JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
J de sidste Dage er i Stadens folkerigeste Gader, forøvet flere afskyelige Mord, og man beskylder almindeligen Politiet for, at det udelukkende beskjæftiger sig med politiske Undersøgelser istedetfor at opdage Ophavsmændene til hine Misgierninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Natten til den 4de f. M. døde Prindsen af Canosa af et Slagflod paa sit Landgods ved Pesara. Han gjaldt for Hovedet for det absolutistisk Partie i Jtalien, og udviklede som fordums Politiminister i Neapel en saadan Strenghed, at Regjeringen saae sig nødsaget til at afskedige ham. Han skal blandt andet have yttret, at man for at gjøre en Ende paa Revolutionerne, maatte udrydde alle Liberale, og at det derfor var ønskeligt, at de Alle repræsenteredes ved en eneste Person for med et eneste Hug at kunne afhugge Revolutionens Hoved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Fædrelandet. J en Afhandling om Liv i de norganiske Stoffer læses i den Frisindede No 27 følgende angaaende de Militaires Epauletter. Den første Grad er Secondlieutenanten. Guldrandene staae da vidt fra hinanden, som Hjerneskallen paa spæde Børn. De voxe tættere sammen, og nu indtræder den anden Grad, Premierlieutenanten. Endelig sammengroe de ganske, og da er Capitain-Organet udviklet. Herpaa følger en stærkere Voxen-Udaad. Paa den ene Skulder nedhænge Fryndser fra Epauletten, og det fjerde Stadium, Majoren, er indtraadt. Nu udstrækker Livskraften sig til den anden Skulder, den bliver ogsaa befryndset, og man seer Oberstlieutenanten. Fryndserne forvandles til en cartilaginøs Udvært, til Cantiller, og Obersten er der. Siden voxe Stjerner og andre Zirater til. Livskraften ophører ikke for Livet. J Thostrup By, Nørre Herred, ved Grenaae, blev nylig ved offentlig Auction solgt en Bondegaard for 5 Rbd. siger fem Rigsbankdaler. Saadanne Tilfælde omtaltes i sidste Stænderforsamling i Viborg, og da vilde den kongl. Commissarius mene: at en Gaards saa ringe Værd hidrørte fra resterende Skatter, forfaldne Bygninger m.v. Her var dette ikke Tilfældet: Gaarden var vel bygget, Skatterne vare betalte for 1837, i Marken var saaet 10 Tdr. Rug, og 10 Tdr. Kartofler laae i Kule og fulgte med i Kjøbet. Den sidste Eier havde for 2 Aar siden kjøbt den for 900 Rbd. og betalt 600 Rbd. paa Kjøbet. Creditor, som havde Gaarden i Pant for 300 Rbd. satte den til Auction, og da den kun gik i 5 Rbd., solgtes af Jndboet for den resterende Capital. Den Mand som kjøbte den, skal efter Sigende være tilsinds at tilsaae Marken, sælge Afgrøden, og derpaa forlade Gaarden samt lade Marken blive til Hede, ligesom nogle Beboere i Byen Ramten gjorde for nogle Aar siden. Hvad er Skylden i saadan Ulykke, Jntet andet end den høie Skyldsætning. Skal Skatterne inddrives, da ville flere hundrede Gaarde blive forauctionerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
De kongl. Bønder have i flere Aar ingen Skatter betalt. Derfor ere Gaardene i disse Egne at faae for Spotpriis. Altsaa jævner Tingen sig selv. lød det i Stændersalene. O ja, nu jævnes den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Om en Tid see vi ikke de ujevne Plovfurer, men i (Diversa.) deres Sted den jævne Lyng.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Fra Slesvig skrives, at saafremt Hs. Maj. Kongen af Danmark i Sommer havde besøgt Hertugdømmerne, vilde Kongen af Hannover have aflagt vor Konge et Besøg. Den foreløbige Forsamling af Stænder=Deputerede vil, efter samme Kilde finde Sted den 7de Maji i Eckernførde, og ikke, som første Gang var Tilfældet, hos Prinds Friederich paa Nøer. Ved denne Leilighed venter man, at ogsaa Foreningen af den holsteenske og slesvigske Stænderforsamling vil komme paa Bane; thi – hedder det, Algreen-Ussings Formening om Unødvendigheden af en saadan Forening, har gjort denne til et Livs-Spørgsmaal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
