JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Trykkefrihedsselskabet maa være født under en uheldig Stjerne, hedder det i Fædrelandet i en Artikel hvori leveres nogle bemærkninger over Kongens Svar paa Selskabets Adresse. Om Selskabet, hedder det derpaa fremdeles Jngen er tilfreds dermed, Alle anklage det. Nogle, fordi det skal være degenereret som sin oprindelige Plan, Andre fordi det skal mangle al indre Bevægelse og fremskridende Udvikling, – Nogle, fordi de betragte det som Censurens Haandlanger, – Andre, fordi de der see Begyndelsen til en Jacobinerklub. Neppe skrev det engang en noget liberal Artikel, saa hjemsøgtes det af et Reskript, og aldrig saasnart vendte det sin Styrke til den modsatte Side, førend der hele Landet rundt reiste sig et Ak og Vee over Autoritetens Misbrug og Yttringsfrihedens Undertrykkelse. At mange ville finde dette billede sandt, betvivle vi ikke, og bliver det først ret klart for alle Selskabets Medlemmer, at en saadan uheldig Stierne stedse vil have Jndflydelse paa Selskabet, behøver man neppe nogen stor Spaadomsgave for at indsee, at det snart vil opløse sig. J det Artiklen derpaa gaaer over til at omtale Kongens Svar, bemærker den, efterat have anført de gjentagne Yttringer og at Kongen er en Ven af Trykkefrihed, og at det vilde glæde ham om de Baand, der nu paahvile Trykkefriheden, efter modent Overlæg kunde ansees ufornødne, at Udtrykkene, efter modent Overlæg maaskee kunde frappere Een eller Anden, men kommer dog til det Resultat, at disse Ord maa ansees som et epitheton, ornans, og henregner det til en Følge af at Trykkefriheds-Selskabet staaer under en uheldig Stierne, at det netop er dette Selskab, der har fremkaldt disse Udtryk
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Jforgaars, hedder det i Fædrelandet, var derCabinetsprædiken paa Slottet, hvor Hofpræst Pauli prædikede. Mange af vore Læsere ville vistnok en indre sig hvorlunde Marschal Soult, som i Napoleons Tid just ikke stod i Ny for Andægtighed, efter Restaurationen udmærkede sig ved sin Bodfærdighed, og saaes hyppigere i de kongelige Messer, med Bønnebogen uder Armen. Dersom man nu hos os skulde bemærke lignende Omvendelseshistorier, saa vilde det dog vel være noget overilet deraf at slutte, at Danmark skulde være i Besiddelse af nogen Soult.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Ved Universitetet vil en Sørgefest blive holdt over vor afdøde Konge, strax efter Bisættelsen, paa en nærmere bestemmende Dag. Festen bliver at afholde om Aftenen ved Lys.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Efter allerunderdanigst Ansøgning af Generaladjutant, Generallieutenant Franz Christoffer v. Bülow om formedelst Alder og Svagelighed at maatte Sal. meddeles Afsked i Naade fra hans ham hidtil anbetroede Embeder som tjenstgjørende Generaladjutant og Chef for Generaladjutantskaben, fungerende Generalqvarteermester og Chef for Generalqvarteermesterstaben og den militaire Høiskole og om at ansættes a la suite i Armeen med Pension under Navn af Vartpenge, er saadant allernaadigst bevilget fra 1ste Januar næstkommende af, ligesom han og i Betragtning af den lange og tro Tjeneste allernaadigst er udnævnt til General. Til det af Hr. Legationssecretair Hvass til d. 19 f. M. convocerede Møde af Landmænd i Aalborg og Hjørring Amter, for at raadslaae om at sende en Deputation med en Lykønskningsadresse til Hs. Majestæt Kongen til Kjøbenhavn, havde ikkun 16 Landmænd indfundet sig, hvilket imidlertid ikke tør tilskrives Mangel paa Jnteresse for Sagen, men maaskee en Utilfredshed med den Maade hvorpaa den var bleven indledet. Efter en levende Discussion blev besluttet, ingen Deputation at lade afgaae, men derimod med Posten at indsende en Adresse, til Hs. Majestæt. Et foredraget Udkast til en saadan Adresse blev derpaa, efterat være en Deel Forandringer underkastet, antaget, og vil nu foranstaltes sat i Circulation i Landdistricterne til Underskrift. (Aalb. Av. Redact, for Kjøbenhavnsposten, J. P. Grune, er beordret tiltalt for Overtrædelse af TrykkefrihedsLovgivningen, med Hensyn til en i Bladet indført Artikel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
