvendigheden, da han dertil savnede tilstrækkelig Understøttelse. Men hans Haab, og Lyst til Virksomhed, fik fra et andet, og af sin Nærhed ved Hovedstaden beleiligere Sted, nye Opmuntring, i det han formedelst en Forening imellem værdige Fædre i Helsingøer blev sadt i Stand til, der at fortsætte sine Arbeider. Hans nuværende Helsingøerske Opdragelses-Jnstitut for unge Fruentimmer blev den 13de Januar aabnet ved en paa Dagens Høitidelighed passende Tale i Overværelse af en talrig Forsamling. - Held følge ham og hans retskafne Medarbeiderinde, Held den dem anbetroede haabefulde Ungdom, Kiøbenhavn, den 3die Martii.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Kongelig Bekiendtgiørelse. Med den ulykkelige Jldebrand, som den 26de Februarii " sidstleden ødelagde Vor Kongelige Boelig og Slot Christiansborg, have Vi havt et nyt Beviis paa den ubrøAdelige Troskab og Hengivenhed for Os og Vort Huus, der besiæler og udmerker Vort trofaste Folk. - Jngen Belønning, for Vore Landsfaderlige Bestræbelser, kan være Os saa kiær, Jngen Følelse meere behagelig for Vort Hierte. - Vi kunne, midt i de Beskieftigelser, som nu i dette DiebliLon ringe os, ikke tilbageholde, at yttre disse Følelser, ved her ved offentligen at bevidne samtlige Vore kjære og troe Un 7de saatter, her i Hovedstaden, af alle Stænder og Klasser, den Undtagelse, Vor Tak, for den særdeles Nidkierhed, "Velvillighed og Hielp, som de, ved denne uheldige Tildragelse, have udviist imod Os og Vort Kongelige Huus." Givet, i Vor Kongelige Residensstad Kiøbenhavn, den 28de Februarii 1794. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Cuisia R. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Plarat: "Allerede endeel Sager er bleven indleveret og anmeldt, i Anledning af den Anmodning, som blev frem sadt ved den under Gaars Dato udstædte Placat. Man tvivler ei heller om, at jo meget meere vil opdages, naar enhver fremdeles behager at henvende sin Opmærksomhed paa alt, hvad der forekommer ham af Sager, som kan give Andledning til Mistanke, og mig hastigst derom at underrette. Men desuden maa jeg, efter den Ordre mig er tillagt, og den Aftale, som derom med Vedkommende er taget, anmode de Jndvaanere, som have haft den Godhed af enten Bekiendtere eller andre at modtage Meubler, Bøger, Papirer, eller andre Ting, det være sig af hvad Navn være vil, til Bevaring, at de ikke udlevere hvad de have modtaget, men derom, helst skriftlig, underrette mig, da de derefter skal blive underrettede om fra mig, til hvem og mod hvis Beviis alle eller endeel maae paa Anfordring leveres, alt for at forebygge, at intet skal falde i Uvedkommendes Hænder.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Politiekammeret i Kiøbenhavn, den 28de Februarii 1794. Flindt, Etatsraad og Politiemester.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressen, terne udi Livrente=Societeterne de Amo 1747 & 1757 og saa for dette Aar herved erindrede: at de i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester betimelig og i det længste inden Marts Maaneds Udgang indkomme, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tid derom Efterretning indsende; paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Livrenterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at latte de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Livrenter paa Post Contoirerne i Hs. Majestæts Riger, og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Postcontoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere; da ethvert Steds Postcontoir er beordret disse Attester samlede og paa eengang til General=Postamtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer trende Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterretlig, saasom om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive. Jsær maa de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Marts Maaneds Udgang med deres Leve=Attester paa det Postcontoir, hvorfra de Betaling forlange, forvente at deres i saa Maade tilkommende Livrenter ikke der blive betalte, men maa her i General Postamtet ved Commissionairer affordres, eftersom slige Livreenter allene eengang om Aaret, og ikke oftere paa Postcontoirerne til Betaling blive anviste. General-Postamtet, den 28de Februarii 1794.