JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. maa bekostcoSextende Aargang. No. 67. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 August 1819. Uranienborg Høistærede Hr. Udgiver. Aldrig saasnart erfarede jeg, at Dampskibet skulde afgaae til Videnskabernes himmelstræbende Tempel paa Hveer, som det i Avisen hedte, førend jeg skyndte mig at tage en Billet. Søndagen den første August Kl. 9 seilede jeg fra Kjøbenhavns Rhed, og Kl. 11 ankom jeg til mit Bestemmelsested. Jeg begav mig i Selskab med Flere strax hen til Uranienborg, for at beundre Tycho Brahes store Fortjenester. Neppe havde vi nærmet os Borgen, der tager sig meget godt ud i nogen Afstand, førend Tycho Brahe, ledsagelaf hans tilkommende Svigersøn, D. Gellius Suscerides, hans Discipel Mag. Longomontanus, og Tage Krabbe kom os i Møde. Tycho var meget fornøiet ved at see os, og spurgte os, hvor vi kom fra Da jeg sagde, at vi med Dampskibet vare komne fra Kjøbenhavn, for at see og beundre hans smukke Uranienborg, bad han os meget venligen at følge med ham op paa Borgen. Vi fulgte med ham, og han viste os paa den meest forekommende Maade alt det Mærkværdige, som her er at see. Uranienborg er omgiven med Volde og Muurværk. Da vi traadte ind i Huset stødte vi strax paa et meget konstigt Vandspring, der paa en behagelig Maade afkjølede Luften i denne stærke Hede. Tycho førte os derfra omkring i det Jndvendige af Bygningen. Han viste os, hvorledes han havde ladet indrette Alt paa det beqvemmeste. Endog Kamre for Fremmede forefandt vi, og midt i Kjøkkenet var anbragt en Brønd af 40 Alens Dybde, hvorfra Vandet igjennem Muren ledes ind i alle Værelserne baade i første og andet Stokværk. Vor Vært førte os derpaa ind i sit Bibliothek, der vel ikke er meget talrigt, men desto mere indholdsrigt. De fleste Værker ere af astronomisk, mathematisk og mechanisk Jndhold. J Bibliotheket staae fire Borde, hvorved en Deel Studenter sadde og læste og skreve. Tycho viste os derpaa sin store og navnkundige Messingglobus, der er ægte forgyldt og af meget skjønt Arbeide. Ved en deri anbragt mekanisk Jndretning, dreier den sig selv, og viser saavel Solens og Maanens Løb, som Timerne paa Dagen. Han viste os derpaa sine øvrige kostbare Jnstrumenter af Metal, der ialt beløbe sig til 24. De største og vigtigste af disse findes i det store Observatorium mod Sønden og i det mod Norden. Efterat vi havde seet os omkring paa Observatorierne, fulgte vi med ham fra det søndre, ned af en Trappe i Leboratoriet. J Midten er et stort Bord, og rundt omkring de 16 chemiske Ovne af bergensk Steen, der taale bedst Jld. Alting var her paa det beqvemmeste indrettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-21
Jeg haaber, Hr. Udgiver, at Deres Læsere ville være langt bedre tjente med det, jeg har drømt ombord paa Dampskibet, end med det jeg har seet paa Hveen, og det saa meget mere, som de faae her for Jntet hvad jeg har maattet betalt med 4 Rbd. Men imidlertid maa De ingenlunde troe, at det, jeg har drømt, er blot Drømmerie. Clio synes søsterligen at have forenet sig med Morpheus, for at gjøre min Drøm saa historisk rigtig som mueligt. Sebastian Syvsover. Den indbyrdes Underviisning. Commissionen, som det allernaadigst har behaget Hs. Majest. at nedsætte angaaende der indbyrdes Underviisning, har i Onsdags, den 18de August, endt sine Forhandlinger over denne vigtige Materie, og underskrevet den detaillerede Jndberetning og Undersøgelse til Hs. Maj. Kongen, og dermed tillige forelagt et aldeles fuldstændigt udarbeidet Reglement, samt de nødvendige Jnstruxioner, Efterretninger om Priserne, Tabellerne ville kunne leveres for, samt den hele Samling af Tabeller for de 4 Gjenstande for den indbyrdes Underviisning: Læsning, Skrivning, Regning og Geographie, hvilke Tabellers Jndhold da især ogsaa ere beregnede til Brug ved de Forstandsøvelser, der dagligen foreslaaes at foretages, saaledes som det allerede i 2 Maaneder er Tilfældet i Caserneskolen. - Commissionen har indsendt det Hele til det Kongel. Danske Cancellie, som refererer det for Hs. Majest. Kongen, hvorefter Allerhøistsamme vil tage Resolution i denne Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-21
