JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Republikens Fiender have gjort et Forsøg paa at sætte os i Forlegenhed; i de sydlige Egne ere pludselig opkomne Uroligheder, gamtligne dem i Departementet Vendee. Vore Fiender have, efter den aatholske Armers Oprettelse i Vesten, ogsaa søgt at oprette en catholsk Armee i Syden; Departementet, Logere, har været Skuepladsen for denne Revolution. Den forrige Medlem af den constiruerende National-Forsamling, Charrier, har tilligemed nogle Præster stillet sig i Spidsen af 40000 Oprørere; de begyndte at faae Fremgang, til Lykke opholdt sig i Departementer, Gard, een af Folkets Repræsentantere, der var afsendt til Armeen ved de østlige Pyrenæer, som vore Fiender gave Titel af en Desorganisateur og Proconsul, men som, uagtet han var løgnagtig beskyldt, har gjort den offentlige Sag den herligste Tieneste. Thi saasnart han erfarede disse contrarevolutionistiske Bevægelser, forføiede han sig til Stedet, gjorde Aftale med Administratorerne i de tilgrændsende Departementer, og foranstaltede en Middelpunke for Colrespondencen, hvor alle Operationer stødte sammen, og af hvilken de talrige Tropper, som paa Reqvisition stilledes af Departementerne, bleve forenede. Da dette Forhold, som af alte Foretagender gjorde et Ganske, overvandt Stedets naturlige Beskaffenhed, og frembragde en Forening af Magten, blev understyttet ved de sydlige Jndbyggeres Mod og Virksomhed, som man endnu ikke havde kundet svække, saa blev dette Oprør derved snart igien undertrykt. Anføreren for disse Oprørere, Charrier, er i Fængsel; han foregiver at vilde opdage et stort Complot, der strækker sig fra Besancon, til Bourdeaux; han vil snart komme til at lide den Straf, som hans Misgierninger fortiene. Den største Deel af dem, som han har forført, har forføiet sig til Skove og Bierge, hvor fanatiske Præster styrke dem i deres Vildfarelse, og bevæge dem til at leve i den yderste Trang. Commissarierne, som man har sendt derhen, forsømme intet Middel, for at føre dem tilbage, og bringe dem paa bedre Tanker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Armeerne paa Kysterne af Brest og Cherbourg ere, med Smerte siger jeg det, endnu ikke oprettede, de skulde ved Reqvisition af Forkes Repræsentantere, som derhen vare afsendte, i Hast have været oprettede, men ulykkelig viis have de falske beskyldninger, som i Forveien vare udspredte om dem, og de Tvistigheder, der opkom i denne Forsamling, hindret deres Operationer. Hvilke Bebreidelser vil Nationen ikke have at giøre dem, som have opofret Fædrenelandets Bedste for deres personlige Hevn, ja endog have ladet anholde de Commissarier, som vare afsendte for at reqvirere og indrette Krigsmagten, der var bestemt til at forsvare og beskytte Republikens Kyster, Hvad ville de Administreerte sige til disse troeløse og strafværdige Administratorer, om Fienden giør Landgang, ødelegger deres Eiendomme, og bringer dem under Aaget? – søgde, ville de sige, at tilintetgjøre Anarchiet, og J have i Bund og Grund ødelagt os, og kastet os i Lænker, J beklage eder over Folkets Repræsentanteres Magt, og J have revet alMagt til eder! Ach! lader os dog glemme alle vore indvortes Tristigheder; Republikens Vel bør foretrækkes alt andet. Vore udvortes Fiender ville paa den Dag, da Freden i Landet bliver oprettet, ned legge Vaabene; men derfra ere vi, efter Anseende, endnu langt borte, vi befinde os i meget vanskelige Omstændigheder, heele Republiken er i Bevægelse; især blive de sydlige Egne førte i Vildfarelse ved Frygt for at see Orleans opstige paa Thronen. Maaskee ere vi nær ved den Tidspunkt, at miste Corsica. Den ganske indre Deel af den ne Øe er i Oprør, Paali er i Spidsen, maaskee vil han overgive Øen til Englænderne; Søe havnene, hvori vi have Tilhængere, befinde sig endnu i vor Magt; men overalt er det heele Folk opfyldt med Fanaticisme, eller ledet i Vildfarelse under det Foregivende, at man vil skille det ved sin Friehed, og at et orleansk Partie, for hvis Sendebud N. C. Commissarier. blive holdte, vil sætte Orleans paa Thronen. Oprøriske Skrifter fra det faste Land have