JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Helsingøer, 8 Jan. Af de her ved Byen og Fæstningen indstrandede 12 Skibe. ere de 6 igjen komne af, nemlig: 1) Galeasen Hofnung, Capt. C. P. Otto, som, uden at have lidt megen Skade, er bragt i Havnen og istandsat, og skal nu begynde igjen at indtage sin Ladning, bestaaende af Hørfrøe. 2) Briggen Henriette Johanne, Capt. Hedborg, fra Rio Janeiro, er masteløs og meget beskadiget, efterat være udlosset, bragt i Havnen; af Ladningen, bestaaende af Huder, Kaffe og Sukker, de første tildeels, det sidste især meget havareret, er den beskadigede Deel solgt. 3) Briggen Jdogheten, Capt. A. Lundberg, lastet med Planker, er, efterat have losset endeel af Ladningen, bleven flot, og er med Resten af Ladningen gaaet til Landskrone for at repareres. 4) Briggen Agnes, Capitain Macku, er uden at losse strax kommen af: 5) Skibet Alexey, Capt. G. Selenius, og 6) Briggen Sarah, Capt. G. Gibb, efter at være udlossede, ere alle 3 seilede til Kjøbenhavn for at repareres. Skibet er ved Hielp af Dampbaaden buxeret didhen. Endnu staaer paa Strand et tremastet Galliotskib, lastet med Master for den franske Marine. Dette Skib er endnu tæt, men maa afvente Høivandet for at komme af, da dets Ladning ikke uden stor Fare, Vanskelighed og stor Bekostning tillige, kan losses, efterdi Lasteporten er under Vandet. Jdag solgtes Fregatskibet Hoppet, ført af Capt. Mollien, og i Morgen sælges Briggen Johanna, ført af Capt. Witte, begge Skibe som Vrag De øvrige tvende Brigger og en Skonnert, ere meget beskadigede, og vil neppe komme af Grund, saaledes at de igjen kunne istandsættes. Formedelst det milde Vinterveirlighar Skibsfarten her vedvaret uafbrudt. Adskillige til Nordsøen bestemte Skibe ligge endnu her paa Rheden. - Onsdag den 14de d. M. sælges Vraget og det bjergede Jnventarium af Briggen Susannah, ført af Capt. Th. Hardy, tilligemed den Deel af Ladningen, circa 120 Skippund gammelt Jern, som endnu befindes i Vraget. Fredagen den 16de sælges Skroget af Brigskibet Henriette Johanne, som er af Eeg, 97 svenske Læster drægtig, og er beliggende i Havnen; ligeledes sælges det fra samme bjergede Jnventarium, af Master Seil, Tougværk, m. m., samt 50 Sække havareret Kaffe af dette Skibs Ladning. Samme Dag sælges Skroget af Skonnerten Charlotte, ført af Capt. J. J. Blommert, som staaer paa Grund ved de forrige Sukkerhuuse, med Master, Stag, Undervant og Bagspryd, tilligemed det derfra bjergede Jnventarium, og Ladningen, bestaaende af 200 Tylter Gefle Bræder, som ere 3 til 10 Alen lange og 1 til 3 Tommer tykke. J Dag ligger 11 Skibe paa Rheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Anecdot. En fransk Biskop sad tilbord med 11 af sine Venner, da en Landsbyepræst lod sig melde. "Lad ham komme ind, sagde biskoppen: "vi ville have lidt Løier med ham. Præsten traadte nu ind; men blev ærbødig staaende ved Døren. Efterat han havde forebragt et Ærinde, sit Kald angaaende, og kort og bestemt besvaret Bispens Spørgsmaale, sagde Denne, der vilde gjøre sig lystig over ham: "Nu, Hr. Pastor fortæl mig nu noget Nyt fra deres Landsbye. Jeg veed Jntet, deres Høiærværdighed, var Svaret. "Slet intet? Husk Dem om, saa finder De nok Noget. Efter en kort Betænkning, udraabte Præsten: Jeg har det Min Soe har kastet tretten Grise, "Hvor er det muligt!" sagde Bispen: "En Soe har jo kun tolv Patter. Hvorledes gaaer det da den trettende Griis!" Ligesom mig, Deres Høiærværdighed! Den seer til, medens de andre sluge i sig Den 23 Januari solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligat. (med Renter fra 11te Decbr. 1823) 80. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 16 Rbd. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 58 1/2 s. Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Bekjendtgjørelser. Da stemplet Papiirs Forhandling nu er af vedkommende Authoritet overdraget til Undertegnede, saa skulle jeg ikke undlade at lade samme komme til offentlig Kundskab. Rakskov, den 26 Januari 1824. Ludv. Theisen, Kjøbmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Auction. Løverdagen den 31te Januari, Kl. 10 Formiddag førstkommende, bliver i Sørup vestre Roder ved offentlig Auction bortsolgt endeel Gjerdsel- og Elle-Udhug. De Lysthavende ville behageligen møde hos Gaardmand Peder Pedersen i Sørup. Saxkjøbing, den 24de Jan. 1824. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Jfølge Begjæring af vedkommende Udlægshaver bekjendtgjøres det herved, at den af Peder Heje eiende Gaard, under Skovbølle Bye i Kjøbeløv Sogn, Lollands Nørreherred, af Hartkorn 9 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., med Bygninger, Besætning og den i Jorderne nedlagte Vintersæd, bortsælges ved 3de paa hinanden følgende Auctioner, som afholdes, de 2de første paa Nørreherreds Tingstue i Nakskov den 24de Februari, 9de Marti og den sidste i Gaarden selv den 24de Marti førstkommende, ermeldte Dages Formiddage Kl. 10. Hvilket herved saavel til Liebhavernes, som, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Pantecreditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Hviid heri Byen. Nakskov, den 26 Januari 1824. J. P. Schwensen, constitueret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Selveier Claus Jensens Opbudsboe paa Vilhelmsdahl, bliver ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 9de Marti d. A.) Formiddag Tirsdagen den 23 f. M. og Kl. 12 Tirsdagen den 6te April d. A.) opraabt til Bortsælgelse den samme Boe tilhørende Gaard, Vilhelmsdahl, beliggende i Brarup Sogn, og staaende for Hartkorn Ager og Eng 11 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdkr.,med et Areal af circa 138 Tdr. Land, og tilhørende Bygninger, bestaaende af et Stuehuus paa 13 Fag Egebindingsværk, samt 65 Fag Udhuse, efter de Conditioner, som paa Auctionerne blive bekjendtgjorte og forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. 1ste og 2den Auction afholdes paa Falster Birks Tinghuus ved Nykjøbing, og den 3die Auction paa Gaarden selv, hver sidstmeldte Dags Formiddag Kl. 10, ogsaa afholdes Auction over Opbudsboets tilhørende Løsøre og Effecter, bestaaende af Stole, Borde, Skabe, Uhre, Senge, Sengeklæder, Linned og Dækketøi, Kjøkkentøi af Kobber, Tin og Jern, endeel forarbeidet Sølv, 12 Køer, 1 Tyr, 2 Ovier og nogle Kalve, Faar og Sviin, samt nogle Kornvarer af Hvede, Rug, Byg og Ærter, m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres paa den i Placaten af 22de April 1817 anordnede Maade. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 21 Januari 1824. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Da deels intet, deels intet antageligt Bud skeete ved den d. 25de November forrige Aar afholdte 4de Auction over følgende Eiendomme, tilhørende Kjøbmand Stranges Opbudsboe heri Byen, nemlig: 1) Huset Nr. 22, b, i Frisegaden. 2) Kornmagazinet No. 23 i samme Gade. 3) Gaarden Nr. 27 i samme Gade. 4) Gaarden Nr. 28, 29, 30 og 31 i samme Gade, og 5) Jordlodden Nr. 6 med tilhørende Søe lod. saa bliver, efter vedkommende Panthavers og Creditorers Begjæring, afholdt 5te og sidste Auction, over disse Eiendomme, i Kjøbmand Stranges iboende Gaard Tirsdagen den 17de Februari førstkommende, om Formiddagen Klokken 11. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Nykjøbing paa Falster, den 19 Januari. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Landsoverret og Hof- og Stadsret, samt ved Nykjøbings Byetingsret, ere de, som maatte have noget at fordre i forrige Færge forpagter i Sundbye, afgangne Brændeviinsbrænder Johan Schmidts og efterlevende Enkes Birgitte Catrine Albretsens fælleds Boe, indkaldede med tolv Ugers Varsel, for mig at anmelde og beviisliggjøre. deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger, som ere opgivne at være Børn af hans afdøde Broder Hans Schmidt paa Langeland, med Aar og Dags Varsel indkaldede, at anmelde og bevise deres Arveret; hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Nykjøbing, 19 Jan. 1823. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Tilkjøbs. NB. Hvor circa 12 Tønder Land Arbefæstejord, med derpaa forrige Aar opført 8 Fag Huus, er at faae tilkjøbs, anviser J. C. Larsen, Procurator. Mariboe, den 23 Januari 1824.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Tjeneste ledig. En duelig Avlsfuldmægtig, med gode Anbefalinger, kan til førstkommende Mai, eller strax, faae en Tjeneste paa en Herregaard heri Lolland. Det Nærmere erfares hos Kjøbmand Brabrand i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-23