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hans Majestæt Kongen, under 7 Juli d. A., allernaadigst at resolvere: 1) at ingen Præst maae sælge Tørv eller Tørvemasse af Præste- og Anner-Gaardes Moser; 2) at samme Forbud ogsaa skal gjælde for Skolelærere, forsaavidt der maatte findes Tørv i de dem tillagte Jordlodder; 3) at, saafremt der, i nogen saadan pra officio enten en Præst eller en Skolelærer tillagt Jord, skulde findes betydeligt Tørveskiær, hvoraf han ønskede at afhænde noget, saadan Tilladelse da maa meddeles ham af Cancelliet, efter foregaaende Undersøgelse af kyndige Mænd."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-21
Ved Forordning for Danmark, af 4de August d. A., har Hs. Majest. allernaadigst anordnet og befalet: ". I. Da det baade efter Sagens Natur og ifølge Vore Loves Grundsætning maa ansees som en almindelig Borgerpligt for Enhver, der har Leilighed til at frelse nogen, som er i Livsfare, at anvende de Midler, der i saa Henseende staae i hans Magt, saa skal det og i Særdeleshed paaligge Enhver, som bliver vaer, at nogen er siunken i Vandet, uopholdeligen, enten selv, eller ved tilkalde Hjelp, at foretage alt, hvad Omstændighederne tillade, for at faae den Druknede optaget og de hensigtsmæssigste Redningsmidler anvendte, ligesom heller ingen maa vægre sig for, ved saadan Leilighed at yde den Hjelp, hvortil han maatte være istand. §. 2. Ligeledes skal det være en almindelig Pligt, at sørge for Hængtes hurtigste Nedtagelse og forde efter Omstændighederne muelige Redningsmidlers Anvendelse, og overhovedet for Enhvers Frelse, som paa nogen voldsom Maade findes beskadiget, eller formedelst andre Omstændigheder er i hielpeløs Tilstand. – §. 3. Foruden at det, ifølge og 1 og 2 er Pligt uopholdeligen at sørge for at faae den Druknede optaget af Vandet, eller den Hængte nedskaaren, samt at anvende foreløbige Hielpemidler, skal det endvidere paaligge de Vedkommende snarest mueligt at kalde en Læge til Hjelp, hvor Omstændighederne ikke ere saaledes beskafne, at de Vedkommende see sig istand til uden saadan Hielp, med Sikkerhed at redde den, som er i Fare. Ligeledes bør Tildragelsen strax anmeldes for Politiemesteren, eller paa Landet for Sognepræsten eller Sognefogden, hvis disse nærmere ere at finde, deels, for at fornævnte Embedsmænd eller Betiente kunne, indtil Lægen kommer tilstæde, sørge for den hensigtsmæssigste Behandling af den Paagieldende, deels, for at de kunne sættes i Stand til at foranstalte det Fornødne, hvis der er Anledning til at drage nogen til Ansvar. – §. 4. Overtrædelse af foranførte Bud straffes i Almindelighed enten med Bøder indtil 100 Rbdlr. Sølv, hvilke Bøder tilfalde Districtets Fattigvæsen, eller med Fængsel paa Vand og Brød i 5 eller nogle Gange 5 Dage, alt efter Sagens særdeles Omstændigheder. Dog kan høiere Straf anvendes paa dem, som, efter deres særdeles Stilling, fremfor andre, vare pligtige at sørge for den Paagieldendes Redning. intet Tilfælde maa det tjene Overtræderen til nogen Undskyldning, at han har staaet i den vrange og uchristelige Mening, at det er vanærende at røre ved Personer, der paa voldsom Maade ere ombragte eller beskadigede, inden en Øvrighedsperson eller Præst er tilkaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-21
