JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Mahognie Meubler, bestaaende af: Spilleborde, Syeborde, Komoder, et Schatol, en Chiffonniere, et Hjørneskab, og en dobbelt Seng med Himmel, staaer færdig til Salg hos Chr. Theilgaard, Snedker, boende paa Kanikegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Hos Møller paa Frederiksgade No. 605, som sliber Barbeerknive, istandsættes beskadigede Bordkniv- og Gafler, samt Lysesaxe og Kaffemøller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Paa Veien fra Skjødstrup til Aarhuus har Undertegnede den 24de dennes tabt en Tegnebog, hvori foruden 3 Rbdlr. Sedler var Papirer af megen Vigtighed. Jmod en god Douceur bedes Finderen aflevere den enten paa Adressekontoiret eller til M. Hansen, Tegbrænder i Aastrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
En lille sort Tævehund med kort Hale, brune Been og lange fremstaaende Øren, som lyder Navnet Negrine, er bortkommet i Skanderborg den 15de dennes. Den var sin Eier særdeles kjær, og for dens Aflevering til Hr. Sadelm Brandt sammesteds loves en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Et betydeligt Udvalg af tydske Taschenbücher for 1837 er mig sendt til For J. Jessen. handling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Næste Avis udkommer først paa Tirsdag Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmoulst. Blad. til Stiftstidende arhunLøverdagen den 24de December 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Fædrelandet. Cancelliet har meddeelt Confirmation paa et "Mindelegat" til Ære for Prof. Em. Tauber, stiftet i Anledning af hans 25-aarige Rector-Jubilæum den 7 Mai 1836 af Studenter, dimitterede fra Aalborg Skole, hvilket Legat med Tiden forventes at ville stige til 1500 Rbd. Sølv, hvis Renter skal i Prof. Taubers Levetid bortgives af ham til en fra Aalborg Skole dimitteret Student.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Som en Prøve paa den værdige Stiil, der i en Religionsstrids i Ribe Avis mellem to Præster anvendes af den Ene af Parterne (Hass) udhæves følgende: "Læserne ville vistnok sande med mig at det er ikke godt at vide, hvor man helst skal begynde i overnævnte Stykke (en af Modpartens Artikler); men da det altid er ligegyldigt, naar man dog skal have fat i noget Miskmask, om man tager det ved Hovedet eller ved Halen, forudsat at man holder fast og faaer hele Klatten med, saa vil jeg her gribe lige midt deri og rode det op til begge Sider &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Det af Guldsmed Smith i Aalborg anlagte Jernstøberi har en saadan Afsætning, at det neppe kan tilfredsstille Bestillingerne. De nyere Forbedringer, som Videnskabernes umaadelige Fremskridt i vore Dage aabner Veien for, ere allerede paatænkte ogsaa her at anvendes, og maaskee varer det ikke længe, før ogsaa dette Støberi tilegner sig de fortrinligste blandt disse, saasom at smelte Jernet ved varm Luft &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Hr. H. Gram i Randers forundrer sig over at Hr. Stænderdeputeret, eligeret Borger og Kbm. Ludvigsen kun er ansat i Fattigskat for næste Aar med 13 Rbd., og han selv for 32, og spørger derfor i Avisen, om det maaskee er skeet med speciel Hensyn paa de store Fortjenstligheder Randers Kjøbstad skylder ham - Tak for Hr. J. Buemann i Aalborg erklærer N. Møller til Kalstrup Mølle for en offentlig Løgner indtil han beviser Sandheden af de i Aalborg Avis om ham indførte løgnagtige og ærerrige Beskyldninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Et Danselærerønske (Af H. Av. No. 227.)At man i Danmark elsker høit Frangaiser Det viser sund, og god, og rigtig Smag, Som hæver over Modens Klodsfadæser, Som af hver Snurrenrundt i Verden blæser Og Dyrken af det Skønne i mit Fag Med rigtig Fatten gjør til Hvermands Sag. Det tykkes mig, selv Styverpumpefjæse, Maa indse: er et Skridt til Dit og Dat, Et Fremskridt næmlig over hver Fadæse Hver evig holstensk Surr og Rendpaanæse En Ydredannen over Revl og Krat Til Trods for taktløs Tre- og Femtrins-Klat. O, gid jeg kunde sadle og Pegasen! Jeg vilde drage formelig i Kamp Mod Holstenskvalsens Skræv og Snurrerasen, Mod Cotillons den pæredumme Fjasen, Mod Carillons gemeene Klap og Tramp, Mod Skævhed, Femtrin, Takiløshed, og - Stamp. Odense, 14 Decbr. 