Ved Tallotteriets 1219 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 8. 38. 30. 73. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
No. 9.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
18de Aargang. Lollands Falsters Stifts privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. den 30te Januari 1824. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. F. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Den østerrigske Jagttager meddeler fra Constantinopel Følgende: Den 6te Decbr. er Capudan Pascha med endeel af sin Flotille, bestaaende af Admiralskibet, en Fregapaa 46 Kanoner, 4 Corvetter, 3 Brigger og 6 Kanoneerschalupper, ankommen hertil Havnen; den øvrige Deel af Flaaden var bleven tilbage i Dardanellerne. Ombord paa Admiralskibet vare nogle græske Præster, der vare tagne som Gidsler paa forskjellige Øer i Archipelagus, navnlig Skopelos. Flere af disse Øer have tilkjendegivet Capudan Pascha deres Beredvillighed, til at underkaste sig Porten, naar de ved tyrkiske Krigsfartøier kunde blive beskyttede imod Jnsurgenternes uophørlige Excesser og Undertrykkelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
J Alexandrien har, ifølge en fra Ægypten til Livorno ankommen Reisendes Beretning, været store Høitideligheder i Anledning af en Seier, som Paschaens Tropper havde vundet over Shandierne paa samme Sted, hvor Hs. Høiheds Søn og Hærens Anfører var dræbt. 6000 Rebeller skulle derved være gjorte til Fanger, og iblandt dem Mo lachen af Shandi med sin hele Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
J Macedonien ere, ifølge Paschaen af Thessalonichs Ordre, mange Grækere fængslede, og deres Eiendomme ere derhos lagte under Beslag. Til Belgrad ere flere rige Grækere ankomne fra Macedonien, hvilke gjøre en frygtelig Skildring af den der udøvede Udaad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Spanien. J Madrid har man for nogle Dage siden funden flere Franske og Schweitzer Militaire myrdede, uden at vide Gierningsmændene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Nylig blev en Schweitzer myrdet af den Kongelige Gardes Soldater. En af disse blev arresteret, men hans Officier lod ham løbe, hvorpaa denne selv er bleven fængslet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Den 3die d. M. blev Troessoldaterne under el Lecho, Cisneros og Donello afklare rede og afskedigede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Frankrig. Det andet Corps af Ballasteros's Tropper, der bestaaer af 2 til 300 Md., er ankommen til Bajonne med en Rytteriecolonne, De franske Ryttere har meget Ondt ved at holde Pøbelen i Ave, da den vil overfalde disse Fanger, og flere Geværskud ere faldne paa den commanderende Generals Huus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Hertugen af Angouleme har nu trukket sig tilbage fra alle Forretninger, og frasagt sig al Jndflydelse paa disse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
For Assiseretten i Paris begyndte den 12te d. M. Processen imod det Complot, hvori Engellænderen Bowring forrige Aar blev holdt for at være impliceret. Den Eneste, som imidlertid mødte for Retten var en Kone paa 25 Aar ved Navn Chavet, hvis Mand, en Farver i Seaumuri sin Tid forlod Frankrig som indviklet i den Bertonske Sammensværgelse. Hovedpersonen er en vis Sougligne og hans øvrige Medskyldige, Lavort, Matthien, Condert og Balland, hvoraf dog Jngen er tilstæde. De beskyldes for at have villet styrte Regjeringen, ligesom og den bekjendte Addresse. til Armeen og Nationen i Begyndelsen af den spanske Krig, om et Regentskab for Napoleon den 2den tilskrives dem. Den første Opdagelse herom gjorde man af de Papirer, som bleve fratagne den portugisiske Cortes Ambassadeur, Oliveira, da han i Havre vilde indskibe sig til Lissabon. Han var Soulignes Ven og Engellænderen Bowring var Mellemmanden i de Jntriquer, som bleve smedede i Gesandtens Hotel. Da ovenmeldte Kone ogsaa havde ført Breve fra Engelland, og deriblandt fandtes nogle til General Lafayette, saa var saavel han som hans Søn, Grev Georg Lafayette, ogsaa indstæbnet som Vidner, men mødte ikke. Som det hedder ere de ei engang i Paris. Efter General-Advocatens Paastand ticterede Retten dem imidlertid hver en Mulct af 100 Fr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
