Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-10-05
Regnskabet for Odense Amtstuedistricts Fattigkasse for Aaret 1842 blev derefter fremlagt, gjennemgaaet og med fornøden Paategning sendt det Kongl. Danske Cancellie. Dernæst bleve følgende Sager foretagne til Behandling: A. vedkommende Veivæsenet. 1. Capitain Recke havde efter Opfordring udarbeidet foreløbigt Forslag til de Arbeider, der vilde blive at udføre paa Districtets mindre Landeveie i Aaret 1844, hvilket Forslag, som Capitain Recke foredrog Amtsraadet, af dette foreløbigen blev bifaldet, hvorhos man vedtog at begjære det Kongl. Rentekammers Approbation paa Capitain Reckes Antagelse til fremdeles i 4 a 5 Aar at forestaae Arbeidet ved de ommeldte Veie for en aarlig Betaling af 300 Rbd. 2. Hs. Kongl. Høihed Gouverneuren havde i Skrivelse af 5 Juli d. A. forlangt Amtsraadets Betænkning angaaende hvilken Direction der burde gives den mindre Landevei fra Odense til Hindsholmen. Amtsraadet kunde for Landdistrictets Vedkommende ikke erkjende nogen Nødvendighed for at give denne Vei en anden Retning, end den eengang vedtagne ud af Møllebroport ad Nyborg Hovedlandevei, men da det ikke var oplyst, om Odense By maatte være villig til at udrede et Tilskud til Omkostningerne ved Veiens Henlæggelse ad en anden Retning, vedtog man at andrage paa, at saadan Oplysning maatte indhentes hos de Vedkommende. 3. Det Kongl. Danske Cancellie havde i Skrivelse af 6 Juli d. A. forlangt Betænkning over en Ansøgning fra Møller Demant og Confirmation paa en Bevilling til at hæve Broepenge af Passagen over de 3 Broer ved Christiansdals Mølle. Den i denne Anledning afgivne Betænkning gik ud paa, at det, da de omhandlede Broer ere nødvendige ikke blot for Møllen, men ogsaa for Veifarende, maatte ansees billigt, at Møllens Eier hæver Broepenge mod at holde Broerne forsvarligen vedlige. Med Hensyn til Taxten for Bro pengene foreslog man, at den i Dansk Courant nævnede Taxt med nogle Modificationer skulde gaae overtil Rigsbankpenge. 4. Ved Amtsraadets Møde den 3 Mai d. A. var det vedtaget (see den udkomne Bekjendtgjørelse under No. 12) at Sogneforstanderskabet for Ore Sogn skulde anmodes om at foretage nogen Moderation ved det Skaadstrup Byemænd anviste Grundforbedringsarbeide, da dette (150 til 200 Alen for hver Mand) ansaaes som for byrdefuldt. Da Sogneforstanderskabet i Anledning heraf ved Skrivelse af 29 Mai havde yderligere andraget, at det ikke ansaae det omhandlede Arbeide for trykkende, blev det af Formanden for Amtsraadet, efterat denne havde gjort sig bekjendt med de locale Omstændigheder, under 22 Juli tilkjendegivet Ore Sogneforstanderskab i Henhold til Amtsraadets tidligere Resolution, at det oftnævnte Arbeide burde modereres saaledes, at der ikke anvistes mere end i det Høieste 50 Favne Grundforbedringsarbeide til hver Gaardmand, i Liighed med hvad der i det sidstafvigte Aar havde været dem paalagt. J denne Anledning var der fra Sogneforstanderskabet under 30 Julii indkommet en Modforestilling, hvori det oplystes, at det for iaar bestemte Grundforbedringsarbeide nu alt var saavidt fremmet, at Veiene vilde i den forestaaende Vinter blive ufremkommelige, dersom den ubetydelige manglende Gruus=Paakjørsel ikke tilendebragtes paa hele den enhver Mand anviste Strækning. Under disse Omstændigheder tillod Amtsraadet, at det for dette Aar kunde have sit Forblivende ved Sogneforstander skabets Bestemmelse, hvorhos det dog foreskreves, at der i næste Aar skulde gives Skaadstrup Byemænd et Afslag som en Erstatning for det iaar formeget udførte Arbeide, saa at der kun paalægges en Gaardmand i det Høieste 45 Favne, hvorhos Forstanderskabet paalagdes i Fremtiden at holde sig Amtsraadets Beslutning efterrettelig, saa at der i de følgende Aar ikke anvises disse Mænd mere end 50 Favne. Jøvrigt yttrede Amtsraadet sin Utilfredshed over, at Sogneforstanderskabet ikke tide havde ordnet denne Sag efter Amtsraadets tidligere Resolution. 