1836. O. G. F. Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Jndsendt. Da man i denne Tid saalænge vi have de høie Vande i Aaerne ikke kan passere Landeveien over Aastedbroe uden Livsfare, saa anmodes en Baadfører om, der at anlægge et Færgeløb, indtil Skanderborg Amt kan faae Leilighed til at decidere hvad der for den offentlige Sikkerhed i denne Anledning bør foretages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Bekiendtgjørelser. Efter Ordre fra den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond, bliver Onsdagen den 22de Februar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Rokkedal, i Hjørring Amt, med Underliggende, som bestaae af følgende Eiendomme: 1) Kokkedal Hovedgaard, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 37 Tdr. 1 Fdkr. 2 Alb., og contribuabelt Hartkorn 8 Tdr. 3 Fdk. 2 Alb. Bøndergods i Hjørring og Thisted Amter, med Ager og Engs Hartkorn 313 Tdr. 3 Fdkr. 1 Alb. Torslev Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende af 251 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. tiendeydende Hartkorn, og samme Sogns halve Konge-Korn- og Qvægtiende. 4) Beistrup Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende af 284 Tdr. 1 Skp. 2 1/2 Alb. tiendeydende Hartkorn. 5) Leerup Sogns Konge-Korn- og Qvægtiende, og samme Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende af 70. Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn. 6) Kokkedals hollandske Veirmølle, med tilhørende grundmurede Bygninger; Alt af Nyt opført 1835, og Møllen, der er indrettet med 3 Qværne, samt Sigte= og Grubeværk, staaer ikkun for Hartkorn ufrit Mølleskyld 1 Fdkr. 7) Et paa Hovedgaardens Mark opført Tegl- og Kalkbrænderie. Hovedgaarden, der afgiver en herskabelig Bopæl, er beliggende tæt ved Liimfjorden. J Kjøbet med Hovedgaarden følger endeel Besætning, bestaaende af 5 Heste, 150 Køer, 18 Qvier, 9 Kalve, 5 Tyre, 100 Stkr. Moderfaar og 5 Vædre, samt noget Jnventarium, hvorover Fortegnelse ved Auctionen bliver fremlagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest mueligt vil vorde læst for vedkommende Over- og Underretter, ere Creditorerne i Boet efter afg. Maren Jensdatter, Hustrue af forhenværende Forpagter af Kongens broe i Grønbek Sogn, Lysgaard Herred, Wiborg Amt, Anders Jensen, overeensstemmende med Placat 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre. deres paa Boet havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 22de November 1836. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Ved Proclama, som er læst ved Hjelmslev Gjern. Herreders Ret, og snarest mueligt vil blive læst ved Landsoverretten i Viborg, ere alle de som formene at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Rasmus Albrechtsen paa Holtskougaard i Hjelmslev Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, d. 17 Novbr. 1836. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Gaardsalg. Undertegnede agter underhaanden at bortsælge min paaboende Gaard Sønder-Holmgaard, beliggende 4 Miil østen Ringkjøbing, der staaer for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 9 Tdr. 4 Skpr. og ufri dito 1 Tde. Gaardens Bygninger, bestaaende af 4 Længder, ere alle grundmurede, Vaaningshuset af ny opbygget 1833, og indrettet til en Familie uden for Bondestanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Det aarlige Kreaturhold er imellem 40 a 50 Fæekreature, 6 Heste og 30 Faar med Yngel. Den aarlige Udsæd er 18 a 20 Tdr. Rug, 9 a 10 Tdr. Byg, 18 a 20 Tdr. Havre, foruden Kartofler og Boghvede. Høeavlet 120 a 130 Læs aarlig. Paa Gaardens Eiendomme findes ypperlig Mærgel, og er der Leer-Underlag overalt, samt overflødig Jldebrændsel. Et Teglværk er ved Gaarden som afgiver gode Muursteen. Denne særdeles gode Eiendom kan faaes for den billige Priis 6000 Rbd. r. Sølv, og Tiltrædelsen kan skee til næste 1ste April eller 1ste Mai efter Kjøberens Leilighed. Liebhavere ville behage at henvende dem til Eieren. Holmgaard, den 22de