JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1764-12-10
Bøger og Skrifter. ) Hos Bogtrykker Borup, boende i store HelliggeiststræNB. set, er fra Pressen bleven færdig: Hr. Agerbechsphilosophiske Apothekers Historie, hvori han med Fornufts=Grunde, kuldkaster de skadelige, og beviser de nyttige Medicamenters Anordning, saaledes, at enhver Dansk Mand kand selv herefter forkaste de ubrugbare, og vælge de nyttigste af vort Lands Væxter, følge lig blive sin egen Læge; meest indrettet til Nytte for Geistligheden, og andre Liebhabere paa Landet, som kunde finde for godt, at hielpe sig selv og andpe, med de Væxter, de aarlig see for Øyne, o. s.v. thi deres væsentlige Parter har han af Chymien beviist, og deraf anviist deres Nytte. Jtem, Omgangen med deres Brug, og hvad man paa Apotheket kand lade kiøbe, endog i de allerfarligste Tilfælde, uden al anden Lægernes Anviisning. Den koster und bunden sammesteds 3 Mk. Sammesteds er og hans andre Medicinske Skrifter at bekomme for 3 Mk. Stk. uindbundne. De kand og haves indbundne. ) Siden Hr. Agerbech ved hans Balsams Privilegii An NB. søgelse forbandt sig til, at give Rigets Undersaatter en trykt Efterretning om dens Nytte og Brug, saa er samme Efterretning nu færdig fra Trykken, og kand haves hos mig Undertegnede for 4 Sk.; følgelig al brevelig Correspondantz og Forespørgsel, som jeg ellers har forbundet mig til at svare paa hans Vegne, som var den Balsom angaaende, herefter kand spares, naar man blot forskaffer sig denne Efterretning. T. L. Borup, Bogtrykker, boende i store Helliggeiststræde.
Københavns Adresseavis, 1764-12-10
Kritik over den nye Comedie, den kiellige Mand, er at bekomme i Mad. Rothes og Profts Boghandling paa Børsen, for 8 Sk. paa Trykpapiir og 12 Sk. paa Postpapiir. Selskabet, der har udgivet dette Skrift, har heri tydelig viist deres Hensigt, der allene bestaaer i, at forbedre vor Danske Skueplads, saavel i Henseende til Commedierne selv, der opføres, som og til Personerne. der forestiller samme; det er derfore, de paa en artig Maade rette Feylene i dette nye Stykke, rose dets gode Egenskaber, giøre Anmærkninger over Tilskuernes Smag, de Spillendes Duelighed, ja endog Dandsernes Færdighed. Denne Kritik venter desto snarere Publici bifald, siden Forfatterne love, (hvis denne deres Prøve, gunstig optages,) at meddele deres Betænkninger over hvert nyt Stykke, der opføres paa Theatret.
Københavns Adresseavis, 1764-12-10
Et Sæt Kongelig Danske Forordninger fra 1670 til 1764, gandske nye og af beste Oplag, i 11 nye Bind, for 30 Rdlr. E dito 31 Rdlr. Den Danske Lov paa Realpapiir, dito i smaa Format, dito Norske Lov, og Lorentzens Register over Forordningerne af beste Oplag, en Juridisk Exammen over den Danske og Norske Lov og nogle Forordninger, som forandrer samme, og Baron Ludvig Holbergs Heltehistorie paa Tydsk, er nu for billig Kiøb at bekomme hos Sr. Edelberg i store Fergestræde. J Landemærket, lige over for Trinitatis Kirkedør, i Sr. Klempes Huus, hvor Messingtøyet sees i Vinduerne, er nye i Kobber udstukne Nyeaars=Vers og Visit=Sedler, hvor alle Sorter Kobberstykker og bliver aftrykte.
Københavns Adresseavis, 1764-12-10
Capitaler Udi suffisant Jordegods Pandt med andre dertil hørende Herligheder, forlanges imod første Prioritet 4000 Rdlr., og Rente efter Accord, 1000 Rdlr. til denne 11 December Termin, og om 3000 Rdlr. Forsikring til 11 Junii 1765, da om Sagens Beskaffenhed Sr. Andreas Heig, boende paa Hiørnet af store og lille Grønnegade, i Stuen, giver Underretning.
