Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-07-04
De nyeste og almeennyttigste udenlandske Opfindelser og Opdagelser. J No. 4 af Handelstidenden f. d. A. findes en nye Opfindelse i Agerdyrkningen, den lyder saaledes: I Amerika er nyeligen opfundet en Maskine, hvormed Hvede, Rug, Byg, Havre a. kan mees, tærskes og renses paa en Gang; saaledes at det er fuldkommen skikket til at bringes til Mølle eller paa Marked, uden i mindste Maade at skade Kornet, eller efterlade det allermindste i Marken. Model til denne Maskine har Opfinderen offentligen fremviist, og den har tildraget sig mange berømte Videnskabsmænds og Agerdyrkeres Opmærksomhed. Den er indrettet til at sættes i Activitet, ved Kræfterne af een Hest. Den kan ogsaa forfærdiges adskilt, og brugelig alene til at mede og samle Kornet, hvilket giør den mere enkelt og mindre kostbar. Det er beregnet at to Heste, og en Mand til at passe dem, kan, ved Hielp af denne Maskine, meie og sanke Kornet af 25 Acres (omtrent et Areal af 18 3/4 geometr. Tønder Land i Dannemark) dagligen. En saadan Maskine, som allene meer og sanker Kornet, vil ikke komme til at koste over 100 Dollars, og en Maskine, fuldstændig til at fuldføre den hele Forretning med Rensning, omtrent det dobbelte. J det Kongelige Societet i London oplæste Hr. Hatchett, som er en berømt Chemiker den 5te December 1816 en Afhandling om at betage Kornet den orede Lugt og Smag: Man skal kaste det i et Kar, som kan rumme 3 Gange saameget Korn, som man kommer deri, det fylder man med kaagende Vand og lader staae til det bliver koldt; derpaa skummer man det lette eller fordærvede Korn af, som svømmer ovenpaa, og lader Vandet afløbe, efterat dette er skeet. helder man koldt Vand paa det tilbageblevne gode Korn for at vadske det fuldkomment reent. – J Henseende til Havevæsnet gaae de nyeste Opfindelser især ud paa Midlerne til at faae ufrugtbare, Frugttræer til at bære; man læser herom følgende Stykke i de Landoeconomiske Tidender 8 B. 1 H. Side 1356, under Titel af Pomologisk Tryllering har en Pastor Georg Carl Ludvig Hempel i Zedlig udgivet et Skrivt, hvori han efter 20 Aars Erfaring paastaaer, at man, ved at anbringe denne pomologiske Tryllering, kan tvinge Frugttræerne til at bære. Fremgangsmaaden er følgende: Kort for Frugttræerne begynde at blomstre, just som de ville aabne Knopperne, afskiæres Barken, rundt omkring de valgte Grene, som en Ring i 3/4 til 1 Tommes Brede, overeensstemmende med Grenens Tykkelse; dredest nemlig paa de tykkeste, smallest paa de tyndeste Grene. Ei blot den yderste, men endog den inderste Bark bør aldels afskiæres, og end ei den sine Hinde skaanes, da Saaret ellers lægges alt for hurtigt. Han paastaaer, at Frugttræerne derved ufeilbarligen tvinges til at bære i det følgende Aar, og at han ofte har seet, at medens de Grene, paa hvilke Ringen ei var anbragt, havde liden eller ingen Frugt, sank de andre under Vægten af den store Mængde, Frugt de bare. Har man faaet unge Træer, hvis Frugt man gjerne vilde lære at kiende, medens det endnu var Tid at proppe dem paa ny, om de ei bare god Frugt, saa anbringer man blot Trylleringen paa en liden Green, der ufeilbarligen maae bære Frugt. - Hr. Drewsen spørger derved: Er denne Fremgangsmaade bekiendt og forsøgt hos os Er denne befunden anvendelig eller maaskee forkastet af vore Gartnere, Lider Træet ikke ved denne Behandlingsmaade saameget, at man i følgende Aar taber det man mueligen i et Aar vinder? – Saameget kan imidlertid anføres herom at Hr. Hempel er saa sikker og Rigtigheden af sin Opfindelse, at han, inden hen udgav sit Skrift, deponerede den hos den berømte Landvæsensraad Andre i Brunn i Mæhren, og tilbød Meddeelingen deraf som en Belønning for enhver, som vilde komme Landsbyen Zedlitz, ved Leipzig, hvor han er Præst, og som havde lidt meget i sidste Krig, til Hielp med en Understøttelse. Hr. Andre erklærede Middelet for simpelt og naturligt, og roser tillige som fortreffelig en Træsalve af samme Mands Opfindelse. – J Geheimeraad Hermbstadts Museum 10de B. 4de H. anmeldes: at naar man har Pære- og Ferskentræer, som staae i en meget leret og stærk Jordbund, saa vil man finde at de kun voxe i Stamme og Greene, men at de hverken bære Blomster eller Frugter; beskiærer man derimod deres Rødder i Juni, saa skal man erfare, at de allerede til det næste Foraar blomstre og bære Frugt. At beskiære Rødderne om Vinteren, som man ellers har anbefalet, nytter ikke (her i Landet maae Beskiæringen vel foretages noget sildigere. – J samme Bog Side 76, findes en Opdagelse af en nye Maade at conservere Æbler og Pærer paa. Den bedste Tid til at indsamle Frugter, er den, naar de begynde at falde fra Grenene; man maae da med megen Forsigtighed afplukke dem, men ikkun blot de, som med en ringe Kraft lade sig løsne; derefter lægges de i et Værelse i Høbe; man tildækker dem med rene Matter, eller godt Høe, og lader dem svede; dettte maa foregaae inden tre eller fire Dage, og man lader dem ligge saaledes i tre til fire Dage, efter hvilken Tid de aftørres med rene Klude. Nu tages glasserede Leerpotter og tørt reent Sand; paa Bunden af Potterne anbringes et Lag Sand, af een Tommes Tykkelse; derpaa lægges Frugterne, dog saaledes at den ene fiernes en qvart Tomme fra den anden; atter lægges et Lag Sand, og saaledes vedblives indtil Kanten. Allerøverst maae endnu anbringes et Lag Sand af halvanden Tommes Tykkelse; dernæst tildækkes Potten eller Krukken og sættes paa et luftigt, tørt og kjøligt Sted, dog saaledes, at ingen Frost kan skade dem. Ved den Tid, da Frugten i Almindelighed pleier at blive spiselig, efterseer man Krukkerne og øser Frugterne og Sandet i en Sie. Man skiller da den modne Frugt fra den umodne, hvilken sidste atter forsigtigen lægges i Sand paa den foreskrevne Maade. Nogle Sorter Æbler holde sig saaledes til Julii Maaned. Pærer til April. – En af de vigtigste Opdagelser i Frugttræavlen er, ifald den holder stik, den som for nogen Tid siden er gjort, at man ved at tillægge Æble- og Pæretræer af Kierner, vælger dertil de runde Kierner, saa behøves Træerne ikke at podes, for at frembringe god Frugt, da derimod de Træer, som opvoxe af de spidse Kiærner, altid bære slet Frugt, naar de ikke forædles ved konstige Midler. (Fortsættes)