November 1836. C. Ramsing. Gaardsalg i Warde. Underhaanden agtes bortsolgt, om antageligt Bud skeer, Gaarden Nr. 32, beliggende i Nærheden af Torvet, paa Hjørnet af denne Byes Vester- og NicolaiKirke-Gade. Bygningerne ere alle grundmurede og teglhængte, samt af ny opførte i Aarene 1821 og 182. og bestaaer af: a. 19 Fag Stuehuus til Vester-Gade og b. 19 Fag dito til Nicolai Kirke-Gade, een Etage, med en liden Kjælder, c. et Tværhuus 22 Fag, indrettet til Lade m.v., og d. et Sidehuus, 17 Fag, indrettet til Brænderie og Koehuus &c., samt assurerede i Brandkassen for 6580 Rbd. Sølv. – Til Gaarden er en temmelig god Hauge med adskillige gode Frugttræer, en god Kjøkkenhauge og en liden Toft derved. Dens Eiendomme i Marken efter 200 Rbd. Grundtaxt, bestaaer af: a) en Agerlod, beliggende tæt udenfor vestre Port, omtrent 8 Tdr. Land. b) en dito norden for, noget længere fra Byen med Østen=Veien, omtr. 20 Tdr. Land. c) en Hedelod paa den saakaldte Langhede norden Byen, hvori findes en Klynemose. d) en Hedeparcel sønden Byen. e) et Lundskiste i Warde Lund, noget over 2 Tdr. Land. Endvidere høre for nærværende Tid til Gaarden, men som agtes solgt særskildt: f) et Kjærskifte vesten Byen, omtrent 30 Tdr. dyrket Land. g) et dito vesten for sidste, som fornemmelig bruges til Høeslet og Klynekastning. b) Engen Skibskrog, bestaaende af 8 Dags Slet, hvorpaa avles aarlig 28 til 30 Læs Høe. Paa disse Eiendomme kan fodres og og græsses 10 a 12 Køer, 2 a 4 Heste. Gaardens Eiendomme ere gode og Bygningerne solide. Den er især, med Hensyn til sin Beliggenhed, særdeles skikket til Handel eller Gjæstgiverie. Af Kjøbesummen kan omtrent 2000 Rbd. r. S. blive indestaaende paa 1ste Prioritet i Gaarden, samt i Engen Skibskrog ligeledes 800 Rbd. r. S. De Lysthavende ville behageligen henvende dem til Undertegnede, som kan meddele nærmere Oplysning og arrangere det Fornødne om det agtende Salg. Warde, den 3die Decbr. 1836. Heilmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Stedet No. 283 ved Aarn, der for Tiden beboes af Hr. Tegnelærer Engelbreth, er underhaanden at faae tilkjøbs af Eieren Kjøbmand Jacob Sørensen i Aarhuus. Jnstitut for Drengebørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Jfølge erholdt Bevilling agter Undertegnede at oprette et Jnstitut for Drengebørn, som vil tage sin Begyndelse i Januar 1837, saafremt det finder velvillig Understøttelse. Underviisningsgjenstandene ville blive: Modersmaalet, Tydsk, Fransk, Engelsk, Historie og Geographie, Mathematik, Tavle= og Hovedregning, Calligraphie, Tegning m.m. Desforuden ville nogle Timer ugentlig blive anvendte til det latinske Sprog for dem, som ønskes forberedte til den lærde Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
De ærede Forældre, som ville betroe mig deres Børn til Underviisning, anmodes derfor om, snarest muligt, at antegne disse i min Bopæl paa Skolegaden No. 51, og tør jeg give Forældrene den Forsikkring, at der med Flid skal blive sørget for Børnenes Tarv, saavel i intellectuel, som moralsk Henseende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Det maanedlige Skolecontingent, som er bestemt til 2 Rbd., vil ved Jnstitutets Tiltagende blive nedsat. Aarhuus, den 14de Decbr. 1836. S. P. Lund, Cand. philosophiæ Nørlunds Glasværk, hvis forøgede Production af Bouteiller og diverse Grøn glasvarer nu er i fuldstændig og forønsket Gang, aver terer herved sine Fabrikater til Forhandling, leveret Kjøberne paa Værket til nedenstaaende bestemte Priser: For hele hamrede Bouteiller 6 Rbd. for 100 Stkr. franske dito . . . 7 1/2 – for 100 Stkr. de øvrige Sorter i Forhold hertil. Varerne tilbringes Kjøberne paa Forlangende, imod Godtgjørelse af Transportomkostninger, der til Aalborg betales med 1/4 Rbd. mere pr. 100 Stkr. Bouteiller end ovenanførte Priser, for de øvrige Veilængder beregnes Transporten i Forhold hertil. Bestillinger ombedes behagel, indleverede til dHrr. Viinhandler Krebs i Aalborg og Kjøbmand Klem i Randers, der tillige ere Oplagshavere, som ogsaa ved directe Henvendelse til Værkets Contoir til Forvalter og Regnskabsfører C. B. Kierulf. Nørlunds Glasværk, den 16de Decbr. 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Paa Krigsraad Conradsens Vegne N. P. Gindrup, Bestyrer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