Københavns Adresseavis, 1764-12-10
Conditioner og Tienester ledige. Et honet aldrende Fruentimmer, der er forsøgt i Verden, og kand vel bestille en Huus-Jomfrues Forretninger, er en god Condition til Paaske ledig paa et roligt Sted, imod en convenabel Løn. Bortrøme og bortstiaalne Sager. En Herssenger med Kniv og Gaffel og sort Fesie, samt en sort Manchesters Vest med sort hvidt Silkeflos forret, er af et Huus i Hummergaden bortstiaalen, for hvis Opdagelse loves en Douceur. En Kaabber Theekiedel paa 5 og en halv Pots Størrelse, lidet brugt, og et nyt blaaternet Forklæde, er i Dags Formiddag den 10 December bortstiaalen af en Mands Kiøkken i Myntergaden, næst ved Kiøbenhavns Sælleboder; hvorfore tienstlig ombedes, at hvem bemeldte Theekiedel og Forklæde skulle blive præsenteret og falholden til, at de Personen med bemeldte stiaalen Gods ville anholde, og melde det paa Adresse=Contoiret, hvor Eyeren dertil bliver anviist, som derfor lover en skikkelig Douceur. Fredagen den 7 hujus er et Spanskror med en Kaabber for gyldt Knap og sort Silke Stokkebaand sin Eiere frakommen; skul ge nogen af Forseelse have taget samme, da ombedes at levere den der paa Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Gurre Søe og Slot. i Sædland.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Kong Waldemar den Tredie, som var en vældig Jæger og efter Almuens Jndbildning, jager endnu i denne SkovEgn, havde her sit Slot Gurre, i hvilket man siger han var saa forelsket, at han end ogsaa agtede det høyere end Himlen selv. Men hvor meget er ikke det, som siges om store Herrers Ord og Gierninger, uden tilstrækkelig Grund, særdeles efter deres Død. Saa meget er vist, at Kong Waldemars Sind var meere Jordiskt end Himmelsk i hans At den døde Qvinde Tovelille hendes. Velmagts Dage. Legeme, som Kongen ikke kunde afsee for Kiærlighed, havde noget Hexerie paa sig, som Tienerne fandt og kastede i Gurre Søe, saa at denne nu drager Kiærligheden til sig, er en gammeldags Fabel. Hvad Fransosen kalder un Lieu enchante, et forheret Sted, det passer sig ikke ilde paa Situationen ved Gurre. Af Nysgierrighed har jeg reist derhen, og seet nogle faa Rudera af det gamle Slot, hvis Voldsted viser, at det ikke haver været stort, nemlig en Qvadrat af omtrent 500 Alne i hver Kant. Ved Siderne vare endnu nogle forvildede Have Træer. Det sidste Aar Gurre nævnes, er 1526, da Johan Rantzow, blev Lehnsmand der, saa vel som paa Krogen ved Helsingør. Ey langt fra Gurre, laae fordum en Kiøbstæd og et Slot ved Navn Søeborg, paa et lidet Eyland i den færske Søe, ved hvis Side nu er en Landsbye med en Kirke, men ellers intet Tegn til nogen Stad, undtagen naar man ved en Hændelse rammer med Spaden paa nogle Rudera eller gamle Muursteene. Der sees og Tegn til fleere brolagde Gader, hvis Navne knap er tilovers. Byen var vist nok ten af de ældste her til Lands; For en stærk Fæstning haver Slottet Søeborg vel været anseet, efter di man der pleyede at bevare fornemme Statsfanger, saa som Erke=Biskop Jens Grand af Lund, Biskop Waldemar af Slesvig og flere deslige.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Efterretning over hvad Amtmænd der har været i Finmarken. Førstes Tid. 1529. Erich Ugerup. 1666. Frederich Schjordt. Mats Scheel. 1668. Otho Bielke Ole Lange. 1680. Knud Giedde. 1560. Claus Scheel. 1681. Magistraten i Bergen. 1588. Lars Kruse. 11684. Hans Lilienskjold. 1591. Jørgen Kaas. 1701. Erich Lorck. 1599. Hans Olsen. 11717. Jacob Mønichen. 1602. Ole Peersen. 1718. Nulas Frise. 1608. Claus Gagge. 1721. Peder Sidelman. 1619. Hans Køningham. 1729. Henrich Frieman. 1647. Willum Nettelhorst. 1738. Rasmus Kielsen (?) 1651. Jørgen Friis. 11751. Mathias Cohlet. 1661. Christopher Orning. 1757. Gunner Hammer.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Adskilligt Nyt. Paa Søndag agter Hans Høiærværdighed Hr. Provst Hee at holde sin første Prædiken i Holmens Kirke, da Hans Høiærværdighed tillige indsetter sig selv som SognePræst til Kirken og Provst til Garnisonen.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