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Endskiønt Anordningen, at ved den Helsingøerske daglige Postes Ankomst ingen Karter udhænges, som ved de andre Poster, er gjort i den Hensigt, at de Corresponderende desto skyndigere maatte faae deres Breve, for næste Morgen at kunne besvare dem, naar Brevene strax, uden at opholdes ved Karternes Udhængning, bleve ved Postbuddene ombragte; Saa dog, paa det Publikum ikke skal have Aarsag til at besvære sig over Bærepenges Erlæggelse af de Breve som de ved bemeldte Postes Ankomst ville selv lade afhente paa Post kontoret, er føiet den Anstalt: at, saasnart den Helsingøer ske daglige Post er ankommen, enten her til Kiøbenhavn eller Helsingøer, bliver Kartet over de løse Breve udhængt i en Time eller, om Posten kommer seent, i det længste til Kl. 5, da Enhver, i den Tid Kartet hænger ude, kunne afhente deres Breve, uden derfor at erlægge Barepenge. General=Postamtet, den 22de Februarii 1794. Tirsdag Morgen, den 11te Martii, afgaaer den KonEgelige Expresser til Norge, Passagerer, Parker, Prætiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns "Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Vacance: Det residerende Capellanie ved St. Marie tydske Kirke i Helsingøer, 300 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Barom. Therm. Vinden. 24 Februar. 27. 8. o. 6 5 3/4 Varme. V. S. V. V. N. V. 26 - - 27. 11. 6. 1 1/2 Kulde. 1 S. O.S. O.S. S. V. 1 Martii. 28. 3. 3. 2 1/2 - -S. V. 2 - - 28. 3. C. 1 1/2 - - V. S. V. Avirskab TS.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Efter adskillige vore Medborgeres Anmodning, ligesom og af egen Drift og Fölelse for det almindelige Vel, have Stadens 32 Mænd været forsamlede for saavidt det staaer til dem at overveie om Bidrag til at oprette det Tab, som ved den ulykkelige Ildebrand den 26de forrige Maaned er tilføiet Stadens og Rigernes Konge-Boelig. - Vi have seet Tabet stort, men ikke uopretteligt, da Landet Selv har til en nye Konge-Boeligs Indretning baade Kundskab, Hænder og Evner, og da dets Borgeres Hengivenhed for Kongen og Kongehuset endnu, som stedse, er ligesaa udmerket, som vel grundet. - Men det som vi tillige have troet at være færdeles Opmærksomhed værd, er den Nødvendighed, hvorudi Staten just i nærværende Tid kunde være til at foretage en ikke ubetydelig Söe-Equipering for at handthæve dens Selvstændighed og Neutialitet, hvilken Equipering ogsaa kan fordre overordentlige Omkostninger. - Da vi nu end videre ere underrettede om, at en almindelig Stemme er for at subscribere til frivillige Bidrag til en nye Konge-Boelig, saa have vianseet det værdigt og i denne Tid passende, om til bemeire Equipering tillige subscriberedes, og da saaledes, at til Statsbestyrelsen overlodes at fordeele Bidragene til begge Öiemeed saaledes som Omstændighederne meest fordre Det er denne Tanke vi herved fremsætte. Vi ville Sel tegne os, hver efter sin Evne, og (for saavidt saadant ikke allerede af andre værdige Selskaber og enkelte Mænd en skeet) indbyde vi herved vore Medborgere af alle Stænder, og Classer til det samme. - Paa det at i Subscriptionen, kan være Orden og Eensformighed, foreslaae vi, at Subscriptionen aabnes og fortsættes i den Danske og Norske Species-Banque, saavel for enkelte, som for hele Selskaber, Corporationer og Lauge, samt at Indbetalingerne i sin Tid dertil skee, da vi ikke tvivle om, at Banquens Direction vil findes redebon til alt hvad som fra dens Side, kan iværksættes for at fremme en saa værdig og for det Almindelige nyttig Sag. - Kiöbenhavn i de 32 Mænds Forsamling den 3die Martii 1794.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Da det er os bekiendt, at adskillige Personer nu igien paa tage sig at forlede Jndvaanere her i Staden til at underskrive Ting, Brandcassen betreffende, og saadan Handlemaade gandske strider imod de Kongel. Anordninger; have vi ikke skullet efterlade at advare de af Stadens Jndvaanere, der maatte blive anmodet om Underskrift, ikke at befatte sig med saadan lovstridig Handling, som er af ingen Værd, men at overlade til Directionen i Overeensstemmelse med de Committerede, som best kiender denne Casses Indretning og Tilstand, hvortil vi allerede have anmodet de Herrer Deliberations=Committerede om en Samling i Morgen, at afgiøre den Forhandling. Directionen for Stadens Brandcasse, den 3die Martii 1794. A Colstrop. Wolf. Kirketerp. Christensen. H. P. Kofoed.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Efter S. T. Hr. Etatsraad og Amtmand Hansens Ordre, som Fuldmægtig, Mehl.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 24de f. M., læst ved Thisted Byetings Ret den 8de hujus og ved Nørre-Jyllands Landsting den 19de ejusd., indkaldes herved 3de Gange efter hinanden, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter afg. Kiøbmand Povel Andersen Ladegaard her af Thisted, inden Aar og Dag deres havende Krav at tilkiendegive og beviisliggjøre for os undertegnede Executores Testamentii, vidende, at denne Jndkaldelse som skeer i de Berlingske, Altonaiske, Aalborgske og Wiborger Tidender, ved ovenmelte allernaadigste Bevilling, har samme Kraft, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Ulstrup & Thisted, den 20de Februarii 1794. Bruun, Carstensen, Justits Raad. Provst og Sognepræst.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
J Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, under 13de hujus, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring efter forrige Forpagter paa Lengsholm i Aalborg Stift, afg. Lauriz Krog og hans ligeledes afdøde Hustrue Madame Magdalene Marie Andrup, i hvorfra samme end maatte dirivere, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed inden bemelte Tids Forløb at melde sig hos os underskrevne, og samme beviisliggiøre. Aalborg, den 18de September 1793.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Paa egne og Med=Arvingers Vegne, Thomas Christian Krog. Niels Hass. Amanuensis hos Biskoppen i Aalborg. Viinhandler.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, under 13de hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & per formene sig at have nogen Slags Fordring efter afg. Christians Marie Andrup af Sæbye Kiøbstæd, i hvoraf samme end maatterryse sig, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden bemelte Tids Forløb hos os underskrevne og samme beviisliggiøre. Aalborg, den 18de September 1793.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Paa egne og Med=Arvingers Vegne, Thomas Christian Krog. Niels Hass, Amannenses hos Biskoppen i Aalborg. Viinhandler.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling de Dato 7de hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Slags Fordring efter forrige Skrive- og Regnemmester, samt Degn til Frue=Kirke her i Aarhuus afg. Hans Christian Cramer og hans ligeledes nu afdøde Enke Dorothea Cramer, i hvoraf saadant end maatte dirivere sig, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden bemelte Tids Forløb hos mig underskrevne, som Skifteforvalter, i Boet, og deres Fordringer beviisliggiøre. Aarhuus, den 10de Februarii 1794. Rasmus Jansen, Stifts Provst og Sognepræst til Domkirken i Aarhuus. Noget meget Nyttigt, for den tænkende Landmand. Allerede paa 3de Aar har jeg stræbt at giøre Publikum opmærksom paa et Slags Foder, som voxer paa Sandmarken, og paa det Forsøg, som i Aaret 1790 er gjort med sammes Jndførelse i den holsteenske Landhuusholdning. Dette er Spørgelfrøet, hvis Godhed og Nytte allerede for nogle Aar siden er bleven bekiendtgjort i de Brunsvig Lüneborgske Landhuusholdnings-Efterretninger, hvis første Bind indeholder et kronet Priisskrift af en vis Hr. Bothmer om dette Frøe. Spørgelens Fædreneland er Holland og Westphalen; det elsker de elendigste Sandegne. Hvilken Glæde vor Patrioten, naar der paa den af Naturen magre Sand ved Landeveiene, hvor nu alendigt Qvæg neppe kan underholde Livet, efter nogle Aar grønnes fode Græsgange, og mættet Malkeqvæg bærer i fuldt Yver den Løn, hvormed det pleier at betale den Flid, som dets Eier anvender paa sine Græsganges Forbedring. Vilde dog enhver Landmand besaae sine af Naturen slette Sandmarker med Spørgeltrøe, for derved paa en let Maade at befrie sig fra Mangel paa grønt Foeder til Hornqvæg og Faar, maatte dog Nytten af dette Spørgeltrøe tiltrække sig enhver Landmands Opmærksomhed, og opmuntre ham til at dyrke det, han skulde see sin Umage hundredefold belønnet. Dette Spørgelfrøe giver et Forder, som langt overgaaer Kleveren, og bliver ikke allene begierlig æt af Køer og Faar, mende første give ogsaa overflørig Mel og velsmagende Smer. Til at besaae en Strækning Land af 300 Maader udfordres 24 Pund Frøe, og samme kan med stor Fordeel saaes fra Begyndelser af Maji til Slutningen af Julii, det voxer helst paa jevn sandig Grund. Endnu finder i a fornødent at bekiendtgiøre, at jeg ikke forsender og sælger dette Frøe uden for contant Betaling, og koster enkelte Pund 10, og i Qvantiteter Pundet 8 lybst Skilling. Ufrankerte Breve gaae naavnere upage, en behovendighev, som ven afvigte hver hafte Afsætning har bragt mig til, da den har foraarsaget mig merkelig Skade. Der blev forskreven meget paa Credit, og at faae Betalingen var mig siden meget vanskeligt; af mange har jeg endnu ikke faaet samme. En trykt Anviisning til Brug for dem, som ikke have denne fornødne Kundskab om dette Frøes Forplantning, kan faaes hos mig for 2 lybsk Skilling.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Altona, den 20de December 1793. G. F. Schoop, boende i Balmaillen.
Berlingske Tidende, 1794-03-03
Skibsfarten giennem den slesvig holsteenske Kanal og andre Omstændigheder, have givet adskillige udenlands Kiøbmænd Anledning til, hidtil at beære mig med nogle Commissioner. Skiøndt jeg har gjort mig Umage for paa bedste Maade at forrette disse, har jeg dog adskillige Gange erfaret, at en urigtig Addresse har bragt de til mig bestemte Breve i uvedkommende Hænder, ja endog til et andet Sted, hvorved er skret Ophold i Commissionernes Udførelse. For nu at forebygge saadanne ubehagelige Forvexlinger for Fremtiden, beder jeg, at de, som herefter vilde overlade mig deres, mig stedse behagelige Commissioner i Handelssager, vilde betiene sig af nedenstaaende Addresse paa Brevene til mig, da saaledes ingen Feiltagelser skee og det kan da blive mig mueligt, hastig og nøiagtig at udføre de erholdte Commissioner, hvortil jeg herved tilbyder mig. Tonningen ved Eyder, den 28de December 1793. Frantz Abrahamsen, Raadmand og Kiøbmand sammesteds.