At jeg tilligemed min øvrige Handel har aabnet mit Viin=Udsalg i Kielderen i min dertil fra nye opbyggede Gaard ved Sønderbroe, undlader jeg ikke herved at bringe til behagelig Kundskab, forsikkrende Enhver og reel og billig Behandling. Colding, den 1ste December 1836. B. F. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Klæde, af de meest brugelige Couleurer og Qvaliteter, af det for sin Soliditet almindelig yndede Brunshaabske Fabrikat, udsælges af Undertegnede, mod Contant, til bestemte Oplags Priser. Fredericia, den 1ste December 1836. O. Byberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Ægte rød Portviin af bedste Qvalitet udsælges billig af O. Byberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Bedste graae Rakister, samt oberlandsk Kron-Hør, Hamp m.m., sælges billig af O. Byberg. Voxduge, særdeles smukke og af moderneste Mynstre, brugelig til Bordtæpper a., ere nyelig arriverede, og findes deraf et betydeligt Udvalg til billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Hos Undertegnede er arriveret: nye Mallaga=Rosiner, nye franske Svedsker, friske Chitroner, Sucat, lys Pudder=Sukker, som foruden alle andre Urtekramvare a. faaes billig hos Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Engelsk & Maastrichter=Saallelæder faaes saavel i Strimler som hele og halve Huder billig hos Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Creaturbeen. og Oxetunger kjøbes til de høieste Priser af Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Meierie og Schweitzer-Oste samt røget Lax kan faaes hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Nye og gamle Sengeklæder saavelsom Fjer faaes billig hos Woer. modtages til Stampning i Kloster Mølle hos Hr. Skolelærer Larsen i Them, Peder Rasmussen i Nye Jacob Christensen i Jaungyde, Hr. Kjøbmand Overbye i Skanderborg, Hr. Hviid paa Justenborg, Søren Jensen i Hem, Peder Frandsen i Østbirk, Terkild Jensen ved Urup, Lauritz Nielsen i Hansted, Hr. Kjøbmand Schaaning og Garver Smidstrup i Horsens samt Mads Pedersen i Ulstrup og A. Lauritzen i Emborg. For Tøiets fortrinlige Behandling indestaaer Møllens Eier D. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-24
Tosler og Vadmel til Stampning i Krude Mølle modtages intet andet Sted i Horsens end netop hos Hattemagermester Jørgen Møller og Vertshuusholder og Træskomand Anders Nielsen. Krude Mølle, den 10de Novbr. 1836. Frib. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
No. 230. den 27de December. Tirsdagen. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Portugal. Oporto har været i Oprør i Anledning af en forhøiet Afgivt paa Portvinen. Der blev slaaet Generalmarsch i Gaderne, Nationalgarden besatte Vagterne, og en Deputation blev sendt til Lissabon med den Besked, at Staden vilde ikke underkaste sig denne Skat. Da Dronningen fandt det rigtigst at give efter, havde samtlige Ministre forlangt deres Afskeed. Men Hs. M. havde afslaaet deres Begjæring, og saaledes stod det til ved Postens Afgang, fra Lissabon, hvor da ogsaa det Rygte var udspredt, at Don Miguel befinder sig i Don Carlos's Hovedqvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Engelland. Fra London haves den vigtige Efterretning, at den brittiske Regjering endelig har besluttet at sende 10,000 Md. til Spanien, for at tage San Sebastian i Besiddelse som Sikkerhed for Opfyldelsen, af de Forpligtelser som Hr. Mendizabal havde indgaaet paa den spanske Regjerings Vegne i Anledning af at Engelland forskudsviis har betalt den brittiske Hielpelegion samt sendt den sp. Regjering Vaaben og Munition. Adskillige Regimentschefer havde faaet Ordre til at holde sig parat; 6 Dampskibe og en Mængde Transportskibe vare alt fragtede til at overføre bemeldte Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Frankrig. Om Seineflodens Oversvømmelse indløbe endnu bestandig sørgelige Efterretninger. Vandet var – som der meldes fra Paris - trængt midt ind i Forstaden Faubourg St. Antoine, saa at Beboerne havde maattet flygte op i de øverste Etager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