H. K. H. Kronprindsen ventes nu almindeligt til Kjøbenhavn forinden Bisættelsen; man nævner den 14de Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Nykjøbing. Af Forslaget til de Trængendes Forsørgelse i Aaret 1840, sees at disse udgjøre ialt 61 Personer (f. A. 65), til hvis Forsørgelse er beregnet en Sum af 1,357 Rbd. 2 Mk. 10 s.,men da dertil vil behøves et Tilskud til Arbeidsanstalten af 112 Rbd., til Vedligeholdelse af Fattighusene samt til Renter 100 Rbd., til Lægemidler 60 Rbd., til Brændsel 120 Rbd., til Fattigfogdens Løn 30 Rbd., til Begravelsesomkostninger 50 Rbd., til uforudseete Udgifter 100 Rbd., andrager disse Udgifters samlede Beløb ialt 1,900 Rbd. 2 Mk. 10 s. - Da der imidlertid forventes at ville indkomme uden Ligning 200 Rbd., men de uforudseete Udgifter muligen turde blive større, end som ovenfor er beregnet, har Fattigvæsens-Commissionen udbedet lignet og af Communal-Bestyrelsen anviist den runde Sum, 1,750 Rbd. J Aaret 1837. udgjorde Ligningssummen 1,895 Rbd. 3 Mk. 8 s., i Aaret 1838 1,692 Rbd. 4 Mk. og i Aaret 1839. 1,900 Rbd. foruden et Kornbidrag for hvert af disse Aar af 14 Tdr. Rug og 9 Tdr. Byg, hvilket ikke findes anført paa Forslaget for indeværende Aar. Pengebidraget har altsaa for disse 4 Aar 85de udgjort 7,238 Rbd. 21 s., eller i Gjennemsnit aarlig 1,809 Rbd. 3 Mk. 6 s. - Sammenlignes indeværende Aars Bidrag med det foregaaende Aars, da vil man vel finde, at det er 150 Rbd. mindre i Aar end i Fjor, men det maa bemærkes, at en lignende Sum f. A. medgik til Reparation paa ArbeidsAnstalten, og følgeligen have vi endnu ikke sporet nogen synderlig Redsættelse i de egentlige Forsørgelses-Udgifter, hvilken vel heller ikke kan ventes saalænge de under Fattigvæsenets Forsørgelse værende Børn koster Communen over halvfemte Hundrede Rigsbankdaler aarlig. Jmidlertid maa det billigen komme i Betragtning, at Priserne paa Livets Fornødenheder i de 2 sidste Aar have været usædvanlig høie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Ved den idag afholdte Raadstueforsamling blev til Borgerrepræsentant valgt istedetfor Hr. Skomagermester Beck, der udtraadte, Garvermester F. Møller. Af Ligningscommissionen udtraadte Dhrr. Snedker Philipsen og Hattemager Meizner, i hvis Sted blev valgt Maler Broge, medens Philipsen blev valgt paa nye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Blandet. J den forvirrede Tilstand, hvori de sydamerikanske Stater befinde sig i deres Forhold til hverandre bliver Europas Opmærksomhed aldeles bortfjernet fra disse Egne; imidlertid vil efterfølgende Meddelelse om den nuværende Fordeling af og Regenter i hine Verdensdele maaskee ikke være uinteressant. J Merico staaer General Bustamente i Spidsen for Regjeringen. Republiken Guatimala er fordeelt i ligesaamange uafhængige Stater, som der før vare Provindser; Confoederationen er ophørt. J Ny-Granada staaer Dr. Marques, i Venezuela General Paez, i Enador General Flores, i Brasilien Keiser Don Pedro 2, under hvis Mindreaarighed Riget bliver styret af en Regent, i Buenos Aires General Rosas, i Uruguay GeneralRiveira, i Chili General Preto, i Bolivien GeneralVelases og i Peru General Gamarra i Spidsen. for Regjeringen. Fiin var den Maade, hvorpaa den engelske Dronning Victoria gjorde den coburgske Prinds opmærksom paa, at hun foretrak ham for de andre Beilere. Paa et Hofbal rakte hun ham sin Bouqvet og Prindsen forstod Vinket. Hans snevre, optil Halsen knappede Kjole tillod ham ikke at anbringe den persisklignende Gave der, hvor den meest ærefulde Plads var, men han tog en Pennekniv og skjar