J denne Tid circulerer i den nordlige Deel af Slesvig en Petition til Stænderne og at det danske Sprog snarest muligt maa blive gjenindsat i dets naturlige Rettigheder, og gjort til Embeds=Rets Kirke- og Skolesprog i den dansktalende Deel af Hertugdømmet Slesvig. Naar vi, – hedder det i denne Petition, med tilsyneladende Langmodighed, have funden os i en Tilstand, hvorover vi nu saa lydeligen klage, saa skeete dette kuns fordi vi troehiertigen meente, at det nu engang var et Guds Kors, som hverken kunde eller skulde aftages os, og som vi altsaa med et christeligt Sind maatte bære. Petitionen ender med en Bøn til de Deputerede, at de vil antage sig de Fortryktes Sag, der saa høiligen trænger til en Talsmand, eller at de i det Mindste ikke vil modarbeide den, om en høihjertet Folkeven i Forsamlingen skulde optræde som deres Talsmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Det er ganske mærkeligt, at Raaberg Sogn i Hjørring Amt, med 900 Mennesker, lutter Selveiere, kun har fem Fattige; Læsøe, med 2000 Mennesker, kun tyve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst tilladt det slesvig-holsteenske Ridderskab at anlægge en Uniform, der kommer til at bestaae af rød Kjole med Guld-Epauletter, Broderie og Knapper med det slesvig-holsteenske Vaaben, hvide Underklæder, Støvler med Guldsporer &c. Ridderskabet vil saaledes blive et meget brillant Corps.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Ved et Forsøg paa Besvarelsen af det Spørgsmaal: Kan Bibelen og Copernikanismen forliges," anseer Udgiveren af Nordisk Kirketidende", støttende sig paa den berømteste philosophiske (den Hegelske) Skole, som slaaer Vrag paa Copernikanismen, det i høi Grad for rimeligt, at vore Børn skulle leve den Dag, da Folk skal skamme sig ved at være Copernikaner, og at den astronomiske Oplysning, som i den næste Alder vil gjøre sig gieldende, ikke vil være uforenelig med den hellige Skrifts Oplysning baade om Verdens Skabelse, Menneskelivets Gang og Udvikling og Verdens Undergang. Nu følge de formeentlige Grunde for, at Jorden ikke er en Stierne, som løber omkring Solen, med Henvisning for dem som ønsker nærmere Besked om Verdensbygningen, til Arent Aschlunds Skrift med samme Titel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
J Kallundborg Ugeblad spørges, om det ikke havde været billigt af General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet, at det i denne strænge Vinter havde (naar det er dets Villie, at Toldbetjenten skal gaae Patrouille næsten hele Natten og derefter passe sin Post om Dagen) meddeelt enhver Betient et Par Støvler og en Kappe, som jo kunde faae Navn af Patrouille=Støvler og Kappe, da de fleste af Toldbetjenternes Gage ikke er saa tilstrækkelig, at de deraf kunne anskaffe sig de nævnte Ting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Den agtede Digter H. Hertz har havt det Uheld at hans omginal Vaudeville Flugten til Sprogøe ved dens første Opførelse paa det kongl. Theater ikke vandt Publicums Bifald, idet enkelte Piber og et langt overveiende Antal Hyssere lode sig høre. Decorationen, – malet af Hr. Christensen, – som forestiller Sprogøe i klart Frostveir, med Snee, blev, da Dækket rullede op, modtaget med almindeligt bifald. Vi have da saaledes her et Bidrag mere til Sprogøes sørgelige Navnkundighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Fra Haag skrives, at den derværende danske Gesandt Baron Selby (Eier af Ourupgaard og Gods her paa Falster) nyligen har givet en glimrende Soiree, hvortil Residentsens første Personer havde indfundet sig. Der tilføies, at dette den ældste Diplomats Huus i Haag længe har udmærket sig ved selskabelig Elskværdighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Ved Districtslæge og Krigsassessor GebhardsDød er Districtschirurgicatet paa Langeland bleven vacant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Det Beckerske Selskab, der eengang var det meest yndede af de reisende Skuespillerselskaber heri Landet, har i disse Dage opløst sig i Aalborg, hvor det har spillet næsten hele Vinteren. En Deel