J de lavere liggende Qvarterer vare alle Forretninger ophørte. Ligesaa foruroligende Efterretninger haves om Rhones og Garonnes Oversvømmelser. J lange Strækninger staae alle Kornmarkerne under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Jtalien. J Neapel er allerede død over 6000 Mennesker af Cholera. Nu vil den sandsynligviis snart bryde ud i Rom, hvorfra den kun er 10 Mile borte. (Cholera er udbrudt igjen i Warschau, derimod er den Gudskelov, endnu undertrykket i Berlin.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Fædrelandet. hvn. Den i udenlandske Blade meddeelte Efterretning, at Hs. K. H. Prinds Christian Frederik agter at foretage en Reise til Frankrig og England finder her kun liden Tiltro. Ved de forestaaende vigtige Statsraadsforhandlinger, navnligen betræffende Reductionerne i Udgifts=Budgetten, vil den præsumptive Thronarving, der efter Hs. M. Kongen er først Medlem i Geheime-Statsraadet, sikkert ikke forlade Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
(Kieler Corresp.) Fra det Holsteenske. Den 300aarige Reformationsfest som nylig blev saa glimrende feiret i Hovedstaden, har i vor Stat givet Anledning til mange Standsophøielser og Ordensforlehninger. Jo mer man tør holde sig forvisset om, at disse allerhøieste Belønninger kun ere uddeelte efter Værdighedsprinciper, destomere maa enhver Fædrelandsven glæde sig over, at der gives saa mange værdige Mænd i Staten. Af de paa den 28 Oct. faldne 481 Titel, Range, og Ordensforlehninger ere 23 tildeelte Hofbetjente, 122 Officerer, 43 Geistlige, 23 Universitetslærere, 22 Skolemænd, 23 Toldofficianter, 12 Postmestere, 38 Underofficerer, 163 Collegial= og Justitsbetjente, 2 Kunstnere, og 1 Advocat i Danmark. Paa denne Liste fattes altsaa aldeles, eller næsten saagodt som aldeles, foruden nogle andre Stænder, Advocater og Læger. Hvad kan vel være Grunden hertil, Og hvori ligger det overhovedet, at blandt Statens mange hundrede Advocater og Læger kun nogle faa i Mandsminde ere blevne belønnede med offentligt Æresbeviis, medens derimod de allerhøieste Naadesbeviser til alle Tider ere blevne saamange Andre af enhversomhelst Stand og Rang til Deel, Fjernt være det fra os at ville forkleine de Mænds Fortjenester, som vi finde anførte paa Hæderslisten; men vi kunde dog fristes til at spørge: om det da er større Fortjeneste, naar f. Ex. en Magistratsperson holder Stadens Communalvæsen, en Oppebørselsbetjent sine Kasser, eller en Postmester Befordringsvæsenet i god Orden, end naar en Advokat med Jndsigt og Jver forsvarer sin Clients krænkede Rettigheder; eller om vore Krigere, i 22 Fredsaar, Fædrelandet lykkeligviis ikke har havt sine Forsvareres Arm behov, have havt mere Leilighed til, ved Tapperhed, Jndsigt og Mandhaftighed at gjøre sig fortjente af Fædrelandet, end Landets Læger, der deres med allehaande Møisommeligheder og Opoffrelser forbundne Kald tjene Staten ved saa mange Menneskelivs Redning. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Aarhuus. Det Beckerske Skuespillerselskab er nu reist herfra til Randers, efter at det her har givet 20 Forestillinger, der næsten alle have været godt besøgte. Fra Randers agter det sig op til Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Reisende som kom hertil i Søndags Aftes nordfra fortalte, at der ved Randers var faldet saamegen Snee at Veien paa sine Steder var næsten ufremkommelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Kjøbenhavnsposten var endnu ikke kommet hertil ved Avisens Slutning, Efterm. Kl. 4. Stormveir og den pludselige strenge Vinter har forhindret Dampskibet at gaae ud fra Kalundborg. J Formiddags ere en heel Deel Reisende, som ventede paa Dampskibet, afreiste over Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Copulerede. J Horsens den 29de Novbr.: Hr. Hantemagermester Lars Høimark af Aarhuus og Jomfru Caroline Storck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Julen. Næsten i alle Engellands Stæder hører man, kort for Juul, natlige Sange paa Gaderne. Denne Skik stiger