Brødrene Frey fra Wien have nu med høiere Tilladelse opsat deres store Camera obscura paa Altanen af Frederiksberg Slot. Dette fortræffelige Jnstrument, hvori især Metal-Speilet er ganske fortrinligt, viser her Kjøbenhavn og dets Omegn ligesom i et sandt Tryllespeil. De Herrer, Frey lade optage deri to Prospecter af Kongestaden, det ene fra Trekroner af, og det andet fra Amager af, hvilke de agte at anbringe i deres Verdenstheater, som de nu forevise paa Vesterbro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-21
Mariboe, den 16de August. J Løverdags hørtes pludselig ved Middagstider et temmelig stærkt Tordenskrald, hvorved det forblev, men Natten imellem den 13de og 15de dennes rasede et svært Tordenveir, der drev tilsidst ad Bandholm og Øerne, hvor der formodentlig er falden megen Regn. Ved samme Leilighed faldt ved Engestofte en Regn saa stærk, at man fra Herreborgens Køkken ikke kunde komme til Kirken, uden at vorde gjennemblødt. Nogle Skridt derfra, hvor man hostede, faldt ikke en eneste Regndraabe. - Høsten her ved Mariboe og flere Steder er nu fuldendt, naar noget Ærtesæd undtages. I Hillested, Sogn, under Grevskabet Knuhtenborg, har man allerede begyndt at saae Rug. - Afvigte Løverdag solgtes her paa Torvet i Mariboe 1 Skpe. Kartofler for 3 Rbmk., men da Aftenen stundede til for 2 Rbmk. 8 s. En Skp. ormstukne Æbler, af mange og forskjellige Slags, kostede 3 Rbmk. Jgaar forlangtes 4 Rbmk. for en Skpe. Æbler fra Landet. Ligeledes blev 1 Pd. HerregaardsSmør solgt for 2 Rbmk. For et Knippe maadelige Aal forlangtes 2 Rbmk. - Jgaar Morges, saaes ved Fesøe en Vandpose opstige af Havet, som brast over den østre Deel af bemeldte Øe, hvorden udgjød en overvættes Masse af Vand og en Mængde døde Aal. En Mose, der af Tørken var ganske udtørret, blev opfyldt med Vand af 2 Alens Høide. Omtrent Kl. 4 1/2 saae Udgiveren den i Nordost, men næsten halv opløst. (Mariboe Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-21
J Hr. Hempels Avis af 16 August læses følgende: "Ligesom et i den senere Tid i saa faa Aar i Fyens Provindser vidt ustrakt og skjønt Chaussee Anlæg vidner om Bestyrerens Orden, Drift, og Hurtighed, saa er samme for enhver Reisende, men især for Landets Jndvaanere en sand Nytte og Fornøielse at passere disse skjønne Veie, for hvis fuldkomne Vedligeholdelse der saa vel sørges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-21
J Viborg Samler findes følgende Bekjendtgjørelse fra Fiends Nørlyngs Herreds Politiekammer i Viborg, d. 14 August 1819: "Da Politiet har bragt i Erfaring, at en Person, Løverdagen d. 7de August og flere Dage, har reist om i Fiends Herred, og i det han udgav sig deels for Etatsraad Kiærulf, deels for Kammerraad Lassen, udsendt fra det Kongelige Danske Cancellie, for at lindre Bøndernes trange Kaar og paasee at Underøvrighederne i Viborg Stift efterkom de res Pligter, har vidst at tilvende sig frie Befordring, Ophold og Fordele af lettroende Bønder, saa finder man sig beføiet at udlove en Belønning af 20 Rbd. Sølv for denne Persons Paagribelse. Forbemeldte Person var af middelmaadig Statur, men stærk af Legemsbygning, havde en krum Næse, brune Øine, sortegraae Haar, hans Alder antoges for noget over 50 Aar; han var iklædt en graae Livkjole, graae Beenklæder med Lapper paa, Uldstrømper og Skoe, samt en gammel Ha og brugte Briller."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-21