et Hul i sin Uniform nærmest Hjertet og der indstak han de betydningsfulde Blomster. Ved Dronning Victorias Vielse, der formenes at ville finde Sted i Løbet af Januar Maaned, maa der foretages en liden Forandring i Formularen, og de Ord, og han skal være din Herre forandres til og hun skal være din Herre, thi i nærværende Tilfælde bliver Kongen, ifølge Tronfølge=Retten, Dronningens første Undersaat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Handelsefterretninger. Christiania den 25de December. Af de i den senere Tid hertil ankomne Ladninger Kornvarer er solgt: østersøisk Rug for 18 Mk. 2d., god Dansk dito 18 Mk., 2d., 2 radet Byg 3 Spd. 8 s. contant og 3 Spd. 12 s. 2d., 6 radet dito 1314 Mk. 2d., Havre 9 Mk. 12 s., Malt 16-17 Mk. cont., og 17 Mk. 6 s. 2 mk.;men til disse Priser gaaer det smaat med Afsætningen, efter som Beholdningen paa Pakhuset er god, og Bonden kjøber for Nærværende lidet, saa at hvad som sælges, er kun til Forbrug i Byen,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Kjøbenhavns Børscours den 31te Decbr. Hamborg - Species 200. Species solgtes til 2 M. - a vista 1971. 12 Mk. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter a 95 Rbd. – Nationalbank Actier 75 a 75 1/2 Rbd. rede Sølv. Reisende fra den 25de Decbr. 1839 til den 1ste Jan. 1840. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten Kammerjunker v. Wichfeld med Frue; Hr. Larsen; Kniplingshandler Jørgensen. Med Personposten: Skovrider Wegge; Contoirist Holm; Jomfru Aspach, Pastor Schierning; Kammerjunker Classen; Gartner Genz. Udenfor Posterne: Kammerherinde Raben-Hvidtfeld-Levetzou med Familie og Følge; Hr. Hendriksen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Bekjendtgjørelser. At den Alvise har bortkaldt fra dette jordiske Liv, min elskede Svigersön, Kammerherre og Oberst, Greve Harald Holk i Kiel, Ridder af Dannebrogen, af det preussiske JernKors, af den russiske Wadimir-Orden og Johannitter-Ordenen, den 21de Decbr. d. A. efter et kort Sygeleie, bekjendtgjöres herved veemodigst for Slægt og Venner. Hardenberg i Lolland den 26de December 1839. Hardenberg Reventlow.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Fra Pressen er udkommen: Fivet i Christo, i Modsætning til Dr. Strauss's Jesu Liv. C. Ord til mine Børn. Ved Tostrup. Bogen faaes hos Dhrr. Giegengack i Maribo og Thierry i Nakskov samt paa Bogtrykkeriet i Nykjøbing for 20 sk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Jfølge en under 5te dennes af det Kongelige Generaltoldkammer og Commerce-Collegium udstædt Bekjendtgjørelse oprettes paa den østlige, i Kattegattet udskydende Pynt af Jylland, Fornæs kaldet, et nyt Fyr til Veiledning for Søfarten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Det dertil opførte fiirkantede Fyrtaarn skal bestandig holdes hvidt, og afgiver med det mod Nord og Syd tilstødende, Vaaningshuus, der har rødt Tegltag, ogsaa om Dagen, et meget kjendeligt Sømærke. Dets Beliggenhed er 2/5 dansk Miil N. O. 1/2 O. (efter Compasset) fra Jndløbet til Greenaae Havn, 7 1/4 Miil V. S.V. 1/4 V. fra Fyrtaarnet paa Anholt og 7 1/2 Miil N. V. 1/2 R. fra Hesseløe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Fyret i den paa Taarnet staaende Lygte er 67 danske Fod over Vandspeilet og vil være sigtbart i 3 1/2 Miil Afstand, naar Øiet er 10 Fod over Vandet. Belysningen skeer ved 6 Lamper med Reverberer, der dreies rundt i 3 Minutter, saa at man hver halve Minut seer et stærkt Blink, der varer omtrent 6 Secunder og derpaa forsvinder i 24 Secunder, i hvilke man kun i Nærheden seer Lampernes Lys imellem Blinkene. Dette Blinkfyr paa Fornæs kan ventes tændt i Løbet af denne Maaned og vil derefter blive holdt brændende fra Michelsdag til Paaske 1/2 Time, og fra Paaske til Michelsdag : Time efter Solens Nedgang, indtil dens Opgang. Hvilket herved tjener de Søfarende til fornøden Efterretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Nykjøbing paa Falster d. 31 Debr. 1839. F. A. Wulff, Capitainlieutenant og Overlods i Lollands Falster og Møens District.