America. Den 1ste Septbr. holdt Bolivar sit Jndtog i Lima med ubeskrivelig Jubel, og er ved et Decret af den souveraine Kongres, under benævnelse af Befrier", overdraget den høieste Magt i militaire som politiske Anliggender. Over hele Republiken skal vises ham de den fuldbyrdende Magt tilkommende Æresbeviisninger. Han er tillige bemyndiget til at aabne Underhandlinger, forat bilægge Stridighederne med den forrige Repræsentant Riva Aquero, som endnu stedse fortsætter Regjeringen i endeel af Republiken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
J Slutningen af October indtraf i Tampico og Omegnen en saa pludselig Forandring af Temperaturen, at Thermometret i 8 Timer faldt 40 Grader, og som en Følge døde der paa een Nat 300 Personer. Et nord americansk Skib, som ved samme Tid laae der i Havnen, mistede allene 18 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Adskilligt. J Wien høitideligholdt en Gjæstgiver med Søn og Sønnesøn forleden deres Guld Sølv- og første Bryllupsdag, hvorved 54 Personer af Jubelparrets Afkom vare tilstæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Siden den 7de d. M. har man fornummet daglige Jordskjælv ved Adorf i Voigt landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Da en Kone nylig fik den faldende Syge paa Gaden i Bordeaux, stoppede en tilstedeværende Matros hende en Haandfuld grov Salt i Munden, hvorved den Ulykkelige komtil sig selv. Han forsikkrede, at man i Madagaskar, hvorfra han kom, almindelig og med Held betiente sig af dette Middel imod den faldende Syge. Det hertillands hyppig brugelige Middel, at briste Tommelsingeren, op, skal være meget skadeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Morderen Thurtell blev, ifølge Beretning fra London, hængt den 9de Januari, efterat have hørt sin Dom og Dommeren Parks rørende Tiltale i den Anledning med en urokkelig Ligegyldighed, der fulgte ham lige til Galgen; hans meget smukke og kraftfulde Krop er bragt paa Anatomikamret. Hunt, som ogsaa fandtes skyldig, syntes mere bevæget, og har anraabt Kongens Naade, hvorfore han Henrettelse imidlertid er udsat. Probert er vel frigiven, men, brændemærket af sin Samvittighed, vanker han forskudt og afskyet omkring, og hans Kone vil lade sig skille fra ham. Neppe har nogen Proces siden den sualdiske i Frankrig, gjort saadan Almeenopsigt; over 100 Coureerheste stode idelig i Beredskab for at bringe Efterretning om Sagens Gang hver Time paa Dagen til London, allene Morgenkrønikens Beretning derom vilde særskildt aftrykt udgjøre et maadeligt Octavbind, og i Aviserne var næsten alle andre indenlandske Artikler opflugte deraf. For den Pistol, hvormed Thurtell skjød Wegre, er (af en Raritetsjæger,) buden 25, og for Strikken, han blev hængt med, 10 Guineer; men Pistolen maa ikke sælges underhaanden, da den hører til Morderens Fallitboe, og Strikken har Dommeren ladet brænde. (Formodentlig førend hiint Bud skete; thi efter samme burde han ladet Lysthaveren faae Strikken, og anvendt hans 41 Specier til et eller andet gavnligt eller velgjørende Brug! Paa hans Legeme manglede, da det kom paa Anatomikamret, en Finger, som maaskee var stiaalen af en lignende Dilettant?) Victor Emanuel, Sardiniens forrige Konge, er død. For at blive indladt i den store londonske Opera (hvis Sangerpersonale bestaaer af lutter Jtalienere) maa man være i fuld Pynt. Støvler, Pantalons og Overkjoler ere aldeles forbudne. Et Fruentimmer med Hue eller Natkappe bliver ikke engang indladt paa det øverste Gallerie. – Det kan man kalde at have Respect for italiensk Sang, især hvis man, som i Wien, tillige ikke tør see paa Sangere eller Sangerinder med væbnet Øje, for ei at fornærme Respecten og Velanstændigheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