5. De nu indkomne Forslag til Regulativer for Biveiene i Seden og Aasum, Søndersøe, Skambye, Haarslev og Vigerslev Sogne bleve overleverede Vei committeen til videre Foranstaltning. 6. Fra Sogneforstanderskabet for Vigerslev Sogn, var indkommet et Andragende om, at nogle Parceller, paa hvilke der hvilede Fredeskovs Hartkorn af Morud Skov, men som benyttedes til Agerbrug, formeentes hidtil urigtigen at have været fritagne for Veiarbeide. Da Amtsraadet efter de oplyste Omstændigheder ikke kunde ansee de ommeldte Parceller som berettigede til slig Fritagelse, anmodedes Sogneforstanderskabet om i saa Henseende at ordne det Fornødne. 7. Et Andragende fra Sønder=Næraae Sogneforstanderskab, angaaende Sneekastningen paa den mindre Landevei over Høibye Mark blev overdraget Amtet til videre Afgjørelse, som en til Veipolitiet henhørende Sag. 8. En fra Møller Møller paa Skovmøllen indkommen Begjæring om, at en Broe i Sadserud Bye maatte istandsættes for Amtsrepartitionsfondets Regning, fandt man efter Omstændighederne ikke tilstrækkelig Anledning til at bevilge. 9. Endeel Beboere af Kosterslev Bye havde for Amtsraadet besværet sig over, at bemeldte Byes Gader, udvidedes utilbørligen ifølge Foranstaltning af Sogneforstanderskabet for Særslev Sogn. Efter de oplyste Omstændigheder fandt Amtsraadet, at det burde have sit Forblivende ved den af Sogneforstanderskabet afgivne Bestemmelse. 10. J Anledning af 2de til Amtet tidligere indkomne Andragender, der tilligemed den af Cap. Recke derover nu afgivne Erklæring forelagdes Amtsraadet, betræffende Broers Opførelse over den saakaldte Ulve bæk ved Langsted og over Odense Aae ved Lundegaards Mølle, vedtog man, forsaavidt den sidstanførte Broe angaaer, at indlede Correspondence med Directionen for Lundegaards Stiftelse og Verninge Sogneforstanderskab. 11. Stænderdeputeret Maaløe af Aagaarde havde for Amtsraadet andraget paa, at der over Vandløbet ved Aagaards Mølle maatte for Amtsrepartitionsfordets Regning sættes en Broe. Da man efter Sagens oplyste Omstændigheder fandt sig foranlediget til at tilstaae, at Halvdelen af de Omkostninger, som Opførelsen af en forsvarlig Broe paa hiint Sted vilde medføre, maatte bæres af Amtsrepartitionsfondet i Henhold til Frd. 29 Septbr. 1841 §28, saa blev vedkommende Sogneforstanderskab derom tilkjendegivet det Fornødne. 12. Til en fra Beboerne af Hesberghusene indkommen Besværtning over den saakaldte Hesberggydes utilbørlige Udvidelse fandt man ikke at kunne tage videre Hensyn, da Sogneforstanderskabet ansaaes berettiget til at regulere Biveiene, og det maatte antages, at der ved Udskiftningen var udlagt Jord til at give disse Veie fornøden Bredde. 13. Det Kongelige Rentekammer havde i Skrivelse af 11 Marts d. A. forlangt Amtsraadets Betænkning i Anledning af de bemærkninger, den dirigerende Stabsofficeer for Jngenieurcorpsets Veitjeneste havde fremsat med Hensyn til de for Districtet bestemte mindre Landeveie. Efterat Amtsraadet i denne Anledning havde ladet foretage de fornødne Undersøgelser var man kommen til den Erkjendelse, at der for Tiden ikke fandtes grundet Anledning til at foreslaae nogen Forandring i de nugjeldende Bestemmelser for de til denne Classe henhørende Veie; hvilket derfor meddeles Rentekammeret. B. vedkommende Fattig- og Skolevæsenet. 