udspredt alle Slags løgnagtige beskyldinger, og skaffet dem Indgang, hvorved man har draget, Jndbyggernes Gemytter fra os, og foraarsaget Commissariernes Bortagelse. Commissionen havde troet at burde bringe de forvildede Jndbyggere ved bedre Underretning tilbage, og efter deres Forslag havde N. C. sendt to nye Commissarier derhen, som man har anholdt i Aix og sat i Fængsel i Marseille. Maaskee ere vi og den Tidspunkt nær, da vi faae at bruge Canonerne imod et Parties Foretagende, der er indgaaet en Forening man seer Bourdeaux, Nimes, Lyen, Marseille, Eureur, Caen, og Departementerne i det forrige Bretagne deri figurere, hvilke, som de sige, gribe til Vaaben, for at indføre Orden, giøre Ende paa Anarchiet, stifte en enet og udeelbar Republik, afstraffe de Skyldige og oprette den offentlige Credit. Men hvilke ere de Forholdsregler, som man har tager, for at opnaae dette,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
J nogle Departementer have de beskikkede Administratorer revet den heele Magt til sig. i andre ere Lemmerne af den første Forsamling sammenkomne, og Aristokraterne have i Mængde forføiet sig derhen; man har der udnævnt Deputerede, for at oprette i Middelpunktet af disse Departementer, en Commission, der har søgt at trække den heele Magt til sig. Alle disse Foreninger have, som de sige, beskæftiget sig med det offentlige Bedste, de have skikket Commissarier til hinanden, for at tilveiebringe, Foreningen. Det er klart, at man har vildet indrette en Departemental Magt, for at begge ve sig til Paris og Bourges, hvor man havde i Værk at oprette en Forsamling af 2de Deputerede fra ethvert Departement.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Udtog af de nyeste Efterretninger om Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Mandagen den 14de October om Formiddagen Kl. 11 blev Dronningen bragt for Revolutions Tribunalet, hvor Dødsdom blev fældet over hende efter 3de Forhør om Morgenen, den 16de, og samme Dag ved Middagstid. fuldbyrdet. Der fremførdes imod hende mangfoldige beskyldinger, hvilke hun mestendeels benægtede, og hvis Jndhold gik ud paa : at hun havde stiftet Cabaler og været i Forstaaelse med Republikens udvortes Fiender, hvorved disse ei allene skulde skaffes Penge og Jndgang i det franske Gebeet, men en Borgerkrig ogsaa optændes i Republikens Jnderste. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
blant de mange Vidner, som fremstilledes i mod hende vare især mærkværdige: Le Cointre, Deputered i N. C. fra Versailles; Bailly, forhen Maire i Paris; Mannel forhen Medlem af den parisiske Magistrat, og Hebert, hans Eftermand. Man beskikkede Hende ved Forhøret 2de Sagførere, af hvilke den ene ogsaa skal have været udnævnt til Forsvar for den henret tede General Custine. Dronningen skal have anhørt sin Dødsdom med største Standhaftig hed, og uden at vise mindste Uroe, og da den ved Guillotinen skulde fuldføres, siges hun at have viist sig ligesaa uforskrækket. Hendes Forlangende, at see sine Børn før sin Død, skal være blevet opfyldt. Hun blev begravet paa samme Kirkegaard, hvor hendes Gemahl ligger. Dette sørgelige Endeligt havde Frankerigs Dronning, Marie Antoinette, som i en blomstrende Alder af 38 Aar maatte ende sit Liv paa Skafottet. Hun var en Dotter af Keiser Frants den 1ste og den uforglemmelge Maria Theresia; hun var fød den 2 November 1755, og blev formehlet med Frankerigs ulykkelige Konge, Ludvig den 16de, den 16de Mai 1770. Begge hendes Sagførere, bleve strax efter hendes Død satte i en Slags Arrest, og tagne under Forhør, for at erfare, om hun maaskee havde betroet dem Brevskaber eller anden Hemmelighed, men efter 24, Timers Forløb fik de igien deres Friehed. Saavel ved Forhøret over Dronningen, som ved hendes Henrettelse, skal det i Paris have været temmelig roligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Processen imod den fængslede Brissot og flere Lemmer af N. C., der henregnedes til det saa kaldte moderate Partie, men af hvilke en Deel ere undvigte, skal nu foretages. Det samme skal og skee imod Hr. Egalite, som nu er bragt fra sit Fængsel i Marseille