En bekjendt Engellænder har ladet denne hidtil ubekiendte Anecdot angaaende sin Fader og Voltaire indrykke i Londons offentlige Blade: Lord L. kom paa sin store Vandring ogsaa til Gens, og ilede at besøge Voltaire i Ferne. Det var paa en Tid da denne afviste alle Fremmede; alligevel vidste Lorden ved en Foræring af nogle skjønne Kniplinger at bevæge Voltaires Sødskendebarn, Mad. Denis, til at gjøre en Undtagelse, og hun vovede at føre den Fremmede i Onclens Cabinet. Denne, opbragt, vred og rasende, foer hen mod Lorden med det Udraab: "De vil see et sjeldent Dyr; vel! betragt mig, betal 12 Sous, og pak Dem!"Med disse Ord læste og skrev han fort uden videre at bekymre sig om Lorden, der med brittanisk Pflegma trækker sin Pung op og lægger 1 Shilling paa Bordet, sigende: Naar dette er Entreprisen for det sjeldne Dyr, godt, saa ligger her 24 Sous for tvende Gange, jeg kommer imorgen igjen!" Voltaire loe, og begge bleve de bedste Venner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
En engelsk Poet har nylig havt et slemt Eventyr. Han havde skrevet en Mængde, Elskovsdigte til en idealiseret Person som han kaldte Sara Sampson, hvem han i disse tilbyder Haand og Hjerte. En virkelig Sara Sampson tog ham paa Ordet og meldte sig. Han vilde ikke vige fra sin Jdeeverden, og den Skjønne førte nu en Proces mod ham, som hun vandt i alle Former, og hvorved han blev dømt til at betale hende en Godtgjørelse af 100 Pd. for Misbruget af hendes Navn i hans Elskovsdigte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Nye Opfindelser. Forstmester N. A. Binge i Rendsborg, i Holsteen gjør opmærksom paa en af ham nylig opfunden simpel og ikke dyr hydraulisk Maskine, ved hvilken Sprøiter ved en eneste Person strax, uafbrudt og tilstrækkeligt kunne forsynes med Vand. Denne Maskine trækker, efter Opfinderens Forsikkring, formedelst det bevirkede Lufttryk og en lufttæt Slange, Vandet selv af de dybeste og fjerneste Vandbeholdninger, og kan bæres af et eneste Menneske. Denne Opfindelse, der gjør hundrede, ja selv tusinde vandrækkende Mennesker undværlige ved Jldebrande, og selv sætter de dybeste Brønde i Tjeneste, yder fornemmelig derved den største Nytte, at formedelst dens Anvendelse, Sprøiterne strax ved en Brands Opstaaelse kunne fyldes med Vand, og følgelig Branden strax i Fødselen qvæles, altsaa ofte Brandskader, af Hundreder og Hundredtusinder, og talrige Familiers Ruin vorde forebygget. Opfinderen angiver endnu sex meget indlysende. væsentlige Fordeele ved denne Maskine, som han kalder Aqvator, og tilbyder sig paa frankeerte Breve at give nærmere Underretning om denne Opfindelse, om dens Fordeele og Anvendelse. Opfinderen erklærer sig endvidere beredvillig til, for ikke personlig at indgaae i tidspildende commercielle Speculationer, at overlade Hemmeligheden ved denne høist vigtige almeennyttige Opfindelse ejendommeligen til Regjeringer, Brandassurance-Jndretninger, eller Privatpersoner, efter Contract, og til behagelig Disposition. Det er i Sandhed meget ønskeligt, at denne Maskine ret snart maa blive almindelig indført og anvendt, og foruden Regjeringerne kunde især Brandassurance-Jndretningerne have Anledning til efter Mulighed at begunstige Udbredelsen af den nævnte Aqvator, for derved høist betydelig at formindske deres Udgivter for Brandskader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
J Lendon har en Hr. Reed opfundet et chirurgisk Jnstrument, som ved Forgiftelse kan blive høist nyttig, da man ved Hjælp af Samme kan skille Maven aldeles ved sit Jndhold. Der er gjort et meget heldigt Forsøg med en Hund, som man indgav en Drachme Opium, opløst i 4 Unzer Vand, hvilket gjorde saadan Virkning, at Dyret efter 30 Minuters Forløb ikke kunde staae paa Benene mere; men efter 33 Minuters Forløb tømte man aldeles Dyrets Mave, ved Hjælp af bemeldte Jnstrument. Den berømte Læge, Sir Astley Cooper, som foretog Experimentet, forsikkrede smilende: at dette Jnstrument vilde gjøre enhver Fraadser fortræffelig Tjeneste efter et Gjæstebud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