J Morgen opfører det Musicalske Sælskab i Raadhuusstrædet en smuk Musiqve, hvortil Poesien i det Tydske Sprog, er trykket under Titul: Die Engel und die Hirten, indrettet til disse Advents Tider. Den Fusseler af det Norske Liv=Regiment, som forleden skulde have været straffet med Galgen og paa RetterStedet uden Stadens Øster=Port fik Kongel. Pardon, siger man er nu i Slaveriet, hvor han paa Kongelig Naade blev henbragt, ved Døden afgaaen. () Han var først 1734, den 10 Februarii Raadmand i Kiøbenhavn, tog Afskeed fra Raadstuen 1737. den 18 Januarii og blev den 9 September 1738. Amtmand over Finmarken.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
J disse Dage har en Gemeen af det Kongel. ArtillerieCorps hængt sig selv paa Tømmer=Pladsene, og skal man have funden ham hængende, med en Brændeviins=Flaske staaende paa Jorden hos ham.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Paa den Kongelige Danske Skueplads bliver Fredagen den 14te December opført Tragodien: Meropee, et nye Stykke, i 5 Acter, oversadt efter Mr. Voltaires Merope, ved Monsr. Schiermann. Til Slutning Balletten Plyches og Cupidos Kiærlighed, inventered og componered af Balletmesteren Mr. Sacco.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
J den Kongel. Ecole Veterinaire til Lyon blev den 1 Octobr. holdt den anden offentlige Disputatz. Den udvortes Skikkelse af Heste var den Materie, hvorom der blev handlet. Man talede om alle de Dele, som angaaer samme, deres Skiønhed, Mangeler og Svagheder, om alle de bedragelige Kneb, hvorved Heste Prangerne stræber at skiule Hestenes Feyl, og tillige viste de Kiendetegn, hvorpaa man kand kiende de Gode og de Gamle. De, som derved lode sig høre, vare 30 Studerende, nemlig Hr. Abilgaard, som Kongen af Dannemark haver skikket derhen Hr. Rochette fra Kongen af Sardinien; Hr. Per rin fra Canton Bern og Hr. Beer fra Canton Zürich, de øvrige vare alle Franske. Af de 30 har 15 faaet Præmium, og 9 bekom accessit. Jblandt de 15, som bekomPræmium, har Hr. Abilgaard, hvis grundige Lærdom eller Dygtighed alle indsaae, uagtet han ikke gandske færdig kunde tale det Franske Sprog, faaet den første Plads, med hvilket Fortrin han lod sig nøye, og overlod de andre Belønningen, hvorom der kappedes.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Anmærkninger. Om de underjordiske Metal=Aarer.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
J Anledning af det Foregivende, at man i Engelland har gjort Guld ved Hielp af Saften af den Plante Lap pa eller Aardang, er i den Altonaiske Lærde Mercur anmerket følgende: At Alexander af Alexandro fortæller, at man i Tydskland paa et Bierg, hvor der var Guldaarer, har fundet en forgyldt Viinstok. Til Keyser Rudolph. blev overleveret adskillige Korn-Ax, der vare ligesom be spundne med Guldtraad. Efter det Vidnesbyrd, som man finder i Samlungen der Naturforscher An. I. Obs. 131., skal en Bonde i Ungern have fundet Guld, som var opvoxet af Jorden, hvilket endnu skal findes gjemt i det Keiserlige Kabinet. J Aaret 1602 skal til