til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Man siger og, at den afdøde Konges Søster, Prindsesse Elisabeth skal bringes for Revolutions Tribunalet. - I den sydlige Deel af Frankerig, er det lykkedes for Republikens Tropper at indtage Lyon; derimod synes det at vilde have langt større Vanskelighed, at faae Toulon tilbage fra de forenede Englændere og Spanier, da disse ei allene ere blevne forstærkede med Tropper fra Neapolis, der nu og har erklæret den franske Republik Krig, men havde desuden Forstærkning i Vente hiemme fra. - Paa den vestlige Side i Departementet Vende skal Jnsurgenterne have lidt et ro tal Nederlag, og mistet 2de af deres Hoved anførere, hvorved Opstanden sammesteds ansees for at være dæmpet; derimod skal i nogle andre Departementer være sporet Tegn til Uroelighed, som dog foregives at være ubetydelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
J Almindelighed synes den indbyrdes Krig at koste Republiken ikke mindre Blod, end den udvortes; thi føres end denne paa flere Steder, saa strides i hiin med større Forbittrelse og Hen gierrighed. - Paa den nordre Side har den franske Armee under den nye Anfører, Jourdan, seiret over Østerrigerne under Prindsen af Coburg, nødt samme at trække sig tilbage, og ophæve Beleiringen for Maubenge. Det syntes, at den franske Armee vilde forfølge sin Stier, og fra flere Sider søge at trænge ind i Nederlandene. Jourdan er nu den 5te General, som i dette Aar fører Commanden over den franske Armee paa den nederlandske Grændse; thi Dumourier undvigde; Dampierre tilsatte Liver i et Slag mod Østerrigerne; Custine blev henrettet, og Houchard er sat i Arrest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
J Elsas har Lykken ikke været de franske Vaaden gunstig; thi Preusserne under Hertugen af Brunsvig, i Forening med de østerrigske Corps under General Wudmser og Fyrsten af Waldek, have angrebet de franske Linier imellem Lauterburg og Weissenburg, erobret samme, og dre vet de franske Tropper dybt ind i Elsas. Da disse Linier tienede til at vedligeholde Communikation med Fæstningen Landau, saa troede man, at denne, nu overladt til sit eget Forsvar, snart vilde falde de Allierede i Hænderne. Det purtembergske Grevskab Mumpelgaard, som ligger paa den søndre Side af Elsas, er blevet besat af franske Tropper. Man vidste ikke om dette var foranlediget ved den indtrufne Forandring i den murtembergske Regiering, da den regierende Hertug er død, og succederet af sin 62de Aar gamle Broder; eller det var skeet af andre Aarsager. - J Jtalien havde de franske Tropper paa nye taget Hertugdømmet Savojen i Besiddelse, hvorfra de formedelst Urolighederne i Republikens sydlige Departements tildeels havde trukket sig tilbage. - Ved den overmaade store Mængde udtagne Rekruter ere de franske Armeer næsten overalt, men især paa den nederlandske Grændse, blevne deres Fiender i Tallet langt overlegne, saa at disse nødes, indtil Forstærkninger ankomme, at gaae fra den Side forsvarsviis tilværks.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
En Medaille er præget, som er bestemt for Ungdommen, til Præmie i Skolerne for saadanne Elever, der fortrinlig have udmærket sig ved Flid og en god Conduite; ligeledes til Nye aarsgave, samt paa Fødsels= og Navnedage. Paa Forsiden seer man en Biekube, hvor Bier flittig indbære i deres Celler den Honning de at Blomsterne have udtrukken; de samle ikke blot for sig, men ogsaa for Menneskene, derfor Over skrivten: "Sig og andre nyttige. Rever sen forestiller Ungdommen samme til Efterligning, ved det Sprog af Luge Evangelium 10 Capitel 35 v.: "Gak hen og giør ligesaa. Hvilken Sentents er indsluttet i en Krandses Zirater. Denne Medaille er præget til en velgiørende Hensigt, og Stemplet er forfærdiger af Hr. Hofmedailleur Baur. Den er at faae i Citadellet i Commandantens Huus, samt hos Hr. Secretair og Auctions=Directeur Kierulf i Bredgaden Nr. 51 i Kiøbenhavn, Stykket i fiint Sølv til 64 s. dansk, og i Ducat Guld til 8 Rdlr. dansk Courant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Trykfeil. I det maanedlige Tillæg til dette Ugeblad for sidstafvigte October, strax i Begyndelsen er kommen til at staae Hist. Polit. Magazin for Maji, men bør staae for September.