af dets Medlemmer er indtruffet til Aarhuus, og agter sig tilbage af Tydskland til. Den 20de Marts havde Hr. Becker som 30-aarig Skuespildirecteur, havt en Benefice-Forestilling, hvis Jndtægt var bestemt til at afhjælpe hans øieblikkelige Nød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Der er intet Nyt under Solen, Callundborgs Ugeblads Forvandling til Siellandspostenkalder saaledes i Erindring, hvad salig Danske Tilskuer for over 40 Aar siden, uden at ane hvor langt mere det vilde passe paa de kommende Dage, skrev, da han stemplede hiin Epoke (1797) som Ugebladenes og Tidsskrifternes, der mylre frem som Døgninsecter og Sommeren, sagtens ofte ikke hellere til et stort længere Liv. Jdet Tilskueren, derpaa foreslog et Blad, der fornemmelig skulde sysselsætte sig med Tingen fra den negative Side, det er, med Løgn, eller med det, der ikke var skeet, thi dette havde han mærket at være det, Folk nuomstunder havde kjærest, vilde han, at Bladet, efter Aftenpostens Exempel, skulde have sin Gadepost, sin Theaterpost, sin Huuspost, sin politiske Post, sin Klubpost, sin Forlovelsespost, sin Rømningspost, sin Op slags (ikke Rabat, men Divorce-) Post, sin Familiepost o. s. v., kort sagt, en Post for hver Artikkel hvorom man kan finde det interessant at lyve. – Kunde Tilskueren nu kige op af Graven, vilde han have den Glæde at see Forslaget, hvad Postbenævnelsen i det mindste angaaer, nærme sig sin Opfyldelse. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Ved Auctionen den 6te de over Moesgaard, blev Hr. Agent Nyholm til Petersholm ved Veile, Høistbydende med 90,200 Rbd. Sølv, og Hr. Overkrigscommissair Holst i Horsens Næsthøistbydende, med 90,000 Rbd. Sølv. Buddene beroe nu paa det kongl. Rentekammers Approbation. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Jfølge Cancelliets Resolution ville ingen Repræsentantvalg blive foretagne i Nestved før i Aaret 1839. J samme Stad er i denne Tid fra Skolecommissionen udstedt en Jndbydelse til Oprettelsen, af en Realskole, som ikke skal staae i nogen Forbindelse med Byens Borgerskole, der herefter skal kaldes Almueskole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Blandet. Forleden blev i Paris begaaet et Tyverie, der ikke let gjøres efter af enhver Gavtyv. Udenfor en Viinhandlers Huus laae nemlig 8 Viinpiber, hvoraf en robust Karl, som gik forbi, tog den ene under sin venstre Arm og gik bort dermed. Folk som saae det, lode ham uhindret gaae, i den Tanke, at han har en tom Pibe bort for Kjøbmanden. Denne blev derimod slet ikke glad ved den gjorte Opdagelse, da den savnede Pibe indeholdt 300 Flasker Viin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Nylig blev etsteds i England ved offentlig Auction bortsolgt en Sæbekugle, som Napoleon havde betjent sig af. En Tilstædeværende bemærkede, at den var allerede meget brugt. Det er intet Under, svarte en Anden, Napoleon har jo ogsaa bar beret hele Verden dermed."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
For ikke længe siden døde i Beaumont et Ægtepar, hvoraf Manden var 90, Konen 82 Aar. De havde i 64 Aar levet sammen i det kjærligste Ægteskab. En kortvarig Sygdom, hvoraf de Begge paa een Dag bleve angrebne, endte paa een Dag, og næsten i samme Time, deres Tilværelse. Een Grav forener nu dette trofaste Par.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Den 1ste Jan. indtraf Prindsen af Joinville, (Ludvig Philips tredie Søn) til Rio Janeiro, hvor han dog kun forblev i 8 Dage; men derpaa tiltraadte en Reise til det Jndre af Brasilien, navnligen til Minas Bjergværkerne. Han var bleven vel modtaget ved det brasilianske Hof; men hvad kan et Hof, hvor der kun er Børn, vel egentlig byde. Ret comisk klinger det ogsaa naar man hører, at blandt de Foræringer, som den franske Prinds havde medbragt til Keiseren af Brasilien, var især en stor Mængde Billedbøger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