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Hos Fuldmægtig Boesen, boende i Slotsgaden lige over for Latinskolen i Nykjøbing, kan en Discipel strax erholde Kost og Logie, Hos Undertegnede kunne 2 Disciple eller en anden eenlig Person erholde Logie og Kost fra anstundende April Flyttedag, imod en moderat Betaling. Nærmere Aftale kan træffes med E. Hvalsöe. Nykjøbing den 28 Decbr. 1839. Malermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Creditorerne i Stervboet efter Brændeviinsbrænder Frederik Goth heri Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 19 December Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Creditorerne i Boet efter afdøde Eva Sophie Frederikke født Lauritzen og efterlevende Mand Bagermester Ludvig Frer her af Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Stubbekjøbing Skifteret, den 26de December 1839. L. C. N. Buch, constitueret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-03
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Jndsidder Rasmus Kmpes Enke, Kirsten Rasmusdatter i Lidstrup indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. – Ligeledes ere de fraværende Arvinger indkaldte, med Aar og Dags Varsel, til at møde og beviisliggjøre deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 31te December 1839. Pontoppidan. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-05
Lollands-Falsters Stift, Tivende. NoNo 2 Søndagen den 5 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-05
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Endelig er Deputeretkammeret under 23 f. M. bleven aabnet af Kongen. Trontalen, som Oppositionsbladene ikke uden Grund kalde mat og intetsigende, indeholder kun den Mærkelighed, at Regjeringen nu endelig bestemt har erklæret ikke at ville forlade Besiddelserne i Africa. Hvorledes forøvrigt Europa og navnlig England vil optage denne Erklæring er noget tvivlsomt, da, efter hvad de engelske Blade paastaae, Frankrig i sin Tid skal have erklæret, ikke at vilde beholde Algier. Ogsaa i denne Trontale forekommer der Yttringer om, at der endnu stedse gives Flere hvis unøisomme Lidenskaber true med at forstyrre den offentlige Rolighed, og skjøndt Bladene paastaae, at Politiets Formodninger i denne Henseende ere ugrundede, havde dog Politiministeren truffen overordentlige Forholdsregler for at sikkre Kongens Tog til Deputeretkammeret. Dagen efter at Deputeretkamret var aabnet, ordnede det sine Bureauer og valgte en Præsident, Sauzet, med 172 Stemmer, hvorimod Odillon Barrot havde 94. Forøvrigt er der aldeles intet forefaldet i Kammeret, hvoraf man kan slutte sig til dets politiske Anskuelser, eller hvorledes det vil modtage Ministrenes Lovforslag. – Fra Algier har man atter faaet Efterretning om, at nogle Fægtninger have fundet Sted, hvori Franskmændene skulle have seiret og hvorfor de og begynde at gaae offensivt til Værks. Efter hvad dernu berettes, skal det være paatænkt at sende Hertugen af Orleans og General Schram, som Anførere til Africa. - Ærkebiskoppen er nu meget farlig syg, og Bourbonnerne trues saaledes atter med at tabe en af deres bedste Tilhængere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-05
Spanien. Det synes dog som Seierhertugens Nølesystem ogsaa vil vise sig virksomt imod Cabrera; thi efter de Efterretninger man nu har fra Spanien, tager Desertionen bestandig Overhaand i Cabreras Armee, og han skal ikke længer vove at straffe de misfornøiede Officerer. Om nogen Underhandling hører man endnu vel ikke, og Cabrera vedbliver derimod ved idelige Streifpartier, at ødelægge Landet, men da Espartero ikke indlader sig i Fægtninger med ham, men ene stræber at vinde hans Officerer, kan man formodentlig snart vente, at ogsaa han underkaster sig. – J Madrid er Ministeriet bleven meget allarmeret over Esparteros sidste Skrivelse, og fordrer at han skal tilbagekalde den, hvilket han dog neppe giør, da han derved letteligen vilde tabe Armeens Tillid, efter som denne er meget misfornøiet med Ministrene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-05