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Subskription paa Bøger. Ligegyldigt er det Forlæggerne, enten de imodtage Haandskriftet af Fierde Friderichs Historie eller ikke; de sige: dem mangler Papiir. Ligegyldigt er det dem, om Forfatterne ikke have en halv Skilling i Dagleie for tolv Timers Slid paa egen Kost og med eget Værktøi. Ligegyldigt er det dem endelig hvad de forlægge, naar de kuns blive skadesløse. Denne Ligegyldighed haaber Fierde Frederichs Historieskriver ikke at møde hos sine Læsere; Papiir, Smag, og Medlidenhed med danske Forfatteres udlide Kaar tør han tiltroe dem. Hvorfore han vil her foreslaae en Udvei, paa hvilken baade han og de kan blive skadesløse, og beleForlæggerne. Hver Maaned vilde Forfatteren, udgive et Hefte eller 8 Ark af Fierde Frederichs Historie og skulde hvert Hefte udgjøre et Kapitel. Hefter med Omslag betales ved Jmod tagelsen med 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. Hvo som ønske at eie dette betydelige Værk, og paa denne Maade vil befordre Udgaven, ville behage at lade deres Navne og Boepæl antegne hos Bogtrykker Holm i store Fiolstræde Nr. 218 i Kiøbenhavn, hver Sudskriptionsplanerne ere at erholde. N. D. Riegels. Under Navn af Amaliens Erholungsstunden har Mariana Chrmann i Stutgaard udgivet et periodisk Skrivt, især til sit eget Kiøns Underviisning, Forbedring og Oplysning, end- og i Occonomien; det indeholder efter hendes en gen Plan moralske Fortællinger, berømte Fruentimmers Levnetsbeskrivelser, moralske og saa tyriske Opsats, Levnets Philosophie og Menneskekundskab, blandede Forsøg i Samtaler og Breve, Skitzer, Anekdotter, Fragmenter af Historier, Kundskaber og Lande, Folk og Naturen, ja alt til det smukke Kiøns Fornøielse og Lærdom - Under Titel af: Amalies Forfriskelses=Timet, de Danske Damer opofrede, agter jeg heraf hvert Fierdingaar at udgive et Hefte af 8 Ark, trykt paa got Papiir i almindelig Octav a 3 Skl. Arket paa Trykpapir, og 4 Skl. paa Postpapiir, da fire saadan ne Hefter skulle udgjøre en Aargang. Subskription modtages af Bogtrykker Faber. De vigtigste Stykker af Skriftet skulle blive oversatte, de poetiske og musikalske undtagne, da de første ville tabe i Oversættelsen, og de sidste vel have, og fortiene at have deres Velyndere, men ikke ere saa almeennyttige; jeg haaber, at en talrig Subskription af vore læsebegierlige Damer vil snart befordre dette nyttige Skrive i vort Modersmaal, da jeg er fuldkommen vis paa, at ingen vil fortryde den liden Sum, de hvert Fierdingaar udgive dertil, men derimod høste megen Nytte deraf, endog til det huuslige Livs Lyksalighed. Kommer da, mine Damer og Herrer, og lader Deres ærede Navne antegne. Skriftet. uden min Anpriisning roser sig selv; det har overmaade mange Velyndere i sit Fæderneland; og da det meeste er skrevet af en Dame, hvis Navn staaer under de Stykker, hun har skrevet, troer jeg vist det og vil giøre sig yndet blandt dem af vores Nation, som have Lyst til at eie, med Eftertanke at læse, samt efterfølge Lærdommene, Moralerne og Sandhederne deri. Odense d. 4de September 1793. L. C. Dan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Jblandt Tydsklands allernyeste yndede Romanskrivere er A. Lasontaine almindelig bekiendt som een af de fortrinligste, men især har hans Gewalt der Liebe, som bestaaer af en Samling interessante, med æsthetisk Skiønhed, og dyb Menneskekundskab udførte smaa Fortællinger, vundet saare udmærket bifald. den Tanke, at denne Bog vilde blive ligesaa yndet hos mine Landsmænd, som den er blevet hos Forfatterens, har jeg besørget en Oversættelse deraf paa dansk, som jeg agter paa mit Forlag at udgive, saafremt jeg seer mig skadesløs ved Subskription, hvortil jeg herved har den Ære at indbyde det høystærede Publikum. Originalens hidtil udkomne 3 Bind skal blive leverte, saasnart muligt. Prisen bliver for Subskribenterne 3 Skl. Arket paa Trykpapiir og 4 Skl. paa Skrivpapiir. A. C. Heins. J Silkegaden Nr. 66 i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Bekiendtgiørelse. Udi Høe=Sogn og Bye under Ribehuus=Amt Ter i August Maaned ved Døden afgangen