En Pariser, der maa have havt gode Stunder til sligt unyttigt Arbeide, har gjort sig den Uleilighed at eftertælle, at de legitimistiske Blade i de sidste 7 Aar ikke færre end 43 Gange have meldt at den unge Hertug af Bordeaux nu var voxet 4 Tommer. Paa denne Maade maatte Prindsen allerede have naaet en Høide af 14 Fod og 4 Tommer, foruden den Høide han havde inden han forlod Frankrig, og saaledes vilde der da i det mindste fremkomme en 9 Alens Karl af ham. Dette er, siger en fransk Journal, det eneste Middel, Legitimisterne have, til at frembringe store Mænd."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
En Jngenieur har udkastet en Plan til en Tunnel under Staden Paris, for at aabne en Communications-Vei fra Nord til Syd, som var mindre farlig end den paa Gaderne, for at give Arbeidsfolk Beskjæftigelse og tilfredsstille Nationalstoltheden. Han har anslaaet Omkostningerne til over 8 Millioner Francs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Fra London meldes under 23de Marts. Da Dronningen med sit Følge den 16de dennes indtraf ved Battersea Bro, blev hendes Staldmester, efter gammel Skik, affordret 16 Pence Bropenge, og, da han ingen Penge havde hos sig, lod han sit Silkelommetørklæde blive tilbage som Pant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Som man fortæller, har man til Hensigt i Frankrig at oprette et pragtfuldt Gravmæle for den franske Armee paa Waterlo Sletten foran den bekjendte Løve. Kongen af Belgien har allerede givet sin Jndvilligelse til dets Oprettelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Fra Paris meldes under 26de Marts. Kongen har befalet, at Statuen af den paa Breschen ved Constantine faldne Oberst Combes skal støbes i Bronce. Hertugen af Remours har nu bedet Kongen om, at man til Støbningen maa anvende en Deel af de ved Constantine erobrede Kanoner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Literair Nyhed. Hr. Stud. F. Barfod indbyder denne Tid til Subskription paa et nordisk Fjerdingsaarskrivt, "Brage og Jdun, hvorved han haaber at afhjælpe Savnet af et Tidsskrivt, der ikke blot ved hjemligt Jndhold, men endnu mere ved hjemlig Aand og Tone er i Stand til at vække en ret hjertelig Deeltagelse i en nordisk Læseverden. Det er derfor hans Hensigt i kommende Sommer at begynde dette Tidsskrivt, der især skal være vort Norden viet, og hvis Jndhold skal være folkelige – meest dog vel historiske – Sagn om og Skildringer af det friske og fyldige Liv i en svunden Fortid, og som det tegner til, i en nær Fremtid, – hvis først Øiemed det altid skal være at udbrede Kjendskab til vort hel Folk, som det var og som det er. Som sine Medarbeider, nævner Hr. Barfod flere dygtige Mænd saavel i Danmark som i Sverrig. Hvert Fjerdingaar vil der udkomme et Hefte paa omtrent 20 Ark, som tilbringes Subskribenterne for 1 Rbd. Subskriptionen modtages i Bogladerne, og paategnede Planer indleveres inden Mai Maaneds Udgang enten til Forlæggeren, Hr. Reitzel eller til Hr. Barfod, Borgergade 175.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Befordringer og Afgang. Stabschirurg i Land-Etaten Dr. Med. J. C. Müller, og Regimentschirurg ved det jydske Regiment lette Dragoner Dr. Med. J. C. Bendz, udnævnte til Professorer med Rang efter Rangforordningen af 14de October 1746, 5te Classe a 8; Lands-Over- samt Hof og Stadsrets Procurator L. Nygaard, udnævnt til virkelig Kammerraad; Justitsraad og Renteskriver J Beldring, Justitsraad og Contoirchef K. Clementsen, Justitsraad og Renteskriver H. A. K. Hansen, samt Kammerraad og Renteskriver C. F. Hanschultz, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entledigede fra bemeldte deres Embeder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Bekjendtgjørelser. En Dreng af honnet Familie kan strax blive antaget i Lære hos Guldsmedmester P. Jespersen i Nykjøbing, naar man snarest muligt derom henvender sig til ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