J Berlin har man opfundet en mærkelig, og hvis den staaer Prøve, høist vigtig Anvendelse af Metalforbindelser. Tvende Venner, som allerede længe i Stilhed beskjæftigede sig med Chymien og hvem det endogsaa skal være lykkedes at opløse det hidtil for uopløselig anseete Qviksølv, have ved deres Forsøg opdaget et Middel til ganske at rense Legemet fra den indtagne Mercurius. Som bekjendt er Mercurius et af de virksomste og tildeels det eneste virksomme Middel, saavel i syphilitiske, som og i andre, fornemmelig Børne=Sygdomme; men Vanskeligheden af dens Anvendelse bestod hidtil i at bringe den eengang indtagne Mercurius ud af Legemet igien, og at man altsaa ved dens Anvendelse stod Fore for at forgififte Patientens Legeme for stedse, og inficere det med de frygtelige Mercurialsyg, domme. For nu at forebygge dette og rense Legemet ganske fra den brugte Mercurius, have hine forhen nævnte Venner opdaget og prøvet følgende Middel. Man lægger reneGuldplader af 3 til 4 Tommer i Qvadrat og en Folies Tykkelse paa Patientens Arme, Skindebeen, Lænder, og efter Omstændighederne paa andre Steder, hvor Smerter yttre sig, og forbinder dem med et almindeligt Omslag. Efterat man herpaa har indgivet Patienten et simpelt Svedemiddel, finder man den næste Dag de aftagne Guld plader besatte med Qviksølvpletter, som man lader uddampe over en Kulild, hvorpaa man atter bruger de samme Plader, eller ogsaa lægger nye paa, og gjentager Curen saalænge til der ikke sees flere Pletter paa Guldet. For endelig ganske at overtyde sig om, at der ingen Mercurius meere befinder sig i Legemet, indtages tilsidst en lille Guldpille af 1/2 Ducats Tyngde, i en Oblat, og ved Bortgangen efterseer man om den er hvid anløben. Saalænge dette er Tilfældet indtages Pillen paany. - J alle Tilfælde er Anvendelsen af dette Middel uskadelig, og vel Lægernes Forsøg værd. Befindes det probat, er det en vigtig Opdagelse for Lægevidenskaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Jndenlandsk. J den herværende Klasse=Lotterie-Collection er endvidere udkommen følgende Nummere med Gevinster, nemlig: 24de Ambe(68 - 256), 300 Rbdlr.; 39te Ambe(68 – 263), 100 Rbdlr.; 48de Ambe, (68 – 245), 100 Rbdlr., og 58de Ambe(68 - 275), 100 Rbdlr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Af de ved Trækningen af det 71de Kgl. kjøbenhavnske Klasselotterie udkomne 180 Nummere findes i Hr. Hempels Avis ikkun anført de 14 først udkomne, ledsaget med følgende bemærkninger: "Da alle de øvrige Amber ikkun give Gevinster paa 30 og 12 Rbd. eller Frilodder, kan deres Anførelse, kun lidet interessere Publicum, som Lysten overalt ganske har tabt sig til et Lotterie, hvori Haabet for de Spillende ikke er lige stort fra Begyndelsen til Enden, eller rettere, hvor Muligheden, til at faae klækkelige Gevinster er afskaaret, alle de følgende Nummere, og Spillet saaledes strax ophører at have den med ethvert Spil forbundne Jnteresse."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
En ung Møller i Egnen af Præstøe har i 4de Klasse f. A. vundet 10,000 Rbd. og givtet sig med en Frøken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
Af Kjøbenhavns Politieven sees, at en Barbeer har forlangt 3 Mk. for Stykket af Jgler, og da Patienten kjøbte dem paa Apotheket for 1 Mk., forlangte en Barbeerdreng 2 Mk. for Stykket, altsaa for at paa sætte 8 Jgler var ialt 16 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-01-30
En af Hovedstadens Kræmmere skal have faaet hjem i disse Dage fra Frankrig 90 Æsker med - Dame-Haarkrøller, Odense, 23 Jan. Kuhns KunstnerSamsund forlod Odense i forrige Uge; et saadant talrigt Selskab af idel Virtuoser sees ikke saasnart samlet igjen i Odense. Selskabet er for talrigt, til at kunde finde Regning ved at give Forestillinger i andre end Residents, eller Rigsstæder. Deres Bestemmelse skal nu være Slesvig og Hamburg.