Schweitz. Udsigterne til at Roligheden atter vil vende tilbage til Cantonerne synes endnu fjerne; thi fra Zürich klager man over at der med megen Jver udbredes oprørske Skrifter, og fra Walis hører man, at der er megen Grund til at frygte forat en Borgerkrig snart vil udbryde, hvorfor og Nabocantonerne ere opfordrede til at lægge sig imellem de stridende Partier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-05
Holland. Regjeringen har forelagt Generalstaterne et nyt Lovforslag, hvorefter Budgettet for 1839 endnu skal udvides til at gjælde for de første 8 Maaneder af 1840, samt at en Sum af 15 Mill. skal indskrives blandt Statsgjælden, dog tvivler man paa at dette Lovforslag vil blive antaget i sin Heelhed, da det synes som Generalstaterne kun vil bevilge Regjeringen hvad der er høist nødvendigt for dens Bestaaen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-05
Tyrkiet. Den nu forløbne Ramazan-Fest har bragt Stilhed i de diplomatiske Forhandlinger, men ikke i Rygterne, der endnu i stor Mængde ere i Omløb. Fra flere Sider meldes der imidlertid, at Rusland har erklæret sig villig til at ansee Forliget til Unkiar-Skeles som ophævet, og derfor vil tilstæde en fransk-engelsk Flaade at seile gjennem Dardanellerne, dersom det skulde være fornødent til Constantinopels Forsvar. England, som har meddeelt Frankrig denne Efterretning, har erholdt til Svar, at da Frankrig aldrig har anerkjendt det omtalte Forlig, vilde det i fornødent Fald ogsaa uden Ruslands Samtykke have passeret Dardanellerne, men har forøvrigt Jntet imod at Ruslands anden Fordring bliver opfyldt, hvorefter det sorte Hav skal ansees lukket for alle Krigsskibe, med Undtagelse af det nævnte Tilfælde. Beat kræfter denne Efterretning sig, er der Grund til at antage, at de store Magter maaskee endnu kunne blive enige, og de orientalske Anliggender ordnede af dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-05
Fædrelandet. Af Sørgeceremoniellet vil det være vore Læsere. bekjendt, at den afdøde Konges Liig, efterat dets Fremstilling paa Paradesengen var endt, vilde blive hensat paa den saakaldte castrum doloris, til hvilken samme Adgang nu er aaben for Publikum som ved Paradesengen, og ved hvilken de samme Ceremonier finder Sted og de samme Omgivelser ere tilstede, med Undtagelse af Kron-Regalierne, i hvis Sted træde de tre store Sølvløver, der ere placerede foran Thronen i Høiesteretssalen paa Christiansborg Slot. – Ved castrum doloris er Liget nedlagt i den yderste tillukkede Kiste og hensat paa Katafalken. Paa Kisten selv saavelsom paa Katafalken, findes følgende Jnscriptioner, af hvilke de paa Kisten ere, efter gammel Brug, skrevne af Sjællands Biskop, hvorimod Versene paa Catafalken skyldes en som Videnskabsmand og heldig Oversætter af en af Englands største Digtere agtet Mand i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-05
Paa Pladen. Frederik den Sjette, fød den 28 Januar 1768, deeltog i Rigets Styrelse. fra den 11 April 1784, besteg Thronen. den 15 Marts 1808, formæledes den 31 Juli 1790 med Marie Sophie Frederikke, Prindsesse af Hessen Cassel, hvilket Ægteskab var velsignet med 8 Børn, af hvilke tvende Prindsesser, Caroline og Wilhelmine Marie, begræde Tabet af en høitelsket Fader; død den 3 December 1839. Hans Valgsprog var Gud og den retfærdige Sag. Paa Kisten ved Hovedet: Miskundhed og Sandhed skal bevare en Konge (Ordsprog Paa Kisten ved Fødderne: Hans Jhukommelse er i Velsignelser (Sirach 45, 2). Paa Katafalkens ene Side: Han agted