Kong Henrich den Store være bleven bragt Guld, der fuldkommen lignede en Green af et Træ, hvilket var fundet i et Viinberg, hvorudi man siden opdagede en riig Guld Mine. En Professor i Nyrnberg fandt Sølvtraad, som havde sat sig fast ved Murkler Ja, i Ungern har man endog fundet metalliske Traader i Træernes Marv For omtrent 14 Aar siden stod i en have i Engelland et Chrysanthemum, hvis Blade og Stamme vare ligesom bebekket med en Nængde smaa Qvægsølv=Kugler. Naar man rystede Blomsteret, faldt Qvægsølvet af i saadan Overflødighed, at man kunde samle det op, og den følgende Dag var Vexten dog ligesaa overflødig bedekket med dette Metall, som forhen. Dette blev seet næsten i 3 Ugers Tiid, saa at man tilstrekkelig kunde blive overbeviist om sammes Sandhed. Af disse og andre deslige lignende Jagttagelser kand man med temmelig Vished uddrage den Slutning, at de underjordiske Metal=Aarer uddunster op over Jorden, og at disse Dunster henger sig fast uden paa Planterne, eller vel endog med Saften trekker ind i det Jnderste af dem.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Correspondence. Svar paa den hule Tand. (S. No. 140.) Tanden maae trekkes ud, paa det at Pinen ikke skal komme igien, efterdi Tandens Narve derved bliver revet i Stykker. Men paa det at De dog kand beholde den, og ikke faae noget Tand=Hull, saa kand de strax lade den sette ind igien. Det vil ikke vare længe, førend den setter sig fast af sig selv, og siden kand De endda tygge med den Deres hele Lives Tid. (Taget af Uge=Skriftet der Art, som udgaaer i Hamborg, Følgende er indleveret.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Til behagelig Giensvar paa min Herres Forlangende, og Raad for hule Tænder, meddeles det, mig af en stor Velyndere givne Raad for et Par Aar siden; da jeg siden den Tid har ey merket ringeste Pine i mine 2, ligeledes hule: se. Hver Morgen, strax man er opstaaet, at dyppe sin Finger i kold Vand, og stryge sig bag begge Ører, som giøres 2 a 4 Gange; og med det samme at toe Tænderne; hvilket og burde giøres efter Maaltidet. Ligeledes udbad jeg mig og et probat Raad for gamle Ligtorne. Unge Ligtorne har jeg bortdrevet ved den almindelige, ofte forsøgte, Raad for Vorter, i hvor mange og gamle de end ere, forblivendes min Herres ærbødige Ven og T.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Høyeste Rets paadømte Sager. No. 82. Nicolai Langsted, contra Sorenskriver Thams. 177. Procurator Nørager, c. Delinqventinderne: Anna Jensdatter, Apolone Jensdatter og Anna Jensdatter fra Jylland, som for begangne Mord med Rottekrudt, ere tildømte, nemlig: den første og den sidste, at have deres Liv forbrudt, med videre, og Apolonne Jensdatter at arbeyde i Tugthuset hendes Livstid. 54. Oluf Chr. Holt med flere, c. Johannes Weyland Fuus. 85. Laugmand Rist med flere, c. Sorenskriver Læssøe. 86. Procurator Sønderborg, c. Eberhart Chr. Schilling. Westind. og Gum. R. samt General=Told=K. Retten.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Torsdagen den 13 Decemb. Peter Heiliger Senior af St. Croix i Westindien, paa egne og Skipper August Campels Vegne, contra Ad vocatus Regius Wiel sammesteds, og Premier=Lieutenant ved Søe-Etaten Jens Knudsen.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Den 6 December næst forhen ere følgende Sager i Cammer=Retten paadømte. 1.) Søren Rohrt af Christiania, c. Raadmand og Told Jnspecteur Christian Brauman Thulin sammesteds, med flere. 2.) Cammer=Advocat Oluf Lundt Bang, c. Christian Casparsen og Colbiørn Larsen, Borgere og Fragt mænd i Friderichshald.