optil den fjerneste Oldtid. Taylor bemærker, at den første af disse Sange har været hiin Hymne: "Ære være Gud i det Høiel, som Englene have sjunget ved Herrens Fødsel. De Skikke, som, i forskjellige Lande, finde Sted Juleaften, have alle en glædelig Charakter, og udbrede Liv og Munterhed midt i den sørgeligste Vinterstid. Hist og her smykker man Husene og Kirkerne med Grene af immergrønne Træer, som paa denne Tid ere skjønnest; glade Sange tone gjennem Gaderne, Vægternes Natmusik lader sig høre, Klokkerne klinge ved Midnatstid, Alt forener sig for at forlyste Jndbildningskraften, og Glæden forhøies endnu ved de talrige Minder fra Barmdomsaarene, som, næsten i alle Sjele, knytte sig til Herrens Fødselsfest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
J de katholske Kirker holdes Midnatsmesser, under hvilke de høie Hvælvingers tvivlsomme Belysning, Kjerter nes straalende Glands paa Altret og de glimrende Pontisikalier fylde Sielene med from Rædsel. Fra de protestantiske Kirkers Taarne lyde Basuner og Psalmer; Man kalder dette: "at vugge BarnetleHos Folket leve mange overtrøiske Sagn angaaende den hellige Aften, og mange overtrøiske Skikke iagttages Julenat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Saaledes er det i Engelland en almindelig Folketro, at man finder alle Dyr knælende, naar man ved Midnatstid træder ind i en Kostald. Qvinderne ere meget bange for, at der skal blive siddende Hør paa deres Rok Juleaften. De frygte, Diævelen skal komme og spinde for dem. At der med Julen forbinder sig de fleste Skikke og Erindringer, er naturligt, aldensiund den samme Epoke, hvor Christenheden feirer Frelserens Fødsel, af de dengang endnu hedenske Gother var helliget Solen under Navn af Juul. Denne Fest var hos Nordboerne den store Offertid. De Danske synes endog at have slagtet Mennesker paa deres Afgudsaltre. Hos Gotherne var det Skik, at slagte et Vildsviin, thi dette Dyr var, ligesom Hesten hos Perserne, helliget Solen. Endnu den Dag idag bage de franske Bønder Brød i Form af et Vildsvin. Et af dem sætte de, tilligemed Flesk og andre Retter, paa Bordet, uden at røre det saalænge Festen varer; de troe, der bringer Lykke. Dette Brød kalder Man Julagalt. J Skotland uddeler Man Julemorgen den sidste Haandfuld Korn, som i Høsten er skaaret, blandt Hestene og Køerne; det holder dem sunde hele Aaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
J Skotland troer man, at Den, som først aabner Gabedøren Juledag, i næste Aar vil være Lykkeligere, end alle Andre i Huset, thi han har bragt Julen ind. Bordet staaer dækket fra Morgen til Aften, og Enhver som kommer, maa nyde Noget, ellers holdes det for en ond Forbetydning. Det samme troes i visse Egne af Jylland, hvor ingen Huusmoder tillader nogen Fremmed, at bære Julen ud, d. v. s., at gaae bort, uden at have nydt Noget, J de vestlige Provindser af Engelland er det endnu Skik at man og Julen besøger Frugthaverne i Procession og hilser paa Træerne, for at de skulle bære ret megen Frugt næste Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Hos Protestanterne feires den hellige Aften med Foræringer, som for kun gaves Børnene, men nu gives alle Medlemmer af Familien. Ogsaa i Danmark er dette, i de sidste Decennier, bleven Skik i mange Huse. Der plantes Juletræer, paa de grønne Grene sættes hundrede Smaalys, og Foræringerne hænges derimellem i broget Blanding. Paa mange Steder giver selv den fattigste Huusfader gjerne sin sidste Skilling ud, for at glæde Sine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-27
Bekjendtgjørelser. Da Dampskibet Dania, som overfører Posten imellem Kallundborg og Aarhuus, bliver oplagt Januar Maaned for at eftersees, vil den herfra om Søndagen afgaaende Brevpost gaae ind i bemeldte Maaned. Dette bekjendtgjøres herved til de Corresponderen des Efterretning, med Tilføiende: at Jndleveringen af Breve skeer her ved Contoiret indtil Dampskibet igjen begynder sin Fart, saaledes: Til Søndre-Post. Tirsdag og Fredag Eftermiddag fra Kl. 2 til 6. Til Nordre-Post. Mandag og Torsdag Eftermiddag fra Kl. 2 til 4. Aarhuus Postcontoir, den 26de December 1836. Tersling.