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Selveier Bende Hans Hansen, som har staaet i nogen Handel og Regning med adskillige, fornemmelig her i Egnen. Thi indkaldes herved alle Dem, som enten maatte skylde noget til, eller have noget at fordre hos fornævnte Afdødes efterladte Stervboe, at de inden 12 Uger ville melde sig hos mig, som til Skifteholdet af Amts Øvrigheden er kommitteret, de første med Betaling, og de sidste med behørig Legitimation, paa det at Skiftet ikke efter nogen af Delene skal vorde opholdt, og de Vedkommende for deraf ellers flydende Uleilighed kunne vorde befrie de. Varde den 5te November 1793. L. Fogtmann. Bye og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Patrioterne i dette Departement have allerede betient sig af dette mægtige Vaaben til at omstyrte de Ætgierriges Planer, og føre de forvildede Borgere tilbage. a) Tallet, 79, er formodentlig en Skrivfeil, i hvis Sted burde staae et mindre Tal; thi ellers kunde Cambon ligefrem sagt, at Constitutionen var antaget overalt. For storten Dage sagde jeg til dem, forlange I en Constitution, Jh nu, den er færdig. Hvad finde J deri, Er den monarchisk Nei den er republikansk. Er Agtelse for Personer og Eiendom godt deri forsvaret? Ja tydeligere, end i alle andre Constitutioner. Jn deholder den Middel til at giøre Forbedringer; Ja; thi vi kunne inden sex Uger sammenkalde de første Forsamlinger, og lade dem tilkiendegive deres Meening i Henseende til de Forandringer, som maatte synes nødvendige. Bliver der agtet paa Folkets Villie, Ja, Folket allene fastsætter afgiørende Love, Bliver og Landet taget i beskyttelse, Ja; thi det faaer nød vendig flere Deputerede, end Stæderne, og talrigere Stemmer i National=Raadslutningerne. Tilforn vare der Valg=Forsamlinger, som holdtes i Departementets Hovedstad, der var en stor Bye; i samme var en Club, som har de Jndflydelse paa de Vælgende, og styrede Udnævnelserne. Nu skal et Antal af 40000 Borgere, udnævne een Folksrepræsentant. Landet bliver altsaa stærkere repræsenteret, og Folkets Meening erholdes meere ligefrem og mindre udsat for anden Jndflydelse. J beklage eder, lagde man til, over nogle af eders nærværende Deputerede; de ere, sige J, Oprørere, Anarchister, Maratister. Jh nu, Montpellier overgav sig til eder, fordi denne Stad havde et stort Antal Vælgende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Herefter skulle J have Landmænd i den lovgivende Forsamling, hvis Fordeel vil være eders, som kiende eders Trang, og ville beskaftige sig med at afhielpe samme. Man har sagt til eder: Vi forlange allene de Skyldiges Afstraffelse; naar vi opsætte Raadslutningerne over Constitutionen, for at marschere til Paris, saa skeet det, for sammesteds at oprettte Orden. Men hvorledes ville J faae de Skyldige afstraffede, og Orden oprettet, naar det ikke skeer ved en indført Regiering, J sige, at J ville giøre Ende paa Anarchiet? Hvad Middel har man imod dette Onde, En god Regiering. Paa denne Maade har man, uden at kunde ganske tilintetgiøre den Tanke, at vi vare Maratister, at Biergpartiet bestod for en Deel af Oprørere, og at vi førde med os Assignate i Overflødighed, dog ved den klare Sandheds Magt forberedet Gemytterne til at antage Constitutionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Man havde i dette Departement gjort Brug af Alt, for at opvække Urolighed imod dette Værk og dets Forfattere; man havde intet forsømt for sammesteds at forlede den offentlige Meening, der alt længe havde givet os Beviis paa en sand republikansk Opofrelse; man havde benyttet sig af alle løgnagtige Be skyldinger, for at faae de ivrigste Patrioter er klærede fredløse. Skulde N. C. vel troe, at man i Nimes, og siden i Montpelliet har sagt, snart at jeg har tilsendt min Fader 45 Pund, snart 3 Millioner i Assignate, og at man har opsnappet denne Pakke, som ved en Con rier blev oversendt. Paa denne Grund er jeg selv bleven sammesteds erklæret fredløs. Jeg har skrevet, at de, som havde