Blandede Efterretninger. Udtog af et Brev fra en Mineralogi Norge. Nyeligen kom jeg fra en Reise i Hallingdalen. Denne var een af de mindst interessante, jeg har gjort, thi fra den Tid, da je gik i Land fra Tyrifjorden op i Skierdalen og lige indtil jeg kom i Hemsedalen, faaes intet uden Geis. Jeg besteeg den urigtig kaldte Ring næs Knatten, som egentlig hedder Hestedupet, og fandt den ikkun at være 3141 Fod over Havet, og at bestaae af Geis. J Hemsedalen traf jeg den samme Overgangs-Formation som haves her ved Christiania, bestaaende af Allunskiver, Tav leskifer, Hornsteen og Lydisk Steen. Jeg besteeg der det høieste Field, som kaldes Skovshornet, og er omtrent 4000 Fod over Havet; Høiden har jeg ikke havt Tid til at beregne nøiagtigen. Jeg reiste tvers over Fjeldet til Aas Præstegiel- og traf her igjen Geis. J Ustedalen fandtes noget Kobbererts Nyreviis i Gimmerskifer, ligesom den, der forekommer i Nore-Anner i Nummedalen ved Stakkenbroks Minde oven for Kongsberg. J Sognedalen besaae jeg nogle Kobber Anviisninger, som bryde i smalle Gange og have været drevne i forrige Tider; men da der er kun lidet Kobber, saa maa det have været drevet med Tab. Jeg besaae ogsaa adskillige Steder, hvor man sagde der skulle findes Sølv, men der var intet at see uden Glimmer. Den Comet, som Aviserne berette at være seet den 2den dennes i Lauenburg, er paa sammeMaade, som det der beskrives, ogsaa observeret i Sverrige, 4 1/2 Miil sønden for Kalmar, Natten imellem den sidste Juni og første Juli, og det baade af en Præst og en Handelsmand, som Begge da vaagede ved en Sygeseng.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-21
Kjøbenhavns Børs d. 20 August. Cours. Hamb. 2 M. 257, a vista 260. Lond. 2 M. - . Amst. 2 M. 239. Spec. 260. Specier solgtes til 15 Rbmk. 9 s. til 15 Rbmk. 11 s. Obligat. 77. Committeesedler 98. Norske Rigsbanksedler 18 til 18 1/2. Svenske Sedler 61 a 62 s. - Disconto 6 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-21
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. HostkontraSextende Aargang. No. 68. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 August 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Tanker til høiere Eftertanke, om Kjøbstædernes occonomiske Regnskabsvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Jndtil Udgangen af Aaret 1772 aflagde hver Byes Kæmner sit Regnskab til Magistraten, som udnævnede Borgere til Revisorer, og, efterat Antegnelserne vare besvarede, afgav de fornødne Decisioner, og, naar dette var skeet i sin Orden, var L. 36 efterlevet. Ventelig foranledigede Overøvrighedernes Eftergivenhed og nogle Magistraters Efterladenhed det Kgl. Rescript af 13 Apr. 1773, som befalede, at disse Regnskaber skulde afgjøres i det Kal Rentekammer. Men at Hensigten af en bedre Bestyrelse ikke heelt er opnaaet derved, synes især det sidste Decenniums Erfaring at bevise. At Krigen og det forandrede Pengevæsen har i høi Grad forøget Arbeidet, saavelsom Byernes Udgifter, er unægteligt; men hertil kommer, at ikke faa af de Embedsmænd, som dette Arbeide var paalagt, om de end vare duelige Jurister, dog ikke altid vare øvede i Regnskabsvæsenet, et for dem aldeles uvant og fremmed Arbeide, som af de forhen Ansatte lærtes og øvedes i den unge Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Ved nærværende Jndretning vil det være vanskeligt for en fremmed Revisor, da Byernes Skattevæsen nødvendigen maa være meget forskjelligt og ikke kan bringes under den Eenhed, som finder Sted ved de Kgl. Skatter, at opdage de Urigtigheder i et saadant Regnskab; thi naar han har Data for sig, maa han lade Alt passere; for dem, som nøje kjendte Byens Anliggender, vilde de blive mindre skjulte. Flere Kjøbstæder have lønnede Kæmnere, men, da dette forhøier Byens Skatter, kunde det vel ogsaa undgaaes, naar nemlig Kæmneren ikke fik med mere at gjøre end hvad Loven bestemmer, og tillige var fri for at holde saadanne Regnskabsbøger, som Forordningen af 30 Jan. 1793 paalægger lønnede Regnskabsførere. Kæmneren paa de fleste Stæder tjener uden Løn og har egen Næringsdrift at passe; han kan altsaa ikke sættes i Classe med lønnede Regnskabsførere, der ei have andet at gjøre, og jo simplere Regnskaberne kunde forfattes, desto bedre, thi