1. Efterat Provst Faaborg havde afgivet sin Betænkning over det for Sogneforstanderskabet for Vissenberg Sogn indkomne Andragende angaaende Opførelsen af et Fattigarbeidshuus for Sognet (see Bekjendtgjørelsen af Forhandlingerne ved Amtsraadets Møde den 3die Mai d. A. No. 8) vedtog man at meddeele Sogneforstanderskabet, at man fandt adskillige Betænkeligheder ved at bifalde den foreslaaede Plan; thi deels fandtes Beliggenheden af det paatænkte Arbeidshuus, i Nærheden af Landeveien og Kroen, ikke hensigtsmæssig, deels kunde Præstekaldet maaskee i Tiden lide større Skade ved Afstaaelsen af den fornødne Jord, end den derfor beregnede Erstatning, og endelig frygtede man for, at Sognet i Tidens Længde ikke selv vilde være istand til at vedligeholde Anstalten. Man henstillede derfor til Sogneforstanderskabet, om dette, uagtet disse Betænkeligheder, maatte ønske Sagen andraget for det Kongl. Danske Cancellie. 2. Amtsraadet var blevet forelagt til Erklæring et Andragende fra endeel Beboere af det med Odense Frue Sogn annecterede Landdistrict om, at dette Districts Fattigvæsen maatte adskilles fra Odense Byes Fattigvæsen. J den herover til det Kongl. Danske Cancellie afgivne Erklæring yttredes blandt Andet, at man ifølge den nøie Kundskab, adskillige af Amtsraadets Medlemmer besidde til de her stedfindende Localforhold var kommen til den Overbeviisning, at den paatænkte Adskillelse i det her omhandlede Tilfælde ikke vilde være til noget virkeligt Gavn enten for Landdistrictet eller for Kjøbstaden, men derimod medføre mange Vanskeligheder og Forviklinger, der især ville udspringe af den Omstændighed, at Landdistrictet paa flere Punkter, strækker sig saa at sige lige ind i Kjøbstadens Gader, hvoraf en uophørlig Uvished om de eventuelle Fattig lemmers Forsørgelsessted maatte blive en naturlig Følge. Amtsraadet troede derfor aldeles at maatte fraraade den begjærte Adskillelse, men tilføiede iøvrigt adskillige bemærkninger angaaende hvorledes Adskillelsen formeentligen burde iværksættes, saafremt det Kongl. Danske Cancellie skulde finde Anledning til at gaae ind paa Andragendet. 3. Blandt flere andre foretagne Sager, angaaende Fattig- og Skolevæsenet, men som blot ere af local Jnteresse for de Vedkommende, kan bemærkes et Andragende fra Skolelærer Nielsen i Ubberud om at faae 2 Fag tilbygget til Skolen Beboelsesleilighed, hvortil han tilbød at bidrage 50 Rbd.; hvilket Andragende tilstilledes vedkommende Skoledirection med Bemærkning, at Amtsraadet, da Sogneforstanderskabet havde anbefalet Sagen, for sit Vedkommende Jntet fandt derimod at erindre. C. vedkommende forskjellige Gienstande. 1. Sagen angaaende Retsbetjentenes Adgang til Gebyhr for Licitationer over Arbeider paa de mindre Landeveie, afgjordes paa samme Maade som oven er anført i Assens Amtsraads-Forhandlinger Litr. A. No. 2. Det Kongl. Rentekammers Skrivelse af 25 Juli d. A., hvorved forlanges Forslag til Forbedring i Huusmandstandens og hele Arbeidsclassens Kaar. Til at udarbeide Forslag til Betænkning i denne Sag nedsattes en Committee, bestaaende af Kammerherre Sehestedt-Juel og Proprietair Berg. 3. Et Andragende fra Proprietair Leth til Klar skov om Fritagelse for at deeltage i Brandsteders Ryd ning m.v., paa Grund af at han har anskaffet en Sprøitee, som han selv befordrer, blev, som en Brand politiet vedkommende Sag, henviist til Afgjørelse af Amtet. 4. En fra Pastor Knudsen i Allesøe indkommen Klage over den Fremgangsmaade, Sogneforstanderskabet for Trostrup Korup og Allesøe Sogne i flere Henseender har brugt imod ham, blev sendt Sogneforstanderskabet til Erklæring. Amtsraadets Møde blev derefter hævet.