En Dreng som bliver confirmeret denne Paaske som regner og skriver godt ønskes til 1ste Mai anbragt hos en Forvalter. Løn forlanges ikke og man klæder ham selv. Stiftstidendens Contoir giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Fæsteledige Gaarde. Under Grevskabet Christiansholm er strax at erholde i Fæste, efternævnte Bøndergaarde. a. - 5 i Stubberup Bye, Herritzlev Sogn, beboet af Christen Poulsens Enke, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/5 Alb. med et Areal af 41 1/2 Tdr. Land, foruden Andeel i Byens Tørvemose og Skovhugst. b. No 8 i Raagelunde Bye, Kjettinge Sogn, sidst beboet af Søren bille, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. med Areal circa 57 Tdr. Land. Med Gaardene kan følge complet Besætning og Inventarium, Sæde= og Fødekorn. De Lysthavende haver at henvende sig til undertegnede Godsforvalter. Christiansholm den 13de April 1838. C. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Skifteindkaldelse. Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardfæsterske Maren Hansdatter og forhen afdøde Mand Gaardmand Christen Poulsen af Stubberup Bye, Herritzløv Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret den 13de April 1838. C. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Auctioner. Mandagen den 23de April Kl. 10 Formiddag bliver efter Begjæring af Frue Schouboe paa Bremersvold afholdt Auction over 30 Stkr. gode unge Malkekøer, 30 Stkr. 2 og leaars Qvier, en Deel Faar med Grøde, 10 Stkr. Fedesviin, en smuk tresædet Holsteensk Vogn, nogle Arbeidsvogne, 6 Stkr. meget gode ballaiske Plouge, en Hyppeploug, en Erstirpator, en Vandplov og nogle Harver, en Deel Meieriredskaber hvoriblandt 2 nye, store Melketønder med Jernbaand, en stor Salt olden samt et stort Vallekar med Jernbaand, en Deel gode Sengeklæder og Lagen, en Deel Meubler bestaaende af Stole og Borde, Chatoller, Comoder, et Barometer samt 5 gode Sengesteder, et meget godt 8 Dags Stueuhr, 2 smukke Kakkelovne, en god Rulle, en stor Kobber=Bryggerkjæde, et godt Sengelad, samt et Partie Kartofler med meget mere; vederhæftige Kjøbere gives Credit til dette Aars Mikkelsdag. Rødbye den 10 April 1838. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Onsdagen den 25de dennes om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Hovedgaarden Mariebo Ladegaard afholdt Auction over nogle Avlsredskaber, Bødkertræe, Sengklæder, Linned, Meubler, 2 Aars Qvier, Sviin, Grise, Faar, med og uden Lam, Sædebyg, Kartofler, Hørfrøe, en holsteensk Vogn, og en Fjellevogn, hver med 3 Sæder, 1 Rulle, en 3 Aars sort Plag, &c. Som Apendix sælges blandt andet, 1 Hest, 1 stor Bryggerkjedel, en Deel Hør, Hamp og Hampeblaar, samt nogle Fedesviin. Credit gives vederhæftige Kjøbere til Mortensdag d. A. Knuthenborg den 15de April 1838. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Løverdagen den 28de dennes bliver i Grevskabet Knuthenborgs Skove afholdt Auction over Barken paa en betydelig Deel Ege i Stokkemarke Hestehave, Kjældernæs Næs, Søerup Hestehave, og flere Skovhaver i Stokkemarke. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 hos Gaardmand Ole Madsen i Stokkemarke, og vil alle Træerne hvoraf Barken sælges, forinden Auctionen blive Liebhaverne foreviist naar de derom henvender dem til vedkommende Skovfogder, som er leveret en Liste over Træerne, saaledes som de vil blive bortsolgt mulig paa et eller flere Steder. Knuthenborg den 15de April 1838. L. Petersen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing. erad, til 32 44 af allands-alsters Stiftstidende. Tirsdagen den 17 April 1838. Promemoria.