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Kiøbenhavn indpasserede. Kammerherre Rosenkrant- og Justitz Raad Lowsen fra Fyen. Raadmand Dienesen fra Roeskilde, Forpagter Rord fra Billesborg, Forpagter, Lange fra Bøgelse, Lieutenant Benderup og Broder fra Christiania, Kiøbmand Spett fra Helsingøer. Kiøbenhavn udpasserede. Kiøbmændene Nesser og Steenberg til Sverrig. Den Person, som har fundet for got at lade, i Adresse Contoirets Efterretningers No. 137. indføre de 2de sidste udpasserede, meddeeles dette til Efterretning, at hans Navn og øvrige Character for Vedkommende ikke er ubekiendt, som beder ham at betænke sig en anden Gang bedre, for ikke at føre sig selv i al for stor Uleylighed, hvilken gemeenlig følger med saadanne Foretagender.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Copulerede. Hr. Jens Frost, Controlleur ved Kiøbenhavns ToldKammer, og Jomfr. Friderica Lund, copul. den 12 December. Hr. Detlew Wilhelm Conradsøn Funck og Jfr. Maren Hillemann, copul. dit. Dato, alle her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Dødsfald. Her i Staden. Hr. Poul Winding Botzen, Organisk til Frue Kirke her i Staden, død den 10 Dec. i sit Alders 3de Aar. "J Norge. Hr. Magnus Baron af Holck, Oberst af Cavalleriet og Commandant paa Kongswinger Fæstning, har den 18 November i sit Alders 62de Aar forladt det Timelige Gravskrift: Her under hviler de jordiske Levninger af den høiædle og velbaarne Frøken Christiana Charlotta Schouboe, Canoinesse i Støvning Gaards Jomfru Kloster, fød den 24 December Anno 1730, Faderen Christian Schouboe, Kongelig Majestæts Etatsraad og Landsdommer i Fyen; Moderen Charlotta Rasch, overleverede sin Siæl i Frelserens Haand den 3 December 1764, efterat have levet 33 Aar, i 1 Maaneder og 3 Uger. Hun fandt ved sin Bortgang det hun sin gandske Livs Tid havde tragtet efter, blant Lammets Jomfruer den uforvidnelige Ærens Krone. Denne Kiste gjemmer det Dødelige af fordum velædle og velbyrdige Hr. Michael Valentin Suhm, Hans Kongelige Majestæts Cancellieraad og Commissariatsskriver ved Søe=Etaten, fød i Arendahl den 12 December 1681, gift 1717, og avlede i Ægteskab med velædle og velbyrdige Jomfru Christina Leers, Sønner og 7 Døttre, udaf hvilke 5 Sønner og 6 Døttre tillige med Moderen ere indgaaede for ham i Evigheden; men 2 Sønner og 1 Datter, samt 8 Børnebørn begræder ved hans Tab i det Timelige den veldædigste Fader. Han var en hurtig, aarvaagen, skarpsindig og flittig Mand i det Embede, som han 37 Aar forrestod, indtil han døde den 23 November 1764, gammel (paa nogle Dage nær, 83 Aar. Min Læser! lær at døe, før Døden ad dig kalder. Drøm ikke om et Liv, der rækker slig en Alder; Den er uvis, men vist heel ubehagelig. Den Dag, som er i Dag, den beste er for dig. Troe, lev, grund Troe og Liv paa Jesu Død og Lære! Saa er du gammel nok at døe, naar det skal være.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
J Sr. Mørks Huus i Gottersgaden, imellem Brøndstrædet og Slippen, 18 er deren, boer en Kone, som hielper angroede Børn for derer Svaghed. Liebhabere til tvende Banco Actier anvises af H. Dreyer.