mange Formaliteter kunne saa let bevirke Krumveie og Uorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Jndsenderen heraf, som ikke er fremmed i Stædernes Skattevæsen, vover derfor at yttre nogle Jdeer, om de mueligt kunde lede til noget Bedre. a) Kæmneren for det forrige Aar skulde inden næste Aars Marti Udgang indlevere sit Regnskab til Magistraten. b) Denne skulde da strax afgive samme til Byens Repræsentantere, som gave den ved Rescript af 2 Martii 1787 befalede Paategning inden Udgangen af April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Magistraten og Repræsentanterne udnævnte strax 3de duelige Mænd, som inden Udgangen af Mai maatte have Regnskabet bemang let og Magistraten tilstillet. d) Antegnelserne tilstilledes da strax Regnskabs føreren, som inden Juni Maaneds Ende maatte have samme besvaret og til Magistraten indsendt. e) Magistraten tilligemed Repræsentanterne deciderede da, hvad skee burde, efter fleste Stemmer, inden Enden af Juli Maaned. f) Rigtige Gjenparter af Regnskabet, men ikke af Bilagene, derimod af Antegnelserne, Besvarelsen og Decisionerne, bleve derpaa at indsende inden Aug. Ende til Overøvrighedens Paategning og Decision af ulige Meninger. 8) Magistraten indsendte da sidst i Sept. eller først i October det Hele til det Kongl. Collegium. b) Magistraten vaager over, at baade Kæmner og Revisorer gjøre deres Pligter, og anmelde det til Overøvrigheden, eller ogsaa selv staae til Ansvar, om de forsømme det. Naar Enhver for sit Vedkommende saaledes erholdt den forommeldte Tid, maatte ingen Dilation begieres eller forundes, men Enhvers Efterladenhed ansees med en følelig Mulct, som Overøvrigheden, strax dicterede og blev ansvarlig for at være betalt, frugtede Mulcten ikke, maatte Magistraten, om Skylden var paa dens Side, strax af Over øvrigheden suspenderes, og var den hos Borgerne, da maatte de tabe deres Borgerrettighed m.m. Dersom denne eller en maaskee endnu simplere Maade indførtes, vilde følgende Fordeele vindes: a) At det Kgl. Collegium havde den fornødne aarlige Oversigt af enhver Byes Tilstand. b) at Regnskaberne bleve ikke alene aarlig aflagte, men tillige kortere afgjort. c) at flere af Byens Borgere end Repræsentanterne bleve bekiendte med deres Byes Tilstand. d) at Regnskaberne bleve lettere at aflægge, og lønnede Kæmnere besvaredes. e) at Borgerne, der deels have Kundskab om meget, hvad deres Bye angaaer, deels have de gjorte Reparationer &c. for Øine, bedre kunne skjønne Arbeidet og Bekostningerne end en fraværende fremmed Reviser. c) at Uorden i dette Væsen kunde forebygges, naar Overøvrigheden ikke selv vilde blive Ansvar pligtig. Endelig vilde det være ønskeligt, om Magistraten i Kjøbstæderne kunde fritages for de Kongelige Oppebørseler, hvortil, som sagt, ikkun faa synes skikkede, fordi de ikke dertil ere dannede, og hvortil de ofte formedelst mange andre Forretninger mangle Tid, og derfor kunne ikke udrette til 2. ernes Bedste og Forskjønnelse, hvad de maaskee ellers baade vilde og kunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
Jndenlandske Efterretninger. Under 11 August d. A., er udkommen en Forordning for Danmark, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Mulcten for unødig Trætte, saa lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c., gjøre vitterligt: Ligesom der, med Hensyn til Vor Høiesteret, allerede ved Forordningen af 23de Januari 1817. er gjort saadan nærmere Bestemmelse angaaende den ved Forordningen af 23 December 1735 bestemte Bod for unødig Trætte, at samme kan sættes i Forhold til enhver Sags særdeles Omstændigheder, saaledes have Vi nu, i samme Øiemefundet for godt at udgive en mere almindelig Anordning; hvorhos Vi tillige have fundet nogen Forandring hensigtsmæssig med Hensyn til de Tilfælde, hvori