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Efter at det for Nakskov Kjøbstæds Commune af det Kongelige danske Cancellie, dog kun for en Deel, approberede midlertidige Regulativ, i en af Formanden for Borger=Repræsentationen bekræftet Gjenpart, og paa nogle Borgeres Opfordring, var henlagt paa Raadstuen her i Byen til Gjennemsyn, have vi havt Leilighed til at gjøre os bekjendt med dette Regulativs Jndhold, der, indtil hiin Henlæggelse stedfandt, har været utilgængelig for Borgerskabet i Almindelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Da imidlertid 1 a 2 af Borger=Repræsentationen, efter Communal=Anordningen i Reglen har Sæde og Stemme i de øvrige særskilte Commissioner, hvorved Communens Anliggender bestyres, saa findes det ogsaa rigtigst, at 2de af Borger=Repræsentanterne tage Sæde og Stemme i Skatte=Lignings Commissionen, der saaledes her vil komme til at bestaae af 8 foruden Kæmneren, som det 9de Medlem, hvilken Sammensætning, i og for sig, vil ventes at afgive den fornødne Garantie imod en eensidig Anskuelse over den enkelte Yders Nærings=Drivt, Formue og Vilkaar, i Relativ til hans øvrige Medborgeres lige Vilkaar. Under 3die Punct have vi tilladt os at omtale og at foreslaae, at en fast Bestemmelse en Gang for alle maatte blive taget om, at der her i Byen ikke ansættes nogen fast Kæmner med anden Løn eller Emolumenter, end dem han hidtil har nydt, og vi tvivle ikke om, at jo det samlede Borgerskab er enig med os heri, ligesom vi heller ikke have den fjerneste Grund til at frygte for, at selve Communal=Bestyrelsen skulde nære nogen derfra forskjellig Mening, saa lidet i dette, som i noget af de ovenberørte 2de andre Puncter. Vi gjøre derfor ogsaa sikker Regning paa Bestyrelsens Medvirkning ogsaa til en saadan Bestemmelses Optagelse i Regulativet. Endeligen have vi under 4de Post yttret vor Formening om, at Kæmner-Regnskabet, saavelsom de øvrige specielle Communal=Regnskaber, for Fremtiden offentliggjøres ved Trykken, og vi finde ikke, at foregivne occonomiske Hensyn bør komme i Betragtning, til at tilsidesætte Hans Majestæts udtrykkelige Befaling i saa Henseende. Vi tør end- ogsaa, uden dermed at kaste nogen Skygge paa nogen, holde os forvisset om, at Regnskabernes Offentliggjørelse ved Trykken rigelig vil indvinde Communen de med Trykningen forbundne Omkostninger - og selv om dette ikke var, saa kan disse Udgivter ingenlunde komme i Betragtning, hverken ved Siden af den Kundskab enhver Yder derved erholder om og hvorledes ethvert Bidrag, som han, HerRES af sin suurt erhvervede Fortjeneste, anvender til det Heles Bedste, eller ved Siden af den Beredvillighed, hvormed det da kan ventes at ethvert Bidrag vil blive ydet, efter at man seer Regnskab for hver Skilling, ligesom det især er denne Offentliggjørelse af Communal=Regnskaberne, som skal vække og vedligeholde det nye Liv, som det har været Kongens Hensigt ved Ordningen af Communevæsenet at fremkalde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Jmod Trykningen af en blot Extract af Regnskaberne, som imod al halv Offentlighed, skulle vi paa det bestemteste erklære os, som utilstrækkelig og ufyldestgjørende for de regnskabsfordrende Borgere. Om Optagelse af disse 4 Hoved-Bestemmelser i Regulativet, tillade vi os at indstille til den ærede Communal=Bestyrelses Overveielse og videre anordningsmæssig Jndstilling til Hans Majestæt Kongens og det Kongelige danske Cancellies Resolution, i alt Fald efter at den derover har confereret med det samlede Borgerskab og hvilken Conference formenes at kunne finde Sted ved den Raadstue-Samling, som, efter det Kongelige danske Cancellies Resolution af 30 December f. A., nu snart skal afholdes over de Jndstillings=Poster, som det høie Collegie ikke uden Borgerskabets Jndvilligelse har villet sanctionere, og hvilke Poster indeholdes i Udkast-Regulativets 7de Post a –, og gik ud paa, at tilvende Communal=Bestyrelsen Myndighed til a) at bevilge Pensioner indtil et Beløb af 15 Rbd. aarlig; 1) at tilstaae Gratificationer indtil 50 Rbd. at afhænde Communens faste Eiendomme, som ikke overstige en Værdi af 8000 Rbd. at udføre Bygnings=Arbeider indtil en Værdi af 200 Rbd., naar dette Beløb ikke kan udredes uden Forhøielse i de Skatte Paalæg, som Communen i de 3 nærmest foregaaende Aar efter Middeltal har udredet, og at afgjøre Sager ved Forlig, naar Gjenstanden for samme ikke har en Værdi af over 50 Rbd. Men hvilken Myndighed vi ikke ansee fornøden. for Communal-Bestyrelsen. Nakskov den 15 Marts 1838. Til den ærede Communal=Bestyrelse for Nakskov Kjøbstæd.