opsnappet og anholdt disse Assignate, kunne beholde dem. Jeg skienker dem samme; men de maa foreviise dem, de maa anklage mig, og man lade mig afstraffe, om jeg er skyldig, jeg haaber Bedrageriet vil snart komme for Lyset. I det øvrige giør jeg mig forbindtlig til at bevise for Nationen, at mit Opsyn over National=Skatkammeret hverken har været egennyttigt for mig, eller unyttigt for Republiken, Alle søgnagtige Beskyldninger, som man har udspredt imod mig, grunde sig paa det forregivne anarchistiske Complot, som Bressot otte Dage for den 31te Maji har opdaget; ham har jeg at takke for dette; thi efterat han havde sagt, at han holdt mig for en ærlig Mand, endede han efter en lang Digression dermed, at han tvivlede og min Ærlighed. Han beskylder mig, at jeg er Aarsag til den offentlige Ulykke og Fødevarenes Fordyrelse; han beskylder mig, at jeg har ført en uhyre Pragt, og kiøbt National=Godser; han siger: man veed ikke, hvorfra dette kan komme, men at det er tienligt at oplyse de Jndvendinger, som jeg har gjort imod det Forslag, at paalegge enhver Deputered Forbindtlighed til at angive sin Formues Tilstand for og efter Lovgivningen. Ja det er fandt, at jeg har kjøbt et National. Gods; men det var for Lovgivningen; desuden er det Brissot ikke ubekiendt, at jeg havde Handel, og at jeg har beholdt denne i Selskab, med mine Brødre, som og ere Jnteressentere i National=Godsets Kiøb. Ja, Brissot, jeg har sat mig imod det listige Forslag, som Buzot gjorde, at forbinde alle Deputerede til at angive deres Formues Tilstand; fordi Bedrage, re vilde have anvendt Kunstgreb for at undgaae denne Anordning; men jeg har tillige, sagt, at jeg, omendskiønt Büzot vilde undtage mig som en Kiøbmand, gjorde mig forbunden, til at bevise min Formues Tilstand, før Lovgivningen, ved en Angivelse, som er underskreven af en Mand, der er død for Maji Maaned 1791, og at jeg frivillig underkaster mig. alle Undersøgelser, som man vil anstille. Alle eders Tilhængere, Brissot, ville blive tuungen til at lade mig Ret vederfare, og jeg igientager det Tilbud, som jeg har gjort, om at lade min Formue og mit Forhold undersøge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
En Contral=Commission af Departementet de Herault, som har sit Sæde i Montpellier, gjorde det Forslag, at anordne en eed svoren National=Ret, for at dømme alle Medlemmer i Conventet. Dette Foretagende kunde vel ingen anden Hensigt have, end at lade Stifterne til Republiken, og dem, som have stemmet for Kongens Død, afstraffe. Alligevel skrev jeg til min Stad: "Jeg vil, naar det skal saa være, komme, saasnart Conventens Session ophører, og forføie mig i Arrest, og, naar allene Republiken bliver reddet, saa overgiver jeg min Person til mine Fienders Hevn." Min Forbrydelse i Aristokraternes Øine er denne, at jeg i Aaret 1791 har villet have en Republik, og paa den Tid proklammeret samme, at jeg i den lovgivende N. F. har arbeidet paa dens Jndførelse, fordi jeg fordrede, at alle Tegn paa kongelig Værdighed skulle efter Kongens Suspension afskaffes; at jeg har forfulgt den kongelige, præstelige og adelige Fanaticisme. Jeg til staaer, at jeg ønsker mig til Lykke, at jeg har at retfærdiggiøre mig imod saadanne Forbrydelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Det fuldbyrdende Raad har, vi maa sige det, ingen stor Virkekreds; dets Raadslutninger indskrænke sig til saa vigtige Sager, og naar undertiden et interressant Spørgsmaal forekommer, saa forlanger det selv den endelige Afgiørelse heraf ved Commissionen for det offentlige Vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
(Slutningen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Copulerede. Sandvig=Gaard ved Frideriksborg. den 21de October Hr. Kammerherre og Hoffægermester Christian Friderich Ernst Greve af Ranzow og Frøken Charlotte Wilhelmine. von Huth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Dødsfald. Cronborg. Den 22de October Hr. General=Major og Commandant Francois d Aubert, 66 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Odense den 11te Novemb. Hr. Professor og Rector Ole Kraft, 40 Aar.