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Borger og Skrædder Romdahl, boende i Vognmagergaden i den saakaldede røde Koe, opfarver baade Fløyels og Manchesters Buxer og andre sorte Klæder af det slaas Tøy, som af Ælde har mistet Couleuren, og det uden at saadanne Klæder har nødig at opsprættes, for billig Priis. Gives hermed tilkiende, at Frue Kammerraadinde NB. Pauli, som haver det oprigtige Medikament GratioProbatum til Forhandling er flyttet fra mellemste Etage ned i underste Etage, i den saa kalde Dyrkiøb paa Nørregade, ved vor Frue J min ved Nyehavns Kanal imellem det Norske Glas=Compagnies Magazin paa den ene og Hr. Bodenhofs Gaard paa den anden Side, oprettede og i Dag først aabnede nye Boutique, er foruden alle Sorter grove og fine Theer, Porcelain, Silketøyer, Nanqvin, Gingang, Sirsae, Callevapper, Pano=Comprido, Salem puris, Pano Canarie Camis, rode og gule Sirtser, differente Sorter smukke Silke og Ostindiske Tørklæder, Soya, Stern Annis, alle Sorter raffinerede Sukkere, ogsaa tilkiøbs nogle Baller extra fiin Ciciliansk Sumak, et Partie Engelsk Jern Victril, extra fiin og god Jndigo, samt nogle Fade got Smør, hvilke samtlige Varers Bomtet er extra god, og Prisen særdeles facil. Jeg udbeder mig derfor ydmygst og ærbødigst recommenderet hos alle inden og uden Byes Liebhabere. Jacob Severin Lemming.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Den ugentlig Auction paa Adresse=Contoiret bliver herefter holdt om Torsdagen i Steden for Fredagen.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
De som er udnævnt at nyde Renten af salig Frue Geheimeraadinde von Stechens Legato 10000 Rdlr., skienket til ti fattige Enker, vilde behage sidst i tilkommende Uge (imod Qvittering, paategnet af deres Siælesørger,) at afhente hos mig Underskrevne den for denne 11 December Termin forfaldne Portion med 20 Rdlr. pro Persona, siden i Hans Majestæts Casse ikkun gives 4 pro Cento Rente af Capitalen, da den aarlige Portion ikkun bliver 40 Rdlr. i Stedemfor ellers 50 Rdlr. pro Persona. Til samme Tid vilde Vedkommende, som nyder Renten af andre Donationer, behage at indfinde sig. De Fattiges Conventhuus i Kiøbenhavn, den 7 December, Anno 1764. S. Hempel. Jens Diding, Borger og Skrædder, boende i Springgaden, næst ved Hjulmanden, tager Plætter af alle Slags Silketøier, Fløyel og Stoffer, være sig Tran, Tiære, Beeg, Vox, Tælle og alle Slags Fettep ætter, og bringer Couleuren igien, hvor den er borte af Viin, Urtin, Citron, Gadeskarn og Blekplætter, saa og tillige niør hvide Vester reene.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Om nogen vil spinde Olie=Hør, ombedes de at vil melde sig her paa Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Efterretninger for de Handlende. Jmod Slutningen af Octobr. sidstl. er Skipper Blom bek afgaae fra Rouan, ladet med Stykgods til Helsingøer og Kiøbenhavn. Til Nantes er forleden ankommen et Skib fra Cap med 2 Fade Jndigo, 108 Fade Puder Sukker, 103 Fade raat Sukker, 43 Fade 67 Qvart. Caffe, 29 Buller, Bomuld, 3 Fade Confiturer og Liqveurs; Ligeledes fra Gundelouperet Skib med 171 Fade 5 Qvart PuderSukker, 175 Fadde dito, 64 Baller Bomuld, 11 Qvart. Coffe og nogle Fade med Confiturer og Sirop. Prisen var i Nantes den 26 Octobr. for gl. Viin af beste Sort 110 til 115 Livres; For den anden Sort 100 til 105, For 3de Sort 80 til 90, og Brændeviin, 107 til 108 Livres. Provence den 22de October. Vi haabede at Olien, som tegnede meget vel, skulle have blevet meget overflødig, men den store Hede, som her har været en 3 Maaneders Tid, har foraarsaget at de fleste Oliver ere faldne af, og de faa, som endnu sidder paa Træerne har saa den Saft, at de ikkun vil give meget den Olie. Derimod formoder man at der er besørget, at der bliver paa Run Møllen at kiøbe den beste Run Olie vægtig 20 Pd. for 6 Livres. Af det Slags Citroner, som kaldes Verdames, ere og kun faae i dette Aar, det tørre Væyrligt har ligemaade foraarsaget, at de fleste ere affaldne.