Jyske Efterretninger, 1767-06-05
Fortsættelse af Beskrivelsen om Guds Legems Laug og Gilde i Aalborg. See No. 17) Aar 1553, blev vedtaget, at naar der skulde holdes Stefne udi Gilde=Huuset, skulde Gilde=Svenden en Dag tilforn, tilsige hver Gilde=Broder, og hvo som da ikke vilde møde, eller havde det i Skafferens Minde, at han blev borte, skulde bøde 4 Mark Danske til Lauget og 4 s. til Bossen. Aar 1577, blev samtykt, at hvo som ikke mødte, før Regnskabet var gjort, skulde give til Vidie 8 s., men den der blev gandske borte, 1 Mark. Aaret derefter neml. 1578 blev den Anordning gjort, at naar nogen Gilde=Broder blev af Gilde=Svenden tilsagt at møde til Stevne enten selv, eller Hustroe eller Folk, og de ikke mødte, skulde der gives for hver i Straf 1 Mark, men komme de forsildig, skulde de bøde 8 s.; og komme de, og gik bort igien, førend de fik Tilladelse dertil af Oldermanden eller Skafferne, skulde de bøde 20 sk. Hvo der ey fulgte Silde Brøder eller Gilde Søster til Jor Jorden, skulde give 1 Td. Dansk Øl til Lauget og 4 s. til Bøssen. Dette med hvad der i forrige No. er meldet, er den fornemmeste Jndhold af dette Gilde=Laugs Skraae og de Vedtægter, som derefter bleve gjorte, hvilke vare af samme Gyldighed, som Skraaen. Thi hvilket der ikke var afgjort i Skraaen, skulde paadømmes af 8 Gilde=Brødre, og var af samme Magt, som Skraaen selv. Disse bleve, naar en Vedtægt skulde giøres, udvalgte af Skafferne og samtlige Gilde=Brødre, fire Danske og fire Tydske, og naar de skulde kiende i noget, ginge de uden for Dørren at beraadslaae med hinanden, og hvad der af dem blev besluttet, blev af Skafferen, efterat han for i Veyen havde, med at klappe i Hænderne, givet Tegn til, at der skulde være stille, oplæst for samtlige Gilde=Brødre. Vi see af dette, at de fleste Bøder bestode i Øl og Vox Øllet blev strax drukket. Voxet er slutteligen blevet brugt til Lys. For de Penge, der komme i Lauget, er der bleven kjøbt Huuse og Eiendomme til Lauget. Saaledes finde vi at Lauget har 1506, udi Kong Hanses Nærværelse og med samme Konges Samtykke gjort Mageskifte med hæderlige og reenlivede Mand Laurids, Prior i Hellig Aands Huus og meenige Convents=Brødre, da Lauget fik en Eiendom, som hørte Hellig Aands Huus til, og var af Sven Bask eller Bager (hvilken af Deelene det er, kan ey læses) opbygget med 2de murede Steen=Huuse, som kaldtes MøntherGaarden eller Jorden, i sin da forefundne Bredde og Længde samt 200 Mk. Penninge, hvorimod fornævnte Prior og Convents=Brødre fik en Jord eller Gaard, der tilhørte Lauget, og kaldtes Papegøye=Jord eller Gaard, liggende næst østen Hellig Aands Huus, med Huus og Jord i Længde og Bredde fra Adelgaden og nør indtil Byens Grave. Og som samme Skiøde blev forseglet med Aalborg Byes Segl, saa er det slutteligt, at dette Lang har ikke havt sit eget Jnd segl, som vi dog finde, endeel af slige Laug have havt. Det te Laug synes og at have havt flere Eiendomme, hvoraf det har havt aarlig Indtægt; Thi 1473 har det solgt en Jord Grund og Vaaning, liggende østen Aaen i vor FrueSogn næst neden til Poul Andersens Huus og saa vester ind indtil Aaen, og deraf reserveret sig aarlig Jordskyld 8 s. i rede Penge; Ligesom det og af flere Eiendomme og Grunde har havt den aarlige Jordskyld. Saaledes blant andre Grunde, og Gaarde finde vi, at 24 s. i Jordskyld af en Gaard sønden.