Viborger Samler, 1843-06-26
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Den irske Advocat, Agitator og Liberator Daniel O'Connell er født i Aaret 1774 i Carhen, Grevskabet Kerry, Provindsen Munster. Hans Fader Morgan O'Connell dyrkede sine Fædres Land" som Forpagter for det protestantiske Collegium i Dublin. Sin første Ungdomsopdragelse erholdt Daniel hos en catholsk Præst, senere studerede han paa Universitetet i Løween, hvor hans Lærere vare Dominicanere: derefter nod han Underviisning hos Jesuiterne i St. Omer. J Begyndelsen var han bestemt til den geistlige Stand; men valgte siden Retsvidenskaben til sit Hovedfag. Allerede i Aaret 1798, mærkværdigt af den blodige Rebellion i Jrland, blev han Advocat i Dublin. Kort derefter kom Unionen - man veed ved hvilke Midler – istand. J Jrland er nemlig den Mening herskende, at Pitt ved Bestikkelse har vundet Majoriteten i det irske Parlement. Advocatforeningen protesterede, og O'Connell, 24 Aar gl., slyngede sin første Philippica imod de britiske Undertrykkere. Hans Rygte udbredte sig, ved sin Veltalenhed erholdt han snart en stor Anseelse hos sine Landsmænd. Det var i Aaret 1823, at der under hans Jndflydelse dannede sig den store Forening, hvis Hovedformaal var Catholikernes Emancipation. Efter syv Aars Kamp seirede Udholdenheden. Vi ere – saaledes begynder Adressen til det irske Folk – komne til den vigtigste og meest betydningsfulde Crisis, – en Crisis, som naar vi benytte den med Klogskab, maa berede os Velsignelse, nemlig Jrlands Velfærd i Henseende til Handelen, Manufactur= og Fabrik=Væsenet, Agerdyrkningen, samt Gjenoprettelsen af vor Selv regjering, – det eneste Middel til at opnaae hine store Goder. Vi ville Gjenoprettelsen af et særskilt og localt Parlement i Jrland, og Jrlands retlige Uafhængighed." – J Adressen udvikles derefter Repealforeningens Forslag til Omformingen af det irske Underhuus og til Udvidelse af Valgretten. Foreningen erklæret sig for Afstemning ved Kugler. Gjenoprettelsen af det irske Overhuus frembyder formeentligen ingen Vanskeligheder, og Jndskrænkningen af Pairsværdigheden med Hensyn til Udnævnelser efter Unionen kan vorde overladt til selve Husets Afgjørelse. Adressen udvikler og gjendriver derefter de tvende Hovedindvendinger, man har fremført imod Gjen oprettelsen af et irskt Parlement, nemlig: "at en catholsk Overvægt (ascendency) vilde træde istedet for den forrige protestantiske Overvægt, og at ved Jndførelsen af et fast Forpagtningsvæsen Grundbesiddernes Rettigheder vilde vorde omstødte." J Adressen omtales, at en enkelt Grundeier – Lord Lorton - har fra sine Godser fordrevet 170 Familier; en saadan Fremgangsmaade var skjændig, ikke længere kunde de hidtilværende Forhold imellem Eiere og Forpagtere bestaae; hidtil havde Eierne eensidigen udstedet Love, efter hvilke Forpagterne skulle rette sig. De saakaldte Absentees fortære aarligen i Udlandet 9 Mill. Lstl., paa denne Ulempe skulde det nye Parlement tage særdeles Hensyn. For Unionen beløb Jrlands Statsgjæld sig kun til 20 Mill. Lstl.; det var noksom bekjendt, at Storbritanniens Statsgjæld var siden den Tid voxet til det dobbelte Beløb, men af de 800 Mill. Lstl. Statsgjæld tilkom det kun Jrland at svare 40 Mill. Lstl. Adressen, gjør endelig opmærksom paa de politiske Velsignelser, som Norge, og navnligen Belgien har høstet efter deres Adskillelse fra Nabolandet. Og dog - saaledes slutter Adressen, ønske vi ingenlunde, ja vi forkaste endog en fuldstændig Adskillelse som Belgiens fra Holland; men vi forlange og søge kun et localt Parlement som Norge. Den Tid er kommen, da Jrland skal tilhøre Jrlænderne; og hvo er den Mand med et irskt Hjerte, som ikke vilde forene sig med os i den hæderfulde Kamp for sit Fædrelands Rettigheder, Frihed og Velstand, Bort da med feig, dorsk Frygt, grundløse Betænkeligheder, religiøse Stridigheder. Jrlændere, – hvad enten Catholik, Protestant, Presbyterianer, Dissenter - samler og forener Eder for Eders Fædreland, Eders Fødeland!"