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Bourdeaux den 26 October. Priserne paa nogle Americanske Vahre. De 2de første Sorter af det hvide Sukker 53 til 55 Livres pr. Centner, den 3de Sort 48 a 50 Livres, ordinair hvidt 43 a 45 lidet ordinair 38 a 42 raadt Sukker fra Leogane 28, 29 til 30, fra Cap 26 til 28, fra St. Lowis 25 til 27, fra Martinique 22 til 23, Bomuld fra St. Domingo 142 til 148, og Svensk Jern 17 Livr. Caffe fra Martinique 14 S. Pundet, gamle 13, ringere 12, endnu ringere fra St. Domingo 9 S. 6 D., blandet Jndigo 7 Livr. 10 S. til 8 Livr., ordinaire 5 Livr. 7 S. ringere 4 Livr. 15 S. Syltet Jngefær 20 S. Syltet Citroner 15 S. Cacao fra Martinique 12 S. 6 D.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
De fornemmeste Vahre, som i dette Aar bliver at udføre fra Cherburg, ere følgende: Aske af Havgræs eller Tang for Glashytterne Raa og upolerede Speylglas, fra den Kongelige Fabrique i Tour la Ville en Miil fra Cherburg, som bliver ført til Rouen og Paris, for sammesteds at poleres. Saltet Flesk til den Kongelige Fløde, det Jndianske Compagnie og andre Skibe, som gaaer fra Havre og andre Havne til de Americanske Jnseler og Øer. Som og røgede Skinker og Flesk. Tælg, Lys, Erter og Bønner. Og efter Forordningen af Julii maae man og sende Meel til Colonierne, og udføre Korn fra Havnen i Cherburg. Her bliver og en stor Mængde Smør produceret, som er det beste i denne Provinz og maaskee i heele Riget, deraf bliver og meget forsendt til Paris, Rouen, Havre, Dieppe, Bourdeaux og til Colonierne i America. Ja, her er saadan Mængde Smør, at der endog bliver meget sendt til Jsigin, og der er saltet med hvidt Salt; men det er langt fra ikke saa got, som det der i Cherburg bliver saltet med graat.
Københavns Adresseavis, 1764-12-12
Oeconomiske Efterretninger. J London giøres Forslag, hvorledes man kand giøre got Papiir umid elbar af nogle trevlede Urter, saasom Nelder, vild Humle, og af et andet Slags Humle, som Engellænderne kalder the common Kentiich Hop uden at Trevlerne forhen behøves at spindes og væves til Lærret. Man giver Anviisning, at Almetræ Land saaledes tilbereder, at det ligner Mahagonitræ. Man koger tynde vel afhøvlede Almebræder en Times Tid i Vand, visker dem af, og legger dem hen i Skygge at tørres. J det følgende Stykke bliver Saften af Ruder, blandet und Salt, anpriist som et fortreffeligt Middel imod Faarenes Sygdom, og tillige anviist den beste Tiid til at klippe Faarene. Man holder meget af de røde Rødder (Carattes) og præsererer dem i høy Grad for Roer. De ere fortreffelige til at fede Oxer og Faar med. Naar man derhos giver Oxerne lidet got Høe, saa tager de fortreffelig til Kiødet bliver fastere, og faaer en bedre Smag. Køerne giver mere og bedre Meelt, naar de fores med Rødder. Naar man giver Svinene kogte Rødder med noget Melk og Bygmeel iblant, saa bliver de meget fede. Endog Heste, Bukke og Jagthunde har meget get af Rødder. Man skalde saae dem i større Mængde, end Roer. J det følgende anmoder Forfatterne Chymsterne om, at opfinde en god mineralsk Farve, som kunde være bestandigere, end den vegetabiliske. Der bliver andraget en Maade at tilberede Krap paa, som er fortere, end den man hidindtil har brugt. Denne Plante mister syv ottende Deele af sin Vegt, naar den bliver tørret, og dog gielder og koster et Pund af den tørrede ikkun fire gange meere end Pundet af den grønne. Her bliver altsaa en Maade anviist, at bevare og bruge denne Plante, uden at tørre den. Endelig bliver endda meddeelt adskillige Midler imod Faarenes Sygdom.