fornævnte Bod skal finde Sted. Vi byde og befale derfor, som følger: §. I. Mulcten for unødig Trætte skal for Fremtiden ikke ligefrem paalægges en Part, fordi han, efter Retfærdigheds Grundsætninger, maae dømmes til at erstatte sin Modpart Processens Omkostninger; men denne Straf skal kun finde Anvendelse, hvor det skjønnes, at en Part, uden nogen rimelig Grund, har anlagt Sag, eller sat sin Modpart i den Nødvendighed at anlægge Sag, eller han iøvrigt har brugt kjendelige Udflugter, for at forhale Sagen, eller at skille Modparten ved sin Ret, ligesom og den, der ei giver behørigt Møde ved den befalede Forligs Mægling, bør erlægge hiin Mulct ved første Jnstants. J øvrigt følger det af sig selv, at naar det Forhold, hvorved nogen paadrager sig Mulct for unødig Trætte, ogsaa, fra andre Sider, efter Lovgivningen, fortjener Straf, bør den Paagieldende ei forskaanes for denne videre Straf. §. 2. Bemeldte Mulct, der, som hidtil, tilfalder Justitscassen, skal i Forhold til Forseelsens Beskaffenhed og Parternes Kaar, bestemmes til en Sum, ved Høiesteret, af 40 til 200 Rbdlr., ved Overretterne samt Hof- og Stadsretten, saavelsom Søe-Retten og Gjæsteretten i Kjøbenhavn, af 10 til 50 Rbdlr., og ved Underretterne, i Almindelighed af 4 til 20 Rbdlr., alt i Sølv. - Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. har J occonomiske Annalers 3die Binds 3die Hefte har Hr. Etatsraad Lehmann meddeelt en ligesaa grundig som lærerig Afhandling om Aarsagerne til Fiskeriernes Aftagelse i Danmark. Mueligt Følgende kunde give et ufuldkomment Bidrag dertil, fornemmelig saavidt det angaaer en Deel af Jylland. – Til Landetaten udskrives fra det 20de a 22de Aars Alder, og Tjenestetiden ophører med det 45de Aar; til Søetaten udskrives derimod fra det 16de Aar, og Tjenestetiden vedvarer til det 50de er fuldendt. - Ved Landetaten skaanes, saalænge som mueligt, Enhver, der har til Brug 1 Tde. Hartkorn eller mere, endog den givte Huusmand, og naar denne har Jord til sit Huus og indkaldes, maae de hjemmeværende Gaardmænd drive Jorden til Huusmandens Tilbagekomst; denne finder da ikke alene sin Jord igjen, men endog dyrket; anderledes derimod forholder det sig med Fiskeren, han finder Baad og Redskaber forraadnede, og er ruineret for Livstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-24
- J Sverrig skulle Fiskerierne være fritagne for Udskrivning til Flaaden, og i sidste Krig læstes i offentlige Blade, at de fiendtlige Krydsere opbragte franske og hollandske Fiskere, hvilke neppe vare Oldinge eller Børn. - Nibe, dette for Danmark betydelige Fiskested, skal fra 1727, da samme erholdt Kjøbstæds Ret, have været befriet for Udskrivning, men efter 1802 er den det ikke længere. Mariager fiskede forhen en Mængde Flyndre og Skielfiske, hvoraf de første røgedes og holdtes bedre end de saakaldte Rigskebøtter, men fra 1802 er dette Fiskerie ophørt. - Dersom det var mueligt, at Fiskerleierne kunde erholde samme Gunst som Landlægderne, nemlig ikke at udskrives førend det 20de a 22de Aar, og afskediges, naar de bleve 45 Aar; at Givte, og især de, der eiede Baade eller der vare Jnteressentere, maatte forskaanes, naar ikke den yderste Nød var forhaanden, og Fiskeren saaledes sættes i Classe med Gaardmanden, saa er det mueligt, især naar Forordningen erholdt en saadan Forklaring, som Hr. Etatsraaden anseer for den rigtigste, men som ikke følges i Praxis, at Fiskerierne efter en Rad af Aar igien kunde komme i Gang, og Østrejylland, der ikke, som den vestre Deel, mangler Havne, kunde concurrere med vore Naboer, som fiske i Kattegattet og Belterne. - Det Mandskab, som nu kan udskrives af Fiskeleierne, er lidet eller intet, naar Lessøe undtages, og disse kunne ikke sættes uden i Classe med en Søelimit, og fortjener ikke Navn af Matros.