Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-14
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. D. 4de d. M. bleve de af Regjeringen bebudede Lovforslag fremførte i de Deputeredes Kammer. Det har viist sig, at den Frygt, hvormed man saae dem imøde, ikke var ugrundet; thi de true virkelig Journalisternes Existents, og dersom de antages af Kammeret og med Strenghed haandhæves, et det forbi med Oppositionspressen. Forslagene ere tre, det væsentlige Jndhold af det første og vigtigste er Folgende: Enhver Fornærmelse som ved Pressen eller nogen anden Publicationsmaade udgaaer mod Kongens Person, ethvert Angreb, som paa samme Maade gjøres paa den kongelige Regjerings Princip eller Form, og enhver directe eller inddirecte Opfordring til Forandring, af samme straffes, som Attentater mod Statens Sikkethed, med Deportation og med Bøder fra 10000 til 50000 Fr. Det er forbudet, directe eller inddirecte, at nævne eller endog blot ved Hentydninger at sigte paa Kongens Navn i Drøftninger af Regjeringens Foranstaltninger; Overtrædelser af dette Forbud straffes, med Fængsel fra 1 Maaned til 1 Aar og med Bøder, fra 500 til 5000 Fr. Enhver, som søger paa nogensomhelst Maade at giøre Kongens Person eller Auctoritet latterlig, Enhver, som offentlig erklærer sig for en anden Regjeringsform, og Enhver, som offentlig tillægger nogen Anden end Ludvig Philip og hans Efterkommere Ret til den franske Trone, eller udtaler et Haab, et Ønske eller en Trusel om det afsatte Dynasties, Restauration, straffes med Fængsel fra 6 Maaneder til 5 Aar og med Pengebøder fra 500 til 5000 Fr. Dersom een og samme Person eller een og samme Journal i Løbet af eet Aar to Gange tiltales, skal Straffens Marimum altid fordobbles; men udgaaer Overtrædelsen fra den periodiske Presse, kan Straffens Maximum forhøies til det Fiirdobbelte. Det er forbudet ved offentlig Subscription at tilveiebringe de af Retten idømte Mulcter. Overtrædelsen af dette Forbud medfører en Straf af Fængsel fra 1 Maaned til 1 Aar og Bøder fra 500 til 5000 Fr. Samme Straf venter den, som, før eller efter en Dom, offentliggjør de Edsvornes Navne eller giver Beretning om deres Raadstagninger. Enhver ansvarlig Redacteur skal forsyne det første Aftryk af ethvert Nummer af sin Journal med sin Underskrift; han er forpligtet til, mod Betaling, at indrykke de Oplysninger og Rettelser, hvormed Regjeringen maatte finde sig beføiet til at ledsage en eller anden Artikel, som han optager i sit Blad, og i Tilfælde af Søgsmaal skal han nævn Forfatteren - Alt under Straf af Fængsel indtil 1 Aar og Bøder indtil 5000 Fr. Er en Redacteur dømt for nogen Presseovertrædelse, kan Journalen ikke meere udkomme i hans Ravn, men maa, hvis den skal fortsættes, have en anden ansvarlig Redacteur. Jngen Tegning, intet Kobberstik, Steentryk eller Træsnit af nogensomhelst Art maa publiceres, udstilles eller sælges, intet Theater maa etableres, intet Skuespil opføres, uden Jndenrigsministerens Tilladelse, hvilken Tilladelse igjen kan tages tilbage, dersom Omstændighederne udkræve det. Overtrædelser af disse Bestemmelser ere ogsaa belagte med Fængsel og Penge-Straf. "Kan man kalde det Pressefrihed. - udraaber Messaget - at en Journalisk ikke tør skrive, uden at være udsat for, efter Omstændighederne, at deporteres paa en Snees Aar til Sennegaeller Cajenne og at maatte betale Bøder til et Beløb af 200,000 Fr." - Det andet Lovforslag anordner, at de Edsvornes Afstemning skal være hemmelig, og at til Domfældelse skal simpel Stemmefleerhed være nok, istedetfor at der hidtil udfordredes en Majoritet af 8 Stemmer mod 4. I dette Forslag er det især den hemmelige Afstemning, som er en Gienstand for den almindelige Uvillie, og som i Forening med den nys anførte Bestemmelse, at intet Blad maa, under svær Straf, nævne de Edsvornes Navne eller offentlig gjøre deres Debatter, vækker Mistanke om, at Regieringen vil sammensætte Jurierne af sine Creaturer og desuden udøve en utilbørlig Jndflydelse paa deres Forhandlinger. - Af det tredie Lovforslag, som anordner Adskilligt om Assiseretternes Fremfærd, lægger man især Mærke til følgende Bestemmelser, som de bekjendte ubehagelige Omstændigheder ved den store Proces have fremkaldt: Naar de Anklagede vægre sig ved at møde for Retten, saa kan Præsidenten ladt dem føre frem med Magt, eller, hvis han finder det hensigtsmæssigere, anordne, at Sagen, uagtet deres Fraværelse, skal fremmes. Enhver Anklaget eller blot Tilstedeværende, som ved at vække Larm og Tumult søger at standse Justitsens Gang, skal er kiæres for skyldig i Rebellion og dømmes til Fængsel fra 6 Maaneder til 2 Aar, og desuden skal den Straf hvortil han ellers kan have gjort sig skyldig, være ham forbeholden. Den almindelige Jndledningstale til disse Lovforslag holdt Cabinetspræsidenten, Hertugen af Broglie; derimod havde Hr. Persil paataget sig den specielle Begrunding af hvert især. - Derefter fremtraadte efter hinanden Marskalk Maison og Hr. Thiers og androge paa Pensioner til de Saarede og til de Faldnes Efterladte, hiin, som Krigsminister, for de Militære, denne, som Jndenrigsminister, for de Civile.