Guds Ord, med dets Lære fortrolig, Hans Fryd var at lindre i Sorgernes Bolig. Til Viismandens Tale opmærksomt han lytted, Han Kunsten og Videnskab huldrig beskytted. Han Krigeren danned til nedarvet Hæder, Til Dannished, Krigstugt og mandige Sæder. Hans Hjerte var luttret, som Guldet ildprøvet; J Landet han Retfærd med Mildhed udoved. Paa Katafalkens anden Side: Ved retvise Love blev Danriget bygget, Ved Hævd over Loven var Folket betrygget. Den Første, som Handel med Menneskeer hæved, Han gav dem, hvad Menneskerettighed kræved. Fra trykkende Stavnsbaand han Bonden udfried, Som derved til borgerlig Held blev indviet. Til sindig Raadslagning han stævnede Folket, For Danrigets Tarv at see rettelig tolket. Hele Jnskriptionen er udkommer fra det Berlingske Trykkeri med dette Officins bekjendte smukke Zirater, og der er for det første hos samme bestilt 20,000 Exemplarer til Uddeeling iblandt dem, for hver Adgangen til at besee castrum doloris aabnes. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-05
Efter kongelig allerhøieste befaling indfandt Overpræsident Kjerulff sig igaar (1ste Jan.) Kl. 1 1/2 i det Geheime-Statsraad, hvor Hs. Majestæt behagede allernaadigst at overlevere ham den af Hs. Maj. selv underskrevne Communallov for Kjøbenhavn, hvoraf vi nedenfor skulle meddele et Udtog. Umiddelbart herpaa begav Overpræsidenten sig til Magistraten, hvor Borgemesterne, Raadmændene og de 32 Borgerrepræsentanter iforveien efter allerhøieste befaling vare tilsagte at møde for at gjøres bekjendte med Jndholdet af den for Hovedstaden saa yderst vigtige Lov, som ikke kunde andet end vække almindelig Tilfredshed. Efterat Loven var oplæst, udbragtes under almindelig Jubel et Længe leve Kong Christian den 8de. Nogle af Borgerrepræsentanterne yttrede det Ønske, at man strax skulde begive sig til Kongen for at tolke sin Taknemmelighed; efter nøiere Overlæg blev det imidlertid besluttet, at en Deputation, bestaaende af Overpræsidenten, en Borgemester og de to Formænd for Borgerrepræsentanterne, skulde udføre dette Hverv paa en nærmere allernaadigst bestemt Tid. Denne blev fastsat til Kl. 2 den 2den Jnn. Denne Lover i det Hele affattet i en liberal Aand. Nogle af de vigtigste Bestemmelser i samme ere: Borgerrepræsentanternes Antal bliver herefter 36, deres Valg skeer directe af alle Grundeiere, hvis Eiendomme ere assurerede for i det mindste 4000 Rbd. og af de Næringsdrivende, der svare i det mindste 5 Portioner Næringsskat. Alle vælgere ere tillige valgbare. Den første Valghandling er bestemt at foregaae inden April Maaneds Udgang d. A. Samtlige 6 Raadmænd (3 juridiske og 3 borgerlige) vælges paa 12 Aar iblandt Byens Borgere og Borgerrepræsentanterne. J alle Anliggender, Stadens Eiendomme, Jndretninger, Jndtægter og Udgifter vedkommende, der ikke ved nogen særlig Bestemmelse ere unddragne den sædvanlige communale Forvaltning, kan ingen Beslutning af Magistraten tages uden Repræsentanternes Medvirkning. Jkkun ved Meningsforskjellighed mellem disse tvende Autoriteter indstilles Sagen til Cancelliet. J aldeles extraordinaire Tilfælde, eller saadanne som have vedvarende og indgribende Virkning for Communen, eller ved Foranstaltninger, som ikke kunne iværksættes uden en Forhøielse i Skattebeløbet, skeer Jndstilling til Cancelliet eller gjennem samme til Kongen. Kæmneren og Kassereren udnævnes af Communalbestyrelsen. Regnskabernes Revision finder Sted af Revisorer, som vælges af Borgerrepræsentanterne iblandt Byens Borgere. – (Kbhpst. tilføier at Ønsket og øieblikkeligen, i Kraft af Stadens Privilegier, ved en Deputation at bevidne Hs. Maj. deres Tak for den ved denne Lov Kjøbenhavns Borgere givne større Selvstændighed, blev kun hindret fra at iværksættes ved Overpræsidentens bestemte Vægring for at stille sig i Spidsen for en saadan af Øieblikkets Tilskyndelse fremgaaet Deputation.)(Berl. Av. og Kbhpst)